text:
A nyugdíjba vonulás ténye nem a személyiség lényeges vonása - Szakma - Jogászvilág
2017. 04. 21. 7:30
Cimkék: Ptk., jó hírnévhez fűződő személyiségi jog, személyiségi jog, jogeset, közösségi sérelem, becsületsértés
Ami a tényállást illeti, a felperes szolgálati jogviszonya felmentéssel, nyugállományba helyezéssel szűnt meg. 10 évvel később a belügyminiszter a Népszabadság című újságban megjelent nyilatkozatában foglalkozott a szolgálati nyugdíjasokkal.
A felperes annak megállapítását kérte, hogy a belügyminiszter az interjúban valótlanul állította, hogy minden egyes szolgálati nyugdíjas ügyét megvizsgáltatta és vizsgálata során nem talált olyan ügyet, amelyben ne merült volna fel valamilyen visszaélés gyanúja. Álláspontja szerint ezzel megsértette becsületét és jóhírnevét. és 1 000 000 forint sérelemdíj megfizetésére kérte kötelezni az alperest.
Az elsőfokú bíróság arra a következtetésre jutott, hogy a belügyminiszter valótlan állításával megsértette a felperes személyiségi jogait, ezért részére 500 000 forint sérelemdíjat állapított meg. A Ptk. szerint a közösség bármely tagja jogosult a személyisége lényeges vonásának minősülő, a magyar nemzethez, illetve valamely nemzeti, etnikai, faji vagy vallási közösséghez tartozásával összefüggésben a közösséget nagy nyilvánosság előtt súlyosan sértő vagy kifejezésmódjában indokolatlanul bántó jogsérelem esetén a jogsértés megtörténtétől számított harmincnapos jogvesztő határidőn belül személyiségi jogát érvényesíteni [2:54. § (5) bekezdés]. A bíróság úgy ítélte meg, hogy e rendelkezés alapján a felperesnek fennállt a kereshetőségi joga. A felperes az egészségügyi okból szolgálati nyugdíjba került rendőrök közösségének tagjaként, személyében alappal lépett fel a jogsértés megállapítása iránt. Mivel bizonyította, hogy ügyét nem vizsgálták felül, ezért a nyilatkozat valótlan, így sérült a becsülethez és jóhírnévhez fűződő joga. A bíróság álláspontja szerint visszaéléssel gyanúsítani olyan személyek közösségét, amelynek minden tagja személy szerint azonosítható, konkrét nevek említése nélkül is sértőnek tekinthető.
A másodfokú bíróság megváltoztatta az elsőfokú ítéletet és elutasította a keresetet. Érvelése szerint a Ptk. nem korlátlan igényérvényesítésre jogosít, a közösséget ért sértésnek összefüggésben kell állnia a közösség tagja személyiségének lényeges vonásával. Ennek hiányában a kollektív személyiségi jogi sérelem nem szankcionálható. Az egészségügyi okból szolgálati nyugdíjba került rendőrök e szempont alapján a kollektív személyiségi jogi sérelem védelmét nem élvezik, mert ez a jogi tényen alapuló ismérv lehet ugyan közös, de a személyiség lényeges vonását nem képezi. A bíróság szerint ennek a tulajdonságnak a személyösszességet összetartó közös tulajdonságnak kell lennie, amely egyben az egyén személyiségének meghatározó lényegi része. Úgy ítélte meg, a szolgálati nyugdíjba vonulás ténye az identitás szempontjából nem csoportképző tulajdonság. Kiemelte, hogy az alperes kijelentése nem vonatkozik a felperes személyére, mert rá nézve még burkolt utalást sem tartalmaz, a sajtóközlemény tartalmából nem ismerhető fel. A szolgálati nyugdíjba vonulással kapcsolatos eljárások lefolytatására vonatkozó általánosságban tett kijelentés pedig nem sérti a felperes személyiségi jogait.
A felperes az ítélet hatályon kívül helyezését és keresetének megfelelően becsülete és jóhírneve megsértésének megállapítását, és sérelemdíj megfizetésére kötelezését kérte.
A Kúria nem találta megalapozottnak a kérelmet. A közösségi sérelem esetén a közösség tagja abban az esetben érvényesíthet személyiségi jogi igényt, ha személyisége lényeges vonásának minősülő csoportképző tulajdonság, a magyar nemzethez, vagy valamely nemzeti, etnikai, faji vagy vallási közösséghez tartozása miatt éri személyiségi jogi jogsértés. Igényérvényesítési jogosultság nem fogadható el akkor, ha a sérelem több embert érint, és a csoportképező tényező maga a sérelem. Ez a Kúria szerint az actio popularis indokolatlan kiterjesztését jelentené, amit a Ptk. nem tesz lehetővé.
Az adott személy közösségi igényérvényesítéssel akkor léphet fel, ha a törvényben meghatározott közösséghez tartozás esetében olyan csoportalakító tulajdonság sérelméről van szó, amely egyben az egész személyiségét meghatározza. Ennek hiányában csak a közvetlenül személyében érintett léphet fel a jogsértéssel szemben. Meglátása szerint a fegyveres szervek azon hivatásos állományú tagjai, akiknek a szolgálati viszonya nyugállományba helyezéssel megszűnt, nem alkotnak a törvényben meghatározott, a csoport tagjainak személyisége lényeges vonásán alapuló közösséget.
Abban a kérdésben, hogy a felperes személyében jogosult-e személyiségi jogi igény előterjesztésére, a Kúria kiemelte, hogy az igényt érvényesítő részéről az adott közlés tekintetében személyes és közvetlen érintettségre van szükség. Amennyiben az adott személyre egyedileg semmilyen módon nem utal az általa sérelmezett közlés, nem rendelkezik közvetlen érintettséggel. A felperes csak és kizárólag a saját személyét közvetlenül érintő közlések tekintetében rendelkezett volna kereshetőségi joggal, a sérelmezett nyilatkozat azonban nem érintette közvetlenül a felperes személyét.
Az ismertetett döntés (Kúria Pfv. IV. 20.168/2016.) a Kúriai Döntések 2017/4. számában 117. szám alatt jelent meg.
Az ügyvédi tevékenységről szóló törvényből fakadó ügynyilvántartási és iratkezelési kötelezettségekről »

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria


text:
CZUGLERNÉ IVÁNYI JUDIT HAJDÚ JÓZSEF GYULAVÁRI TAMÁS MORVAI KRISZTINA PAP ENIKO SZABÓ ISTVÁNNÉ - PDF
CZUGLERNÉ IVÁNYI JUDIT HAJDÚ JÓZSEF GYULAVÁRI TAMÁS MORVAI KRISZTINA PAP ENIKO SZABÓ ISTVÁNNÉ
Download "CZUGLERNÉ IVÁNYI JUDIT HAJDÚ JÓZSEF GYULAVÁRI TAMÁS MORVAI KRISZTINA PAP ENIKO SZABÓ ISTVÁNNÉ"
1 CZUGLERNÉ IVÁNYI JUDIT HAJDÚ JÓZSEF GYULAVÁRI TAMÁS MORVAI KRISZTINA PAP ENIKO SZABÓ ISTVÁNNÉ A FÉRFIAK ÉS NOK KÖZÖTTI EGYENLO BÁNÁSMÓD MAGYARORSZÁGON AZ EURÓPAI UNIÓ VONATKOZÓ IRÁNYELVEINEK TÜKRÉBEN Budapest, OSI/EU Accession Monitoring Program, 2002 Minden jog fenntartva.2 TARTALOMJEGYZÉK BEVEZETO 3.old. 1. A Tanács február 10-i 75/117/EGK irányelve a férfiak és a nok egyenlo díjazása elvének alkalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítésérol 6. old. 2. A Tanács február 9-i 76/207/EGK irányelve a férfiak és nok közötti egyenlo bánásmód elvének a munkavállalás, a szakképzés, az elomenetel és a munkakörülmények terén történo végrehajtásáról 17. old. 3. A Tanács október 19-i 92/85/EGK irányelve a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönzo intézkedések bevezetésérol (tizedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében) 27. old. 4. A Tanács december 15-i 97/80/EK irányelve a nemi alapon történo hátrányos megkülönböztetés esetén a bizonyítási teherrol 41. old. 5. A Tanács december 15-i 97/81/EK irányelve az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a részmunkaidos foglalkoztatásról kötött keretmegállapodásról 45. old. 6. A Tanács december 11-i 86/613/EGK irányelve valamely önálló vállalkozói tevékenységet, beleértve a mezogazdasági tevékenységet is folytató férfiakkal és nokkel való egyenlo bánásmód elvének alkalmazásáról, valamint az önálló vállalkozó nok terhességi és anyasági védelemérol 49. old. 7. A Tanács június 3-i 96/34/EK irányelve az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a szüloi szabadságról kötött keretmegállapodásról 61. old. 8. A Tanács december 20-i 96/97/EK irányelve a férfiakkal és a nokkel való egyenlo bánásmód elvének a foglalkoztatási szociális biztonsági rendszerekben történo megvalósításáról, illetve ezen irányelv 86/378/EGK irányelv módosításáról 71. old. ÁLTALÁNOS AJÁNLÁSOK MELLÉKLET (Jogforrások, Bibliográfia) 81. old. 82. old. 23 BEVEZETO Tanulmányunk célja a férfiak és nok közötti egyenlo bánásmód érvényesítésére szolgáló európai uniós irányelveknek való megfelelés vizsgálata, annak bemutatása és elemzése, hogy összhangban áll-e a magyar jog a vizsgálat tárgyát képezo direktívákkal (irányelvekkel). Mindenekelott megjegyezzük, hogy a csatlakozási tárgyalások során december 5-én a foglalkoztatás és szociálpolitika fejezet ideiglenesen lezárásra került. A hivatalos kormányzati álláspont szerint a vizsgált irányelvekkel kapcsolatban Magyarország teljesítette jogharmonizációs kötelezettségeit, kivéve a Tanács részmunkaidos foglalkoztatás tárgyában született 97/81/EK irányelvét (ennek esetében a jogharmonizációs kötelezettség határideje 2002 vége). Már itt megjegyezzük azonban, hogy minden vizsgált területen problémát jelent a tudatosságot növelo, jogérvényesítést segíto pozit ív akciók, intézmények hiánya. Figyelemmel arra, hogy a vizsgált joganyag nagyobb része a tágabb értelemben vett magyar munkajoghoz tartozik, bevezeto megjegyzéseinkben e munkajog néhány sajátosságát 1, valamint a nemek közötti hátrányos megkülönböztetés tilalmával összefüggo jogharmonizációs folyamat egyes elemeit szeretnénk bemutatni, annak érdekében, hogy tanulmányunk érdemi része világosabb, érthetobb legyen. A jelenleg hatályos magyar munkajog rendszere 1992-ben alakult ki, amikor az évi Munka Törvénykönyv helyébe új kódex (a továbbiakban Mt.) lépett 2. A rendszerváltozás utáni Munka Törvénykönyve a versenyszféra munkajogát, az ún. magán munkajogot szabályozza. Ezt a jogszabályt egészítik ki a köztisztviselokre, illetve a közalkalmazottakra vonatkozó különös szabályokat tartalmazó törvények. A három jogterület együtt alkotja a tágabb értelemben vett, egységes magyar munkajogot. Az egységesség nem pusztán azt jelenti, hogy a három kódex által szabályozott jogviszonyok természete nagyban hasonlít, hanem a szabályozás jogtechnikai megoldására is utal: az Mt. a másik két kódexnek is mögöttes jogszabálya. Ez azt jelenti, hogy a tágabb értelemben vett munkajog általános szabályait az Mt. tartalmazza. A nemek közötti hátrányos megkülönböztetéssel összefüggo, azaz a vizsgált területek szempontjából releváns joganyag összefüggésrendszerében ez azt jelenti, hogy a szabályozás a közszférára és a magánszférára nézve a le gtöbb ponton azonos és az Mt. valamint a hozzá kapcsolódó jogszabályok által meghatározott. Példaként említhetjük, hogy a hátrányos megkülönböztetés tilalmáról szóló generálklauzula az Mt.-ben szerepel ugyan, de a szabályozás szellemébol és technikájából következoen a közszférára, azaz a köztisztviselok és közalkalmazottak jogviszonyaira is kiterjed. A kivételek közül az elemzett kérdéskörök vonatkozásában a legfontosabb a bérbesorolási/illetménybesorolási rendszer, amely nem létezik a versenyszférában (azaz az Mt.-ben), de létezik a közszférában. A három említett jogszabály a magyar munkajog alaptörvényei lefedi a legtöbb munkavégzot, de ez természetesen nem jelenti azt, hogy ne lennének olyan munkavégzésre irányuló jogviszonyok, amelyek a három nagy kódex hatályán kívül esnek. A közszférára tekintve külön törvények szabályozzák például a fegyveres testületeknél foglalkoztatottak, az ügyészek, a bírák illetve az igazságügyi alkalmazottak jogviszonyait. A magánszférában pedig léteznek olyan munkavégzésre irányuló jogviszonyok, amelyek a polgári törvénykönyv vagy más, nem munkajogi jogszabály hatálya alá tartoznak. A munkajog világában jelentos magyar jogszabályok között meg kell említenünk hiszen a tanulmány érdemi részében is többször utalunk rájuk a Foglalkoztatásról szóló törvényt 3 illetve a Munkaügyi 1 A magyar munkajog sajátosságainak bemutatásához felhasználtuk a Munkaügyi Jogszabályok címu könyv (szerk. Bankó Zoltán Berke Gyula Kis György, KJK Kerszöv, Budapest 2000.) Bevezetését évi XXII. törvény a Munka törvénykönyvérol évi IV. törvény a foglalkoztatás elosegitésérol és a munkanélküliek ellátásáról 34 Ellenorzésrol szóló törvényt 4. Az elobbi a munkahelyek megtartásával, a foglalkoztatás bovítésével illetve a munka nélkül maradtakról történo állami gondoskodással foglalkozik, míg az utóbbi a foglalkoztatás hatósági eszközökkel történo ellenorzésérol szól. Szólnunk kell még a magyar munkajog azon sajátosságáról, hogy a jogszabályok a kollektív szerzodésekkel szemben is relatíve diszpozitívak, azaz csak a munkavállaló javára engedik meg az eltérést, ezzel mintegy korlátozva a kollektív autonómiát. Más megfogalmazásban: a kollektív szerzodés, illetve annak rendelkezése jogszabállyal ellentétes nem lehet, kivéve, ha a munkavállalóra a vonatkozó jogszabálynál kedvezobb feltételeket állapít meg. Összességében elmondható, hogy a magyar munkajog egyes jogintézményei ma is jelentosen eltérnek az Uniós országok szabályozási megoldásaitól, mégis kétségtelen, hogy az utóbbi évtized ezen a területen is a gazdaságilag fejlett országokhoz való felzárkózás évtizede. E felzárkózási folyamat lényeges eleme az európai uniós csatlakozás lehetoségét és igényét szem elott tartó jogharmonizáció. Ennek keretében került sor az Mt es módosítására. A módosítás a tanulmányunkban vizsgált kérdéskörök szempontjából igen jelentos: tartalmazta az egyenlo munkáért/egyenlo értéku munkáért egyenlo bér elvének beemelését a magyar munkajogba, illetve tovább pontosította, részletezte a bizonyítási teher megfordításának szabályát a diszkriminációval összefüggo ügyekben. (A bizonyítási teher megfordítása ugyanis már a módosítás elott is létezett.) Az önfoglalkoztatókra vonatkozó szabályozással kapcsolatban megállapíthatjuk, hogy egy viszonylag új, kialakulatlan, több jogi norma által szabályozott területrol van szó. A vizsgálódást megnehezíti, hogy a self-employed közösségi jogi fogalom magyar fordítására különbözo kifejezéseket használnak, illetve az egyes jogszabályok többféleképpen határozzák meg az önfoglalkoztató fogalmát. További problémát jelent és a téma feldolgozását nehezíti, hogy nem állnak rendelkezésre megfelelo statisztikai adatok a témában. A szüloi szabadság jogintézményét a Munka törvénykönyve szabályozza, a vizsgált témakörök közül jogilag ez a legegyszerubb, legkevesebb problémát jelento terület. Viszont - mint azt a késobbiekben jelezzük - a tradicionális férfi-noi szerepek fennállása e téren érezteti legjobban a hatását. Általánosságban elmondható, hogy a munka és a családi kötelezettségek összehangolása, illetve a férfia k és nok közötti családi munkamegosztás gyakorlati megvalósítása szintén gondot okoz. A szociális biztonsági rendszer az elmúlt idoszakban jelentos változásokon ment keresztül. Az 1998-ban hatályba lépett törvények új alapokra helyezték a társadalombiztosítás rendszerét, melyben a felosztókirovó állami nyugdíjrendszer pillére mellett megjelent a tokefedezeti alapú nyugdíjpénztár. Az irányelveknek való megfelelés tekintetében megállapíthatjuk, hogy az uniós kritériumok szerinti foglalkoztatási szociális biztonsági rendszer a magyar jogban nem létezik. A vizsgálódást így a kötelezo, állami rendszer vonatkozásában végeztük el. A témánk szempontjából jelentos jogalkotási folyamatok közül meg kell említenünk a munkahelyi szexuális zaklatás tilalmát tartalmazó jogszabályt, amely egy nagyobb (a nok elleni eroszak különbözo formáinak megelozését és kezelését célzó) törvénycsomag részeként jelenleg elokészítés alatt áll az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztériumban. A nok esélyegyenloségének javítását célzó jogalkotási/jogszabályelokészítési lépések közül feltétlenül említést érdemel még az a törvényjavaslat, amelyet 2001 februárjában két országgyulési képviselo önálló indítványként nyújtott be a nok és férfiak közötti esélyegyenloség biztosításáról címmel. A javaslat számos egyéb elem mellett Esélyegyenloségi Bizottság megalakítását célozta, többek közt annak érdekében, hogy a de jure létezo egyenjogúság mielobb a de facto esélyegyenloség megvalósulásának a háttere és mozgatórugója legyen. Sajnálatos módon a javaslat nem kapta meg a szükséges támogatást évi LXXV. törvény 45 ahhoz, hogy parlamenti vitára kerüljön. Meg kell említenünk azonban, hogy 2002-ben az Igazságügyi Minisztériumban elkészült az egyenlo bánásmódról és esélyegyenloségrol szóló törvénykoncepció tervezete. A fentiekbol is kitunoen különbözo területekrol van szó, sokszor eltéro jogszabályi háttérrel és különbözo gyakorlati problémákkal, megoldási módozatokkal. Az egyes részekhez kapcsolódó speciális összefüggéseket, hiányosságokat, javaslatokat az adott rész végén jelezzük, míg a minden területre egyaránt vonatkozó megállapításainkat, illetve javaslatainkat a végso ajánlásokban tesszük meg. 56 1. A Tanács február 10-i 75/117/EGK irányelve a férfiak és a nok egyenlo díjazása elvének alkalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítésérol 1.1 Az egyenlo illetve egyenlo értéku munkáért egyenlo bér elvének jogi kerete A magyar jog az egyenlo illetve egyenlo értéku munkáért egyenlo bér elvét az Alkotmányban 5 és a Munka Törvénykönyvében (Mt.) fogalmazza meg 6. Az elv emellett a diszkriminációt tiltó általános klauzulákból is levezetheto. Az Alkotmány idevonatkozó általános klauzulái közül a 66. (1) bekezdés rögzíti a nemek közötti hátrányos megkülönböztetés általános tilalmát: A Magyar Köztársaság biztosítja a férfiak és a nok egyenjogúságát minden polgári és politikai, valamint gazdasági, szociális és kulturális jog tekintetében. A nokre vonatkozó további rendelkezések az Alkotmány Alapveto jogok és kötelezettségek címu XII. fejezetében találhatóak. Ennek megfeleloen a 70/A. (1) bekezdése szerint: A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül. A (2) bekezdés értelmében "Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti." Az Alkotmány konkrét rendelkezése így szól: 70/B. (2) Az egyenlo munkáért mindenkinek, bármilyen megkülönböztetés nélkül, egyenlo bérhez van joga.(3) Minden dolgozónak joga van olyan jövedelemhez, amely megfelel végzett munkája mennyiségének és minoségének. (4) Mindenkinek joga van a pihenéshez, a szabadidohöz és a rendszeres fizetett szabadsághoz. A Munka törvénykönyve jelenleg hatályos általános rendelkezése a hátrányos megkülönböztetés tilalmáról a következoképpen szól: 5. (1) A munkaviszonnyal kapcsolatosan tilos hátrányos megkülönböztetést alkalmazni a munkavállalók között nemük, koruk, családi vagy fogyatékos állapotuk, nemzetiségük, fajuk, származásuk, vallásuk, politikai meggyozodésük, munkavállalói érdekképviseleti szervezethez való tartozásuk, vagy ezzel összefüggo tevékenységük, továbbá minden egyéb, a munkaviszonnyal össze nem függo körülmény miatt. Az Mt. konkrét szabálya - mely júliusától van hatályban - így szól: 142/A. (1) Az egyenlo, illetve egyenlo értékuként elismert munka díjazásának meghatározása során tilos a munkavállalók között indokolatlan megkülönböztetést tenni. (2) A munka egyenlo értékének megállapításánál különösen az elvégzett munka természetét, minoségét, mennyiségét, a munkakörülményeket, a szükséges szakképzettséget, fizikai vagy szellemi erofeszítést, tapasztalatot, illetve felelosséget kell figyelembe venni. (3) Az (1) bekezdés alkalmazása során munkabérnek minosül minden, a munkavállaló részére a munkaviszonya alapján közvetlenül vagy közvetve nyújtott pénzbeli és természetbeni juttatás. (4) A munkaköri besoroláson vagy teljesítményen alapuló munkabért úgy kell megállapítani, hogy az a munkavállalók között hátrányos megkülönböztetést (5. ) ne eredményezhessen. A fentiekbol kitunoen az Alkotmány 70/B. (2) bekezdése kifejezetten az érintett alapelvrol rendelkezik. A Római Szerzodés 1999 óta hatályos szövege és az alkotmány között azonban van két különbség. Az évi XX törvény 6 Az Mt. a 2001-es törvénymódosítás elott nem rendelkezett az egyenlo munkáért egyenlo bér elvérol, csupán a hátrányos megkülönböztetés tilalmáról (egyenlo bánásmód elvérol). A módosítás a jogharmonizáció érdekében egyebek mellett a vizsgált Irányelvnek a magyar munkajogba történo bevezetését célozta. 67 egyik különbség az, hogy az alkotmány az egyenlo munkáért egyenlo bér elvének bármilyen alapon történo megsértését tiltja, a Római Szerzodés viszont ezt csak a nok és férfiak tekintetében teszi. Ez a megközelítésbeli különbség azért nem jelent problémát a harmonizáció szempontjából, mert a magyar szabályozás ebben a tekintetben nagyvonalúbb, mint a Római Szerzodés. A másik különbség az, hogy a Római Szerzodés már az egyenlo értéku munka, míg a magyar alkotmány még mindig az egyenlo munka fogalmat használja. Az Mt. módosítása következtében emellett az a furcsa helyzet állt elo, hogy a Munka Törvénykönyve módosításával ez a törvény már az egyenlo értéku munka, míg a magasabb szintu szabály, az alkotmány az egyenlo munka fogalmát tartalmazza. Ez az ellentmondás az egyenlo bér elvének alkotmánybírósági értelmezésénél okozhat majd gondot. EU-csatlakozásunk viszont feloldja ezt az ellentmondást, mert a Római Szerzodés közvetlenül hatályos 141. (119.) cikke az egyenlo értéku munka fogalmat használja, és a közvetlen hatály eszközével erre kötelezi majd a magyar jogalkotókat és jogalkalmazókat is. A Mt. módosító javaslata bevezette az egyenlo értéku munka fogalmát, amelyet a hatályos jog nem ismert és jogalkotói értelmezést is adott arra, hogy mi tekintheto egyenlo értéku munkának. A másik lényeges fokérdés, hogy mi is tekintheto bérnek az elv alkalmazása szempontjából, szintén megfogalmazódik a törvényben. Természetes, hogy bizonyos esetekben jogalkalmazói értelmezést igényel majd, hogy mi tekintheto a munkaviszony alapján közvetlenül vagy közvetve nyújtott pénzbeli és természetbeni juttatásnak. Az értelmezési nehézségek esetén a jogalkalmazók nyilvánvalóan támaszkodni fognak az idevonatkozó európai esetjogra és az értelmezést segíto egyéb európai forrásokra. Az elv érvényesülése szempontjából természetesen fontos, hogy a bér fogalma ne legyen megszorító, minimalizáló, hiszen könnyu úgy kijátszani az elvet, hogy nagyszámú és jelentos, esetleg rendszeres juttatásokat a jogrendszer nem tekint bér -nek. A bér fogalmával a jogszabályok között az Mt.-n kívül a személyi jövedelemadóról szóló évi CXVII. törvényben találkozunk. Eszerint: Bér: a munkaviszonyból származó jövedelem - ide nem értve a munkáltató által fizetett adóköteles biztosítási díjat, valamint a munkaviszony megszüntetésére tekintettel kapott végkielégítést -, az adóköteles társadalombiztosítási ellátás, a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló törvény alapján folyósított adóköteles ellátás - kivéve az adóterhet nem viselo járandóságot -, a foglalkoztatás elosegítésérol és a munkanélküliek ellátásáról szóló törvény alapján folyósított munkanélküli járadék, pályakezdok munkanélküli segélye, átképzési és képzési támogatás, a fegyveres eroknél tartalékos katonai szolgálatot teljesíto magánszemély illetménye, a munkaviszonyból származó jövedelmet pótló kártérítés (keresetpótló járadék), ideértve a felelosségbiztosítás alapján ilyen címen fizetett kártérítést is. Az évi LXXV. törvény a munkaügyi ellenorzésrol a fentitol különbözo bér-fogalmat használ. Eszerint: 9. (3) E törvény alkalmazásában ( ) b, munkabéren: a jogszabály alapján járó illetményt, illetménypótlékot, illetménykiegészítést és tizenharmadik havi illetményt, valamint az ügyészségi szolgálati jogviszonyról és az ügyészségi adatkezelésrol szóló évi LXXX törvényben és a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi LXVII törvényben, valamint az igazságügyi alkalmazottak szolgálati viszonyáról szóló évi LXVIII törvényben foglalt javadalmazást is érteni kell. A bírói gyakorlatban is fellelhetoek olyan a jogharmonizációs célú módosítás elott született bírósági határozatok, amelyek a bér fogalmát értelmezik. Eszerint például a lakbér és az étkezési hozzájárulás olyan szociális juttatás, amely nem minosül munkabérnek... (BH ). Hasonlóképpen nem minosül munkabérnek a munkavállalóval kötött külön megállapodás alapján kifizetett többlet-végkielégítés (BH ). A bér fogalma kijátszásának megkerülését szolgálja az az értelmezés, amely szerint a költségtérítésként kapott összeg ugyan (foszabályként) nem veheto munkabérként figyelembe, de: ( ) Más megítélés alá esik azonban, ha az e jogcímen feltüntetett és kifizetett összeg egy részérol megállapítható, hogy annak rendeltetése nem a felmerült költségek megtérítése, hanem az a munkaviszonyon alapuló személyes közremuködést, a végzett munka anyagi elismerését szolgálja. (BH ). 78 Az BH szerint munkabérnek minosül a prémium valamint a jutalom is. Egy másik bírósági határozat (BH ) általános szabályként mondta ki, hogy A munkabér meghatározásánál nem egyedül annak elnevezése, hanem az azzal kapcsolatos összes körülmény az irányadó. A fentebb elmondottak a köz- és a magánszférára egyaránt érvényesek. Mindazonáltal már most megjegyezzük és a késobbiekben részletesen kifejtjük hogy a közalkalmazottak és a köztisztviselok esetében ún. besorolási rendszert alkalmaz a magyar jog, amely értelemszeruen ellenorizhetobbé és valósabbá teszi az elv érvényesülését. 1.2 Az egyenlo illetve egyenlo értéku munkáért egyenlo bér elve alkalmazásának, érvényesülésének vizsgálata, biztosítása. Intézmények, jogi lehetoségek, szabályok és adminisztratív/igazgatási eloírások Hivatalosan a következo fórumok foglalkoznak a noket érinto diszkriminációval, illetve kísérik figyelemmel az e területre vonatkozó jogszabályok gyakorlati érvényesülését: A Nemzeti ILO Tanács az ILO 144. számú egyezménye alapján kíséri figyelemmel a Magyarország által ratifikált 100. számú, a férfi és noi munkaeronek egyenlo munka esetén egyenlo díjazásáról szóló egyezmény és a 111. számú, a szakmák és foglalkoztatás szerinti megkülönböztetésrol szóló egyezmény teljesülését. Az ILO Tanács tagjai: a Kormány, a 6 szakszervezeti konföderáció és a 9 munkáltatói országos szervezet ben Noképviseleti Tanács jött létre 7, amelynek célja a nok esélyegyenloségét biztosító jogszabályalkotás és cselekvési programok felgyorsítása, a nok érdekeit képviselo társadalmi csoportok bevonása. A Tanács a Kormány döntéseit elokészíto konzultatív, véleményezo, javaslattevo, valamint a cselekvési programok tekintetében koordináló testület 8. A Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztériumban Esélyegyenloségi Foigazgatóság alakult, melynek keretében muködik a Nok és Férfiak Közötti Esélyegyenloségi Titkárság, az állami nopolitika felelose. Az Alkotmány 32/B. -a országgyulési biztosi (ombudsman) intézményt létesített az állampolgári jogok védelmére: Az állampolgári jogok országgyulési biztosának feladata, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat, kivizsgálja vagy kivizsgáltassa és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen. 9 A nok jogainak védelme is e körbe tartozik. Külön (speciális) állami védelemként értékelheto a munkaügyi ellenorzésrol szóló törvény, amely a munkaügyi ellenorzést kiterjeszti a hátrányos megkülönböztetés tilalmának megszegése esetére is 10. Gyengíti azonban ennek az eszköznek az erejét az, hogy a 3. (2) bekezdés szerint a munkaügyi ellenorzést a hátrányos megkülönböztetés tilalmának gyanúja esetén az ellenor nem hivatalból folytatja le, hanem csak bejelentésre. A munkavállalók azonban nincsenek abban a helyzetben, hogy megismerhessék a munkatársaik bérét, illetve a bérek kialakításánál irányadó körülményeket. A /1999. (V. 28.) Kormányhatározat 8 A Testület tagjai: a Kormány, 6 tag a nok érdekeit képviselo országos hatásköru társadalmi szervezetek képviseloibol, 5 tag a nok esélyegyenloségével foglalkozó tudományos és gyakorlati tevékenységet végzo személyek közül kerül ki, további 3 személy a fentiekhez nem tartozó noi civil szervezetek képviseloi közül. A nok valamennyi képviselojét a szociális és családügyi miniszter kéri fel vagy jelöli ki a tagságra. 9 32/B. (1) bekezdés évi LXXV. törvény 3. (1) bekezdés d) pont 89 munkabérekkel kapcsolatosan a munkaügyi ellenorzés a jogszabályban vagy kollektív szerzodésben megállapított munkabér összegére, valamint a munkabér védelmére vonatkozó rendelkezések megtartására azaz viszonylag szuk körre terjed ki. Megjegyezzük, hogy az Mt. módosítása révén az egyenlo illetve egyenlo értéku munkáért egyenlo bér elve a Munka Díjazása címu fejezetnek a Munkabér címu alfejezetében került megfogalmazásra, míg a hátrányos megkülönböztetés tilalma a törvény más fejezetében, a Bevezeto Rendelkezések között szerepel. Ahhoz, hogy a munkaügyi ellenorzés kiterjedjen az egyenlo illetve egyenlo értéku munkáért egyenlo bér elvének ellenorzésére is, egyértelmuvé kellene tenni a Munkaügyi Ellenorzésrol szóló törvényben, hogy az egyenlo illetve egyenlo értéku munkáért egyenlo bér elvének megsértése a hátrányos megkülönböztetés tilalmába ütközo jogsértés, és mint ilyen, helye van a munkaügyi ellenorzés szervezetrendszere általi fellépésnek. Amennyiben erre jogszabályváltoztatás vagy egységes értelmezés útján nem kerül sor, az elv érvényesülésének ellenorzése a gyakorlatban igen korlátozottan lesz megoldható. A fentiekben bemutatott intézményes lehetoségeken kívül természetesen rendelkezésre áll a bíróság elotti keresetindítás lehetosége is. A bírói jogorvoslat a magyar jogban biztosított, hiszen bárki, korlátozás nélkül bírósághoz fordulhat az irányelv által szabályozott kérdésekben, ha úgy érzi, jogait megsértették. (Az ilyen keresetek anyagi jogi alapja lehet az elvet konkétan megfogalmazó, fentebb idézett 142/A. szakasz. Ezen túlmenoen, anyagi alap lehet még az Alkotmány egyenlo munkáért egyenlo bér elve hiszen a keresetindításra közvetlenül az alkotmány alapján is lehetoség van vagy a hatályos Munka Törvénykönyve 5. -a, azaz a hátrányos megkülönböztetés tilalma, amelybol az egyenlo munkáért egyenlo bér elve bírói értelmezéssel levezetheto.) A bírói jogorvoslattal kapcsolatban azonban eljárási jellegu problémát jelent, hogy csak a sérelmet szenvedett fél kezdeményezhet pert. A diszkrimináció azonban igen sok esetben nemcsak egy személyt, hanem egy bizonyos csoporthoz tartozó minden embert érint. Polgári eljárásjogunk szerint 1995-ig az ügyésznek joga volt arra, hogy keresetet indítson fontos állami vagy társadalmi érdekbol. Az Alkotmánybíróság határozatával arra az esetre korlátozta ezt a perindítási lehetoséget, amikor a jogosult a jogainak védelmére bármely okból nem képes. A nemek közötti megkülönböztetés számos esetében nem vagy csak nehezen igazolható az egyéni érdeksérelem. Az egyéni érdeksérelemtol függové tett eljárás-indítási jog ezért megnehezíti, számos esetben lehetetlenné teszi peres vagy nem peres eljárás indítását. Ezt a problémát számos jogrendszerben a közérdeku keresetindítás jogával (actio popularis) oldják meg. Az actio popularis jogintézménye decemberéig nem létezett a rendszerváltás utáni magyar jogban. Ekkor fogadták el a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenloségük biztosításáról szóló évi XXVI. törvény módosítását. Actio popularisra e pillanatban csak a fogyatékos személyek jogainak megsértésével összefüggésben van jogi lehetoség Magyarországon. 1.3 A fizetések meghatározására szolgáló osztályba-sorolási rendszer A közszférában a közszolgálatban és az ún. közalkalmazotti jogviszonyban is szabályoznak a törvények a munka díjazásához alapul szolgáló ún. besorolási feltételeket 11. Hasonló besorolási rendszert alkalmaz a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvény, valamint az ügyészségi szolgálati viszonyról szóló törvény is 12. Az ún. versenyszférában nincs hasonló bér-besorolási rendszer, csupán egy ún. ágazati-besorolási rendszer, itt tehát a munkabér szabad megállapodás tárgya évi XXIII. törvény a köztisztviselok jogállásáról (Ktv.) 42. és évi XXXIII. törvény a közalkalmazottak jogállásáról (Kjt.) évi LXVII. törvény illetve évi LXXX. törvény 910 A közszolgálati jogviszonyban a díjazási besorolás osztályokba és azon belü l fizetési fokozatokba való besoroláson alapul. A magasabb fokozatba sorolás alapja az iskolai végzettség és a közszolgálati jogviszonyban eltöltött ido. Az egyes osztályok emelkedo számú fizetési fokozataihoz növekvo szorzószámok tartoznak. A szorzószám és az illetményalap szorzata határozza meg az egyes osztályok különbözo fokozataihoz tartozó alapilletményt 13. Az illetményalapot az állami költségvetésrol szóló törvény állapítja meg úgy, hogy az nem lehet alacsonyabb, mint az elozo évi illetményalap. Ez a szabályozás teljesen objektív alapokra helyezi a díjazást a közszférában. A 43. (4) bekezdés azonban lehetové teszi, hogy a hivatali szervezet vezetoje munkájának értékelése alapján a köztisztviselo alapilletményét legfeljebb 20%-kal megemelje vagy legfeljebb 20%-kal csökkentett mértékben állapítsa meg. A munkáltató diszkrecionális jogkörébe tartozik tehát a magasabb vagy alacsonyabb alapbér megállapítása. A munka értékelésére nézve a köztisztviselok minosítésére vonatkozó 34. és a minosítési feltételeket pontosan eloíró 1. sz. melléklet ad részletes eligazítást. A minosítés azonban nem objektíve mérheto feltételeken, szempontokon nyugszik, hanem értékítéletet tartalmazó, minosíto jelzokre való utaláson, amely minosítést a hivatalvezeto végzi, de ezt a jogkörét át is ruházhatja. Ezekbol a szabályokból adódóan tehát lehetoség nyílik a köztisztviselok díjazása közötti különbségtételre azonos besorolási osztály és fizetési fokozat esetén, sot azonosan magas színvonalú teljesítmény esetén is. Kifejezetten a noket érinto hátrányos szabályok nincsenek, az azonos teljesítményu köztisztviselok közötti különbségtételre azonban az egyéni mérlegelési lehetoség biztosításával a szabályok lehetoséget adnak. A közalkalmazottak esetében a szabályozás a következoképpen alakul. A közalkalmazotti munkakörök az ellátásukhoz jogszabályban eloírt iskolai végzettség, illetve állam által elismert szakképesítés, szakképzettség, doktori cím, tudományos fokozat, valamint akadémiai tagság alapján fizetési osztályokba tagozódnak 14. Eszerint A-J alatt 10 fizetési osztály van. A fizetési osztályok fizetési fokozatokra tagozódnak. Az egyes fizetési osztályok tizennégy-tizennégy fizetési fokozatot tartalmaznak 15. A fizetési fokozatba sorolás alapja a közalkalmazotti jogviszonyban eltöltött ido 16. Háromévenként lép eggyel magasabb fizetési fokozatba a közalkalmazott. A közalkalmazottaknál a törvény alapján kevés lehetoség van az egyéni illetmény fizetésére, s így a munkáltató mérlegelési jogköre is szukebb ebben a körben, mint a közszolgálatban dolgozók esetében. Az eltérési lehetoségek: a közalkalmazott várakozási ideje tartósan magas színvonalú munkavégzése vagy kiemelkedo teljesítménye esetén csökkentheto (egy évvel) 17, illetve a közalkalmazott részére illetménykiegészítés fizetheto külön megállapodás alapján 18. A nok, illetve férfiak díjazására közvetlenül nem vonatkoznak eloírások. A fenti két esetben van lehetoség a nemek közötti esetleges különbségtételre. A bírók illetve az ügyészek javadalmazásával kapcsolatos jogszabályt nem elemezzük részletesen, a lényeg, hogy itt is hasonló bér-besorolási rendszer van. A fenti jogszabályok hatálya alá nem tartozó munkaviszonyban állók (azaz gyakorlatilag a versenyszférában dolgozók) esetében a 6/1992. (VI. 27.) MüM rendelet rendelkezik a munkavállalók ágazatközi besorolási rendszerérol. Ez a rendelet az egyes munkavállalókat sorolja különbözo csoportokba és nem a munkákat értékeli, illetve nem az egyes munkák értékeléséhez ad szempontokat. [A rendelet szellemi és fizikai munkavállalók között tesz különbséget, s ezen belül további rangsorokat állít fel az iskolai végzettség, illetve képesítés és a beosztás (például irányító beosztások) alapján]. Még egyszer 13 Ktv. 43. (2) bekezdés 14 Kjt. 61. (1) bekezdés (1) bekezdés (3)-(4) bekezdés11 hangsúlyozzuk, hogy e körben, tehát a versenyszférában dolgozók esetében nincs bér-besorolási rendszer, a bér szabad megállapodás tárgya. 1.4 Bírósághoz fordulás az egyenlo bérezés elvének sérelme esetén. Állami lépések a bírósághoz forduló munkavállalók védelmében. Államilag támogatott jogsegély/jogi képviselet Természetesen lehetoség van az egyenlo bérezés elvének megsértése esetén a perindításra, a polgári eljárásjogi törvényben meghatározott általános illetve a munkaügyi perekre vonatkozó speciális szabályok alapján. Anyagi jogi szempontból megállapítható, hogy a hatályos magyar jogban nincs hatékony szankció az egyenlo bérezés elvének megsértése esetére. Nincs konkrét munkaügyi szabály arra nézve, hogy mire kötelezheti a bíróság a munkáltatót, ha megállapítja a diszkriminációt. Az Mt. csupán a munkáltatónak a diszkrimináció tilalmába ütközo jogellenes munkaviszony megszüntetésével kapcsolatban mondja ki, hogy ez esetben ellentétben az általános szabállyal a munkáltató kérelmére nem mellozheto a munkavállaló eredeti munkakörbe történo visszahelyezése. A törvény kimondja továbbá, hogy ha a munkavállaló nem kéri az eredeti munkakörbe történo visszahelyezését, a bíróság a munkáltatót az eset összes körülményeinek, így különösen a jogsértés és annak következményei súlyának mérlegelésével a munkavállaló legalább két, legfeljebb tizenkét havi átlagkeresetének megfelelo összeg megfizetésére kötelezi 19. Ha a sértett fél tagja valamely szakszervezetnek, akkor a szakszervezet vagy a szakszervezet által alkalmazott/megbízott ügyvéd képviselheti a bírósági eljárásban. Ezen túlmenoen igen fontos rendelkezés, hogy a munkaviszonyból származó perben a feleket jövedelmi és vagyoni viszonyaikra tekintet nélkül költségmentesség (azaz ún. tárgyi költségmentesség) illeti meg 20. Ennek keretében a munkavállaló, mint peres fél, pártfogó ügyvéd kirendelését is kérheti a bíróságtól. 1.5 Tájékoztatási kötelezettség a munkavállalók felé a rendelkezésre álló jogi rendelkezésekrol, eszközökrol, eljárási lehetoségekrol az egyenlo bérezés elvének sérelme esetére Az ezzel kapcsolatos az Irányelv szellemével és szavaival összhangban lévo tájékoztatási kötelezettségnek nem akadtunk nyomára a magyar jogban. A kézenfekvo lehetoség ilyenkor az, hogy a szakszervezethez illetve a szakszervezeti jogsegélyszolgálathoz fordul felvilágosításért az érintett munkavállaló. A polgári perrendtartásról szóló törvény (Pp.) 21 rendelkezése szerint a vonatkozó eljárási kérdésekrol a bíróságnak is tájékoztatási kötelezettsége van: 7. (1) A bíróság - jogszabályban eloírt esetekben - kérelemre segítséget nyújt ahhoz, hogy a fél jogai, illetve törvényes érdekei védelmében bírósághoz fordulhasson. (2) Az (1) bekezdésben foglaltak teljesülése érdekében a bíróság köteles a felet, ha nincs jogi képviseloje - perbeli eljárási jogairól és kötelezettségeirol -, a szükséges tájékoztatással ellátni, illetve meghatározott esetben részére jogi képviselot kirendelni.( ) A törvényhez fuzött kommentár tovább részletezi e kérdést: A Pp. 2. (1) bekezdésében foglaltakkal összhangban nevesíti e új és a január 1. napja után indult ügyekben alkalmazandó rendelkezése azokat a bíróságra háruló feladatokat, amelyek a fél jogérvényesíto képessége teljességének biztosításához szükségesek így a segítségnyújtást és a tájékoztatási kötelezettséget. Az igény 19 Mt (1)-(4) bekezdés 20 1/1986. (VI. 26.) IM rendelet évi III. törvény 1112 érvényesítéséhez a bíróság csak a jogi képviselo nélkül eljáró fél részére és kérelmére, a jogszabály által meghatározott esetekben ad segítséget. Ennek legtipikusabb esetei: a fél szóban eloadott kérelmének (keresetlevél, egyéb beadvány, fellebbezés) jegyzokönyvbe foglalása ( ) az eljárással felmerülo illeték, és egyéb költségek elolegezése, illetve viselése alóli mentesség biztosítása ( ), illetve a fél részére jogi képviselo rendelése. A Munka Törvénykönyvének vonatkozó rendelkezése a munkavállalók üzemi tanácson keresztül történo tájékoztatását szolgálja. Az üzemi tanács tájékoztatáshoz való jogát az Mt. jogharmonizációs célú módosítása a 68. (2) bekezdésének kibovítésével valósította meg: (2) Az üzemi tanács a munkáltatótól minden olyan kérdésben tájékoztatást kérhet, amely a munkavállalók munkaviszonnyal összefüggo gazdasági és szociális érdekeivel, valamint a hátrányos megkülönböztetés szabályainak megtartásával kapcsolatos. A munkáltató a tájékoztatást nem tagadhatja meg. Ugyanilyen tájékoztatási kötelezettség áll fenn a szakszervezet felé is. Ez a tájékoztatási kötelezettség, amely az üzemi tanács illetve a szakszervezet és nem közvetlenül a munkavállaló felé áll fenn, és amelynek gyakorlása az üzemi tanács (szakszervezet) kezdeményezésére történik, nyilvánvalóan nem felel meg az irányelv 7. Cikkének. 1.6 Bírósági eljáráson kívüli panasz/érdekérvényesítési lehetoség az egyenlo bérezés elvének megsértése eseteiben A Munka Törvénykönyve 199/A. -a szabályozza az ún. békéltetési (mediációs) eljárást. Eszerint: Kollektív szerzodésben illetve a felek megállapodásában munkaügyi jogvita esetére békélteto személyét köthetik ki, aki a vitában egyezség létrehozását kísérli meg. Az egyeztetést a békéltetonél kell e törvény szabályai szerint kezdeményezni. A békélteto az egyezséget köteles írásba foglalni. A 201. szerint: A kollektív szerzodésben, illetve a felek megállapodásában meghatározott békéltetés (199/A) eredménytelenségének megállapítását követoen ( ) az elévülési idon belül lehet bírósághoz fordulni. Ez az általános érdekérvényesítési lehetoség természetesen a vizsgált ügycsoportban is rendelkezésre áll. Bíróságon kívüli érdekérvényesítési lehetoséget nyújthat a fentebb már említett munkaügyi ellenorzés. Ezen eljárás keretében lehetoség van egyebek mellett munkaügyi bírság alkalmazására (a munkáltató szervezettel szemben) illetve szabálysértési eljárás lefolytatására a jogellenesen eljárt (természetes személy) munkáltató illetve a munkáltatói jogkör gyakorlója ellen. Az egyes szabálysértésekrol szóló Kormányrendelet 22 is büntetni rendeli a diszkriminációt. A rendelet 93. (1) bekezdése szabálysértésnek tekinti a munkáltatónak azt a magatartását, amellyel a munkavállaló alkalmazását a neme miatt megtagadja vagy emiatt a munkavállalók között hátrányos megkülönböztetést alkalmaz. A munkáltató ellen ezekben az esetekben szabálysértési eljárás indítható, amelynek során a munkáltató ,- Ft-ig terjedo pénzbírsággal sújtható. Az eljárás a konkrét törvénysérto munkáltatói jogkörgyakorló személlyel szemben folytatható le /1999. (XII. 28.) 1213 1.7 A szakszervezetek szerepe (eljárás -kezdeményezési, képviseleti joga) az egyenlo bérezés elvének megsértése illetve nem alkalmazása esetén induló (bíróságon kívüli) eljárásokban. Ingyenes jogsegélyszolgálat A Munka Törvénykönyvének idevonatkozó rendelkezései a következok: 19. (2) A szakszervezet joga, hogy a munkavállalókat anyagi, szociális és kulturális, valamint élet- és munkakörülményeiket érinto jogaikról és kötelezettségeikrol tájékoztassa, továbbá a munkaügyi kapcsolatokat és a munkaviszonyt érinto körben tagjait a munkáltatóval szemben, illetoleg az állami szervek elott képviselje. (3) A szakszervezet jogosult a tagját meghatalmazás alapján -, annak élet- és munkakörülményeit érinto kérdésekben bíróság, más hatóság, illetve egyéb szervek elott képviselni. 23. (1) A munkáltatónál képviselettel rendelkezo szakszervezet jogosult a munkavállalókat, illetve ezek érdekképviseleti szerveit közvetlenül érinto jogellenes munkáltatói intézkedés (mulasztás) ellen kifogást benyújtani. (2) A kifogást a munkáltató vezetojéhez, a kifogásolt intézkedésrol való tudomásszerzéstol számított öt munkanapon belül kell benyújtani. Kifogást az intézkedés megtételétol számított egy hónapon túl nem lehet benyújtani. (3) Nincs helye kifogásnak, ha az intézkedéssel szemben a munkáltató jogvitát kezdeményezhet. A rendszerváltozás elott szinte minden munkahelyen léteztek szakszervezeti jogsegélyszolgálatok, ahol a dolgozók ingyenes jogi felvilágosítást illetve bizonyos esetekben jogi képviseleti lehetoséget kaphattak. A politikai fordulatot követoen e jogsegélyszolgálatok többsége megszunt és ma már csak elvétve tartanak fenn a szakszervezetek ilyen szolgáltatást. 1.8 Az egyenlo bérezés elvét sérto diszkriminatív jogi rendelkezések De jure (azaz jogszabályszövegben expressis verbis kifejezett) diszkriminációról a bérezés területén nincs tudomásunk. 1.9 A kollektív szerzodés diszkriminatív rendelkezései érvénytelenné nyilvánításának lehetosége. A kollektív szerzodé sek és a nok és férfiak egyenlo bérezésének elve A kollektív szerzodések diszkriminatív rendelkezéseire vonatkozóan a semmisségre vonatkozó általános munkajogi szabályok az irányadóak. Ezek a következok: Mt. 8. (1) Semmis az a megállapodás, amely munkaviszonyra vonatkozó szabályba vagy egyébként jogszabályba ütközik. Ha a semmisség a felek és a közérdek sérelme nélkül rövid idon belül nem orvosolható, a semmiséget hivatalból kell figyelembe venni. (2) A munkavállaló a munkabérének és személyiségének védelmét biztosító jogairól elore nem mondhat le, sem elozetesen olyan megállapodást nem köthet, amely e jogokat az o hátrányára csorbítja. (3) A semmis és a sikeresen megtámadott megállapodás érvénytelen. Ha a megállapodás valamely része érvénytelen, helyette a munkaviszonyra vonatkozó szabályt kell alkalmazni, kivéve, ha a felek az érvénytelen rész nélkül nem állapodtak volna meg. Az elozoekben igazoltuk, hogy az egyenlo bérezés elve az Mt. 142/A. paragrafusából következik, emellett a hatályos magyar jogban a diszkrimináció tilalmának elvébol is levezetheto, amely utóbbinak a Munka Törvénykönyve 5. -a a jogszabályi megfogalmazása. Következésképpen a kollektív szerzodéseknek a 114 nemek közötti diszkriminációt megvalósító rendelkezései, ideértve az egyenlo bérezés elvébe ütközo rendelkezéseket is, a Munka Törvénykönyvének 5. és 142/A. -ba ütköznek, ezért semmisek. A Munka Törvénykönyvében megtalálható a terhes és szoptató noket, valamint gyermekgondozási segélyen lévoket megilleto jogok átemelésre kerültek a helyi kollektív szerzodésekbe is. Ugyanakkor azonban a nok és férfiak közötti egyenlo bérezés elve a kollektív szerzodésekben nem kerül szabályozásra. A Magyar Szakszervezetek Országos Szövetségének Noi Választmánya nemrégiben ajánlást készített a noi érdekeket és az egyenlo bérezés illetve az egyenlo bánásmód elvét jobban figyelembe vevo kollektív szerzodések készítéséhez. A javaslatok között szerepel, hogy az esélyegyenloségi sérelmek orvoslása érdekében a Szakszervezeti Bizottság az Üzemi Tanáccsal közösen hozzon létre egyezteto bizottságot (összetétele tükrözze a munkahelyi férfi-noi arányt), amely biztosítaná az Mt. 5. -ban foglaltakkal kapcsolatos jogsértés esetén a bírósági eljárás elotti egyeztetést, illetve figyelemmel kísérné a munkaértékelési eljárások során az egyenlo illetve egyenlo értéku munkáért egyenlo bér elvének érvényesülését, valamint a módosítandó 6/1992. (VI. 27.) MüM rendelet szerinti bérbesorolás betartását A nemek közötti kereseti különbségek Magyarországon A 9/1996. (XII. 20.) MüM rendelet szerint a Foglalkoztatási Hivatal (korábban Országos Munkaügyi Kutató és Módszertani Központ) ellátja a munkabérek alakulására vonatkozó adatgyujtést, ezek nyomon követését, elemzését és végzi a bérmegállapodások regisztrációját. Az Országos Munkaügyi és Módszertani Központ 2000-ben befejezodött kutatási programja a nok és férfiak közötti kereseti különbségeket elemezte az közötti idoszakra vonatkozóan. A kutatásról készült jelentés megállapításai szerint 1986 és 1996 között a nok reálkeresete kevésbé csökkent, mint a férfiaké, így a férfiakkal szembeni kereseti hátrányuk mérséklodött. Míg 1986-ban a nok havi keresete nem érte el a férfiak havi bérének 75%-át, addig 1992-re ez az arány 85% fölé emelkedett, majd ezen a szinten állapodott meg 23. Viszonylag kicsi és stabil a bérkülönbség a fiatalok között, jóval nagyobb és növekszik a különbség az idosebb korosztályokban, a felsofokú végzettséguek és a vezeto beosztásúak között ben a nemzetgazdaság egészére nézve a férfiak átlagkeresete Ft/fo/hó, a nok átlagkeresete Ft/fo/hó 25, tehát a nok átlagkeresete a férfiak átlagkeresetének 79, 04%-a volt; a költségvetési szférában a férfiak átlagkeresete Ft/fo/hó, a nok átlagkeresete Ft/fo/hó 26, ebben a szférában a nok átlagkeresete a férfiak átlagkeresetének 77,4%-a volt; a vállalkozási szférában a férfiak átlagkeresete Ft/fo/hó, a nok átlagkeresete Ft/fo/hó 27, itt a nok átlagkeresete a férfiak átlagkeresetének 82,69% volt. Amennyiben az adott idoszakra vonatkozó alapbérek átlagait hasonlítjuk össze, az arány lényegesen kedvezobb:83,28%, 83,31%, illetve 89,35%. A fizikai és szellemi foglalkozásúak megoszlásáról az évet jellemzo keresetük nagysága, szektorok és nemek szerint az OMKMK 1999-es egyéni kereseti felvételében talá lhatunk statisztikai adatokat A 15%-os bérkülönbséget azonban hazánkban az európai uniós tagállamokhoz képest sokkal alacsonyabb és sajnos csökkeno reálértéku bérek mellett sikerült elérni. 24 Noi-férfi kereseti különbségek Magyarországon ; OMKMK Budapest, 2000., 7-8. oldal évi létszám-, bér- és kereseti adatok - Nemzetgazdaság összesen; OMKMK Munkaügyi Adattár, évi 1. szám, 2. sz. grafikon évi létszám-, bér- és kereseti adatok - Költségvetési szféra; OMKMK Munkaügyi Adattár, évi 3. szám, 2. sz. melléklet évi létszám-, bér- és kereseti adatok - Vállalkozás; OMKMK Munkaügyi Adattár, évi 2. szám,2. sz. grafikon 28 lásd: lábjegyzet és évi létszám-, bér- és kereseti adatok területi feldolgozásai; OMKMK Munkaügyi Adattár, évi 4. szám 215 1.11 A minimálbérre vonatkozó szabály a magyar jogrendszerben A vonatkozó jogszabály szerint a minimálbérben nincs különbség nok és férfiak között. Ugyanakkor azonban, ahogy a részmunkaidos foglalkoztatásról szóló fejezetben majd ismét rámutatunk, a részmunkaidos munkavállalók vonatkozásában megvan a jogi lehetoség a minimálbértol való eltérésre. Figyelemmel arra, hogy a részmunkaidoben történo foglalkoztatás kiemelten érinti a noi munkavállalókat, közvetett módon létezhet különbség abban, hogy a két nem közül melyik esetében gyakoribb a minimálbért el nem éro bérezés. A Munka Törvénykönyve a következoképpen rendelkezik: 17. (1) A Kormány az Országos Munkaügyi Tanács egyetértésével ( ) dönt a kötelezo legkisebb munkabér tekintetében 144. (1) Személyi alapbérként, illetve teljesítménybérként a meghatározott feltételeknek megfeleloen legalább a kötelezo legkisebb munkabér (minimálbér) jár; ettol érvényesen eltérni nem lehet. (2) A teljes munkaidoben foglalkoztatott munkavállalóra irányadó teljesítménykövetelményt úgy kell megállapítani, hogy ennek százszázalékos teljesítése és a teljes munkaido ledolgozása esetén a részére járó munkabér legalább a kötelezo legkisebb munkabért elérje; ettol érvényesen eltérni nem lehet. (3) Meghatározott körben, illetve területen érvényesülo kötelezo legkisebb munkabért kell megállapítani, ha ez a munkafeltételeket figyelembe véve szükséges. (4) A munkavállalót megilleto kötelezo legkisebb munkabért és annak hatályossági körét figyelemmel a 17. (1)-(2) bekezdésében foglaltakra a Kormány állapítja meg. (5) A kötelezo legkisebb munkabér megállapításánál figyelembe kell venni a munkavállalók szükségleteit, mérlegelve a munkabérek országos szintjét, az életfenntartási költségeket, a társadalombiztosítási juttatásokat és az egyes társadalmi csoportok viszonylagos életszínvonalát, továbbá a gazdasági körülményeket, ideértve a gazdasági fejlodés követelményeit, a termelékenységi szinteket és a magas szintu foglalkoztatottság fenntartásának kívánatos voltát is. (6) A gazdasági miniszter meghatározott körben különösen a fiatal munkavállalók, a megváltozott munkaképességuek és a részfoglalkoztatásúak tekintetében a kötelezo legkisebb munkabér alól az Országos Munkaügyi Tanács egyetértésével eltérést engedélyezhet, ha ez a foglalkoztatás érdekében szükségesnek mutatkozik. (7) A kötelezo legkisebb munkabér mértékét rendszeresen felül kell vizsgálni. A évre vonatkozóan a 224/2001. (XI. 21.) Kormányrendelet rendelkezik a kötelezo legkisebb munkabér (minimálbér) megállapításáról. Ennek összege jelenleg havi Ft. Ezzel összefüggésben a következokre szeretnénk rámutatni. A gazdasági társadalmi átalakulás során a bérek messze elmaradtak a ráfordított munka értékétol. A évi Ft-os minimálbér alig haladta meg az Uniós átlagkereset 30 %-át. A megélhetés tekintetében 2000-ben a háztartási minimum Ft volt. A felzárkózási folyamat elindítása érdekében került megállapításra a évre az elozo évihez képest 56 %-kal magasabb összegu, Ft-os minimálbér (mely 2002-re 25%-kal emelkedett). A minimálbérrel összefüggo bírósági gyakorlatból két jogesetre szeretnénk rámutatni: A teljesítménybérrel foglalkoztatott munkavállalót az országosan megállapított munkabér legkisebb összege csak a teljesítmény-követelmény százszázalékos, valamint a teljes munkaido teljesítése esetén illeti meg. (BH ) A legkisebb munkabérnek megfelelo összegu munkabérre akkor jogosult a teljes munkaidovel foglalkoztatott munkavállaló, ha a teljesítménykövetelményt teljesíti, vagy ha annak teljesítése nem csak rajta múlik, és ezért a teljesítmény alapján járó munkabért ilyen összegu garantált bérrel egészíti ki a munkáltató. A munkáltatónak azonban nincs olyan kötelezettsége, hogy a munkavállaló a garantált bérrel 316 minden esetben elérje a minimális bért, vagyis a garantált bér összegének nem kell havonta (elszámolási idoszakonként) változnia. (BH ) ÖSSZEGZÉS ÉS JAVASLATOK A Munka Törvénykönyve módosítása az Irányelvvel gyakorlatilag megegyezo tartalommal vezette be a magyar munkajogba az egyenlo illetve egyenlo értéku munkáért egyenlo bér elvét. Lényeges különbség azonban, hogy míg az Irányelv a férfi és noi munkavállalók által végzett egyenlo illetve egyenlo értéku munka egyenlo bérezésérol szól, a magyar jogszabály általánosságban tiltja a munkavállalók közötti indokolatlan megkülönböztetést. Noha ez a különbözoség önmagában még összeegyeztetheto az Irányelv által közvetített jogi normával, fontos, hogy az új jogszabály alkalmazói az elvet a nemen alapuló diszkrimináció perspektívájából is értelmezni, alkalmazni és érvényesíteni tudják, azaz, hogy a jogalkalmazás során az Irányelv szelleme messzemenokig érvényesüljön. Ezzel összefüggésben javasoljuk, hogy a jogalkalmazók a nemek közötti diszkrimináció általános elméleti és jogpolitikai kérdéseirol is részesüljenek képzésben, és az Irányelv alapján alkotott új munkajogi rendelkezéseket ezen ismeretanyag birtokában kezdjék alkalmazni. A törvénymódosítás nem, illetve nem megfeleloen emelte át a magyar jogba az Irányelv 7. cikkében szereplo tájékoztatási kötelezettséget. Javasoljuk ezen hiányosság pótlását. Az elv érvényesülésének ellenorzését, amelyet az Irányelv 6. pontja ír elo, a magyar jog nem biztosítja megnyugtatóan. Javasoljuk a munkaügyi ellenorzésrol szóló törvény módosítását olyan tartalommal, hogy a hátrányos megkülönböztetés tilalmával kapcsolatos ellenorzés (általában) és az egyenlo illetve egyenlo értéku munkáért egyenlo bér elvének megvalósulására irányuló ellenorzés is hivatalból legyen lefolytatható. Javasoljuk, hogy az illetékes állami szervek vizsgálják meg az egyes munkakörök értékének összehasonlíthatóságát lehetové tévo osztályba-sorolási lehetoségeket/modelleket az Európai Unió országaiban, és az elv valódi érvényesülése érdekében fontolják meg ezek alkalmazását Magyarországon (a versenyszférában). Javasoljuk, hogy a jogalkalmazók számára indított képzéseknek legyen része a munka összehasonlíthatóságával összefüggo ismeretek átadása/megszerzése, különös tekintettel az ezzel kapcsolatos európai esetjogra. Javasoljuk az actio popularis intézményének kiterjesztését a nemek közötti diszkrimináció eseteire általában, ideértve a vizsgált elv megsértését is. 417 2. A Tanács február 9-i 76/207/EGK irányelve a férfiak és nok közötti egyenlo bánásmód elvének a munkavállalás, a szakképzés, az elomenetel és a munkakörülmények terén történo végrehajtásáról 2.1 A nok és férfiak közötti egyenlo bánásmód elve a magyar jogban. A nemi alapú, közvetett és közvetlen diszkrimináció fogalma A nemek közötti hátrányos megkülönböztetés általános tilalmát az Alkotmány 66. (1) bekezdése rögzíti, kimondván, hogy a Magyar Köztársaság biztosítja a férfiak és a nok egyenjogúságát minden polgári és politikai, valamint gazdasági, szociális és kulturális jog tekintetében. Mint ahogyan a korábbiakban utaltunk rá, a Munka Törvénykönyve 5. (1) bekezdése tiltja a hátrányos megkülönböztetést. A tilos hátrányos megkülönböztetést alkalmazni megfogalmazásból az következik, hogy tilos mind a közvetlen, mind pedig a közvetetett megkülönböztetés. Ezt erosíti, hogy az Mt. a 2001-es módosítás óta tartalmazza a közvetett hátrányos megkülönböztetés fogalmát. Lehetnek azonban olyan diszkriminációs helyzetek, amelyek nem az Mt., hanem más jogszabály hatálya alá tartoznak. Az Mt. indokolása szerint, a törvény hatálya kiterjed minden olyan munkaviszonyra, amely alapján a munkát Magyarország területén végzik, a munkaviszony pedig munkaszerzodéssel jön létre; a tilalmat alkalmazni kell a munkaviszony létesítésénél, a munkaviszony tartama alatt a jogok és kötelezettségek meghatározásánál, a felelosség érvényesítésénél, valamint a munkaviszony megszüntetésénél. A 2001-es módosítás elotti munkajogot, mint anyagi jogot vizsgálva kétséges volt, hogy az Mt. hátrányos megkülönböztetést tiltó rendelkezése akkor is alkalmazható-e, ha a munkaviszony még létre sem jött, esetleg éppen azért, mert a munkaviszony létesítését a munkáltató diszkriminatív feltételekhez kötötte. Ugyanakkor azonban a polgári eljárásról szóló törvény kimondja, hogy munkaügyi pernek minosül ( ) a munkaszerzodés megkötését megelozo tárgyalásra ( ) alapított igény érvényesítése 29. A perjogilag eszerint munkaügyi pernek minosülo eljárásban, diszkriminatív eljárás sérelmezése esetén lehetoség nyílik az alkotmány általános diszkrimináció-ellenes klauzulájának vagy a polgári törvénykönyvnek a diszkriminációt tiltó rendelkezésének a keresetet anyagi jogilag megalapozó felhívására. A munkaviszony létesítését megelozo intézkedésekkel kapcsolatos bizonytalan munkajogi anyagi jogi helyzetet egyértelmuvé tette az Mt. módosítása, amely a következoképpen fogalmaz: 5. (1) A munkaviszonnyal kapcsolatosan tilos hátrányos megkülönböztetést alkalmazni a munkavállalók között nemük, koruk, családi vagy fogyatékos állapotuk, nemzetiségük, fajuk, származásuk, vallásuk, politikai meggyozodésük, munkavállalói érdekképviselethez való tartozásuk, vagy ezzel összefüggo tevékenységük, továbbá minden egyéb, a munkaviszonnyal össze nem függo körülmény miatt. (2) E törvény alkalmazása során közvetett hátrányos megkülönböztetés valósul meg, ha az érintett munkavállalói kör - az (1) bekezdésben felsorolt jellemzok alapján - túlnyomórészt egységes csoportnak tekintheto és a munkaviszonnyal kapcsolatos, formálisan mindenkivel szemben azonos követelményt támasztó vagy mindenkinek azonos jogot biztosító rendelkezés, intézkedés, feltétel, gyakorlat rájuk nézve aránytalanul kedvezotlen, kivéve, ha ez megfelelo és szükséges, illetve objektív tényezokkel indokolható. (3) Az (1)-(2) bekezdés alkalmazása során munkaviszonnyal kapcsolatos a munkaviszony létesítését megelozo, azt elosegíto eljárással összefüggo rendelkezés, intézkedés, feltétel, gyakorlat is (2) bekezdés 518 Az új Mt. a második bekezdésben új elemként tartalmazza a közvetett diszkrimináció megfogalmazását, így egyértelmubbé teszi a jogalkotói szándékot és az Irányelvvel való összhangot. A korábbi megfogalmazás nem tartalmazott külön utalást a közvetett diszkriminációra, ilyen eredményre esetleg az általános klauzula jellegu rendelkezés értelmezésének útján lehetett eljutni. Az Mt. 5. -a lefedi az irányelv 3. és 5. cikkelyében leírt helyzeteket. Az irányelv 4. cikkelye azonban kifejezetten a szakképzéssel összefüggo diszkriminációt tiltja, amire viszont már nem az Mt., hanem a szakképzési törvény vonatkozik. A szakképzésrol szóló évi LXXVI. Törvény preambuluma a foglalkoztatáshoz szükséges esélyegyenloségen alapuló szakmai ismeretek megszerzésének lehetoségérol szól, de nem tartalmaz a hátrányos megkülönböztetéssel foglalkozó rendelkezést. Ebben a tekintetben tehát a magyar jog nem felel meg az irányelv eloírásainak. A szakképzési törvénybe olyan rendelkezést kellene illeszteni, amely expressis verbis tiltja a közvetlen és a közvetett hátrányos megkülönböztetést, és meg is határozza a közvetett diszkrimináció fogalmát. A közvetett diszkrimináció fogalmának meghatározása a bizonyítási teherrol szóló 97/80/EK irányelv harmonizációja miatt is szükséges. Az irányelv 1. cikkelyének szövege kifejezetten utal a házassági vagy családi állapotra, mint olyan okokra, amelyek esetében kifejezetten tiltani kell a hátrányos megkülönböztetést. Az Mt. 5. (1) bekezdésének szövege a családi állapotra tartalmaz utalást. Ugyanakkor tilos a megkülönböztetés minden egyéb, a munkaviszonnyal össze nem függo körülmény miatt is. 2.2 Jogi szankciók a magyar jogban a nemi alapú diszkrimináció esetén Az Mt. 5. (7) bekezdése általánosságban kimondja, hogy: A hátrányos megkülönböztetés következményeit megfeleloen orvosolni kell. A hátrányosan megkülönböztetett munkavállaló jogsérelmének orvoslása nem járhat más munkavállaló jogainak megsértésével, illetve csorbításával. A magyar jog szerint az Mt. 5. -ba ütközo diszkrimináció esetén a sérelmet szenvedo fél egyik perjogi lehetosége a vagyoni és nem vagyoni kártérítés fizetésére irányuló kérelem. Az Mt. 8. (1) bekezdése értelmében semmis az a megállapodás, amely munkaviszonyra vonatkozó szabályba, vagy egyébként jogszabályba ütközik, ez azonban nem nyújt kielégíto védelmet annak a munkavállalónak, akit neme miatt diszkrimináltak. A hatályos szabályok alkalmazásával a munkáltatót sem éri valódi hátrány, ami visszatartaná késobb hasonló intézkedéstol. A munkaügyi ellenorzésrol szóló évi LXXV. törvény 3. (1) bekezdése szerint a munkaügyi ellenorzés kiterjed a hátrányos megkülönböztetés tilalmának betartására. A kiszabható munkaügyi bírság mértéke forinttól 3 millió forintig terjed. Ezzel a szabállyal csak az a gond, hogy kizárólag ügyfél (tehát a munkavállaló) kérelmére indulhat eljárás, ami rendkívül ritkán történik meg. A visszatartó hatás szempontjából (lásd a hatékonyság elvet) fontos lehet, hogy a munkaügyi felügyeloségek milyen összegu bírságot szabnak majd ki az ilyen ügyekben. Ehhez kevés támpontot ad a jogszabály, amely szerint a bírság összegének megállapításánál különösen a jogszabály megsértésével okozott jogellenes állapot idotartamát, az okozott hátrány nagyságát, valamint az érintett munkavállalók számát kell figyelembe venni Az egyenlo bánásmód a magyar jogban a munkához jutás, szakképzés és eloléptetés, illetve munkakörülmények tekintetében A magyar alkotmány általános klauzulákkal rendelkezik a munkához való jogról, a foglalkozás szabad megválasztásának jogáról, valamint a férfiak és a nok egyenjogúságáról. Ezekbol az alkotmányos (4) bekezdés 619 szabályokból, azaz ezek egymásra vetítésébol és összefüggéseik értelmezésébol levezetheto az egyenlo bánásmód elve, legalábbis a munkához jutás tekintetében. Ugyanakkor már az alkotmányi rendelkezések síkján is különbözo, esetlegesen visszás értelmezésekhez vezethet az a szabály, mely szerint az anyáknak a gyermek születése elott és után külön rendelkezések szerint támogatást és védelmet kell nyújtani 31. A nok és a férfiak egyenjogúságának perspektívájából feltétlenül helyesebb lenne az olyan megfogalmazás, amely azt üzeni, hogy a gyermek érkezésére történo felkészülés, valamint a gyermek gondozása a szülok közös felelossége és feladata. A magyar alkotmány idézett megfogalmazása felfogható úgy is, hogy a törvényhozó (az állam) úgy foglal állást, hogy a családokban tervezett illetve a családokban élo gyermekkel kapcsolatos feladatok a noi állampolgárokra hárulnak, vagyis a szülo szerepet az állam a nokre osztja. Ez a felfogás, amelyben a nemi szerepek hagyományos felfogásának a jogszabály, sot az alkotmány erejével való felruházása történik meg, szellemével és tekintélyével hozzájárulhat a munkához való jutás és az Irányelvben felsorolt más jogok területén is az egyenlo bánásmód megsértéséhez. Teszi ezt egyfelol azzal, hogy azt sugallja: a férfi állampolgárokat, az apákat az állam nem védi, nem támogatja szüloi szerepükben másfelol azzal, hogy a hagyományos noi szerepfelfogás erosítésével hozzájárulhat a nok másodrenduként tekintéséhez a munka világában. Ez álláspontunk szerint önmagában is az egyenlo bánásmód elvének megsértését jelenti. Az Alkotmány idevonatkozó szövege szerint: 66. (1) (lásd fentebb, 2.1 pont) (2) A Magyar Köztársaságban az anyáknak a gyermek születése elott és után külön rendelkezések szerint támogatást és védelmet kell nyújtani. (3) A munka végzése során a nok és a fiatalok védelmét külön szabályok is biztosítják. 70/B. (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a munkához, a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához. A munkához jutás jogának érvényesülése szempontjából igen fontos annak vizsgálata, hogy az állam gondoskodik-e és milyen eszközökkel a munkanélküliek támogatásáról és ezen belül elsosorban a munkához jutás pozitív eszközökkel történo elomozdításáról. Megnyugtató, hogy az alább idézendo jogszabály a foglalkoztatás (azaz a munkához jutás) elosegítése vonatkozásában is megfogalmazza a diszkrimináció tilalmát (egyenlo bánásmód kötele zettségét). A foglalkoztatás elosegítésérol és a munkanélküliek ellátásáról szóló évi IV. törvény a következo releváns rendelkezést tartalmazza: A Magyar Köztársaság Alkotmánya mindenki számára biztosítja a jogot a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához. E jogok gyakorlásának elosegítése, a foglalkoztatási feszültségek feloldása, valamint a munkanélküliek ellátásának biztosítása érdekében az Országgyulés a következo törvényt alkotja: ( ) 2. A foglalkoztatás elosegítése és a munkanélküliek ellátása során nem szabad hátrányos megkülönböztetést tenni a munkavállalók, munkanélküliek között nemük, koruk, fajuk, származásuk, vallásuk, politikai meggyozodésük és munkavállalói érdekképviseleti szervezethez való tartozásuk miatt. E rendelkezés nem zárja ki azt, hogy a munkaeropiacon hátrányos helyzetben lévoket többletjogosultságok illessék meg. A szakképzésrol szóló törvény sajnálatos módon nem rendelkezik kifejezetten az egyenlo bánásmód kötelezettségérol. Az alább idézendo törvényi preambulum használja ugyan az esélyegyenloség kifejezést, de ezt nem magára a szakképzésre vonatkoztatja, hanem a foglalkoztatásra, azaz arra, hogy a szakképesítés megszerzése hozzájárul az esélyegyenloség megteremtéséhez a foglalkoztatás (munkához jutás) területén. Az Irányelvvel való összhang megteremtése érdekében, ahogy arra már rámutattunk, e törvény módosítása lenne szükséges. A fentebb említett preambulum a következo: (2) bekezdés 720 Az Országgyulés abból a felismerésbol kiindulva, hogy a Magyar Köztársaságban a társadalmi folyamatokhoz, a nemzetgazdaság követelményeihez és a munkaeropiac igényeihez igazodó rugalmas és differenciált szakképzési rendszer alakuljon ki, és ezzel járuljon hozzá a gazdaság fejlodéséhez, - az Alkotmányban biztosított tanuláshoz való jog érvényesülése, továbbá a munkában való részvétel érdekében biztosított legyen az elso szakképesítés, valamint a foglalkoztatáshoz szükséges esélyegyenloségen alapuló szakmai ismeretek megszerzésének lehetosége, a következo törvényt alkotja ( ) Az egyenlo bánásmód elvét a Munka Törvénykönyve is rögzíti, ahogy azt már fentebb idéztük. A már elemzett tényezokön túlmenoen most utalunk az eloléptetéssel összefüggo jogszabályi rendelkezésre valamint az ún. elonyben részesítési kötelezettségre. Az utóbbival [tehát az alábbi (4) bekezdéssel] kapcsolatosan a törvény miniszteri indokolása a következoket mondja: Helyes értelmezés mellett nem lehet az elonyben részesítés alapja olyan tulajdonság (pl. a munkavállaló neme, faja, politikai meggyozodése, érdekképviselethez való tartozása), amelynek alapján a hátrányos megkülönböztetés is tilos. A törvényhozói szándék szerint tehát nincs lehetoség pozitív diszkriminációra az egyik nemre vonatkozóan azokban a munkakörökben, amelyekben a másik nem felülreprezentált. A releváns szöveg: 5. ( )(4) A munkáltató hátrányos megkülönböztetés nélkül köteles biztosítani - különösen a szakmai képességek, a gyakorlat, a teljesítmény illetve a betöltendo munkakör szempontjából lényeges körülmények alapján - a munkavállaló magasabb munkakörbe való elorelépésének lehetoségét. (6) Munkaviszonyra vonatkozó szabály a munkavállalók meghatározott körére - a munkaviszonnyal összefüggésben - azonos feltételek esetén elonyben részesítési kötelezettséget írhat elo. A vonatkozó jogszabályok között feltétlenül említést érdemel a foglalkoztatáspolitikáról szóló, alább idézendo fontos nemzetközi egyezmény, amelyet Magyarországon belso jogszabályként hirdettek ki a évben 32, és amelynek 1.Cikk 2. Pont c. bekezdése szintén tartalmaz az egyenlo bánásmód elvével összefüggo részletszabályt: 1. Cikk 1. A gazdasági növekedés és fejlodés ösztönzése, az életszínvonal emelése, a munkaero-szükségletek kielégítése, a munkanélküliség és az alulfoglalkoztatottság leküzdése érdekében minden tagállam fo célkituzésként olyan aktív politikát alakítson ki és hajtson végre, amelynek célja a teljes, produktív és szabadon választott foglalkoztatottság megvalósítása. 2. Az említett politika célja annak biztosítása legyen, hogy ( )(c) lehetoség nyíljon a munka szabad megválasztására, és minden munkavállalónak a leheto legteljesebb lehetosége legyen az olyan munkára történo jelentkezésre, illetve az olyan munka során megvalósuló képzésre, képzettségének és adottságainak felhasználására, amely munka számára megfelelo, tekintet nélkül fajára, színére, nemére, vallására, politikai meggyozodésére, nemzeti vagy társadalmi származására. A témával kapcsolatos esetjogot vizsgálva meg kell jegyeznünk, hogy a diszkriminatív álláshirdetésekkel kapcsolatban fontos, elvi élu és úttöro jellegu bírósági határozat született Magyarországon 1997-ben. 33 A tényállás szerint a magánmunkáltató alperes álláshirdetést tett közzé asszisztensi munkakör betöltésére. A hirdetés szerint egyéb alkalmazási feltételeken kívül kizárólag 25 és 35 év közötti férfiak jelentkezését várták. A felperes 51 éves no, a betöltésre váró munkakör vonatkozásában az összes egyéb feltételnek megfelelt. Telefonon történt jelentkezésére az alperes ismételten leszögezte, hogy csak férfiak és fiatalabbak jelentkezését fogadják el. A pert indított felperes keresetét az alkotmány általános diszkrimináció-ellenes klauzuláira, a Polgári Törvénykönyvnek a személyhez fuzodo jogok diszkriminációtól mentes védelmére vonatkozó törvényhelyére és az általunk már többször ismertetett Mt évi LXII. törvény a foglalkoztatáspolitikáról szóló, a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia évi 48. ülésszakán elfogadott 122. számú Egyezmény kihirdetésérol 33 Monori Városi Bíróság 3.P /1997/13.szám 8 Több megjelenítése
Legkisebb munkabér megállapítása 1./ "A legkisebb munkabérek megállapítására vonatkozó eljárásról szóló 1928. évi Egyezmény"(ILO 26. sz. Egyezmény, 1928. június 16., Genf) kihírdette: 1932. évi XIX. tv. Részletesebben 2009. évi törvény. a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről
Tervezet! 2009. február 23. 2009. évi törvény a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről Az Országgyűlés kinyilvánítva elkötelezettségét a demokratikus, jogállami Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK. Előszó 11. 1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről 13
C/1. MUNKAJOG ÉS TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁSI JOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A megfelelő tételekhez szükséges a KK 18., 23., 25., 27. és az MK 95. számú állásfoglalásainak ismerete. MUNKAJOG 1. A Munka Részletesebben Az Egyenlo Bánásmód Tanácsadó Testület. 2/2007. TT. sz. állásfoglalása az egyenlo értéku munkáért egyenlo bér elvérol
Az Egyenlo Bánásmód Tanácsadó Testület 2/2007. TT. sz. állásfoglalása az egyenlo értéku munkáért egyenlo bér elvérol Az egyenlo értéku munkáért egyenlo bér elvévei kapcsolatos jogvitákban a Munka Törvénykönyve Részletesebben 4 A munkaviszony megszűnése és megszüntetése
4 A munkaviszony megszűnése és megszüntetése 4.1 1 4 A munkaviszony megszűnése és megszüntetése Az egyik legradikálisabb munkajogi változás a munkaviszony megszűnését, illetve megszüntetését érinti. Az Részletesebben Közalkalmazotti bérek 2011-ben
Közalkalmazotti bértábla 2011 - Az új közalkalmazotti bértábla 2011-től megtalálható a b erkalkulator.net oldalán. A köztisztviselői illetményalap és a közalkalmazotti bértábla 2011-ben is a 2008. januári Részletesebben Tantárgyi tematika. 6. hét: A munkaügyi kapcsolatok a részvételi jogok, a szakszervezetek jogai, a kollektív szerződés, a sztrájkjog, a munkaügyi vita
Tantárgyi tematika Tantárgy neve Munkajogi és tb. alapismeretek Neptun kódja: I1:MUJ Képzés- tagozat: Igazságügyi igazgatási képzés levelező tagozat Tantárgy kreditszáma: 8 kredit Tantárgyfelelős: Dr. Részletesebben Hatályos: től
MAGYAR MŰSZAKI ÉS KÖZLEKEDÉSI MÚZEUM ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZATA 2015 Hatályos: 2015.01.01-től Készítette: Szentesi Zsuzsanna humánpolitikai csoportvezető Szivák Ildikó gazdasági igazgató Budapest Jogszabályi Részletesebben C/3. MUNKAJOG ÉS TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁSI JOG
C/3. MUNKAJOG ÉS TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁSI JOG TÉTELEK ÉS ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG MUNKAJOG A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.), a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi Részletesebben Egyenlő bánásmód és diszkrimináció. A megkülönböztetés- mentességi jog alapfogalmai Uszkiewicz Erik
Egyenlő bánásmód és diszkrimináció A megkülönböztetés- mentességi jog alapfogalmai Uszkiewicz Erik A magyar szabályozás I. Alaptörvény XV. cikk (1) A törvény előtt mindenki egyenlő. Minden ember jogképes. Részletesebben A NYÍREGYHÁZI FŐISKOLA ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE. Preambulum
A NYÍREGYHÁZI FŐISKOLA ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE Preambulum 1. Az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény 63. (4) bekezdése alapján az ötven főnél több munkavállalót Részletesebben Mint a gép! Balesetek nélkül. Szimpózium
Mint a gép! Balesetek nélkül. Szimpózium Az új Mt. alkalmazása a munkaügyi ellenőrzések tükrében Előadó: Dr. Csigi Imre Ferenc közigazgatási tanácsadó Nemzeti Munkaügyi Hivatal Munkaügyi Főosztály E-mail Részletesebben Tegnap Mt., ma Kjt. És holnap?
Tegnap Mt., ma Kjt. És holnap? A gazdasági társaságok költségvetési intézménnyé alakulásának munkaügyi aspektusai dr. Illés Márta illes.marta@spaheviz.hu Az átalakulás jogszabályi háttere 2013. évi XXV. Részletesebben Tájékoztató az Érdekegyeztető Tanács december 20-i üléséről
1997. év Tájékoztató az Érdekegyeztető Tanács 1996. december 20-i üléséről Napirend előtti felszólalásában a munkavállalói oldal a szervezkedési szabadságot veszélyeztető és a munka világát szabályozó Részletesebben Közalkalmazotti besorolás, minősítés, illetmények, bérezés 2014 és 2015 évben!
Közalkalmazotti besorolás, minősítés, illetmények, bérezés 2014 és 2015 évben! Többen jelezték, hogy véleményük szerint nem megfelelő a fizetési osztályba sorolásuk. Az alábbi cikk közérthetően magyarázza Részletesebben Jogszabályi változások január 1-jei hatállyal
Jogszabályi változások 2016. január 1-jei hatállyal 2015. évi CCVI. törvény az oktatás szabályozására vonatkozó egyes törvények módosításáról 1. A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. Részletesebben Munkavédelmi és munkaügyi jogviták, a jogérvényesítés módszere és gyakorlata
Munkavédelmi és munkaügyi jogviták, a jogérvényesítés módszere és gyakorlata A munkaügyi jogvitáról általában Munkaügyi jogvitának tekinthető minden olyan vita, amely a munkaviszonyból eredő jogokkal és Részletesebben T/16300. számú. törvényjavaslat. a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény módosításáról
MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA T/16300. számú törvényjavaslat a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény módosításáról Előadó: Csizmár Gábor foglalkoztatáspolitikai Részletesebben Az ÓBUDAI EGYETEM ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZATA
1. verzió Az Óbudai Egyetem Szervezeti és Működési Szabályzata 1. melléklet Szervezeti és Működési Rend 34. függelék Az ÓBUDAI EGYETEM ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZATA BUDAPEST, 2010. január TARTALOMJEGYZÉK Részletesebben A MUNKAHELYI NEMEN ALAPULÓ KÜLÖNBSÉGTÉTEL FELSZÁMOLÁSÁNAK ELŐFELTÉTELE A NEMEN ALAPULÓ RÉSZREHA JLÁS FELSZÁMOLÁSA A SZÜLŐI SZEREPEK TEKINTETÉBEN
A HIVATÁS ÉS A CSALÁDI ÉLET ÖSSZEEGYEZTETÉSE Várandós munkavállalók védelme; szülési szabadság; szülő i szabadság Kollonay-Lehoczky Csilla JÓ MUNKAVÁLLALÓ kontra JÓ GONDOZÓ még meddig? A MUNKAHELYI NEMEN Részletesebben TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0042 PROJEKT
TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0042 PROJEKT Esélyegyenlőségi program III. rész Jogszabályi környezet Nyíregyháza, 2014. február 3-4 Kiskunfélegyháza, 2014. február12-13 Nyíregyháza, 2014. február 17-18 Szeged, Részletesebben Heller Farkas Gazdasági és Turisztikai Szolgáltatások Főiskolája ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZAT
Heller Farkas Gazdasági és Turisztikai Szolgáltatások Főiskolája ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZAT Budapest 2008 Bevezetés A Heller Farkas Gazdasági és Turisztikai Szolgáltatások Főiskolájának Szenátusa a felsőoktatásról Részletesebben 2/2004. (I. 15.) FMM rendelet. a kollektív szerződések bejelentésének és nyilvántartásának részletes szabályairól
a kollektív szerződések bejelentésének és nyilvántartásának részletes A Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.) 41/A. ának (4) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján Részletesebben Javadalmazási Szabályzat. a... Társaság (székhely:... cégjegyzékszám:...)
Tantárgyi tematika - 2015/2016 I. félév Tantárgy neve Neptun kódja: Képzés- tagozat: Tantárgy kreditszáma: Tantárgyfelelős: Számonkérési forma: Erős előfeltétel: Gyenge előfeltétel/társfeltétel: Kapcsolódik-e Részletesebben A Yogyakarta alapelvek és a magyar jog: Nemzetközi kötelezettségek, alkotmányos alapértékek. Polgári Eszter Közép-európai Egyetem Jogi Tanszék
A Yogyakarta alapelvek és a magyar jog: Nemzetközi kötelezettségek, alkotmányos alapértékek Polgári Eszter Közép-európai Egyetem Jogi Tanszék AZ ALAPELVEK NEMZETKÖZI JOGI ALAPJA széles körben elfogadott, Részletesebben BÁTHORY ISTVÁN ÁLTALÁNOS ISKOLA
BÁTHORY ISTVÁN ÁLTALÁNOS ISKOLA KÖZALKALMAZOTTI SZABÁLYZATA Hatályos: 2005. december 15-től. Tartalom 1. A szabályzat célja 2. A szabályzat hatálya 3. A szabályzat ereje 4. Speciális szabályok 5. A szabályzat Részletesebben 2003. évi CXXV. törvény
2003. évi CXXV. törvény az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról Az Országgyűlés elismerve minden ember jogát ahhoz, hogy egyenlő méltóságú személyként élhessen, azon szándékától vezérelve, Részletesebben évi CLVI. törvény 455. (2) bekezdés b) pontja helyébe a következ ő rendelkezés lép :
2015. évi... törvény a diákok iskolaszövetkezeti munkavállalásának, és a megváltozott munkaképesség ű személyek munkaerő-kőlcsönzés keretében történő foglalkoztatásának el ősegítésér ő l 1. A társadalombiztosítás Részletesebben A KÖZSZOLGÁLATI SZERZŐDÉSES FOGLALKOZATATÁS BEVEZETÉSÉRŐL A KÖZSZFÉRÁBAN. (munkaanyag)
SZOCIÁLIS ÉS MUNKAÜGYI MINISZTÉRIUM A KÖZSZOLGÁLATI SZERZŐDÉSES FOGLALKOZATATÁS BEVEZETÉSÉRŐL A KÖZSZFÉRÁBAN (munkaanyag) Budapest, 2006. november hó 1 A személyi hatály meghatározása a közszolgálatban Részletesebben ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZAT
MTA Agrártudományi Kutatóközpont ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZAT Martonvásár, 2012. március 20. Bedő Zoltán főigazgató 0 Az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény Részletesebben Az esélyegyenlőségi terv értékelése 2013.
Az esélyegyenlőségi terv értékelése 2013. A Debreceni Művelődési Központ fontos feladatának tekinti az esélyegyenlőség érvényesítését a munkahelyi alkalmazottak körében. 2012-ben, esélyegyenlőségi felelőst Részletesebben KULCSFOGALMAK KÖZVETLEN / KÖZVETETT / ZAKLATÁS / SZEXUÁLIS ZAKLATÁS
KULCSFOGALMAK KÖZVETLEN / KÖZVETETT / ZAKLATÁS / SZEXUÁLIS ZAKLATÁS NEMEK KÖZÖTTI EGYENLŐSÉGRE VONATKOZÓ UNIÓS JOG ERA, BUDAPEST, 2016. OKTÓBER 6-7. CHRISTA CHRISTENSEN 1 1 Közvetlen Nem Faj Életkor Fogyatékosság Részletesebben Esélyegyenlőség a munkaerőpiacon, munkaerőpiaci pozíciót befolyásoló tényezők
Esélyegyenlőség a munkaerőpiacon, munkaerőpiaci pozíciót befolyásoló tényezők Matiscsákné dr. Lizák Marianna adjunktus 1 Két idézet mottóként "Ösvényt talán már sikerült vágnunk, de hogy út legyen, az Részletesebben I. Országgyűlés Egyenlő Bánásmód Hatóság
I. Országgyűlés Egyenlő Bánásmód Hatóság I. A célok meghatározása, felsorolása A diszkrimináció elleni fellépés és az egyenlő bánásmód követelményének tudatosítása, társadalmi szemléletformálás. Az esélyegyenlőség Részletesebben AZ EGÉSZSÉGKÁROSODÁS ALAPJÁN ELLÁTÁSBAN RÉSZESÜLŐK MUNKAVÁLLALÁSA 2014.01.
MUNKAVISZONY MEGSZÜNTETÉSE A munkaviszony megszüntetésére az alábbi módokon kerülhet sor: Közös megegyezés A munkáltató és a munkavállaló a munkaviszonyt közös megegyezéssel bármikor megszüntetheti. A Részletesebben MUNKAVÉDELEM A SZÍNHÁZBAN. A legfontosabb munkaügyi tudnivalók és tennivalók Április 01.
Munkavállalói jogot sért Keresetcsökkenéssel jár Egyéb, munkavállalókra hátrányos Szakszervezeti jogot sért Egyéb kollektív jogot sért Nagyon súlyos munkaviszony jogellenes megszüntetésének jogkövetkezményei Részletesebben KUNHEGYES VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK KÉPVISELŐTESTÜLETE az 55/2004. (XII.16.) és 3/2010. (II.16.) rendelettel módosított
KUNHEGYES VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK KÉPVISELŐTESTÜLETE az 55/2004. (XII.16.) és 3/2010. (II.16.) rendelettel módosított 45/2003. (XII.16.) r e n d e l e t e a köztisztviselők szociális, jóléti, kulturális, Részletesebben Pásztó Városi Önkormányzat Képviselő-testületének 26/2003. /XI. 7../ Ör. rendelete
Pásztó Városi Önkormányzat Képviselő-testületének 26/2003. /XI. 7../ Ör. rendelete a Polgármesteri Hivatal köztisztviselői közszolgálati jogviszonyával összefüggő juttatásokról és támogatásokról szóló Részletesebben Nemzedékeken átívelő foglalkoztatás LIGA Esélyegyenlőségi Tagozat. Alapvető Jogok Biztosa 2012. november 30.
Nemzedékeken átívelő foglalkoztatás LIGA Esélyegyenlőségi Tagozat Alapvető Jogok Biztosa 2012. november 30. Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (Ajbt.) 18. (1) Az alapvető jogok biztosához Részletesebben Tantárgyi tematika. nincs előfeltétel/társfeltétel: Kapcsolódik-e hozzá kéthetenként 2 óra gyakorlat
Tantárgyi tematika Tantárgy neve Munkajog 2. Neptun kódja: J3:MUJ (2) Képzés- tagozat: osztatlan jogász képzés nappali tagozat Tantárgy kreditszáma: 6 kredit Tantárgyfelelős: Dr. Horváth István habilitált Részletesebben Orszk: Yi c~ i7 z111 V,i' 3 i73 : 1\T-d' /f/ '::L 0 6. I3akqct : Tisztelt Elnök Úr!
Orszk: is Hivatal a Yi c~ i7 z111 V,i' 3 i73 : 1\T-d' /f/4 4 0 I3akqct : 2010 '::L 0 6. Országgy űlés képviselő Módosító javaslat! Dr. Schmitt Pál úrna k az Országgyűlés elnöke részére Helyben Tisztelt Részletesebben A Munkaügy a közoktatásban című kézikönyv összes eddig megjelent köteteinek tartalomjegyzéke ( )
A Munkaügy a közoktatásban című kézikönyv összes eddig megjelent köteteinek tartalomjegyzéke (2012 2016) Lezárva: 2016. szeptember A A foglalkoztatást meghatározó jogszabályok A 1 A nemzeti köznevelési Részletesebben TISZTESSÉGES BÉREK A TÁRSADALOM, A GAZDASÁG FELEMELKEDÉSÉNEK AKADÁLYA, VAGY MOTORJA?
TISZTESSÉGES BÉREK A TÁRSADALOM, A GAZDASÁG FELEMELKEDÉSÉNEK AKADÁLYA, VAGY MOTORJA? MINŐSÉGI KÖZSZFÉRA MINŐSÉGI BÉREK Boros Péterné, főtitkár Magyar Köztisztviselők, Közalkalmazottak és Közszolgálati Részletesebben 4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán. Alkotmányos védelem
4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán Alkotmányos védelem Általános alkotmányos védelem A nemek közötti hátrányos megkülönböztetés általános tilalmát a Magyar Részletesebben A munkaviszony létrejötte és megszűnése
Aktuális munkajogi kérdések (a munkaviszony jogellenes megszüntetése, a színlelt szerződés, a vezető tisztségviselő jogviszonya) Előadó: Dr. Bicskei Ildikó A munkaviszony megszűnése I. A munkaviszony megszűnik: Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. Kerekegyháza Város Önkormányzat Képviselő-testületének március 25-i ülésére
E L Ő T E R J E S Z T É S Kerekegyháza Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2009. március 25-i ülésére Tárgy: Polgármesteri illetmény felülvizsgálata Előterjesztő: Hallai Tibor alpolgármester Az előterjesztést Részletesebben A Nemzeti Munkaügyi Hivatal tájékoztató kiadványa gépipari vállalkozások számára
A munkahelyi egészség és biztonság fejlesztése, a munkaügyi ellenőrzés fejlesztése TÁMOP-2.4.8-12/1-2012-0001 Minimálbér kifizetés, kiküldetés, behívásos munkavégzés szabályosan A Nemzeti Munkaügyi Hivatal Részletesebben TERÜLETI EGYÜTTMŰKÖDÉST SEGÍTŐ PROGRAMOK KIALAKÍTÁSA A MÓRAHALMI RÉGIÓBAN ÁROP 1.A
TERÜLETI EGYÜTTMŰKÖDÉST SEGÍTŐ PROGRAMOK KIALAKÍTÁSA A MÓRAHALMI RÉGIÓBAN ÁROP 1.A.3-2014 JOGSZABÁLYI KERETRENDSZER Jogszabályi keretrendszer: Az esélyteremtő programterv, illetve szélesebben véve, az Részletesebben Munkajogi változások 2013. augusztus 1-jével
HÍRLEVÉL Munkajogi változások 2013. augusztus 1-jével 2013 / 8 Közel egy éve fogadták el az új Munka törvénykönyvét, és idén már számos jogintézmény esetében felmerült a módosítás szükségessége, amelyre Részletesebben Állásfoglalás a munkavállalók alkoholszondával történő ellenőrzéséről
Állásfoglalás a munkavállalók alkoholszondával történő ellenőrzéséről Sok esetben nem csak jogos gazdasági érdeke diktálja a munkáltatónak, hogy munkavállalói tiszta fejjel, alkoholos befolyásoltságtól Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. a kollektív szerződések bejelentésének és nyilvántartásának részletes szabályairól szóló 2/2004. (I. 15.) FMM rendelet módosításáról
Az előterjesztést a Kormány nem tárgyalta meg, ezért az nem tekinthető a Kormány álláspontjának. SZOCIÁLIS ÉS MUNKAÜGYI MINISZTÉRIUM IKTATÓSZÁM: 1226 /2010-MKBERFŐ Készült 2010. február 16-án. ELŐTERJESZTÉS Részletesebben Tax Intelligence. Kedves Ügyfelünk! Hírlevél 2013. január/nr. 2. TÉMA: Szociális hozzájárulási adókedvezmények 2013. ALCÍMEK: Általános szabályok
ek 2013 ek 2013 Kedves Ügyfelünk! A munkahelyvédelmi akciótervben meghirdetett és 2013. január 1-én életbe lépett munkáltatói terhek csökkentési lehetőségeivel kibővültek a szociális hozzájárulási adóból Részletesebben Részmunkaidős foglalkoztatással kapcsolatos tudnivalók összefoglalása
Mire figyelj, ha munkát vállalsz! A legfontosabbak A MUNKAVISZONY LÉTESÍTÉSE: KI LEHET MUNKAVÁLLALÓ? A munkavállalóvá válásnak általános és speciális feltételei vannak. Általános feltétel: 16. életév betöltése. Részletesebben ../2006. (. ) BM rendelet
../2006. (. ) BM rendelet a belügyminiszter ágazati irányítása alá tartozó igazságügyi szakértői szakterületeken az igazságügyi szakértői tevékenység folytatásához szükséges szakmai gyakorlat szakirányú Részletesebben Az új Munka Törvénykönyve. Dr. Varga Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds
Az új Munka Törvénykönyve Dr. Varga Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds TARTALOM I. A kárfelelősség szabályai Munkáltatói kárfelelősség Munkavállalói kárfelelőség II. Atipikus munkaviszonyok Részletesebben Módszertani segédlet a munka törvénykönyvének a távolléti díj kiszámítására vonatkozó szabályainak alkalmazásához
Nemzetgazdasági Minisztérium Nemzeti Munkaügyi Hivatal Módszertani segédlet a munka törvénykönyvének a távolléti díj kiszámítására vonatkozó szabályainak alkalmazásához I. Az új munka törvénykönyvének Részletesebben A családi élet és a munka összeegyeztethetősége. Budapest, 2012. szeptember 25. Dr. Czuglerné dr. Ivány Judit
A családi élet és a munka összeegyeztethetősége Budapest, 2012. szeptember 25. Dr. Czuglerné dr. Ivány Judit Fogalom Cél: családi élet és a munkavégzés összeegyeztethetősége Lényege: - Az egyén munkája Részletesebben A MUNKA TÖRVÉNYKÖNYVÉRŐL SZÓLÓ ÉVI I. TÖRVÉNY KOMMENTÁRJA
A MUNKA TÖRVÉNYKÖNYVÉRŐL SZÓLÓ 2012. ÉVI I. TÖRVÉNY KOMMENTÁRJA TARTALOMJEGYZÉK ELSŐ RÉSZ 13 ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK I. FEJEZET (1. 13. ) 13 BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 1. A törvény célja 13 2. A törvény hatálya Részletesebben Mire számíthatunk munkaügyi ellenőrzés esetén?
Mire számíthatunk munkaügyi ellenőrzés esetén? Az alábbi szakmai írásunkban megnézzük, hogy mire számítsunk abban az esetben, ha munkaügyi ellenőrzés lenne nálunk, illetve még az ellenőrzés előtt fel tudjunk Részletesebben Munkaerőpiaci támogatási rendszer Magyarországon
Munkaerőpiaci i rendszer Magyarországon Támogatás Feltételek Célcsoport formája mértéke % időtartama (hó) továbbfoglalkoztatá si kötelezettség nettó létsz. növelési kötelezettség felmond tilalom mindenkire Részletesebben HELYI ÖNKORMÁNYZATOK TÖRVÉNYESSÉGI FELÜGYELETE AUSZTRIÁBAN ÉS MAGYARORSZÁGON
HELYI ÖNKORMÁNYZATOK TÖRVÉNYESSÉGI FELÜGYELETE AUSZTRIÁBAN ÉS MAGYARORSZÁGON Összehasonlító elemzés DR. SZABÓ KÁROLY GYŐR-MOSON-SOPRON MEGYEI KORMÁNYHIVATAL TÖRVÉNYESSÉGI ELLENŐRZÉSI ÉS FELÜGYELETI FŐOSZTÁLYÁNAK Részletesebben új jogszabály jön vagy módosítják a következőt. A tulajdonjog a legteljesebb dologi jog, a legfőbb hatalom a dolog felett.
Jogszaba lyok hata lyok Személyi hatály o Mely személyekre vonatkozik. Területi hatály o Mely földrajzi területekre vonatkozik. Időbeni hatály o Mely időintervallumban hatályos az adott jogszabály. Megváltozhat, Részletesebben Országgy űlés Hivatal a. Irományszám : 44 t i,ldb l Érkezett: Tisztelt Elnök Úr! Korrizs Lajo s országgy ű lési képviselő
Országgy űlés Hivatal a ORSZÁGGYŰ LÉSI KÉPVISELŐ Irományszám : 44 t i,ldb l Érkezett: 2016 NOV 0 7a Dr. Kövér László az Országgy űlés Elnöke részére Kénvisel ői önálló indítvá n Határozati javaslat kezdeményezése Részletesebben 1. A törvényjavaslat 1. -ának a következő módosítását javasoljuk:
Hivatkozási szám a TAB ülésén: 1. (T/4767) A bizottság kormánypárti tagjainak javaslata. Javaslat módosítási szándék megfogalmazásához a Törvényalkotási bizottság számára, egyes, a felsőoktatás szabályozására Részletesebben Pénzügyi számvitel. VIII. előadás. A jövedelmek számvitele
Pénzügyi számvitel VIII. előadás A jövedelmek számvitele A jövedelemelszámolási számlán elszámolt jövedelem értelmezése Adott vállalkozástól a vállalkozás alkalmazottjai, vagy más személyek részére valamilyen Részletesebben TB, EHO, SZOCHO változások 2015. Zahoránszki Szilvia
TB, EHO, SZOCHO változások 2015. Zahoránszki Szilvia Társadalombiztosítás Járulékalapot képező jövedelem: / Tbj. 4. k) pont/ 1. a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Részletesebben 40/2001.(XI.16.) ÖKT. sz. rendelet egységes szerkezetbe foglalt szövege
Budaörs Város Önkormányzat A BUDAÖRS VÁROS ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERI HIVATALÁBAN FOGLALKOZTATOTT KÖZTISZTVISELOK ILLETMÉNYKIEGÉSZÍTÉSÉROL ÉS VEZETOI PÓTLÉKÁRÓL, AZ OKET MEGILLETO SZOCIÁLIS, JÓLÉTI ÉS Részletesebben ügyvezetésnek minősül vezető tisztségviselői Vezető tisztségviselő csak természetes személy lehet a társasággal, testületeivel,
A gazdasági társaságokról szóló 2006. IV szerint nek minősül a társaság irányításával összefüggésben szükséges mindazon döntések meghozatala, amelyek vagy a társasági szerződés alapján nem tartoznak a Részletesebben MUNKAJOG MUNKAJOG MINT JOGÁG. EU- s irányelvek MUNKASZERZŐDÉS. szabályozás 2015.03.03. 2012. évi I.tv. az ÚJ Munka törvénykönyve
MUNKAJOG MUNKAJOG MINT JOGÁG szabályozás DR SZALAI ERZSÉBET 1 DR SZALAI ERZSÉBET 2 EU- s irányelvek 2012. évi I.tv. az ÚJ Munka törvénykönyve DR SZALAI ERZSÉBET 3 MUNKASZERZŐDÉS Szerződést kötő felek.. Részletesebben Előterjesztés a Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanács részére. az új munka törvénykönyve értékeléséről
Előterjesztés a Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanács részére az új munka törvénykönyve értékeléséről Budapest, 2012. november 15. Készítette: NGTT munkavállalói oldal Az NGTT munkavállalói szervezeteinek Részletesebben Újhartyán Község Önkormányzata Képviselő-testületének 2012. december 11-i ülésére 2. napirend: Göndörné Frajka Gabriella jegyző
1 E L Ő T E R J E S Z T É S Újhartyán Község Önkormányzata Képviselő-testületének 2012. december 11-i ülésére 2. napirend: Tárgy: Köztisztviselők közszolgálati jogviszonyának egyes kérdéseiről szóló rendelet Részletesebben (2) A köztisztviselő és az ügykezelő a Ktv. 49/F. -ában foglaltaknak megfelelően cafetéria juttatásra jogosult.
A Tolna Megyei Önkormányzat 6/2010. (II. 15.) önkormányzati rendelete a Tolna Megyei Önkormányzati Hivatal köztisztviselőinek díjazásáról és egyéb juttatásairól szóló 16/2003. (X. 28.) önkormányzati rendelet Részletesebben TERVEZET. A Kormány. / 2012.( ) Korm. rendelete Egyes foglalkoztatási tárgyú kormányrendeletek módosításáról
A Kormány / 2012.( ) Korm. rendelete Egyes foglalkoztatási tárgyú kormányrendeletek módosításáról A Kormány 1. alcím tekintetében a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. Részletesebben Heves Megye Önkormányzatának 17/2003. (X. 31.) HMÖ rendelete
163 Heves Megye Önkormányzatának 17/2003. (X. 31.) HMÖ rendelete a Heves Megyei Önkormányzati Hivatalnál foglalkoztatott köztisztviselőket és ügykezelőket megillető szociális és jóléti juttatásokról, valamint Részletesebben MunkaKalauz. Tájékoztató és Információs Tudástár munkavédelmi gyakorlati megoldásokról és módszerekről A MUNKAVÁLLALÓ JOGAI. Információs brossúra
MunkaKalauz Tájékoztató és Információs Tudástár munkavédelmi A MUNKAVÁLLALÓ JOGAI Információs brossúra Szeged, 2013. MunkaKalauz Tájékoztató és Információs Tudástár munkavédelmi Magyarországon a versenyszféra Részletesebben T/ számú. törvényjavaslat. a Prémium évek Programról és. a különleges foglalkoztatási állományról
MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA T/12490. számú törvényjavaslat a Prémium évek Programról és a különleges foglalkoztatási állományról Előadó: Csizmár Gábor foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter Budapest, Részletesebben T/13860. számú. törvényjavaslat
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/13860. számú törvényjavaslat a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvénynek, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. Részletesebben TÁRGY: Javaslat bankszámla-hozzájárulással kapcsolatos döntések meghozatalára E L Ő T E R J E S Z T É S
AZ ELŐTERJESZTÉS SORSZÁMA: 228. MELLÉKLET: 1 db TÁRGY: Javaslat bankszámla-hozzájárulással kapcsolatos döntések meghozatalára E L Ő T E R J E S Z T É S SZEKSZÁRD MEGYEI JOGÚ VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÖZGYŰLÉSÉNEK Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ A MAGASABB VEZETŐKJOGÁLLÁSÁVAL ÉS BÉREZÉSÉVEL KAPCSOLATOS KÖZALKALMAZOTTI TÖRVÉNYBELI MÓDOSÍTÁSOKRÓL
Sopron Megyei Jogú Város Önkormányzata (9400 Sopron, Fő tér 1.) Ügyiratszám: 59289/2009. CÍM: TÁJÉKOZTATÓ A MAGASABB VEZETŐKJOGÁLLÁSÁVAL ÉS BÉREZÉSÉVEL KAPCSOLATOS KÖZALKALMAZOTTI TÖRVÉNYBELI MÓDOSÍTÁSOKRÓL Részletesebben Salgótarján Megyei Jogú Város J e g y z ő j é t ő l 3100 Salgótarján, Múzeum tér 1. 32/ Fax: 32/
Salgótarján Megyei Jogú Város J e g y z ő j é t ő l 3100 Salgótarján, Múzeum tér 1. 32/311-683 Fax: 32/310-838 E-mail: jegyzo@salgotarjan.hu Szám: 48.499 /2009. Javaslat a Polgármesteri Hivatalban foglalkoztatottakat Részletesebben BEREKFÜRDŐ KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT 5309 Berekfürdő, Berek tér 15. Tel/Fax: 59/ , ELŐTERJESZTÉS
ELŐTERJESZTÉS a képviselő-testület hivatalának köztisztviselői közszolgálati jogviszonyának egyes kérdéseiről szóló 23/2001.(X.25.) Önkorm. rendelet módosításáról Tisztelt Képviselő-testület! A közszolgálati Részletesebben Az új Munka Törvénykönyve. Dr. Komlódi Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds
Az új Munka Törvénykönyve Dr. Komlódi Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds Általános magatartási követelmények Az adott helyzetben általában elvárható magatartás ÚJ! Jóhiszeműség és tisztesség Részletesebben OBB Előadás. Kovács Krisztina UCMS Group Hungary Kft
OBB Előadás Kovács Krisztina UCMS Group Hungary Kft. 2015.10.27 Munkaviszony létesítése Munkaszerződés teljesítése (jogok és kötelezettségek, mentesülés a munkavégzési kötelezettség alól) Munkaszerződés Részletesebben Az új Munka Törvénykönyve
Az új Munka Törvénykönyve Szakszervezet jogainak változása Kollektív szerződés megkötésének és módosításának új szabályai Eltérési lehetőségek a kollektív szerződésben az új Mt.-hez és a munkaszerződéshez Részletesebben Írta: Administrator 2012 január 17. (kedd) 12:24
Bérkompenzáció 2012 igénylés : az elvárt béremeléshez 21 milliárdot ad a kormány. A kormány pályázati rendszerben, vissza nem térítendő támogatás formájában átvállalja a bérfejlesztés 2-3 százalékát a Részletesebben számfejtett ágazati pótlékhoz A nem állami szociális fenntartóknak kizárólag az Mt. alapján foglalkoztatottak után jár a támogatás.
Gyakran ismétlődő kérdések a nem állami szociális fenntartók ágazati pótlék támogatásával kapcsolatban 1. Kérdés: A támogató szolgáltatás és a közösségi ellátások finanszírozásának rendjéről szóló kormányrendelet Részletesebben 1/2017. (I. 10.) számú kancellári utasítás
1/2017. (I. 10.) számú kancellári utasítás az oktatói, kutatói munkát segítő és egyéb munkakörben foglalkoztatott közalkalmazottak 2017. évi béremeléséről Budapest, 2017 (Hatályos: 2017. január 10. napjától) Részletesebben BUDAPEST FŐVÁROS X. KERÜLET KŐBÁNYAI ÖNKORMÁNYZAT / ^ ' '
Budapest Főváros X. kerület Kőbányai Önkormányzat Képviselő-testület ülése írh^lzlíml-- BUDAPEST FŐVÁROS X. KERÜLET KŐBÁNYAI ÖNKORMÁNYZAT / ^ ' ' JEGYZŐJE,,... (...,. ^ Tárgy: Javaslat a Budapest Főváros Részletesebben AZ ÚJ MUNKA TÖRVÉNYKÖNYVE FONTOSABB ELEMEI
AZ ÚJ MUNKA TÖRVÉNYKÖNYVE FONTOSABB ELEMEI Jogpolitikai elızmények: Széll Kálmán Terv Magyar Munka terv Jogdogmatikai okok: szabályozás rugalmassá tétele jogforrási rendszer átalakítása szociális biztonság Részletesebben M U N K A J O G A munkajog, a munkavállaló és a munkáltató fogalma Munkajog: munkajogi jogszabályok egyéni munkajog kollektív munkajog
M U N K A J O G A munkajog, a munkavállaló és a munkáltató fogalma Munkajog: a munkáltató és a gazdaságilag nem önálló, ennélfogva alárendelt - különös védelemre szoruló - munkavállaló között munkaszerződés Részletesebben Tantárgy összefoglaló
Tantárgy összefoglaló Tantárgy megnevezése Tantárgy képzési céljai Jogi ismeretek Cél: A hallgatók legyenek tudatában a jogszabályok (azok elérhetőségei) jelentőségének, szerepének és ismerjék meg: - a Részletesebben Kiemelt kérdések a kollektív szerződés megszűnése esetén
Kiemelt kérdések a kollektív szerződés megszűnése esetén 1. Kell külön értesíteni a munkavállalót a KSZ megszűnéséről? Ok: A KSZ határozott időre került megkötésre, december 31-én automatikusan lejár. Részletesebben ÚJLENGYEL KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATÁNAK 13/2004. (VIII.19.) számú rendelete a köztisztviselőket megillető juttatásokról és támogatásokról
ÚJLENGYEL KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATÁNAK 13/2004. (VIII.19.) számú rendelete a köztisztviselőket megillető juttatásokról és támogatásokról Az Újlengyel Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a helyi Önkormányzatokról Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság