d)20 a külön jogszabály alapján járó rehabilitációs járadék.
(3)22 Az, aki egyidejűleg
is jogosult – ha törvény másként nem rendelkezik – mind a saját jogú, mind a hozzátartozói nyugellátások közül a számára kedvezőbbet választhatja azzal, hogy a jogosultra kedvezőtlenebb nyugellátás folyósítása szüneteltetésre kerül.
(2b)41 A (2a) bekezdés tekintetében jogosultsági időnek minősül a kereső tevékenységgel járó biztosítási vagy azzal egy tekintet alá eső jogviszonnyal, valamint a terhességi-gyermekágyi segélyben, gyermekgondozási díjban, gyermekgondozási segélyben, gyermeknevelési támogatásban és a súlyosan fogyatékos vér szerinti vagy örökbe fogadott gyermekére tekintettel megállapított ápolási díjban eltöltött idővel szerzett szolgálati idő.
(2c)42 A (2a) bekezdés alapján az öregségi teljes nyugdíj nem állapítható meg, ha a kereső tevékenységgel járó biztosítási vagy azzal egy tekintet alá eső jogviszonnyal szerzett szolgálati idő nem éri el a harminckét évet, olyan nő esetén pedig, akinek a súlyosan fogyatékos vér szerinti vagy örökbe fogadott gyermekére tekintettel ápolási díjat állapítottak meg, a harminc évet.
(2)61 Az öregségi nyugdíj alapját képező havi átlagkereset meghatározásánál a munkanélküli-járadék, vállalkozói járadék, a nyugdíj előtti munkanélküli-segély, az álláskeresést ösztönző juttatás, a keresetpótló juttatás, a gyermekgondozási segély, nyugdíjjárulék-köteles szociális ellátások (gyermeknevelési támogatás, ápolási díj), a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény (a továbbiakban: Péptv.) 3–4. és 5. §-a szerinti prémiumévek program, illetőleg különleges foglalkoztatási állomány keretében járó juttatás, a rehabilitációs járadékról szóló 2007. évi LXXXIV. törvény (a továbbiakban: Rjtv.) szerinti rehabilitációs járadék és a rehabilitációs ellátás összegét, valamint a felsorolt ellátások folyósításának időtartama alatti biztosítással járó jogviszonyból származó jövedelmet (keresetet) – a kifizetésük (folyósításuk) időpontjától függetlenül – figyelmen kívül kell hagyni. Ha az igénylőre kedvezőbb,
a)62 a gyermekgondozási segély, a gyermeknevelési támogatás, az ápolási díj, a munkanélküli-járadék, vállalkozói járadék, a nyugdíj előtti munkanélküli-segély, az álláskeresést ösztönző juttatás, a keresetpótló juttatás, a Péptv. 3–4. és 5. §-a szerinti prémiumévek program, illetőleg különleges foglalkoztatási állomány keretében járó juttatás, továbbá az Rjtv. szerinti rehabilitációs járadék és a rehabilitációs ellátás összegét,
(3)63 A Péptv. 2011. január 1-jét megelőzően hatályos 4/A. §-a szerinti prémiumévek programban részt vevő biztosított esetében a nyugdíj alapjául szolgáló havi átlagkereset megállapításánál a részmunkaidőre megállapított, ténylegesen kifizetett kereset mellett a nyugdíjjárulék-, illetve nyugdíjbiztosítási járulékkiegészítés alapjaként számított összeget is figyelembe kell venni. Ha a prémiumévek programba történő belépése és munkaviszonya megszűnése közötti időszakban a biztosított prémiumévek programhoz kapcsolódó, részmunkaidőre szóló munkabérét emelték, akkor a járulékkiegészítés alapjaként számított összeget szintén ezen emelés százalékos arányával megemelten kell figyelembe venni. Többszöri béremelés esetén a prémiumévek programba történő bekerüléskor, illetve annak megszűnésekor érvényes bér közötti százalékos arányt kell alapul venni. A 39. §-ban foglalt rendelkezéseket ebben az esetben nem kell alkalmazni.
(4)64 Amennyiben a biztosított az (1) bekezdésben meghatározott időszaknak – vagy ha ennél a szolgálati idő kevesebb, e rövidebb időnek – legalább a felében rendelkezik a nyugdíjszámítás alapjául szolgáló keresettel, jövedelemmel, a havi átlagkeresetet a tényleges – a kifizetés időpontjában érvényes jogszabályok szerint nyugdíjjárulék-alapot képező – kereset, jövedelem alapján kell meghatározni.
(5)65 Ha a (4) bekezdés szerinti időszakban, az átlagszámítási időnek legalább a fele részére a nyugdíjat igénylőnek nincs keresete, jövedelme, a hiányzó időre eső napokra a keresetet, jövedelmet az 1988. január 1-je előtti legközelebbi időszak keresete, jövedelme alapján kell figyelembe venni. Ha ez sem áll rendelkezésre, keresetként – a nyugellátás megállapításának kezdő napjától folyamatosan visszaszámítva – a hiányzó időre érvényes, külön jogszabályban általánosan meghatározott minimálbér harmincad részét kell figyelembe venni azokra a naptári napokra, amelyekre nyugdíjalapot képező kereset, jövedelem nem volt és a (10) bekezdés alkalmazásánál e naptári napok is osztószámot képeznek.
(6)66 Az 1988. január 1-jétől elért, (1)–(5) bekezdés szerinti kereseteket, jövedelmeket – ideértve a minimálbér összegét is – naptári évenként csökkenteni kell
(7)67 A (6) bekezdés a) pontjában foglaltaktól eltérően 1991. évben munkavállalói járulék címén 0,2 százalékos, 2006. évben egészségbiztosítási járulék címén 4,6 százalékos, munkavállalói járulék címén 1,1 százalékos mértéket kell alkalmazni.
(8)68 Ha az (5) bekezdés alkalmazása során 1988. január 1-je előtti keresetet, jövedelmet kell figyelembe venni, az 1988. január 1-je előtti kereseteket, jövedelmeket a nyugdíjjárulék 1988. január 1-jén érvényes mértékének alapulvételével kell naptári évenként csökkenteni.
(9)69 A nyugdíjazást megelőző naptári év előtt elért és a (6)–(8) bekezdés szerint csökkentett keresetet, jövedelmet az országos nettó átlagkereset egyes években történő növekedését alapul véve naptári évenként a nyugdíjazást megelőző naptári év kereseti szintjéhez kell igazítani.
(10)70 Az öregségi nyugdíj alapját képező havi átlagkeresetet úgy kell meghatározni, hogy a (9) bekezdés szerint növelt kereset, jövedelem együttes összegét el kell osztani az átlagszámítási időszaknak a biztosításban töltött azon napjainak számával, amelyekre a nyugdíjat igénylőnek az (1)–(5) bekezdés szerinti keresete, jövedelme volt. Az osztószám megállapításánál a heti pihenőnapokat, a munkaszüneti napokat és a szabadnapokat is figyelembe kell venni. Az így kapott napi átlagot meg kell szorozni 365-tel, és el kell osztani 12-vel.
(11)71 Ha a 2012. december 31-ét követő időponttól kezdődően megállapításra kerülő öregségi nyugdíj alapját képező havi átlagkereset 372 000 forintnál több,
22/A. §72 (1)73 A saját jogú nyugellátásban részesülő személy – ideértve azt a személyt is, akinek nyugellátása szünetel – nyugellátását kérelemre saját jogú nyugdíjasként történt foglalkoztatása, illetve egyéni vagy társas vállalkozóként végzett kiegészítő tevékenysége alapján a naptári évben elért, nyugdíjjárulék-alapot képező kereset, jövedelem összege egytizenketted részének 0,5 százalékával növelni kell. A növelést megelőző naptári év előtt elért keresetet, jövedelmet az országos bruttó átlagkereset egyes években történő növekedését alapul véve a növelést megelőző naptári év kereseti szintjéhez kell igazítani.
III. Fejezet77
e)82 a táppénz (betegszabadság) – ide nem értve a külön jogszabály rendelkezése szerint kötött megállapodás alapján folyósított táppénzt –, a baleseti táppénz, a terhességi-gyermekágyi segély folyósításának időtartamát, valamint a gyermekgondozási díj 2000. január 1-jét megelőző folyósításának időtartamát, illetőleg az 1999. december 31-ét követő gyermekgondozási díj, továbbá a rehabilitációs ellátás folyósításának azt az időtartamát, amelyre az előírt nyugdíjjárulékot megfizették,
f)83 a munkanélküli-járadék, a vállalkozói járadék, a nyugdíj előtti munkanélküli-segély, az álláskeresést ösztönző juttatás, a keresetpótló juttatás folyósításának időtartamát, ha az előírt nyugdíjjárulékot megfizették,
j)86 az Európai Unió tisztviselőinek és más alkalmazottainak nyugdíjbiztosítási átutalásáról és visszautalásáról szóló törvény alapján a nyugdíjbiztosítási visszautalás során elismert szolgálati időt, ha a Nyugdíjbiztosítási Alapot megillető összeget a Nyugdíjbiztosítási Alapnak átutalták.
(2)87 Szolgálati időként nem lehet figyelembe venni
a)88 az egyéni vállalkozó biztosítási kötelezettség alá tartozó jogviszonyának azt az időtartamát, amelyre vonatkozóan az egyéni vállalkozónak 2011. december 31-éig fennálló időszakra nyugdíjbiztosítási járulék vagy nyugdíjjárulék, 2012. január 1-jétől nyugdíjjárulék tartozása van,
b)89 a társas vállalkozás tagja esetében az adott társas vállalkozás tagjaként fennállt biztosítási kötelezettség alá tartozó jogviszonyának azt az időtartamát, amelyre vonatkozóan a társas vállalkozásnak a biztosítottnak minősülő akkori tagjai után 2011. december 31-éig fennálló időszakra nyugdíjbiztosítási járulék vagy nyugdíjjárulék, 2012. január 1-jétől nyugdíjjárulék tartozása van,
c)90 az egyéni vállalkozó vagy jogi személyiséggel nem rendelkező társas vállalkozás tagja, segítő családtagjának az e jogcímen fennállt biztosítási idejének azt az időtartamát, amelyre vonatkozóan az egyéni vállalkozónak, illetőleg a jogi személyiséggel nem rendelkező társas vállalkozásnak e segítő családtag után 2011. december 31-éig fennálló időszakra nyugdíjbiztosítási járulék vagy nyugdíjjárulék, 2012. január 1-jétől nyugdíjjárulék tartozása van,
d)91 a mezőgazdasági őstermelő biztosítási idejének azt az időtartamát, amelyre vonatkozóan nyugdíjjárulék tartozása van.
(3)92 A (2) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni akkor is, ha az állami adóhatóság a (2) bekezdés a)–c) pontjaiban említett személy kérelmére a nyugdíjbiztosítási járulék vagy a nyugdíjjárulék tartozást, illetve az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) értelmében a magánszemély kérelmére a nyugdíjjárulék tartozást mérsékli vagy elengedi.
39. § (1)93 Ha a biztosítottnak a Tbj. 5. §-a (1) bekezdésének a)–b), g) pontja és a (2) bekezdése szerinti biztosítási kötelezettséggel járó jogviszonya keretében – ide nem értve a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) értelmében teljes munkaidőben, illetőleg az adott munkakörre irányadó, jogszabályban meghatározott munkaidőben foglalkoztatottakat – elért nyugdíjjárulék-alapot képező keresete, jövedelme a külön jogszabályban meghatározott minimálbérnél kevesebb, akkor a 20. §-ának alkalmazása során – az 1996. december 31-ét követő időszak tekintetében – a biztosítási időnek csak az arányos időtartama vehető szolgálati időként figyelembe. Ebben az esetben a szolgálati idő és a biztosítási idő aránya azonos a nyugdíjjárulék alapját képező kereset, jövedelem és a mindenkori érvényes minimálbér arányával.
(2)94 Az (1) bekezdés rendelkezéseit a Tbj. 30/A. §-ának (2) bekezdése szerinti mezőgazdasági őstermelő 2007. december 31-ét követően szerzett biztosítási idejének, valamint a főállású kisadózó biztosítási idejének szolgálati időként történő figyelembevétele során is alkalmazni kell.
41. § (1)95 Szolgálati időként kell figyelembe venni,
a felsőfokú oktatási intézmény nappali tagozatán folytatott – legfeljebb azonban a képesítés megszerzéséhez a tanulmányok folytatása idején szükséges – tanulmányok idejét.
(5)96 A külföldi felsőfokú oktatási intézmény nappali tagozatán folytatott tanulmányok ideje szolgálati időként akkor vehető figyelembe, ha a külföldi állam joga szerint kiállított bizonyítvány és oklevél Magyarországon a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény rendelkezései szerint egyenértékűnek ismerhető el az illetékes hatóság szakvéleménye alapján, illetőleg a külföldi résztanulmányok idejét a hazai felsőfokú oktatási intézmény nappali tagozatán folytatott tanulmányi időbe beszámították.
(2)97 A szolgálati időt a társadalombiztosítási igazgatási szervek nyilvántartása alapján kell számításba venni. A társadalombiztosítási igazgatási szervek nyilvántartásai alapján nem igazolt szolgálati időket – ha jogszabály másként nem rendelkezik – abban az esetben kell figyelembe venni, ha azokat az igénylő
43/A. §99 (1) A 43. § (1) bekezdés szerint számított szolgálati időn túl az egészségügyi dolgozók esetében kiegészítő szolgálati időként kell figyelembe venni a külön törvényben meghatározott, a heti 48 órát meghaladó önként vállalt többletmunkavégzésnek – a munkáltató által munkaórában igazolt – 2004. május 1-jét követő, – napi 8 óra alapulvételével átszámított – időtartamát.
(2)100 Az (1) bekezdés és a 43. § (1) bekezdés szerint külön-külön számított szolgálati idő együttes időtartamát a 20. § alkalmazásánál kell figyelembe venni.
44. § (1)102 Hozzátartozói nyugellátásra jogosultság szempontjából halálesetnek számít az eltűnés is, ha azt bíróság jogerősen megállapította.
44/A. §104 Az, aki hozzátartozója halálát – a bíróság jogerős ítélete szerint – szándékosan okozta, hozzátartozói, baleseti hozzátartozói nyugellátásra nem jogosult.
44/B. §105 Hozzátartozói nyugellátásra jogosult, akinek elhunyt házastársa, szülője, gyermeke mezőgazdasági szövetkezeti járadékhoz, mezőgazdasági szakszövetkezeti járadékhoz, illetve mezőgazdasági szakszövetkezeti tagok növelt összegű járadékához szükséges szolgálati időt megszerezte, illetve mezőgazdasági szövetkezeti járadékosként, mezőgazdasági szakszövetkezeti járadékosként, mezőgazdasági szakszövetkezeti tagok növelt összegű járadékosaként halt meg. Hozzátartozói nyugellátással kapcsolatos egyéb rendelkezések az előzőekben felsorolt jogosultak esetében megegyezik a jelen törvényben az özvegyi nyugdíj, az árvaellátás és a szülői nyugdíj cím paragrafusaiban szereplő az öregségi nyugdíjasok hozzátartozói nyugellátása esetében meghatározott rendelkezésekkel.
44/C. §106 (1)107 Ha az igénylőnek az elhunyt házastársa, élettársa, szülője, gyermeke (a továbbiakban: a jogszerző) kizárólag a társadalombiztosítási nyugdíjrendszer keretében fizetett nyugdíjjárulékot, vagy a jogszerzőnek a magánnyugdíjpénztárban az egyéni számláján lévő összeget a magánnyugdíjról és az Mpt. 123. § (2) bekezdés szerinti saját döntése, illetőleg a jogszerzőnek a felhalmozási időszakban bekövetkezett halála esetén a hozzátartozónak az Mpt. 29. § (9) bekezdés b) pontja szerinti döntése alapján a Nyugdíjbiztosítási Alapnak átutalták, a hozzátartozói nyugellátások összegét a 20. és 21. § alapulvételével kell meghatározni.
(2)108 Ha a jogszerzőnek a magánnyugdíjpénztárban az egyéni számláján lévő összegét saját döntése, illetőleg ennek hiányában a jogszerző felhalmozási időszakban bekövetkezett halála esetén a hozzátartozó döntése [Mpt. 29. § (9) bekezdés b) pontja] alapján nem utalták át a Nyugdíjbiztosítási Alap részére, a hozzátartozói nyugellátások összegét a 21/A. § alapján kell meghatározni.
(3)109 Ha a jogszerző vagy annak halála esetén a hozzátartozója az egyéni számlán levő összegnek a Nyugdíjbiztosítási Alaphoz történő átutalását kérte, és az igény érvényesítésekor ez a tény bizonyított, a hozzátartozói nyugellátást a 20. és 21. § megfelelő alkalmazásával kell megállapítani
44/D. §110 (1)111 Ha az elhunyt jogszerző
46. §112 (1) Özvegyi nyugdíjra az jogosult, akinek házastársa öregségi nyugdíjasként halt meg, vagy akinek házastársa
a)113
b)114 megváltozott munkaképességű, vagy
c)115 házastársa jogán árvaellátásra jogosult fogyatékkal élő, illetve tartósan beteg, vagy legalább két árvaellátásra jogosult gyermek eltartásáról gondoskodik.
(3)116 Özvegyi nyugdíj jár akkor is, ha az erre jogosító feltételek valamelyike
a)117 a házastárs 1993. március 1-je előtt bekövetkezett halála esetén az elhalálozástól számított tizenöt éven belül,
49. §118 (1) Az elvált, továbbá házastársától egy évnél hosszabb ideje külön élő személynek ideiglenes özvegyi nyugdíj csak akkor jár, ha házastársától annak haláláig tartásdíjban részesült, vagy részére a bíróság tartásdíjat állapított meg.
50. § (1)119 Megözvegyülés esetén az ideiglenes özvegyi nyugdíj hatvan százaléka annak az öregségi nyugdíjnak, amely az elhunytat halála időpontjában megillette, vagy megillette volna.
(2)120 Az özvegyi nyugdíj mértéke
a)121 a 47. § (2) bekezdés a)–b) pontja szerinti feltétellel rendelkező, de rokkantsági ellátásban, rehabilitációs ellátásban, saját jogú nyugellátásban, korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, balettművészeti életjáradékban és átmeneti bányászjáradékban nem részesülő özvegy esetében hatvan százaléka,
b)122 a 47. § (2) bekezdés a)–b) pontja szerinti feltétellel rendelkező és egyidejűleg rokkantsági ellátásban, rehabilitációs ellátásban, saját jogú nyugellátásban, korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, balettművészeti életjáradékban vagy átmeneti bányászjáradékban részesülő, továbbá a 47. § (2) bekezdés c) pont szerinti feltétellel rendelkező özvegy esetében harminc százaléka
(3)123 A (2) bekezdés a) pontja szerint hatvanszázalékos mértékben megállapított özvegyi nyugdíj helyett harminc százalékos mértékű özvegyi nyugdíjat kell megállapítani attól az időponttól, amelytől az özvegy saját jogú nyugellátásban, rokkantsági ellátásban, rehabilitációs ellátásban, korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, balettművészeti életjáradékban vagy átmeneti bányászjáradékban részesül. A (2) bekezdés b) pontja szerint megállapított özvegyi nyugdíj az özvegy ellátásának összegére tekintet nélkül jár.
(5)125 A 49. § alapján megállapított özvegyi nyugdíj a tartásdíj összegénél több nem lehet.
(6)126 A házastárs 1998. január 1-je előtti halála esetén a saját jogú nyugellátást az özvegyi nyugellátással – a megállapításuk időpontjára tekintet nélkül – a Kormány rendeletében meghatározott összeghatárig kell együtt folyósítani.127 Az özvegy kérelmére azonban a saját jogú nyugellátást a (2) bekezdés b) pontja szerinti mértékben az özvegyi nyugellátással kiegészítve kell folyósítani, ha ez számára kedvezőbb. A (2) bekezdés b) pontja szerinti összeget abból a saját jogú nyugellátási összegből kell meghatározni, amely a jogszerzőt 1997. december 31-én megillette, vagy megillette volna. Ha az özvegyi nyugdíjra az igény 1998. december 31-ét követően nyílik meg, olyan összegű saját jogú nyugdíjból kell az özvegyi nyugdíjat megállapítani, amely a jogszerzőt az özvegyi nyugdíj megállapításának időpontját megelőző naptári év december 31-én megillette volna.
(2)128 A 47. § (2) bekezdés b) pontja alapján megállapított özvegyi nyugdíjra jogosultság megszűnik, ha az özvegyi nyugdíjas már nem megváltozott munkaképességű.
(3)129 Az árvaellátásra jogosult gyermekek tartása címén megállapított özvegyi nyugdíjra jogosultság megszűnik, ha már egyik gyermeket sem illeti meg árvaellátás.
53. § (1)130 Feléled az özvegyi nyugdíja annak, akinek az özvegyi nyugdíja nem házasságkötés miatt szűnt meg, ha az arra jogosító feltételek valamelyike
a)131 a házastárs 1993. március 1-je előtt bekövetkezett halála esetén az özvegyi nyugdíj megszűnésétől számított tizenöt éven belül,
(3)133 A házasságkötés miatt megszüntetett özvegyi nyugdíjra a jogosultság a házasság megszűnése után feléled, ha
(5)134 Ha 1997. december 31-ét követően az 1998. január 1-je előtt megszüntetett özvegyi nyugdíjra a jogosultság az (1)-(2) bekezdés szerint feléled, az özvegy az öregségi nyugdíja, rokkantsági ellátása, rehabilitációs ellátása mellett – a megállapítás időpontjára tekintet nélkül – kérheti az özvegyi nyugdíj 50. § (2) bekezdés b) pontja szerinti folyósítását, ha ez számára kedvezőbb.
54. § (1)136 Árvaellátásra az a gyermek jogosult – ideértve a házasságban vagy az élettársi közösségben együtt élők egy háztartásban közösen nevelt gyermeket is –, akinek szülője megfelel a 46. §-ban az elhunyt házastársra meghatározott feltételeknek.
(3)137 Árvaellátás jár a testvérnek és az unokának (ideértve a dédunokát és ükunokát is) is, ha őt az elhunyt saját háztartásában eltartotta, és a gyermeknek tartásra köteles és képes hozzátartozója nincs.
55. § (1)138 Az árvaellátás – a jogosultsági feltételek megléte esetén – legkorábban az 54. §-ban említett személy halála napjától kezdődően a gyermek 16. életévének betöltése napjáig jár. Ha a gyermek oktatási intézmény nappali tagozatán tanul, az árvaellátás a tanulmányok tartamára, de legfeljebb a huszonötödik életév betöltéséig jár. Ha a jogosultság megszűnése előtt a gyermek megváltozott munkaképességűvé válik, ennek tartamára az árvaellátás életkorra tekintet nélkül megilleti.
a)139 betegsége, testi vagy szellemi fogyatékossága miatt tanulmányait magántanulóként végzi,
(4)140 Iskolai tanulmányok címén az árvaellátás a tanulmányok befejezése hónapjának végéig, a nyári tanulmányi szünet tartamára is jár. Magyarországon tanuló árva esetén a közoktatási információs rendszer, illetve a felsőoktatási információs rendszer működtetője a tanulói, hallgatói jogviszony létesítését, fennállását és a tanulmányok befejezésének várható idejét a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv megkeresésére, a tanulói jogviszony megszűnését, illetve a hallgatói jogviszony szünetelését, megszűnését – a tanuló, hallgató nevének, társadalombiztosítási azonosító jelének és a szünetelés, megszűnés időpontjának közlésével – hivatalból igazolja. Külföldön tanuló árvának a tanulmányok folytatását az oktatási intézmény által kiállított igazolással középiskolai tanulmányok esetén évente, felsőfokú tanulmányok esetén félévente, a tanulmányok megkezdésétől számított egy hónapon belül kell igazolnia.
(5)141 Az árvaellátásra való jogosultságot nem érinti, ha a középiskola tanulójának a tanulói jogviszonya, illetőleg a felsőoktatási intézmény hallgatójának a hallgatói jogviszonya a tanuló, illetőleg hallgató betegsége vagy szülése miatt szünetel.
56. § (1)142 Az árvaellátás gyermekenként annak a nyugdíjnak a harminc százaléka, ami az elhunytat öregségi nyugdíjként halála időpontjában megillette, vagy megillette volna.
b)143 akinek életben lévő szülője megváltozott munkaképességű,
57. §146
58. § (1)147 Szülői nyugdíjra az a szülő jogosult, akinek a gyermeke megfelel a 46. §-ban az elhunyt házastársra meghatározott feltételeknek, ha
a)148 a szülő a gyermekének halálakor megváltozott munkaképességű, vagy a hatvanötödik életévét betöltötte, és
(3)149 A szülői nyugdíj – a jogosultsági feltételek megléte esetén – legkorábban az (1), (2) és (5) bekezdésben említett személy halála napjától jár. A szülői nyugdíjat meg kell szüntetni, ha arra tekintettel állapították meg, hogy a szülő megváltozott munkaképességű, ez az állapota már nem áll fenn, és hatvanötödik életévét még nem töltötte be.
(4)150 Annak a szülőnek, aki gyermeke halálakor hatvanötödik életévét nem töltötte be és nem megváltozott munkaképességű, szülői nyugdíj csak abban az esetben jár, ha az elhalálozástól számított tíz éven belül
(5) E § rendelkezéseit a nagyszülőre és az unokára is megfelelően alkalmazni kell.151
(6)152 A szülői nyugdíjra jogosultság nem szűnik meg, ha a szülői nyugdíjra jogosult személy saját jogú vagy hozzátartozói nyugellátása a szülői nyugdíj folyósításának tartama alatt az évenkénti emelésekkel már meghaladja az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét.
59. § (1)153 A szülői nyugdíj mértéke azonos az 50. § (2) bekezdés a), illetve b) pontja szerinti özvegyi nyugdíj mértékével. Ha a szülői nyugdíjra többen jogosultak, azt közöttük – az özvegyi nyugdíj megosztására vonatkozó rendelkezések alkalmazásával – egyenlő arányban meg kell osztani.
(3)155 A baleseti sérült hozzátartozóit a baleseti nyugellátás akkor is megilleti, ha a sérült a baleseti táppénz folyósításának a tartama alatt nem az üzemi baleset következtében halt meg.
61. § (1)156 A baleseti sérült hozzátartozói ideiglenes özvegyi nyugdíjra és ennek megszűnését követően özvegyi nyugdíjra, árvaellátásra és szülői nyugdíjra a hozzátartozói nyugellátásra vonatkozó rendelkezések szerint azzal az eltéréssel jogosultak, hogy a hozzátartozót a baleseti nyugellátás a jogszerző szolgálati idejére tekintet nélkül megilleti.
(2)157 A baleseti hozzátartozói nyugellátás számításának alapjául szolgáló öregséginyugdíj-összeg a havi átlagkereset hatvan százaléka, ha az elhunyt jogszerző egy év szolgálati idővel sem rendelkezik.
(3)158 A (2) bekezdés szerinti összeg az elhunyt jogszerző szolgálati idejének minden éve után a havi átlagkereset egy százalékával emelkedik, az átlagkeresetnél azonban több nem lehet.
5. Cím159
61/A. § (1)160 A magánnyugdíjpénztárból a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépett – ide értve azt az esetet is, ha a tagsági jogviszony az Mpt. 24. § (15) bekezdése alapján szűnt meg – elhunyt jogszerző után az özvegyi nyugdíj jogosultsági feltételeinek megfelelő személy – özvegyi nyugdíj helyett – özvegyi járadékra jogosult, ha annak összege magasabb, mint az özvegyi nyugdíj összege. Az özvegyi járadék összegét a Kormány rendeletében meghatározottak szerint,
VI. Fejezet161
62. §162 (1)163 A tárgyév január 1-je előtti időponttól megállapított társadalombiztosítási nyugellátást – ideértve a 6. § (4) bekezdésében meghatározott ellátásokat és a baleseti járadékot is – a megállapítás naptári évét követően minden év január hónapjában az emelés évére tervezett fogyasztói árnövekedésnek megfelelő mértékben kell emelni.
(2)164 A tárgyévi tervezett fogyasztói árnövekedést a központi költségvetésről szóló törvény állapítja meg.
(3)165 Ha a fogyasztói árak növekedésének tárgyévben várható mértéke legalább 1 százalékponttal meghaladja az (1) bekezdés szerinti mértéket, akkor november hónapban – január 1-jére visszamenőleges hatállyal – kiegészítő nyugdíjemelést kell végrehajtani. Amennyiben az eltérés az 1 százalékpontot nem éri el, akkor november hónapban az egész évre járó különbözetet egy összegben kell kiutalni.
(5)166 Egyösszegű kifizetés esetén a következő év januárjában a nyugellátás és a baleseti járadék összegét – az (1) bekezdés szerinti emelés végrehajtását megelőzően – meg kell emelni az egyösszegű kifizetés összegének alapjául szolgáló, kormányrendeletben meghatározott százalékos mérték egytizenketted részével.
63. §167
64. §168 (1)169 A nyugellátást írásban, kizárólag az e célra rendszeresített nyomtatványon vagy elektronikus űrlapon (a továbbiakban együtt: igénybejelentő lap) kell igényelni.
(3)170 Visszamenőlegesen történő igényérvényesítés esetén nem folyósítható az öregségi nyugdíj arra az időszakra, ami alatt az öregségi nyugdíjas a 83/C. § (1) bekezdésében meghatározott jogviszonyban állt.
(4)171 Az igénybejelentő lap benyújtásával egyidejűleg az igénylőnek közölnie kell az azonosításához szükséges adatokat, a társadalombiztosítási azonosító jelét, valamint csatolnia kell a társadalombiztosítási nyilvántartásban nem szereplő jogviszonyok bizonyításához felhasználni kívánt iratokat, továbbá egészségi állapottól függő ellátás esetén az egészségi állapottal összefüggő iratokat.
(5)172 A nyugellátás iránti igényt a nyugdíj-megállapító szervnél, illetve – ha az elhunyt jogszerző korábban nyugellátásban részesült – a nyugdíjfolyósító szervnél kell érvényesíteni.
(8)175 Egészségi állapottól függő nyugellátás esetén az igénylő az igény elbírálása során, illetve a nyugdíjas a felülvizsgálat során – a jogkövetkezményekről való tájékoztatás mellett – a rehabilitációs szakértői szerv vizsgálatán történő személyes megjelenésre kötelezhető. Ha az igénylő, illetve a nyugdíjas a személyes megjelenési kötelezettségének önhibájából nem tesz eleget, a nyugellátás megállapítása iránti eljárást meg kell szüntetni, illetve felülvizsgálat esetén az ellátást az erről szóló elsőfokú határozat keltét követő hónap első napjával meg kell szüntetni.
(9)176 Egészségi állapottól függő nyugellátás esetén a jogosultság felülvizsgálata soron kívül is elrendelhető, ha olyan tény vagy körülmény jut a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv tudomására, amely valószínűsíti, hogy a korábban megállapított munkaképesség-csökkenés, egészségkárosodás, illetve egészségiállapot-romlás nem áll fenn, vagy az a megállapítottnál kisebb mértékű.
65. §178 (1)179
(2)180 A nyugdíjbiztosítási igazgatási szervnek nem kell határozatot hoznia a nyugellátások évenkénti rendszeres emeléséről – ideértve a kiegészítő nyugdíjemelést és az egyösszegű kifizetést is.
66. §181 (1)182 Különös méltánylást érdemlő körülmények fennállása esetén a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős nyugdíjbiztosítási szerv, a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv vezetője
a)183 az öregségi nyugdíjkorhatárt elérő személy, a megváltozott munkaképességű özvegy és az árva részére kivételes nyugellátást (a továbbiakban együtt: kivételes nyugellátás) állapíthat meg,
b)184 az a) pontban meghatározott személyek, a rehabilitációs járadékban részesülő személy, illetőleg a 47. § (2) bekezdésének c) pontja szerinti feltétellel rendelkező özvegy részére kivételes nyugellátás-emelést, illetőleg a 6. § szerinti nyugellátásban részesülő személyek részére egyszeri segélyt engedélyezhet.
(2)185 A kivételes nyugellátás összegét a kérelmező magán-nyugdíjpénztári tagságára tekintet nélkül kell megállapítani.
(3)186 A kivételes nyugellátás, a kivételes nyugellátás-emelés és az egyszeri segély iránti kérelemről egyszerűsített döntést kell hozni. A döntés a meghozatalával jogerőssé és végrehajthatóvá válik, és nem kell hivatalos iratként kézbesíteni.
67. §187
68. §188
(2)189 Ha a saját jogú nyugellátást igénylő részére munkanélküliség esetére járó ellátást folyósítanak, a saját jogú nyugellátást legkorábban a munkanélküliség esetére járó ellátás folyósításának megszűnését követő naptól lehet megállapítani.
70. § (1)–(2)190
(4)191 A (3) bekezdésben megjelölt határidő után akkor lehet az igényt érvényesíteni, ha egykorú okirat (baleseti jegyzőkönyv, társadalombiztosítási vagy üzemi nyilvántartás, rendőrhatósági eljárás során készült irat, orvosi lelet, boncolási jegyzőkönyv stb.) alapján kétséget kizáróan bizonyított, hogy üzemi baleset történt, továbbá a sérülés és a halál között okozati összefüggés van.
70/A. §192 A baleseti táppénz megállapítására jogosult szerv az üzemi balesettel vagy foglalkozási betegséggel kapcsolatos ténymegállapító határozatának másolatát – megkeresésre – megküldi az eljáró nyugdíj-megállapító szervnek.
71. §193 (1) A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv a belföldi jogsegély iránti megkereséseket – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – tizenöt munkanapon belül teljesíti.
72. §194 Az egészségi állapottól függő nyugellátás iránti igény elbírálásához és az ellátásra való jogosultság felülvizsgálatához a rehabilitációs szakértői szerv megvizsgálja az egészségi állapotot, és annak eredményéről szakhatósági állásfoglalást ad ki.
72/A. §195
73. §196 Ha a nyugellátásra jogosultság kétséget kizáróan fennáll, a nyugellátás összege azonban adatok hiánya vagy egyéb ok miatt az igénybejelentéstől számított 30 napon belül várhatóan nem határozható meg, akkor a rendelkezésre álló adatok alapján az igénylő részére végzésben előleget kell megállapítani, és folyósítani. A nyugellátás megállapításakor a nyugellátás összegébe a folyósított előleget be kell számítani.
74. §197 Ha az igénylő az igénybejelentését a határozat vagy az eljárást megszüntető végzés jogerőre emelkedéséig visszavonja, a felvett nyugellátást harminc napon belül köteles visszafizetni.
75. §198 Ha az egészségi állapottól függő nyugellátásra irányuló igényt a 72. §-ban meghatározott rehabilitációs szakértői szerv szakhatósági állásfoglalására tekintettel utasították el, az elutasító határozat jogerőre emelkedését követő egy éven belül előterjesztett újabb igénybejelentést csak akkor kell elbírálni, ha a háziorvos (szakorvos) igazolja, hogy az igénylő egészségi állapota az igény elutasítását követően rosszabbodott.
76. §199 A nyugellátásnak a rehabilitációs szakértői szerv vizsgálata alapján történő megszüntetését az erről szóló elsőfokú határozat keltét követő második hónap első napjától kell végrehajtani.
77. §200
78. §201 A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv kérelemre az ellátást megszüntető határozatának azonnali végrehajtását rendelheti el, ha a megszűnést követő naptól kezdődően más nyugellátásra vagy rendszeres pénzellátásra való jogosultságot állapít meg, és a két ellátás jogosultsági feltételei egymást kizárják.
A nyugellátások folyósítása202
79. § (1)203 A saját jogú és a hozzátartozói nyugellátást, továbbá a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek hatáskörébe utalt nem társadalombiztosítási ellátást a nyugdíjfolyósító szerv a nyugdíjfolyósítási törzsszám mint azonosító szám alatt folyósítja. A nyugdíjfolyósító szerv az ellátás folyósításának kezdetekor a nyugdíjfolyósítási törzsszám igazolására – az e célra rendszeresített nyomtatványon – az érintett személy részére díjmentesen igazolást ad ki.
(2)204 A nyugdíjfolyósító szerv a megállapított nyugellátás folyósítását – a határozat vele való közlését követő tíz munkanapon belül –
d) a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló törvény szerinti – ideiglenes hatállyal elhelyezett, átmeneti vagy tartós nevelésbe vett – gyermek árvaellátását a gyám, eseti gondnok által megjelölt gyámhatósági fenntartásos betétre vagy fizetési számlára történő utalással
(3)205 A nyugdíjfolyósító szerv által folyósított ellátásokból történő levonásra a bírósági végrehajtásról szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3a)206 A (2) bekezdéstől eltérően a külföldön élő vagy tartózkodó jogosult kérelmére a nyugellátást negyedévente, félévente vagy évente utólag kell folyósítani, ha a nyugellátás havi összege nem haladja meg az öregségi nyugdíj jogszabályban meghatározott legkisebb összegét.
(4)207 A szociálpolitikai, szociális biztonsági egyezményt kötött államban, pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett fizetési számlára történő folyósítás költségét az ellátásra jogosult viseli.
(5)208
80. § (1)209 Ha az igény elbírálása után megállapítják, hogy a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv az eljárása során jogszabályt sértett, és emiatt az igényt elutasították, illetve az ellátást nem folyósították, vagy alacsonyabb összegű nyugellátást állapítottak meg, illetve folyósítottak, akkor a jogszabálysértés megállapításától számított öt éven belül járó összeget, valamint az (5) bekezdés szerinti késedelmi kamatot ki kell fizetni.
(2)210 Ha az (1) bekezdés szerinti jogszabálysértés a foglalkoztató vagy egyéb szerv jogszabálysértése – különösen jogszabálysértő adatszolgáltatása, eljárása, mulasztása vagy a rehabilitációs szakértői szerv megalapozatlan szakhatósági állásfoglalása – miatt következett be, a késedelmikamat-fizetési kötelezettség a foglalkoztatót vagy az egyéb szervet terheli.
(3)211 Abban az esetben, ha az (1) bekezdés szerinti jogszabálysértésért a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervet, a foglalkoztatót vagy egyéb szervet is felelősség terhel, a késedelmi kamatot közrehatásuk arányában kötelesek megfizetni. Ha a közrehatásuk aránya nem állapítható meg, a késedelmi kamat fizetési kötelezettség egyenlő arányban áll fenn.
(4)212 A (2) és (3) bekezdés szerinti kötelezettet a késedelmi kamat megfizetésére a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv – a (4a) bekezdésben foglalt kivétellel – határozatban kötelezi.
(4a)213 Ha a bíróság az (1) bekezdés szerinti jogszabálysértést a rehabilitációs szakértői szerv megalapozatlan szakhatósági állásfoglalása vagy más jogszabálysértése miatt állapítja meg, a késedelmi kamatot a rehabilitációs szakértői szerv a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek kimutatása alapján téríti meg. A megtérítés módjáról és az elszámolás rendjéről – ideértve azt is, hogy a kimutatásban foglaltakat a rehabilitációs szakértői szerv milyen módon ellenőrizheti – a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős nyugdíjbiztosítási szerv és a rehabilitációs szakértői szerv megállapodást köt.
(5)214 A késedelmi kamat naptári napokra számított mértéke a felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének 365-öd része.
(6)215 Az esedékessé vált és fel nem vett nyugellátást az esedékességtől számított öt éven belül lehet felvenni.
81. §216 (1) A társadalombiztosítási nyugellátás iránti igény érvényesítésével kapcsolatos eljárások, valamint az e törvény szerinti más eljárások – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – illeték- és költségmentesek.
(2)217 Ha a 84. § (2) bekezdése alapján visszafizetésre kötelezett, illetve a 85. §, a 87. § vagy a 88. § szerint megtérítésre kötelezett, tovább a 91. § szerinti mulasztási bírságra kötelezett a tartozás mérséklése, elengedése vagy fizetési kedvezmény engedélyezése iránt nyújt be kérelmet, általános tételű eljárási illetéket köteles fizetni.
83. § (1)218 Az e törvény alapján megállapított nyugellátásról lemondani, azt – mint a jogosult személyéhez kötött ellátást – átruházni (engedményezni) nem lehet.
83/A. §220 (1)221 Az öregségi, valamint a 6. § (4) bekezdése szerinti nyugdíj tárgyhónapra (tárgyhónapokra) járó folyósítását a jogosult kérelmére mindaddig szüneteltetni kell, amíg annak újbóli folyósítását nem kéri.
(3)222 Az újbóli folyósítás során a jogosultat az (1) bekezdés szerinti ellátás szüneteltetést megelőző összegének a 22/A. § szerinti növeléssel, továbbá az időközben végrehajtott emelésekkel – a növelés időpontjának és az egyes emelések esedékességének figyelembevételével – növelt összege illeti meg.
83/B. §223 (1)224 Ha az öregségi nyugdíjkorhatárt be nem töltött, a 18. § (2a)–(2d) bekezdése alapján megállapított, vagy a korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló 2011. évi CLXVII. törvény 3. § (2) bekezdés c) pontja alapján továbbfolyósított öregségi teljes nyugdíjban részesülő személy a tárgyévben a Tbj. 5. §-a szerinti biztosítással járó jogviszonyban áll, illetve egyéni vagy társas vállalkozóként kiegészítő tevékenységet folytat, és az általa fizetendő nyugdíjjárulék alapja meghaladja a tárgyév első napján érvényes kötelező legkisebb munkabér havi összegének tizennyolcszorosát (a továbbiakban: éves keretösszeg), az éves keretösszeg elérését követő hónap első napjától az adott tárgyév december 31-éig, de legfeljebb az öregségi nyugdíjkorhatár betöltéséig a nyugdíjfolyósító szervnek a nyugdíj folyósítását szüneteltetnie kell. Ha a fizetendő nyugdíjjárulék alapja az éves keretösszeget a tárgyév decemberében haladja meg, a nyugellátás szüneteltetésére nem kerül sor, de a tárgyév december havi nyugellátást – a 84. § alkalmazásával – vissza kell fizetni. E § alkalmazása során a fizetendő nyugdíjjárulék alapjába nem számít bele a 83/C. § (1) bekezdése szerinti jogviszonyból származó, a szünetelés időtartama alatt szerzett kereset, jövedelem.
(2)225 A nyugdíjfolyósító szerv a nyugdíj folyósításának szüneteltetéséről, újbóli folyósításáról, valamint a jogalap nélkül felvett nyugellátás visszafizettetéséről – a nyugellátásban részesülő személynek a 97. § (5) bekezdése szerint tett bejelentése, illetve az állami adóhatóság által közölt éves keretösszegre vonatkozó összesített adatok alapján – hivatalból dönt.
(3)226 Az e §-ban foglalt rendelkezések nem alkalmazhatók arra a személyre, aki a nyugdíjának folyósítását a 83/A. § alapján teljes naptári évre szünetelteti.
(5)227
83/C. §228 (1)229 Az öregségi nyugdíj folyósítását – a jogviszony létesítésének hónapját követő hónap első napjától a jogviszony megszűnése hónapjának utolsó napjáig – szüneteltetni kell, ha a nyugdíjas közalkalmazotti jogviszonyban, kormányzati szolgálati jogviszonyban, állami vezetői szolgálati jogviszonyban, köztisztviselőként vagy közszolgálati ügykezelőként közszolgálati jogviszonyban, bírói szolgálati viszonyban, igazságügyi alkalmazotti szolgálati viszonyban, ügyészségi szolgálati viszonyban, fegyveres szervvel hivatásos szolgálati viszonyban vagy a Magyar Honvédséggel szerződéses vagy hivatásos szolgálati viszonyban áll.
(3)230 Az (1) bekezdésben meghatározott idő elteltével felróhatóság hiányában is vissza kell fizetni a bírósági ítélet alapján folyósított nyugellátást, ha a Kúria felülvizsgálat keretében úgy dönt, hogy a nyugellátás megállapítása nem volt jogszerű.
86/A. §231 Az, aki a jogosult halála esetén a kiutalt nyugellátást jogalap nélkül vette fel, köteles azt visszafizetni, ha erre őt írásban kötelezték.
87. §232 (1)233 A foglalkoztató köteles megtéríteni a baleseti hozzátartozói nyugellátást, ha a baleset annak a következménye, hogy ő vagy megbízottja a reá nézve kötelező – a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 11–12. §-a szerinti – munkavédelemre vonatkozó szabályokban foglalt kötelezettségének nem tett eleget. Ugyanilyen megtérítési kötelezettség terheli a foglalkoztatót akkor is, ha ő vagy alkalmazottja (tagja) a balesetet szándékosan idézte elő.
(1a)234 Ha a baleseti hozzátartozói nyugellátás több foglalkoztatónál elszenvedett balesetek (foglalkozási megbetegedések, szilikózis) együttes következménye alapján került megállapításra, az (1) bekezdés szerinti feltételek fennállása esetén a foglalkoztatókat olyan arányban kell kötelezni a nyugellátás megtérítésére, amilyen az egyes üzemi balesetekből eredő egészségkárosodások, egészségiállapot-romlások mértékének egymáshoz viszonyított aránya.
(2)235 Az (1)–(1a) bekezdés rendelkezésének alkalmazása során a foglalkoztató alatt az Mt. szerinti kölcsönvevőt is érteni kell.
88. § (1)236 Aki a nyugellátásra jogosult haláláért felelős, köteles az emiatt nyújtott nyugellátást megtéríteni. A megtérítési kötelezettség olyan mértékben áll fenn, amilyen mértékben a felelősség megállapítható.
(2)237 A felelősség megállapítására a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvénynek (a továbbiakban: Ptk.) a szerződésen kívül okozott károkért fennálló felelősségre vonatkozó szabályait kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy a felelősség abban az esetben is fennáll, ha a nyugellátásra jogosultnak vagyoni kára nincs.
88/A. §238 A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv jogosult a 87–88. §-ok szerinti megtérítési igényt megalapozó eseménnyel kapcsolatban a más hatóságnál, illetve egyéb szervnél indult eljárás során hozott, a megtérítési igény érvényesítéséhez szükséges döntés megismerésére, a döntés alapjául szolgáló iratokba betekinthet, azokról másolatot készíthet. Az eljáró nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv megkeresésére a kért iratok másolatát az érintett szerv harminc napon belül köteles megküldeni.
89. §239 (1) A 87–88. § alapján megtérítésre kötelezett a ténylegesen nyújtott nyugellátásért felelős. A megtérítés összege nem csökkenthető azért, mert a megtérítés alapját képező nyugellátás a jogosultat egyéb jogcímen is megilletné.
b)240 a megtérítésre kötelezett gazdálkodó szervezet (foglalkoztató vagy egyéb szerv) felszámolással, illetve végelszámolással jogutód nélkül megszűnik.
b) az árvaellátás egyhavi összegének az árva 25. életéve betöltéséig terjedő időtartamra számított összegét,
c)241 özvegyi nyugdíj, szülői nyugdíj, illetve baleseti hozzátartozói nyugellátás egyhavi összegének az ellátásban részesülő személyre irányadó öregségi nyugdíjkorhatár betöltéséig terjedő időtartamra, de legalább négy évre számított összegét, az irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt betöltött, ellátásban részesülő személy esetén négy évre számított összegét
b) a (3) bekezdés b) pontja szerinti esetben a felszámolást, illetőleg a végelszámolást elrendelő végzés közzétételét megelőző hónapban
a)243 baleseti hozzátartozói nyugellátásra vonatkozó rendelkezéseit a baleseti járadék megtérítésére vonatkozóan azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a megtérítés összegének meghatározásánál az Eb. 58. §-a (1) bekezdésének a) pontjában említett baleseti járadék esetében az Eb. 57. §-ának (2) bekezdése szerinti kétévi időtartamot kell alapul venni,
90. §244 Ha a nyugdíjfolyósító szerv a megállapított nyugellátást a határozat közlését követő tíz munkanapon belül nem folyósítja, a késedelmesen folyósított nyugellátás összege után – a határidő lejártát követő naptól – késedelmi kamatot fizet. A késedelmi kamat naptári napokra számított mértéke a felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének 365-öd része.
91. §245 (1)246 Az a kötelezett, aki a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv részére történő, jogszabályban meghatározott bejelentési, nyilvántartási, adatszolgáltatási, illetőleg a nyugdíjbiztosítási feladatok ellátásával kapcsolatos egyéb kötelezettségét nem teljesíti, vagy késedelmesen teljesíti, illetve annak nem az előírt módon tesz eleget, 10 000 forinttól 100 000 forintig terjedő, a jogsértés egy éven belüli ismételt megállapítása esetén 200 000 forintig terjedő mulasztási bírságot köteles fizetni.
(4)247 A mulasztási bírságot az elsőfokú nyugdíjbiztosítási igazgatási szervhez kell befizetni.
(5)248 Aki a mulasztási bírságot a jogerős határozatban megállapított határidőn belül nem fizeti meg, – késedelmi pótlék helyett – a kiszabott mulasztási bírság kétszeresét köteles megfizetni.
92. § 249
93. §250 (1) A nyugdíj-biztosítási igazgatási szerv az e törvényen alapuló követelését öt éven belül érvényesítheti.
(2)251 A nyugdíj-biztosítási igazgatási szerv a követelését – ha e törvény másként nem rendelkezik – fizetésre kötelező határozattal érvényesíti.
(3)252 Ha a nyugdíjfolyósító szervtől rendszeres pénzellátásban részesülő személy a fizetésre kötelező határozat jogerőre emelkedésétől számított tizenöt napon belül fizetési kötelezettségét nem teljesíti, a követelést a pénzellátásból történő letiltással a nyugdíjfolyósító szerv érvényesíti a bírósági végrehajtásról szóló törvény szabályai szerint. Egyéb esetben a követelést a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv megkeresésére az állami adóhatóság adók módjára hajtja be.
(5)253 A nyugdíj-biztosítási igazgatási szerv a (3) bekezdésben meghatározott végrehajtást az öregségi nyugdíj legkisebb összegét elérő vagy azt meghaladó követelésre kezdeményezi.
(6)254 A nyugdíj-biztosítási igazgatási szerv által a közigazgatási hatósági eljárás során kiszabott eljárási bírság jogcímen fennálló követelés érvényesítésére a (2)–(5) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni.
94. §255 (1) A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv vezetője a foglalkoztató, egyéb szerv és a magánszemély (a továbbiakban együtt: fizetésre kötelezett) kérelme alapján a nyugellátás visszafizetése, a megtérítés és annak késedelmi pótléka címén megállapított követelést, valamint a mulasztási bírságtartozást méltányosságból mérsékelheti vagy elengedheti, illetve részletfizetést vagy fizetési halasztást engedélyezhet, ha
Jogorvoslat és döntés-felülvizsgálat257
95. § (1)258 A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv a határozat jogerőre emelkedését követően kérelemre vagy hivatalból a tudomására jutott tények, adatok alapján a nem jogszabálysértő döntését az ügyfél javára korlátozás nélkül módosíthatja azzal, hogy a magasabb összegű ellátás legfeljebb hat hónapra visszamenőleg jár.
(2)259 A nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek eljárásában újrafelvételi eljárásnak nincs helye.
(4)261 A méltányossági jogkörben – a kivételes nyugellátás megállapítása, a kivételes nyugellátás-emelés és az egyszeri segély engedélyezése, valamint a 94. § rendelkezései alapján a tartozás mérséklése, elengedése, illetőleg a fizetési könnyítés engedélyezése tárgyában – hozott döntéssel szemben jogorvoslatnak helye nincs.
(5)262 Ha a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv kérelemre vagy hivatalból megállapítja, hogy a fellebbezési vagy felügyeleti eljárás keretében, illetve a bíróság által el nem bírált döntése jogszabályt sért, döntését
ba)263 ha a nyugellátás jogalap nélküli megállapításáért a nyugellátásban részesülőt felelősség nem terheli, a módosítást vagy visszavonást elrendelő határozat keltét követő hónap első napjától,
(6)264 A határozat módosításának vagy visszavonásának az (5) bekezdés ba) pontja szerinti kezdő időpontja nem érinti a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv – 84–89. §-ban foglalt rendelkezéseken alapuló, külön eljárásban érvényesítésre kerülő – követelésének jogalapját, valamint annak a felelősségét és visszafizetési, illetve megtérítési kötelezettségét, akinek a nyugellátás jogalap nélküli megállapítása, folyósítása felróható.
(7)265 A 87–88. § szerinti megtérítés ügyében hozott határozattal szemben fellebbezésnek nincs helye.
(8)266 A jogerős határozattal megállapított szolgálati idő tartamát a nyugellátás megállapítása során – az (5) bekezdés b) pontjában foglaltaktól eltérően – a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv az ügyfél terhére nem módosíthatja.
96. § (1)267 A nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek – ideértve a foglalkoztatókat, illetve egyéb szerveket – a természetes személyről adatokat társadalombiztosítási azonosító jel (a továbbiakban: TAJ-szám) alkalmazásával
a)268 természetes személyazonosító adatok,
e)269 a rokkantság fokára, az egészségkárosodás, egészségi állapot mértékére, a szakmai munkaképességre, a rehabilitálhatóságra, továbbá az egészségi állapotra vonatkozó adatok, amennyiben jogszabály szerint a nyugellátás, egyéb ellátás megállapítása az egészségi állapot figyelembevételével történik,
f)270 a keresetre, jövedelemre, valamint a levont és befizetett járulékokra vonatkozó adatok,
g)271 a hozzátartozókra vonatkozó adatok, amennyiben jogszabály szerint a nyugellátás, egyéb ellátás megállapítása a hozzátartozói minőség figyelembevételével történik,
h)272 a megállapított, illetve folyósított ellátásra vonatkozó adatok,
i)273 a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletétől átvett adatok, továbbá – ha azt az államháztartás részére utalták át – a visszalépő tagi kifizetések összege
(3)274 A 96. § (2) bekezdése alapján nyilvántartásba vett adatokból
a)275 az állami adóhatóság, valamint a vámhatóság az ellenőrzési feladatok érdekében az a) pont szerinti adatok, valamint a d) pontból a munkahelyre vonatkozó,
b)276 az állami adóhatóság, az önkormányzati adóhatóság az adókötelezettség ellenőrzése és az adó-végrehajtási eljárás lefolytatása érdekében, a támogatás megállapítása és ellenőrzése érdekében az a)–d) pontjai, az e) pontból a rokkantság fokára vonatkozó, valamint az f) pont,
c)277 a munkaügyi és szociális igazgatás szervei, az állami foglalkoztatási szerv az ellátás megállapítása, folyósítása és ellenőrzése, illetve munkaügyi ellenőrzés céljából a (2) bekezdés a)–f) pontjai, a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv a támogatás megállapítása céljából a (2) bekezdés a)–d) és f) pontjai,
e)278 a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatalai és a cégbíróságok külön törvényben meghatározottak,
g)279 az egészségügyi államigazgatási szerv szervei egészségfejlesztési tevékenységük ellátása céljából az a)–e) pontjai
(4)280 A bíróság, az ügyészség, a bűnüldözés és a büntetés-végrehajtás szervei, a nemzetbiztonsági szolgálatok a Tbj. 42. §-ának (4) bekezdése, egyéb szervek pedig a Tbj. 43. §-ának (1) bekezdése szerint jogosultak a nyilvántartásba felvett adatok igénylésére.
(5)281 A (2) bekezdés szerinti adatok statisztikai célra felhasználtatók és statisztikai célú felhasználásra – személyazonosításra alkalmatlan módon – átadhatók.
(6)282 A (4) bekezdésben nem szabályozott esetben adatok közlésének csak akkor van helye, ha ahhoz az érintett írásban hozzájárult.
(7)283 A Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős nyugdíjbiztosítási szerv vezetője a polgárok személyes adatai védelméért való felelősségének körében köteles olyan technikai és szervezési intézkedéseket tenni, ellenőrzési rendszert kialakítani és adatvédelmi szabályzatot kiadni, amely biztosítja az adatvédelmi követelmények teljesülését. Az érintett személy vagy képviselője azonban a nyilvántartásba betekinthet, az iratokról másolatot, illetőleg nyilvántartott adatairól felvilágosítást kérhet.
(8)–(9)284
(10)285 Az e törvény szerinti eljárások során az uniós rendeletek szerinti hozzáférési pontot működtető egészségügyért felelős miniszter az uniós rendeletek szerinti célból, az ahhoz szükséges mértékben és ideig kezeli az elektronikus adatcserével érintett, a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek által e törvény szerint kezelt személyes és különleges adatokat.
Társadalombiztosítási egyéni számla286
96/A. §287 A társadalombiztosítási egyéni számla természetes személyenként tartalmazza
b) a biztosított után a 2012. december 31-ét követő időszakra bevallott nyugdíjjárulék összegére vonatkozó, az állami adóhatóságtól átvett adatokat.
A nyilvántartás adatainak egyeztetése és a szolgálati idő, jogosultsági idő igazolása288
96/B. §289 (1) A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv a biztosított, volt biztosított biztosítási kötelezettséggel járó jogviszonyaira és kereseteire, jövedelmeire vonatkozó, nyilvántartásba bejelentett adatokat a biztosítottal, volt biztosítottal hatósági eljárás keretében egyezteti.
a) a biztosításban töltött időszakok, egyéb szolgálati idők, nő esetén a 18. § (2b)–(2d) bekezdése szerinti jogosultsági idők,
(4) A biztosított, volt biztosított az értesítés vele való közlését követő kilencven napon belül jelzi a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv részére azokat az általa ismert, (3) bekezdés szerinti adatokat, amelyeket a nyilvántartás nem tartalmaz, vagy amelyek nem egyeznek meg a nyilvántartott adatokkal. A biztosított, volt biztosított az általa közölt adatokat igazoló, rendelkezésére álló okiratokat megküldi a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervnek.
(6) Az egyeztetési eljárás ügyintézési határideje hatvan nap, amely további hatvan nappal meghosszabbítható. Az ügyintézési határidőbe nem számít bele a (3) bekezdés szerinti értesítéstől a biztosított, volt biztosított jelzésének beérkezéséig – ideértve azt az esetet is, ha a biztosított, volt biztosított azt jelzi, hogy az értesítésben foglaltakkal kapcsolatban nincs észrevétele –, ennek hiányában a (4) bekezdés szerinti határidő leteltéig terjedő idő.
96/C. §290 (1) A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv – a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős nyugdíjbiztosítási szerv vezetője által jóváhagyott ütemterv szerint – 2014. december 31-éig köteles hivatalból megindítani az egyeztetési eljárást az 1955. és 1959. között született biztosítottak, volt biztosítottak esetében. Az 1960. évben vagy azt követően született biztosítottak, volt biztosítottak esetében 2015. január 1-jétől ötéves korcsoportonként kell – a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős nyugdíjbiztosítási szerv vezetője által jóváhagyott ütemterv szerint – az egyeztetési eljárást hivatalból megindítani. Egy ötéves korcsoport kiértesítésére két év áll rendelkezésre.
96/D. §291 (1) Az egyeztetési eljárás lezárását követően a korábbi egyeztetési eljárással érintett és azt megelőző időszakra (a továbbiakban együtt: lezárt időszak) nyilvántartott adatok a biztosított, volt biztosított kérelmére vagy hivatalból indult újabb egyeztetési eljárás keretében, olyan tény, adat vagy más bizonyíték alapján egészíthetők ki vagy módosíthatók, amelyeket a korábbi egyeztetési eljárásban nem vizsgáltak.
96/E. §292 (1) A biztosított, volt biztosított a megszerzett szolgálati idejéről, a 18. § (2b)–(2d) bekezdése szerinti jogosultsági idejéről, illetve a 96/B. § (3) bekezdése szerinti más adatairól hatósági bizonyítvány kiállítását kérheti.
97. §293 (1)294 A nyugdíj-biztosítási igazgatási szerv felhívására a nyugdíj-biztosítási feladatok ellátásához szükséges adatokat tizenöt napon belül kell közölni.
(2)–(4)295
(5)296 A nyugellátásban részesülő személy tizenöt napon belül köteles bejelenteni a nyugdíj-biztosítási igazgatási szervnek minden olyan tényt, adatot, körülményt, amely a nyugellátásra jogosultságát vagy a nyugellátás folyósítását érinti. A 83. § (2) bekezdésében megjelölt személyek vagy a nyugellátás felvételére jogosított más személy a jogosult halálának tényét és annak időpontját tizenöt napon belül kötelesek bejelenteni a nyugdíjfolyósító szervnek.
(6)297
(7)–(8)298
(10)299 A rehabilitációs ellátásban vagy rehabilitációs járadékban részesülő személyekre vonatkozó tárgyévi nyugdíjbiztosítási adatszolgáltatást az előírt határidőig a nyugdíjfolyósító szerv teljesíti.
98. § (1)300 A bejelentések közvetlenül a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervnél, posta útján vagy elektronikus úton teljesíthetők.
99. § (1)301 Az adatszolgáltatást – ha jogszabály kivételt nem tesz – elektronikus úton kell teljesíteni. A nyilvántartások vezetésére, az adatszolgáltatásra, az e törvényben előírt bejelentés teljesítésére, az igény érvényesítésére a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős nyugdíjbiztosítási szerv számítógépes program használatát írhatja elő, illetőleg nyomtatványt rendszeresíthet.
(2)302 A Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős nyugdíjbiztosítási szerv az előírt nyilvántartási, adatszolgáltatási és bejelentési kötelezettség, továbbá rendszeresített nyomtatvány használata alól mentesítést adhat. A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv a bejelentés módjára és a határidőkre egyes foglalkoztatókkal és egyéb szervekkel eltérő megállapodást köthet.
100. § (1)303 A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv szak- és pénzügyi ellenőrzése kiterjed a nyugdíjbiztosítással kapcsolatos jogszabályok megtartására, illetőleg a nyilvántartási és az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítésére, a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv hatáskörébe tartozó nyugellátás megállapításával kapcsolatos adatszolgáltatásra. Az ehhez szükséges nyilvántartásokat, könyvelési és egyéb okmányokat, illetőleg adatokat rendelkezésre kell bocsátani.
(2)304 Ha a nyugellátás megállapítására irányuló eljárásban vagy az egyeztetési eljárásban a tényállás tisztázása érdekében indokolt, az adatszolgáltatásra kötelezett, illetve az egykorú iratokat őrző más személy vagy szervezet birtokában lévő olyan adatok megismerése céljából, amelynek kezelésére törvény a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervet feljogosítja, hatósági ellenőrzést kell lefolytatni.
a)305 az öregségi nyugdíj alapját képező havi átlagkereset, valamint a saját jogú nyugdíjasként történt foglalkoztatás után járó nyugdíjnövelés alapjául szolgáló kereset, jövedelem meghatározásánál a növelés mértékét a Központi Statisztikai Hivatal által utoljára közzétett adatok alapulvételével minden év márciusában,
c)306 a nyugellátás megállapítására és folyósítására vonatkozó részletes szabályokat,307
d)308 a nyugdíjprémium megállapítására és a végrehajtásra vonatkozó részletes szabályokat, valamint a (6) bekezdés a) pontja szerinti szorzószámot,
e)309 a nyugellátás összegének megállapításánál a személyi jövedelemadó képzett összegét,
f)310 a nyugellátás emelésének részletes szabályait, valamint évente az 1998. december 31-e utáni időponttól megállapításra kerülő öregségi teljes nyugdíji és árvaellátás évenkénti legkisebb összegeit, továbbá az 50. § (6) bekezdése szerinti együttfolyósítási összeghatárt,311
g)312 az öregségi nyugdíj és a 6. § (4) bekezdése szerinti ellátások szüneteltetésének részletes eljárási szabályait,
h)313 az igény érvényesítésével, az igény elbírálásával, a megállapító és a folyósító szervek közötti adatszolgáltatással kapcsolatos eljárást, továbbá a rögzített öregségi nyugdíj megállapítására vonatkozó részletes szabályokat,
i)314 a visszafizetési és megtérítési kötelezettség teljesítésével, elmulasztásával, továbbá a követelés érvényesítésével, valamint a mérséklés, elengedés, fizetési halasztás, részletfizetés engedélyezésével kapcsolatos eljárási rendelkezéseket,
k) a szolgálati idő számításánál az előrehozott nyugdíjra jogosultsághoz a szüléssel és a gyermekneveléssel kapcsolatos beszámítási kedvezmények feltételeit, valamint részletes szabályait,
m)315 a nyugdíj-biztosítási igazgatási szervek hivatalos iratainak a közigazgatási hatósági eljárásokban elektronikus úton történő teljesítésével kapcsolatos részletes szabályokat,
n)316 a kivételes nyugellátás megállapításának, továbbá a kivételes nyugdíjemelés és az egyszeri segély engedélyezésének részletes szabályait,317
o)318 a 18. § (2b)–(2c) bekezdés szerinti, kereső tevékenységgel járó biztosítási vagy azzal egy tekintet alá eső jogviszonyokat
p)319 az özvegyi járadék számítására vonatkozó szabályokat;
q)320 a 2. § (6) bekezdés szerinti esetben a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerben szerzett jogosultságok meghatározásának, beszámításának módját;
r)321 a társadalombiztosítási egyéni számlával kapcsolatos részletes szabályokat;
s)322 az egyeztetési eljárás és a jogosultsági idő, szolgálati idő igazolása iránti eljárás részletes szabályait
(2)–(3)323
(4)324 Annak a személynek, akinek az öregségi nyugdíjkorhatár emeléséről és az ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló 1996. évi LIX. törvény 21. § (7) bekezdése alapján megállapított átmeneti járadékot, előnyugdíjat vagy korengedményes nyugdíjat folyósítanak vagy folyósítottak, az öregségi, illetőleg az özvegyi nyugdíja megállapításánál a jogosultra irányadó öregségi nyugdíjkorhatár alatt – a Tny. rendelkezéseitől eltérően – az ott meghatározott életkor(oka)t kell érteni.
(5)325 Ha a bruttó hazai termék változatlan áron számított növekedésének a tárgyévben várható mértéke a 3,5 százalékot meghaladja, és az államháztartás – a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott – tárgyévi egyenlegcélja várhatóan teljesül, a tárgyév novemberében nyugdíjprémiumot kell fizetni annak a személynek, aki a tárgyévet megelőző év legalább egy napján, valamint a tárgyév novemberében a társadalombiztosítási nyugdíjrendszer keretében járó vagy azzal a 6. § (4) bekezdése alapján egy tekintet alá eső
a)326
c)327 a b) pontban nem említett nyugellátásban – ide nem értve a rehabilitációs járadékot – részesül, és a 18. § (1) bekezdése szerinti életkort a tárgyévet megelőzően betöltötte.
(6)328 A nyugdíjprémium összege a következő két szám szorzata:
(7)329 Ha a bruttó hazai termék változatlan áron számított növekedésének – a központi költségvetésről szóló törvényben – tárgyévre tervezett mértéke a 3,5 százalékot meghaladja, a nyugdíjprémium kiadásainak fedezetére a Nyugdíjbiztosítási Alap költségvetésében céltartalékot kell képezni.
(8)330 A nyugdíjprémiumot a nyugdíjfolyósító szerv hivatalból, a november havi nyugellátással együtt folyósítja. A nyugdíjprémium megállapításáról határozatot nem kell hozni.
101/A. §331 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben jelölje ki
c) a társadalombiztosítási egyéni számlát vezető szervet vagy szerveket.332
102. § E törvény hatálybaléptetéséről a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló törvény rendelkezik.333 E törvény rendelkezéseit – az 1998. január 1-je előtti időponttól megállapított nyugellátások emelésére vonatkozó 62. §, továbbá a 38. § (2) bekezdése kivételével – az 1997. december 31-ét követő időponttól megállapításra kerülő ellátásokra kell alkalmazni. A 38. § (2) bekezdése e törvény kihirdetése napján lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit az 1995. december 31-e utáni időponttól megállapításra került (kerülő) ellátásokra is alkalmazni kell.
102/A. §334 (1) E törvénynek az egyes nyugdíjbiztosítási tárgyú és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2010. évi CLXX. törvénnyel megállapított 22/A. § (1) bekezdését a 2010. december 31-ét követően saját jogú nyugdíjasként történt foglalkoztatásra, illetve egyéni vagy társas vállalkozóként végzett kiegészítő tevékenységre (a továbbiakban együtt: foglalkoztatás) kell alkalmazni.
(2)335 A 2011. január 1-jét megelőzően szerzett, a 22/A. § – 2011. január 1-jét megelőzően hatályos – rendelkezéseinek hatálya alá tartozó, korábbi nyugdíjnövelésnél figyelembe nem vett kereset, jövedelem után – időbeli korlátozás nélkül előterjeszthető kérelemre – a 2010. december 31-ei állapotnak megfelelően a nyugdíjat meg kell növelni. A növelés naptári éve előtt elért keresetet, jövedelmet a 22. § (9) bekezdése szerint kell a növelést megelőző naptári év kereseti szintjéhez igazítani, egyebekben a növelés összegének kiszámítására a 22/A. § (2) bekezdésének
102/B. §336 E törvénynek az egyes nyugdíjbiztosítási tárgyú és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2010. évi CLXX. törvénnyel megállapított 93. § (3) bekezdését a 2011. január 1-jén folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
102/C. §337 Az egyéni vállalkozók nyilvántartását vezető szerv a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős nyugdíjbiztosítási szervnek 2011. február 28-áig elektronikus úton átadja azoknak az egyéni vállalkozóknak – az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló 2009. évi CXV. törvény 11. § (1) bekezdése szerinti – adatait, akik az egyéni vállalkozói tevékenység megkezdését, szünetelését, megszűnését, illetve az adatokban bekövetkező egyéb változást 2010. évben jelentették be. Az adatátadás rendjéről az egyéni vállalkozók nyilvántartását vezető szerv és a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős nyugdíjbiztosítási szerv megállapodást köt.
102/D. §338 (1)339 A 2012. január 1-jét megelőző időre folyósított rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíj visszafizetésére és megtérítésére a 2011. december 31-én hatályos szabályokat 2011. december 31-ét követően is alkalmazni kell.
(2)340 Azt a rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíjat, amelyet a 2011. december 31-én hatályos 87. vagy 88. § alapján meg kellett téríteni, és 2012. január 1-jétől a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól szóló törvény rendelkezése alapján öregségi nyugdíjként kell továbbfolyósítani, továbbra is meg kell téríteni a 2011. december 31-én hatályos rendelkezések alapján azzal, hogy ahol e rendelkezések rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíjat említettek, azon öregségi nyugdíjat kell érteni.
102/E. §341 Aki 2009. december 31-éig az öregségi teljes, illetve résznyugdíjhoz szükséges életkort betöltötte és az előírt szolgálati időt megszerezte, e jogosultságát a Tbj. 5. § (1) bekezdés a)–b) és e)–g) pontja szerinti biztosítással járó jogviszony, illetve a 18. § (4) bekezdése szerinti jogviszony fennállása esetén is érvényesítheti. Ebben az esetben öregségi nyugdíjkorhatárnak e törvény 2009. december 31-én hatályos rendelkezései szerinti életkort kell tekinteni.
102/E. §342 Az Európai Unió tisztviselőinek és más alkalmazottainak nyugdíjbiztosítási átutalásáról és visszautalásáról, valamint egyes nyugdíjbiztosítási tárgyú és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2012. évi CXII. törvénnyel megállapított 41. § (1) bekezdés b) pontjának, valamint 44/D. § (2) és (3) bekezdésének rendelkezéseit 2012. január 1-jére visszamenőlegesen alkalmazni kell. A nyugdíj-megállapító szervek a 2012. január 1-je és július 31-e közötti időponttól megállapított hozzátartozói nyugellátások összegét 2012. szeptember 30-áig felülvizsgálják, és ha a 41. § (1) bekezdés b) pontját vagy a 44/D. § (2) bekezdését alkalmazni kell, a hozzátartozói nyugellátást hivatalból, visszamenőlegesen magasabb összegben állapítják meg.
102/F. §343 A rokkantsági vagy rehabilitációs ellátásban részesülő személy özvegyi nyugdíja – ha 2011. december 31-én özvegyi nyugdíj mellett átmeneti járadékban vagy rendszeres szociális járadékban részesült, vagy az özvegyi nyugdíj folyósítására tekintettel az átmeneti járadékát, rendszeres szociális járadékát szüneteltették – a feléledés kivételével nem módosítható harmincszázalékos mértékűre.
102/G. §344 (1) Ha a jogszerző 2011. február 28-át követően hunyt el, az özvegyi nyugdíj megállapítására, feléledésére irányuló, 2012. augusztus 1-jén folyamatban lévő eljárásokban az özvegyi járadékra való jogosultságot hivatalból vizsgálni kell.
102/H. §345 Az Európai Unió tisztviselőinek és más alkalmazottainak nyugdíjbiztosítási átutalásáról és visszautalásáról, valamint egyes nyugdíjbiztosítási tárgyú és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2012. évi CXII. törvény 1. mellékletével megállapított 1. melléklet rendelkezéseit 2011. december 1-jére visszamenőlegesen alkalmazni kell. A nyugdíj-megállapító szervek a 2011. december 1-je és 2012. július 31-e közötti időponttól, a 12. § (7) bekezdése alapján megállapított nyugellátások összegét 2012. szeptember 30-áig felülvizsgálják, és a nyugellátást hivatalból, visszamenőlegesen magasabb összegben állapítják meg.
102/I. §346 (1) A 2013. január 1-jén a 83/C. § (1) bekezdése szerinti jogviszonyban álló, öregségi nyugdíjban részesülő személy a 83/C. § (1) bekezdése szerinti jogviszony fennállásának tényét 2013. április 30-áig köteles bejelenteni a nyugdíjfolyósító szervnek.
102/J. §347 A 18. § (2) bekezdés c) pontja, (2a) bekezdés b) pontja, a 83/C. § és a 102/I. § a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvény alapján rendelkezési állományba helyezett bíróra, valamint a legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló törvény alapján rendelkezési állományba helyezett ügyészre nem alkalmazható az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépésétől348 2022. december 31-ig.
102/K. §349 (1) A fekvőbeteg-szakellátó és egyes fekvőbeteg-szakellátókhoz kapcsolódó egészségügyi háttérszolgáltatást nyújtó, 100%-os állami tulajdonban lévő, valamint azok 100%-os tulajdonában lévő gazdasági társaságok által ellátott feladatok központi költségvetési szervek általi átvételéről, valamint az ezzel kapcsolatos eljárási kérdések rendezéséről szóló 2013. évi XXV. törvény rendelkezései alapján, az átvétellel érintett gazdasági társaságokkal az átvétel időpontjában munkaviszonyban álló személyekkel létesített közalkalmazotti jogviszony keretében továbbfoglalkoztatott, öregségi nyugdíjban részesülő személy a közalkalmazotti jogviszony létesülésének tényét 2013. június 1-jéig köteles bejelenteni a nyugdíjfolyósító szervnek.
103. §350 E törvény a Tanácsnak a férfiakkal és nőkkel való egyenlő bánásmód elvének a szociális biztonság területén történő fokozatos megvalósításáról szóló 79/7/EGK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.
104. §351 Ez a törvény a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
1. melléklet az 1997. évi LXXXI. törvényhez352
2. melléklet az 1997. évi LXXXI. törvényhez353
20 A 6. § (1) bekezdésének d) pontját a 2007: LXXXIV. törvény 18. § (1) bekezdése iktatta be, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. § (2) bekezdését.
22 A 6. § (3) bekezdését az 1998: LXXVII. törvény 1. §-a iktatta be, szövegét újonnan a 2003: IV. törvény 64. §-a állapította meg, záró szövegrésze a 2011: CXCI. törvény 103. § f) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
41 A 18. § (2b) bekezdését a 2010: CLXX. törvény 1. §-a iktatta be.
42 A 18. § (2c) bekezdését a 2010: CLXX. törvény 1. §-a iktatta be.
61 A 22. § (2) bekezdése a 2007: LXXXIV. törvény 18. § (3) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 2011: CXCI. törvény 102. § b) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
62 A 22. § (2) bekezdés a) pontja a 2011: CXCI. törvény 102. § b) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
63 A 22. § (3) bekezdése a 2012: CXII. törvény 21. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
64 A 22. § (4) bekezdése a 2004: CXXXV. törvény 122. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg, e módosító törvény 118. § (4) bekezdése alapján a módosított rendelkezést a 2004. december 31-e utáni időponttól megállapításra kerülő ellátásokra kell alkalmazni.
65 A 22. § (5) bekezdése a 2000: CXXXIII. törvény 102. §-ának (1) bekezdése, a 2012: CXII. törvény 31. § (2) bekezdés a) pontja és 32. § (3) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
66 A 22. § (6) bekezdése a 2012: CCVIII. törvény 7. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
67 A 22. § (7) bekezdése a 2012: CCVIII. törvény 7. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
68 A 22. § (8) bekezdése a 2012: CCVIII. törvény 7. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
69 A 22. § (9) bekezdését a 2005: LXXII. törvény 3. § (4) bekezdésének c) pontja iktatta be, szövege a 2012: CCVIII. törvény 7. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
70 A 22. § (10) bekezdését a 2012: CXII. törvény 21. § (5) bekezdése iktatta be.
71 A 22. § (11) bekezdését a 2012: CCVIII. törvény 7. § (3) bekezdése iktatta be.
72 A 22/A. §-t a 2006: CVI. törvény 5. §-a iktatta be, szövege a 2010: CLXX. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
73 A 22/A. § (1) bekezdése a 2012: CCVIII. törvény 86. § f) pontja szerint módosított szöveg.
82 A 38. § (1) bekezdésének e) pontja az 1999: CIX. törvény 19. §-ának (2) bekezdésével megállapított, a 2011: CXCI. törvény 102. § c) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
83 A 38. § (1) bekezdésének f) pontja a 2007: XVII. törvény 82. § (6) bekezdésének b) pontjával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 80. § (3)–(4) bekezdését.
87 A 38. § (2) bekezdése 1997. július 25-én lépett hatályba. A 38. § (2) bekezdése a 2000: CXXXIII. törvény 102. § (2) bekezdése, a 2006: CIX. törvény 83. § (5) bekezdésének n) pontja szerint módosított szöveg.
88 A 38. § (2) bekezdésének a) pontja a Magyar Közlöny 1997. évi 80. számában közzétett helyesbítésnek megfelelő szöveg. A 38. § (2) bekezdés a) pontja a 2011: CLVI. törvény 226. § b) pontja szerint módosított szöveg.
89 A 38. § (2) bekezdésének b) pontja a Magyar Közlöny 1997. évi 80. számában közzétett helyesbítésnek megfelelő szöveg. A 38. § (2) bekezdés a) pontja a 2011: CLVI. törvény 226. § b) pontja szerint módosított szöveg.
90 A 38. § (2) bekezdésének c) pontja a Magyar Közlöny 1997. évi 80. számában közzétett helyesbítésnek megfelelő szöveg. A 38. § (2) bekezdés a) pontja a 2011: CLVI. törvény 226. § b) pontja szerint módosított szöveg.
91 A 38. § (2) bekezdés d) pontját a 2011: CLVI. törvény 225. §-a iktatta be.
92 A 38. § (3) bekezdését a 2009: CIX. törvény 20. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 55. § (16) bekezdése alapján a rendelkezést első ízben a 2010. január 1. napját követően indult nyugdíjügyekben – ideértve a szolgálati idő elismerése iránti kérelmeket is – kell alkalmazni.
93 A 39. § a 2003: CXVI. törvény 97. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. A § eredeti szövegének számozását (1) bekezdésre változtatta a 2007: CLVI. törvény 7. §-a, szövege a 2008: LXXXII. törvény 31. § (10) bekezdése, a 2011: CXCI. törvény 102. § d) pontja, a 2012: CXII. törvény 32. § (3) bekezdés d) pontja, a 2012: LXXXVI. törvény 45. § a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
94 A 39. § (2) bekezdését a 2007: CLVI. törvény 7. §-a iktatta be, egyidejűleg a § eredeti szövegének számozását (1) bekezdésre változtatta. A 39. § (2) bekezdése a 2012: LXXVI. törvény 42. § 1. pontja, a 2012: CCVIII. törvény 14. § b) pontja szerint módosított szöveg.
95 A 41. § (1) bekezdése a 2012: CXII. törvény 23. §-ával megállapított szöveg.
96 A 41. § (5) bekezdése a 2003: CXVI. törvény 97. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
97 A 43. § (2) bekezdése a 2007: LXXXII. törvény 13. § (1) bekezdésének 36. pontja szerint módosított szöveg.
98 A 43. § (3) bekezdését a 2003: IV. törvény 70. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2009: LVI. törvény 418. § (14) bekezdése.
99 A 43/A. §-t a 2003: LXXXIV. törvény 28. §-a (3) bekezdésének b) pontja iktatta a szövegbe.
100 A 43/A. § (2) bekezdése a 2011: CXCI. törvény 102. § e) pontja, a 2012: CXII. törvény 31. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
101 A 43/A. § (3) bekezdését a 2004: CXXXV. törvény 119. § (1) bekezdésének f) pontja hatályon kívül helyezte.
102 A 44. § eredeti szövegének számozását (1) bekezdésre változtatta a 2007: CLVI. törvény 8. §-a.
103 A 44. § (2) bekezdését a 2007: CLVI. törvény 8. §-a iktatta be, egyidejűleg a § eredeti szövegének számozását (1) bekezdésre változtatta. A 44. § (2) bekezdését a 2011: CXCI. törvény 103. § k) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
104 A 44/A. §-t az 1998: LXXVII. törvény 6. §-a iktatta a szövegbe.
105 A 44/B. §-t az 1998: LXXVII. törvény 7. §-a iktatta be, szövege a 2011: CXCI. törvény 103. § l) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
106 A 44/C. §-t az 1999: CIX. törvény 19. §-ának (3) bekezdése iktatta be.
107 A 44/C. § (1) bekezdése a 2003: CXVI. törvény 113. § b) pontja, a 2012: CXII. törvény 31. § (2) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
108 A 44/C. § (2) bekezdése a 2003: CXVI. törvény 113. § b) pontja, a 2012: CXII. törvény 31. § (2) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
109 A 44/C. § (3) bekezdése a 2012: CXII. törvény 31. § (2) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
110 A 44/D. §-t a 2011: CXCI. törvény 95. §-a iktatta be, szövege a 2012: CXII. törvény 24. §-ával megállapított szöveg.
111 A 44/D. § záró szövegrésze a 2012: CXII. törvény 31. § (2) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
112 A 46. § a 2011: CXCI. törvény 96. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
113 A 46. § (3) bekezdés a) pontját a 2012: CXII. törvény 32. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
114 A 47. § (2) bekezdés b) pontja a 2011: CXCI. törvény 102. § f) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
115 A 47. § (2) bekezdésének c) pontja a 2005: XLIV. törvény 1. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 2. §-ának (1) bekezdése alapján az ellátás megállapítására – az egyéb jogosultsági feltételek fennállása esetén – 2005. június 4. napjától kezdődően kerülhet sor.
116 A 47. § (3) bekezdése a 2007: CLVI. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
117 A 47. § (3) bekezdése a) pontjának alkalmazása tekintetében lásd a 2007: CLVI. törvény 22. § (7)–(9) bekezdését.
118 A 49. § az 1998: LXXVII. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
119 Az 50. § (1) bekezdése az 1998: LXXVII. törvény 9. §-ával megállapított és a 2005: CLXXIII. törvény 8. § (4) bekezdése, a 2011: CXCI. törvény 103. § m) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
120 Az 50. § új (2) bekezdését az 1998: LXXVII. törvény 9. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (2) bekezdés számozását (4) bekezdésre változtatva. Szövege újonnan a 2003: CXVI. törvény 97. § (5) bekezdésével megállapított, záró szövegrésze a 2011: CXCI. törvény 103. § m) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
121 Az 50. § (2) bekezdésének a) pontja a 2005: CLXXIII. törvény 8. § (4) bekezdése, a 2011: CLXVII. törvény 68. § a) pontja, a 2011: CXCI. törvény 102. § g) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
122 Az 50. § (2) bekezdés b) pontja a 2011: CLXVII. törvény 68. § b) pontja, a 2011: CXCI. törvény 102. § g) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
123 Az 50. § új (3) bekezdését az 1998: LXXVII. törvény 9. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (3)–(4) bekezdés számozását (5)–(6) bekezdésre változtatva. Szövege újonnan a 2003: CXVI. törvény 97. § (5) bekezdésével megállapított és a 2005: CLXXIII. törvény 8. § (4) bekezdése, a 2012: CXII. törvény 31. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
124 Az 50. § eredeti (2) bekezdésének számozását (4) bekezdésre változtatta az 1998: LXXVII. törvény 9. §-a, hatályon kívül helyezte a 2000: CXXXIII. törvény 110. §-a (1) bekezdésének k) pontja.
125 Az 50. § eredeti (3) bekezdésének számozását (5) bekezdésre változtatta az 1998: LXXVII. törvény 9. §-a, szövege e módosító törvény 20. §-a szerint módosított szöveg.
126 Az 50. § eredeti (4) bekezdésének számozását (6) bekezdésre változtatta az 1998: LXXVII. törvény 9. §-a, szövege e módosító törvény 20. §-a szerint módosított szöveg.
127 A 241/2008. (X. 1.) Korm. rendelet 7. § (4) bekezdése alapján az együttfolyósítási összeghatár – 2008. január 1-jei visszamenőleges hatállyal – havi 64 970 Ft.
128 Az 52. § (2) bekezdése a 2011: CXCI. törvény 97. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
129 Az 52. § (3) bekezdése az 1998: LXXVII. törvény 20. §-a szerint módosított szöveg.
130 Az 53. § (1) bekezdése a 2007: CLVI. törvény 10. §-ával megállapított és a 2009: XL. törvény 5. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 8. § (3) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. december 31-ét követő időponttól megállapításra kerülő nyugellátásokra és nyugdíjemelésre kell alkalmazni; a kivételekre vonatkozóan lásd a 8. § (4)–(5) bekezdését.
131 Az 53. § (1) bekezdése a) pontjának alkalmazása tekintetében lásd a 2007: CLVI. törvény 22. § (7)–(9) bekezdését.
132 Az 53. § (2) bekezdését a 2007: CLVI. törvény 23. § (1) bekezdése a) pontjának ag) alpontja hatályon kívül helyezte.
133 Az 53. § (3) bekezdése az 1998: LXXVII. törvény 20. §-a szerint módosított szöveg.
134 Az 53. § (5) bekezdése a 2000: CXXXIII. törvény 123. §-a (1) bekezdésének a) pontja, a 2011: CXCI. törvény 102. § h) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
135 Az 53. § (6) bekezdését a 2009: XL. törvény 10. § (1) bekezdésének ad) alpontja hatályon kívül helyezte.
136 Az 54. § (1) bekezdésének a „ , korábbi házasságból, élettársi együttélésből származó” szövegrészét az Alkotmánybíróság a 170/2010. (IX. 23.) AB határozatának 1. pontjával megsemmisítette 2010. szeptember 23. napjával. Az 54. § (1) bekezdése a 2011: CXCI. törvény 102. § i) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
137 Az 54. § (3) bekezdése a 2000: CXXXIII. törvény 110. §-a (1) bekezdésének k) pontja, a 2009: CIX. törvény 52. § (12) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
138 Az 55. § (1) bekezdése az 1998: LXXVII. törvény 10. §-a, a 2011: CXCI. törvény 102. § j) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
139 Az 55. § (3) bekezdés a) pontja a 2009: LVI. törvény 418. § (14) bekezdése szerint módosított szöveg.
140 Az 55. § (4) bekezdése a 2009: LVI. törvény 418. § (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 423. § (1) bekezdése alapján a 2009. szeptember 30-át követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
141 Az 55. § (5) bekezdése a 2003: IV. törvény 72. §-ával megállapított és a 2009: LVI. törvény 418. § (14) bekezdése szerint módosított szöveg.
142 Az 56. § (1) bekezdése a 2011: CXCI. törvény 103. § n) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
143 Az 56. § (2) bekezdésének b) pontja a 2000: CXXXIII. törvény 110. §-a (1) bekezdésének k) pontja, a 2011: CXCI. törvény 102. § k) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
144 Az 56. § (2) bekezdésének c) pontját a 2000: CXXXIII. törvény 110. §-a (1) bekezdésének k) pontja hatályon kívül helyezte.
145 Az 56. § (4) bekezdését a 2008: LXXXII. törvény 30. § (1) bekezdésének m) pontja hatályon kívül helyezte.
146 Az 57. §-t a 2000: CXXXIII. törvény 110. §-a (1) bekezdésének k) pontja hatályon kívül helyezte.
147 Az 58. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2011: CXCI. törvény 102. § l) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
148 Az 58. § (1) bekezdés a) pontja a 2011: CXCI. törvény 102. § f) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
149 Az 58. § (3) bekezdése a 2011: CXCI. törvény 98. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
150 Az 58. § (4) bekezdése a 2011: CXCI. törvény 98. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
151 A Magyar Közlöny 1997. évi 80. számában közzétett helyesbítésnek megfelelő szöveg.
152 A 58. § (6) bekezdését az 1998: LXXVII. törvény 11. §-ának (2) bekezdése iktatta a szövegbe.
153 Az 59. § (1) bekezdése az 1998: LXXVII. törvény 11. §-ának (3) bekezdésével megállapított szöveg.
154 A 60. § (2) bekezdését a 2011: CXCI. törvény 103. § o) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
155 A 60. § (3) bekezdése a 2011: CXCI. törvény 102. § m) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
156 A 61. § eredeti szövegének megjelölését (1) bekezdésre változtatta a 2011: CXCI. törvény 99. §-a.
157 A 61. § (2) bekezdését a 2011: CXCI. törvény 99. §-a iktatta be, egyidejűleg a § eredeti szövegének megjelölését (1) bekezdésre változtatta. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
158 A 61. § (3) bekezdését a 2011: CXCI. törvény 99. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
159 Az V. Fejezet 5. Címét (61/A. §-t) a 2010: CLIV. törvény 38. §-a iktatta be.
160 A 61/A. § (1) bekezdése a 2012: CXII. törvény 25. §-ával megállapított szöveg.
161 A VI. Fejezet címeit és azok megjelölését a 2012: CXII. törvény 32. § (3) bekezdés e)–f) pontja hatályon kívül helyezte.
162 A 62. § a 2009: XL. törvény 6. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 8. § (3) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. december 31-ét követő időponttól megállapításra kerülő nyugellátásokra és nyugdíjemelésre kell alkalmazni; a kivételekre vonatkozóan lásd a 8. § (4)–(5) bekezdését.
163 A 62. § (1) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 48. §-ával megállapított szöveg.
164 A 62. § (2) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 48. §-ával megállapított szöveg.
165 A 62. § (3) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 48. §-ával megállapított szöveg.
166 A 62. § (5) bekezdése a 2010: CLXX. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
167 A 63. §-t a 2012: CXII. törvény 32. § (3) bekezdés f) pontja hatályon kívül helyezte.
168 A 64. § és az előtte lévő cím a 2005: LXXXIII. törvény 92. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 332. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2005. november 1-je után indult ügyekben és a megismételt eljárásban kell alkalmazni.
169 A 64. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 418. § (13) bekezdése szerint módosított szöveg, e módosító törvény 423. § (2) bekezdése alapján a 2009. szeptember 30-át követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
170 A 64. § (3) bekezdését a 2009: LVI. törvény 418. § (14) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: CCVIII. törvény 9. §-a iktatta be.
171 A 64. § (4) bekezdése a 2009: LVI. törvény 418. § (2) bekezdésével megállapított, a 2011: CXCI. törvény 102. § n) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
172 A 64. § (5) bekezdése a 2006: CIX. törvény 80. § (1) bekezdésének k) pontja szerint módosított szöveg.
173 A 64. § (6) bekezdését a 2006: CIX. törvény 82. § (1) bekezdésének f) pontja hatályon kívül helyezte.
174 A 64. § (7) bekezdését a 2007: CLVI. törvény 23. § (1) bekezdése a) pontjának ah) alpontja hatályon kívül helyezte.
175 A 64. § (8) bekezdése a 2009: LVI. törvény 418. § (3) bekezdésével megállapított, a 2011: CXCI. törvény 102. § o) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
176 A 64. § (9) bekezdése a 2009: LVI. törvény 418. § (3) bekezdésével megállapított, a 2011: CXCI. törvény 102. § p) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
177 A 64. § (10) bekezdését a 2006: CVI. törvény 6. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2009: LVI. törvény 418. § (14) bekezdése.
178 A 65. § a 2005: LXXXIII. törvény 93. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 332. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2005. november 1-je után indult ügyekben és a megismételt eljárásban kell alkalmazni.
179 A 65. § (1) bekezdését a 2009: LVI. törvény 418. § (14) bekezdése hatályon kívül helyezte.
180 A 65. § (2) bekezdése a 2009: XL. törvény 9. § (1) bekezdésének ab) alpontja szerint módosított szöveg.
181 A 66. § a 2003: IV. törvény 74. §-ával megállapított szöveg.
182 A 66. § (1) bekezdésének felvezető szövege a 2006: CIX. törvény 80. § (1) bekezdésének k) pontja, a 2007: CLVI. törvény 23. § (1) bekezdése a) pontjának ai) alpontja szerint módosított szöveg.
183 A 66. § (1) bekezdés a) pontja a 2010: CLXX. törvény 4. § (1) bekezdésével megállapított, a 2011: CXCI. törvény 102. § q) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
184 A 66. § (1) bekezdésének b) pontja a 2005: CLIII. törvény 93. § (2) bekezdésével megállapított, a 2011: CXCI. törvény 102. § q) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
185 A 66. § (2) bekezdését a 2009: LVI. törvény 418. § (14) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2010: CLXX. törvény 4. § (2) bekezdése iktatta be.
186 A 66. § (3) bekezdését a 2010: CLXX. törvény 4. § (2) bekezdése iktatta be.
187 A 67. §-t a 2005: LXXXIII. törvény 339. § 20. pontja hatályon kívül helyezte.
188 A 68. §-t a 2012: CXII. törvény 32. § (3) bekezdés g) pontja hatályon kívül helyezte.
189 A 69. § (2) bekezdése a 2009: LVI. törvény 417. § (7) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 423. § (4) bekezdése alapján a 2009. augusztus 31-ét követő időponttól kezdődően megállapításra kerülő ellátásokra kell alkalmazni.
190 A 70. § (1)–(2) bekezdését a 2011: CXCI. törvény 103. § p) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
191 A 70. § (4) bekezdése a 2011: CXCI. törvény 100. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
192 A 70/A. §-t a 2003: IV. törvény 75. §-a iktatta be, szövege a 2007: LXXXII. törvény 13. § (1) bekezdésének 36. pontja, a 2009: LVI. törvény 418. § (13) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 423. § (2) bekezdése alapján a 2009. szeptember 30-át követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
193 A 71. §-t a 2009: LVI. törvény 418. § (14) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2010: CLXX. törvény 6. §-a iktatta be.
194 A 72. § a 2010: CLXX. törvény 7. §-ával megállapított, a 2011: CXCI. törvény 102. § r) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
195 A 72/A. §-t a 2007: LXXXIV. törvény 18. § (7) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2009: LVI. törvény 418. § (14) bekezdése.
196 A 73. § a 2005: LXXXIII. törvény 338. § 10. pontja szerint módosított szöveg, e módosító törvény 332. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2005. november 1-je után indult ügyekben és a megismételt eljárásban kell alkalmazni.
197 A 74. § a 2009: LVI. törvény 418. § (4) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 423. § (1) bekezdése alapján a 2009. szeptember 30-át követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
198 A 75. § a 2005: LXXXIII. törvény 98. §-ával megállapított, a 2007: LXXXIV. törvény 32. § a) pontjának ae) alpontja, a 2009: LVI. törvény 416. § (12) bekezdése és 418. § (13) bekezdése, a 2011: CXCI. törvény 102. § s) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
199 A 76. § a 2007: LXXXIV. törvény 32. § a) pontjának af) alpontja, a 2009: LVI. törvény 416. § (12) bekezdése szerint módosított szöveg.
200 A 77. §-t a 2009: LVI. törvény 418. § (14) bekezdése hatályon kívül helyezte.
201 A 78. §-t a 2005: LXXXIII. törvény 339. § 20. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2007: LXXXIV. törvény 18. § (8) bekezdése iktatta be, szövege a 2009: LVI. törvény 418. § (14) bekezdése szerint módosított szöveg.
202 A 79. §-t megelőző alcím a 2011: CXCI. törvény 103. § q) pontja szerint módosított szöveg.
203 A 79. § (1) bekezdése a 2007: CLVI. törvény 11. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
204 A 79. § (2) bekezdése a 2012: CCVIII. törvény 12. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
205 A 79. § új (3) bekezdését az 1999: CIX. törvény 19. §-ának (5) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (3) bekezdés számozását (5) bekezdésre változtatva. A (3) bekezdés a 2007: CLVI. törvény 11. § (2) bekezdésével megállapított és a 2009: LVI. törvény 418. § (14) bekezdése szerint módosított szöveg.
206 A 79. § (3a) bekezdését a 2012: CCVIII. törvény 12. § (2) bekezdése iktatta be.
207 A 79. § (4) bekezdését az 1999: CIX. törvény 19. §-ának (5) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2007: LXXXIV. törvény 31. § a) pontjának aa) alpontja, újonnan a 2012: CCVIII. törvény 12. § (3) bekezdése iktatta be.
208 A 79. § eredeti (3) bekezdésének számozását (5) bekezdésre változtatta az 1999: CIX. törvény 19. §-ának (5) bekezdése, hatályon kívül helyezte a 2011: CLXVII. törvény 69. § c) pontja.
209 A 80. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 418. § (5) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 423. § (1) bekezdése alapján a 2009. szeptember 30-át követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
210 A 80. § (2) bekezdése a 2009: LVI. törvény 418. § (5) bekezdésével megállapított és a 2010: CLXX. törvény 16. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
211 A 80. § (3) bekezdése a 2009: LVI. törvény 418. § (13) bekezdése szerint módosított szöveg, e módosító törvény 423. § (2) bekezdése alapján a 2009. szeptember 30-át követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
212 A 80. § (4) bekezdése a 2009: LVI. törvény 418. § (6) bekezdésével megállapított és a 2010: CLXX. törvény 16. § (2) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
213 A 80. § (4a) bekezdését a 2010: CLXX. törvény 8. §-a iktatta be.
214 A 80. § új (5) bekezdését az 1999: CIX. törvény 19. §-ának (8) bekezdése iktatta be, mely az eredeti (5) bekezdés számozását (6) bekezdésre változtatta. Az (5) bekezdés a 2005: LXXXIII. törvény 100. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 332. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2005. november 1-je után indult ügyekben és a megismételt eljárásban kell alkalmazni.
215 A 80. § eredeti (5) bekezdésének számozását (6) bekezdésre változtatta az 1999: CIX. törvény 19. § (8) bekezdése, a (6) bekezdés a 2005: CLIII. törvény 93. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
216 A 81. § a 2009: LVI. törvény 418. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
217 A 81. § (2) bekezdése a 2009: CIX. törvény 52. § (12) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
218 A 83. § (1) bekezdése az 1998: LXXVII. törvény 17. §-ával megállapított szöveg.
219 A 83. § (3) bekezdését a 2006: LXI. törvény 164. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2006: CVI. törvény 20. § (1) bekezdése a) pontjának aa) alpontja.
220 A 83/A. §-t a 2006: CVI. törvény 8. §-a iktatta be.
221 A 83/A. § (1) bekezdése a 2013: XX. törvény 11. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
222 A 83/A. § (3) bekezdése a 2009: XL. törvény 9. § (1) bekezdésének ac) alpontja, a 2010: CLXX. törvény 16. § (2) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
223 A 83/B. §-t a 2006: CVI. törvény 9. §-a iktatta be.
224 A 83/B. § (1) bekezdése a 2011: CLXVII. törvény – 2011: CXCI. törvény 120. § (5) bekezdés a) pontja szerint módosított – 67. §-ával megállapított, a 2013: XX. törvény 10. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
225 A 83/B. § (2) bekezdése a 2009: LVI. törvény 416. § (8) bekezdésével megállapított, a 2009: CXXVII. törvény 2. § (6) bekezdése szerint módosított szöveg.
226 A 83/B. § (3) bekezdése a 2009: LVI. törvény 416. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
227 A 83/B. § (5) bekezdését a 2011: CLXVII. törvény 69. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
228 A 83/C. §-t a 2012: CCVIII. törvény 10. §-a iktatta be.
229 A 83/C. § (1) bekezdése a 2013: XX. törvény 11. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
230 A 84. § (3) bekezdését a 2009: LVI. törvény 416. § (10) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: LXXVI. törvény 42. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
231 A 86/A. §-t a 2000: CXXXIII. törvény 102. §-ának (5) bekezdése iktatta be.
232 A 87. § (2) bekezdését a 2001: XVI. törvény 37. §-a iktatta a szövegbe, egyidejűleg az eredeti szöveg jelölését (1) bekezdésre változtatva.
233 A 87. § (1) bekezdése a 2010: CLXX. törvény 16. § (2) bekezdés f) pontja, a 2012: CXII. törvény 32. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
234 A 87. § (1a) bekezdését a 2010: CLXX. törvény 10. §-a iktatta be, szövege a 2011: CXCI. törvény 102. § t) pontja, a 2012: CXII. törvény 32. § (1) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
235 A 87. § (2) bekezdése a 2003: IV. törvény 84. § (2) bekezdése c) pont cc) alpontja, a 2010: CLXX. törvény 16. § (2) bekezdés g) pontja, a 2012: LXXXVI. törvény 45. § b) pontja szerint módosított szöveg.
236 A 88. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 416. § (12) bekezdése, a 2011: CXCI. törvény 103. § r) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
237 A 88. § (2) bekezdése a 2007: CLVI. törvény 23. § (2) bekezdése a) pontjának ag) alpontja szerint módosított szöveg.
238 A 88/A. §-t a 2006: CVI. törvény 10. §-a iktatta be, szövege a 2009: LVI. törvény 418. § (13) bekezdése, a 2010: CLXX. törvény 16. § (2) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg.
239 A 89. § a 2007: CLVI. törvény 12. §-ával megállapított szöveg.
240 A 89. § (3) bekezdés b) pontja a 2009: LVI. törvény 418. § (14) bekezdése szerint módosított szöveg.
241 A 89. § (4) bekezdés c) pontja a 2009: LVI. törvény 416. § (11) bekezdésével megállapított, a 2011: CXCI. törvény 103. § s) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
242 A 89. § (8) bekezdését a 2009: LVI. törvény 418. § (14) bekezdése hatályon kívül helyezte.
243 A 89. § (10) bekezdés a) pontja a 2011: CXCI. törvény 102. § u) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
244 A 90. § a 2006: CVI. törvény 11. §-ával megállapított és a 2009: LVI. törvény 418. § (13) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 423. § (2) bekezdése alapján a 2009. szeptember 30-át követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
245 A 91. § az 1999: CIX. törvény 19. §-ának (10) bekezdésével megállapított szöveg.
246 A 91. § (1) bekezdése a 2006: CVI. törvény 20. § (2) bekezdésének d) pontja szerint módosított szöveg.
247 A 91. § (4) bekezdése a 2005: LXXXIII. törvény 339. § 20. pontja és a 2006: LXI. törvény 251. § (12) bekezdése, a 2007: LXXXII. törvény 13. § (1) bekezdésének 36. pontja, a 2009: LVI. törvény 418. § (13) és (14) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 423. § (2) bekezdése alapján a 2009. szeptember 30-át követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
248 A 91. § (5) bekezdését a 2007: CLVI. törvény 13. §-a iktatta be, szövege a 2009: LVI. törvény 418. § (13) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 423. § (2) bekezdése alapján a 2009. szeptember 30-át követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
249 A 92. §-t és az előtte lévő címet az 1999: CIX. törvény 24. §-ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
250 A 93. § a 2009: LXXXV. törvény 103. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 66. § (9) bekezdése alapján a 2009. november 1. napja előtt a nyugdíj-biztosítási igazgatási szerv által benyújtott olyan beszedési megbízást, amely teljesítésének törvényi feltételei a benyújtáskor fennálltak, a hitelintézet a kötelezett erre vonatkozó felhatalmazása hiányában is teljesítheti.
251 A 93. § (2) bekezdése a 2010: CLXX. törvény 16. § (2) bekezdés i) pontja szerint módosított szöveg.
252 A 93. § (3) bekezdése a 2010: CLXX. törvény 11. §-ával megállapított szöveg.
253 A 93. § (5) bekezdését a 2009: CIX. törvény 20. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 55. § (21) bekezdése alapján a rendelkezést a 2010. január 1. napját követően meghozott fizetésre kötelező határozatokra kell alkalmazni.
254 A 93. § (6) bekezdését a 2009: CIX. törvény 20. § (3) bekezdése iktatta be.
255 A 94. § és az előtte lévő alcím a 2005: LXXXIII. törvény 102. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 332. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2005. november 1-je után indult ügyekben és a megismételt eljárásban kell alkalmazni.
256 A 94. § (5) bekezdését a 2007: CLVI. törvény 23. § (1) bekezdése a) pontjának al) alpontja hatályon kívül helyezte.
257 A 95. §-t megelőző alcím a 2009: LVI. törvény 418. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
258 A 95. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 418. § (9) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 423. § (1) bekezdése alapján a 2009. szeptember 30-át követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
259 A 95. § (2) bekezdése a 2009: LVI. törvény 418. § (9) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 423. § (1) bekezdése alapján a 2009. szeptember 30-át követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
260 A 95. § (3) bekezdését a 2009: LVI. törvény 418. § (14) bekezdése hatályon kívül helyezte.
261 A 95. § (4) bekezdése a 2005: CLIII. törvény 93. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
262 A 95. § (5) bekezdése a 2005: LXXXIII. törvény 103. § (1) bekezdésével, bevezető szövegrésze a 2009: LVI. törvény 418. § (10) bekezdésével megállapított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 423. § (1) bekezdése alapján a 2009. szeptember 30-át követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
263 A 95. § (5) bekezdése b) pontjának ba) alpontja a 2006: CVI. törvény 20. § (1) bekezdése a) pontjának ab) alpontja szerint módosított szöveg.
264 A 95. § (6) bekezdését a 2005: LXXXIII. törvény 103. § (2) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 332. § (6) bekezdése alapján 2005. november 1-jétől a rendelkezést a 2005. november 1-jét megelőző időpontban kibocsátott fizetési meghagyásokra is alkalmazni kell.
265 A 95. § (7) bekezdését a 2005: LXXXIII. törvény 103. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2006: CIX. törvény 82. § (1) bekezdésének f) pontja. A (7) bekezdést újonnan a 2007: CLVI. törvény 15. §-a iktatta be.
266 A 95. § (8) bekezdését a 2009: LVI. törvény 418. § (11) bekezdése iktatta be, szövege a 2010: CLXX. törvény 16. § (2) bekezdés j) pontja, a 2011: CLXVII. törvény 69. § e) pontja szerint módosított szöveg.
267 A 96. § (1) bekezdésének felvezető szövegrésze a 2003: CXVI. törvény 107. § (1) bekezdésének p) pontja szerint módosított szöveg.
268 A 96. § (2) bekezdés a) pontja a 2009: LVI. törvény 418. § (12) bekezdésével megállapított szöveg.
269 A 96. § (2) bekezdésének e) pontja a 2007: CLVI. törvény 15. § (1) bekezdésével megállapított, a 2011: CXCI. törvény 102. § v) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
270 A 96. § (2) bekezdésének f) pontja a 2005: LXXXV. törvény 67. § (1) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg.
271 A 96. § (2) bekezdésének g) pontját a 2007: CLVI. törvény 15. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: XIII. törvény 13. § a) pontja szerint módosított szöveg.
272 A 96. § (2) bekezdés h) pontját a 2011: XIII. törvény 11. §-a iktatta be, szövege a 2013: XL. törvény 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
273 A 96. § (2) bekezdés i) pontját a 2013: XL. törvény 2. § (1) bekezdése iktatta be.
274 A 96. § § új (3) bekezdését a 2005: LXXXV. törvény 65. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (3)–(6) bekezdés számozását (4)–(7) bekezdésre változtatva.
275 A 96. § (3) bekezdésének a) pontja a 2006: CIX. törvény 83. § (5) bekezdésének n) pontja, a 2008: LXXXI. törvény 219. §-a szerint módosított szöveg.
276 A 96. § (3) bekezdésének b) pontja a 2006: LXI. törvény 165. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 222. §-a alapján 2007. január 1. napján lépett hatályba.
277 A 96. § (3) bekezdésének c) pontja a 2007: CLVI. törvény 15. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
278 A 96. § (3) bekezdés e) pontja a 2012: XCIII. törvény 39. §-a szerint módosított szöveg.
279 A 96. § (3) bekezdésének g) pontja a 2006: CIX. törvény 107. § (3) bekezdésének n) pontja szerint módosított szöveg.
280 A 96. § (3) bekezdése a 2005: LXXXIII. törvény 104. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 332. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2005. november 1-je után indult ügyekben és a megismételt eljárásban kell alkalmazni. A (3) bekezdés számozását (4) bekezdésre változtatta a 2005: LXXXV. törvény 65. §-a.
281 A 96. § eredeti (4) bekezdésének számozását (5) bekezdésre változtatta a 2005: LXXXV. törvény 65. §-a.
282 A 96. § eredeti (5) bekezdésének számozását (6) bekezdésre változtatta a 2005: LXXXV. törvény 65. §-a, szövege e módosító törvény 67. § (1) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg.
283 A 96. § (6) bekezdésének első mondata a 2000: CXXXIII. törvény 123. §-a (1) bekezdésének a) pontja szerint módosított szöveg, számozását (7) bekezdésre változtatta a 2005: LXXXV. törvény 65. §-a. A 96. § (7) bekezdésének első mondata a 2006: CIX. törvény 80. § (1) bekezdésének k) pontja szerint módosított szöveg.
284 A 96. § (8)–(9) bekezdését a 2010: CLXX. törvény 12. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2012: CXII. törvény 32. § (3) bekezdés h) pontja.
285 A 96. § (10) bekezdését a 2011: CLXXVI. törvény 156. § (1) bekezdése iktatta be.
286 A 96/A. §-t megelőző alcímet a 2011: XIII. törvény 12. §-a iktatta be.
287 A 96/A. §-t a 2011: XIII. törvény 12. §-a iktatta be, szövege a 2013: XL. törvény 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
288 A 96/B. §-t megelőző alcímet a 2012: CXII. törvény 26. §-a iktatta be.
289 A 96/B. §-t a 2012: CXII. törvény 26. §-a iktatta be.
290 A 96/C. §-t a 2012: CXII. törvény 26. §-a iktatta be.
291 A 96/D. §-t a 2012: CXII. törvény 26. §-a iktatta be.
292 A 96/E. §-t a 2012: CXII. törvény 26. §-a iktatta be.
293 A 97. § a 2005: LXXXV. törvény 66. §-ával megállapított szöveg.
294 A 97. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 418. § (13) bekezdése, a 2010: CLXX. törvény 16. § (2) bekezdés k) pontja szerint módosított szöveg.
295 A 97. § (2)–(4) bekezdését a 2009: CXVI. törvény 139. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
296 A 97. § (5) bekezdése a 2006: CIX. törvény 80. § (1) bekezdésének k) pontja, a 2009: LVI. törvény 418. § (13) bekezdése, a 2010: CLXX. törvény 16. § (2) bekezdés k) pontja szerint módosított szöveg.
297 A 97. § (6) bekezdését a 2009: CIX. törvény 51. § (1) bekezdés l) pontja hatályon kívül helyezte.
298 A 97. § (7)–(8) bekezdését a 2011: CXCI. törvény 103. § t) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
299 A 97. § (10) bekezdését a 2007: CLVI. törvény 16. §-a iktatta be, szövege a 2011: CXCI. törvény 102. § w) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
300 A 98. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 80. § (1) bekezdésének k) pontja, a 2009: LVI. törvény 418. § (13) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 423. § (2) bekezdése alapján a 2009. szeptember 30-át követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
301 A 99. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 80. § (1) bekezdésének k) pontja, a 2009: LVI. törvény 419. § (2) bekezdése, a 2011: CLXXIV. törvény 26. §-a szerint módosított szöveg.
302 A 99. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 80. § (1) bekezdésének k) pontja szerint módosított szöveg.
303 A 100. § a 2006: CIX. törvény 80. § (1) bekezdésének k) pontja, a 2007: LXXXII. törvény 13. § (1) bekezdésének 36. pontja szerint módosított szöveg, megjelölését (1) bekezdésre változtatta a 2010: CLXX. törvény 13. §-a.
304 A 100. § (2) bekezdését a 2010: CLXX. törvény 13. §-a iktatta be, egyidejűleg a § eredeti szövegének megjelölését (1) bekezdésre változtatva. A 100. § (2) bekezdése a 2012: CXII. törvény 31. § (2) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg.
305 A 101. § (1) bekezdésének a) pontja a 2008: LXXXII. törvény 31. § (12) bekezdése, a 2009: LVI. törvény 416. § (12) bekezdése, a 2010: CLXX. törvény 16. § (2) bekezdés l) pontja szerint módosított szöveg.
306 A 101. § (1) bekezdés c) pontja a 2009: CIX. törvény 52. § (12) bekezdés c) pontja, a 2009: CXVI. törvény 103. §-a szerint módosított szöveg.
307 Lásd a 21/2011. (III. 2.) Korm. rendeletet.
308 A 101. § (1) bekezdésének d) pontját a 2006: CXIX. törvény 3. § (2) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2009: XL. törvény 7. § (1) bekezdése iktatta be.
309 A 101. § (1) bekezdés e) pontja a 2012: CCVIII. törvény 14. § c) pontja szerint módosított szöveg.
310 A 101. § (1) bekezdésének f) pontja a 2008: LXXXII. törvény 9. § (3) bekezdésével megállapított, a 2009: LVI. törvény 418. § (13) bekezdése, a 2011: CXCI. törvény 103. § u) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
311 Lásd a 157/2003. (X. 1.) Korm. rendeletet, a 249/2003. (XII. 23.) Korm. rendeletet, a 269/2004. (IX. 29.) Korm. rendeletet, a 380/2004. (XII. 28.) Korm. rendeletet, a 215/2005. (X. 7.) Korm. rendeletet, 291/2005. (XII. 23.) Korm. rendeletet, a 198/2006. (X. 2.) Korm. rendeletet, a 224/2006. (XI. 20.) Korm. rendeletet, a 329/2006. (XII. 23.) Korm. rendeletet, a 258/2007. (X. 4.) Korm. rendeletet, a 352/2007. (XII. 23.) Korm. rendeletet, a 241/2008. (X. 1.) Korm. rendeletet, a 353/2008. (XII. 31.) Korm. rendeletet, a 287/2009. (XII. 15.) Korm. rendeletet, a 250/2010. (X. 19.) Korm. rendeletet, a 353/2010. (XII. 30.) Korm. rendeletet, a 198/2011. (X. 5.) Korm. rendeletet, a 335/2011. (XII. 29.) Korm. rendeletet, a 287/2012. (X. 11.) Korm. rendeletet, a 377/2012. (XII. 19.) Korm. rendeletet, a 494/2013. (XII. 23.) Korm. rendeletet.
312 A 101. § (1) bekezdésének g) pontját újonnan a 2006: LXI. törvény 167. §-a iktatta be, szövege a 2006: CVI. törvény 13. §-ával megállapított szöveg.
313 A 101. § (1) bekezdésének h) pontja az 1998: LXXVII. törvény 19. §-ával megállapított szöveg.
314 A 101. § (1) bekezdésének i) pontja a 2000: CXXXIII. törvény 102. §-ának (13) bekezdésével megállapított szöveg.
315 A 101. § (1) bekezdésének m) pontját a 2003: IV. törvény 80. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2009: XL. törvény 9. § (1) bekezdésének ad) alpontja, újonnan a 2009: CIX. törvény 20. § (4) bekezdése iktatta be.
316 A 101. § (1) bekezdésének n) pontját a 2003: IV. törvény 80. §-a iktatta be, szövege a 2005: CLIII. törvény 93. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
317 Lásd a 168/1997. (X. 6.) Korm. rendeletet.
318 A 101. § (1) bekezdés o) pontját a 2010: CLXX. törvény 14. §-a iktatta be.
319 A 101. § (1) bekezdés p) pontját a 2010: CLIV. törvény 41. §-a iktatta be.
320 A 101. § (1) bekezdés q) pontját a 2010: CLIV. törvény 41. §-a iktatta be.
321 A 101. § (1) bekezdés r) pontját a 2010: CLIV. törvény 41. §-a iktatta be, szövege a 2011: XIII. törvény 13. § b) pontja szerint módosított szöveg.
322 A 101. § (1) bekezdés s) pontját a 2012: CXII. törvény 27. §-a iktatta be.
323 A 101. § (2)–(3) bekezdését a 2006: CXIX. törvény 3. § (2) bekezdésének b) pontja hatályon kívül helyezte.
324 A 101. § (4) bekezdését a 2000: CXXXIII. törvény 102. §-ának (14) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 112. §-ának (2) bekezdése értelmében a rendelkezést a folyamatban lévő ügyekben és az igénylő kérelmére induló új eljárás során egyaránt irányadónak kell tekinteni.
325 A 101. § (5) bekezdését a 2009: XL. törvény 7. § (2) bekezdése iktatta be, nyitó szövegrésze a 2011: CXCI. törvény 102. § x) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
326 A 101. § (5) bekezdés a) pontját a 2011: CXCI. törvény 103. § v) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
327 A 101. § (5) bekezdés c) pontja a 2011: CXCI. törvény 102. § y) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
328 A 101. § (6) bekezdését a 2009: XL. törvény 7. § (2) bekezdése iktatta be.
329 A 101. § (7) bekezdését a 2009: XL. törvény 7. § (2) bekezdése iktatta be, a 2011: CXCI. törvény 102. § z) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
330 A 101. § (8) bekezdését a 2009: XL. törvény 7. § (2) bekezdése iktatta be.
331 A 101/A. §-t a 2006: CIX. törvény 79. § (4) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: CCVIII. törvény 13. §-ával megállapított szöveg.
332 Lásd a 289/2006. (XII. 23.) Korm. rendeletet, a 21/2011. (III. 2.) Korm. rendeletet.
333 Az 1997: LXXXII. törvény 132. § (2) bekezdése alapján a hatálybalépés időpontja 1998. január 1.
334 A 102/A. §-t a 2010: CLXX. törvény 15. §-a iktatta be.
335 A 102/A. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2012: CXII. törvény 31. § (2) bekezdés i) pontja szerint módosított szöveg.
336 A 102/B. §-t a 2010: CLXX. törvény 15. §-a iktatta be.
337 A 102/C. §-t a 2010: CLXX. törvény 15. §-a iktatta be.
338 A 102/D. §-t a 2011: CXCI. törvény 101. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
339 A 102/D. § szövegének megjelölését a a 2012: CXII. törvény 28. §-a (1) bekezdésre változtatta.
340 A 102/D. § (2) bekezdését a 2012: CXII. törvény 28. §-a iktatta be.
341 A 102/E. §-t a 2012: LXXVI. törvény 41. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 1. §-át.
342 Az újabb 102/E. §-t a 2012: CXII. törvény 29. §-a iktatta be.
343 A 102/F. §-t a 2012: CXII. törvény 29. §-a iktatta be, szövege a 2012: CXLII. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
344 A 102/G. §-t a 2012: CXII. törvény 29. §-a iktatta be.
345 A 102/H. §-t a 2012: CXII. törvény 29. §-a iktatta be.
346 A 102/I. §-t a 2012: CCVIII. törvény 11. §-a iktatta be.
347 A 102/J. §-t a 2013: XX. törvény 10. § (2) bekezdése iktatta be.
348 A hatálybalépés napja: 2013. április 2.
349 A 102/K. §-t a 2013: XL. törvény 2. § (3) bekezdése iktatta be.
350 A 103. §-t a 2004: XXIX. törvény 120. §-a iktatta be.
351 A 104. §-t a 2011: CLXXVI. törvény 156. § (2) bekezdése iktatta be.
352 Az 1. mellékletet a 2010: CLIV. törvény 42. §-a iktatta be, szövege a 2012: CXII. törvény 30. § (1) bekezdésével megállapított, és 30. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
353 A 2. mellékletet a 2012: CXII. törvény 30. § (3) bekezdése iktatta be.