text:
1 Fő fenntartások Magyarország Alaptörvényének negyedik módosításával kapcsolatban március február 8-án a magyar parlamenti helyek kétharmadát birtokló kormánykoalíció tagjai módosító javaslatot 1 terjesztettek elő Magyarország január 1. óta hatályban lévő Alaptörvényére vonatkozóan. A törvényjavaslatot Magyarország Alaptörvényének negyedik módosítása címmel március 11-én fogadta el az Országgyűlés 2. Ahogyan azt a következőkben részletesen bemutatjuk, a negyedik módosítás aláássa Magyarországon a jogállamiságot azáltal, hogy olyan rendelkezéseket rögzít az Alaptörvényben, amelyeket az Alkotmánybíróság (a továbbiakban: AB) korábban már alkotmányellenesnek talált, illetve amelyek az alapvető nemzetközi emberi jogi elvekkel ellentétesek, továbbá gyengítik a Parlament felett gyakorolt alkotmánybírósági kontrollt. 1. Az Alaptörvény hatályba lépését megelőzően elfogadott alkotmánybírósági döntések hatályon kívül helyezése Magyarország új alkotmányáról szóló véleményében 3 a Velencei Bizottság aggodalmát fejezte ki Magyarország Alaptörvénye Preambulumának következő mondatával kapcsolatban: nem ismerjük el az évi kommunista alkotmányt, mert egy zsarnoki uralom alapja volt, ezért kinyilvánítjuk érvénytelenségét. A Velencei Bizottság álláspontja szerint, ha ennek a mondatnak lehetnének is jogi következményei az csak visszaható hatályú semmisségként lehetne értelmezhető. ( ) Továbbá érvként szolgálhatna a Magyar Alkotmánybíróság gazdag esetjogának totális mellőzésére, amely bár egy érvénytelen alkotmány alapján született, fontos szerepet játszott abban, hogy Magyarország a jogállamiság elve alapján kormányzott demokratikus állammá váljon májusában, Budapesten tett látogatása alkalmával a magyar kormányképviselői a Velence Bizottságot úgy tájékoztatták, hogy az 1949-es alkotmány érvénytelenségét kimondó nyilatkozat csakis politikai állásfoglalásként értelmezhető. 5 1 A törvényjavaslat szövege és a hozzá fűzött indokolás elérhető itt: 2 A negyedik módosításnak az Országgyűlés által elfogadott szövege elérhető itt :http://www.parlament.hu/irom39/09929/ pdf. 3 A Velencei Bizottság 87. Teljes Ülésén fogadta el (Velence, június ), CDL-AD(2011) Magyarország új alkotmányáról szóló vélemény, Magyarország új alkotmányáról szóló vélemény, 37. 12 A magyar kormányzati hatalom képviselői által a Velencei Bizottság felé megfogalmazott, előzőekben idézett állítással ellentétben a kormányzó többség által kezdeményezett módosítás a korábbi alkotmány alapján meghozott alkotmánybírósági döntéseket hatályon kívül helyezi, és így gyakorlatilag megtiltja azt, hogy az AB rendszerváltás után kidolgozott esetjogára hivatkozni lehessen, azáltal, hogy a következő szöveget emeli be az Alaptörvény záró rendelkezési közé: 5. Az Alaptörvény hatálybalépése előtt meghozott alkotmánybírósági határozatok hatályukat vesztik. E rendelkezés nem érinti az ezen határozatok által kifejtett joghatásokat. Fontos megjegyezni, hogy a módosító javaslat első változata a következő rendelkezést tette volna az Alaptörvény részévé: Az Alaptörvény hatálybalépése előtt meghozott alkotmánybírósági határozatok és azok indokolása az Alaptörvény értelmezése során nem vehető figyelembe. 6 Az előterjesztés szövegét az Alkotmányügyi Bizottság február 25-én benyújtott javaslata alapján a parlamenti vita folyamán módosították az előzőekben idézett tartalommal. 7 Az első szövegváltozat azonban ugyanazokat a következményeket vonta volna maga után, mint a végül elfogadott verzió. E tekintetben nincs jelentősége annak sem, hogy a Parlament által elfogadott szöveg értelmében a rendelkezés nem érinti az alkotmánybírósági határozatok által kifejtett joghatásokat. Ez ugyanis csupán azt jelenti, hogy az alkotmánymódosítás érintetlenül hagyja azt a tényt, hogy bizonyos jogszabályi rendelkezéseket az AB megsemmisített vagy azt, hogy az alkotmánybíróság úgy határozott, hogy az alkotmányellenes rendelkezések bizonyos egyedi esetekben nem alkalmazhatók stb. Ráadásul az elfogadott szöveg megfogalmazása meglehetősen szerencsétlen és alapvetően jogi nonszensz, nehéz ugyanis elképzelni, hogyan lehetnek az AB határozatok hatálytalanok különösen akkor, ha azok joghatásai érintetlenek maradnak. Összegezve, a módosítás nyilvánvalóan eltörli az AB korábbi határozatait és következésképpen annak lehetőségét is, hogy azokra hivatkozni lehessen, vagy azok az Alaptörvény értelmezése során felhasználhatók legyenek. A módosítás nyilvánvalóan ellentétes az AB-nak az Alaptörvény hatályba lépését követően megalkotott esetjogával, tekintettel arra, hogy a 22/2012. (V. 11.) AB határozat számú döntésében a testület az alábbi következtetésre jutott: Az Alkotmánybíróság az újabb ügyekben felhasználhatja azokat az érveket, amelyeket az Alaptörvény hatályba lépése előtt hozott korábbi határozata az akkor elbírált alkotmányjogi kérdéssel összefüggésben tartalmazott, feltéve, hogy az Alaptörvény konkrét az előző Alkotmányban foglaltakkal azonos vagy hasonló tartalmú rendelkezései és értelmezési szabályai alapján ez lehetséges. [ ]Az Alkotmánybíróságnak azokra az alapértékekre, emberi jogokra és szabadságokra, továbbá alkotmányos intézményekre vonatkozó megállapításai, amelyek az Alaptörvényben nem változtak meg alapvetően, érvényesek maradnak. Az előző Alkotmányon alapuló alkotmánybírósági döntésekben kifejtett elvi jelentőségű megállapítások értelemszerűen irányadók az Alaptörvényt értelmező alkotmánybírósági döntésekben is. Ez azonban nem jelenti az előző Alkotmányon alapuló határozatokban kifejtettek vizsgálódás nélküli, mechanikus átvételét, hanem az előző Alkotmány és az Alaptörvény megfelelő szabályainak összevetését és gondos mérlegelést kíván. Ha az összevetésnek az az eredménye, hogy az alkotmányjogi szabályozás változatlan vagy jelentős mértékben hasonló, az átvételnek nincs akadálya. Másrészt az előző Alkotmány és az Alaptörvény egyes rendelkezései tartalmi egyezősége esetén éppen nem a korábbi alkotmánybírósági döntésben megjelenő jogelvek átvételét, hanem azok figyelmen kívül hagyását kell indokolni. 8 Ezekre az érvekre az AB későbbi határozataiban többször is hivatkozott. 9 6 Negyedik módosítás, 19. cikk 7 A T/9929/46. sz. törvényjavaslat szövege és indokolása elérhető itt: 8 22/2012. (V. 11.) AB határozat, indokolás [40]-[41]. 9 Lásd: 30/2012. (VI. 27.) AB határozat, indokolás [14].; 34/2012. (VII. 17.) AB határozat, indokolás [33]; 4/2013. (II. 21.) AB határozat 23 Vagyis, a módosítás nyilvánvalóan ellentétben áll az AB-nak az Alaptörvény hatályba lépését követően meghozott határozataival, amely önmagában ellentmondást eredményez az Alaptörvény által létrehozott új alkotmányos renden belül. Ráadásul nehéz belátni, hogy mi más lehetett a kormányzó többség célja, amikor előterjesztette az AB korábbi határozataira való hivatkozás tilalmát, mint hogy megbüntesse az AB-t a számára kedvezőtlen döntéseiért. A kormányzó párti Fidesz alelnöke ezzel kapcsolatban degradálóan úgy fogalmazott, hogy az AB nem puskázhat úgy, hogy elővesz egy régi állásfoglalást Ctrl C, Ctrl V, és azt mondja, kész van". 10 Az alkotmánymódosítás első változatához fűzött indokolás szerint a módosítás célja az AB mozgásterének szélesítése az Alaptörvény értelmezése során. Az indokolás értelmében ez természetesen nem zárja ki azt a lehetőséget, hogy a testület az Alaptörvény egyes rendelkezéseinek értelmezésekor a korábbival megegyező következtetésre jusson, ahogyan azt a lehetőséget is biztosítja, hogy az Alaptörvény egészének kontextusában a korábbi döntésekkel ellentétes megállapításokat tegyen. (Ezt az érvelést az Alkotmányügyi Bizottság által előterjesztett javaslat indokolása is megismétli.) Mindazonáltal, ha az előzőekben idézett cél lett volna az előterjesztő képviselők valódi motivációja, akkor egyáltalán nem lett volna szükség alkotmánymódosításra, hiszen az AB újonnan megalkotott esetjoga megfelel az indokolás által megfogalmazott céloknak. Megjegyzendő az is, hogy az új rendelkezés gyakorlati alkalmazása azt is jelentheti, hogy ha az alkotmánybíróságot a kormányzó párt által preferált tagokkal töltik fel (aminek nagy az esélye, tekintettel arra, hogy a jogszabályok nem követelik meg az ellenzék közreműködését a bírák személyére való javaslattételhez és a megválasztásukhoz, és a kormányzó többségnek a bírák kiválasztására irányuló közelmúltbeli gyakorlatára), a jövőbeli AB-nak nem kellene vesződnie azzal, hogy megindokolja a korábban megalkotott esetjogától való eltérést és azzal sem, hogy indokát adja a bizonyos emberi jogokat megillető védelmi szint csökkentésének. Hangsúlyozni kell, hogy az esetjogra való hivatkozás vagy az attól való eltérés megindokolása annak igazolása érdekében is szükséges, hogy egy alkotmányos rendelkezés vagy elv egy bizonyos módon történő értelmezése nem önkényes, hanem az AB gyakorlatából következik és annak szerves részét alkotja. Egy bizonyos értelmezésnek az AB esetjogára való hivatkozással történő indoklása az alkotmányos elvekre vonatkozó egységes gyakorlat és értelmezés kialakulását segíti, amelynek hiánya a joguralmat fenyegeti. Az alkotmánymódosítás első változatának hivatalos indokolása azt is tartalmazza, hogy a módosítás célja, hogy az Alaptörvény rendelkezései az Alaptörvény összefüggéseivel együtt, a korábbi Alkotmány rendszerétől függetlenül kerüljenek értelmezésre. Ez, azzal a ténnyel együtt, hogy az elfogadott szövegváltozat kifejezetten eltörli az AB korábbi döntéseit, erősebbé teszi az az iránti aggodalmat, hogy a kormánypárt szakítani akar az elmúlt két évtized alkotmányos hagyományaival és ki akarja iktatni az AB által megalkotott, a korábbi alkotmányon alapuló alkotmányos követelményrendszert. Következésképpen, a módosítás az alkotmányosság jegyében megtagadja az és 2011 közötti időszakkal való folytonosságot. Fel kell hívni a figyelmet ezzel kapcsolatban arra is, hogy a módosítás hatálya minden személyre és szervezetre kiterjed, beleértve például a rendes bíróságokat és az ombudsmant is. Így a módosítás hátrányosan érinthet minden a jogállamiság és az emberi jogok védelméért felelős testületet. 10 Lásd: (2013. január 30.) 34 A fentieket foglaltakat összefoglalva, a módosítás egy, az AB-t érintő tisztán önkényes korlátozásként értelmezhető, amely komolyan aláássa annak függetlenségét és jó hírnevét, valamint utat nyit az AB által az elmúlt két évtizedben megalkotott alkotmányos elvektől való eltérésnek. Egészében véve, a fentiekben ismertetett fejlemények a jogállamiság elvének sérelméhez vezethetnek és csökkenthetik az alapvető jogok védelmi szintjét. 2. Az AB eltiltása az Alaptörvényhez előterjesztett módosítások érdemben történő vizsgálatától A Magyar AB sokáig arra az álláspontra helyezkedett, hogy nem vizsgálhatja felül az Alkotmány/Alaptörvény-módosítások alkotmányosságát, mivel ebben az esetben beavatkozna az alkotmányozó hatalomként eljáró Országgyűlés hatáskörébe. Az AB Magyarország Alaptörvényének Átmeneti Rendelkezéseivel kapcsolatban 2012 decemberében hozott határozata azonban e tekintetben jelentős változást jelentett, 45/2012. (XII. 29.) számú határozatában ugyanis az AB a következő következtetésre jutott: Adott esetben az Alkotmánybíróság a demokratikus jogállam alkotmányos tartalmi követelményeinek, garanciáinak és értékeinek a töretlen érvényesülését, alkotmányba foglalását is vizsgálhatja. 11 Ez azt jelenti, hogy az AB magának vindikálta a jogot az Alaptörvény-módosítások felülvizsgálatára az alkotmányosság általános elveinek fényében és az alkotmányellenes módosítások megsemmisítésére. Feltehetően az AB közelmúltban megalkotott, előzőekben hivatkozott döntésére adott válaszként a negyedik módosítás 12 a következőket tette az Alaptörvény részévé, annak 24. cikke (5) bekezdéseként: Az Alkotmánybíróság az Alaptörvényt és az Alaptörvény módosítását csak a megalkotására és kihirdetésére vonatkozó, az Alaptörvényben foglalt eljárási követelmények tekintetében vizsgálhatja felül. Ráadásul a módosítás kifejezetten kizárja a lehetőségét annak, hogy a köztársasági elnök az alaptörvénymódosítást annak aláírása előtt érdemi vizsgálatra megküldje az AB-nak. A módosítás értelmében ugyanis a köztársasági elnök az Alaptörvény módosítását a megalkotására vonatkozó, az Alaptörvényben foglalt eljárási követelményekkel való összhangjának vizsgálatára küldheti csak meg az Alkotmánybíróságnak. 13 (Az Alaptörvény eredeti szövege semmilyen szabályt sem tartalmaz a köztársasági elnök alkotmánymódosításokkal kapcsolatos jogosítványait illetően.) Vagyis, a negyedik módosítás értelmében az AB az Alaptörvény javasolt vagy elfogadott módosításait azok érdemében nem vizsgálhatja felül, ami nyilvánvalóan ellentétes az AB ezzel kapcsolatban a 45/2012. (XII. 29.) számú, előzőekben hivatkozott határozatában kifejtett álláspontjával. Ráadásul a negyedik módosítás biztosítja az Alaptörvénynek az (aktuális) kormánytöbbség általi tényleges politikai szükségleteknek megfelelő módosíthatóságát a jövőre nézve is, továbbá azt, hogy bármilyen vitatott kormányzati intézkedés formális alkotmányossága az Alaptörvény módosításával és az alapvető jogállami elvekkel szembemenő jogszabályok és intézkedések formális alkotmányos alapjának létrehozásával, mint a jelenlegi kormánykoalíció által már korábban is alkalmazott megoldással, könnyedén megalapozható legyen. Így a módosítás szilárd jogi alapot teremt a kormánytöbbség jelenlegi alkotmányellenes gyakorlatához és lehetővé teszi olyan rendelkezések Alaptörvénybe emelését a Parlamentet számára, amelyek sértik az emberi jogokat és nem felelnek meg az általánosan elfogadott nemzetközi jogelveknek. A negyedik módosítás azzal az 11 45/2012. (XII. 29.) AB határozat, Indokolás [117]-[118]. 12 Negyedik módosítás, 12. cikk (3) bekezdés 13 Negyedik módosítás, 11. cikk 45 eredménnyel is jár, hogy ha a kormánytöbbség a parlamenti helyek kétharmadát birtokolja, az AB jelentéktelen szerepbe kényszerül. 3. Az AB jogkörének további korlátozása Az Alaptörvény 37. cikkének (4) bekezdése korlátozza az AB jogkörét annak kimondásával, hogy mindaddig, amíg az államadósság a teljes hazai össztermék felét meghaladja, az Alkotmánybíróság a központi költségvetésről, a központi költségvetés végrehajtásáról, a központi adónemekről, az illetékekről és járulékokról, a vámokról, valamint a helyi adók központi feltételeiről szóló törvények Alaptörvénnyel való összhangját kizárólag az élethez és az emberi méltósághoz való joggal, a személyes adatok védelméhez való joggal, a gondolat, a lelkiismeret és a vallás szabadságához való joggal vagy a magyar állampolgársághoz kapcsolódó jogokkal összefüggésben vizsgálhatja felül, és ezek sérelme miatt semmisítheti meg. (Az AB az e tárgykörbe tartozó törvényeket is korlátozás nélkül jogosult megsemmisíteni, ha a törvény megalkotására és kihirdetésére vonatkozó, az Alaptörvényben foglalt eljárási követelmények nem teljesültek.) Az AB jogkörének előzőekben ismertetett korlátozását a kormánytöbbség először (a korábbi alkotmány módosításával) 2010 novemberében vezette be nyílt megtorlásként miután az AB megsemmisítette egyes jövedelmekre vonatkozóan 98 %-os különadót kivető jogi rendelkezéseket. A Velencei Bizottság az Alaptörvényről szóló véleményében 14 kitért az AB jogkörének fentiekben hivatkozott korlátozására, miközben azt követő, az Alkotmánybíróságról szóló évi CLI. törvényről megfogalmazott véleményében kifejtette, hogy sajnálatát valamint komoly aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a kormány nem vonta vissza a költségvetéssel kapcsolatos kérdésekben az AB jogkörének korlátozására vonatkozó rendelkezéseket. Ehelyett az AB jogkörét érintő korlátozást az Átmeneti Rendelkezések 27. cikke az átmenetinek szánt korlátozás véglegessé tételével még ki is terjesztette, mivel nem csak azt mondja ki, hogy bizonyos jogszabályok alkotmányos felülvizsgálatát a testület mindaddig nem végezheti el, ameddig az államadósság a teljes hazai össztermék felét meghaladja, hanem azon törvények teljes körű felülvizsgálata, amelyeket abban az időszakban hirdettek ki, amíg az államadósság a teljes hazai össztermék felét meghaladta azt követően sem végezhető el, miután az államadósság a teljes hazai össztermék felét már nem haladja meg. 15 Az Átmeneti Rendelkezések fentiekben hivatkozott cikkét az AB 45/2012. (XII. 29.) számú határozatában megsemmisítette, rámutatva arra, hogy az jellegét tekintve nem átmeneti rendelkezés. Azonban a negyedik módosítás ismét beemelte az Alaptörvénybe az AB jogkörének korlátozását végelegessé tevő rendelkezést, annak 37. cikke (5) bekezdéseként. 16 Megjegyzendő az is, hogy az Átmeneti Rendelkezések 29. cikke azt a rendelkezést, amelynek értelmében mindaddig, amíg az államadósság a teljes hazai össztermék felét meghaladja, ha az Alkotmánybíróság, az Európai Unió Bírósága, illetve más bíróság vagy jogalkalmazó szerv döntéséből az állam által teljesítendő olyan fizetési kötelezettség fakad, amelynek teljesítésére a központi költségvetésről szóló törvényben e célra előzetesen meghatározott összeg nem elegendő, az 14 Magyarország új alkotmányáról szóló vélemény, elfogadva a Velencei Bizottság 87. Teljes Ülésén (Velence, június ), CDL-AD(2011)016, Az alkotmánybíróságról szóló évi CLI. törvényről megfogalmazott vélemény, elfogadta a Velencei Bizottság 91. Teljes Ülésén (Velence, június ), CDL-AD(2012)009, Negyedik módosítás, 17. cikk 56 e kötelezettség teljesítéséhez kapcsolódó hozzájárulást kell megállapítani, annak 37. cikke (6) bekezdéseként szintén beemelte az Alaptörvénybe. 17 Ráadásul a rendelkezés eredeti szövege úgy módosult, hogy ez a külön hozzájárulás még akkor is megállapítható, ha a hiányzó összeg a kiegyensúlyozott költségvetési gazdálkodás követelményének sérelme nélkül a központi költségvetésről szóló törvényben más célra meghatározott összeg terhére pótolható. 4. Az Országos Bírósági Hivatal elnöke és az elnöknek az eljáró bíróság kijelöléséhez való joga A magyar bírósági rendszer igazgatását a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi CLXI. törvény szabályozta újra, amely a bíróságok igazgatásáért korábban felelős bírói testületet az újonnan létrehozott Országos Bírósági Hivatal (OBH) elnökének személyében egy egyszemélyes döntéshozatali elven alapuló mechanizmussal váltotta fel. A választott új modellt és az OBH elnökének széles jogkörét a Velencei Bizottság mindkét vonatkozó véleményében 18 kritizálta és megállapította, hogy tekintettel arra, hogy az OBH elnöke (akit a Parlament választ) a bíróságok szempontjából külső szereplő, ezért nem tekinthető a bírói önkormányzat részének. 19 Ezen értékelést figyelmen kívül hagyva, a negyedik módosítás beemelte az Országos Bírósági Hivatal elnökéről szóló részt az Alaptörvény rendelkezései közé, amelynek 25. cikk (5) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a bíróságok igazgatásának központi feladatait az Országos Bírósági Hivatal elnöke végzi. 20 A Velencei Bizottság a magyar bírósági rendszerről szló törvények tárgyában2012 októberében kiadott második véleményében arra a következtetésre jutott, hogy a Bizottság első vonatkozó véleménye után a Parlament által elfogadott módosítások dacára az OBH elnökének egyszemélyi felelősséggel gyakorolható jogköre továbbra is rendkívül széles, annak hatékony ellenőrzése pedig nehézkes maradt. 21 Azok közül a témák közül, amelyekkel foglalkozni kell, a Velencei Bizottság jelzése szerint az egyik legsürgetőbb az OBH elnökének az eljáró bíróság kijelöléséhez való joga. Az eljáró bíróság kijelöléséhez való jog (azaz ügyek áttétele egy másik bírósághoz ahelyett, amelyik az eljárási jogszabályok alapján részletesen a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi CLXI. törvényben szabályozza - eredetileg illetékes lett volna) Magyarország Alaptörvényének átmeneti rendelkezései 11. cikkének (3) bekezdésén alapszik, amely úgy rendelkezik, hogy az OBH elnöke az eljáró bíróság kijelöléséhez való jogát addig gyakorolhatja, amíg a bíróságok kiegyensúlyozott ügyterhelése nem valósul meg. Az Átmeneti Rendelkezéseknek ezt a szabályát 45/2012. (XII. 29.) számú határozatában az AB szintén megsemmisítette, mivel az jellegét tekintve nem volt átmenetinektekinthető. 17 Negyedik módosítás, 17. cikk 18 A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvényről és a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi CLXI. törvényről kibocsátott vélemény, melyet a Velencei Bizottság 90. Teljes ülésén fogadott el (Velence, március ), CDL_AD(2012)001; A magyar bírósági rendszerre vonatkozó, a CDL_AD(2012)001. számú véleményt követően módosított sarkalatos törvényekről kibocsátott vélemény, melyet a Velencei Bizottság 92. Teljes ülésén fogadott el (Velence, október ), CDL-AD(2012) A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvényről és a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi CLXI. törvényről kibocsátott vélemény, Negyedik módosítás, 13. cikk 21 A magyar bírósági rendszerre vonatkozó, a CDL_AD(2012)001. számú véleményt követően módosított sarkalatos törvényekről kibocsátott vélemény, 88. 67 A tárgyalt véleményében a Velencei Bizottság a következőket állapította meg az eljáró bíróság kijelöléséhez való joggal kapcsolatban. Mivel a rendszer átmeneti jellege egy pontos és végleges határidő meghatározásával, ameddig az eljáró bíróság kijelöléséhez való jog gyakorolható, nem biztosított és mivel az ügyek kiválasztására vonatkozó objektív kritériumrendszer kidolgozása lehetetlennek tűnik, a Velencei Bizottság határozottan nem ért egyet az eljáró bíróság kijelölésének rendszerével, hiszen az nincs összhangban a törvényes bíróhoz való joggal, amely a jogállamiság egyik alapköve. 22 A nemzetközi kritikák ellenére a negyedik módosítás megteremtette az OBH elnökének az eljáró bíróság kijelöléséhez való joga alkotmányos alapját azzal, hogy az Átmeneti Rendelkezések korábbi szabályát beemelte az Alaptörvénybe ám néhány változtatással: Az Átmeneti Rendelkezések eredeti szövege 11. cikk (3) bekezdés A negyedik módosítás szövege, 14. cikk [Az Alaptörvénybe 27. cikk (4) bekezdésként beemelve] Az Alaptörvény XXVIII. cikkének (1) bekezdésében biztosított ésszerű határidőn belüli bírói döntéshez való alapjog érvényesülése érdekében mindaddig, amíg a bíróságok kiegyensúlyozott ügyterhelése nem valósul meg, az Országos Bírósági Hivatal elnöke bármely ügy tárgyalására az általános illetékességű bíróságtól eltérő, de azonos hatáskörű bíróságot jelölhet ki. Az aláhúzott részek a rendelkezések törölt és új elemeit jelölik. Az ésszerű határidőn belüli bírói döntéshez való alapjog érvényesülése és a bíróságok kiegyensúlyozott ügyterhelése érdekében sarkalatos törvényben meghatározottak szerint az Országos Bírósági Hivatal elnöke sarkalatos törvényben meghatározott ügyek tárgyalására az általános illetékességű bíróságtól eltérő, azonos hatáskörű bíróságot jelölhet ki Ahogyan a fenti táblázat is mutatja, a negyedik módosítás nem csupán fenntartja az OBH elnökének az eljáró bíróság kijelöléséhez való jogának rendszerét, hanem meg is fosztja azt annak átmenti jellegétől. Ez a változtatás nyilvánvaló ellentétben áll a Velencei Bizottság álláspontjával és súlyosbítja a törvényes bíróhoz való jog elvének sérelmét. 5. A család fogalmának szűkítése Az Alaptörvény L. cikkének eredeti szövege nem korlátozta a család fogalmát a házasságban élőkre és a szülő-gyermek viszonyra. Az L. cikknek ezt a széles értelmezését az AB is megerősítette a 43/2012. (XII. 20.) határozatában, amelyben a családok védelméről szóló évi CCXI. törvény szűken definiált családfogalmát. Az AB megállapítása szerint az Alaptörvény L. cikkéből nem következik az, hogy az egymás gyermekeit nevelő párokra, a bármilyen okból gyermektelen különnemű párokra és a hosszantartó érzelmi és gazdasági életközösségben való együttélés számos többi formájára, amelyik kölcsönös törődésen alapul és a család szélesebb, dinamikusabb szociológiai fogalma alá esik, ne terjedne ki az államnak a családok számára alkotmányos védelmet nyújtó objektív intézményvédelmi kötelezettsége. A negyedik módosítás 23 azonban az L. cikk (1) bekezdését a következő mondattal egészíti ki: A családi kapcsolat alapja a házasság, illetve a szül ő-gyermek viszony. Ez a módosítás jelentősen szűkíti a 22 A magyar bírósági rendszerre vonatkozó, a CDL_AD(2012)001. számú véleményt követően módosított sarkalatos törvényekről kibocsátott vélemény, Negyedik módosítás, 1. cikk 78 család alkotmányos fogalmát és azzal az eredménnyel jár, hogy csak ebbe az új, korlátozottcsaládfogalomba tartozók számíthatnak alkotmányos védelemre. Ebből következően az Alaptörvény maga különbséget tesz különböző együttélési formák között, ami azt jelenti, hogy egy, a család fogalmának új, megszorító alkotmányos fogalmán alapuló, az együttélési formákat egymástól hátrányosan megkülönböztető jogi szabályozás a jövőben nem lesz alkotmányosnak tekinthető. 6. A politikai hirdetések tilalma a kereskedelmi médiában január elején az AB megsemmisítette a választási eljárásról szóló új törvény 151. cikkének (1) bekezdését, amelyik úgy rendelkezett, hogy kampányidőszakban politikai hirdetések csak a közmédiában tehetők közzé. Az 1/2013. (I. 7.) számú határozatában az AB ez utóbbi szabályt alkotmányellenesnek nyilvánította hangsúlyozva azt, hogy a szóban forgó rendelkezés azzal járna, hogy a politikai reklámozás lehetősége éppen a társadalomhoz legszélesebb körben eljutó médiumok esetében szűnik meg. A tiltás tehát a választási kampányban folytatott politikai véleménynyilvánítás jelentős korlátozása. 24 Ezen felül a testület arra a következtetésre jutott, hogy a tiltás nem szolgálja a kiegyensúlyozott tájékoztatás megvalósulását, sőt azzal ellentétes eredményre vezethet. A rendelkezés ugyanis éppen a választópolgárokhoz legszélesebb körben eljutó médiatípus esetében tiltja meg a választói akarat befolyásolásán túl a tájékoztatást is megvalósító politikai reklámok közzétételét. 25 Az AB előzőekben idézett megállapításaival szembe menve a negyedik módosítás 5. cikke annak IX. cikke (3) bekezdéseként a következő rendelkezést emeli be az Alaptörvénybe: A demokratikus közvélemény kialakulásához szükséges megfelel ő tájékoztatás, valamint az esélyegyenlőség biztosítása érdekében, politikai reklám médiaszolgáltatásban kizárólag ellenérték nélkül közölhető. Az országgyűlési képviselők általános választásán országos listát, illetve az európai parlamenti képviselők választásán listát állító jelölő szervezetek által és érdekében, az országgyűlési képviselők és az európai parlamenti képviselők választását megelőzően, kampányidőszakban politikai reklám sarkalatos törvényben meghatározottak szerint kizárólag közszolgálati médiaszolgáltatások útján, egyenlő feltételek mellett tehető közzé. (Szükséges ehhez hozzátenni ugyanakkor azt is, hogy az idézett szöveg azoknak a változtatásoknak az eredménye, amelyeket a parlamenti vita során egy egyéni fideszes képviselő javasolt. 26 ) Így a negyedik módosítás megtiltja a a legerősebb (ellenzéki) pártok által vagy érdekében a politikai hirdetések kereskedelmi médiában való közzétételét (vagyis amelyek országos listát tudnak állítani, amihez a 106 egyéni választókerület közül minimum kilenc megyében és Budapesten legalább összesen 27-ben jelölt állítása szükséges), ami ellentétes az AB által kidolgozott sztenderdekkel. Ráadásul, egyrészt kevés a valószínűsége annak, hogy a kereskedelmi médiaszolgáltatók politikai pártoknak vagy bárkinek is megengednék, hogy ellenérték nélkül hirdessen. Másrészt a közszolgálati média, amelynek kifejezetten alacsony a díjszabása, a kampányidőszakban sokkal kisebb szerepet játszik, mint a kereskedelmi média. Ennek azon tény fényében van jelentősége, hogy a módosítás nem vonatkozik a nyilvános hirdetőtáblákon elhelyezett politikai reklámokra sem a tiltás, sem az 24 1/2013. (I. 7.) AB határozat, indokolás [93]. 25 1/2013. (I. 7.) AB határozat, indokolás [98]. 26 A február 25-én benyújtott T/9929/48. számú törvényjavaslat. A javaslat szövege és indokolása magyar nyelven itt érhető el: A rendelkezés szövegének első változata a következőképpen szólt: A demokratikus közvélemény kialakulásához szükséges megfelelő tájékoztatás érdekében, sarkalatos törvényben meghatározottak szerint, az országos támogatottsággal rendelkező pártok és más jelölő szervezetek számára az országgyűlési képviselők és az európai parlamenti képvisel ők választását megelőzően ingyenesen és egyenlő feltételek mellett biztosítani kell a választási politikai hirdetések közszolgálati médiaszolgáltatásokban való közzétételét. Sarkalatos törvény más választási politikai hirdetések közzétételét korlátozhatja. 89 egyenlő feltételek biztosításának követelménye kapcsán. Mivel a hirdetőtábláknak olyan kiemelkedő jelentősége van a kampányidőszakban, mint amekkora a kereskedelmi médiának lenne, és a hirdetőtáblák piacán a kormányzó pártokhoz közel álló üzleti csoportok vannak túlsúlyban, valószínűtlen az is, hogy a közszolgálati médiában az egyenlő feltételek biztosításának követelménye tényleges esélyegyenlőséget eredményezne. A negyedik módosítás előzőekben idézett szövege az Emberi Jogok Európai Egyezményének 10. cikkét is sérti. A TV Vest As and Rogaland Pensjonistparti v. Norway 27 ügyben, amely a politikai reklámok televízióban való közzétételének általános tilalmával volt kapcsolatos, az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) ismét kimondta, hogy az EJEB esetjoga alapján az Egyezmény 10. cikkének (2) bekezdése alatt szűk a mozgástér a köz érdeklődésére számot tartó politikai beszéd és vita korlátozására. A hivatkozott ügyben a bíróság megismételte továbbá azt is, hogy a politikai beszéd korlátozása esetében a releváns kifejezést közlő médium lehetséges hatása fontos tényező az alapjogba való beavatkozás arányosságának értékelésekor. 28 A hivatkozott ügyben az EJEB azt a tényt értékelte, hogy a kérelmező párt a nagyobb pártokkal szemben hátrányos helyzetben volt, mivel utóbbiak a szerkesztett műsorokban médiafelülethez jutottak. 29 Az indokolás ezen iránya alapján a negyedik módosítás az EJEB esetjogában lefektetett általános elveknek sem felel meg. 7. A hajléktalanság kriminalizálása alkotmányos alapjának megteremtése A hajléktalanság kriminalizálása a kormánykoalíció visszatérő célja volt mind központi, mind pedig helyi szinten. A 2012-ben elfogadott új szabálysértési törvény például úgy rendelkezett, hogy aki a közterület belterületét rendeltetésétől eltérő módon, életvitelszerű lakhatás céljára használja, illetve életvitelszerű lakhatáshoz használt ingóságokat közterületen tárol, szabálysértést követ el és pénzbírsággal vagy elzárással büntethető. A hajléktalan-ellenes rendelkezéseket szegénységgel és lakhatással foglalkozó ENSZ szakértők is kritizálták, akik felhívták Magyarországot arra, hogy vizsgálja felül a hajléktalanság kriminalizálására vonatkozó jogi szabályozását /2012. (XI. 14.) számú határozatában az AB többek között megsemmisítette a szabálysértési törvény vonatkozó rendelkezéseit és kimondta, hogy a hajléktalanságnak, mint állapotnak a kriminalizálása alkotmányellenes, mivel sérti az emberi méltóságot: Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint sem a hajléktalanoknak a közterületekről való eltávolítása, sem a szociális ellátások igénybevételére való ösztönzése nem tekinthető olyan legitim, alkotmányos indoknak, amely a hajléktalanok közterületen élésének szabálysértéssé nyilvánítását megalapozná. A hajléktalanság szociális probléma, amit az államnak a szociális igazgatás, a szociális ellátás eszközeivel és nem büntetéssel kell kezelnie. Az Alaptörvény II. cikkében szabályozott emberi méltóság védelmével összeegyeztethetetlen önmagában azért társadalomra veszélyesnek minősíteni és büntetni [a hajléktalanokat]. 31 A negyedik módosítás azonban figyelmen kívül hagyja az AB előzőekben idézett érveit és felhatalmazza a Parlamentet vagy a helyi önkormányzatokat arra, hogy a hajléktalanságot kriminalizálják azáltal, hogy annak XXII. cikk (3) bekezdéseként a következő rendelkezést emelte /05. számú kérelem, december 11-én meghozott ítélet 28 TV Vest As and Rogaland Pensjonistparti v. Norway, TV Vest As and Rogaland Pensjonistparti v. Norway, Lásd: Hungary s homeless need roofs, not handcuffs UN experts on poverty and housing, 15 February 2012, /2012. (XI. 14.) AB határozat, indokolás [53]. 910 be az Alaptörvénybe: Törvény vagy helyi önkormányzat rendelete a közrend, a közbiztonság, a közegészség és a kulturális értékek védelme érdekében, a közterület meghatározott részére vonatkozóan jogellenessé minősítheti az életvitelszerűen megvalósuló közterületi tartózkodást. 32 Ez szintén nyilvánvaló ellentétben áll az AB által kidolgozott elvekkel. Másrészt a módosítás szerint az államnak és a helyi önkormányzatoknak törekedniük kell arra, hogy lakhatást biztosítsanak minden hajléktalan embernek, ez a hatóságok oldalán nem keletkeztet kötelezettséget. 8. A vallásszabadságot és az állam és egyház szétválasztásának elvét sértő rendelkezések december 30-án a Parlament új egyházügyi törvényt 33 fogadott el, amely már január 1-jén hatályba is lépett és jelentősen átalakította az egyházakra vonatkozó nyilvántartásba vételi rendszert. Az egyházügyi törvény alapján minden egyház, a törvény mellékletében felsoroltak kivételével, elvesztette már megszerzett és fennálló jogait és egyházi jogállása egyesületivé alakult át. Az új szabályozás eredményeként több mint 300 felekezet veszítette el egyházi jogállását és nyújtott be az újra elismerésére irányuló kérelmet, kezdeményezte egyesületté alakulását vagy szüntette meg tevékenységét. (Az egyházügyi törvény melléklete jelenleg 27 felekezetet, mint nyilvántartásba vett egyházat tartalmaz.) Az egyházi jogállással ellentétben az egyesület nem élvezi ugyanazokat a jogokat és kiváltságokat az adózás, a foglalkoztatás, a közintézményekben való vallási szolgáltatás nyújtása, az információk nyilvánosságra hozatala stb. tekintetében. A Velencei Bizottság álláspontja szerint az egyházügyi törvény bizonyos mértékben egyenlőtlenséget idéz elő és a vallási meggyőződések és közösségek között diszkriminál azon az alapon, hogy az állam elismeri-e őket vagy sem. 34 Ez az Emberi Jogok Európai Egyezménye 14. cikkének sérelmét is megalapozhatja annak 9. cikkével összefüggésben. Az egyházügyi törvény felsorolja az egyházi jogállás megszerzéséhez szükséges követelményeket úgy, mint százéves nemzetközi vagy magyarországi egyesületként való működés, amely túlzottan szigorú feltétel és így az Emberi Jogok Európai Egyezményének 9. cikkét 35 sérti. A felekezeteket a Parlament ismerheti el egyházként a képviselők kétharmadának szavazatával. (Így az egyházügyi törvény mellékletét minden egyes alkalommal módosítani kell, amikor a Parlament új egyházat ismer el.) Azonban az egyházügyi törvény által felsorolt követelmények nem kötik az Országgyűlést, így a Parlament egyházi jogállást elismerő döntése önkényes, és az elismerésre vonatkozó normatív kritérium hiánya az állam és egyház szétválasztásának elvét sérti. Ráadásul nyilvánvalóan nincs fellebbezési jog az elismerésre vonatkozó döntés ellen, és ha a Parlament nem vesz nyilvántartásba egy felekezetet, döntését nem köteles megindokolni. Ezzel összefüggésben a Velencei Bizottság 2012 márciusában kibocsátott véleményében arra mutatott rá, hogy az egyházügyi törvény az egyházak elismerését illetően túlzott és önkényes feltételeken alapuló követelményrendszert állított fel. Különösen a belföldi és nemzetközi egyházi közösségként való 32Negyedik módosítás, 8. cikk 33 A lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló évi CCVI. törvény 34 A lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló évi CCVI. törvényről a Velencei Bizottság által annak 90. Teljes ülésén (Velence, március ) elfogadott vélemény, CDL-AD(2012)004, Lásd pl.: Religionsgemeinschaft der Zeugen Jehovas and Others v. Austria (40825/98. számú kérelem, július 31-én meghozott ítélet). 1011 működés időtartamára vonatkozó követelmény és a politikai döntésen alapuló elismerési eljárás szorul felülvizsgálatra. 36 Az egyházügyi törvény alkotmányos alapját Magyarország Alaptörvényének átmeneti rendelkezéseinek 21. cikk (1) bekezdése adta, amely úgy rendelkezett, hogy az Országgyűlés megállapítja az elismert egyházakat, valamint meghatározza a további elismert egyházként való elismerés feltételeit úgy, mint meghatározott idejű működés, meghatározott taglétszám, történelmi hagyományok és társadalmi támogatottság. Az AB azonban 45/2012. (XII. 29.) számú határozatában az Átmeneti Rendelkezések 21. cikk (1) bekezdését is megsemmisítette, mivel az nem volt átmeneti jellegűnek tekinthető. Közelmúltbeli fejleményként kell megemlíteni továbbá, hogy február 26-án hozott 6/2013. (III. 1.) számú döntésében az AB kimondta, hogy az egyházügyi törvénynek a vallási felekezetek Parlament általi elismerését tartalmazó szabályai alkotmányellenesek, mivel azok a pártatlan bíróságok helyett egy alapvetően politikai jellegű testületet (azaz az Országgyűlést) hatalmaznak fel arra, hogy alapvető jogokat érintő és jogi mérlegelést igénylő egyedi esetekben döntsön. Az AB a szóban forgó rendelkezéseket a hatálybalépésükre, január 1-jére visszaható hatállyal megsemmisítette és megállapította, hogy azok nem alkalmazhatók, így a már létező felekezetek nem veszítették el egyházi jogállásukat. Válaszul az AB-nak az Átmeneti Rendelkezések hivatkozott szabályozását megsemmisítő döntésére a negyedik módosítás beemeli az Alaptörvény VII. cikkébe azt, hogy az Országgyűlés sarkalatos törvényben (azaz a jelen lévő képviselők kétharmadának szavazatával) egyházként ismerhet el egyes vallási tevékenységet végző szervezeteket, valamint azt, hogy a felekezetek egyházként való elismerésének feltételeként sarkalatos törvény huzamosabb idejű működést, társadalmi támogatottságot és a közösségi célok érdekében történő együttműködésre való alkalmasságot írhat elő. 37 Ennek következtében a negyedik módosítás az egyházak Parlament általi elismerhetőségének kimondásával fenntartja az állam és egyház elválasztása elvének sérelmét és továbbra is diszkriminál a felekezetek között. Így a negyedik módosítás a Velencei Bizottság javaslataival is szembe megy. Egy, az Alkotmányügyi Bizottság által a parlamenti vita során február 28-án benyújtott javaslatnak 38 az eredményeként az Alaptörvény VII. cikkének (4) bekezdése a következőt is tartalmazni fogja: Az egyházak elismerésére vonatkozó sarkalatos törvényi rendelkezésekkel szemben alkotmányjogi panasznak van helye. Ez a rendelkezés azonban az AB értelmezése szerint nem tekinthető hatékony jogorvoslatnak, ugyanis a testület 6/2013. (III. 1.) számú, az egyházügyi törvény előzőekben hivatkozott szabályozását megsemmisítő határozatában a következőket mondta ki. Az Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy nem tekinthető az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdése által megkövetelt hatékony jogorvoslatnak az Alkotmánybíróságról szóló törvény 26. (2) bekezdése szerinti alkotmányjogi panasz benyújtásának lehetősége sem ( ), mivel az Alkotmánybíróság nem az Országgyűlés által jogalkalmazóként lefolytatott egyedi elismerési eljárásokban megállapított 36 A lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló évi CCVI. törvényről kibocsátott vélemény Negyedik módosítás, 4. cikk 38 A T/9929/51. számú bizottsági módosító javaslat szövege és indokolása magyarul elérhető itt: 1112 tényállást és az eljárás jogszerűségét vizsgálja felül, hanem csak az elismeréssel kapcsolatos döntés során alkalmazott, illetve közvetlenül hatályosuló jogszabály Alaptörvénnyel való összhangját Az egyetemek gazdasági autonómiájának megszüntetése Azon rendelkezésnek az Alaptörvény X. cikk (3) bekezdésébe iktatásával, amely szerint az állami felsőoktatási intézmények gazdálkodási rendjét törvény keretei között a Kormány határozza meg, gazdálkodásukat a Kormány felügyeli 40, a negyedik módosítás teljes mértékben megszünteti az egyetemek gazdasági autonómiáját. 10. A belföldi munkavállalást a tanulmányok állami finanszírozásáért cserébe megkövetelő hallgatói szerződések A negyedik módosításnak megfelelően az Alaptörvény XI. cikke a következő rendelkezéssel egészül ki (3) Törvény a felsőfokú oktatásban való részesülés anyagi támogatását meghatározott időtartamú olyan foglalkoztatásban való részvételhez, illetve vállalkozási tevékenység gyakorlásához kötheti, amelyet a magyar jog szabályoz. 41 E rendelkezés hátterével kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy az úgynevezett hallgatói szerződéseket eredetileg egy kormányrendelet vezette be 2012 januárjában kimondva azt, hogy egyetemi tanulmányuk állami finanszírozásáért cserébe, a diákok diplomájuk megszerzését követően kötelesek meghatározott ideig Magyarországon dolgozni, máskülönben tanulmányaik költségét vissza kell fizetniük. A magyar alapvető jogok biztosának beadványa alapján az előzőekben hivatkozott kormányrendeletet az AB 32/2012 (VII. 4.) számú határozatában megsemmisítette, azonban csupán formai okokra történő hivatkozással, vagyis nem végezte el a hallgatói szerződések tartalmi szempontú alkotmányossági vizsgálatát. Az imént hivatkozott AB határozat nyilvánosságra hozatalának napján az oktatási ügyekkel foglalkozó országgyűlési bizottság módosító javaslatot terjesztett elő a felsőoktatásról szóló törvényhez, amely a korábbi kormányrendelet hallgatói szerződésekről szóló szabályainak minden változtatás nélküli újbóli bevezetését tartalmazta. Ebből következően a jelenleg hatályos, a nemzeti felsőoktatásról szóló évi CCIV. törvény azt tartalmazza, hogy a diákoknak az oklevél megszerzését követő húsz éven belül az általuk folytatott tanulmányok ideje kétszeresének megfelelő időtartamban Magyarországon kell dolgozniuk, máskülönben kötelesek a tanulmányaik költségét visszafizetni. A fenti rendelkezés nem csak a rászoruló diákokat, akik nem tudják maguk finanszírozni a tanulmányaikat, hozza hátrányos helyzetbe, de aránytalanul korlátozza a diákok szabad hivatásválasztáshoz való jogát is. Ráadásul a diákok a szerződés aláírásával hosszú távú kötelezettséget vállalnak magukra, miközben az államnak csupán törekednie kell megfelelő munkalehetőséget biztosítani számukra. Az előbbi indokok alapján a magyar alapvető jogi biztos a hallgatói szerződések érdemi felülvizsgálatát kérte az AB-tól, az erre irányuló eljárás folyamatban van. Beadványában az alapvető jogok biztosa arra is hivatkozott, hogy a hallgatói szerződések vizsgálatakor a munkavállalók EU-n belüli szabad áramlásának elvére és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 15. cikkére is figyelemmel kell lenni. Előzőekben foglaltak alapján az a következtetés vonható le, hogy a kormánypárt az Alaptörvény negyedik módosítása révén úgy akar felülemelkedni a hallgatói szerződésekkel kapcsolatos 39 6/2013. (III. 1.) AB határozat, VI szakasz 40 Negyedik módosítás, 6. cikk 41 Negyedik módosítás, 7. cikk. 1213 lehetséges alkotmányos problémákon, hogy kifejezett alkotmányos alapot teremt a diákok szabad hivatásválasztáshoz való jogának korlátozására. 13 Több megjelenítése
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a N G Ügyvédi Iroda (cím) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Budapest, Városház Részletesebben a pénzügyi tárgyú törvények vizsgálatát
Tilk Péter az alkotmánybíróság És a pénzügyi tárgyú törvények vizsgálati lehetõsége* Már az Alkotmány szövegében szerepelt (igaz, csak az utolsó éveiben) olyan kitétel, mely szerint az Alkotmánybíróság Részletesebben bizottsági módosító javaslato t
2013. évi törvény a választási eljárásról (a médiával kapcsolatos részek kivonata) (Forrás: az elfogadott törvénynek az Ogy elnöke által aláírt és a köztársasági elnöknek aláírásra megküldött szövege) Részletesebben Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság
Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság 2012. december 13. Európai integráció és emberi jogok az EGK/Euroatom és ESZAK keretében lezajló európai integráció egyértelműen gazdasági célkitűzéseket Részletesebben 1. A helyi önkormányzati jelképek és a település neve használatának rendjéről szóló 36/1995. (XI. 23.) önkormányzati rendelet módosítása
Budapest XVIII. kerület Pestszentlőrinc-Pestszentimre Önkormányzata Képviselő-testületének 21/2012. (V. 04.) önkormányzati rendelete egyes szabálysértési tárgyú rendelkezéseket megállapító helyi rendeletek Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: Kötelezi a szervezőt, hogy fizessen meg az államnak külön felhívásra 10.000 (tízezer) forint eljárási illetéket.
KÚRIA Knk.IV.37.487/2015/2.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek (a továbbiakban: szervező), a Nemzeti Választási Bizottság országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott Részletesebben Tisztelt Alkotmánybíróság! 1. Az alkotmányjogi panasz elbírálása során irányadó jogszabályok:
1 Alkotmánybíróság 1015 Budapest Donáti u. 35-45.. Bíróság útján Ügyszám: Tisztelt Alkotmánybíróság! alábbi Az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 26. (1) bekezdése alapján az a l k o t m Részletesebben Biharkeresztes Város Önkormányzat Képviselő-testülete. 8/2007. (II. 1.) BVKt rendelete
Biharkeresztes Város Önkormányzat Képviselő-testülete 8/2007. (II. 1.) BVKt rendelete a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény helyi végrehajtásáról I. Rész Biharkeresztes Részletesebben 76/2008. (V. 29.) AB határozat. Indokolás
76/2008. (V. 29.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése Részletesebben Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága 1535 Budapest, Pf. 773. Tárgy: alkotmányjogi panasz. I. A tényállás leírása
Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága 1535 Budapest, Pf. 773. Tárgy: alkotmányjogi panasz Alulírott.. [név] (születési hely, idő:.., lakcím:..) alkotmányjogi panasszal fordulok a T. Alkotmánybírósághoz Részletesebben 1. A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény módosítása
2015. évi törvény a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény módosításával összefüggő egyes törvények Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
Gazdasági és közlekedési miniszter TERVEZET az üzletek működésének rendjéről, valamint az egyes üzlet nélkül folytatható kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 133/2007 (VI. 13.) Korm. Részletesebben Érkezett 2012 APR 16. 2012. évi... törvény a nem átlátható cégek állami finanszírozásának teljes tilalmáró l
napirendi pont E L Ő T E R J E S Z T É S Alcsútdoboz Település Önkormányzat Képviselő-testületének 2015. szeptember 28-i ülésére Előterjesztés címe és tárgya:döntés a szociális célú tűzifavásárlásához Részletesebben Az Alaptörvény módosításai
Gáva Krisztián Az Alaptörvény módosításai Az Alaptörvény öt módosítását a közjogi rendszer törvényi részleteinek kimunkálása során felvetődött jogi és társadalmi problémák, valamint egyes európai intézmények Részletesebben Szomor Község Önkormányzata Képviselő-testületének 12/2015. (XI.5.) önkormányzati rendelete a szociális tüzelőanyag támogatás helyi szabályairól
Szomor Község Önkormányzata Képviselő-testületének 12/2015. (XI.5.) önkormányzati rendelete a szociális tüzelőanyag támogatás helyi szabályairól Szomor Község Önkormányzatának Képviselő-testülete Magyarország Részletesebben 1. oldal, összesen: 5 oldal
1. oldal, összesen: 5 oldal Ügyszám: 1039/B/2006 Első irat érkezett: Az ügy tárgya: Előadó Paczolay Péter Dr. alkotmánybíró: Támadott jogi aktus: Határozat száma: 4/2007. (II. 13.) AB határozat ABH oldalszáma: Részletesebben Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Képviselőtestületének. 46/2010. (IX. 8.) önkormányzati rendelete 1
Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Képviselőtestületének 46/2010. (IX. 8.) önkormányzati rendelete 1 egyes önkormányzati rendeletek és önkormányzati rendeleti rendelkezések technikai deregulációs hatályon Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-1882/2016. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-1882/2016. számú ügyben Előadó: dr. Zemplényi Adrienne Az eljárás megindítása A panaszos a politikai meggyőződésük miatt elbocsátott munkavállalók nyugdíjra Részletesebben Ajánlás: A TANÁCS HATÁROZATA. a Monacói Hercegséggel kötött monetáris megállapodás újratárgyalására vonatkozó rendelkezésekről
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.1.31. COM(2011) 23 végleges Ajánlás: A TANÁCS HATÁROZATA a Monacói Hercegséggel kötött monetáris megállapodás újratárgyalására vonatkozó rendelkezésekről INDOKOLÁS Az Európai Részletesebben T/... számú. törvényjavaslat. a 2008. március 9-i országos ügydöntő népszavazásokon hozott döntések végrehajtásáról
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA T/... számú törvényjavaslat a 2008. március 9-i országos ügydöntő népszavazásokon hozott döntések végrehajtásáról Előadó: dr. Horváth Ágnes egészségügyi miniszter 2008. március Részletesebben az alkotmánybíróság határozatai
2015. október 7. 2015. 19. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 28/2015. (IX. 24.) AB határozat a Kúria Knk.IV.37.467/2015/2. számú végzése alaptörvényellenességének Részletesebben A TANÁCS 169/2009/EK RENDELETE
2009.3.5. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 61/1 I (Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező) RENDELETEK A TANÁCS 169/2009/EK RENDELETE (2009. február Részletesebben ELŐLAP AZ ELŐTERJESZTÉSEKHEZ
ELŐLAP AZ ELŐTERJESZTÉSEKHEZ ÜLÉS IDŐPONTJA: Vecsés Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2012. december 18-i ülésére ELŐTERJESZTÉS CÍME, TÉMÁJA: Javaslat Vecsés Város Önkormányzata Képviselő-testületének Részletesebben Alkotmánybíróság. a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság útján. Tárgy: alkotmányjogi panasz. Tisztelt Alkotmánybíróság!
Alkotmánybíróság a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság útján Tárgy: alkotmányjogi panasz Tisztelt Alkotmánybíróság! Alulírott Vincze Krisztián ( ) meghatalmazott jogi képviselőm (dr. Hüttl Tivadar Részletesebben Nemzetpolitikai továbbképzés 2014. október 16.
Nemzetpolitikai továbbképzés 2014. október 16. A definíció hiánya Dilemma: - a szuverén állam ismeri/dönti el - az identitásválasztás szabadsága Az ET Parlamenti Közgyűlésének 1201 (1993) sz. ajánlása: Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 43/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. B. B. ügyvéd által képviselt kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság által országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott 43/2015. számú határozata felülvizsgálata iránt Részletesebben 1. oldal, összesen: 5 oldal
1. oldal, összesen: 5 oldal Ügyszám: IV/00788/2014 Első irat érkezett: 2014.04.14 Az ügy tárgya: a Kúria Kvk.I.37.441/2014/2. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (politikai reklámfilm közlésének Részletesebben *** AJÁNLÁSTERVEZET. HU Egyesülve a sokféleségben HU 2012/0268(NLE) 21.5.2013
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság 21.5.2013 2012/0268(NLE) *** AJÁNLÁSTERVEZET az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a jogellenesen tartózkodó személyek Részletesebben Tervezet a közigazgatási egyeztetésre
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/1426/2007. Tervezet a közigazgatási egyeztetésre az egyes 1989. október 23-át megelőzően védetté nyilvánított természeti területek védettségét fenntartó Részletesebben Az ÓBUDAI EGYETEM ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZATA
1. verzió Az Óbudai Egyetem Szervezeti és Működési Szabályzata 1. melléklet Szervezeti és Működési Rend 34. függelék Az ÓBUDAI EGYETEM ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZATA BUDAPEST, 2010. január TARTALOMJEGYZÉK Részletesebben Salgótarján Város Önkormányzatának 5/1994.(I.31.)Ör. sz. rendelete a Környezetvédelmi Alapról
Salgótarján Város Önkormányzatának 5/1994.(I.31.)Ör. sz. rendelete a Környezetvédelmi Alapról (egységes szerkezetben a 9/1996.(III.25.), 16/1998.(VI.15.), 24/2010.(X.14.), 26/2011.(V.26.), 18/2013.(III.28.) Részletesebben Veszprém Megyei Önkormányzat Közgyűlésének Elnöke 8200 Veszprém, Megyeház tér 1. Tel.: (88)545-011, Fax: (88)545-096 E-mail: mokelnok@vpmegye.
Veszprém Megyei Önkormányzat Közgyűlésének Elnöke 8200 Veszprém, Megyeház tér 1. Tel.: (88)545-011, Fax: (88)545-096 E-mail: mokelnok@vpmegye.hu Szám: 02/65-7/2012. ELŐTERJESZTÉS a Veszprém Megyei Önkormányzat Részletesebben v é g z é s t: A Fővárosi Ítélőtábla a Fővárosi Választási Bizottság 298/2014. (X.17.) FVB számú határozatát helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.058/2014/5. A Fővárosi Ítélőtábla a Ügyvédi Iroda (címe., ügyintéző: ügyvéd neve) által képviselt kérelmező neve (címe) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság 2014. Részletesebben T/5145. számú törvényjavaslat. az állami vezetői juttatások csökkentésével összefüggésben egyes törvények módosításáról
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/5145. számú törvényjavaslat az állami vezetői juttatások csökkentésével összefüggésben egyes törvények módosításáról Előadó: Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter Budapest, Részletesebben Előterjesztés Békés Város Képviselő-testülete 2015. április 29-i ülésére
Tárgy: Közterület-használatról szóló önkormányzati rendelet módosítása Előkészítette: Tárnok Lászlóné jegyző Gál András osztályvezető Műszaki Osztály Sorszám: III/6 Döntéshozatal módja: Minősített többség Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-1971/2013. számú ügyben (Kapcsolódó ügy: AJB-3046/2013.)
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-1971/2013. számú ügyben (Kapcsolódó ügy: AJB-3046/2013.) Előadó: dr. Bódis Cecília Az eljárás megindítása A panaszos akinek panaszához később újabb panaszos Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése Az AJB-1705/2013. számú ügyben (Kapcsolódó ügy az AJB-2503/2013)
Az alapvető jogok biztosának Jelentése Az AJB-1705/2013. számú ügyben (Kapcsolódó ügy az AJB-2503/2013) Előadó: dr. Magicz András Az eljárás megindulása Több beadvány érkezett az alapvető jogok biztosához, Részletesebben Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24
4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán Alkotmányos védelem Általános alkotmányos védelem A nemek közötti hátrányos megkülönböztetés általános tilalmát a Magyar Részletesebben Inárcs Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 11/2006. (VIII. 10.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelem helyi szabályairól
Inárcs Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 11/2006. (VIII. 10.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelem helyi szabályairól (Egységes szerkezetben a 3/2008. (III. 28.) és a 9/2011. (VIII. 11.), Részletesebben T/4124. számú. törvényjavaslat
MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA T/4124. számú törvényjavaslat az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény jogharmonizációs célú módosításáról és az adó-visszaigénylés különös eljárási szabályairól Részletesebben A rendelet hatálya. Az eljárás alapja
Egységes szerkezetbe foglalta: Valentovics Beáta jegyző Egységes szerkezetbe foglalás ideje: 2014. február 3. Jászszentlászló Községi Önkormányzat Képviselő-testülete 7/2003.(VI.25.) számú rendelete a Részletesebben ELŐTERJESZTÉS a KÉPVISELŐTESTÜLET 2012. május 17-i ülésére
Budapest Főváros IX. Kerület Ferencváros Önkormányzata Iktató szám: 117/2012. ELŐTERJESZTÉS a KÉPVISELŐTESTÜLET 2012. május 17-i ülésére Tárgy: Budapest Főváros IX. kerület Ferencváros Önkormányzata Képviselőtestületének Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-496/2016. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-496/2016. számú ügyben Előadó: dr. Kiss Bernadett dr. Tóth Lívia dr. Borza Beáta dr. Csikós Tímea Az eljárás megindulása A Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Részletesebben A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE ( )
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.9.30. C(2015) 6466 final A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2015.9.30.) az (EU) 2015/288 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az Európai Tengerügyi Részletesebben Előterjesztés. Készült: Monostorapáti község Önkormányzata Képviselő-testülete 2012. november 6-án tartandó ülésére
Előterjesztés Készült: Monostorapáti község Önkormányzata Képviselő-testülete 2012. november 6-án tartandó ülésére Tárgy: Az állatok tartásáról szóló 7/2007. (VIII.22.) önkormányzati rendelet felülvizsgálata Részletesebben E L Ő T E RJ E S Z T É S
E L Ő T E RJ E S Z T É S Pannonhalma Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2011. március 1. napján tartandó ülésére a szociális ellátások helyi szabályairól szóló 4/2009.(II.25.) önkormányzati rendelet Részletesebben Nemzeti Választási Iroda Elnök. A Nemzeti Választási Iroda elnökének 18/2015. NSz. számú határozata
Nemzeti Választási Iroda Elnök A Nemzeti Választási Iroda elnökének 18/2015. NSz. számú határozata A Nemzeti Választási Iroda elnöke Miczán József (a továbbiakban: Szervező) magánszemély által benyújtott Részletesebben Újhartyán Község Önkormányzata Képviselő-testületének 2012. december 11-i ülésére 2. napirend: Göndörné Frajka Gabriella jegyző
1 E L Ő T E R J E S Z T É S Újhartyán Község Önkormányzata Képviselő-testületének 2012. december 11-i ülésére 2. napirend: Tárgy: Köztisztviselők közszolgálati jogviszonyának egyes kérdéseiről szóló rendelet Részletesebben NEGYEDIK ÉRTÉKELÉSI KÖR. A parlamenti képviselőket, bírákat és ügyészeket érintő korrupció megelőzése ÉRTÉKELŐ JELENTÉS MAGYARORSZÁG
2015. március 27. Bizalmas Greco Eval IV Rep (2014) 10E N E G Y E D I K NEGYEDIK ÉRTÉKELÉSI KÖR A parlamenti képviselőket, bírákat és ügyészeket érintő korrupció megelőzése ÉRTÉKELŐ JELENTÉS MAGYARORSZÁG Részletesebben ELŐTERJESZTÉS A KÉPVISELŐ-TESTÜLET 2013. október 03-ai ülésére
Budapest Főváros IX. kerület Ferencváros Önkormányzata Iktató szám: 164/2013. ELŐTERJESZTÉS A KÉPVISELŐ-TESTÜLET 2013. október 03-ai ülésére Tárgy: Előterjesztő: Készítette: Javaslat a közterületen történő Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-1037/2013. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-1037/2013. számú ügyben Előadó: dr. Sárközy István Az eljárás megindulása A panaszos álláspontja szerint Debrecen, Hajó utca szervizútja közlekedési rendjének Részletesebben SZEKSZÁRD MEGYEI JOGÚ VÁROS HELYI VÁLASZTÁSI IRODA 7100 Szekszárd, Béla király tér 8. Tel.: 74/504-100; Fax: 74/510-251
Ikt.szám: IV.315/2014. SZEKSZÁRD MEGYEI JOGÚ VÁROS HELYI VÁLASZTÁSI IRODA Szekszárd Megyei Jogú Város Helyi Választási Irodájának vezetője a Szekszárd Megyei Jogú Város közigazgatási területén lévő választókerületek Részletesebben [(2) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben szabályozza]
Országgyűlés Hivatala ;~,~:~~, : ~ X10,(3 2 11 FEER 21. 2013. évi... törvény a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény, valamint a természet védelméről szóló 1996. évi Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 48/2015. (III. 25.) számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt V. Z. T. szervezőnek, a dr. Pálffy Ilona elnök által képviselt Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítése kapcsán Részletesebben Rábapatona Község Önkormányzata Képviselő-testületének 14/2013. (XI.28.) önkormányzati rendelete a szociális célú tűzifa támogatás helyi szabályairól
Rábapatona Község Önkormányzata Képviselő-testületének 14/2013. (XI.28.) önkormányzati rendelete a szociális célú tűzifa támogatás helyi szabályairól Rábapatona Község Önkormányzatának Képviselő-testülete Részletesebben Szálkai Önkormányzat 9/2006. (VI.14.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelmi ellátások helyi szabályozásáról, a módosításokkal egységes szerkezetben
Szálkai Önkormányzat 9/2006. (VI.14.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelmi ellátások helyi szabályozásáról, a módosításokkal egységes szerkezetben Bevezető rész Szálka Község Önkormányzatának Képviselő-testülete Részletesebben A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 2014.11.25. C(2014) 9048 final A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.) a Bizottság főigazgatói, valamint a szervezetek vagy önfoglalkoztató személyek közötti megbeszélésekről Részletesebben Szalkszentmárton Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 6/1992(XI.05.) önkormányzati rendelete A helyi népszavazás és népi kezdeményezésről
Szalkszentmárton Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 6/1992(XI.05.) önkormányzati rendelete A helyi népszavazás és népi kezdeményezésről Szalkszentmárton község Képviselő-testülete a helyi Önkormányzatokról Részletesebben MAGYARORSZÁG ALKOTMÁNYA / ALAPTÖRVÉNYE. (2011. április 25.) ISTEN, ÁLDD MEG A MAGYART. Nemzeti Hitvallás / Nemzeti Nyilatkozat
MAGYARORSZÁG ALKOTMÁNYA / ALAPTÖRVÉNYE (2011. április 25.) ISTEN, ÁLDD MEG A MAGYART Nemzeti Hitvallás / Nemzeti Nyilatkozat Mi, a magyar nemzet tagjai, az új évezred kezdetén, felelőséggel minden magyarért, Részletesebben Javaslat a Közterület-felügyelet Alapító Okiratának módosítására, valamint ingyenes helyiséghasználat biztosítására
Javaslat a Közterület-felügyelet Alapító Okiratának módosítására, valamint ingyenes helyiséghasználat biztosítására Előterjesztő: Alpolgármester Előkészítő: Közterület-Felügyelet PH. Igazgatási és Okmányiroda Részletesebben A SARKALATOS TÖRVÉNYEK AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG GYAKORLATÁBAN. Szilágyi Emese tudományos segédmunkatárs, MTA TK JTI
A SARKALATOS TÖRVÉNYEK AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG GYAKORLATÁBAN Szilágyi Emese tudományos segédmunkatárs, MTA TK JTI Az Alaptörvény elfogadása után az alkotmányos rendszer változásait elemző szakirodalomi diskurzusban Részletesebben BÁRÁND KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT 4161 Báránd Kossuth tér 1. Telefon: 06/54-466-030 Fax: 06/54-466-291 E-mail: barandhivatal@gmail.com
BÁRÁND KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT 4161 Báránd Kossuth tér 1. Telefon: 06/54-466-030 Fax: 06/54-466-291 E-mail: barandhivatal@gmail.com Báránd Községi Önkormányzat Képviselő-testülete 2015. március 18-án megtartott Részletesebben AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA
AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben Kommentár a kormány válaszáról a Velencei Bizottságnak az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvényről szóló véleményére 2012. július A Velencei Bizottság 665/2012. számú, az Alkotmánybíróságról Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA. Brüsszel, 2008. november 18. (OR. en) 11263/4/08 REV 4 ADD 1. Intézményközi referenciaszám: 2007/0163 (COD)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA Brüsszel, 2008. november 18. (OR. en) Intézményközi referenciaszám: 2007/0163 (COD) 11263/4/08 REV 4 ADD 1 EDUC 173 MED 39 SOC 385 PECOS 16 CODEC 895 A TANÁCS INDOKOLÁSA Tárgy: Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-4579/2012 számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-4579/2012 számú ügyben Előadó: dr. Bácskai Krisztina Az eljárás megindulása Az elmúlt hónapokban a szociális gondozók bérezése kapcsán több panaszbeadvány Részletesebben A rendelet célja. 2. A rendelet hatálya
Bucsa Község Önkormányzat Képviselő-testületének 14/2015. (X.30.) önkormányzati rendelete a szociális célú tűzifára való jogosultságról, és az igénylés feltételeiről Bucsa Község Önkormányzat képviselő-testülete Részletesebben ELŐTERJESZTÉS A KÉPVISELŐ-TESTÜLET 2016. január 27-i ülésére. A napirendet tárgyaló ülés dátuma: 2016. január 27. A napirendet tárgyaló ülés típusa-2
ELŐTERJESZTÉS A KÉPVISELŐ-TESTÜLET 2016. január 27-i ülésére A napirendet tárgyaló ülés dátuma: 2016. január 27. A napirendet tárgyaló ülés: Képviselő-testület Előterjesztő: Kmetty Károly polgármester Részletesebben T/10746. számú törvényjavaslat. a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény módosításáról
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/10746. számú törvényjavaslat a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény módosításáról Előadó: Balog Zoltán emberi erőforrások Részletesebben T/230. számú. törvényjavaslat. a házipénztár adóról
MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA T/230. számú törvényjavaslat Előadó: Dr. Veres János pénzügyminiszter Budapest, 2006. június 2 2006. évi. törvény A készpénzforgalom visszaszorítása érdekében az Országgyűlés Részletesebben Bács-Kiskun Megyei Területi Választási Bizottság 53/2014. (IX.20.) határozata H.M. által benyújtott fellebbezés tárgyában
Bács-Kiskun Megyei Területi Választási Bizottság 53/2014. (IX.20.) határozata H.M. által benyújtott fellebbezés tárgyában 53/2014. (IX. 20.) TVB. H A T Á R O Z A T A Bács-Kiskun Megyei Területi Választási Részletesebben KÓNY KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 10/2014. (XI.19.) ÖNKORMÁNYZATI RENDELETE A SZOCIÁLIS CÉLÚ TŰZIFA TÁMOGATÁS HELYI SZABÁLYAIRÓL
KÓNY KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 10/2014. (XI.19.) ÖNKORMÁNYZATI RENDELETE A SZOCIÁLIS CÉLÚ TŰZIFA TÁMOGATÁS HELYI SZABÁLYAIRÓL Kóny Község Önkormányzatának Képviselő-testülete az Alaptörvény Részletesebben Mindezek alapján az Oktatási, Ifjúság- és Gyermekvédelmi Bizottság szükségesnek tarja a rendelet módosítását. (1. sz. melléklet).
. t ÁO^Solk BUDAPEST FŐVÁROS XVI. KERÜLETI ÖNKORMÁNYZAT OKTATÁSI, IFJÚSÁG- ÉS GYERMEKVÉDELMI BIZOTTSÁG ELNÖKE Készült a 2014. június 18. napján tartandó képviselő-testületi Készítette: Majomé Szabó Etelka Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-3475/2013. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-3475/2013. számú ügyben Előadó: dr. Bene Beáta Az eljárás megindítása A panaszos diplomájának kiadása érdekében kérte az alapvető jogok biztosának segítségét. Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-3543/2013 számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-3543/2013 számú ügyben Előadó: dr. Magicz András A vizsgálat megindítása 2013. május 2-án az országos nemzetiségi önkormányzatok műhelybeszélgetésen tekintették Részletesebben Következik a 112. oldal, innentől a 2011-ben készült új historikus festmények láthatóak.
Következik a 112. oldal, innentől a 2011-ben készült új historikus festmények láthatóak. 112 adatok védelméhez való joggal, a gondolat, a lelkiismeret és a vallás szabadságához való joggal vagy a magyar Részletesebben RENDELETTERVEZET. A zaj elleni védelem helyi szabályozásáról szóló 14/2005. (IV. 19.) Kt. rendelet hatályon kívül helyezéséről
BUDAPEST XXI. KERÜLET CSEPEL ÖNKORMÁNYZATA POLGÁRMESTER RENDELETTERVEZET A zaj elleni védelem helyi szabályozásáról szóló 14/2005. (IV. 19.) Kt. rendelet hatályon kívül helyezéséről Készítette: Cserteg Részletesebben ÉVFOLYAMDOLGOZAT. A h o n v é d e l mi k ö t e l e z e t t s é g a l k o t má n yjogi p r o b l é má i
2014. március 3. 2014. 6. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 6/2014. (II. 26.) AB határozat az egyes gazdasági és pénzügyi tárgyú törvények megalkotásáról, Részletesebben A KÚRIA ÖNKORMÁNYZATI TANÁCSA. h a t á r o z a t o t :
KÚRIA Köf.5013/2012/7.szám A KÚRIA ÖNKORMÁNYZATI TANÁCSA A Kúria Önkormányzati Tanácsa a Dr. Bagosi Mária jogtanácsosa által képviselt Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal (4025 Debrecen, Piac utca 54.), Részletesebben I. fejezet. Általános rendelkezések. II. fejezet
78/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalmára vonatkozó részletes szabályokról 2005. november 1-jétől hatályos szöveg A védjegyek és a földrajzi Részletesebben ELŐTERJESZTÉS a Képviselő-testület 2015. március 26-án tartandó ülésére Tisztelt Képviselő-testület!
ELŐTERJESZTÉS a Képviselő-testület 2015. március 26-án tartandó ülésére Tárgy: Javaslat a Polgári Szociális Központ szociális alapszolgáltatásainak 2015. évi önköltség megállapítására és térítési díjainak Részletesebben í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 6.Pf.21.413/2014/4. A Fővárosi Ítélőtábla a Dávid, Stanka, Szikla Ügyvédi Iroda (felperesi jogi képviselő címe; ügyintéző: dr. Szikla Gergely ügyvéd) által képviselt felperes neve (felperes Részletesebben Határozati javaslatok:
Tárgy: Előkészítésben részt vesz: Szent Lázár Alapítvány kérelmének elbírálása Tárnok Lászlóné jegyző dr. Bimbó Mária osztályvezető, Igazgatási Osztály Holopné dr. Sztrein Beáta osztályvezetőhelyettes, Részletesebben Vincze Attila. Az Alkotmánybíróság határozata a pénznyerő gépek betiltásáról* A vállalkozás szabadsága és a bizalomvédelem
JeMa 2014/1 alkotmányjog Vincze Attila Az Alkotmánybíróság határozata a pénznyerő gépek betiltásáról* A vállalkozás szabadsága és a bizalomvédelem Hivatalos hivatkozás: 26/2013. (X. 4.) AB határozat, ABK Részletesebben JELENTÉSTERVEZET. HU Egyesülve a sokféleségben HU 2012/2130(INI) 2.5.2013
EURÓPAI PARLAMENT 2009 2014 Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság 2012/2130(INI) 2.5.2013 JELENTÉSTERVEZET az alapvető jogok helyzetéről Magyarországon: normák és gyakorlatok (az Európai Parlament Részletesebben Hortobágy Községi Önkormányzat Képviselő-testületének. 10/2005. (IV. 28.) Hö. r e n d e l e t e
Hortobágy Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 10/2005. (IV. 28.) Hö. r e n d e l e t e a személyes gondoskodást nyújtó szociális szolgáltatásokról (a módosításokkal egységes szerkezetben) A képviselő-testület Részletesebben A Bíróság érvénytelennek nyilvánítja az adatok megőrzéséről szóló irányelvet
Az Európai Unió Bírósága 54/14. sz. SAJTÓKÖZLEMÉNY Luxembourg, 2014. április 8. Sajtó és Tájékoztatás A C-293/12. és C-594/12. sz., Digital Rights Ireland, valamint Seitlinger és társai egyesített ügyekben Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t : A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 82/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA Knk.IV.37.458/2015/3.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek, a dr. Pálffy Ilona elnök által képviselt Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldányának Részletesebben MAGYAR SZABADALMI ÜGYVIVŐI KAMARA 2014. 02. 03. DR. TÖRÖK FERENC szabadalmi ügyvivő
1. KAMARAI NAP MAGYAR SZABADALMI ÜGYVIVŐI KAMARA 2014. 02. 03. DR. TÖRÖK FERENC szabadalmi ügyvivő 1 A jogeset alapjai A tárgyalt ügy elsőbbsége: 1985. 01. 24., így az 1969. évi II. törvény alapján folyt Részletesebben T/13860. számú. törvényjavaslat
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/13860. számú törvényjavaslat a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvénynek, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. Részletesebben Az előterjesztés a Magyar Rektori Konferencia kezdeményezése alapján a felsőoktatásban részt vevő hallgatók juttatásairól és az általuk fizetendő
Az előterjesztés a Magyar Rektori Konferencia kezdeményezése alapján a felsőoktatásban részt vevő hallgatók juttatásairól és az általuk fizetendő egyes térítésekről szóló 51/2007. (III. 26.) Korm. rendelet Részletesebben 12. Önkormányzati rendszer, szociális feladatok

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
KÚRIA
Kúria
Bíróság
Pf. 773
Pf. 773
Kúria
Bíróság
Bíróság
Kúria
KÚRIA
Kúria
Kúria
Kúria
KÚRIA
Kúria
KÚRIA
KÚRIA
KÚRIA
Kúria
bíróság
Bíróság
Kúria
KÚRIA
Kúria


text:
Nincs hatásköre az uniós bíróságnak az EU-csatlakozás előtti állami kezességvállalásra vonatkozóan | hírek | Jogi Fórum
Nincs hatásköre az uniós bíróságnak az EU-csatlakozás előtti állami kezességvállalásra vonatkozóan
2012.01.27. MTI
A szövevényes kereskedelmi ügylet keretében egy bécsi cég a tulajdonában álló Postabank-részvényekből álló biztosítékot nyújtott az Erste Banknak arra az esetre, ha a banknak az említett ügyletből fizetési kötelezettsége származna (az Erste a Postabank jogutódja). Mivel a fizetési kötelezettség később beállt, a bank igényt tarthatott a biztosítékul nyújtott részvényekre. Az értékpapírokat a Legfelsőbb Bíróság egy döntése nyomán a magyar állam köteles volt megvenni, és az általa fizetett vételár lépett biztosítékként a részvények helyébe.
A részvények vételárát a magyar állam bírósági letétbe helyezte, majd annak megszerzése érdekében az Erste Bank bírósági eljárást indított Magyarországon. Ám időközben Ausztriában felszámolási eljárás indult a bécsi cég ellen, ezért a magyar bíróságok előtt felmerült az a kérdés, hogy a magyar állam által a cég részéről biztosítékként nyújtott részvények ellenértékeként letétbe helyezett pénz tekintetében lehet-e egyidejűleg Magyarországon is bírósági eljárást folytatni, tekintettel arra, hogy az osztrák jogszabályok kizárják a felszámolás alá került cégekkel szembeni párhuzamos perindítás lehetőségét.
Az ügyben eljáró Legfelsőbb Bíróság ezért azzal a kérdéssel fordult az Európai Bírósághoz, hogy alkalmazhatóak-e az ügyben a fizetésképtelenségi eljárásról szóló uniós rendeletnek azok a szabályai, amelyek iránymutatást adnak arra, hogy az osztrák eljárástól függetlenül a magyar bíróságok dönthetnek-e az Erste Bank követelésének biztosítékát képező és Magyarországon található pénzösszeg tekinttében. A rendelet alkalmazhatósága ugyanis a Legfelsőbb Bíróság szerint kérdéses, mivel Magyarország az ausztriai felszámolási eljárás megindításakor még nem, viszont a letéti pénz megszerzése iránti magyarországi eljárás megindításakor már az unió tagja volt.
Az Európai Bíróság később hirdet ítéletet az ügyben, de a szokásoknak megfelelően előbb kikérte egyik főtanácsnokának a véleményét.
Ján Mazák főtanácsnok a Luxembourgban most ismertetett indítványában egyebek között úgy vélte, hogy a kérdés hipotetikus jellegűnek tekinthető, márpedig ilyenkor a bíróság nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy választ adjon az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésre.
Hozzátette: ha a bíróság úgy vélné, hogy hatáskörrel rendelkezik a kérdés megválaszolására, úgy nemleges választ kell adnia az előterjesztett kérdésre, mivel nem teljesül az uniós rendeletben szereplő feltétel, amely szerint a fizetésképtelenségi eljárás megindításának időpontjában az adós vagyontárgyának valamely másik tagállam területén kell elhelyezkednie.
Foglalkozott az üggyel korábban (2008-ban) az Európai Bizottság is. A végrehajtó testület úgy vélte, hogy az államnak az uniós szabályok érvényesülésének érdekében fel kell mondania az ismeretlen követelésekért járó kártérítésre vonatkozó kezességet, amelyet a Postabank privatizációjakor a bankot megvásárló Erste Bank javára vállalt.
A brüsszeli bizottság akkor úgy foglalt állást: jóllehet a magyar állam még az uniós csatlakozás előtt vállat kezességet, az uniós intézményeknek jogukban áll azt vizsgálni, mivel a csatlakozás napján nem határozták meg kellőképpen a magyar állam pontos pénzügyi kötelezettségét. Ez a testület sem vizsgálta ugyanakkor a kezességvállalás helyzetét a csatlakozás előtti időszakban.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság


text:
Gazdasági szabályozás 5. hét Monopolizáció - PDF
Download "Gazdasági szabályozás 5. hét Monopolizáció"
1 Gazdasági szabályozás 5. hét Monopolizáció ELTE TáTK Közgazdaságtudományi Tanszék Készítette: Valentiny Pál A tananyag a Gazdasági Versenyhivatal Versenykultúra Központja és a Tudás-Ökonómia Alapítvány támogatásával készült az ELTE TáTK Közgazdaságtudományi Tanszékének közreműködésével
2 Témakörök Kiszorító árazás A monopolizálás nem ár jellegű eszközei Jogesetek US. v. Microsoft Bizottság v. Microsoft
3 Kiszorító árazás Egy lehetséges meghatározás: olyan árképzés, amellyel a legalább azonos hatékonysággal működő versenytárs a piacról kizárható Ár a költségek alatt annyi időre, hogy a piacról való kilépést kikényszerítse vagy a belépést lehetlenné tegye Kiszorító árazás Várakozás: a kezdeti veszteségeket később jelentős áremeléssel ellensúlyozhatják A kiszorító árazás sikere esetén hosszabb távon a fogyasztók is veszítenek
4 A monopolizálás nem ár jellegű eszközei Stratégiai beruházások Kapacitásbővítés, kutatás-fejlesztés, reklám, termékminőség, új márka Optimális beruházásnál többet, kiszorító mértékűt ruház be, hogy elrettentse pl. az új belépőt Nem biztos, hogy nyereséges stratégia, mert lehet, hogy az elsüllyedt költség nagyobb, mint az együttélés miatti esetleges nyereség csökkenés Valójában nincs elfogadható viszonyítási szint a túlzott mértékre
5 A monopolizálás nem ár jellegű eszközei Csomagban történő értékesítés Hatékonysági szempontok Méretgazdaságosság Válasz az információs aszimmetriára mínőségjavítás Visszaélés lehetősége (IBM és a lyukkártya)
6 A monopolizálás nem ár jellegű eszközei Csomagban történő értékesítés (folytatás) Árdiszkriminációs eszköz Forrás: Motta [2007] 497.o.
7 A monopolizálás nem ár jellegű eszközei Csomagban történő értékesítés (folytatás) Árukapcsolás (tying) Különböző intenzitású használat Másoló és festékkazetta példája Hasonló a kétrészes árazáshoz Jóléti hatások nehezen mérhetők Újabb modellek Elköteleződés mellett bizonyítható a kizáró hatás (Whinston, 1990), de vizsgálni kell a hatékonysági érveket is Elköteleződés formái: innováció, terméktervezés, technológia
8 A monopolizálás nem ár jellegű eszközei Csomagban történő értékesítés (folytatás) A magatartások értékelésének gyakorlata Hagyományosan gyanús, USA-ban közel volt a per se tiltáshoz Vizsgálatot csak jelentős piaci erő esetén szabad kezdeni Hatékonysági hatások alapos vizsgálata szükséges Sok esetben pozitív jóléti hatás
9 A monopolizálás nem ár jellegű eszközei Stratégiai magatartás hálózatos iparágakban Kompatibilitás kérdése Hálózatokhoz való hozzáférés eseteinek különbözősége Hálózati externáliák szerepe Piacvezető válás a verseny következtében Piacvezető jogi monopólium révén
10 A monopolizálás nem ár jellegű eszközei Versenytársak költségeinek növelése Lehetőséget teremt áremelésre piacvesztés nélkül Lobbizás, szabályozás elérése Kizárólagos értékesítés Nélkülözhetetlen input megtagadása, vagy árának megemelése Interoperabilitás megtagadása, megszüntetése Fontos elkülöníteni, ami csak a versenytársaknak káros és ami a jólétet is csökkenti (példa: kutatásfejlesztés)
11 US v. Microsoft Az eset előzménye 1991 FTC vizsgálat piaci erővel való visszaélés ügyében, a bizottság nem tudott dönteni, 1993-ben lezárta az ügyet Ezt követően az Igazságügyi Minisztérium (Department of Justice DoJ) indított eljárást, amely 1994-ben egyezséggel végződött: a Microsft vállalta, hogy nem kapcsolja össze más termékeit (product) az operációs rendszerével, ugyanakkor további specialitás alkalmazásokat (feature) szabadon integrálhat a rendszerébe A Microsoft azt a nézetet képviselte amit a DoJ nem osztott -, hogy az Internet Explorer, amelyet először a Windows 95-ös rendszertől függetlenül értékesített, nem termék, hanem csak egy speciális alkalmazás
12 US v. Microsoft Az ügy menete 1998 május: a DoJ és 20 tagállam keresetet nyújtott be a verseny akadályozása és a monopolhelyzet fenntartására és kiterjesztésére irányuló szándék miatt 1998 október: a DoJ kiegészíti a keresetet az 1994-es egyezség megsértésének vádjával 1999 november: Jackson bíró ismerteti a tényállást az x86-os számítógépek operációs rendszerének a piacán a Microsoft monopol helyzetben van és lépéseket tett, az ezt fenyegető versenytársak ellen 2000 április: jogi értékelés (conclusion of law) kibocsátása (1) az operációs rendszerek piacán fenntartani próbálja a monopol helyzetét (2) a böngészők piacán megkísérli monopolhelyzet elérését (3) az operációs rendszer és a böngésző integrálásával árukapcsolást valósít meg vagyis a Sherman törvénynek mind az első, mind a második szakaszába ütköző magatartást tanúsít
13 US v. Microsoft Az ügy menete (folytatás) 2000 június: ítélet (final judgement) a Microsoftot két részre kell választani, operációs rendszert készítő és egyéb alkalmazásokat fejlesztő részre A Microsoft fellebezésére 2001 júniusában született döntés (1) Egyes esetekben a Microsoft magatartása a monopolhelyzet fenntartásának tilalmába ütközött (2) Nem vétkes a monopolizáció kísérletében (3) Az árukapcsolás ügyét nem a per se tiltás alapján kell megítélni, hanem mérlegelés alapján, ezért alsóbb fokra visszaküldték az ügyet Jackson bírót kizárták az ügyből, mert elfogultságot mutatott (ítélethozatal előtt interjúkat adott) 2001 szeptember: a DoJ bejelenti, hogy nem ragaszkodik a feldaraboláshoz
14 US v. Microsoft Az ügy menete (folytatás) 2001 november: a Microsoft peren kívüli egyezséget kötött a DoJ-al Ennek legfontosabb eleme volt, hogy az alkalmazásprogramozási interfészeket a Microsoftnak harmadik féllel meg kell osztania 2002 november: Kollar-Kotelly bíró az egyezség legtöbb elemét elfogadva hírdetett ítéletet, amit kilenc tagállam nem fogadott el 2004 június: a fellebviteli bíróság jóváhagyta az egyezséget
15 US v. Microsoft A monopolizáció vádja Érintett piac: Intel-kompatibilis személyi számítógépek operációs rendszereinek piaca Microsoft szerette volna szélesebben meghatározni, de a bíróság nem fogadta el Ha jelentősen emelkedne a Windows ára, nem térnének át Macintosh rendszerre, mert ahhoz új hardver is kellene Kézi berendezések, internetes portálok inkább csak kiegészítők Köztes szoftverek csak hosszú távon vehetnék át az operációs rendszerek helyét
16 US v. Microsoft A monopolizáció vádja (folytatás) Piaci erő Szélsőségesen nagy piaci részesedések (95 %) Magas belépési korlátok A felhasználók azokat az operációs rendszereket részesíti előnybe, amelyekre sok alkalmazást írtak Az alkalmazás készítők azokat az operácis rendszereket részesítik előnyben, amelyeknek sok felhasználója van Microsoft monopolerővel rendelkezik
17 US v. Microsoft A monopolizáció vádja (folytatás) Versenyellenes magatartások Licenc átadásakor kikötések Explorer ikonját, mappáját, a Start menü explorerre való hivatkozását nem lehet eltávolítani, másik böngészőt az eredeti készülékgyártók nem tesznek fel, mert nehéz magyarázatot adni a fogyasztóknak, melyik böngészőt használják Nem lehet a kezdeti indítási sorrendet megváltoztatni, ezzel nem tudnak az eredeti készülékgyártók más böngészőt támogatni Megtiltották az asztal képének megváltoztatását
18 US v. Microsoft A monopolizáció vádja (folytatás) Versenyellenes magatartások Internet Explorer és a Windows integrálása Kicsi a merevlemezek kapacitása Eredeti gyártók nem telepítenek más szoftvert Explorert nem lehet eltávolítani ((programok telepítése és törlése menüben nem szerepel Windows 98) - versenyellenes Ha a felhasználó más böngésző mellett dönt, egyes esetekben felülbírálja - mivel a felperesek nem válaszolták meg a Microsoft hatékonysági érveit, ebben a pontban a fellebviteli bíróság nem találta a céget felelősségre vonhatónak Kódok keverése (Explorer fájljainak törlése megbéníthatja az operációs rendszert) - versenyellenes
19 US v. Microsoft A monopolizáció vádja (folytatás) Versenyellenes magatartások Internetszolgáltatókkal kötött megállapodások Az internetszolgáltatóknak nagyon kedvezményesen kínálják az Internet Explorert, a felhasználóknak ajándékok, ingyenes Internet Explorer hozzáférési csomag kifejlesztése - a fellebviteli bíróság ezt nem találta jogszerűtlennek, mert monopolista esetében is új termék kifejlesztése vagy kedvező ára a versenyt jelzi, ha nincs bizonyíték a költségek alatti árazásra (ilyen bizonyítékkal a felperesek nem szolgáltak) Az internetszolgáltató asztalon történő megjelenítése: AOL vállalta, hogy cserébe nem támogatja az Internet Explorer versenytársait, csak a vevő kérésére foglalkozik más böngészővel és nem adhat el azokból többet, mint a vevőinek 15 százaléka A fellebviteli bíróság szerint ez a magatartás jelentős piaclezáró hatású és az alternatív böngészők (pl. Netscape Navigator) előtt ezzel a második (első az eredeti gyártó) terjesztési csatornát is lezárja, ezzel sérti a Sherman törvény 2. szakaszát
20 US v. Microsoft A böngésző háború kezdete Időpont Mosaic Internet Netscape Explorer Navigator 1998 Q % 46.87% 1998 Q % 48.97% 1998 Q % 53.57% 1998 Q % 57.63% 1997 Q % 62.23% 1997 Q % 64.93% 1997 Q2 0.37% 27.67% 69.77% 1997 Q1 0.60% 22.87% 74.33% 1996 Q4 1.20% 19.07% 77.13% 1996 Q3 2.47% 13.97% 80.37% 1996 Q2 6.93% 9.60% 82.77% Forrás: EWS College of Engineering, Illinois
21 US v. Microsoft
22 US v. Microsoft A monopolizáció vádja (folytatás) Versenyellenes magatartások Java (osztálykönyvtár, virtuális gép) olyan köztes szoftver, amely a Netscape Navigatorhoz hasonlóan veszélyt jelenthet a Windows szoftverfejlsztési környezet számára Netscape és Sun egyezség Windows saját Java virtuális gépe, amely inkompatibilis a java virtuáliis gépével hatékonysági megfontolások (sebesség növekedése) miatt nem versenyellenes Független szoftverszállítókkal kötött kizárólagos megállapodások a Microsoft Java virtuális gép alkalmazására versenyellenes Java fejlesztők megtévesztése: segítette őket és azt hitette el, hogy a fejlesztések környezetfüggetlenek lesznek versenyellenes Intel megfenyegetése: Windows-szal kompatibilis Java virtuális gép fejlesztésének megakadályozása - versenyellenes
23 US v. Microsoft A monopolizáció kísérlete A körzeti bíróság vétkesnek találta A fellebviteli szerint ehhez bizonyítani kellett volna a komoly esélyt a monopolerő tényleges megszerzésére A felperesek azonban a monopolpozíció fenntartása és a monpolizáció kísérlete címen ugyanazokat az érveket adták elő Meg kellett volna határozni a piacot és bizonyítani, hogy a jelentős belépési korlátok miatt a hipotetikus monopolistának van piaci ereje, ezt az elemzést nem végezték el, ezért nem állítható, hogy megsértették a Shermantörvény 2. szakaszát
24 Árukapcsolás US v. Microsoft A körzeti bíróság szerint per se jogtalan árukapcsolás történt a fellebviteli szerint mérlegelés tárgyáva kellett volna tenni, mert a per se szabály értékes innovációt akadályozhat meg A progamozási környezetet biztosító szoftverek piacán gyakori az árukapcsolás és ennek sokszor hatékonysági okai vannak, ezt a körzeti bíróság nem vizsgálta, ezért pontosabb elemzésre visszaadta az ügyet
25 Kötelezettségek US v. Microsoft A körzeti bíróság által először kiszabott kötelezettséget (két részrte bontás) a fellebbviteli bíróság megsemmisítette, mert A Microsoft nem kapott alkalmat a megvalósíthatósággal összefüggő álláspont kifejtésére A bíróság nem adott megfelelő indoklást A fellebbviteli átértékelte a Microsoft felelősségét, de az ehhez tartozó kötelezettségek megállapítását a körzeti bíróságra bízta
26 US v. Microsoft Kötelezettségek (folytatás) Az eredeti gyártók szabadon dönthetnek a Windows konfigurációjáról A Microsoft lehetővé kell tegye a Windows egyes funkcióinak mellőzését Védelmezik az eredeti készülékgyártókat Rendelkezések a köztes szoftverek terjedésének elősegítésére Microsoftnak nyilttá kell tennie különböző információkat az alkalmazásprogramozási interfészek használatánál, a Microsoft szerverekkel összefüggő szabályrendszereknél A bíróság megteremtette a kötelezettségek végrehajtásának ellenőrző rendszerét is
27 Bizottság v. Microsoft Az ügy menete Előzmény: 1993 Novell panaszolja a Microsoft licenc gyakorlatát, 1994 egyezség 1998: Sun Microsystems panasza technikai információk visszatartásáról a Windows NT szerver interfészek esetében 2001 augusztus a Bizottság kiterjesztette a vizsgálatot a média lejátszókra is 2003 előzetes bizottsági álláspont 2004 március Microsoftnak 497 millió euró büntetést kell fizetnie, 120 napon belül szolgáltatnia kell a technikai információkat, 60 napon belül el kell készítenie egy Media Player nélküli Windows változatot
28 Bizottság v. Microsoft Az ügy menete (folytatás) A Microsoft a Media Playerre vonatkozó kötelezettséget teljesítette, a szerver információk (specifikációk) egy részét nem adta át, az ügyet és a bírságot megfellebezte 2006 június: Microsoft jellezte, hogy megkezdte az adatszolgáltatást 2006 július: a Bizottság újabb, 280 millió euró bírságot szabott ki és további még nagyobb bírságokkal fenyegetett 2007 szeptember: a Microsoft elvesztette a pert, a bírság mértéke és a kötelezettségek változatlanok maradtak, egyedül az információ átadás módjában fogadott el változtatást 2007 október: Microsoft bejelenti, hogy nem fellebbez
29 Bizottság v. Microsoft Az ügy menete (folytatás) 2008 február: az EU történetében az eddigi legnagyobb bírságot (899 millió euró) szabja ki a Bizottság a 2004-es határozat teljesítésének addigi elmaradásáért 2009 január: a Bizottság bejelnti, vizsgálatot indít az Internet Explorer árukapcsolása miatt, a Microsoft jelzi, hogy a Wwindows 7 európai verziójához nem kapcsolja az Internet Explorert 2009 december: a Bizottság elfogadja a Microsoft ajánlatát, hogy a Windows egy ablakban választási lehetőséget nyit böngésző telepítésére egy európai honlapról
30 Bizottság v. Microsoft Az érintett piacok Számítógépes operációs rendszerek Intel kompatibilis PC-k PDA-k, intelligens telefonok, szerverek operációs rendszerei nem versenyképes helyettesítők Jelentős belépési korlát Munkacsoport szerver operációs rendszerek Valós idejű médialejátszók Internetről letöltött, vagy onnan valós időben átvitt fájlok dekodolása, tömörítése és lejátszása Nincs helyettesíthetősége
31 Bizottság v. Microsoft Piaci erőfölény Számítógépes oprerációs rendszerek 90 százalék fölött Forrás: Commission Decision (Case COMP/C-3/ Microsoft) 120.o.
32 Bizottság v. Microsoft Piaci erőfölény Munkacsoport szerver operációs rendszerek Több mérés, legalább 50 %-os, általában %-os részesedés Hálózati hatások A két piac között szoros kereskedelmi és technikai kapcsolat
33 Bizottság v. Microsoft Az információszolgáltatás megtagadása Korábbi verzióknál Microsoft szolgáltatott információt, ez az iparági szokás is Nélkülözhetetlen az információ, nincs helyettesítője A megtagadása korlátozza a műszaki fejlődést Microsoft az információ átadását szellemi termék licenszelésének tekinti, valójában az információ nyújtás nem vezetett volna a Microsoft termékének másolásához Az unió szoftver irányelve korlátozza a szerzői jog gyakorlását az interoperabilitás javára
34 Bizottság v. Microsoft Árukapcsolás A Bizottság úgy találta, hogy az operációs rendszer és a médialejátszó két külön termék Külön kereslet van a médialejátszókra Ezeket számos cég fejleszti Maga a Microsoft is fejleszt más operációs rendszerekhez A Microsoft más cégek lejátszóival közvetlen versenyben reklámozza a WMP-t A személyi számítógép gyártóknak WMP-t tartalmazó Windows-t kell licenszelniük, másikat csak a WMP mellett telepíthetnek, a Bizottság szerint itt kényszerítés történik A Microsoft magartartása a verseny kizárását jelenti
35 Bizottság v. Microsoft Árukapcsolás Tekintettel az állítólagos disztribúciós hatékonyságra a Bizottság elutasítja a Microsoft azon érvelését, mely szerint az árukapcsolás csökkenti a fogyasztók tranzakciós költségeit azáltal, hogy időt és zavart takarít meg azzal, hogy a személyi számítógép eleve (a dobozból kikerülve) alapértelmezett opciók sorát tartalmazza. A kliens PC operációs rendszerével együtt előre telepített médialejátszó előnye nem követeli meg, hogy a Microsoft válassza ki a médialejátszót a fogyasztó számára. A személyi számítógépek gyártói ki tudják elégíteni a fogyasztók által szabadon választott előre telepített médialejátszó iránti igényt. A határozat azt is megállapítja, hogy a Microsoft semmiféle olyan technikai hatékonysággal nem állt elő, amelyhez a WMP integrálása előfeltételt jelentene. A WMP kapcsolása sokkal inkább megóvja a Microsoftot az esetleg hatékonyabb médialejátszó gyártókkal való tényleges versenytől, ami veszélybe sodorhatná piaci pozícióját, csökkentve ezáltal a médialejátszók terén innovációba fektetett tehetséget és tőkét.
36 Bizottság v. Microsoft Jogorvoslat Információszolgáltatás Árukapcsolás A határozat arra kötelezi a Microsoftot, hogy tegye közzé azon információkat, amelyek rendelkezésre bocsátását megtagadta, és tegye lehetővé azok kompatibilis termékek gyártásához való felhasználását. A közzététel a protokollspecifikációkra, valamint a tipikus munkacsoport-hálózat meghatározásához szükséges jellemzőkkel való interoperabilitás biztosítására korlátozódik. Az árukapcsolással való visszaélést illetően a határozat előírja a Microsoftnak, hogy az EGT területén a végfelhasználóknak és az eredeti berendezésgyártóknak (OEM) fel kell kínálja a Windows WMP-t nem tartalmazó, tökéletesen működő verzióját. A Microsoft megtartja azon jogát, hogy a Windowst és a WMP-t csomagban kínálja.
37 Bizottság v. Microsoft Jogorvoslat (folytatás) Árukapcsolás A Microsoft köteles tartózkodni minden olyan eszköz használatától, amelynek a WMP Windows-hoz kapcsolásával azonos hatása lenne, mint például a Windows-zal való kiváltságos interoperabilitás fenntartása a WMP számára, szelektív hozzáférés-biztosítás a Windows API-khoz, vagy a WMP reklámozása a Windowson keresztül versenytársak termékein. A Microsoft nem adhat továbbá árengedményt OEM-eknek vagy felhasználóknak annak függvényében, hogy a WMP-vel együtt vásárolják-e meg a Windows-t, és de facto módon nem szüntetheti meg vagy korlátozhatja pénzügyi vagy egyéb eszközökkel az OEM- k és a felhasználók abbéli szabadságát, hogy a Windows WMP nélküli verzióját válasszák. A Windows szétválasztott verziójának teljesítménye nem lehet kisebb, mint a WMPvel összekapcsolt verziójáé, eltekintve a WMP funkciójától, amely értelemszerűen nem része a Windows szétválasztott verziójának.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Válás és gyermekelhelyezés mediációval - Mediációk.hu
Gyakran a bíróság kötelezi a feleket arra, hogy mediátor segítségével rendezzék a gyermekelhelyezés kérdését. Mindenkinek jobb, ha a felek maguk döntenek a közös gyermek jövőjéről. A bíróság nem veszi figyelembe az egyéni igényeket, az egyéni élethelyzetet, többnyire sablonos válaszokat adnak egyéni kérdésekre.
A mediátor ezzel szemben csak a szülők által felhozott lehetőségekkel dolgozik, a végén megszülető megállapodásba kizárólag az kerülhet bele, amivel mindkét fél egyetért. Ez pedig szinte soha nem a sablon-megoldás.
Amiket meg szoktak kérdezni tőlem a mediáció előtt:
1. Mi van, ha nem lesz megállapodás a végén?
Előfordulhat, hogy a 3 óra kevés ahhoz, hogy minden lényeges kérdésben megállapodjanak a felek, de többnyire elég szokott lenni. Ha mégis kifutnánk az időből, akkor részmegállapodás születik, és egy későbbi időpontban folytatjuk. A részmegállapodásban foglaltak addig is érvényesek természetesen.
2. Mi van, ha egyikük sem enged a saját akaratából?
Minden mediáció úgy indul (főleg válás során), hogy a felek ragaszkodnak a saját akaratukhoz. A mediáció viszont nem az akaratokról szól, hanem a közös gyerekről, és arról a jövőről, ami ezután következik.
A mediációs ülés nem az akaratok harca, nem az a cél, hogy az egyik fél lenyomja a másik akaratát, hanem az, hogy olyan megoldás szülessen, ami minden érintettnek megfelelő. Főleg a gyereknek. A mediátor feladata az, hogy a megbeszélés ne veszekedés legyen, hanem konstruktív munka.
3. Mi van, ha valamelyik fél nem tartja be a megállapodásban foglaltakat?
A tapasztalat azt mutatja, hogy ha a bíróság hoz egy határozatot, azt a felek 50%-ban tartják be, míg a mediációban született megállapodást 75%-ban. A saját feltételeit mindenki könnyebben tartja be, mint azt, ami egy külső szervtől érkezik. Hozzátartozik ehhez még az is, hogy a mediációs megállapodást a bíróság teljes egészében elfogadja, ezért is fontos, hogy egy képzett mediátor állítsa össze.
Ha a felek minden lényeges pontban meg tudnak állapodni, akkor a válóper során a bíró csupán annyit kérdez, hogy tartják-e magukat a megállapodásban foglaltakhoz. Mindkét fél igent válaszol, és onnan kezdve az a jogerős határozat.
4. Beszélünk a pénzről is?
Válás során két nagyon kritikus pont van: a gyerekek és a közös vagyon. A bíróság nem foglalkozik vagyonmegosztással. El lehet válni anélkül, hogy a felek rendeznék az anyagi ügyeiket. A bíróság csak a gyermekelhelyezéssel járó kérdésekkel törődik: szülői felügyelet, kinek a gondozásában maradnak a gyerekek, a másik fél mikor és hol találkozhat a gyerekeivel, mekkora a gyermektartás összege.
Vagyonmegosztás akkor kerülhet a bíróság elé, ha az egyik fél pert indít annak rendezésére. Ahhoz, hogy ez a per elinduljon, illetéket kell fizetni, ami az összes vagyon 6%-a. Érdemes kiszámolni, nagyon magas összeg azért, hogy a bíró egyáltalán foglalkozzon a kérdéssel.
És mediációval?
Gyakran szembesülők azzal, hogy a gyermekelhelyezésről szóló mediáció során valamelyik fél mindig visszatér az anyagiakra. És a lakás… és az autó… és a hitel… nem fizeted…. Nagyon határozottan le kell ezeket állítani, mert félreviszik az egész beszélgetést.
Van lehetőség arra, hogy mediáció keretében döntsenek a felek a vagyon megosztásáról, de az egy külön alkalom, mely egy külön megbeszélésen lehetséges. A mediáció díja összehasonlíthatatlanul kevesebb, mint amit illeték gyanánt be kellene fizetni a bíróságnak.
+1. Akik nem hisznek a mediációban, mert úgysem sikerül, úgysincs semmi értelme…
A megoldás nem a problémából következik. Mediáció előtt a felek csak a problémát látják, azt is a saját szemszögükből (bár azt hiszik, pontosan tudják, mit és miért akar a másik, ez nincs így.) A mediáció viszont a megoldásról szól, de ez a megoldás a beszélgetés során tűnik fel, gyakran az utolsó órában. Nem kompromisszum, nem lemondás, hanem megoldás.
Nehéz megfogalmazni, hogy mi történik akkor, amikor vitában, konfliktusban álló felek ülnek le egymás mellé / egymással szemben egy mediátor társaságában, de működik. Nem lehet játszmákat végigvinni, nem lehet a másikat becsmérelni, nem lehet szándékosan összeveszni. A kérdéseket meg kell válaszolni.
Volt, hogy az egyik fél azt mondta, évek óta próbálja a párját rávenni arra, hogy a kérdésekre egyenes választ adjon, de most először sikerült ezt elérni. Nincs hárítás, nincs sunnyogás, nincs visszakérdezés.
És ezek a kérdések a jövőről szólnak, ami a mediáció után kezdődik. Nem megyünk bele abba, hogy a másik 5 éve megígérte, de nem tartotta be, se abba, hogy a másik családja ilyen meg olyan. A mediációs beszélgetés nem úgy zajlik, mint ahogy otthon vagy a barátokkal szokott. Ezért előre azt kijelenteni, hogy nem fog működni, elhamarkodott ítélet.
Mediációs ülést nemcsak válás során érdemes tartani, hanem minden olyan esetben, amikor egy elhúzódó konfliktus nehezíti valaki életét, egy számára fontos emberrel való kapcsolatát.
Szeretnél részt venni mediációs beszélgetésen? Itt tudsz jelentkezni: KAPCSOLAT
#gyermekelhelyezés, #mediáció, #szakember, #válás
← Az ajtó
Válás után új szerelem? →

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság