text:
BÉKÉSCSABA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSE szeptember 30-án tartott nyilvános ülésének jegyzőkönyvi - PDF
BÉKÉSCSABA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSE szeptember 30-án tartott nyilvános ülésének jegyzőkönyvi
Download "BÉKÉSCSABA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSE 1999. szeptember 30-án tartott nyilvános ülésének jegyzőkönyvi"
1 BÉKÉSCSABA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSE szeptember 30-án tartott nyilvános ülésének jegyzőkönyvi K I V O N A T A Tárgy: Dr.Vécsei László képviselő napirend előtti felszólalása - Dr.Vécsei László képviselő felhívta a közgyűlés figyelmét a városi önkormányzat tulajdonában lévő két pihenőpark (Széchenyi liget, Pósteleki parkerdő) állagjavításának fontosságára, melyhez szükséges pénzeszközt már a költségvetés tervezésénél javasolja biztosítani. A közgyűlés felkérte a Városgazdálkodási és Városfejlesztési Bizottságot, hogy vegye számba a lehetőségeket, és azok költségeit, a két pihenőpark hasznosítására és fejlesztésére vonatkozó javaslatát terjessze a novemberi közgyűlés elé. Tárgy: A lakások és helyiségek bérletéről szóló önkormányzati rendelet megalkotása - A közgyűlés 22 igen, egyhangú szavazattal alkotta meg rendeletét: Békéscsaba Megyei Jogú Város Közgyűlésének 21/1999.(IX.30.) sz. önkormányzati rendelete a lakások és helyiségek bérletére vonatkozó szabályokról Az évi LXXVIII. törvénnyel egységes szerkezetbe foglalt szöveg. A vastag betűvel szedett rész az évi LXXVIII. törvény /továbbiakban: Tv./, míg a vékony betűvel szedett rész az önkormányzati rendelet /továbbiakban: Ör./ szövege. Békéscsaba Megyei Jogú Város Közgyűlése a lakások és helyiségek bérletére vonatkozó egyes szabályokról szóló évi LXXVIII. törvény felhatalmazása alapján az önkormányzat tulajdonában álló lakások és helyiségek bérletére vonatkozóan a következő rendeletet alkotja: Tv. 1../1/ A törvény hatálya kiterjed minden lakásra - ideértve a nyugdíjasházban, garzonházban lévő lakást, a szobabérlők házában lévő lakrészt, és a szükséglakást is -, továbbá a nem lakás céljára szolgáló helyiségekre. /2/ Ha a felek másként nem állapodtak meg, e törvény rendelkezéseit a külállam tulajdonában lévő lakásra és nem lakás céljára szolgáló helyiségre is alkalmazni kell. /3/ Az e törvényben nem szabályozott kérdésekben a Polgári Törvénykönyv (a továbbiakban: Ptk.) rendelkezései az irányadóak. Tv. 2../1/ A lakásbérleti jogviszonyt (a továbbiakban: lakásbérleti jog) a bérbeadó és a bérlő szerződése határozott vagy határozatlan időre, illetőleg feltétel bekövetkezéséig hozza létre. /2/ A szerződés alapján a bérbeadó köteles a lakást a bérlő használatába adni, a
2 - 2 - bérlő pedig a lakás használatáért, továbbá a szerződés keretében a bérbeadó által nyújtott szolgáltatásért lakbért fizetni. /3/ A lakásbérleti jog a lakásra és a lakáshoz tartozó helyiségekre terjed ki. /4/ A fizetendő lakbérben a szerződés megkötésekor kell megállapodni. Ha a lakbér mértékét jogszabály állapítja meg, a szerződés akkor is létrejön, ha a felek a fizetendő lakbérben nem állapodtak meg. /5/ Az önkormányzat, illetőleg az állam tulajdonában lévő lakásra vonatkozó szerződést írásba kell foglalni. Tv. 3.. /1/ A helyi önkormányzat tulajdonában lévő lakásra (a továbbiakban: önkormányzati lakás) a tulajdonos önkormányzat - e törvény keretei között alkotott - rendeletében (a továbbiakban: önkormányzati rendelet) meghatározott feltételekkel lehet szerződést kötni. Az önkormányzati rendeletben meg kell határozni az önkormányzati lakás szociális helyzet alapján történő bérbeadásának feltételeit. /2/ Önkormányzati lakás nem lakás céljára csak kivételesen adható bérbe. A bérbeadás lehetőségét és feltételeit az önkormányzati rendelet határozza meg. /3/ Ha az önkormányzati lakás, továbbá a műteremlakás bérlőjének kijelölésére vagy kiválasztására megállapodás, illetőleg e törvény hatálybalépésekor jogszabály meghatározott szervet jogosít fel, az általa megjelölt személlyel kell szerződést kötni. A bérlőkijelölésre, valamint ilyen megállapodás esetén a bérlő kiválasztására jogosult döntése alapján a szerződés határozatlan vagy határozott időre, illetőleg feltétel bekövetkeztéig köthető. A bérlőkijelölésre jogosult a szerződés tartalmára vonatkozóan - ha erre törvény vagy megállapodás felhatalmazza - egyéb feltételeket is előírhat. /4/ Az e törvényben előírt bérbeadói hozzájárulás - ha a felek megállapodásából más nem következik - a bérlőkijelölésre jogosult által meghatározott tartalommal érvényes. Ezt a rendelkezést kell alkalmazni a bérlőkiválasztási jog esetén is, ha e törvény a jogosult hozzájárulását írja elő. /5/ Az állam tulajdonában lévő lakásra (a továbbiakban: állami lakás) - a /3/ bekezdés megfelelő alkalmazásával - a lakással rendelkező szerv által megjelölt személlyel és feltételekkel lehet szerződést kötni. + /6/ A /3/ bekezdésben említett műteremlakás esetén a művelődési és közoktatási miniszter a bérlőkijelölési jog gyakorlását a Magyar Alkotóművészeti Közalapítványra átruházhatja. A RENDELET HATÁLYA
3 - 3 - Ör. 1.. A rendelet hatálya kiterjed minden olyan lakásra és nem lakás céljára szolgáló helyiségre, amely Békéscsaba Megyei Jogú Város Önkormányzatának tulajdonában van. I. Fejezet A LAKÁSBÉRLET SZABÁLYAI Lakáselosztási terv Ör. 2.. /1/ Az Önkormányzati tulajdonú bérlakások felhasználására évenként lakáselosztási tervet kell készíteni. A lakáselosztási terv tervezetét a Lakásügyi Bizottság, a Szociális Bizottság, a Gazdasági Bizottság közösen készíti el. A javaslat kidolgozása a Polgármesteri Hivatal feladata. /2/ A lakáselosztási tervet úgy kell elkészíteni, hogy az évente megüresedő lakások legalább 50 %-át a bérbeadási névjegyzékbe felvett igényjogosultak kapják. /3/ A lakáselosztási terv jóváhagyása a Közgyűlés hatásköre. Ör. 3.. /1/ A lakáselosztási tervben meg kell jelölni - az új lakások számát - a várható megüresedések számát - a szociális helyzet alapján bérbeadható lakások számát - a nem szociális bérlakásként bérbeadható lakások számát - hatósági határozatok végrehajtására biztosított lakások számát, - a városi beruházások és felmondások miatti cserelakásra felhasználható lakások számát /2/ A szociális helyzet alapján bérbeadható lakásokra évenként bérbeadási névjegyzéket kell készíteni. Pályázat lakásbérletre Ör. 4.. /1/ Szociális helyzet alapján bérbeadható lakásra - az arra rendszeresített formanyomtatványon - pályázatot kell a Polgármesteri Hivatalba benyújtani. /2/ A pályázati lapon feltüntetett adatok igazolása a pályázat benyújtásakor nem szükséges. A bérbeadási névjegyzék összeállítása előtt a közölt adatokat a
4 - 4 - Szociális Lakásügyi Tanácsadó Testület vizsgálja. Ennek során felhívhatja a pályázót igazolások benyújtására is. A pályázatokat a benyújtást követő 30 napon belül nyilvántartásba kell venni, és erről a pályázót értesíteni kell. A pályázat nyilvántartásba vétele megtagadható, ha: - a pályázó a felhívásnak nem tesz eleget, - a pályázó nem jogosult szociális bérlakásra. /3/ A pályázó a pályázat nyilvántartásba vétele után a lakáskörülményeiben, személyi, családi, jövedelmi és vagyoni helyzetében beállt lényeges változást, a változást követő 30 napon belül köteles bejelenteni. A változásbejelentési kötelezettség elmulasztása, vagy valótlan adat közlése esetén el kell utasítani a pályázatot, illetve a pályázót a bérbeadási névjegyzékből törölni kell. /4/ A pályázattal kapcsolatos feladatokat a Polgármesteri Hivatal végzi. Pályázati jogosultság Ör. 5.. /1/ A szociális rászorultság alapján bérbeadható önkormányzati lakásra való jogosultságot a pályázó és a vele együttlakó és költöző személyek jövedelmi és vagyoni viszonyainak, valamint szociális helyzetének vizsgálata alapján a mindenkori létminimum figyelembevételével a Szociális Bizottság állapítja meg, az általa létrehozott és a nyilvánosság számára közzétett szempontrendszer alapján. /2/ Nem jogosult szociális rászorultság alapján bérbeadható önkormányzati lakásra vagyoni és jövedelmi viszonyaitól függetlenül az, aki a pályázat benyújtását megelőző 5 éven belül, vagy a bérbeadási névjegyzék megállapításának időpontjában: - beépíthető házhellyel, - lakóházzal, lakással vagy ezek tulajdonával rendelkezett, illetve - egészben vagy részben tulajdonában lévő lakásban lakik. Bérbeadási névjegyzék Ör. 6.. /1/ A Szociális Bizottság évente a lakáselosztási terv alapján bérbeadási névjegyzéket készít. A névjegyzék készítése előtt a Szociális Lakásügyi Tanácsadó Testület - a
5 - 5 - Szociális Bizottság döntése alapján - a pályázóknál környezettanulmányt készít. /2/ A névjegyzék-tervezetet a Polgármesteri Hivatal hirdetőtábláján a lakosság számára 30 napi időtartamra ki kell függeszteni. A tervezet kifüggesztéséről és megtekinthetőségéről a lakosságot sajtó útján is értesíteni kell. A bérbeadási névjegyzék-tervezetre a kifüggesztés ideje alatt észrevételt lehet tenni. Az észrevételeket a Polgármesteri Hivatal a Szociális Lakásügyi Tanácsadó Testület közreműködésével köteles kivizsgálni. Ha az észrevétel alapos, a névjegyzék-tervezetet módosítani kell. A módosításnak akkor van helye, ha: - a tervezetbe felvett pályázóról kiderül, hogy nem jogosult, vagy - bár jogosult, de megállapítást nyert, hogy nála rosszabb körülmények között élő család a tervezetből kimaradt. /3/ Az észrevételek felülvizsgálata után esetleg módosított névjegyzéket a Polgármesteri Hivatal a Szociális Bizottság elé terjeszti jóváhagyásra. A Szociális Bizottság által jóváhagyott névjegyzék végleges, ellene jogorvoslati lehetőség nincs. Azt a pályázót, akit bérlőként jelölnek, de a felajánlott lakást nem fogadja el, vagy indokolatlanul 30 napon belül nem köt szerződést, törölni kell a bérbeadási névjegyzékből. Azokat a névjegyzékbe felvetteket, akik az újabb névjegyzék kifüggesztéséig nem jutottak lakáshoz, az új névjegyzékbe elsőként kell figyelembe venni. /4/ A szociális rászorultság alapján bérbeadható önkormányzati lakásra pályázók közül csak azok vehetők fel a bérbeadási névjegyzékbe, akik Békéscsabán lakóhellyel, illetve tartózkodási hellyel rendelkeznek, és ténylegesen a bejelentett lakásban laknak. Az önkormányzati lakás bérbeadásának feltételei Ör. 7.. /1/ A lakásbérleti szerződést a Szociális Bizottság által jóváhagyott bérbeadási névjegyzékben szereplő pályázóval kell megkötni. /2/ A szerződést az önkormányzat nevében a polgármester köti meg (továbbiakban: bérbeadó). Ör. 8..
6 - 6 - /1/ A pályázóval megkötött lakásbérleti szerződés 3 évre megállapított határozott időre szólhat. Ez a rendelkezés nem vonatkozik a határozatlan idejű szerződéssel rendelkező bérlők lakáscseréjére. /2/ A Szociális Bizottságnak a határozott idő lejártát megelőző 30 napon belül meg kell állapítania, hogy a bérlő a jövedelmi, vagyoni helyzete alapján változatlanul rászoruló személynek minősül-e. /3/ A rászorultság fennállása esetén, a bérlő kérésére a lakásbérleti szerződést - a lejárat napján, de legkésőbb azt követő 15 napon belül - újabb határozott időtartamra lehet meghosszabbítani. Ör. 9.. Az önkormányzati lakás nem lakás céljára nem adható bérbe. Tv.4.. /1/ A lakást több bérlő együttesen is bérelheti (bérlőtársak). /2/ Önálló bérlet esetén bérlőtársi jogviszony akkor létesíthető, ha ebben a bérbeadó és a bérlő, valamint a leendő bérlőtárs megállapodnak. /3/ Önkormányzati lakásra bérlőtársi szerződés önkormányzati rendeletben meghatározott feltételekkel köthető. /4/ Önkormányzati lakásra - ha a bérlőkijelölésre jogosult eltérően nem rendelkezik - a házastársak közös kérelmére, bérlőtársi szerződést kell kötni. /5/ A bérlőtársak jogai és kötelezettségei egyenlőek, jogaikat együttesen gyakorolhatják. Kötelezettségük a bérbeadóval szemben egyetemleges. A bérlőtársi szerződés megkötésének feltételei Ör /1/ Az önkormányzati bérlakásra bérlőtársi szerződést csak a törvényben megfogalmazott esetekben lehet kötni. /2/ Bérlőtársi szerződés megkötésére a Szociális Bizottság tesz javaslatot. A szerződést az önkormányzat nevében a polgármester köti meg. Tv.5.. /1/ Ha a szerződés alapján a bérlők a lakás meghatározott lakószobáját és egyes helyiségeit kizárólagosan, más helyiségét pedig közösen használják, társbérlők. A társbérlő önálló bérlő. /2/ Önkormányzati és állami lakásban megüresedett társbérleti lakrészt ismételten, önálló bérletként bérbe adni nem lehet.
7 - 7 - /3/ Önkormányzati rendelet szabályozza az önkormányzati lakásban lévő megüresedett társbérleti lakrésznek a lakásban maradó társbérlő részére történő bérbeadásának feltételeit. Tv.6../1/ Ha a lakbér mértékét jogszabály határozza meg és a felek a szerződés megkötésekor a fizetendő lakbérben nem állapodtak meg, a bérbeadó köteles a lakbér összegét a beköltözést követő nyolc napon belül a bérlővel írásban közölni. Ha a bérlő a lakbér összegét a közlés kézhezvételétől számított nyolc napon belül írásban nem kifogásolja, a közölt bért köteles fizetni. /2/ Ha a felek a lakbérben vagy a lakbér módosításában nem tudnak megegyezni, annak megállapítását a bíróságtól kérhetik. A bíróság jogerős határozatáig a lakásért a korábban fizetett, ennek hiányában a bérbeadó által közölt lakbért kell fizetni. Tv.7../1/ A bérbeadó a lakást a komfortfokozatának megfelelő lakásberendezésekkel együtt a szerződésben meghatározott feltételekkel és időpontban rendeltetésszerű használatra alkalmas állapotban köteles a bérlőnek átadni. /2/ A lakás rendeltetésszerű használatra akkor alkalmas, ha az épület központi berendezéseinek a lakásban lévő részei és a lakásberendezések üzemképesek. Tv.8../1/ A bérbeadó szavatol azért, hogy a lakás az átadáskor rendeltetésszerű használatra alkalmas. /2/ A bérbeadó a bérlet fennállása alatt a lakással összefüggő, törvényben meghatározott, illetőleg a szerződésben vállalt kötelezettségéért szavatol. /3/ Az /1/ és /2/ bekezdés szerinti szavatosságra a hibás teljesítés miatti szavatosság szabályait az e törvényben meghatározott, illetőleg a szerződésben kikötött eltérésekkel kell alkalmazni. Tv. 9../1/ A bérbeadó és a bérlő megállapodhatnak, hogy a lakást a bérlő teszi rendeltetésszerű használatra alkalmassá és látja el a komfortfokozatának megfelelő lakásberendezésekkel. A megállapodásban a felmerülő költségek megtérítését és annak feltételeit is meg kell határozni. /2/ A bérlő a szavatossági hiba elhárításához szükséges munkát a bérbeadó helyett és költségére elvégezheti, ha a hiba elhárításáról a bérbeadó a bérlő írásbeli felszólításában megjelölt megfelelő határidőben nem gondoskodik. Tv. 10../1/ A bérbeadó köteles gondoskodni a) az épület karbantartásáról b) az épület központi berendezéseinek állandó üzemképes állapotáról, c) a közös használatra szolgáló helyiségek állagában, továbbá e
8 - 8 - helyiségek berendezéseiben keletkezett hibák megszüntetéséről. /2/ Az épülettel, illetőleg a közös használatra szolgáló helyiségekkel és területtel összefüggő - az /1/ bekezdésben nem említett - egyéb kötelezettségek teljesítésére a felek megállapodása az irányadó. /3/ A feleknek meg kell állapodniuk abban is, hogy a bérlő a bérbeadótól átvállalt kötelezettség teljesítése esetén milyen mértékű lakbérmérséklésre tarthat igényt. Tv.11.. /1/ A bérbeadó a 10.. /1/ bekezdésében meghatározott kötelezettségét: a.) b.) életveszélyt okozó, továbbá az épület állagát veszélyeztető vagy a lakás, illetőleg a szomszédos lakások és nem lakás céljára szolgáló helyiségek rendeltetésszerű használatát ténylegesen akadályozó (továbbiakban együtt: azonnali beavatkozást igénylő) hibák esetében haladéktalanul; azonnali beavatkozás nem igénylő hibák esetében pedig általában az épület karbantartásával vagy felújításával összefüggésben köteles teljesíteni. /2/ A bérlő az igazolt költségének egy összegben való megtérítését igényelheti a bérbeadótól, ha helyette azonnali beavatkozást igénylő munkát végzett, feltéve, hogy az a másik félnek méltánytalan megterhelést nem okoz. /3/ Önkormányzati lakás esetén a bérbeadónak a bérlő igazolt költségeit - haladéktalanul - egy összegben kell megtéríteni. /4/ Ha a bérbeadó az /1/ bekezdés b) pontjában foglalt kötelezettségét - az ott megjelölt időpontban - a bérlő felszólítása ellenére sem teljesíti, akkor a bérlő a) a bíróságtól kérheti a bérbeadó kötelezését a hiba kijavítására; b) a bérbeadó helyett és költségére a munkát elvégezheti. Tv.12.. /1/ A bérlő a lakbért a szerződésben meghatározott összegben és időpontban köteles a bérbeadó részére megfizetni. Ha a felek a lakbérfizetés időpontjában nem állapodtak meg, a bérlő a lakbért havonta előre egy összegben, lekésőbb a hónap 15. napjáig köteles megfizetni. /2/ A bérlő és a vele együttlakó személyek a lakást rendeltetésszerűen, a szerződésnek megfelelően használhatják. /3/ A bérlőt és a vele együttlakó személyeket - a többi bérlő jogainak és érdekeinek sérelme nélkül - megilleti a közös használatra szolgáló helyiségek és területek használatának a joga. Tv.13../1/ Ha a felek eltérően nem állapodnak meg, a bérlő köteles gondoskodni
9 - 9 - a lakás burkolatainak, ajtóinak, ablakainak és berendezéseinek a karbantartásáról, felújításáról, pótlásáról, illetve cseréjéről. /2/ Ha az /1/ bekezdésben foglalt munkák elvégzése a bérlőt terheli, akkor a szerződés megkötésekor a lakbért ennek figelembevételével kell megállapítani. /3/ Ha az épületben, az épület központi berendezéseiben a bérlő vagy a vele együttlakó személyek magatartása miatt kár keletkezik, a bérbeadó a bérlőtől a hiba kijavítását vagy a kár megtérítését követelheti. /4/ Amennyiben az /1/ bekezdésben meghatározott munkák a bérbeadó mulasztása vagy az épület felújítása, továbbá a vezetékhálózat meghibásodása miatt válnak szükségessé, akkor azok elvégzéséről a bérbeadó köteles gondoskodni. Tv /1/ A bérlő a szerződésben vállalt kötelezettségét olyan időpontban és módon köteles teljesíteni, ahogy azt a lakás, illetőleg a lakásberendezések állapota szükségessé teszi. /2/ Ha a bérbeadó a jogszabályban, illetőleg a szerződésben foglalt kötelezettségét a bérlő írásbeli felszólítására sem teljesíti, a bérlő a 9.. /2/ bekezdésében szabályozott módon járhat el. Tv.15../1/ A bérbeadó és a bérlő megállapodhatnak, hogy a bérlő a lakást átalakítja, korszerűsíti. A megállapodásnak tartalmaznia kell azt is, hogy a munkák elvégzésének költségei melyik felet terhelik. /2/ Amennyiben az /1/ bekezdésben említett munka elvégzése következtében a lakás komfortfokozata is megváltozik, az eredeti szerződés módosítására akkor kerülhet sor, ha a felmerülő költségeket a bérbeadó viseli. Tv. 16../1/ A bérbeadó, illetőleg a bérlő az őt terhelő munkát úgy köteles elvégezni, hogy a lakás, illetőleg más lakások rendeltetésszerű használatát - lehetőség szerint - ne akadályozza. A munka megkezdéséről és várható időtartamáról az érdekelt bérlőket előzetesen értesíteni kell. /2/ Az életveszély elhárításához szükséges munka a másik fél felszólítása nélkül is elvégezhető. Erről a másik felet egyidejűleg értesíteni kell. /3/ A bérlő köteles tűrni az épület karbantartásával, felújításával, helyreállításával, átalakításával, bővítésével és korszerűsítésével kapcsolatos, valamint a bérbeadót és más bérlőt terhelő egyéb munkák elvégzését, ha ezek nem eredményezik a lakás megsemmisülését. Tv. 17../1/ A szerződés megszünésekor a bérlő köteles a lakást és a lakásberendezéseket rendeletetésszerű használatra alkalmas állapotban a bérbeadónak visszaadni.
10 /2/ A felek úgy is megállapodhatnak, hogy a visszaadáskor a lakást és a lakásberendezéseket a bérbeadó teszi rendeltetésszerű használatra alkalmassá. Ebben az esetben az ezzel kapcsolatban felmerült költségeket a bérlő köteles a bérbeadónak megtéríteni. Tv.18../1/ Ha az épület karbantartásával, felújításával, helyreállításával, átalakításával, bővítésével kapcsolatos munkák csak a bérlő átmeneti kiköltöztetése esetén végezhetők el, a lakásbérleti jogviszony a munkák elvégzésének időtartamára szünetel. A szünetelést és annak időtartamát a bérbeadó és a bérlő megállapodása, vita esetén a bíróság állapítja meg. /2/ A bérbeadó az átmenetileg kiköltöztetett bérlő részére ugyanazon a településen - fővárosban a főváros területén - köteles másik lakást felajánlani. A bérlő ingóságai elhelyezésének, továbbá költözésének költségei a bérbeadót terhelik. /3/ A bérlő kevesebb szobaszámú, alacsonyabb komfortfokozatú lakást is köteles elfogadni, ha az egyébként - az együttlakó személyek számára is figyelemmel - megfelel a lakás követelményeinek. Tv.19../1/ Önkormányzati lakás esetén, ahol a törvény a bérbeadó és bérlő jogai és kötelezettségei vonatkozásában a felek megállapodására utal, annak tartalmát a bérbeadó tekintetében önkormányzati rendelet határozza meg. /2/ Az önkormányzati rendelet felhatalmazhatja a bérbeadót a megállapodás tartalmának meghatározására. A bérbeadó és a bérlő jogai és kötelezettségei Ör /1/ Az e rendelet szerinti lakás esetében szükség szerint külön megállapodásba kell foglalni: - a lakás helyreállításának költségeit, - a költségek bérlő részére történő megtérítésének módját, valamint - a munkálatok elvégzésének határidejét. /2/ Az /1/ bekezdésben említett munkák számlákkal igazolt ellenértékét - a lakás műszaki átvételét követő 30 napon belül - a bérbeadónak egyösszegben kell a bérlő részére megfizetni. /3/ Ha a tényleges ráfordítás költségei a tervezett költségeket meghaladják, a bérlő a rendeltetésszerű használatra alkalmas állapot kialakításához szükséges többletkiadásainak a megfizetésére tarthat igényt. /4/ A bérbeadó a munkálatok elvégzésének határidejét - a bérlő kérésére - indokolt
11 esetben, legfeljebb egy alkalommal meghosszabbíthatja. /5/ Ha a bérlő a munkálatokat saját hibájából a külön megállapodásban meghatározott, vagy a bérbeadó által a /4/ bekezdésben foglaltak alapján meghosszabbított határidőn belül nem végzi el, a bérbeadó a szerződést - a törvény 24.. /1/ bekezdésének b) pontja alapján - felmondhatja. Ör /1/ A bérbeadó a bérleti díj ellenében köteles gondoskodni a rendelet 1.sz. mellékletében felsorolt feladatok ellátásáról. /2/ Az épülettel, illetőleg a közös használatra szolgáló helyiségekkel és területtel összefüggő - nem a bérbeadót terhelő - minden üzemeltetési és egyéb kötelezettség teljesítésére a lakásbérleti szerződésben kell rendelkezni. A társasházi közösség és az üzemeltető szervezet közötti jogviszonyt külön megállapodás szabályozza. /3/ Az /1/-/2/ bekezdésben foglaltaknak megfelelő új bérleti szerződéseket a bérbeadó vagy annak megbízottja köti. A többségében önkormányzati tulajdonú társasházak a bérbeadó hozzájárulásával egyéb üzemeltetőkkel önállóan is köthetnek megállapodást. Az ilyen szerződés kiterjeszthető a bérbeadót terhelő kötelezettségek külső üzemeltető általi elvégzésére is. /4/ A lakbér összege a bérlő által átvállalt kötelező bérbeadói feladatok elvégzésének költségeivel csökkenthető. Ör /1/ A bérbeadó és a bérlő írásban megállapodhatnak abban, hogy a bérlő a lakást átalakítja, korszerűsíti a Gazdasági Bizottság előzetes hozzájárulása után. /2/ A megállapodásnak tartalmaznia kell az elvégzendő munkák: - konkrét megjelölését, - befejezésének határidejét, - költségeit és azok megfizetése feltételeit, módját, valamint azt, hogy a munkálatok megkezdéséhez szükséges hatósági engedélyt a bérlő köteles megkérni. /3/ A bérbeadó - a bérlő kérésére - csak a rendeltetésszerű használatra alkalmassá tételhez szükséges mértéket meg nem haladó költségek megfizetését vállalhatja. /4/ A bérbeadó - a /3/ bekezdésben foglaltak alapján - a számlákkal igazolt
12 költségeket a munkák befejezését követő 30 napon belül egy összegben köteles a bérlőnek megfizetni. /5/ A bérbeadó és a bérlő megállapodhatnak abban is, hogy a lakás átalakítása, korszerűsítése költségeinek 25 %-át a bérbeadó a lakbérbe való beszámítással egyenlíti ki. Ör A lakás átalakítását, korszerűsítését követően a lakásbérleti szerződést módosítani kell, ha a lakás komfortfokozata megváltozott és a munkák költségeit a bérbeadó viseli. Ör /1/ A bérbeadó és a bérlő írásban megállapodhatnak abban, hogy a lakásbérleti szerződés megszünésekor a lakást és berendezéseit a bérbeadó teszi rendeltetésszerű használatra alkalmassá. /2/ Az /1/ bekezdésben említett megállapodás csak akkor köthető meg, ha a bérlő vállalja, hogy legkésőbb a kiköltözését követő 30 napon belül a költségeket a bérbeadó részére egy összegben megtéríti. /3/ Ha a bérlő e rendelet 5. -a alapján rászoruló személynek minősül, akkor a költséget több - de legfeljebb 12 havi részletben is megtérítheti. Ennek konkrét feltételeit a megállapodásban kell meghatározni. Tv.20../1/ A lakást jogcím nélkül használó, a jogosult részére lakáshasználati díjat (a továbbiakban: használati díj) köteles fizetni. A használati díj a lakásra megállapított lakbérrel azonos összeg. /2/ A jogcím nélküli használat kezdetétől számított hat hónap elteltével a használati díj emelhető. Ez a rendelkezés nem alkalmazható, ha a jogcím nélküli használó másik lakásra tarthat igényt. /3/ Önkormányzati lakás esetén a használati díj emelésének mértékét és feltételeit önkormányzati rendelet határozza meg. /4/ Bérlőkijelölési jog esetén a használati díj emelésének mértékét a bérlőkijelölésre jogosult határozza meg. A használati díj lakbért meghaladó összege a bérlőkijelölésre jogosultat illeti meg. A lakáshasználati díj Ör. 16..
13 /1/ Az a személy, aki a lakást jogcím nélkül használja, a jogcím nélküli használat kezdetétől a lakásra megállapított lakbérrel azonos összegű használati díjat köteles a bérbeadó részére fizetni. /2/ A jogcím nélküli lakáshasználó - az ilyen lakáshasználat kezdetétől számított 6 hónap elteltét követő naptól a lakásból való kiköltözésig - emelt használati díjat akkor köteles fizetni, ha a bérbeadónak e rendelet alapján tett nyilatkozata, illetőleg a törvény 67., 75., 91. és 94. -a értelmében elhelyezésre nem tarthat igényt. /3/ A /2/ bekezdésben foglaltak alapján az emelt lakáshasználati díj mértéke a jogcím nélküli lakáshasználat kezdetétől számított hónap közötti időtartamra a lakás lakbérének 3-szoros összege hónap közötti időtartamra a lakás lakbérének 5-szörös összege, a 19. hónaptól kezdve a lakás lakbérének 7-szerese. /4/ Ha a jogcím nélküli lakáshasználónak - a vele együtt lakókra tekintettel meghatározott - egy főre jutó havi nettó jövedelme nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét, továbbá a létfenntartáshoz szükséges mértéken felüli ingó-, valamint forgalomképes ingatlanvagyonnal nem rendelkezik, kérésére a használati díj mértékét csökkenteni kell. A csökkentett használati díj sem lehet azonban kevesebb a lakás lakbérének 3-szoros összegénél. /5/ A bérbeadó a /2/ bekezdésben említett személyek esetében a jogcím nélküli lakáshasználat kezdetétől számított 30 napon belül köteles a lakás kiürítése iránti peres eljárást megindítani. Tv. 21../1/ A bérlő a lakásba más személyt - a kiskorú gyermeke (az örökbefogadott, a mostoha, és nevelt gyermeke), valamint a befogadott geyrmekétől az együttlakás ideje alatt született unokája kivételével - a bérbeadó írásbeli hozzájárulásával fogadhat be. /2/ Önkormányzati lakásba a bérlő a bérbeadó írásbeli hozzájárulása nélkül is befogadhatja házastársát, gyermekét (örökbefogadott, mostoha és nevelt gyermekét), jogszerűen befogadott gyermekétől született unokáját, valamint szülőjét (örökbefogadó, mostoha- és nevelőszülőjét). /3/ A bérlőtárs a lakásba más személyt - a kiskorú gyermeke (az örökbefogadott, a mostoha és nevelt gyermeke), valamint a befogadott gyermekétől az együttlakás ideje alatt született unokája kivételével - a másik bérlőtárs írásbeli hozzájárulásával fogadhat be. /4/ A társbérlő a lakrészébe - a /2/ bekezdésben említetteken kívül - más személyt csak a másik társbérlő írásbeli hozzájárulásával fogadhat be. /5/ A /3/-/4/ bekezdés szerinti befogadáshoz a bérbeadó írásbeli hozzájárulása is szükséges, kivéve azt a személyt, akit a bérlő a bérbeadó hozzájárulása nélkül is
14 befogadhat. /6/ Önkormányzati lakás esetén, ha a befogadáshoz a bérbeadói hozzájárulás szükséges, ennek feltételeit önkormányzati rendelet határozza meg. A befogadás szabályai Ör /1/ A törvényben megfogalmazottakon túl önkormányzati lakásba más személyt befogadni nem lehet. /2/ A befogadáshoz való hozzájárulásról az Önkormányzat nevében a polgármester dönt. Tv.22.. /1/ A bérlő a laksábérleti jog folytatása ellenében tartási szerződést a bérbeadó írásbeli hozzájárulásával köthet. /2/ A tartási szerződés megkötése után a felek a lakásba más személyt - kiskorú gyermekük kivételével - a másik fél írásbeli hozzájárulásával fogadhatnak be. /3/ Önkormányzati lakás esetén a bérbeadó megtagadhatja a tartási szerződéshez való hozzájárulást, ha a szerződő felek életkora vagy egyéb körülményei alapján a bérlő tartásra nem szorul, illetőleg az eltartó a tartásra nem képes. Hozzájárulás a tartási szerződéshez Ör /1/ A bérlő a határozatlan időre bérbeadott lakás esetében - a lakásbérleti jog folytatása ellenében - a bérbeadó írásbeli hozzájárulásának megadását követően tartási szerződést köthet. A hozzájárulás megadása a közgyűlés hatásköre. A döntést a Szociális Bizottság készíti elő. Tv.23../1/ A szerződés megszűnik, ha A lakásbérlet megszűnése a) a felek a szerződést közös megegyezéssel megszüntetik; b) a lakás megsemmisül; c) az arra jogosult felmond; d) a bérlő meghal és nincs lakásbérleti jog folytatására jogosult személy; e) a bérlő a lakást elcseréli; f) a bérlőt a Magyar Köztársaság területéről kiutasították; g) a bérlő lakásbérleti jogviszonyát a bíróság megszünteti; h) a bérlő lakásbérleti jogviszonya hatósági határozat folytán megszünik.
15 /2/ A határozott időre szóló, illetőleg valamely feltétel bekövetkezéséig tartó lakásbérleti jog a szerződésben meghatározott idő elteltével, illetőleg a feltétel bekövetkezésekor szűnik meg. /3/ A felek az önkormányzati lakásra kötött szerződést közös megegyezéssel úgy is megszüntethetik, hogy a bérbeadó a bérlőnek másik lakást ad bérbe, vagy pénzbeli térítést fizet. A másik lakás bérbeadása mellett pénzbeli térítés is fizethető. A másik lakás bérbeadására, illetőleg a pénzbeli térítésre vonatkozó szabályokat önkormányzati rendelet határozza meg. /4/ Ha a lakás elemi csapás vagy más ok következtében megsemmisül, illetőleg az építésügyi hatóság életveszély miatt annak kiürítését rendelte el és a bérlő (használó) elhelyezéséről maga vagy a lakással rendelkező szerv nem tud gondoskodni, az ideiglenes elhelyezés az említett lakás fekvése szerint illetékes települési, fővárosban a kerületi önkormányzat feladata. Tv.24../1/ A bérbeadó a szerződést írásban felmondhatja, ha a) a bérlő a lakbért a fizetésre megállapított időpontig nem fizeti meg; b.) a bérlő a szerződésben vállalt vagy jogszabályban előírt egyéb lényeges kötelezettségét nem teljesíti. c.) a bérlő, vagy a vele együttlakó személyek a bérbeadóval, vagy a lakókkal szemben az együttélés követelményeivel ellentétes, botrányos, tűrhetetlen magatartást tanúsítanak, d.) a bérlő, vagy a vele együttlakó személyek a lakást, a közös használatra szolgáló helyiséget, illetőleg területet rongálják, vagy a rendeltetésükkel ellentétesen használják, e.) a bérlő részére megfelelő és beköltözhető lakást (a továbbiakban: cserelakás) ajánl fel. /2/ Bérlőtársi jogviszony esetén a felmondás valamennyi bérlőtársra csak akkor terjed ki, ha a felmondási ok velük szemben is megvalósult és a bérbadó a felmondást valamennyi bérlőtárssal közölte. Tv.25.. /1/ Ha a bérlő a befizetésre megállapított időpontig a lakbért nem fizeti meg, a bérbeadó köteles a bérlőt - a következményekre figyelmeztetéssel - a teljesítésre írásban felszólítani. Ha a bérlő a felszólításnak nyolc napon belül nem tesz eleget, a bérbeadó további nyolc napon belül írásban felmondással élhet. /2/ Ha a bérlő a szerződésben vállalt, vagy jogszabályban előírt egyéb lényeges kötelezettségét a bérbeadó által írásban megjelölt határidőben nem teljesíti, a bérbeadó a határidőt követő tizenöt napon belül írásban felmondással élhet. /3/ Ha a bérlő, vagy a vele együttlakó személyek magatartása szolgál a felmondás alapjául, a bérbeadó köteles a bérlőt - a következményekre figyelmeztetéssel - a magatartás megszüntetésére vagy megismétlésétől való tartózkodásra a tudomására jutástól számított nyolc napon belül írásban felszólítani. A felmondást
16 az alapjául szolgáló magatartás folytatásától vagy megismétlésétől számított nyolc napon belül irásban kell közölni. /4/ A felmondást nem kell előzetes felszólításnak megelőznie, ha a kifogásolt magatartás olyan súlyos, hogy a bérbeadótól a szerződés fenntartását nem lehet elvárni. A felmondást a tudomásra jutástól számított nyolc napon belül írásban kell közölni. /5/ A felmondás az /1/ és /2/ bekezdés esetében az elmulasztott határnapot követő hónap, a /3/ és /4/ bekezdés esetében a hónap utolsó napjára szólhat. A felmondási idő nem lehet rövidebb tizenöt napnál. Tv.26.. /1/ A bérbeadó a határozatlan időre szóló szerződést írásban felmondhatja, ha a bérlő részére egyidejűleg ugyanazon a településen a fővárosban a főváros területén - cserelakást ajánl fel bérleti jogviszony létesítésére. A felmondási idő azonban három hónapnál rövidebb nem lehet. /2/ A cserelakás megfelelőségénél figyelembe kell venni mindkét lakás a.) b.) c.) d.) e.) f.) komfortfokozatát alapterületét műszaki állapotát lakóhelyiségeinek számát településen és épületen belüli fekvését lakbérét /3/ Ha a felmondással érintett lakásra a bérleti jog határozatlan időre szólt, ezt a cserelakás megfelelőségénél is figyelembe kell venni. A felajánlott lakás akkor is megfelelő, ha a lakások közötti eltérést a felajánlott lakás más előnye kiegyenlíti. A bérlő kevesebb szobaszámú, kisebb alapterületű lakást csak akkor köteles elfogadni, ha ez reá, vagy a vele együtt lakó személyekre nézve nem jár jelentős érdeksérelemmel. /4/ A bérbeadó nem köteles cserelakást felajánlani, ha a bérlőnek a bérelt lakással azonos településen - a fővárosban a főváros területén - megfelelő és beköltözhető lakása van. /5/ A bérbadó a szerződést cserelakás és a 24.. /1/ bekezdésének a)-d) pontjaiban meghatározott okok fennállása nélkül is írásban felmondhatja a hónap utolsó napjára, ha ezt a felek a szerződésben kikötötték. Eltérő megállapodás hiányában a felmondási idő nem lehet rövidebb három hónapnál. /6/ Önkormányzati lakás esetén az (1) bekezdés szerinti felmondásra a lakás átalakítása, korszerűsítése, lebontása, vagy társbérlet megszüntetése céljából kerülhet sor. Önkormányzati, illetőleg állami lakás esetén az (5) bekezdésben említett kikötés semmis. /7/ A nem állami és a nem önkormányzati lakásra a törvény hatálybalépése után
17 létesített bérleti jogviszony - ha a felek másképpen nem állapodtak meg - írásban, cserelakás és a 24.. /1/ bekezdés a)-d) pontjaiban meghatározott okok fennállása nélkül is felmondható. A felmondási idő nem lehet rövidebb három hónapnál. Tv /1/ A bérbeadó a 26.. /1/ bekezdés szerinti felmondás esetén a bérlővel megállapodhat, hogy lakás felajánlása helyett részére pénzbeli térítést fizet. /2/ Önkormányzati lakás esetén a pénzbeli térítés mértékét és fizetésének feltételeit önkormányzati rendelet határozza meg. /3/ A 26.. /1/ bekezdése szerinti felmondás esetén a bérlő igényt tarthat arra, hogy a bérbeadó térítse meg a lakásváltoztatással kapcsolatban felmerült indokolt költségeit. A szerződés közös megegyezéssel történő megszüntetése, és a pénzbeli térítés Ör /1/ A bérbeadó és a bérlő a határozatlan időre kötött lakásbérleti szerződést közös megegyezéssel úgy is megszüntetheti, hogy a bérbeadó a bérlő részére a) másik lakást ad bérbe, vagy b) a másik lakás bérbeadása mellett pénzbeli térítést fizet, vagy c) a másik lakás bérbeadása helyett pénzbeli térítést fizet. /2/ Az /1/ bekezdés a) pontjában foglaltak alapján a bérlő: - kevesebb szobaszámú, vagy kisebb alapterületű, vagy alacsonyabb komfortfokozatú, - azonos szobaszámú, alapterületű, komfortfokozatú, de a településen vagy az épületen belül eltérő fekvésű, illetőleg - nagyobb szobaszámú, vagy nagyobb alapterületű, vagy magasabb komfortfokozatú lakás bérbeadását kérheti. /3/ Több bérlőnek a /2/ bekezdésben meghatározott igénye esetén az ilyen célra felhasználható üres vagy megüresedett bérlakásokat a bérbeadó köteles pályázatra meghirdetni. Ör /1/ A pénzbeli térítés összege (a 19. /1/ bekezdés c) pontja esetén) Szobaszám 1 1,5 2 2,5 3 Komfort szoba szoba szoba szoba szoba
18 fokozat Összkomfortos 273 e 336 e 399 e 462 e Komfortos 168 e 217 e 266 e 315 e 364 e Félkomfortos 84 e 108,5 e 133 e 197,5 e 182 e Komfort nélküli 63 e 80,5 e 98 e 115,5 e 133 e e /2/ Ha a lakásbérleti szerződés közös megegyezéssel történő megszüntetése során a bérbeadó a másik lakás mellett pénzbeli térítést is fizet (19. /1/ bekezdés b) pont), ennek összege a két lakás használati értékének a különbözete. /3/ Az /1/ bekezdésben meghatározott szabályokat kell alkalmazni akkor is, ha a bérbeadó a bérlőnek - a törvény 27.. /1/ bekezdésében meghatározottak alapján - cserelakás helyett pénzbeli térítést fizet. Tv.28../1/ A bérlő a határozatlan időre kötött szerződést bármikor írásban felmondhatja. /2/ A felmondás a hónap utolsó napjára szólhat, de a felmondási idő nem lehet rövidebb tizenöt napnál. Tv.29../1/ A bérlő a lakást a bérbeadó hozzájárulásával elcserélheti. A csereszerződést írásba kell foglalni. /2/ Önkormányzati rendelet meghatározhatja, hogy önkormányzati lakás bérleti joga kizárólag másik lakásra cserélhető. /3/ Önkormányzati lakás esetén a hozzájárulás nem tagadható meg, ha bérmnelyik cserélő fél a) egészségügyi ok; b) munkahely megváltozása; c) lényeges személyi körülményeinek, így különösen a bérlővel állandó jelleggel jogszerűen együttlakó személyek (21..) számának megváltozása miatt cseréli el a lakást. /4/ Önkormányzati lakás esetén a hozzájárulás nem tagadható meg akkor sem, ha a /3/ bekezdés a) vagy b) pontjában megjelölt indok a bérlővel állandó jelleggel jogszerűen együttlakó személyek (21..) esetében áll fenn. /5/ A hozzájárulást a /3/-/4/ bekezdésben említett indokok fennállása esetén is meg kell tagadni, ha a bérlőkijelölésre vagy az ismételten gyakorolható bérlőkiválasztásra jogosult, illetőleg az eltartó a cseréhez nem járul hozzá. /6/ Ha a bérbeadó a lakáscsere szerződéshez történő hozzájárulását e törvény
19 rendelkezéseivel vagy a joggal való visszaélés tilalma folytán nem tagadhatja meg, a csere következtében létrejövő új bérleti szerződés feltételeit sem állapíthatja meg terhesebben a cserével megszűnő bérleti szerződés feltételeinél, kivéve, ha ehhez a csere folytán bérleti jogot szerző hozzájárul. A bérbeadó hozzájárulása a lakáscsereszerződéshez Ör /1/ A bérbeadó a lakáscsereszerződéshez kizárólag akkor adhatja meg a hozzájárulását, ha az önkormányzati lakás bérlője a lakást másik lakás bérletére, vagy tulajdonjogára cseréli. Egy lakás több lakásra is elcserélhető. /2/ A bérbeadó a lakáscseréhez kért hozzájárulást köteles megtagadni, ha - az elcserélni kívánt önkormányzati lakás bérleti szerződése határozott időre, vagy feltétel bekövetkezéséig szól és az új bérlő határozatlan időtartamű szerződést kíván kötni, - a felek szándéka ténylegesen nem a cserére, hanem az önkormányzati lakás bérleti jogának jogellenes átruházására irányul, - a bérlőkijelölésre vagy az ismételten gyakorolható bérlőkiválasztásra jogosult, illetőleg az eltartó a cseréhez nem járult hozzá. /3/ A lakáscseréhez kért hozzájárulás megtagadható, ha az eset összes körülményeire tekintettel a bérlő által cserével megszerezni kívánt lakás - nem értékarányos, - nem tehermentes, - rendelkezési joga nem korlátlan. /4/ A lakáscsereszerződéshez szükséges hozzájárulást a közgyűlés által kijelölt 3 tagú bizottság egyhangú határozattal adja meg. A bizottság összetétele: Lakásügyi Bizottság, Szociális Bizottság és a Gazdasági Bizottság elnöke, illetve az általuk jelölt bizottsági tag. Tv.30../1/ A bérlőtárs és a társbérlő a bíróságtól kérheti a lakásban lakó másik bérlőtárs illetőleg a társbérlő lakásbérleti jogviszonyának megszüntetését, ha az, illetőleg a vele együttlakó személy a) a lakással kapcsolatos közös költségek őt terhelő részét nem fizeti meg, b) a közös használatú helyiségeket szándékosan rongálja, beszennyezi, vagy a tisztántartásukra vonatkozó rendelkezéseket megszegi, c) a lakásban lakó személyek nyugalmát zavarja vagy velük szemben az együttélés követelményeit durván sértő, botrányos magatartást tanusít; d) a lakásrészbe a törvény tiltó rendelkezése ellenére más személyt befogad.
20 /2/ Az /1/ bekezdés rendelkezéseit házastársak és volt házastársak esetében akkor lehet alkalmazni, ha lakásbérleti jogviszonyukat a házasság felbontását, illetőleg a házassági életközösség megszűnését követően bírósági eljárás nélkül megállapodással rendezték, vagy azt a bíróság közöttük szabályozta. /3/ A kereset megindítása előtt a bérlőtársat, illetőleg a társbérlőt fel kell hívni a költség megfizetésére, illetőleg a kifogásolt magatartás megszüntetésére. Nincs szükség előzetes felszólításra, ha a magatartás olyan súlyos, hogy a sérelmet szenvedett féltől a bérlőtársi (társbérleti) jogviszony további fenntartása nem várható el. /4/ Ha a felszólítás eredménytelen volt, a keresetet a felhívásban a költség megfizetésére megszabott határidő elteltétől, illetőleg a sérelmes magatartás folytatásától vagy megismétlődésétől, ha pedig a felszólításra nincs szükség, a tudomására jutástól számított harminc nap alatt kell megindítani. E határidő elmulasztása jogvesztéssel jár. /5/ Ha valamelyik bérlőtárs a lakást a visszatérés szándéka nélkül elhagyta, a bíróság - a visszamaradt bérlőtárs kérelmére - az eltávozott bérlőtárs bérlőtársi jogviszonyát megszüntetheti. Tv.31../1/ A szerződés megszünése után a lakásban visszamaradó személy - az e törvény alapján bérleti jog folytatására jogosult kivételével - másik lakásra akkor tarthat igényt, ha a bérbeadó, illetőleg a bérlőkijelölésre vagy a bérlőkiválasztásra jogosult erre kötelezettséget vállalt. /2/ Önkormányzati lakás esetén a másik lakásban való elhelyezési kötelezettség vállalásának feltételeit önkormányzati rendelet szabályozza. Tv.32../1/ A bérlő halála esetén az eltartó a lakásbérleti jogot akkor folytathatja, ha a) a tartási szerződéshez a bérbeadó írásban hozzájárult, és b) az eltartó a szerződésben vállalt tartási - vagy ha a bíróság a tartási szerződést életjáradéki szerződéssé átalakítja, e szerződés szerint - kötelezettségét teljesítette, továbbá c) a bérbeadói hozzájárulástól a bérlő haláláig legalább egy év eltelt. /2/ Önkormányzati lakás esetén az, akit e törvény alapján a bérlő a bérbeadó hozzájárulása nélkül fogadhat be a lakásba, a lakásbérleti jog folytatására jogosult, ha a bérlő a lakásba befogadta és a bérlő halálakor életvitelszerűen a lakásban lakott. /3/ Ha a /2/ bekezdésben említettek jogosultak a lakásbérleti jog folytatására, eltérő megállapodásuk hiányában a lakásbérleti jogot a következő sorrend szerint folytatják: a bérlő háztastársa, gyermeke (örökbefogadott, mostoha- és nevelt
21 gyermeke) befogadott gyermekétől született unokája, szülője (örökbe fogadó, mostoha- és nevelőszülője). /4/ A lakásbérleti jogot az azonos sorrendben jogosultak - eltérő megállapodás hiányában - bérlőtársként folytathatják. /5/ A bérlő halála esetén a bérlőkijelölési joggal érintett lakás esetén a lakás bérleti jogát a bérlőkijelölésre jogosult által meghatározott személy folytathatja. /6/ A törvény alapján önkormányzati lakás bérleti jogának folytatására jogosultak és az eltartó eltérő megállapodásának hiányában a bérlő halála esetén a lakásbérleti jogot az eltartó folytatja. /7/ Aki a lakásbérleti jogot folytatja, köteles a lakáshasználatot változatlan feltételek mellett továbbra is biztosítani azok részére, akik a bérlő halálakor jogszerűen laktak a lakásban. Tv.33../1/ A bérlő a bérbeadó hozzájárulásával a lakás egy részét albérletbe adhatja. Az albérleti díjban a felek szabadon állapodnak meg. /2/ Önkormányzati lakás és állami lakás esetén az albérleti szerződést írásba kell foglalni. /3/ Önkormányzati lakás esetén a bérbeadói hozzájárulás feltételeit önkormányzati rendelet határozza meg. /4/ A bérlő az albérleti szerződést a következő hónap utolsó napjára felmondhatja. /5/ Az albérlő a határozatlan időre kötött albérleti szerződést a hónap tizenötödik vagy utolsó napjára felmondhatja. A felmondási idő tizenöt nap. Hozzájárulás az albérleti szerződéshez Ör /1/ A bérbeadó a teljes lakás további albérletbe adásához nem járul hozzá. A lakás egy részének albérletbe adásához egyedi elbírálás alapján a Szociális Bizottság jóváhagyása szükséges. /2/ A bérbeadó a lakásbérleti szerződés megszűnése után a lakásban jogcím nélkül visszamaradó volt albérlő elhelyezésére kötelezettséget nem vállalhat. /3/ A lakás fizetővendéglátás céljára történő hasznosítására az /1/ bekezdés előírásai megfelelően irányadók. Tv.34../1/ Az önkormányzati lakások lakbérének mértékét és az önkormányzati lakbértámogatást önkormányzati rendelet állapítja meg.
22 /2/ A lakbér mértékét a lakás alapvető jellemzői, így különösen: a lakás komfortfokozata, alapterülete, minősége, a lakóépület állapota és településen, illetőleg a lakóépületen belüli fekvése, továbbá a szerződés keretében a bérbeadó által nyújtott szolgáltatás figyelembevételével kell meghatározni. /3/ Az önkormányzati lakbértámogatás mértékét és feltételeit a bérlők vagyoni, jövedelmi, szociális és egyéb körülményeihez igazodóan kell megállapítani. /4/ Önkormányzati rendelet határozza meg az önkormányzati lakbértámogatásra való jogosultság megállapításának eljárási rendjét és a lakbértámogatás folyósításának módját. Tv.35../1/ A bérlő köteles megtéríteni a bérbeadó által nyújtott és a szerződésben - vagy más megállapodásukban - meghatározott külön szolgáltatás díját. /2/ A külön szolgáltatás díját önkormányzati rendelet, illetőleg más jogszabály keretei között a bérbeadó állapítja meg. A lakbér mértéke Ör. 23. /1/ A lakásbérleti jogviszony fennállása esetén a bérlő lakbért köteles fizetni. /2/ A lakbér az alábbi szolgáltatások ellenértékét tartalmazza: a., b., c., a lakás használata, a lakás és az épület üzemeltetése: - épület karbantartása, - közös helyiségek, közlekedők világítása, fűtése, takarítása, berendezéseiben keletkezett hibák megszüntetése, - a bérleti szerződések keletkezésével, szüneteltetésével, megszűnésével összefüggő bérbeadói feladatok ellátása, - az ingatlanok, a lakások nyilvántartása, a szervezési és adminisztratív feladatok ellátása, - a bérek közlése és beszedése, - személy- és teherfelvonó használata, - az üzemeltetői szervezet működtetése, a személyi és anyagi feltételek biztosítása. A lakás és az épület fenntartása: - szavatossági felelősség a lakás rendeltetésszerű használatra alkalmas állapotáért, - az üzemelés során keletkező hibák kijavítása, az életveszély elhárítása, az épület állagát veszélyeztető hiányosságok megszüntetése, - a fenti feladatok lebonyolítása során felmerült költségek. /3/ A bérlő a lakásbérleti jogviszony keretében a lakáshoz tartozó helyiségeket és
23 területet, továbbá a közös helyiségeket és területet térítés nélkül jogosult használni. Ör. 24. /1/ A bérlő részére nyújtott külön szolgáltatásért az üzemeltetőt külön díjazás illeti meg. Minden, nem a bérbeadót terhelő üzemeltetési és egyéb kötelezettségek teljesítésére a lakásbérleti szerződés, társasházi közösség és az üzemeltető szervezet közötti külön megállapodás az irányadó. /2/ Külön szolgáltatásnak minősül: a., vízellátás, csatornahasználat (szennyvíz-elszállítás biztosítása), b., központi fűtés és melegvíz-szolgáltatás. Ör. 25. /1/ A lakások bérének mértéke (Ft/m2/hó) a következő: Komfortfokozat Lakbérövezet Kiemelt I. II. III Összkomfortos Komfortos Félkomfortos Komfort nélküli Szükséglakás A lakbér övezeteket a rendelet 2. számú melléklete állapítja meg. /2/ Amennyiben a bérlő olyan lakásra köt bérleti szerződést, amelyet a tulajdonos a szerződés megkötése előtt újonnan épített vagy teljes mértékben felújított, az építés illetve a felújítás utáni első bérlő esetében a bérleti díjat 30 %-kal növelni kell. A bérleti díjat a szerződéskötést követő 2. évben 24 %-kal, a 3. évben 18 %-kal, a 4. évben 12 %-kal, 5. évben 6 %-kal kell növelni. A lakás bérleti díja a 6. évtől megegyezik az adott övezet hasonló komfortfokozatú lakásainak mindenkori bérleti díjával. Ör /1/ A közgyűlés a lakbér összegének emeléséről minden év április 1-jei hatállyal - ha jogszabály másként nem rendelkezik - az előző évi fenntartói költségek emelkedésének mértékére figyelemmel dönt.
24 /2/ Az olyan egy vagy kétlakásos épület esetében, amelyhez legalább 150 m2 nagyságú udvar vagy kertterület tartozik, a lakás havi bérleti díja 10 %-kal növelni kell. Ör /1/ A megállapított lakbért a bérlő kérelmére csökkenteni kell a lakás épületen belüli fekvése, helyiségekkel való ellátottsága, illetőleg fűtésmódja alapján, ha a lakás: a., b., c., d., e., f., alagsorban (a lakószoba padlószintje legalább 15 cm, de a belmagasság 2/3-át meg nem haladó mértékben terepszint alatt) van, vagy földszinti, de pince fölötti vizes lakás, országos közforgalmú vasútvonal szélső vágányától mért 50 m távolságon belül fekvő épületben van, és legalább 1 lakószoba ablaka a vasútvonalra néz, felvonó nélküli lakóépület IV. vagy ennél magasabb emeletén van, Összkomfortos vagy komfortos - de közlekedő helyisége nincs - kamra helyett csak élelmiszer-tárolószekrénnyel rendelkezik - fürdőszoba helyett mosdó-, vagy zuhanyzófülke van a lakóépületben közvetlen lapostető alatti szinten van. a módosított 1993.évi LXXVIII. törvény 46.. b), d) pontjában jelölt okból a lakásra a bérlőt vételi jog nem illeti meg. (olyan önkormányzati lakás, mely az önkormányzat január 1-jét megelőzően hozott döntése alapján átalakításra, korszerűsítésre, felújításra, bontásra kijelölt épületben van, illetőleg az épület a település rendezési terve alapján rehabilitációra kijelölt területen van; műemlék épületben lévő lakás.) /2/ Az /1/ bekezdés alapján alkalmazható csökkentés mértéke az /1/ bekezdés a)-e) pontokban jelölt lakások esetén tételenként 5 %, de maximum 20 % lehet. Az /1/ bekezdés f) pontjában jelölt lakások esetén a csökkentés mértéke 15 %, ami a bérlőt egyéb csökkentéseket meghaladóan illeti meg. /3/ Ha a lakás összkomfortos, vagy komfortos és fűtése szilárd, illetve folyékony tüzelésű etage kazánnal, vagy szilárd, illetve folyékony tüzelésű egyedi kályhával biztosított, a bérlőt a /2/ bekezdésben írt csökkentés mértékén felül további 10 % lakbércsökkentés illeti meg. Ör A lakbért a lakás teljes alapterületének figyelembevételével kell megállapítani. Ör. 29..

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság