(2)8 Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti vízterhelő anyagok mennyiségét a vízszolgáltató köteles hiteles mérésekkel igazolt módon a kibocsátó rendelkezésére bocsátani. Ha nem teljesíti fenti kötelezettségét, akkor a vízvédelmi hatóság a méréseket elvégzi vagy elvégezteti, és a mérési díj ötszörösében állapítja meg a vízszolgáltatót ezért terhelő térítési kötelezettséget.
(6)18 A vízterhelési díjkedvezmény igénybevételének feltétele a beruházásra vonatkozó véglegessé vált elvi vízjogi vagy vízjogi létesítési engedély, illetve a levegőterhelési díj esetében a beruházásra vonatkozó véglegessé vált létesítési engedély megléte.
(7)19 A díjkedvezmény első alkalommal a (6) bekezdésben meghatározott engedély véglegessé válását követő díjelőleg fizetésénél vehető igénybe.
A levegőterhelési díj, a vízterhelési díj és a vízjogi engedély hatálya alá tartozó tevékenységhez kapcsolódó talajterhelési díj befizetése20
18. §21 A kibocsátó a levegőterhelési díjat, a vízterhelési díjat, valamint a vízjogi engedély alapján végzett tevékenységéhez kapcsolódó talajterhelési díjat az állami adóhatóság által vezetett számla javára fizeti be.
A levegőterhelési díj, a vízterhelési díj és a vízjogi engedély hatálya alá tartozó tevékenységhez kapcsolódó talajterhelési díj fizetési kötelezettség bevallása, adatszolgáltatás23
20. § (1)24 A kibocsátó a díjfizetési kötelezettségéről, továbbá az önkormányzat a díjvisszaigényléséről évente, a tárgyévet követő év március 31-éig tesz bevallást.
(2)25 A kibocsátó negyedévenként a nettó díjelőleget megállapítja és bevallja.
21. §26 A díjfizetésre kötelezett kibocsátó köteles a külön jogszabályokban meghatározott adatszolgáltatás elvégzésére. Amennyiben a környezetvédelmi hatóság vagy a vízvédelmi hatóság a kibocsátási adatok ellenőrzése során az adatszolgáltatásban eltérést tapasztal, erről az adóhatóságot tájékoztatja.
21/A. §27 (1) A helyi vízgazdálkodási hatósági jogkörbe tartozó szennyvízelhelyezéshez kapcsolódó talajterhelési díjat a kibocsátónak kell megállapítania, bevallania és megfizetnie (önadózás) a tárgyévet követő év március 31-éig.
(2)28 A helyi vízgazdálkodási hatósági jogkörbe tartozó szennyvízelhelyezéshez kapcsolódó talajterhelési díjjal kapcsolatos megállapítási, bevallási, befizetési, ellenőrzési, adatszolgáltatási, eljárási szabályokat, valamint a díjkedvezmények és mentességek eseteit a települési önkormányzat – a fővárosban a kerületi önkormányzat, illetve a Margitsziget tekintetében a Budapest XIII. kerületi önkormányzat – rendeletben állapítja meg. A kibocsátó a helyi vízgazdálkodási hatósági jogkörhöz kapcsolódó talajterhelési díjat az önkormányzati rendeletben közzétett számla javára fizeti meg.
(3)29 A közszolgáltató helyi vízgazdálkodási hatósági jogkörbe tartozó szennyvízelhelyezéshez kapcsolódó talajterhelési díj megállapításához és ellenőrzéséhez szükséges adatokat a települési önkormányzat – fővárosban a kerületi önkormányzat, illetve a Margitsziget tekintetében a Budapest XIII. kerületi önkormányzat – rendelkezésére bocsátja.
21/B. §30 (1)31 A helyi vízgazdálkodási hatósági jogkörbe tartozó szennyvízelhelyezéshez kapcsolódó talajterhelési díj a települési önkormányzat – a fővárosban a kerületi önkormányzat, illetve a Margitsziget tekintetében a Budapest XIII. kerületi önkormányzat – környezetvédelmi alapjának a bevételét képezi.
(2)32 A települési önkormányzat – a fővárosban a kerületi önkormányzat, illetve a Margitsziget tekintetében a Budapest XIII. kerületi önkormányzat – a talajterhelési díjból származó bevételt – a (3) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – a talaj, valamint a felszín alatti víz mennyiségi, minőségi védelmére használhatja fel.
22. §33 Amennyiben a kibocsátó a 15. §-ban meghatározott beruházást a kivitelezési engedélyben meghatározott határidőig, illetve legfeljebb a véglegessé vált engedély kiadásától számított öt évig nem helyezi üzembe, úgy a díjkedvezményt a mindenkori jegybanki alapkamat kétszeresével növelt összegben kell visszafizetnie.
24. §35 A levegőterhelési díjjal, a vízterhelési díjjal, a vízjogi engedély alapján végzett tevékenységéhez kapcsolódó talajterhelési díjjal kapcsolatos adóztatási feladatokat az állami adóhatóság, a helyi vízgazdálkodási hatósági jogkörbe tartozó szennyvízelhelyezéshez kapcsolódó talajterhelési díjjal kapcsolatos adóztatási feladatokat az illetékes önkormányzati adóhatóságok látják el.
25. §36 A környezetterhelési díj megfizetésére, bevallására, az ehhez kapcsolódó jogkövetkezményekre, a megállapításához és a beszedéséhez való jog elévülésére, pénzügyi ellenőrzésére, valamint végrehajtására az e törvényben nem szabályozott kérdésekben az adóigazgatási rendtartásról szóló törvény, az adózás rendjéről szóló törvény, az adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárásokról szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3)37 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az egyes környezetterhelési díjkedvezmények igénybevételére, a díjak díjvisszaigénylésének alkalmazására, a kibocsátott terhelő anyag mennyiség meghatározásának pontos módjára, valamint a díjfizetés áthárítására vonatkozó részletes szabályokat rendeletben állapítsa meg.38
(3a)39 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben jelölje ki a vízvédelmi hatóságot.
(4)40 A települési önkormányzatok rendeletben állapítják meg a helyi vízgazdálkodási hatósági jogkörbe tartozó szennyvízelhelyezéshez kapcsolódó talajterhelési díjjal kapcsolatban a 12. §-ban meghatározott általány megállapításának szempontjait, valamint a 21/A. §-ban meghatározottakat.
27. § (1)41 A levegőterhelési díj fizetésére kötelezett kibocsátó a 2004. évben az e törvény alapján megállapított levegőterhelési díj 40%-át, 2005. évben 40%-át, 2006. évben 75%-át, 2007. évben 90%-át, a 2008. évtől 100%-át köteles megfizetni. A vízterhelési díj fizetésére kötelezett kibocsátó a 2004. évben az e törvény alapján megállapított vízterhelési díj 30%-át, 2005. évben 30%-át, 2006. évben 50%-át, 2007. évben 80%-át, 2008. évtől kezdődően 100%-át köteles megfizetni. A talajterhelési díj fizetésére kötelezett kibocsátó a 2004. évben az e törvény alapján megállapított talajterhelési díj 20%-át, 2005. évben 20%-át, 2006. évben 50%-át, 2007. évben 75%-át, 2008. évben 90%-át, a 2009. évtől 100%-át köteles megfizetni.
(3)42 Az a kibocsátó, aki hulladékhasznosítást végez, az új termékbe beépülő hazai hulladék mennyisége arányának megfelelően jogosult a negyedévenként esedékes levegő és vízterhelési díjelőleget csökkenteni.
1. számú melléklet a 2003. évi LXXXIX. törvényhez43
2. számú melléklet a 2003. évi LXXXIX. törvényhez44
VTD (Ft/év) = ĺ(Mi [kg/év] x Pi [Ft/kg]) x T x I
3. számú melléklet a 2003. évi LXXXIX. törvényhez45
8 A 8. § (2) bekezdése a 2013: CCXLIX. törvény 12. §-ával megállapított szöveg.
18 A 15. § (6) bekezdése a 2017: L. törvény 222. § a) pontja szerint módosított szöveg.
19 A 15. § (7) bekezdése a 2017: L. törvény 222. § b) pontja szerint módosított szöveg.
20 A 16. § előtti alcím a 2004: CI. törvény 287. §-ával megállapított szöveg.
21 A 18. § a 2005: LXXXV. törvény 56. § (1) bekezdésével megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 40. § (5)–(6) bekezdését.
22 A 19. §-t a 2004: CI. törvény 324. §-a hatályon kívül helyezte.
23 A 20. § előtti alcím a 2004: CI. törvény 289. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
24 A 20. § (1) bekezdése a 2004: CI. törvény 289. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
25 A 20. § (2) bekezdése a 2005: LXXXV. törvény 56. § (2) bekezdésével megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 40. § (5)–(6) bekezdését.
26 A 21. § a 2013: CCXLIX. törvény 13. §-ával megállapított szöveg.
27 A 21/A. §-t és az előtte lévő alcímet a 2004: CI. törvény 291. §-a iktatta be.
28 A 21/A. § (2) bekezdése a 2013: CXXVIII. törvény 18. §-a szerint módosított szöveg.
29 A 21/A. § (3) bekezdése a 2013: CXXVIII. törvény 18. §-a szerint módosított szöveg.
30 A 21/B. §-t a 2004: CI. törvény 291. §-a iktatta be.
31 A 21/B. § (1) bekezdése a 2013: CXXVIII. törvény 18. §-a szerint módosított szöveg.
32 A 21/B. § (2) bekezdése a 2013: CXXVIII. törvény 18. §-a szerint módosított szöveg.
33 A 22. § a 2017: L. törvény 222. § c) pontja szerint módosított szöveg.
34 A 23. §-t a 2004: CI. törvény 324. §-a hatályon kívül helyezte.
35 A 24. § a 2006: CIX. törvény 83. § (6) bekezdésének l) pontja szerint módosított szöveg.
36 A 25. § a 2017: CLIX. törvény 112. §-a szerint módosított szöveg.
37 A 26. § (3) bekezdése a 2004: CXXXV. törvény 114. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
38 Lásd a 270/2003. (XII. 24.) Korm. rendeletet.
39 A 26. § (3a) bekezdését a 2013: CCXLIX. törvény 14. §-a iktatta be.
40 A 26. § (4) bekezdése a 2004: CI. törvény 292. §-ával megállapított szöveg.
41 A 27. § (1) bekezdése a 2004: CXXXV. törvény 114. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
42 A 27. § (3) bekezdését a 2004: CXXXV. törvény 114. § (3) bekezdése iktatta be.
43 Az 1. számú melléklet a 2004: CI. törvény 293. §-ával megállapított szöveg.
44 A 2. számú melléklet a 2004: CI. törvény 293. §-ával megállapított szöveg.
45 A 3. számú melléklet a 2004: CI. törvény 293. §-ával megállapított szöveg.


text:
Újabb gyors eljárás az Érdi Járásbíróságon | Budapest Környéki Törvényszék
Újabb gyors eljárás az Érdi Járásbíróságon
Beküldés ideje: 2019. április 9., 11:04
Az Érdi Járásbíróság 2019. április 8-án újabb büntető ügyben hozott gyors ítéletet bíróság elé állításos eljárás keretében.
A bíróság által megállapított tényállás szerint a vádlott vezetői engedélyét a román rendőrség 2018. február 12-én bevonta. Ezt követően a vádlott 2019. március 21-én megjelent a Pest Megyei Kormányhivatal Érdi Járási Hivatal Százhalombattai Kormányablakánál, ahol azt a valótlan tartalmú bejelentést tette, hogy a vezetői engedélyét elveszítette. A valótlan bejelentés alapján az okmányiroda új vezetői engedélyt állított ki a vádlott részére. A román közlekedési hatóság azonban megküldte az okmányirodának a Romániában bevont vezetői engedélyt, így a valótlan bejelentés ténye kiderült, az okmányiroda pedig feljelentést tett az ügyben.
A vádlott a bíróság elé állításos tárgyaláson a bűncselekmény elkövetését beismerte, a bíróság a vádlott beismerő vallomását elfogadva megállapította a vádlott büntetőjogi felelősségét hatóság félrevezetésének vétségében és a vádlottat 120.000.- Ft pénzbüntetésre ítélte. Az ítéletet az ügyész, a vádlott és a védő is tudomásul vette, így az ítélet jogerőre emelkedett.
Az Érdi Járásbíróság elnöke, dr. Liziczay Sándor elmondta, hogy a bíróság elé állításos eljárásnak a lényege az, hogy az ügyészség a terheltet a bűncselekmény elkövetésétől számított tizenöt napon belül bíróság elé állíthatja abban az esetben, ha az ügy megítélése egyszerű, a bizonyítékok rendelkezésre állnak és a terheltet a bűncselekmény elkövetésén tetten érték. Ebben az esetben akár 10 évi szabadságvesztéssel büntethető bűncselekmény esetén is lehetőség van ezen gyors bírósági eljárás igénybe vételére.
A bíróság elnöke rámutatott arra, hogy az ilyen típusú gyors bírósági eljárások azt a célt szolgálják, hogy az elkövetést után rendkívül rövid időn belül sor kerüljön a büntetőjogi felelősségre vonásra, aminek hatása lehet arra, hogy az Érdi Járásbíróság illetékességi területén kisebb számban kövessenek le bűncselekményeket. Utalt arra is a bíróság elnöke, hogy az Érdi Járásbíróság 2019. január 1. napján történt felállítása óta több esetben került sor ilyen típusú gyors bírósági eljárás lefolytatására az Érdi Járásbíróságon.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Népszava Norvég alapok - Kehi: október közepére várható a jelentés
Norvég alapok - Kehi: október közepére várható a jelentés
Az ellenőrzöttek egy részének az ellenőrzést akadályozó, jogszabálysértő magatartása miatt a norvég kifizetések vizsgálatáról készülő jelentés október közepére várható - közölte a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal (Kehi) szerdán az MTI-vel.
A hivatal közleményében emlékeztet: a támogatások elosztását végző konzorcium tagjai, valamint egyes támogatásban részesült kedvezményezettek a Norvég Civil Támogatási Alapot érintő ellenőrzés keretében kért adatokat egyáltalán nem, vagy csak jelentős késéssel, illetve ellenőrzésre alkalmatlan módon adták át.
KEHI Norvég Alap
2014.10.01. 18:09
Tarlós plakát-ügy: A Kúria helybenhagyta az NVB határozatát
Helybenhagyta a Nemzeti Választási Bizottság (NVB) határozatát szerdán a Kúria Tarlós István főpolgármester plakátjainak ügyében. A Kúria szerint jogszerű volt az NVB döntése, hogy nem vizsgálhatta a címerhasználat kapcsán az esélyegyenlőség alapelvének sérelmét.
Az Együtt - a Korszakváltók Pártja fordult kifogással a Fővárosi Választási Bizottsághoz (FVB), nehezményezve, hogy Tarlós Istvánnak, a Fidesz-KDNP főpolgármester-jelöltjének plakátjain Budapest hivatalos címerét tüntették fel.
Szerintük a fővárosi címer használatához a Fővárosi Önkormányzat engedélye szükséges, ezért az ilyen engedély nélküli címerhasználat a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményébe ütközik. Az pedig, hogy az egyik, hivatalban lévő polgármesterjelölt a hivatali tisztségének ellátása során használható fővárosi címert jelöltként is felhasználja, sérti a jelöltek és jelölőszervezetek közötti esélyegyenlőség alapelvét - tették hozzá.
Az FVB egy másik beadványozó által benyújtott kifogással együtt - tartalmi azonosságuk okán - bírálta el a kérelmet, és megállapította: sérti a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás alapelvét az, hogy a Fővárosi Önkormányzat címerét Tarlós István főpolgármester-jelölt választási plakátján feltüntették.
Az ügy fellebbezés után került az NVB elé, amely megváltoztatta az FVB döntését és a kifogást érdemi vizsgálat nélkül elutasította. Az NVB arra hivatkozott, hogy a kifogástevők semmilyen érdemi bizonyítékot nem csatoltak kérelmükhöz, emiatt kifogásuk érdemi vizsgálatra alkalmatlan.
Az NVB felhívta a figyelmet arra, a kifogásokhoz mellékelt, a plakátokról készült fényképek csak a címer használatát, de nem az engedély nélküli használatát bizonyítják. Az NVB szerint a jogorvoslati kérelmek benyújtói azt sem igazolták, hogy megpróbáltak volna információt szerezni a Főpolgármesteri Hivataltól arról, hogy a főpolgármester-jelölt valóban nem rendelkezik a címer használatára vonatkozó engedéllyel.
Az Együtt-a Korszakváltók Pártja bírósági felülvizsgálati kérelmet nyújtott be az NVB határozata ellen. Arra hivatkoztak, az NVB nem döntött a főváros címerének a főpolgármester-jelölti kampányban való felhasználására vonatkozó kifogásukról, azaz a jelöltek és jelölőszervezetek közötti esélyegyenlőség sérelméről.
A Kúria szerint a felülvizsgálati kérelem alaptalan volt, ezért helybenhagyta az NVB határozatát.
A Kúria végzésében azt írta: a jelölőszervezetek közötti esélyegyenlőség sérelmére vonatkozó kérelem is a vélelmezett engedély nélküli címerhasználatból ered, "ennek egy más szempontból történő megközelítése volt a kifogás tárgya, a címer használatának közjogi jellegű vetülete".
A bíróság szerint az NVB részletesen kifejtette, hogy az "engedély nélküliség" bizonyításának elmaradása okán a kérelem érdemi vizsgálatra alkalmatlan, a címerhasználat közjogi jellege pedig már érdemi kérdés lett volna. Ahhoz tehát, hogy ebben a kérdésben dönthessen az NVB, a kérelemnek érdemi vizsgálatra alkalmasnak kellett volna lennie. "Így jogszerű volt az NVB döntése, nem vizsgálhatta a címerhasználat kapcsán az esélyegyenlőség alapelvének sérelmét" - szögezte le a Kúria.
A Kúria döntése ellen további jogorvoslatnak nincs helye.
plakát Tarlós István Budapest címer
2014.10.01. 18:03
A Magyar Szocialista Párt XVIII. kerületi szervezetét megdöbbentették azok a hamis állítások, amelyek Szaniszló Sándor tanulmányi szerződésével kapcsolatban jelentek meg a Magyar Nemzetben - írja közleményében az MSZP XVIII. kerületi szervezete.
Visszautasítjuk a kilenc demokratikus párt támogatását élvező polgármesterjelöltünk lejáratását célzó hazugságokat. Éppen az az Ughy Attila által vezetett önkormányzat nem találja most a tanulmányi szerződést, amelyik közel 30 napja nem leli azokat a számlákat, amelyeket a fideszes politikus - havi 2 millió forintos jövedelme ellenére - törvénytelenül számoltatott el az önkormányzattal.
Felszólítjuk Ughy Attilát és a Fideszt, hogy alaptalan, hazug rágalmazások és összevágott hangfelvételek helyett végre arra a kérdésre feleljen, hogy miért költötte nassolásra és luxus éttermekre a kerületi adófizetők pénzét!
Ughy Attila Szaniszló Sándor
2014.10.01. 17:09

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria


text:
ORIGO CÍMKÉK - tárgyalás
Mindenkit hibáztat a gyerekgyilkos apuka
Itthon2018.06.07, 12:36
Az ügyeletes orvost, a mentőket, a kórházi dolgozókat és a szomszédját is hibáztatja az az apa, akinek 2013-ban halt meg a csecsemője. A tárgyaláson nekiesett az egyik tanúnak is - írja a Bors.
Úgy hasba rúgta 6 éves gyerekét, hogy leszakadt a lépe
Itthon2018.06.01, 09:29
Az orvosszakértő egyértelművé tette a bíróságon, hogy egy rúgás, mégpedig az egykori kempóbajnok anyáé okozhatott életveszélyes sérülést a 6 éves fiúnak. K. Laura Emília kijelentette, hogy nem hajlandó bocsánatot kérni - írja a Blikk.
lép
Donald Trump az Ovális Irodában pózolt Kim Kardashiannal
Nagyvilág2018.05.31, 13:04
Donald Trump Kim Kardashiannal találkozott a Fehér Házban. A világhírű celeb egy fontos kéréssel érkezett hozzá.
Telefonon tárgyal egymással az orosz és az amerikai külügyminiszter
Nagyvilág2018.05.30, 21:53
A szíriai és az ukrajnai helyzet megoldásának módozatairól tárgyalt telefonon Szergej Lavrov orosz és Mike Pompeo amerikai külügyminiszter - adta hírül az orosz külügyminisztérium.
Terry Black bíróságon mondta el, mit csinált Vona Gábor a lakásán
Itthon2018.05.30, 19:11
Szerda reggel 9 órakor a Budapest Környéki Törvényszéken szembesítették Terry Blacket és Vona Gábort. A bíróságnak azt kell kiderítenie, hogy a Jobbik exelnöke rendszeresen járt-e értelmiségi találkozóknak álcázott melegpartikra, illetve ott mi történhetett. Bár zárt tárgyalás volt, sok minden kiszivárgott az ügyben - írja a Ripost.
Amanda Elstak
Újra találkozott az észak- és a dél-koreai vezető
Nagyvilág2018.05.26, 19:31
A szöuli elnöki hivatal tájékoztatása szerint az áprilisi csúcstalálkozójuk után szombaton újból személyesen tárgyalt egymással Kim Dzsongun észak-koreai vezető és Mun Dzsein dél-koreai elnök.
Szijjártó: Meg kell őrizni Európa versenyképességét és biztonságát
Itthon2018.05.24, 18:38
Olyan megállapodásra kell jutni Londonnal, ami ezt szolgálja, mondta a miniszter.
Előzetesben marad VV Fanni feltételezett gyilkosa
Itthon2018.05.24, 13:23
Fél év után a bíróság elé állt B. László, akit VV Fanni meggyilkolásával gyanúsítanak. Meghallgatása után majdnem egy órát kellett várni arra, hogy eldöntsék, meghosszabbítják-e az előzetes letartóztatását - írja a Blikk.
Aszad váratlanul Szocsiba utazott, hogy tárgyaljon Putyinnal
Nagyvilág2018.05.17, 22:35
Váratlan, előre be nem jelentett találkozót tartott csütörtökön Szocsiban Bassár el-Aszad szíriai államfő és Vlagyimir Putyin orosz elnök.
Párbeszédet sürgetnek a tüntetők és a kormány között a nicaraguai püspökök
Nagyvilág2018.05.15, 04:54
A nicaraguai katolikus püspöki konferencia közölte, vállalja a közvetítést a kormány és a civil társadalom képviselőinek szerdán kezdődő tárgyalásain, hogy véget vessenek az elmúlt hetekben Daniel Ortega elnök ellen kibontakozott, mintegy félszáz halálos áldozatot követelő tiltakozásoknak.
Egyre inkább úgy fest, nem lesz kereskedelmi háború
Gazdaság2018.05.03, 13:34
Hamarabb lezárulhat a kereskedelmi csörte az USA és Kína között, mint azt bárki is gondolta volna. Ugyanis magas rangú amerikai delegáció érkezett Pekingbe, hogy folytassák a két ország kereskedelmi vitáiról szóló egyeztetéseket, ezzel egy időben Donald Trump amerikai elnök Twitter-bejegyzésben közölte, hogy kiegyensúlyozott kapcsolatokra törekszik Kínával. Az amerikai küldöttek, köztük Steve Mnuchin pénzügyminiszter, Robert Lighthizer, az Egyesült Államok kereskedelmi főtárgyalója és Wilbur Ross kereskedelmi miniszter a kínai államfő gazdasági főtanácsadójával egyeztetnek. Mnuchin a Fox televíziónak adott interjújában elmondta, hoggy ...
Kim Dzsong Unnal találkozott a kínai külügyminiszter
Nagyvilág2018.05.03, 13:13
Kim Dzsong Un észak-koreai vezetővel tárgyalt csütörtökön Phenjanban Vang Ji kínai külügyminiszter. A találkozó volt a legújabb azon diplomáciai események sorában, amelyek az Észak- és Dél-Korea közötti kapcsolatok jelentős javulásának köszönhetően jöttek létre az utóbbi hetekben.
Egyiptom, Etiópia és Szudán folytatja a tárgyalásokat
Nagyvilág2018.05.03, 07:45
Szudán és Etiópia szerdán közölte, hogy továbbra is kiáll a Níluson épülő óriásgátról 2015-ben Egyiptomban kötött háromoldalú megállapodás mellett, amelynek célja rendezni a beruházással kapcsolatos nézeteltéréseiket.
Dél-Korea eltávolítja a propaganda-hangszórókat az északi határról
Nagyvilág2018.04.30, 12:36
A kétoldalú kapcsolatok helyreállításának egyik kis kezdeti lépéseként Dél-Korea eltávolítja propagandaanyagot sugárzó hangszóróit az észak-koreai határról - jelentették be hétfőn Szöulban.
Mun Dzse In
Nem tudták, hova tűnt Oszter Sándor, amikor az ügyét tárgyalták volna
Archívum2018.04.27, 17:52
A védőbeszédeknek kellett volna elhangozniuk Oszter Sándor tárgyalásán, de erre nem kerülhetett sor, a rendőrség elfogatóparancsot is kiadott - adta hírül a Ripost.
Putyin örül a Koreai tárgyalásoknak
Nagyvilág2018.04.27, 17:28
A Kreml üdvözli az dél- és az észak-koreai vezető találkozójának tényét és pozitívan értékeli a megbeszélések eredményét - jelentette ki orosz elnöki szóvivő Szentpéterváron újságíróknak.
Life.hu2018.04.26, 14:43
K. Sándor
Vége Gyárfás tárgyalásának - fotók
Itthon2018.04.20, 14:32
Megkezdődött a kislányát kis híján halálra forrázó kiskunmajsai férfi pere
Itthon2018.04.17, 17:33
Megkezdődött Kecskeméten annak a kiskunmajsai férfinak a tárgyalása, aki kis híján halálra forrázta kislányát – tájékoztatta a Kecskeméti Törvényszék sajtószóvivője kedden az MTI-t.
Itthon2018.04.13, 09:37
Sneider két fia a Betyársereg tagjaként egy cigány családot fenyegetett meg a vád szerint - írja a 888.hu.
A szakértő szerint hazudik Peter Madsen a svéd újságíró haláláról
Nagyvilág2018.04.03, 18:17
A dán haditengerészet szakértője a vád tanújaként kétségbe vonta Peter Madsen dán autodidakta feltaláló, tengeralattjáró-építő azon állítását, hogy Kim Wall svéd újságírónő szén-monoxid mérgezésben halt meg búvárhajójában.
Április 23-án hirdetnek ítéletet Salah Abdeslam büntetőperében
Nagyvilág2018.03.29, 14:18
Április 23-án lesz ítélethirdetés Salah Abdeslam gyilkossági kísérlet miatti brüsszeli büntetőperében – jelentette be csütörtökön az ügyben eljáró belga bíróság.
A bíróság dönt Berki Natasa Zselyke felügyeleti jogáról
Life.hu2018.03.27, 13:07
Bírósághoz fordult Hódi Pamela és Berki Krisztián, hogy ott döntsenek kislányuk, Nati felügyeleti jogáról.
Dél-Korea szerint Észak-Korea beleegyezett a március végén tartandó magas szintű tárgyalásokba
Nagyvilág2018.03.24, 07:45
Dél-Korea szerint Észak-Korea szombatra virradóra belegyezett abba, hogy március 29-én tartsanak magas szintű tárgyalásokat a két országot elválasztó demarkációs vonalon fekvő Panmindzsonban, ahol előkészítenék az áprilisban esedékes csúcstalálkozót.
Nem lehetett szén-monoxid-mérgezés Kim Wall halálának oka
Nagyvilág2018.03.22, 17:02
Újabb részeleteket tudhattunk meg Kim Wall halálának körülményeiről,a bíróság ma meghallgatta az orvosszakértőt aki az újságíró maradványait vizsgálta.
Elárverezik Kozso belvárosi lakását
Life.hu2018.03.22, 13:25
Áramlopással gyanúsítják Kozsót, akinek most a belvárosi lakását is elárverezik.
áramlopás
elárverezés
Rejtélyes módon rendezték Lagzi Lajcsi százmilliós tartozását
Life.hu2018.03.22, 10:04
Rejtélyes módon valaki rendezte Lagzi Lajcsi tartozásait a szolgáltatók felé. A büntetőeljárás azonban ezzel még nem szűnik meg.
Lagzi Lajcsi tárgyalását megint elhalasztották
Life.hu2018.03.21, 11:51
Ha így haladnak, Lagzi Lajcsi ügyének végére sosem fog pont kerülni: ismét elhalasztották a tárgyalást.
A Teréz körúti robbantóhoz, P. Lászlóhoz mentőt kellett hívni a tárgyaláson
Life.hu2018.03.19, 10:44
Folytatódott a Teréz körúti robbantó ügyében a bírósági tárgyalás, de a gyanúsítottnak nem volt kedve az egészhez: lefeküdt és nem volt hajlandó mozdulni, ezért mentőt hívtak hozzá.
Félholtra erőszakolta ismerősét a kelenföldi pályaudvarnál
Itthon2018.03.16, 10:24
Brutálisan megerőszakolta ismerősét egy férfi a kelenföldi pályaudvarnál 2016 áprilisában. A nő életveszélyes sérüléseket szenvedett. Az ügyben felmerült, hogy a férfinek az erőszak közben tört el a keze, ami a szakértő szerint sem kizárt. Védője azonban úgy véli, több tisztázatlan kérdés is van az ügyben.
Kelenföldi pályaudvar
félholt
brutális támadás
Óriási bukásokat hozhat a brexit-tárgyalások bedőlése
Archívum2018.03.13, 14:20
Összesen akár több mint 80 milliárd dollárra is rúghat a számla Nagy-Britannia és az Európai Unió vállalatai számára, ha a felek nem tudnak megállapodni egy brexit utáni kereskedelmi egyezményben – derül ki egy friss kutatásból.
Viaszbaba: a leszbikus színésznő volt szerelme, Krencsey Hella elárulta, miért nem volt még tárgyalás
Life.hu2018.03.10, 07:30
Nyolc éven át voltak párkapcsolatban, és Krencsey Hella állítása szerint éppen ennyi időre akarja börtönbe zárni őt a művésznő: kapcsolaton belüli erőszakkal vádolja őt, de a tárgyalás időpontja még nincs kitűzve. A volt szerető elárulta, hogy miért.
viaszbaba
Pécsi Ildikó unokája nem jelent meg a legújabb tárgyaláson
Life.hu2018.03.07, 07:50
Kedd délután folytatódott Pécsi Ildikó és Pártos Csilla pere, amelyre beidézték Pécsi Ildikó fiát és unokáját is. Utóbbi nem jelent meg a tárgyaláson, így azt elnapolták.
Így hallgatta végig apja és testvére vallomását a Teréz körúti robbantó
Itthon2018.03.06, 08:03
Megkezdődött Carlos, "a Sakál" legutolsó pere
Nagyvilág2018.03.05, 16:21
Megkezdődött hétfőn a párizsi különleges, terrorcselekményekkel foglalkozó törvényszék előtt a Carlos, a Sakál néven ismertté vált elítélt terrorista, a venezuelai Ilich Ramírez Sánchez legutolsó pere.
Így hallgatta végig apja vallomását a Teréz körúti robbantó
Itthon2018.03.05, 14:01
A Teréz körúti robbantó apja szerint nem tudják bizonyítani, hogy a fia robbantott, valamint azt sem, hogy ott volt. Azt állította a bíróságon, hogy a fia be volt kábítószerezve akkor is, amikor vallomást tett. Közben a robbantó csak a lélekvándorlásról hajlandó beszélni.
Megdöbbentő választ adott a Teréz körúti robbantó - Erre senki nem számított
Itthon2018.03.05, 12:33
A Teréz körúti robbantó apja szerint fia be volt kábítószerezve akkor is, amikor beismerő vallomást tett. Ugyanezt mondta a férfi testvére is. Az apa szerint nem a fia robbantott, és nem is tudják bizonyítani, hogy ott volt. Közben a robbantó csak a lélekvándorlásról hajlandó beszélni.
A tanúk meghallgatásával folytatódik Bróker Marcsi tárgyalása
Itthon2018.03.01, 05:14
A Szolnoki Törvényszéken márciusban három tárgyalási napon, 1-én, 8-án és 12-én további sértettek tanúkénti kihallgatásával folytatódik a médiában Kun-Mediátor ügyként ismertté vált, tavaly novemberben indult büntetőper tárgyalása. A bíróság mindhárom napra egész napos tárgyalást tűzött ki - közölte a törvényszék sajtóosztálya.
Bróker Marcsi
tanúkihallgatás
Kun-Mediátor
Áprilisban tartják Radovan Karadzic fellebbviteli tárgyalását Hágában
Nagyvilág2018.02.27, 21:50
Április 23-24-én tartják Hágában a háborús bűnökért, köztük népirtásért 2016-ban 40 évi börtönre ítélt Radovan Karadzic volt boszniai szerb vezető fellebbviteli tárgyalását.
A Teréz körúti robbantó tárgyalásán rajongói is megjelentek
Life.hu2018.02.27, 09:02
Hétfőn folytatódott a Teréz körúti robbantással gyanúsított P. László tárgyalása. Ott voltak a szimpatizánsai is, akik még a bíróval is akartak beszélni.
Ezt mondta a lúgos orvos áldozata az ítélethirdetés után
Itthon2018.02.22, 21:16
Nem lepte meg az ítélet, és már nagyon fáradtnak érzi magát. Szakember segíti, hogy fel tudja dolgozni a borzalmas támadást. Az ügynek viszont még nincs vége, hiszen a mai ítélet sem jogerős.
Kakucsi gyilkosság: sokkolták a bíróságot K. Bálint videói
Life.hu2018.02.22, 08:50
A bírósági tárgyaláson levetítették azokat a brutális videókat, amelyeket az M. Vivien meggyilkolásával vádolt férfi táblagépén találtak.
Elkezdődött K. Bálint tárgyalása, akit M. Vivien megölésével gyanúsítanak
Life.hu2018.03.18, 07:44
Megkezdődött K. Bálint tárgyalása, akit azzal gyanúsítanak, hogy viszonzatlan szerelem miatt 2016. március 4-én egy vadásztőrrel megölte M. Vivient. Számítógépén olyan elvételeket találtak, amelyeken nőket kínoznak.
M. Vivien
Ismét ártatlannak vallotta magát az utolsó szó jogán a lúgos orvos
Itthon2018.02.17, 07:18
A támadás körülményeiről, az orvosok és a nyomozók hanyag munkájáról, és védence ártatlanáságól beszélt a lúgos orvos védőügyvédje perbeszédében a mai tárgyaláson. Az ügyész viszont keményen visszavágott. B. Krisztián az utolsó szó jogán ártatlannak vallotta magát ,és kérte a bíróságot, hogy mentsék fel.
Három órán keresztül tárgyalt Erdogan az amerikai külügyminiszterrel
Nagyvilág2018.02.15, 22:19
Recep Tayyip Erdogan török elnök csütörtökön fogadta Rex Tillerson amerikai külügyminisztert Ankarában. A több mint három órás tanácskozásról a török államfői hivatal rövid közleményt tett közzé, miszerint a felek a találkozón a szíriai és iraki helyzet mellett egyéb regionális kérdésekről, valamint a terrorizmus elleni harcról és a kétoldalú kapcsolatokról is egyeztettek.
Megkezdődött Budaházy György másodfokú tárgyalása
Itthon2018.02.13, 17:49
A vádlottak felszólalásaival megkezdődött a terrorcselekmény és más bűncselekmények miatt bíróság előtt álló Budaházy Györgynek és 16 társának másodfokú tárgyalása a Fővárosi Ítélőtáblán kedden.
Tizenegy év 8 hónap börtönre ítélték a gödöllői gázolót
Itthon2018.02.13, 15:45
A bíróság 11 év 8 hónapra ítélte Sz. Lajost, aki 2016-ban megpróbálta ellopni B. Zsófia autóját. A fiatal lány ezt megpróbálta megakadályozni, belekapaszkodott az autóba. A férfi gázt adott, és bezuhantak az árokba. B. Zsófia a helyszínen meghalt - írja a Blikk.
Megkezdődött a stockholmi muszlim terrorista pere
Nagyvilág2018.02.13, 11:27
Megkezdték annak az üzbég férfinek a tárgyalását, aki beismerte, hogy ő hajtott neki teherautóval a tömegnek, még a tavalyi évben Stockholmban.
Bevallotta tettét S. Attila, Tompa Eszter gyilkosa
Life.hu2018.02.09, 07:39
13 évig hiába keresték Tompa Eszter gyilkosát, teljesen véletlenül sikerült a nyomára bukkanni. S. Attila tárgyalása csütörtökön kezdődött, beismerte tettét.
Salah Abdeslam felmentését kéri ügyvédje
Nagyvilág2018.02.08, 18:53
Salah Abdeslam ügyvédje eljárási hibákra hivatkozva védence felmentését kérte csütörtökön a gyilkossági kísérlet miatti brüsszeli büntetőper tárgyalásán, illetve azt állította, hogy nem a 2015. novemberi párizsi terrortámadások feltételezett főszervezőjének tartott férfi lőtte meg a búvóhelyére kiérkező rendőröket a belga fővárosban.
19:55Hatodik Eb-címét nyerte repülőhollandiban a Majthényi-Domokos páros
19:34Palkovics: Tudásközpontot hoznak létre Ózdon a kohászat jövőjéért
19:2430 perc alatt feltölti a mobilunkat az Oppo
7Kiakasztotta a traffipaxot a szuperautójával döngető magyar, ennyivel ment
9A párcserés szex mentette meg a tévésztár házasságát
10Xantus Barbara új, nála sokkal fiatalabb szerelméről beszélt
11Fontos műsorváltozások a TV2 estéiben
12Fiatalon meghalt egy ismert pornósztár
13Karácsony Gergely még plakátot készíteni is alkalmatlan - fotó
14Újjászületett Európa kedvenc kisautója, bár ez kívülről alig látszik rajta
1009Karácsony Gergely még plakátot készíteni is alkalmatlan - fotó
813V4NA: Káosz a finn igazságügyben: nem hajtottak végre félezer büntetőítéletet
538Meghalt a Magyar Kajak-Kenu Szövetség alelnöke
433Kiakasztotta a traffipaxot a szuperautójával döngető magyar, ennyivel ment
153Megállt a magyar autós a festői parkolóban, döbbenet, mit talált automata helyett
88Folytatódik az Otthon Melege program, itt az új pályázat
81Egy kiállítás, ahol semmi sem az, aminek látszik - képek

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Próbaidő alatti felmondás jogkövetkezményei tárgyában hozott határozatot a Kúria | Kúria
Próbaidő alatti felmondás jogkövetkezményei tárgyában hozott határozatot a Kúria
Tájékoztató a Kúria M.X. tanácsa által tárgyaláson kívül elbírált Mfv.X.10.313/2019. számú ügyről.
A döntés elvi tartalma: a munkaviszony próbaidő alatt indokolás nélkül bármelyik fél által megszüntethető. Önmagában az indokolás miatt a munkáltató intézkedése nem minősül olyan felmondásnak, amire az Mt. 66. § (2) bekezdése előírásai vonatkoznak.
A felperes 2016. november 15-étől állt az alperes alkalmazásában. 2017. január 26-án az alperes a felperes munkaviszonyát „próbaidőn belül” felmondta arra hivatkozással, hogy ismét munkaviszonyt létesített a cég egy régi munkavállalójával, így a felperes munkájára nem tart igényt. A felperes keresetében kérte az alperes kötelezését kártérítés megfizetésére. Az alperes ellenkérelme a kereset elutasítására irányult. Az elsőfokú bíróság ítéletével a keresetnek részben helyt adott, és kötelezte az alperest, hogy fizessen a felperes részére elmaradt jövedelem jogcímén kártérítést, illetve további kártérítést. Ezt meghaladóan a keresetet elutasította. A másodfokú bíróság ítéletével az elsőfokú bíróság ítéletét fellebbezett részében részben megváltoztatta, az elmaradt jövedelem jogcímén kártérítésként járó összeget leszállította, a további kártérítés jogcímén járó marasztalást felemelte. A felperes felülvizsgálati kérelmében a jogerős ítélet felülvizsgálati kérelemmel támadott részének hatályon kívül helyezését és a kérelmének történő helyt adást kért. Az alperes felülvizsgálati kérelmében a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését, az elsőfokú bíróság ítéletének megváltoztatását, a kereset elutasítását kérte.
Az alperes felülvizsgálati kérelme megalapozott. A felülvizsgálati eljárásban is irányadó tényállás szerint a próbaidő alatt az alperes – bár erre nem volt kötelezettsége – a munkaviszony megszüntetési nyilatkozatát megindokolta. A próbaidő alatti azonnali hatályú felmondással szemben alaki követelmény az írásba foglalás, tartalmilag pedig annak kell belőle kiderülnie, hogy a fél a munkaviszony azonnali hatályú megszüntetését kívánja, illetve annak is, hogy mely időpontban. Ezt a megszüntető nyilatkozatot egyik félnek sem kell megindokolnia. Figyelemmel kell azonban lenni arra az egységes ítélkezési gyakorlatra, miszerint amennyiben a törvény értelmében valamely jognyilatkozatot nem kell indokolni, a nyilatkozattevő azonban indokolást közöl, azért helytállni tartozik (BH2005.328.). A próbaidő azonnali hatályú megszüntetéséről a nyilatkozatot nem kell indokolni, de a közlésére irányadóak az általános magatartási szabályok, vagyis be kell tartani a jóhiszemű és tisztességes, a rendeltetésszerű joggyakorlás, illetve az egyenlő bánásmód követelményét. Az alperes felülvizsgálati kérelmében helyesen állította, hogy bár kötelező rendelkezés hiányában a próbaidő alatt indokolás nélkül megszüntethető volt a munkaviszony, önmagában az indokolás miatt azonban az intézkedés nem minősülhet az Mt. 66. § (2) bekezdése szerinti felmondásnak. Az indokolás valósága és okszerűsége értékelendő volt jelen perben, a munkáltató e körben a nyilatkozatáért helytállni tartozott. Az eljárás során az alperes bizonyította, hogy korábbi munkavállalóját alkalmazta, és emiatt a felperes munkájára a továbbiakban nem volt szüksége. A minőségi cserét azonban – konkrét hivatkozás hiányában – nem kellett igazolnia. Erre tekintettel pedig a munkáltató részéről jogellenes intézkedés nem volt megállapítható. A kifejtettek tekintettel a Kúria jogerős ítéletet hatályon kívül helyezte, az elsőfokú bíróság ítéletét megváltoztatta és a felperes keresetét elutasította (Pp. 275. § (4) bekezdés).

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság


text:
Másodfokú határozat K. G. vádlott és társai költségvetési csalás miatt indult ügyében | Fővárosi Ítélőtábla
Másodfokú határozat K. G. vádlott és társai költségvetési csalás miatt indult ügyében
Megjelenés ideje: 2018. április 26., 14:14
A Fővárosi Ítélőtábla 2018. április 26. napján K. G. vádlott és társai ellen költségvetési csalás bűntette és más bűncselekmény miatt indult büntetőügyben ítéletet hirdetett.
A Fővárosi Törvényszék a 2017. év május hó 4. napján kihirdetett ítéletével a
III. r., IV. r. és IX. r. vádlott bűnösségét egyes költségvetést károsító bűncselekmények és pénzmosási bűncselekmények elkövetésében megállapította, ezért
A kihirdetett ítélettel szemben az ügyész az I. r, II. r., V. r. és VI. r. vádlottak terhére bűnösségük megállapítása és büntetés kiszabása, a III. r., IV. r. és
A Fővárosi Fellebbviteli Főügyészség a bejelentett ügyészi fellebbezést I. r., II. r., III. r., IV. r., V. r., VI. r. és IX. r. vádlott vonatkozásában hatályon kívül helyezés, és az elsőfokú bíróság új eljárásra utasítása érdekében, míg VIII. r. vádlott vonatkozásában súlyosításért és VII. r. vádlott vonatkozásában az elsőfokú ítélet helybenhagyása érdekében tartotta fenn.
A Törvényszék által megállapított tényállás lényege szerint az I. r. és II. r. vádlottak részben közösen, részben önállóan animációs és élőszereplős filmek előállításával foglalkoztak, míg V. r. vádlott cégével ezen animációs filmeket gyártotta, a gyártás folyamatába III. r. vádlott cége és IX. r. vádlott cége is közreműködött oly módon, hogy a III. r. vádlott által működtetett cég kizárólag számlázással foglalkozott mindenféle gazdasági tevékenység nélkül és ezen számlákat nyújtotta be IX. r. vádlott cégének, amely alvállalkozóként vállalta el a filmek gyártását I. r. és II. r. vádlott cégeitől. Az I. r. és II. r. vádlottnak nem volt arról tudomása, hogy III. r. vádlott cége fiktív számlákat bocsát ki, és ezeket IX. r. vádlott cége beállítja cége könyvelésébe. A VII. r. vádlott elítélésére fiktív számlák befogadásával kapcsolatban, míg VIII. r. vádlott elítélésére az általa kiállított és IV. r. vádlott cége által befogadott fiktív számlák kapcsán került sor.
A Fővárosi Ítélőtábla mint másodfokú bíróság a Fővárosi Törvényszék ítéletét az V. r. vádlott vonatkozásában helybenhagyta, a VII. r. vádlott vonatkozásában megváltoztatta és a vele szemben kiszabott 10 hónap börtönbüntetés próbaidejének tartamát 2 évre mérsékelte.
Az I. r., II. r., III. r., IV. r., VI. r., VIII. r., és IX. r. vádlottal szemben az elsőfokú ítéletet hatályon kívül helyezte és az elsőfokú bíróságot új eljárásra utasította.
A tanács elnöke az indokolásában előadta, hogy az elsőfokú bíróság az V. r. és VII. r. vádlottra vonatkozóan megalapozott tényállást állapított meg. Az V. r. vádlottat helyes indokok alapján mentette fel, míg a VII. r. vádlott bűnösségét és a terhére rótt cselekmények minősítését is megfelelően állapította meg. Az ítélőtábla szerint az elsőfokú bíróság által kiszabott büntetés arányban áll a cselekmények tárgyi súlyával és az alapvetően helyesen felsorolt bűnösségi körülményekkel, egyedül az időmúlás miatt vált indokolttá a szabadságvesztés próbaidejének csökkentése.
Mindezekre tekintettel az V. r. és VII. r. vádlottak esetében az elsőfokú ítélet érdemi felülbírálatára sor került, a velük szemben hozott ítéleti rendelkezések jogerőre emelkedtek.
A tanács elnöke kifejtette, hogy az elsőfokú bíróság ítélete a további vádlottakat érintően felülbírálatra nem alkalmas.
A IV. r. és VIII. r. vádlott tekintetében az elsőfokú ítélet feltétlen hatályon kívül helyezését eredményező eljárási szabálysértés valósult meg. A büntetőeljárási törvény értelmében feltétlen hatályon kívül helyezési ok, ha a tárgyalást olyan személy távollétében tartották meg, akinek a részvétele a törvény értelmében kötelező.
Az I. r., II. r., III. r., VI. r. és IX. r. vádlottakat érintően az elsőfokú bíróság által megállapított tényállás hiányos, részben a feltárt bizonyítékok teljes körű értékelésének, részben a tényállás tisztázásához szükséges további bizonyítás felvételének elmulasztása (felderítetlenség) miatt. Ennek következtében az ítélet oly mértékben megalapozatlan, amely megalapozatlanság a másodfokú eljárásban nem küszöbölhető ki, tehát az elsőfokú eljárás megismétlése szükséges.


text:
A szöveg időállapota: 2013.II.7. - 2013.VI.30.
123. §1 (1) Gyomaendrőd Város Önkormányzata, Hunya Község Önkormányzatával és Csárdaszállás Község.
Önkormányzatával kötött megállapodás alapján közös hivatalt működtet.
(2) A közös hivatal hivatalos elnevezése: Gyomaendrődi Közös Önkormányzati Hivatal.
(3) A közös önkormányzati hivatal székhelye: 5500 Gyomaendrőd, Selyem út 124.
(4) A közös önkormányzati hivatal állandó kirendeltségei:
124. §2
125. §3
126. §4
127. §5
128. §6
129. §7
Az alcímet módosította az 1/2013. (II. 6.) önkormányzati rendelet. Hatályos 2013. február 7-étől.
Hatályon kívül helyezte az 1/2013. (II. 6.) önkormányzati rendelet. Hatálytalan 2013. február 7-étől.

matches: §1 §2 §3 §4 §5 §6 §7


text:
A biztosítéki vételi jog és a zálogjog szabályozásának kapcsolata a bírói gyakorlatban - PDF
Download "A biztosítéki vételi jog és a zálogjog szabályozásának kapcsolata a bírói gyakorlatban"
1 Szalóki Gergely PhD-hallgató, Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Nemzetközi Magánjogi Tanszék A biztosítéki vételi jog és a zálogjog szabályozásának kapcsolata a bírói gyakorlatban A vételi jog biztosítéki célú alkalmazásával szemben a bírói gyakorlat olyan, leginkább a zálogjogi szabályozásból átszivárgott követelményeket támaszt az adós, a hitelező és az adós további hitelezői érdekeinek kényes egyensúlya fenntartásának érdekében, amely a követelés vételi joggal történő effektív biztosításának előfeltétele. Az alábbiakban ezeket kívánjuk bemutatni. 1. Opciós szerződéshez kapcsolódó tartalmi követelmények 1.1. A vételi jog biztosítéki célú kikötése A bírói gyakorlat egységes abban a tekintetben, hogy a vételi jog alapítása valamely követelés biztosítására nem ütközik jogszabályba, és nem feltétlenül minősül jogszabály megkerülésére kötött vagy színlelt szerződésnek. A Legfelsőbb Bíróság eseti döntésében mondta ki, hogy a szerződés nemcsak a Ptk.-ban meghatározott szerződést biztosító mellékkötelezettségekkel, hanem önálló szerződéssel is biztosítható. 1 A bírói gyakorlat abból a szempontból is egységes képet mutat, hogy ingatlanok megterhelésére a vételi jogot a jelzálogjog mellett, azzal párhuzamosan is lehet alkalmazni. Több döntés is ebbe az irányba mutat, 2 míg ezzel szembefutó gyakorlat nem találkozhatunk. A Ptk (2) bekezdése zálogszerződések esetén tiltja az olyan megállapodást, amely lehetővé teszi, hogy a hitelező a kielégítési jog megnyílta előtt megszerezze a biztosítékul lekötött vagyontárgy tulajdonjogát (lex comissoria). Ennek a rendelkezésnek 1 EBH 2008/857 2 BH 2001/584; BH 1999/452; EBH 1999/27; BH 1998/350
2 jogpolitikai célja az, hogy megakadályozza a hitelező kedvezőbb helyzetének kihasználásával a visszaélésszerű joggyakorlást. 3 Nem tilos ezen rendelkezés alapján azonban az, hogy a hitelező a zálogtárgyat megvásárolhassa, az adós a vagyontárgy tulajdonjogát a hitelezőre átruházza. 4 A vételi jog biztosítéki célú kikötésekor is a felek szándékának a vagyontárgy elidegenítésére kell irányulnia, és nem pedig arra, hogy az adós vagyontárgyának tulajdonjoga a követelés fejében a hitelezőre átszálljon; ez ugyanis a lex comissoria tilalmába ütközne, vagyis a Ptk (2) bekezdésének megkerülésére irányulna. 5 Nem követeli meg a bírói gyakorlat azonban, hogy a vevő vételi szándéka már az opciós szerződés megkötésekor fennálljon, a vevő vételi szándéka kifejezésre jut a vételi szándékot tükröző egyoldalú nyilatkozatában, amellyel az adásvételi szerződést létrehozza. 6 Hasonlóképpen az adós is alaptalanul hivatkozna arra, hogy biztosíték adása és nem a tulajdon átruházása volt szándékában, ugyanis a felek abban a tudatban kötik meg ilyenkor az opciós szerződést, hogy ha az alapul szolgáló, vételi joggal biztosított kölcsönszerződést nem teljesíti, akkor a vagyontárgy tulajdonjogát elveszítheti. 7 Fontos tehát a vételi jog biztosítéki céllal történő alapításakor, hogy az eladóként megjelenő adós az opciós szerződés megkötésekor tisztában legyen annak biztosítéki jellegével, ugyanakkor adós tudattartamának ki kell terjednie arra is, hogy ha a vételi joggal biztosított kölcsönszerződést nem teljesíti, akkor az ingatlan tulajdonjogát elveszítheti. A felek szándékának tehát az ingatlan elidegenítésére kell irányulnia, melyet az opciós szerződésben rögzíteni szükséges. Amennyiben erre nem kerül sor, akkor fennállhat a lehetősége annak, hogy a bíróság a fentiekben előadottak alapján az opciós szerződést (mint színlelt jelzálogszerződést) a Ptk (2) bekezdésébe ütközőnek és ezért semmisnek minősíti A vételár meghatározása A vételár a vételi jogot alapító szerződés kötelező tartalmi eleme, és mivel a gyakorlat élesen külön kezeli az opciós és az ez alapján létrejött adásvételi szerződést, meghatározásának mikéntje alapjaiban hat az adásvételi szerződés érvényességére. A vételárban való 3 EBH 1999/27 4 EBH 2002/628; BH 2001/39; BH 1999/452; BH 1999/415 5 BDT 2001/492 6 BH 2006/170; BH 2002/182 7 EBH 2003/857 2
3 megállapodás hiányában a felek akarata nem irányulhatott a vagyontárgy elidegenítésére, így az ilyen opciós szerződés színlelt jelzálogszerződésnek fog minősülni. 8 Érvényes a vételi jogot engedő szerződés, ha a fél a szerződés megkötésekor tisztában volt annak biztosítéki jellegével és a vételárat egy alkufolyamat végén egyező akarattal állapították meg. 9 Tehát ha a vételár nem éri el a vagyontárgy valós forgalmi értékét, de a vételár kialakítása egy alku folyamat eredménye, akkor ez az eladó kockázata, de az opciós szerződés érvényességét nem érinti. A vételárat nem szükséges számszerűleg pontosan megjelölni, elegendő, ha a megjelölés alapján a vételár (minden egyes vételi joggal érintett vagyontárgy tekintetében külön-külön) kiszámítható vagy egyébként megállapítható. A vételár meghatározása közvetett módon is történhet. 10 A felek utalhatnak akár a piaci árra, vagy kialakíthatnak egy olyan eljárási vagy számítási mechanizmust, mely a vételár egzakt megállapításához vezet. 11 A felek akaratának csak a szerződés uzsorás jellege vagy a szolgáltatás és ellenszolgáltatás feltűnő értékaránytalansága szabhat határt. A vételár meghatározásával kapcsolatban két kockázati tényező merülhet fel tehát: a szerződés uzsorás jellege vagy a szolgáltatás és ellenszolgáltatás feltűnő értékaránytalansága. Szükséges megjegyezni, hogy a gyakorlatban a szerződés uzsorás jellegének megállapítására ritkán kerülhet sor, tekintettel arra, hogy ezen vizsgálatot a feltűnő értékaránytalanság követelményének vizsgálata megelőzi, és az adásvételi szerződések megtámadására jellemzően ezen okból kerül sor. A felek egyező akarattal tehát akár a kölcsönösszeg alapján is meghatározhatják a vételárat. Legfelsőbb Bíróság szerint az opciós szerződésben megjelölt vételárnak az eladó tartozásával azonos összegű meghatározása önmagában nem eredményezi az opciós szerződés semmisségét. Azonban, ha a tartozás összege (vételár) és a vétel tárgyának forgalmi értéke között feltűnő értékaránytalanság áll fenn, a vételi jog gyakorlása folytán létrejött adásvételi szerződés megtámadható. 12 Ezzel szemben viszont semmis a vételi jogot engedő szerződés, ha a felek a vételárat az adós aktuális tartozásának mértékéhez igazodóan állapítják, és a vevő a mindenkori kölcsöntartozása fejében megszerzi a dolog tulajdonát. 13 Meg kívánjuk jegyezni, hogy egy eseti döntés még további tényállási elemmé tette ez esetben az elszámolási 8 BDT 2001/492 9 BH 2008/ KGD 2004/ BDT 2008/ EBH 2007/1062; BH 2007/ BH 2008/48 3
4 kötelezettség hiányát. 14 A két eset közötti különbség abban ragadható meg, hogy míg az első esetben a tartozásnak az időközi teljesítésektől független, teljes összegét fogadták el a felek vételárnak, addig a második esetben a részteljesítésektől függően, akár egy törlesztő részletnek megfelelő összegig is lecsökkenthető a vételár. A felek egyező akarattal akként is határozhatnak, hogy a vételárat nem pénzben, hanem pénzben kifejezhető egyéb dologban állapítják meg; az egyetlen feltétel, hogy a vételárnak mindig pontosan kiszámíthatónak kell lennie. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése bemutatja a bank gyakorlatban a vételár meghatározásával kapcsolatosan felmerülő aggályokat, és végül a következő ajánlást teszi: "A bank akkor jár el jóhiszeműen és tisztességesen, ha független szakértőt bíz meg az ingatlan valós, reális forgalmi értékének meghatározásával, abba belevonja a tulajdonost is, és az így objektív módon megállapított ingatlanértéknek a jelzálog-hitelezésről szóló jogszabályban megállapított százalékát veszi hitelfedezeti értéknek". 15 Meg kell említeni, hogy a bírói gyakorlat figyelembe veszi azt, hogy a biztosítékul lekötött dolog, szerződésben kikötött vételára és a piaci értékesítés lehetőségei nem feltétlenül esnek egybe. A Legfelsőbb Bíróság a biztosítékként lekötött dolog sürgős értékesítéséből fakadó korrekciós tényezőt a vételár tekintetében az adós kockázati körébe sorolta Az elszámolási kötelezettség A lex comissoria tilalmából is következik, hogy vételi jog kikötése esetén a vételár és az adós tartozása közötti esetleg felmerülő különbözettel a felek elszámolni kötelesek. Érvénytelen az olyan kikötés, ahol a hitelező a dolog tulajdonjogát a fennálló követelés fejében elszámolási kötelezettség nélkül szerzi meg (BDT 2006/1432). A gyakorlat abba az irányba mutat, hogy a követelés beszámítása a vételárba már elengedőnek bizonyul ezen kötelezettség teljesítésére, mivel az magában foglalja az egymással szemben álló követelések számbavételét. Tehát a hitelező, mint vevő akkor jár el megnyugtató módon, ha a megállapított vételárba adós, mint eladó kölcsöntartozását beszámítja, az esetleg a beszámítás folytán még fennmaradó vételárrészt pedig megfizeti. Ha pedig a kölcsönkövetelés marad fenn a beszámítás után, akkor azzal adós továbbra is tartozik. 14 BDT 2006/ OBH 4999/ BH 2008/213 4
5 Meg kívánjuk jegyezni, hogy vevő kijelölése esetén a kijelölt vevő eladóval szembeni követelés híján nem tudja beszámítással teljesíteni a vételárat, ezért a gyakorlatban, amennyiben jogosult élni kíván vevő kijelölési jogával, abban az esetben engedményezi követelését a kijelölt vevőre. Amennyiben az opciós szerződésben rögzített vételár megállapítási mód nem veszi figyelembe az eladó és vevő elszámolási kötelezettségét, akkor eladó az adásvételi szerződést megtámadhatja. 2. A vételi jog érvényesítése (az adásvételi szerződés létrejötte) A vételi jog jogosultja a vételi jog fennállása alatt az adásvételi szerződést opciós szerződésben foglalt feltételekkel a tulajdonoshoz intézett egyoldalú nyilatkozatával létrehozhatja (Ptk (1) bekezdés). Az adásvételi szerződés a vételi jog jogosultja, illetve az ingatlan tulajdonosa között az írásbeli vételi nyilatkozat tulajdonossal történő közlésével a rögzített feltételek mellett jön létre (Ptk (1), 365. (1) bekezdések. Ezzel kapcsolatosan a Legfelsőbb Bíróság az indokolásában az alábbiakat fejtette ki. 17 A tényállás szerint a felek a hitelező által nyújtott kölcsön biztosítására kötöttek vételi jog létesítéséről szóló szerződést, amelynek megkötésére a kölcsönszerződésben az adós kötelezettséget vállalt. Az adós a szerződést a vételi jog mibenlétét ismerve írta alá. A vételi jogról szóló szerződés értelmében a hitelező tulajdonszerzési szándéka attól a feltételtől függően állt fenn, hogy a kölcsön visszafizetésére nem kerül sor, s miután a feltétel bekövetkezett, gyakorolhatta a vételi jogát. Az adós a felülvizsgálati kérelmében azt adta elő, hogy a perbeli szerződés színlelt szerződés volt, amellyel semmis zálogszerződést lepleztek, mert a hitelezőnek a kielégítési jog megnyílta előtt biztosította a zálogtárgy tulajdonjogának megszerzését. A Legfelsőbb Bíróság indokolásában kifejtette, hogy a jogszabály rendelkezései nem tiltják azt sem, hogy a tulajdonos a vagyontárgyat úgy kösse le biztosítékként, hogy feltételtől függő vételi jog engedésével a későbbi fizetés elmaradása esetére a vagyontárgy tulajdonjogának megszerzését a hitelező számára lehetővé tegye. A vételi jog feltételhez kötött gyakorlása azt jelenti, hogy a vételi jogról szóló szerződés megkötésekor a vételi szándéknak nem kellett fennállni a hitelezőnél, a biztosított jog alapján a vételi szándékot az egyoldalú nyilatkozat megtételével nyilvánította ki. 17 BH 1999/452 5
6 Szükségesnek mutatkozik tehát a vételi jog gyakorlását bizonyos feltételhez kötni annak érdekében, hogy a Ptk (2) bekezdésébe foglalt tilalmat ne sértse a vételi jogot kikötő megállapodás. Mint azt fentebb is említettük, semmis az olyan megállapodás, amely lehetővé teszi, hogy a hitelező a kielégítési jog megnyílta előtt megszerezze a biztosítékul lekötött vagyontárgy tulajdonjogát. Amennyiben a vételi jog gyakorlása nincs a kölcsönszerződés adós általi megszegéséhez, mint feltételhez kötve, felmerülhet, hogy a vételi jogot kikötő megállapodás a lex comissoria fenti tilalmába ütközik, 18 hiszen a hitelező ez alapján bármikor élhet vételi jogával, akár a kielégítési jog megnyílta előtt is. Habár nem teljesen egyértelmű sem a gyakorlatban, sem az elméletben, hogy ez az egyébként kógens zálogjogi rendelkezés miképpen érvényesülhet a zálogjogtól dogmatikailag különböző vételi jog esetében. 3. A biztosítéki vételi jogi ügylet érvénytelensége A Legfelsőbb Bíróság mint azt már fentebb is említettük külön kezeli az opciós valamint az adásvételi szerződést. A gyakorlatban a két leggyakrabban felmerülő érvénytelenségi ok egyfelől az, hogy az opciós szerződés jelzálogszerződést leplez, és mint ilyen, semmis (azonban színlelt jelzálogszerződésként érvényes lehet), másfelől feltűnő értékaránytalanság alapján megtámadható az opciós szerződés alapján létrehozott adásvételi szerződés, ha a vételár meghatározásánál a felek nem jártak el kellő gondossággal. Utóbbi esetben a megtámadási határidő nem az opciós szerződés megkötésétől, hanem az adásvételi szerződés létrejöttétől számítódik A biztosítéki vételi jogi ügylet, mint színlelt jogügylet Önmagában a biztosítéki cél nem vezet az opciós szerződés érvénytelenségéhez, azonban vizsgálandó a tulajdonszerzési szándék fennállása, a vételár értékarányossága és a dolog birtokba adásának alakulása. Ezek hiányából ugyanis arra lehet következtetni, hogy a az opciós szerződés valójában jelzálogszerződést leplez. 19 Ilyen esetben a bíróságok a zálogjogra vonatkozó szabályok alapján bírálják el az ügyletet. A bíróságok általában azon okból nyilvánítják az opciós szerződést színleltnek, mert vagy a zálogtárgy kielégítési jog megnyílta előtti megszerzésének tilalmába (lex comissoria; 18 BH 2005/73; BDT 2004/ BH 2001/584; BH 2006/17; BH 2006/118; BDT 2001/492 6
7 Ptk (2)), vagy a zálogtárgy értékesítéséből befolyt vételárral való elszámolás kötelezettségébe ütközik (Ptk (3)), vagy pedig a vételár meghatározását nem találják megfelelőnek. Álláspontunk szerint aggályos ez a bírói gyakorlat, mert az opciós szerződés zálogszerződéssel való kicserélése távol áll a felek valódi ügyleti szándékától, mivel az kifejezetten opciós szerződés megkötésére irányult. Ezt az álláspontot képviselte a Legfelsőbb Bíróság két eseti döntésében is, amikor kimondták, hogy a felek nem színlelnek más szerződést, mint amire az akaratuk irányult, mert a felek szándéka opciós szerződés megkötése volt A biztosítéki vételi jogi ügylet megtámadása feltűnő értékaránytalanság alapján A Legfelsőbb Bíróság gyakorlata nem az opciós szerződés, hanem az annak alapján létrehozott adásvételi szerződés megtámadását teszi lehetővé feltűnő értékaránytalanság alapján a Ptk. szabályainak megfelelően. Az értékaránytalanság megállapításánál azt kell vizsgálni, hogy az értékaránytalanság már az opciós szerződés megkötésekor fennállt-e. Ha a vételi jog alapítása és gyakorlása közötti időben az értékarányok változnak, akkor annak kockázatával a feleknek számolnia kellett. A jogirodalomban azonban feltűnik olyan álláspont is, mely szerint a vételi nyilatkozat megtételekor fennálló forgalmi értékekből kell kiindulni a feltűnő értékaránytalanság megítélésekor. 21 Mind a két elméletnek azonban csak akkor van jelentősége, amennyiben a felek fixen meghatározzák az opciós szerződésben a dolog vételárát, azonban értelmezhetetlen a dilemma, amennyiben a felek egy olyan eljárási mechanizmust határoznak meg, amely a vételi jog gyakorlásakor indul be, és alakítja ki a vételárat, ahogyan az egyébként a gyakorlatban a leginkább előfordul. PK 267. számú állásfoglalás II. pontja szerint a feltűnően nagy értékkülönbségre alapított megtámadás következtében érvénytelenné vált szerződés esetén a szerződés érvényessé nyilvánításakor a bíróságnak úgy kell az ellenszolgáltatást megállapítania, hogy az értékkülönbség többé ne legyen feltűnően nagy; így a vételárnak egészen a piaci értékig történő felemelésére nem kerülhet sor, a csak addig a mértékig, amikor az értékaránytalanság már nem feltűnő BH 1999/452; EBH 2003/ Wellmann György Vételi jog engedése hitelbiztosítéki céllal; Gazdaság és Jog 2007/január 1. szám 22 EBH 2007/1602; Szegedi Ítélőtábla Gf. I /2005 7
8 A fentiek alapján az állapítható meg, hogy a bírói gyakorlat törekszik az esetleges érvénytelenségi ok kiküszöbölésére, és feltűnő értékaránytalanság esetén sem mentesíti a kötelezettet a Ptk (3) bekezdése alapján a teljesítés alól, hanem akként módosítja a vételárat, hogy az értékkülönbség többé ne legyen feltűnő. 8
A biztosítéki célból vételi jogot létesítő megállapodás érvényessége
A biztosítéki célból vételi jogot létesítő megállapodás érvényessége A szerződést biztosító mellékkötelezettségek fajtái A szerződést biztosító mellékkötelezettségeket a jelenlegi Ptk. XXIII. fejezete
A biztosítéki célú vételi jog és a biztosítéki engedményezés a felszámolási eljárásban
A biztosítéki célú vételi jog és a biztosítéki engedményezés a felszámolási eljárásban A zálogjog mint biztosíték súlytalanná válása és a biztosítéki célú vételi jog térhódítása jelentős részben annak
Az utolsó szó jogán - búcsú a fiduciárius opciótól*
Az utolsó szó jogán - búcsú a fiduciárius opciótól* Szerző: Kovács Krisztián 2014. április 7. 1. Tulajdon, mint biztosíték Olyan szerződés, amellyel az egyik fél valamely vagyontárgyat bizalmi viszony
Juhász László. Az engedményezés és a felszámolás kapcsolata
Juhász László Az engedményezés és a felszámolás kapcsolata Az utóbbi időben egyre gyakrabban fordul elő, hogy vitássá válik a felszámolás alá került adós által kötött engedményezési szerződések megítélése,
A biztosítéki célú vételi jog *
CIVILISZTIKA Bukli Ádám A biztosítéki célú vételi jog * I. Bevezetés 1. Új típusú szerződési biztosítékok jelensége A hitelező, aki a szolgáltatását előre nyújtja, a dolog természetéből adódóan ki van
Külföldi személyek ingatlanszerzése. I. Alapvető tudnivalók
Külföldi személyek ingatlanszerzése I. Alapvető tudnivalók 1 Külföldi személyek csak meghatározott feltételekhez kötötten szerezhetnek ingatlantulajdont Svájcban. A Svájcban történő ingatlanszerzés a külföldiek
Hitelbiztosítékok érvényesíthetősége a felszámolásban II.
2013. TIZENKETTEDIK ÉVFOLYAM 2. SZÁM 139 FÓNAGY SÁNDOR Hitelbiztosítékok érvényesíthetősége a felszámolásban II. Jelen tanulmány a Hitelintézeti Szemle 2013/1. számában ugyanilyen címmel megjelent cikk
Az érvénytelenség jogkövetkezményeinek elméleti és gyakorlati kérdései
FŐVÁROSI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUMA Az érvénytelenség jogkövetkezményeinek elméleti és gyakorlati kérdései Összeállította: Dr. Molnár Ambrus tanácselnök 2 I. Bevezető gondolatok 1. Közgazdasági és alkotmányjogi
Behajtási költségátalány könyvvizsgálói szemmel
BaraMa Könyvvizsgáló és Könyvelő KFT 2943 Bábolna, Kisfaludy ltp. C. ép. I/4. Telefon: 34/ 568-159; Fax: 34/369-159 E-mail: barama.kft @ t-online.hu Honlap: www.barama.uw.hu Behajtási költségátalány könyvvizsgálói
A pénzügyi lízingszerződésből eredő követelések érvényesítése a csőd- és felszámolási eljárásokban
Csőke Andrea -Juhász László A pénzügyi lízingszerződésből eredő követelések érvényesítése a csőd- és felszámolási eljárásokban A lízingszerződés fogalma Meg kell különböztetni a lízingügylet és a lízingszerződés

matches: Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Az Európai Unió hivatalos lapja C Tájékoztatások és közlemények 48. évf. (2005. április 2.) C 082. sz. - EPA
Az Európai Unió hivatalos lapja C Tájékoztatások és közlemények48. évf. (2005. április 2.) C 082. sz.
2005/C 82/01 - A Bíróság ítélete (első tanács) (2005. január 27.) a C-422/02. P. sz. Europe Chemi-Con (Deutschland) GmbH kontra Európai Unió Tanácsa és Európai Közösségek Bizottsága ügyben (Fellebbezés - Dömpingellenes intézkedések - Dömpingellenes eljárást lezáró rendelet - Visszaható hatály - Egyenlő bánásmód - Hátrányos megkülönböztetés tilalma - Japánból származó egyes nagy kapacitású elektrolitikus alumínium kondenzátorok behozatala)1 [221.32 kB - PDF]EPA-00877-00327-0010
2005/C 82/02 - A Bíróság ítélete (nagytanács) (2005. február 15.) a C-12/03. P. sz. Európai Közösségek Bizottsága kontra Tetra Laval BV ügyben (Fellebbezés - Verseny - A 4064/89/EGK rendelet - Konglomerátum típusú összefonódás közös piaccal való összeegyeztethetetlenségét megállapító határozat - Erőfölény másik piacra való kiterjesztése - A bírósági felülvizsgálat terjedelme - Tekintetbe veendő tényezők - Piaci magatartással kapcsolatos kötelezettségvállalások)1 [221.32 kB - PDF]EPA-00877-00327-0020
2005/C 82/03 - A Bíróság ítélete (második tanács) (2005. január 27.) a C-15/03. sz. az Európai Közösségek Bizottsága kontra Osztrák Köztársaság ügyben (Tagállami kötelezettségszegés - A 75/439/EGK irányelv - Hulladékolajok ártalmatlanítása - Regenerálással történő kezelés elsőbbsége)2 [197.54 kB - PDF]EPA-00877-00327-0030
2005/C 82/04 - A Bíróság ítélete (második tanács) (2005. január 13.) a C-84/03. sz., az Európai Közösségek Bizottsága kontra Spanyol Királyság ügyben (Tagállami kötelezettségszegés - 93/36/EGK és 93/37/EGK irányelvek - Közbeszerzés - Árubeszerzésre és építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásai - Alkalmazási kör - Ajánlatkérő fogalma - Közigazgatási szervek közötti együttműködési megállapodások - Beszerzés fogalma - Tárgyalásos eljárás alkalmazása az irányelvben elő nem írt eseteken)2 [257.54 kB - PDF]EPA-00877-00327-0040
2005/C 82/05 - A Bíróság ítélete (második tanács) (2005. január 27.) a C-92/03. sz. Európai Közösségek Bizottsága kontra Portugál Köztársaság ügyben (Tagállami kötelezettségszegés - 75/439/EGK irányelv - Hulladékolajok ártalmatlanítása - Regenerálás érdekében való kezelés előnyben részesítése)3 [250.13 kB - PDF]EPA-00877-00327-0050
2005/C 82/06 - A Bíróság ítélete (második tanács) (2005. január 27.) a C-188/03. sz. (az Arbeitsgericht Berlin előzetes döntéshozatal iránti kérelme): Irmtraud Junk kontra Wolfgang Kühnel ügyben (98/59/EK irányelv - Csoportos létszámcsökkentés - Konzultáció a munkavállalók képviselőivel - Az illetékes hatóság értesítése - Az elbocsátás fogalma - Az elbocsátás időpontja)3 [250.13 kB - PDF]EPA-00877-00327-0060
2005/C 82/07 - A Bíróság ítélete (nagytanács) 2005. február 1. a C-203/03. sz. Európai Közösségek Bizottsága kontra Osztrák Köztársaság ügyben (Tagállami kötelezettségszegés - EK 249. és 307. cikk - 76/207/EGK irányelv 2. és 3. cikke - Egyenlő bánásmód nők és férfiak között - Nők föld alatti bányászatban, valamint túlnyomásban és búvárként végzendő munkára való alkalmazásának tilalma)4 [196.82 kB - PDF]EPA-00877-00327-0070
2005/C 82/08 - A Bíróság ítélete (negyedik tanács) (2004. december 16.) a C-358/03. sz. az Európai Közösségek Bizottsága kontra Osztrák Köztársaság ügyben (Tagállami kötelezettségszegés - A munkavállalók védelme - A munkavállalók biztonsága és egészsége - A munkavállalókra nézve kockázattal járó kézi tehermozgatás)4 [196.82 kB - PDF]EPA-00877-00327-0080
2005/C 82/09 - A Bíróság ítélete (hatodik tanács) 2005. január 27.) a C-59/04. sz. Európai Közösségek Bizottsága kontra Francia Köztársaság ügyben (Tagállami kötelezettségszegés - 2001/29/EK irányelv - Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról - Átültetés elmulasztása az előírt határidőn belül)5 [222.14 kB - PDF]EPA-00877-00327-0090
2005/C 82/10 - A Bíróság ítélete (negyedik tanács) (2005. január 27.) a C-125/04. sz. (a CollĂ¨ge d'arbitrage de la Commission de Litiges et Voyages előzetes döntéshozatal iránti kérelme) Guy Denuit és Betty Cordenier kontra Transorient - MosaĂŻque Voyages et Culture SA ügyben (Előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések - A Bírósághoz fordulás - Az EK 234. cikke szerinti tagállami bíróság - Választottbíróság)5 [222.14 kB - PDF]EPA-00877-00327-0100
2005/C 82/11 - C-1/05. SA. sz. ügy: Az Intek Company társaság által az Európai Közösségek Bizottságánál történő foglalásra való felhatalmazás iránt 2005. január 28-án benyújtott kérelem5 [225.99 kB - PDF]EPA-00877-00327-0110
2005/C 82/12 - C-2/05. SA. sz. ügy: A Names b.v. társaság által az Európai Közösségek Bizottságánál történő foglalásra való felhatalmazás iránt 2005. január 28-án benyújtott kérelem6 [143.75 kB - PDF]EPA-00877-00327-0120
2005/C 82/13 - C-3/05. SA. sz. ügy: A Kazak Köztársaság Statisztikai Hivatala által az Európai Közösségek Bizottságánál történő foglalásra való felhatalmazás iránt 2005. január 28-án benyújtott kérelem6 [143.75 kB - PDF]EPA-00877-00327-0130
2005/C 82/14 - C-2/05. sz. ügy: Az Arbeidshof te Brussel 2004. december 23-i végzésével a Rijksdienst voor Sociale Zekerheid kontra Herbosch-Kiere NV ügyben benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem6 [151.17 kB - PDF]EPA-00877-00327-0140
2005/C 82/15 - C-7/05, C-8/05, C-9/05. sz. ügyek: A Bundesgerichtshof 2004. október 11-i végzésével a Saatgut-Treuhandverwaltungs GmbH kontra a néhai Dieter Deppe örökösei: 1. Ulrich Deppe, 2. Hanne-Rose Deppe, 3. Thomas Deppe, 4. Matthias Deppe, 5. Christine Urban szül. Deppe (C-7/05), kontra Siegfried Hennings (C-8/05), valamint kontra Hartmut Lübbe (C-9/05) ügyben benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem7 [147.32 kB - PDF]EPA-00877-00327-0150
2005/C 82/16 - C-11/05. sz. ügy: A Gerechtshof te Amsterdam 2004. december 28-i határozatával a (Friesland Supply Point Ede kereskedelmi név alatt eljáró) Friesland Coberco Dairy Foods B.V. kontra Inspecteur van de Belastingdienst/Douane Noord/kantoor Groningen ügyben benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem8 [146.89 kB - PDF]EPA-00877-00327-0160
2005/C 82/17 - C-14/05. sz. ügy: A Gerechtshof te Amsterdam 2004. december 28-i határozatával az Anagram International Inc. kontra Inspecteur van de Belastingdienst/Douane Rotterdam ügyben benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem8 [146.89 kB - PDF]EPA-00877-00327-0170
2005/C 82/18 - C-15/05. sz. ügy: A Gerechtshof te Amsterdam 2004. december 28-i határozatával a Kawasaki Motors Europe N.V. kontra Inspecteur van de Belastingdienst/Douane district Rotterdam ügyben benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem9 [146.27 kB - PDF]EPA-00877-00327-0180
2005/C 82/19 - C-22/05. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Belga Királyság ellen 2005. január 25-én benyújtott kereset9 [146.27 kB - PDF]EPA-00877-00327-0190
2005/C 82/20 - C-23/05. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Luxemburgi Nagyhercegség ellen 2005. január 25-én benyújtott kereset9 [152.95 kB - PDF]EPA-00877-00327-0200
2005/C 82/21 - C-26/05. sz. ügy: A Landesgericht Korneuburg 2005. január 13-i végzésével a Plato Plastik Robert Frank GmbH kontra CAROPACK Handels GmbH ügyben benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem10 [146.13 kB - PDF]EPA-00877-00327-0210
2005/C 82/22 - C-27/05. sz. ügy: A Finanzgericht Hamburg 2005. január 5-i végzésével az Elfering Export GmbH kontra Hauptzollamt Hamburg-Jonas ügyben benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem10 [153.02 kB - PDF]EPA-00877-00327-0220
2005/C 82/23 - C-29/05 P. sz. ügy: Az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának (negyedik tanács) a T-164/02. sz. Kaul GmbH kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ügyben, amelyben a Bayer AG, az OHIM fellebbezési tanácsa előtti eljárásban ellenérdekű félként vett részt, 2004. november 10-én hozott ítélete ellen a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) által 2005. január 28-án (faxon 2005. január 25-én) benyújtott fellebbezés11 [146.34 kB - PDF]EPA-00877-00327-0230
2005/C 82/24 - C-30/05. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Luxemburgi Nagyhercegség ellen 2005. január 28-án benyújtott kereset11 [151.74 kB - PDF]EPA-00877-00327-0240
2005/C 82/25 - C-31/05. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Francia Köztársaság ellen 2005. január 28-án benyújtott kereset12 [119.48 kB - PDF]EPA-00877-00327-0250
2005/C 82/26 - C-32/05. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Luxemburgi Nagyhercegség ellen 2005. január 31-én benyújtott kereset12 [123.97 kB - PDF]EPA-00877-00327-0260
2005/C 82/27 - C-33/05. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Belga Királyság ellen 2005. január 31-én benyújtott kereset13 [118.57 kB - PDF]EPA-00877-00327-0270
2005/C 82/28 - C-37/05. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által az Egyesült Királyság ellen 2005. január 31-én benyújtott kereset13 [124.48 kB - PDF]EPA-00877-00327-0280
2005/C 82/29 - C-38/05. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által Írország ellen 2005. február 1-jén benyújtott kereset14 [119.98 kB - PDF]EPA-00877-00327-0290
2005/C 82/30 - C-43/05. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Németországi Szövetségi Köztársaság ellen 2005. február 3-án benyújtott kereset14 [119.98 kB - PDF]EPA-00877-00327-0300
2005/C 82/31 - C-44/05. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által az Olasz Köztársaság ellen 2005. február 3-án benyújtott kereset15 [146.38 kB - PDF]EPA-00877-00327-0310
2005/C 82/32 - C-47/05. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Spanyol Királyság ellen 2005. február 7-én benyújtott kereset15 [146.38 kB - PDF]EPA-00877-00327-0320
2005/C 82/33 - C-48/05. sz. ügy: A Landgericht Nürnberg-Fürth 2005. január 28-i végzésével az Adam Opel AG kontra Autec AG, az alperes oldalán mellékbeavatkozó: Deutscher Verband der Spielwaren-Industrie e.V., ügyben benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem15 [153.31 kB - PDF]EPA-00877-00327-0330
2005/C 82/34 - C-49/05 P. sz. ügy: Az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának (kibővített negyedik tanács) a T-176/01. sz. Ferriere Nord SpA, támogatja: az Olasz Köztársaság, kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben 2004. november 18-án hozott ítélete ellen a Ferriere Nord SpA által 2005. február 7-én (faxon február 2-án) benyújtott fellebbezés16 [152.82 kB - PDF]EPA-00877-00327-0340
2005/C 82/35 - C-51/05 P. sz. ügy: Az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának (negyedik tanács) a T-166/98. sz. Cantina sociale di Dolianova és társai kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben 2004. november 23-án hozott ítélete ellen az Európai Közösségek Bizottsága által 2005. február 9-én (faxon 2005. február 7-én) benyújtott fellebbezés17 [145.89 kB - PDF]EPA-00877-00327-0350
2005/C 82/36 - C-53/05. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Portugál Köztársaság ellen 2005. február 9-én benyújtott kereset17 [151.35 kB - PDF]EPA-00877-00327-0360
2005/C 82/37 - C-55/05. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Finn Köztársaság ellen 2005. február 9-én benyújtott kereset18 [119.51 kB - PDF]EPA-00877-00327-0370
2005/C 82/38 - C-57/05. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Francia Köztársaság ellen 2005. február 9-én benyújtott kereset18 [151.34 kB - PDF]EPA-00877-00327-0380
2005/C 82/39 - C-59/05. sz. ügy: A Bundesgerichtshof 2004. december 2-i végzésével a Siemens AG kontra VIPA Gesellschaft für Visualisierung und ProzeĂautomatisierung mbH ügyben benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem19 [145.88 kB - PDF]EPA-00877-00327-0390
2005/C 82/40 - C-61/05. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Portugál Köztársaság ellen 2005. február 10-én benyújtott kereset19 [145.88 kB - PDF]EPA-00877-00327-0400
2005/C 82/41 - C-62/05 P. sz. ügy: Az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának (ötödik tanács) a T-332/02. sz. Nordspedizionieri és társai kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben 2004. december 14-én hozott ítélete ellen a Nordspedizionieri di Danielis Livio & C. (felszámolás alatt) által 2005. február 11-én benyújtott fellebbezés20 [147.06 kB - PDF]EPA-00877-00327-0410
2005/C 82/42 - C-63/05. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Görög Köztársaság ellen 2005. február 3-án benyújtott kereset21 [120.44 kB - PDF]EPA-00877-00327-0420
2005/C 82/43 - C-65/05. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Görög Köztársaság ellen 2005. február 10-én benyújtott kereset21 [150.95 kB - PDF]EPA-00877-00327-0430
2005/C 82/44 - C-67/05. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Németországi Szövetségi Köztársaság ellen 2005. február 11-én benyújtott kereset22 [144.47 kB - PDF]EPA-00877-00327-0440
2005/C 82/45 - C-68/05 P. sz. ügy: Az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának (ötödik tanács) a T-240/02. sz. Koninklijke Coöperatie Cosun UA kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben 2004. december 7-én hozott ítélete ellen a Koninklijke Coöperatie Cosun UA által 2005. február 11-én benyújtott fellebbezés22 [149.70 kB - PDF]EPA-00877-00327-0450
2005/C 82/46 - C-70/05. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által 2005. február 14-én a Luxemburgi Nagyhercegség ellen benyújtott kereset23 [119.18 kB - PDF]EPA-00877-00327-0460
2005/C 82/47 - C-71/05. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Luxemburgi Nagyhercegség ellen 2005. február 14-én benyújtott kereset23 [124.10 kB - PDF]EPA-00877-00327-0470
2005/C 82/48 - C-73/05. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Francia Köztársaság ellen 2005. február 15-én benyújtott kereset24 [118.88 kB - PDF]EPA-00877-00327-0480
2005/C 82/49 - C-74/05. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Luxemburgi Nagyhercegség ellen 2005. február 15-én benyújtott kereset24 [118.88 kB - PDF]EPA-00877-00327-0490
2005/C 82/50 - C-77/05. sz. ügy: Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága által az Európai Unió Tanácsa ellen 2005. február 17-én benyújtott kereset25 [147.66 kB - PDF]EPA-00877-00327-0500
2005/C 82/51 - C-83/05. sz. ügy: Az Amtsgericht Freiburg 2005. január 14-i végzésével a Bernd Voigt kontra RegierungsprĂ¤sidium Karlsruhe-Bretten pénzbírságot kiszabó határozata ügyben benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem25 [155.16 kB - PDF]EPA-00877-00327-0510
2005/C 82/52 - C-90/05. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Luxemburgi Nagyhercegség ellen 2005. február 18-án benyújtott kereset26 [121.71 kB - PDF]EPA-00877-00327-0520
2005/C 82/53 - C-92/05. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Francia Köztársaság ellen 2005. február 21-én benyújtott kereset26 [124.19 kB - PDF]EPA-00877-00327-0530
2005/C 82/54 - Az Elsőfokú Bíróság ítélete (2005. január 26.) a T-193/02. sz. Laurent Piau kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben (A Fédération internationale de football association (FIFA) szabályzata a játékos-ügynök tevékenységről - Vállalkozások társulása által hozott döntés - EK 49., 81., és 82. cikk - Panasz - Közösségi érdek hiánya - Elutasítás)28 [221.01 kB - PDF]EPA-00877-00327-0540
2005/C 82/55 - Az Elsőfokú Bíróság ítélete (2005. január 26.) a T-267/03. sz. Anna Maria Roccato kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben (Tisztviselők - Belső versenyvizsga - A szóbeli vizsgára való felvétel elutasítása - A versenyvizsga-bizottság mérlegelési jogköre - Bírósági felülvizsgálat terjedelme)28 [221.01 kB - PDF]EPA-00877-00327-0550
2005/C 82/56 - T-489/04. sz. ügy: A U.S. Steel KoĹĄice s. r. o. által az Európai Közösségek Bizottsága ellen 2004. december 20-án benyújtott kereset29 [200.55 kB - PDF]EPA-00877-00327-0560
2005/C 82/57 - T-491/04. sz. ügy: A Merant GmbH által Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ellen 2004. december 21-én benyújtott kereset29 [205.83 kB - PDF]EPA-00877-00327-0570
2005/C 82/58 - T-492/04. sz. ügy: A Jungbunzlauer AG és másik három részvénytársaság által az Európai Közösségek Bizottsága ellen 2004. december 23-án benyújtott kereset30 [125.76 kB - PDF]EPA-00877-00327-0580
2005/C 82/59 - T-500/04. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által az IIC Informations-Industrie Consulting GmbH ellen 2004. január 24-én benyújtott kereset31 [120.48 kB - PDF]EPA-00877-00327-0590
2005/C 82/60 - T-5/05. sz. ügy: A V.I.C. Verband der Internationalen Caterer in Deutschland e.V. által az Európai Közösségek Bizottsága ellen 2005. január 10-én benyújtott kereset32 [145.82 kB - PDF]EPA-00877-00327-0600
2005/C 82/61 - T-6/05. sz. ügy: A DEF-TEC Defense Technology GmbH által a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ellen 2005. január 12-én benyújtott kereset32 [152.28 kB - PDF]EPA-00877-00327-0610
2005/C 82/62 - T-16/05. sz. ügy: A Viasat Broadcasting UK Ltd által az Európai Közösségek Bizottsága ellen 2005. január 20-án benyújtott kereset33 [126.30 kB - PDF]EPA-00877-00327-0620
2005/C 82/63 - T-17/05. sz. ügy: A France Télécom által az Európai Közösségek Bizottsága ellen 2005. január 10-én benyújtott kereset34 [119.84 kB - PDF]EPA-00877-00327-0630
2005/C 82/64 - T-19/05. sz. ügy: A Boliden AB, az Outokumpu Copper Fabrication AB és az Outokumpu Copper BCZ S.A. által az Európai Közösségek Bizottsága ellen 2005. január 20-án benyújtott kereset34 [126.27 kB - PDF]EPA-00877-00327-0640
2005/C 82/65 - T-20/05. sz. ügy: Az Outokumpu OYJ és az Outokumpu Copper Products OY által az Európai Közösségek Bizottsága ellen 2005. január 21-én benyújtott kereset35 [127.19 kB - PDF]EPA-00877-00327-0650
2005/C 82/66 - T-21/05. sz. ügy: A Halcor Metal Works S.A. által az Európai Közösségek Bizottsága ellen 2005. január 21-én benyújtott kereset36 [120.76 kB - PDF]EPA-00877-00327-0660
2005/C 82/67 - T-22/05. sz. ügy: Antonello Violetti és társai által az Európai Közösségek Bizottsága ellen 2005. január 11-én benyújtott kereset37 [121.04 kB - PDF]EPA-00877-00327-0670
2005/C 82/68 - T-23/05. sz. ügy: Eric Gippini Fournier által az Európai Közösségek Bizottsága ellen 2005. január 10-én benyújtott kereset37 [128.16 kB - PDF]EPA-00877-00327-0680
2005/C 82/69 - T-24/05. sz. ügy: A Standard Commercial Corporation, a Standard Commercial Tobacco Corporation és a Trans-Continental Leaf Tobacco Corporation által az Európai Közösségek Bizottsága ellen 2005. január 21-én benyújtott kereset38 [121.15 kB - PDF]EPA-00877-00327-0690
2005/C 82/70 - T-25/05. sz. ügy: A KM Europa Metal AG, a Tréfimétaux S.A. és az Europa Metalli S.p.A. által az Európai Közösségek Bizottsága ellen 2005. január 21-én benyújtott kereset39 [121.32 kB - PDF]EPA-00877-00327-0700
2005/C 82/71 - T-27/05. sz. ügy: Carmela Lo Giudice által az Európai Közösségek Bizottsága ellen 2005. január 14-én benyújtott kereset40 [145.79 kB - PDF]EPA-00877-00327-0710
2005/C 82/72 - T-28/05. sz. ügy: Az Ekabe International SCA által 2005. január 17-én a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ellen benyújtott kereset40 [151.38 kB - PDF]EPA-00877-00327-0720
2005/C 82/73 - T-29/05. sz. ügy: A DELTAFINA Spa által az Európai Közösségek Bizottsága ellen 2005. január 20-án benyújtott kereset41 [119.62 kB - PDF]EPA-00877-00327-0730
2005/C 82/74 - T-33/05. sz. ügy: A CompaĂąía EspaĂąola de Tabaco en Rama, S.A. által az Európai Közösségek Bizottsága ellen 2005. január 21-én benyújtott kereset42 [120.89 kB - PDF]EPA-00877-00327-0740
2005/C 82/75 - T-37/05. sz. ügy: A World Wide Tobacco EspaĂąa, S.A. által az Európai Közösségek Bizottsága ellen 2005. január 21-én benyújtott kereset42 [152.22 kB - PDF]EPA-00877-00327-0750
2005/C 82/76 - T-38/05. sz. ügy: Az Agroexpansión, S.A. által az Európai Közösségek Bizottsága ellen 2005. január 22-én benyújtott kereset43 [145.38 kB - PDF]EPA-00877-00327-0760
2005/C 82/77 - T-53/05. sz. ügy: A Calavo Growers of California által a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ellen 2005. január 24-én benyújtott kereset43 [151.99 kB - PDF]EPA-00877-00327-0770
2005/C 82/78 - T-87/05. sz. ügy: Az EDP-Energias de Portugal S. A. által az Európai Közösségek Bizottsága ellen 2005. február 25-én benyújtott kereset44 [125.05 kB - PDF]EPA-00877-00327-0780
2005/C 82/79 - A T-131/03. sz. ügy törlése45 [118.45 kB - PDF]EPA-00877-00327-0790
2005/C 82/80 - A Bíróság utolsó kiadványa az Európai Unió Hivatalos Lapjában HL C 69., 2005.3.19. 46 [140.19 kB - PDF]EPA-00877-00327-0800

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Galamus - Kúria kontra Magyar Parlament
Kúria kontra Magyar Parlament
2012. július 13. péntek, 03:28
Kende Péter dr.
Pikáns volt kedden (2012. július 10-én) a Kúrián meghallgatni Dr. Kónya István tanácsának nyilvános ülését Fratanolo János ügyében.
A bíróság ugyanis – amelynek nincs választása elmozdulhatni a jog világából, s olykor átlépegethetni a politika mezőjére – nem tehetett mást: bűncselekmény hiányában az ellene emelt vád alól fölmentette Fratanolo Jánost.
Aki ugyebár vörös csillagot viselt zakója hajtókáján, s emiatt a magyar bíróság elsőfokon fölmentette, majd másodfokon bűnösnek mondta ki, és elítélte.
Amely másodfokú ítéletről az Emberi Jogok Európai Bírósága Strasbourgban kimondta: hibás, helytelen. S ami miatt Strasbourg a Magyar Államot kártérítés fizetésére kötelezte.
Amely ítéletről – nyolc nappal e kúriai aktus előtt – a magyar parlament ezzel a szöveggel hozott határozatot: „az Országgyűlés… állást foglal amellett, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága által Appl. No. 29459/10. számon meghozott, Magyarországot marasztaló ítéletének végrehajtásával, továbbá a törvény módosításával nem ért egyet”.
Tényleg az elmebaj birodalmába érkeztünk.
Magyarország az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában, 1950. november 4-én kelt Egyezményt és a hozzá tartozó nyolc kiegészítő jegyzőkönyvet az 1993. évi XXXI. törvénnyel „beemelte” a magyar jogrendbe, vagyis belső joggá tette – egyebek mellett azt is, hogy aláveti magát a strasbourgi bíróság joghatóságának.
Aláírta, magára nézve kötelezőnek ismerte el, hogy amit Strasbourg dönt, az értelemszerűen „fölötte áll” minden magyarországi döntésnek.
Majd most országgyűlési határozatba foglalja, hogy nem ért egyet vele.
Mi az, hogy nem ért egyet? Nem fizeti ki a kártérítést? Dehogynem, mindegy, hogy néhány szélütött politikus mit zagyvál, ki fogják fizetni – kit érdekel a pénz?
Nem hajtja végre? Nem tudja nem végrehajtani. Például, íme, nyolc nappal a határozat megszületése után a Kúria föl is menti a vádlottat.
Mindazonáltal e kúriai aktusnak volt más pikantériája is. Jelesül az elnök személye. Hogy ugyanis az Országgyűlés – jogilag persze nem létező – határozatával szembeni ítéletet éppen Kónya doktor hozta meg.
Az a Kónya doktor – egyfelől –, aki pályázott a Kúria elnökhelyettesi posztjára. És az a Kónya doktor – másfelől –, aki Ságvári-ügyben is, a háborús és népellenes bűnösök sorozatos felmentésének dolgában is leplezetlenné tette ideológiai-politikai érzelmeit.*
(dr. Kende Péter)
* Valaha megjelent írásaimat itt olvashatja erről, akit még érdekel az ilyesmi:
Mit engedhet meg magának a Legfelsőbb Bíróság kollégium-vezetője?
KI MIKOR MOND IGAZAT ÉS MIKOR NEM?
A FŐBÍRÁK GYÁVÁN MEGFUTAMODTAK
A SÁGVÁRI-ÜGYRŐL – IMMÁR AZ ÍTÉLET ALAPJÁN

matches: Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Bíróság


a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról1
1. Értelmező rendelkezések2
2. A fővárosi és megyei kormányhivatal4
3. §6
4. A fővárosi és megyei kormányhivatal irányítása9
5. A fővárosi és megyei kormányhivatal funkcionális feladatainak ellátása13
6. A fővárosi és megyei kormányhivatal vezetése15
8. A munkáltatói jogok gyakorlása26
9. A fővárosi és megyei kormányhivatal feladat- és hatásköre28
16/A. §30
19. §33
19/A. §34
19/B. §35
20. §36
9/A.37 A járási (fővárosi kerületi) hivatal
20/A. §38
20/B. §39
20/C. §40
20/D. §41
20/E. §42
20/F. §43
20/G. §44 (1) Törvényben vagy kormányrendeletben meghatározott ügyekben a járási hivatal az ügyre vonatkozó jogszabályban meghatározott, az eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóság mellett az elsőfokú eljárás lefolytatására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságnak minősül.
(2) Amennyiben jogszabály olyan közigazgatási hatósági eljárásért határoz meg igazgatási szolgáltatási díjat, amely a járási hivatal hatáskörébe tartozik, ideértve, amikor a járási hivatal az (1) bekezdés alapján jár el, úgy a járási hivatal eljárásáért a jogszabályban meghatározott igazgatási szolgáltatási díj – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – a fővárosi és megyei kormányhivatal bevételét képezi, és azt a miniszternek az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben kiadott rendeletében meghatározott módon kell megfizetni.
9/B.45 A fővárosi és megyei kormányhivatal adatkezelésével összefüggő rendelkezések
20/H. § (1) Ha a fővárosi és megyei kormányhivatal törvény alapján valamely, személyes adatokat tartalmazó nyilvántartás tekintetében adatkezelői jogokkal rendelkezik, a fővárosi és megyei kormányhivatal az érintett adatok tekintetében megfelelő műszaki és technikai intézkedésekkel gondoskodik a személyes adatok célhoz kötött kezelése elvének érvényesítéséről.
(2) Ha a fővárosi és megyei kormányhivatal jogszabályban meghatározott feladat- és hatáskörében olyan közigazgatási hatósági eljárásban jár el, amely alapján döntését más szerv által vezetett nyilvántartásban rögzíti, e döntésével összefüggő adattartalom tekintetében – a nyilvántartás vonatkozásában – adatkezelőnek minősül.
(3) Ha a fővárosi és megyei kormányhivatal törvény alapján valamely, személyes adatokat tartalmazó nyilvántartás tekintetében adatkezelői jogokkal rendelkezik, e nyilvántartások adattartalmát – törvény eltérő rendelkezése hiányában – nem kapcsolhatja össze, a törvényben meghatározott céltól eltérő céllal nem használhatja fel, illetve nem továbbíthatja.
20/I. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal a természetes személy ügyfelek tekintetében belső technikai azonosítót alkalmaz, amely
20/J. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal ügyfélszolgálatain, a járási (fővárosi kerületi) hivatal kormányablakaiban, illetve a települési ügysegédnél az elektronikus dokumentumok ügyfél általi hitelesítésére az aláírás képi, dinamikai és íráserősségi adatainak elektronikus felvételezésére képes hitelesítő eszköz rendszeresíthető.
(7) A kormányhivatali aláírás-minta nyilvántartás kizárólag az aláírások egyezőségének ellenőrzése céljából, az (5) bekezdésben meghatározottak szerint használható fel, a kormányhivatali aláírás-minta nyilvántartásból adattovábbítást – törvény eltérő rendelkezése hiányában – nem lehet teljesíteni.
9/C.46 Egyedi eljárásrend alkalmazhatósága a fővárosi és megyei kormányhivatal eljárásaiban
20/K. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal – ha törvény eltérően nem rendelkezik – jogosult mind a hatósági, mind a működéséhez kapcsolódó egyéb ügyviteli eljárást elektronikusan lefolytatni, határozatait elektronikusan meghozni.
21. §47 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
f)53
g)54 a fővárosi és megyei kormányhivatal elektronikus űrlapra épülő ügyintézésnél alkalmazott egyedi eljárásrendjének, az automatikus döntéshozatalnak, a kapcsolódó nyilvántartási és ügyfélkapcsolati szolgáltatásoknak a részletes szabályait,55
h)56 a hatósági közvetítők tevékenységére, a hatósági közvetítővé válás feltételeire és a hatósági közvetítő kiválasztására vonatkozó szabályokat,
i)57 a hatósági eljárásban kirendelt ügygondnokok tevékenységére, az ügygondnokká válás feltételeire, az ügygondnok kiválasztására és kirendelésére vonatkozó szabályokat
21/A. §58
21/B. §59 (1)60
(2)61 Felhatalmazást kap a miniszter, hogy a járási hivatal eljárására vonatkozóan az igazgatási szolgáltatási díjjal kapcsolatos részletes szabályokat az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben állapítsa meg.62
(3)63 Felhatalmazást kap a miniszter, hogy a fővárosi és megyei kormányhivatalok informatikai működésére vonatkozó szakmai követelményeket rendeletben határozza meg.64
(4)65 Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben a fővárosi és megyei kormányhivataloknál az ügyfelek megőrzésében maradó papír alapú iratok körét, a megőrzés időtartamát meghatározza.
22. § (1) Ez a törvény – a (2)–(4) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) A 27. §, a 40. §(1) és (4) bekezdése, a 42. § és a 64. alcím az e törvény kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(4) Az 1–9., 11., 12., 14–19., 21–24., 26–41., 43–57., 59., 60., 62., 63. és 65. alcím, a 21. §, a 23. §, a 40. § (2) és (3) bekezdése, a 41. §, a 69. §, a 86–88. §, a 103. § (1) bekezdése és a 104. § (1) bekezdése 2011. január 1-jén lép hatályba.
23. §66 (1) A megyei kormányhivatal a székhelye szerinti megyei közigazgatási hivatal általános jogutódja.
24. §67 E törvénynek az egyes törvényeknek a kormányzati szerkezetalakítással összefüggő módosításáról szóló 2014. évi XXXV. törvénnyel megállapított 10/A. §-át az országgyűlési képviselők 2014. évi általános választásának időpontjában hivatalban lévő kormánymegbízottra is alkalmazni kell azzal, hogy a 10/A. § (4) bekezdésében meghatározott határidő kezdő napjának az egyes törvényeknek a kormányzati szerkezetalakítással összefüggő módosításáról szóló 2014. évi XXXV. törvény hatálybalépését68 követő napot kell tekinteni.
25–26. §69
27. §70 E törvény 64. alcíme az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló, 2006. július 5-i 1082/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
11–66.71
1 A törvényt az Országgyűlés a 2010. november 16-i ülésnapján fogadta el. A kihirdetés napja: 2010. november 19.
2 Az 1. alcím a 22. § (4) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
3 Az 1. §-t a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
4 A 2. alcím a 22. § (4) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
5 A 2. §-t a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
6 A 3. §-t a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
7 A 4. §-t a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
8 A 3. alcímet (5. §) a 2015: VI. törvény 29. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
9 A 4. alcím a 22. § (4) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
10 A 6. §-t a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
11 A 7. §-t a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
12 A 8. §-t a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
13 Az 5. alcím a 22. § (4) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
14 A 9. §-t a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
15 A 6. alcím a 22. § (4) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
16 A 10. §-t a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
17 A 10/A. §-t a 2014: XXXV. törvény 75. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja.
18 A 11. §-t a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
19 A 11/A. §-t a 2015: VI. törvény 27. § (6) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja.
20 A 11/B. §-t a 2015: VI. törvény 27. § (6) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja.
21 A 11/C. §-t a 2015: VI. törvény 27. § (6) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja.
22 A 11/D. §-t a 2016: CIV. törvény 88. § (5) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja.
23 A 12. §-t a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
24 A 13. §-t a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
25 A 7. alcímet (14. §) a 2015: VI. törvény 29. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
26 A 8. alcím a 22. § (4) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
27 A 15. §-t a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
28 A 9. alcím a 22. § (4) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
29 A 16. §-t a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
30 A 16/A. §-t a 2017: CLXXXVI. törvény 61. § (1) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja.
31 A 17. §-t a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
32 A 18. §-t a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
33 A 19. §-t a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
34 A 19/A. §-t a 2015: CLXXXVI. törvény 167. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja.
35 A 19/B. §-t a 2017: CLXXXVI. törvény 61. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja.
36 A 20. §-t a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
37 A 9/A. alcímet (20/A–20/F. §) a 2012: CCX. törvény 44. §-a iktatta be.
38 A 20/A. §-t a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
39 A 20/B. §-t a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
40 A 20/C. §-t a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
41 A 20/D. §-t a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
42 A 20/E. §-t a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
43 A 20/F. §-t a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
44 A 20/G. §-t a 2013: CCXVIII. törvény 39. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: L. törvény 356. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
45 A 9/B. alcímet (20/H–20/J. §) a 2016: CIV. törvény 88. § (11) bekezdése iktatta be.
46 A 9/C. alcímet (20/K. §) a 2016: CIV. törvény 88. § (11) bekezdése iktatta be.
47 A 21. § a 22. § (4) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
48 A 21. § a) pontját a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
49 A 21. § b) pontját a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
50 A 21. § c) pontját a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
51 A 21. § d) pontját a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
52 A 21. § e) pontját a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
53 A 21. § f) pontját a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
54 A 21. § g) pontját a 2016: CIV. törvény 88. § (12) bekezdése iktatta be.
55 Lásd a 450/2016. (XII. 19.) Korm. rendeletet.
56 A 21. § h) pontját a 2017: L. törvény 356. § (6) bekezdése iktatta be.
57 A 21. § i) pontját a 2017: L. törvény 356. § (6) bekezdése iktatta be.
58 A 21/A. §-t a a 2012: XCIII. törvény 77. § (8) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés c) pontja.
59 A 21/B. §-t a 2013: CCXVIII. törvény 39. § (4) bekezdése iktatta be.
60 A 21/B. § (1) bekezdését a 2018: CXXV. törvény 294. § (1) bekezdés d) pontja hatályon kívül helyezte.
61 A 21/B. § (2) bekezdése a 2014: XXI. törvény 44. § a) pontja, a 2017: L. törvény 357. § b) pontja szerint módosított szöveg.
62 Lásd a 41/2013. (XII. 31.) KIM rendeletet.
63 A 21/B. § (3) bekezdését a 2015: VI. törvény 27. § (15) bekezdése iktatta be, szövege a 2018: CXXV. törvény 294. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
64 Lásd a 38/2016. (XII. 29.) MvM rendeletet.
65 A 21/B. § (4) bekezdését a 2016: CIV. törvény 88. § (14) bekezdése iktatta be, szövege a 2018: CXXV. törvény 294. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
66 A 23. § a 22. § (4) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
67 A 24. §-t a 2013: CCXVIII. törvény 39. § (6) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2014: XXXV. törvény 78. §-a iktatta be.
68 A hatálybalépés időpontja 2014. július 16.
69 A 25–26. §-t a 2013: CCXVIII. törvény 39. § (6) bekezdése hatályon kívül helyezte.
70 A 27. § a 22. § (2) bekezdése alapján 2010. december 4-én lép hatályba.
71 A 11–66. alcímet (28–105. §) a 105. § hatályon kívül helyezte.