text:
A VISZONTELADÁSI ÁR RÖGZÍTÉSÉNEK MEGÍTÉLÉSE AZ AMERIKAI, AZ EURÓPAI UNIÓBELI ÉS A MAGYAR VERSENYJOGBAN MEGRAGADOTT ÉS KIHAGYOTT LEHETŐSÉGEK* - PDF
Download "A VISZONTELADÁSI ÁR RÖGZÍTÉSÉNEK MEGÍTÉLÉSE AZ AMERIKAI, AZ EURÓPAI UNIÓBELI ÉS A MAGYAR VERSENYJOGBAN MEGRAGADOTT ÉS KIHAGYOTT LEHETŐSÉGEK*"
1 Nagy Csongor István A VISZONTELADÁSI ÁR RÖGZÍTÉSÉNEK MEGÍTÉLÉSE AZ AMERIKAI, AZ EURÓPAI UNIÓBELI ÉS A MAGYAR VERSENYJOGBAN MEGRAGADOTT ÉS KIHAGYOTT LEHETŐSÉGEK* Néhány évvel ezelőtt az Egyesült Államok legfelsőbb bírósága érvénytelenítette a viszonteladási árrögzítés per se jogellenességének százesztendős tételét. Ennek következtében az amerikai és az európai versenyjog jelentős mértékben elhajlott egymástól: az előbbiben hatásaik szerint, az utóbbiban gyakorlatilag per se jogellenesnek ítélik meg a viszonteladási árak vertikális rögzítését. A tanulmány célja, hogy a viszonteladási ár rögzítésével kapcsolatos versenyjogi joggyakorlat területén elemezze az Egyesült Államok jogának legújabb változásait, a vertikális megállapodásokra vonatkozó európai szabályozási rezsim helyzetét és revízióját, valamint a magyar versenyjog perspektíváit. A viszonteladási ár rögzítésének (resale price maintenance) lényege, hogy az egymással vertikális viszonyban lévő felek (jellemzően gyártó és forgalmazó) megállapodnak abban, hogy a viszonteladó a megállapodás tárgyát jelentő terméket konkrétan milyen áron vagy legalább milyen áron értékesítheti. A viszonteladási árak vertikális rögzítése a versenyjog talán legvitatottabb kérdései közé tartozik. Ezt jól szemlélteti, hogy néhány évvel ezelőtt az Egyesült Államok legfelsőbb bírósága érvénytelenítette a viszonteladási árrögzítés per se jogellenességének százesztendős tételét. Ennek következtében az amerikai és az európai versenyjog jelentős mértékben elhajlott egymástól: az amerikai versenyjogban hatásteszt, az EU-versenyjogban gyakorlatilag per se jogellenesség fogadja a viszonteladási árak vertikális rögzítését. Ezzel párhuzamosan, a közlemúltban zajlott az EU vertikális megállapodásokkal kapcsolatos szabályozási rezsimjének felülvizsgálata, ahol a viszonteladási ár rögzítésének megítélése szintén ádáz viták tárgya volt. A kérdés szabályozásának várva várt reformja azonban elmaradt. A tanulmány röviden felvázolja a vertikális árkorlátozásokkal kapcsolatos közgazdasági irányokat, majd elemzi a viszonteladási ár rögzítésével kapcsolatos európai és amerikai versenyjogi gyakorlatot. Ezután a magyar versenyjog esetében értékeli az amerikai és európai tapasztalatok tanulságait. A tanulmányt a kritikai észrevételek és a következtetések zárják. * A tanulmány alapjául szolgáló kutatást a GVH VKK támogatta.2 A VISZONTELADÁSI ÁR RÖGZÍTÉSÉNEK MEGÍTÉLÉSE 59 A VISZONTELADÁSI ÁRRÖGZÍTÉS KÖZGAZDASÁGTANÁNAK VÁZLATA A közgazdasági intuíció arra utal, hogy a márkán belüli (intrabrand) verseny korlátozása nem szükségszerűen jár versenyellenes következményekkel, és a verseny valódi színtere a márkák között terül el (interbrand). Valóban, számos olyan érvvel találkozunk, amelyek a márkán belüli korlátozások hatékonyságát hangsúlyozzák, és többen közülük közhellyé váltak (például potyautas-probléma kezelése, kereskedői szolgáltatások elmélete). Egyrészt, noha a vertikális márkán belüli korlátozások magukban rejtik a versenykorlátozás lehetőségét, a megérzés arra utal, hogy ez ritkán valósul meg, mivel a gyártó nem érdekelt abban, hogy a forgalmazói közötti versenyt korlátozza. Minél alacsonyabbak a kiskereskedelmi költségek, annál kisebb a kiskereskedelmi ár, és ezért a kereskedők több árut értékesítenek, így több árut rendelnek a gyártótól. A gyenge kiskereskedői verseny növeli a kereskedői árrést, ami pedig hátrányos a gyártó érdekeire nézve (EC [1998]). Másrészt, a gyártó piaci hatalmának hiányában a vertikális korlátozások nem képesek lényegesen befolyásolni a verseny működését, tehát legfeljebb alkalmatlan kísérletről beszélhetünk. Az intuíció ebben az esetben is azt sugallná, hogy a márkán belüli korlátozások a legkevésbé károsak. Harmadrészt, a közgazdasági intuíció ugyancsak arra utal, hogy amennyiben egy korlátozás megveti lábát a piacon, és a szereplőknek nincs piaci erejük, akkor a korlátozás ésszerű üzleti döntéseket tükröz, amelyek a versenyen alapulnak, és amelyeket a piac ellenőriz. Negyedrészt, nem lehet figyelmen kívül hagyni, hogy a forgalmazás olyan szolgáltatás, amelyet a cég és a piac között választó gyártó vásárol meg (Coase [2004], Williamson [1975]). A gyártónak két lehetősége van: a forgalmazási szolgáltatásokat előállíthatja házon belül (cég), vagy megvásárolhatja őket a piacról (piac). A belső forgalmazás és a független kereskedők közötti választás különböző megfontolásokon alapul (tranzakciós költségek, megbízó megbízott probléma stb.), és a vállalkozások versenynyomás alatt vélelmezetten a leghatékonyabb döntéseket hozzák (máskülönben megsemmisülnének). A vertikális korlátozásokkal kapcsolatos szabályok befolyásolják a gyártó racionális döntését, amikor a cég és a piac között választ, mivel a belső utasítások és az azonos gazdasági csoportba tartozó vállalkozások közötti megállapodások nem tartoznak a versenyjog alkalmazási körébe. A gyártó esetleg úgy érezheti, hogy érdemes lenne vertikálisan integrálódnia (vagy nőnie) annak érdekében, hogy elkerülje a versenyjogi tilalmakat. Ez egy olyan döntés, amelyet nem hozna meg, amennyiben tisztán hatékonysági megfontolásokat venne figyelembe. Mivel a belső forgalmazás és a független kereskedők ugyanazt a funkciót töltik be, a fúziókontroll vertikális integrációval kapcsolatos szabályait a vertikális megállapodásokkal kapcsolatos rendelkezések megalkotása során figyelembe kell venni (Van den Berg Camesasca [2001] o., Mastromanolis [1994] o.).3 60 Nagy Csongor István Egy további szempont, amelyet a márkán belüli korlátozások vizsgálata során érdemes figyelembe venni: bár az ár- és a nem ár jellegű korlátozások elkülönült vizsgálatot igényelnek, közgazdasági értelemben ugyanannak az éremnek a két oldalát jelentik. A márkás termékek köszönhetően a termékdifferenciálásnak nem rendelkeznek tökéletes helyettesítőkkel, és azokat monopolisztikus verseny alatt értékesítik. Ebben a helyzetben a gyártónak hatalmában áll meghatározni az árat és a mennyiséget, figyelembe véve a kereslet árrugalmasságát. Leegyszerűsítve: a profitmaximáló árhoz tartozik egy megfelelő profitmaximáló mennyiség, és megfordítva. Ezért elvileg irreleváns, hogy az árat vagy a mennyiséget rögzítjük (Bork [1978] 280. o. és Van den Berg Camesasca [2001] 242. o.). Legalábbis elméletben nincs jelentősége annak, hogy a gyártó a viszonteladási árat rögzíti vagy inkább kizárólagos területet (vagy kizárólagos fogyasztói csoportot) juttat különböző kereskedőknek, amelyek ezt követően a profitmaximáló árat alkalmazzák mindegyik terület (vagy mindegyik fogyasztói csoport) vonatkozásában. Ezért illogikus lenne az ár és a nem ár jellegű korlátozásokat eltérően kezelni. Ugyanakkor hangsúlyozni kell, hogy ez az elméleti konvergencia a legtöbb esetben kevésbé kézzelfogható. A gyártónak többnyire nincs elegendő információja, és a rendelkezésére álló információ alapján esetleg előnyben részesítheti az árak rögzítését vagy kizárólagos terület biztosítását (Van den Berg Camesasca [2001] 247. o.). A viszonteladási árak megkötése tekintetében a valódi kérdést a viszonteladási ár rögzítésének és a minimális viszonteladási árnak a megítélése jelenti. A modern versenyjogban és versenypolitikában általánosan elfogadott sőt közhelynek számít, hogy a viszonteladási árak maximumának meghatározása hatékony lehet, mivel az kezeli a kettős monopólium (kettős árrés) problémáját (Spengler [1950] és Carlton Perloff [2003]), ezért a következőkben a konkrét és minimális árak rögzítésével foglalkozunk. A viszonteladási árak rögzítésének kockázatai Bizonyos körülmények esetén a viszonteladási ár rögzítése, valamint a minimális viszonteladási árak különböző versenyproblémákat vethetnek fel. A viszonteladási ár rögzítésével szembeni hagyományos kifogás a megállapodás horizontális, vagyis a versenytársak közötti viszonyt befolyásoló kihatásaira vonatkozik; ugyanakkor a korlátozott empirikus vizsgálatok arra utalnak, hogy az ilyen megállapodások horizontális kapcsolatokban ritkán váltanak ki negatív hatásokat, és valójában a vertikális hatások azok, amelyeket elsősorban figyelembe kell venni. Horizontális aggályok Az árrögzítés elősegítheti a kereskedők közötti kartellt A viszonteladási ár rögzítése kereskedők közötti kartellt rejthet (kereskedői kartellekre vonatkozó megközelítések): a kereskedők megállapodhatnak a viszonteladási árakban, majd a megállapodás betartásának ellenőrzését a szállítóra bízzák. Ez valószínűleg a legrégebbi gazdasági4 A VISZONTELADÁSI ÁR RÖGZÍTÉSÉNEK MEGÍTÉLÉSE 61 érv a viszonteladási árak rögzítésével szemben, amelynek értelmében a szállító az egymással összejátszó forgalmazók megbízottjaként jár el. Végső soron, ahogy erre ez az elmélet is utal, az árrögzítésnek ugyanaz a hatása, mint egy horizontális kartellnek; az egyetlen különbség, hogy ebben az esetben a kartellt a szállító igazgatja és ellenőrzi, amely mellesleg sokkal jobb helyzetben van a kereskedők magatartásának nyomon követésére, hiszen jobban rálát a kereskedők piaci magatartására (Posner [1976] 148. o., Bork [1978] 282. o.). Bár a viszonteladási ár rögzítése valóban elfedhet egy kereskedők közötti horizontális összejátszást, különösen akkor, ha a kereskedők elég erősek ahhoz, hogy kényszerítsék a gyártót, ez azonban nem szükségszerű. A gyártó igencsak érdekelt a versenyzői kiskereskedői piacban, és az alacsony kereskedői árrésekben. Elemi érdeke, hogy alacsonyan tartsa a forgalmazási költségeket: az alacsonyabb viszonteladási árak magasabb fogyasztói keresletet jelentenek, és ha az eladott mennyiség nő, a kiskereskedők nagyobb mennyiséget rendelnek a gyártótól. Egy gyártó csak két esetben járulna hozzá egy ilyen rendszerhez: ha kényszerítik rá, vagy ha érdekelt benne. Ugyanakkor, ha a forgalmazási szegmens nem koncentrált, a kiskereskedelemben nincsenek lényeges piacra lépési korlátok, vagy ez utóbbiak nem biztosítanak elegendő védelmet egy esetleges kartell számára, a gyártó könnyen találhat alternatív forgalmazási csatornákat, és így megvédheti érdekeit. Miért lenne érdekelt a gyártó a viszonteladási árak fenntartásában, ha erre nem kényszerítik? Az árrögzítés elősegítheti a gyártók közötti kartellt Hasonló forgalmazási rendszerek párhuzamos hálózatai elősegíthetik egy gyártók közötti kartell igazgatását, mivel azok növelik az ártranszparenciát a piacon. A nagykereskedőkkel kötött szerződések általában titkosak, és ugyancsak titkos, hogy a nagykereskedő milyen árat érvényesít a kiskereskedőkkel szemben. A kartelltagoknak csak feltételezéseik lehetnek a többi kartelltag által ténylegesen érvényesített árakkal kapcsolatban, és becsléseiket a nyilvánosan hozzáférhető információkra kell alapozniuk, ami pedig a végső kiskereskedelmi ár. Amennyiben a versenytárs márka kiskereskedelmi ára alacsonyabb, mint amire számítottak, még mindig kérdéses, hogy a versenytárs gyártó csalt-e, vagy csupán a kiskereskedőknek voltak alacsonyabb költségei, és a kiskereskedők költségmegtakarításának eredménye az alacsonyabb kiskereskedelmi ár (Hovenkamp [1999] o.). Bár a viszonteladási árak rögzítése minden bizonnyal eszközként használható egy horizontális kőkemény (hardcore) kartell támogatására, nyilvánvalóan nem mondhatjuk azt, hogy minden ilyen megállapodás szükségszerűen egy gyártói kartellhez kapcsolódik. Vertikális aggályok Az árrögzítés gátolhatja a költséghatékonyabb forgalmazási módszerek megjelenését További aggály a viszonteladási árak rögzítésével kapcsolatban, hogy mivel megakadályozza az árengedményeket, gátolhatja az alacsony költségekkel működő (innova-5 62 Nagy Csongor István tív forgalmazási módszereket használó) forgalmazókat a piacra lépésben (Peeperkorn [2008]). Ebben az esetben az árrögzítés hatása kettős lehet: egyrészt nem engedi az innovatív forgalmazóknak, hogy költségelőnyüket érvényesítsék (tehát alacsonyabb árakat alkalmazzanak); másrészt profitot (járadékot) kényszerít rájuk. Néhány évtizeddel ezelőtt a nagy hipermarketek rendkívüli mértékben csökkentették a kiskereskedelmi költségeket új forgalmazási szolgáltatás bevezetésével. A hipermarketek jelentős méretgazdaságossági és választékgazdaságossági megtakarításokat érnek el, és sokkal vonzóbbak a fogyasztók számára, mivel széles termékválasztékot tartanak fönn. A hagyományos kiskereskedelmi egységek mint például vegyeskereskedések vagy a belvárosban található szupermarketek szintén rendelkeznek bizonyos előnyökkel: könnyen és kényelmesen megközelíthetők. Az internetes értékesítés, az online marketing napjaink innovatív forgalmazási módszerének tekinthető; jelentős költségmegtakarításokat tesz lehetővé, például nem kell fizikai polcokat fenntartani, nem kell fűteni a boltokat, kevesebb értékesítési személyzetre van szükség. Ugyanakkor a hagyományos kiskereskedelmi egységek és a virtuális boltok különböző forgalmazási szolgáltatásokat nyújtanak: míg az internetes áruházak esetén jelentős költségeket lehet megtakarítani, ezek a kereskedők értékesítéskor általában nem nyújtanak szolgáltatásokat (például az áru megjelenítése, a fogyasztó lehetősége arra, hogy megvizsgálja az árut), nagy előnyük a költségtakarékos raktározás vagy a gyors szállítás (az online megrendeléseket általában néhány napon belül teljesítik). A hagyományos és az innovatív forgalmazók közötti feszültség úgy tűnik, hogy nem különbözik a magas költségű és alacsony költségű kereskedők közötti feszültségtől. Az indokokról részletesen lesz szó a későbbiekben. Az árrögzítés gátolhatja az árcsökkenést Az árrögzítéssel szemben az az általános félelem, hogy az egyértelműen növeli árakat, és akadályozza az árcsökkenést: ha nem ez lenne a helyzet, nem lenne rá igény (Peeperkorn [2008]). Ez az érv azonban csak részben tűnik meggyőzőnek: az ár rögzítése nyilvánvalóan növeli néhány termék árát, azonban az idevágó kérdés az, hogy vajon növeli-e a piaci árat. Egyes termékek árának növekedése nem okoz problémát egészen addig, amíg a fogyasztók választási lehetősége megmarad, hogy versenyző terméket vásároljanak az árrögzítés bevezetése előtti áron. Ha például a viszonteladási ár fenntartását az értékesítés során nyújtott szolgáltatások előmozdítása indokolja, az árrögzítés bevezetése nem kifogásolható egészen addig, amíg a fogyasztók választhatnak a magas ár magas szolgáltatás és alacsony ár alacsony szolgáltatás kombináció között. Hasonlóan, ha egy tökéletesen versenyzői piacon számos gyártó rögzíti a viszonteladási árat, ez annak lehet a jelzése, hogy ezt a megoldást hatékonysági megfontolások támasztják alá. Ettől függetlenül természetesen nem szabad feladni az erőfeszítést, hogy megmagyarázzuk a lehetséges hatékonysági megfontolásokat.6 A VISZONTELADÁSI ÁR RÖGZÍTÉSÉNEK MEGÍTÉLÉSE 63 Árdiszkrimináció Az árrögzítés felhasználható egy területvédelmen alapuló rendszer végrehajtására. A gyártó a párhuzamos kereskedelemmel szemben védelmet nyújthat a területileg illetékes kereskedőnek azzal, hogy megtiltja vagy elbátortalanítja más kereskedők beszállításait, valamint megpróbálhatja fenntartani a viszonteladási árat ott, ahol alacsony az árszint, annak érdekében, hogy a párhuzamos kereskedelmet kevésbé vonzóvá tegye. Az ilyen árrögzítés csak az EU versenyszabályozása szempontjából releváns, amely keményen küzd a közös piac nemzeti határok szerinti felosztása ellen. A viszonteladási árak rögzítésével kapcsolatos hatékonysági elméletek Bár a viszonteladási árak rögzítése hosszú ideig tartó per se jogellenességének köszönhetően a lehetséges előnyöket csak kevés empirikus vizsgálat bizonyítja, a szakirodalom tele van hatékonysági elméletekkel. Noha ezek az elméletek nem általánosíthatók, és csak meghatározott esetekben adnak magyarázatot arra, hogy a viszonteladási ár rögzítése miért nyújthat hatékonysági előnyöket, arra utalnak, hogy vannak olyan esetek, amikor az árak rögzítése hatékony. A kereskedői szolgáltatás elmélete és a potyautas-magatartás A gyártó a nem ár jellegű verseny előmozdítására törekedhet, mivel úgy gondolja, hogy a fogyasztók, vagy legalábbis néhány fogyasztó (marginális fogyasztók), 1 érzékenyebbek a nem ár jellegű versenyre. Előfordulhat, hogy a jobb minőség és az többletszolgáltatások sokkal jobban növelhetik a keresletet, mint amennyire az alacsony árak erre képesek lennének. A gyártó korlátozhatja vagy kizárhatja az árversenyt annak érdekében, hogy a forgalmazók értékesítési erőfeszítéseit (és kiadásait) a nem ár jellegű verseny csatornájába terelje. 2 A forgalmazó viszonteladási árak meghatározásával kapcsolatos hatáskörének korlátozását az indokolja, hogy ezzel az értékesítés előtti, illetve az értékesítés során nyújtott szolgáltatások előmozdíthatók. Ha a gyártó rögzíti a viszonteladási árat, a forgalmazók számára nem marad más, minthogy nem ár jellegű versenyt folytassanak (Berg Camesasca [2001] 215. o.). A nem ár jellegű verseny elsődlegessége nyilvánvalóan nem vet fel problémákat addig, amíg a kereskedő saját maga nem képes learatni az általa nyújtott szolgáltatások gyümölcseit. 1 A marginális fogyasztók azok, akiknek a termékkel kapcsolatos döntéseit a termék jellemzőiben (minőség, ár) bekövetkezett változások befolyásolják, szemben az inframarginális fogyasztókkal, akik olyan sokra értékelik a terméket, hogy döntésüket nem befolyásolja az ár vagy más jellemzők jelentéktelen mértékű változása. A marginális fogyasztók a keresleti görbén a keresleti és kínálati görbe metszéspontjából közvetlenül balra helyezkednek el. 2 Telser [1960] vö. Bowman [1955], Yamey [1954]. Ezzel ellentétes álláspontot képvisel Grimes [1992]. (Álláspontja szerint a viszonteladási ár rögzítése a fogyasztókat túlzottan agresszív promóciónak teszi ki, ami ésszerűtlen vásárlásokra sarkallja őket.)7 64 Nagy Csongor István Ugyanakkor a (magas költségű) kereskedők többletszolgáltatásai pozitív külső gazdasági hatásait (externáliáit) élvezhetik az alacsony szintű szolgáltatásokat nyújtó (alacsony költségű) kereskedők is (például a fogyasztók tudomást szereznek egy új könyvről a városközpontban található kényelmes könyvesboltban, és ezt követően azt online megrendelik, vagy fordítva: online találják meg és az üzletben veszik meg). 3 Ilyen körülmények esetén a gyártó érdekelt abban, hogy az áru a magas költségű kereskedők polcain legyen, mivel ez általánosságban növeli a termék kelendőségét. Ha azonban nem rögzítik az árakat, előfordulhat, hogy a fogyasztók miután igénybe veszik a magas költségű kereskedő értékesítés előtti szolgáltatásait, alacsonyabb áron megvásárolják az árut egy olyan kereskedőtől, amely nem nyújtja ezeket az értékesítés előtti szolgáltatásokat. Ez utóbbiak alacsonyabb árat kérhetnek, hiszen ők nem nyújtják ezeket a többletszolgáltatásokat, így kisebbek a költségeik. Az árrögzítés elsődleges célja ebben a helyzetben, hogy a potyautas-problémát kezelje, és biztosítsa a megfelelő kereskedői szolgáltatásokat (Posner [1976] o.). Tökéletes (vagy létező) kiskereskedelmi verseny hatására a viszonteladók nem érnek el gazdasági profitot, csak ha javítják a termékük vagy a szolgáltatásuk minőségét. Ennek megfelelően a magasabb árak nem eredményeznek magasabb árrést és így a gazdasági járadékot az extra szolgáltatások felélik. Egy általános érv a potyautas-elmélettel szemben: a viszonteladási ár rögzítése esetén a kereskedőknek biztosított magas árrések nem garantálják, hogy az többletszolgáltatásokat valóban nyújtani fogják; előfordulhat, hogy a kiskereskedők elteszik a magasabb árrést, és nem nyújtják a többletszolgáltatásokat (lásd Klein Murphy [1988], Steiner [ o., Peeperkorn [2008]). Ez a kritika nyilvánvalóan nagyon erős, ha feltételezzük: a gyártó az árrögzítés esetén mindegyik kereskedőtől elvárja a kérdéses többletszolgáltatást. Ugyanakkor számos esetben a gyártó magas költségű és alacsony költségű kereskedőkkel egyaránt együttműködik, és megpróbálja megtalálni az egyensúlyt a két csoport között. 4 Számos esetben a kereskedő számára a többletszolgáltatások nyújtása nem választási lehetőség. Néhány kereskedelmi egység például egyszerűen azért, mert a városközpontban található költségesebb és ugyanakkor vonzóbb a fogyasztók számára, mint más boltok: az elhelyezkedés önmagában szolgáltatás, amelyet nem kell/nem lehet szabályozni, és nem kell ellenőrizni. 3 Hozzá kell tenni, hogy nem mindig igaz az a feltételezés, amely szerint a jobb minőség magasabb költséggel jár. Néha éppen az ellenkezője igaz. A legjobb példa erre az internet. Az online elérhetőség hallatlan mértékben magasabb minőségű lehet, mint a nem internetes kereskedők által nyújtott elérhetőség (nincsen idő- és térkorlát, alacsony a keresési költség stb.), azonban az online kereskedelemben a jobb minőség (elérhetőség) alacsonyabb költséggel jár együtt. 4 A Butz Kleit [2001] a filmszínházak példáján keresztül bemutatja a fenti mérlegelést az Interstate Circuit versus United States, 306 US 208 (1939) ügy alapján (133., 155. o.).8 A VISZONTELADÁSI ÁR RÖGZÍTÉSÉNEK MEGÍTÉLÉSE 65 Ebben a helyzetben a gyártó nem ragaszkodik ahhoz, hogy az értékesítés során mindegyik kereskedő nyújtson szolgáltatásokat; ezzel szemben van néhány forgalmazó, amely többletszolgáltatásokat nyújt, míg vannak mások, amelyek nem. Ilyen körülmények között nem az árcsökkentés vagy a kedvezmények, hanem a túlzott árcsökkentés vagy a túlzott kedvezmények bátortalaníthatják el a nagy költségekkel működő kereskedőket attól, hogy a terméket értékesítsék. 5 Amennyiben a magas és az alacsony költségű kereskedők árai közötti különbség nem rendkívüli, mindkét kereskedői csoport megfelelő szeletet kaphat az áru forgalmából: a magas költségű forgalmazók a magasabb minőségrugalmasságú fogyasztóknak fognak értékesíteni, míg a kedvezményeket nyújtó kereskedők az alacsonyabb minőségrugalmasságú fogyasztóknak. A kiskereskedelmi árakban megnyilvánuló nagyon jelentős eltérés olyan sok fogyasztót még a kevésbé árrugalmasakat is terelne át a kedvezményeket nyújtó kereskedőkhöz, hogy a magas költségek mellett a kiskereskedők nem tudnának az adott termékből megfelelő profitot elérni, és ezért azt levennék a polcról. A fenti kritika egyik változata, hogy az árrögzítés csak az egyik eszköz a szolgáltatások eléréséhez, ugyanezt a hatást lehet elérni szerződéses kikötésekkel, kötbérrel, megfelelő szankciókkal és ellenőrzéssel; és ezek az alternatív rendelkezések arányosabb (esetleg hatékonyabb) módszerek. Míg ennek az érvnek valóban megvannak az érdemei, nem magyarázza meg, hogy a gyártó miért alkalmazza inkább az árrögzítést a szerződéses kikötésekkel szemben. A versenyjog birodalma azon a krédón alapszik, hogy versenyzői körülmények esetén a vállalkozások a leghatékonyabb döntéseket hoznák, különben elbuknának. Ugyanakkor nagyon erős érvek szólnak amellett, hogy míg az többletszolgáltatások nyújtását nem lehet könnyen kontrollálni, a viszonteladási árak átláthatóbbak, és megfelelően ösztönzik a többletszolgáltatások nyújtását, arról nem is beszélve, hogy egy busásan jövedelmező márka esetén a forgalmazó jobban tart a szerződés felmondásától, és nagyobb erőfeszítéseket tesz ennek elkerülésére; így a két módszer vegyítése (az árrögzítés és a szerződéses kikötések) a legjobb eredményt hozza. A másik kritika a viszonteladási ár rögzítésével szemben az, hogy az hátrányos az inframarginális fogyasztók számára, akik kénytelenek olyan szolgáltatásért is fizetni, amelyre nincs szükségük (Scherer [1983] 700. o., Comanor [1985] o., Comanor Kirkwood [1985], Scherer Ross [1990] o.). Míg a termék iránti fizetési határhajlandóság a marginális fogyasztók számára nagyjából egyenlő az árral, az inframarginális fogyasztók a terméket sokkal többre értékelik, többet is 5 A nagyon korlátozottan rendelkezésre álló statisztikai adatok azt mutatják, hogy az 1930-as évek második felében, amikor az Egyesült Államokban a tagállamok legalizálhatták a viszonteladási árrögzítést, a gyártók által a gyógyszertárakra kivetett minimális árak alacsonyak voltak, és az üzletláncok ilyenkor is gyakran jelentősen alacsonyabb árakat alkalmaztak, mint a független gyógyszertárak (Ostlund Vickland [1940]).9 66 Nagy Csongor István hajlandók lennének fizetni érte, mint amennyibe az kerül. Más szóval: a marginális fogyasztók a keresleti görbe azon részén helyezkednek el, amely a kereslet és a kínálat metszéspontja közelében van, míg az inframarginális fogyasztók a keresleti görbe bal felső részén lesznek. Mivel az inframarginális fogyasztók fizetési határhajlandósága magasabb, a gyártó megteheti, hogy csak a marginális fogyasztókat veszi figyelembe, amikor a többletszolgáltatásokról dönt (Spence [1975], Comanor [1985]). Az inframarginális fogyasztók elméletével az a legnagyobb probléma, hogy az előfeltételez valamilyen szintű gyártói piaci erőt; ugyanakkor működő verseny esetén, piaci erő hiányában, aligha tűnik meggyőzőnek, hogy az inframarginális fogyasztókat valóban fogva tartanák, és azok nem találnának más olyan márkát, amely olcsóbb, és amelyhez az értékesítés előtt vagy az értékesítés során alacsonyabb szintű szolgáltatások kapcsolódnak (Van den Berg Camesasca [2001] 220. o.). Ha az alternatív helyettesítő termékek elérhetőségén és árán alapuló reziduális keresleti görbe keresztrugalmassága elég nagy, a gyártó a kizárólag marginális fogyasztók igényeinek megfelelő értékesítési politikáját nem alakíthatja ki anélkül, hogy az inframarginális fogyasztók elvesztését ne kockáztatná. Következésképpen, az árrögzítés potyautasmegközelítésével szembeni kritikája csak akkor működik, ha a gyártónak valamilyen piaci ereje van. Különböző értékesítési csatornák védelme A viszonteladási árrögzítésnek van egy jóindulatú magyarázata olyan esetekben is, amikor az egyes kereskedők által nyújtott szolgáltatások nem hoznak létre pozitív externáliát a többi kereskedő számára, és így nem merül fel a potyázás veszélye. 6 Például az új forgalmazási módszerek fenyegetik a hagyományos kiskereskedelmi egységeket, amelyek termékei iránti kereslet ezért csökken; de nem szűnnek meg, és megpróbálnak valamilyen védelmet kapni a versenynyomással szemben: esetleg leveszik a polcról azokat a termékeket, amelyek megtalálhatók az internetes áruházakban vagy a nagy hipermarketek polcain; esetleg megfenyegetik a gyártót, hogy ha nem kapnak valamilyen védelmet (például nem rögzítik a viszonteladási árakat), akkor leveszik a terméket a polcról. Ebben az esetben ugyanaz a kérdés merül fel: miért érdekelt a gyártó a magas költséggel működő kereskedők fenntartásában és megvédésében? Az egyik indok az lehetne, hogy potyázás történik: a magas költségű kereskedők pozitív externáliát okoznak az alacsony költségűek számára. Egy másik lehetséges magyarázat, hogy egyes fogyasztók előnyben részesítik a magas költségű kereskedők értékesítése során nyújtott szolgáltatásait (Nota bene: a kirendeltség elhelyezkedése vagy az áruk fizikai jelenléte a bolt polcain szintén értékesítéssel kapcsolatos szolgáltatások), és a gyártó nem akarja elveszíteni ezeket a forgalmazási csatornákat. Figyelembe kell venni, hogy ebben az esetben nincs potyázás, mivel a magas költségű kereskedők által nyújtott többletszolgáltatások nem járnak az alacsony költségű kereskedők számára pozitív 6 Shaffer [1995] olyan eseteket magyaráz meg, amikor a potyázás nem merül fel.10 A VISZONTELADÁSI ÁR RÖGZÍTÉSÉNEK MEGÍTÉLÉSE 67 externáliával. A gyártó azért ragaszkodhat a magasabb költségű kereskedőkhöz, mert azok egy bizonyos fogyasztói csoport elérése számára kizárólagos vagy elsődleges csatornát jelentenek (ez az a fogyasztói csoport, amelyik minőségérzékeny vagy nem akar távoli hipermarketekbe utazni). Természetesen lehetne azzal érvelni, hogy mivel ebben az esetben nincs potyázás, miért kellene a gyártónak megvédenie a magas költségű kereskedőket? Árrögzítés hiányában a fogyasztóknak meglenne a lehetőségük arra, hogy válasszanak szolgáltatással ellátott és szolgáltatás nélküli értékesítés között. A válasz az lehet, hogy az értékesítést nyújtó szolgáltatások értékelése, előnyben részesítése fokozat kérdése: néhány fogyasztó elkötelezett rajongója az értékesítés során nyújtott szolgáltatásoknak, míg mások döntése azon múlhat, hogy mekkora kedvezményt adnak azok a kereskedők, akik értékesítéskor nem nyújtanak szolgáltatásokat. Egy viszonylagosan visszafogott árrögzítéssel a gyártó számára lehetővé válhat a fogyasztók lehető legszélesebb körének átfogása. A kérdés nyilvánvalóan az, hogy vajon ez az ármegállapítás a fenti körülmények esetében hatékony-e. Annak ellenére, hogy nyilvánvalóan növeli a viszonteladási árat, azok a gyártók, amelyek a lehető legnagyobb lefedettség elérésére törekszenek, ezt hatékonynak találhatják, ha a márkák közötti verseny erős. A fogyasztónak megmarad a lehetősége, hogy olcsó márkákat vásároljon, amelyeket általában csak a diszkontboltokban árusítanak. Ha az ármegállapodás nem hatékony, működő márkák közötti verseny esetén elbukik. A minőség igazolása A jó hírnévvel rendelkező kereskedők eszmei szolgáltatásokat is nyújthatnak, amelyek növelhetik a termék általános kelendőségét. A gyártók ésszerűnek találhatják, hogy viszonteladási ár rögzítésével fizessenek azért, hogy egyes nagy presztízsű kereskedők igazolják a termék minőségét. Ha az ilyen kereskedőkről az a hír járja, hogy ők mindig jó minőségű terméket árulnak, akkor önmagában az a tény, hogy a polcon tartják a terméket, információs szolgáltatásnak minősül, és az ilyen reputációval nem rendelkező kereskedők potyázhatnak az ilyen reputációval rendelkező kereskedők beruházásán. Ez a stratégia ésszerű lehet abban az esetben is, ha a gyártó válogathat azon kereskedők között, amelyek számára értékesítik a terméket (szelektív forgalmazás): a gyártó esetleg nem rögzíti, hogy milyen kereskedőknek értékesíti az árut, hanem kiemelt jelentőséget tulajdonít annak a ténynek, hogy a minőségi tanúsítványt nyújtó kereskedők polcain megjelenjen az áru (Marvel McCafferty [1984]). A bizonytalan kereslettel összefüggő kockázatok kezelése Az ármegállapítás a bizonytalan, előre nem kalkulálható kereslet által okozott kockázatokat kezelésére is használható (Rey Tirole [1986], Marvel [1994], Deneckere Marvel Peck [1997]. A kereskedőknek korlátozott polc- és raktárhelyük van, és esetleg vonakodhatnak olyan termékek értékesítésétől, amelyeknek a kereslete nagyon bizonytalan. A gyár- Több megjelenítése
Versenyjogi megfelelés Versenykorlátozó megállapodások Martinovic Boris Vizsgáló Főtanácsos, GVH Székesfehérvár, 2013.05.23. Disclaimer Az elhangzottak az előadó személyes véleményét tükrözik, és nem tekintendők Részletesebben Az ún. tippadói tevékenység minősítése
Az ún. tippadói tevékenység minősítése A Bank állásfoglalás iránti kérelmet nyújtott be a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéhez (Felügyelet) a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló Részletesebben A kereskedelem helye, szerepe
A vásárlás katedrálisai - Értékesítési csatornák és döntések a kereskedelem Dr. Piskóti István Marketing Intézet Disztribúciós mix A marketing (értékesítési, disztribúciós) csatorna kialakítására, működtetésére Részletesebben (Közlemények) AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK EURÓPAI BIZOTTSÁG
2010.5.19. Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 130/1 II (Közlemények) AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK EURÓPAI BIZOTTSÁG A vertikális korlátozásokról Részletesebben VÁLLALATGAZDASÁGTAN II. Döntési Alapfogalmak
Vállalkozási VÁLLALATGAZDASÁGTAN II. Tantárgyfelelős: Prof. Dr. Illés B. Csaba Előadó: Dr. Gyenge Balázs Az ökonómiai döntés fogalma Vállalat Környezet Döntések sorozata Jövő jövőre vonatkozik törekszik Részletesebben 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj-46/2004/46. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa az Északhír Hírlap Kereskedelmi Rt. ellen gazdasági erőfölénnyel való visszaélés miatt indult Részletesebben A GÉPJÁRMŰ ÉRTÉKESÍTÉS ÚJ VERSENYJOGI SZABÁLYAI ÉS HATÁSA A KÖZÖS PIACON
A GÉPJÁRMŰ ÉRTÉKESÍTÉS ÚJ VERSENYJOGI SZABÁLYAI ÉS HATÁSA A KÖZÖS PIACON I. BEVEZETÉS dr. Szuchy Róbert doktorandusz Deák Ferenc Állam- és Jogtudományi Doktori Iskola, Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Részletesebben Az állami szabályozás alternatívái: az ön- és együttszabályozás. Muraközy Balázs Valentiny Pál VÉSZ 2012 bemutató
A jelentős piaci erő (JPE) közgazdasági vonatkozásai Nagy Péter Pápai Zoltán 1 A piaci erő közgazdasági fogalma A kiindulópont a tökéletes versenyhez való viszony Tökéletes verseny esetén egyik szereplőnek Részletesebben A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA (2012.12.6.) az agresszív adótervezésről
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2012.12.6. C(2012) 8806 final A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA (2012.12.6.) az agresszív adótervezésről HU HU A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA (2012.12.6.) az agresszív adótervezésről AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG, Részletesebben Állami támogatások szabályozása
VERSENYPOLITIKAI BEVEZETÉS - Állami támogatások A versenypolitika területei Kartellpolitika Monopóliumok (meghatározó befolyás) Fúziópolitika Állami támogatás Közüzemek Közbeszerzések A versenypolitika Részletesebben Az értékesítési rendszer szereplői, a közvetítők. Az értékesítési rendszer szereplői
Az értékesítési rendszer szereplői, a közvetítők Az értékesítési rendszer szereplői Készítette: Tóth Éva Tanársegéd Pannon Egyetem, Georgikon Kar Tóth É. - Kereskedelmi ismeretek 2 Az értékesítési rendszer Részletesebben Az innovációra vonatkozó versenyjogi követelmények ellenséges beavatkozás?
Az innovációra vonatkozó versenyjogi követelmények ellenséges beavatkozás? dr. Bassola Bálint, LL.M., ügyvéd Kővári Tercsák Salans Ügyvédi Iroda British Chamber of Commerce in Hungary 2010. szeptember Részletesebben A szerződéses gyakorlatot módosító rendelkezések az új Polgári Törvénykönyvben Jogi hírlevél
A szerződéses gyakorlatot módosító rendelkezések az új Polgári Törvénykönyvben Jogi hírlevél 2013. augusztus 27. A szerződéses gyakorlatot módosító rendelkezések az új Polgári Törvénykönyvben A Deloitte Részletesebben TERVEZET: A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE. Iránymutatás a vertikális korlátozásokról. (EGT-vonatkozású szöveg) TARTALOMJEGYZÉK I.
205/2011. (X. 7.) Korm. rendelet a vertikális megállapodások egyes csoportjainak a versenykorlátozás tilalma alóli mentesítésérıl A Kormány a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról Részletesebben ÖSSZEFÉRHETETLENSÉGI POLITIKA
ÖSSZEFÉRHETETLENSÉGI POLITIKA A befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. tv (továbbiakban Bszt. Részletesebben Frekvencia Egyesület Felelősen a társadalomért. NEA-TF-12-SZ-0109 A Nemzeti Együttműködési Alap támogatásával
Frekvencia Egyesület Felelősen a társadalomért NEA-TF-12-SZ-0109 A Nemzeti Együttműködési Alap támogatásával Frekvencia Egyesület konferenciája Forrásteremtés, támogatások, pénzügyi akadályok és lehetőségek Részletesebben IRÁNYMUTATÁSOK. tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 128. cikke (1) bekezdésére,
2015.2.20. L 47/29 IRÁNYMUTATÁSOK AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2015/280 IRÁNYMUTATÁSA (2014. november 13.) az eurorendszer előállítási és beszerzési rendszerének létrehozásáról (EKB/2014/44) AZ EURÓPAI Részletesebben Budapest, MSZÜK, 2014. február 3.
Újdonságot nem érintő nyilvánosságra jutás az Európai Szabadalmi Hivatal joggyakorlatában Dr. Kacsuk Zsófia Budapest, MSZÜK, 2014. február 3. Áttekintés Újdonságot nem érintő nyilvánosságra jutás Interneten Részletesebben Erőteljes növekedést mutat az Online Kiskereskedelmi Index
SAJTÓKÖZLEMÉNY - azonnal közölhető 2014. szeptember 2. Erőteljes növekedést mutat az Online Kiskereskedelmi Index Az online kiskereskedelem hat legnagyobb szektora az év első hat hónapjában, együttesen Részletesebben VERSENYPOLITIKAI BEVEZETÉS - Állami támogatások
VERSENYPOLITIKAI BEVEZETÉS - Állami támogatások A versenypolitika területei Kartellpolitika Monopóliumok (meghatározó befolyás) Fúziópolitika Állami támogatás Közüzemek Közbeszerzések A versenypolitika Részletesebben HU 1 HU KÖZVETÍTŐK EURÓPAI MAGATARTÁSI KÓDEXE
HU HU HU KÖZVETÍTŐK EURÓPAI MAGATARTÁSI KÓDEXE E magatartási kódex számos olyan alapelvet határoz meg, amelyek mellett az egyes közvetítők saját felelősségükre önkéntes alapon elkötelezhetik magukat. A Részletesebben 570. témaszámú nemzetközi könyvvizsgálati standard 2009. április Nemzetközi könyvvizsgálati standard A vállalkozás folytatása
570. témaszámú nemzetközi könyvvizsgálati standard 2009. április Nemzetközi könyvvizsgálati standard A vállalkozás folytatása Célok 9. A könyvvizsgáló célja, hogy: (a) (b) elegendő és megfelelő könyvvizsgálati Részletesebben Közgazdaságtan műszaki menedzsereknek II. SGYMMEN227XXX SGYMMEN2073XA. Tantárgyfelelős: dr. Paget Gertrúd főiskolai docens
Közgazdaságtan műszaki menedzsereknek II. SGYMMEN227XXX SGYMMEN2073XA Tantárgyfelelős: dr. Paget Gertrúd főiskolai docens Tárgyelőadó: dr. Paget Gertrúd főiskolai docens Gyakorlatvezető: dr. Paget Gertrúd Részletesebben TERVEZET A BIZOTTSÁG.../.../EU RENDELETE (XXX)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, XXX C(2013) 921 draft TERVEZET A BIZOTTSÁG.../.../EU RENDELETE (XXX) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a technológiatranszfer-megállapodások Részletesebben KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE
EURÓPAI PARLAMENT 009-04 Petíciós Bizottság 0.7.04 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Ferran Rosa Gaspar spanyol állampolgár által benyújtott 0098/0. sz. petíció a szabad mozgásról Európában és az ösztöndíj-feltételekről Részletesebben Új kockázatok és lehetőségek az Általános Szerződési Feltételek alkalmazása során, különös tekintettel az új Ptk.-ra
Diego-modul.hu Általános Szerződési Feltételek Dabas, 2014. augusztus 6. 1 Jelen dokumentum nem kerül iktatásra, kizárólag elektronikus formában kerül megkötésre, nem minősül írásbeli szerződésnek, magyar Részletesebben Rendeltetésszerű joggyakorlás a részekre bontás tilalma vonatkozásában
Rendeltetésszerű joggyakorlás a részekre bontás tilalma vonatkozásában A Közbeszerzési Hatóság Útmutatója alapján, az egységes jogalkalmazás elősegítésére Szerző: dr. Garancsy Georgina jogász, hivatalos Részletesebben Állami támogatások szabályozása
A versenypolitika területei Állami támogatások szabályozása Az Európai Unió politikája Kartellpolitika Monopóliumok (meghatározó befolyás) Fúziópolitika Állami támogatás Közüzemek Közbeszerzések A versenypolitika Részletesebben A DIGITER-IT HUNGARY KFT. ÜZLETPOLITIKÁJA
Üzletpolitika A DIGITER-IT HUNGARY KFT. ÜZLETPOLITIKÁJA A Digiter-IT Hungary Kft. (továbbiakban: Digiter) üzletszerzésére és értékesítésére irányuló alapvető elképzeléseit és irányelveit a következőekben Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ BÍRÓSÁGÁNAK HÍRLEVELE. Bíróság
Európai Unió Bírósága Sajtó- és tájékoztatási osztály Magyar, cseh és szlovák ügyek csoportja Dr. Lehóczki Balázs Tel: 00 352 4303 5499 Fax: 00 352 4303 2028 AZ EURÓPAI UNIÓ BÍRÓSÁGÁNAK HÍRLEVELE Tájékoztató Részletesebben A FRANCE TÉLÉCOM ÜGY, AVAGY A TÁMOGATÁSNYÚJTÁSRA TETT AJÁNLAT NEM VALÓSÍT MEG ÁLLAMI TÁMOGATÁST
Állami támogatások joga 7 (2010/3) 85 90. A FRANCE TÉLÉCOM ÜGY, AVAGY A TÁMOGATÁSNYÚJTÁSRA TETT AJÁNLAT NEM VALÓSÍT MEG ÁLLAMI TÁMOGATÁST Lucius Ágnes Az Európai Unió Törvényszéke (2009. december 1-je, Részletesebben 203/2011. (X. 7.) Korm. rendelet
203/2011. (X. 7.) Korm. rendelet a biztosítási megállapodások egyes csoportjainak a versenykorlátozás tilalma alóli mentesítésérıl A Kormány a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról Részletesebben Újabb versenyjogi követelmények magyar és európai fejlemények, valamint azok gyakorlati jelentősége a vállalatok számára
Újabb versenyjogi követelmények magyar és európai fejlemények, valamint azok gyakorlati jelentősége a vállalatok számára New antitrust challenges for companies recent Hungarian and European developments Részletesebben Ajánlás: A TANÁCS HATÁROZATA. a Monacói Hercegséggel kötött monetáris megállapodás újratárgyalására vonatkozó rendelkezésekről
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.1.31. COM(2011) 23 végleges Ajánlás: A TANÁCS HATÁROZATA a Monacói Hercegséggel kötött monetáris megállapodás újratárgyalására vonatkozó rendelkezésekről INDOKOLÁS Az Európai Részletesebben Levelező hallgatóknak pótzh lehetőség: a félév rendje szerinti pótlási napok egyikén
Közgazdaságtan II. Mikroökonómia SGYMMEN202XXX Tantárgyfelelős: dr. Paget Gertrúd főiskolai docens Tárgyelőadó: dr. Paget Gertrúd főiskolai docens Gyakorlatvezető: dr. Paget Gertrúd Tantárgyi leírás építőmérnök Részletesebben Jogi nyilatkozat Budapest, 2014. szeptember 24.
Bátor Tábor Alapítvány Jogi nyilatkozat Budapest, 2014. szeptember 24. 1 1. SZOLGÁLTATÓ ADATAI: A szolgáltató neve: Bátor Tábor Alapítvány A szolgáltató székhelye: 1135 Budapest, Reitter Ferenc u. 46-48. Részletesebben Mikroökonómia. Vizsgafeladatok
Mikroökonómia Vizsgafeladatok Bacsi, Mikro feladatok 1 1, Marshall- kereszt, piaci egyensúly Mennyi a savanyúcukorka egyensúlyi mennyisége, ha a cukorka iránti kereslet és kínálat függvénye a következı: Részletesebben 22/2009. (X. 16.) PM RENDELET
A szokásos piaci ár meghatározásával összefüggő nyilvántartás 2012. üzleti évre a XXX, mint EZ és a YYY, mint AZ között létrejött ILYEN szerződés tárgyában DÁTUM Tax Revolutions Kft. Székhely: 2030 Érd, Részletesebben Biztosításközvetítés elektronikus felületen
Biztosításközvetítés elektronikus felületen Az MNB 5/2015. (V.5.). számú ajánlásának átültetése a gyakorlatba Elméleti és gyakorlati kihívások Sebestyén László vezérigazgató (Netrisk.hu Zrt.) online szekció Részletesebben 1. A legkedvezőbb végrehajtás fogalma és hatálya
Tájékoztató a KBC Securities végrehajtási politikájáról lakossági ügyfelek részére 1. A legkedvezőbb végrehajtás fogalma és hatálya A KBC Securities összhangban az EU pénzügyi eszközök piacairól szóló Részletesebben Iránymutatások a kiegészítő szavatoló tőkéről
EIOPA-BoS-14/167 HU Iránymutatások a kiegészítő szavatoló tőkéről EIOPA Westhafen Tower, Westhafenplatz 1-60327 Frankfurt Germany - Tel. + 49 69-951119-20; Fax. + 49 69-951119-19; email: info@eiopa.europa.eu Részletesebben Piacelmélet (KGIIIB1)
Piacelmélet (KGIIIB1) ELTECON 2010/2011 tavaszi félév Tanszék: ELTE TáTK Közgazdaságtudományi Tárgyfelelős: Selei Adrienn Kreditek száma: 6 Heti óraszám: 4 Előfeltételek: Mikroökonómia II. (KGIB3), Vállalatgazdaságtan Részletesebben A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2014.9.19.)
EIOPA-BoS-12/069 HU A biztosítók panaszkezelésére vonatkozó iránymutatások 1/7 1. Iránymutatások Bevezetés 1. Az EBFH-rendelet 1 16. cikkének értelmében és figyelembe véve a biztosítási és viszontbiztosítási Részletesebben P A N A S Z K E Z E L É S I S Z A B Á L Y Z A T
P A N A S Z K E Z E L É S I S Z A B Á L Y Z A T P A N A S Z K E Z E L É S I S Z A B Á L Y Z A T 1. Alapelvek 1.1. A Takarék Faktorház Pénzügyi Szolgáltató Zrt. a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról Részletesebben Levélcím: Telefon: Fax: Ügyszám: Vj/068/2012. Iktatószám: INFORM MÉDIA Lapkiadó, Információs és Kulturális Kft. POP Print Online és Piac Kft.
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1245, Budapest 5. Pf. 1036 Telefon: (06-1) 472-8865, Fax: (06-1) 472-8860 Ügyszám: Vj/068/2012. Iktatószám: Vj/068-46/2012. A Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa Részletesebben Tájékoztató a Széchenyi Tőkebefektetési Alapról
Tájékoztató a Széchenyi Tőkebefektetési Alapról 1. Az Alap célkitűzése A Széchenyi Tőkebefektetési Alap program célkitűzése a növekedési potenciállal rendelkező mikro-, kis- és középvállalkozások támogatása Részletesebben Az értékesítési politika
Az értékesítési politika Az előadás fő témái I./ Az értékesítési politika céljai II./ A közvetítők funkciói III./ A disztribúciós csatornák típusai IV./ Csatornastratégiák V./ Kereskedő-típusok VI./ Csatornamenedzsment Részletesebben A Magyar Hírlap napilap és Magyar Hírlap Online kereskedelmi közleményeire vonatkozó általános hirdetési szerződési feltétek
A Magyar Hírlap napilap és Magyar Hírlap Online kereskedelmi közleményeire vonatkozó általános hirdetési szerződési feltétek Jelen általános szerződési feltételek hatálya a Magyar Hírlap nyomtatott napilap Részletesebben ÚJ SZABÁLYOZÁSOK A VERSENYJOG TERÜLETÉN. El adás a Német - Magyar Ipari és Kereskedelmi Kamaránál - 2001. január Szerz : Dr.
ÚJ SZABÁLYOZÁSOK A VERSENYJOG TERÜLETÉN El adás a Német - Magyar Ipari és Kereskedelmi Kamaránál - 2001. január Szerz : Dr. Grósz Katalin 1. A MÓDOSÍTÁS ÁLTALÁNOS JELLEMZ I A tisztességtelen piaci magatartás Részletesebben 4. Milyen indokkal tarható fenn egy vámmal azonos hatású díjnak minősülő pénzügyi teher a közös piacon? /TK. 550 551 o./
Felkészülést orientáló kérdések Európa Jog III (A belső piac joga + EU versenyjog) tárgyhoz (Nappali és levelező tagozat; régi hálóterv) A felkészülést orientáló kérdéssor célja, hogy iránymutatást adjon Részletesebben Új kereskedelmi szerződések a Ptk.-ban
Új kereskedelmi szerződések a Ptk.-ban 1. FORGALMAZÁSI SZERZŐDÉS A forgalmazási szerződés fogalma A szállító meghatározott ingó dolognak (terméknek) a forgalmazó részére történő eladására, a forgalmazó Részletesebben A Beszédcélú hívásvégződtetés egyedi mobil rádiótelefon-hálózatban nagykereskedelmi piacról a 2. piacelemzési körben hozott határozat összefoglalása
16/2003. számú piac 1 A Beszédcélú hívásvégződtetés egyedi mobil rádiótelefon-hálózatban nagykereskedelmi piacról a 2. piacelemzési körben hozott határozat összefoglalása A határozat száma: DH-9549-54/2006. Részletesebben A cég telephelye. A vállalkozás alapításakor meg kell jelölni a cég székhelyét (és a telephelyeket ha vannak).
A cég telephelye 1. Székhely és telephely közötti különbség A vállalkozás alapításakor meg kell jelölni a cég székhelyét (és a telephelyeket ha vannak). A székhely az a földrajzi hely, ahol a cég, vagy Részletesebben Értékesítések (összes, geográfiai -, ügyfelenkénti-, termékenkénti megoszlás)
Saját vállalkozás Értékesítések (összes, geográfiai -, ügyfelenkénti-, termékenkénti megoszlás) Piaci részesedés Haszonkulcs Marketing folyamatok Marketing szervezet Értékesítési/marketing kontrol adatok Részletesebben Webshop létrehozásának jogi feltételei
Webshop létrehozásának jogi feltételei Hatályos 2014. december www.net-jog.hu, net-jog@net-jog.hu 1 Tartalomjegyzék Nem szükséges engedély, üzlet... 3 Engedélyköteles üzletek... 3 Tevékenységi kör, számlaképesség... Részletesebben A FEJLESZTÉSI ADÓKEDVEZMÉNY LÉTSZÁM- FELTÉTELEINEK VISSZAMENŐLEGES HATÁLYÚ MÓDOSÍTÁSA
A FEJLESZTÉSI ADÓKEDVEZMÉNY LÉTSZÁM- FELTÉTELEINEK VISSZAMENŐLEGES HATÁLYÚ MÓDOSÍTÁSA Staviczky Péter 1 Bevezetés A társasági adóról és osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény (Tao. tv.) 22/B. -ában Részletesebben 11217/10 ZSFJ/md DG G 2B
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA Brüsszel, 2010. október 5. (OR. en) 11217/10 SOC 428 HR 45 JOGI AKTUSOK ÉS EGYÉB ESZKÖZÖK Tárgy: A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Részletesebben A 29. CIKK szerinti adatvédelmi munkacsoport
A 29. CIKK szerinti adatvédelmi munkacsoport 00065/2010/HU WP 174 4/2010. számú vélemény a FEDMA a személyes adatok közvetlen üzletszerzés céljára történő felhasználására vonatkozó európai magatartási Részletesebben Állami támogatások szabályozása. Az Európai Unió politikája
Állami támogatások szabályozása Az Európai Unió politikája A versenypolitika területei Kartellpolitika Monopóliumok (meghatározó befolyás) Fúziópolitika Állami támogatás Közüzemek Közbeszerzések A versenypolitika Részletesebben Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24
Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24 Középpontban a a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 62. (2) bekezdése 2011. előtt és Részletesebben ISO 9001 revízió A szervezet és környezetének megértése, vezetés
ISO 9001 revízió A szervezet és környezetének megértése, vezetés Az SL melléklet elemei környezet tervezés javítás vezetés támogatás üzemeltetés érdekelt felek a teljesítmény értékelése Anni Koubek 2. Részletesebben Tájékoztató az összeférhetetlenségi politikáról
Tájékoztató az összeférhetetlenségi politikáról Hatálybalépés napja: 2012. szeptember 01. A befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól Részletesebben Gazdasági ismeretek A projektmunka témakörei közép- és emelt szinten
Gazdasági ismeretek A projektmunka témakörei közép- és emelt szinten A projekt kidolgozásakor, a részletes követelményekben meghatározott szintenkénti elvárásoknak kell tükröződniük. A projekt témák után Részletesebben EURÓPAI PARLAMENT. Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság
EURÓPAI PARLAMENT 2004 2009 Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság 2008/2173(INI) 5.12.2008 MÓDOSÍTÁS 1-28 (PE415.189v01-00) a fogyasztóknak különösen a kiskorúaknak a videojátékok használata Részletesebben Nemzetközi gazdaságtan PROTEKCIONIZMUS: KERESKEDELEM-POLITIKAI ESZKÖZÖK
Nemzetközi gazdaságtan PROTEKCIONIZMUS: KERESKEDELEM-POLITIKAI ESZKÖZÖK A vám típusai A vám az importált termékre kivetett adó A specifikus vám egy fix összeg, amelyet az importált áru minden egységére Részletesebben Új utak az értékesítésben avagy mikor váltja be az online értékesítés a hozzá fűzött reményeket?
Új utak az értékesítésben avagy mikor váltja be az online értékesítés a hozzá fűzött reményeket? Kővári Zoltán V. MABISZ NEMZETKÖZI BIZTOSÍTÁSI KONFERENCIA, 2014. november 6. Online értékesítés eredményei Részletesebben MIKROÖKONÓMIA I. A közgazdaság-tudomány. A közgazdaságtan lényege:
1 MIKROÖKONÓMIA I. A közgazdaság-tudomány A közgazdaságtan lényege: Gazdálkodás - összehangolási folyamat A közgazdaságtan a termelési körfolyamattal foglalkozik: javak termelését, elosztását,cseréjét,és Részletesebben Alkalmassági és Megfelelési teszt KÖZÜLETEKNEK
KÖZÜLETEKNEK Az Üzletszabályzat 19. sz. melléklete Az alábbi teszt kitöltését a befektetési vállalkozásokról és árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló Részletesebben Hír-ADÓ. Transzferár dokumentációs változások. 2012. január 10.
Az Év Adótanácsadó Cége Magyarországon International Tax Review European Tax Awards 2011 Transzferár dokumentációs változások Hír-ADÓ 2012. január 10. Transzferár dokumentációs változások Az 54/2011. (XII. Részletesebben enet Telekom: Jelentés az internetgazdaságról Karácsonyi vásárlási láz a neten
enet Telekom: Jelentés az internetgazdaságról Karácsonyi vásárlási láz a neten 2012 enet. Minden jog fenntartva enet Internetkutató és Tanácsadó Kft. Postacím: 1092 Budapest, Ráday u. 42-44. www.enet.hu Részletesebben A VERSENYKORLÁTOZÓ MEGÁLLAPODÁSOKRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS TILALOM
A VERSENYKORLÁTOZÓ MEGÁLLAPODÁSOKRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS TILALOM Ha egy piacon verseny van, több vállalkozás küzd a vásárlókért, akkor a cégek kénytelenek a vevôk kedvét keresni, azokat alacsony árakkal, Részletesebben A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (első tanács) 2013. március 14.(*)
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (első tanács) 2013. március 14.(*) Verseny EUMSZ 101. cikk (1) bekezdés Hasonló nemzeti jogszabály alkalmazása A Bíróság hatásköre Biztosítótársaság és gépjárműjavítók közötti, javítási Részletesebben 2014. június 18. A munkahelyi ellenőrzés eszközei - A főnök szeme mindent lát? Jogi hírlevél
2014. június 18. A munkahelyi ellenőrzés eszközei - A főnök szeme mindent lát? Jogi hírlevél A munkahelyi ellenőrzés eszközei - A főnök szeme mindent lát? A Deloitte Legal Szarvas, Erdős és Társai i Iroda Részletesebben Szeminárium és napi tréning exkluzív ajánlat
Szeminárium és napi tréning exkluzív ajánlat 1. Bevezetés 1.1.1. Az XM (a továbbiakban Vállalat vagy XM ) a nicosiai cégbíróságon a HE 251334 nyilvántartási számon bejegyezett Ciprusi Befektetési Cég és Részletesebben E-kereskedjünk-e? Számok, szereplők, esélyek. Kis Ervin Egon elnök, SzEK.org
E-kereskedjünk-e? Számok, szereplők, esélyek Kis Ervin Egon elnök, SzEK.org A! E-kereskedelmi piac Webshopok forgalma 2008.: 63 milliárd forint 2009.: 95 milliárd forint (várakozás) Elektronikus szolgáltatások Részletesebben Fentiek alapján javaslom az értekezés nyilvános vitára bocsátását és a Jelölt számára az MTA doktora fokozat odaítélését.
Opponensi vélemény Szerb László: Vállalkozások, vállalkozási elméletek, vállalkozások mérése és a Globális Vállalkozói és Fejlődési Index című MTA doktori értekezéséről Szerb László doktori értekezésének Részletesebben Adatvédelmi Nyilatkozat TársasTér (http://www.tarsaster.hu) weboldal
Adatvédelmi Nyilatkozat TársasTér (http://www.tarsaster.hu) weboldal A jelen adatvédelmi nyilatkozat a szolgáltató (a továbbiakban: üzemeltető) által üzemeltetett, http://www.tarsaster.hu oldalon elérhető Részletesebben h a t á r o z a t o t
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1391 Budapest 62. Pf. 211. Telefon: (06-1) 472-8865, Fax: (06-1) 472-8860 Ügyszám: Vj/12/2015. Iktatószám: Vj/12-18/2015. A Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa Részletesebben Internet szolgáltatás ÁSZF módosulás
Internet szolgáltatás ÁSZF módosulás Tisztelt Előfizető! Tájékoztatjuk, hogy amennyiben a jelen módosításokat nem kívánják elfogadni, úgy az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 132. (5) Részletesebben 13/13. kötet HU. Az Európai Unió Hivatalos Lapja
113 31994D0023 L 17/34 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1994.1.20. A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (1994. január 17.) az európai műszaki engedélyre vonatkozó közös eljárási szabályokról (94/23/EK) AZ EURÓPAI Részletesebben II. 3. Szerződésminta befektetési tanácsadásra. Szerződés befektetési tanácsadásra
II. 3. Szerződésminta befektetési tanácsadásra Jelen melléklet azon a napon lép hatályba, amelyen a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete a befektetési tanácsadási tevékenység végzését az Alapkezelő Részletesebben Készítette: dr. Lukács Andrea közbeszerzési tanácsadó, szakértő, Közbeszerzési Tanácsadók Országos Szövetsége, alelnök
Készítette: dr. Lukács Andrea közbeszerzési tanácsadó, szakértő, Közbeszerzési Tanácsadók Országos Szövetsége, alelnök 2013.12.20. dr. Lukács Andrea, 1 A közbeszerzési irányelvek lehetőséget adnak a szociális Részletesebben A TANÁCS 1998. július 17-i 1572/98/EK RENDELETE az Európai Képzési Alapítvány létrehozásáról szóló 1360/90/EGK rendelet módosításáról
A TANÁCS 1998. július 17-i 1572/98/EK RENDELETE az Európai Képzési Alapítvány létrehozásáról szóló 1360/90/EGK rendelet módosításáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Részletesebben Mit jelent az elállási jog?
Megszüntethetjük-e egyoldalúan a már megkötött, általunk aláírt üdülőhasználatra, hosszú távra szóló üdülési termékre vagy üdülési jog cseréjére vonatkozó szerződésünket? Igen, a hatályos jogszabályok Részletesebben h a t á r o z a t o t I n d o k o l á s I. A kérelmezett összefonódás
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1391, Budapest 62. Pf. 211. Telefon: (06-1) 472-8865, Fax: (06-1) 472-8860 Ügyszám: Vj/82/2014. Iktatószám: Vj/82-15/2014. NYILVÁNOS VÁLTOZAT! A Gazdasági Versenyhivatal Részletesebben MIKÉNT SEGÍTHETI A MEZÔGAZDASÁGI TERMELÔK ÉLETÉT A MAGYAR ÉS AZ UNIÓS VERSENYJOG
MIKÉNT SEGÍTHETI A MEZÔGAZDASÁGI TERMELÔK ÉLETÉT A MAGYAR ÉS AZ UNIÓS VERSENYJOG Amiben segíthet a versenyjog A magyar és uniós versenyjog fôként azzal támogatja a magyar agrártermelôket, hogy segíti megôrizni Részletesebben Min múlik manapság az értékesítés sikere?
Min múlik manapság az értékesítés sikere? Az eredményes értékesítési munka feltételei és az üzletfelek, a gazdasági környezet is megváltoztak. Az értékesítők új helyzettel állnak szemben: az ügyfelek tájékozottabbak. Részletesebben í t é l e t e t : A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Bíróság 11.K.30.942/2006/9. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Vagyongyarapodás felülellenőrzés, iratmegőrzési kötelezettség Kfv.I.35.516/2006/5.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Szűcs Viktor Géza ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Szabó Andrea Részletesebben eredményeinek összesítése
Burgenland és Nyugat-Magyarország kiskereskedelmi tevékenységet végző vállalkozásai körében végzett rejtett értékelési tesztek eredményeinek összesítése 2012. július A viszgálat CÉLKITŰZÉSE Az infrastruktúra, Részletesebben Pályázati feltételek és bírálati szempontok A Duna-Ipoly Nemzeti Parki Termék védjegy használatához
Pályázati feltételek és bírálati szempontok A Duna-Ipoly Nemzeti Parki Termék védjegy használatához A védjegy A Duna-Ipoly nemzeti parki védjegyet az 1. számú melléklet tartalmazza. A védjegy célja (1) Részletesebben Közgazdaságtan I. 2015. február 18. 2. alkalom Tóth-Bozó Brigitta
Közgazdaságtan I. 2015. február 18. 2. alkalom Tóth-Bozó Brigitta Általános bevezető Fogalmak a mai alkalomra: - kereslet/keresleti függvény/keresleti görbe - kínálat/kínálati függvény/keresleti görbe Részletesebben JÓTÁLLÁSI ADATLAP MAGINON GPS 1
HU 81 A fogyasztó adatai: Név: JÓTÁLLÁSI ADATLAP MAGINON GPS 1 Cím: E-mail A vásárlás dátuma * : * Javasoljuk, hogy a jótállási tájékoztatóval együtt őrizze meg a vásárláskor kapott nyugtát / számlát is. Részletesebben Magyar Könyvvizsgálói Kamara. XX. Országos Könyvvizsgálói Konferencia. Kihívások az elkövetkező 5 évben

matches:
Bíróság
Pf. 1036
BÍRÓSÁG
BÍRÓSÁG
Bíróság
Pf. 211
Pf. 211
Bíróság
Bíróság