text:
Knk.VII.37.392/2017/3. számú határozat | K Ú R I A
Knk.VII.37.392/2017/3. számú határozat
Az ügy száma: Knk.VII.37.392/2017/3.
A felülvizsgálni kért jogerős határozat: Nemzeti Választási Bizottság 48/2017. számú határozata
A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 48/2017. számú határozatát megváltoztatja és az „Egyetért-e Ön azzal, hogy köztulajdonban álló gazdasági társasággal foglalkoztatási jogviszonyban álló személy onnan származó éves jövedelme a köztársasági elnök tiszteletdíjának éves összegét ne haladhassa meg?” kérdést hitelesíti.
[1] A Nemzeti Választási Bizottság (a továbbiakban: NVB) ... magánszemély (a továbbiakban: kérelmező) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés ügyében 48/2017. számú határozatával döntött. Az NVB az „Egyetért-e Ön azzal, hogy köztulajdonban álló gazdasági társasággal foglalkoztatási jogviszonyban álló személy onnan származó éves jövedelme a köztársasági elnök tiszteletdíjának éves összegét ne haladhassa meg?” kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését jelzett számú határozatával megtagadta.
[2] Az NVB megállapította, hogy a népszavazási kérdés nem felel meg a népszavazási kezdeményezésről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 9. § (1) bekezdésében foglalt kérdés-egyértelműség követelményének, így az népszavazás tárgya nem lehet.
[3] Az NVB a felülvizsgálni kért határozat indokolásában mindenek előtt azt rögzítette, hogy a hasonló tárgyban hozott – jogorvoslat hiányában jogerőre emelkedett – 7/2016. NVB határozatban foglalt érvelését a jelen kérdés elbírálása kapcsán is fenntartja.
[4] Az NVB álláspontja szerint a „foglalkoztatási jogviszony” mint kifejezés számos törvényben szerepel, ennek ellenére nincs az egész jogrendszerben egységesen használt definíciója, a különböző meghatározások mindig csak az adott törvény alkalmazásában értelmezhetők.
[5] Az NVB megállapította, hogy a Munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) kimerítően felsorolja a gazdasági társaság és valamely személy közötti munkaviszonyra irányuló jogviszony lehetséges formáit, teljes körű meghatározást ad arra vonatkozóan, hogy a felek között munkavégzés okán milyen jogviszony hozható létre.
[6] Az NVB álláspontja szerint ugyanakkor nem egyértelmű, hogy a népszavazásra szánt kérdésben szereplő „foglalkoztatási jogviszony” és az Mt. által definiált „munkavégzésre irányuló jogviszony” azonos tartalmú fogalmak-e.
[7] Az NVB megítélése szerint a „foglalkoztatási jogviszony” fogalma nem felel meg a hétköznapi közérthetőség kritériumának, mivel annak a jogrendszer egésze tekintetében nincs egységes meghatározása, és a meglévő törvényi meghatározások sem fedik egymást. A választópolgár számára tehát nem derül ki egyértelműen, hogy egy eredményes népszavazás milyen jogviszonyok tekintetében jelentene korlátozást: a munkaviszonyon kívül beleértendő-e abba a vállalkozás és a megbízási szerződés alapján létesített jogviszony is.
[8] Az NVB szerint a kérdés a jogalkotói egyértelműség kritériumának sem felel meg. Álláspontja szerint nem világos ugyanis, hogy a jogalkotónak definiálni kellene-e a foglalkoztatási jogviszony tartalmát a köztulajdonban álló gazdasági társaságra vonatkozóan, vagy a „foglalkoztatási jogviszony” megfeleltethető az Mt. szerinti „munkavégzésre irányuló jogviszony” fogalmának.
[9] Az NVB szerint nem egyértelmű a kérdésben használt „jövedelem” fordulat sem. Kétséges ugyanis, hogy e fogalom alatt az Mt. szerinti munkabér fogalma értendő, vagy azon a munkabéren kívül juttatott pénzbeli, természetbeni és egyéb egyszeri juttatásokat, a költségtérítést is érteni kell-e.
[10] A fentiekben leírtak alapján, az értelmezési nehézségek okán az NVB megállapította, hogy a kezdeményezésben szereplő kérdésben nem lehet népszavazást tartani, tekintettel arra, hogy a kérdés az Nsztv. 9. § (1) bekezdése szerinti, az egyértelműség népszavazási eljárásban alkalmazandó követelményének nem felel meg. Az NVB ezért a kérdés hitelesítését – az Nsztv. 11. § (1) bekezdésében foglalt jogkörében eljárva – megtagadta.
[12] A kérelmező álláspontja szerint az NVB jogszabálysértően állapította meg, hogy a kérdésben az Nsztv. 9. § (1) bekezdése alapján nem tartható népszavazás.
[13] A kérelmező – hivatkozva az 51/2001. (XI. 29.) AB határozatra, valamint a Kúria Knk.IV.37.458/2015/3. számú végzésére is – amellett érvelt, hogy a „foglalkoztatási jogviszony” a választópolgár számára minden további nélkül érthető módon munkavégzésre irányuló jogviszonyt jelent, annak jellegétől függetlenül, ezért a kérdés a választópolgári egyértelműség követelményét nem sérti.
[14] A kérelmező szerint a kifejezés használata a jogalkotói egyértelműség követelményét sem sérti, különös figyelemmel arra, hogy a jogalkotó a kifejezést – akár értelmező rendelkezések között, akár definíció alkotása nélkül – számos jogszabályban használja. Ebből következően – álláspontja szerint – egy közérthető, számos jogszabályban külön definíció nélkül is használt fogalomnak a népszavazási kérdésben való szerepeltetése az egyértelműség követelményét nem sértheti.
[15] A kérelmező érvelésének alátámasztásaként hivatkozott továbbá az NVB 8/2016. számú – jogorvoslat hiányában jogerőre emelkedett – határozatára, amelyben olyan kérdés került hitelesítésre, amely tartalmazta a „foglalkoztatási jogviszony” kifejezést.
[16] A kérelmező szerint a „jövedelem” kifejezés a választópolgárok számára minden további nélkül érthető módon ebben az összefüggésben a foglalkoztatási jogviszonyra figyelemmel kapott ellenértéket jelenti – akár pénzbeli, akár nem pénzbeni a juttatás –, ezért a kifejezés használata a választópolgári egyértelműséget nem sérti.
[17] A „jövedelem” kifejezés, a kérelmező szerint, a jogalkotói egyértelműség követelményét sem sérti, mivel a fogalmat számos jogszabály külön definíció nélkül is használja. Ebből következően – ismételten arra hivatkozott, hogy – egy közérthető, számos jogszabályban külön definíció nélkül is használt fogalomnak a népszavazási kérdésben való szerepeltetése az egyértelműség követelményét nem sértheti.
[18] A felülvizsgálati kérelem az alábbiak szerint megalapozott.
[19] A Kúria álláspontja szerint a népszavazási kérdés nem sérti az egyértelműség népszavazási eljárásban alkalmazandó követelményét, így az NVB a kérdés hitelesítését az Nsztv. 9. § (1) bekezdésére hivatkozással jogszerűtlenül tagadta meg.
[20] A népszavazáshoz való jog megfelelő érvényesülése megköveteli, hogy a választópolgárok egyértelműen és világosan nyilváníthassanak véleményt a népszavazási kezdeményezés tárgyát alkotó kérdésről. Ezért a népszavazáshoz való jog garanciája a felteendő kérdés egyértelműsége. Az Nsztv. 9. § (1) bekezdése kifejezetten előírja, hogy a népszavazásra javasolt kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni (választói egyértelműség), továbbá a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség).
[21] A Kúria korábbi gyakorlata (Kvk.37.300/2012/2., Knk.IV.37.458/2015/3., Knk.IV.37.356/2015/2., Knk.IV.37.132/2016/4., Knk.VII.37.997/2016/4., Knk.VII.37.336/2017/3.) szerint a népszavazási kérdéssel szemben követelmény, hogy az világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, feleljen meg a magyar nyelv nyelvtani szabályainak, a választópolgárok jól értsék, lássák át a kérdés lényegét, jelentőségét, hogy tudatosan és átgondoltan tudják leadott szavazataikkal a jogaikat gyakorolni.
[22] A Kúria – ahogy arra a felülvizsgálati kérelem is hivatkozott – mindenek előtt hangsúlyozza, hogy az Alkotmánybíróság 51/2001. (XI. 29.) AB határozatában foglaltak szerint nem támasztható olyan követelmény a népszavazás kezdeményezőivel szemben, hogy a kérdés megfogalmazásakor az egyes jogágak kifejezéskészletét, a jogszabályokban meglévő fogalmakat, illetve az egyes tudományágak, szakterületek terminus technicusait vegyék alapul. A Kúria korábbi gyakorlata szerint (Kvk.I.37.300/2012/2., Knk.IV.37.458/2015/3., Knk.IV.37.487/2015/2.) a kérdés pontos megfogalmazása nem jelenti a jogi terminus technikusok alkalmazásának kötelezettségét.
[23] A Kúria szerint a kérdésben foglalt „foglalkoztatási jogviszony” a választópolgári egyértelműség megítélésekor nem mint jogi terminus technicus értékelendő. A kifejezés ugyanakkor akár hétköznapi értelemben, akár jogi fogalomként a felek között munkavégzés okán létrejövő jogviszonyként értendő, amely a választópolgárok számára – a kérdés kontextusában is – egyértelmű és egyféleképpen értelmezhető.
[24] A Kúria szerint a népszavazásra szánt kérdésben foglalt „foglalkoztatási jogviszony” egyértelműsége jogalkotói szempontból sem kétséges. A kérdésben szereplő „foglalkoztatási jogviszony” a gazdasági tevékenységet végző társasághoz kapcsolódóan valamely munkavégzést, a társaság működéséhez kapcsolódó tevékenység folytatását jelenti, illetve annak jogi alapját, amelyet gyűjtő fogalomként használ a kérdés. Ahogy arra határozatában az NVB is utalt, az Mt. kimerítően felsorolja a gazdasági társaság és valamely személy közötti munkavégzésre irányuló jogviszony lehetséges formáit, tehát teljes körű meghatározást ad arra vonatkozóan, hogy a felek között munkavégzés okán milyen jogviszony hozható létre. A 2010. évi LXXV. törvény az egyszerűsített foglalkoztatást az egyszerűsített módon létesíthető munkaviszony szinonimájának tekinti, mely értelmezés is az Mt. szerinti értelmezés továbbvitelét igazolja. Ebből következően a gazdasági társaság és valamely személy között fennálló foglalkoztatásra irányuló jogviszony kizárólag az Mt. rendelkezéseivel összhangban is értelmezhető.
[25] A Kúria – a kérelmező érvelésével egyetértve – úgy ítéli meg, hogy a népszavazási kérdésben foglalt „jövedelem” kifejezés a választópolgárok számára szintén egyértelmű, az hétköznapi és jogi értelemben is a foglalkoztatási jogviszonyra tekintettel kapott ellenértéket jelenti.
[26] A jogalkotói egyértelműség vizsgálatakor maga az NVB is utalt határozatában az Mt. 42. § (2) bekezdésére, amely rögzíti, hogy a munkavállaló foglalkoztatása esetén a munkáltató köteles a részére munkabért fizetni. Az Mt. 12. § (2) bekezdése szerint pedig munkabérnek minősül minden, a munkaviszony alapján közvetlenül vagy közvetve nyújtott pénzbeli és természetbeni juttatás. Mivel a foglalkoztatási jogviszony – a fentiekben kifejtettek okán – kizárólag az Mt. rendelkezéseivel összhangban értelmezhető, ezért jogalkotói szempontból a „ jövedelem” kifejezés sem ítélhető meg másként.
[27] A Kúria a jogalkotói egyértelműség kapcsán – egyetértve a felülvizsgálati kérelemben foglaltakkal – hangsúlyozza, hogy ha egy adott fogalmat jogszabály külön meghatározás vagy más jogszabályi definícióra utalás nélkül használ, akkor annak a fogalomnak létezik egy általános, mindenki által ismert jelentéstartalma. Ha a népszavazásra feltenni szándékozott kérdés ilyen fogalmat tartalmaz megfelelő szövegösszefüggésben, akkor alaptalan az arra történő hivatkozás, hogy az adott fogalom, illetve ezáltal a kérdés nem egyértelmű. A „foglalkoztatási jogviszony” és a „jövedelem” számos jogszabályban, további értelmezés nélkül is használt kifejezések, amelyből következően népszavazási kérdésben való szerepeltetésük az egyértelműség követelményét nem sértheti. További definíció megadása nélkül számos helyen használja a foglalkoztatási jogviszonyt például a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény, valamint a kéményseprő-ipari tevékenységről szóló 2015. évi CCXI. törvény 4. § (2) bekezdése is. A jövedelem kifejezést magyarázat nélkül használja a a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi I. törvény, míg a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény szókapcsolatban (jövedelemszerzési cél) teszi ugyanezt. Fogalmi evidenciaként kezeli a jövedelmet például a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény, különös és magyarázatra szoruló elemként kizárólag a „járulékalapot képező jövedelmet” definiálva.
[28] A Kúria a fentiekben rögzített okokból megállapította, hogy a hitelesítés megtagadása az NVB részéről az Nsztv. 11. § alapján és a 9.§ (1) bekezdésére tekintettel nem volt jogszerű, amelynél fogva az Nsztv. 30. § (1) bekezdése alapján rendelkezett az NVB határozatának megváltoztatásáról.
[29] Ha egy adott fogalmat jogszabály külön meghatározás vagy más jogszabályi definícióra utalás nélkül használ, akkor annak a fogalomnak létezik egy általános, mindenki által ismert jelentéstartalma. Ha a népszavazásra feltenni szándékozott kérdés ilyen fogalmat tartalmaz megfelelő szövegösszefüggésben, akkor alaptalan az arra történő hivatkozás, hogy az adott fogalom, illetve ezáltal a kérdés nem egyértelmű.
[30] Az illetékekről szóló – módosított – 1990. évi XCIII. törvény 5. §-a alapján a felülvizsgálati eljárás illetéke az állam terhén marad.
[31] A Kúria e határozatát az Nsztv. 30. § (3) bekezdése alapján a Magyar Közlönyben nyolc napon belül közzéteszi.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Védjegy- és internetjog | hírek | Jogi Fórum
2011.05. 4. Jogi Fórum / dr. Léhner Zsuzsanna
Nagy érdeklődéssel kísért konferenciát rendezett a Jogi Fórum 2011. április 28. napján Budapesten a védjegyekről valamint a kapcsolódó kérdésekről, amelyek ezt a jogterületet az internet térhódításával ismét a figyelem középpontjába helyezték.
Elsőként dr. László Áron ügyvéd, az SBGK Szabadalmi és Ügyvédi Irodák munkatársa tartott előadást Google, eBay és a többiek – az online szolgáltatók felelőssége címmel. A terület jogszabályi hátterét az Európa Parlament és a Tanács 2008/95/EK irányelve adja. Az 5. cikk (1)-(2) bekezdései szólnak a védjegyoltalom tartalmáról. Eszerint a védjegyoltalom a jogosult számára kizárólagos jogokat biztosít azonosság és összetéveszthetőség ellen, a jóhírű védjegyeket pedig eltérő termékre sem lehet alkalmazni. Az irányelv szabályait a tagállamok átültették a saját jogrendszerükbe, ha értelmezési probléma merül fel, az Európai Bíróság ad iránymutatást. A közösségi hivatal Spanyolországban működik, itt lehet megtenni a bejelentést, ami 27 országban lesz érvényes.
Domainnévvel is el lehet követni védjegybitorlást, sőt, metaadatok használatával is. A meta tagek címkék vagy kulcsszavak, és a HTML-oldallal kapcsolatos háttérinformációkat tartalmaznak az információ-kezelő rendszerek számára, könnyebbé teszik az oldal besorolását. Számos védjegybitorlási ügy keletkezett abból, hogy egy cég az oldala meta tagjei között elhelyezte a konkurens cég márkanevét, így ha a felhasználók az utóbbira kerestek rá, az elhelyező cég weboldala is előkelő helyen szerepelt a keresőben. A Fővárosi Bíróság a Bemer-ügyben kimondta, hogy ilyenkor védjegyszerű használatról van szó, tehát védjegybitorlás történt.
Az előadó ezután a Google Adwords-ről, azaz a cég hirdetési szolgáltatásáról beszélt. Tudvalevő, hogy e programon keresztül befolyásolható a Google találati listája. Ha valaki többet fizet a kattintásért, hirdetése a találati lista elején jelenik meg, ha kevesebbet, akkor oldalt, a lista mellett. Egy a Google-hoz kapcsolódó jogeset szerint a Louis Vuitton cég beperelte a szolgáltató francia részlegét, mivel Google-hirdetések hamis Vuitton-táskákat reklámoztak. Szerintük a Google felelős azért, hogy a vásárlók inkább hamis táskákat vesznek. Az ügy az Európai Bírósághoz került. Az ítélet végül kimondta, hogy a hirdető, aki az Adwords-szolgáltatást igénybe veszi, felelős, amennyiben a védjeggyel azonos megjelölést alkalmaz azonos áruk illetve szolgáltatások esetén, ha a reklám nem teszi lehetővé, vagy csak nehézségek árán teszi lehetővé az átlagos internethasználó számára annak felismerését, hogy a hirdetésben említett áruk vagy szolgáltatások a védjegyjogosulttól vagy mástól származnak-e. A Google, vagyis az internetes reklámszolgáltatás nyújtója azonban nem felel. Az elektronikus kereskedelemről szóló 2000/31/EK irányelv 14. cikke kimondja, hogy ha a szolgáltatás az igénybevevő által küldött információ tárolásából áll (tárhely-szolgáltató), a szolgáltatót nem terheli felelősség a szolgáltatás igénybevevőjének kérésére tárolt információért. Ennek feltétele azonban az, hogy nincs tudomása jogellenes tevékenységről, illetve amint tudomást szerzett ilyenről, haladéktalanul intézkedik a tartalom eltávolításáról vagy arról, hogy az ne legyen hozzáférhető. A Google mint tárhelyszolgáltató felelős lehet az Adwords-reklámok esetében, ha jelzik neki, hogy a hirdetés hamis áruról szól, és nem intézkedik az eltávolításról.
Egy másik ügyben az eBay érintett, amely szponzorált linkeket vesz a Google-től, azaz kulcsszót vásárol. Ha valaki erre keres a Google-on, akkor a listában az első helyen jelenik meg az eBay oldala, amin az adott termék szerepel. Ebben az esetben az eBay a saját piactér-szolgáltatását hirdeti, nem pedig a konkrét árucikket, és az e-kereskedelmi irányelv 14. cikke kiterjedhet a piactérre is. Ebben az ügyben még nem született döntés, de a főtanácsnok indítványa az, hogy ilyen esetekben is akkor legyen megállapítható a felelősség, ha az eBay felé jelzik, hogy a kérdéses áru hamis, és mégsem veszi le.
Ezután dr. Pintz György európai szabadalmi és védjegy ügyvivő tartott előadást a domain és a védjegybitorlás témájáról. Elmondta, hogy domain-regisztráció esetén hazánkban jelenleg az az eljárás, hogy két hétre meghirdetik az igényelt domaint, és ha valakinek kifogása van, panaszt tehet. A regisztrátor ekkor felhívja a beterjesztőt, hogy vagy vonja vissza a vitás domaint, vagy forduljon a tanácsadó testülethez. Ennek díja 40 ezer Ft + ÁFA. A testület 60 napon belül dönt, hogy például közerkölcsbe ütköző-e, jogszabályellenes-e vagy megtévesztő-e a domain.
Méltányolható az az igény, hogy a domain-regisztráció időtartama lecsökkenjen, ezért tervként felmerült, hogy a jövőben a regisztráció két nap alatt megtörténik, ezt követően lehet használni a domaint, de utána nyolc napon belül még lehet ellene panasszal élni. Erre eddig is csak az esetek töredékében került sor. Önmagában egy domainnév nem jogsértő, csak ha gazdasági tevékenységhez kötődő jogsértést követnek el vele. A védjegybitorlás feltétele a gazdasági tevékenység, tehát magánszemély általában nem követheti el. Ám ha eladásra kínálja fel az adott domainnevet, akkor ez már gazdasági tevékenységnek minősül. A domainnevekre is a védjegytörvény vonatkozik, és aloldallal is el lehet követni a védjegybitorlást. Védjegy-ügyekben jogszabálysértés esetén bírósághoz lehet fordulni, ilyenkor a Fővárosi Bíróság előtt kell eljárni. Érdemesebb azonban döntnöki eljárást igénybe venni, hiszen ez sokkal gyorsabban lezárul.
Dr. Lendvai András ügyvéd a LEGO-ügy tanulságairól és a jogharmonizációs kérdésekről tartott előadást. Az ismertetett jogeset sajátossága, hogy ugyanazon jog alapján kétféle döntés született: a közösségi ítélkező szervek törölték a LEGO-kockákra vonatkozó térbeli közösségi védjegyet, a magyar bíróság azonban ezzel ellentétesen döntött a nemzeti védjegy esetében. Alkalmazta ugyan a közösségi jogot, de bizonyos szövegrészek tekintetében más értelmezésre jutott. Ennek hátterében a nem egyértelmű fogalmak és fordítási eltérések állhattak.
A LEGO külső műszaki megoldását a ’90-es évek elején ábrás védjegyként lajstromozták Magyarországon. A védjegylajstrom meghatározza azt az oltalmi kört, amit a jogosultnak megadnak. Nem mindegy, hogy a védjegy egy térbeli tárgyat véd, vagy egy ábrát, egy fotót, tehát nem magát a tárgyat. A magyar döntésnél azonban ezt nem tartották releváns különbségnek.
A védjegyjogban a „megjelölés” jelenleg nem definiált, hiányzó fogalom. Az előadó szerint a megjelölés olyan grafikailag ábrázolható jel, amit fogalmilag is le lehet írni. Kell lennie absztrakt és konkrét megkülönböztető képességnek is. Absztrakt megkülönböztető képesség, hogy van valami az adott megjelölésben, ami speciális információt hordoz, és ezáltal utalhat a gyártóra, cégre. A konkrét megkülönböztető képesség a konkrét árura, szolgáltatásra utal. A gyakorlat azt mutatja, hogy védjegyjogunk nincs teljesen harmóniában a közösségi joggal, ennek a dogmatikai háttér hiánya az oka.
Végül dr. Süle Ákos ügyvéd előadása a védjegycsaládokról szólt. Elmondta, hogy a védjegycsalád, sorozatvédjegyek nem kodifikált fogalmak, a gyakorlat munkálta ki őket. Önmagában az egy jogosulthoz tartozó több hasonló védjegy megléte nem keletkeztet védjegycsaládot, a használat eredményez többletjogokat. Számít a fogyasztók felfogása is ebben a kérdésben, valamint szükség van közös elemre (pl. azonos előtag, utótag, toldat).
Védjegycsaládnak nevezzük a megjelölések egy csoportját, amely közös megkülönböztető képességgel rendelkezik, és ennek folytán a fogyasztó nemcsak az egyes védjegyeket, hanem az egész védjegycsaládot köti egy adott jogosulthoz. Akkor is lehet szó védjegycsaládról, ha a védjegyek egyenként nem lennének hasonlóak, de összességében a fogyasztó arra gondolhat, hogy egy adott védjegycsalád újabb eleméről van szó.
Néhány jogeset a védjegycsaládok területéről: a FLEX-, JET- és SERVO-ügyben nem állapították meg a védjegycsaládot ezen szórészek, szótagok esetében, mert nem volt kellő megkülönböztető képességük. A fogyasztó nem tudja őket, illetve az általuk képezett védjegyeket összekötni egymással és a védjegy-jogosulttal.
A Bridge/Bainbridge-ügyben az Európai Bíróság kimondta, hogy a védjegycsalád minden elemét össze kell hasonlítani a támadott védjeggyel, majd a védjegycsaládot mint összességet kell összevetni a támadott védjeggyel. A bíróság kimondta továbbá, hogy a probléma nem abból ered, hogy a fogyasztó összetévesztheti a bejelentett védjegyet a korábbi sorozatvédjegyek valamelyikével, hanem abból az eshetőségből, hogy azt hiszi, a bejelentett védjegy ugyanazon sorozat része.
Az előadó beszélt arról is, hogy a védjegycsalád és a jóhírnév eltérő fogalmak. A jóhírnév bizonyítása komplikált, nem elég ugyanis a nagyfokú használat bizonyítása. Érdemes marketing-adatokat becsatolni, melyek bizonyítják, hogy az információ nagyszámú emberhez eljutott, így alakult ki a jóhírnév megállapításához szükséges fogyasztói tudattartalom. Dr. Süle Ákos azzal zárta előadását, hogy fontos lenne kodifikálni a védjegycsalád fogalmát, így lenne egyértelmű a hozzá kapcsolódó többletvédelem.
Rágalmazás és becsületsértés a közösségi médiában - Beszélgetés Borombós Anitával, a Gyulai Törvényszék bírájával (2018.09.17.)
Digitális szerzői jogok - Igazságos díjazás művészeknek és újságíróknak - Az EP kiemelte az irányelv hatálya alól a kis- és mikroplatformokat (2018.09.12.)
Top 10 kiberveszély, amely fenyegeti a cégeket - Amit tudni érdemes! - Gyakorlati tanácsok a fenyegetettség elkerülésére (2018.08.09.)
Uniós szinten a 3D nyomtatás orvostechnikai vonatkozásai - Fókuszban a szerzői jogi és iparjogvédelmi kérdések (2013.10.16.)
Mire jó az önkéntes műnyilvántartás? - Szerzői jogi kérdések egy különös hivatali gyakorlat tükrében (2017.07.21.)
Megváltoztatta döntését az amerikai szövetségi legfelsőbb bíróság - Az Apple és a Samsung vitájában más kártérítési összeget kell majd fizetni (2016.12.07.)
Nem utánozható a Herendi - Pert nyert a világhírű magyar márka egy multinacionális céggel szemben (2018.05.08.)
Az Adidas megakadályozhatja sávozott megjelölés uniós védjegyként lajstromozását - Az Európai Bíróság ítéletet hozott (2018.03.01.)
Közvetítői jutalék visszatérítése légi járat törlése esetén - Az Európai Bíróság ítéletet hozott
Új, balközép kisebbségi kormány Szlovéniában - A törvényhozás bizalmat szavazott a Marjan Sarec által vezetett koalíciónak
A kellemetlen szagok zavarják leginkább a lakosságot - Már közel ezer bejelentés érkezett az EnviroMind nevű online portálra

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
Megyei értékek épített környezet Sárgamajor
A Sárgamajor Pálmonostorától keletre, a település mai fekvéséhez képest alig néhány kilométerre helyezkedik el. A műemléki védelem alatt álló épületegyüttest sokan Orczy- majorságként vagy Pallavicini-kúriaként is emlegetik.
A Sárgamajor múltja egészen a XIX. század közepéig, az 1830-as évekig nyúlik vissza. Régészeti leletekkel bizonyítható, hogy a település már a rómaiak idejében és a honfoglalás korában is lakott volt, ám ennek nyomai a 150 évig tartó török hódoltság alatt szinte teljesen eltűntek. Változás akkor következett be, amikor ez a terület számos más kiskunsági birtoktesthez hasonlóan, a törökök kiűzése után az orczi Orczy bárók tulajdonába került. E család nevéhez fűződik a község újranépesítése az 1830-as évek körül, ami településtörténeti szempontból is meghatározó. Ekkor telepedtek le ugyanis azok a dohánykertészek, akik haszonbérbe kapott birtokain kerestek megélhetést és hosszútávon itt telepedtek le. Szintén erre az időszakra tehető a kúria felépítése is, ami az ekkor kialakult majorság birtokközpontjaként funkcionált. A majorság létrehozása pedig hozzájárult a paraszti gazdálkodást folytató kis- és középparaszti réteg, illetve a cselédség és a napszámosok letelepedéséhez.
1848-ban a mintegy 6949 katasztrális holdat kitevő birtokot Stametz-Mayer Henrik bécsi bankár vásárolta meg, akinek csak nagyon rövid ideig birtokolta a területet. 1854 és 1861 között már az ország egyik legnevesebb és legnagyobb földbirtokkal rendelkező főnemesi család, a Pallaviciniek kezébe került. A pálmonostorai terület így a 66.000 katasztrális holdnyi algyő-mindszenti Pallavicini-uradalom északnyugati részévé vált. Az uradalom hitbizományként működött, melynek első ura Pallavicini Alfonz őrgróf lett. Őt fia, Sándor követte az őrgróf 1875-ben bekövetkezett halála után. 1894-től a család fokozatosan eladni kényszerült a pálmonostorai birtokból, így 1931-ben már csak 244 katasztrális hold volt a tulajdonában.
1945-ben a kúria épülete sem kerülhette el az államosítást, amiben a termelőszövetkezeti székházat helyezték el. A TSZ 1960 és 1961 között átalakításokat végzett az épületen és lecserélte a teljes tetőszerkezetet, ezután viszont már semmilyen újabb renoválási munkába nem kezdett bele, és hamarosan ki is költözött az épületből.
A kúria a XIX. századi kor követelményeinek megfelelően került megépítésre. Jellegét tekintve L alakú, földszintes épület, melynek szárnyai külső oldalai négyszögletesek. Az udvarra néző oldalán öt toszkán oszlopon nyugvó L-alakú tornác helyezkedik el. A kúria négyzetes udvarát hatalmas magtárak és istállók veszik körül, amit azért is érdemes hangsúlyozni, mert ez a négyszögletes elrendezés a majorságok kedvelt építészeti megoldása volt, azonban ma már a Duna-Tisza közén csak egyedül itt látható. Az északi oldalon foglaltak helyet a cselédlakások, míg a keleti részen az egykor modern és korszerűen megépített gabonaraktár helyezkedett el. A raktár külön érdekessége, hogy a századfordulón már lifttel működtették. A déli oldalon kaptak helyet az istállók, a kúria és a kapu pedig a keleti oldalon található. Közvetlenül a kapu mellett fekszik az alig pár éve felújított kápolna, melynek védőszentjei Assisi Szent Ferenc és Assisi Szent Klára.
A Sárgamajor ma magántulajdonban van. A tulajdonosok – Héjja Béla és Héjja Béláné Kecskeméti Magdolna - 15 éve vásárolták meg az akkor még leromlott állapotú majorságot. Idővel nemcsak magát a kúria épületét hozták rendbe, de újjáépítették az egykor porig rombolt kápolnát, illetve a melléképületeket is helyre állították. A család ezekben ma baromfitenyésztéssel foglalkozik. A renoválásnál maximálisan törekedtek arra, hogy a majorság megőrizze múltbéli arculatát, egykori pompáját.
Bács-Kiskun megye – Magyarország Műemlékjegyzéke 5. szerk. BARDOLY ISTVÁN, HARIS ANDREA. Kulturális Örökségvédelmi Hivatal, Budapest, 2006. 104-105.
Migráció és település a Duna-Tisza közén szerk. JUHÁSZ ANTAL, Szeged, 1990. 67-91. o.
JUHÁSZ ANTAL: A Duna-Tisza közi migráció és hatása a népi műveltségre. Móra Ferenc Múzeum, Szeged, 2005.
VIRÁG ZSOLT: Magyar Kastélylexikon – Bács-Kiskun megye kastélyai és kúriái. Fo-Rom Invest, Budapest, 2003. 92-93. o.
http://www.muemlekem.hu/muemlek?id=2334
http://palmonostora.hu/#
http://balkonada.cafeblog.hu/2015/09/23/zold-oazis-az-egykori-orczy-kuriaban/
http://www.kastelyok.com/adatlap.php?details=17
A Sárgamajornak méltó helye van a megyei értékek között. A kúria és a hozzá szorosan kapcsolódó gazdasági épületek történeti jelentőséggel bírnak. A XIX. századi majorságok négyszögletes elrendezése az Alföldön ma már szinte csak itt látható, pedig egykoron ez jellemezte a majorsági gazdálkodást folytató birtokos nemesség életmódját és építészeti stílusát. A Sárgamajor ma műemléki védettséget is élvez, ami már ezzel is jelzi, hogy a jövő számára értékes és megóvásra, ápolásra érdemes épületegyüttesről van szó. Megyei értékké nyilvánítása pedig tovább emelné az egykori Pallavicini-uradalom részét képező kúria jelentőségét és egyediségét.
A Sárgamajor a múlt azon ma már kevésbé ismert szegmenseit is őrzi, mely egykoron meghatározta az alföldi ember életmódját és mindennapi életét. A kúria és a megmaradt gazdasági épületek bepillantást engednek abba, ami manapság már csak skanzenekben és történelemkönyvekben fedezhetőek fel: a nemesség és cselédek lakóhelyei és életkörülményei és az ezek közti különbségek, gazdasági épületek (istállók, gabonaraktár) tényleges mivolta és azok funkciói.

matches: kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria


text:
HITELES MOZGALOM - Bíróság - Június 16.-án jogegységi döntést hoz majd a Kúria
Június 16.-án jogegységi döntést hoz majd a Kúria
- kékkel bemásoltam a hivatkozott részt, a vastagított kiemelés tőlem -
A Kúria Elnöke mint a jogegységi tanács elnöke, június 3-án a deviza alapú fogyasztói kölcsönszerződések egyes rendelkezéseinek – a 6/2013.PJE által el nem bírált – tisztességtelensége tárgyában a joggyakorlat továbbfejlesztése érdekében folytatandó jogegységi eljárásban 2014. június 16. napjára összehívta a Kúria Polgári Kollégiumának mint jogegységi tanácsnak a nem nyilvános ülését.
A folytatódó jogegységi eljárásban a jogegységi tanácsnak a következő kérdésekben kell állást foglalnia:
1) A deviza alapú fogyasztói kölcsönszerződés, mint szerződéstípus tisztességtelen-e annak következtében, hogy az árfolyamkockázatot – kedvezőbb kamat ellenében – korlátozás nélkül a fogyasztó viseli (6/2013. PJE határozat 2. f. pont)?
2) A pénzügyi intézmény által az árfolyamkockázattal kapcsolatban adott téves (ellentmondásos, hiányos, illetve a valóságnak nem megfelelő) tájékoztatás eredményezheti-e – az átláthatóság hiánya következtében – a szerződés árfolyam kockázatra vonatkozó rendelkezéseinek a tisztességtelenségét (6/2013. PJE 3. pontjához tartozó indokolás 4. bekezdése)?
3) Az egyoldalú szerződésmódosítást lehetővé tevő szerződési feltétel mikor felel meg az átláthatóság követelményének (6/2013. PJE határozat 6 pont)?
5) A Kásler-ügyben, június 3-án a Kúria öt tagú ítélkező tanácsa által meghozott határozat folytán a jogegységi tanácsnak döntenie kell a korábban Gfv.VII.30.078/2013. számon meghozott és elvi határozatként (EBH.2013.G.10.) közzétett határozat elvi bírósági határozatként való fenntartásának a megszüntetéséről.
http://www.lb.hu/hu/elvhat/102013-szamu-gazdasagi-elvi-hatarozat
http://www.lb.hu/hu/sajto/tajekoztato
Négy elemzést küldtünk a Kúriának májusban. Ezekben ezekre a pontokra is kitértünk. Mind a négyben kértük konferencia megtartását civilek bevonásával (ugye emlékeztek, volt már ilyen). Jobban jártak volna a konferenciával, mert így lehet, hogy tovább égetik magukat...
Mert valljuk be, elég égő ha a valóságnak nem megfelelő döntést hoznak, mely logikával, számtannal, tényekkel cáfolható.
Az is égő, ha a PITEE per után hozott elvi határozatot megszüntetik. Égő mert a Kásler per már akkor is ismert volt a számukra. Csak a vak nem látta, hogy van egy költség mely mögött nincs devizaváltás, nincs szolgáltatás és ráadásul becsapták a fogyasztókat azzal, hogy ezt a költséget eltitkolták a bankok. Arról most ne is beszéljünk, hogy a perbe fogott bank a költséget duplájára emelte és az emelés lehetőségét is kihagyta a szerződésből.
Ha nincs konferencia, hát nincs konferencia.
Mi figyelni fogunk és elemezni...
Minden csúsztatást, minden valótlanságot, minden félremagyarázást be fogunk mutatni
A négy elemzésünk fel van töltve erre a honlapra, nem nehéz megtalálni...

matches: Bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


ISMERTETŐ BABAKÖTVÉNY ELNEVEZÉSŰ, 2035/S SOROZATSZÁMÚ ÁLLAMKÖTVÉNYEK NYILVÁNOS FORGALOMBA HOZATALÁHOZ - PDF
Download "ISMERTETŐ BABAKÖTVÉNY ELNEVEZÉSŰ, 2035/S SOROZATSZÁMÚ ÁLLAMKÖTVÉNYEK NYILVÁNOS FORGALOMBA HOZATALÁHOZ"
1 ISMERTETŐ BABAKÖTVÉNY ELNEVEZÉSŰ, 2035/S SOROZATSZÁMÚ ÁLLAMKÖTVÉNYEK NYILVÁNOS FORGALOMBA HOZATALÁHOZ AZ ALÁBBI ISMERTETŐ A KIBOCSÁTÓ MEGBÍZÁSÁBÓL KÉSZÜLT, ABBÓL A CÉLBÓL, HOGY TÁJÉKOZTATÁST NYÚJTSON A FORGALOMBA HOZATAL ÉS A FORGALMAZÁS FELTÉTELEIRŐL Hatályos: február 1. napjától Kiadva: január 27. napján
2 ÁLTALÁNOS TUDNIVALÓK A Magyar Állam (a továbbiakban: Kibocsátó) részéről a nemzetgazdasági miniszter mint államháztartásért felelős miniszter a Magyarország éves központi költségvetéséről szóló törvény szerinti felhatalmazása és az államháztartásról szóló évi CXCV. törvény szerinti felhatalmazása alapján a központi költségvetés hiányának és az államháztartás központi alrendszere adóssága megújításának finanszírozására - a fiatalok életkezdési támogatásáról szóló évi CLXXIV. törvény (a továbbiakban: Fétám. tv.) vonatkozó rendelkezései (így különösen 7. (2a) bekezdése) szerint - államkötvényeket bocsát ki. A nemzetgazdasági miniszter ezt a feladatot Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló CXCIV. törvényben foglaltak értelmében az Államadósság Kezelő Központ Zártkörűen Működő Részvénytársaság (továbbiakban: ÁKK Zrt.) útján látja el. A Babakötvény forgalomba hozatalára a fentiek szerinti jogszabályi felhatalmazás alapján és a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló évi CXCIV. törvény szerint az államháztartásért felelős miniszter által elfogadott éves finanszírozási terv a jelen Ismertető hatálybalépésekor a évi Finanszírozási Terv - keretében és abban kapott felhatalmazás szerint az ÁKK Zrt. Finanszírozási Bizottsága által meghozott vonatkozó határozat alapján kerül sor. A jelen ismertető (a továbbiakban: Ismertető) a tőkepiacról szóló évi CXX. törvény (továbbiakban: Tpt.) vonatkozó rendelkezései szerint a Kibocsátó által belföldön forintban Babakötvény elnevezéssel nyilvánosan forgalomba hozandó, 2035/S sorozatszámú, változó kamatozású államkötvények (a továbbiakban: Babakötvény) forgalomba hozatalának és forgalmazásának általános feltételeit tartalmazza. Jelen Ismertető az Európai Parlament és a Tanács november 4-i az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról, és a 2001/34/EK irányelv módosításáról szóló 2003/71/EK irányelve (a továbbiakban: Tájékoztatóról Szóló Irányelv) 1. cikke (2) bekezdésének b) alpontja alapján nem minősül tájékoztatónak, illetve alaptájékoztatónak és a jelen Ismertető nem tartozik a Tájékoztatóról Szóló Irányelv hatálya alá. Jelen Ismertető a magyar értékpapírpiaci felügyeleten (Magyar Nemzeti Bank, a továbbiakban: MNB) kívül más értékpapír felügyeletnek nem került bemutatásra. A Kibocsátó, illetőleg az ÁKK Zrt. senkit sem hatalmazott fel arra, hogy jelen Ismertetőben leírtakon, illetőleg az ilyen célra a Kibocsátó vagy az ÁKK Zrt. által jóváhagyottakon túlmenően bármilyen információt szolgáltasson, vagy állást foglaljon. Ha ennek ellenére ez bekövetkezne, abból kell kiindulni, hogy a Kibocsátó, illetőleg az ÁKK Zrt. az információt vagy állásfoglalást nem hagyta jóvá. A jelen Ismertetőben szereplő, minden forintra történő utalás Magyarország hivatalos fizetőeszközére vonatkozik. A FORGALOMBA HOZATAL CÉLJA A forgalomba hozatalból a Kibocsátó megfelelő számlájára befolyó összeg a központi költségvetési hiány részbeni finanszírozását és az államháztartás központi alrendszere államadóssága megújítását szolgálja. 2
3 A FORGALOMBA HOZATAL ÁLTALÁNOS FELTÉTELEI A Babakötvények jellemzői A Babakötvény a kötvényről szóló 285/2001. (XII.26.) Korm. rendelet szerint kibocsátott, névre szóló értékpapír. A Babakötvény a Magyar Állam közvetlen, általános és feltétel nélküli kötelezettségvállalása arra, hogy a forgalomba hozatali ár megfizetése ellenében a Babakötvény névértékét és előre meghatározott kamatát a megjelölt időben és módon megfizeti. A Babakötvényben megtestesített adósság az államadósság része. A Babakötvény kamatának és névértékének megfizetése a központi költségvetés, illetve a központi költségvetés adósságszolgálati kiadásainak terhére történik. A Babakötvényen alapuló követelés a Kibocsátóval szemben nem évül el. A Babakötvények vásárlói és átruházása Babakötvény kizárólag a február 1. (e napot is beleértve) és január 31. napjáig (e napot is beleértve) született, a Fétám. Tv pontja szerinti, a Magyar Államkincstárnál Startértékpapírszámlával rendelkező gyermek (továbbiakban: gyermek vagy befektető) javára vásárolható. A Babakötvény a gyermek 18. életévének betöltését követően kizárólag a Startértékpapírszámlával rendelkező személy ugyanezen Babakötvény sorozatba tartozó értékpapírjain elért kamatjövedelme terhére vásárolható. A Babakötvény nem ruházható át. A Start-értékpapírszámla jogosultjának halála esetén annak örököse az elhunyt javára nyilvántartott értékpapírokat megszerezheti. A Babakötvény Kibocsátó általi visszavásárlása a vonatkozó jogszabályokkal így különösen a Fétám. Tv. 5. (7) bekezdésével - összhangban kezdeményezhető. Lejárat előtti visszavásárlás esetén a Kibocsátó a Babakötvény névértékét és annak a jelen Ismertető szerint számított felhalmozott kamatát fizeti meg. A Babakötvények előállítása és névértéke A Babakötvények a tőkepiacról szóló évi CXX. törvény (a továbbiakban: Tpt.) felhatalmazása alapján dematerializált értékpapírként kerülnek kibocsátásra. A Babakötvények névértéke 1,- Ft, azaz Egy forint. A Babakötvények futamideje a kibocsátás napjától számított 19 év, azaz Tizenkilenc év. A Babakötvények forgalomba hozatali ára A Babakötvény forgalomba hozatali ára a forgalomba hozatal első napján a névértékkel, ezt követően a névérték és a felhalmozott kamat összegével egyezik meg. A felhalmozott kamat számítása a következők szerint történik: ahol: g v = d i = d s = Felhalmozo tt _ kamat g v d d s i d d a Babakötvény aktuálisan megállapított éves kamata. az i-edik cash-flow elem (kamatfizetés és törlesztés) kifizetésének dátuma a felhalmozott kamat számítás értéknapja i 1 i 1 3
4 Elsőként a Babakötvény 1,-Ft-os, azaz egy forintos névértékére (alapcímletére) vonatkozóan négy tizedesjegyig számítva meghatározásra kerül a felhalmozott kamat összege, majd a névértékre (alapcímletre) eső, így kiszámított kamatösszeg beszorzásra kerül az adott befektető javára vásárolni szándékolt babakötvények darabszámával, végül ezen összeg a kerekítés általános szabályai szerint egész forintra kerül kerekítésre. A NYILVÁNOS FORGALOMBA HOZATAL MÓDJA A Babakötvény sorozatainak forgalomba hozatala adagolt kibocsátás útján történik. A Tpt. 5. (1) bekezdésének 1. pontja értelmében az adagolt kibocsátás a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír nyilvános forgalomba hozatalának olyan módja, amelynek keretén belül az értékesítés a kibocsátó által meghatározott időszak alatt történik úgy, hogy az értékpapírok lejárati időpontja azonos. A Kibocsátó a Babakötvény forgalomba hozatalát nyilvános ajánlattételben teszi közzé, melyet az értékesítés kezdőnapját megelőzően 3 (három) munkanappal az ÁKK Zrt. saját honlapján ( és valamint az MNB által üzemeltett honlapon ( jelenteti meg. A nyilvános ajánlattétel tartalmazza többek között a forgalomba hozatalra kerülő Babakötvény sorozatszámát, ISIN-kódját, a sorozat forgalomba hozatalának feltételeit, ezen belül az értékesítés kezdő és várható zárási időpontját, az értékesítésre meghirdetett mennyiséget, az első kamatperiódusra vonatkozóan a kamat mértékét, a kamatfizetés és törlesztés feltételeit, valamint a lejárat napját. A forgalomba hozatal feltételéül legkisebb mennyiség nem kerül meghatározásra. A Kibocsátó fenntartja a jogot arra, hogy az értékesítésre meghirdetett mennyiséget, valamint a forgalomba hozatal zárási időpontját módosítsa. A Kibocsátó a Babakötvényt kizárólag a Magyar Államkincstár útján hozza forgalomba. A Babakötvényt megvásárolni csak a Magyar Államkincstár számára benyújtott írásban vagy más - a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló évi CXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bszt.) szerinti - tartós adathordozón rögzített vételi nyilatkozat megtételével lehet. A vételi nyilatkozatnak legalább a következő adatokat kell tartalmaznia: - befektető neve, - a vásárolni szándékozott Babakötvény sorozatszáma és darabszáma, - a vásárláskori árfolyam (névérték és a felhalmozott kamat). Egyebekben a vételi nyilatkozat tartalmára és alakiságára a vonatkozó jogszabályi rendelkezések az irányadóak. A Kibocsátó a vételi nyilatkozatok felvételét a Magyar Államkincstáron keresztül végzi. A vételi nyilatkozat megadása az előírt tartalmú vételi nyilatkozat személyesen, vagy meghatalmazott útján a befektető javára - történő megtételével és a Magyar Államkincstár részére történő benyújtásával, vagy a Magyar Államkincstár elektronikus rendszerén keresztül történő eljuttatásával történik. A Babakötvény forgalomba hozatal során történő megszerzésének előfeltétele, hogy az adott befektető a Magyar Államkincstárnál Startértékpapírszámlával rendelkezzen, a vételi nyilatkozat elektronikus rendszeren keresztül 4
5 történő eljuttatása esetén pedig, hogy az adott befektető (vagy a képviseletében eljárni jogosult személy) az erre vonatkozó külön szerződéssel és a használathoz szükséges valamennyi előfeltétellel rendelkezzen. A Magyar Államkincstár Állampénztári Irodáit és járási kirendeltségeit az 1. melléklet tartalmazza. A forgalomba hozatal során az értékesítés előfeltétele, hogy az érintett befektető részére értékesítésre kerülő Babakötvény ellenértéke hiánytalanul forintban a befektető Startszámláján rendelkezésre álljon. Amennyiben az ellenérték a befektető számláján nem áll rendelkezésre, a Babakötvényt vásárló befektető (vagy a képviseletében eljárni jogosult személy) a Babakötvény ellenértékét készpénzzel, bankkártyával történő fizetéssel vagy banki átutalással teljesítheti. A Babakötvényre tett vételi nyilatkozat elfogadásának a feltétele készpénzzel történő teljesítés esetén az, hogy a befektető (vagy a képviseletében eljárni jogosult személy) az ellenértéket a Magyar Államkincstárnál legkésőbb a vételi nyilatkozat benyújtásával egyidejűleg készpénzben befizesse és a befizetési pénztárbizonylatot a vételi nyilatkozatához csatolja. Bankkártyával történő fizetés esetén a vételi nyilatkozat elfogadásának feltétele, hogy a bankkártyás fizetés megtörténte legkésőbb a vételi nyilatkozat benyújtásáig szabályszerűen visszaigazolásra kerüljön. Átutalással történő teljesítés esetén a vételi nyilatkozat elfogadásának feltétele, hogy a befektető (vagy a képviseletében eljárni jogosult személy) legkésőbb a vételi nyilatkozat benyújtásáig a befizetendő összeget a Magyar Államkincstár 1. számú mellékletben megjelölt számlájára átutalja, továbbá, hogy az átutalt összeg a fenti számlára legkésőbb a vételi nyilatkozatban megjelölt értéknapon igazoltan beérkezzen. A vételi nyilatkozat benyújtásával a befektető (vagy a képviseletében eljárni jogosult személy) kötelező erejű és visszavonhatatlan kötelezettséget vállal a Babakötvény átvételére a feltüntetett teljes összeg erejéig. A vételi nyilatkozat meghatalmazott útján történő megtétele esetén a meghatalmazás szabályaira a Magyar Államkincstár mindenkor hatályos Befektetetési Szolgáltatási Üzletszabályzata az irányadó. A jogszabályon, illetve hatósági rendelkezésen alapuló képviselet útján történő nyilatkozattétel esetén a hatályos jogszabályokban, illetve a hatósági rendelkezésben meghatározott (törvényes) képviselő, vagy az ilyen képviselő által közokiratban vagy teljes bizonyító erejű magánokiratban meghatalmazott személy képviselheti. Törvényes képviselő (szülő, gondnok, gyám) ezen minőségét tanúsító okmány szerint járhat el a képviselt személy érdekében Minden esetben a Magyar Államkincstár dönti el, hogy a hozzá beérkezett vételi nyilatkozat megfelelően került-e kitöltésre. A Magyar Államkincstár minden ilyen döntése végleges és kötelező erővel bír. A forgalomba hozatali időszak lezárásáig beérkező és a formai követelményeknek megfelelő vételi ajánlatot a Magyar Államkincstár köteles elfogadni. A benyújtásra rendelkezésre álló időszakon túl beérkező vételi nyilatkozatok érvénytelennek minősülnek és a forgalomba hozatalban nem vesznek részt. A megfelelően megtett vételi ajánlati nyilatkozat esetén az értékpapír a befektető Startértékpapírszámláján az értékesítés előfeltételeinek maradéktalan rendelkezésre állásának napján (amennyiben ez a nap munkanap, ellenkező esetben következő munkanap) jóváírásra kerül. A pénzügyileg teljesített, de el nem fogadott vételi nyilatkozatok befektetők által befizetett ellenértékének visszafizetésére a döntés napját követő második munkanapig ad átutalási megbízást a Magyar Államkincstár. A befektetők az elutasított vételi ajánlatok kapcsán ezen az összegen felül kamatra, kártérítésre vagy egyéb összegre nem jogosultak. A vételi 5
6 ajánlatok teljes vagy részbeni visszautasítása esetén a Magyar Államkincstár köteles az érintett ügyfeleket, a visszautasítás okát is megjelölve, írásban értesíteni. TOVÁBBI FORGALOMBA HOZATAL A Kibocsátó és az ÁKK Zrt. fenntartja a jogot arra, hogy időről időre további, a Babakötvényekkel a forgalomba hozatal napjának kivételével minden tekintetben azonos jogokat megtestesítő államkötvényeket hozzon forgalomba, amelyek az adott Babakötvény-sorozattal azonos sorozatot alkotnak. A BABAKÖTVÉNYEK DEMATERIALIZÁLT ÉRTÉKPAPÍRKÉNT TÖRTÉNŐ FORGALOMBA HOZATALA A Babakötvény a Tpt-ben és külön jogszabályban meghatározott módon, elektronikus úton rögzített és továbbított, értékpapírszámlán - Start-értékpapírszámlán - nyilvántartott, a számlatulajdonos neve és az értékpapír sorszáma kivételével az értékpapír - jogszabályban meghatározott - valamennyi tartalmi kellékét azonosítható módon tartalmazó adat. A Babakötvény nyilvántartása a Magyar Államkincstár részére a KELER Központi Értéktár Zrt (a továbbiakban: KELER Zrt.) által vezetett, illetve az ügyfelek részére a Magyar Államkincstár által vezetett értékpapírszámlákon történik. A számlavezető részére adandó megbízások tekintetében Magyar Államkincstár, mint számlavezető üzletszabályzata az irányadó. A BABAKÖTVÉNYEKKEL KAPCSOLATOS KIFIZETÉSEK A Babakötvénnyel kapcsolatos főkifizetőhelyi feladatok ellátását az ÁKK Zrt. végzi. (Ezen feladatokba az adójogszabályok szerinti kifizetői feladatok nem tartoznak bele.) Kamatozás, kamatfizetés A Babakötvény az egyes kamatperiódusokra utólag fizet kamatot. A Babakötvény esetében a kamatperiódus az az 1 (egy) éves időszak, amely az adott év február hó 1 napja és a soron következő év február hó 1. napja közé esik azzal, hogy az adott kamatperiódus annak első napjától (ezt a napot is beleértve) az adott kamatperiódus utolsó napjáig (ezt a napot nem beleértve) terjed. Ennek megfelelően a kamatfizetés az alábbi napokon történik: minden kamatperiódus utolsó napján, azaz minden év február 1. napján. A befektetőt megillető kamatösszeg számítása a következő módon történik: Elsőként a Babakötvény 1,-Ft-os, azaz egy forintos névértékére (alapcímletére) vonatkozóan négy tizedesjegyig számítva meghatározásra kerül a kamatösszeg, majd a névértékre (alapcímletre) eső, így kiszámított kamatösszeg beszorzásra kerül a befektető Startértékpapírszámláján lévő Babakötvények darabszámával, végül ezen összeg a kerekítés általános szabályai szerint egész forintra kerül kerekítésre és a befektető az előbbiek szerint kerekített és összesített kamatösszegre jogosult az érintett Babakötvények alapján. Az értékesítés a kamatfizetés napját megelőző munkanapokon szünetel. 6
7 A kamat mértékének meghatározása Az adott kamatperiódusra vonatkozó kamatmérték megállapítása az adott kamatperiódus első napját megelőző 5. (ötödik) munkanapon történik. A Babakötvények esetében a kifizetendő kamat mértéke (0,01%-ra kerekítetten) a kamatfizetési időpontok között ténylegesen eltelt naptári napok, és a 365 napos év alapján - szökőév esetében az eltelt napok és a teljes év számolásánál február 29-ét is figyelembe véve - az alábbiak szerint kerül meghatározásra (valamennyi esetben bruttó, adólevonások nélküli kamatszázalék, illetve kamatmérték értendő): g p g a g a = g p = éves kamat (kupon) a kamatfizetési gyakoriságnak megfelelő időarányos kamat Éves kamat meghatározása (g a ): Az éves kamat mértéke a kamatbázis és a kamatprémium értékének összegével egyenlő. A kamatbázis megegyezik a kamat megállapítás évét megelőző naptári évre vonatkozóan a Központi Statisztikai Hivatal által hivatalosan közzétett éves átlagos fogyasztói árindex százalékos mértékével, azzal, hogy amennyiben ez az érték negatív lenne, akkor a kamatbázis 0%-kal, azaz nulla százalékkal egyenlő. A kamatprémium mértéke 3%, azaz három százalék. A Babakötvények kamatának megállapításával kapcsolatos feladatokat a nyilvános ajánlattételben előírt időben és módon az ÁKK Zrt. végzi. Az első kamatperiódus esetében a kamatmérték a nyilvános ajánlattételben kerül meghatározásra. Törlesztés, visszavásárlás A Babakötvényt a Kibocsátó lejárat előtt a gyermek 18. életévének betöltésének napján vásárolja vissza a Magyar Államkincstár útján a névérték felhalmozott kamattal növelt értékén. Egyéb a Fétám. tv. által meghatározott esetekben történő korábbi visszavásárlás esetén a Kibocsátó a Magyar Államkincstár útján egyedileg határozza meg a visszavásárlási árfolyamot, amely ebben az esetben is a megegyezik a névérték felhalmozott kamattal növelt értékével. A Babakötvény lejárat után nem kamatozik tovább. Munkaszüneti napra eső kifizetések Amennyiben a Babakötvénnyel kapcsolatos bármilyen összeg (kamat, törlesztés (névérték)) kifizetésének esedékes napja Magyarországon nem munkanap, akkor - az ÁKK Zrt. eltérő rendelkezése hiányában - a kifizetés napja az azt következő munkanap. Erre az időre a befektetőt nem illeti meg további kamat, vagy bármilyen más összeg. Munkanapnak az a nap számít, amelyen a Magyar Államkincstár fiókhálózata ügyfélfogadás céljából nyitva tart, valamint a KELER Zrt. és a Magyar Nemzeti Bank elszámolási napot tart. 7
8 ADÓZÁS A személyi jövedelemadóról szóló többször módosított évi CXVII. törvény (Szja tv.) alapján a Babakötvény, mint nyilvánosan forgalomba hozott és forgalmazott, a tőkepiacról szóló évi CXX. törvény szerint hitelviszonyt megtestesítő értékpapír alapján a magánszemélynek kamat címén kifizetett bevétel, illetve az átruházáskor, visszaváltáskor (lejáratkor) elért bevételből - függetlenül attól, hogy az miként oszlik meg nettó árfolyamérték és felhalmozott kamat vagy hozam címén elszámolt tételekre - az árfolyamnyereségre vonatkozó szabályok szerint megállapított rész kamatjövedelemnek minősül. A Fétám Tv. 9. értelmében mentes a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló törvény szerinti fizetési kötelezettségek alól a Start-számlán jóváírt összeg, és a Start-számláról a Fétám Tv. 5. (7) bekezdés szerinti jogosult részére kifizetett összeg. A Babakötvényen elért kamatjövedelem az egészségügyi hozzájárulásról szóló évi LXVI. törvény 3/A. (2) bekezdés b) pontja értelmében mentes az egészségügyi hozzájárulási kötelezettség alól. Az adózás a mindenkor hatályos adójogszabályoknak megfelelően történik. A Kibocsátó, illetőleg az ÁKK Zrt. javasolja a Babakötvény iránt érdeklődő kiskorú kedvezményezettek képviselő részére, hogy forduljanak szakértőhöz abban a kérdésben, hogy a Babakötvény megvásárlásából, tulajdonlásából és átruházásából adódó következmények milyen módon érintik adózásukat. KÖZLEMÉNYEK Az ÁKK Zrt. a Babakötvények forgalomba hozatalával kapcsolatos közleményeket a saját honlapján ( és valamint az MNB által üzemeltett honlapon ( jelenteti meg. IRÁNYADÓ JOG, ELJÁRÓ BÍRÓSÁG A Babakötvények forgalomba hozatalának feltételeire Magyarország jogszabályai - különösen a kötvényről szóló 285/2001. (XII.26.) Korm. rendelet, a Tpt., a évi CLXXIV. törvény a fiatalok életkezdési támogatásáról, valamint a Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvény rendelkezései irányadóak. A Babakötvényből, mint értékpapírból származó jogviszonnyal kapcsolatos, a Kibocsátó, illetőleg az ÁKK Zrt. és a Babakötvény(ek) tulajdonosa(i) közötti jövőbeli jogvita rendes bírósági útra tartozik. 8
9 HATÁLY Jelen Ismertető február 1. napján lép hatályba, azzal, hogy rendelkezéseit Babakötvény elnevezésű, 2035/S sorozatszámú államkötvények tekintetében kell alkalmazni. Budapest, január 27. Mellékletek: 1. számú melléklet: Magyar Államkincstár Állampénztári Irodái és járási kirendeltségei KIBOCSÁTÓ a Magyar Állam, melynek részéről az államháztartásért felelős miniszter jár el. Az államháztartásért felelős miniszter e feladatkörét az Államadósság Kezelő Központ Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhely: 1027 Budapest, Csalogány u ) útján látja el. 9
10 1. számú melléklet A Magyar Államkincstár Állampénztári Irodái és járási kirendeltségei Megyei Igazgatóság Állampénztári Iroda / Járási kirendeltségei Budapesti és Pest Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái Kirendeltségek: Cím / Levelezési cím / Elérhetőség 1115 Budapest, Bartók Béla út Budapest, Csalogány u Budapest, Váci út 71. ek: 1051 Budapest, Erzsébet tér Budapest, Baross utca Budapest, Apor Vilmos tér I. emelet 1165 Budapest, Baross Gábor utca Érd, Budai út Gödöllő, Szabadság tér 6. I.em 2020 Monor, Kossuth Lajos utca Szigetszentmiklós, Ifjúság tér Budapest, Pf: 554 Baranya Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 7621 Pécs, Apáca u Mohács, Széchenyi tér Szigetvár, Deák Ferenc tér 16. I. em Pécs, Pf. 338 Bács-Kiskun Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 6000 Kecskemét, Szabadság tér Kiskunfélegyháza, Petőfi tér Baja, Deák Ferenc utca Kecskemét, Pf. 373 Békés Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 5600 Békéscsaba, Dózsa Gy. u Orosháza, Szabadság tér Gyula, Karácsony János utca Békéscsaba, Pf. 120 Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 3525 Miskolc, Hősök tere Sátoraljaújhely, Széchenyi tér Ózd, Gyár u Miskolc, Pf. 122 Csongrád Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 6720 Szeged, Vár u
11 6800 Hódmezővásárhely, Kossuth tér Szeged, Pf. 491 Fejér Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 8000 Székesfehérvár, Ősz u Dunaújváros, Városháza tér Gárdony, Szabadság út Székesfehérvár, Pf. 387 Győr-Moson-Sopron Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 9022 Győr, Czuczor Gergely u Sopron, Fő tér Győr, Pf. 569 Hajdú-Bihar Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 4026 Debrecen, Hatvan u Hajdúszoboszló, Arany János utca Berettyóújfalu, Kossuth u Debrecen, Pf. 112 Heves Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 3300 Eger, Eszterházy tér Hatvan, Grassalkovics út 13. (Nyitás: ) 3200 Gyöngyös, Páter Kiss Szaléz út Eger, Pf. 26 Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 5000 Szolnok, Magyar út Karcag, Kossuth tér 1. fsz Jászberény, Rákóczi út fsz Szolnok, Pf. 90 Komárom-Esztergom Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 2800 Tatabánya, Fő tér Esztergom, Babits Mihály út Komárom, Arany János utca Tatabánya, Pf Nógrád Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 3100 Salgótarján, Rákóczi út Salgótarján, Pf. 42 Somogy Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 7400 Kaposvár, Széchenyi tér Kaposvár, Pf. 115 Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 4400 Nyíregyháza, Széchenyi út 3/A Mátészalka, Kölcsey utca
12 4600 Kisvárda, Szent László út Nyíregyháza, Pf. 27 Tolna Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 7100 Szekszárd, Augusz Imre u Paks, Rosthy utca Dombóvár, Szent István tér Szekszárd, Pf. 73 Vas Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 9700 Szombathely, Széll Kálmán u Sárvár, Várkerület Körmend, Szabadság tér Szombathely, Pf. 70 Veszprém Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 8200 Veszprém, Budapest út Pápa, Fő u Várpalota, Szent István utca Veszprém, Pf Zala Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 8900 Zalaegerszeg, Dísz tér Nagykanizsa, Csengery út Keszthely, Deák Ferenc utca Hévíz, Kossuth Lajos utca Zalaegerszeg, Pf