text:
A magyarországi közlevéltárak iratgyarapodása ban - PDF
A magyarországi közlevéltárak iratgyarapodása ban
Download "A magyarországi közlevéltárak iratgyarapodása. 2003-ban"
Szebasztián Péter
1 A magyarországi közlevéltárak iratgyarapodása 2003-ban Magyar Országos Levéltár Budapest 2004
2 A magyarországi közlevéltárak iratgyarapodása 2003-ban Magyar Országos Levéltár Budapest 2004
3 A levéltárak adatszolgáltatása alapján összeállította: Lakos János ISSN Felelős kiadó: A Magyar Országos Levéltár főigazgatója Számítógépes szövegszerkesztés: Vetró Ferencné Készült a Magyar Országos Levéltárban 150 példányban
4 Tartalom ÁLTALÁNOS LEVÉLTÁRAK... 7 Magyar Országos Levéltár... 7 F ő városi és megyei önkormányzati levéltárak Budapest Főváros Levéltára Bács Kiskun Megyei Önkormányzat Levéltára Baranya Megyei Levéltár Békés Megye Képviselő-testülete Megyei Levéltára Borsod Abaúj Zemplén Megyei Levéltár Csongrád Megyei Levéltár Fejér Megyei Levéltár Győr Moson Sopron Megye Győri Levéltára Győr Moson Sopron Megye Soproni Levéltára Hajdú Bihar Megyei Levéltár Heves Megyei Levéltár Jász Nagykun Szolnok Megyei Levéltár Komárom Esztergom Megyei Önkormányzat Levéltára Nógrád Megyei Levéltár Pest Megyei Levéltár Somogy Megyei Levéltár Szabolcs Szatmár Bereg Megyei Önkormányzat Levéltára Tolna Megyei Önkormányzat Levéltára Vas Megyei Levéltár Veszprém Megyei Levéltár Zala Megyei Levéltár TELEPÜLÉSI ÖNKORMÁNYZATI LEVÉLTÁRAK Győr Megyei Jogú Város Levéltára Székesfehérvár Megyei Jogú Város Levéltára Tatabánya Megyei Jogú Város Levéltára ÁLLAMI SZAKLEVÉLTÁRAK Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára Hadtörténelmi Levéltár Központi Statisztikai Hivatal Levéltára Vízügyi Levéltár Felső oktatási intézmények levéltárai Budapesti Közgazdaságtudományi és Államigazgatási Egyetem Levéltára Budapesti Közgazdaságtudományi és Államigazgatási Egyetem Kertészet-, Élelmiszer-tudományi és Tájépítészeti Könyvtár és Levéltár Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Levéltára Eötvös Loránd Tudományegyetem Levéltára Magyar Iparművészeti Egyetem Levéltára Magyar Képzőművészeti Egyetem Levéltára Miskolci Egyetem Levéltára Nyugat Magyarországi Egyetem Központ Semmelweis Egyetem Levéltára Szegedi Tudományegyetem Juhász Gyula Tanárképző Főiskolai Kar Levéltára Szent István Egyetem Szaklevéltára... 58
5 Szent István Egyetem Állatorvos-tudományi Könyvtár és Levéltár Veszprémi Egyetemi Levéltár
6 Tudományos intézmény levéltára Semmelweis Orvostörténeti Múzeum, Könyvtár és Levéltár, Semmelweis Orvostörténeti Szaklevéltár KÖZTESTÜLET LEVÉLTÁRA Akadémiai Levéltár (MTA Levéltára) ÖSSZESÍTÉS AZ IRATGYARAPODÁSRÓL... 61
7 A Magyar Országos Levéltár a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló, többször módosított évi LXVI. törvény 17. (2) bek. j) pontjában foglalt rendelkezés alapján az intézmények adatszolgáltatását felhasználva minden évben közzéteszi a közlevéltárak előző évi iratgyarapodásának jegyzékét. Ezúttal a esztendő gyarapodásának adatait hozza nyilvánosságra. A kialakult gyakorlatnak megfelelően az iratgyarapodást levéltáranként, ezen belül a fondfőcsoportok (szekciók) rendjében a levéltári jelzet, az iratanyag megnevezése, évköre és mennyisége adatokkal írjuk le. Kiegészítő információként közöljük a levéltárak címét, postacímét, telefon/fax számát, és WEB-lap címét, valamint az intézményvezető nevét (a december 31-i állapot szerint) és külön elérhetőségi adatait. Az adatszolgáltató levéltárak közreműködését nagyon köszönjük. 5
8 ÁLTALÁNOS LEVÉLTÁRAK Magyar Országos Levéltár A levéltár címe: 1014 Budapest, Bécsi kapu tér 2 4. (1250 Budapest, Pf. 3.) Telefon: 06 1/ (központ), 06 1/ (titkárság), fax: 06 1/ , honlap: Vezető: Dr. Gecsényi Lajos főigazgató Telefon: 06 1/ jelzet megnevezése évköre 1. E 153. Pesti Pálos Rendház historia domusa ,03 2. F 12. Báthory Kristóf parancslevele jún. 27. Törvényszéki feljegyzések Báthory Zsigmond határozata jún. 16. Fogott bírák a Domonkos és Hamar család jan. 24. közötti egyezségről 3. F 12. I. Apafi Mihály záloglevele ápr ,01 4. F 12. Apor István levele okt. 9. 0,01 5. H 3. Batthyány Lajos miniszterelnök nyomtatott máj ,001 rendelete 6. I 58. Ungarische Acten Fasc L (fénymásolat) 0,03 7. N 34. Országbírói oklevél alsó töredéke jan , P cs. A garamszentbenedeki konvent oklevele okt ,005 Series VIII. Fasc.N. No P cs. Lánczy József halotti címere jún , P Széchenyi uradalmi levelezés, jegyzőkönyvi ,02 cs. G. összesítő, 44 db 11. P cs. Szirmay Sára, Szirmay István birtok adásvételi , t. szerződések 12. P cs. Szirmay Tamás, Buttka mezőváros, Szirmay , t. Károly iratok 13. P cs. Vadász család levéltárának kiegészítése , P 889. Sréter család : Sréter Jánossal kapcsolatos ,03 iratok 15. P t. Magyar Vöröskereszt Egylet hivatalos , P d. Az Aspremont család levéltárának elenchusáról , t. készített másolatok 17. P A Magyar Történelmi Társulat 1925, , P Sigray József, a Sigray család levéltárához tar ,008 0,03 7
9 19. P cs. 32. t. 20. P cs. 46. t. tozó iratok (7 db) Perényi Károly Ugocsa vm. főispánjához gr. Batthyány Lajos által írt levél Perényi Zsigmond koronaőr részére Tisza István által írt 3 db levél okt , febr. 17., okt. 10., jún , P d. A Zemenszky család története 2 kötetben ,03 8.t. 22. P Ember Győző iratgyűjtemény-hagyatéka , P Felhő Ibolya hagyatéka , P d. Weiss Manfréd iratok , P Sepsibaczoni Molnár család , P H. Balázs Éva gyűjtemény , Q 340. DL Az esztergomi káptalan által kiadott középkori db oklevél 28. Q? DF Középkori oklevelek fényképei XIV XVI. sz. 16 db R 32. Nyomtatványok, plakátok: 1. Örömhír okt. 8. 0,02 A magyar néphez Szózat Hiteles hírek Bécsből Legújabb hír Erdélyből 6. Budán, 1848-dik. 7. Budavára a mienk Gróf Zichy Ödön aug R 64. Oklevél függőpecsét nélkül: Apafi Mihály febr ,02 nemesi rangra emeli Kádár Györgyöt 31. R t. II. Mátyás oklevele függőpecséttel és zsinórral ápr db a Czeglédi család részére 32. R t. Matthias család címer nélküli armálisa, függőpecséttel, okt ,05 Matthias János névre 33. R t. II. Mátyás címereslevele Abády (Abaadi) jan ,03 Mihály részére 34. R t. Báthory Gábor Nagy Mátyásnak címeres levelet júl ,01 adományoz 35. R t. V. Ferdinánd: Szlemenics Pál részére adott címereslevél febr , R t. 1. Zombory család címereslevelének fényképe ,02 2. Pannonhalmi Lt. Concordancia jegyzékéről canon másolat 37. R t. Fénykép Telepianovics Ferenc címeresleveléről ápr , R t. Szőcz Pál címeres levél fényképe (Makó-i) márc , R 64. Pudelko József címeres levele máj , R 64. Haulovich János címeres levele nov , R 64. Fénykép Báthori Zsigmond címeresleveléről febr. 8. 0, R 319. A bágyoni Csegezi család , R 319. I. Lipót Komáromy Istvánnak adományozott Kolly (Bihar m.) birtokra vonatkozó oklevele 44. R 64. II. Ferdinánd adománylevele Rácz István részére jún , nov. 5. 0,05 8
10 45. R 64. II. Rudolf adománylevele Fodor György részére márc , R 64. I. Lipót Berdacz Mihály részére adományozott ápr ,01 címereslevele 47. R 64. III. Károly nemesi oklevele Edelspaicher Zsigmond okt ,03 részére 48. R t. 4 db fodrász oklevél (2 db: vasondoláló verseny, ,10 1 db: nemzetközi verseny, 1 db: vízhul- lámosító verseny) 49. R 319. A Jászói Konvent 1559-ben kelt oklevele ,03 átírásban tartalmazza Ferdinánd király adománylevelét Vízkelethy György részére 50. R Lévay család, 2. Guthy család 1831, , R Komoróczy család kéz , S 15. Ladd. VVA A Regnicolaris Levéltár N 125. Lad. VV1, Lad. VV2, Lad. VV3 kézírásos elenchusai (11 lap) 53. S 16. No. 75a Sopron vármegye évi térképéről nemesmásolat. Hegedűs Joamus műve 54. S 73. No Atlasz, 80 db-os, Hátsek Ignác A Magyar Szent Korona országainak megyei térképei 55. U t. Ferdinánd király Bornemissza Benedek részére kiadott címereslevelének fényképe 56. U t. Kercsmár Miklós végrendeletéről 5 db digitális nagyítás és lemez 57. V 4. No Zsigmond király évek között használt DL 698. pecsétjének lenyomata 58. V 8. No. Türjei Konvent pecsétmásolata (1 db pozitív, DF db negatív) , , , máj. 6. 0, ápr , db db 59. Z 527. Vacuum Oil Co. Rt., Műszaki Osztály , Z 529. Vacuum Oil Co. Rt., Könyvelőség , Z 715. Királyi Magyar Egyetemi Nyomda , Z 718. Révai testvérek Irodalmi Intézet Rt., Közgyűlés , Z Forrás Nyomdai Műintézet és Kiadóvállalat Rt , Z Pesti Magyar Kereskedelmi Bank, Fényképgyűjtemény é. n. 0, XVIII 12. Országos Választási Elnökség , XIX A 2. Minisztertanács Titkársága XIX A 2 u Jogi főosztály ,68 XIX A 2. Minisztertanács titkársága, vezetői titkárságok ,16 XIX A 2 af Marjai József miniszterelnök-helyettes ,16 XIX A 2 al Maróti László miniszterelnök-helyettes , XIX A 41. Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság ,12 (OMFB) 68. XIX A 83. Minisztertanács XIX A 83 a Minisztertanácsi jegyzőkönyvek és mellékletei ,92 9
11 XIX A 83 b Minisztertanácsi előterjesztések és határozatok , XIX A 94. Gazdaságfelügyeleti Bizottság , XIX B 1. Belügyminisztérium XIX B 1 af Anyag és technikai főosztály ,56 XIX B 1 ag Terv és pénzügyi főosztály ,00 XIX B 1 y Miniszterhelyettesi értekezletek ,01 XIX B 1 ah Titkárság ,71 XIX B 1 ai Miniszteri Titkárság ,11 XIX B 1 r Elnöki osztály ,15 XIX B 1 h Egyesületi főosztály ,12 XIX B 12. BM Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Iroda XIX B 12 b Önkormányzati választások , XIX B 12 c Népszavazások, egyéb választással kapcsolatos ,92 anyagok XIX C 6. Állami Bér- és Munkaügyi Hivatal XIX C 6 a Elnöki, elnökhelyettesi iratok ,60 XIX C 6 b Bér- és munkaügyi tanács ,72 XIX C 6 c Személyzeti és oktatási önálló osztály ,12 XIX C 6 d Bér- és munkaügyi főosztály ,72 XIX C 6 e Területi főosztály ,28 XIX C 6 f Munkajogi önálló osztály ,60 XIX C 6 g Igazgatási és költségvetési főosztály ,60 XIX C 6 h Nemzetközi főosztály ,60 XIX C 6 i Közgazdasági főosztály ,48 XIX C 6 j Világbanki programiroda ,96 XIX C 6 k Segédkönyvek ,25 XIX G 3. Külkereskedelmi Minisztérium XIX G 3 al Terv- és termeléspolitikai főosztály ,24 XIX G 3 am Tervgazdasági főosztály ,36 XIX G 3 an Villamosipari főosztály ,12 XIX G 3 ao Ipari főosztály ,12 XIX G 4. Belkereskedelmi Minisztérium XIX G 4 e Igazgatási és jogi főosztály 14, XIX G 4 p Közgazdasági főosztály ,23 XIX G 4 r Nemzetközi és árucsereforgalmi főosztály ,23 XIX G 4 s Kereskedelemfejlesztési és szervezési főosztály ,75 XIX G 4 Vendéglátóipari főosztály ,51 ccc XIX G 4 ee Élelmiszer és vegyi kereskedelmi főosztály ,51 XIX G 4 Iparcikk kereskedelmi főosztály ,83 ggg XIX G 4 jjj Országos Idegenforgalmi Hivatal , XIX G 25. Országos Kereskedelmi Felügyelőség , XIX H 8. Közlekedési Főfelügyelet ,20 10
12 77. XIX I 9. Művelődési Minisztérium , XIX I 22. Filmfőigazgatóság , XIX J 1. Külügyminisztérium XIX J 1 u Miniszteri és miniszterhelyettesi iratok ,60 (1991) 80. XIX L 1 Pénzügyminisztérium, Számítóközpont ,42 ppp 81. XIX L 3. Vám- és Pénzügyőrség Országos Parancsnoksága , XXVI G 9. Országos Piackutató Intézet (1961) , (1992) 83. XXIX C 9. Gyógyászati Segédeszközök Gyára , XXIX D 10 Iparterv Épülettervező Vállalat, Tervrajzok ,80 b 85. XXIX F 39. Magyar Szovjet Olajművek Rt , XXIX F 40 Magyar Szovjet Olaj Rt., Általános iratok ,24 a 87. XXIX F Komáromi Kőolajipari Vállalat, Rendezendő , b iratok 88. XXIX F 133. Szőnyi Kőolajipari Vállalat , XXIX F 134. Almásfüzitői Kőolajipari Vállalat , XXIX F 139. MIKI Méréstechnikai Fejlesztő Vállalat , XXIX F 313. Chinoin Gyógyszer és Vegyészeti Termékek a Gyára Rt., Általános iratok 92. XXIX F 335. Csepel Művek Szerszámgépgyára ,28 XXIX F 335 c* Csepel Művek Szerszámgépgyára, Szervezési osztály ,16 XXIX F Csepel Művek Szerszámgépgyára, Műszaki , d* fejlesztési osztály 93. XXIX F 354. Produktorg Szervezési Vállalat , XXIX F 355. IDEX Külkereskedelmi Mérnökiroda Fővállalkozó Vállalat 95. XXIX G 11 Medimpex Gyógyszer-külkereskedelmi a Vállalat, Általános iratok , ,24 A *-gal jelölt iratokat Budapest Főváros Levéltára adta át. 96. XXIX G 18 NIKEX Magyar Nehézipari Külkereskedelmi ,72 a Vállalat, Általános iratok 97. XXIX G RAMOVILL Szolgáltató és Kereskedelmi Szövetkezeti , Vállalat 98. XXIX G 155. Skála-Coop Országos Szövetkezeti Beszerző és Értékesítő Közös Vállalat és jogutódai XXIX G Skála-Metró Kereskedelmi Leányvállalat , a XXIX G Skála-Budapest Kereskedelmi Leányvállalat , b XXIX G 155 c Skála-Coop Kereskedelmi és Ipari Rt. (1973) ,68 11
13 XXIX G Skála-Tex Ruházati Kereskedelmi Leányvállalat , d XXIX G Skála-World Trade Rt , e XXIX G Skála-Elektron Vegyesiparcikk Kereskedelmi , f Leányvállalat XXIX G Skála-Sopron Kereskedelmi Közös Vállalat , h XXIX G Skála-Kapos Kereskedelmi Szolgáltató Rt , i 99. XXIX G Autófenntartó-ipari Szolgáltató Vállalat , XXIX H 10 Betonútépítő Vállalat ,64 a 101. XXIX H számú Autóközlekedési Vállalat , XXIX I 1 a Magyar Filmgyártó Vállalat, Általános iratok , XXIX I 34. Szépirodalmi Könyvkiadó és jogelőd vállalatai , XXIX I 46. MOKÉP Mozgókép-forgalmazási Vállalat , XXIX I 47. TÉKA Könyvértékesítő és Könyvkiadó Vállalat XXIX I 47 a Általános iratok ,36 XXIX I 47-b TÜK iratok , XXIX I 48. Egyetemi Nyomda , XXIX L 5 Állami Fejlesztési Bank, Rendezendő iratok ,45 aa 108. XXXII 20. Művelődésügyi statisztikai adatok gyűjteménye ,40 Az iratgyarapodás összesen 2003-ban: 437,854 ifm, 1 db középkori oklevél, 1 db XVII. századi oklevél, 16 db oklevél fénykép, 2 db pecsét. (Ebből 8,52 ifm-t más közlevéltártól vett át az intézmény.) 12
14 F ő városi és megyei önkormányzati levéltárak Budapest Főváros Levéltára A levéltár címe: 1052 Budapest, Városház u (1350 Budapest, Pf. 1.) Telefon/fax: 06 1/ (központ), , , honlap: Vezető: Dr. Á. Varga László főigazgató Telefon: 06 1/ , fax: 06 1/ , 1. IV c Bp. IX., Önkormányzat Iparlajstrom ,70 2. IV c Bp. IX., Önkormányzat Iparlajstromok ,78 3. IV c* Kispesti járás főszolgabírájának, Katonai ,04 iratok 4. IV h* Központi járás főszolgabírájának, Vegyes ,02 iratok 5. IV i* Központi járás szociális titkárának 1944, ,24 6. V b* Pesterzsébet megyei város, Általános iratok , V b* Rákospalota nagyközség, Elnöki iratok , V b* Újpest nagyközség, Tanácsülési jegyzőkönyv ,03 9. V c* Újpest nagyközség, Általános iratok , V. 674.* Újpest megyei város képviselőtestületének , V c* Újpest megyei város, Általános iratok , , V b* Újpest megyei város, Elnöki iratok , V c* Újpest megyei város, Általános iratok , V f* Újpest megyei város, Vegyes iratok , VI. 111.* Mátyásföldi Állami Forgalmiadó Hivatal , VI. 112.* Rákoshegyi Állalmi Forgalmiadó Hivatal , VIII. 76. Bp. VIII., Ált. Iskola Budapest, Vajda Péter u , Érettségi anyakönyvek 18. VIII. 270.* Rákosligeti Államsegélyes Községi Polgári Fiú ,01 és Leányiskola 19. IX. 280.* Újpest Általános Ipartestület , IX. 281.* Peremkerületi ipartestületeknél leadott munkakönyvek ,01 gyűjteménye 21. IX Budapesti Ügyvédi Kamara választmányi jegyzőkönyvei 1939, , X. 3. Dr. Mészáros Vilmos Magyar Liberális Párt , X. kult.* Pusztaszentlőrinc Rendessy-telepi Olvasókör ,10 A *-gal jelölt iratokat a Pest Megyei Levéltár adta át. 13
15 24. X. kult.* Újpesti Közművelődési Kör , X. gazd.* Magyar Keresztény Szocialista Vasutasok Gazdasági ,10 Egyesülete Rákospalota-Újpesti csoport- jának 26. X. egyéb* Rákospalotai MÁV-nyugdíjasok, nyugbéresek ,10 és segélydíjasok Kossuth Lajos Koszorú Egylete 27. X. egyéb* Nagytétényi Munkás Testedző Sport Egylet , X. egyéb* Békásmegyeri Első Keresztény Temetkezési ,10 Egylet 29. X. egyéb* Csillaghegyi Polgári Kör , X. egyéb* Rákospalotai MÁV-nyugdíjasok és nyugbéresek ,07 Kossuth Lajos Köre 31. X. egyéb* Rákospalotán működő Balatonfőkajári Fürdő ,03 Egyesület (1951) 32. XV. 16. e. Budapest térkép db 251/ XV. 16. e. Budapest térkép db 251/ XV. 16. e. Budapest térkép db 251/ XV. 16. e. Budapest térkép 1930-as évek 1 db 251/ XV. 16. g. Budapest II. kerületi térkép 1990 után 1 db 204/ XV. 16. g. Budapest III. kerületi térkép 1990 után 1 db 205/ XV. 16. g. Budapest IV. kerületi térkép 1990 után 1 db 206/ XV. 16. g. Budapest VI VIII. kerületi térkép 1990 után 1 db 208/ XV. 16. g. Budapest VIII IX. kerületi térkép 1990 után 1 db 210/ XV. 16. g. Budapest X. kerületi térkép 1990 után 1 db 212/ XV. 16. g. Budapest XI. kerületi térkép 1990 után 1 db 213/ XV. 16. g. Budapest XIII. kerületi térkép 1990 után 1 db 215/ XV. 16. g. Budapest XIV. kerületi térkép 1990 után 1 db 216/ XV. 16. g. Budapest XV. kerületi térkép 1990 után 1 db 217/ XV. 16. g. Budapest XVIII. kerületi térkép 1990 után 1 db 220/ XV.16. g. 221/7. Budapest XIX. kerületi térkép 1990 után 1 db A *-gal jelölt iratokat a Pest Megyei Levéltár adta át. 48. XV. 16. g. 222/ XV. 17. b Budapest XX. kerületi térkép 1990 után 1 db Pest város Építő Bizottmánya (tervek) 1867, db 14
16 50. XXIV. 504.* Budafok megyei város Szabadművelődési Tanácsa, , tól Szabadművelődési Bizottsága 51. XXIV. 505.* Pestszentlőrinc megyei város Szabadművelődési ,10 Tanácsa, ill. szabadművelődési ügyve- zetője 52. XXIV. 506.* Nagytétény nagyközség szabadművelődési ügyvezetőjének , XXIV. 507.* Rákoscsaba nagyközség szabadművelődési Tanácsa, ,10 ill. szabadművelődési ügyvezetőjének 54. XXIV. 508.* Rákoskeresztúr nagyközség szabadművelődési ,10 ügyvezetőjének 55. XXIV. 509.* Rákosliget nagyközség szabadművelődési ügyvezetőjének , XXV. 4. a Fővárosi Bíróság büntetőperes , XXV. 4. c Fővárosi Bíróság elnöki , XXV. 60. h Bp. XI XXII., Ügyészség segédkönyvei , XXV Budapesti Állami Közjegyzők Irodájának Vezetője , XXXIII. 5.* Felekezeti anyakönyvek másodpéldányai, Rákoscsaba, ,12 Rákoskeresztúr, Rákospalota, Újpest 61. XXXIII. 6. b Kerületi önkormányzatok elektorválasztási jkv ,06 i 62. XXXIII. 6. b Fővárosi Kisebbségi Önkormányzat választási ,01 jkv.-i 63. XXXIII. 6. b Bp. IX. kerületi időközi választás jkv.-i , XXXIII. 6. b Időközi önkormányzati választás jkv.-i , XXXIII. 6. b évi önkormányzati képviselőválasztási ,02 jkv. 66. XXXIII. 6. c i országos népszavazás szavazóköri ,60 jkv.-i 67. XXXIII. Bp. Főpolgármesteri Hivatal közgyűlési jkv.-ek , XXXIII. Bp. II., Önkormányzat képviselőtestületi ülések db CD a 69. XXXIII a 70. XXXIII a 71. XXXIII b hanganyaga Bp. VII., Önkormányzat képviselőtestületi ülések hanganyaga; szerk. jkv. Bp. XVII., Önkormányzat képviselőtestületi ülések hanganyaga Bp. XVII., Önkormányzat bizottsági ülés hanganyaga db hangkazetta db hangkazetta db hangkazetta A *-gal jelölt iratokat a Pest Megyei Levéltár adta át. 72. XXXIII c Bp. XVII., Önkormányzat kisebbségi önkormányzatok ülés-jkv.-k hanganyaga 73. XXXIII d Bp. XVII., Önkormányzat közmeghallgatások hanganyaga db hangkazetta db hangkazetta 15
17 74. XXXIII a Bp. XX. Önkormányzat képviselőtestületi ülés hang- és képanyaga 75. XXXIII. Pártiratok átdobozolása, ellenőrző rendezése miatti növekedés db hang- és 12 db videókazetta 83,49 Az iratgyarapodás összesen 2003-ban: 330,213 ifm, 46 db térkép, 2 db terv, 1444 hangkazetta, 2 db CD lemez, 12 db videókazetta. (Ebből 3,564 ifm-t más közlevéltártól vett át az intézmény.) Bács Kiskun Megyei Önkormányzat Levéltára A levéltár címe: 6000 Kecskemét, Klapka u (6001 Kecskemét, Pf. 77.) Telefon/fax: 06 76/ , honlap: Vezető: Dr. Szabó Attila igazgató Telefon: 06 76/ , 1. XIV. 78. Orosz László kecskeméti tanár, irodalomtörténész ,12 2. XVII A Katymári Földigénylő Bizottság ,01 3. XVII A Szanki Földigénylő Bizottság ,02 4. XXIII. 21. A Bács Kiskun Megyei Tanács VB szakigazgatási (1966) ,90 szerveinek XXIII A Kiskőrösi Járási Tanács VB Mezőgazdasági ,04 Osztályának 6. XXIII Kecskemét Város Tanácsa Végrehajtó Bizottsága ,04. Ülésjegyzőkönyvek 7. XXIII a A Kiskunfélegyházi Városi Tanács VB Ipari és ,14 Kereskedelmi Osztályának 8. XXIII a Bugac Község Tanácsának. Tanácsülési ,56 jegyzőkönyvek 9. XXIII b Bugac Község Tanácsának. Végrehajtó ,16 bizottsági jegyzőkönyvek 10. XXV. 16. A Bajai Népbíróság , XXV. 17. A Kalocsai Népbíróság , XXV. 18. A Kecskeméti Népbíróság , XXV. 23. A Bajai Népügyészség , XXVI. 70. A Kecskeméti Állami Óvónőképző Intézet , XXVII. 6. A Foktői Erdőbirtokosság (Legeltetési Társulat) (1939) , XXVIII. 92. a A Magyar Közalkalmazottak Szakszervezete ,80 szerveinek, A Bács Kiskun Megyei Tanács Szakszervezeti Bizottságának 17. XXIX. 8. a A Kecskeméti Konzervgyár (Platter gyár) ,40 16
18 18. XXIX. 47. A Kecskeméti Konténer és Acélszerkezetgyártó TRAVERZ Rt. (Kecskeméti Lakatosipari Vállalat, majd Kecskeméti Fémmunkás Vállalat) 19. XXIX. 48. A Bajai Épületasztalos és Faipari Rt. (BÉFA) 20. XXX a A Kunszállási Alkotmány Mezőgazdasági Termelőszövetkezet és jogelődje, A Fülöpjakabi (volt Kunszállási) Alkotmány Mezőgazdasági Termelőszövetkezet 21. XXX A Tataházi Petőfi Termelőszövetkezet és jogelődje 22. XXX A Jakabszállási Ipari, Termelő és Mezőgazdasági Szolgáltató Szövetkezet 23. XXXII. 4. d Különböző kéziratok gyűjteménye, A BKMÖ Levéltárába leadott kéziratok gyűjteménye 24. XXXIII. 1. b Az állami anyakönyvi másodpéldányok gyűjteménye, Utólagos bejegyzések 25. XXXIII. 6. A Bács Kiskun megyei települések népszavazásának , , , , ,33 (1979) , , ,15 Az iratgyarapodás összesen 2003-ban: 62,73 ifm 17
19 Baranya Megyei Levéltár A levéltár címe: 7621 Pécs, Király u. 11. (7601 Pécs, Pf. 392.) Telefon: 06 72/ , , fax: 06 72/ , honlap: Vezető: Dr. Ódor Imre igazgató Telefon, fax: l. fent, 1. V Baksai Körjegyzőség ,36 2. VIII Baranya Megyei Levéltár ügyviteli ,80 3. XXIII Pécs Megyei Jogú Város Tanácsának ,10 4. XXIII Pécs Megyei Jogú Város Tanácsának VB ,90 5. XXIII Mohács Város Tanácsának ,30 6. XXIII Siklós Város Tanácsának ,80 7. XXIII Abaliget Községi Közös Tanács ,24 8. XXIII Baksa Község Tanácsának ,40 9. XXIII Bikal Község Tanácsának , XXIII Bükkösd Község Tanácsának , XXIII Cserdi Község Tanácsának , XXIII Dinnyeberki Község Tanácsának , XXIII Erdősmárok Község Tanácsának , XXIII Felsőszentmárton Község Tanácsának , XXIII Garé Község Tanácsának , XXIII Geresd Község Tanácsának , XXIII Helesfa Község Tanácsának , XXIII Illocska Község Tanácsának , XXIII Kisjakabfalva Község Tanácsának , XXIII Köblény Község Tanácsának , XXIII Magyarbóly Község Tanácsának , XXIII Maráza Község Tanácsának , XXIII Márok Község Tanácsának , XXIII Mecseknádasd Községi Közös Tanácsának , XXIII Óbánya Község Tanácsának , XXIII Ócsárd Község Közös Tanácsának , XXIII Ófalu Község Tanácsának , XXIII Püspöklak Község Tanácsának , XXIII Révfalu Község Tanácsának , XXIII Szalatnak Község Tanácsának , XXIII Szava Községi Közös Tanácsának , XXIII Székelyszabar Község Tanácsának , XXIII Téseny Község Tanácsának , XXIII Villányi Községi Közös Tanács , XXIII Fazekasboda Község Tanácsának , XXIII Geresdlak Község Tanácsának , XXVIII Mozsgói Önkéntes Tűzoltó Egyesület , XXVIII Abaligeti Önkéntes Tűzoltó Egyesület ,10 18
20 Az iratgyarapodás összesen 2003-ban: 146,60 ifm. Békés Megye Képviselő-testülete Megyei Levéltára A levéltár címe: 5700 Gyula, Petőfi tér 2. (5701 Gyula, Pf. 17.) Telefon: 06 66/ , fax: 06 66/ , honlap: Vezető: Dr. Erdmann Gyula igazgató Telefon, fax: l. fent, XXVIII Mecseknádasdi Önkéntes Tűzoltó Egyesület , XXVIII Bükkösdi Önkéntes Tűzoltó Egyesület , XXX Belvárdgyulai Mezőgazdasági Szövetkezet , XXX Lothárdi Mezőgazdasági Szövetkezet , XXXIII. 2. Választási jegyzőkönyvek , XXXIII. 3. Községi krónikák ,35 1. V Mezőberény nagyközség ,01 2. VIII A Kétegyházi Mezőgazdasági Szakiskola ,20 3. VIII A gyulai Galamb utcai óvoda ,02 4. IX A Békés Megyei Kereskedelmi és Iparkamara ,20 5. XIII. 12. A Dubányi család ,05 6. XIV. 55. Kurunczi Péter nemzetgyűlési képviselő ,05 7. XIV. 57. Pánzcél Barnabás tanár ,25 8. XIV. 5. Plakátok gyűjteménye ,03 9. XV. 16. Pelle Ferenc Kevermes történetére vonatkozó 0,36 iratgyűjteménye 10. XXIII A Békéscsabai Városi Tanács VB Igazgatási ,03 Osztálya 11. XXIII. 491 A Békési Városi Tanács VB , XXIII. 581 A Szeghalmi Városi Tanács VB , XXIII A Békéssámsoni Községi Tanács , XXIII A Dombiratosi Községi Tanács , XXIII Az Ecsegfalvi Községi Tanács , XXIII A Gerendási Községi Tanács , XXIII A Kardoskúti Községi Tanács , XXIII A Kertészszigeti Községi Tanács , XXIII A Méhkeréki Községi Tanács , XXIII A Magyarbánhegyesi Községi Tanács , XXIV. 5. A Békés Megyei Rendőr-főkapitányság ,02 19
21 22. XXIV. 19. A Békés Megyei Polgári Védelmi Parancsnokság , XXIV. 20. A Békés Megyei Tűzoltó Parancsnokság , XXIV. 21. A Békés Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság , XXIV Az ÁNTSZ Békés Városi Intézete , XXV. 13. A Békéscsabai Városi Ügyészség , XXVI. 1. A DATE Öntözés- és Meliorációs Kara Szarvasi , XXX A Mezőgyáni Mezőgazdasági Szövetkezet , XXX A Tótkomlósi Népművészeti és Háziipari Szövetkezet , XXXI. 18. Mladonyiczky Béla szobrászművész , XXXIII. 3. A helyi önkormányzati választások jegyzőkönyvei, ,51 Az iratgyarapodás összesen 2003-ban: 231,45 ifm. A levéltár címe: 3525 Miskolc, Fazekas u. 2. (3501 Miskolc, Pf. 101.) Telefon/fax: 06 46/ Vezető: Dr. Dobrossy István igazgató Telefon: l. fent Miskolc Központ: Borsod Abaúj Zemplén Megyei Levéltár Miskolc-Baross: jelzet megnevezése évköre 1. XII. 49. Stingly Zsigmond hagyatéka: a Stingly és a ,12 Tőrös család 2. XXXII. 23. Dr. Klein Gáspár levéltáros hagyatéka ,05 1. XXIV Miskolc Határőr Igazgatóság ,08 2. XXX Matyó Népművészeti és Háziipari Szövetkezet ,32 3. XXXII Ózdi helytörténeti gyűjtemény ,12 4. XXXIII. 3. N évi országgyűlési választások ,84 5. XXXIII. 3. O évi önkormányzati választások ,04 6. XXXIII. 3. P Időközi helyi országgyűlési választások ,12 7. XXXIII. 3. Q évi országos népszavazás ,48 Mezőcsáti Fióklevéltár: 20
FIT-jelentés :: Földművelésügyi Minisztérium Agrárszakképzési Főosztály 1055 Budapest, Kossuth Lajos tér 11. Fenntartói azonosító:
FIT-jelentés :: 2015 Földművelésügyi Minisztérium Agrárszakképzési Főosztály 1055 Budapest, Kossuth Lajos tér 11. Fenntartói azonosító: 10674110 Létszámadatok Létszámadatok Országos kompetenciamérés 1
A Magyar Nemzeti Levéltár alapító okirata (a módosításokkal egységes szerkezetben)
H I V A T A L O S É R T E S Í T Õ 2012. évi 46. szám 8087 A Magyar Nemzeti Levéltár alapító okirata (a módosításokkal egységes szerkezetben) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban:

matches:
Pf. 3
Pf. 1
Bíróság
Bíróság
Pf. 77
Pf. 392
Pf. 17
Pf. 101


text:
IV/00828/2014
. IV/00828/2014
Az ügy tárgya: a Kúria Kvk.III.37.449/2014/2. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (kötelező jogi képviselet-felülvizsgálati eljárás-választási eljárás)
Előadó alkotmánybíróra szignálás napja: 04/15/2014
Az indítványozó kéri továbbá, hogy az Alkotmánybíróság az Abtv. 27. §-a alapján eljárva állapítsa meg a Kúria Kvk.III.37.449/2014/2. számú végzése alaptörvény-elleneségét és semmisítése meg azt.
Az indítványozó kifejti, hogy a kötelező jogi képviseletet előíró Ve. 224. § (5) bekezdése sérti az Alaptörvény XV. cikk (1), (2) és (4) bekezdését, a XXVIII. cikk (7) bekezdésében foglalt jogorvoslathoz való jogot, és a XXIII. cikkében foglalt választójogot. Az indítványozó vitatja a Kúria jogértelmezését, szerinte az sérti az Alaptörvény hivatkozott rendelkezéseit.
a Kúria Kvk.III.37.449/2014/2. számú végzése
A határozat száma: 3140/2014. (IV. 24.) AB végzés
ABH oldalszáma: 2014/1894
Az Alkotmánybíróság a Kúria Kvk.III.37.449/2014/2. számú végzése ellen benyújtott alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[2]	A Kúria Kvk.III.37.449/2014/2. számú, 2014. április 7-én kelt végzésével a személyesen eljárt kérelmezőnek a választási szerv hallgatása miatt, a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (továbbiakban: Ve.) 242. § (2) bekezdése alapján benyújtott kifogását – a kötelező ügyvédi képviselet hiánya miatt – érdemi vizsgálat nélkül elutasította. A végzést a kérelmező 2014. április 11-én vette át.
[3]	1.1. Az ügy előzményéhez tartozik, hogy a kérelmező 2014. március 12-én kifogással fordult a Nemzeti Választási Bizottsághoz (NVB). Kifogásolta, hogy nem található meg az NVB faxszáma és címe a választások hivatalos oldalán, ezzel a Ve. 2. § (1) bekezdés a)–b) és e) pontjai, valamint a 212. § (1) bekezdése sérültek. Előadta továbbá, hogy az Alaptörvény számos belső ellentmondása miatt az egyenlő választójog sérül. Hiányolta továbbá a választási eljárási törvényből azt a szabályozást, amikor a külképviseleti szavazás esetén a fogadó állam ellenzi azt. Kifogást tevő hiányolta továbbá a honlapról az aktuális statisztikai adatokat. Előadta azt is, hogy a külképviseleti névjegyzéken szereplőket hátrányos megkülönböztetés éri a Magyarországon átjelentkezőkhöz és a külhoni választópolgárokhoz képest. Kifogásolta továbbá a külképviselet fogalmára vonatkozó értelmező rendelkezések be nem tartását, a bírói út igénybe vételének hiányát, az elbíráló bírák függetlenségét valamint hogy a köztársasági elnök az országgyűlési képviselők választását elhamarkodottan tűzte ki. Fentieken túl sérelmezte a Magyar Állam, az Országgyűlés, a köztársasági elnök, a Kormány, a Nemzeti Választási Bizottság és a Nemzeti Választási Iroda által elkövetett választási csalást is.
[5]	1.2. A kérelmező 2014. április 1-jén újabb kifogást nyújtott be az NVB-hez, a fentivel egyező tartalommal, arra hivatkozva, hogy „az NVB a 840/2014. számú határozatában a 2014. 03. 12-i állapotot bírálta el […], jelen kifogások pedig a 2014. 04. 01-i állapotra vonatkoznak”.
[6]	A kérelmező 2014. április 5-én a Kúriához fordult, és kérte, hogy a Kúria a Ve. 242. § (2) bekezdése alapján – mivel a 2014. április 1-jén benyújtott kifogásai tárgyában az NVB nem döntött – állapítsa meg a jogszabálysértés tényét, és utasítsa az NVB-t az eljárás soron kívüli lefolytatására.
[7]	A Kúria a kifogást Kvk.III.37.449/2014/2. számú végzésével a kötelező jogi képviselet hiánya miatt elutasította.
[14]	4. Az alkotmányjogi panaszból kitűnik, hogy jelen ügyben az indítványozó – akárcsak a Kúria előtt – azt kifogásolja, hogy az NVB nem hozott újabb döntést az általa 2014. április 1-jén benyújtott, a korábbival egyező tartalmú kifogás tárgyában.
[15]	Az Alkotmánybíróság hivatalból észlelte, hogy az NVB 2014. március 27-én – még mielőtt az indítványozó a Kúriához fordult –, a 892/2014. számú határozatával érdemben utasította el az indítványozó azon (2014. március 24-én, 25-én és 26-án azonos tartalommal ismételten benyújtott) kifogását, amely az NVB faxszámának és címének a választások hivatalos oldalán való feltüntetését érintette. A 893, 894, 895, 896, 897, 898, 899, 900, 901, 902 és 903/2014. számú határozataiban pedig hatáskörének hiányára hivatkozva utasította el az NVB az indítványozó fent felsorolt (2014. március 24-én, 25-én és 26-án azonos tartalommal ismételten benyújtott) további kifogásait, mivel azok jogszabály-módosításra irányultak. Az indítványozó az NVB 892, 893, 894, 895, 896, 897, 898, 899, 900, 901, 902 és 903/2014. számú határozatai ellen minden esetben benyújtott bírósági felülvizsgálati kérelmet.
. 3140/2014. (IV. 24.)

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Language of document : Bulgarian Spanish Czech Danish German Estonian Greek English French Italian Latvian Lithuanian Hungarian Maltese Dutch Polish Portuguese Romanian Slovak Slovene Finnish Swedish ECLI:EU:F:2009:18
F‑63/07. sz. ügy
„Közszolgálat – Szerződéses alkalmazottak – Újrabeosztás – Védelemhez való jog – A próbaidő leteltekor történő elbocsátás – Mulasztási eljárás”
Tárgy: Az EK 236. cikk és az EA 152. cikk alapján benyújtott kereset, amelyben M. Patsarika többek között a Cedefop igazgatója 2006. szeptember 20‑i határozatának megsemmisítését kéri, amelyben a próbaidő leteltével megszüntette a 2005. szeptember 27‑én két évre kötött és 2005. október 1‑jén hatályba lépő, határozott időre szóló szerződéses alkalmazotti szerződését.
Határozat: A Közszolgálati Törvényszék a keresetet elutasítja. A felperes maga viseli saját költségeinek háromnegyed részét. A Cedefop viseli saját költségeit, valamint a felperes költségeinek negyedét.
1. Tisztviselők – Kereset – Határidők – Kezdet – Kézbesítés
(Személyzeti szabályzat, 91. cikk, (3) bekezdés)
2. Tisztviselők – Szerződéses alkalmazottak – Felvétel – Próbaidő – Tárgy
(Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek, 84. cikk)
3. Tisztviselők – Szerződéses alkalmazottak – Felvétel – Próbaidő – A próbaidő meghosszabbításának lehetősége
4. Tisztviselők – Szerződéses alkalmazottak – Felvétel – Próbaidő – A próbaidő leteltekor történő elbocsátásról szóló határozat – Mérlegelési tényezők
5. Tisztviselők – Szerződéses alkalmazottak – Felvétel – Próbaidő – Az eredmények értékelése
6. Tisztviselők – Szerződéses alkalmazottak – A szerződéses alkalmazott hivatali státuszát érintő határozat
(Személyzeti szabályzat, 26. cikk; az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek, 11. cikk, első bekezdés)
1. A panaszt elutasító határozat olyan nyelven való közlése, amely nem a tisztviselő anyanyelve, és nem is az a nyelv, amelyen a panaszt megszövegezték, akkor szabályos, ha a határozatról az érdekelt ténylegesen tudomást szerezhet. Ezzel szemben, ha e határozat címzettje úgy véli, hogy azt nem képes megérteni, a lehető leghamarabb kérnie kell az intézménytől, hogy fordítsa le a számára vagy a panasz nyelvére, vagy az anyanyelvére. Ha e kérelmet késedelem nélkül előterjesztik, a keresetindítási határidő csak a fordításnak az érintett tisztviselő részére történő kézbesítésétől kezd el telni, kivéve ha az intézmény kétséget kizáró módon bizonyítja, hogy e tisztviselő az eredeti kézbesítési nyelven is ténylegesen tudomást szerezhetett mind a panaszát elutasító határozat rendelkező részéről, mind az indokolásáról.
(lásd a 31. pontot)
az Elsőfokú Bíróság T‑197/98. sz., Rudolph kontra Bizottság ügyben 2000. március 23‑án hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2000., I‑A‑55. o. és II‑241. o.) 43–45. pontja; T‑118/99. sz., Bonaiti Brighina kontra Bizottság ügyben 2001. február 7‑én hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2001., I‑A‑25. o. és II‑97. o.) 16–19. pontja.
2. A próbaidő ugyan nem tekinthető képzési időszaknak, azonban a tisztviselőnek vagy alkalmazottnak a próbaidő során lehetőséget kell biztosítani a képességei bizonyítására. Ez a feltétel megfelel a gondos ügyintézés, az egyenlő bánásmód, valamint a gondoskodási kötelezettség követelményeinek, amely utóbbi kötelezettség a kölcsönös jogok és kötelezettségek közötti azon egyensúlyt tükrözi, amelyet a személyzeti szabályzat hozott létre a hatóság és annak alkalmazottai közötti viszonyokban. Ez a követelmény a gyakorlatban azt jelenti, hogy a próbaidős tisztviselő számára nemcsak a megfelelő tárgyi körülményeket kell biztosítani, hanem őt az általa végzett feladatok jellegére tekintettel megfelelő utasításokkal és tanácsokkal kell ellátni, hogy lehetősége legyen alkalmazkodni az általa betöltött állás sajátos követelményeihez.
a Bíróság 10/55. sz., Mirossevich kontra Főhatóság ügyben 1956. december 12‑én hozott ítélete (EBHT 1956., 365., 387. és azt követő oldalak); 3/84. sz., Patrinos kontra EGSZB ügyben 1985. május 15‑én hozott ítéletének (EBHT 1985., 1421. o.) 20. és 21. pontja;
az Elsőfokú Bíróság T‑26/91. sz., Kupka‑Floridi kontra EGSZB ügyben 1992. április 1‑jén hozott ítéletének (EBHT 1992., II‑1615. o.) 44. pontja; T‑568/93. sz., Correia kontra Bizottság ügyben 1994. november 30‑án hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 1994., I‑A‑271. o. és II‑857. o.) 34. pontja; T‑96/95. sz., Rozand‑Lambiotte kontra Bizottság ügyben 1997. március 5‑én hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 1997., I‑A‑35. o. és II‑97. o.) 95. pontja; T‑373/00., T‑27/01., T‑56/01. és T‑69/01. sz., Tralli kontra EKB egyesített ügyekben 2002. június 27‑én hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2002., I‑A‑97. o. és II‑453. o.) 69. pontja;
a Közszolgálati Törvényszék F‑112/06. sz., Krcova kontra Bíróság ügyben 2007. október 18‑án hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2007., I‑A‑1‑0000. o. és II‑A‑1‑0000. o.) 48. pontja.
3. Már az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 84. cikke (3) és (4) bekezdésének szövegéből is kitűnik, hogy e cikk egyáltalán nem teszi attól függővé az alkalmazási szerződések megkötésére jogosult hatóságnak a próbaidő meghosszabbítására és az érintett alkalmazott esetlegesen más szervezeti egységhez történő beosztására vonatkozó lehetőségét, hogy ezen alkalmazottról bebizonyosodjon, hogy nyilvánvalóan alkalmatlan a feladatai ellátására. E követelmény csak arra az esetre vonatkozik, ha az említett hatóság a próbaideje letelte előtt elbocsátaná az alkalmazottat. Egyébiránt, az említett alkalmazási feltételek 84. cikkének (3) bekezdésében kifejezetten szerepel az adminisztráció azon lehetősége, hogy a próbaidő meghosszabbítása esetén más szervezeti egységhez ossza be az alkalmazottat, azonban az érintett számára mindig biztosítani kell, hogy bizonyítsa képességeit, és a próbaideje zavartalanul teljen, ami feltételezi a munkakörök egyenértékűségének tiszteletben tartását is.
(lásd a 44. és 45. pontot)
4. A véglegesítés megtagadásáról szóló határozat jellege szerint különbözik a szűkebb értelemben vett, a korábban véglegesített tisztviselőként kinevezett személy „elbocsátásáról” szóló határozattól. Míg ez utóbbi esetben részletekbe menően meg kell vizsgálni a korábban már létrejött foglalkoztatási viszony megszüntetését igazoló okokat, a próbaidős tisztviselők véglegesítésére vonatkozó határozatok esetében a vizsgálatnak általánosnak kell lennie, és arra kell irányulnia, hogy fennállnak‑e a próbaidő során felmerült olyan pozitív körülmények, amelyekből az derül ki, hogy szolgálati érdek fűződik a próbaidős tisztviselő véglegesítéséhez. A szerződéses alkalmazottak által töltött próbaidőt illetően ugyanez a helyzet.
(lásd a 62. és 89. pontot)
a Bíróság 290/82. sz., Tréfois kontra Bíróság ügyben 1983. november 17‑én hozott ítéletének (EBHT 1983., 3751. o.) 24. és 25. pontja; a fent hivatkozott Patrinos kontra EGSZB ügyben hozott ítéletének 13. pontja;
az Elsőfokú Bíróság a fent hivatkozott Rozand‑Lambiotte kontra Bizottság ügyben hozott ítéletének 113. pontja.
5. Az adminisztráció széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik a próbaidős alkalmazott képességeinek és teljesítményének a szolgálati érdek alapján való értékelését illetően. A Törvényszéknek tehát nem feladata, hogy a próbaidő eredményét és a közösségi közszolgálatban való véglegesítésre pályázó személy képességeit illetően az intézmények értékelését a saját értékelésével váltsa fel, mivel az általa gyakorolt felülvizsgálat a nyilvánvaló mérlegelési hiba vagy a hatáskörrel való visszaélés fennállására korlátozódik.
(lásd a 63. pontot)
a Bíróság 98/81. sz., Munk kontra Bizottság ügyben 1982. március 25‑én hozott ítéletének (EBHT 1982., 1155. o.) 16. pontja; a fent hivatkozott Tréfois kontra Bíróság ügyben hozott ítéletének 29. pontja; 347/82. sz., Alvarez kontra Parlament ügyben 1984. április 5‑én hozott ítéletének (EBHT 1984., 1847. o.) 16. pontja; a fent hivatkozott Patrinos kontra EGSZB ügyben hozott ítéletének 25. pontja;
az Elsőfokú Bíróság fent hivatkozott Kupka‑Floridi kontra EGSZB ügyben hozott ítéletének 52. pontja; fent hivatkozott Rozand‑Lambiotte kontra Bizottság ügyben hozott ítéletének 112. pontja.; fent hivatkozott Tralli kontra EKB egyesített ügyekben hozott ítéletének 76. pontja.
6. A személyzeti szabályzat 26. cikkének – amely az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 11. cikkének első bekezdése értelmében a szerződéses alkalmazottakra is alkalmazandó, és amely szerint a tisztviselő személyi aktája tartalmazza a hivatali státuszára vonatkozó összes iratot, valamint az alkalmasságára, teljesítményére és magatartására vonatkozó összes értékelést, továbbá a tisztviselő ezen iratokkal kapcsolatban tett valamennyi észrevételét – az a célja, hogy biztosítsa a tisztviselő védelemhez való jogát annak elkerülésével, hogy a kinevezésre jogosult hatóság által hozott, a hivatali státuszát és az előmenetelét érintő határozatok a magatartására vonatkozó olyan tényeken alapuljanak, amelyek nem szerepelnek a személyi aktájában. Ennélfogva az ilyen körülményekre alapított határozat ellentétes a személyzeti szabályzatban szereplő garanciákkal, és azt mint jogellenes eljárást követően hozott határozatot meg kell semmisíteni.
(lásd a 84. pontot)
a Bíróság 21/70. sz., Rittweger kontra Bizottság ügyben 1971. február 3‑án hozott ítéletének (EBHT 1971., 7. o.) 29–41. pontja;
az Elsőfokú Bíróság T‑78/92. sz., Perakis kontra Parlament ügyben 1993. november 30‑án hozott ítéletének (EBHT 1993., II‑1299. o.) 27. pontja; T‑109/92. sz., Lacruz Bassols kontra Bíróság ügyben 1994. február 9‑én hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 1994., I‑A‑31. o. és II‑105. o.) 68. pontja; T‑7/01. sz., Pyres kontra Bizottság ügyben 2003. február 6‑án hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2003., I‑A‑37. o. és II‑239. o.) 70. pontja.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text: A blogban használt címkék: 1815 2017 AB adatkezelés adatvédelem administration Afrika afrikai elefánt agyi bénulás airline airport ajánló aktív korúak aláírás alapjogi garanciák alapjogok Alkotmánybíróság alkotmányjog alkotmányjogi panasz alkotmányossági vizsgálat álláskeresési járadék álláskeresők állat állatvédelem Amanda Todd American Airlines Amerika Amerikai Legfelsőbb Bíróság Ancsin János anonim anorexia ÁO apple application approach Armed Conflicts arsboni Átlátszó Oktatás Bécsi Kongresszus befektető Belgium beruházás beruházási viták Bible biodiverzitás biometria biometrikus adatok bíróság bírósági felülvizsgálat bíróságok bírság bizonyítás bizonyíték Bluebook borrowing börtön börtönszex Budapest bullying bűnözés büntetés-végrehajtás büntetőjog bűnügy business business immigration Business Policy bv bv inzétet CETA chat CITES citizen citizenship civilian civil law civil procedure claim COM(2016) 593 combating transnational crime company comparative conflict constitutional right Council of the European Union család Csirik Márton cyberbullying damages DE Debreceni Egyetem Debreceni Járásbíróság Debreceni Törvényszék definition delay depresszió Dévény torna devizahitelek diamond ring digitális digitális egységes piac discrimination diversity Donald Trump Down-szindróma Dr. Barnóczki Péter Dr. Rostás Csilla DSGM economy Eden Edward Snowden egészségügy egészségügyi szakjogász Egyesült Államok elefánt elefántcsont elefántcsont-kereskedelem elhelyezés elutasítás elv Emberi Jogok Európai Egyezménye emberölés epilepszia equality erőszak értelmezés ethnic profiling EU EU60 Európa-nap Európai Bizottság Európai Unió Európai Unió Bírósága European Parliament Europe Day evidence exclusion exclusion of evidence extinkció Facebook faj family family law fejlődési rendellenesség feljelentés felmenő fenyeget fenyegetett fenyegetettség fiatal fizet flight ticket fogvatartott fogvatartott nők földtörténeti korszak főügyészség Fourth Amendment Frank v. Maryland fruit fundamental guarantee G. Szabó Dániel geoblokkolás Gordius guarantee gyakornok gyanús gyerekbántalmazás gyerekjogok gyerektartás gyermek gyermekelhelyezés gyermektartás gyilkosság gyülekezési jog Gyurkó Szilvia Hága halál hatóság Ház helyszíni bírság helyszíni eljárás Hintalovon Gyermekjogi Alapítvány HÖK Monitor hóvirág human rights husband ICCWC ICSID igazságszolgáltatás ILA illegally obtained evidence immigration információs társadalom information technology InfoSoc-irányelv international international law internet in dubio pro reo irányelv iskolai erőszak ítélet járatkésés Jerney Leona jog jogbiztonság jogértelmezés jogorvoslat jogviták judge-made law Jurkinya Richárd Jussila Kaiser Ede Kálmán Renáta kalózok Kanada kártalanítás kartell kártérítés Kaskovits Melinda kép kereskedelem Kéri Judit késés készpénz kétséget kizáróan bizonyított tény kifogás kihalás Kiotói Jegyzőkönyv kiskorú kizárás klímaváltozás KLM korai fejlesztés körkép környezet környezetjog környezetvédelem kötelezettség kötelező kivétel közérdekű adat közösségi oldalak különélő szülők Kúria Legfelsőbb Bíróság légitársaság leszármazó lobbista Lufthansa Lukács Adrienn magánszféra május 9. Mapp v. Ohio Márki Dávid Max Schrems MEA means of remedy média megállít megfélemlítés méltányossági elvek Mercer v. Parsons Mezei Péter migration MIKE Millenniumi Ökoszisztéma Értékelés Millennium Ecosystem Assessment mit tegyek modellezés Mór móri gyilkosság móri mészárlás mozgáskorlátozottak műhibaper multicultural MUN munkaerőpiac munkajog munkanélküli munkanélküli ellátás NAFTA nagykorú Nagy Nikolett Nagy Testvér Nardone v. United States nationality Nemes-Nagy Anna nemzetközi Nemzetközi Bíróság nemzetközi jog Nemzetközi Jogi Egyesület nemzetközi magánjog Netflix NGO nők nők a börtönben nők közötti szexuális kapcsolatok non-EU Non-State Actors norma Novák Zoltán Sebestyén NSA NVB NVI nyereségvágy nyílt tenger nyilvánosság nyomásgyakorlás Obama okirat oktatás Olivia Penpraze öngyilkosság online megfélemlítés örökös ellenző orrszarvú országgyűlési képviselők választása orvosi orvosi műhiba orvosi műhibaper orvosi műhiba per orvvadászat őssejt oxigénhiányos agykárosodás panasz passenger passport per peres eljárás PIKE index pirates poisonous tree polgári jog post-mortem post-mortem adatvédelem practice privacy professional card program programajánló ProJure provokatív Pro Jure racial equality re-imbursement re-touring reform regulation Regulation No. 261/2004 reklám rendőr rendőrség reptér repülő repülőgép repülőtér residency rokontartás rule Ryanair Sackler v. Sackler sajtó SCOTUS segély sérelemdíj sharenting Simon Emese Réka Sirius Star social security sorrend Spotify state Statútum Sulyok Márton Supreme Court Supreme Court of the United States szabadkereskedelmi megállapodás szabadságvesztés Szabadság tér szabálysértés szabálysértési eljárás szakvélemény Szeged személyes adatok szemléltetés SzeMUN szervezett bűnözés szerző szerződés címe szerzői jog szerzői jogi törvény szex szexedukáció szexuális tartalom szexualitás szexualitás a börtönben szex a börtönben Sziebig Orsolya Johanna szociális jog szokás szokásjog Szomália SZTE SZTE ÁJTK SZTNH SZTNH különdíj szülő szűrés tájékoztatás tanú tanúvallomás tárgyalás tárgyi bizonyítási eszköz tartás tartási jogosultság tartási kötelezettség tartásra jogosult tax tech technology televízió terápia terhelt vallomása terhesgondozás territory ticket tiltott törvényen alapuló tartás törvényességi vizsgálat törvényszék Tóth Mónika TPP trade transplantation trojan horse TTIP Turkish Airlines TV type-D visa ügyészség ügyvéd ügyvédreklám ujjlenyomat Új Jogtár UNFCCC UNICEF United States United States Supreme Court United States vs Calandra unlawfully obtained evidence USA utas üvegházhatás vadvilág vadvilági bűnözés választás2018 választási kifogás választottbíróság vállalkozás várandósgondozás Varga-Orvos Zoltán védelem vélelem versenyjog veszély veszélyeztetett veszélyeztetett fajok virtuális tér visa visszautasítás vitarendezés vizsgálat wealth card Weil Gotshal & Manges Weiszdorn Róbert wife wildlife trade Wilkes Williams v. Williams Wizzair work permit world war Youtube agresszió és szexualitás Bliss Alapítvány börtön börtönszex büntetés-végrehajtás elhelyezés erőszak Európa Tanács Miniszteri Bizottság CM/Rec(2010)5. sz. Ajánlása fiatalkorúak Gézengúz Alapítvány intim családi együttlét megbízási szerződés minősítés munkajog munkajogviszony munkaszerződés Pető Intézet Prison Rape Elimination act of 2003 prostitúció transznemű vállalkozási szerződés

matches:
Bíróság
bíróság
in dubio
Kúria
Bíróság
Bíróság


text:
III/00021/2014
. III/00021/2014
Első irat érkezett: 01/07/2014
Az ügy tárgya: a 188/1999. (XII. 16.) Korm. rendelet tárgyában előterjesztett bírói kezdeményezés
A Kúria tanácsa - az Abtv. 25. § alapján, az előtte folyamatban lévő per tárgyalását felfüggesztve - a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény és a falugondnoki szolgálat működésének engedélyezéséről, továbbá a szociális vállalkozás engedélyezéséről szóló 188/1999. (XII. 16.) Korm. rendelet 7. sz. melléklete "Kitöltési útmutató az adatlap 8. oszlopához" cím alábbi szövegrésze alaptörvény-ellenességének megállapítását indítványozta:
"Az igazolt munkaórák száma 0, ha a tárgyévben ellátott, az Szt. 65/. C §-ának (4) bekezdése szerint szociális rászorultnak minősülő személyek száma nem éri el a 30 főt, illetve - ha a normatív állami hozzájárulást nem az egész évre vették igénybe - annak időarányos részét".
A Kúria kezdeményezte továbbá a támadott jogszabályi rendelkezés általános, és a Kúria előtt folyamatban lévő ügyben történő alkalmazási tilalmának elrendelését.
Álláspontja szerint a rendelkezés sérti az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésében foglalt jogállamiság elvét, a 15. cikk (3) bekezdését, és a XIX. cikk (1) bekezdésben foglalt szociális biztonsághoz való jogot. .
a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény és a falugondnoki szolgálat működésének engedélyezéséről, továbbá a szociális vállalkozás engedélyezéséről szóló 188/1999. (XII. 16.) Korm. rendelet 7. sz. melléklet
Kfv.IV.35.572/2012/9.
III_21_0_2014_inditvany_anonim.pdf
A határozat száma: 3183/2014. (VI. 27.) AB határozat
ABH oldalszáma: 2014/2157
Az ABH 2014 tárgymutatója: közjogi érvénytelenség és a felhatalmazás kérdése; jogállamiság; jogbiztonság; Kormány jogalkotói hatásköre
Az Alkotmánybíróság tanácsa folyamatban lévő ügyben alkalmazandó jogszabály alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló indítvány alapján – dr. Pokol Béla alkotmánybíró párhuzamos indokolásával – meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény és a falugondnoki szolgálat működésének engedélyezéséről, továbbá a szociális vállalkozás engedélyezéséről szóló 188/1999. (XII. 16.) Korm. rendelet 7. számú melléklet „Kitöltési útmutató az elszámoló adatlap 8. oszlopához” cím alatt, a „Támogató szolgálat esetén” bekezdés megjelölt fordulata alaptörvény-ellenességének megállapítására, valamint az általános és a Kúria mint felülvizsgálati bíróság előtt folyamatban lévő Kfv.IV.35.572/2012/9. számú ügyben történő alkalmazásának a kizárására irányuló bírói kezdeményezést elutasítja.
[1]	A Kúria mint felülvizsgálati bíróság az előtte Kfv.IV.35.572/2012/9. szám alatt folyamatban lévő per tárgyalását felfüggesztette és az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 25. §-a alapján bírói kezdeményezéssel fordult az Alkotmánybírósághoz. A Kúria kezdeményezte a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény és a falugondnoki szolgálat működésének engedélyezéséről, továbbá a szociális vállalkozás engedélyezéséről szóló 188/1999. (XII. 16.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Szmr.) 7. számú melléklet „Kitöltési útmutató az elszámoló adatlap 8. oszlopához” cím alatt, a „Támogató szolgálat esetén” bekezdés „[…] Az igazolt munkaórák száma 0, ha a tárgyévben ellátott személyek száma nem éri el a 30 főt, illetve – ha a normatív állami hozzájárulást nem az egész évre vették igénybe – annak időarányos részét.” fordulata alaptörvény-ellenességének megállapítását, valamint annak általános és a Kúria mint felülvizsgálati bíróság előtt folyamatban lévő Kfv.IV.35.572/2012/9. számú ügyben történő alkalmazásának kizárását.
[2]	A konkrét ügyben a felperes civil szervezet az 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szoctv.) 65/C. § (1) és (2) bekezdései szerinti fogyatékos személyeket ellátó támogató szolgáltatást végző öt intézmény fenntartója. A szolgáltatók kötött felhasználású, normatív állami támogatás felhasználásával végzik tevékenységüket. Az alperes Magyar Államkincstár ellenőrzést végzett az intézményeknél a 2007. költségvetési évre vonatkozóan, ennek keretében 2008. május 13–19. között helyszíni ellenőrzést tartott. Az első fokú hatóság megismételt eljárásban meghozott határozata a felperest 20 040 000 Forint jogosulatlanul igénybe vett támogatás 3,1 millió Forint igénybe vételi kamattal történő visszafizetésére kötelezte. A felperes fellebbezése folytán eljárt alperes, valamint a felperes keresete folytán eljárt Fővárosi Törvényszék a marasztalást a vonatkozó jogszabályok alapján jogszerűnek minősítette. Az indítványozó bíró szerint a jogosulatlan hozzájárulás-felhasználás okaként megjelölt elszámolhatatlan gondozási órák nagy száma arra vezethető vissza, hogy a kifogásolt rendelkezés törvényi felhatalmazás nélkül további feltételhez kötötte a normatív hozzájárulás igénybe vételét azáltal, hogy kizárja az állami hozzájárulás igénybe vételét abban az esetben, ha a szociális szolgáltató 30 fő alatti számú fogyatékos személyt látott el a 2007-es évben, illetve új belépőnek minősült. Álláspontja szerint az állami hozzájárulás igénybe vétele feltételeinek meghatározása meghaladja a Szoctv. 132. § (1) bekezdés f) pontja szerinti, a szociális szolgáltatói tevékenységet végzők működése engedélyezésére és ellenőrzésére vonatkozó szabályozási keretet. Mivel a Kormány túllépett a törvényi felhatalmazáson a kifogásolt rendelkezések megalkotásakor, a rendelkezés sérti az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdését, valamint 15. cikk (3) bekezdését. Az indítványozó bíró arra is hivatkozott, hogy a szociális szolgáltatók állami hozzájárulás igénybe vételének feltételrendszere érinti a szociális biztonsághoz való jogot, ezért végső fokon az Alaptörvény XIX. cikk (1) bekezdésébe ütközik.
[3]	Az Alkotmánybíróság beszerezte az Emberi Erőforrások Minisztériuma szociális és családügyért felelős államtitkárának véleményét.
[5]	2. Az Szmr. 7. számú melléklete „Kitöltési útmutató az adatlap 8. oszlopához” cím bírói kezdeményezés által támadott rendelkezése:
„[…] Az igazolt munkaórák száma 0, ha a tárgyévben ellátott […] személyek száma nem éri el a 30 főt, illetve – ha a normatív állami hozzájárulást nem az egész évre vették igénybe – annak időarányos részét.”
[6]	A bírói kezdeményezés nem megalapozott.
[7]	1. A bírói indítvány a konkrét ügyben alkalmazandó, de már hatályon kívül helyezett jogszabályi rendelkezés vizsgálatára irányul. A gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenység engedélyezéséről, valamint a gyermekjóléti és gyermekvédelmi vállalkozói engedélyről szóló 259/2002. (XII. 18.) Korm. rendelet módosításáról, továbbá egyes szociális tárgyú kormányrendeleteknek a működési engedélyeztetéssel összefüggő módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló 320/2009. (XII. 29.) Korm. rendelet 21. § (1) a) pontja ugyanis 2010. január 1. napjával hatályon kívül helyezte a Szmr.-t. Az Alkotmánybíróság először ennek megfelelően áttekintette az alkotmánybírósági vizsgálat alapjául szolgáló – a bírósági eljárásban alkalmazandó – jogszabályi rendelkezéseket.
[8]	A Szoctv. 65/C. § (1) bekezdése határozza meg a 2003-tól bevezetett speciális alapellátási forma, a támogató szolgálat célját, (3) bekezdése pedig rögzíti annak feladatait. Eszerint a támogató szolgáltatás célja a fogyatékos személyek lakókörnyezetben történő ellátása, elsősorban a lakáson kívüli közszolgáltatások elérésének segítése, valamint életvitelük önállóságának megőrzése mellett a lakáson belüli speciális segítségnyújtás biztosítása révén. A Szoctv.-hez kapcsolódó szakmai rendelet, a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működési feltételeiről szóló 1/2000. (I. 7.) SzCsM. rendelet pedig meghatározza a tárgyi, személyi és szakmai követelményeket.
[9]	A támogató szolgálatok működéséhez a költségvetési törvény állami normatív támogatást biztosít. 2007. évben az állami hozzájárulás felhasználásának jogalapját a Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetéséről szóló 2006. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Kvtv. 2007.) 31. § (1) bekezdés h) pontja adta, amely a személyes gondoskodást nyújtó szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézmény nem állami fenntartóját megillető normatív hozzájárulás és támogatás feltételei vonatkozásában a helyi önkormányzatok e törvény 3. számú mellékletének 11. pontjára utal. A Kvtv. 2007. 3. számú melléklet 11. pontjának (Szociális és gyermekjóléti alapszolgáltatás feladatai) ga) alpontja határozza meg az állami hozzájárulásra jogosultság, a gb) alpontja pedig a hozzájárulás 50%-ára való jogosultság feltételeit. A ga) alpont szerint a hozzájárulást igényelheti a normatív hozzájárulásban 2006-ban részesült települési önkormányzat, amely a Szoctv. 65/C. §-a alapján és a külön jogszabályban foglalt szakmai követelmények szerint tart fenn támogató szolgálatot, valamint az a megyei önkormányzat, amely a kötelező feladata ellátása érdekében működtetett fogyatékosokat ellátó intézményének keretében tart fenn támogató szolgálatot és 2006. évben is részesült e hozzájárulásban. A gb) alpont szerint a hozzájárulás 50%-ára jogosult az a 10 000-nél nagyobb lakosságszámú települési önkormányzat, amely – a Kiegészítő szabályok 5. B) pontja szerinti új belépőként – 2007. év folyamán jogerős működési engedéllyel a Szoctv. 65/C. §-a alapján és a külön jogszabályban foglalt szakmai követelmények szerint tart fenn támogató szolgálatot. A Kvtv. 2007. Kiegészítő szabályok 5. A) pontja a hozzájárulások igénybe vételének további feltételeként írja elő, hogy a hozzájárulásokat azok a helyi önkormányzatok, többcélú kistérségi társulások vehetik igénybe, amelyek az Szmr. szerinti működési engedéllyel rendelkeznek. A Kiegészítő szabályok 5. B) pontja pedig a támogatások igénybevétele során új belépőnek minősülő fogalmát határozza meg. A Kvtv. 2007. 31. § (7) bekezdés további feltételként írja elő a nem állami fenntartók számára a Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló 2005. évi CLIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv. 2006.) 30. § (7) bekezdésében foglaltak teljesítését, illetve meghatározza az új belépő fogalmát. A Kvtv. 2006. – Kvtv. 2006. módosításáról szóló 2006. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Módtv.) által beiktatott – 30. § (7) bekezdése szerint a szociális szolgáltató nem állami fenntartója 2007. évben normatív hozzájárulásra akkor jogosult,
a) ha a fenntartó, illetve fenntartóváltozás esetén a jogelőd fenntartó 2006. szeptember 30-áig bejelenti a Magyar Államkincstár – fenntartó székhelye szerinti illetékes – területi, regionális igazgatóságának
ab) az igénybevétel 2007. évi várható időtartamát, valamint
b) ha a fenntartó, illetve fenntartóváltozás esetén a jogelőd fenntartó az általa fenntartott, az igénylés alapjául szolgáló ellátotti létszámra, férőhelyszámra, szolgáltatóra, illetve központra 2006. december 31-én külön jogszabály szerint jogerős működési engedéllyel rendelkezik, és
c) új, belépő szolgáltatások, illetve férőhelybővítés esetén, ha az általa fenntartott, és az igénylés alapjául szolgáló ellátotti létszámot, férőhelyszámot, szolgáltatót, központot a szociális ágazat irányításáért felelős miniszter az irányított területi kiegyenlítési rendszerbe – külön jogszabály szerint, a biztosított szolgáltatás szakmai, minőségi jellemzői és működésének szakmai-gazdasági hatékonysága alapján, a szolgáltatások területi lefedettségét figyelembe véve – befogadja.
[10]	A támogató szolgálat létesítésének rendjét az Szmr. szabályozza. A Szoctv. 132. § (1) bekezdésnek f) pontjában kapott felhatalmazás alapján megalkotott Szmr. – a Szoctv.-re visszavezetett alapfogalmak meghatározását követően – részletesen szabályozza a szociális intézmények működése engedélyezésének hatósági eljárását, a működés ellenőrzését, és a szociális intézmény megszűnésével összefüggő kérdéseket. Az Szmr. 2. § (1) bekezdése szerint szociális intézmény csak működési engedéllyel, a jogszabályokban és a működési engedélyben meghatározott feltételek szerint működtethető. A nem állami és egyházi szociális intézmények és szociális szolgáltatók normatív állami támogatása igénylésére, a pénzügyi elszámolásra, valamint az ellenőrzésre vonatkozó szabályokat az Szmr. 21. §, 22/A. és 22/B. § tartalmazza. Az Szmr. 21. § (1) bekezdése szerint a költségvetési törvényben meghatározott feladatellátási normatív hozzájárulásra a nem állami és egyházi fenntartó akkor jogosult, ha az általa fenntartott szolgáltató, illetve intézmény a tárgyévben jogerős működési engedéllyel rendelkezik, és megfelel a költségvetési törvényben meghatározott egyéb feltételeknek. Az igénybejelentés feltételeit a 21. § (3) és (4) bekezdése, az arról való döntést a (7) bekezdése rendezi. Az Szmr. 22/A. § (1) bekezdése szerint a fenntartó a szolgáltató, illetve az intézmény beszámolója és dokumentációja alapján – a 7. számú melléklet szerinti adatlap segítségével – a tárgyévet követő év január 31-éig a tárgyévben, a szolgáltató, illetve az intézmény megszűnése és fenntartóváltozás esetén a működési engedély visszavonásáról szóló határozat végrehajthatóvá válását követő tizenöt napon belül a tárgyévben igénybe vett feladatellátási normatív hozzájárulással – ideértve a normatívaelőleget is – a tényleges feladatmutatók alapján elszámol az Igazgatóságnak. Az Szmr. 7. számú melléklet a „Kitöltési útmutató az elszámoló adatlap 8. oszlopához” részében a normatív állami hozzájárulás szempontjából figyelembe vehető igazolt munkaórák számának számítási módját – támogató szolgálat esetén – az alábbiak szerint határozta meg:
Igazolt munkaórák száma
(2300/12) x működés hónapjainak száma
[11]	A képlet szöveges kiegészítést is tartalmazott, amely szerint: „Igazolt munkaórák száma = az ellátottak nyilvántartása alapján összesített, a normatív állami hozzájárulás szempontjából figyelembe vehető – személyi segítésre és szállító szolgáltatásra fordított – munkaórák száma (a táblázat 4. oszlopa). Az igazolt munkaórák száma 0, ha a tárgyévben ellátott […]személyek száma nem éri el a 30 főt, illetve – ha a normatív állami hozzájárulást nem az egész évre vették igénybe – annak időarányos részét.” A képlet értelmében, ha a nem állami fenntartású szolgálat személyes segítésre és szállító szolgáltatásra fordított – külön jogszabályban meghatározott nyilvántartással igazolt – munkaóráinak száma a tárgyév folyamán nem éri el a 2300 órát, a nem állami fenntartó a normatív állami hozzájárulás arányos részét köteles visszafizetni. A – Szoctv. 132. § (1) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazás alapján megalkotott – személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások térítési díjáról szóló 29/1993. (II. 27.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 13. § (1) bekezdése szerint a gondozásra fordított időt az 1. számú melléklet szerinti gondozási napló alapján kellett megállapítani, amely alapján a havi zárás során fel kellett tüntetni az ellátottak számát, a gondozási látogatások számát, valamint a gondozásra fordított időt félórára kerekítve. A Korm. rendelet 21. § (2) bekezdése szerint a gondozási napokról a 4. számú melléklete szerinti nyilvántartást kellett vezetni. A Korm. rendelet 4. számú melléklet „Nyilvántartás a gondozási és élelmezési napok számának alakulásáról 20…évben” tartalmazta a gondozási napokról vezetett nyilvántartás kötelező tartalmát a következők szerint:
Ellátásra
jogosultak száma (gond. napok száma)
Élelmezési napok száma
[12]	A táblázat szöveges kitöltési utasítást is tartalmazott a következők szerint:
„– A nyilvántartás az év első napjától (ahol év közben indul az ellátás, ott az indulás napjától) 1-es sorszámmal kezdődően naponta kell vezetni, ha változás nincs, akkor is.
– Az ellátásra jogosultak számában azokat az ellátottakat is fel kell tüntetni, akik távol vannak, de beutalásuk (felvételük) nem szűnt meg, a férőhelyüket a távollét ideje alatt is fenn kell tartani. A gondozási napok száma, az ellátásra jogosultak száma és a betöltött férőhelyek száma azonos tartalommal bíró fogalmak, így összegük megegyezik.
– Az ellátottak átlaglétszámát egy adott időszakban megkapjuk, ha a gondozási napok számát elosztjuk az adott időszak napjainak számával.
– Az élelmezési napok számának a napi konyhaanyag-elszámolásban szereplő adatokkal egyeznie kell.”
[13]	A fentiek alapján megállapítható, hogy az igazolt munkaórák száma (összesített gondozási órák száma) és az ellátottak száma azonos tartalommal rendelkező fogalmak. Így a szöveges kiegészítés a képlet értelmezésére szolgál, és nem szab újabb feltételt a normatív hozzájárulás igénybevételéhez.
[14]	2. Az indítványozó bíró – az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése, valamint az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésben foglaltak sérelmére hivatkozva – azt állította, hogy a Kormány az Szmr. kifogásolt rendelkezésének megalkotása során túllépte a Szoctv.-ben kapott felhatalmazást. A bírói kezdeményezés azt az alkotmányjogi kérdést veti fel, hogy a Kúriának az előtte folyamatban lévő ügyben olyan jogszabályt kell-e alkalmaznia, amely a felhatalmazó rendelkezésen való túlterjeszkedés miatt a jogállamiság elvébe, valamint a jogforrási hierarchia rendjébe ütközik. Ennek megfelelően az Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta, hogy a Kormány az Szmr. támadott rendelkezésének megalkotása során betartotta-e az Szoctv. 132. § (1) bekezdés f) pontjában foglalt felhatalmazást. Az Alkotmánybíróság irányadó gyakorlata szerint a jogállamiság alkotmányos alapját jelentő jogbiztonság elvének egyik garanciája a jogforrási hierarchia érvényesülése {142/2010. (VII. 14.) AB határozat, ABH 2010, 668, 688.; 13/2013. (VI. 17.) AB határozat, Indokolás [105]}. A jogforrási hierarchia azt jelenti, hogy az alacsonyabb szintű jogszabály tartalma nem lehet ellentétes magasabb szintű jogszabály rendelkezéseivel. Az Országgyűlés és a Kormány normaalkotási viszonyában a rendező elvet az Alaptörvény 15. cikk (3) és (4) bekezdésében írt – a jogforrási hierarchiából következő – azon elv jelenti, amely szerint a Kormány – törvényben szabályozott tárgykörben – törvényben kapott felhatalmazás alapján alkot rendeletet, és rendelete törvénnyel nem lehet ellentétes. A törvénnyel való ütközést jelenti az is, ha a származékos jogalkotói jogkörben eljáró Kormány rendelete túlterjeszkedik a törvény által adott felhatalmazáson.
[15]	A felhatalmazó jogszabály szerint a Kormány arra kapott felhatalmazást, hogy rendeletben határozza meg a szociális szolgáltató tevékenységet végzők működése engedélyezésének és ellenőrzésének részletes szabályait, a működést engedélyező szerv vagy szervek kijelölését.
[16]	A jogalkotó számára adott felhatalmazás meghatározza tehát a felhatalmazás jogosultját (Kormány), és a felhatalmazás tárgyát (a szociális szolgáltató tevékenységet végzők működése engedélyezésének és ellenőrzésének részletes szabályait). A felhatalmazás kereteit – tekintettel arra, hogy a támogató szolgáltatást végző szociális szolgáltatók kötött felhasználású, normatív állami támogatás felhasználásával végzik tevékenységüket – a költségvetési törvény jelöli ki. A Kvtv. 2007. 31. § (7) bekezdése, valamint a Kvtv. 2006. 30. § (7) bekezdésére értelmében a nem állami fenntartók akkor voltak jogosultak 2007. évben állami támogatásra, ha az igénylés alapjául szolgáló ellátotti létszámra, férőhelyszámra, szolgáltatóra, illetve központra vonatkozóan rendelkeztek jogerős működési engedéllyel. Az év közben belépő nem állami fenntartók pedig – a Kvtv. 2006. 103. § d) pontjában kapott felhatalmazás alapján megalkotott – a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatások 2007. évi irányított területi kiegyenlítési rendszeréről szóló 239/2006 (XI. 30.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: ITKR Korm. rendelet) meghatározott feltételek szerint az irányított területi kiegyenlítő rendszerbe történő befogadás alapján juthattak normatív hozzájáruláshoz. A fentiek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Kormány az Szmr. támadott rendelkezésének megalkotása során nem lépte túl a felhatalmazás kereteit, mivel a szociális szolgáltató tevékenységet végzők működésének engedélyezése és ellenőrzése nem választható el az állami normatív támogatás feltételeitől.
[17]	Tekintettel arra, hogy az indítványozó bíró a szociális jog sérelmét csak közvetetten – a formai alaptörvény-ellenességre tekintettel – állította, és az Alkotmánybíróság az indítványt ebben a tekintetben megalapozatlannak ítélte, az Alaptörvény XIX. cikk (1) bekezdésének sérelme nem merül fel.
[18]	Egyetértek a határozat rendelkező részével, de az indokolás egy részét tévesnek látom.
[19]	Az indítvány állításának lényege, hogy a Kormány túllépte rendeletalkotásakor a törvényi felhatalmazás kereteit, és az indítványozó bíróság ezért az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésére, illetve a 15. cikk (3) bekezdésére hivatkozva kérte az alaptörvény-ellenesség megállapítását. A határozat álláspontja szerint nem lépte túl, és ezért nincs alaptörvény-ellenesség, ám ezzel implicite elfogadta azt, hogy az Alkotmánybíróság a régi Alkotmányon nyugvóan kialakított, korábbi alkotmánybírósági gyakorlatnak megfelelően járhat el ma is, és nincs változás az Alaptörvényben e téren.
[20]	Ha azonban összevetjük a régi Alkotmány 35. § (2) bekezdésének szabályozását az Alaptörvény 15. cikke (3) bekezdésével, akkor láthatjuk, hogy lényegi változás ment végbe. A korábbi szabályozás nyitva hagyta, hogy a Kormánynak csak származékos rendeletalkotási hatásköre van-e, vagy van eredeti szabályozási hatásköre is: „A Kormány a feladatkörében rendeleteket bocsát ki és határozatot hoz, amelyek a törvénnyel nem lehetnek ellentétesek.” Ezzel szemben az Alaptörvény 15. cikkének (3) bekezdése most már tisztán kimondja, hogy a származékos rendeletalkotási jogkör mellett a Kormánynak eredeti szabályozási jogköre is van: „Feladatkörében eljárva a Kormány törvényben nem szabályozott tárgykörben, illetve törvényben kapott felhatalmazás alapján rendeletet alkot”. Az Alaptörvény 15. cikkéhez fűzött indokolás külön is kiemeli, hogy a származékos rendeletalkotási joga mellett eredeti jogalkotói hatáskörrel is bír már a Kormány: „A Kormány a feladatkörében eljárva a törvényben nem szabályozott tárgykörben eredeti jogalkotói hatáskörrel, illetve törvényben kapott felhatalmazás alapján származékos jogalkotási hatáskörrel rendeletet alkothat; a Kormány rendelete törvénnyel nem lehet ellentétes.”
[21]	A határozat tehát nem észlelte, hogy döntő módon megváltozott a vonatkozó alaptörvényi szabályozás, és így – félretolva a vonatkozó régi alkotmánybírósági határozatokat – az Alkotmánybíróságnak értelmeznie kellett volna most a Kormány származékos és eredeti rendeletalkotási hatáskörének terjedelmét, illetve ezek elkülönülési és esetleges összefonódási területeit. A jelen esetben az én álláspontom az, hogy ha egy felhatalmazást kap a Kormány egy részterület kérdései szabályainak megállapítására, akkor abban már nincs ugyanolyan szigorúan kötve a felhatalmazás kereteihez, mint a régi szabályozás eredeti jogalkotási hatáskört el nem ismerő rendszerében. Amennyiben a felhatalmazáson túllépő szabályozásban kiadott részletszabályok nem állnak szemben explicit módon a törvényi rendelkezésekkel – noha túlmennek a felhatalmazás keretein – akkor megítélésem szerint ezeket már nem lehet alaptörvény-ellenesnek minősíteni.
[22]	Az alaptörvényi szabályozás e téren végbement lényegi megváltozása azonban még egy sor kérdés megválaszolását teszi szükségessé az Alkotmánybíróság értelmezési munkájában a Kormány rendeletalkotási jogkörének terjedelmét illetően. Így végig kell majd gondolni, hogy milyen különbségek vannak a Kormány eredeti jogalkotási jogkörét illetően a sarkalatos törvények területén az ezek által adott esetleges felhatalmazás kiegészítésének tilalmát illetően, és milyen az egyszerű törvények területén ugyanilyen esetben?
[23]	A jelen esetben egyszerű törvényben lévő felhatalmazáson való túllépés merült fel, és noha elfogadom a határozat álláspontját, hogy nem történt túllépés, de megítélésem szerint az alaptörvény-ellenesség akkor sem jött volna létre, ha a túllépés megtörténik. De felmerül a kérdés, hogy mi van olyan esetben, amikor sarkalatos törvény minősített többséggel elfogadott szabályozásáról van szó, és itt lépi túl a felhatalmazás kereteit a Kormány rendelete? Ennek pedig egy további alkérdése, hogy felhatalmazás nélkül beléphet-e a Kormány kiegészítő szabályozása olyan terület részleteinek szabályozására, amelyet egy sarkalatos törvény alapjaiban már szabályozott, ám néhány részletet illetően nyitva hagyott, és ezek szabályozatlansági zavarokat okoznak?
[24]	A régi Alkotmány szabályozása mellett egy ilyen belépés nyilvánvalóan alkotmányellenes volt a Kormány eredeti jogalkotói hatáskörének hiánya miatt, ám ma már az eredeti jogalkotói hatáskörrel felhatalmazott Kormány szélesebb körben kompetens. Ez az új szabályozási kompetencia és ennek esetleges eltérése az egyszerű törvényi területek és sarkalatos törvényi területek viszonyában a legizgalmasabb alkotmányjogi kérdéseket vetheti fel a jövőben.
[25]	Párhuzamos indokolásomban e kérdések felé kívántam nyitva tartani az Alkotmánybíróság jövőbeni értelmezési szabadságát. A hazai alkotmánybírói testület munkamódja miatt ugyanis az egyszer eldöntött alaptörvényi kérdéseknél a későbbiekben már eltolódik a megalapozás súlya az Alaptörvény szövegéről, és jórészt már csak az egyes alaptörvényi rendelkezések vonatkozásában meghozott korábbi döntések érvelései jelentik a későbbi döntési alapot. Így a mostani téves azonosítás a régi Alkotmány és a mai Alaptörvény rendeletalkotásra vonatkozó szabályozását illetően hallgatólagosan hatályon kívül helyezhetné a vonatkozó alaptörvényi rendelkezést, és a régi alkotmányi rendelkezést tenné végleg a jövőt illetően az alkotmánybírósági döntések alapjává, amikor egy-egy ügyben a Kormány rendelalkotásának terjedelme és ennek esetleges túllépése felmerül.
. 01/07/2014
. 3183/2014. (VI. 27.)

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság