text:
1 Maholnap Magyar Jóléti Alapítvány K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2003 Budapest, május2 2 1. A szervezet alapadatai: Elnevezés: Bejegyzett nevén: Maholnap Magyar Jóléti Alapítvány Maholnap Alapítvány Képviselõ neve, titulusa: Sándor Zsolt Kuratóriumi Alelnök Székhely: 1041 Budapest, Szövetség u. 43. Levelezési cím: 1410 Budapest, Postafiók 183. Adószám: TB törzsszám: Közhasznúsági fokozat: közhasznú szervezet Nyilvántartásba vételi végzés száma, kelte: Nyilvántartásba vétel dátuma: 7. Pk /2001/1. szerint május 22. Közhasznúsági végzés száma, hatálya: 7. Pk /2001/ június 11. A szervezet céljának leírása: Az Alapítvány az Együttmûködõ Holland Alapítványok jogutódja,amely szervezet a XX. század utolsó évtizedében Magyarországon közremûködött számos civil szervezet létrehozásában, mûködésének megerõsítésében vagy tevékenységének bõvítésében kelet - közép - európai tevékenységének hagyományaira és eredményeire építve, annak szellemi örökségét kívánja továbbvinni. Az alapítók jelen Alapítvány létrehozásával az Alapítvány tartós közérdekû céljaként az alábbiakat határozták meg: szociális tartalmú, innovatív civil kezdeményezések szakmai és pénzügyi támogatása, amelyek felébresztik, felerõsítik és mûködtetik a helyi közösség szolidaritását, egymás iránti felelõsségét, valamint lehetõvé teszik a szociális szociokulturális hátrányban élõ egyének, csoportok felzárkózását, esélyegyenlõségét, ha az adott szervezet mûködése biztosított. együttmûködik a kelet - közép - európai régióban hasonló céllal létrejött szervezetekkel, valamint állami és önkormányzati szervekkel. források felkutatása, megszerzése és kiközvetítése, szakmai programok megvalósulásának és pénzeszközök felhasználásának ellenõrzése. Magyarországon olyan civil és nonprofit szervezeteket, közösségeket támogat, amelyek azon embertársaikat segítik vagy támogatják, akik koruknál, egészségi állapotuknál vagy szociális helyzetükbõl adódóan, továbbá etnikai vagy vallási hovatartozásuk miatt hátrányos helyzetûek, rászorultak, kiszolgáltatottak vagy magukról gondoskodni csak külsõ segítséggel képesek. E tevékenységi körben olyan szervezetek támogatása, amelyek idõskorú polgárok részére bentlakásos ellátással idõsotthont, fogyatékosok vagy pszichiátriai betegek otthonát mûködtetnek, beteg és idõsgondozást végeznek a rászorulók saját otthonában történõ gondozással, amelyek munkájukkal segítik a személyes gondoskodásra szorulókat, amelyek a rászorulók gondozását, napközbeni ellátását, felügyeletét, takarítást, bevásárlást, orvoshoz vagy gyógykezelésre történõ kíséretet, hivatalos ügyeik intézését vállalják, amelyek a szociálisan rászoruló, továbbá szociális problémákkal küszködõ családokat és rászorult gyermekeket segítenek, vagy családok és a gyermekek részére átmeneti, szükség esetén tartós elhelyezést biztosító intézményt hoznak létre és mûködtetnek, amelyek a Magyarországon élõ, elsõsorban a szegények, valamint az egészségi állapotuknál és szociális helyzetüknél egyszeri vagy folyamatos segítséget igénylõk számára nyújtott szociális missziós munkát és népgondozást folytatnak,3 3 amelyek a civil szervezeteket segítõ szolgáltatásokat mûködtetnek, a szolgáltatás, vagy a létrehozott intézmény támogatásával, Az Alapítvány Alapító Okiratában meghatározott fenti célok megvalósításaként szociális ellátó, oktatási, szabadidõs és más intézmények létrehozását vagy már mûködõ intézmények fejlesztését anyagilag támogathat, oktató, nevelõmunkát végezhet, szervezetszerû és nem szervezetszerû oktatást támogathat, támogatással lehetõséget teremt szakemberek képzésére, továbbképzésére, ösztöndíjakat alapít és adományozhat, pályázatokat ír ki, bonyolít és finanszíroz, konferenciákat, szakmai rendezvényeket és továbbképzéseket támogat, céljaihoz kapcsolódó kiadványokat, ismeretterjesztõ anyagokat adhat ki és terjeszthet, támogatja a lakosság szociális ellátását jobbító fejlesztési és kutatómunkákat, támogatja az ifjúságnak a szeretetre épülõ lelki és testi nevelését szolgáló intézményeket. Az Alapítvány fenti céljai megvalósításaként a Közhasznú Szervezetekrõl szóló évi CLVI. törvény 26..c/. pontjában meghatározott számmal ellátott közhasznú tevékenységek közül az alábbiakat folytatja: 1. egészségmegõrzés, betegségmegelõzés, gyógyító-, egészségügyi rehabilitációs tevékenység, 2. szociális tevékenység, családsegítés, idõskorúak gondozása, 3. tudományos tevékenység, kutatás, 4. nevelés és oktatás, képességfejlesztés, ismeretterjesztés, 10. gyermek- és ifjúságvédelem, gyermek- és ifjúsági érdekképviselet, 11. hátrányos helyzetû csoportok társadalmi esélyegyenlõségének elõsegítése 18. munkaerõpiacon hátrányos helyzetû rétegek képzésének, foglalkoztatásának elõsegítése és a kapcsolódó szolgáltatások, 19. euroatlanti integráció elõsegítése.4 4 2. Számviteli beszámoló A évi gazdálkodás fõbb adatai: Mellékelve: 1. sz. melléklet: évi mérleg és egyszerûsített éves beszámoló, eredmény-kimutatás 2. sz. melléklet: évi gazdálkodás fõbb adatai 3. Kimutatás a költségvetési támogatás felhasználásáról A Maholnap Alapítvány 2003-ben nem részesült költségvetési támogatásban. 4. A vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatás A évi gazdálkodás fõbb adatai: 2. sz. melléklet 5. A tárgyévi gazdálkodás bemutatása 5.1. Bevételek Kapott támogatások A Maholnap Alapítvány tárgyévi kapott támogatásait mutatja be a jogszabály szerinti bontásban az alábbi táblázat: Támogató Összeg (Ft) Személyi jövedelemadó 1 %-ának közcélú felhasználására 0 Központi költségvetési szervtõl más, elkülönített állami pénzalap és szervei Helyi önkormányzat és szervei 0 Kisebbségi települési önkormányzatok és szervei 0 Települési önkormányzatok társulásai és ezek szervei 0 Alapító Más forrás Összesen: Pályázati úton elnyert támogatások: A szervezet által a tárgyévben pályázati úton elnyert kapott támogatások az alábbiak: Szervezet A támogatott projekt rövid leírása Elnyert támogatás (Ft) Mobilitás Roma fiatalok a drogok ellen projekt megvalósítására a Maholnap Alapítványon keresztül a Roma Parlament Alapítványának Mobilitás Ifjúság programba is. Hátrányos helyzetû fiatalok nemzetközi önkéntes munkájának támogatása Mobilitás Ifjúság programba is. Hátrányos helyzetû fiatalok nemzetközi önkéntes munkájának támogatása Összesen: Tagdíjból származó bevételek A szervezet a tárgyévben tagdíj címén bevételt nem realizált5 5 Közhasznú tevékenység bevételei Alapítótól kapott támogatás: s.sz. Forrás Támogatási cél Összeg (Ft) 1. SKaN Foundation Mûködési támogatás SKaN Foundation Továbbadományozási célú támogatás Összesen: Az üzleti és magánszférából viszontadományozásra gyûjtött támogatás és támogatási célok Viszontadományozásra az üzleti szférából gyûjtött pénzbeli támogatások: S. Sz. Cég megnevezése Támogatási cél Összeg (Ft) 1. Merck Kft. Budapesti Irgalmas Szív Alapítvány támogatása telemetriás EKG készülék vásárlása 2. PMC Kft. A budapesti Új Város Alapítvány közösségi ház építésének támogatása (2,7 millió Ft támogatás, Ft monitorozás) Arci Ragazzi Italy Roma Parlament Alapítvány roma fiatalok integrációs kulturális programjának támogatása 4. Unilever Kft. Önkéntes munka és természetben adományozás szociális célú civil szervezetek részére Összesen: Viszontadományozásra a magánszférából gyûjtött pénzbeli támogatások: S. Sz. Forrása A támogatott projekt rövid leírása Összeg (Ft) 1. Magán-adományozók Az esztergomi Életút Egyesület fogyatékosok Ft lakóotthona építésének támogatása 2. Jótékonysági koncert Hátrányos helyzetû gyerekek nyaraltatási programjára magánadományozói bevétele 3. Magánadományozók Továbbadományozói tevékenység támogatása Összesen: Egyéb közhasznú bevételek A szervezet közhasznú tevékenységének tárgyévi egyéb bevételeit mutatja be az alábbi táblázat: Jogcím Összeg (Ft) Kamat bevétel Összesen: Vállalkozási tevékenység bevétele A Maholnap Alapítvány a tárgyévben vállalkozási tevékenységet nem végzett Kiadások A szervezet által a tárgyévben nyújtott cél szerinti juttatások6 Cél szerinti juttatások kimutatása A Maholnap Alapítvány által 2003-ban nonprofit szervezeteknek adott cél szerinti támogatásának kedvezményezettjei: 4. számú melléklet A vezetõ tisztségviselõknek nyújtott juttatások értékének, illetve összegének kimutatása A Maholnap Alapítvány szakértõi, kuratóriuma, valamint regionális képviselõi juttatásban nem részesültek, munkájukat önkéntesen végezték Közhasznú mûködési költségek A közhasznú tevékenységekhez kapcsolódó mûködési költségek az általános szabályok szerint kerültek elszámolásra A tárgyévi gazdálkodás értékelése, közhasznúsági cél teljesülése A szervezet a létesítõ okiratban meghatározott közhasznú tevékenységét a tárgyévben közhasznú céljának megfelelõen látta el. 6. A közhasznú tevékenység rövid tartalmi beszámolója 6.1. Civil szervezetek támogatása, - pályázatási tevékenységen keresztül megvalósuló projekttámogatások Szociális téren tevékenykedõ, Magyarországon bejegyzett civilszervezetek támogatása a következõ meghirdetett prioritásoknak megfelelõen: Nagy összegû eszközbeszerzés és beruházás Prevenciós programok, Rehabilitációs programok, Integrációs programok Idõsek otthoni gondozása terén kialakított önkéntes hálózat-szervezés A támogatás folyamata a következõ volt: Pályázatok kiírása A beérkezett pályázatok elõzetes, formai szelekciója Független szakértõk értékelõ munkája Szakértõi Bizottság döntése a támogatottakról Kuratórium végleges döntése a támogatottakról7 7 Hátrányos helyzetû gyerekek nyári nyaraltatásának támogatása, pályáztatással. A kuratórium döntése alapján 11 civilszervezet támogatása valósult meg. A Maholnap Alapítvány nyári tábor támogatásának segítségével mintegy 440 hátrányos helyzetû gyermek nyaralhatott 2003-ban. Monitorozási tevékenységek: A Maholnap Alapítványnak jelentõs bevétele van a rajta keresztül adományozott támogatások monitorozásából, mely az adományok 10%-át teszik ki. Ezen kívül a holland MATRA program keretein belül a Maholnap Alapítvány a nemzetközi CELODIN projekt monitorozását végezte szoros együttmûködésben a holland SKaN Alapítvánnyal évben. A támogatott tevékenységi területek az alábbiak voltak: ifjúsági közösségiház-építés; fogyatékos lakó- és nevelõotthon bõvítése, közösségi ház rekonstrukciója és bõvítése; roma gyermekek iskolán kívüli képzési központjában gáz és központi fûtés szerelése; Interkulturális kommunikáció és médiaképzés roma fiataloknak, idõsotthon építés, fiataloknak terápiás otthon felújítása, bebútorozása; börtönbõl szabadultak rehabilitációs központ üzemi konyhájának kialakítása, roma gyerekek foglalkoztatásához épület tetõszerkezetének felújítása, nyári tábor szervezése hátrányos helyzetû gyermekek számára. A pályázatok értékelése mellett az Együttmûködõ Holland Alapítványok magyarországi kuratóriuma által korábban javaslatra felterjesztett, az EHA által támogatott pályázatok monitorozása, valamint szakszerû elszámoltatása, záró beszámolók, pénzügyi jelentések készíttetése zökkenõmentesen folytatódott. Az önkéntes regionális szakértõi hálózaton keresztül a pályázók ingyenes szaktanácsért és szakmai segítségért fordulhattak a Maholnap Magyar Jóléti Alapítványhoz Egyéb közhasznú tevékenységek A Maholnap Alapítvány bekapcsolódott az Európai Unió által kiírt Ifjúság programba is. Ennek során négy hátrányos helyzetû fiatalt sikerült EU-s országokba rövid illetve hosszú távú önkéntes munkára kiküldeni. A program fõ támogatója a MOBILITÁS volt. Szervezetünk 003. április 25.-én jótékonysági koncertet szervezett Mádl Dalma asszony fõvédnökségével. A Jótékonysági koncert bevétele Ft volt május 3-án Gadányban az Elesett Öregekért Alapítvány idõsotthonának avatásán vett részt a Maholnap Alapítvány képviselõje. Az idõsotthon bõvítését, központi fûtésének, belsõ és külsõ víz-csatornarendszerének és gázellátásának kiépítését a Maholnap Alapítvány Forinttal támogatta. Tolerancia Díj -at vett át a Maholnap Alapítvány nevében Poór Tünde ügyvezetõ igazgató Ózdon a roma gyerekek iskola utáni nevelésével és felzárkóztatásával foglalkozó ózdi Rabindranáth Tagore Tanodától. A Tanoda hátrányos helyzetû és roma fiatalok felzárkóztatását, képességeinek kibontakoztatását szolgálja. A Maholnap Alapítvány képviselõi részt vettek elõadóként Bulgáriában Veliko Turnovóban egy nemzetközi konferencián, ahol mintegy 10 ország adományosztó alapítványa képviseltette magát. A konferenciát az Együttmûködõ Holland Alapítványok támogatásával szervezte meg a bulgáriai testvérszervezet szeptember 5-9. között. A fõbb téma a közép-kelet európai8 8 csatlakozó országok, illetve a holland alapító szervezetek adományszervezõi tapasztalatainak megosztása volt szeptember 22-én a Maholnap Alapítvány képviselõje is részt vett a Mécses Börtönpasztorációs Alapítvány Kunszentmiklós közelében lévõ Tass-Alsószenttamáson kialakított Börtön-rehabilitációs Központ üzemi konyhájának ünnepélyes átadásán, melynek megvalósulásához 3.5 millió forinttal járult hozzá a Maholnap Alapítvány. A börtönbõl szabadultak társadalmi beilleszkedését segíti a rehabilitációs otthon. A hét lakóházból álló intézményt régi házak felújításával és újak építésével a Mécses Szeretetszolgálat Magyar Börtönpasztorációs Társaság hozta létre. Az eseményen képviseltette magát az Igazságügyi Minisztérium is. A évi Önkéntesek Hete alkalmából az UNILEVER Magyarország Kft.-vel közösen a Maholnap Alapítvány önkéntes csapatépítõ tréning keretében október 3-án a Fasori Evangélikus Gimnázium Alapítványának Sportudvarán és Hospice Alapítvány Házának kertjében végzett jótékony célú kertészeti munkát a Civitan Egyesület értelmi fogyatékos kertész munkatársainak bevonásával. Délután a programban résztvevõ Civitan Egyesület Kertészetének fiatal, fogyatékkal élõ kertészei és az UNILEVER cég értékesítési osztályának munkatársai számára ügyességi vetélkedõt szerveztek a Maholnap Alapítvány munkatársai. A Maholnap Alapítvány intenzíven bekapcsolódott a civilszervezeteket érintõ ügyekbe, illetve a kormánnyal folytatott társadalmi párbeszédbe. Véleményezte a Nemzeti Civil Alaptörvényt, meghívottként részt vett a Parlamentben megrendezett Civil Partnerség záró konferencián október 9-én. Valamint elektorként bekapcsolódott az NCA Tanácsának illetve Kollégiumainak felállításába. Az Önkéntes Központ Alapítvány szervezte október 8-án azt a konferenciát, ahol több meghívott mellett a Maholnap Alapítvány is képviseltette magát. A Maholnap Alapítvány részt vett kiállítóként a Millenáris Parkban október 9-10-én megrendezett Civiliádán, ahol a jótékony célú önkéntes munkanap fényképeit, és az arról készült filmet láthatták a standunkra látogató érdeklõdõk, illetve az Európai Uniós tréningen szerzett tapasztalatainkról számoltunk be több civilszervezet képviselõjével együtt egy délutáni elõadáson.9 9 7. Köszönetnyilvánítás A Maholnap Alapítvány ezúton fejezi ki köszönetét mindenkinek, aki tevékenységének ellátásához a tárgyévben anyagi vagy nem anyagi segítséget nyújtott. Ez úton mondunk köszönetet a kuratórium munkájában részt vett vezetõknek, akik áldozatos tevékenységükkel támogatták Alapítványunk mûködését. A tevékenység, a gazdálkodás és a szolgáltatások dokumentumai az alapítvány nyilvántartásában hozzáférhetõk! A Maholnap Magyar Jóléti Alapítvány Kuratóriuma május 18 i ülésén elfogadta a évi tevékenységrõl készült közhasznúsági jelentést. Budapest, május 20. Sándor Zsolt Kuratóriumi alelnök Hasonló dokumentumok
Maholnap Magyar Jóléti Alapítvány K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2002 Budapest, 2003. május 2 1. A szervezet alapadatai: Elnevezés: Bejegyzett nevén: Maholnap Magyar Jóléti Alapítvány Ma-holnap Részletesebben Közhasznúsági jelentés
Adószám: Bejegyző szerv: Regisztrációs szám: 18259089-1-43 Fővárosi Bíróság 12215. Hallássérültek Identitásáért Egyesület 1222 Budapest, Zentai utca 22. A. 2011 Fordulónap: Beszámolási időszak: 2011. december Részletesebben EGYÉNI ÉS TÁRSADALMI FELELŐSSÉGVÁLLALÁSÉRT ALAPÍTVÁNY
KOSSUTH ISKOLA GYŐR A KORSZERŰ SZAKKÉPZÉSÉRT ALAPÍTVÁNY 9025 Győr, Kossuth Lajos u. 7. 2009. évi közhasznúsági jelentése Tartalom 1. A SZERVEZET ALAPADATAI... 2 2. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ... 3 3. KIMUTATÁS Részletesebben Az Életvirág. Szociális Közhasznú Alapítvány.
Az Életvirág Szociális Közhasznú Alapítvány. 2011.-éves közhasznú egyszerűsített Beszámolója. 2011.Január.01.-től. - 2011.December.31.-ig. Tartalom. 1) Közhasznú beszámoló mérlege és eredmény levezetése. Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2009.
Adószám: 18259089-1-43 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 12215. Hallássérültek Identitásáért Egyesület 1222 Budapest, Zentai utca 22. A. Közhasznúsági jelentés 2009. Fordulónap: 2009. Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE
Adószám: 18470233-1-06 Bejegyző szerv: Csongrád megyei Bíróság Regisztrációs szám: PK.60.155/2002/3 Jó Úton Lóháton Alapítvány 6600 Szentes, Nádas sétány 3 2011 Fordulónap: 2011. december 31. Beszámolási Részletesebben K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S
Gyógyszerészeti Dolgozók Szakszervezete a Munkanélküliekért Alapítvány K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2004 Budapest, 2005. 2 T a r t a l o m 1. A szervezet alapadatai 2. A GYDSZ a Munkanélküliekért Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
Adószám: 19010148-2-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 108/1990.04.09 1087 Budapest, Delej utca 24-26. 2011 Fordulónap: 2011. december 31. Beszámolási időszak: 2011. január 01. - 2011. Részletesebben Élő Kövek Alapítvány 8056 Bakonycsernye Dózsa Gy. út 1. 2013. évi Közhasznúsági jelentése
Élő Kövek Alapítvány 8056 Bakonycsernye Dózsa Gy. út 1. 2013. évi Közhasznúsági jelentése Bakonycsernye 2014..május 14. Szabó János elnök Közhasznúsági jelentése a 2013-as esztendőről 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
Adószám: Bejegyző szerv: Regisztrációs szám: 19023638-1-43 Fővárosi Bíróság, 12.Pk. 62.594 Bárdos Lajos Zenei Hetek Kórus- és Ifjúságnevelési Alapítvány 1114 Budapest, Ulászló utca 15 2011 Fordulónap: Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2002. év
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2002. év A közhasznúsági jelentés tartalmazza: 1, a számviteli beszámolót 2, költségvetési támogatás felhasználását 3, a vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatást, 4, a cél Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2006. ÉV
KOMP Közösségfejlesztő Oktatási Mentálhigiénés és Pszichoterápiás Alapítvány 1118 Budapest, Gazdagréti tér 5. I/8.. 18253612-1-43 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2006. ÉV Tartalma: - Számviteli beszámoló (mérleg, Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2007.
Adószám: 18259089-1-43 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 12215. Közhasznúsági jelentés 2007. Fordulónap: 2007. december 31. Beszámolási időszak: 2007. január 01. - 2007. december 31. Részletesebben Élő Kövek Alapítvány 8056 Bakonycsernye Dózsa Gy. út 1. 2012. évi Közhasznúsági jelentése
Élő Kövek Alapítvány 8056 Bakonycsernye Dózsa Gy. út 1. 2012. évi Közhasznúsági jelentése Bakonycsernye 2013.május 24. Surányi Gábor elnök Közhasznúsági jelentése a 2012-es esztendőről 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ Részletesebben K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S
Moravcsik Alapítvány K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2003 Budapest, 2004. 2 T a r t a l o m 1. A szervezet alapadatai 2. A Moravcsik Alapítvány számviteli beszámolója 3. Kimutatás a költségvetési Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS Szociális Háló Egyesület 7960 Sellye Batthyány u. 4. Közhasznúsági fokozat: Kiemelten közhasznú Közhasznúsági végzés: Pk. 60.163/1995/22 2008.év Tartalom: I. Közhasznú beszámoló Részletesebben A BETHESDA KÓRHÁZ ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE 2013.01.01.-TŐL 2013.12.31-IG TARTÓ BESZÁMOLÁSI IDŐSZAKRÓL
A BETHESDA KÓRHÁZ ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE 2013.01.01.-TŐL 2013.12.31-IG TARTÓ BESZÁMOLÁSI IDŐSZAKRÓL TARTALOM: I. AZ ALAPÍTVÁNY ÁLTALÁNOS JELLEMZŐI, CÉLJA ÉS FELADATAI (ALAPADATOK) II. A VAGYON Részletesebben T A R T A L O M. 1. A szervezet alapadatai. 2. Egyszeres könyvvitelt vezető alapítványok közhasznú beszámolójának mérlege
Szent Márton Gyermek Mentőszolgálat Közhasznú Alapítvány K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2003 Budapest, 2004. 2 T a r t a l o m 1. A szervezet alapadatai 2. A Szent Márton Gyermek Mentőszolgálat Részletesebben Hang-Kép Kulturális Egyesület 4026 Debrecen, Garai u. 13. Közhasznúsági jelentés 2005.
Hang-Kép Kulturális Egyesület 4026 Debrecen, Garai u. 13. Közhasznúsági jelentés 2005. Adószám: 18559334-2-09 Bejegyző szerv: Hajdú-Bihar Megyei Bíróság Regisztrációs szám: Pk. 62 121/2000 Fordulónap: Részletesebben T A R T A L O M. 1. A szervezet alapadatai. 2. Egyszeres könyvvitelt vezető alapítványok közhasznú beszámolójának mérlege
Hit és Fény Alapítvány KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. Budapest, 2011. május 20. 2 T A R T A L O M 1. A szervezet alapadatai 2. Egyszeres könyvvitelt vezető alapítványok közhasznú beszámolójának mérlege 3. Részletesebben KOVÁCS MÁTÉ ALAPÍTVÁNY 1054 Budapest, Hold utca 6.
KOVÁCS MÁTÉ ALAPÍTVÁNY 1054 Budapest, Hold utca 6. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE 2012. év Budapest, 2013. március 31. Oldal: 1 / 6 Tartalom 1. A szervezet alapadatai 2. A Kovács Máté Alapítvány Számviteli Beszámolója Részletesebben Civil szervezetek működési célú támogatása 2015 (NEA-15-M)
Civil szervezetek működési célú támogatása 2015 (NEA-15-M) A pályázatok benyújtása az alábbiak szerint lehetséges: Közösségi környezet kollégiuma esetén: 2015. március 16-ig Mobilitás és alkalmazkodás Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
Adószám: 18560293-1-09 Bejegyző szerv: Hajdú-Bihar Megyei Bíróság Regisztrációs 2053 szám: 4025 Debrecen, Barna u. 2. fsz./1. Közhasznúsági jelentés 2010. Fordulónap: 2010. december 31. Beszámolási időszak: Részletesebben Mancsos Segítőtársaink Terápiás Állatok és Oktatási Alapítvány. 2005. évi KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE
A Mancsos Segítőtársaink Terápiás Állatok és Oktatási Alapítvány 2005. évi KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE A Közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. törvény vonatkozó jogszabálya kötelezően előírja - közhasznú Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
Közhasznúsági jelentés Készítette: KÖRNYÉSZ Oktató, Környezeti Nevelő és Hagyományőrző közhasznú Egyesület 2011.03.15. 1 I. Általános kiegészítések 1.Az Egyesület bemutatása elnevezése: KÖRNYÉSZ Oktató, Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
Adószám: 19282604-1-20 Bejegyző szerv: Zala Megyei Bíróság Regisztrációs szám: 1025 Suli Harmónia-2007 Gyermekeket Segítő Alapítvány 8767 Felsőrajk, Szabadság utca 46 2010. Fordulónap: 2010. december 31. Részletesebben I. Az Együtt Magyarországért Alapítvány 2014. évi egyszerűsített éves beszámolója Az egyszerűsített éves beszámoló mérlege.
Az Együtt Magyarországért Alapítvány 2014. évi jelentése a pártok működését segítő tudományos, ismeretterjesztő, kutatási, oktatási tevékenységet végző alapítványokról szóló törvény szerint Székhely: 1122 Részletesebben KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET. Szt. Márton Ifjúsági és Vizisport Közhasznú Egyesület. 2014. évi Egyszerűsített Éves Beszámolójához
KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET a Szt. Márton Ifjúsági és Vizisport Közhasznú Egyesület 2014. évi Egyszerűsített Éves Beszámolójához 1. Számviteli beszámoló 1.1 A számviteli beszámoló bemutatása A számviteli beszámoló Részletesebben MAZSIHISZ Szeretetkórházért Közhasznú Alapítvány
18168815-8511-552-01 MAZSIHISZ Szeretetkórházért Közhasznú Alapítvány 1145 Budapest, Amerikai út 53. 2013-12-31 Budapest, 2014. február 28 A vállalkozás képviselője Dr. Deutsch Zsuzsanna MERLEG 'A' változat Részletesebben 2014. évi közhasznúsági jelentése
KOSSUTH ISKOLA GYŐR A KORSZERŰ SZAKKÉPZÉSÉRT ALAPÍTVÁNY 9025 Győr, Kossuth Lajos u. 7. 2014. évi közhasznúsági jelentése 1 TARTALOM Tartalom 1. A SZERVEZET ALAPADATAI... 3 2. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ... 4 Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2004.
Adószám: 18539518-1-43 Bejegyző szerv: Győr-Moson-Sopron Megyei Bíróság Regisztrációs szám: 1160/2000.05.16. Élet Kenyere Alapítvány 1111 Budapest Lágymányosi út. 23/A. fszt.4. 2004. Fordulónap: 2004. Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2003.
Adószám: 18689156-1-13 Bejegyző szerv: PEST MEGYEI BÍRÓSÁG Regisztrációs szám: 1100 SZENTJÁNOSBOGÁR KÖZHASZNÚ EGYESÜLET 2099. Dobogókő, Fény utca 1. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2003. Fordulónap: 2003. december Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
Adószám: 19011211-2-13 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 378 Magyar Pulmonológiai Alapítvány 2045 Törökbálint, Munkácsy Mihály út 70 2011 Fordulónap: 2011. december 31. Beszámolási időszak: Részletesebben NYÍRTELEKI CIVIL KOORDINÁCIÓS ÉS SZOCIÁLIS SZOLGÁLTATÓ EGYESÜLET 4461 Nyírtelek, Puskin u. 43/b. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2009.
NYÍRTELEKI CIVIL KOORDINÁCIÓS ÉS SZOCIÁLIS SZOLGÁLTATÓ EGYESÜLET 4461 Nyírtelek, Puskin u. 43/b. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2009. TARTALOM 1. A szervezet alapadatai 2. Számviteli beszámoló 3. Kimutatás a költségvetési Részletesebben K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S
Moravcsik Alapítvány K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2005 Budapest, 2006. 2 T a r t a l o m 1. A szervezet alapadatai 2. A Moravcsik Alapítvány számviteli beszámolója 3. Kimutatás a költségvetési Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2013.
Adószám: 18125861-1-41 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 14.Pk.61.013/2006 1053 Budapest, Ferenczy István utca 28. 5. 4. 2013. Fordulónap: 2013. december 31. Beszámolási időszak: 2013. Részletesebben E LŐ T E R J E S Z T É S
E LŐ T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő- testületének 2010. május 31-i ülésére Tárgy: Zirci Erzsébet Kórház Alapítvány tájékoztatója a vagyon kezeléséről és felhasználásáról Előadó: Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS. 2010 évi. Református Elemi Iskola és Szeretetotthon Alapítvány. Székhelye: 5530 Vésztő, Bartók Béla tér 6
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010 évi Református Elemi Iskola és Szeretetotthon Alapítvány Székhelye: 5530 Vésztő, Bartók Béla tér 6 Adószáma: 19061175-1-04 Közhasznúsági fokozat: Közhasznú alapítvány 1./ Számviteli Részletesebben 2009. évi közhasznúsági jelentés
Adószám 19171339-1-13 Bejegyző szervezet Pest Megyei Bíróság Pk.60038/1989 Regisztrációs szám TE34 Alkotó Gyermekműhely és Kulturális Iskolaegyesület 2000 Szentendre, Jókai utca 3. Közhasznúsági jelentés Részletesebben GYERMEKLIGET ÓVODAI OKTATÓ NONPROFIT KFT. 5502. GYOMAENDRŐD, SUGÁR ÚT 53/1. Közhasznúsági jelentés 2013
Adószám: 21904428-1-04 Cégbíróság: Gyula Törvényszék Cégbírósága Cégjegyzék szám: 04-14-000053 GYERMEKLIGET ÓVODAI OKTATÓ NONPROFIT KFT. 5502. GYOMAENDRŐD, SUGÁR ÚT 53/1. 2013 Fordulónap: 2013. december Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2012.
Adószám: 18181256-2-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: nyilvántartási szám: 8949 MAGYAR KARDIOLÓGUSOK TÁRSASÁGÁNAK SZÍVALAPÍTVÁNYA 1146.BUDAPEST. CHÁZÁR ANDRÁS ÚT 19. 2012. Fordulónap: Részletesebben Közhasznú jelentés 2010. Az Alapítványt a Fővárosi Bíróság 11. Pk. 66. 070/1991/8. számon tartja nyilván.
Közhasznú jelentés 2010. Az alapítvány adószáma: 19671183-1-41 Az Alapítvány nyilvántartási száma: 1782 Az Alapítványt a Fővárosi Bíróság 11. Pk. 66. 070/1991/8. számon tartja nyilván. Az Alapítvány az Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2006.
Adószám: 18951987-1-20 Bejegyző szerv: Zala Megyei Bíróság Regisztrációs szám: Apk.60.007/1994. 8900 Zalaegerszeg, Apáczai. Cs. J. tér 5/A. 2006. Fordulónap: 2006. december 31. Beszámolási időszak: 2006. Részletesebben Kecskeméti Vadaskert Nonprofit Kft 2011. ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
Magyar Viselkedéstanulmányi és Kognitív Terápiás Egyesület K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2007 Budapest, 2008. 2 T a r t a l o m 1. A szervezet alapadatai 2. A Magyar Viselkedéstanulmányi és Részletesebben PICI-TALPAK Gyermekgondozó Egyesület Közhasznúsági jelentés. 2010. április 10.
Budafoki Nyolcévfolyamos Oktatásért Alapítvány 1223.Budapest Közgazdász utca 9-11 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2012 évről Tartalom 1. A szervezet alapadatai 2. Számviteli beszámoló 3. Kimutatás a költségvetési Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
Adószám: 18817155-1-15 Bejegyző szerv: Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Bíróság Regisztrációs szám: 22 Nyíribronyi Ifjúsági Egyesület 4535 Nyíribrony, Dózsa György út 3 (2012. 01. 17.-től jogerősen Nyírségi Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
Adószám: 18117558-1-41 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 11451 Országos Egyesület a Mosolyért 1077 Budapest,Jósika u.10. 2010. Fordulónap: 2010. december 31. Beszámolási időszak: 2010. Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója. Két Kéz Segítő Alapítvány egyéb szervezet megnevezése
Közhasznúsági jelentés Készítette: Kiskunmajsai Keresztény Ifjúságért Alapítvány 2012. május 14. Kiskunmajsai Keresztény Ifjúságért Alapítvány Kiskunmajsa Csontos Károly utca 2. 2011. évi Közhasznúsági Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2009.
Adószám: 21384095-2-42 Cégbíróság: Fővárosi Bíróság Cégbírósága Cégjegyzék szám: 01-09-920431 Nemzeti Filmszínház Nonprofit Kft. 1088 Budapest, Rákóczi út 21. Közhasznúsági jelentés 2009. Fordulónap: 2009. Részletesebben A Mezőtúri Hallgatókért Alapítvány Közhasznúsági jelentése 2013. év
Moravcsik Alapítvány K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2006 Budapest, 2007. 2 T a r t a l o m 1. A szervezet alapadatai 2. A Moravcsik Alapítvány számviteli beszámolója 3. Kimutatás a költségvetési Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011. SZENTGYÖRGYI ÓVODÁSOKÉRT Alapítvány
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011. SZENTGYÖRGYI ÓVODÁSOKÉRT Alapítvány 5054 Jászalsószentgyörgy, Rákóczi út 15. Adószám: 18829723-1-16 Számviteli beszámoló Jászalsószentgyörgy, 2012. május 31. 18829723949956916 Részletesebben Jövőnk nukleáris energetikusáért alapítvány 2011.ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS SZÁMSZAKI ADATOK
Jövőnk nukleáris energetikusáért alapítvány 211.ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS SZÁMSZAKI ADATOK Az alapítvány neve: JÖVŐNK ENERGETIKUSÁÉRT ALAPITVÁNY Képviselők neve: Dr. Csom Gyula Budapest Dr. Bihari Péter Részletesebben Aranykapu Gyermekházat Támogató Alapítvány 6000 Kecskemét, Serfőző u. 21. 2011. évi Közhasznúsági jelentése
Aranykapu Gyermekházat Támogató Alapítvány 6000 Kecskemét, Serfőző u. 21. 2011. évi Közhasznúsági jelentése Kecskemét, 2011.12.31. Dr. Virányiné Csertő Ágnes elnök Aranykapu Gyermekházat Támogató Alapítvány Részletesebben Éves beszámoló 2010. A település élhetõbbé tétele szempontjából az itt élõk bevonása a község életébe az egyik legfontosabb célkitûzésünk.
Éves beszámoló 2010 Tartalom 1. A szervezet alapadatai 2. Kapott támogatások és egyéb bevételek bemutatása 3. A vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatás 4. Vagyon kimutatás a 2010. évre 5. A cél szerinti Részletesebben MAGYAR KÖNYVBARÁT KÖZHASZNÚ ALAPITVÁNY K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S
MAGYAR KÖNYVBARÁT KÖZHASZNÚ ALAPITVÁNY K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2009 Budapest 2010. április 30. 2 T a r t a l o m 1. A szervezet alapadatai 2. Kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezetek Részletesebben Nemzeti Együttműködési Alap pályázati lehetőségei civil szervezetek számára
Nemzeti Együttműködési Alap pályázati lehetőségei civil szervezetek számára 1 Nemzeti Együttműködési Alap pályázati kiírásai Civil szervezetek szakmai programjainak támogatása 2015 Pályázat kiírás kódja: Részletesebben Mancsos Segítőtársaink Terápiás Állatok és Oktatási Alapítvány. 2006. évi KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE
A Mancsos Segítőtársaink Terápiás Állatok és Oktatási Alapítvány 2006. évi KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE A Közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. törvény vonatkozó jogszabálya kötelezően előírja - közhasznú Részletesebben VÁROSFEJLESZTŐ TÁRSASÁGOK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2013. ÉV
VÁROSFEJLESZTŐ TÁRSASÁGOK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2013. ÉV Kecskemét, 2013. január 28. elnök 1 AZ EGYESÜLET FŐBB ADATAI Név: Rövid név: Székhely: Bírósági határozat száma: Városfejlesztők Részletesebben E LŐ T E R J E S Z T É S
E LŐ T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő- testületének 2009. május 25-i ülésére Tárgy: Zirci Erzsébet Kórház Alapítvány tájékoztatója a vagyon kezeléséről és felhasználásáról Előadó: Részletesebben MAGYAR ADDIKTOLÓGIAI TÁRSASÁG KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
MAGYAR ADDIKTOLÓGIAI TÁRSASÁG KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2006 Tartalomjegyzék I. A szervezet alapadatai... 3 II. Számviteli beszámoló... 4 III. Költségvetési támogatás felhasználása... 6 IV. Vagyon felhasználásával Részletesebben Fiatalok a Kultúráért Közhasznú Egyesület
Adószám: 19000565-2-13 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: nyilvántartási szám: 536 1023 Budapest, Margit utca 9. III. I. 1. 2007. Fordulónap: 2007. december 31. Beszámolási időszak: 2007. Részletesebben FŐÉPÍTÉSZEK AZ ÉPÍTETT ÉS TERMÉSZETI KÖRNYEZETÉRT ALAPÍTVÁNY
FŐÉPÍTÉSZEK AZ ÉPÍTETT ÉS TERMÉSZETI KÖRNYEZETÉRT ALAPÍTVÁNY 2008. ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE Összeállította: Csohány Klára, a Kuratórium Elnöke Készült: 2009. május 31. Tartalomjegyzék: I. Az Alapítvány Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
Adószám: 18930191-1-19 Bejegyző szerv: VESZPRÉM MEGYEI BÍRÓSÁG Regisztrációs szám: PK. 60 010/2000 EGYÜTT A KÖNYVTÁRÉRT ALAPÍTVÁNY 8420 Zirc, JÓZSEF A. utca 1 2010. Fordulónap: 2010. december 31. Beszámolási Részletesebben SZÖVEGES BESZÁMOLÓ A 2009. évi KÖZHASZNÚSÁGI TEVÉKENYSÉGRŐL
. SZÖVEGES BESZÁMOLÓ A 2009. évi KÖZHASZNÚSÁGI TEVÉKENYSÉGRŐL TARTALOMJEGYZÉK I. A SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ 4 II. KÖLTSÉGVETÉSI NORMATÍV TÁMOGATÁST A SZERVEZET NEM KAPOTT.4 III. KIMUTATÁS A VAGYON FELHASZNÁLÁSORÓL...4 Részletesebben GRÓF ESTERHÁZY KÓRHÁZ JÖVŐJÉÉRT ALAPÍTVÁNY 8500 Pápa, Jókai u. 5-9. 2010. évi Közhasznúsági jelentése. kuratóriumi elnök
GRÓF ESTERHÁZY KÓRHÁZ JÖVŐJÉÉRT ALAPÍTVÁNY 8500 Pápa, Jókai u. 5-9. 2010. évi Közhasznúsági jelentése Pápa, 2011. május 31. Szabadi János kuratóriumi elnök Gróf Esterházy Kórház Jövőjéért Alapítvány Közhasznúsági Részletesebben Közhasznúsági Beszámoló 2012
Hallatlan Alapítvány Közhasznúsági Beszámoló 2012 Adószám: 18187128-1- 42 Tartalom Oldalszám Egyszerűsített éves Közhasznú beszámoló eredménykimutatása 3 Tájékoztató adatok 4 o Személyi jellegű ráfordítások Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008. Tartalom
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008. Vándor Sándor és Révész László Emlékére Alapítvány Székhely: 1112 Budapest, Méra utca 3/a/6. Közhasznúsági fokozat: közhasznú szervezet Tartalom 1. Számviteli beszámoló 2. Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2013.
Adószám: 18128204-1-41 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 12.Pk.60.535/2007 1053 Budapest, Ferenczy István utca 28. 5. 4. 2013. Fordulónap: 2013. december 31. Beszámolási időszak: 2013. Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója. Két Kéz Segítő Alapítvány egyéb szervezet megnevezése
1 8 0 0 0 6 2 7-1 - 4 3 Statisztikai számjel vagy adószám (csekkszámlaszám) A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója 2 0 1 3 Két Kéz Segítő Alapítvány egyéb szervezet Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS. 2014. év. Kelt: Hódmezővásárhely, 2015. február 17.
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2014. év Kelt: Hódmezővásárhely, 2015. február 17. 1 A SZERVEZET ALAPADATAI 1 Elnevezés: Aranyossy Ágoston Általános Iskola Alapítvány 2 Képviselő: Nagyné Laskai Nóra 3.Székhely: Részletesebben 2010. évi Közhasznúsági jelentése
A Sonkádi Európa Nostra Díjas Református Templomért Alapítvány 4954 Sonkád, Rákóczi u. 36. i Közhasznúsági jelentése Sonkád, 2011.03.21. Róka Edit Alapítvány elnöke 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ A Sonkádi Európa Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2006
Segítő Kéz 2003 Szociális Egyesület Közhasznúsági jelentés 2007 Nyíregyháza, 2008-05-26 Tartalom 1. A szervezet alapadatai 2. A Segítő Kéz 2003 Szociális Egyesület számviteli beszámolója 3. Kimutatás a Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
MURASZEMENYE KÖZSÉGÉRT KÖZALAPÍTVÁNY 8872 MURASZEMENYE, BÉKE U. 2. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010 évről Készítette: Naprakész Könyvelő és Szolgáltató Egyesület Tartalom 1. A szervezet alapadatai 2. Számviteli Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. SZENTGYÖRGYI ÓVODÁSOKÉRT Alapítvány
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. SZENTGYÖRGYI ÓVODÁSOKÉRT Alapítvány 5054 Jászalsószentgyörgy, Rákóczi út 15. Adószám: 18829723-1-16 Jászalsószentgyörgy, 2011. május 31. a) Számviteli beszámoló 18829723949956916 Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
Adószám: 21384095-2-42 Cégbíróság: Fővárosi Bíróság Cégbírósága Cégjegyzék szám: 01-09-920431 1088 Budapest, Rákóczi út 21. 2010. Fordulónap: 2010. december 31. Beszámolási időszak: 2010. január 01. - Részletesebben Mancsos Segítőtársaink Terápiás Állatok és Oktatási Alapítvány. 2007. évi KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE
A Mancsos Segítőtársaink Terápiás Állatok és Oktatási Alapítvány 2007. évi KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE A Közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. törvény vonatkozó jogszabálya kötelezően előírja - közhasznú Részletesebben K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S
Moravcsik Alapítvány K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2009 Budapest, 2010. 2 T a r t a l o m 1. A szervezet alapadatai 2. A Moravcsik Alapítvány számviteli beszámolója 3. Kimutatás a költségvetési Részletesebben Pénzügyi beszámoló 2012
Adószám: 18336999-1-43 Cégbíróság: Fővárosi Törvényszék Bejegyzési szám: 14.Pk.60.384/2012/3. Nyilvántartási szám: 11.662. 1119 Budapest, Fehérvári út 109. III/11. 2012 Fordulónap: 2012. december 31. Beszámolási Részletesebben Hajós Alfréd Általános Iskola Alapítvány
A számviteli törvény szerinti Közhasznú szervezetek egyszerűsített beszámolója 2010. év Hajós Alfréd Általános Iskola Alapítvány Gödöllő, 2011. március 8. Közhasznúsági jelentés 2010. A Hajós Alfréd Általános Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS A 2011. ÉVRŐL
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS A 2011. ÉVRŐL I. Egyszerűsített éves beszámoló - eredménykimutatás - mérleg II. Kimutatás a nagyobb összegű támogatások felhasználásáról III. Kimutatás a cél szerinti juttatásokról Részletesebben MAGYAR ATLANTI TANÁCS Budapest,1016. Bérc.u.13-16
MAGYAR ATLANTI TANÁCS Budapest,1016. Bérc.u.13-16 Közhasznúsági jelentés és a 2010. évi beszámoló kiegészítő melléklete 1. A szervezet alapadatai, működési formája: Működési forma: társadalmi szervezet Részletesebben Közhasznúsági jelentés
Közhasznúsági jelentés A HÁLÓZATI TUDÁS TERJESZTÉSÉÉRT PROGRAMIRODA ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2006 év Kelt: Budapest, 2007. május 14. TARTALOM 1. A szervezet alapadatai 2. Számviteli beszámoló Részletesebben CSALÁDI SZOLGÁLATOK LIGÁJA ALAPÍTVÁNY
CSALÁDI SZOLGÁLATOK LIGÁJA ALAPÍTVÁNY 2011. évi KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE Budapest, 2012. január 31. 1. Számviteli beszámoló A Családi Szolgálatok Ligája Alapítványt 1992-ben alapított közhasznú szervezet Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság


text:
Az Egyesült Királyság Legfelsőbb Bíróságának mérföldkő jelentőségű 2013‑as ítélete a Szcientológia vallásról - Szcientológia tények és tévhitek
2018. március 12. írta: Szcientológia objektíven
Az Egyesült Királyság Legfelsőbb Bíróságának mérföldkő jelentőségű 2013‑as ítélete a Szcientológia vallásról
Ez a szabályozás az Egyesült Királyság legmagasabb szintű bírósága részéről, mely egyértelműen elismeri a Szcientológia vallásos jóhiszeműségét, azt jelenti, hogy az angol szcientológusok jogilag érvényes házasságot köthetnek a család és barátok jelenlétében a Szcientológia vallási esküvői szertartás keretein belül a londoni egyház kápolnájában.
A Legfelsőbb Bíróság ítélete megerősíti az egyenlőség és a diszkriminációmentesség alapelveit vallási téren. A döntés gondoskodik arról, hogy a Szcientológia Egyház és a szcientológusok ne részesüljenek másféle bánásmódban az Egyesült Királyságban, mint más vallások és híveik, és azonos jogokkal legyenek felruházva.
Háttér-információként érdemes tudni, hogy a Legfelsőbb Bíróság állásfoglalása felülbírálta a Fellebbviteli Bíróság 1970‑es döntését, amelyben az megtagadta, hogy vallásos áhítat helyeként hitelesítse a kápolnát a Sussex megyei Saint Hill Szcientológia-egyházában. A Fellebbviteli Bíróság úgy ítélkezett, hogy a Szcientológia gyakorlata nem volt „összhangban az 1855‑ös Vallásos áhítati helyek regisztrációs törvényével”, minthogy a szcientológusok nem imádnak egy „személyes teremtő Istent”. A Fellebbviteli Bíróság elismerte, hogy más világvallások, mint például a théraváda buddhizmus, szintén nem imádnak személyes teremtő Istent, de a buddhizmus kivétel a szabály alól. A vélemény ugyanakkor nem adott magyarázatot erre a kivételre.
Az Anyakönyvi Hivatal továbbra is megtagadta a Szcientológia-egyházak elismerését az 1970‑es döntés alapján, amelyre más egyesült királyságbeli minisztériumok is hagyatkoztak négy évtizeden át, hogy így igazolják a szcientológusok elleni diszkriminációt. Itt volt az ideje, hogy ezt a hibás, idejétmúlt döntést felülbírálják, a Szcientológiát pedig mai formájában mutassák be, amelyet a vallási szolgáltatások és a közösségeket jobbító programok teljes skálája képvisel a Szcientológia ideális orgokban.
2011‑ben Louisa Hodkin, egy szcientológus, aki esküvőjét a saját egyházában akarta tartani családjával és barátaival, új kérelmet nyújtott be a Londoni Szcientológia Egyház kápolnájának vallásos áhítat helyeként való bejegyzésére. Az Anyakönyvi Hivatal azonban újfent elutasította a beadványt az 1970‑es döntésre és az 1855‑ös jogszabályra hivatkozva.
„[…] kijelentem, hogy a Queen Victoria Street 146. szám alatt álló kápolna vallásos áhítat helye.”
Hodkin kisasszony ezt követően ügyét bíróságra vitte. Első fokon a bíróság megállapította, hogy a Szcientológia valóban vallás, mindazonáltal megjegyezte, hogy nem jegyezheti be a londoni kápolnát vallásos áhítat helyeként, mert köti a Fellebbviteli Bíróság 1970‑es ítélete. Elismerte az ügy jelentőségét, és javasolta, hogy a fellebbvitelt közvetlenül a Legfelsőbb Bíróság hallgassa meg.
A Legfelsőbb Bíróság készségesen befogadta az ügyet. A bíróság határozatában hatályon kívül helyezte a negatív 1970‑es döntést, annak teljességében, és a korábbi olvasat helyébe, amely az 1855‑ös törvény megszületésekor Angliában domináló szűk zsidó-keresztény ismérvekre volt korlátozva, olyan értelmezést biztosított az 1855‑ös törvényhez, amely a vallás megfelelő és modern definíciójával szolgált, immáron magában foglalva a Szcientológiát.
A teljes cikk megtekintéséhez kattints erre a linkre >>>
Forrás: Szcientológiavallás.hu
elismerés Szcientológia
https://scientology.blog.hu/api/trackback/id/tr9313734888

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság


text:
A Janukovics-rezsim idején közhivatalt viselők kirúgása sértette az Egyezményt | Strasbourgi Figyelő
Polyakh and Others v. Ukraine
no. 58812/15 és továbbiak
Az orosz érdekek szolgálatával és korrupcióval vádolt Janukovics elnök 2014-es elüldözését követően az ukrán törvényhozás lusztrációs törvényt fogadott el, amely a rendszerváltás előtti szovjet rezsimhez köthető funkcionáriusok mellett a megbukott elnök regnálása idején közhivatalt viselő emberek széles körére is vonatkozott. A Bíróság értékelése szerint az egyedi mérlegelés nélküli, tízéves eltiltást és nyilvános listázást is előíró törvény alkalmazása aránytalan beavatkozást jelentett a kérelmezők magánéletébe.
A 2013 november 21-én kezdődött, Majdan-téri (EuroMaidan) tüntetéssorozatként elhíresült ukrán megmozdulás eredményeképpen 2014 februárjában Viktor Janukovics elnök Oroszországba menekült. A krízis többek között a Krím félsziget orosz elcsatolásával és polgárháborús helyzet kialakulásával és a legmagasabb szintig érő állami korrupció napvilágra kerülésével járt. 2014-ben az ukrán törvényhozás lusztrációs törvényt fogadott el. A törvény tíz évre eltiltotta a közszolgálattól azokat, akik Janukovics regnálása alatt egy évnél hosszabb ideig meghatározott közhivatalt viseltek, illetve akik az 1991 előtti szocialista rezsim idején a kommunista pártban meghatározott tisztséget töltöttek be. A törvény lusztrációs nyilatkozat kitöltésére is kötelezte a közszolgálatban dolgozók bizonyos körét.
Az ügy három kérelmezőjét arra tekintettel bocsátották el, hogy 2010 és 2014 között közhivatalt viseltek. A negyedik kérelmező elmulasztotta határidőben leadni a szükséges nyilatkozoatot, míg az ötödik kérelmező 1991 előtt a kommunista párt egyik kerületi szervezetének másodtitkára volt (Ukrajnában jelenleg 111 kerület van).
A felmentésről szóló döntést mind az öt kérelmező megtámadta. Az első három kérelmező munkaügyi perét a bíróság 2014-ben, illetve 2015-ben egy Alkotmánybíróság előtti eljárásra figyelemmel felfüggesztette. A másik két kérelmező keresetét az ukrán bíróság elutasította, arra hivatkozva, hogy az Alkotmánybíróság nem minősítette alkotmányellenesnek a felmentés alapjául szolgáló lusztrációs törvényt.
A rendelkezésre álló információk alapján az ukrán Alkotmánybíróság a strasbourgi döntés idejéig sem döntött a törvény alkotmányosságával kapcsolatos ügyben.
A Majdan-téri tüntetés pillanatképe. Forrás: brook.gs/34fzTe7
A Bíróság korábbi döntéseiben (Turek v. Slovakia, Sõro v. Estonia) már kimunkálta, hogy a lusztrációs szabályok beavatkozást jelentenek az érintettek magánéletébe, így ezekre az Egyezmény magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jogot garantáló 8. cikkének előírásai vonatkoznak. Ugyanakkor azt is hangsúlyozta a Bíróság, hogy a klasszikus, a szocialista rezsimek kiszolgálóira vonatkozó szabályoktól a vizsgált ukrán törvény több jelentős ponton is eltér.
A kérelmezők magánéletébe való beavatkozás itt sem lehetett kérdéses: a kérelmezők elveszítették munkájukat, 10 évre eltiltották őket közhivatal viselésétől, sőt, nevüket egy nyilvános lusztrációs nyilvántartásban közzé is tették. A Bíróság elfogadta, hogy e korlátozások jogszabályon alapultak.
A jogszabály legitim céljával kapcsolatban azonban már fenntartása volt a Bíróságnak. A lusztrációs szabályok ugyanis jellemzően totalitárius rezsimek elsősorban titkosszolgálati kiszolgálói ellen irányulnak, és mint ilyenek, a Bíróság korábbi gyakorlata szerint a nemzetbiztonság, a közbiztonság megóvása és mások jogainak és szabadságainak védelme érdekében tett intézkedésnek minősülnek.
A klasszikus lusztrációs intézkedések alanyaival szemben ugyanakkor az első négy kérelmező egy demokratikus elveket deklaráló, alkotmányos rendszerben viselt nyilvános közhivatalt. Az érintett törvény tehát inkább egyfajta kollektív felelősséget állapított meg a Janukovics-rendszer idején köszszolgálatot ellátó emberekkel szemben anélkül, hogy a rezsim antidemokratikus intézkedéseivel kapcsolatos egyéni felelősséget és szerepvállalást figyelembe vette volna.
A Bíróság stabil gyakorlata szerint azonban
az autoriter rezsimek kollaboránsainak hivatalviselését korlátozó szabályok nem irányulhatnak büntetésre, megtorlásra vagy bosszúra.
A fő problémákat azonban a Bíróság az arányosság kérdéskörében azonosította.
Ugyan a tagállamokat ugyan széles mérlegelési jogkör (margin of appreciation) illeti meg annak kapcsán, hogy elnyomónak ítélt rendszerek kiszolgálóitól milyen módon tisztítják meg a közszférát, azonban a súlyosan jogkorlátozó és egyedi mérlegelést nélkülöző intézkedések arányossága csak nagyon nyomós érvekkel igazolható. A Bíróság a törvény előkészítésének és a javaslat vitájának körülményeit is figyelembe véve arra jutott, hogy a szabályozás az általa deklarált célokkal (ártatlanság vélelme és egyéni felelősség) is szembemenő szabályokat tartalmaz. Két kérelmező például Janukovics hatalomra kerülése előtt sok évvel lettek közszolgák. A törvény hatálya alá tehát az által kerültek be, hogy az elnök megválasztását követő egy éven belül nem mondtak le.
Janukovics pazar villája, amelyet az elnök elmenekülése után megnyitottak, hogy az ukrán közvélemény szembesülhessen a rezsim vagyonfelhalmozásával. Forrás: bit.ly/2JxzzPL
Az ukrán kormány több fronton igyekezett védeni a törvényt: hivatkozott a Janukovics-rezsim által a közszférában elhelyezett korrupt hivatalnokok problémájára, a Majdan-téri tüntetőkkel kapcsolatos politikai és büntetőjogi üldözésre és a Krím-félsziget katonai megszállásával és a Kelet-Ukrajnai régió polgárháborús helyzetével kapcsolatos szükségállapotra.
A Bíróság e hivatkozásokat nem találta meggyőzőnek. Ugyan az ukrán helyzet súlyosságával a Bíróság is tisztában volt, a sürgős beavatkozás szükségességével kontrasztban állónak értékelte, hogy a széles személyi kört érintő, mérlegelést nem engedő törvény tíz éves eltiltásról rendelkezik. A Bíróság elfogadta, hogy a 2014-es eseményeket követően a közszféra megtisztítása sürgős intézkedéseket is indokolhatott, ugyanakkor semmi kényszerítő körülmény nem zárta ki, hogy az eltiltást később egyedi mérlegelést lehetővé tévő módon felülvizsgálják.
A lusztrációs szabályok ugyanis az Ādamsons-ügyre is tekintettel szükségképpen átmeneti rendelkezések, legitimitásuk az eltelt idővel csökken. A volt párttagságára tekintettel menesztett ötödik kérelmezőt 23 évvel korábbi tisztségre tekintettel fosztották meg állásától úgy, hogy a rendszerváltás előtti pozíciójában helyi mezőgazdasági ügyekkel foglalkozott, és semmilyen körülmény nem utalt rá, hogy hivatalban maradása bármiféle veszélyt jelentene a 2014 utáni demokratikus helyreállítási kísérletekre.
A negyedik kérelmező esetében a felmentés alapja a szükséges nyilatkozat négy napos késéssel történt leadása volt. Ezt az adminisztratív jellegű mulasztást a Bíróság a súlyos következményekre tekintettel különösen aránytalannak ítélte meg.
A helyzetet rontotta, hogy a lusztrációs nyilvántartásban az ukrán bíróság jogerős döntését is megelőzte a kérelmezők nevének publikálása.
A Bíróság héttagú kamarája minderre tekintettel egyhangúlag, valamennyi kérelmező vonatkozásában úgy ítélte meg, hogy a magánéletükbe való beavatkozás nem volt szükséges egy demokratikus társadalomban, következésképpen megsértette az Egyezmény 8. cikkét.
Az eljárások elhúzódása
Az első három kérelmező, akik ügyében a bíróság nem hozott döntést, az Egyezmény 6. cikkére is hivatkozott, amely a tisztességes tárgyalás jogát biztosítja. A Bíróság ezen belül az időszerű döntés követelménye vonatkozásában vizsgálta meg, hogy a kérelmezők pereinek felfüggesztése, amely 2019-novemberében is tartott, összeegyeztethető-e az Egyezménnyel.
E körben a Bíróság figyelemmel volt arra, hogy az eljárásokat az ukrán bíróság az Alkotmánybíróság döntésére várva függesztette föl. E testület a strasbourgi ítéletig nem hozott döntést, ami megakadályozta az eljárások folytatását. A Bíróság az ésszerű időn belüli döntés kérdéskörében tekintettel volt arra, hogy a lusztrációs törvény komplex és új jogi kérdéseket vetett föl, ami indokolhatja a lassabb döntést. Ugyanakkor az ukrán Legfelsőbb Bíróság gyorsított eljárást kért az ügyben, az Alkotmánybíróság ennek ellenére nem döntött a törvényes határidőben. A strasbourgi plénum figyelembe vette továbbá, hogy a munkajogi jellegű per gyors eldöntése a kérelmezők számára különösen fontos volt, a gyakorlati jogérvényesítést pedig jelentősen hátráltatta, hogy a törvény általi tízéves eltiltás felét már meghaladta az eljárás hossza.
Minderre tekintettel az első három kérelmező tekintetében a Bíróság egyhangúlag megállapította a 6. cikk megsértését is.
Az egyezménysértésre tekintettel a hét fős kamara valamennyi kérelmező részére 5.000 euró nem-vagyoni kártérítést is megítélt.
Címlapkép: Janukovics Putyinra kacsint Moszkvában 2013. december 17-én. Forrás: https://tgam.ca/2WnyaQX

matches: Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
IV/00321/2014
Ügyszám: IV/00321/2014
Első irat érkezett: 02/17/2014
Az ügy tárgya: a Kúria Kvk.II.37.111/2014/2. számú határozata elleni alkotmányjogi panasz (párt rövidített megnevezése)
Az indítványozó a Kúria Kvk.II.37.111/2014/2. számú határozata alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését indítványozta.
A Kúria elutasította az indítványozó felülvizsgálati kérelmét. Az indítványozó alaptörvény-ellenesnek véli, hogy a "Zöldek" rövidített megnevezés használatára a Zöldek Pártja jogosult, holott az szerinte kizárólagosan a Magyar Környezetvédelmi Pártot (korábban Magyarországi Zöld Párt) illeti..
Kúria Kvk.II.37.111/2014/2. számú határozata
IV_321_0_2014_inditvany_anonim.pdf
A határozat száma: 3034/2014. (III. 3.) AB végzés
ABH oldalszáma: 2014/1367
A határozat kelte: Budapest, 02/18/2014
Az Alkotmánybíróság öttagú tanácsa alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a Kúria Kvk.II.37.111/2014/2. számú végzése ellen benyújtott alkotmányjogi panaszt viszszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó mint választási eljárásban kérelmező 2014. február hó 17. napján alkotmányjogi panaszt nyújtott be az Alkotmánybírósághoz.
[2]	Az ügy előzménye az volt, hogy a Nemzeti Választási Bizottság (a továbbiakban: NVB) a 40/2014. NVB. számú határozatában a Zöldek Pártját jelölő szervezetként nyilvántartásba vette, és – az indítványozó szerint jogellenesen – engedélyezte, hogy a párt rövidített névként a „Zöldek” elnevezést használja.
[3]	A döntés ellen benyújtott felülvizsgálati kérelmet a Kúria Kvk.II.37.111/2014/2. számú végzésével – az érintettség igazolásának hiánya miatt – érdemi vizsgálat nélkül elutasította, a végzést az alkotmányjogi panaszban foglaltak szerint 2014. február 14-én kézbesítették az indítványozónak.
[4]	A végzéssel szemben az indítványozó alkotmányjogi panaszt nyújtott be személyesen eljárva az Alkotmánybíróságnál 2014. február 17-én. A panasz szerint a végzés sérti az Alaptörvény VIII. cikk (3) bekezdését, XIII. cikk (1) bekezdését, a XXIII. cikk (1) bekezdését, a XXIV. cikk (1) bekezdését és a XXVIII. cikk (7) bekezdését.
[5]	Az indítványozó a panaszhoz nem mellékelte sem az NVB határozatát, sem a Kúria végzését, illetve nem igazolta azt sem, hogy ő a Magyarországi Zöld Párt (vagy jogutódja, a Magyar Környezetvédők Pártja) képviseletében eljárásra jogosult volna. Nem igazolta továbbá azt sem, hogy a Kúria támadott végzésének közlésére mikor került sor.
[6]	2. A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) 233. § (1) bekezdése szerint az e törvény alapján, a választási szerv határozatával kapcsolatos jogorvoslati eljárásban hozott bírói döntés elleni alkotmányjogi panasz a sérelmezett döntés közlésétől számított három napon belül nyújtható be.
[7]	A Ve. 233. § (2) bekezdése kimondja, hogy az Alkotmánybíróság az e törvény alapján, a választási szerv határozatával kapcsolatos jogorvoslati eljárásban hozott bírói döntés elleni alkotmányjogi panaszról az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 56. §-a szerint a beérkezésétől számított három munkanapon belül, a befogadott alkotmányjogi panaszról további három munkanapon belül dönt.
[8]	A Ve. 233. § (3) bekezdése értelmében az e törvény alapján, a választási szerv határozatával kapcsolatos jogorvoslati eljárásban hozott bírói döntés elleni alkotmányjogi panasszal kapcsolatos eljárás során az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 30. § (2), (3) és (5) bekezdése, 55. § (3) bekezdése, 57. § (1)–(1f) és (7) bekezdése, 58. § (1) bekezdése és 60. §-a nem alkalmazható.
[9]	A jelen ügyben az alkotmányjogi panasz az NVB határozata ellen benyújtott felülvizsgálati kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasító végzést támadja. Az alkotmányjogi panaszra az idézett szabályok értelmében – a felsorolt kivételekkel – az Alkotmánybíróságról szóló az 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) rendelkezései irányadók.
[10]	3. Az Alkotmánybíróság az Abtv. 56. §-a alapján megvizsgálta az alkotmányjogi panaszt, és ennek során megállapította, hogy az a befogadhatóság formai feltételeinek az alábbiak miatt nem felel meg.
[11]	Az Abtv. 53. § (2) bekezdése szerint az alkotmányjogi panasz iránti indítványt az ügyben első fokon eljárt bíróságnál kell az Alkotmánybírósághoz címezve benyújtani, melyet a (3) bekezdés értelmében a bíróság továbbít az Alkotmánybíróság részére. Ezt a rendelkezést a Ve. 233. § (3) bekezdése alapján a vizsgált eljárásban is alkalmazni kell, mivel a Ve. kifejezetten meghatározza azokat az Abtv-beli rendelkezéseket, melyek ebben a speciális jogorvoslati eljárásban nem alkalmazhatók. A jogalkotó nem tért el az Abtv-nek az alkotmányjogi panasz benyújtására irányadó szabályától, az Abtv. 53. § (2) bekezdésének az alkalmazását kifejezetten nem zárta ki.
[12]	A Ve. 233. § (1) bekezdése szerint az alkotmányjogi panaszt „az Alkotmánybírósághoz” kell benyújtani, és e szabály, valamint az Abtv. 53. § (2) bekezdése együttes, egymásra tekintettel történő értelmezéséből az következik, hogy a panaszt az eljárt bíróságnál benyújtva az Alkotmánybírósághoz kell címezni, mivel annak elbírálására az Alkotmánybíróság rendelkezik hatáskörrel.
[13]	Ez következik a Ve. 232. § (6) bekezdésének abból a fordulatából is, amely szerint a bíróság, mielőtt az iratokat az eljáró választási bizottsághoz visszaküldené, megvárja, hogy a panasz előterjesztésére nyitva álló határidő leteljen.
[14]	A határidők megtartása érdekében a megtámadott bírói döntést hozó bíróságnak az alkotmányjogi panasz elbírálásához szükséges valamennyi iratot („aktateljes” állapotban) az Alkotmánybíróság elé kell terjesztenie.
[15]	A Kúria végzése elleni alkotmányjogi panaszt tehát az Abtv. 53. § (2) bekezdése alapján a Kúriánál kellett volna az indítványozónak benyújtania. Mivel erre nem került sor, a panasz nem felel meg az Abtv-ben előírt, az indítványokra vonatkozó formai feltételeknek.
[16]	Az Alkotmánybíróság emellett megállapította azt is, hogy a panasz egyéb tekintetben sem tesz eleget az Abtv. által támasztott követelményeknek.
[17]	A panaszos nem csatolta a támadott kúriai végzést és az NVB határozatát, nem igazolta a képviseleti jogosultságát (holott egy párt „megbízásából és képviseletében” járt el). A rendelkezésre álló iratokból továbbá az sem állapítható meg, hogy a Kúria támadott végzésének közlésére mikor került sor, tehát, hogy a panasz határidőben érkezettnek tekinthető-e. A Ve. 233. § (1) bekezdése szerint az alkotmányjogi panasz a sérelmezett döntés közlésétől számított három napon belül nyújtható be. Az Alkotmánybíróságnak a Ve. 233. § (3) bekezdése alapján jelen ügyben hiánypótlási eljárás lefolytatására nincs lehetősége, ugyanakkor a felsorolt hiányok miatt a panasz érdemben nem bírálható el.
[18]	Mindezek alapján az alkotmányjogi panasz befogadását az Alkotmánybíróság az Ügyrend 30. § (2) bekezdés h) pontja alapján visszautasította.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria


text:
C‑488/16. P. sz. ügy
„Fellebbezés – Európai uniós védjegy – Törlési eljárás – NEUSCHWANSTEIN szóvédjegy – A törlési kérelem elutasítása – Feltétlen kizáró okok – A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja – Leíró jelleg – Földrajzi származásra vonatkozó jelzés – Megkülönböztető képesség – A 207/2009/EK rendelet 52. cikke (1) bekezdésének b) pontja – Rosszhiszeműség”
1. Fellebbezésében a Bundesverband Souvenir – Geschenke – Ehrenpreise eV (a továbbiakban: BSGE) fellebbező fél a Törvényszék 2016. július 5‑i Bundesverband Souvenir – Geschenke – Ehrenpreise kontra EUIPO – Freistaat Bayern (NEUSCHWANSTEIN) ítéletének (T‑167/15, nem tették közzé, EU:T:2016:391) hatályon kívül helyezését kéri, amellyel az elutasította az az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ötödik fellebbezési tanácsa által a BSGE és Bajorország szövetségi tartomány közötti törlési eljárásra vonatkozóan 2015. január 22‑én hozott határozat (R 28/2014‑5. sz. ügy) hatályon kívül helyezése iránti keresetet (a továbbiakban: megtámadott ítélet).
2. 2011. július 22‑én Bajorország szövetségi tartomány az európai uniós védjegyről szóló, 2009. február 26‑i 207/2009/EK tanácsi rendelet (HL 2009. L 78., 1. o.) alapján a „NEUSCHWANSTEIN” szómegjelölés (a továbbiakban: vitatott védjegy) európai uniós védjegyként történő lajstromozása iránti kérelmet terjesztett elő az EUIPO‑nál.
3. A „NEUSCHWANSTEIN” elnevezés a jelenleg Bajorország szövetségi tartományhoz tartozó Schwangau községben (Németország) található híres neuschwansteini kastélyra utal, amelyet – anélkül, hogy befejezték volna – az 1869 és 1886 között, II. Lajos bajor király uralkodása alatt építettek.
4. A bejelentést a védjegyekkel ellátható termékek és szolgáltatások nemzetközi osztályozására vonatkozó, felülvizsgált és módosított, 1957. június 15‑i Nizzai Megállapodás (a továbbiakban: Nizzai Megállapodás) szerinti 3., 8., 14–16., 18., 21., 25., 28, 30, 32–36, 38. és 44. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások vonatkozásában tették.
5. Az európai uniós védjegybejelentést a Közösségi Védjegyértesítő 2011. szeptember 2‑i 166/2011. számában tették közzé, a védjegyet pedig 2011. december 12‑én 10144392. számon lajstromozták.
6. 2012. február 10‑én a BSGE a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjával összefüggésben értelmezett 52. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján törlési kérelmet nyújtott be a vitatott védjeggyel szemben a fenti 4. pontban felsorolt valamennyi áru és szolgáltatás vonatkozásában.
7. 2013. október 21‑én az EUIPO törlési osztálya elutasította a törlési kérelmet, megállapítva, hogy a vitatott védjegy nem az érintett áruk és szolgáltatások földrajzi származásának, illetve egyéb elválaszthatatlan jellemzőinek megjelölésére szolgáló adatokból áll, így nem került sor a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértésére. Ezen túlmenően úgy vélte, hogy mivel a szóban forgó védjegy alkalmas az érintett áruk és szolgáltatások megkülönböztetésére, ugyanezen rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértésére sem került sor. Végezetül megállapította, hogy a BSGE nem bizonyította, hogy a vitatott védjegyet rosszhiszeműen jelentették volna be lajstromozásra, így tehát az említett rendelet 52. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértésére sem került sor.
8. 2013. december 20‑án a BSGE a 207/2009 rendelet 58–64. cikke alapján fellebbezést nyújtott be az EUIPO‑hoz a törlési osztály határozata ellen.
9. 2015. január 22‑i határozatával (a továbbiakban: vitatott határozat) az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsa helybenhagyta a törlési osztály határozatát, és a fellebbezést elutasította. Közelebbről úgy ítélte meg, hogy nem állja meg a helyét sem az, hogy a vitatott védjegy a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében a földrajzi származást jelöli meg, sem az, hogy ugyanezen rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján ne lenne alkalmas a megkülönböztetésre. Ezenfelül úgy vélte, hogy Bajorország szövetségi tartomány rosszhiszeműsége sem bizonyítható az említett rendelet 52. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében.
III. A Törvényszék előtti kereset és a megtámadott ítélet
10. A Törvényszék Hivatalához 2015. április 2‑án benyújtott kérelmével a BSGE keresetet terjesztett elő az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsa 2015. január 22‑i határozatának hatályon kívül helyezése iránt.
11. Keresetének alátámasztására, sorrendben a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának, e rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának, valamint az említett rendelet 52. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértésére alapított három jogalapra hivatkozott.
12. A Törvényszék először a második jogalapot vizsgálta, amelyben a BSGE arra hivatkozott, hogy az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsa megsértette a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontját, azon indoknál fogva, hogy úgy ítélte meg, a vitatott védjegy nem az érintett áruk és szolgáltatások leírására szolgáló megjelölés. A Törvényszék elutasította ezt a jogalapot a megtámadott ítélet 27. pontjában, megállapítva lényegében azt, hogy a neuschwansteini kastély mindenekelőtt muzeális hely, amely nem áruk előállításának vagy szolgáltatások nyújtásának helyszíne, ennek folytán a vitatott védjegy nem lehet alkalmas az oltalma alá tartozó áruk és szolgáltatások földrajzi származásának megjelölésére.
13. A Törvényszék az első jogalapot is elutasította, amelyben a BSGE arra hivatkozott, hogy az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsa megsértette a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontját, azon indoknál fogva, hogy megállapította, a vitatott védjegy nem nélkülözi a megkülönböztető képességet. E tekintetben a megtámadott ítélet 41. és 42. pontjában kimondta, hogy az érintett áruk és szolgáltatások hétköznapi fogyasztásra szolgáló áruk, illetve a mindennapi élethez tartozó szolgáltatások, amelyektől az emléktárgyakat és az egyéb, turizmussal kapcsolatos szolgáltatásokat kizárólag megnevezésük útján lehet megkülönböztetni, valamint hogy a vitatott védjegyet alkotó szóelem olyan fantázianév, amely nem a forgalmazott, illetve kínált áruk és szolgáltatások leírására szolgál.
14. A Törvényszék végezetül elutasította a harmadik jogalapot, amelyben a BSGE arra hivatkozott, hogy az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsa megsértette a 207/2009 rendelet 52. cikke (1) bekezdésének b) pontját, azáltal, hogy azt állapította meg, Bajorország szövetségi tartomány rosszhiszeműsége nem bizonyítható. E tekintetben többek között a megtámadott ítélet 55. pontjában kimondta, hogy a BSGE nem mutatott be olyan bizonyítékokat, amelyekkel igazolni lehetett volna azon objektív körülményeket, amelyek között Bajorország szövetségi tartomány tudomást szerzett egyes érintett áruknak és szolgáltatásoknak a BSGE, illetve további harmadik személyek általi forgalomba hozataláról.
15. Következésképpen a Törvényszék a keresetet teljes egészében elutasította.
16. Fellebbezésében a BSGE azt kéri, hogy a Bíróság:
– törölje a NEUSCHWANSTEIN védjegyet, és
17. Az EUIPO azt kéri, hogy a Bíróság utasítsa el a fellebbezést, és kötelezze a BSGE‑t a költségek viselésére.
18. Bajorország szövetségi tartomány azt kéri, hogy a Bíróság utasítsa el a fellebbezést, és kötelezze a BSGE‑t a költségek viselésére, a részéről felmerült költségeket is ideértve.
19. 2017. november 29‑én tárgyalást tartottak, amelynek során a BSGE‑t, az EUIPO‑t és Bajorország szövetségi tartományt arra hívták fel, hogy előadásaikat az első jogalap második részére, valamint a második jogalap első részére összepontosítsák.
V. A fellebbezésről
20. A Bíróság felhívásának megfelelően a jelen indítvány a fellebbezés első jogalapjának második részére, valamint a második jogalap első részére irányul.
A. Az első jogalapnak a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértésére alapított második részéről
21. Az első jogalap második részében a BSGE azt rója fel a Törvényszéknek, hogy figyelmen kívül hagyta a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja mögött meghúzódó közérdeket, valamint – a többek között – az 1999. május 4‑i Windsurfing Chiemsee ítéletből (C‑108/97 és C‑109/97, EU:C:1999:230) is következő ítélkezési gyakorlatot, amikor a megtámadott ítélet 27. pontjában kimondta, hogy a neuschwansteini kastély mindenekelőtt muzeális hely, amely nem áruk előállításának vagy szolgáltatások nyújtásának helyszíne, ennek folytán a vitatott védjegy nem alkalmas az oltalma alá tartozó áruk és szolgáltatások földrajzi származásának megjelölésére.
22. A BSGE szerint a neuschwansteini kastély földrajzilag meghatározható, ennek következtében a „NEUSCHWANSTEIN” megjelölés használható a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében vett földrajzi származás megjelölésére, mivel ezen a helyen a vitatott védjegy oltalma alá tartozó áruk és szolgáltatások kerülnek forgalomba.
23. Az EUIPO és Bajorország szövetségi tartomány egyetért a Törvényszék által a megtámadott ítélet 27. pontjában kifejtett elemzéssel.
24. Az EUIPO szerint az iratokból nem az tűnik ki, hogy a vitatott védjegyet különleges emléktárgyak forgalomba hozatala, illetve különleges szolgáltatások nyújtása céljára használnák, ami alapján az érintett vásárlóközönség azt gondolhatná, hogy földrajzi származás megjelöléséről van szó. Úgy ítéli meg, hogy a vitatott védjeggyel jelölt árukat és szolgáltatásokat hétköznapi fogyasztásra szánták, nem rendelkeznek sajátos jellemzőkkel, és csupán a „NEUSCHWANSTEIN” megjelöléssel ellátva válnak emléktárggyá.
25. Bajorország szövetségi tartomány úgy véli, hogy a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja alapul szolgálhat ahhoz, hogy a védjegybejelentés köréből kizárásra kerüljenek azon tárgyak nevei, amelyek európai uniós védjegyként földrajzilag meghatározhatók, azonban csak akkor, ha az érintett megjelölés a kérelmezett áruk és szolgáltatások objektív leírására alkalmas, amely eset a vitatott védjegy oltalma alá tartozó áruk és szolgáltatások vonatkozásában nem áll fenn.
26. Bajorország szövetségi tartomány szerint ugyanis azok a kellemes érzések, illetve pozitív képzettársítások, amelyet a vitatott védjegy az érintett vásárlóközönség körében kiválthat, valamint a védjeggyel jelölt áruk és szolgáltatások forgalomba hozatalának helye nem elegendő annak megállapításához, hogy a „NEUSCHWANSTEIN” megjelölés a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében vett, földrajzi származásra vonatkozó megjelölésnek minősüljön.
27. A 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja kizárja az olyan európai uniós védjegy lajstromozását, amely kizárólag olyan jelekből vagy adatokból áll, amelyeket a forgalomban – többek között – azon áru vagy szolgáltatás földrajzi származásának feltüntetésére használhatnak, amelyre vonatkozóan a lajstromozást kérték.
28. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint „[a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja] közérdekű célt szolgál, nevezetesen azt, hogy a lajstromozás iránti kérelemmel érintett áruk vagy szolgáltatások kategóriájának leírására szolgáló megjelöléseket vagy jelzéseket bárki szabadon használhassa akár együttes védjegyekként, akár valamely összetett vagy ábrás védjegy részeként. E rendelkezés megakadályozza tehát, hogy ezen megjelölések vagy jelzések egyetlen vállalkozás számára fenntarthatók legyenek csupán azért, mert védjegyként lajstromozták azokat”.(2)
29. Még pontosabban azon jelek és adatok tekintetében, amelyek a földrajzi származás jelölésére szolgálhatnak, különös tekintettel a földrajzi nevekre, a Bíróság kimondta, hogy „fennáll a közérdek hozzáférhetőségük fenntartására éppen azon képességükből adódóan, hogy nem csupán esetlegesen tájékoztatnak az érintett árukategóriák minőségéről vagy egyéb jellemzőiről, de különbözőképpen irányítják is a fogyasztók preferenciáit, például az árukat egy pozitív érzelmek keltésére alkalmas helyhez kapcsolva”(3).
30. A közérdekre vonatkozó e megállapítás alapján a Bíróság kimondta, hogy meg kell vizsgálni, hogy valamely földrajzi név olyan helyet jelöl‑e, amely az érintett vásárlóközönség szemében aktuálisan vagy esetlegesen kapcsolatot mutat az érintett áruk, illetve szolgáltatások kategóriáival, és amennyiben igen, úgy e név európai uniós védjegyként történő lajstromozását el kell utasítani.(4)
31. Az érintett áru, illetve szolgáltatás és a földrajzi név közötti ilyen kapcsolat fennállásának vagy megállapíthatóságának megkövetelése ugyanis magának a „földrajzi származásnak” a fogalmából ered. Ebben az értelemben egy földrajzi név európai uniós védjegyként történő lajstromozásának elutasításához az szükséges, hogy ez a név a származás helyére, azaz az adott áru, illetve szolgáltatás és a földrajzi név közötti kapcsolat fennállására utaljon,(5) mivel egy földrajzi név önmagában nem bizonyítja automatikusan a származást. A Cosmas főtanácsnok által alkalmazott, igen szemléletes példával élve, senki nem gondolhatja, hogy a „Mont Blanc” tollak az azonos elnevezésű hegyről származnak.(6)
32. Mindazonáltal, amint azt a Bíróság kimondta, valamely áru és földrajzi hely közötti kapcsolat fennállása nem kizárólag attól függ, hogy ezt az árut mely helyszínen készítették vagy készíthetnék, hanem egyéb kapcsoló tényezőktől is függhet, például attól a helyszíntől, ahol az adott terméket megtervezték és megrajzolták.(7)
33. E tekintetben a Törvényszék a megtámadott ítélet 27. pontjában kimondta, hogy a neuschwansteini kastély nem földrajzi hely, hanem olyan muzeális hely, melynek fő funkciója a kulturális örökség megőrzése, nem pedig szuvenírek készítése, illetve forgalomba hozatala vagy szolgáltatások nyújtása. Ráadásul a Törvényszék szerint a neuschwansteini kastély nem ezen emléktárgyairól ismert, amelyeket nem a helyszínen készítenek, hanem csupán turisztikai céllal hoznak a kastélyon belül forgalomba. Ennélfogva a Törvényszék úgy ítélte meg, hogy a „NEUSCHWANSTEIN” megjelölés nem használható a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében vett földrajzi származás megjelölésére.
34. Kétségtelen, hogy ítéletének ezen pontján a Törvényszék egy sor ténymegállapítást tett, amelyek – a tények elferdítésének esetét kivéve – fellebbezés keretében nem vitathatók, elferdítésre viszont a BSGE nem hivatkozik.
35. Mindazonáltal egyes tények jogi minősítése, különösen a földrajzi származásnak a „NEUSCHWANSTEIN” jelzéssel történő megjelölése, vizsgálható jelen fellebbezés keretében.
36. Véleményem szerint az a BSGE által felvetett kérdés, hogy a neuschwansteini kastély földrajzi hely‑e, vagy sem, illetve van‑e annyira híres, hogy az érintett vásárlóközönség előtt a Neuschwanstein név jobban ismert, mint az a hely, ahol a kastély található (azaz Schwangau község), nem meghatározó. Ezzel szemben, ami fontos, az az, hogy a védjegyet alkotó jelek vagy adatok alapul szolgálhatnak‑e az európai uniós védjeggyel jelölt áruk, illetve szolgáltatások földrajzi származásának megjelöléséhez.
37. Pontosan ezen oknál fogva rója fel a BSGE a Törvényszéknek, hogy az emléktárgyak forgalomba hozatalának helyszínét nem vette figyelembe kapcsoló tényezőként, amely kapcsolatot teremthetne ezen áruk és a „NEUSCHWANSTEIN” megjelölés között, és ily módon az 1999. május 4‑i Windsurfing Chiemsee ítélet (C‑108/97 és C‑109/97, EU:C:1999:230) 36. pontja értelmében földrajzi származást jelölhetne.
38. A következők miatt nem értek egyet ezzel a kifogással.
39. Először is meg kell jegyezni, hogy jogi szempontból a vitatott védjeggyel érintett áruk nem az emléktárgyakat, hanem a megtámadott ítélet 3. pontjában megjelölt osztályokba tartozó tárgyakat – mint például pólók, kések, villák, tányérok, teáskannák stb. – foglalják magukba. Ugyanis a Nizzai Megállapodás alapján nem létezik „emléktárgyak” elnevezésű áruosztály, mivel ha létezne, annyira vegyes lenne, hogy nem lenne alkalmas az áruk meghatározott kategóriájának megjelölésére. Ráadásul a szuvenírek, azáltal, hogy valamely személyre, helyre vagy eseményre emlékeztetnek, olyan tárgyak, amelyek érzelmeket váltanak ki. Márpedig az emberi érzések nem vonhatóak valamely európai uniós védjegy oltalma alá, mivel a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében nem tekinthetők árunak vagy szolgáltatásnak. Ezen oknál fogva, és ellentétben azzal, amit a BSGE állít, a jelen fellebbezésben nem emléktárgyak, hanem hétköznapi fogyasztásra szánt áruk földrajzi származásáról van szó.
40. Ami a forgalomba hozatal helyét, mint valamely árut adott földrajzi hellyel összekapcsoló tényezőt illeti, az 1999. május 4‑i Windsurfing Chiemsee ítélet (C‑108/97 és C‑109/97, EU:C:1999:230) e pontjának szövegéből az tűnik ki, hogy a Bíróság nem korlátozta a kapcsoló tényezők körét az érintett áruk készítési helyére, mivel kimondta, hogy „nem zárható ki, hogy az árukategóriák és a földrajzi hely között kapcsolat egyéb kapcsoló tényezőktől függjön, például attól a ténytől, hogy az adott terméket a szóban forgó földrajzi helyen tervezték és rajzolták meg”
41. Mindazonáltal ez nem jelenti szükségszerűen azt, hogy a forgalomba hozatal helye az adott árut, illetve szolgáltatást a szóban forgó helyszínnel összekapcsoló tényező, még szuvenírek esetében sem. Ahogyan azt a BSGE fellebbezésének 28. pontjában elismeri, teljes mértékben lehetséges, hogy valamely, a vitatott védjeggyel jelölt emléktárgyat a neuschwansteini kastélyon kívül adjanak el. Már önmagában az, hogy e lehetőség fennáll, azt az érvet erősíti, amely szerint a vitatott védjeggyel jelölt áru forgalomba hozatalának helye nem minősül szükségszerűen olyan kapcsoló tényezőnek, amely ezen árut a neuschwansteini kastélyhoz köti.
42. Végül a forgalomba hozatal helye önmagában alkalmatlan a földrajzi származás bizonyítására, mivel valamely áru értékesítésének helye az áru tulajdonságainak, minőségének vagy egyéb jellemzőinek leírására nem alkalmas,(8) és következésképpen az érintett vásárlóközönség valamely áruhoz nem azon tény alapján társít tulajdonságokat, minőségi vagy egyéb jellemzőket, hogy azt meghatározott földrajzi helyen szerezte be. Ezzel szemben, az érintett vásárlóközönség teremthet ilyen kapcsolatot egy adott áru, valamint készítésének, vagy tervezésének és megrajzolásának helye között, azt feltételezvén, hogy az áru (többek között valamely technika, hagyomány vagy kézműves eljárás nyomán) bizonyos tulajdonságokkal, minőségi vagy egyéb jellemzőkkel rendelkezik abból eredően, hogy meghatározott földrajzi helyen készült vagy tervezték és rajzolták meg. Például, az érintett vásárlóközönség a limoges‑i porcelánhoz bizonyos tulajdonságokat társít, ezért a porcelánárut illetően a „Limoges” jelzés alkalmas a földrajzi származás leírására.
43. A jelen ügyben a BSGE nem állítja, hogy az érintett vásárlóközönség bizonyos tulajdonságokat, minőségi vagy egyéb jellemzőket társít vagy társíthatna a vitatott védjeggyel érintett árukhoz és szolgáltatásokhoz azon az alapon, hogy azokat a neuschwansteini kastélyban hozták forgalomba. Amint azt ugyanis a Törvényszék a megtámadott ítélet 27. pontjában megállapította, „a neuschwansteini kastély nem az általa értékesített emléktárgyakról, illetve az általa kínált szolgáltatásokról ismert”.
44. Ezen indokoknál fogva úgy vélem, hogy amikor a Törvényszék a megtámadott ítélet 27. pontjában kimondta, hogy a vitatott védjegy nem alkalmas az oltalma alá tartozó áruk és szolgáltatások földrajzi származásának feltüntetésére, nem alkalmazta tévesen a jogot a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának értelmezésére és alkalmazására vonatkozóan. Ennélfogva az első jogalap második részét el kell utasítani.
B. A második jogalapnak a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértésére alapított első részéről
45. A második jogalap első részében a BSGE lényegében arra hivatkozik, hogy azáltal, hogy a Törvényszék a megtámadott ítélet 41. és 42. pontjában kimondta, a vitatott védjegy alkalmas a megkülönböztetésre, megsértette a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontját, amennyiben önmagában az emléktárgyak „NEUSCHWANSTEIN” megjelöléssel való ellátása nem elegendő a vitatott védjeggyel érintett áruknak és szolgáltatásoknak a neuschwansteini kastély környékén értékesített, illetve nyújtott áruktól és szolgáltatásoktól való megkülönböztetéséhez.
46. Ráadásul a BSGE azt állítja, hogy a Törvényszék körkörös érvelést alkalmaz, mikor a megtámadott ítélet 41. pontjában megállapítja, hogy a NEUSCHWANSTEIN megjelölés nem csupán a kastélyt, mint muzeális helyet jelöli meg, hanem magát a vitatott védjegyet is. Ugyanez vonatkozik a megtámadott ítélet 42. pontjára, amelyben a Törvényszék azt mondta ki, hogy a vitatott védjegy lehetőséget ad arra, hogy oltalma alatt úgy hozzanak forgalomba árukat, illetve nyújtsanak szolgáltatásokat, hogy azok minőségét Bajorország szövetségi tartomány ellenőrizni tudja, noha ez nem a „NEUSCHWANSTEIN” megjelölés megkülönböztető jellegének egyik tulajdonsága, hanem az európai uniós védjegyként történő lajstromozásának következménye. Ezzel a Törvényszék előrevetíti azon kérdés eldöntését, mely szerint az említett megjelölést európai uniós védjegynek lehet‑e minősíteni, vagy sem.
47. Az EUIPO és Bajorország szövetségi tartomány úgy vélik, hogy a második jogalap első része elfogadhatatlan, amennyiben nem jogi kérdést vet fel, és annak elérésére irányul, hogy a Bíróság a „NEUSCHWANSTEIN” megjelölés megkülönböztető jellegének értékelését újból végezze el. Az EUIPO hangsúlyozza, hogy a kereskedelemben megszokott, hogy múzeumok, kulturális vagy turisztikai helyszíneken árusító cégek a helyszínek saját nevén hozzanak termékeket forgalomba, ezen elnevezéseket védjegyként használva.
48. Másodlagosan Bajorország szövetségi tartomány arra hivatkozik, hogy a második jogalap első része nem megalapozott. A Törvényszék ugyanis megállapította, hogy az érintett vásárlóközönség tisztában van azzal, hogy a turistalátványosságok és a múzeumok egyaránt olyan vállalkozásként működnek, amelyek nem csupán kulturális szórakoztató szolgáltatást nyújtanak, hanem létesítményük neve alatt termékeket készítenek és hoznak forgalomba fő szolgáltatásuk kiegészítéseképpen. Így tehát szerinte a Törvényszék azt is helyesen állapította meg a megtámadott ítélet 43. pontjában, hogy az érintett vásárlóközönség a vitatott védjegyet nem csak a kastélyra való utalásként, hanem legalábbis „az érintett áruk és szolgáltatások kereskedelmi származásának megjelöléseként is” érzékelte.
a) Az elfogadhatóságról
49. Ahogyan az EUIPO és Bajorország szövetségi tartomány, magam is úgy vélem, hogy azáltal, hogy a BSGE azt kifogásolja, hogy a Törvényszék azzal indokolta a „NEUSCHWANSTEIN” megjelölés megkülönböztetésre való alkalmasságát, hogy az nem csupán a kastélyt mint múzeumot jelöli, hanem magát a vitatott védjegyet is, az említett megjelölésnek – amely szerinte nem alkalmas a megkülönböztetésre, és amelyet az érintett vásárlóközönség csak mint a kastélyra történő utalást érzékelhet – a Bíróság általi újraértékelését próbálja elérni. Amint az a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatából kitűnik,(9) az ilyen érvelés – a tények és bizonyítékok elferdítésének esetét kivéve, amire a jelen ügyben nem hivatkoztak – fellebbezés tárgyát nem képezheti.
50. Ezzel szemben, amennyiben a BSGE azt rója fel a Törvényszéknek, hogy nem indokolta megfelelően azon megállapítását, mely szerint a vitatott védjegy alkalmas a megkülönböztetésre, ezzel olyan jogkérdést vet fel, amelyre a fellebbezésben hivatkozni lehet.(10)
b) Az ügy érdeméről
51. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a Törvényszék ítéletének indokolásából világosan és egyértelműen ki kell tűnnie a Törvényszék érvelésének oly módon, hogy az érdekeltek megismerhessék az általa hozott határozat indokait, a Bíróság pedig gyakorolhassa felülvizsgálati jogkörét.(11)
52. Véleményem szerint a megtámadott ítélet 41–43. pontjában foglalt indokolás a következő okok miatt nem tekinthető hiányosnak.
53. A megtámadott ítélet 41. pontja lényegében arra mutat rá, hogy a vitatott védjeggyel érintett áruk és szolgáltatások hétköznapi fogyasztásra szolgáló áruk, illetve a mindennapi élethez tartozó szolgáltatások, amelyektől az emléktárgyakat és az egyéb, turizmussal kapcsolatos szolgáltatásokat kizárólag megnevezésük útján lehet megkülönböztetni, amennyiben az nem csupán a kastélynak mint muzeális helynek, hanem magának a vitatott védjegynek a megjelölésére is szolgál. Ami a védjeggyel érintett árukat és szolgáltatásokat illeti, a Törvényszék kimondta, hogy a szóban forgó árukat nem a neuschwansteini kastélyon belül készítik, hanem csupán ott forgalmazzák őket, és nem az összes szóban forgó szolgáltatást nyújtják a helyszínen.
54. Az érintett áruk és szolgáltatások olyan hétköznapi fogyasztásra szolgáló áruknak, illetve a mindennapi élethez tartozó szolgáltatásoknak való minősítése, amelyektől az egyéb tárgyakat (szuvenírek) és turizmussal kapcsolatos szolgáltatásokat kizárólag megnevezésük útján lehet megkülönböztetni, ténymegállapításnak minősül, amelyet a BSGE fellebbezés keretében csak elferdítés esetén vitathat, amelyre nem hivatkozott. Ugyanez vonatkozik egyrészről arra a megállapításra, amely szerint a vitatott védjeggyel érintett áruk nem a neuschwansteini kastélyban készülnek, csak ott hozzák forgalomba őket, másrészről pedig arra, hogy a vitatott védjeggyel érintett szolgáltatások közül nem mindegyiket a helyszínen nyújtják.
55. Szemben azzal, amit a BSGE állít, a Törvényszék érvelése, amely abból áll, hogy a „NEUSCHWANSTEIN” megjelölés egyben a vitatott védjegy és azon kastély neve, ahol a védjeggyel érintett árukat és szolgáltatásokat forgalomba hozzák, nem körkörös.
56. Ha ugyanis a jelen ügyben a „NEUSCHWANSTEIN” megjelölés nem alkalmas az általa érintett áruk és szolgáltatások földrajzi származásának leírására, a priori semmi nem tiltja Bajorország szövetségi tartomány számára, hogy egy olyan muzeális hely európai uniós védjegyként történő lajstromozását kérje, amelynek ő a tulajdonosa. Ebben az esetben természetes, hogy a védjegy azonos a hely elnevezésével.
57. Ezt követően a megtámadott ítélet 42. pontjában a Törvényszék megállapította, hogy a „NEUSCHWANSTEIN” megjelölés nem alkalmas a vitatott védjeggyel érintett áruk és szolgáltatások leírására, megállapítását azon tényre alapítva, hogy kizárólag annak az érintett árukon és szolgáltatásokon való feltüntetése különbözteti meg ezeket más vállalkozások áruitól és szolgáltatásaitól.
58. Először is, ahogyan azt már a jelen indítvány 39. pontjában említettem, a Nizzai Megállapodás nem ismer „szuvenírek” elnevezésű áru‑ illetve szolgáltatásosztályt. Következésképpen, a Törvényszék helyesen tette, hogy azt vizsgálta, a „NEUSCHWANSTEIN” megjelölés az általa érintett, hétköznapi fogyasztásra szánt és a mindennapi élethez tartozó áruk és szolgáltatások, nem pedig a szuvenírek tekintetében leíró jellegű‑e.
59. A következetes ítélkezési gyakorlat szerint valamely európai uniós védjegy nem lehet leíró jellegű, csak akkor, ha „képes azoknak az áruknak, amelyek tekintetében a lajstromozást kérték, akként való azonosítására, mint amelyek valamely meghatározott vállalkozástól származnak, és így képes azokat más vállalkozások áruitól megkülönböztetni”(12).
60. A Törvényszék helytállóan állapította meg, hogy a „NEUSCHWANSTEIN” megjelölés „a hattyú új köve” jelentéssel bíró fantázianévként nem alkalmas a vitatott védjeggyel érintett áruk és szolgáltatások leírására, mivel jellemzőik tekintetében nem leíró jellegű, szemben például az energiahatékony árukra alkalmazott „ecoDoor” szómegjelöléssel.(13)
61. A jelen ügyben, az egyetlen kapcsolat, amely a BSGE szerint fennállhat a „NEUSCHWANSTEIN” megjelölés, valamint a vitatott védjeggyel érintett áruk és szolgáltatások között, az a forgalomba hozatal helyszíne, amely az azonos elnevezésű kastély környékét jelenti. Márpedig, amint azt a jelen indítvány 42. pontjában kifejtettem, a forgalomba hozatal helyszíne nem minősül a vitatott védjeggyel érintett áruk és szolgáltatások jellemzőjének.(14)
62. Jól követhető tehát a Törvényszék azon érvelése, mely szerint egyedül a nem leíró jellegű „NEUSCHWANSTEIN” megjelölés feltüntetése az (mivel azon kívül, hogy az érintett árukat és szolgáltatásokat az azonos elnevezésű kastélyon belül hozzák forgalomba, azokkal az érdekelt közönség szemében semmilyen kapcsolatban nincs), amely lehetővé teszi az érintett vásárlóközönség számára az érintett áruk és szolgáltatások más vállalkozások áruitól és szolgáltatásaitól való megkülönböztetését.
63. A megtámadott ítélet 43. pontjában a Törvényszék elvetette a BSGE és az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsa azon érveit, melyek szerint a „NEUSCHWANSTEIN” megjelölés reklámeszköz vagy reklámjelmondat lenne. Ezzel szemben azt állapította meg, hogy lehetővé teszi az érintett vásárlóközönség számára a vitatott védjeggyel érintett áruk és szolgáltatások kereskedelmi származásának megkülönböztetését, valamint a kastély meglátogatására való hivatkozást is. E kettős funkció ugyanis valamely muzeális hely tulajdonosa azon döntésének elkerülhetetlen következménye, hogy e helyszín nevét – egyáltalán nem tiltott módon – európai uniós védjegyként lajstromoztatja. Ebben az értelemben a Törvényszék alátámasztotta a „NEUSCHWANSTEIN” megjelölés megkülönböztetésre való alkalmasságát, amennyiben az lehetővé teszi az érintett vásárlóközönség számára, hogy Bajorország szövetségi tartományhoz társítsa a vitatott védjeggyel érintett árukat és szolgáltatásokat.
64. Ezen indokok alapján úgy vélem, hogy a második jogalap első részét el kell utasítani.
65. Ezen indokoknál fogva, a fellebbezés egyéb jogalapjait nem érintve, azt javasolom a Bíróságnak, hogy utasítsa el a fellebbezés első jogalapjának második részét, valamint második jogalapjának első részét.
2 1999. május 4‑i Windsurfing Chiemsee ítélet (C‑108/97 és C‑109/97, EU:C:1999:230, 25. pont). Lásd még ebben az értelemben: 2003. április 8‑i Linde és társai ítélet (C‑53/01–C‑55/01, EU:C:2003:206, 73. pont); 2003. május 6‑i Libertel ítélet (C‑104/01, EU:C:2003:244, 52. pont); 2003. október 23‑i OHIM kontra Wrigley ítélet (C‑191/01 P, EU:C:2003:579, 31. pont); 2004. február 12‑i Koninklijke KPN Nederland ítélet (C‑363/99, EU:C:2004:86, 54. pont); 2011. március 10‑i Agencja Wydawnicza Technopol kontra OHIM ítélet (C‑51/10 P, EU:C:2011:139, 37. pont); 2014. július 10‑i BSH kontra OHIM ítélet (C‑126/13 P, nem tették közzé, EU:C:2014:2065, 19. pont); 2017. július 6‑i Moreno Marín és társai ítélet (C‑139/16, EU:C:2017:518, 23. pont).
3 1999. május 4‑i Windsurfing Chiemsee ítélet (C‑108/97 és C‑109/97, EU:C:1999:230, 26. pont).
4 Lásd: 1999. május 4‑i Windsurfing Chiemsee ítélet (C‑108/97 és C‑109/97, EU:C:1999:230, 31–33. és 37. pont).
5 Lásd ebben az értelemben: 1999. május 4‑i Windsurfing Chiemsee ítélet (C‑108/97 és C‑109/97, EU:C:1999:230, 33. pont); Cosmas főtanácsnok Windsurfing Chiemsee egyesített ügyekre vonatkozó indítványa (C‑108/97 és C‑109/97, EU:C:1998:198, 35–37. pont).
6 Lásd: Cosmas főtanácsnok a Windsurfing Chiemsee egyesített ügyekre vonatkozó indítványa (C‑108/97 és C‑109/97, EU:C:1998:198, 35. pont).
7 Lásd: 1999. május 4‑i Windsurfing Chiemsee ítélet (C‑108/97 és C‑109/97, EU:C:1999:230, 36. és 37. pont).
8 Lásd: 2011. március 10‑i Agencja Wydawnicza Technopol kontra OHIM ítélet (C‑51/10 P, EU:C:2011:139, 50. pont).
9 Lásd: 2000. július 4‑i Bergaderm és Goupil kontra Bizottság ítélet (C‑352/98 P, EU:C:2000:361, 35. pont); 1994. szeptember 26‑i X kontra Bizottság végzés (C‑26/94 P, EU:C:1994:346, 13. pont); 2012. március 9‑i Atlas Transport kontra OHIM végzés (C‑406/11 P, nem tették közzé, EU:C:2012:136, 32. pont).
10 Lásd: 2011. július 5‑i Edwin kontra OHIM ítélet (C‑263/09 P, EU:C:2011:452, 63. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
11 Lásd: 2010. október 14‑i Deutsche Telekom kontra Bizottság ítélet (C‑280/08 P, EU:C:2010:603, 136. pont); 2013. január 24‑i 3F kontra Bizottság ítélet (C‑646/11 P, nem tették közzé, EU:C:2013:36, 63. pont).
12 Lásd: 1999. május 4‑i Windsurfing Chiemsee ítélet (C‑108/97 és C‑109/97, EU:C:1999:230, 46. pont). Lásd még ebben az értelemben: 2002. június 18‑i Philips ítélet (C‑299/99, EU:C:2002:377, 35. pont); 2003. április 8‑i Linde és társai ítélet (C‑53/01–C‑55/01, EU:C:2003:206, 40. pont); 2003. május 6‑i Libertel ítélet (C‑104/01, EU:C:2003:244, 62. pont).
13 Lásd: 2014. július 10‑i BSH kontra OHIM ítélet (C‑126/13 P, nem tették közzé, EU:C:2014:2065, 24–27. pont).
14 Felhívom a figyelmet arra az átfedésre, amely a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának alkalmazási köre között áll fenn, abban az értelemben, hogy egy leíró jellegű megjelölés nem lehet megkülönböztető jellegű. Lásd: 2004. február 12‑i Koninklijke KPN Nederland ítélet (C‑363/99, EU:C:2004:86, 67., 85. és 86. pont); 2011. március 10‑i Agencja Wydawnicza Technopol kontra OHIM ítélet (C‑51/10 P, EU:C:2011:139, 46. és 47. pont).

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság