text:
3. Milyen irányban köti a vád bíróságot? - PDF
3. Milyen irányban köti a vád bíróságot?
Download "3. Milyen irányban köti a vád bíróságot?"
Anna Lakatosné
1 1.Milyen fő szakaszokra osztható a büntető eljárás? Három fő szakasza van: - Nyomozati szakasz bűncselekmény felderítés, és a bizonyítékok beszerzése.- terhelt nyomozási bíró - Vádemelés e rövid szakaszban az ügyész a nyomozás anyaga alapján dönt a nyomozás megszüntetéséről, vagy a vádemelésről, esetleg annak alternatíváiról (pl. közvetítői eljárás, vádemelés elhalasztása). vádlott - bíróság szakasz - amelynek központjában a tárgyalás áll; nyilvános, koncentrált bizonyítási eljárás alapján itt történik meg a tényleges döntés a büntetőjogi felelősségre vonásról. A jogerős bírói döntést követően pedig a büntetőeljárás befejeződik, 2. Be időbeli hatálya hogyan alakul? A törvény hatálya 11. (1) A büntetőeljárást a cselekmény elbírálásakor hatályban lévő törvény szerint kell lefolytatni.2) A magyar büntető joghatóság alá tartozó ügyekben [a Büntető Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) 3. és 4. ] az eljárást e törvény szerint kell lefolytatni. A jogszabály időbeli hatálya azt jelenti, hogy a jogszabályt milyen kezdő és befejező időpont között kell alkalmazni. A kezdő időpont általában a kihirdetés (a közlönyben való megjelenés) napja. A kihirdetés napja tehát gyakran megegyezik a hatálybalépés napjával, több esetben viszont a jogszabály nem a kihirdetés napján, hanem csak egy későbbi időpontban lép hatályba. A demokratikus jogállamokban alapvető jogi tilalma. 3. Milyen irányban köti a vád bíróságot? Be, 2..(1) A bíróság az ítélkezés során törvényes vád alapján jár el.. (Ez a vádelv)a vád akkor törvényes, ha a vádemelésre jogosult a bírósághoz intézett indítványában meghatározott személy pontosan körülírt, büntető törvénybe ütköző cselekménye miatt a bírósági eljárás lefolytatását kezdeményezi. Törvénytelen a vád, ha - hamis bizonyítékon alapul - nem szabályszerűen szerzett bizonyítékon alapul - koholt vádon A Be-ben csak elvileg beszélhetünk fegyveregyenlőségről, gyakorlatilag nem. 3.) Be. 2.. (4) A bíróság köteles a vádat kimeríteni, a vádon túl nem terjeszkedhet, de nincs kötve a vádlónak a vád tárgyává tett cselekményt Btk szerinti minősítésére, a büntetés kiszabására vagy intézkedés alkalmazására vonatkozó indítványához. Összetett feladatot kell ellátnia a bírónak, a vád minden kérdésében dönteni kell: bűnös, vagy sem, hogyan és kik követték el e bűncselekményt, és milyen ok-okozati összefüggések vannak. A bíró nem dönthet részben, a vád összes pontjában egyértelmű döntést kell hoznia. 4.) Be. 2..(3). A bíróság csak annak a személynek a büntetőjogi felelősségéről dönthet, aki ellen vádat emeletek, és csak olyan cselekmény miatt, amelyet a vád tartalmaz. Személyhez kötött eljárás a terhelt esetében csak abban lehet dönteni, amit a vádhatóság képvisel, a vádat ki lehet terjeszteni, de csak az elsőfokú tárgyalás utolsó tárgyalásáig. Ha más személy felelőssége fel is merül az adott eljárásban, más ellen nem dönthet a bíróság, csak akiről a vád szól. 4 Mikor kötelező a Be-ben a védő részvétele? A büntetőeljárásban védő részvétele kötelező, ha - a bűncselekményre a törvény ötévi vagy ennél súlyosabb szabadságvesztést rendel, - a terheltet fogva tartják, - a terhelt hallássérült, siketvak, vak, beszédképtelen vagy - a beszámítási képességére tekintet nélkül - kóros elmeállapotú, - a terhelt a magyar nyelvet, illetőleg az eljárás nyelvét nem ismeri, - a terhelt egyéb okból nem képes személyesen védekezni, - e törvény erről külön rendelkezik. 8. Melyek a védő jogai? Védőként meghatalmazás vagy kirendelés alapján ügyvéd, illetőleg külön törvényben foglalt feltételek esetén európai közösségi jogász járhat el. A védőt megilletik a terhelt jogai, köteles továbbá maximálisan a védence érdekében eljárni. A védő a védelem érdekében az ügyben tájékozódhat, a jogszabályokban biztosított lehetőségek és feltételek keretei között adatokat szerezhet be és gyűjthet. A terhelt jogait a védője külön is gyakorolhatja, kivéve azokat, amelyek értelemszerűen kizárólag a terheltet illetik. 9. Mi a magánvádló szerepe? A Be. felsorol 6 olyan enyhe súlyú bűncselekményt (könnyű testi sértés, magántitok megsértése, levéltitok megsértése, rágalmazás, becsületsértés és kegyeletsértés), amelyek esetén az állam főszabályként nem kívánja büntetőmonopóliumát gyakorolni, és az eljárás kizárólag a sértett magánvádjára tehát nem hivatalból indul meg. A magánvádas eljárás olyan külön eljárás, amelyben a vádat már eredetileg sem az ügyész, hanem a magánvádló (azaz az ügy sértettje) képviseli.2 10. Mi a pótmagánvádló? Bizonyos esetekben az ügyész az eljárás során olyan döntést hoz, amely az eljárás megakasztásához, megszüntetéséhez vezet (a feljelentést elutasítja, a nyomozást megszünteti, a vádat elejti stb.). Ez esetekben azonban a bűncselekmény sértettje lehet, hogy nem ért egyet az ügyész ilyen döntésével, ezért mintegy az ügyész helyébe lépve a törvény által meghatározott esetekben pótmagánvádlóként lép fel, és ezután a bírósági eljárás az ő vádjára folytatódik tovább. 11. Ki a magánfél? Sok esetben a bűncselekmény elkövetésével összefüggésben a sértettnek ún. polgári jogi igénye is keletkezik, amely leggyakrabban kártérítési igényt jelent (pl. a rongálás bűncselekménye nyilván anyagi kárt is okoz). A magánfél az a sértett, aki a büntetőeljárásban ilyen polgári jogi igényt érvényesít. Az eljárások egyszerűsítése érdekében ugyanis a törvény lehetővé teszi, hogy a bűncselekménnyel összefüggésben keletkezett polgári jogi igényeket ne kelljen külön polgári bírósági úton érvényesíteni, hanem azokat a büntetőbíróság is elbírálhassa 6. Mit jelent a társas bíráskodás elve és a laikus jelenlét elve? Társas bíráskodás elve: A szubjektivitásból eredő problémák enyhítésére fogalmazódik meg a társas bíráskodás elve (több szem többet lát). Ez azt jelenti, hogy a bíróság tanácsban jár el, a bírósági tanács 3 5 főből áll. A tanács tagjai egyenrangúak. A tanács elnöke (a tanácsvezető) látja el azokat a feladatokat, amelyeket egy testületi elnöknek kell ellátnia. A tanács elnöke csak szakképzett jogász, hivatásos bíró lehet, de a bírósági tanácsnak lehetnek laikus tagjai is. Az eljárásjogi törvények azonban bizonyos ügyek kapcsán kivételt tesznek a társas bíráskodás elve alól, általában olyan esetekben, amikor az ügy egyszerű, vagy kifejezetten szakjellegű. (Így pl. egyes bíró jár el gazdasági perekben, házassági vagyonjogi perekben Laikus jelenlét elve: Az elsőfokú eljárásban a bírósági tanács laikus ülnökök részvételével működik, megvalósítva a néprészvétel elvét. Az ülnök tehát olyan bíró, aki nem jogi végzettsége folytán, hanem társadalmi tapasztalata miatt kerül be az ítélkező tanácsba. Az ülnök is ugyanolyan értékű szavazati joggal bír, mint a hivatásos bíró. Az ő feladata azonban nem a jogszabály ismerete, hanem a társadalmi megítélés közvetítése. Az ülnökök a képviseleti szervek (pl. önkormányzati testület) által megválasztott állampolgárok, akik meghatározott időt (néhány hónapot) a bíróságon töltenek, s részt vesznek az ítélkezésben. 7. Melyek a terhelt jogai? A terhelt az, akivel szemben büntetőeljárást folytatnak. A terhelt a nyomozás során gyanúsított, a bírósági eljárásban vádlott, a büntetés jogerős kiszabása, illetve a megrovás, próbára bocsátás vagy javítóintézeti nevelés jogerős alkalmazása után elítélt. A terhelt hátrányos pozícióját számos jogosultság igyekszik kompenzálni : - a gyanúsítást, a vád tárgyát, illetőleg ezek változását közöljék vele, - ha e törvény másképp nem rendelkezik - az eljárási cselekményeknél jelen legyen, az eljárás során az őt érintő iratokba betekintsen, - megfelelő időt és lehetőséget kapjon a védekezésre való felkészülésre - védelmére szolgáló tényeket az eljárás bármely szakaszában előadja, indítványokat és észrevételeket tegyen, - jogorvoslattal éljen, - a büntetőeljárási jogairól és kötelességeiről a bíróságtól, az ügyésztől és a nyomozó hatóságtól felvilágosítást kapjon. A fogva lévő terhelt jogosult arra, - a védőjével, és ha külföldi állampolgár, az államának konzuli képviselőjével a kapcsolatot felvegye, vele írásban és szóban ellenőrzés nélkül érintkezzék, - a hozzátartozójával vagy - az elsőfokú bíróságnak a tárgyalás előkészítése során hozott határozatáig az ügyész, azt követően a bíróság rendelkezése alapján - más személlyel szóban, személyesen felügyelet mellett, írásban ellenőrzés mellett érintkezzék. A hozzátartozóval való érintkezés kizárólag a büntetőeljárás eredményessége érdekében korlátozható vagy tiltható meg. - A (2) bekezdés c) pont szerinti jogosultság szem előtt tartása mellett a terhelt számára úgy kell biztosítani a felkészülés lehetőségét, hogy az ne járjon az eljárás folytatására nézve aránytalan nehézséggel 13. Büntetés-végrehajtási fokozatok A szabadságvesztést a bíróság által meghatározott fokozatban - fegyházban, börtönben vagy fogházban - és a büntetésvégrehajtási szervezet által kijelölt, lehetőleg az elítélt lakóhelyéhez legközelebb eső büntetés-végrehajtási intézetben hajtják végre. A fegyház a börtönnél, a börtön a fogháznál szigorúbb végrehajtási mód. 1.A fogház a szabadságvesztés enyhébb végrehajtási módja. Általában a következő elítéltek kerülnek ide: - előzetes letartóztatásban lévők - vétségek előkövetői - gondatlan bűncselekmény elkövetői - 2 évet meg nem haladó büntetést töltők - fiatalkorúak A fogházban az elítélt - rövid tartamú eltávozása engedélyezhető, amelynek időtartama a szabadságvesztésbe beszámít, külső munkában részt vehet - életrendje részben meghatározott, szabad idejét belátása szerint használhatja fel, - a büntetés-végrehajtási intézet területén szabadon járhat. 2. A börtön a következő, szigorúbb, szorosabb végrehajtás rezsim. Általában a következő elítéltek kerülnek ide: - a visszaesőknél mindenki - 2 évnél súlyosabb bűncselekményt elkövetők - szándékos bűncselekményt elkövetők A börtönben az elítélt - rövid tartamú eltávozása kivételesen engedélyezhető, amelynek időtartama a szabadságvesztésbe beszámít, külső munkában kivételesen vehet részt, - életrendje meghatározott, irányítás és ellenőrzés alatt áll - a büntetés-végrehajtási intézet kijelölt területén szabadon járhat. 3.A fegyház a szabadságvesztés szigorúbb végrehajtási módja. A visszaeső, súlyosabb bűncselekmények elkövetői kerülnek ide.(fiatalkorú semmilyen körülmények között sem kerülhet fegyházba).a fegyházban az elítélt - életrendje részleteiben is meghatározott, állandó irányítás és ellenőrzés alatt áll, - a büntetés-végrehajtási intézeten belül is csak engedéllyel és felügyelet mellett járhat, - külső munkában kivételesen részt vehet, ha a külvilágtól a munkavégzés alatt is elkülöníthető. Ha az elítélt a fegyházban végrehajtandó szabadságvesztésből legalább egy évet kitöltött, kivételesen engedélyezhető, hogy a büntetés-végrehajtási intézetben vagy annak meghatározott részén belül felügyelet nélkül, ellenőrzés mellett járjon, és a büntetés-végrehajtási intézeten kívüli munkában részt vegyen.3 14. Elítélt jogai és kötelezettségei Az elítélti jogok 3 csoportra oszthatók: 1. Korlátlanul érvényesülő, garanciális jogok,- nem korlátozható jogok: emberi méltóság, élet, testi épség, egészség, anyanyelv használata, jogorvoslat, jogképesség, kereseti jog, vallás, lelkiismeretei szabadság 2. A büntetés-végrehajtás rendjének és biztonságának követelményei által korlátozott ill. módosult jogok korlátozható jogok: egyesülési jog, munkához való jog, levéltitokhoz, magántitokhoz való jog, tanuláshoz való jog, közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez való jog, véleménynyilvánításhoz való jog 3. Szünetelő állampolgári jogok és kötelezettségek : közügyektől való eltiltással érintett jogok, szabad mozgáshoz való jog, tartózkodási hely megváltoztatásának joga, gyülekezési jog, választójog, szülői felügyeleti jog, sztrájkjog A büntetés-végrehajtás egyik alapelvének a nyitottság elvét érvényesítő kapcsolattartás formái: Levelezés, látogatófogadás, telefonhasználat és csomagküldés 12. Melyek a bizonyítás eszközei és milyen bizonyítási eszközöket ismer? A bizonyítás jelentése és jelentősége A bizonyítás a Be. rendszerében a valóság felderítésére irányuló eljárást jelenti. A Be. szerint A bizonyítás azokra a tényekre terjed ki, amelyek a büntető és a büntetőeljárási jogszabályok alkalmazásában jelentősek. A bizonyítás során a tényállás alapos és hiánytalan, a valóságnak megfelelő tisztázására kell törekedni (azonban, ha az ügyész nem indítványozza, a bíróság nem köteles a vádat alátámasztó bizonyítási eszközök beszerzésére, és megvizsgálására). A bizonyítás eszközei A Be. megkülönböztet bizonyítási eszközöket: a tanúvallomás, a szakvélemény, a tárgyi bizonyítási eszköz, az okirat és a terhelt vallomása; és bizonyítási eljárásokat: szemle, helyszíni kihallgatás, bizonyítási kísérlet, felismerésre bemutatás, szembesítés, szakértők párhuzamos meghallgatása.a tanúvallomás[ A tanúvallomás az egyik leggyakrabban alkalmazott bizonyítási eszköz. Tanúként az hallgatható ki, akinek bizonyítandó tényről tudomása lehet. Bizonyos személyeket azonban nem lehet tanúként kihallgatni (pl. lelkészt a gyónási titokról, a védőt, vagy a testi-, szellemi fogyatékos személyt), illetve bizonyos esetekben a tanú a vallomástételt megtagadhatja (pl. aki a terhelt hozzátartozója, vagy aki a vallomással önmagát/hozzátartozóját bűncselekmény elkövetésével vádolná); az e szabályok megsértésével felvett vallomás bizonyítékként nem használható fel. Egyebekben azonban a tanúnak megjelenési, vallomástételi és igazmondási kötelezettsége van (ennek kikényszerítésére vele szemben kényszerintézkedést: rendbírságot, elővezetést is lehet alkalmazni), jogosult ellenben a megjelenésével felmerült költségek megtérítésére, továbbá a tanúvédelemre (zárt adatkezelés, különösen védetté nyilvánítás, tanúvédelmi program). A szakvélemény Az eljáró bíróság, ügyész, vagy nyomozó hatóság akkor alkalmaz szakértőt, ha a bizonyítandó tény megállapításához vagy megítéléséhez különleges szakértelem szükséges, amellyel az adott hatóság egyébként nem rendelkezik. A szakértő alkalmazása kirendeléssel történik. Szakértőként a szakértői névjegyzékben szereplő igazságügyi szakértő, szakvélemény adására feljogosított gazdasági társaság, szakértői intézmény, vagy külön jogszabályban meghatározott állami szerv, ha ez nem lehetséges, kellő szakértelemmel rendelkező személy vagy intézmény (eseti szakértő) rendelhető ki. A szakértő szóban, vagy írásban ad szakvéleményt, amelyben megválaszolja a hatóság által feltett kérdés(eke)t. A szakértő jogosult minden információt megszerezni amely a szakvélemény elkészítéséhez szükséges, az egyes eljárási alanyok pedig akár kényszer útján kötelesek magukat (vagy dolgaikat) alávetni a szakértői vizsgálatnak A tárgyi bizonyítási eszköz A magyar büntetőeljárásban tárgyi bizonyítási eszköz lehet minden olyan tárgy (dolog), amely a bizonyítandó tény bizonyítására alkalmas, így különösen az, amely a bűncselekmény elkövetésének vagy a bűncselekmény elkövetésével összefüggésben az elkövető nyomait hordozza (pl. ujjlenyomatot hordozó tárgy), vagy a bűncselekmény elkövetése útján jött létre (pl. hamis pénz), amelyet a bűncselekmény elkövetéséhez eszközül használtak (pl. egy kés), vagy amelyre a bűncselekményt elkövették (pl. az ellopott bicikli).az okirat Okirat az a bizonyítási eszköz, amely valamilyen tény, adat valóságának, esemény megtörténtének vagy nyilatkozat megtételének bizonyítására készül, és arra alkalmas. Az okirat lehet közokirat (pl. egy hatósági bizonyítvány, vagy határozat), vagy magánokirat (pl. egy szerződés). A büntetőeljárásban gyakori, hogy a nyomozás során, vagy ettől függetlenül készített rendőri jelentéseket (pl. egy helyszíni intézkedésről) okiratként használják fel a bizonyítás érdekében. A terhelt vallomása A törvény azonban főszabályként azt írja elő, hogy a terhelt beismerése esetén meg kell szerezni az egyéb bizonyítékokat is. A terhelt vallomása eltér a tanúétól, ugyanis a terheltnek sem vallomástételi, sem igazmondási kötelezettsége nincs (az egyetlen korlát a hamis vád). A terheltet mindezekre a kihallgatása előtt figyelmeztetni kell, továbbá arra is, hogy ha mégis vallomást tesz, akkor ez ellene bizonyítékként felhasználható lesz ( A szemle Szemlét akkor tart az eljáró hatóság, ha a bizonyítandó tény felderítéséhez vagy megállapításához személy, tárgy vagy helyszín megtekintése, illetőleg tárgy vagy helyszín megfigyelése szükséges. A szemle alkalmával a bizonyítás szempontjából jelentős körülményeket részletesen rögzíteni kell, illetve fel kell kutatni és össze kell gyűjteni a tárgyi bizonyítási eszközöket, és gondoskodni kell a megfelelő módon történő megőrzésükről. A szemle történhet a szemletárgy felmutatásával (pl. a bírósági tárgyaláson a lefoglalt elkövetési eszköz felmutatása, megszemlélése ), illetve a cselekmény helyszínén is megtartható (ún. helyszíni szemle, tipikusan ún. helyszínes bűncselekmények, pl. emberölés esetén). A helyszíni kihallgatás Ez a bizonyítási eljárás lényegében egy tanú/terhelti kihallgatással kombinált szemlének, esetleg bizonyítási kísérletnek fogható fel. Akkor kerülhet rá sor, ha a terhelt vagy a tanú addigi kihallgatása után is szükségesnek mutatkozik, hogy a bűncselekmény helyszínén nyilatkozzék, és mutassa meg az elkövetés helyét, a bűncselekménnyel összefüggő más helyet, tárgyi bizonyítási eszközt vagy a cselekmény lefolyását. A bizonyítási kísérlet Bizonyítási kísérletre akkor kerül sor, ha azt kell megállapítani vagy ellenőrizni, hogy valamely esemény vagy jelenség meghatározott helyen, időben, módon, illetőleg körülmények között megtörténhetett-e. Ilyen lehet pl. a tanú vagy a terhelt vallomásának leellenőrzése időmérő eszközzel arra nézve, hogy az adott tényállásbeli távolságot az általa elmondott idő szerint megtehette-e. A felismerésre bemutatás Mint nevéből is következik ez a bizonyítási eljárás tárgy vagy személy felismerésének, azonosításának céljára szolgál. Ennek során a terheltnek vagy a tanúnak felismerésre kiválasztás céljából legalább három személyt vagy tárgyat kell bemutatni, oly módon, hogy a felismerendő személyt vagy tárgyat vele külsőleg hasonlatos személyek, vagy tárgyak közé kell állítani. Szembesítés A törvény szerint, ha a terheltek, a tanúk, illetőleg a terhelt és a tanú vallomásai egymással ellentétesek, az ellentétet szükség esetén szembesítéssel lehet tisztázni. Ennek során a szembesítettek a vallomásukat egymással élőszóban közlik. A szakértők párhuzamos meghallgatása Ha a szakértők véleménye eltér, az eltérést a szakértők egymás jelenlétében való meghallgatásával lehet tisztázni.4 15. A büntetőeljárás alanyai, szereplői A nyomozó hatóság A nyomozó hatóságok feladata értelemszerűen a nyomozás teljesítése, azaz a bűncselekmény és az elkövető felderítése, a bizonyítékok beszerzése. Az ügyész] Az ügyész szerepe kulcsfontosságú a büntetőeljárás minden szakaszában. - A nyomozási szakaszban ő (a nyomozó hatóságot nyomozási cselekményekre utasítja, az iratokat magához kérheti, a nyomozási cselekményeknél jelen lehet stb - (pl. a rendőrség hivatásos állományú tagja ellen elkövetett bűncselekményeknél, mentességet élvező személy által elkövetett bűncselekmények, - vagy az igazságszolgáltatás elleni bűncselekmények pl. hamis vád, hamis tanúzás esetén.) - A vádemelési szakaszban ő, vagy annak alternatíváiról, illetőleg a nyomozás megszüntetéséről. - A bírósági eljárásban, azzal rendelkezik:; továbbá korlátlan indítványtételi és jogorvoslati joga van. A bíróság A bíróság az legfőbb letéteményese, az ítélethozatal az elsődleges feladata. Ezen kívül szintén a bíróság dönt a büntetőeljárásban a személyi szabadság elvonásával és korlátozásával járó (pl. előzetes letartóztatás), illetve egyéb feladatokat is ellát (pl. különleges eljárások). A bíróság szintén szervezet, az eljárás pedig lehet. Elsőfokon a helyi bíróságok ítélkeznek, illetve bizonyos súlyos bűncselekmények esetén (pl. emberölés) a törvényszékek. Másodfokon jár el a törvényszék a helyi bíróság hatáskörébe tartozó ügyekben, az ítélőtábla pedig a törvényszék hatáskörébe tartozó ügyekben. Harmadfokon jár el az ítélőtábla azokban az ügyekben, melyekben másodfokon a törvényszék járt el, a Kúria azokban az ügyekben, melyekben másodfokon az ítélőtábla járt el. A helyi bíróság egyesbíróként, vagy súlyosabb bűncselekmények esetén 2 ülnökkel együtt tanácsban jár el, a törvényszék mindig ez utóbbi formában ítélkezik. A másod-és harmadfokú bíróság általában 3 hivatásos bíróból álló tanácsban jár el. A terhelt A terhelt az a személy, aki ellen a büntetőeljárás folyik. Elnevezése az eljárás szakaszaiban változik: a nyomozás során gyanúsított, a bírósági eljárásban vádlott, a büntetés jogerős kiszabása után elítélt. A terhelt hátrányos pozícióját számos jogosultság igyekszik kompenzálni (így pl. ügymegismerési, irat-betekintési, jogorvoslati joga van). A védő A védő a magyar eljárásban ügyvéd (vagy kivételesen európai közösségi jogász) lehet. A védő meghatalmazással, vagy kirendeléssel kapcsolódhat be az eljárásba. A terhelt bármikor meghatalmazhat védő, kirendelésre viszont csak akkor kerül sor, ha nincs meghatalmazott védő, és a törvény a védelmet kötelező teszi, vagy ha a terhelt anyagilag rászorul. A Be. meghatározza a kötelező védelem eseteit: ilyen, pl., ha a terheltet fogva tartják, vagy ha a bűncselekmény 5 évi szabadságvesztésnél súlyosabban büntetendő. A védőt megilletik a terhelt jogai, köteles továbbá maximálisan a védence érdekében eljárni. A sértett Sértett az, akinek a jogát vagy a jogos érdekét a bűncselekmény sértette vagy veszélyeztette. A sértett ezen kívül más eljárási pozíciókba is kerülhet (ld. részletesen lejjebb): magánvádlóként, pótmagánvádlóként, magánfélként léphet fel, illetve kihallgathatják tanúként is. A törvény részletezi a sértett jogait is (pl. szintén rendelkezik ügymegismerési joggal, de a jogorvoslati joga viszont korlátozott). A magánvádló A Be. felsorol 6 olyan enyhe súlyú bűncselekményt (könnyű testi sértés, magántitok megsértése, levéltitok megsértése, rágalmazás, becsületsértés és kegyeletsértés), amelyek esetén az állam főszabályként nem kívánja büntetőmonopóliumát gyakorolni, és az eljárás kizárólag a sértett magánvádjára tehát nem hivatalból indul meg. A magánvádas eljárás olyan külön eljárás (ld. majd később), amelyben a vádat már eredetileg sem az ügyész, hanem a magánvádló (azaz az ügy sértettje) képviseli. A pótmagánvádló Bizonyos esetekben az ügyész az eljárás során olyan döntést hoz, amely az eljárás megakasztásához, megszüntetéséhez vezet (a feljelentést elutasítja, a nyomozást megszünteti, a vádat elejti stb.). Ez esetekben azonban a bűncselekmény sértettje lehet, hogy nem ért egyet az ügyész ilyen döntésével, ezért mintegy az ügyész helyébe lépve a törvény által meghatározott esetekben pótmagánvádlóként lép fel, és ezután a bírósági eljárás az ő vádjára folytatódik tovább. A magánfél Sok esetben a bűncselekmény elkövetésével összefüggésben a sértettnek ún. polgári jogi igénye is keletkezik, amely leggyakrabban kártérítési igényt jelent (pl. a rongálás bűncselekménye nyilván anyagi kárt is okoz). A magánfél az a sértett, aki a büntetőeljárásban ilyen polgári jogi igényt érvényesít. Az eljárások egyszerűsítése érdekében ugyanis a törvény lehetővé teszi, hogy a bűncselekménnyel összefüggésben keletkezett polgári jogi igényeket ne kelljen külön polgári bírósági úton érvényesíteni, hanem azokat a büntetőbíróság is elbírálhassa. Az egyéb érdekeltek Az egyéb érdekeltek azok a személyek, akiknek a jogára vagy a jogos érdekére a büntetőeljárásban hozott határozat közvetlen hatással lehet (pl. a házkutatás elszenvedője). A Be. egy esetet külön ki is emel: ha az eljárás olyan bűncselekmény miatt folyik, amellyel kapcsolatban elkobzásnak, illetőleg vagyonelkobzásnak van helye, annak az egyéb érdekeltnek a jogaira, aki az elkobozható, illetőleg az olyan dolog tulajdonosa, amelyre vagyonelkobzás rendelhető el, a sértett jogai az irányadók. A képviselők A büntetőeljárásban is lehetőség van rá, hogy egyes eljárási alanyok a jogaikat ne személyesen, hanem képviselő útján gyakorolják. Erre jogosult a sértett, a magánvádló, a pótmagánvádló, a magánfél, illetve az egyéb érdekelt. Képviselő lehet ügyvéd, nagykorú hozzátartozó, vagy jogi személyek, állami szervek esetén a törvényben meghatározott, képviseleti joggal rendelkező személy. A segítők A segítők a törvényben meghatározott tevékenységet fejthetnek ki a terhelt, a tanú és az e törvényben meghatározott más személyek érdekében. Ilyen pl. a tanú érdekében eljáró ügyvéd.5 16. Határidők a Be-ben Az eljárási határidők számítása A büntetőeljárásban a határidőket általában - órákban (például az őrizet esetében), - napokban (lásd a jogorvoslatnál), - A napokban megállapított határidőbe nem számít be az a nap, amelyre a határidő kezdetére okot adó körülmény esik (kezdőnap). - hónapokban (így az egyéb, hosszabb időtartamú kényszerintézkedések esetében) vagy években határozzák meg. A hónapokban vagy években - általában a hatóságok számára - megállapított határidő azon a napon végződik, amelynek száma a kezdőnapnak megfelel, ha pedig a hónapban nincs ilyen nap, a hónap utolsó napján. Ha a határidő utolsó napja munkaszüneti nap, a határidő a következő munkanapon jár le. A bírósághoz, az ügyészhez, illetőleg a nyomozó hatósághoz intézett beadványnak és az előttük teljesíthető eljárási cselekménynek a határideje a hivatali munkaidő végével jár le. Nem számít a határidő elmulasztásának, ha a beadványt a határidő utolsó napján postára adták. Az eljárásjogi törvény rendelkezéseinek alkalmazása szempontjából munkaszüneti napon az a nap értendő, amikor a hatóság (bíróság) előtt a munka szünetel. E körbe nem értendő az ún. "törvénykezési szünetek" időtartama. Ezzel szemben a hétvégi és ünnepnapok munkaszüneti napoknak tekintendők annak ellenére is, hogy az előzetes letartóztatások intézésére, illetve - hosszabb ünnepek esetén - az elfogatóparancsok alapján kézre került terheltek ügyeinek intézése érdekében ügyeletes bírók eljárnak. A beadványokat a határidő utolsó napján a hivatali munkaidő alatt, vagy ezt követően éjfélig postán is fel lehet adni, míg a hatóság előtt teljesíthető eljárási cselekményt a hivatalos munkaidő alatt lehet csak teljesíteni. A postai feladás esetén nem kötelező, de célszerű a beadványt "ajánlott" küldeményként feladni. Az eljárási cselekmény elvégzésére meghatározott időpont a határnap, amelyet a bíróság, ügyész, illetve a nyomozó hatóság állapít meg. Az eljárási határidők elmulasztásának igazolása Ha az eljárásban részt vevő a határidőt vagy határnapot önhibáján kívül mulasztott főszabály szerint igazolásnak van helye. - Az igazolási kérelmet az elmulasztott határidő utolsó napjától, illetőleg a határnaptól számított nyolc napon belül lehet előterjeszteni. Ha a mulasztás később jutott a mulasztó tudomására, vagy az akadály később szűnt meg, az igazolási kérelem határideje a tudomásszerzéssel, illetőleg az akadály megszűnésével kezdődik. - Hat hónapon túl igazolási kérelmet nem lehet előterjeszteni. - Az igazolási kérelemben elő kell adni a mulasztás okát és azokat a körülményeket, amelyek a mulasztás vétlenségét valószínűsítik. - Határidő elmulasztása esetén az igazolási kérelem előterjesztésével együtt az elmulasztott cselekményt is pótolni kell. - Az igazolási kérelemnek az eljárás folytatására, illetőleg a határozat végrehajtására nincs halasztó hatálya. Ha az igazolási kérelem valószínűsíti a mulasztó vétlenségét, illetve azt, hogy az elmulasztott cselekmény pótlása megtörtént vagy megtörténik, az eljárási cselekmény vagy a határozat végrehajtása felfüggeszthető. Az igazolási kérelemről a határidőt, illetve a határnapot megállapító hatóság határoz. Jogorvoslati határidő elmulasztása esetén a jogorvoslat elbírálására jogosult határoz az igazolási kérelemről. Ha a bíróság, az ügyész, illetőleg a nyomozó hatóság az igazolási kérelemnek helyt ad, az igazolást kérő által pótolt cselekményt olyannak kell tekinteni, mintha azt az elmulasztott határidőn belül teljesítette volna, az elmulasztott határnapon végzett eljárási cselekményt pedig a szükséges keretben meg kell ismételni. Az igazolási kérelmet a hatóság érdemi vizsgálat nélkül kötelezően elutasítja, ha az igazolást a törvény kizárja, ha a kérelem elkésett, vagy ha a kérelmező a cselekményt egyidejűleg nem pótolta, holott erre lehetősége lett volna. Az igazolási kérelemnek helyt adó határozat ellen nincs, míg az elutasítás esetén van helye jogorvoslatnak.6 17. Kizárások 21. (1) Bíróként nem járhat el, - aki az ügyben mint ügyész vagy a nyomozó hatóság tagja járt el, valamint az ügyben eljárt vagy eljáró ügyésznek vagy a nyomozó hatóság tagjának a hozzátartozója - aki az ügyben mint terhelt, védő, továbbá sértett, magánvádló, pótmagánvádló, magánfél, feljelentő vagy mint ezek képviselője vesz, vagy vett részt, valamint aki ezek hozzátartozója, - aki az ügyben mint tanú vagy szakértő, illetőleg szaktanácsadó vesz, vagy vett részt, - aki az ügyben külön törvény alapján titkos információgyűjtés engedélyezéséről döntött, tekintet nélkül arra, hogy a titkos információgyűjtéssel szerzett adatokat a büntetőeljárásban felhasználták-e, - akitől az ügy elfogulatlan megítélése egyéb okból nem várható. - a bíróság további eljárásából ki van zárva, aki az ügyben nyomozási bíróként járt el, - a másodfokú eljárásból ki van zárva az a bíró, aki az ügy első fokú, a harmadfokú eljárásból pedig az, aki az ügy első fokú vagy másodfokú elbírálásában részt vett, - a hatályon kívül helyezés folytán megismételt eljárásból ki van zárva az a bíró is, aki a hatályon kívül helyező határozat vagy a megalapozatlansága miatt hatályon kívül helyezett határozat meghozatalában részt vett, - a perújítás elrendelése folytán megismételt első fokú vagy másodfokú eljárásból ki van zárva az a bíró is, aki a perújítást elrendelő határozat vagy a perújítással támadott határozat meghozatalában részt vett, - a rendkívüli jogorvoslati eljárásból ki van zárva az a bíró, aki a rendkívüli jogorvoslattal megtámadott határozat meghozatalában részt vett. - az ügy elbírálásából ki van zárva az a bíró is, akinek hozzátartozója vett részt a megtámadott határozat meghozatalában. nem járhat el az ügyben - a Kúria kivételével - az a bíróság, amelynek elnökével, illetőleg elnökhelyettesével szemben a 21. (1) bekezdésének a)-c) pontjában meghatározott kizárási ok 31. (1) A büntetőügyben ügyészként nem járhat el, - aki az ügyben mint bíró járt el, valamint az ügyben eljárt vagy eljáró bíró hozzátartozója, - aki az ügyben mint terhelt, védő, továbbá sértett, magánvádló, pótmagánvádló, magánfél, feljelentő vagy mint képviselőjük vesz, vagy vett részt, illetőleg ezek hozzátartozója, - aki az ügyben mint tanú vagy szakértő, valamint szaktanácsadó vesz, vagy vett részt, - akitől az ügy elfogulatlan megítélése egyéb okból nem várható - A perújítási eljárásból ki van zárva az az ügyész, aki az alapügyben a nyomozást teljesítette, egyes nyomozási cselekményeket végzett, vádat emelt, illetőleg a vádat képviselte. 38. (1) A büntetőügyben a nyomozó hatóság tagjaként nem járhat el, - aki az ügyben mint bíró járt el, valamint az ügyben eljárt vagy eljáró bíró hozzátartozója, - aki az ügyben mint terhelt, védő, továbbá sértett, magánvádló, pótmagánvádló, magánfél vagy azok képviselőjeként vesz, vagy vett részt, valamint ezek hozzátartozója, - aki az ügyben mint tanú vagy szakértő vesz, vagy vett részt, - akitől az ügy elfogulatlan megítélése egyéb okból nem várható. - A perújítás során elrendelt nyomozásból a nyomozó hatóságnak az alapügyben eljárt tagja is ki van zárva. 45. (1) Nem lehet védő - a sértett, a magánvádló, a pótmagánvádló, a magánfél és képviselőjük, valamint ezek hozzátartozója, - aki az ügyben mint bíró, ügyész vagy mint a nyomozó hatóság tagja járt el, valamint az ügyben eljárt vagy eljáró bírónak, ügyésznek vagy a nyomozó hatóság tagjának a hozzátartozója, - aki a terhelt érdekével ellentétes magatartást tanúsított, vagy akinek az érdeke a terheltével ellentétes, - aki az ügyben szakértőként, illetőleg szaktanácsadóként vesz vagy vett részt, - aki az ügyben tanúként vesz vagy vett részt, - aki az ügyben közvetítőként jár vagy járt el, - aki az ügyben terheltként vesz részt. 18. Kényszerintézkedések 1. Személyi szabadságot korlátozó kényszerintézkedések: - őrizetbe vétel - előzetes letartóztatás - lakhely elhagyási tilalom - távoltartás - ideiglenes kényszergyógykezelés - intézkedés a külföldre utazási tilalom biztosítására - óvadék 2. Egyéb jogokat érintő kényszerintézkedések: - házkutatás - motozás - lefoglalás - számítástechnikai rendszer útján rögzített adatok megőrzésére kötelezés - zár alá vétel - biztosítási intézkedés 3.Az eljárás rendjét biztosító kényszerintézkedések: - rendbírság - elővezetés - testi kényszer alkalmazása Több megjelenítése
BEUGRÓ KÉRDÉSEK BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG I. TÁRGYBÓL NAPPALI TAGOZATOS HALLGATÓK SZÁMÁRA 1. Határozza meg a büntetőeljárás, illetve a büntető eljárásjog fogalmát egy-egy mondatban! 2. Határozza meg az alábbi Részletesebben B/2. BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG
B/2. BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A büntetőeljárásról szóló, többször módosított 1998. évi XIX. törvény (Be.) ismerete minden tétel esetében szükséges. Egyes tételeknél szükséges Részletesebben A bizonyítás. Az eljárás nem szükségképpeni része.
A bizonyítás A bizonyítás fogalma A bizonyítási eljárás (vagy bizonyítás) - a hivatalbóli eljárás alapelvén nyugvó, - a hatóság az ügyfelek és az eljárás más résztvevői közreműködésével zajló eljárási Részletesebben Büntető eljárásjogi és büntetés-végrehajtási alapfogalmak Dr. Béda László 2012. szeptember 26.
Büntető eljárásjogi és büntetés-végrehajtási alapfogalmak Dr. Béda László 2012. szeptember 26. 1998. évi XIX. törvényből lesz a vizsga. Kifejezetten nehéz jogszabály. Két vezérelv irányítja a válogatást: Részletesebben A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM. r e n d e l e t e
A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM r e n d e l e t e a katonai szolgálati viszony méltatlanság címén történő megszüntetésének eljárási szabályairól A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú Részletesebben időbeli hatály területi hatály személyi hatály hatály
időbeli területi személyi 2 fogalma a fő szabály az elkövetési idő jelentősége az elkövetési időre vonatkozó elméletek magatartás (vagy tevékenység) elmélet cselekményegység elmélete ok-folyamat elmélet Részletesebben TÖRVÉNYESSÉGE ÉS A BIZONYÍTÉKOK ÉRTÉKELÉSE. A bizonyítás tárgya
végrehajtás szervezete továbbítja, a 20/2009. (VI. 19.) IRM rendeletben foglaltak szerint. Az első két nyilvántartás közvetlen felhasználói a büntetőeljárásban közreműködő szervek, a harmadik adatbázisnak Részletesebben 9. Az elítéltek jogai és kötelességei. Az elítélt nevelése*...59 9.1. Az elítéltek jogai...59 9.1.1. A szabadságvesztés végrehajtása alatt szünetelő
TARTALOMJEGYZÉK A Kiadó előszava...3 I. Büntetés-végrehajtási jog...4 1. A büntetés és intézkedés végrehajthatósága, intézkedés a végrehajtás iránt és a végrehajtást kizáró okok. A szabadságvesztés végrehajtásának Részletesebben BÜNTETŐBÍRÓSÁG ELŐTTI ÜGYÉSZI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI
BÜNTETŐBÍRÓSÁG ELŐTTI ÜGYÉSZI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI 2012. év Kiadja: LEGFŐBB ÜGYÉSZSÉG ISSN 1217-0003 BEVEZETŐ 4 A büntetőbíróság előtti ügyészi tevékenység 2012. évi adatai alapján: jogerős bírósági Részletesebben 25. A SZABÁLYSÉRTÉSI ELJÁRÁSBAN RÉSZT VEVŐ SZEMÉLYEK
25. A SZABÁLYSÉRTÉSI ELJÁRÁSBAN RÉSZT VEVŐ SZEMÉLYEK 25.1. Az eljárás alá vont személy Szabs. tv. 52. (1) Eljárás alá vont személy az, akivel szemben szabálysértési eljárás folyik. (2) Az eljárás alá vont Részletesebben B/3. BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI ÉS SZABÁLYSÉRTÉSI JOG
B/3. BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI ÉS SZABÁLYSÉRTÉSI JOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG Egyes tételeknél szükséges a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (Btk.), a büntetőeljárásról szóló Részletesebben 1998. évi XIX. törvény. a büntetőeljárásról ELSŐ RÉSZ. I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK. Az eljárási feladatok megoszlása
1998. évi XIX. törvény a büntetőeljárásról ELSŐ RÉSZ I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK Az eljárási feladatok megoszlása 1. A büntetőeljárásban a vád, a védelem és az ítélkezés egymástól elkülönül. A bíróság Részletesebben VÁDKÉPVISELETI V LAP 2015. január 1-től
Elrendelte a 16/2007. (ÜK. 12.) LÜ utasítás (OSAP 1523 nytsz.) VÁDKÉPVISELETI V LAP 2015. január 1-től JOGERŐS! MEGJEGYZÉS: RENDŰ VÁDLOTT 1. ALAPADATOK 1. Az első fokon eljáró (fő)ügyészség:. iktatószám: Részletesebben 2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról
2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról 1. A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosítása 1. A Büntető Részletesebben A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete
Ikt. sz.: RH/206-7/2014 A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete 2014. augusztus 28. Tartalomjegyzék 1. A szabályzat célja... Részletesebben 74. A FELLEBBEZÉS ELINTÉZÉSÉNEK ALAKI SZABÁLYAI
szernek az alkalmazására került sor; úgy az eljárási szabályok közül a súlyosítási tilalomra vonatkozóan is a Be. 354. (4) bekezdésének a 2010. május 1. napját megelőző korábbi rendelkezései érvényesülnek. Részletesebben MUNKAANYAG. Dr. Sóti Kálmán. Nyomozástan I. A büntetőeljárásjog alapjai 1. A követelménymodul megnevezése: Általános őr-és járőrszolgálati feladatok
Dr. Sóti Kálmán Nyomozástan I. A büntetőeljárásjog alapjai 1. A követelménymodul megnevezése: Általános őr-és járőrszolgálati feladatok A követelménymodul száma: 0731-06 A tartalomelem azonosító száma Részletesebben Tartalomjegyzék JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS... 2 ÁLDOZATSEGÍTÉS... 4 PÁRTFOGÓ FELÜGYELET... 6 UTÓGONDOZÁS... 7
Tartalomjegyzék JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS... 2 ÁLDOZATSEGÍTÉS... 4 PÁRTFOGÓ FELÜGYELET... 6 UTÓGONDOZÁS... 7 Jogi segítségnyújtás Hatáskörrel rendelkező szerv: VEMKH Igazságügyi Szolgálat Jogi Segítségnyújtó Részletesebben Büntetőeljárásjogi és büntetés végrehajtási alapfogalmak
ATALANTA Üzleti Szakközépiskola Büntetőeljárásjogi és büntetés végrehajtási alapfogalmak Készítette: dr. Bednay Dezső Budapest 2009-11 1 Tartalomjegyzék I. rész: A büntetőeljárási jog 4.oldal 1.) A büntetőeljárási Részletesebben 1998. évi XIX. törvény a büntetőeljárásról ELSŐ RÉSZ I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK Az eljárási feladatok megoszlása 1. A büntetőeljárásban a vád, a védelem és az ítélkezés egymástól elkülönül. A bíróság Részletesebben ÉRTESÍTÉS előzetes letartóztatás elrendeléséről, fenntartásáról, megszüntetéséről
... Járásbíróság/Törvényszék/Ítélőtábla/Kúria.../20.../...szám 1. melléklet a 9/2013. (VI. 29.) KIM rendelethez 1. melléklet a 9/2002. (IV. 9.) IM rendelethez ÉRTESÍTÉS előzetes letartóztatás elrendeléséről, Részletesebben Az ítélőtábla másod-, harmadfokú és a törvényszék másodfokú tanácsainak. havi adatszolgáltatása. Büntető ügyszak (katonai ügyszak nélkül)
5. melléklet a 16/2014. (XII. 23.) OBH utasításhoz 5.számú melléklet a 8/2003. OIT szabályzathoz.. év.. hónap... számú minta Az ítélőtábla másod-, harmadfokú és a törvényszék másodfokú tanácsainak havi Részletesebben Végrehajtás korlátozása iránti kérelem
Végrehajtás korlátozása iránti kérelem Alulírott adós előadom, hogy önálló bírósági végrehajtó előtt számon végrehajtás folyik velem szemben. A végrehajtást kérő: Álláspontom szerint a végrehajtást kérő Részletesebben MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA
MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA 100. (1) A mentesítés folytán - törvény eltérő rendelkezése hiányában - az elítélt mentesül az elítéléshez fűződő hátrányos Részletesebben Az igazságügyi informatikai szakértés modellezése. Illési Zsolt illesi.zsolt@proteus.hu
Az igazságügyi informatikai szakértés modellezése Illési Zsolt illesi.zsolt@proteus.hu Témák Az igazságügyi szakértői módszertani levelek és a szakértés minősége Az igazságügyi informatikai szakértés modellezése Részletesebben 1998. évi XIX. törvény. a büntetőeljárásról ELSŐ RÉSZ. I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK. Az eljárási feladatok megoszlása
1998. évi XIX. törvény a büntetőeljárásról ELSŐ RÉSZ I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK Az eljárási feladatok megoszlása 1. A büntetőeljárásban a vád, a védelem és az ítélkezés egymástól elkülönül. A bíróság Részletesebben JÓVÁTÉTELI MUNKA. Szabóné Dr. Szentmiklóssy Eleonóra
JÓVÁTÉTELI MUNKA A bírósági szervezetrendszer jogalkalmazásának javítása az ítélkezési tevékenység hatékonyságának fokozása érdekében ÁROP-2-2-16-2012-2012-0005 Debrecen, 2013. április 9. Szabóné Dr. Szentmiklóssy Részletesebben A közjegyzői nemperes eljárások
A közjegyzői nemperes eljárások A nemperes eljárás olyan eljárás amely nem a peres eljárás szabályai szerint zajlik (Kengyel Miklós) Célja eltérő: -perelterelő, permegelőző, perelőkészítő -Jogok, tények Részletesebben BÜNTETŐJOGI SZAKÁG. 1. Nyomozás felügyeleti és vádelőkészítési szakterület
BÜNTETŐJOGI SZAKÁG 1. Nyomozás felügyeleti és vádelőkészítési szakterület 1.1. Az ügyészség fő feladatait az Alaptörvény 29. Cikkének (1) és (2) bekezdése határozza meg. Eszerint a legfőbb ügyész és az Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK. 53/2007. BK vélemény... 53 56/2007. BK vélemény - A büntetéskiszabás során értékelhet tényez kr l... 54
TARTALOMJEGYZÉK TARTALOMJEGYZÉK... 5 AJÁNLÓ... 11 EL SZÓ... 13 A BTK. ÁLTALÁNOS RÉSZÉHEZ... 15 1.) A BÜNTET TÖRVÉNY HATÁLYA, A KÉS BBI BÜNTET TÖRVÉNY VISSZAMEN LEGES HATÁLYÁNAK SZABÁLYAI. 16 1/1999. Büntet Részletesebben Magyar Precíziós Légfegyveres Országos Sportági Szövetség FEGYELMI SZABÁLYZAT
Magyar Precíziós Légfegyveres Országos Sportági Szövetség FEGYELMI SZABÁLYZAT Fonyód 2014 1 A szabályzat illetékessége és hatásköre Illetékesség: A MAPOSZ illetékes a MAPOSZ tagjai, A MAPOSZ által üzemeltetett Részletesebben A 2014. januári és a 2011. januári lezárású Büntetőeljás kiadványok közötti eltérés.
1998. ÉVI XIX. TÖRVÉNY A BÜNTETŐELJÁRÁSRÓL ELSŐ RÉSZ I. FEJEZET ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK Az eljárási feladatok megoszlása 1. A büntetőeljárásban a vád, a védelem és az ítélkezés egymástól elkülönül. A bíróság Részletesebben 2012. évi... törvény
2012. évi... törvény a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény hatálybalépéséhez kapcsolódó átmeneti rendelkezésekről és egyes törvények módosításáról (Kivonat - az elektronikus adat hozzáférhetetlenné Részletesebben A perújítási eljárással kapcsolatos ügyészi tevékenység vizsgálata
LEGFŐBB ÜGYÉSZSÉG Büntetőbírósági Ügyek Főosztálya A perújítási eljárással kapcsolatos ügyészi tevékenység vizsgálata A Legfőbb Ügyészség 2009. évi vizsgálati tervének A/4. pontja előírja a perújítási Részletesebben (1) A tanú, aki bíróság vagy más hatóság előtt az ügy lényeges
(1) A tanú, aki bíróság vagy más hatóság előtt az ügy lényeges körülményére valótlan vallomást tesz, vagy a valót elhallgatja, hamis tanúzást követ el. (2) A hamis tanúzásra vonatkozó rendelkezéseket kell Részletesebben A jegyző hatáskörébe tartozó birtokvédelmi eljárásról szóló 228/2009. (X. 16.) Kormányrendelet 3. (1) (2) bekezdések alapján
Illetékbélyeg helye 3.000,- Ft (az illetékbélyeget ide kell felragasztani) BIRTOKVÉDELMI KÉRELEM A jegyző hatáskörébe tartozó birtokvédelmi eljárásról szóló 228/2009. (X. 16.) Kormányrendelet 3. (1) (2) Részletesebben 30/2013. (VI. 28.) BM rendelet. a rendőrség katonai nyomozó hatóságairól és a bűncselekmények parancsnoki nyomozásáról. 1. A katonai nyomozó hatóságok
30/2013. (VI. 28.) BM rendelet a rendőrség katonai nyomozó hatóságairól és a bűncselekmények parancsnoki nyomozásáról A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 604. (4) bekezdés b) pontjában kapott Részletesebben Az ítélőtábla másodfokú tanácsainak havi adatszolgáltatása. Katonai ügyszak
6. melléklet a 16/2014. (XII. 23.) OBH utasításhoz 6.számú melléklet a 8/2003. OIT szabályzathoz.. év.. hónap... számú minta Az ítélőtábla másodfokú tanácsainak havi adatszolgáltatása Katonai ügyszak 1. Részletesebben Gyakorlati kérdések az adóellenőrzésekkel kapcsolatban
Gyakorlati kérdések az adóellenőrzésekkel kapcsolatban Adóellenőrzés folyamata az Adózás rendjéről szóló törvény (ART.) tükrében. Az adóhatóság és az adózó jogai és kötelezettségei az adóellenőrzés során. Részletesebben Dr. Lajtár István, PhD
Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Büntetőjogi, Büntető Eljárásjogi és Büntetés-végrehajtási Jogi Tanszék Wesselényi - sorozat Dr. Lajtár István, PhD tanszékvezető, egyetemi docens Részletesebben Fegyelmi eljárás Szabályzata 2015.
Fegyelmi eljárás Szabályzata 2015. Szakmai Program 6.sz. szabályzata Hatályba lépett: 2015. A fegyelmi eljárás rendje, részletes szabályai Vonatkozó jogszabályok: 2013. évi CCXL. törvény 374-376. 1/2015.( Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA Bfv.III.362/2010/12.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága Budapesten, a 2010. év november hó 23. napján tartott nyilvános Részletesebben AZ ELSİ FOKÚ BÍRÓSÁGI TÁRGYALÁS
AZ ELSİ FOKÚ BÍRÓSÁGI TÁRGYALÁS A bíróság eljárásának formái Tárgyalás kötelezı, ha a vádlott büntetıjogi felelısségének megállapítására bizonyítást vesznek fel. Nyilvános ülés, hasonló a tárgyaláshoz Részletesebben T/9553. számú. törvényjavaslat. a büntetőeljárások időszerűségének javítása céljából a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény módosításáról
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA T/9553. számú törvényjavaslat a büntetőeljárások időszerűségének javítása céljából a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény módosításáról Előadó: dr. Draskovics Tibor Részletesebben 1998. évi XIX. törvény. a büntetıeljárásról A SZAKVÉLEMÉNY. A szakértı alkalmazása
1998. évi XIX. törvény a büntetıeljárásról A SZAKVÉLEMÉNY A szakértı alkalmazása 99. (1) Ha a bizonyítandó tény megállapításához vagy megítéléséhez különleges szakértelem szükséges, szakértıt kell alkalmazni. Részletesebben Titkos adat- és infor- mációszerzás a büntető eljárásban. IX. Fejezet V. cím 200. - 206/A.
Titkos adat- és infor- mációszerzás a büntető eljárásban IX. Fejezet V. cím 200. - 206/A. Titkosszolgálati eszközök története Heltai Gáspár (1570) az inkvizíció vizsgálati módszereiről: annakutána egynéhány Részletesebben 1998. évi XIX. törvény. a büntetőeljárásról1 ELSŐ RÉSZ. I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK. Az eljárási feladatok megoszlása
1998. évi XIX. törvény a büntetőeljárásról1 ELSŐ RÉSZ I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK Az eljárási feladatok megoszlása 1. A büntetőeljárásban a vád, a védelem és az ítélkezés egymástól elkülönül. A bíróság Részletesebben Büntető tárgyalás mellőzéses eljárás az új Btk. tükrében
Büntető tárgyalás mellőzéses eljárás az új Btk. tükrében Szerző: dr. Maletics Balázs 2014. január 20. A 2012. évi C. törvény a Büntető Törvénykönyvről 2013. július 1. napjával lépett hatályba és ekként Részletesebben 1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól. I. fejezet Alapvető rendelkezések A törvény célja
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól I. fejezet Alapvető rendelkezések A törvény célja 1. Ennek a törvénynek az a célja, hogy a közigazgatási szervek hatósági eljárásának Részletesebben EU levélsablon büntetőeljárás alá vont személyek (gyanúsítottak és vádlottak) jogairól való tájékoztatáshoz
Hungarian EU levélsablon büntetőeljárás alá vont személyek (gyanúsítottak és vádlottak) jogairól való tájékoztatáshoz Önnek joga van ezt a jogairól tájékoztató levelet fogva tartása alatt magánál tartani. Részletesebben 1999. évi LXIX. törvény. a szabálysértésekről ELSŐ RÉSZ A SZABÁLYSÉRTÉSEKRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK. I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK
1999. évi LXIX. törvény a szabálysértésekről E törvény célja, hogy gyors és eredményes fellépést biztosítson azokkal a jogsértő magatartásokkal szemben, melyek a bűncselekményekhez képest enyhébb fokban Részletesebben Büntetőjogi Döntvénytár 1979-2007
Dr. Belegi József, Dr. Berkes György, r Dr. Czine Ágnes, Dr. Kónya István, Dr. Márki Zoltán Büntetőjogi Döntvénytár 1979-2007 I. kötet Lap- és Könyvkiadó Kft. Dr. Belegi József, Dr. Berkes György, Dr. Részletesebben A pénzügyi vállalkozás vezető állású személyének megválasztása/kinevezése
A pénzügyi vállalkozás vezető állású személyének megválasztása/kinevezése I. VEZETŐ ÁLLÁSÚ SZEMÉLYEK Az MNB előzetes engedélyével választható meg, illetőleg nevezhető ki a pénzügyi vállalkozásnál vezető Részletesebben V. FEJEZET A TÁRSASÁGI TAGSÁG, A TAGOK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI 1. SZAKASZ A TÁRSASÁGI TAGSÁG
V. FEJEZET A TÁRSASÁGI TAGSÁG, A TAGOK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI A Társaság tagjai lehetnek: rendes tagok, tiszteletbeli tagok, pártoló tagok, ifjúsági tagok. 1. SZAKASZ A TÁRSASÁGI TAGSÁG 2. SZAKASZ A Részletesebben A VILLÁM POSTAGALAMB SPORTKLUB FEGYELMI ÉS SPORTETIKAI SZABÁLYZATA
A VILLÁM POSTAGALAMB SPORTKLUB FEGYELMI ÉS SPORTETIKAI SZABÁLYZATA Tartalomjegyzék I. fejezet Bevezető rész 1. A Szabályzat hatálya 2. A Szabályzat és a belső szabályzatok összefüggése II. fejezet III. Részletesebben www.apeh.hu Nyomdai sorszámintervallumok Áfa adóalanyok EVA adóalanyok Közösségi adószámok megerősítése Köztartozásmentes adózók
ELLENŐRZÉS www.apeh.hu Az adózókat terhelő adókötelezettségek jogszerű teljesítéséhez, valamint a költségvetési támogatások jogszerű igénybevételéhez - különösen az áfa visszaigénylések tekintetében - Részletesebben A sértett szerepe a büntetőeljárásban. A közvetítői eljárás
Miskolci Egyetem Állam és Jogtudományi Kar Büntető Eljárásjogi és Büntetés-végrehajtási Jogi Tanszék A sértett szerepe a büntetőeljárásban A közvetítői eljárás Konzulens: Dr. Róth Erika egyetemi docens Részletesebben ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL ELNÖKE. 1055 Budapest, Szalay utca 16. t. 06 1 354 4108 f. 06 1 332 6312 e. obh@obh.birosag.hu www.birosag.
ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL ELNÖKE 1055 Budapest, Szalay utca 16. t. 06 1 354 4108 f. 06 1 332 6312 e. obh@obh.birosag.hu www.birosag.hu Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 12/2014. (VII. 11.) OBH utasítása Részletesebben 1998. évi XIX. törvény. a büntetıeljárásról 1
1. oldal 1998. évi XIX. törvény a büntetıeljárásról 1 ELSİ RÉSZ I. Fejezet ALAPVETİ RENDELKEZÉSEK Az eljárási feladatok megoszlása 1. A büntetıeljárásban a vád, a védelem és az ítélkezés egymástól elkülönül. Részletesebben A MAGYAR KÖZIGAZGATÁS ÁTALAKULÁSA...3
TARTALOMJEGYZÉK A MAGYAR KÖZIGAZGATÁS ÁTALAKULÁSA...3 1. Bevezetés...3 2. Az államigazgatás átalakulása...4 2.1. A központi közigazgatás és annak átalakulása...4 2.2. A területi-helyi államigazgatás átalakulása Részletesebben Az ellenőrzési eljárás áttekintése a kiválasztástól az első fokú hatósági eljárásig. dr. Schel-Szabó Rita, KAIG Ellenőrzési osztály 4.
Az ellenőrzési eljárás áttekintése a kiválasztástól az első fokú hatósági eljárásig dr. Schel-Szabó Rita, KAIG Ellenőrzési osztály 4. Ellenőrzésre történő kiválasztás Megszűnt a 3 évenkénti kötelező ellenőrzés Részletesebben A közigazgatási határozatok végrehajtása
A közigazgatási határozatok végrehajtása fogalma: a határozatban előírt pénzfizetési vagy egyéb magatartási kötelezettség teljesítésének kikényszerítése állami kényszer alkalmazásával, amennyiben a kötelezett Részletesebben MÓDSZERTANI AJÁNLÁSOK A szexuális erőszakkal foglalkozó szakemberek számára. Hogyan bánjunk a szexuális erőszak áldozataival. Betlen Anna-Pap Enikő
MÓDSZERTANI AJÁNLÁSOK A szexuális erőszakkal foglalkozó szakemberek számára Hogyan bánjunk a szexuális erőszak áldozataival Betlen Anna-Pap Enikő Húsz éve dolgozom bíróként, de az igazat megvallva én magam Részletesebben Vaskuti András. Összehasonlítása a Be. korábbi és a 2010. évi CLXXXIII. törvény által módosított rendelkezéseinek
Vaskuti András Összehasonlítása a Be. korábbi és a 2010. évi CLXXXIII. törvény által módosított rendelkezéseinek Forrás: Magyar Közlöny 2010. évi 201. szám Kihirdetve: 2010. december 30. Hatályba lépés: Részletesebben II. FOKÚ ADÓIGAZGATÁSI ELJÁRÁS
1. Hatáskörrel rendelkező szerv megnevezése: Nógrád Megyei Kormányhivatal 2. Illetékességi terület: Nógrád megye 3. Ügyfélfogadás ideje: Hétfő-Csütörtök: 8 00-16 30 Péntek: 8 00-14 00 4. Ügyintéző és elérhetőség: Részletesebben Tájékoztató. a gyermekkorúak és a fiatalkorúak bűnözésével összefüggő egyes kérdésekről. Kiadja: Legfőbb Ügyészség Informatikai Főosztály 2013.
Tájékoztató a gyermekkorúak és a fiatalkorúak bűnözésével összefüggő egyes kérdésekről Kiadja: Legfőbb Ügyészség Informatikai Főosztály 2013. év ISSN 1418-7590 - 3 - ÖSSZEFOGLALÓ A bűnözés általános visszaszorítására Részletesebben A MAGYAR HELSINKI BIZOTTSÁG TÁJÉKOZTATÓJA A BÜNTETJOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁSI PROGRAMRÓL. Budapest, 2004.
A MAGYAR HELSINKI BIZOTTSÁG TÁJÉKOZTATÓJA A BÜNTETJOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁSI PROGRAMRÓL Budapest, 2004. Mirl szól a Büntetjogi Segítségnyújtási Program? A Büntetjogi Segítségnyújtási Program keretében a Magyar Részletesebben A jóvátételi munka. A bírósági szervezetrendszer jogalkalmazásának javítása az ítélkezési tevékenység hatékonyságának fokozása érdekében
A A bírósági szervezetrendszer jogalkalmazásának javítása az ítélkezési tevékenység hatékonyságának fokozása érdekében ÁROP-2-2-16-2012-2012-0005 MOM Kulturális Központ 2013. 4. 03. Vaskuti András 2012. Részletesebben FEGYELMI SZABÁLYZAT. A Fegyelmi Szabályzat hatálya alá a Szegvári Horgász,Víz- és Egyesület tagjai tartoznak.
FEGYELMI SZABÁLYZAT A Fegyelmi Szabályzat hatálya alá a Szegvári Horgász,Víz- és Egyesület tagjai tartoznak. Környezetvédelmi A horgászok jogait, kötelességeit és magatartását meghatározzák: - a halászatra Részletesebben Rendkívüli és egyéb események jelentésének szabályai 2015.
Rendkívüli és egyéb események jelentésének szabályai 2015. Rendészeti Szabályzat 3. sz. melléklete Hatályba lépett: 2015. A szabályzat hatálya Kiterjed a Javítóintézet minden dolgozójára, és növendékére. Részletesebben A Magyar Ügyvédi Kamara 3/1998. (VI. 27.) Fegyelmi Eljárási Szabályzata
Elfogadva: 1998. június 27., 2002. február 25.,2009. október 26. Kihirdetve: IK 1998. évi 11. szám, egységes szerkezet: IK 2002. évi 4. szám (helyesbítve: IK 2004. évi 4. szám), Hivatalos Értesítő 2010. Részletesebben 1. A Büntetõ Törvénykönyvrõl szóló 2012. évi C. törvény hatálybalépéséhez kapcsolódó átmeneti rendelkezések
M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2012. évi 181. szám 37409 II. Törvények 2012. évi CCXXIII. törvény abüntetõtörvénykönyvrõlszóló2012.évic.törvény hatálybalépéséhez kapcsolódó átmeneti rendelkezésekrõl és egyes Részletesebben A tárgyalást megelızı szakasz. elıadás
A tárgyalást megelızı szakasz Polgári eljárásjog elıadás Dr. Pribula László egyetemi docens Az elsıfokú eljárás szakaszai 1. A tárgyalást megelızı szakasz (a keresetlevél benyújtásától a perindítás hatályának Részletesebben A 85. -hoz. A 101. -hoz
A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény módosításáról szóló T/18090. számú törvényjavaslat közvetítői eljárást érintő rendelkezéseinek indokolása A 85. -hoz Ugyanakkor a Be. 190. -a (1) bekezdésének Részletesebben Az új szabálysértési törvény hatályba lépésével és alkalmazásával kapcsolatos problémák és megoldási javaslatok bemutatása, különös tekintettel az
Az új szabálysértési törvény hatályba lépésével és alkalmazásával kapcsolatos problémák és megoldási javaslatok bemutatása, különös tekintettel az újabb 2013. január 1-jei hatáskör változásra Szerkezete: Részletesebben Készítette: Ellenőrizte: Jóváhagyta:
1075 Budapest, Madách tér 3-4. IV. emelet száma Készítette: Ellenőrizte: Jóváhagyta: PROTOKOLL Betegjogi képviselő tevékenységei önkéntes, sürgősségi és kötelező gyógykezelés esetén. 1. PROTOKOLL CÉLJA Részletesebben 2012. évi II. törvény a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről
2012. évi II. törvény a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről A társadalmi együttélés általánosan elfogadott szabályait sértő vagy veszélyeztető, Részletesebben A Bv. kódex (2013. évi CCXL tv.) legfontosabb, a perbíróságokat érintő változásai
A Bv. kódex (2013. évi CCXL tv.) legfontosabb, a perbíróságokat érintő változásai Szabóné dr. Szentmiklóssy Eleonóra Debreceni Ítélőtábla 2015. május 29. Forrás: Börtönstatisztikai szemle 2015/1. Forrás: Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK UTASÍTÁSOK 7
2014/12. SZÁM 2014/12. SZÁM TARTALOMJEGYZÉK TARTALOMJEGYZÉK UTASÍTÁSOK 7 15/2014. (XII. 18.) OBH utasítás az Országos Igazságszolgáltatási Tanács szabályzatainak, ajánlásainak, határozatainak felülvizsgálatáról Részletesebben A NAPSÁRKÁNYOK KAJAK-KENU ÉS SÁRKÁNYHAJÓ KLUB FEGYELMI SZABÁLYZATA. A fegyelmi szabályzat hatálya
A NAPSÁRKÁNYOK KAJAK-KENU ÉS SÁRKÁNYHAJÓ KLUB FEGYELMI SZABÁLYZATA A fegyelmi szabályzat hatálya 1. (1) E szabályzat rendelkezéseit kell alkalmazni a Napsárkányok Kajak-kenu és Sárkányhajó Klub (a továbbiakban: Részletesebben ELSŐ RÉSZ ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK. 1. A szabálysértés fogalma, a szabálysértést meghatározó jogszabályok
2012. évi II. törvény a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről* * A törvényt az Országgyűlés a 2011. december 23-ai ülésnapján fogadta el. A társadalmi Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN Í T É L E T E T :
Szegedi Ítélőtábla A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN A Szegedi Ítélőtábla a Szegeden, 2006. évi június hó 20. napján tartott nyilvános fellebbezési tárgyalás alapján meghozta a következő Í T É L E T E T : A Részletesebben ALAPSZABÁLY (minta-tervezet, javasolt szövegezéssel) I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA Bf.II.355/2004/3. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla a Szegeden, 2004. évi szeptember hó 30. napján tartott fellebbezési nyilvános ülés alapján meghozta Részletesebben ÜGYÉSZ SÉ GI KÖZ LÖNY
LIX. ÉVFOLYAM ÁRA: 1365 Ft 7. SZÁM ÜGYÉSZ SÉ GI KÖZ LÖNY A LEGFÕBB ÜGYÉSZSÉG HIVATALOS LAPJA BUDAPEST, 2011. júl i us 31. TARTALOM Oldal JOGSZABÁLYOK 2011. évi LXXII. törvény egyes jogállási törvényeknek Részletesebben ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY. Jogszabályok
LX. ÉVFOLYAM ÁRA: 1575 Ft 12. SZÁM ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY A LEGFÕBB ÜGYÉSZSÉG HIVATALOS LAPJA BUDAPEST, 2012. december 31. Tartalom Oldal Jogszabályok 2012. évi CCXXIII. törvény a Büntetõ Törvénykönyvrõl szóló Részletesebben Dr. Handó Tünde s. k. ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL ELNÖKE
ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL ELNÖKE 1055 Budapest, Szalay utca 16. t. 06 1 354 4108 f. 06 1 332 6312 e. obh@obh.birosag.hu www.birosag.hu Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 5/2014. (IV. 18.) OBH utasítása Részletesebben A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI
A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI Dr. Szecskó József bíró Fővárosi Törvényszék Közigazgatási és Munkaügyi Kollégium JOGSZABÁLYI Részletesebben A szakmai követelménymodul tartalma:
Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben ORSZÁGOS MAGYAR VADÁSZKAMARA
ORSZÁGOS MAGYAR VADÁSZKAMARA ETIKAI SZABÁLYZAT (A 2013. május 8-i módosítással egységes szerkezetben) Budapest, 2006. 2 A vadászatra, a vadgazdálkodásra, a vad védelmére, valamint a természetvédelemre, Részletesebben PRÁNANADI Egyesület Alapszabály* (Szolnoki Törvényszékhez benyújtva 2016. május 26-án)
Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény (a továbbiakban: Ectv.), valamint a Polgári Törvénykönyvről szóló Részletesebben Az Országos Bírósági Hivatal elnökének
Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 6/2012. (IV. 13.) OBH utasítása a bírák és igazságügyi alkalmazottak tevékenysége elismeréséről szóló szabályzatról Az Országos Bíróság Hivatal elnökeként a bíróságok Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY. 79. szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2011. július 12., kedd. Tartalomjegyzék
MAGYAR KÖZLÖNY 79. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2011. július 12., kedd Tartalomjegyzék 2011. évi LI. törvény Az egyes eljárási és az igazságszolgáltatást érintõ egyéb törvények módosításáról Részletesebben Deres Petronella Domokos Andrea. Büntetőjogi Záróvizsga-felkészítő a 2012. évi C. törvény (új Btk.) alapján
Deres Petronella Domokos Andrea Büntetőjogi Záróvizsga-felkészítő a 2012. évi C. törvény (új Btk.) alapján P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y W e r b ő c z y s o r o z a t Károli Gáspár Református Részletesebben 2004. évi törvény a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról I. RÉSZ A BÜNTETÉSEK ÉS AZ INTÉZKEDÉSEK VÉGREHAJTÁSÁNAK ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI
T E R V E Z E T! 2004. július 13. 2004. évi törvény a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról I. RÉSZ A BÜNTETÉSEK ÉS AZ INTÉZKEDÉSEK VÉGREHAJTÁSÁNAK ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI (1) E törvény rendelkezéseit Részletesebben Tájékoztató a NÉP ÜGYVÉDJE jogi segítségnyújtó szolgálatról
pénzügyekben hitelesen Tájékoztató a NÉP ÜGYVÉDJE jogi segítségnyújtó szolgálatról INFORMÁCIÓS ANYAGOK Tanácsadásra bejelentkezés: email: info@hitelszovetseg.hu telefon: +36(30) 7091269 S Z É C H E N Y Részletesebben 3. A büntetőeljárás során használt egyes iratok nyomtatványként történő rendszeresítéséről 5/2003. OIT szabályzat egyes módosuló nyomtatványai
Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 18/2014. (XII. 31.) OBH utasítása az egyes iratok nyomtatványként történő rendszeresítéséről szóló szabályzatok módosításáról A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról Részletesebben 1. melléklet az 56/2007. (XII. 22.) IRM rendelethez A) SZEMÉLYI ADATOK, JÖVEDELMI, VAGYONI HELYZET. I. A kérelmező személyi adatai
1. melléklet az 56/2007. (XII. 22.) IRM rendelethez NYOMTATVÁNY Jogi segítségnyújtás engedélyezése iránti kérelemhez A fővárosi, megyei igazságügyi szolgálat érkeztető bélyegzője A) SZEMÉLYI ADATOK, JÖVEDELMI, Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
Pocakos News: Valóban itt tartunk?
Valóban itt tartunk?
Mehmet Karcsi a papájával - picture by Zaman
Olvasom a magyar médiában a Mehmet Karcsi ügyet. A címek magukért beszélnek:
Első fokon a magyar édesanyának ítélték Mehmet Karcsikát (Magyar Rádió Online, 2005.08.24 19:06:21)
Első fokon az anyáé Mehmet Karcsika (Népszava, 2005.08.24 19:17:31)
A magyar édesanyának ítélték Mehmet Karcsikát (Hír TV, 2005.08.24 19:32:24)
- A török bíróság a magyar édesanyának ítélte Tüysüz Mehmet Karcsikát (MTI, 2005.08.24 20:05:36)
Majd négy nappal később
- Első fokon édesanyjának ítélték Mehmet Karcsikát (Klubrádió, 2005.08.28 13:57:23)
Kéthetente látogathatja anyja Mehmet Karcsikát (Index - bulvár, 2005.08.28 15:24:35)
- Karcsika édesanyja Isztambulba utazik (Blikk.hu, 2005.08.29 01:31:17)
És végül mai hír:
Törökországban is harcolt gyermekéért (MTV - Híradó videó, 2005.08.29 11:19:08
Aztán előkerestem a net-en annak a török újságnak (Zaman) a beszámolóját, mely megtalálta a hónapok óta keresett apát és fiát: Mehmet Karacsit. Mint eddig is, most is sokkal több információt tudtam meg az “ügy” állásáról, mint a magyar sajtóból. Már a főcím is pontosabb, korrektebb: “A kis Mehmet “átadhatóvá vált” Magyarországnak”. A sajátos feltételes mód sejteti az olvasóval, hogy “nem eszik olyan forrón a kását”, van még egy-két dolog, amíg a bírósági döntés törvényerőre emelkedik. A Zaman megírja, hogy a török bíróság a “szülő által elkövetett gyermek(ember)rablásra vonatkozó nemzetközi büntetőtörvény - International Parental Kidnapping Crime Act (IPKCA) -, alapján, ill. annak megfelelően hozta meg döntését, azzal a kikötéssel, hogy az apánál marad a gyermek mindaddig, amíg a fellebbezések adta lehetőségeket követően az ügy végleg le nem zárul. Addig, pedig az anyának lehetősége van fiát látni, ill. fiával együtt lenni minden hónap első és harmadik szombatján délelőtt 10.00 és délután 18:00 óra között. Amíg a véglegesen le nem zárul az ügy, a gyermek nem mehet külföldre.
Majd az újság kommentár ízű beszámolója a bíróságon történtekről, ill. a kialakult helyzetről. Apa és fia nem jelent a tárgyaláson, mivel az anya már a tárgyalóteremben volt. Az anya örült a döntésnek, hogy fiát hazaviheti Magyarországra, de ugyanakkor szomorú volt, hogy jó ideig eltart még, amíg ez meg is valósulhat. Majd emlékeztet a napilap, hogy a “magyar média Törökország EU-tagságának támogatását a kis Mehmet visszajuttatásához kívánta kötni.” Ezenkívül, a lap szerint a szerdai döntés megosztotta a magyar közvéleményt, és néhány magyar tudósító ott volt a tárgyaláson.
A tárgyalásról szóló beszámoló szerint, a török igazságügyi minisztérium nemzetközi jogi és külföldi ügyekkel foglalkozó osztálya nevében a főállamügyészség nyújtotta be a vádat Mehmet ellen. Apa és fia nem jelent meg a tárgyaláson, őket idősebb Mehmet mamája és bátyja képviselte. Az anya (Papp Edina) a magyar konzulátus képviselőinek társaságában volt. Papp török ügyvédje megismételte, hogy a gyermeket a (magyar) bíróság az anyának ítélte, és az apa elrabolta. Az ügyvédnő szerint semmi akadálya a kis Mehmet átadásának, a bírósági pszichológus, pedig követelte a gyerek visszaadását. Az apa (és fia) ügyvédje viszont rámutatott, hogy a magyar bíróság döntését a török igazságszolgáltatás nem ismeri el. Egyúttal bejelentette, hogy az apa is beadott egy elhelyezési kérelmet a török családjogi bíróságon, és kérte, hogy annak döntéséig a felek várjanak. Ugyancsak kérte egy másik pszichológus szakértő meghallgatását is. A bíróság végül is a kérést elutasította, és Mehmet átadása mellett döntött.
Majd a lap, számomra meglepő, megjegyzése: “Papp örült a bírósági döntésnek, de azt nem kommentálta a megjelent török és magyar riportereknek, mert szerződést kötött egy magyar média intézménnyel, valamennyi interjújára és fényképére. Az apa ügyvédje pedig megismételte, hogy reméli Mehmet Karcsi Törökországban marad, mert ha időközben a török családjogi bíróság az apa javára dönt, akkor az felülírja a jelenlegi elsőfokú bírósági döntést. Ugyanakkor megjegyezte, hogy az anya bármikor láthatja fiát.
Közben az apa tett egy meglepő és váratlan ajánlatot a bírósági döntés után. Ügyvédje irodájába hívta Papp Edinát, hogy ott találkozzék a fiával, annak ellenére, hogy jogilag ez nem megengedett. Az anya azonban nem jött el a találkozóra. Ez az ügyvéd szerint még nagyobb meglepetés volt. Az apa végül azt nyilatkozta, hogy természetesen fellebbez az ítélet ellen. És nagyon bízik a török igazságszolgáltatásban, annak tudatában, hogy hibát követett el, amikor fiát elrabolta. Azonban rögtön hozzátette: “Edina legalább olyan bűnös, mint én. Különben nem fajult volna ide a dolog.” Mehmet ügyvédje szerint a kisfiú nehezen viselte el, hogy a beígért találkozóra a mama nem jött el. Állítólag kifakadt: “Nem akarom látni a mamát! Nagyon jól megvagyok az apával” A török napilap a Duna televízió és Blikk Magazin tudósítóira hivatkozva megjegyzi: a bírósági döntés jelentős média esemény volt Magyarországon.
Végül a Zaman nevű napilap feleleveníti az ügy hátterét. Ezek szerint Mehmet Károly két évvel azután született, hogy a szülők 1995-ben összeházasodtak. Az apa 2002-ben elment Amerikába dolgozni. Papp Edina beadott egy gyerekelhelyezési kérelmet anélkül, hogy erről az apát értesítette volna, majd a bíróság az anyának ítélte a gyermeket. Ezután Edina összeházasodott a magyar állampolgár Bogos Attilával. Visszatérve Magyarországra az apa semmilyen hivatalos választ nem kapott kérvényeire gyermeke ügyében, ügyéről. 2004-ben elrabolta fiát és Törökországba hozta. A Budapestre látogató török miniszterelnök megígérte magyar kollegájának, hogy megtalálják Mehmetet és visszajuttatják Magyarországra. Az apát és fiát a török biztonságiak nem találták, végül a Zaman akadt rá. Ezután került a magyar média középpontjába.
Ami engem valóban megdöbbentett. Úgy tűnik, most már nem Mehmet Karcsiról szól a történet. Azzal, hogy az anya “eladta story-ját” számomra egészen más dimenziót adott a történet. Ez már nem “családi ügy”, nem “anya-fia kapcsolat”, nem “nemzeti ügy”, hanem tiszta business. A Zaman értesülését csak alátámasztotta az anya ma reggeli tv interjúja, melyből egyértelműen kitűnt: szavait azért fontolja meg, azért nem nyilatkozik, mert “pénz van mögötte”. Szegény Mehmet Karcsi. Gusztustalan, amit a magyar média művel, és amihez partner az anya. Vagy fordítva?
Mehmet Karcsi története
(2004. július 10-től 2005. augusztus 12-ig)
posted by Pocakos @ 1:51 PM
Azert a torok mediat sem kell felteni.Mert nem eszik a kasat olyan forron.Ok is a sajatjukat vedik.Olyat irtak arrol hogyan jutott at a gyerek az apaval Isztambulba,hogy tapsolt a fulem.
Na de,ezen nekunk nincs jogunk vitazni.Mi nem tudjuk mi tortenik legbelul.Soha ne is tudjuk meg mi az amikor elraboljak a gyerekunket.Az ember ilyenkor mindenre kepes.Nem vedem egyik oldalt sem.Magyar vagyok,de torok baratom van.Ez az o dolguk.A media pedig mocskosan felfuj es kiteker mindent,ahogy az tortenik mar evezredek ota!!!Akarmelyik orszagban!Ugyanis az emberek ezt veszik!CsaK!!!Atlag hirek nem erdekesek!
Szakállas hír
Cseh gépeken gyakorol a HuAF
Öten a Budapest Airportért
Miért késett 50 évet egy amerikai kitüntetés?
Adalék a melbourne-i Polgárhoz
A magyar hírcsinálók és a hatóságok
Háborús bűnös, aki nyilas párttag volt ?
Újabb magyar háborús bűnös Ausztráliában?

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A Bíróság ítélete (első tanács), 2013. február 21.$#A Bíróság ítélete (első tanács), 2013. február 21.#RVS Levensverzekeringen NV kontra Belgische Staat.#A rechtbank van eerste aanleg te Brussel (Belgium) által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem.#Közvetlen életbiztosítás – A biztosítási ügyleteket terhelő éves adó – 2002/83/EK irányelv – 1. cikk, (1) bekezdés, g) pont és 50. cikk – A »kötelezettségvállalás szerinti tagállam« fogalma – Hollandiában letelepedett biztosítóintézet – Hollandiában biztosítási szerződést kötő, és a szokásos tartózkodási helyét a szerződéskötést követően Belgiumba áthelyező biztosított – Szolgáltatásnyújtás szabadsága.#C‑243/11. sz. ügy. - EU Law and Publications
Uniós jog A Bíróság ítélete (első tanács), 2013. február 21.A Bíróság ítélete (első tanács), 2013. február 21.#RVS Levensverzekeringen NV kontra Belgische Staat.#A rechtbank van eerste aanleg te Brussel (Belgium) által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem.#Közvetlen életbiztosítás – A biztosítási ügyleteket terhelő éves adó – 2002/83/EK irányelv – 1. cikk, (1) bekezdés, g) pont és 50. cikk – A »kötelezettségvállalás szerinti tagállam« fogalma – Hollandiában letelepedett biztosítóintézet – Hollandiában biztosítási szerződést kötő, és a szokásos tartózkodási helyét a szerződéskötést követően Belgiumba áthelyező biztosított – Szolgáltatásnyújtás szabadsága.#C‑243/11. sz. ügy.
Kapcsolódó kiadványok Csomag Közzétéve:
Személyes kibocsátók:
: ECLI:EU:C:2013:85
: 62011CJ0243
A Bíróság (nagytanács) 2008. április 1-i ítélete. Gouvernement de la Communauté française és Gouvernement wallon kontra Gouvernement flamand. Előzetes döntéshozatal iránti kérelem: Cour d’arbitrage...
J. Kokott főtanácsnok indítványa, az ismertetés napja: 2012. szeptember 6.RVS Levensverzekeringen NV kontra Belgische Staat.A rechtbank van eerste aanleg te Brussel (Belgium) által benyújtott...
Közzétéve: 2012-09-06
C-243/11. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2013. február 21-i ítélete (a rechtbank van eerste aanleg te Brussel (Belgium) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — RVS Levensverzekeringen NV kontra...
20.4.2013 HU
adórendszer, Belgium, biztosítótársaság, Hollandia, jogértelmezés, szerződés, szolgáltatásnyújtás szabadsága, életbiztosítás

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
A szülőknek a kiskorú gyermekeikkel szemben fennálló – anyagi lehetőségeiktől függő – közös tartási kötelezettségére terjed ki, függetlenül attól, hogy a szülők együtt vannak-e, vagy különváltak. A tartási kötelezettség kiterjed a volt házastársra is, ha nincs olyan helyzetben, hogy a saját pénzügyi forrásaiból fenntartsa magát.
Tartásdíj fizetésére kötelezettek a szülők a gyermekeikkel szemben és/vagy a volt házastársak egymással szemben valamint a felnőtt gyermekek a szüleikkel szemben, ha azok nem tudják fenntartani magukat a vagyonukból vagy a jövedelmükből.
A tartási kötelezettség megszűnik, ha a gyermek nagykorúvá válik, vagyis eléri a 18. életévét, kivéve, ha a gyermek a nagykorúság elérése után nem képes fenntartani magát. Ez azokra az esetekre vonatkozik, amikor a gyermek testi vagy mentális betegségben szenved, illetve a felsőoktatási vagy szakiskolai tanulmányai miatt nem tud dolgozni, vagy ha a férfi gyermek katonai szolgálatot teljesít.
A ciprusi jog szerint, különös tekintettel a szülők és gyermekeik közötti kapcsolatról szóló 216/90. sz. törvény 34. cikkére,
a felnőtt gyermekeknek is van tartási kötelezettségük a szüleikkel szemben.
Bírósághoz kell fordulni, konkrétan a lakóhelye szerinti prefektúra családjogi bíróságához.
Az eljárás a tartás behajtására irányuló első kérelemmel indul, amelyhez csatolni kell a kérelmezőnek bírósági nyilvántartásba vett, eskü alatt tett nyilatkozatát. A kérelmet kézbesítik az alperesnek (a tartásra kötelezett), aki jogosult a meghallgatását kérni és kifogással élni. Ha a két fél egyetért, a tartási határozatot közös megegyezéssel bocsátják ki. Egyéb esetben a kérelmet tárgyaláson bírálja el a bíróság, és a két fél által előadottak alapján hoz döntést.
Ha a jogosult kiskorú (azaz a 18. életévét be nem töltött gyermek), a kérelmet a jogosult gondviselője (például az édesanyja) terjeszti elő a jogosult nevében és javára.
A családjogi bíróságokról szóló 23/90. sz. (módosított) törvény 12. cikke alapján, ha a jogosult kiskorú, akkor az a bíróság jár el, amely a jogosult vagy a kötelezett lakóhelye szerint illetékes (12. cikk (1) bekezdés b) pont). Minden egyéb esetben (azaz ha a jogosult felnőtt), akkor az a bíróság jár el, amely a kérelmező (jogosult) vagy a kötelezett lakóhelye vagy üzleti székhelye szerint illetékes (12. cikk (1) bekezdés a) pont).
A kérelmező személyesen vagy ügyvéd útján is megkeresheti a bíróságot.
Az eljárással kapcsolatban lásd a fenti 3. kérdést.
Az eljárás költségköteles, amely magában foglalja az ügyvédi díjat (ha a kérelmezőt ügyvéd képviseli) és a felmerülő bírósági költségeket. Az összegeket a Ciprusi Legfelsőbb Bíróság által időszakonként közzétett rendeletek tartalmazzák. A pontos összeg az eljárás hosszától és/vagy összetettségétől függ. Ha a kérelmező nem rendelkezik a kellő pénzügyi eszközökkel, a módosított 165(I)/2002. sz. törvény értelmében költségmentességért folyamodhat.
A bíróság által megítélt tartás a típusa szerint lehet a szülőtől a gyermeknek járó, a gyermektől a szülőnek járó és a volt házastárstól a volt házastársnak járó tartás. A tartás összegének kiszámítása során figyelembe veszik a jogosult szükségleteit és a kötelezett pénzügyi lehetőségeit. A tartás kiterjed mindenre, ami a jogosult létfenntartásához és jólétéhez szükséges, továbbá adott esetben az iskoláztatásának a költségeire (a 216/90. sz. törvény 37. cikke).
A tartási határozatot a bíróság a jogosult (vagy képviselője) kérelmére felülvizsgálhatja, ha a jogosult megélhetési költségei vagy családi körülményei megváltoznak, vagy ha a tartásra kötelezett életkörülményei módosulnak (a 216/90. sz. törvény 38. cikkének (1) bekezdése).
A körülmények vagy a költségek változásától eltekintve a törvény (a 216/90. sz. törvény 38. cikkének (2) bekezdése) rendelkezik a tartás huszonnégy (24) havonta történő tíz százalékos (10%) automatikus emeléséről, ha a bíróság ettől eltérően nem határoz.
A tartást banki átutalás, csekk vagy készpénz útján havonta kell fizetni a jogosult, a jogosult gondviselője vagy a jogosult ügyvédje részére.
Ha a határozatban megjelölt kötelezett nem hajlandó fizetni, a tartásdíjat a pénzbüntetések behajtásához hasonló módon hajtják be. Az eljárás az őrizetbe vételre vonatkozó bírói végzés kibocsátására is kiterjed (a 216/90. sz. törvény 40. cikke).
A 232/91. sz. törvény 9. cikkének (3) bekezdésével összhangban a kötelezett mentesül a tartási határozat alapján esedékes összeg megfizetése alól, ha eltelik egy két évet meghaladó időszak.
A fenti határidő kiszámítása során nem vehető figyelembe az az időtartam, amelyet a tartásra kötelezett a Ciprusi Köztársaság területén kívül tölt.
Nemzeti szinten nincs ilyen hatóság vagy szervezet.
Igen, ebben az esetben a kérelmező/jogosult segítséget kérhet a köztársaság központi hatóságától, vagyis az igazságügyi és közrendvédelmi minisztériumtól.
Az érintett személy vagy az ügyvédje telefonon, írásban (levélben, telefax, vagy e-mail útján) vagy személyesen veheti fel a kapcsolatot a központi hatósággal.
Ha a kérelmező/jogosult egy másik országban, a kötelezett pedig Cipruson tartózkodik, a kérelmező segítséget kérhet a központi hatóságként működő igazságügyi és közrendvédelmi minisztériumtól a tartózkodás helye szerinti ország illetékes központi hatósága útján. (Közvetlen kapcsolatfelvételre nincs lehetőség.)
A másik lehetőség az, hogy az ügyvédje útján közvetlenül a bírósághoz fordul.
Egyedi esetben a ciprusi központi hatóság megkereshető telefonon vagy írásban (levél, telefax vagy e-mail útján), és segítséget nyújt az írásbeli tartási kérelemnek az illetékes nemzeti bírósághoz történő eljuttatásában.
Igen, a Ciprusi Köztársaságot kötelezi a 2007. évi hágai jegyzőkönyv.
Az új tartási rendelet (4/2009/EK tanácsi rendelet) végrehajtása révén a kérelmeket jelenleg közvetlenül a köztársaság illetékes bíróságához továbbítják a köztársaság központi hatósága útján.
Az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést elősegíti a költségmentesség biztosítása, amiről mind nemzeti jogszabály – vagyis a 165(I)/2002. sz. törvény –, mind a határon átnyúló vonatkozású jogvitákban a költségmentesség biztosításáról szóló vonatkozó uniós irányelv rendelkezik.
Az 51. cikk megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a központi hatóság szorosan együttműködik az állam egyéb illetékes hatóságaival, többek között annak érdekében, hogy beszerezze a kért információkat, mint például a kötelezett lakcíme és vállalkozásának székhelye, bevételei stb., felkutassa a kötelezettet, és lehetővé tegye a bírósági iratok kötelezett részére történő kézbesítését azáltal, hogy beszerzi és továbbítja a bírósági hatóságok részére az érvényes kézbesítési címet.
Mivel a fent hivatkozott költségmentességi rendelkezések itt is érvényesek, valamint a kérelmeknek a 4/2009/EK rendelet szerinti továbbítását a központi hatóság végzi el a kérelmező helyett, így nem merül fel a költségmentesség kérdése.

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság