text:
Összefogás a közélet tisztasága érdekében | Ügyészség
2019. december 4., 13:50 by sajto54
A Belügyminisztérium, a Kúria, az Állami Számvevőszék, a Legfőbb Ügyészség, az Országos Bírósági Hivatal, a Közbeszerzési Hatóság és a Magyar Nemzeti Bank közös értékelést tartott 2019. december 4. napján az elmúlt év korrupcióellenes tevékenységéről.
– A korrupció ellen társadalmi összefogásra van szükség a közélet tisztasága érdekében – hangsúlyozzák Magyarország állami szerveinek vezetői.
Az integritás elősegítésében együttműködő szervezetek leszögezik: Magyarország Alaptörvénye (39. cikke (2)) előírja, hogy „a közpénzekkel gazdálkodó minden szervezet köteles a nyilvánosság előtt elszámolni a közpénzekre vonatkozó gazdálkodásával. A közpénzeket és a nemzeti vagyont az átláthatóság és a közélet tisztaságának elve szerint kell kezelni.” Hazánkban tehát a jogállamiság alapját jelentő alkotmányos szinten jelenik meg a korrupció elleni fellépés. Az Alaptörvény előírásaiból kiindulva a szervezeti integritás akkor valósul meg, ha a köztulajdont, közpénzt használó szervezetek, intézmények ezen elvek szerint működnek. Az integritás pedig a mindennapi élet szintjén azt jelenti, hogy az állam olyan feltételeket teremt, hogy a korrupcióra lehetőséget adó helyzetek létre sem tudnak jönni. A korrupció megelőzéséből, illetve visszaszorításából következő számszerű eredmények – például a gazdaság növekedéséből és kifehérítéséből fakadó pozitív folyamatok (foglalkoztatás bővülése, bérek növekedése stb.), az egyszerűsödő és kiszámítható adórendszer, az adminisztrációcsökkenés, illetve az átlátható és zárt ügyintézés, valamint az igazságszolgáltatás korrupciót szankcionáló joggyakorlata – az állampolgároknak is előnyösek, ezáltal ugyanis erősödik a pénzügyi és társadalmi biztonságuk, kiszámíthatóbbak és jobbak lesznek a mindennapi életkörülményeik. Mindebből az is következik, hogy a korrupció ellen az egyes szervezetek és vezetőik, vagy akár egyének a saját környezetükben tudnak tenni az integritáselvű működéssel és vezetéssel, illetve szabálykövető gazdálkodással, valamint az etikus viselkedéssel.
Rigó Csaba Balázs, a Közbeszerzési Hatóság elnöke arra hívta fel a figyelmet, hogy valóban szükség van olyan megbízható statisztikai adatokon alapuló megalapozott mérési módszertan alkalmazására, amely valós (tisztított) adatokkal dolgozik, és így átfogóbb képet adhat a hazai helyzetről. Kiemelte, a Hatóság már 7 éve ilyen adatokat alkalmaz a statisztikák elkészítésekor. „Miután jogerősen is bebizonyosodott, hogy a CRCB manipulált adatokkal dolgozott egy konkrét tanulmányában, levélben fordultunk az Európai Bizottság főtitkárához, kérve, vizsgálja felül az összes olyan uniós dokumentumot – beleértve a Magyarországra vonatkozó 2018. és 2019. évi országjelentéseket is – amelyek az egyszemélyes kft korábbi megállapításaira hivatkoznak” – emlékeztetett. Kitért arra is, hogy a következetes bírságolási gyakorlatnak komoly visszatartó ereje van, valamint megjegyezte, a Hatóság egyik fő célja továbbra is a hirdetmény nélkül induló tárgyalásos eljárások számának jelentős visszaszorítása.
RÉSZLETES SAJTÓ-ÖSSZEFOGLALÓK
A Belügyminisztérium részletes sajtónyilatkozata
A Kormány előző négy évben végrehajtott Nemzeti Korrupcióellenes Programja jelentősen hozzájárult a korrupció elleni fellépés hatékonyságának növeléséhez, valamint ahhoz, hogy hazánk egyes jogintézményei és törekvései külföldön is elismertek és követendők legyenek.
A Program segítette az átlátható, értékelvű közigazgatás, valamint a közpénzekkel való felelős gazdálkodás megvalósulását. Az államigazgatási szervek részére készült módszertani útmutatók segítséget nyújtanak a korrupció-megelőzési helyzetek felméréséhez, a korrupcióellenes kontrollok kiépítéséhez, illetve támogatásként szolgálnak a kontrollok működésének ellenőrzését végző szervezetek számára.
Az ügyintéző-ügyfél kapcsolatban rejlő korrupciós kockázatok csökkentését szolgálta az elektronikus ügyintézés továbbfejlesztése. Ha a technikai megoldás megszünteti az ügyfél-ügyintéző kapcsolatot, akkor lehetetlenné válik a korrupció. A Digitális Nemzet Fejlesztési Program „Digitális Állam” pillérének megvalósítása érdekében a Kormány megteremtette az elektronikus ügyintézés szabályait, amely magában foglalja a hatósági, bírósági és szabálysértési, valamint az állami szervek által lefolytatott egyéb eljárások tekintetében az elektronikus ügyintézés keret-szabályrendszerét.
A Program az üzleti élet tisztaságát is elősegítette. A bevezetett online-pénztárgépek rendszerével a Nemzeti Adóhivatal közvetlen és azonnali információhoz jut a cég tevékenységére, bevételeire vonatkozóan, és az elemzett, összevetett információk alapján sokkal hatékonyabbá váltak az ellenőrzések. A gazdaság kifehérítését szolgáló további rendelkezések között kiemelt szerepet tölt be az Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer, amelynek célja az áruk valós útjának nyomon követése, az árubeszerzések, értékesítések során keletkező közterhek megfizetésének biztosítása, valamint az, hogy Magyarországon ne kerülhessen forgalomba olyan áru, amely előzetesen nem volt bejelentve az adóhatósághoz.
Az oktatás és képzés területe nélkülözhetetlen eleme a korrupció megelőzését célzó intézkedéscsomagoknak. Megvalósult a közszférát érintő képzési rendszerekben az antikorrupció, korrupció-megelőzés és hivatásetika témájú képzések továbbfejlesztése.
A Program kiemelt célja volt a társadalom tagjainak a korrupciós jelenségekkel kapcsolatos ismereteinek és tudatosságának növelése. A korrupció nem szükségszerű része a mindennapoknak, az azzal szembeni fellépés a társadalmi összefogás mellett egyéni felelősség kérdése is, ezt hangsúlyozta a közösségi médiumok hatékony felhasználásával megvalósított társadalmi tájékoztató kampány.
Eredményesnek bizonyultak a rendvédelem területén tett intézkedések: az ismertté vált korrupciós bűncselekmények számának növekedésével folyamatosan csökken a látencia, ami a közbizalom erősödéséhez vezet.
A Belügyminisztérium előkészítette a 2020-2022 közötti időszakra szóló középtávú Nemzeti Korrupcióellenes Stratégiát, amelynek kiemelt céljai a korrupcióellenes tevékenység bővítése, az integritási tudatosság folyamatos erősítése és az ügyintézési folyamatokban rejlő kockázatok további mérséklése.
Az előkészítés során továbbra is nagy hangsúlyt kap az államigazgatási szervek együttműködése, integritási, biztonsági, adatvédelmi, beszerzési tudatosságot fejlesztő tevékenységeik összehangolása.
Az Állami Számvevőszék részletes sajtónyilatkozata
Az Állami Számvevőszék ellenőrzéseivel, elemzéseivel és széleskörű tanácsadó, tudásmegosztó tevékenységével 2019-ben is hozzájárult a megelőzésen alapuló korrupció elleni célkitűzések megvalósításához. Magyarországon mára kiépültek a korrupciós helyzetek megelőzését biztosító rendszerek, az elmúlt években megerősödött a közszféra integritása. Hazánk gazdasági eredményei, a magyar gazdaság dinamikus növekedése, illetve fenntartható kifehéredése alátámasztják a korrupció elleni rendszerszintű fellépés eredményességét.
Az Országgyűlés bízta meg a számvevőszéket a korrupció elleni fellépés erősítésével
Az Állami Számvevőszéket 2008-ban az Országgyűlés bízta meg azzal, hogy fordítson kiemelt figyelmet a korrupció elleni fellépésre. Az ÁSZ erre alapozva, a holland számvevőszék mintáját alapul véve, 2009-ben – tehát tíz évvel ezelőtt – indította el Integritás Projektjét, amely ma már számos kezdeményezést foglal magába. Az integritás, vagy etikus magatartás/működés az OECD állásfoglalása szerint a jól irányított állam egyik sarokköve, amely elősegíti az államba vetett bizalom fenntartását és a korrupció megelőzését. Az Állami Számvevőszék ezért egyik legfontosabb feladatának tekinti az integritásszemlélet kialakítását és elterjesztését. Az ennek érdekében kidolgozott „magyar modellt” ma már számos nemzetközi szervezet és külföldi társintézmény tekinti irányadó fejlesztésnek a korrupció elleni küzdelemben.
A magyar közszférában elterjedt a korrupciós veszélyek ellen védettséget biztosító integritásszemlélet
Az Állami Számvevőszék Integritás Projektjének keretében 2011 óta minden évben elvégzi a közszféra intézményeinek korrupciós veszélyeztetettségét, valamint a korrupciós kockázatok kezelésére szolgáló kontrollok kiépítettségét értékelő integritás felmérést. A 2019-es – sorrendben kilencedik – kérdőíves kutatáshoz – amelyet az ÁSZ a Nemzeti Közszolgálati Egyetemmel (NKE) együttműködve végez el – minden korábbinál több, mintegy 4200 közpénzből működő, közvagyon kezelő szervezet csatlakozott. Mindez azt bizonyítja, hogy a magyar közszféra szervezetei elkötelezettek a megelőzésen alapuló korrupció elleni fellépés eszközeinek szervezeti szintű alkalmazásában. A 2019-es felmérés eredményeit az ÁSZ 2020 első felében hozza nyilvánosságra.
Korrupciós veszélyek az egészségügyben és a pártok gazdálkodásában
Az Állami Számvevőszék nemcsak elemzi és értékeli, hanem ellenőrzi is a korrupciós veszélyek ellen védettséget biztosító integritáskontrollok kialakítását és működtetését az egyes szervezeteknél. 2019-ben az ÁSZ mintegy 240 ellenőrzésében több mint 1000 ellenőrzött szervezetnél végezte el a korrupció elleni védettség ellenőrzését, javaslataival pedig hozzájárult a korrupciós kockázatok csökkentéséhez. Az elemzések és ellenőrzések alapján kiemelt figyelmet érdemel az egészségügy területe. Az egészségügyben meglévő eredendő kockázatok, valamint a beazonosított korrupciós veszélyek, illetve az egészségügyi gazdálkodó szervezetek (kórházak, szakrendelők, irányítószervek) ellenőrzése során feltárt visszatérő szabálytalanságok és hiányosságok azt mutatják, hogy az egészségügyben kiemelten magasak a korrupciós veszélyek. A „vészhelyzeti” betegellátás 2019 júniusában lezárt számvevőszéki ellenőrzése is a szabályozottság és átláthatóság hiányára, illetve az ezekből következő korrupciós veszélyekre világított rá.
Másik terület – az ország korrupciós megítélését erőteljesen befolyásoló – pártok gazdálkodása. Alapvető jogállami érdek és a közpénzeket érintő korrupció elleni védettség érdeke, hogy a döntő mértékből közpénzekből gazdálkodó pártok szabályszerűen, elszámoltathatóan és átláthatóan gazdálkodjanak az adófizetőktől és a támogatóiktól kapott pénzekkel. Amennyiben egy párt tiltott támogatást fogad el – vagy nem biztosítja a közpénzekkel való, törvényi előírásoknak megfelelő elszámoltatását – akkor nem biztosított az átlátható gazdálkodása, ami komoly korrupciós veszélyeket is felvet.
A gazdaság eredményei bizonyítják: rendszerszintű lépések történnek a korrupció visszaszorítása érdekében
Szakmai konszenzus van abban, hogy a korrupció a gazdasági növekedés és a fejlődés egyik legfőbb gátja. A korrupcióval terhelt országokban általában lassul a gazdasági növekedés, csökken a termelékenység, visszaesnek a beruházások, sérül a verseny és társadalmi krízis alakul ki. A magyar gazdaság elmúlt években megvalósított eredményei ezzel homlokegyenest ellentétesek. Az Állami Számvevőszék költségvetési és makrogazdasági elemzései azt mutatják, stabil és európai uniós, valamint régiós szinten is kiemelkedő – 5% feletti – Magyarország gazdasági növekedése.
A korrupció elleni rendszerszintű fellépés leglátványosabb eredménye a magyar gazdaság kiemelkedő mértékű fehéredése. Az úgynevezett áfa-rés – ami a kivetett áfa és valóban a költségvetésbe beérkező általános forgalmi adó közötti különbséget jelenti – a 2013-as mintegy 23%-ról 2018-ra 9%-ra csökkent az Európai Statisztikai Hivatal értékelése szerint. Ez az arány jobb, mint az európai uniós átlag és megközelítette, gyakorlatilag el is érte Ausztria szintjét. Ez nemcsak azt jelenti, hogy a központi költségvetésnek növekednek a bevételei. Az „áfa-fehéredés”, vagyis a korrupció elleni rendszerszintű fellépés kiszámítható, igazságos viszonyokat teremt, tisztítja a piaci folyamatokat, javítja az adófizetési hajlandóságot, és – ami talán a legfontosabb – egyfajta társadalmi szemléletváltást is jelez.
A digitalizáció a korrupció elleni fellépés fontos eszköze
A digitalizáció a magyar közszféra legjelentősebb kihívása, ami egyben a megelőzésen alapuló korrupció elleni fellépés hatékony eszköze is. Az adó- és hatósági ügyintézés digitalizálása, illetve a kormányhivatali ügyek „egyablakossá” tétele, valamint digitális platformokra való terelése nemcsak gyorsítja, egyszerűsíti az egyes ügyek intézését, hanem minimalizálja a visszaélésre, korrupcióra lehetőséget adó helyzeteket. Éppen ezért van nagy jelentősége a digitalizáció térnyerésének, a digitális ügyintézés kiterjesztésének újabb és újabb területekre. Az Állami Számvevőszék a 2018-as tevékenységét összefoglaló tájékoztatóban felvetette a készpénzhasználat teljes felszámolását a közszférában az integritás növelése, valamint a korrupció kockázatának csökkentése érdekében. Mindez a bürokrácia, az adminisztráció csökkentését, illetve a korrupciós kockázatok további mérséklését eredményezheti. Az ÁSZ oda kíván állni a magyar állam digitális átállásának élére, az Országgyűlés a 2019. november 19-én elfogadott határozatában meg is erősítette az ÁSZ ez irányú törekvéseit.
Nem megbízhatóak a korrupcióra vonatkozó nemzetközi mérési módszerek
Az Állami Számvevőszék közpénzügyi szakfolyóirata, a Pénzügyi Szemle 2019./3. száma a különböző nemzetközi mérési módszereket tudományos megbízhatóságának értékelését helyezte a fókuszába. A nemzetközileg is elismert, magyar-angol nyelvű tudományos lapban publikált tanulmányból egyértelműen kiderül, hogy a nemzetközi korrupciós rangsorok – különös tekintettel a Transparency International Corruption Perception Indexére – nem felelnek meg a mérésekkel szemben támasztott tudományos standardoknak, így nem alkalmasak az egyes országok összehasonlítására, tudományos következtetések levonására, illetve a közpolitikai döntések megalapozására sem. Ebből kiindulva az Állami Számvevőszék olyan objektív mérési módszertan kidolgozását szorgalmazza, amely alkalmas az egyes országok – így Magyarország – korrupciós helyzetének felmérésére és valós következtetések levonására és a javítások megalapozására.
Eredményes a korrupció elleni fellépés a magyar közszférában
Az Állami Számvevőszék tapasztalatai szerint Magyarországon célzott és összehangolt lépések történnek a korrupció elleni fellépés területén, a magyar közszférában elterjedt az integritáselvű működés szemlélete, a magyar gazdaság eredményei pedig a korrupció elleni rendszerszintű fellépés eredményességét bizonyítják.
A Kúria részletes sajtónyilatkozata
A korrupció elkerülésének és az integritás megőrzésének legfontosabb garanciája a bírói függetlenség. Magyarországon 150 évvel ezelőtt fogadták el a bírói hatalom gyakorlásáról szóló 1869. évi IV. törvénycikket, amely deklarálta, hogy a bíró csak a törvénynek és saját lelkiismeretének van alárendelve. Magyarország Alaptörvénye is rögzíti a bírói függetlenség garanciális elemeit: a bírák csak a törvénynek vannak alárendelve, ítélkezési tevékenységükben pedig nem utasíthatók.
A Kúria mint Magyarország legfőbb bírói szerveként végső fokon dönt egyedi ügyekben, emellett biztosítja a bíróságok jogalkalmazásának egységét, iránymutatást adva a jogesetek elbírálásához.
A Kúria minden évben számos, a korrupció köznapi értelemben vett fogalmába sorolható bűncselekmény kapcsán indult büntetőeljárásban hoz ítéletet. 2019-ben is több ilyen ügy került a legfőbb bírói fórum elé, illetve a Büntető Kollégium egy a bíróságokra kötelező jogegységi határozatot is hozott:
A Kúria Büntető Jogegységi Tanácsa 2019. május 6. napján megtartott ülésén jogegységi határozatot hozott, amely rögzíti: „A gazdasági társaság vagyonkezelője a társaságban meglévő tulajdonosi helyzetétől függetlenül a társaság sérelmére megvalósuló hűtlen kezelés elkövetője lehet.” (BJE 1/2019.)
A III.1310/2018/22-es számú ügyben Budapest egyik kerületi önkormányzata az önkormányzat tulajdonában álló műemlék-ingatlan jóval a piaci áron aluli értékesítéséről döntött. A képviselő-testület úgy határozott, hogy a versenytárgyalás tartásától eltekint. A Kúria az összes terhelt cselekményét jelentős vagyoni hátrányt okozó hűtlen kezelés bűntettének minősítette, és elvi éllel rögzítette, hogy az önkormányzati képviselő gazdálkodás során kifejtett képviselői tevékenysége megalapozhatja a büntetőjogi felelősség vizsgálatát, ha leadott szavazatával olyan döntés meghozatalához járul hozzá, amely valamely bűncselekmény törvényi tényállásának ismérveit valósítja meg.
A I.14/2019/18-es számú (ún. Vizoviczky-ügy) ügyben a Kúria helybenhagyta a jogerős döntést, amely megállapította a terheltek bűnösségét bűnsegédként, folytatólagosan elkövetett költségvetési csalás bűntettében és bűnsegédként, folytatólagosan elkövetett magánokirat-hamisítás vétségében. Kimondta, hogy a terheltek bűnszervezetben követték el a bűncselekményt.
Egy friss kúriai döntésben (I.746/2019. az MVM korábbi vezetőinek büntetőügye) az I. rendű terheltet – aki társtettesként, folytatólagosan elkövetett hűtlen kezelést és sikkasztást követett el – letöltendő szabadságvesztéssel sújtotta és 2.000.000 forint pénzbüntetésre is ítélte.
A fenti jogesetek is mutatják, hogy a Kúria kellő szigorral érvényesíti az állam büntetőigényét, a társadalom rend és átláthatóság iránti elvárásait, a büntető igazságszolgáltatás pedig a sértettek mellett áll.
Az ítélkező és a jogegységi feladatok ellátása mellett Kúria 2019-ben is számos olyan intézkedést tett, amely emeli a korrupciómentes szervezeti kultúra színvonalát.
A Kúria idén megújította a középtávú intézményi stratégiáját, amelyben továbbra is kiemelt helyen szerepelnek az átláthatóság, a hatékonyság alapértékei és a bírói hivatásrend által elfogadott erkölcsi értékek. A tervdokumentum értelmében a Kúria elkötelezett a korrupciónak ellenálló szervezeti kultúra fenntartása és az integritásszemlélet megerősítése mellett.
Az utóbbi évek egyik kihívásának a személyes adatoknak az európai uniós adatvédelmi rendelet (közismertebb nevén a GDPR) rendelkezéseinek megfelelő védelme bizonyult. A Kúria minden ésszerű lépést megtett annak érdekében, hogy a természetes személyek különleges és személyes adataikat biztonságban tudhassák. A bíróságon GDPR megfelelést támogató munkacsoport működik, adatvédelmi felelős dolgozik, részletes adatkezelési szabályzat született, a munkatársak pedig adatvédelmi oktatásban részesülnek. Az adatvédelem szorosan összefügg az informatikai rendszerek biztonságával. Az elmúlt egy évben a Kúria e téren is intézkedéseket tett.
Mindezen túl:
módszertani útmutató készült az integritási és korrupciós kockázatok felméréséhez, valamint a korrupciómegelőzési intézkedési terv és az integritásjelentés elkészítéséhez;
az Állami Számvevőszék által útjára indított Integritási Felmérés kérdőívét a Kúria minden évben kitölti;
a Kúrián szabályzat született az egyéni és a szervezeti integritás megőrzése céljából,
a Kúrián évek óta, féléves rendszerességgel kockázatkezelési munkacsoport ülésezik a bírósági működés során jelentkező kockázatok teljes körű számbavétele, integrált kezelése és hatékony megoldási javaslatok kidolgozása érdekében.
A Kúria kiemelt fontosságot tulajdonít annak, hogy belső szabályzatai valamennyi munkafolyamatot lefedjenek, s hogy e szabályzatokat időről-időre, a jogszabályi változásoknak megfelelően módosítsa, illetve megújítsa. 2019-ben módosult a Szervezeti és Működési Szabályzat, a Szervezeti és Ügyelosztási Rend, megújult többek között a munkavédelmi szabályzat, a beszerzések és szerződéskötések rendjéről szóló szabályzat. Megújultak a gazdálkodást érintő szabályzatok is.
A Kúria hangsúlyozza, hogy a megfelelő szabályozási környezet és az információtechnológiai háttér biztosítása mellett a kiszámítható, hosszú távon tervezhető életpálya biztosítása is fontos feltétele az integritást érintő – igen sok esetben emberi tényezőre visszavezethető – incidensek elkerülésének.
Az Országos Bírósági Hivatal részletes sajtónyilatkozata
Az Országos Bírósági Hivatal fennállása óta elkötelezett az integritás erősítése iránt, nagy hangsúly fektet a bíróságok integritását biztosító szervezeti és működési rend kialakítására. Kiemelt feladatának tekinti az ítélkezési és igazgatási munka átláthatóságának, utóbbi kiszámíthatóságának és ellenőrzöttségének megvalósítását.
Az Országos Bírósági Hivatal egyebek mellett integritási tárgyú együttműködésekkel, a bírák, igazságügyi alkalmazottak integritástudatosságát erősítő képzésekkel, jógyakorlatok megosztásával, az esetlegesen felmerülő kockázatok kezelési lehetőségének feltárásával, valamint integritási tárgyú belső szabályozók megalkotásával is támogatja a szervezet külső és belső biztonságát.
Az integritást sértő magatartásokkal kapcsolatos egységes fellépést az integritási szabályzatról szóló OBH utasítás biztosítja, a bíróságokon kijelölt integritásfelelős fogadja a bírósági szervezet integritását érintő bejelentéseket.
Az OBH 2012 óta Bírósági Integritás Munkacsoportot működtet, melynek tagjai az idei évben is elemezték, értékelték a bíróságok integritási tárgyú bejelentéseit és szükség esetén javaslatot tettek az integritást érintő megoldásokra. A Munkacsoport részt vett a Nemzeti Korrupcióellenes Program összeállításában, javaslatokat fogalmazva meg többek között a készpénzfizetés korlátozásának lehetséges módozatairól. Kiemelendő, hogy 2019. március 4 óta működik az Országos Bírósági Hivatal által kifejlesztett önálló Bírósági Fizetési Portál, melynek célja a bírósági eljárásokhoz kapcsolódó elektronikus fizetési megoldások szélesebb körű biztosítása, valamint a befizetések ellenőrzésének megkönnyítése.
Az OBH képzések szervezésével is támogatja az integritással kapcsolatos dolgozói tudatosság erősítését. Az Alkotmányvédelmi Hivatal munkatársainak közreműködésével rendszeresen szervez Awarenes képzést az informatikai biztonsági és a kapcsolati biztonsági kérdéseket illetően. 2019-ben az informatikai eszközök biztonságos használatáról és a kibervédelem fizikai hátterének biztosításáról kiberbiztonsági képzés útján gondoskodott. Az Európai Általános Adatvédelmi Rendelet (GDPR) szabályai maradéktalan érvényesülése érdekében folyamatosan figyelemmel kíséri a GDPR-t és az ahhoz kapcsolódó magyar szabályozást is, ekként is biztosítva a rendelet hatékony alkalmazását.
Az OBH, az ítélőtáblák és a törvényszékek a korábbi évekhez hasonlóan 2019. őszén is részt vettek az Állami Számvevőszék intézménycsoportokénti integritás felmérésében. A felmérés eredményeiről készített legfrissebb összefoglaló ugyan még nem áll rendelkezésre, azonban az előző évek adatai azt igazolják, hogy az igazságszolgáltatásban dolgozók integritástudatossága kimagasló, az integritáskultúra magas szinten elterjedt a szervezetben.
A korábbi évek gyakorlatához hasonlóan a bírák 2019-ben is kitöltötték az integritási kérdőívet, amely a bírósági szervezet integritását érintő folyamatok, körülmények megismerését célozta. A kérdésekre adott válaszok azt igazolják, hogy a bírák felismerik és tudatosan kerülik az integritást veszélyeztető helyzeteket, függetlenül és befolyásmentesen ítélkeznek. Összehasonlítva a korábbi évek integritásfelmérésnek eredményeit megállapítható, hogy a bírák integritással kapcsolatos tudatossága évről évre erősödik, az ítélkezésben a törvényesség, a pártatlanság, a tisztesség és a diszkrimináció-mentesség, mint alapvető értékek maradéktalanul érvényesülnek.
A Legfőbb Ügyészség részletes sajtónyilatkozata
Az ügyészség a korrupcióval szembeni fellépést, illetve a szervezeti és személyi integritásának fejlesztését kiemelt fontosságú területként kezeli.
A Központi Nyomozó Főügyészség korrupció elleni küzdelemben játszott szerepe az új Be. hatályba lépésével még hangsúlyosabbá vált, hiszen a hivatali korrupciós bűncselekmények nyomozása kizárólagos ügyészségi hatáskörbe került. A korrupciós bűncselekmények felderítésének speciális jellegére figyelemmel, a Központi Nyomozó Főügyészség különböző nyomozó hatóságokkal, felderítő szervekkel és a Nemzeti Védelmi Szolgálattal való hatékony együttműködése elengedhetetlen. A feljelentés megtétele előtti titkos információgyűjtést és az új Be. hatályba lépésétől előkészítő eljárásokat folytató Nemzeti Védelmi Szolgálat tevékenységének eredménye számos ügyben alapozta meg a Központi Nyomozó Főügyészség sikeres eljárását.
A Legfőbb Ügyészség különös figyelmet fordított az ún. megbízhatósági vizsgálatok alapján korrupciós bűncselekmények miatt indult eljárásokban a bizonyítás törvényességére, amit komplex vizsgálat keretében végzett el. Ez az ügyészségi jogalkalmazói gyakorlat elemzését, a visszatérő jogalkalmazási hibák kiszűrését, továbbá a megbízhatósági vizsgálattal összefüggő eljárási kérdések országosan egységes és helyes megítélésének biztosítását célozta.
A nemzetközi együttműködés kapcsán a magyar ügyészség – bár erre nincs törvényi kötelezettsége – a mindig követett protokoll szerint az OLAF igazságügyi ajánlása nyomán valamennyi esetben elrendelte a nyomozást, illetve amennyiben már folyamatban volt a nyomozás, az OLAF ajánlását a nyomozás irataihoz csatolták és abban értékelték.
Az OLAF 2018-as éves jelentése szerint, a magyar ügyészség az uniós átlagot (36%) lényegesen meghaladó mértékben, az OLAF által kezdeményezett ügyek 45 %-ában emelt vádat 2012 és 2018 között.
Az OLAF magyar ügyészséghez eljuttatott igazságügyi ajánlásainak a száma folyamatosan csökkent az elmúlt években. 2015-ben és 2016-ban még 10-10 ajánlás érkezett, 2017-ben már csak 6 ajánlás, 2018-ban 4, míg 2019-ben eddig még egy sem.
Az OLAF mellett ugyancsak figyelemre méltó az EUROJUST előtt megnyitott magyar ügyek számának folyamatos növekedése. A magyar ügyészség továbbra is az Európai Unió igazságügyi együttműködésének kifejezetten aktív résztvevői közé tartozik, Magyarország tavaly kezdeményező tagállamként 117 konkrét bűncselekmények kapcsán regisztrált ügynek, míg megkeresett tagállamként 109 ilyen ügynek volt a részese. Hazánk jelenleg első a tagállamok között, a kiemelt bűncselekmények kapcsán történő információátadás terén.
Az uniós szervezet és a magyar ügyészség eredményes munkakapcsolatot ápol, ügyészeink egyre több koordinációs értekezleten vesznek részt, és évről-évre emelkedik a közös nyomozócsoportok száma is.
A nyilvánosság hiteles tájékoztatása érdekében a korrupciós ügyekben tett intézkedéseinkről (pl.: letartóztatás indítványozása, vádemelés, fellebbezés) csak ebben az évben több, mint 40 sajtóközleményben számoltunk be.
Az ügyészség – az Állami Számvevőszékkel folytatott együttműködés keretében – ismételten részt vett az ÁSZ országos integritás felmérésében.
Az ügyészség saját szervezetének integritás felmérését is éves rendszerességgel végzi. A felmérések eredményei lehetőséget biztosítanak az ügyészség számára, hogy ezáltal fejlessze integritásirányítási rendszerét és megtalálja azokat az eszközöket, amelyek leghatékonyabban szolgálják az elérni kívánt szervezeti célkitűzéseket.
A Belügyminisztériummal évek óta folytatott közös együttműködés keretében ügyészségi telefonos vészhívó rendszer működik. Ennek köszönhetően az ügyészségi épületek, a személyi állomány és az adatvagyon a korábbiakhoz képest nagyobb védelemben részesül.
A telefonos vészhívó rendszer mellett, az ügyészség az eltelt időszakban jelentős mértékben fejlesztette a szervezeti egységek biztonságtechnikai rendszereit. Ezen rendszerek által biztosított védelem a személyi integritást is növeli.
A szervezet belső integritásának megőrzése és fejlesztése nemcsak az elvégzendő ügyészi munka hatékonyságát növeli, hanem az esetlegesen felmerülő korrupciós kockázatokat is jelentősen csökkenti. E célt szem előtt tartva az ügyészség folyamatosan oktatási programokat szervez.
A Magyar Nemzeti Bank részletes sajtónyilatkozata
A Magyar Nemzeti Bank (MNB) négy éve vesz részt a Nemzeti Korrupcióellenes Program keretében az állami szervek korrupcióellenes együttműködésében, ezzel is megerősítve elkötelezettségét az integritás-alapú szervezeti kultúra folyamatos fejlesztése, az értékorientált működés megvalósítása mellett. A jegybank továbbra is fellép a jogi és etikai normákat esetlegesen megsértőkkel szemben, s olyan megelőző eszközöket alkalmaz, amelyek az integritás megerősítését és a korrupció megakadályozását szolgálják.
Az MNB napokban publikálandó 6 éves felügyeleti stratégiájában ennek megfelelően kiemelt értékként nevesítette az integritást, amely az elkövetkezendő évek feladatellátásában az eddiginél még hangsúlyosabb prioritást kap.
Az MNB hatósági eljárásaiban 2018-tól áttért az elektronikus ügyintézésre, ami növeli az adatkezelés, archiválás biztonságát, illetve az ügyintézési folyamatok nyomon követhetőségét. A jegybanki tevékenység abból a szempontból is átlátható, hogy a piaci szereplők nyilvántartását, illetve a felügyeleti eljárásokban hozott döntéseit és az alkalmazott szankcióit is publikálja, a fogyasztók szélesebb körét érintő kérdésekben konkrét figyelemfelhívásokat ad ki.
Az integritás, mint téma és annak kezelése az MNB vezetésének döntése értelmében a jegybankon belül magasabb szintet nyert az idei évtől. Az MNB megalakította compliance szakterületét, amely önálló szervezeti egységként (főosztályként) működik a szervezeten belül.
Az MNB felügyeleti területén alapelv, hogy a munkafolyamatok egyes fázisait más-más vezetők irányítása alatt dolgozó külön ügyintézők végezzék, számos vezetői kontrollponttal és a döntéseknél „négy szem” elvének érvényesítésével. Ennek keretében már korábban szétválasztották a jogi és felügyeleti szervezeti egységeket. Szintén az intézményen belüli kontrollokat erősíti (s emellett persze minimalizálja a humánkockázatot is), hogy az MNB digitális adatelemzésen alapuló felügyelési módszertant alakított ki.
A szakértő kollégák kiemelt figyelmet fordítanak az integritásra és a korrupció megelőzési tudatosság erősítésére a szervezeti kultúrában. A képzéseken, tréningeken keresztül mind az MNB-hez belépő új kollégák, mind pedig már az itt dolgozó munkavállalók is bekapcsolódnak az integritással kapcsolatos folyamatokba. Az aktív képzési tevékenység mellett a szervezet belső szabályrendszerének folyamatos karbantartása és felügyelete, valamint a kontrolljainak megfelelőségi vizsgálata is a szakterület fókuszában van.
A jegybank az idei év elején – több nemzeti hatóság, civil szervezet és a média egyes képviselőin túlmenően – számot adott a hazánkba látogató, Magyarországot vizsgáló Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) Vesztegetés Elleni Munkacsoportjának a témát érintő keretrendszereiről és tevékenységéről. E vizsgálat kapcsán kiemelendő, hogy a munkacsoport nem fogalmazott meg ajánlást, megállapítást az MNB-re vonatkozó összefoglaló jelentésében.
A Közbeszerzései Hatóság részletes sajtónyilatkozata
A Közbeszerzési Hatóság 2016. november 17-én csatlakozott a korrupcióellenes együttműködéshez. A szervezet elkötelezett abban, hogy működése átlátható, etikus és feddhetetlen legyen, ennek megfelelően célja az integritás alapú működés fenntartása.
A Közbeszerzési Hatóság 2019-ben is két oldalról erősítette korrupcióellenes tevékenységét. Egyrészt szervezeti integritásának, másrészt a közbeszerzések átláthatóságának erősítése oldaláról.
A Közbeszerzési Hatóság szervezeti integritásának erősítése (belső integritás)
A tavalyi esztendőben kiépítettük az integritás alapjait (integritásfelelős kijelölése, munkacsoport megalakítása, szabályzatok felülvizsgálata, érzékenyítő tréning szervezése), melyet az idén továbbfejlesztettünk a rendszer folyamatos monitoringjával, és belső képzésekkel. Az idei évben új Beszerzési Szabályzatot készítettünk azzal a céllal, hogy gyakorlatorientált, a beszerzési munkát gördülékenyebbé tevő szabályokat alakítsunk ki, valamint a beszerzési folyamatban résztvevő szervezeti egységek feladat-, és hatásköreit teljeskörűen elhatároljuk. Az új szabályok sokkal szigorúbbak, ezáltal a beszerzési folyamatok átláthatóságát és az integritást erősítik.
A közbeszerzések átláthatóságának erősítése (hatáskörből fakadó integritás)
A Közbeszerzési Hatóság – összhangban az Állami Számvevőszék törekvéseivel –szorgalmazza olyan megbízható statisztikai adatokon alapuló megalapozott mérési módszertan alkalmazását, amely valós képet ad egy-egy uniós tagállam közbeszerzési piacán tapasztalható versenyhelyzetről. A Közbeszerzési Hatóság aggályosnak tartja, hogy a tagállamok közötti összehasonlítás alapját képező TED adatbázis hiányos, és emiatt annak megbízhatósága is kifogásolható, mivel a tagállami ajánlatkérők nem minden esetben teszik közzé az eljárásaik eredményéről szóló tájékoztatóikat.
A Közbeszerzési Hatóság egyik fő feladata a közbeszerzési eljárások törvényességének ellenőrzése. Amennyiben jogsértés gyanúja merül fel, a Közbeszerzési Döntőbizottság bírálja el az ügyet, amely nagy hangsúlyt fektet arra, hogy olyan esetekben, ahol súlyos jogsértés valósul meg, jelentős bírságot szabjon ki. A következetes bírságolási gyakorlatnak van visszatartó ereje: a közbeszerzési eljárások résztvevői egyre inkább törekednek a jogszerű eljárások lefolytatására, az előző évekhez képest az idei évben kisebb arányban követtek el súlyos jogsértéseket.
A Közbeszerzési Hatóság 2015. novembere óta, Európában egyedülálló módon hatósági ellenőrzés keretében vizsgálja a megkötött közbeszerzési szerződések teljesítését és módosítását, amely kiemelten fontos, mivel a közbeszerzési jogsértések nem csupán a közbeszerzési eljárások, hanem a szerződések teljesítése során is tetten érhetők. Az ellenőrzés keretében a Közbeszerzési Hatóság munkatársai akár helyszíni ellenőrzés során, szükség esetén igazságügyi szakértő igénybevételével győződhetnek meg a teljesítés jogszerűségéről. E tevékenységünket jól példázza, hogy 2018. decemberében jogorvoslati eljárásokat kezdeményeztünk a Közbeszerzési Döntőbizottság előtt olyan jelentős előleg kifizetések miatt, amelyekben a gazdasági szereplők vezető tisztségviselői és tulajdonosi köre között átfedések voltak kimutathatók. A Közbeszerzési Döntőbizottság valamennyi esetben jogsértés elkövetését állapította meg, és az ajánlatkérőket, valamint nyertes ajánlattevőket mindösszesen 249.000.000 Ft bírság megfizetésére kötelezte, így védve az európai uniós forrásokat.
A Közbeszerzési Hatóság egyik fő célja a verseny és az átláthatóság növelése érdekében, a nem nyilvánosan, azaz a hirdetmény nélkül induló tárgyalásos eljárások számának jelentős visszaszorítása. A szigorú ellenőrzési tevékenységnek köszönhetően az előző évekhez képest számottevően csökkent a nem nyilvános eljárások aránya (2014-ben 3626; 2015-ben 3003; 2016-ban 870; 2017-ben 482; 2018-ban 329; 2019. november végéig pedig 247 hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás került megindításra) volt ezen eljárások száma.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
III/01639/2015
. III/01639/2015
Első irat érkezett: 06/04/2015
Az ügy tárgya: a Kúria 3/2013. Közigazgatási és Munkaügyi jogegységi határozata elleni bírói kezdeményezés (ingóértékesítés adójogi szabályai)
Az indítványozó bíró - az előtte folyamataban lévő eljárás felfüggesztése mellett - a Kúria 3/2013. Közigazgatási és Munkaügyi jogegységi határozata alaptörvény-ellenességének megállapítását kérte az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó bíró álláspontja szerint az előtte másodfokon folyamatban lévő ügyben alkalmazandó jogegységi határozat sérti az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdéséből levezethető jogbiztonság elvét és a C) cikk (1) bekezdésében megfogalmazott hatalommegosztás elvébe ütközik.
Az eljárás hátteréül szolgáló ügyben a költségvetési család bűntettével vádolt vádlott ingóértékesítési tevékenységét a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi XCVII törvény (Szja. tv.) ingóérékesítésre vonatkozó szabályai szerint folytatta, holott arra az elsőfokú bíróság ítélete szerint az Szja. törvény önálló tevékenységből származó jövedelemre vonatkozó rendelkezéseit kellett volna alkalmazni. Az elsőfokú eljárásban bizonyítékként értékelt két szakértői vélemény közötti eltérést a kúriai jogegységi határozat időközbeni megjelenési okozta. A jogegységi határozat azonban az indítványozó bíró álláspontja szerint figyelmen kívül hagyta a 2011. december 31. napi módosítás előtti Szja. tv. 58. § (8) bekezdésének egy speciális feltételét, miszerint az üzletszerű áruházás feltétele az is, hogy a magánszemély áfa-körbe szabályszerűen belépett, és adólevonási joga megnyílt. Az Szja tv. 2012. január 1-től hatályos szabályozása során a jogalkotó a fenti joghézagot észlelte, az Szja. tv. 58. § (8) és (9) bekezdése, valamint 3. § 46. pontja beiktatásával a joghézagot rendezte. Az előadó bíró álláspontja szerint a Kúria a módosítás előtti Szja. törvényben mutatkozó joghézagot nem volt jogosult jogértelmezéssel rendezni, azt törvénymódosítással - ahogy azt a jogalkotó észlelte - lehetett volna alkotmányosan szabályozni..
III_1639_2_2015_ind_kieg_anonim.pdf III_1639_0_2015_inditvany_anonim.pdf
A határozat száma: 3045/2016. (III. 22.) AB végzés
A határozat kelte: Budapest, 03/01/2016
2015.09.29 8:30:00 1. öttagú tanács
2015.10.05 13:00:00 Teljes ülés
2016.03.01 9:30:00 Teljes ülés
Az Alkotmánybíróság teljes ülése jogegységi határozat alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló bírói kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény szabályainak – a 2011. évi CLVI. törvénnyel történő módosítását megelőző – az ingó vagyontárgy átruházásából származó jövedelem adózása szabályai egységes értelmezéséről szóló 3/2013. Közigazgatási-munkaügyi jogegységi határozat alaptörvény-ellenességének megállapítása és megsemmisítése tárgyában indult eljárást megszünteti.
[1]	A Zalaegerszegi Törvényszék – mint másodfokú bíróság – tanácsa (továbbiakban: indítványozó), a Bf.204/2015/2. számú végzésével az előtte folyamatban lévő eljárást felfüggesztette és kérte, hogy az Alkotmánybíróság a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (továbbiakban: Szja tv.) szabályainak – a 2011. évi CLVI. törvénnyel (továbbiakban: Módtv.) történő módosítását megelőző – az ingó vagyontárgy átruházásából származó jövedelem adózása szabályai egységes értelmezéséről szóló 3/2013. Közigazgatási-munkaügyi jogegységi határozat (továbbiakban: KJE) alaptörvény-ellenességét állapítsa meg.
[2]	1. Az indítvánnyal érintett ügyben az elsőfokú bíróság ítéletével bűnösnek mondta ki a vádlottat egy rendbeli költségvetési csalás bűntettében és három rendbeli hamis magánokirat felhasználása vétségében, ezért őt halmazati büntetésül 1 év szabadságvesztésre ítélte, melynek végrehajtását 2 évi próbaidőre felfüggesztette. Az elsőfokú bíróság által megállapított tényállás szerint a vádlott 2008 és 2010 között internetes ingóértékesítéssel foglalkozott, amely után a közterheket nem fizette meg, így személyi jövedelemadó, különadó és egészségügyi hozzájárulás tekintetében mindösszesen 23 324 000 forint vagyoni hátrányt okozott a költségvetésnek.
[3]	Az elsőfokú ítélet alapján a vádlottnak az ingó vagyontárgyak (íjásztermékek) értékesítéséből – az internetes portál üzemeltetője által felszámított aukciós díj, valamint szállítási költség levonása után – 2008-ban 17 765 636 forint, 2009-ben 13 918 550 forint, 2010-ben 11 175 845 forint bevétele származott, amely után adót nem állapított meg, nem vallott be és nem fizetett meg. A vádlott az elsőfokú bírósági eljárás során elmondta, hogy úgy gondolta, nincs adófizetési kötelezettsége. Ezt arra alapozta, hogy mivel „Unión belüli” értékesítésről volt szó, az egyrészt mentes az általános forgalmi adó alól, másrészt pedig az a „kis haszon”, amit ő nyert az értékesítéseken, ha eredményezne is valamiféle adófizetési kötelezettséget, az olyan minimális, hogy azt bevallani nem kell.
[4]	Az először készült – a vádlott számára lényegesen kedvezőbb – igazságügyi szakértői alapszakvéleményt az eljárás során a szakértő – álláspontját lényegesen megváltoztatva – kiegészítette. A szakértő az elsőfokú eljárás során úgy nyilatkozott, hogy a két szakvélemény közötti alapvető különbség oka, az időközben megjelent KJE, amely abból indul ki, hogy a jogkövető adóalany nem kerülhet hátrányosabb helyzetbe, mint az, aki adott esetben az általános forgalmi adó alanyaként való bejelentkezést elmulasztotta. Elmondta ugyanakkor a szakértő azt is, hogy az alapszakértői vélemény elkészítése során a vádlott vonatkozásában a személyi jövedelemadó kötelezettséget nem az önálló tevékenységből származó jövedelemre vonatkozó szabályok szerint, nem is az Szja tv. 58. §-ában foglalt ingóértékesítés szabályai szerint, hanem egy harmadik módszerrel, becslés alkalmazásával állapította meg. A kiegészítő szakvéleménye viszont már a KJE figyelembe vételével készült el.
[5]	Az indítvány hangsúlyozza, hogy a KJE alapján a 2011. december 31-ig hatályos adójogi szabályozás szerint, a gazdasági tevékenység keretében folytatott ingóvagyontárgy értékesítés üzletszerű, és utána az adózónak akkor is az Szja tv. 58. § (8) bekezdésében foglaltak figyelembevételével kell – az önálló tevékenységből származó jövedelem szabályai szerint – személyi jövedelemadót fizetni, ha az általános forgalmi adó alanyaként a bejelentkezést elmulasztotta és így az általános forgalmi adó levonás joga nem nyílt meg.
[6]	Az indítvány szerint a Kúria azzal, hogy a KJE meghozatala során nem vette figyelembe az Szja tv. 58. § (8) bekezdésének azon előírását, miszerint az üzletszerű átruházás további feltétele az általános forgalmi adó alanyaként való bejelentkezés és az adólevonási jog megnyílta, lényegében megtiltotta a jogalkalmazók számára a felhívott törvényi rendelkezés egy kitételének alkalmazását.
[7]	A Kúria – az indítvány szerint – nem vette figyelembe, hogy a Módtv. 2012. január 1-jével módosította az Szja tv.-t, nyilvánvalóan azért, mert a jogalkotó észlelte a joghézagot. Ennek eredményeképpen módosult az Szja tv. 3. §-ának 46. pontja, valamint az 58. § (8) és (9) bekezdése is, amely az ingóvagyontárgyak nem egyéni vállalkozóként történő értékesítésére 600 000 forint bevételig adómentes határt állapított meg. A Kúria azonban – állítja az indítvány – nem volt jogosult visszaható hatályú jogértelmezéssel rendezni a joghézagot. Tekintettel arra, hogy a KJE a bíróságokra nézve kötelező, ez a fajta jogértelmezés lényegében nem más, mint visszaható hatályú jogalkotás, amely sérti egyrészt az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdéséből levezethető jogbiztonság elvét, másrészt a C) cikk (1) bekezdésében megfogalmazott hatalommegosztás elvét is.
[8]	2. Az Alkotmánybíróság főtitkárának hiánypótlási felhívására az indítványozó végzéssel kiegészítette az indítványt. A végzésben foglaltak szerint az Alkotmánybíróság hatáskörét az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés b) pontja, továbbá az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (továbbiakban: Abtv.) 25. §-a alapozza meg. Az indítványozó az Abtv. 52. § (1b) bekezdés f) pontja alapján kérte a KJE megsemmisítését, mert állítása szerint az sérti az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdéséből levezethető jogbiztonság elvét. Az állampolgárok ugyanis a jogszabályok tételes szövegében bízva tervezik adójogilag releváns cselekedeteiket, és e jogszabályszövegből a Kúria – jogértelmezéssel – elrendelte egy egész mondat figyelmen kívül hagyását.
[9]	Az Alaptörvény C) cikk (1) bekezdésében meghatározott hatalommegosztás elvét pedig azért sérti a KJE, mert a Kúria nem jogalkotó, hanem jogalkalmazó szerv.
[10]	3. Az Alkotmánybíróság rögzíti, hogy a III/1637/2015. ügyszámon, bírói kezdeményezés alapján folytatott eljárásban a KJE alaptörvény-ellenességét megállapította és a KJE-t a 2/2016. (II. 8.) AB határozatával (a továbbiakban: Abh.) megsemmisítette.
[11]	Az Abtv. 59. §-a alapján az Alkotmánybíróság – ügyrendjében meghatározottak szerint – kivételesen a nyilvánvalóan okafogyottá váló ügyek esetén az előtte folyamatban lévő eljárást megszüntetheti.
[12]	Az Ügyrend 67. §-a a fenti felhatalmazás alapján a következőképpen rendelkezik:
„(1) Az Alkotmánybíróság az Abtv. 59. §-a alapján végzésben megszüntetheti az eljárást a nyilvánvalóan okafogyottá váló ügyek esetén.
e) az eljárás folytatására okot adó körülmény már nem áll fenn, illetve az indítvány egyéb okból tárgytalanná vált.”
[13]	Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy mivel az Abh.-val a jelen ügyben is támadott KJE-t ex tunc hatállyal már megsemmisítette, ezen eljárás nyilvánvalóan okafogyottá vált.
[14]	4. Az Alkotmánybíróság a fentiek az eljárást az Ügyrend 67. § (2) bekezdés e) pontja alapján azzal szüntette meg, hogy a büntető eljárás folytatása során a KJE megsemmisítésének jogi konzekvenciáit az ítélkező bírónak kell levonnia.
. 3045/2016. (III. 22.)
. 03/01/2016

matches:
Kúria
Kúria
bíróság
§ 46
Kúria
bíróság
bíróság
bíróság
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria


text:
Veszélyben a Patterson: Az Őrtorony azt állítja, hogy a biztosíték éves díjának kifizetése “azonnali és helyrehozhatatlan károkat és nehézségeket” okozna - Mindenkinek Jehova Tanúiról
Olvasóink küldték 73.
2012.12.02. 14:54 | Johnny Joker | 29 komment
Az Őrtorony Társulat elismerte, hogy katasztrofális következmények nélkül nem tud 17,3 millió dollárt készpénzben előteremteni
Napvilágra került a nagy áttörést jelentő Candace Conti eset egy újabb érdekes fordulata. Amint egy előző cikkben már elmondtuk, jogi vereségüket követően az Őrtorony Társulatot arra kényszerítette az Alamedai Megyei Bíróság, hogy igazából adjanak garanciát arra, hogy amennyiben elvesztik a fellebbviteli pert, képesek lesznek megfizetni a Candace Continak járó sokmillió dolláros teljes kártérítést.
Ez a “garancia” először egy tiltás formájában létezett, melyet a bíróság vetett ki ingatlanok vásárlására és eladására vonatkozóan, mindaddig, amíg a fellebbviteli eljárás be nem fejeződik. Azonban az Őrtorony Társulat nagy mértékben rá van szorulva, hogy eladja jól jövedelmező brooklyni portfólióját, hogy előteremtse az igencsak szükséges pénzösszegeket, még akkor is, ha némelyik brooklyni ingatlant jóval a kínálati ár alatt kell értékesítenie. Valójában sokan úgy gondolják, hogy a Nemzetközi Főhivatal áthelyezése Brooklynból New York állam északi részére elsősorban azért történik, hogy a szükséges pénzalapokat felszabadítsák. A Társulat ezért úgy döntött, hogy megkerüli ezt a tilalmat, és helyette egy kezességi biztosítékot ajánl fel, amely garantálja a károk (plusz a kamatok) megfizetését abban az esetben, ha elvesztenék a fellebbviteli pert.
A Társulat kész arra, hogy a Patterson épületegyüttes sorsát a per kimenetelére tegye fel
A Társulat most, úgy tűnik, szegénységére hivatkozik, vagyis azt állítja, hogy nem engedheti meg magának, hogy biztosíték céljára 17,3 millió dollárt készpénzben előteremtsen, csak akkor, ha erre pénz helyett ingatlant használhat. Mielőtt tovább olvasnád ezt a cikket, azt javaslom, töltsd le az Őrtorony beadványát erre a linkre kattintva (angol). Mindenképpen ismerkedj meg a tartalmával és kérlek, mindent, amit ebben a cikkben írok, ezzel a fejleménnyel kapcsolatos saját megfigyeléseimnek és gondolataimnak tekints majd.
Néhányan rámutattak, hogy a Társulat fő kifogása nem az, hogy ne tudnák kifizetni a biztosítékot, hanem az, hogy attól félnek, nem fogják tudni visszaszerezni a 86.386 dolláros éves díjat Candace Contitól, ha megnyerik a fellebbviteli pert. Nem vagyok jogi szakértő, és amit olvasok, azt csak saját behatárolt képességeim szerint tudom értelmezni, ezért kész vagyok elfogadni a kiigazítást, ha akaratomtól függetlenül esetleg rosszul értelmezném azt, ahogyan a bírósági okmányok fogalmaznak.
Szerintem figyelemre méltó, hogy az Őrtorony kimondottan kérvényezte, hogy csökkentsék a biztosíték összegét abban az esetben, ha nem engedélyezik nekik, hogy biztosítékként ingatlant ajánljanak fel. Különbség van a kb. 6 millió dollár (ami feltehetőleg a költségekre és a kamatra elég), a kártérítésként odaítélt összeg, és a biztosíték teljes összege között.
Lehetséges azonban, hogy ez az aránylag kis összeg, ez a 6 millió dollár fogja jelenteni az Őrtorony Társulat (Watch Tower Bible and Tract Society of New York) számára a viszonylagos jólét és a csőd közötti különbséget. A könyvelésükben szereplő pontos összegeket azonban csak Társulat ismeri, így egyedül ők tudják, hogy valóban erről van-e szó.
Azonnali kár
Mindenesetre a Társulat szeretné ezt a 6 millió dolláros különbséget csökkenteni és úgy hiszem több, mint valószínű, hogy az “azonnali és helyrehozhatatlan károk és nehézségek” nem csupán a 86.386 dolláros éves díj megfizetésére és ezen összeg jövőbeli visszanyerési esélyeire vonatkoznak, hanem annak a pénzügyi következményekre is, ha a biztosítékot készpénzben kell kifizetniük anélkül, hogy az összeget csökkentenék, amiért az Őrtorony fellebbezett.
Ne feledjük, hogy amint az éves díjat kifizették, az első biztosíték-kifizetéseket szintén teljesíteniük kell csupán heteken belül. Ebben a tekintetben az éves díj kifizetése az “út, ahonnan nincs visszatérés”, ezért a Társulat mindenképpen szeretne alternatívát találni a készpénzes kifizetésre jóval azelőtt, hogy az éves díj megfizetése esedékes lenne.
Úgy vélem ez az, amiért az Őrtorony azt állítja, hogy ez “azonnali” kárt okozna. Bizonyos, hogy bármilyen kárt is szenved a Társulat a 86.386 dolláros éves díj kifizetésével, és az ezt követő elvesztésével, ez sohasem lenne “azonnalinak” tekinthető, mivel a fellebbezési döntés még csak a jövőben fog megtörténni. Még ezután dől el, hogy a fellebbezési folyamatot megnyerik vagy elvesztik! Miért használják hát az “azonnali” szót? Figyeld meg az alábbi dokumentumban kiemelt részlet szóhasználatát:
1. Az Egyházi Alperesek azonnali károkkal és nehézségekkel néznek szembe, ha indítványukat nem tárgyalják és nem történik intézkedés az ügyben 2012. november 15-ig.
Az Egyházi Alperesek azonnali károkkal és nehézségekkel néznek szembe, ha indítványukat nem tárgyalják előrehozott időben, és nem történik intézkedés az ügyben 2012. november 15-ig. Ezenkívül, az Egyházi Alpereseknek addigra meg kell fizetniük a fellebbezési kötelezvény éves díját. (Egbert Decl., 9.) Azonban, olyan okokból kifolyólag, melyek indítványukban részletesen meg lesznek magyarázva, az Egyházi Alperesek a jóhiszeműség alapján vélik úgy, hogy helyénvaló a fellebbviteli kötelezvény helyett a New York államban levő Pattersonban elhelyezkedő ingatlant felajánlani az ítélet biztosítékául. Az okok között találjuk többek között, hogy (1) a kötelezvény és a hozzá kapcsolódó éves díj rendkívül nagy összegű, (2) az Egyházi Alpereseknek engedélyezve van, hogy visszaszerezzék a kötelezvény költségét, ha megnyerik a fellebviteli pert, de aggasztja őket, hogy esetleg nem tudják majd visszaszerezni ezt az összeget a felperestől, ha, tegyük fel, megnyernék a fellebbviteli pert; és (3) az Egyházi Alpereseknek több, mint elégséges vagyonuk van, beleértve a New York állambeli Pattersonban levő ingatlant, amelyből kielégítően meg tudják fizetni a kártérítést abban az esetben, ha azt a fellebbviteli bíróság is fenntartja.
Ismétlem, ha nincs igazam, és a helyzet nem olyan komoly, mint ahogy én gondolom, akkor állok elébe, hogy kijavítsatok. Azonban fontosnak találom, hogy az olvasóim megismerhessék mindkét oldal érveit, és kialakíthassák saját véleményüket.
A Patterson-játszma
Mindenesetre, az talán még elképesztőbb, hogy a Társulat kész kockára tenni a Patterson-komplexumot (az Őrtorony Oktatási Központját) az ítélettel kapcsolatban, mivel ezt ajánlja fel biztosítékképpen, ahelyett, hogy elkezdené fizetni a kötelezvény díját. Nemhivatalos megbeszélések során azonban Candace ügyvédi csapata visszautasította ezt a figyelemre méltó ajánlatot, így az ügyben most egy bírónak kell majd döntenie. Candace csapata értelemszerűen inkább készpénzt akar biztosítékképpen, nem pedig egy bizonytalan ingatlan-vagyont ezekben a gazdasági nehézségekkel teli időkben.
A kötelezvény 86.386 dolláros éves díjának megfizetése november 15-ig esedékes, magának a kötelezvénynek az első részletei pedig nem sokkal ezután következnek. Amint említettem, a Társulat ezért már beadott egy folyamodványt, kérve a bírót, hogy vagy csökkentse a kötelezvény készpénzértékét, vagy engedélyezze, hogy inkább ingatlant (nevezetesen a Pattersont) ajánljanak fel a kártérítés biztosítékaként.
Sok tanú biztosan megdöbben annak a gondolatától, hogy a szervezet, mely állítólag Jehova áldását élvezi, ilyen veszélyes helyzetbe került, és meglehet, hogy csupán 17.3 millió dollárnyira van az összeomlástól. Ezek a tanúk ugyanolyan meghökkenve vennék tudomásul, hogy a Társulat keresi a módját, hogy a Pattersont ténylegesen kockára tegye, azért, hogy majd Candace-nek adják, ha az Őrtorony elveszti a fellebbezést és nem képes megfizetni a teljes kártérítést. Lásd az alábbi dokumentumot:
A. Az ügyre vonatkozó tények
2012. szeptember 20-án, vagy körülbelül abban az időben, az Egyházi Alperesek a következő iratot nyújtották be: Értesítés a kötelezvény postázásáról/Megbízás az ítélet elleni fellebbezésre a polgári ügyrend 917.1 cikkelye szerint (Egbert Decl., 8, Exh. D.) Amint a …..-ben körvonalazva van, a kötelezvény 17.277.299.37 dollárról szól, éves díja pedig 86.386 dollár.
Az Egyházi Alpereseknek 2012. november 15-ig kell megfizetniük a fellebbviteli kötelezvény éves díját. Az Egyházi Alperesek azonban szeretnék a fellebbezési kötelezvény helyett a vád alatt álló Őrtorony tulajdonában levő, Pattersonban (New York állam) elhelyezkedő ingatlanvagyont felajánlani a kártérítés biztosítékául (Id. at 9.) Ebből a célból az Egyházi Alperesek ügyvédje kapcsolatba lépett a felperes ügyvédjével, hogy meglássák, lehetséges-e a megállapodás a biztosíték helyettesítését illetően. (Id.) Rövid telefonbeszélgetés után a felperes ügyvédje afelé hajlott, hogy ne történjen megegyezés, de azt javasolta, hogy a felek folytassák a kérdés megvitatását. Néhány további próbálkozás után, hogy 'találkozzanak és tanácskozzanak', a felperes ügyvédje 2012. október 17-én úgy válaszolt, hogy a felperes nem egyezik bele abba, hogy ingatlanvagyont ajánljanak fel biztosítékként. (Id. 10.)
Sokan azzal érvelnek, hogy a Társulat könnyedén ki tudja fizetni a kiszabott kártérítéseket és talán csak blöfföl, hogy a helyzetet a saját javára manőverezze. Valóban, nincs semmi szokatlan abban, hogy ingatlanvagyont ajánljanak fel készpénzes fizetés helyett, ha ez lehetséges. Mivel a büszkeségük is kockán forog, és a világ is figyeli őket, furcsának tűnhet, hogy a Társulat mégis a szegénységére hivatkozik, kivéve, ha a helyzete valóban annyira reménytelen.
A pattersoni Őrtorony Oktatási Központ vitathatatlanul a legtekintélyesebb ingatlanvagyon a Társulat portfóliójában
Még kevésbé érthető, hogy a Társulat inkább hazardíroz tekintélyes Patterson komplexumával (amelyre felettébb büszke), és megkockáztatja, hogy átadja ezt Candace Continak, ha elveszítik a fellebbezésüket, mint hogy kiköhögjék a 17.3 millió dollárt készpénzben, ha az a rendelkezésükre áll. Ezért tűnik nagyon valószínűnek, hogy a Társulat VALÓBAN pénzügyi válságban van, a közelmúltban bekövetkezett példátlan számú fiókhivatal-bezárás is láthatóan, erre utal. A pénzük főként ingatlanokban van lekötve, amelyeket nehezen tudnak értékesíteni ezekben a gazdaságilag nehéz időkben, és a dollármilliók előteremtése tartalék készpénzből már nem olyan egyszerű, mint egykor volt.
Az óra ketyeg és kevesebb, mint egy hónapjuk van, hogy rendezzék ezt. Az Őrtorony ügyvédjei beszélgetéseket folytattak Candace Conti jogi csapatával, akik nem hajlandóak engedni a kérdésben. Most a bíróságon van a sor, hogy november 8-án eldöntse, hogy az Őrtorony felteheti-e tétként a Patterson-központot a játéktáblára, ahelyett, hogy egy árva dollárt is fizetne készpénzben pénzelőlegként. Ha a bíró elutasítja, hogy kockára tegyék Patterson-t, és fenntartja, hogy a biztosítékot készpénzben fizessék meg, a Társulatnak nem marad más választása, minthogy kifizesse a teljes biztosítékot, vagy ejtse a fellebbezésüket - amit valószínűleg meg is fognak tenni, ha a körülményeik valóban oly szörnyűek, mint ahogy az indítványuk sugallni látszik.
Miért vannak kutyaszorítóban?
Biztosan sokan nem értik, miért van a Társulat ekkora bajban, amikor kifelé úgy tűnik, hogy sikeresek. A kiadványok régóta azt a benyomást keltik, hogy a szervezet világméretű terjeszkedése látszólag korlátlan. Azonban, amint azt egy előző cikkben (angol) kifejtettük, a mélyben egy komoly probléma húzódik meg, ami jelentős pénzügyi nehézségeket okoz az Őrtorony Társulatnak.
A probléma abban áll, hogy a gazdagabb, fejlettebb országokban a növekedés lelassult, majdhogynem megállt. A Társulat pontosan az ezekben az országokban élő testvérekre számít leginkább abban, hogy a világméretű munkát anyagi hozzájárulásaikkal támogassák. Eközben a szegényebb, harmadik világbeli országokban a növekedés aránylag élénk, de az ezekben az országokban élő testvérek szükségleteit csak úgy tudják kielégíteni, ha gazdagabb országokból irányítják át a szükséges pénzeket – és a pénzalapok lassacskán kiapadnak. Ez hatalmas egyensúlyhiányhoz vezet, mely a Társulat számára hosszú távon teljességgel tarthatatlan.
Az egyenlőtlen adományok kényszerítő hatására a Társulat, a jelek szerint, már be is lépett a leépítés időszakába. A múlt évben 16%-os csökkenés történt a fiókhivatalok számában, 116-ról 98-ra, és minden jel arra mutat, hogy a 2012-es jelentésben ennek a mutatónak további csökkenése lesz olvasható. Azáltal, hogy fiókhivatalokat zár be és egyes országokban csökkenti tevékenységét, a Társulat lejjebb szorítja működésének rezsiköltségét, és ingatlanokat szabadít fel, melyeket eladhat, hogy az égetően szükséges összegeket előteremtse.
A gond az, hogy a világ jelenleg egy példa nélkül álló gazdasági hanyatláson megy keresztül, ami azt jelenti, hogy az ingatlanokat nem lehetséges azon az áron eladni, de még csak a közelében sem, amit a Társulat szeretne értük kapni. Brooklyban sok ingatlant jóval az eredeti kínálati ár alatt adtak el, mert az Őrtorony szeretné a szükséges készpénzt minél előbb a zsebében tudni.
A fiókhivatalok számának csökkentésén kívül figyelemre méltó csökkenés következett be 2005 óta a kinyomtatott anyagok mennyiségében is. Egy további költségfaragó intézkedés nyomán az Őrtorony és az Ébredjetek! folyóiratok oldalszáma felére csökkent ebben az időszakban. Kevesen tudnának csak megindokolni ilyen drasztikus lépéseket, hacsak nem pénzügyi nehézségek állnak a háttérben, hiszen az internet korában papírt és tintát használni az információterjesztésre egyre költségesebb dolog.
A szakadék szélére sodorva
Most úgy tűnik, hogy a Candace Conti eset még inkább a pénzügyi instabilitás felé sodorja a Társulatot. Sokan, köztük jómagam, úgy hitték, hogy több, gyermekbántalmazásos perben kirótt kártérítésre lenne szükség ahhoz, hogy a Társulat pénzügyi jóléte komolyan veszélyeztetve legyen. Azonban a legutóbbi megdöbbentő fejlemény után egyre nyilvánvalóbbá válik, hogy a Társulat nemcsak azért küzd fellebbezésében, hogy megőrizze tekintélyét a gyermekbántalmazáshoz való elvi hozzáállásával kapcsolatban, hanem puszta túléléséért!
Csak az idő fogja megmutatni, hogy a helyzet valóban ennyire reménytelen-e, vagy ez csupán egy jól kidolgozott és könyörtelen taktikázás a Társulat részéről. Többet megtudunk majd november 8-án, amikor a bíró meghozza döntését. Ha nem engedélyezi, hogy ingatlanvagyonban fizessék meg a biztosítékot, akkor a Társulatnak döntenie kell. Vagy elállnak a fellebbezéstől, és megmarad a pénzük, vagy letejelik a pénzt, tovább folytatják a fellebbviteli eljárást, és anyagilag igen kényes helyzetben találják magukat. Akár nyernek, akár veszítenek, a Candace Conti eset mindenképpen precedenst teremt a későbbi jogi ügyekre nézve, és még több per van kilátásban, melyek azzal fenyegetnek, hogy az Őrtorony amúgy is túlterhelt pénzügyi eszközei még tovább fognak apadni.
Annak elmulasztása, hogy együttműködjenek a törvénnyel nemtörődöm gyermekbántalmazási irányelveik tekintetében, melyek a “két tanú szabály” helytelen alkalmazásából fakadnak, már régóta a Társulat Achilles-sarka. Most úgy tűnik, hanyagságuk következményei végre utolérik őket.
A feltételezéseket félretéve, egy dolgot nem lehet tagadni, mégpedig azt, hogy a Társulat elég kétségbeesett ahhoz, hogy kockára tegye a Pattersont, nagy becsben tartott oktatási központját, mely egyben a Gileád Iskola otthona is, és megreszkírozza, hogy Candace Continak kell adnia, ha elveszti a fellebbviteli pert és nem tudják kifizetni a kártérítést. Még ha a bíró megengedi is nekik, hogy ezt használják biztosítékként készpénz helyett, sok gondolkodó tanú el fog tűnődni azon, hogy nehezen megkeresett adományaikat, melyeket a világméretű prédikálómunka előmozdítására ajándékoztak, miért használják a Társulat gyermekmolesztálással kapcsolatos idejétmúlt, nemtörődöm és káros irányelveinek védelmezésére.
Fordította Eve, JJ
Címkék: hírek pedofília ébredjetek!
https://jehovatanui.blog.hu/api/trackback/id/tr334942934
Johnny Joker · http://jehovatanui.blog.hu/ 2012.12.02. 15:00:19
Ezt az indítványukat - hogy a Patterson komplexumot ajánlják föl biztosítékként - a bíróság azóta elutasította:
jwsurvey.org/cedars-blog/you-cant-use-patterson-court-denies-watchtowers-bond-motion
A további fejleményeket is hamarosan lefordítjuk...
sefatias · http://sefatias.blog.hu 2012.12.02. 15:07:18
@Johnny Joker: köszi tesa. jó kis cikk ez
Johnny Joker · http://jehovatanui.blog.hu/ 2012.12.02. 15:17:07
@sefatias: Evenek köszönd jobban :)
Hát nem lennék most az Őrtorony helyében... ez csúnya és fájdalmas lesz. Erre mondják: a fagyi visszanyal.
sefatias · http://sefatias.blog.hu 2012.12.02. 15:20:58
@Johnny Joker: neki is nagyon köszönöm! :) rendes tőletek ez a rengeteg munka. Remélem hamarosan én is beszállhatok. Még egy pár négyes angolból, aztán jövök :)
névtelenül 2012.12.02. 15:42:55
Ez jó volt, en is köszönöm a sok munkátokat.
Ez a válság mindenkit lemos. Kicsiket, nagyokat. Hmm.
karalabe4 · http://eletazortoronyutan.blogspot.com/ 2012.12.02. 17:19:25
Számomra nehezen hihető, hogy nincs pénzük. A legtöbb videójukban ezzel kérkednek. Igaz lehet, hogy ez csak "nagy arc", de sokkal valószínűbbnek látszik, hogy a forrásokat biztos helyre rakták, most pedig eljátsszák a 'szegényeket'...
De végülis mindegy, mert ha a károkat csak okozni képesek, helyrehozni viszont nem, akkor pszichésen bizonyulhatnak inkompetensnek, hiszen olyan dolgokat tesznek, melyek következményeit nem képesek belátni.
Consuelo 2012.12.02. 17:31:56
Ekkora „gáz” volna? Jó hiszemű vagyok és csak remélem, hogy nem lesz egy újabb adomány láda „a társulat jó hírnevének megőrzése” címmel.
sefatias · http://sefatias.blog.hu 2012.12.02. 19:19:07
@Consuelo: Ebben a nagy gázban én sem hiszek. itt valami susmus van
névtelenül 2012.12.02. 19:38:06
Sefa, ez egy pénzügyi alapon működő cég. A válság nem válogat. És még hátra van a java. Engem is a padlóra fog tenni, meg a coca-colát is. Minden mindennel összefügg. Semmi jóra nem számítok. Tej meg kenyérjegy lesz, polgárháborúk meg kijárási tilalom.
Bocs, de én ezt készpénznek veszem.
EveH 2012.12.02. 21:08:36
Az biztos, hogy spórolnak, mert emlékszem, amikor pár éve először voltunk St Pöltenben angol kongresszuson, még reggelit is kaptunk minden nap, és nem akármilyet, aztán már nagyon megszorították, hogy ki alhat a kongresszusi terem épületében, és persze reggeli sem volt.... :(
Virago_1000 2012.12.03. 00:21:59
@sefatias: @karalabe4: En is keszpenznek veszem, a valsag tenyleg nem valogat.
EveH 2012.12.03. 00:37:11
@sefatias: You're welcome....... :) Sok sikert az angoltanuláshoz...........
sefatias · http://sefatias.blog.hu 2012.12.03. 05:41:05
@EveH: :) köszi
leslie07 2012.12.03. 08:48:57
@névtelenül: Azért az Ortorony szervezet esetében nem árt fontolóra venni annak a lehetoségét, hogy sajnáltatni akarják magukat, még a fellebviteli dontés elott, hogy mennyire nehéz eloteremteni a pénzt a szervezet számára. Nemhogy a 17.277.299.37 dollárnyi osszeget nem tudják kifizetni, hanem a 86. 368 dolláros éves kotelezvényt sem képesek kifizetni. Az én meglátásom szerint eljátszák a fizetésképtelenséget, hogy ezzel hatást gyakoroljanak a bíróságra, hogy az egy esetleges újabb határozathozatalban csokkentse a kifizetendo kotelezetség osszegét.
Ez régi trukk az Ortorony szervezet torténelmében. Annak idején Russell is azt hazudta a bíróságnak, hogy nincs semmilyen vagyona, végul a bíróság megtalálta az elhazudott vagyont és Russellt a bíróság félrevezetéséért megbirságolta.
Ebben az esetben is kardélen táncol az Ortorony szervezet. Ugyanis egy ilyen dontés meghozatala elott a bíróság hivatalból felkutathatja az ortorony szervezet osszes fellelheto vagyonát.Gondolok itt az OT Társulat leányvállalatain keresztul kimenekített részvénycsomagokra és a tobbi a tanúk számára eddig tabunak számított eltitkolt
vagyonra.
Lehet, hogy az Ortorony szervezet Vezeto Testulete megvakítva a pénz szeretetétol,nem gondolta végig ezt az eshetoséget, tudniillik, hogy egy ilyen bírói kutakodás az ortorony valós vagyoni helyzete után még sok meglepetést okozhat a világnak az Ortorony Társaság valós arculatát illetoen?
Aero Saulus (törölt) · http://aerosaulus.blogspot.hu 2012.12.03. 10:30:26
@leslie07: Írtam egy kis szösszenetet: aerosaulus.blogspot.hu/2012/12/jehova-tanui-mint-novekedesi-portfolio.html
leslie07 2012.12.03. 11:12:38
@Aero Saulus: Kuldtem én is neked emailben a témával kapcsolatban egy saját hipotézist.
névtelenül 2012.12.03. 12:02:12
Persze, érdemes ezt is figyelembe venni, elég logikusan hangzik.
ambrosios 2012.12.03. 16:30:05
A nyári kongresszuson diadalittasan hangzott el, hogy a francia állam mennyi pénzt kénytelen visszafizetni egy bírósági ítélet nyomán. Az sem kis összeg volt, az hová kerül?
A társulat pénzügyi hanyatlása nyilvánvaló. A gazdasági válság mindenkit érintett, nyilvánvaló, hogy a befolyó adományok ezzel is kevesebbek lettek. Ehhez jön, hogy pont a tehetősebb országok azok, ahol a növekedés megállt, negatív irányba fordult. Mivel egy csomó ország, ahol még van növekedés, még a saját működési költségét sem termeli ki, ez különösen súlyos probléma. Ugyanis ezekben az országokban minden új tag csak a veszteséget növeli. A görbe pedig egyszer csak összeér. Ezt késleltetik a csepeli kongresszusi teremmel kapcsolatos újabb intézkedésekkel, a kevesebb folyóirattal, a fiókhivatalok összevonásával. De ezt hiszem, hogy a görbe metszéspontja így sincs túl messze.
Utána lehet, hogy megint jön majd a fizetős kiadvány vagy az ezekért legalább a tagoktól elvárt kötelező adomány. De akkor már ez sem fog segíteni.
Inspicio 2012.12.03. 16:44:54
@Johnny Joker: Ahogy ígérted. Ez tényleg nagyon ütős cikk. Remélem hogy a bíróság elrendeli a vagyon felmérést. Mert akkor majd kiderülnek az érdekeltségek. Ha ez bekövetkezik akkor még több embernek nyílik fel a szeme. De annak találgatásába már nem mennék bele hogy vajon hányan lesznek. Természetesen lesz olyan is aki még így is marad. A torony összedől ,a tagok pedig olyanok lesznek mint a pásztor nélküli juhok.
szehenza 2012.12.03. 17:12:17
@Inspicio: "Természetesen lesz olyan is aki még így is marad." az baj, hogy a tanúkba az van bele nevelve, hogy ha " rágalmazzák" is a vezető testületet nekik maradni kell, mert ez egy próba. Ezzel bizonyítják, hogy kitartanak Jehova mellett. Sajnos kevesen látnak tisztán annyira megakarnak felelni Istennek, akit a szervezettel azonosítanak, még ha nem is tudatosan.
Nils Bloggerson 2012.12.03. 18:41:09
EveH, JJ. Én is köszi!
Ilyet nem lehet olvasni az Őrtoronyban sem az évkövnyben. De mégiscsak részét képezi az igazságnak.
Bumbumöcsi (törölt) 2012.12.03. 19:27:18
névtelenül 2012.12.03. 22:20:15
@Bumbumöcsi: Pénznemlevős ingatlanfelajánlós?
Bumbumöcsi (törölt) 2012.12.04. 00:14:32
@névtelenül: Enszes könyvtárlátogatós majd magyarázkodós.
Brooklynos pattersonizációs.
Befektetős portfóliós újra csak magyarázkodós.
Szerintem. :>)
névtelenül 2012.12.04. 06:16:29
@Bumbumöcsi: " Enszes könyvtárlátogatós majd magyarázkodós." :D
EveH 2012.12.04. 09:08:59
@Nils Bloggerson, @Bumbumöcsi: You're welcome......Johnny nevében is :)
EveH 2012.12.04. 09:09:30
@névtelenül: lol.........and........ :D :D :D
EveH 2012.12.04. 09:11:06
Ja, és @ Bumbumöcsi: the same........ :)
Toronyőrbácsi 2012.12.04. 13:01:45
Csak nyugalom a hosszú élet ritka:D

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság