text:
IV/00197/2016
. IV/00197/2016
Az ügy tárgya: a Debreceni Ítélőtábla Bf.III.807/2014/62. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (tisztességes eljáráshoz való jog sérelme a vádalku jogintézményével összefüggésben)
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Debreceni Ítélőtábla Bf.III.807/2014/62. számú ítélete, valamint a Debreceni Törvényszék 6.B.696/2012/111. számú elsőfokú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó álláspontja szerint a mentelmi jogát az arra jogosult nem függesztette fel, így a mentelmi jogának felfüggesztése hiányában lefolytatott büntetőeljárás és a támadott határozatok sértik a bírói függetlenség alapelvét és Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdését.
Az indítványozó álláspontja szerint az a körülmény, hogy Be. 192. § (1) bekezdében foglalt nyomozati alku intézménye feletti bírói kontroll lehetősége nem biztosított, illetve az e körbe tartozó iratok nemzeti minősített adatot képeznek, sérti a védelemhez való jogot, a fegyverek egyenlőségének elvét és a tisztességes eljáráshoz való jogot.
Az indítványozó álláspontja szerint az a körülmény, hogy az eljárás során a hatóságok számos alkalommal megsértették a védői titkot, majd az így beszerzett bizonyítási eszközöket felhasználták, sérti a védelemhez való jogot, a tisztességes eljáráshoz való jogot, valamint az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) és (3) bekezdésébe ütközik.
Az indítványozó álláspontja szerint az ügyben vádalkut kötött személy gyanúsítotti kihallgatása során meghatalmazott védője - az értesítések nem megfelelő volta miatt - több ízben távol maradt, majd a védői jogok korlátozásával beszerzett vallomásokat az eljárásban bizonyítási eszközként felhasználták. Az indítványozó álláspontja szerint a nyomozati tanúkihallgatások során az ügyész nem, vagy nem megfelelően figyelmeztette a tanúkat, majd az így beszerzett bizonyítási eszközöket szintén felhasználták, továbbá az eljárt bíróságok a védelem által előterjesztett bizonyítási indítványok mindegyikét elutasították, illetve a Legfőbb Ügyészség BF.3056/2012. számú indítványát nem kézbesítették részére.
Az indítványozó álláspontja szerint a támadott határozatok ezért is sértik a fegyveregyenlőséget, a tisztességes eljáráshoz való jogot és az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) és (3) bekezdésébe ütköznek.
Az indítványozó álláspontja szerint a bírói minőség a terhére többször is értékelésre került a minősítés és a büntetétéskiszabás során, ami sérti a kétszeres értékelés tilalmát és az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésbe ütközik, figyelemmel az Alaptörvény Q) cikk (2) bekezdésében foglaltakra..
a Debreceni Ítélőtábla Bf.III.807/2014/62. számú ítélete
a Debreceni Törvényszék 6.B.696/2012/111. számú ítélete
IV_197_5_2016_ind_kieg.pdf IV_197_0_2016_inditvany.pdf
A határozat száma: 3206/2016. (X. 17.) AB végzés
Az ABH 2016 tárgymutatója: Alaptörvényben biztosított jog sérelme (mint az alkotmányjogi panasz feltétele); alkotmányjogi panasz és a jogsérelem; bizonyítékok felülmérlegelése; bírói függetlenség; együttműködő terhelt; fegyverek egyenlőségének elve; kétszeres értékelés tilalma (ne bis in idem); mentelmi jog felfüggesztése; védelemhez való jog
A határozat kelte: Budapest, 10/11/2016
2016.10.04 9:00:00 1. öttagú tanács
3206_2016 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság tanácsa alkotmányjogi panasz tárgyában – dr. Juhász Imre és dr. Sulyok Tamás alkotmánybírók különvéleményével – meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a Debreceni Törvényszék 6.B.696/2012/111. számú ítélete és a Debreceni Ítélőtábla Bf.III.807/2014/62. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó jogi képviselője útján az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz.
[2]	Az ellene folytatott büntetőeljárásban az indítványozót a Debreceni Törvényszék 6.B.696/2012/111. számú ítéletében 8 rendbeli hivatali vesztegetés elfogadásának bűntette miatt halmazati büntetésül 10 év szabadságvesztésre, egymillió-ötszázezer forint pénzbüntetésre és 8 év időtartamú, az egyetemi jogi diplomához kötött foglalkozástól eltiltásra, továbbá 8 év közügyektől eltiltásra ítélte. Egyben a vádlottal szemben hárommillió-háromszázezer forint összegben vagyonelkobzást rendelt el. A három rendbeli társtettesként elkövetett közokirat-hamisítás bűntette miatt ellene emelt vád alól felmentette. A másodfokon eljáró Debreceni Ítélőtábla Bf.III.807/2014/62. számú ítéletével az első fokú bíróság ítéletét megváltoztatta, és a kiszabott szabadságvesztés tartamát 12 évre, míg az egyetemi diplomához kötött foglalkozástól eltiltást végleges hatályúra, a közügyektől eltiltás tartamát pedig 10 évre súlyosította.
[3]	Az indítványozó beadványában a Debreceni Törvényszék 6.B.696/2012/111. számú ítélete és a Debreceni Ítélőtábla Bf.III.807/2014/62. számú ítélete alaptörvény-ellenességét állította. Indokait az alábbiak szerint fejtette ki.
[4]	1.1. Az indítványozó kifogásolja, hogy mentelmi jogát az arra jogosult nem függesztette fel, így a mentelmi jog felfüggesztése nélkül vele szemben lefolytatott büntetőeljárás és a bíróságok bűnösséget megállapító ítéletei ellentétesek az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdéséből fakadó bírói függetlenség és tisztességes eljáráshoz való jog követelményeivel.
[5]	A kapcsolódó jogszabályi rendelkezések [a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 551. § (1)–(2) bekezdései, 552. § (1) bekezdése; a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény 5. § (1) és (3) bekezdései; a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 2. § (1) és (3) bekezdései; az országgyűlési képviselők jogállásáról szóló 1990. évi LV. törvény 5. § (1) és (7) bekezdései; az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 74. § (2) bekezdése, 77. § (4) bekezdése] elemzése alapján az indítványozó úgy véli, hogy az ügyében 2011. december 15-én kelt köztársasági elnöki határozat ezen rendelkezésekből fakadó követelményeknek sem formailag, sem tartalmilag nem felel meg. A határozat szövegéből ugyanis önmagában nem állapítható meg, hogy vonatkozásában milyen ügyre, milyen bűncselekményre tartalmaz rendelkezést. Utal rá az indítványozó, hogy ezt a hiányosságot észlelhette utóbb a Kecskeméti Városi Bíróság, amikor a 2012. március 28-án kelt végzésével a mentelmi jog felfüggesztésének hiánya miatt utasította el az indítványozó előzetes letartóztatásának az elrendelésére irányuló indítványt. Ezért történt továbbá, hogy az Országos Bírósági Hivatal kezdeményezése alapján 2012. július 6-án Magyarország köztársaság elnöke újabb határozatban hozott döntést az indítványozó mentelmi jogának a felfüggesztéséről.
[6]	Az indítványozó álláspontja szerint mivel a köztársasági elnök 2011. december 15-én kelt határozata sem alakilag, sem tartalmilag nem felel meg az akkor hatályos jogszabályi előírásoknak, ezért azzal nem került sor mentelmi jogának a felfüggesztésére. A mentelmi joggal összefüggő garanciális szabályok figyelmen kívül hagyása pedig a bírói függetlenség és a tisztességes eljáráshoz való jog követelményeivel ellentétes ítélet meghozatalát eredményezték.
[7]	1.2. Úgy véli az indítványozó, hogy az ellene folytatott büntetőeljárásban sérült az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) és (3) bekezdéséből fakadó védelemhez való joga, a fegyverek egyenlőségének követelménye, és ezáltal a tisztességes eljáráshoz való joga is. A sérelem abból fakad, hogy az adott büntetőeljárásba terheltként bevont egyik személy és a hatóságok által a Be. 192. § (1) bekezdése alapján megkötött nyomozati alku tartalmát az indítványozó és védője a büntetőeljárásban nem ismerhette meg. A nyomozást megszüntető határozatban ugyanis – amely iratot az indítványozó és a védője is megismerte – csak a kapcsolódó bűncselekmény megnevezése, a megszüntetés ténye és annak dátuma szerepel, azonban az érintett és a hatóság közötti megállapodásról és annak tartalmáról a védelem nem juthatott információhoz.
[8]	Az indítványozó kifogásait az ügyében hozott ítéleteket érintően túl, a jogintézménnyel és a vonatkozó jogszabályi környezettel összefüggésben is kifejti. Alkotmányossági szempontból aggályosnak tartja, hogy nincsenek pontosan rögzített szabályok a megállapodás megkötésére, és nem érvényesül bírói kontroll a nyomozás megszüntetések azon esetei felett, amelyek oka a terhelt együttműködése a hatóságokkal. Ezen garanciális szempontoknak az érvényesítését szükségesnek tartaná ahhoz, hogy biztosítva legyen a megállapodás tisztességessége, ellenőrizhető legyen az abban részes terhelt előadásának a hitelessége. Ilyen módon lenne megelőzhető tehát, hogy a megállapodás megkötésében érdekelt terhelt az enyhébb büntetés reményében a hatóságokat félrevezesse.
[9]	Álláspontja szerint az ellene folytatott büntetőeljárásban az együttműködő terhelt nyilatkozatát nem támasztották alá egyéb objektív bizonyítékok, vallomása önmagában szolgáltatott alapot a hatóságokkal kötött megállapodáshoz, majd ez a vallomás vált az ügyben a legfontosabb bizonyítékká. A hiányolt garanciális szempontok nélkül azonban erősen kétséges, hogy az együttműködő terhelt állításai mennyiben megbízhatóak. Ezt, vagyis az együttműködő terhelt szavahihetőségét, állításainak a valóságtartalmát ennek ellenére az eljáró bíróságok nem vizsgálták kellő körültekintéssel. Ezért is különösen aggályos, hogy a védelemnek az eljárásban nem volt lehetősége, hogy megismerje az együttműködő terhelttel kötött megállapodás teljes tartalmát, és azzal összefüggésben esetlegesen kérdéseket, kifogásokat fogalmazzon meg. Mindezek miatt nem érvényesült az adott eljárásban a fegyverek egyenlőségének a követelménye, és sérült az indítványozó védelemhez való joga.
[10]	1.3. Az indítványozó sérelmezi, hogy a büntetőeljárás során eljárt hatóságok a védői titkot számos alkalommal megsértették, és az ilyen módon beszerzett bizonyítékokat bizonyítási eszközként felhasználták. Az ügy indítványozótól eltérő egyik terheltje a vád tárgyává tett büntetőügy alapjául szolgáló ügyben védőként járt el. Erre figyelemmel már az első fokú bíróság megállapította, hogy ezen terhelt vallomásainak és nyilatkozatainak azon részletei, amelyek védői titokkörbe tartoznak, nem tehetők a büntetőeljárás anyagává. Az indítványozó szerint azonban az eljárás során nem voltak teljes mértékben figyelmen kívül hagyhatók ez említett körbe tartozó állítások, azok keveredtek az érintett terhelt azon állításaival, amelyek az eljárásban figyelembe vehetők voltak, és amelyekre a hatóságok a döntéseiket alapították. Hozzáteszi az indítványozó, hogy az eljáró bíróságok nem határozták meg kellő alapossággal a védői titok körébe tartozó állításokat, így azok emiatt sem voltak egyértelműen elválaszthatók a bizonyítékként felhasználható egyéb állításoktól. Ilyen módon a védői titok körébe tartozó információk is alapul szolgáltak a döntéshozatalhoz. Más állításokat a bíróságok azért nem tekintettek a védői titok körébe tartozónak, mert azok a védő jogellenes magatartásával összefüggésben hangzottak el. A bíróságok úgy értékelték, hogy a magatartás jogellenessége felmentést ad a védői titokkal összefüggő tilalom alól. Az indítványozó azonban kifejti, hogy hiába volt a terhelt védő magatartása jogellenes, ha arról nincs jogerős bírósági ítélet, a titoktartási kötelezettség alól nem mentesül. A bíróságok az indítványozó szerint téves logikát követve, részben a védői titok körébe tartozó információkra alapították döntéseiket. Az indítványozó a tisztességes eljáráshoz való jogból fakadó követelményekkel ellentétesnek tartja azt is, hogy a védői titok körébe tartozó és ezért a bizonyítékok köréből kizárt nyilatkozatokkal összefüggésben az eljárás egyéb résztvevői által tett vallomásrészek és nyilatkozatok az eljárás során felhasználhatók voltak. Azok közvetítésével ugyanis a bizonyításból kizárt állítások figyelembe vételére is sor került.
[11]	A bírósági ítéletek az indítványozó megítélése szerint mindezért ellentétesek az Alaptörvény XXVIII. cikkének (1) és (3) bekezdéseivel. Kifejti továbbá az indítványozó, hogy a bíróságok eljárása és döntései az Emberi Jogok Európai Bíróságának (a továbbiakban: EJEB) gyakorlatával sem állnak összhangban.
[12]	1.4. Szintén az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) és (3) bekezdéseit, vagyis a tisztességes eljáráshoz és a védelemhez való jogot sértő ítélethozatalra vezetett az indítványozó szerint az, hogy a büntetőügy másik terheltjének a kihallgatásáról a meghatalmazott védő az értesítésekkel összefüggő hiányosságok és esetleges mulasztások következtében több ízben távol maradt, majd a védelemhez való jog korlátozásával beszerzett vallomásokat a hatóságok bizonyítékként használták fel. Az indítványozó ennek azért tulajdonít különös jelentőséget, mert úgy véli, hogy amennyiben kirekesztették volna ezen jogellenesen beszerzett bizonyítékokat, nem lett volna olyan törvényes bizonyíték, amelyre mentelmi jogának a felfüggesztését alapítani lehetett volna.
[13]	1.5. Az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdése szerinti tisztességes eljáráshoz való jog sérelmét eredményezi továbbá az indítvány értelmében az, hogy a nyomozás során elvégzett tanúkihallgatások alkalmával az ügyész nem vagy nem megfelelően figyelmeztette a tanúkat a vallomástétel akadályaira, az ilyen módon beszerzett vallomásokat ugyanakkor az eljárásban a hatóságok bizonyítékként vették figyelembe.
[14]	1.6. Alaptörvény-ellenességre vezetett az indítványozó szerint esetében az is, hogy a védelem által előterjesztett bizonyítási indítványokat a bíróságok kivétel nélkül elutasították, valamint a Legfőbb Ügyészség 2012. december 12-én kelt indítványát a védelemnek megfelelő időben nem kézbesítették. Mindez a fegyverek egyenlőségének követelményével ellentétes, az indítványozó tisztességes eljáráshoz való jogát sértő, ezért az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) és (3) bekezdéseivel szemben álló ítélethozatalt eredményezett. Részletesen kifejti az indítványozó azt is, hogy a bíróságok eljárása ebben az összefüggésben miért volt ellentétes az EJEB gyakorlatával.
[15]	1.7. Az indítványozó végül kifogásolja, hogy bírói tisztségét az eljárásban többször is, mind a cselekmény minősítése, mind a büntetéskiszabás során a terhére értékelték, aminek következtében az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdéséből fakadó kétszeres értékelés tilalmával ellentétes ítélet született.
[16]	2. Az indítványozó a beadványát az Alkotmánybíróság felhívása nyomán kiegészítette.
[17]	Abban a mentelmi jog felfüggesztésével kapcsolatos kifogását érintően kifejtette, hogy az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló büntetőügyben az ügyészség, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács és az Országos Bírósági Hivatal eljárása kiüresítette a Köztársasági Elnök tárgybeli jogkörét, a köztársasági elnöki határozat pedig „a megfelelő alakiságot nélkülöző és tartalmilag is hiányos” döntés. A mentelmi jog felfüggesztésével összefüggő jogtalanságok következményeit azonban az eljáró bíróságok nem vonták le, így a tisztességes eljáráshoz való jognak nem megfelelő büntetőeljárás eredményeként hoztak ítéletet.
[18]	Az eljárásban együttműködő terhelt nyilatkozatai kapcsán az indítványozó megerősítette azon sérelmét, hogy az együttműködés keretében a hatóságok és a terhelt között létrejött megállapodást a védelem nem ismerhette meg. Álláspontja szerint ezért sérült a védelemhez való jog, különösen pedig a fegyveregyenlőség elve. Álláspontja szerint a védelemhez való jog alapján a védelem igényt tarthat a nyomozati alkuval kapcsolatos iratok megismerésére még akkor is, ha azok minősített adatot tartalmaznak. Erre azonban a konkrét esetben nem volt lehetőség. Az indítvány ezen elemével összefüggésben azt is sérelmezi az indítványozó, hogy a bíróságok a védelem által előterjesztett bizonyítási indítványokat kivétel nélkül elutasították, valamint a Legfőbb Ügyészség fent említett indítványát nem kézbesítették számára.
[19]	Megerősítette az indítványozó azon kifogását is, hogy az ellene folytatott büntetőeljárásban a hatóságok a védői titok körébe tartozó állításokat vettek figyelembe és értékeltek bizonyítékként, ami ugyancsak a tisztességes eljáráshoz való jog sérelmét valósította meg.
[20]	Azonos eredményre vezettek a hatóságok azon szabályszegései is, amelyek az eljárás másik terheltje védőjének az értesítésével voltak kapcsolatosak. A hatóságok nem megfelelő eljárása következtében ugyanis ez a védő az eljárási cselekményeknél több alkalommal nem volt jelen. A védő távollétében beszerzett bizonyítékokat azonban az eljáró hatóságok bizonyítási eszközként felhasználták, és ezáltal nem csupán a védelemhez való jog, hanem a tisztességes eljáráshoz való jog megsértését is megvalósították.
[21]	Fenntartotta az indítványozó azokat a kifogásait is, amelyek a büntetőeljárásban kihallgatott tanúkat érintően a figyelmeztetési szabályok megszegésével kapcsolatosak. Ezen szabályok ugyanis a tisztességes eljárás garanciáját jelentik, így megszegésük az alapjog megsértésére vezetett.
[22]	Végül az indítványozó az alkotmányjogi panasz azon elemét is megerősítette, amelyben a kétszeres értékelés tilalmának a megsértését kifogásolja.
[23]	3. Az Alkotmánybíróság mindenekelőtt azt vizsgálta, hogy az alkotmányjogi panasz befogadható-e, vagyis megfelel-e az Abtv.-ben foglalt, a panaszok befogadhatóságára vonatkozó kritériumoknak.
[24]	3.1. A befogadhatóság formai feltételeit vizsgálva az Alkotmánybíróság arra a következtetésre jutott, hogy az indítvány megfelel az alkotmányjogi panasszal szemben támasztott formai követelményeknek.
[25]	Az Abtv. 30. § (1) bekezdése értelmében az alkotmányjogi panaszt a sérelmezett döntés kézbesítésétől számított hatvan napon belül kell benyújtani az ügyben első fokon eljárt bírósághoz címezve. A bíróság tájékoztatása szerint az indítványozó a támadott másodfokú határozatot 2015. december 1-jén vette kézhez. Mivel alkotmányjogi panaszát 2016. január 27-én adta postára, az előterjesztésre nyitva álló határidőt megtartotta.
[26]	Az alkotmányjogi panasz az Abtv. 52. § (1) bekezdésében foglalt további formai követelményeknek is megfelel, mert megjelöli az Alkotmánybíróság hatáskörét megalapozó törvényi rendelkezést (az Abtv. 27. §-át) és az Alaptörvény sérülni vélt rendelkezéseit [XXVIII. cikk (1) és (3) bekezdés], valamint azokkal összefüggésben a sérelem lényegét. Meghatározza továbbá az Alkotmánybíróság által vizsgálandó konkrét bírói döntést, okfejtést tartalmaz annak alaptörvény-ellenességéről, valamint kifejezett kérelmet fogalmaz meg a bírósági ítéletek megsemmisítésére.
[27]	3.2. Az Abtv. 56. § (2) bekezdése alapján a befogadhatóságról dönteni jogosult tanács mérlegelési jogkörében vizsgálja az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának törvényben előírt tartalmi feltételeit, különösen az Abtv. 27. § szerinti érintettséget, a jogorvoslat kimerítését, valamint az Abtv. 29–31. § szerinti tartalmi követelményeket. Ezeket a feltételeket vizsgálva az Alkotmánybíróság az alábbi következtetésekre jutott.
[28]	Az indítványozó az Abtv. 27. §-a, illetve az Abtv. 51. § (1) bekezdése szerint jogosultnak tekinthető, és figyelemmel arra, hogy az alapul szolgáló büntetőeljárásban terheltként szerepelt, nyilvánvalóan érintett is.
[29]	Az Abtv. 27. § b) pontjában foglaltak szerint bírói döntéssel szemben alkotmányjogi panasz akkor terjeszthető elő, ha az indítványozó a jogorvoslati lehetőségeit kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincsen számára biztosítva. Az indítványozó a jelen alkotmányjogi panaszt fellebbezési lehetőségének kimerítését követően, a bíróság jogerős ítéletével szemben terjesztette elő, így az alkotmányjogi panasz megfelel az Abtv. 27. § e körben előírt feltételeinek.
[30]	Az Abtv. 29. §-a alapján az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának további feltétele, hogy az indítvány a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség lehetőségét vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést vessen fel. E két feltétel alternatív jellegű, így az egyik fennállása önmagában is megalapozza az Alkotmánybíróság érdemi eljárását {erről lásd: 3/2013. (II. 14.) AB határozat, Indokolás [30], illetve 34/2013. (XI. 22.) Indokolás [18]}. A feltételek meglétének a vizsgálata az Alkotmánybíróság mérlegelési jogkörébe tartozik. Jelen esetben az indítványozó kifogásai kapcsán az Alkotmánybíróság az alábbiakat állapította meg.
[31]	3.2.1. Az indítványozó előadása szerint mentelmi jogának a felfüggesztése tárgyában 2011. december 15-én olyan határozat született, amely nem felelt meg az irányadó jogszabályi előírásoknak, ezért úgy véli, hogy mentelmi jogának a felfüggesztése nem realizálódott. Azzal, hogy a hatóságok a büntetőeljárást ennek ellenére megindították és lefolytatták ellene, az Alaptörvény rendelkezéseivel ellentétes, a tisztességes eljáráshoz való jogot sértő ítéletek születtek.
[32]	Az indítványozó kifogásai alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a bíró mentelmi jogának a felfüggesztését szabályozó rendelkezések nem tartalmaznak egységes formai előírásokat. A második, 2012. július 6. napján kelt köztársasági elnöki határozat tartalmazza, hogy milyen bűncselekmény miatt és mely büntetőeljárás keretében függeszti fel az eljáró bíró mentelmi jogát. Amennyiben közjogi tisztséget betöltő személlyel szemben kívánja a hatóság a büntetőeljárást megindítani, a Be. 551. § (1) bekezdésében rögzített követelmény: az érintett mentelmi jogának a felfüggesztése. A köztársasági elnök pedig a 2011. december 15-én hozott határozatával ezt realizálta az indítványozó tekintetében. A mentelmi jog felfüggesztéséről szóló határozatot a büntetőeljárásban a bíróságok tartalmának megfelelően értelmezték. Ennek következtében az indítványozó által kifogásolt köztársasági elnöki határozatot érintően nem volt beazonosítható olyan tartalmi hiba vagy hiányosság, amely felvetné az összefüggő büntetőeljárásban hozott bírói ítéleteket érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség lehetőségét, vagy azokkal összefüggésben alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdésnek lenne tekinthető. Ennek hiányában az adott indítványi elem kapcsán nem volt helye az Alkotmánybíróság érdemi vizsgálatának.
[33]	3.2.2. Az indítványozó sérelmezte, hogy az ellene folytatott büntetőeljárásba terheltként bevont egyik személy és a hatóságok által a Be. 192. § (1) bekezdése alapján megkötött nyomozati alku tartalmát sem ő, sem a védője nem ismerhette meg. Ezért úgy véli, hogy a büntetőeljárásban sérült az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) és (3) bekezdéséből fakadó védelemhez való joga, a fegyverek egyenlőségének követelménye, és ezáltal a tisztességes eljáráshoz való joga is.
[34]	Az indítványozó kifogásait az ügyében hozott ítéleteken túl a nyomozás megszüntetését az együttműködő terhelt esetében lehetővé tevő jogintézménnyel és a vonatkozó jogszabályi környezettel összefüggésben is megfogalmazta. Alkotmányossági szempontból aggályosnak tartja ugyanis, hogy nincsenek pontosan rögzített szabályok a megállapodás megkötésére, és nem érvényesül bírói kontroll a nyomozás megszüntetések azon esetei felett, amelyek oka a terhelt együttműködése a hatóságokkal.
[35]	Az Alkotmánybíróság a büntetőeljárásban a hatóságok és a terhelt együttműködését, valamint az annak következményeit szabályozó rendelkezéseket eddig nem vetette alá alkotmányossági vizsgálatnak. Úgy ítélte meg ugyanakkor, hogy az indítványozó előadása sem mutatott rá a kapcsolódó szabályokkal összefüggésben olyan konkrét alkotmányossági problémára, amely a jogintézmény szabályozásának, vagy ezen szabályok alkalmazásának az Alaptörvénnyel való összhangját megkérdőjelezte volna. Az indítványozó ugyanis azt kifejtette a beadványában, hogy a vonatkozó szabályozásból megítélése szerint mely garanciális rendelkezések hiányoznak, de azt nem támasztotta alá alkotmányjogi érveléssel, hogy ezek a hiányosságok pontosan miért eredményeznek alaptörvény-ellenes állapotot.
[36]	Az indítványozó megfogalmazta aggályait a konkrét esetben érintett együttműködő terhelt szavahihetősége és vallomásának a hitelt érdemlő jellege kapcsán is, valamint azzal összefüggésben kifogásolta, hogy az együttműködő terhelt és a hatóságok között létrejött megállapodást és annak tartalmát a védelem teljes terjedelmében nem ismerhette meg.
[37]	Az indítványozó előadásának értékelésekor az Alkotmánybíróság a konkrét eset egyedi körülményein túl az érintett jogintézmény céljából indult ki. A terhelt ellen indított büntetőeljárást a hatóság a terhelt együttműködése okán olyan esetben szünteti meg, amikor annak eredményeként bűnüldözési, vagy nemzetbiztonsági érdekből fontos információkhoz jut. Ezzel egyúttal az állam lemond az együttműködő terhelt által elkövetett cselekmény vonatkozásában az állami büntető igény érvényesítéséről. A hatóság döntése elsődlegesen az együttműködő terhelt alapvető jogait érintően eredményez változást. A hatóság és a terhelt együttműködése ugyanakkor szükségszerűen kihat azon terhelt helyzetére is, akivel szemben folyó büntetőeljárásban az együttműködő terhelt által közölt információkat a hatóság felhasználja. Ezen eljárásban a terheltnek lehetőséget kell kapnia arra, hogy az együttműködő terhelt és a hatóság megállapodásából származó információkat abban a körben, amelyben azokat az ellene folyó eljárásban felhasználják, megismerje. A terhelt ezen igénye az Alaptörvény XXVIII. cikk (3) bekezdésében rögzített védelemhez való jogból fakad.
[38]	Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlatában a jogállami büntetőeljárás korlátozhatatlan minősége az eljárás tisztessége, amelynek egyik eleme az a követelmény, hogy a terhelt védelemhez való joga hatékonyan érvényesüljön {17/2005. (IV. 28.) AB határozat, ABH 2005, 175, 185.; 14/2004. (V. 7.) AB határozat, ABH 2004, 241, 255.; 8/2013. (III. 1.) AB határozat, Indokolás [27]–[28]}. A büntetőeljárás teljes egészében alkotmányosan elismert védelemhez fűződő jog nem jelenti annak alkotmányos kötelezettségét, hogy az alapjog az egyes eljárási szakaszokban azonos tartalommal és egységes részletszabályokkal érvényesüljön. Az Alkotmánybíróság épp ezért megállapította, hogy „a nyomozás feladatainak teljesíthetősége miatt a fegyverek egyenlőségének alkotmányos elve a büntetőeljárás nyomozási szakaszában csak korlátozásokkal érvényesülhet. […] A védelemhez fűződő jog keretében elismert […] részjogosítványok korlátozását a nyomozás befejezését követően a Be. 193. § (1) bekezdésében foglalt szabály oldja fel, amelynek értelmében a nyomozás befejezésekor a védő a beszerzett bizonyítékokat, a nyomozás összefűzött iratait annak mellékleteivel együtt megtekintheti, azokról másolatot kérhet, a nyomozás kiegészítését indítványozhatja, és egyéb észrevételeket tehet.” {Lásd részletesen: 8/2013. (III. 1.) AB határozat, Indokolás [27]–[28]}.
[39]	A védelemhez való jog korlátozhatósága tehát az Alkotmánybíróság gyakorlata értelmében a büntetőeljárás egyes szakaszaiban eltérő, legteljesebb mértékben a bírósági tárgyalás szakaszában érvényesül. Felmerül tehát az alapjogi sérelem reális lehetősége, ha a védelem az eljárás bírósági szakaszában nem kap lehetőséget arra, hogy a bizonyítékokat, ezek között adott esetben a hatóságokkal együttműködő terhelttől származó információkat megismerje. A védelemhez való jogból fakadó megismerési igény ugyanakkor nem korlátlan, annak az adott büntetőeljárás szab kereteket. A védelem ennek megfelelően jogosult tudomást szerezni az együttműködő terhelttől származó valamennyi olyan információról, amelyet az adott büntetőeljárásban bizonyítékként felhasználnak. Nem fűződik ugyanakkor igazolható alkotmányos érdeke a terheltnek és védőjének ahhoz, hogy az együttműködő terhelt és a hatóság által kötött megállapodás tartalmát a bizonyítékként felhasznált információkon túl, valamennyi egyéb részletére kiterjedően megismerje.
[40]	Jelen esetben az indítványozó kifogása az volt, hogy nem ismerhette meg az együttműködő terhelt és a hatóság megállapodásának teljes tartalmát. Kifogásához ugyanakkor nem fűzött olyan érdemi indokolást, amellyel azt igazolta volna, hogy ennek következtében olyan információktól is elesett, amelyek az adott eljárásban érvényesülő védelemhez való jog gyakorlásában akadályozták volna. A megismerés hiánya ezért az Alkotmánybíróság megítélése szerint nem vetette fel az indítványozó tisztességes eljáráshoz való jogának, illetőleg a védelemhez való jogának a sérelmét, és nem indokolta az Alkotmánybíróság érdemi vizsgálatát.
[41]	3.2.3. Az indítványozó azon kifogásával összefüggésben, hogy az ellene folytatott büntetőeljárásban a védői titok körébe tartozó nyilatkozatokat használtak fel bizonyítékként a hatóságok, az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az nem a bizonyítékok beszerzésének a módjára, hanem azok figyelembe vételére, a bizonyítékok értékelésére vonatkozik. Maga az indítványozó is utal rá, hogy már az első fokú bíróság megállapította, hogy azon terhelti vallomásrészletek és nyilatkozatok, amelyek védői titokkörbe tartoznak, nem tehetők a büntetőeljárás anyagává. Az indítványozó állítása szerint a bíróságok ennek ellenére vettek figyelembe olyan megállapításokat, amelyek ezen kirekesztett bizonyítékokkal voltak összefüggésbe hozhatók. Ezért az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítványozónak a jelen végzés Indokolásának [4] bekezdésében részletezett sérelmei arra irányulnak, hogy a bizonyítékok meghatározott körének a törvényességét az Alkotmánybíróság a rendes bíróságokhoz képest eltérően értékelje.
[42]	Hasonló tartalmúnak tekintette az Alkotmánybíróság az indítványozó azon kifogásait is, amelyeket jelen döntés Indokolásának [10] bekezdésében, valamint az Indokolás [13]–[14] bekezdéseiben ismertetett. Az indítványozó ezen körbe tartozó sérelmei szerint a büntetőeljárás során eljárt hatóságok a védői titkot számos alkalommal megsértették, és az ilyen módon beszerzett bizonyítékokat bizonyítási eszközként felhasználták, továbbá a védői titok körébe tartozó és ezért a bizonyítékok köréből kizárt nyilatkozatokkal összefüggésben az eljárás egyéb résztvevői által tett vallomásrészeket és nyilatkozatokat az eljárás során szintén bizonyítékként vették figyelembe. A nyomozás során elvégzett tanúkihallgatások alkalmával, továbbá az ügyész nem vagy nem megfelelően figyelmeztette a tanúkat a vallomástétel akadályaira, valamint a védelem által előterjesztett bizonyítási indítványokat a bíróságok kivétel nélkül elutasították, és megfelelő időben nem kézbesítették a Legfőbb Ügyészség 2012. december 12-én kelt indítványát sem a védelemnek.
[43]	A bírósági ítéletek az indítványozó megítélése szerint mindezért ellentétesek az Alaptörvény XXVIII. cikkének (1) és (3) bekezdéseivel. Kifejti továbbá az indítványozó, hogy a bíróságok eljárása és döntései az EJEB gyakorlatával sem állnak összhangban.
[44]	Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítványozó alkotmányjogi panasza a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben elsősorban arra irányult, hogy az Alkotmánybíróság a büntetőeljárás során beszerzett bizonyítékok törvényességét, illetve bizonyító erejét a bíróságtól eltérő módon értékelje.
[45]	Az Alkotmánybíróságnak ugyanakkor az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés d) pontja, valamint az Abtv. 27. §-a alapján a bírósági eljárást befejező döntéseknek kizárólag az alkotmányossági szempontú felülvizsgálatára van hatásköre. A bírói döntések ellen benyújtott alkotmányjogi panasz nem tekinthető a további jogorvoslattal nem támadható bírósági döntések általános felülvizsgálata eszközének, mivel az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszon keresztül is az Alaptörvényt és az abban biztosított jogokat védi {3111/2012. (VII. 26.) AB végzés, Indokolás [3]}. Ebből következően és az Alkotmánybíróság gyakorlata értelmében a tényállás megállapítása, a bizonyítékok értékelése és mérlegelése az eljárási jogi szabályokban a jogalkalmazó számára fenntartott feladat {lásd 3237/2012. (IX. 28.) AB végzés, Indokolás [11]–[12]; 3309/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indokolás [5]}. Ezt a megközelítést támasztja alá az EJEB gyakorlata is. Az EJEB – egyebek mellett – a Tánczos kontra Magyarország [(30332/02.), 2005. április 26.] ügyben hozott határozatában rögzítette az Emberi Jogok Európai Egyezménye 6. cikkéből fakadó azon álláspontját, hogy főszabályként a nemzeti bíróságokra tartozik az eléjük tárt bizonyítékok, és a terhelt által felhozni kívánt bizonyítékok relevanciájának az értékelése. Konkrétabban, a 6. Cikk 3(d) bekezdése főszabályként annak a megítélését is a nemzeti bíróságokra bízza, hogy szükséges-e tanúk felhívása; minden mentő tanú megjelenését és megvizsgálását nem igényli (vö. Solakov v. the former Yugoslav Republic of Macedonia, no. 47023/99, § 57, ECHR 2001-X); és ez az elv a szakértőkre is vonatkozik (ld. Baragiola v. Switzerland, no. 17265/90, Commission decision of 21 October 1993, Decisions and Reports 75, p. 76).
[46]	Megállapította továbbá az Alkotmánybíróság, hogy az indítványozó azon kifogása, miszerint az eljárás másik terheltjének a védője a hatóságok mulasztásának eredményeként több alkalommal nem volt jelen az eljárási cselekményeknél, az indítványozó védelemhez való jogával nem áll érdemi összefüggésben, ezért a panasz ezen, jelen döntés Indokolásának [12] bekezdésében kifejtett eleme ezen okból sem szolgáltatott alapot az érdemi vizsgálathoz.
[47]	3.2.4. Végül az indítványozó azon kifogását, hogy bírói tisztségét az eljárásban többször is, mind a cselekmény minősítése, mind a büntetéskiszabás során a terhére értékelték, aminek következtében az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdéséből fakadó kétszeres értékelés tilalmával ellentétes ítélet született, az Alkotmánybíróság szintén nem tartotta az indítvány érdemi vizsgálatát megalapozónak.
[48]	Hangsúlyozza az Alkotmánybíróság, hogy a jogállami berendezkedés nélkülözhetetlen eleme a bírói hatalom alkotmányos működése, amely a bíróság és a bírák függetlenségében ölt testet. Jogállamban alapvető érdek fűződik ahhoz, hogy az e hivatást gyakorló személyek függetlensége döntéseikben megvalósuljon. A függetlenség biztosításának célja az, hogy az igazságszolgáltatás valóban pártatlan lehessen, más hatalmi ágaknak ne legyen lehetősége beavatkozni az igazságszolgáltatás folyamataiba. A többi hatalmi ágtól való függetlenségét számos szervezeti és személyi garancia biztosítja. Az Alaptörvény 26. cikkének (1) bekezdése kifejezetten rögzíti, hogy a bírák függetlenek és a törvénynek vannak alárendelve. A bírói tisztség egyéb szabályait a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény és a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény rendelkezései szabályozzák.
[49]	Az Alkotmánybíróság gyakorlata értelmében a bírói hatalmi ág kitüntetett helyet foglal el az államszervezetben. A bírói függetlenség és önállóság törvények által körülbástyázott intézményes biztosítása megkérdőjelezhetetlen érték, az emberi és állampolgári jogok, valamint a jogállamiság érvényesülésének egyik fontos biztosítéka [54/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 421, 433–434.; 13/2002. (III. 20.) AB határozat, ABH 2002, 85, 97.]. A bírói függetlenséggel összefüggésben az Alkotmánybíróság megállapította továbbá, hogy „a bírói szolgálati jogviszonyok stabilitásának biztosítása olyan, az Alaptörvényből folyó követelmény, amely más jogviszonyokhoz képest is többlet garanciákat igényel” {33/2012. (VII. 17.) AB határozat, Indokolás [84]}.
[50]	Az indítványozóval szemben a hatóságok hivatali vesztegetés elfogadása miatt folytattak eljárást, amely bűncselekménynek tényállási eleme a terhelt hivatalos személyi minősége, valamint a hivatalos minőségében tanúsított magatartás értékelése. Azzal, hogy a bíróságok a büntetés kiszabásakor az indítványozó bírói minőségét súlyosító körülménynek minősítették, nem a tényállási elemként is figyelembe vett hivatalos személyi minőséget értékelték ismételten. Azt hangsúlyozták ugyanis, hogy a bírói függetlenség alkotmányos érték, a bíróság szervezeti és a bírák státuszbeli függetlensége az igazságszolgáltatás függetlenségének egyik legfontosabb garanciája, egyben alkotmányos biztosítéka a tisztességes bírósági eljárásnak (lásd: Debreceni Ítélőtábla ítélete 28. oldalának utolsó előtti bekezdését); és az indítványozónak a rá irányadó jogszabályi rendelkezések alapján bíróként különös – más hivatalos személyeket meghaladó mértékű – felelősséget kellett volna viselnie a döntései befolyásolására irányuló kísérletek elhárításában (lásd: a Debreceni Törvényszék ítélete 148. oldalának utolsó bekezdését, valamint a Debreceni Ítélőtábla ítéletének 28. oldal 6–8. bekezdését, 29. oldal 1. bekezdését).
[51]	Az Alkotmánybíróság ezért úgy ítélte meg, hogy az indítványozónak a kétszeres értékelés tilalmával összefüggésben előadott kifogásai sem alapozzák meg az indítvány érdemi alkotmánybírósági vizsgálatát.
[52]	4. Az Alkotmánybíróság az indítvány egyes elemeinek a vizsgálata alapján arra a megállapításra jutott, hogy azok közül egyik sem veti fel a támadott bírói döntéseket érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség lehetőségét, vagy olyan alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést, amely a panasz befogadását és érdemi vizsgálatát megalapozná.
[53]	Mivel a fentiek szerint az alkotmányjogi panasz nem felel meg az Abtv.-ben foglalt, a panaszok befogadhatóságára vonatkozó tartalmi kritériumoknak, az Alkotmánybíróság tanácsa – az Abtv. 47. § (1) bekezdése, 56. § (1)–(3) bekezdése és az Ügyrend 5. § (1) bekezdése szerint eljárva – az alkotmányjogi panasz befogadását az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) pontja alapján visszautasította.
[54]	Nem értek egyet a végzésben foglaltakkal.
[55]	Álláspontom szerint a többség által elfogadott végzés számos olyan érdemi megállapítást tartalmaz, ami azt jelzi, hogy az indítványt érdemben vizsgálta az Alkotmánybíróság. Ebben az esetben viszont a döntésnek határozati formát kellett volna öltenie, és az érdemi vizsgálat eredményeképpen az indítványt el kellett volna utasítani. Ezzel szoros összefüggésben úgy vélem, hogy a végzés nem az indítványra, hanem a releváns jogi környezetre fókuszál és így összességében nem alkotmányossági, hanem törvényességi vizsgálatot végez. Külön említést érdemel, hogy álláspontom szerint az ügyvédi (védői) titok vonatkozásában a visszautasítást – a többségi állásponttal szemben – arra kellett volna alapozni, hogy a vélt alapjogsérelem nem az indítványozó, hanem a büntetőeljárás másik terheltjének alapjogával kapcsolatban merült fel. Mindezekre tekintettel nem tudtam támogatni a többségi döntést.
[56]	A különvéleményhez csatlakozom.
. 3206/2016. (X. 17.)
. 10/11/2016

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
§ 57
bíróság
bíróság


text:
Válás - Szlovákia
A Szlovák Köztársaságban a házasságot csak a bíróság bonthatja fel.
A házasságot a bíróság felbonthatja, ha a házastársak közötti kapcsolat teljesen és helyrehozhatatlanul megromlott, így a házasság már nem tudja betölteni célját, és a házastársaktól nem várható el, hogy újra házassági életközösséget létesítsenek.
A bíróság megállapítja a házasfelek közötti kapcsolat súlyos megromlásának okait, és ezeket figyelembe veszi a házasság felbontásáról hozott határozatában. A bíróság a házasság felbontásáról szóló határozatában mindig figyelembe veszi a kiskorú gyermekek érdekeit.
Az a házastárs, aki házasságkötéskor felvette a másik házastárs vezetéknevét, a házasság felbontásáról szóló határozat jogerőre emelkedését követő három hónapon belül értesítheti az anyakönyvi hivatalt korábbi vezetéknevének visszavételéről.
Az a házastárs, aki házasságkötéskor felvette a másik házastárs vezetéknevét, és ugyanakkor második vezetéknévként megőrizte korábbi vezetéknevét, a házasság felbontásáról szóló határozat jogerőre emelkedését követő három hónapon belül értesítheti az anyakönyvi hivatalt arról, hogy a közös vezetéknevet a továbbiakban nem használja.
A házastársi vagyonközösség a házasság felbontásakor megszűnik. A házastársi vagyonközösség megszűnésekor a közös vagyont a polgári törvénykönyv 150. cikkében meghatározott elvek szerint meg kell osztani. A vagyonközösség megszüntetése történhet: a) megállapodás útján; b) bírósági határozattal; c) időmúlással.
Kiskorú gyermek esetén a bíróság a házasságot felbontó határozatban dönt a gyermekkel szembeni szülői felelősségről a válást követő időszakban, különösen annak meghatározása révén, hogy melyik szülőt illeti a gyermek feletti felügyeleti jog, amely magában foglalja a gyermek képviseletét és vagyonának kezelését is. A szülői felelősségre vonatkozó határozat felváltható a szülők közötti megállapodással.
Ha a szülők nem tudnak megegyezni a kiskorú gyermek láthatására vonatkozó jogok tekintetében, a bíróság a házasság felbontásáról szóló határozatában erről is rendelkezik. Amennyiben a gyermek érdekében szükséges, a bíróság korlátozhatja vagy megtilthatja valamelyik szülőnek a gyermekkel való kapcsolattartását.
Ezenkívül a bíróság meghatározza, hogy az a szülő, aki nem kapta meg a gyermek feletti felügyeleti jogot, hogyan köteles hozzájárulni a gyermek eltartásához, vagy jóváhagyja a szülőknek a tartás összegére vonatkozó megállapodását.
Az elvált házastárs, aki önmagáról nem tud gondoskodni, kérheti, hogy a volt házastárs járuljon hozzá alapvető szükségletei fedezéséhez, ez utóbbi képességeihez és lehetőségeihez mérten. Ha a házastársak nem értenek egyet, e tartásdíjra vonatkozó határozatot bármelyikük által benyújtott kérelem alapján a bíróság hozza meg.
A szlovák nemzeti jog nem ismeri a különválás jogintézményét.
A házasság felbontásán kívül bírói határozat kimondhatja a házasság érvénytelenségét is. Az ilyen házasságot úgy kell tekinteni, mintha meg sem kötötték volna (matrimonium nullum). A bíróság azt is kimondhatja, hogy a házasság nem létezett (non matrimonium).
a. A házasság érvénytelenítésének okai a következők:
felmenők és leszármazottak közötti, valamint testvérek közötti családi kapcsolat, beleértve az örökbefogadással létrejött családi kapcsolatot is;
a házasságkötési korhatár be nem töltése, ha a szóban forgó kiskorú elmúlt 16 éves, de még nem töltötte be a 18. életévét;
mentális zavarból eredő korlátozott cselekvőképesség;
nem szabadon, komolyan, kifejezetten és egyértelműen tett házassági nyilatkozat.
Ha a házasságot bármely említett érvénytelenségi ok fennállása ellenére megkötötték, mindaddig fennállónak kell tekinteni, amíg a semmisségét kimondó bírósági határozat jogerőssé nem válik.
b. A házasság nem jött létre, ha a házassági nyilatkozatot:
kényszer alatt tették;
olyan anyakönyvi hivatal előtt tették, amelynek nem volt felhatalmazása annak elfogadására – kivéve a 4. cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott esetekben –, vagy a házasságkötésre vonatkozó nyilatkozatot olyan polgármester vagy helyi önkormányzati képviselő-testületi tag előtt tették, akinek nem volt hatásköre ilyen aktus lebonyolítására;
vonatkozó külön jogszabály szerint nyilvántartásba nem vett egyházi hatóság vagy vallási közösség előtt, vagy a nyilvántartásba vett egyházi hatóság vagy vallási közösség tevékenységének végzésére nem jogosult személy előtt tették;
külföldön tették olyan hatóság előtt, amely nem rendelkezett erre irányuló hatáskörrel;
érvényes felhatalmazással nem rendelkező vagy olyan meghatalmazott tette, akinek meghatalmazását e törvény alapján visszavonták.
A bírósági határozattal érvénytelennek nyilvánított házasságot úgy kell tekinteni, hogy azt meg sem kötötték.
A házasság érvénytelenségét megállapító bírósági határozatot követően a házastársak közös gyermekükkel kapcsolatos jogaira és kötelezettségeire, valamint a vagyonjogi viszonyukra ugyanazok a rendelkezések vonatkoznak, mint az elvált szülőkre. A házasság érvénytelenségét megállapító bírósági határozatot követően a házastársaknak a közös vezetéknévre vonatkozóan tett nyilatkozata szintén érvényét veszti, és mindkét házastársnak vissza kell vennie korábbi vezetéknevét.
A házasság megszűnését csak bíróság állapíthatja meg. A kapcsolódó kérdések megoldhatók a közvetítésről szóló 420/2004. sz. törvény alkalmazásával is.
A házasság felbontására, a házasság érvénytelenítésére vagy a házasság semmisségének kimondására irányuló kérelmet a járásbírósághoz kell benyújtani.
Az illetékes bíróság az a bíróság, amelynek illetékességi területén a házastársak utolsó közös lakóhelye volt, amennyiben legalább egyikük lakóhelye továbbra is e bíróság illetékességi területén van. Ellenkező esetben az alperes lakóhelye szerinti általános hatáskörű bíróság illetékes. Amennyiben az illetékes bíróság ilyen módon nem állapítható meg, a felperes lakóhelye szerint illetékes általános hatáskörű bíróság jár el.
A kérelemre a polgári perrendtartásról szóló 160/2015. sz. törvény (Civilný sporový poriadok) 127. szakaszában és a polgári nemperes eljárásokról szóló 161/2015. sz. törvény (Civilný mimosporový poriadok) 25. és 26. szakaszában meghatározott alaki követelmények irányadók.
A keresetlevélben fel kell tüntetni a bíróság megjelölését, a kérelmező nevét, az ügy tárgyát és a kereseti kérelmet, és azt alá kell írni. Ezen kívül a kérelemnek tartalmaznia kell a felek és (ha van), azok képviselőinek nevét, a főbb tények pontos és teljes leírását, valamint azon bizonyítékok listáját, amelyekre a kérelem benyújtója támaszkodni kíván; a keresetlevélben egyértelműen meg kell jelölni, mire irányul a kereset. A kérelmezőnek csatolnia kell azokat az okirati bizonyítékokat, amelyekre hivatkozik.
A költségmentességre a nehéz anyagi helyzetben lévő személyek költségmentességéről szóló 327/2005. sz. törvény rendelkezései irányadók.
A házasság felbontására irányuló eljárásért bírósági illetéket kell fizetni. Az eljárásban részt vevő bármely fél kérheti az eljárási illeték megfizetése alóli mentesítését.
A bíróság kérelemre részben vagy egészben mentesítheti a felet az eljárási illeték megfizetése alól, ha ezt a fél körülményei indokolják, és ha az ügy nem jár önkényes vagy nyilvánvalóan sikertelen jogérvényesítéssel vagy jogvédelemmel. Ha a bíróság másként nem rendelkezik, a mentesség az egész eljárásra vonatkozik és visszamenőleges hatályú; a mentességre vonatkozó határozatot megelőzően befizetett illetékeket azonban nem térítik vissza.
A bírósági határozatok ellen a határozat kézbesítését követő 15 napon belül fellebbezéssel lehet élni.
A határozat elismerése iránti kérelmet kell benyújtani. A hatáskörrel rendelkező bíróság a pozsonyi törvényszék.
A házassági ügyekben más tagállamban (kivéve Dániában) 2004. május 1. után hozott jogerős határozatok elismerése a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. november 27-i 2201/2003/EK tanácsi rendelet szerint történik. A határozatok elismeréséhez különleges eljárás nem szükséges; ugyancsak nem szükséges különleges eljárás az anyakönyvi hivatalok nyilvántartásaiban szereplő bejegyzések módosításához. Az érdekelt fél azonban kérelmezheti külön határozat kibocsátását a más tagállamban házassági ügyben hozott jogerős határozat elismeréséről. A más tagállamban hozott határozatok elismerése tárgyában a pozsonyi törvényszék rendelkezik hatáskörrel.
A Dániában hozott határozatok, vagy más tagállamban 2004. május 1-je előtt hozott határozatok esetében a házassági ügyben hozott jogerős külföldi határozat elismerésére irányuló kérelmet kell benyújtani, amennyiben legalább az egyik fél szlovák állampolgár. Az ilyen eljárás kérelemre indul, amelyet a külföldi határozatban félként megjelölt személy nyújthat be. A más tagállamban hozott határozatok elismerése tárgyában a pozsonyi törvényszék rendelkezik hatáskörrel.
A külföldi határozat elismerésére vagy elismerésének megtagadására vonatkozó határozat ellen fellebbezéssel lehet élni. A fellebbezést a pozsonyi törvényszékhez kell benyújtani, és arról a Legfelsőbb Bíróság határoz.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
Pertaktika vagy rosszhiszeműség? - Szakma - Jogászvilág
Pertaktika vagy rosszhiszeműség?
2018. 06. 08. 7:44
Cimkék: jogeset, Kúria, pertaktika, jóhiszemű pervitel, bizonyítási eljárás
Ha a fél a bizonyítási indítványát a jóhiszemű pervitellel össze nem egyeztethető módon terjesztette elő, a bíróság a bizonyítás elrendelését mellőzni köteles - a Kúria eseti döntése.
Ami a tényállást illeti, az alperesi tulajdonában álló ingatlan gondnoki lakását a felperes bérelte. Még a bérleti jogviszony kezdete előtt a felek szóban a lakás közös felújításában állapodtak meg, úgy, hogy az átlagos színvonalú munkáktól eltérő minőségű kivitelezés értékkülönbözetét a felperes finanszírozza.
A felperes a ingatlant egy toldalékrésszel bővítette, amely a lakás hasznos alapterületét 20 négyzetméterrel növelte, és emiatt 4 ablakot és egy erkélyajtót vásárolt és építtetett be. Az eredetileg határozatlan időre kötött bérleti szerződést az alperes felmondta. A felperes kiköltözéskor összesen 62 756 forint lakáshasználati és közüzemi díjat nem fizetett meg, ugyanakkor felszólította az alperest az általa elvégzett munkálatok ellenértékeként 5 675 617 forint megfizetésére.
Leszállított keresetében a felperes 4 800 000 forint és járulékai megfizetésére kérte kötelezni az alperest jogalap nélküli gazdagodás címén, az általa elvégzett értéknövelő beruházásokra hivatkozva. Az alperes a kereset elutasítását kérte, viszontkeresetében pedig a hátralék megfizetését.
Az elsőfokú bíróság az alperest a leszállított kereset szerint marasztalta, a viszontkeresetnek részben helyt adott. Mivel a beruházások még a bérleti jogviszony kezdete előttiek, ezért vonatkoznak rá a jogalap nélküli gazdagodás szabályai [Aki másnak rovására jogalap nélkül jut vagyoni előnyhöz, köteles ezt az előnyt visszatéríteni - régi Ptk. 361. § (1) bekezdés]. A jogeset Kúriáig eljutott problémáját az okozta, hogy a bíróság nem vette figyelembe és mellőzte az alperesi magánszakvéleményt, mivel annak azt az alperes hivatkozása szerint "pertaktikai okokból" csak a kirendelt szakértő tárgyalásról történt távozása után csatolta.
A másodfokú bíróság helybenhagyta az elsőfokú ítéletet. Egyetértett a magánszakvélemény elsőfok általi mellőzésével. Kiemelte, hogy a régi Pp. rendelkezése alapján a bíróság a bizonyítás elrendelését mellőzni köteles, ha a bizonyítási indítványt a fél neki felróható okból elkésetten, vagy egyébként a jóhiszemű pervitellel össze nem egyeztethető módon terjeszti elő. A másodfok meglátása szerint a magánszakvéleményt az alperes a jóhiszemű pervitellel össze nem egyeztethető módon terjesztette elő. Nem adott elfogadható magyarázatot arra, miért nem élt a kirendelt és a magánszakértői vélemény ütköztetésének lehetőségével, amelytől ezáltal saját magát zárta el. A másodfok okirati bizonyítékként sem tartotta figyelembe vehetőnek a magánszakvéleményt, mert az a fél szakmai tartalmú előadásának minősül, amely önmagában bizonyításra nem alkalmas.
Az alperes az ítélet hatályon kívül helyezése, és az eljárt bíróság új eljárásra és új határozat hozatalára utasítását kérte.
A Kúrai megállapításai
A Kúria nem találta jogszabálysértőnek a jogerős ítéletet. Úgy ítélte meg, hogy az eljárt bíróságok a régi Pp. rendelkezésének [3. § (4) bekezdés] megfelelően mellőzték az alperes által csatolt magánszakértői vélemény befogadását, értékelését és a kirendelt szakértő véleményével való ütköztetését. A régi Pp. a jóhiszemű pervitellel össze nem egyeztethető módon előterjesztett bizonyítási indítvány tekintetében egyértelmű eljárásjogi parancsként írja elő annak kötelező mellőzését. Erre tekintettel a rosszhiszemű pervitel mint feltétel bekövetkezése után a bíróságnak nincs mérlegelési joga a felajánlott bizonyítást illetően, azt mellőznie kell. Ezért nincs jelentősége annak sem, hogy ezt követően a per tárgyalása folytatódott-e.
A régi Pp. értelmében a fél köteles a tényállításait, nyilatkozatait, bizonyítékait - a per állása szerint - a gondos és az eljárást elősegítő pervitelnek megfelelő időben előadni és előterjeszteni [141. § (2) és (6) bekezdés]. A Kúria meglátása szerint az alperes jogi képviselőjének az a magatartása, hogy a 2014. november 4-én kelt és ekkortól rendelkezésére álló magánszakértői véleményt sem a 2014. november 21-i, sem a 2015. január 13-i tárgyaláson nem csatolta, arra nem is hivatkozott, azt csupán a kirendelt szakértőnek ez utóbbi tárgyalásról történt távozását követően terjesztette elő, semmiképpen nem egyeztethető össze a "per állása szerint", és a "megfelelő időben" történő előterjesztés kötelezettségével, különösen amiatt, hogy a kirendelt szakértő mindkét tárgyaláson jelen volt, idézésére, személyes meghallgatására kifejezetten az alperesnek a szakvéleményre tett észrevételében előterjesztett indítványára került sor. Mindezek miatt az alperes pertaktikai okra hivatkozását nem fogadta el a Kúria. Rámutatott arra is, hogy következetes a bírói gyakorlat abban, hogy jogszabálysértés nélkül mellőzi a bíróság a bizonyítási indítvány folytán a további bizonyítás elrendelését, ha a fél azt a jóhiszemű pervitellel össze nem egyeztethető módon terjesztette elő.
Minderre tekintettel a Kúria a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta.
Az ismertetett döntés (Kúria Pfv. V. 21.982/2016.) a Kúriai Döntések 2018/5. számában 145. szám alatt jelent meg.

matches: bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria


text:
Adócsalás megszűnt ügyvezetői minőségben - eseti döntés | Ügyvédfórum - 2017.04.18
Az adócsalást közvetett tettesként olyan személy is elkövetheti, akinek nincs jogi kötelezettsége a nyilatkozattételre, mivel ügyvezetői minősége az adóév vége előtt megszűnt – tájékoztatott a Kúria a Bhar.I.1.465/2016. számú ügyben hozott határozatáról.
Az elsőfokú bíróság az I., II. és III. rendű vádlottakat bűnösnek mondta ki az 1978. évi IV. törvény 310. § (1) bekezdésébe ütköző és részben a (2), (3), valamint (4) bekezdése szerint minősülő adócsalás bűntettében. Ezért velük szemben halmazati büntetésként végrehajtandó szabadságvesztés büntetést, közügyektől, valamint a gazdasági társaságokban betölthető vezető tisztségviselői munkakörre, illetőleg megbízatásra kiterjedő foglalkozástól eltiltást szabott ki.
A másodfokon eljáró ítélőtábla az I. rendű terheltet összesen 9 rendbeli, a II. rendű terheltet összesen 6 rendbeli, míg a III. rendű terheltet összesen 5 rendbeli adócsalás bűntette miatt emelt vád alól felmentette arra hivatkozással, hogy ezen bűncselekmények elkövetésének időpontjában a terheltek már nem voltak az általuk korábban képviselt cégek ügyvezetői.
Az I. és II. rendű terhelttel szemben kiszabott szabadságvesztést enyhítette és annak végrehajtását próbaidőre felfüggesztette, míg a III. rendű terhelttel szemben kiszabott fő- és mellékbüntetéseket súlyosította.
A másodfokú bíróság ítéletével szemben az ügyész mindhárom vádlott terhére fellebbezést jelentett be felmentésük miatt a bűnösség megállapítása, továbbá a III. rendű terhelt büntetésének súlyosítása érdekében.
A III. rendű terhelt és védője elsősorban felmentésért, másodsorban enyhítésért jelentett be fellebbezést.
A Kúria az ellentétes irányú fellebbezések közül az ügyészi fellebbezést megalapozottnak találta.
A Kúria megállapította, hogy a másodfokú bíróság azt helyesen fejtette ki, hogy az adózással kapcsolatos kötelezettségek teljesítéséért az ügyvezetőé a felelősség. A vád tárgyává tett cselekményekkel érintett gazdasági társaságoknál azonban a tulajdonos- és ügyvezető váltásra kizárólag az adózási kötelezettség leplezése érdekében került sor, az ügyvezető váltások célja a felelősség elkerülése volt.
A felmentő rendelkezésekkel érintett gazdasági társaságok utóbb bejegyzett ügyvezetői nem kapták meg a társaság iratait, a bizonylatokat, a számlákat, a cég könyvelését, vagyis ténylegesen kapcsolatba a céggel nem kerültek. Emellett az I. és II. rendű terheltek a társaságok bankszámláiról az eladást követően is különböző – igen jelentős – összegeket vettek fel rendszeresen, amikor már nem ők voltak a gazdasági társaság iratok szerinti ügyvezetői; a két vádlott a felvett összegeket nem az újabbik vezetőknek, hanem a III. rendű terheltnek adta át, aki azt elosztotta.
Mindebből következően a terhelteknek nem állt szándékában az ügyvezetés tényleges átadása és nem kívánták az utódokat olyan helyzetbe hozni, hogy azok az adóbevallási kötelezettségüknek eleget tudjanak tenni.
A Kúria kifejtette, hogy az ún. közvetett tettesség megállapításának van helye, ha az elkövető más, a tévedése miatt nem büntethető személyt, mint eszközt használ fel a bűncselekmény elkövetéséhez. Az adott ügyben az iratok visszatartása következtében az új cégvezetőknek nem volt tudomásuk az adókötelezettséggel kapcsolatos releváns tényekről, az ehhez szükséges iratokat nem kapták meg; a cégek tényleges működtetését – ebbe beleértve a bankszámla feletti rendelkezést is – a vádlottak végezték.
Töretlen a bírói gyakorlat annak megítélésében, hogy az adócsalást közvetett tettesként olyan személy is elkövetheti, akinek nincs jogi kötelezettsége nyilatkozattételre. Így a gazdasági társaságnak az az ügyvezetője is, akinek ez a minősége az adóév vége előtt megszűnt.
A terheltek tisztában voltak azzal, hogy mekkora a cégek bevétele, amit nem szerepeltettek a társaság könyvelésében, így ezek kapcsán adóbevallás sem készülhetett. Magatartásukkal ellehetetlenítették az adóbevallás új ügyvezetők általi teljesítését, egyben elvonták a fizetendő adó fedezetét is.
A Kúria ezért a másodfokú bíróság ítéletét megváltoztatta és mindhárom vádlott bűnösségét megállapította azon tényállási pontok vonatkozásában, amelyek miatt emelt vád alól őket a másodfokú bíróság felmentette. Az I. és II. rendű terhelttel szemben kiszabott joghátrányt nem érintette, ugyanakkor a III. rendű terhelt esetében a foglalkozástól eltiltást kiterjesztette a gazdasági társaság vezető tisztségviselői foglalkozás gyakorlására is, melytől öt évre tiltotta el.
Végül mindhárom vádlottat – a cselekményekben való részvételük arányában – vagyonelkobzás címén az adózási kötelezettség alól elvont összegek megfizetésére kötelezte.
Egyebekben a másodfokú bíróság ítéletét helybenhagyta.
BÜK dosszié 21: A Kamara körül kialakult fejleményeket ...
Nem alkotmányellenes a külföldön tartózkodók kizárása ...

matches: Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság


text:
®Bátor Program Tájékoztató v113
a deviza alapú és forint banki hitel/kölcsön/lízing/bankkártya szerződések tisztességtelen szerződési feltételeinek törléséről
(ingatlan fedezetű, gépkocsi és személyi kölcsönök esetén)
Ebben a tájékoztatóban arról olvashat, hogyan tudja megoldani kölcsöntartozását. Minden szó fontos, kérem türelmesen olvassa végig. Sajnos a tudnivalók rendkívül bonyolultak és napról napra változnak, ezért csak a legfontosabbakat és azt sem részletesen kívánjuk itt ismertetni.
A havi első törlesztőrészletnyi befizetés kell!
Egy alaptételt rögzítsünk: annak tudunk segíteni, aki a szerződéskötéskori első törlesztőrészletét ma is képes előteremteni. Hogy ez miért fontos? Azért, mert:
először is a bírósághoz nem szociális segítségért fordulunk, hanem az emelkedő törlesztés lefaragásáért. Ne higgye azt a bíró, hogy azért perelünk, mert nem akar fizetni az Ügyfél;
általában -még pernyertesség esetén is- tartozik az Ügyfél, tehát saját (jogos) kölcsöntartozását csökkenti (nem kell más bankhoz fordulni);
a bíróság pernyertesség esetén elvárja az azonnali és egyösszegű teljesítést, ezt valamiből finanszírozni kell;
Ízelítőül: 1/2010. (VI. 28.) PK vélemény az érvénytelenség jogkövetkezményeiről
ha a bíróság elfogadná a részletfizetést, akkor sem engedné az eredeti törlesztőrészlet alatti teljesítést;
azonnali, egyösszegű teljesítést úgy lehet elérni, ha egy másik banktól –az eredeti törlesztőrészlet magasságában- kölcsönt vesz fel az Ügyfél (vagy családtag, rokon, barát, aki nem KHR listás). Másik bank helyett baráti segítséggel is pótolható a hiányzó összeg. Végsősoron, -ha az ingatlan piaci áron értékesíthető- a fedezeti ingatlan eladásával is kifizethető a banki követelés azzal, hogy utóbb –pernyertesség esetén- azt visszakérhetjük.
És fogalmazzuk meg a célt: pernyertesség esetén is rendezni kell a tartozást. Nem a pernyertesség a cél, hanem a tartozás végleges rendezése. Tehát induljunk ki mindjárt a pénzügyi rendezésből (faktorálás, azaz a követelés egyösszegű kivásárlása) és ehhez szorítsuk le a vételárat a követelés lerontásával. A követelés vitatása, peresítése nagy mértékben csökkenti a követelés értékét és így alacsonyabb összegen "kihozható" a bankból a követelés. Tehát a per, a pernyertesség nem cél, hanem eszköz a pernyertességhez közeli összegen történő tartozás kiváltáshoz.
Faktorálni csak felmondott szerződést lehet, akkor meg már KHR listán van az adós. Kell egy harmadik személy, aki nincs a szerződésben és kölcsönfelvételre alkalmas vagy egyéb úton (pl. ingatlan eladás) a faktorálás finanszírozható. A kölcsön felvehető a kölcsönnel terhelt ingatlanra, akár annak a harmadik személy által történő megvásárlásával. Segíthet a kölcsönfelvevő lakás takarék pénztári előtakarékoskodása.
A) Semmisségi per
A perek áttekintését a Pertáblázat segíti
1. Ptk. szerint
Az érvénytelenségi (=semmisségi) perben a Kúria 2/2014. PJE határozata (árfolyamkockázat tisztességtelensége) alapján szinte minden deviza szerződés támadható (alperesként még a vállalkozók, cégek szerződései is). Az elszámolás egyszerű: szerződéskötéskori MNB árfolyamon forintosítódik a szerződés, azaz az első (eredeti) forint törlesztőrészlet összeszorzása a futamidő hónapjaival. Akinek kezelési költséget, bevizsgálási, szerződéskötési díjat, folyósítási jutalékot számoltak fel, az visszajár, illetve beszámítható a fennálló tartozásba.
A bírói gyakorlat persze sokkal zordabb képet mutat: ha volt kockázatfeltárás, akár külön aláírással, akár a szerződésben, akár az üzletszabályzatban, akkor már tisztességesnek tartja a bíróság a kockázat átterhelését. Tisztességtelenség esetén nem az eredeti kamattal számolja a törlesztőrészletet, hanem a LIBOR (0-2%) helyett a BUBOR (8-10%) értékével, azaz kb. +8%kal növelt értéken.
2. Hpt. szerint
Emellett, ha a fogyasztói vagy lakás kölcsön szerződés ütközik a Hitelintézeti Törvény [Hpt.] rendelkezéseibe, akkor az elszámolás alapja lehet a forintba felvett és visszafizetett összeg különbsége azzal, hogy a pénz használatáért a mindenkori MNB alapkamatot (újabban BUBOR szintű kamatot) is meg kell fizetni. Teljes semmisséget okoz a törlesztőrészletek meghatározásának hiánya, a költségek feltüntetésének hiánya, így különösen a lakáskassza, élet-vagyon-casco biztosítás, számlanyitás, vezetés költsége. Jellemzően a türelmi idős szerződések is érvénytelenek, ha nincs meghatározva a türelmi idő utáni törlesztőrészlet.
A Kúria 2016 júniusában felülírta a törvényt és a fenti adatok hiányában is érvényesnek mondja ki a szerződést, ha kiszámítható a Kölcsönösszeg, törlesztőrészlet (és ez a kiszámíthatósági kör egyre bővül). Ha költség nincs feltüntetve, az sem okozza a szerződés semmisségét, legfeljebb azt a tételt nem kell fizetni. Továbbá minden általános szerződési feltétel (ÁSZF, ÜSZ) Üzletszabályzat, Hirdetmény része lesz a szerződésnek, amelyet az ügyfél a szerződés szerint átvett, de nem kapott meg.
3. Mikor pereljen
Azonnal, mert 2018.01.01-től új polgári perrendtartás lép hatályba, amely súlyosan hátráltatja a keresetek befogadását.
Számolja ki a szerződéskötéskori árfolyammal a mai napig keletkezett tartozását. Ha a befizetett összeg magasabb, akkor 15.000Ft illetékkel indítható a per. Ha az egyenleg tartozást mutat, akkor a fent kiszámított tartozás szerinti összeg 6%-a lesz az illeték. Ott viszont költségkedvezmény kérhető, de csak az illeték előlegezésének mellőzésére, nem az egész perköltségre.
Az autósok (közjegyzői tartozáselismerés nélküli kölcsönök) akár le is állhatnak a fizetéssel, ha ilyen számítással visszafizették már a kölcsönt. A KHR listára kerülésre számítani kell, a forgalomból kivonásra számítani lehet.
Felmondott szerződéseknél is érdemes elindítani a pert (Vigyázat! A per nem véd a végrehajtástól, csak, ha jogerős az ítélet). Itt a cél a végrehajtást esetleg megelőző ítélet, vagy a végrehajtás megszüntető per előkészítése, a végrehajtás felfüggesztési kérelem megalapozása, továbbá a követelés vitatása, értékének lerontása a kivásárláshoz.
Végrehajtásban a végrehajtás megszüntetési per "kötelező", előtte akkor is ajánlott az érvénytelenségi per (2018-tól az érvénytelenségi per lesz ilyen "kötelező" a végrehajtás felfüggesztés eléréséhez). Árverést követően már nincs értelme a végrehajtási pernek, csak a túlfizetés kérhető vissza érvénytelenségi perben.
4. A DH2.tv. 37/A.§ és a DH3.tv. 15/A.§-ról (2015.10.05-től)
Ezen elhíresült szabály mondja ki, hogy a perekben is a banki elszámolás adataiból kell kiindulni. A hír igaz, de csak azokra a tételekre, amelyet a semmisség nem érint. Tehát van élet a DH törvények után is.
5. Bank könyveinek adataiból végrehajtás
Ismert, hogy a bankok felmondását az általuk bemondott összeggel közjegyzői okiratba (közjegyzői tanúsítvány) foglalják és ez alapján indul a végrehajtás.
A pillanatnyi tartozástól függetlenül 36.000Ft illetékkel indítható olyan semmisségi per, amelyben kimondják, hogy ilyen közjegyzői tanúsítvány nem készíthető (tisztességtelen), ezért végrehajtás sem indulhat. Ez a legegyszerűbb módja a végrehajtás megállításának, ha sikerül végigvinni a fenti állítást a bíróságokon.
6. Végrehajtás megszüntetési per
Az 5. pont hivatkozása -bank könyveiből nem indítható végrehajtás- megszünteti a végrehajtást. Itt az illeték nagyon magas, mert a teljes végrehajtásban követelt összeg 6%-a (max. 1.500.000Ft/adós).
B) A per nem bankfüggő
Sokan kérdezik: az ő bankjuknál nyertünk-e már, az a fajta szerződés perelhető-e?
A per nem bankfüggő! A szerződések egy bankon belül is több konstrukcióban készültek, tehát széles a skála, nem ebből kell kiindulni.
1. A deviza elszámolású szerződések mindegyike perelhető.
2. Ezen felül külön semmisségi ok lehet a nem megfelelő tájékoztatási kötelezettség [KÚRIA 2/2014. PJE hat.], amely a szerződéstől teljesen független, attól függ, hogy az ügyintéző kecsegtetett-e korlátozott kockázattal.
C) Elszámolás
2015. óta semmisségi pert indítani csak úgy lehet, ha a perben az elszámolásra is sor kerül (megszünt az önálló megállapítási kereset). Az ügyfelek a korábban elindított perüket illeték és költség megfizetése nélkül megszüntethetik (és ajánljuk is, hogy szüntessék meg, mert nagyon magas a perköltség).
A bank könyveiből készíthető ténytanúsítvány tisztességtelensége esetén nem kell elszámolni.
D) Rövid összefoglaló
E) A kapcsolattartásról
F) Alapelvünk
G) SZOLGÁLTATÁSAINK
A "túlélés" taktikája
Mindenek előtt igyekezzen megállapodni a Hitelezővel és a folyamatos fizetést fenntartani legalább az eredeti forint törlesztőrészlettel. A megállapodás során bármilyen összeget, futamidőt aláírhat (tehát nem kell hozzá ügyvéd), semmisség esetén a szerződéssel együtt semmis lesz a módosítás, árfolyamgát, stb, megállapodás is.
Itt részletesebben is olvashat a megállapodásról: http://www.batorprogram.hu/0/Megállapodásról.htm
Egyösszegű teljesítés
Aki egyöszegben szeretné rendezni a tartozását, az akkor jár jól, ha felmondott szerződése van, mert azt kivásárlással (faktorálással) tudja a legolcsóbban kihozni a banktól (de nem a saját nevén!). A kivásárlási összeget csökkenti, ha a banki követelés vitatott és pert indított. Az összeget növeli viszont a magas értékű ingatlan. A faktorálás kiindulópontja a fedezeti ingatlan jelenértékű 70%‑a.
Itt pedig egy mintalevél a kivásárlásra:
http://www.batorprogram.hu/0/Ajánlat banknak faktorláshoz.doc
Gépkocsi kölcsön esetén 5 év után kérje vissza az autó törzskönyvét. Ha nem kapja meg, akkor bíróságtól kell kérni. (Lízingre ez sajnos nem vonatkozik.) Mi inkább a semmisségre perelünk, nem a törzskönyvre.
1. Végrehajtás megszüntetés iránti per közjegyzői záradék esetén [Pp. 369.§]
eredménye a végrehajtás megszüntetetése, 2017. évtől a semmisségtől is dönt a bíróság, de ha így is van tartozás, akkor nem megszüntet, hanem csak korlátoz a kisebb összegre!
Nagy választóvonal a jogerős árverés, mert ezt követően már az ingatlan nem, csak pénz jár vissza, ha érvénytelen a szerződés.
A per illetéke a végrehajtással elrendelt teljes összeg 6%-a, amelyre illeték mentesség, vagy illeték feljegyzési jog (nem kell az illetéket előlegezni) kérhető.
Az elmúlt idők tapasztalata, így ügyvédeink határozott álláspontja, hogy a végrehajtási per előtti érvénytelenségi per elindítása megalapozza a végrehajtás felfüggesztését.
2. Érvénytelenségi/semmisségi/elszámolási per
[marasztalási per Ptk. 237.§, 239.§, 361.§]
A tisztességtelen feltételek semmisségére hivatkozással kell kérni az elszámolást az átvett pénz (és nem a kölcsönszerződés szerinti összeg) valamint a visszafizetett összeg különbözetére, annak visszafizetésére, különös tekintettel az árfolyamkockázat, a kezelési költség tisztességtelensége alapján.
Közjegyzői okirattal vállalt kölcsönöknél, -ha egy évig még tudja fizetni a kölcsönt, meg tud állapodni, stb.- akkor indítsa el a semmisségi/ elszámolási pert (szerződés érvénytelenségének megállapítása), amely eredménye, hogy a devizafelártól mentes, valóságos tartozás kerül megállapításra. (A perben -jogerős ítélet előtt- végrehajtás felfüggesztése nem kérhető, ezért kell vigyázni, hogy a per befejezéséig végrehajtás lehetőleg ne induljon. (Ha mégis elindul, akkor sincs nagy baj, de el kell indítani a végrehajtás megszüntetési pert.) A per általában 15.000Ft illetékkel elindítható, amely a felvett és visszafizetett összeg különbségének 6%-ára fog felemelkedni.
Az érvénytelenségi per mellett ajánlatos, hogy az Ügyfél kérjen alacsonyabb törlesztőrészlettel futamidő hosszabbítást, hogy "túlélje" az ítéletig végrehajtás nélkül. És itt lehet szerepe a korábban említett követelés kivásárlásnak.
A semmisségi keresetet el kell indítani, számolva azzal, hogy végrehajtásban újabb pert kell kezdenie. Ehhez a bank könyveinek kötelező elfogadása elleni per a legmegfelelőbb (36.000Ft illetékkel) Az elmúlt 6 év tapasztalata, hogy nem járt rosszul (nagyobb jogi biztonságot adott), aki a végrehajtás megszüntetési per előtt érvénytelenségi pert is indított.
1. Ahol nincs közjegyzői tartozás elismerés, megvárhatja, amíg a hitelező indítja a pert. Arra azonban számolni kell, hogy a KHR listára felkerül (vállalkozók nem szeretik, mert megszünteti a Széchenyi kártyájukat) a behajtót "kezelni kell", a forgalomból kivonásra fel kell készülni (ügyfélkapu, jegyző).
2. Mégis csak perelni kell gépkocsi szerződéseknél, ha:
az nem kölcsönszerződés, hanem lízing (hitelező a tulajdonos, adós csak üzembentartó);
nem szeretne BÁR/KHR listára kerülni (félve más kölcsön felmondásától fizetőképessége változása miatt).
1. Az ügyfélkörünk mellett számos érdeklődőt, civilszervezetet is igyekszünk kiszolgálni. A feladatainkat csak fegyelmezett időbeosztással tudjuk hatékonyan végezni. Ezért ügyfeleink is csak korlátozottan –viszont kiszámítható módon- tudnak elérni:
2. Kérésünk: telefonon csak ügyeleti időben keressen (hétfő 08:00 és 09:00 között);
emailen korábban nem tudtunk ügyet intézni, 2017.12.01-től elindult ezen szolgáltatás is (nettó 3000Ft-ért) ;
faxon ne keressen, mert számunkra rendkívül költséges (gép karbantartás, festék, papír).
3. A deviza alapú/elszámolású szerződéseket ismerjük, nincs szükségünk azok előzetes tanulmányozására a peresíthetőség eldöntéséhez. Másrészt a szerződéskötés előzményeit nem levélben, hanem személyes konzultáción lehet mérlegelni, hogy milyen semmisségi feltételnek felel meg, miről tájékoztatták a szerződéskötés megelőzően.
5. Telefonon hatékony a tanácsadás, mert ott annyit és úgy mondunk el, hogy az érdeklődő megértse és személyre szabottan tudja a saját feladatát az ügye intézésében. Ha foglaltak vagyunk, ismételje meg a hívást az ügyeleti idő végén.
6. Személyes tanácsadásra az jelentkezzen, aki telefon kapott tanácsot, ezt a tájékoztatónkat megkapta, elolvasta.
7. Forint kölcsönt nem perelünk!
A fenti "nagyüzemi" munka nem igaz a forint kölcsönökre! Ott csak a szerződés ismeretében lehet dönteni. Általános elvünk, hogy minden deviza, deviza alapú/elszámolású kölcsönt perelni kell, de a forint kölcsönöket viszont nem érdemes, mert az eredeti állapot helyreállítása közel azonos kötelezettséget jelent az ügyfélnek.
Amiért forint szerződés mégis perelünk:
A kamaton felüli bevizsgálási díj, szerződéskötési díj, hitelbeállítási jutalék, folyósítási jutalék, kezelési költség tisztességtelen; perelhető.
Akkor is érdemes elindítani a pert, ha a végrehajtásban, vagy anélkül szeretne jó megállapodást kötni.
Új "gyöngyszem", hogy a kezelési költség, folyósítási jutalék, szerződéskötési díj az unió bírósága elé került, feltételezhetően "tisztességtelen" minősítéssel érkezik vissza.
A perekben (végrehajtás megszüntetési perben is) nagy eséllyel fel lehet majd erre függesztetni az eljárást, amely megint csak a megállapodási esélyét növeli.
És perelünk abban a tekintetben is, hogy a bank könyveiből ne lehessen közvetlen végrehajtást indítani. Ezt semmisségi perben 36.000Ft illetékkel, végrehajtás megszüntetési perben a teljes végrehajtási összeg 6%-áért indítható, de vh perben illetékelőlegezés alól mentesülhetnek.
A költségmentességi nyomtatvány itt letölthető:
http://batorprogram.hu/iratok/ktgm.htm
Még egy általános elv: csak az kezdjen bele a perbe, akit nem tör meg a kudarc, a pervesztesség és a kapcsolódó költségek. Aki az elsőfokú pervesztés után megáll, az inkább el se kezdje, mert a többi sorstársának is árt. (Az elmúlt időszak tapasztalata (2009-2014), hogy az elsőfokon elbukott pereket másodfokon jó arányban megnyertük. A fellebbezéssel az ügyfeleink a kölcsönösszeg 20%-át tették kockára!). Most a másodfok is elég zord döntéseket hoz árfolyamkockázatos perekben, de elértük, hogy több bíróság az Unióhoz fordult, így ítélet előtt a tárgyalás felfüggesztését kérhetjük. (9db. előzetes döntéshozatali eljárás van az Európai Unió Bírósága asztalán)
A Bátor Program tanácsa: perelünk, fizetünk, megállapodunk (az eredeti, első havi Ft törlesztő részlettel azonos törlesztéssel és forint elszámolással)
A devizahitel károsultaknak az összefogás és közös fellépés leghatékonyabb megoldásaként is javasoljuk a pert. (A közös munka eredménye a több mint 14.000 per, ami kellő nyomást jelentett 2 tisztességtelen feltétel törvényszintű elismerésére és elszámolására, továbbá a Kúria árfolyamkockázat tisztességtelensége körében hozott jogegységi határozata. A perektől azóta is reszket a bank, a bíró, a kormány, a parlament; 2013. ősze óta újabb és újabb ötletekkel igyekeztek felfüggeszteni a pereket, hogy ne legyenek kínos ítéletek). Ma már illetéket és a bank költségeit sem kell fizetnie annak, aki "kiszáll" a pereskedésből a DH törvények szerinti elszámolást követően.
megszűnik a közjegyzői okirattal indítható közvetlen végrehajtás mind a deviza, mind a devizaalapú, mind a forint kölcsönöknél;
a devizaalapú kölcsönnél eltörlik a devizaárfolyam felár felszámítását és THM (kamat, költségek, díjak) helyett az MNB alapkamattal számolunk el a már visszafizetett törlesztések beszámításával (teljes semmisség), a tartozást az eredetileg megállapított havi törlesztő részlettel fizethetjük tovább (érvényessé nyilvánítás), aki ezt sem bírja, annak átütemezik a tartozását alacsonyabb, de több havi részlettel (hosszabb teljesítési idővel).
az eredeti devizában felvett kölcsönnél ugyanúgy forintosítunk szerződéskötéskori árfolyamon.
a forint kölcsönnél a tisztességtelen THM (kamat/költség) kerülhet törlésre, a tartozás átszámításával.
Itt is felhívjuk a figyelmét: nem az a cél, hogy a Bátorprogram munkatársait válassza, hanem hogy tudja, van megoldás és pereljen. Az eljáró (nem csak bátorprogramos!) ügyvédek, jogvédők listáját a
www.batorprogram.hu/3/civil.htm#ÜGYVÉDEK vagy a www.hitelsikerek.hu/ugyvedlista/ oldalon, bíztatásként a nyertes pereket a
www.batorprogram.hu/6/eredmenyeink.htm és a www.batorprogram.hu/hitel-sikerek/ oldalon találja meg.
1. Adósságkezelési kézikönyv. Jelenleg nem frissített
Letölthető: www.batorprogram.hu/M6/Adósságkezelési kézikönyv.htm
3. Személyes tanácsadás az Irodában 25.000Ft +ÁFA=31.750Ft
4. Szerződés bevizsgálása írásban 20.000Ft +ÁFA=25.400Ft
Megszüntettük
(A szerződésből nem állapítható meg a szerződéskötés előzménye, körülményei, amely hangsúlyosan számításba kerül az érvénytelenségnél.)
5. Új szolgáltatás
Ügyfeleinknek, a Bátor Program Egyesület tagjainak és a külsős érdeklődőknek is az elektronikus levelezésben felszámított 3000Ft+ÁFA= 3.810Ft díj ellenében válaszolunk az email kérdésekre.
A szolgáltatás igénybevételéhez az email TÁRGY részben tüntesse fel a BP3000 szöveget.
25.000Ft +ÁFA=31.750Ft
6. Megállapodás a bankkal
Megállapodási ajánlat levélben
50.000Ft +ÁFA=63.500Ft +0-30% sikerdíj
7. "Magáncsőd" kereset" (új szolgáltatás) 100.000Ft +ÁFA=127.000Ft
8. Érvénytelenségi elszámolási kereset 100.000Ft +ÁFA=127.000Ft
9. Végrehajtás megszüntetési kereset 100.000Ft +ÁFA=127.000Ft
10. Elszámolási panasz a PBT előtt 80.000Ft +ÁFA=102.600Ft
11. Bírósági jogi (vagy egyéb) képviselet 50.000Ft +ÁFA=63.500Ft
(A fentieken túl, egyéb ügyekben az ügyvédi díj általános alapdíja 20.000Ft+27% ÁFA/megkezdett óra vagy szerkesztett oldal.)
12. Mintalevelek a banki, jogi ügyintézéshez (ingyenes hozzáféréssel);
www.batorprogram.hu/0/mintalevelek.htm
13. Havi klubnapi tájékoztatók, konzultációk Budapesten, időszaki tájékoztatók megyénként.
Havonta, csütörtökön 18:00 órára legalább 100 főt befogadó előadóterembe (művelődési házba) szervezett találkozóra szívesen elmegyünk, előadunk és tanácsot adunk.
14. Vállalkozói reklámoldal a neten 1000Ft/hó+ÁFA=1270Ft
(www.vallalkozok.batorprogram.hu tagoknak és tagi ajánlással 2017. 12.31-ig meghosszabbítva ingyenesen)
A személyes konzultáció díja minden megkezdett óra után nettó 25.000Ft+27% ÁFA (31.750Ft). A tanácsadás során tisztázzuk a kölcsön szerződés aláírásának előzményeit (banki tájékoztatás), az abból felhasználható tényállási elemeket (pl. megtévesztés az árfolyam mérsékelt emelkedéséről), elmondjuk a konkrét kölcsön szerződés semmisségének törvényi okait [Ptk. Hpt.], annak Kúria értelmezését, a semmisségi kereset irányait (részleges/teljes semmisség), az elszámolás rendjét és nagyságrendjét, illetékszükségletét, perköltség kockázatát. Tájékoztatjuk a törlesztés/nem törlesztés következményeire. Javaslatot teszünk, hogy a bankjánál milyen elvek mentén kérje a megállapodást a szerződés teljesítésére/lezárására/kivásárlására. Több hitel és egyéb tartozás esetén fizetési/perlési sorrendet állítunk fel. Elemezzük, hogy melyik kötelezettség perelhető (tartozás csökken) és melyik, amelynél csak megállapodás köthető (fennálló tartozás átütemezése). Összességében igyekszünk "kitanítani" a tanácsot kérőt; hogyan, mikor és mit kell tennie, hogyan és mit kell fizetnie.
1. Ki kérheti?
Ezt a pert ügyvédi megbízás és megbízási díj nélkül, akár illeték fizetés nélkül elindíthatja, a szükséges tudnivalókról a Bátor Program tagjait emailen tájékoztatjuk, telefonon konzultálunk.
8. ponthoz Érvénytelenségi per
1.1. A devizaalapú kölcsön szerződéseket csak a Bátor Program tagjainak ajánljuk fel. Az Egyesületben működő ügyvédek segítségével bíróságtól kérjük az érvénytelenség megállapítását, függetlenül a szerződés állapotától (hatályos vagy felmondott). A bírósági kereset elkészítésének díja 4 szerkesztett lap ára: 100.000Ft+27% ÁFA (127.000Ft). Ezt a megoldást válassza! Az egyesületi tagok részére mód van a részletekben történő díjfizetésre, ha a tartozás 3 hónap alatt nem haladja meg a bruttó 25.000Ft-ot.
1.2. A díj fizetésről
Az ügyvédi díjak nyereséget nem tartalmaznak, ezért az ügyvédi irodáknak nincsenek tartalékai a fizetési kötelezettségek teljesítésére, ha a nem fizető, vagy részletekben fizető ügyfelek elmaradnak a díjfizetéssel. De! Különösen méltányolható esetben a 2-3 havi részletfizetést igyekszünk elfogadni, ha az egyesületi tagdíjakból befolyt összeggel áthidalható a fizetési kötelezettség. Mindannyiunk -ügyvéd, ügyfél, tagok- közös felelőssége, hogy a szolgáltatás (tanácsadás, perek vitele, érdekképviselet) fenntartható legyen, az ügyfelek részfizetés esetén is elindíthassák a pert és az előlegezett díjak megfizetésre kerüljenek.
2. Mit kell tennie, ha szeretne részese lenni a Bátor Programnak?
Az ügyeleti telefonon hétfőnként reggel 08:00 és 09:00 között kérjen időpontot (30/589-3950, 1/4165-5495) konzultációra.
A kereset elkészítéséhez a megbízási szerződés (rákattintva olvasható) és az ügyvédi meghatalmazás a kölcsönszerződés alapján kizárólag személyesen írható alá az ügyfélszolgálati irodáknál a tanácsadást követően vagy külön alkalommal.
2.3. Iratátadás
Az iratokat a megbízás alkalmával, vagy ezt követően postán lehet átadni.
http://batorprogram.hu/0/Konzultaciomb.htm
(1 másolati példányban a kölcsönszerződés, üzletszabályzat, közjegyzői okirat. Végrehajtásban a közjegyzői végrehajtási záradék adósonként és a végrehajtó első jegyzőkönyve.)
Az ügyvéd által kért tényvázlat viszont kötelező a kereset beadásához:
Adatlap (Alapadatok az ügy gyors áttekintéséhez)
Pénzügyi teljesítések táblázata (Kölcsön folyósítás, törlesztések kimutatása) ez annyiban elbliccelhető, ha tudjuk a teljes befizetést (DH elszámolás Hiteltörténeti kimutatás + 2015.02.01-től befizetett összegek összesenje.)
Eseménynapló (Részletes tényállás)
A kölcsön szerződésekben a bankok nem tartották be a tisztességes szerződéskötés, valamint a fogyasztóvédelem szabályait, sok esetben megtévesztették az ügyfelet az árfolyamkockázat elbagatelizálásával, a kamaton felül szolgáltatás nélkül díjat számítottak fel. A szerződések kötelező elemeinek hiánya (törlesztőrészlet és időpontja, kamat, THM a Hitelintézeti Törvény [Hpt.] rendelkezései szerint is érvénytelenséget eredményezhetnek.
A kereset elutasítása esetén a pervesztes félnek kell a kölcsönszerződés (pontosabban a fennálló követelés) összege után 6% illetéket megfizetni, továbbá az ellenfél közel hasonló nagyságú ügyvédi költségeit megtéríteni. Az illeték alapja a pertárgyérték, amely a főkövetelés összege (költség és kamat nélkül, végrehajtásban a teljes követelés). A keresetet ítélet előtt vissza lehet vonni, ebben az esetben az eredeti illeték 30%-át kell megfizetni. Legkésőbb az első tárgyaláson vagy előtte történő elállás/visszavonás esetén a kereset illetéke csak az eredeti illeték 10%-a. A bíróságok előszeretettel utasítják el a kereseti kérelem vizsgálatát a kereset pontatlanságára hivatkozással. 2012-től az eredeti illeték 10%-át elkérik, hogy elriasszák a pereskedőt. A fellebbezésnél 10,5% a perköltség, felülvizsgálatban 12,5%.
3.3. A teljesítésről
Elsősorban annak jelent megoldást a per, aki pernyertesség esetén legalább az eredeti törlesztőrészlettel fizetni tudja a fennmaradó forint tartozását.
Megoldás lehet a fennmaradó összeg kifizetésére más forrás bevonása, családi, baráti kölcsönökkel, esetleg másik hitel felvételével, csak nagyon végső esetben ingatlan eladással. Családi segítségnél beválhat a bankok által ajánlott lakáskassza termékek, amellyel bizonyos előtakarékosság után a lakás, így a tartozás is kivásárolható.
Aki nem a bankja (érvénytelen szerződésből származó törlesztő részlet emelkedés) miatt vált fizetésképtelenné, -vagyis az első törlesztőrészlet fizetésére sem képes-, annak csak átmeneti segítséget, időnyerést (végrehajtás felfüggesztést) jelenthet a per. Csak akkor érdemes a költséges eljárást elindítani, ha belátható időn belül megoldás mutatkozik a tartozás rendezésének fenti módjára és így megéri a plusz költség viselése.
Aki az eredeti törlesztő részletnél csak alacsonyabb összeg fizetésére képes, annak a"magáncsőd" eljárást kell kérni a bíróságtól a Ptk. 241.§ alapján, ha még hatályos a szerződése. Perben az ítéletet követően is van mód a tartozás részletekben történő megfizetését kérni a bíróságtól, ám az eredeti törlesztőrészlet alá a bíróság sem fogja engedni az adóst.
1. A bírósági végrehajtás felfüggesztésének alapja
Végrehajtás esetén a végrehajtás megszüntetési keresetet mindenképpen meg kell indítani, ha a közjegyző nem törli a záradékot a semmisségi kereset alapján (ismét 6% illeték és perköltség kockázatával!), amelyben kérni lehet a keresetlevéllel megtámadott hitelszerződés (végrehajtható okirat) alapján a végrehajtás azonnali felfüggesztését.
Hangsúlyozzuk: a felfüggesztés nem jog, csak lehetőség! A bíró jóindulatán múlik, hogy élhetünk-e vele. A felfüggesztési kérelmet jól megalapozza, ha korábban érvénytelenségi per indult.
2. A végrehajtás megszüntetési kereset elkészítésének díja megegyezik a semmisségi kereset elkészítés díjával.
A "minimál" program a végrehajtás megszüntetési per, mert csak ebben lehet a végrehajtást felfüggeszteni, tehát ez "kötelező". Ma mindenkinek erősen ajánljuk a vh. per előtt elindítani a semmisségi pert. Akkor már a közjegyző előtt hivatkozhat a vitatott követelés törvénytelen záradékolására, esetleg kérhető a záradékolás felfüggesztése. Sajnos a közjegyzők azonban ritkán veszik figyelembe.
11. ponthoz Bírósági jogi (vagy egyéb) képviselet
1. A fenti perekben a jogi képviselet keretében a tárgyalásra felkészülés díja 1óra + a tárgyalás 1óra, azaz 25.000Ft+27% ÁFA (31.750Ft).
A keresetlevél tartalmazza, hogy a bíróság a felperes/adós és jogi képviselője távollétében is tárgyalja a kérelmet. Tehát a kereset levél önmagában is elegendő a pernyertességhez, azonban a joggyakorlat még nem alakult ki, ezért célszerű szóban is megerősíteni a leírtakat.
12. ponthoz Mintalevelek
1. A Bátor Program honlapján az EGYESÜLET vagy az ÜGYFÉL DOKUMENTUMOK menüben a belépési kód megadásával elérhetjük azokat a tanácsokat és mintaleveleket, amelyek a hitel kezeléséhez szükségesek. A nyilvánosság kizárására a Budapesti Ügyvédi Kamara figyelmeztetésére került sort, mert a BÜK megtámadta az ügyvédeinket. Jelenleg átmenetileg szabadon hozzáférhető mintalevelek is elérhetőek: www.batorprogram.hu/0/mintalevelek.htm oldalon.
13. ponthoz Előadások
1. Szívesen tartunk előadást, konzultációt, személyes tanácsadást az ország minden területén, ahová megszervezik nekünk a hallgatóságot. Itt a tanácsadás ingyenes, útiköltséget a Bátor Program fizeti, a szervezőknek csak a terembérlet kifizetéséről kell gondoskodni.
14. ponthoz Vállalkozók
1. Használják ki a lehetőséget és reklámozzák magukat, ismerőseiket, akiben megbíznak. Szeretnénk, ha kialakulna egy olyan gazdasági-fogyasztói közösség, amely alapja lehet egy későbbi önellátó/kisközösség-ellátó saját belső pénzzel rendelkező elszámoló rendszernek, függetlenítve magunkat minden külső pénzügyi, politikai, hatalmi diktátumoktól.

matches: bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság