text:
2005 | Győri Ítélőtábla
Megjelenés ideje: 2013. október 20., 21:58
Pf.I.20.002/2005/4. szám
A felpereseknek mint a konzorcium tagjainak eminens jogi érdekük, hogy a gesztor – az I.r. alperes – a konzorcionális szerződés céljainak megvalósítása körében milyen szerződéseket köt, ezen szerződések megkötése, azok tartalma ugyanis alapvetően érinti a felperesek jogait, illetőleg kötelezettségeit. Ez a felperesek kereshetőségi jogát (legitimatio ad causam) a gesztor által kötött szerződések érvénytelensége tekintetében megalapozza. /Ptk.234.§.(1) bekezdés, 235.§.(2) bekezdés/
Gf.II.20.007/2005/4. szám
A 32/1969. (IX.30.) Korm.rendelet, valamint a végrehajtására kiadott 16/1969. (IX.30.) ÉVM-MÜM-PM együttes rendeletben szabályozott vásárlási jog csak önálló ingatlan, vagy önálló ingatlanná kialakítható ingatlanrész használóját illetheti meg. Ha a használat nem ilyen ingatlanrészen áll fenn, akkor nincsen jogosult által gyakorolható vásárlási jog.
Gf.II.20.008/2005/6. szám
Az elállás a Ptk. 320. § (1) bekezdés második mondatából következően önmagában előidézi a szerződés felbontását; e joghatás bekövetkeztéhez az elállás elfogadására vagy más további cselekményre nincs szükség. Az I. r. alperes elállás tudomásulvételére vonatkozó nyilatkozatának tehát a konkrét adásvételi szerződések megszűnésében nem volt szerepe, ezért a nyilatkozat. hatálytalanságának megállapítására a felperes a Cstv. 40. §. (1) bekezdése alapján alappal nem tarthat igényt.
Pf.I.20.010/2005/4. szám
Az élettársi kapcsolat megállapítását nem zárja ki az a körülmény, hogy a közös gazdálkodás során a pénzkezelést kizárólag egyik élettárs végzi. A gazdasági közösség fennállása az esetben is megállapítható, ha a felek az együttélés idején nem számolták el egymással a felmerült kiadásokat, hanem közös boldogulásuk érdekében használták fel jövedelmüket
Pf.I.20.023/2005/3. szám
Az elévült követelés vonatkozásában a perindításra még nyitva álló – jelen esetben 1 éves - határidőn belüli perlésnek már fogalmilag kizárt az elévülést megszakító hatása / Ptk.326.§./2/ bekezdés/
Gf.II.20.027/2005/4. szám
Ha a jó erkölcsbe ütköző célra irányultságot több egymással összefüggő szerződés együttesen (szerződéses láncolat) eredményezi, az érvénytelenség megállapításához szükséges tényállás feltárására, ennek alapján az érvénytelenség konzekvenciájának levonására csak akkor kerülhet sor, ha a per valamennyi érintett szerződő fél perben állásával, a szerződéses láncolatot alkotó valamennyi szerződés „érvénytelenségének megállapítása „ iránt folyik.
Gf.II.20.033/2005/2. szám
A választott bírósági kikötés kitágítóan nem értelmezhető /1994. évi LXXI. tv. (Vbtv.) 8.§. (1) bek., Pp.130.§.(1) bek. b) pont/
Pf.I.20.034/2005/13. szám
Az elvárható körültekintés nélkül megtett, alaptalannak bizonyult szabálysértési feljelentés felróhatóan megsértette a felperes becsülethez, emberi méltósághoz, jó hírnévhez való személyhez fűződő jogát / Ptk.84.§./1/ bekezdés a)és e)pontja/
Pf.III.20.042/2005/5. szám
A társadalmi szervezetnek a fegyelmi eljárásra vonatkozó hiányos, ellentmondásos vagy végrehajthatatlan szabályai alkalmatlanok a célzott joghatás kiváltására.
Gf.II.20.057/2005/4. szám
A helyiségbérleti szerződésekre vonatkozó anyagi jogi jogszabályok túlnyomórészt diszpozitív jellegűek, amelyektől a felek eltérhetnek és olyan kérdésekben is megállapodhatnak, amelyeket a szerződési viszonyokat szabályozó jogszabályok nem rendeznek.
Pf.IV.20.083/2005/4. szám
A biztosítéki vételi jog gyakorlása önmagában nem zárja ki az ilyen módon biztosított kölcsönkövetelés hitelező általi érvényesítését, a kétszeres teljesítést a kötelezett akkor háríthatja el, ha valamelyik jogviszony alapján teljesített / Ptk. 375. §. (1) bekezdés/
Pf.I.20.104/2005/4. szám
A végrehajtóval szemben az államigazgatási jogkörben okozott kár megtérítésének – egyik – feltétele hiányzik, ha a felperes (jogelődje) a kár elhárítására alkalmas jogorvoslati jogát nem merítette ki: végrehajtási kifogást nem terjesztett elő és igénypert sem indított / Ptk. 349. § (1) bek./
Gf.II.20.108/2005/2. szám
A Gt.47.§. (3) bekezdésében meghatározott 90 napos perindítási határidő nem elévülési jellegű, hanem jogvesztő. Elmulasztása még abban az esetben sem menthető ki, ha a felperes számára tőle független körülmények tették lehetetlenné a keresetlevél határidőben történő benyújtását.
Gf.II.20.109/2005/2. szám
Az elsőfokú bíróság lényeges eljárási szabályt sértett, amikor a kereshetőségi jog kérdésében nem ítélettel, hanem végzéssel határozott( Pp.130.§. (1) bekezdés g./ pont)
Pf.IV.20.130/2005/3. szám
A közös tulajdon megszüntetése iránti perekben az ügy körülményei indokolhatják, hogy a megszüntetés módjának több változatáról, feltételhez kötött ítéleti rendelkezésekben határozzon a bíróság /Ptk. 148. §. (2) bekezdéséből/
Pf.I.20.133/2005/2. szám
Ha a fél egy eljárásban egy jogviszonyból eredő több igényét, vagy több jogviszonyból eredő igényeit érvényesíti, az eljárás tárgya értékének megállapításakor – a járulékok figyelmen kívül hagyásával – az előterjesztett igények együttes értékét kell figyelembe venni /Itv.40.§./1/ bekezdése , Pp.25.§./3/ bekezdése./
Pf.II.20.142/2005/7. szám
A vezető tisztségviselők személyében bekövetkezett változás hatályossága a tagok vonatkozásában / a Ctv. 10. § (1) bek. és 30. § (2) bek./
Pf.I.20.144/2005/5. szám
Valamely mű átdolgozásáról akkor lehet beszélni, amikor a tevékenység következtében – amely már önmagában maga is eredeti, egyéni vonatkozásokat hordoz – más eredeti, egyéni alkotás keletkezik (Szjt.29.§ )
Pf.IV.20.152/2005/7. szám
Egy az ára és felszereltsége alapján középkategóriába sorolható új személygépkocsinál a fogyasztó joggal vár el többet, mint más műszaki berendezéstől. Helyénvaló az a felperesi megközelítés, miszerint „az autóra az életét bízza rá”. A rendeltetésszerű használatra való alkalmasságot és a felperesi érdekmúlást is ebből az aspektusból kell megítélni/ Ptk..305.§ (1) bek., 306.§ (3) bek.)
Pf.IV.20.163/2005/4. szám
A szolgáltatás, illetve szolgáltatások tárgyában fennálló tévedés és az ezzel kapcsolatos jogkövetkezmények tisztázása nélkül nincs mód a szolgáltatások értéke közötti különbség vizsgálatára, hiszen ezután határozható meg, hogy mi az az egyéb szempontokból érvényes szerződéses tartalom, illetőleg mik a kölcsönös szolgáltatások, melyeket a feltűnő értékaránytalanság bekezdésének alkalmazása során össze kell hasonlítani egymással /Ptk.201.§ (2)bek., 210.§. (1)bek.)/
Gf.IV.20.176/2005/4. szám
A „későbbi időpont” értelmezésének néhány szempontja az adásvételi és a szállítási szerződés elhatárolásánál /Ptk.379.§.(1)bek./
Gf.II.20.178/2005/4. szám
I. A meghiúsulási kötbérigény megalapozottsága szempontjából nincs jogi jelentősége annak, hogy az I. r. alperes a késedelem elkerülése, vagyis a határidőben történő teljesítés érdekében úgy járt-e el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható. II. A bíróságnak a semmisségi okok fennálltát – a másodfokú eljárásban is - hivatalból kell észlelnie. Erre azonban csak akkor van lehetősége, ha az ehhez szükséges tények és bizonyítékok a rendelkezésére állnak, vagy azok a másodfokú eljárásban előterjeszthetőek.
Pf.I.20.218/2005/4. szám
SZEMÉLYHEZ FŰZŐDŐ JOGOK – KÉPMÁSSAL VALÓ VISSZAÉLÉS Az emberi méltóság és a becsület megsértésének, valamint a képmással való visszaélésnek az elhatárolása a jóhírnévhez való jog megsértésétől (Ptk.76.§, 78.§, 80.§)
Pf.I.20.219/2005/3. szám
A NEM VAGYONI KÁR BEKÖVETKEZTÉNEK VIZSGÁLATA - A BIZONYÍTÁSI KÖTELEZETTSÉG Az, hogy a bíróság a nem vagyoni kár bekövetkeztét és összegét mérlegeléssel állapítja meg, nem jelenti azt, hogy ne a kár bekövetkeztét állító felet terhelné a bizonyítási kötelezettség: a mérlegelés alapjául szolgáló tényeket neki kell bizonyítania. Bizonyos jogsértéseknél a bíróság köztudomású tényként elfogadhatja, hogy a annak következtében csökkent a személy testi vagy lelki életminősége, ez azonban nem minden személyhez fűződő jogsérelem esetén lehetséges. /Ptk.84.§, 339.§ ,355.§ ,Pp.163.§ (3) bek., és 164.§ (1) bek./
Gf.IV.20.229/2005/9. szám
I. A tag kizárása iránti per néhány eljárásjogi kérdéséről/Gt.7.§ (2) bek., 153.§(2) bek., 50.§ (6) bek., Pp.220. § (2) bek./ II. A taggyűlésről való távolmaradásra figyelemmel a tag a kizárás következményével akkor sem sújtható, amennyiben a taggyűlésen a társaság életében mellőzhetetlenül fontos kérdésekben kell dönteni (Gt.49.§ ).
Gf.IV.20.240/2005/4. szám
Semmis az a kielégítési jog megnyílta előtt létrejött az a megállapodás, amely szerint a jogosult a kötelezettség teljesítésének elmulasztása esetén megszerzi a zálogtárgy tulajdonjogát. A záloghitel nyújtásával üzletszerűen foglalkozó felperest azonban megillette az a jog, hogy a ki nem váltott zálogtárgyak alperes által történő megvásárlásáról („kényszerértékesítés”) megállapodjon. Ezen megállapodás szempontjából már nem volt jelentősége annak, hogy ki a zálogtárgy tulajdonosa. Alkalmazott jogszabályok: (korabeli) Ptk.263.§.(1) bek.és 264. §. (2) bekezdése
Pf.II.20.249/2005/4. szám
I. Érvénytelenség címén az ingatlant terhelő jelzálogjog törlésére - az eredeti állapot helyreállítására - csak akkor kerülhet sor, ha a törlési per megindításának feltételei fennállnak. II. Az érvénytelenségi perben a kereset szükségképpen magában foglalja az érvénytelen ingatlan-nyilvántartási bejegyzés törlésére irányuló kérelmet is. Abban az esetben pedig, ha az arra jogosult kifejezetten törlési pert indít, hivatkoznia kell a szerződés semmisségére, vagy egyúttal érvényesítenie kell a megtámadási jogát. Alkalmazott jogszabályok:Ptk.234 és 235.§, Inytv. 62. és 63.t
Pf.II.20.265/2005/3. szám
Folyamatos megbízási jogviszony esetében a jogos indok nélküli felmondás kizárása csupán a felmondási jog korlátozásának tekinthető, tehát nem ütközik jogszabályba. Alkalmazott jogszabályok: Ptk.483.§ (4) bek.
Gf.II.20.281/2005/4. szám
I. A faktort külön tartozás-átvállalás nélkül – általános jogutódlás hiányában - nem terhelik a vele szerződő fél (például vállalkozói) szerződésből eredő kötelezettségei. II. A faktoring-szerződés engedményezési rendelkezésére tekintettel azonban a kötelezettet vele szemben is megilletik az engedményessel szemben felhozható kifogások. Alkalmazott jogszabályok: Ptk.329.§ (3) bek.
Gf.IV.20.300/2005/5. szám
A VÉGREHAJTÓHOZ A FELSZÁMOLÁS KEZDŐ IDŐPONTJA ELŐTT BEFOLYT ELLENÉRTÉK – A BESZÁMÍTÁSRA KÉT EGYMÁSTÓL FÜGGETLENÜL FENÁLLÓ KÖVETELÉS ALKALMAS I.Forgóeszközként nyilvántartandó vagyonelemnek minősül a követelés is. Ebből következően pedig a számviteli szabályok értelmében az adós tulajdonában volt ingatlanok árverési értekésítése során a végrehajtóhoz befolyt és még ki nem fizetett ellenértéket az adós vagyonának kell minősíteni./Számv.tv.28.§.(1) bek., Cstv.3.§.(1) bek. e)pont, Cstv.38.§.(1)bek./ II.A beszámítás feltételezi két egynemű, egy időben egymástól függetlenül fennálló követelés meglétét /Ptk.296.§.(1)bek., Cstv.38.§.(3) bek.)
Gf.II.20.304/2005/4. szám
I.. Mivel a felperes egy ausztriai honosságú pénzintézet, amely nem vitásan a perbeli hitelügyletek megkötését megelőzően és azoktól függetlenül is létezett és működik, nem állapítható meg, hogy a felek jogviszonyukban mesterségesen, vagy színleléssel hozták volna létre azt a külföldi elemet, melyhez az osztrák jog alkalmazása kapcsolódik (csalárd kapcsolás). II. A hitelügyletekre, illetve a szerződések érvénytelenségére vonatkozó – a magyar szabályozáséhoz egyébként is hasonló tartalmú – osztrák jogszabályok a magyar alkotmányos berendezkedés alapvető elveibe nem ütköznek. Alkalmazott jogszabályok: a nemzetközi magánjogról szóló 1979. évi 13. tvr. (Nmjtvr.) 7.§ (1) bek., 8.§ (1) bek.
Gf.II.20.307/2005/5. szám
A JELLEGBITORLÁS MEGÍTÉLÉSE – A VERSENYTÖRVÉNY TERÜLETI HATÁLYA I. A jellegbitorlást a Magyarországon forgalmazott termékek vonatkozásában kell vizsgálni/ 1996. évi LVII. törvény ( Tptv.) 1.§ (1) bek. és 6.§/ II. A másodfokú bíróság hatályon kívül helyező végzése az elsőfokú bíróságot annyiban köti, hogy a másodfokú bíróságnak a megismételt eljárásra vonatkozó utasításait kell betartania /Pp.252.§ (4) bek./
Gf.IV.20.316/2005/3. szám
A kötelezett teljesítése akkor is megállapítható, ha a formális átadás-átvételi eljárás elmaradása a felperesnek nem róható fel, és az úgynevezett hallgatólagos átvétel valamennyi eleme megvalósult. A (vég)számla kiállításának hiányában a jogosulti késedelem következménye. Alkalmazott jogszabály: Ptk. 397. § (1) bekezdése, Ptk. 302. § c.) pontja és Ptk.303. § (3) bekezdése.
Gf.II.20.327/2005/7. szám
ELŐVÁSÁRLÁSI JOG - ANNAK GYAKORLÁSA VERSENYTÁRGYALÁS ESETÉN - JÓERKÖLCSBE ÜTKÖZÉS I. Az elővásárlásra jogosultnak nem kell a versenytárgyaláson részt vennie és azt megnyernie, az érintett ingatlan tulajdonát elővásárlási jogával élve, a versenytárgyalás nyertese által tett vételi ajánlatot magáévá téve is megszerezheti /1992. évi XXXVIII. tv. 108.§ (1)bekezdés, Ptk.373.§-a/. II. Az a körülmény hogy az elővásárlásra jogosult I.r. alperes eleve a továbbértékesítés szándékával kívánja az ingatlant megvásárolni önmagában nem teszi a szerződést erkölcstelenné. Nem ütközik nyilvánvalóan a jóerkölcsbe az sem, hogy a továbbértékesítés ténylegesen meg is valósult, és abból az I.r. alperesnek haszna is származott /Ptk.200.§ (2) bekezdés/
Pf.I.20.334/2005/2. szám
A KÁRPÓTLÁSI ÉS A SEMMISSÉGI TÖRVÉNYEK HATÁLYA - A BÍRÓSÁG HATÁSKÖRE Ha a terheltet olyan cselekmény miatt ítélték el törvénysértően, amelyet háborús, népellenes bűntettnek tekintettek, de amely nem tartozik a 3.kárpótlási és a semmisségi törvények hatálya alá, az esetleges kártalanításra a Be. és a Ptk. szabályai vonatkoznak.( 1992.évi XXXII.tv. és a semmisségi törvények :1989.évi XXXVI.tv., 1990.évi XXVI.tv., 1992.évi XI.tv.)
Gf.III.20.351/2005/2. szám
A pernek a keresettől elállás miatt történt megszüntetése esetén a perköltség viselésére a Pp. 160. §.(1) bekezdésében írt rendelkezést kell alkalmazni. Nincs jelentősége annak, hogy az elállásra milyen okból került sor, sem annak, hogy az alperes a perre okot adott-e.
Pf.IV.20.356/2005/5. szám
A kötelező pertársaság esetét kivéve nincs akadálya annak, hogy a jogosult az egyetemleges kötelezettekkel szemben külön perben érvényesítse marasztalás iránti igényét, tehát teljesítést kérjen. Ilyenkor keresetében a már marasztalt többi kötelezettel való egyetemleges marasztalást kell kérnie. Alkalmazott jogszabályok: Pp. 51. §. a.)pont, 123.§
Pf.I.20.369/2005/9. szám
Az interneten közzétett honlap a sajtó-helyreigazítás anyagi jogi szabályának alkalmazhatósága szempontjából nem minősíthető időszaki lapnak. Alkalmazott jogszabályok:Ptk.79.§ , 1986.évi II.tv.20.§ a)-b) pont
Pf.IV.20.379/2005/3. szám
A jogszabállyal létre hozott használati joghoz az szükséges, hogy a jogszabály kifejezett rendelkezést tartalmazzon a használati jog megalapításáról, valamint arról, hogy mely dologra, kinek a javára, milyen tartalommal hozza létre azt. Alkalmazott jogszabályok: Ptk. 198. §. (3) bek., Ptk. 165. §,
Gf.IV.20.402/2005/3. szám
A lehetetlenülés megítélése - a szolgáltatás oszthatóságával és a szigorú teljesítési határidő hiányával összefüggésben. A munkaterület részbeni át nem adása legfeljebb alperesi késedelem körében értékelhető, ezzel kapcsolatosan pedig a felperesnek az együttműködési kötelezettség körében fel kellett volna hívni az alperest a munkaterület megfelelő határidőn belül történő átadására. Alkalmazott jogszabályok Ptk. 277. § (2) bek., 312.§ , 399.§
Gf.II.20.410/2005/2. szám
Ha a szerződést kötő felek személyén kívüli harmadik személy a szerződés érvénytelensége, avagy nemlétezése, illetve vele szembeni hatálytalansága megállapítását kéri keresetében, a cégjegyzékből törölt, de egyébként kötelezően perbe állítandó egyik szerződést kötő fél hiányában az eljárás lefolytatható, a keresetet érdemben kell elbírálni. Alkalmazott jogszabályok(Pp.130.§. /1/ bekezdés e). és g) pont, 51.§ a) pont, 212.§. /1/ bek.)
Fpkhf.II.25.008/2005/2. szám
A zálogjoggal biztosított hitelezői igény besorolása szempontjából vizsgálandó időpontok értelmezése / Cstv.57.§. (1) bekezdés b./ pontja és 49/D.§. (1) bekezdés/
PkT.III.25.014/2005/4. szám
A társadalmi szervezet megválasztott új elnöke jogosult benyújtani a változás átvezetése iránti kérelmet. Ezért a hiánypótlásra őt vagy meghatalmazott képviselőjét kell felhívni és a mulasztás jogkövetkezményei csak a szabályszerű kézbesítés esetén vonhatóak le.
Cgtf.II.25.091/2005/3. szám
Fpkhf.II.25.110/2005/2. szám
A többi hitelező és az adós hitelező igény nyilvántartásba vételével kapcsolatosan csak akkor terjeszthet elő kifogást, ha megállapítható, hogy a hitelezői igény nyilvántartásba vétele jogszabályt sért, a kifogás intézménye nem ad azonban módot a felszámoló érdemi – jelen esetben a hitelezői igény megalapozottságát, összegszerűségét illető – döntéseinek vizsgálatára és felülbírálására. Ez utóbbi szempontok alapján a felszámoló eljárását- adott feltételek esetén - a felszámolótól elvárható gondosság hiányára hivatkozó kártérítés iránti perben lehet értékelni és szankcionálni. /Cstv. 51. §. (1) bekezdés/
Cgf.II.25.120/2005/2. szám
A Gt. 104. §. (2) bekezdés a.) pontja értelmében, ha a társaságból valamennyi kültag kiválik, a társaság megszűnik, kivéve, ha az utolsó kültag kiválásától számított három hónapon belül új kültag belépését a cégbírósághoz bejelentik. Nincs jogi jelentősége annak, hogy a korábbi kültag tagsági jogviszonyának megszűnése haláleset folytán, vagy egyéb okból következett be E határidő az anyagi jogi határidők közé tartozik, számítására a Pp. rendelkezései nem irányadók, elmulasztása igazolással nem menthető ki.
PkT.III.25.160/2005/2. szám
A társadalmi szervezet ügyintéző, képviselő szerve nem csak testület lehet.
Fpkhf.II.25.169/2005/2. szám
A felszámoló vagyonértékesítésével kapcsolatos intézkedéseinek jogszerűsége – súlyos vagy ismétlődő jogszabálysértésre történő hivatkozás esetében - hitelezői kifogás alapján vizsgálható akkor is, ha a Cstv.51.§.(3) bekezdésben meghatározott speciális jogkövetkezmények levonására – az intézkedés megsemmisítése , az eredeti állapot helyreállítása, új intézkedés megtételének előírása – már nincsen mód. A súlyos vagy ismétlődő jogszabálysértő intézkedések általános jogkövetkezménye ugyanis – adott esetben - ettől függetlenül is lehet a felszámoló felmentése a Cstv.27/a.§.(6) bekezdése alapján.
Fpkf.II.25.249/2005/2. szám
I. A közbenső mérlegre tett észrevételeket, a jogszabálysértő felszámolói intézkedéssel szembeni kifogásokat, valamint az esetleges vitatott hitelezői igényeket egymástól megfelelően el kell határolni /Cstv.50.§(6)bek, 51.§. (1) bek., Pp.3.§.(2)bek./. II. A Cstv.49/D.§.(1) bekezdése alkalmazásának néhány kérdéséről
Cgf.IV.25.251/2005/2. szám
A cégek egyértelmű megkülönböztetésére nem alkalmas az azonos tevékenységet feltüntető cég cégnevének, illetve a rövidített név vezérszavának eltérő évszámmal való kiegészítése /Ctv. 15. §. (2) bek., Ctv. 15. §. (8) bek./
Fpkhf.II.25.332/2005/2. szám
A nem pénzkövetelésre irányuló, hanem egyéb követeléseket tartalmazó igények elbírálása nem a felszámolást lefolytató bíróság, hanem az általános bíróság hatáskörébe tartozik. Ezért nem mulasztott a felszámoló, amikor a hitelezőnek a gázvezeték kiépítésére irányuló, általa vitatott hitelezői igényét annak elbírálása végett nem terjesztette be a felszámolást elrendelő bíróságnak /Cstv. 46.§. (6) bek./
Cgf.IV.25.335/2005/2. szám
A Ctv. Mellékletének II/10. pontja szerint a végrehajtói iroda bejegyzési kérelméhez kötelező mellékelni a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara alapítási engedélyét, melynek hiánya a bejegyzési kérelem elutasítását ereményezi /Ctv. 22. §. (1) bek., Vht. 254/B. §. (4) bek. és Vht. 254/D. §. (1) bek./
Fpkf.IV.25.342/2005/4. szám
FELSZÁMOLÁS - AZ ELJÁRÁS ALAPJÁUL SZOLGÁLÓ KÉRELEM MEGVÁLTZOZTATÁSA A hitelező kérelmét a felszámolási eljárás során az elsőfokú határozat meghozataláig bármikor, a másodfokú eljárásban pedig a Pp.247.§ (1) bekezdésében meghatározott keretek között módosíthatja. A megváltoztatott kérelem alapján azonban csak akkor kerülhet sor az adós felszámolásának elrendelésére, ha a fizetésképtelenség megállapításának feltételei a módosított kérelem esetében is fennállnak. /Cstv.6.§ (3) bek., Pp.146.§ (1) bek., Pp.247.§.(1) bek./
Cgtf.IV.25.393/2005/2. szám
Mivel a szerint a törvényességi felügyelet nem terjedhet ki perben érvényesíthető igényre, ezért a törvényességi felügyeleti eljárás felfüggesztésének sincs helye olyan perre figyelemmel, amely perben a kérelmező a törvényességi kérelmével lényegében azonos igényét érvényesíti/ Ctv. 51. §. (6) bek., Pp. 152. §. (2) bek./.
Pkf.III.25.539/2005/2. szám
A perindítás tényének feljegyezhetősége a felszámolás alatt álló gazdálkodó szervezet tulajdonaként nyilvántartott ingatlanra (1991. évi IL.tv.38.§.(1) bek. ,1997.évi CXLI. tv. 64. §. (1) bekezdés b) pontja).
Cgf.25.579/2005/2. szám
Amennyiben a bíróság a cégnév vezérszavát, vagy a rövidített cégnevét törvénysértőnek tartja, a hiánypótlás elrendelése körében pontosan meg kell határozni a hiánypótlás szükségességének okát. A bejegyzési kérelem adatainak hiánypótlási eljárás lefolytatása nélküli átjavítása a bejegyzési kérelem részbeni elutasítását jelenti, mellyel szemben fellebbezésnek van helye. Alkalmazott jogszabályok: Ctv.15.§, Ctv. 44.§ (1) és (2) bek., Pp. 224.§ (1) bek.
Cgf.IV.25.690/2005/2. szám
CÉGTÖRVÉNYESSÉGI ELJÁRÁS – NÉVTELEN BEJELENTÉS ALAPJÁN A kérelemre megindult törvényességi felügyeleti eljárásban a cégbíróság vizsgálni tartozik, hogy a kérelmezőnek fűződik-e jogi érdeke az eljárás lefolytatásához. Ez a vizsgálat azonban nem folytatható le, ha a kérelmezők kilétüket nem tárták fel. A lényegében névtelen beadvány alapján az elsőfokú bíróságnak intézkednie sem kellett volna. /Ctv.52.§. /1/ bek. d./ pont, 54.§.(1) bek.c) pont/
Fpkhf.II.25.699/2005/2. szám
A felszámolási eljárás során az értékesítési költségek körébe az értékesítés lebonyolításával közvetlen összefüggésben felmerülő kiadások tartoznak. Ennek megfelelően nem minősülnek ilyen költségnek a vagyon megóvásával, megőrzésével kapcsolatban felmerült kiadások sem. Alkalmazott jogszabályok: Cstv.49/D. § (1) és (2) bek., 225/2000.(XII.19.)Korm.r.6.§ c) pont
Cgtf.IV.25.716/2005/2. szám
I.A kérelmező iratbetekintési és felvilágosítás adási kérelme elutasítására sem a részvénytársaság közgyűlése, sem pedig igazgatósága nem hozott határozatot, így nincs olyan döntés, amelynek felülvizsgálata - perben - bíróság előtt eredménnyel lenne kérhető. II. Az iratbetekintési jog biztosítására irányuló törvényességi felügyeleti eljárás olyan kontradiktórius eljárás, ahol alkalmazásra kerülnek a Polgári Perrendtartás legalapvetőbb bizonyítási szabályai is, így az üzleti titokra hivatkozó félnek állításait – az eljárás jellege által lehetővé tett mértékben – bizonyítania kell. Alkalmazott jogszabályok: Gt.47.§ , Ctv.51.§ (6) bek., Ctv.49.§ (1) bek., Pp.164.§ (1) bek.
Fpkhf.25.778/2005/2. szám
A VAGYONÉRTÉKESÍTÉS A FELSZÁMOLÁS SORÁN - A VAGYONMEGÓVÁSI KÖTELEZETTSÉG SZEMPONJÁNAK ÜTKÖZÉSE AZ ÉRTÉKESÍTÉSREVONATKOZÓ JOGSZABÁLYI ELŐÍRÁSOKKAL A vagyonmegóvás – tekintve, hogy jelentős mennyiségű élő állatról van szó – speciális követelményeket támasztott a felszámolóval szemben annak érdekében, hogy megakadályozza az állatok elhullását, így a vagyon megsemmisülését. A felszámoló kellő mértékben igazolta azt, hogy szükséges volt az állatállomány azonnali, a Cstv.49.§ 49/A.§ és 49/B.§-ában foglaltaktól eltérő értékesítése.
Fpkf.25.783/2005/2. szám
Fpkhf.IV.25.787/2005/2. szám
Fpkhf.II.25.855/2005/3. szám
I. Az eredeti jogosultat kielégítő kezes (harmadik személy) a jelzálogjogot a törvény rendelkezése alapján, ingatlan-nyilvántartáson kívül szerzi meg. Ilyenkor a zálogjog eredeti ranghelyét megtartva száll át a kezesre . Alkalmazott jogszabályok: Cstv.57.§ (1) bekezdés b)pont, Ptk.276.§ (1), Ptk.331.§-a, Ptk. korábban hatályban volt, de a jelen esetben irányadó 260.§ (1) bekezdése
Gpkf.II.25.902/2005/2. szám
KÉPVISELET – FELSZÁMOLÁS - IGAZOLÁSI KÉRELEM A fél felszámolás alá kerülése a korábbi törvényes perbeli intézkedésekhez fűződő jogkövetkezményeket nem érinti / Pp.106.§. (2) bekezdés b/ pont, Pp.109.§. (2) bekezdése /.
Pkf.III.25.914/2005/2. szám
Az alapító által a kuratóriumon keresztül gyakorolható meghatározó befolyás megítéléséhez nem elegendő annak megállapítása, hogy a kurátorok többsége nem áll alkalmazotti jogviszonyban az alapítóval. Nélkülözhetetlen a kezelő szerv működését, döntési mechanizmusát szabályozó rendelkezéseit is e vizsgálat körébe vonni. Alkalmazott jogszabály :Ptk.74/C.§.(3) bekezdés
Gpkf.IV.26.002/2005/2. szám
A taggyűlési határozatának felülvizsgálata iránti perre vonatkozózó azon előírásból, hogy a jogsértő társasági határozat felülvizsgálata során hozott bírósági határozat hatálya azokra a tagokra (részvényesekre) is kiterjed, akik nem álltak perben, nem az következik, hogy a perben nem álló tag (részvényes) félnek tekinthető a perben, hanem az, hogy a meghozott határozat hatálya reá is ítélt dolog hatályú, miből következően ugyanazon ténybeli alapon más tag (részvényes) ugyanazt nem teheti ismét vitássá. Alkalmazott jogszabályok: Gt.48.§ (3) bek., Pp.51.§ a) pont, és 130.§(1) bek. d) pont /
Pkf.III.26.098/2005/2. szám
I. A társadalmi szervezet ügyintéző-képviseleti (vezető) szervének ülésén a személyes közreműködés (jelenlét) nem szűkíthető le a személy fizikai jelenlétére. Ülésezhet a vezető szerv oly módon is, hogy a tagok technikai eszközök igénybevételével ellenőrizhetően, azonosíthatóan, ugyanazon időben egymással kapcsolatban állnak és részt vesznek a tanácskozás, a döntéshozatal minden mozzanatában. II. Az alapszabály nem ad azonban kellő és kielégítő szabályozást arra, hogy a vezetőség - technikai eszközök igénybevételével megtartott - üléseinek nyilvánosságát a kívülállók számára miként biztosítja. Alkalmazott jogszabályok: Az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. tv. (Etv)4.§.(1) bek., 6.§.(1) bek., 1997.évi CLVI.tv.(Ksz)7.§.(1) bek.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság BÍRÓSÁG bíróság bíróság bíróság


text:
Kvk.II.37.628/2019/4. számú határozat | K Ú R I A
Kvk.II.37.628/2019/4. számú határozat
Az ügy száma: Kvk.II.37.628/2019/4.
(1053 Budapest, Múzeum krt. 13. I. emelet 2.)
(1062 Budapest, Lendvay utca 28.)
(1141 Budapest, Bazsarózsa utca 69.)
A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 56/2019. számú határozatát megváltoztatja és az Fővárosi Választási Bizottság 6/2019. (IV. 15.) számú határozatát helybenhagyja.
[1] 2019. április 8-án 18 óra 38 perckor – a FIDESZ-Magyar Polgári Szövetség és a Kereszténydemokrata Néppárt (a továbbiakban: FIDESZ-KDNP) jelölő szervezet listaállításához szükséges aláírások leadását követően – Budapesten, a Kálvin téri aluljáróban rögzített, https://drive.google.com/file/d/198d2mFLjBALua8DG_hvD_ezOj69c4tO9/view?fbclid=IwAR3U-dBC0jOqcNh1S9oSxFj_zsw13wArTvCrwtXgieXRE8BzZQuo1EECtT8 linken megtekinthető videofelvétellel igazoltan a FIDESZ-KDNP aktivistái aláírásokat gyűjtöttek. A videofelvétel alapján kétséget kizáróan megállapítható, hogy a FIDESZ-KDNP logóival ellátott kihelyezett pulton a „Nekünk Brüsszelben is Magyarország az első! Május 26.” felirat szerepel, a pulton elhelyezett aláírásgyűjtő lapok fejrészén a „Támogatom Orbán Viktor programját, állítsuk meg a bevándorlást!” felirat olvasható. A fenti helyszínen és körülmények között videót készítő személy kérdésére a jelenlévő jelelő szervezeti aktivisták (húszezres aláírást gyűjtenek-e, az aláírással az európai parlamenti választásra lehet-e delegálni kérdésre) többször is azt állították, hogy az aláírásgyűjtő lapokon a FIDESZ-KDNP számára a 2019. május 26. napjára kitűzött európai parlamenti képviselők választására a jelöltállításhoz szükséges aláírásokat gyűjtik. E mellett elhangzott az is, hogy az aláírással Orbán Viktor migrációellenes programját lehet támogatni. A videofelvétel tanúsága szerint az aláírás gyűjtésére szolgáló aláíróívek nem a Választási Iroda által kiadott, a jelöltállításhoz szükséges aláírások gyűjtésére szolgáló ajánlóívek voltak, hanem Orbán Viktor programját támogató aláírásokat gyűjtöttek. Az aktivisták arra a kérdésre, hogy lehet-e a Nemzeti Választási Iroda által kiadott és más jelölő szervezetek által használt aláírásgyűjtő ívtől eltérő íven az európai parlamenti választáshoz támogatói aláírásokat gyűjteni, azt állították, hogy minden jelelő szervezet olyat használ, amilyet szeretne.
[2] 2019. április 11-én a kérelmező kifogást nyújtott be a Nemzeti Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: NVB) a hozzá eljuttatott videofelvételen látható magatartás miatt. Álláspontja szerint a videofelvételen szereplő aktivisták állításuk ellenére nem a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) szerinti ajánlóíven, és ezért valójában nem az európai parlamenti választásokon való jelöltállítás céljából gyűjtöttek aláírásokat, megtévesztően jártak el, amellyel megsértették a Ve. 2. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt, a választás tisztaságának megóvására, valamint a 2. § (1) bekezdés e) pontjában foglalt, jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlásra vonatkozó választási eljárási alapelveket, továbbá a Ve. 120. § (1) bekezdésében foglaltakat, amely szerint jelöltet ajánlani ajánlóíven lehet. Kérte a jogsértés tényének megállapítását, a jogsértőnek a további jogsértéstől való eltiltását, valamint a jogsértővel szemben bírság kiszabását.
[4] Az FVB a 6/2019. (IV. 15.) számú határozatában a kifogást elutasította a jogsértés hiányára utalással. Megállapította, hogy az aláírásgyűjtés nem volt jogsértő, az adott tájékoztatás pedig nem volt megtévesztő.
[6] Sérelmezte a kifogása elutasítását. Továbbra is állította a Ve. 2. § (1) bekezdés a) és e) pontjai megsértését és további jogsértésként hivatkozott a Ve. 2. § (1) bekezdés c) pontja megsértésére. Megítélése szerint a nem a hivatalos íven történő aláírásgyűjtés sérti a választások tisztaságát, csorbítja a jelölő szervezetek közti esélyegyenlőséget, valamint ellentétes a jóhiszemű és rendeletetésszerű joggyakorlás alapelvével.
[10] A kérelmező a bírósági felülvizsgálati kérelmében az NVB határozatának megváltoztatását és elsődlegesen annak megállapítását kérte, hogy a FIDESZ-KDNP aktivitási megsértették a Ve. 2. § (1) bekezdés c) és e) pontjait, másodlagosan pedig az FVB határozatának helybenhagyását kérte.
A Kúria megelőző határozata és az Alkotmánybíróság döntése, az azt követő eljárás
[18] A FIDESZ-KDNP alkotmányjogi panasza folytán eljárt Alkotmánybíróság a IV/747/2019. számú döntésében megállapította a Kúria végzésének alaptörvényellenességét és megsemmisítette azt, továbbá alkotmányos követelményként állapította meg: a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 228. § (2) bekezdése értelmezésénél és alkalmazásánál az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdéséből következő alkotmányos követelmény, hogy a Kúria előtt folyamatban lévő felülvizsgálati ügyben az ellenérdekű fél számára a nyilatkozattétel lehetőségét biztosítani kell.
[19] A Kúria az Alkotmánybíróság határozatában foglalt alkotmányos követelményt a rendelkező résznek megfelelően és nem az indokolásban foglaltak szerint tartotta be és csak nyilatkozattételre hívta fel a FIDESZ-KDNP jelölő szervezetet, mellőzve az érdekelti perbelépés biztosítását. A Kúria álláspontja szerint ugyanis a választási eljárás egy olyan sajátos, kérelemre indult sommás eljárás, amelyben a Kp. 20. §-a szerinti szabályok megfelelő alkalmazásának, az érdekelt teljes körű részvételének nincsenek meg a feltételei, figyelemmel a rendkívül rövid eljárási határidőkre, továbbá ezen választási jogorvoslati jogintézmény sajátos jellegére (a kifogás és alapvetően a rendelkezésre bocsátott bizonyítékok alapján lefolytatott vizsgálat, nem kontradiktórius, hanem olyan eljárás, melynek célja a választási jogsértések gyors feltárása, azonosítása, elhárítása). Az idő rövidsége miatt nincs mód együttesen az érdekelt értesítésére, érdekelti helyzetének igazoltatására, a perbelépés engedélyezéséről való külön döntéshozatalra, csupán az érintett nyilatkozatának rövid határidővel való előterjesztésére.
[20] Megjegyzi a Kúria, hogy a választási jogorvoslat sajátosságait az is jól tükrözi, hogy a bírósági felülvizsgálatban csak kérelmező(k) van(nak), kérelmezett nincs, a támadott határozatot hozó NVB-t sem tekinti eljáró félnek a Kúria, ezért nem is nyilatkoztatja úgy, ahogy más közigazgatási peres és nemperes eljárásban az alperest, illetve kérelmezettet. Utal arra is a Kúria, hogy a választási bírósági felülvizsgálati eljárás az alkotmányjogi panaszeljáráshoz hasonló karakterekkel rendelkezik, hiszen a Kúria a kérelem alapján ítéli meg a választással kapcsolatos magatartás törvényességét és a bizonyítottság magas foka mellett állapít meg jogsértést. Az Alkotmánybíróság is a kellően indokolt kezdeményezés alapján dönt, s maga sem nyilatkoztatja az alapjogviszonyban érintett feleket, holott döntése az egyedi ügyben érintett valamennyi félre kiterjed, döntésével végeredményét tekintve beleavatkozik az érintettek jogvitájába. A Kúriát a választások tisztaságának magas fokú védelme, az Alkotmánybíróságot pedig az alapjogok védelme ruházza fel erre.
[21] Az 1162/D/2010. számú Alkotmánybírósági határozat III/2. pontjára utalva [amely ugyan az 1997. évi C. törvény kapcsán meghozott döntés, de amelyet az Alkotmánybíróság is alkalmazandónak talált a Ve. jelenleg hatályos szabályai értelmezésénél, vö. 3082/2014. (XI. 11.) és 3096/2014. (XI. 11.) AB határozat] hangsúlyozza a Kúria, hogy a választási jogorvoslati eljárásokra külön szabályokat, többletgaranciákat az eljárás tárgyához és jellegéhez képest külön szabályoknak kellene biztosítania, azaz a jogalkotó feladata lenne az alkotmányos követelményeket érvényesíteni a szabályozáskor. A Kúria jogalkalmazóként jogalkotást nem végezhet, a rendezetlen eljárási szabályok miatti alkotmányossági aggályait a szoros választási jogorvoslati határidők miatt nem tudja alkotmánybírósági kezdeményezéssel kifejezésre juttatni, mulasztásban megnyilvánuló alkotmánysértés megállapítását pedig nem is kérheti [az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (Abtv.) 24. §]. Ezzel szemben az Alkotmánybíróságnak megvan a felhatalmazása arra, hogy az alkotmányjogi panaszeljárásban észlelt jogalkotói mulasztás miatt eljárjon (Abtv. 46. §). A fentiek alapján a Kúria tudomásul véve az Alaptörvényből levezethető alkotmányossági követelményt, biztosította a jelölő szervezetek számára a nyilatkozattételt, a tisztességes eljárás érdekében.
[22] A Kúria megkeresésére – az előírt határidőben – a FIDESZ és a KDNP a nyilatkozattétel jogával nem élt.
[23] A kérelmező bírósági felülvizsgálat iránti kérelme az alábbiak szerint részben alapos.
[28] A videofelvételen rögzített tevékenység kapcsán a Kúria arra a következtetésre jutott, hogy annak jogszerűsége más jelölő szervezet által jogainak, jogos érdekeinek sérelmére hivatkozással alappal vitatható, a kérelmezőtől a jogorvoslat lehetőségét az érintettségének hiányára hivatkozással nem lehet megvonni. A kérelmező alappal hivatkozott arra, hogy a Kúria választási ügyeket vizsgáló joggyakorlat-elemző csoportjának az összefoglaló véleménye 32-33. oldalán rögzített abból a megállapításból, hogy a magánszemélyek esetében az érintettséghez közvetlen jogsérelem szükséges, mely megkívánt érintettség-igazolási szint az esetek többségében kizárja az érintettség igazolását, mert a választópolgárok a választási jogsértések jelentős részénél kizárólag absztrakt érdeksérelmet, közvetett érintettséget tudnak igazolni, amely emiatt nem éri el a Kúria által megkövetelt szintet, a contrario az következik, hogy a jelöltek, jelölőszervezetek esetében az e minőségükre való hivatkozás az érintettségüket megalapozza. E körben az NVB a Kvk.I.37.286/2018/2. számú végzésben foglaltakat az eltérő tényállás folytán tévesen tekintette irányadónak. A Kvk.III.37.222/2019/3. és Kvk.I.37.493/2014/3. számú végzésekben nem a jelölő szervezetek, hanem magánszemélyek érintettségét kellett megítélni, ezért ezek a döntések szintén nem lehetnek irányadók a jelölő szervezetek érintettségére irányadó speciális vizsgálati szempontok megítélésénél.
[29] Mindezek alapján megállapítható, hogy az NVB a kérelmező fellebbezése kapcsán az ügyben való érintettségét tévesen ítélte meg, annak hiányát jogsértően állapította meg a Ve. 221. § (1) bekezdése alapján. Tekintettel arra, hogy a Kúria kasszációs joggal nem rendelkezik a Ve. 231.§ (5) bekezdése tükrében, a Kúriának az NVB helyébe lépve kellett meghoznia érdemi döntését.
[31] Itt kell utalni arra, hogy a választási bizottságok is alapvetően a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján döntenek, a kifogást tevő, jogorvoslati kérelmet előterjesztő feladata a jogszabálysértés megjelölése mellett a bizonyítékok rendelkezésre bocsátása, mert ez felel meg annak a jogalkotói elvárásnak, hogy a választási bizottság és a bíróság mielőbb döntést hozzon a felmerült jogvitában. A választási bizottságok előtti eljárásban a Ve. 43. § (3) bekezdése alapján a kérelmező részére – csak kérésére – biztosítható a szóbeli nyilatkozattétel lehetősége, és csak ez esetben kell – ha az jelen van – az ellenérdekű fél számára is lehetővé kell tenni a szóbeli nyilatkozattételt. Egyéb törvényi rendelkezés nincs az érintettek részvételére vonatkozóan. Az Alkotmánybíróság nem vizsgálta a választási bizottságok előtti eljárással érintett részvételének követelményeit, holott ezt a döntése indokoltan felveti, mivel a tisztességes hatósági eljárás is alapkövetelmény. Megállapítható, hogy jelen ügyben az FVB a kifogást előterjesztő videofelvétele alapján vizsgálta a jogsértés fennállását. A felülvizsgálati kérelemmel egyidejűleg új bizonyíték becsatolására nem került sor, így a Kúria is csak e bizonyíték alapján dönthetett.
[32] A Kúria jogosult a tényállás megállapítására és a bizonyítékok értékelésére. E kizárólagos jogkörében eljárva a videofelvétel alapján, az aktivisták által elmondottak – miszerint a „húszezres aláírás”-hoz gyűjtik az aláírásokat, és az aláírásokra az európai parlamenti választásra történő delegálás miatt van szükség –, az aláírásgyűjtő pulton lévő felirat és a felvételen látható aláírásgyűjtésre szolgáló ívek alapján, az aláírásgyűjtés időpontjára is figyelemmel azt állapította meg, hogy a FIDESZ-KDNP aktivistái által végzett aláírásgyűjtés egyértelműen nem a 2019-es európai parlamenti választásokhoz szükséges ajánlások gyűjtésére irányult, mivel az aláírásgyűjtés nem Ve. 120-121. §-ai szerinti ajánlóíveken történt, továbbá a támogatói aláírások leadására aznap reggel sor került. A választópolgárok az elhangzott tájékoztatás ellenére aláírásukkal valójában nem a FIDESZ-KDNP jelöltállítását támogatták, ebből adódóan megállapítható, hogy a jelölő szervezet nevében eljáró személyek olyan tevékenységet folytattak, amely a választópolgárok megtévesztésére alkalmas volt. A Kúria megítélése szerint a választópolgárok megtévesztése pedig önmagában felveti a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás Ve. 2. § (1) bekezdése e) pontja szerinti alapelvének sérelmét.
[33] A Kúria hangsúlyozza, hogy a videofelvétel mint bizonyíték nem volt ellentmondásos, az a megtévesztést kellően képes volt igazolni, mivel jól láthatóan mutatta a helyszínt, a pultot, az aláírásgyűjtő ívet, jól hallható volt az aktivisták ellentmondásos nyilatkozata, akik hol az európai parlamenti választásokra, hol a jelöltállításra, hol Orbán Viktor támogatására, hol arra utaltak, mintha az ajánlóívek formátuma szabadon megválasztható lenne a jelöltállítás során és nem lenne egységes követelmény azokra.
[34] A Kúria tisztában van a szabad véleménynyilvánítás tartalmával, arra maga is úgy tekint mint a kommunikációs szabadságok anyajogára. Ezért is tartja fenn azon – korábban is képviselt – álláspontját, hogy a jelölő szervezeteket támogató, a jelölő szervezet iránt szimpátiát kifejező aláírásgyűjtés folytatható [vö: Kfv.II.37.515/2019/2. végzés [26] bekezdés első mondata], ezt tiltó Ve. rendelkezés nincs. Kampányidőszakra eső, aláírásgyűjtésben megnyilvánuló jelen politikai kommunikációt a Kúria nem korlátozta, hiszen nem mondta ki, hogy csak jelöltállításra gyűjthető aláírás, és egyéb célra nem. Kizárólag az adatszerzés megtévesztő módja miatt vizsgálódott, a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményére figyelemmel. Indokolt lett volna a jövőbeni jogértelmezést elősegítendően, hogy ha az Alkotmánybíróság az alapjog lényegi tartalmát, a szabad kommunikáció sérelmét kifejtve hozza meg döntését és nem úgy érvel, mintha a Kúria megtiltotta volna a jelöltállításon túlmutató aláírásgyűjtést [AB határozat [36] bekezdés utolsó mondata].
[35] A Kúria álláspontja az, hogy a kampánytevékenységet végző jelölő szervezet vagy jelölt véleménynyilvánítás szabadsága mint alapjog korlátozás alá eshet az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdése alapján, amely jogi értékelés tárgya lehet, azt a bíróság/Kúria jogosult az egyedi ügyben megítélni. A bíróság a választási eljárási alapelveket a kampánytevékenységet végző jelölő szervezet vonatkozásában is érvényre juttathatja, különösen, hogy a kifogásban (választási jogorvoslatban) jogsértésként hivatkozható az alapelvek megsértése [Ve. 208. §]. Ezen alapjog és a választási eljárási alapelv (mint alkotmányos érték) szembe állítása esetén a Kúria feladata az alapjog korlátozás feltételeinek vizsgálata, ahogyan erre a Kfv.IV.37.516/2019/4. számú végzésben is sor került. Az eljárási alapelveknek való megfelelés vizsgálata a Ve. törvényi szabályozási körén belül marad, s nem egészíti ki azt.
[36] A Kúria álláspontja szerint az AB határozatban idézett Ve. 149. § alapján is kiemelt jelentőségű, hogy a választópolgár pontosan tudja, hogy aláírása milyen célt szolgál, és adatait milyen célból használják fel. Az aláírásgyűjtésre vonatkozó követelmények egységesen határozhatók meg, mivel az más jelölő szervezetekre is hatást gyakorol. Releváns ugyanis, hogy az ajánlóíveken vagy más módon zajló aláírásgyűjtés útján megszerzett adatok kezelése milyen szabályok (Ve. vagy adatvédelmi törvény) alapján lehetséges, s azoknak milyen eltérő következménye lehet. Téves az FVB érvelésének azon kiinduló pontja, amely eleve jogsértő állapothoz (mindenki lemásolja az ajánlóíveket) viszonyítja a FIDESZ-KDNP magatartásának jogi megítélését. A Kúria szerint csak a jogszabályok által elvárt magatartás lehet az értékelés kiindulási alapja.
[37] A Kúriának a [34] bekezdésben írtak fenntartása és hangsúlyozása mellett az Alkotmánybíróság határozatában foglalt – kifogással támadott jelölő szervezeti magatartás jogi minősítésére, választási eljárási alapelv érvényre jutását kizáró jogi érvelésére vonatkozó – döntésére figyelemmel azt kellett megállapítania, hogy a jelen esetre vonatkozóan a FIDESZ-KDNP jelölő szervezet kampánytevékenységének gyakorlása során – a véleménynyilvánítási szabadságra tekintettel – nem követett el jogsértést.
[38] A kifejtettekre tekintettel a Kúria az NVB határozatát – a jelölő szervezeti érintettség elismerése miatt – megváltoztatta és a fentiek tükrében az FVB határozatát helyben hagyta, a Ve. 331. § (1) bekezdése folytán alkalmazandó 231. § (5) bekezdés a) és b) pontja alapján eljárva, és a felülvizsgálati kérelem szerint nem állapíthatta meg azt, hogy a FIDESZ-KDNP megsértette a Ve. 2. § (1) bekezdés e) pontját.
[39] A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Ve. 228. § (2) bekezdése és a Kp. 157. § (7) bekezdése alapján alkalmazandó Kp. 124. § (5) bekezdésének megfelelően – figyelemmel a Ve. 229. § (2) bekezdéséből következően alkalmazandó a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról és az egyes közigazgatási nemperes eljárásokról szóló 2005. évi XVII. törvény 1. § (2) bekezdésére – tárgyaláson kívül bírálta el.
[40] A kérelmező az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 5. § (1) bekezdés d) pontja és a felülvizsgálati kérelmében tett nyilatkozattal igazoltan a (2) bekezdés alapján személyes illetékmentes. Az Itv. 62. § (1) bekezdés s) pontja alapján a választási bizottság határozatának felülvizsgálatára irányuló nemperes eljárás a tárgyi illetékfeljegyzési jog hatálya alá esik, ezért az Itv. 45/A. § (5) bekezdése szerint mértékű, feljegyzett eljárási illetéket a Ve. 228. § (2) bekezdése és a Kp. 157. § (7) bekezdése folytán alkalmazandó Kp. 35. § (1) bekezdése szerint a Pp. 102. § (6) bekezdése alapján az állam viseli.
[41] A végzés elleni felülvizsgálatot a Ve. 232. § (5) bekezdése kizárja.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Home VÉSZ - VÉSZ KÖZLEMÉNYEK A GYŐRI ÍTÉLŐTÁBLA MINDEN VÁD ALÓL FELMENTETTE A VÉSZ ELNÖKÉT ÉS HAT TÁRSÁT A VÉSZ 2008. DECEMBERÉBEN VÉGREHAJTOTT TATABÁNYAI AKCIÓJÁVAL KAPCSOLATBAN – A VÉSZ BEADTA A KÚRIÁHOZ A FELÜLVIZSGÁLATI KÉRELMET A FŐVÁROSI ÍTÉLŐTÁBLA VÉSZ-T MEGSZÜNTETŐ TÖRVÉNYSÉR
Oldalainkat 160 vendég böngészi	A GYŐRI ÍTÉLŐTÁBLA MINDEN VÁD ALÓL FELMENTETTE A VÉSZ ELNÖKÉT ÉS HAT TÁRSÁT A VÉSZ 2008. DECEMBERÉBEN VÉGREHAJTOTT TATABÁNYAI AKCIÓJÁVAL KAPCSOLATBAN – A VÉSZ BEADTA A KÚRIÁHOZ A FELÜLVIZSGÁLATI KÉRELMET A FŐVÁROSI ÍTÉLŐTÁBLA VÉSZ-T MEGSZÜNTETŐ TÖRVÉNYSÉR	Olvasóink értékelése: / 0
ElégtelenKitűnő Írta: Éliás Ádám	2016. február 05. péntek, 20:26	A Győri Ítélőtábla az ezév január 21.-i nyilvános ülésén kihirdetett ítéletében, harmadfokon, jogerősen, bűncselekmény hiányában minden vád alól felmentett hat vádlott társammal együtt a tatabányai nagy akciónkkal kapcsolatban a Tatabányai Városi Ügyészség által indított büntetőperben. Jómagam voltam az elsőrendű vádlott. A történet több szempontból is érdekes. Vázlatosan leírom, hogy a bennünket érdeklődésükkel megtisztelő honlap-látogatóink képet kapjanak tevékenységünk praktikus, akciókkal teli oldaláról, de közjogi vonatkozásairól is. Ebben a tatabányai történetben arról is képet kapnak a kedves olvasók, hogy a büntetőper kezdeményezői mindent elkövettek a VÉSZ lebénítása, tevékenységének lehetetlenné tétele érdekében. Látszólag volt is mire hivatkozniuk, hiszen akcióink valóban szokatlanok voltak, talán némely kívülálló számára félelmetesek is. A „kívülállóknak” azonban azzal is szembesülniük kellett, hogy az elvégzett, átvett, továbbértékesített, profittal használt munka ki nem fizetése, mint a ragály terjedt szét akkoriban az országban. És azzal is, hogy a későbbiek során az illetékes kormányzati és bírósági fórumok által jogsértőnek minősített devizaalapú hitelszerződések alapján családok tízezreit lakoltatták volna ki a bankok. Vagy azzal, hogy a kis- és középvállalkozásoknak akkor is eleget kellett tenniük adófizetési kötelezettségeiknek, ha munkájuk ellenértékéből egy fillér sem folyt be. Nagyon sokszor tapasztaltam, hogy a „kívülállók” szóhoz sem tudtak jutni a döbbenettől, amikor ez még így volt, s szembesültek ezekkel a tényekkel. Nem akarták elhinni, majd amikor azt tapasztalták, hogy mi ezekkel a társadalmat veszélyeztető bűnös jelenségekkel szemben léptünk fel, lelkes támogatóinkká váltak. S nem minket, hanem a mindezt eltűrő államhatalmat hibáztatták a „kívülállók”. Az elmúlt 7-8 év során a közhatalom minden szintjének (igazságszolgáltatás, kormányzat, politikai pártok) nagyon sok személyiségével és testületével találkoztam. Számomra vízválasztó kérdés volt, hogy magával a társadalmi-gazdasági életet fenyegető problémával, amelyre valamilyen formában felhívtuk a figyelmet, foglalkozik-e az adott személy, vagy testület, vagy csak puszta hatalomféltésből lép fel ellenünk. Meg kell mondanom, hogy bár Isten malmai valóban lassan őrölnek, az összkép sokkal jobb, mint amilyennek látszik: az óriási többség valóban vívódott az általunk exponált problémákkal, sőt még nagyon sokszor akkor is szimpatizáltak velünk, amikor egyébként jogilag ellenünk léptek fel. Sajnos éppen a tatabányai történetben az ügyészség fellépése nem tartozott ebbe a csoportba. Kezdettől érzékelhető volt a hatalmi monopóliumok öncélú, puszta féltése. Az akció 2008. december közepén történt, miután a SPAR által áruház üzemeltetése céljából Tatabányán bérelt új épület kivitelező-alvállalkozóit a megrendelői kör nem fizette ki. Az épület 2008 augusztus-szeptemberében készült el, s az alvállalkozók akkor jelentkeztek a VÉSZ-nél, valamikor szeptember elején, amikor érzékelhetővé vált számukra, hogy nem akarják nekik az általuk elvégzett, a megrendelői kör által átvett és továbbértékesített munkát kifizetni. Követeléseik összege kb. 90 millió forintot tett ki. A VÉSZ-be belépett alvállalkozók közvetlen megbízója, fővállalkotóként a Diagonál Kft. volt, annak megbízója a fertődi FÉSZ Zrt., mint generál vállalkozó, annak megrendelője pedig, beruházóként a Gyémánt Park Kft., végül a leendő tulajdonos az OTP Ingatlan Befektetési Alap nevében eljáró OTP Ingatlan Alapkezelő Zrt. volt. A megrendelői oldal minden szereplőjét megkerestük, és hónapokon keresztül zajló tárgyalásokon próbáltunk megoldást találni, sikertelenül. Bevontuk a SPAR Magyarország Kft.-t is. Még olyan megoldásban is benne lettünk volna – a kivitelezőkkel egyeztetve -, hogy a SPAR a bérleti díjat, engedményezési konstrukció keretében a kifizetetlenül maradt alvállalkozóknak folyósítsa, s így, ha részletekben is, de pénzükhöz jutottak volna a teljesítő VÉSZ-tag cégek, megmenekülve a tönkremeneteltől. Többször figyelmeztettem a megrendelői oldal cégeit, köztük a SPAR-t is, hogy ha nem találunk közös, jogszerű megoldást, akciót fogunk végrehajtani. Tűrhetetlen, hogy a megrendelői oldal hasznot húzzon az épületből, miközben azok, akik felépítették, tönkremennek. Figyelmeztetésemet semmibe vették. Az akcióra 2008. december 10.-én került sor. Aznap a VÉSZ két csoportban tevékenykedett, mindkettőbe nagy erőket koncentráltunk. Az egyik csoport Budapesten több helyszínen, majd Gyöngyösön hajtott végre akciókat, Rákosi Laci, Dézsi Lajos, Bandi Attila, Medriczky Janó irányításával, a másik csoportot, amely Tatabányára ment, magam vezettem. Aznapi akcióinkkal napokig tele volt a sajtó. Tatabányán az akkor már működő SPAR Áruházban (többszöri figyelmeztetés után!) a tetőszigetelés kb. 200 m2 területű részét, valamint az épületgépészeti berendezések közül kazánok és szivattyúk egy részét bontottuk le. Kizárólag olyan anyagokat és berendezéseket, amelyeket a vállalkozások saját pénzükön vettek meg, s nekik azokat senki nem fizette ki. Joggal tekinthették tehát saját tulajdonuknak. A bontás szakszerűségére, tisztaságára nagyon vigyáztunk, mert minden ilyen akciónk alapgondolata az volt, hogy ha akciónk nyomán végre megegyezés jön létre, mindent hiánytalanul és szakszerűen visszaszerelünk. Nagyszabású akció volt, nagy létszámmal, és kb. húsz perc alatt végeztünk. Drámai pillanat volt, amikor a viszonylag hamar kiérkezett két rendőr le akart választani bennünket a még a tetőn és a kazánházban dolgozó 10-15 társunktól, amit nem hagytam. Engem akartak, ugyan nagyon finoman, de feltartóztatni. Magam viszont határozottan mentem a tetőfeljáró felé, hogy együtt maradjunk. A tömeg szorosan követett, ezért a rendőrök jobbnak látták, ha odébb mennek, s ezalatt lejöttek a tetőről, s kijöttek a kazánházból a társaink. Semmilyen inzultusra nem került sor, de még szóváltásra sem. Nagy élménye volt ez a szelíd, erőszakmentes, de határozott összefogásnak. Az akció sikerrel befejeződött, amit terveztünk, megtettük, így lefújtam az akciót. Ilyenkor mindenki békésen elhagyja a helyszínt. Itt is így történt, egymás után indultak el az aktivistákkal a közelben parkoló autók. Engem nagyon érdekelt, mi történt a másik „hadoszloppal”, s amikor láttam, hogy békésen feloszlik a tömeg, minden rendben van, magam is indultam vissza Budapestre. Pár perc alatt már majdnem elhagytam Tatabányát, amikor valaki telefonált, hogy egy csoport rendőr jött ki, és feltartóztatták a még közelben lévő társainkat. Azonnal visszafordultam, a helyszínre mentem, s jelentkeztem a helyszíni parancsnoknál (akiről kiderült, hogy a városi kapitányhelyettes volt), közöltem, ki vagyok, s hogy az akcióért minden felelősséget a Szövetség nevében magam vállalok. Válaszul közölte velem, hogy elő akarnak minket állítani. A rendőrök kb. 10-12-en lehettek, az akciócsapatból még ott tartózkodók száma kb. 60 fő volt (összesen 140-150 fő vett részt a tatabányai akcióban, a másik, budapesti és gyöngyösi akciókat végrehajtó csoportban ennél valamivel többen). A 60 fő nagyobb része úgy elmehetett volna, ahogy csak akart, de egyetértés volt köztünk abban is, hogy mi nem futunk el, nem rejtetten, titokban cselekszünk, hanem nyílt sisakkal, mert az igazság a mi oldalunkon áll, ezért minden ellenállás, vagy szóváltás nélkül hagytuk, hogy a néhány rendőr „bevigyen” minket, hatvanunkat. Ahogyan általában minden akciónknál, úgy itt is a rendőrök rendkívül udvariasan, korrekt módon bántak velünk, személy szerint velem pedig azt kell mondjam, hogy tisztelettudóan. Egy tornaterembe kísértek minket, majd némi várakozás után megkezdődött tíz-tizenkettőnk kihallgatása, miközben a többiek – órákon át – a tornateremben várakoztak. A kihallgatás rendkívül furcsán zajlott. Felvették az adatainkat, majd hosszasan várakoztunk. Egymásból nyíló szobákban, nyitott ajtók mellett hallgattak ki bennünket a nyomozók, így még láthattuk is egymást. Aztán megjelent egy fiatal hölgy, végigviharzott a kihallgató szobákon, és emelt hangon paragrafusszámokat diktált a nyomozóknak. A kihallgatás folytatódott, negyedóra után újból jött a hölgy egy másik paragrafusszámmal. Ez kétszer-háromszor még megismétlődött, aztán újabb hosszú szünet. Közben megjelent a szobában egy magas, atlétatermetű, vörös hajú fiatalember, és igen nagy hangon beszélve, oda-vissza járta végig a kihallgató szobákat. Dicsérte a VÉSZ-t, hogy igazunk van, dicsért engem is, hogy ebben az országban már cselekedni kell, tűrhetetlen, ami itt folyik, és bárkinek bármi a véleménye, nagyon jól teszi a VÉSZ, hogy végre határozottan fellép. Aztán történeteket említett, amelyekben hasonló helyzetek alakultak ki, emberek tönkretételével. Mindezt igen nagy hangon és határozottan mondta. Nem tudtam mire vélni, hogy miközben minket előállítanak és kihallgatnak a rendőrségen, valaki ott egészen nyíltan és hangosan az akciónkkal egyetértését fejezi ki a nyomozók előtt. Kérdeztem az engem kihallgató nyomozót, hogy ki ez a fiatalember. Ő közölte, hogy X. Y. százados úr, osztályvezető a Kapitányságon. Mindaz, amit ez a százados úr mondott, az egész országban lévő közhangulatot tükrözte. Itt említem meg, hogy pár nappal később egy bevásárló központ parkolójában hirtelen megállt mellettem egy autó, kiszállt egy ismeretlen fiatalember, s a következőt mondta: „Hallottam, hogy mit csináltak önökkel, hatvanukat bevitte a rendőrség, amikor a budapesti zavargások idején sem vitt be a tüntetésekről 20-25 embernél többet, hallottam, hogy önt megkínozták. Szóljon nekünk, ha szükség van segítségre, mi géppisztolyokkal fogunk beszállni.” Először azt hittem, provokátor, de olyan lelkesen és hitelesen beszélt, hogy úgy láttam, válaszolnom kell: „Az igaz, hogy kb. hatvanunkat bevittek, de senkit, sem engem, sem mást nem kínoztak meg, egyébként pedig mi nagyon vigyázunk arra, hogy a küzdelmünket erőszakmentesen folytassuk, mert ha vér folyna, az éppen az ellenségeink malmára hajtaná a vizet.” Közben kisebb csoportosulás támadt körülöttünk, s vészjósló volt, ahogyan helyeseltek a fiatalembernek. A fiatalember a szavaimra kicsit megnyugodott, majd búcsúzásképpen, autójába beszállva még odakiáltotta, hogy azért csak szóljak, ha szükségem van segítségre. Amikor elhajtott, láttam, hogy taxis volt. Ez volt akkor már a közhangulat az egész országban. Határozottan állítom: ha nem közelednek a választások, s a társadalom nem tekintett volna olyan nagy reményekkel a választások várható eredményeire, olyan népfelkelés robbant volna ki legkésőbb 2009-ben (amikor a kilakoltatások veszélye már közvetlenül fenyegetett százezreket), amihez képest a 2006-os zavargások ártalmatlan lányregényt jelentettek volna. Visszatérve a kihallgatásra: a hosszú szünet után egyszer csak odajött hozzám egy tiszt, és igen udvariasan megkért, hogy menjek a kapitány úr irodájába, mert beszélni akarnak velem. Az irodában 2-3 civilruhás és 2 egyenruhás rendőr volt, s rajtuk kívül három személy. A kapitányhelyettes úr bemutatta ezt a három személyt, két hölgy és egy fiatalember a Városi Ügyészségtől. Az egyik hölgy viselkedéséből egyértelmű volt, hogy ő a csoport vezetője. A kapitányhelyettes úr azt mondta, hogy ez „csupán egy beszélgetés”, és megkért, hogy válaszoljak az ügyésznő kérdéseire. Naív módon belementem ebbe a színjátékba, holott valójában egy abszolút törvénysértő kihallgatás folyt le. Tehát a rendőrség részéről még a gyanúsításom sem történt meg, amikor az ügyészség – súlyos eljárásjogi szabálysértéssel – kihallgatott. Hiszen nem kávéházban voltunk, hogy a kedvenc zeneszerzőinkről társalogjunk, hanem a rendőrkapitányságon, fogvatartott, előállított állapotban voltam, és következetesen, szigorúan, keresztkérdésekkel megspékelve, kizárólag az akciónkról kérdezősködött az ügyészhölgy, végül minden szabályos eljárás előtt, prejudikálva a csak bíróság által kimondható ítéletet, közölte velem: „Éliás úr, ön súlyos bűncselekményt, lopást követett el.” „Ugyan miféle lopás az, amit az ország összes TV-je fölvesz?” – kérdeztem, de erre már nem válaszolt. Ekkor értettem meg, hogy valójában lépre csaltak, s kihallgatást folytattak. Előzőleg azonban nem közölték velem a jogaimat, elkérték a nálam lévő dossziét, majd amikor véget ért a „beszélgetés”, és visszakértem az irataimat, az ügyésznő közölte: „Ez itt marad.” Tehát még gyanúsítás sem volt, iratlefoglalási határozat sem volt, erőszakkal (hiszen fogvatartott helyzetben voltunk!), törvénysértő módon, engedélyem nélkül magánál tartotta az irataimat. Később panaszt tettem a városi ügyészség törvénysértő eljárása miatt. Az akkori Megyei Főügyészség egyik ügyésze elutasította a panaszomat, arra a valótlanságra hivatkozva, hogy mindenbe önként magam beleegyeztem. További panasznak pedig helye már nem volt, így tehetetlenné váltam. Nyilvánvaló volt a „kéz kezet mos” gyakorlat, hiszen bizonyos, a jogokról, például a vallomás megtagadásának jogáról szóló kioktatások mellőzésébe maga a gyanúsított sem egyezhet bele, annyira kötelező jellgűek. Akkor azért mélyen elgondolkodtam, hol tart az ország, ha ügyészek, akiknek az igazságszolgáltatás élvonalában kellene lenniük, bárhol vannak is az országban, megengedik maguknak az ilyen valótlan tényállításokat. Tulajdonképpen túlságosan leegyszerűsíteném a problémát, ha csupán „kiskirálykodásnak” tulajdonítanám ezt a vérlázítóan felháborító eljárást. Valójában a közhatalom egyes személyeinek és egyes testületeinek hatalomféltéséről, saját hatalmi monopóliumaik bármi áron, akár nyilvánvaló jogsértéssel, akár meghurcolással, üldözéssel, akár presztizs harcba merülő időhúzással való védelméről van szó. Soha semmiféle hatalomra, pláne hatalmi monopóliumok bitorlására nem törekedtünk. A társadalmat pusztító bajokra akartuk felhívni a figyelmet. Ezek a hatalmukat mindentől féltő közhatalmi személyek azonban el se jutnak az érdemi probléma átgondolásáig, kezeléséig, hanem az állam hamis képviseletében valójában a saját hatalmuk érvényesítésére törnek bármi áron. Ennek érdekében legszívesebben minden társadalmi érdekvédelmi szervezetet, amely hatékonyan lép fel, kiiktatnának a társadalmi életből. Mindegy, ha pusztul az ország, hogy egész társadalmi rétegek kerülnek szociális katasztrófahelyzetbe, csak az ő hatalmuk maradjon meg mindenképpen. Ha pedig egy arra hivatott és jogosult társadalmi szervezet határozottan fellép, hatékonyan betöltve a társadalom önvédelmi funkcióját, akkor üldözőbe kell venni. Ez történt Tatabányán az első fokú bírósági ítélettel, és az ügyészség (amely mégiscsak az Államot képviseli) hét éven át tartó, ellenünk irányuló ügyködésével. (Itt most csak zárójelben jegyzem meg, hogy hasonló okokat látok a Fővárosi Főügyészség Szövetségünk teljesen indokolatlan megszüntetését kezdeményező bírósági keresete és a Fővárosi Ítélőtábla ennek helyt adó ítélete mögött is.) Az ügyésznővel történt „beszélgetés” után visszakísértek a kihallgató szobába, s újabb hosszú szünet következett. Aztán újra jött a „futár hölgy”, végigjárta a kihallgató szobákat, paragrafusszámokat kiabálva. Végül lezajlott a kihallgatás, magam maradtam utoljára, felvettük a jegyzőkönyvet, s a nyomozó megkért, hogy a következő hét hétfőjén menjek vissza, hogy a „rabosítást” megcsinálják, mert a technikus már nincs bent (ekkor kb. fél hét – hét óra lehetett). Így is történt. Időközben a tornateremben várakozó nagy többséget már elengedték. Az eljáró rendőrök az előállítás és szabadítás borzasztó adminisztrációs terhei miatt nyomdafestéket nem tűrő stílusban szidták az aktivisták füle hallatára a főnökeiket, hogy mi szükség volt ennyi ember előállítására, ha már az adataikat felírták. Tehát aznap, 2008. december 10.-én meg is kezdődött ellenem és hat társam ellen a büntetőeljárás, az összes kihallgatottak közül hetünk ellen, s most, több mint hét év után fejeződött be. Mondanom sem kell, hogy a „lopás és dolog elleni erőszak” bűncselekmény elkövetésében magam voltam „felbujtóként” a Városi Ügyészség által kiadott vádirat szerint az I. rendű vádlott. Ez a tatabányai történet szinte végigkísérte a VÉSZ egész történetét. A Tatabányai Városi Bíróság folytatta le az eljárást. A tárgyalásokon az Ügyészséget egy nyegle, fiatal, az érintett vállalkozók („vádlottak”) szomorú sorsán gyakran élcelődő ügyész képviselte, de a tárgyalásokon a „hallgatóság” széksoraiban lépten-nyomon megjelent az az ügyészhölgy, aki a rendőrkapitányságon elkövette ellenem azt a súlyos eljárásjogi törvénysértést. Sokszor láttam, ahogyan szuggeszciója alatt igyekszik tartani a tárgyaláson szereplő fiatal ügyészt (minden bizonnyal annak főnöke lehetett), de érzékelhető volt, hogy a fiatal bírót is. Az „eredmény” nem maradt el. A Városi Bíróság – lényegében a Városi Ügyészség vádiratát és egyéb, tárgyalási megnyilvánulásait átmásolva – mindnyájunkat bűnösnek mondott ki, engem ítélt a legsúlyosabb büntetésre, másfél évi börtönre, három évi próbaidőre felfüggesztve. A bíró az ítéletben képtelen, légbőlkapott, minden bizonyítékot nélkülöző állításokat tett – ugyanúgy, ahogy a vádirat -, ellenben védőink érveire és saját álláspontunkra nem is reagált, súlyosan megszegve indokolási kötelezettségét. Tisztán érzékelhető volt, hogy mindenek fölött a Városi Ügyészség álláspontjának akar megfelelni. Vádlott társaim az enyémnél enyhébb ítéleteket kaptak.
Ezzel összefüggésben arról is tájékoztatom kedves olvasóinkat, hogy a VÉSZ beadta a Kúriához a Szövetség törvénysértő megszüntetése elleni felülvizsgálati kérelmet. Kértük a Kúriától a megszüntető ítélet végrehajtásának felfüggesztését is. Felülvizsgálati kérelmünkben kifejtettük, miben törvénysértő a Fővárosi Ítélőtábla Dr. Németh László tanácsa ítélete. Egyrészt: nem tesz eleget indokolási kötelezettségének, semmilyen lényegi kérdésben. Minden indokolás nélkül, problémátlanul azonos jogi tartalmúnak minősíti a bíróság által tiltott tulajdonvisszavételi akcióinkat és a bíróság által nem tiltott bűnjel-lefoglalási akcióinkat. Holott a tulajdonvisszavételi akcióinkat tiltó bírói ítélet felügyelőbiztost rendelt ki az ilyen akcióktól tartózkodásunk ellenőrzésére, s ő – aki a bíróság által tevékenységünk értékelésére meghatalmazott, illetékes személy ebben a tekintetben – egyetlen szóval sem jelezte, hogy a két akció azonos tartalmú. Hogy is lehetne azonos tartalmú, amikor az egyik esetben a tulajdonos cég elvitte a tulajdonát képező anyagot az építési helyszínről, a másik esetben viszont átadta a rendőrségnek lefoglalás céljából, azzal a szándékkal, hogy majd az illetékes bíróság döntse el, kié az átadott anyag: azé, aki megvette és dolgozott vele, és tőle senki nem vette meg, vagy azé, aki nem fizetett érte egy fillért sem. Másrészt: a törvényes működés helyreállíthatatlansága az egyetlen indok, amellyel meg lehet szüntetni egy társadalmi szervezetet. Ezt a „helyreállíthatatlanságot” azzal indokolja a törvénysértő ítélet, hogy változatlanul jogot formálunk a tagjaink és ellenfeleik közötti közvetítő tevékenységre, és ezzel összefüggésben levelek írására. E tekintetben az ítélet mind a Ptk., mind a Pp. képviseletről szóló paragrafusait semmibe veszi, holott lehetővé teszik e törvények (a Pp. vonatkozó paragrafusa tételesen is) egy érdek-képviseleti társadalmi szervezet számára az Alapszabályába tartozó területek tekintetében a tagjai jogi, sőt még perbeli képviseletet is! Hogyan láthatná el egy érdek-képviseleti szervezet tagjainak jogi képviseletét, ha nem levelezhetne az ellenérdekű féllel, és nem közvetíthetne tagjai és az ellenérdekű fél között? E vonatkozásban a Ptk.-t és a Pp.-t figyelmen kívül hagyó ítélet jogfosztóan törvénysértő. Várjuk a Kúria döntését az ítélet végrehajtásának felfüggesztéséről és tárgyalás kitűzéséről. Valójában itt nem csak a VÉSZ sorsa, hanem az összes érdek-képviseleti szervezet működésének hatékonysága is a tét. Ha a törvénysértő ítélet érvényesül, és egy érdek-képviseleti társadalmi szervezet sem nem levelezhet, sem nem közvetíthet, akkor hogyan léphetne föl tagjai érdekvédelmi ügyeiben, akár perbeli jogi képviselet formájában is? Bénává, tehetetlenné válna, s újra a hétpróbás, rafinált spekulánsoké válna a világ. Reméljük, nem így lesz, mert ha így lenne, az azt jelentené, hogy Magyarországon az érdek-képviseleti, érdekvédelmi tevékenység utolsó csíráit is kiirtják. Ez pedig már nem magyar belügy lenne.

matches: bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria


text:
Ez az oldal a Bulgáriában gyakorolt jogi szakmákról közöl információkat. Jogi szakmák: bevezetés Ügyészek Nyomozók Bírák A jogi szakmák szervezete: ügyvédek Közjegyzők Más jogi szakmák
Jogi szakmák: bevezetés
Bulgáriában a főbb jogi szakmák a következők: ügyész, nyomozó, bíró, ügyvéd, közjegyző, magánvégrehajtó, állami végrehajtó és nyilvántartási bíró. Az e szakmákkal kapcsolatos előírásokat a Bolgár Köztársaság Alkotmánya és az igazságszolgáltatási rendszerről szóló törvény állapítja meg.
A bolgár ügyészség felépítése a következő: a legfőbb ügyész, a Legfőbb Semmítőszék melletti ügyészség, a Legfőbb Közigazgatási Ügyészség, a Nemzeti Nyomozószolgálat, a fellebbviteli ügyészségek, a szakosított fellebbviteli ügyészség, a katonai fellebbviteli ügyészség, a regionális ügyészségek, a szakosított ügyészség, a regionális katonai ügyészségek és a kerületi ügyészségek. A regionális ügyészségek szervezetén belül regionális nyomozóosztályok találhatók, valamint a szakosított ügyészségen belül is működik egy nyomozóosztály. A regionális ügyészségek közigazgatási osztályain dolgozó ügyészek közigazgatási ügyekben járnak el.
Az ügyészség egységes és központosított szervezet. Minden ügyész és nyomozó a legfőbb ügyész irányítása alá tartozik. Mindegyik ügyész felettes ügyészének tartozik jelentéstételi kötelezettséggel, és minden ügyész és nyomozó az adott ügyészség igazgatási vezetőjének irányítása alá tartozik. A katonai ügyészek és nyomozók szolgálati kötelezettségeik ellátásakor függetlenek a katonai hatóságoktól.
A legfőbb ügyészt a Legfőbb Igazságszolgáltatási Tanács (Vissh Sadeben Savet) (VSS) javaslatára a Bolgár Köztársaság elnöke nevezi ki hét évre (és menti fel), mandátuma nem megújítható.
Az ügyészeket a Legfőbb Igazságszolgáltatási Tanács döntése alapján nevezik ki, léptetik elő, fokozzák le, helyezik át vagy mentik fel.
Az ügyészi beosztások és a betöltésükhöz szükséges szakmai tapasztalat a következő:
a Legfelsőbb Semmítőszék melletti ügyészségen és a Legfelsőbb Közigazgatási Ügyészségen dolgozó ügyész – legalább 12 évnyi jogi tapasztalat;
a fellebbviteli ügyészségen, a katonai fellebbviteli ügyészségen és a szakosított fellebbviteli ügyészségen dolgozó ügyész – legalább 10 évnyi jogi tapasztalat, de a szakosított fellebbviteli ügyészségen lévő ügyészi beosztáshoz legalább 12 évnyi tapasztalat szükséges, amelyből legalább 8-at ügyészként vagy nyomozóként kellett megszerezni;
a regionális ügyészségen, a regionális katonai ügyészségen és a szakosított ügyészségen dolgozó ügyész – legalább 8 évnyi jogi tapasztalat, de a szakosított ügyészségen lévő ügyészi beosztáshoz legalább 10 évnyi tapasztalat szükséges, amelyből legalább ötöt ügyészként vagy nyomozóként kellett megszerezni;
kerületi ügyészségen dolgozó ügyész – legalább 3 évnyi jogi tapasztalat;
ügyészségi fogalmazó – nem szükséges tapasztalat.
Az ügyészeket pozitív teljesítményértékelés esetén, öt év szolgálati idő után a Legfőbb Igazságszolgáltatási Tanács határozattal nevezi ki.
Szerepük és feladataik
Az ügyészség élén a legfőbb ügyész áll, aki utasításokat és iránymutatásokat bocsát ki az ügyészség tevékenységére nézve; a minisztériumok és állami intézmények vezetőivel együtt szakosított intézményközi egységeket állít fel az általa kinevezett ügyész eljárási irányítása alatti nyomozásokban való közreműködésre. A legfőbb ügyész az Alkotmánybíróság elé utalhat ügyeket.
Az ügyész nyomozásfelügyelő ügyészként irányítja a nyomozást. A jogszabály által meghatározott időkereteken belül és feltételeknek megfelelően kifogásokat nyújthatnak be és jogellenes intézkedések visszavonását vagy módosítását kérhetik. Egy intézkedés végrehajtását a kifogás elbírálására illetékes hatóság döntéséig felfüggeszthetik. Az ügyészség minden aktusa és döntése ellen a közvetlen felettes ügyészségen lehetőség van fellebbezésre, kivéve, ha azokat bíróság vizsgálhatja felül. A felettes ügyész vagy a felettes ügyészségen tevékenykedő ügyész elláthatja az alárendelt ügyészek hatáskörébe tartozó feladatokat, és a jogszabályban meghatározott esetekben döntéseiket írásban felfüggesztheti vagy visszavonhatja.
Feladataik ellátása során az ügyészek függetlenek és a jogszabályoknak megfelelően járnak el. Politikailag semlegesek, döntéseiket a jogszabályokra és az adott ügyben összegyűjtött bizonyítékokra alapozzák, lelkiismeretük és belső meggyőződésük szerint járnak el.
További információk a Bolgár Köztársaság ügyészségének (Prokuraturata na Republika Bulgaria) honlapján találhatók.
Az Ügyészek Országos Szövetsége a bolgár ügyészség jelenlegi és korábbi tagjainak önkéntes, nem politikai jellegű szövetsége. A Szövetség célja országszerte az ügyészségek tagjainak összefogása, és az ügyészségi munkához szükséges információk, valamint az ahhoz kapcsolódó kérdéskörökben folytatott eszmecsere biztosítása, továbbá az ügyészség és az ügyészek nemzetközi kapcsolatainak kiterjesztése. További információk a Szövetség honlapján találhatók: http://apb.prb.bg/.
Az igazságszolgáltatási törvény értelmében a Bolgár Köztársaság nyomozói magisztrátusi (bírói és ügyészi) jogállással rendelkeznek.
A nyomozószervek a következők: Nemzeti Nyomozószolgálat, a regionális ügyészségek regionális nyomozóosztályai, valamint a szakosított ügyészség nyomozóosztálya. A szófiai városi ügyészség nyomozóosztálya regionális nyomozóosztály jogállásával rendelkezik.
A Nemzeti Nyomozószolgálat vezetője a legfőbb ügyész; ezt a feladatát közvetlenül vagy a Szolgálat igazgatóján keresztül látja el, aki nyomozati kérdésekben a legfőbb ügyész helyettese. A Nemzeti Nyomozószolgálat igazgatója felelős a Szolgálat nyomozóinak és alkalmazottainak adminisztratív és szervezeti irányításáért, továbbá módszertani iránymutatást biztosít a regionális ügyészségek regionális nyomozószolgálatainak nyomozói számára.
A regionális ügyészségek regionális nyomozóosztályai és a szakosított ügyészség nyomozóosztálya nyomozókból áll.
A regionális ügyészségek regionális nyomozóosztályainak és a szakosított ügyészség nyomozóosztályának nyomozói az adott ügyészség igazgatási vezetője által rájuk szignált ügyekben nyomoznak.
Amikor büntetőeljárási feladataikat látják el, a nyomozó hatóságok ügyész irányítása és felügyelete alatt járnak el.
A nyomozás során a nyomozók által kibocsátott utasítások minden állami szervre, jogi személyre és állampolgárra kötelezőek.
Bulgáriában a bírákat a Legfőbb Igazságszolgáltatási Tanács döntése alapján nevezik ki, léptetik elő, fokozzák le, helyezik át vagy mentik fel.
A megfelelő tapasztalattal rendelkező bírák a következő beosztásokat tölthetik be:
a Legfelsőbb Semmítőszéken és a Legfelsőbb Közigazgatási Bíróságon dolgozó bíró – legalább 12 évnyi jogi tapasztalat;
a fellebbviteli bíróságokon, a katonai fellebbviteli bíróságokon és a szakosított fellebbviteli büntetőbíróságon bíró – legalább 10 évnyi jogi tapasztalat, de a szakosított fellebbviteli büntetőbíróságon lévő bírói beosztáshoz legalább 12 évnyi tapasztalat szükséges, amelyből legalább 8-at büntetőbíróként kellett megszerezni;
a regionális bíróságokon, a közigazgatási bíróságokon, a katonai bíróságokon és a szakosított büntetőbíróságon dolgozó bíró – legalább 8 évnyi jogi tapasztalat, de a szakosított büntetőbíróságon lévő bírói beosztáshoz legalább 10 évnyi tapasztalat szükséges, amelyből legalább ötöt büntetőbíróként kellett megszerezni;
kerületi bírsági bíró – legalább 3 évnyi tapasztalat;
bírósági fogalmazó – nem szükséges tapasztalat.
A pozitív teljesítményértékeléstől függően a bírák beosztását öt év szolgálati idő után a Legfőbb Igazságszolgáltatási Tanács határozza meg.
A bulgáriai bírák egyesületét (SSB) 1997. március 28-án alapította 30 alapító tagja, ideértve a Legfelsőbb Semmítőszék, valamint különböző regionális és kerületi bíróságok bíráit is.
A bulgáriai bírák egyesülete az 1919-es alapítású, 1945-ig működött bolgár bírói egyesület jogutódjaként, informális szakmai szervezetként fogja össze a bírák közösségét, célja pedig szakmai érdekeik védelme, valamint a problémák megvitatása és megoldások keresése.
További információk a bulgáriai bírák egyesülete (Sayuzat na Sadiite v Bulgaria) honlapján találhatók.
A bolgár bírói szövetséget annak érdekében hozták létre, hogy biztosítsák a tisztességes eljárást, az átláthatóságot és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést.
Az igazságszolgáltatási rendszer keretében a Szövetség az Alkotmánynak és a jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően működve tevékenykedik, miközben a szakmai etika szabályait is követi. További információk a bolgár bírói szövetség honlapján találhatók: http://www.judgesbg.org/bg/.
A bulgáriai bírák egyesülete aktákat állít össze, többek között a bírák ellen folyó fegyelmi eljárásokról, továbbá viták esetén közvetít a bírák és más köztisztviselők között, segítséget nyújt a jogalkotónak a jogalkotási folyamat során, nyilvántartásokat vezet és saját kiadványt ad ki.
Bírósági asszisztensek és ügyészségi asszisztensek
Bírósági asszisztenseket a regionális és közigazgatási bíróságokon, a fellebbviteli bíróságokon, a Legfelsőbb Semmítőszéken és a Legfelsőbb Közigazgatási Bíróságon alkalmaznak.
Ügyészségi asszisztenseket a regionális és fellebbviteli ügyészségeken, a Legfelsőbb Semmítőszék melletti ügyészségen és a Legfelsőbb Közigazgatási Ügyészségen alkalmaznak.
A bírói, ügyészi vagy nyomozói pozíciók betöltésére vonatkozó feltételeknek megfelelő azon személyek, akik letették az igazságügyi tisztviselői versenyvizsgát, bírósági vagy ügyészségi asszisztensnek nevezhetők ki.
A bírósági asszisztenseket az adott bíróság igazgatási vezetője nevezi ki. Az ügyészségi asszisztenseket a legfőbb ügyész vagy az adott ügyészség igazgatási vezetője nevezi ki.
Bulgáriában az ügyvédi hivatásról az Alkotmány rendelkezik. Csak azok a személyek lehetnek ügyvédek, akik letették a megfelelő esküt, és akiket az ügyvédi kamara nyilvántartásba vett. Minden regionális bírósághoz tartozó bírósági körzetben működik egy ügyvédi kamara. Ezek a Legfelsőbb Ügyvédi Kamarai Tanács irányítása alatt működnek, amelynek székhelye Szófiában található. Az ügyvédek helyzetét, jogait és kötelezettségeit a bolgár ügyvédi kamarai törvény szabályozza.
A Legfelsőbb Kamarai Tanács a kamarák képviselőiből álló jogi személy, amelyben 40 ügyvédre jut egy delegált képviselő.
A Legfelsőbb Kamarai Tanács hívja össze és szervezi meg a Bolgár Ügyvédek Közgyűlésének üléseit, végrehajtja határozatait, előkészíti és benyújtja jelentéseit a közgyűlésnek, meghatározza az ügyvédek kezdeti és éves hozzájárulását a költségvetéséhez, a kamarai törvénnyel összhangban rendeleteket bocsát ki, elbírálja az ügyvédi kamarák közgyűléseinek jogellenes határozatai, valamint a kamarai tanácsi választások jogszerűsége elleni fellebbezéseket, elbírálja a kamarai tanácsok ügyvédjelöltek felvételére vonatkozó határozatai elleni, valamint az ügyvédi regisztráció megtagadása elleni fellebbezéseket és kifogásokat, biztosítja és jóváhagyja a Legfőbb Felügyelő Bizottság és a Legfőbb Fegyelmi Törvényszék működésével kapcsolatos kiadásokat.
A Legfelsőbb Kamarai Tanács vezeti az ügyvédek, az ügyvédjelöltek és az ügyvédi irodák, valamint a bolgár bíróságok előtt védőügyvédként fellépni jogosult külföldi ügyvédek nyilvántartását.
További információk a Legfelsőbb Kamarai Tanács (Visshiya Advokatski Savet) honlapján találhatók.
A közjegyző olyan személy, akit az állam a jogszabályi rendelkezések szerinti közjegyzői tevékenységek ellátásával bízott meg. A közjegyző feladatai teljesítésekor függetlenül jár el, és kizárólag a jogszabályokat kell tiszteletben tartania. Az igazságügyi miniszter a jogszabályok és a közjegyzői kamara alapszabályának tiszteletben tartása tekintetében felügyeli valamennyi közjegyző tevékenységét.
A közjegyzők helyzetét, jogait és kötelezettségeit a bolgár közjegyzőkről és közjegyzői tevékenységekről szóló törvény szabályozza.
A közjegyzői kamara (Notarialnata Kamara) a Bolgár Köztársaság közjegyzőinek szervezete, amelyet a közjegyzőkről és közjegyzői tevékenységekről szóló törvény alapján hoztak létre. Jog szerint valamennyi közjegyző tagja a bulgáriai közjegyzői kamarának, amely jogi személy, székhelye Szófiában található
A közjegyzői kamara irányító szervei a közgyűlés, a közjegyzői tanács, a felügyelő bizottság és a fegyelmi bizottság. A közjegyzői kamarát a közjegyzői tanács elnöke képviseli.
A közjegyzői tanács szervezi meg a közjegyzők tevékenységét és biztosítja az ehhez szükséges támogatást, védi és erősíti a szakma tekintélyét, valamint kapcsolatokat tart fenn a hasonló tevékenységet folytató nemzetközi szervezetekkel.
További információk a közjegyzői kamara (Notarialnata Kamara) honlapján találhatók.
Magánvégrehajtók
A magánvégrehajtó olyan személy, akit az állam a magánjogi követelések végrehajtásával és az állami követelések behajtásával bízott meg. A magánvégrehajtó illetékessége megegyezik az adott regionális bíróság illetékességével.
A magánvégrehajtók kamarájának feladata, hogy előmozdítsa a magánvégrehajtói szakma tekintélyét, továbbá a közérdek védelme és tagjainak támogatása révén javítsa Bulgáriában a végrehajtási eljárást.
A magánvégrehajtók kamarája (Kamarata na Chastnite Sadebni Izpalniteli) vezeti a magánvégrehajtók nyilvántartását.
A nyilvántartás nyilvános és a kamara honlapján keresztül hozzáférhető. Bárki jogosult a nyilvántartással kapcsolatban információkat, illetve a nyilvántartásból kivonatot kérni (a magánvégrehajtókról szóló törvény alapján).
A magánvégrehajtóknak tevékenységükről félévente és évente jelentéseket kell benyújtaniuk az igazságügyi minisztériumnak, amelyeket egy igazságügyi végrehajtási információs rendszer kialakításához, fenntartásához és fejlesztéséhez használnak fel. Az információs rendszer használatáért az igazságügyi minisztérium díjat szed, amelynek mértékét a miniszterek tanácsa által jóváhagyott díjjegyzék határozza meg. Az információs rendszerhez való, hivatalból történő hozzáférés az állami hatóságok, a helyi önkormányzati és a helyi közigazgatási szervek, valamint a közfeladat ellátásával megbízott személyek részére díjtalan.
Állami végrehajtók
Az állami végrehajtók feladata a magánjogi követelések végrehajtása. Az állam jogszabály által meghatározott, konkrét ügyekben az állami követelések behajtásával is megbízhatja az állami végrehajtókat.
Az állami végrehajtók számát az igazságügyi miniszter állapítja meg.
Az állami végrehajtóval nem rendelkező kerületi bíróságokon ezeket a feladatokat az adott bíróság elnöke által kijelölt kerületi bíró látja el, mely tényről az igazságügyi minisztert értesítik.
Az állami végrehajtókat versenyvizsgát követően az igazságügyi miniszter nevezi ki. Az igazságügyi miniszter valamely kerületi bíróság elnökének javaslatára is kiírhat versenyvizsgát.
A Bolgár Állami Végrehajtók Szövetsége (Asotsiatsiyata na Darzhavnite Sadebni Izpalniteli v Bulgaria) független és önkéntes szakmai szervezet, amely védi a bolgár állami végrehajtók szakmai, szellemi, kulturális, szociális és anyagi érdekeit, valamint az ország és a társadalom egészében hozzájárul a szakma és tekintélye előmozdításához.
Az állami végrehajtók nyilvántartása (Registarat na Darzhavnite Sadebni Izpalniteli) szintén megtalálható az Állami Végrehajtók Szövetsége honlapján.
Nyilvántartási bírák
A nyilvántartási bírák a kerületi bíróságokon látják el feladataikat az alábbiak szerint.
Ingatlan-nyilvántartási bejegyzéseket, feljegyzéseket, illetve törléseket rendelnek el vagy utasítanak el, kivonatok és igazolások kiadásáról döntenek, valamint közjegyzői és jogszabályban meghatározott egyéb okiratok alapján járnak el. A nyilvántartási bírák kizárólag saját kerületükben járhatnak el.
A nyilvántartási bírák számát az igazságügyi miniszter állapítja meg.
Azokon a kerületi bíróságokon, ahol nincs nyilvántartási bíró, vagy ahol a nyilvántartási bíró feladatai ellátásában akadályoztatva van, e feladatokat egy kerületi bíró látja el, mely tényről az igazságügyi minisztert értesítik.
Az igazságügyi miniszter az adott bíróságon működő állami végrehajtót is megbízhat a nyilvántartási bírói feladatok ellátásával.
A nyilvántartási bírákat versenyvizsgát követően az igazságügyi miniszter nevezi ki. Az igazságügyi miniszter valamely kerületi bíróság elnökének javaslatára is kiírhat versenyvizsgát.
A Bolgár Nyilvántartási Bírák Szövetsége független és önkéntes szakmai szervezet, amely védi a bolgár nyilvántartási bírák szakmai, szellemi, kulturális, szociális és anyagi érdekeit, valamint az ország és a társadalom egészében hozzájárul a szakma és tekintélye előmozdításához. További információk a Szövetség honlapján találhatók: http://www.basv.free.bg/
A bírósági alkalmazottakról további információk itt (378 Kb) találhatók.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság