text:
1 Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság A közfeladatot ellátó szerv által nyújtott vagy költségvetéséből finanszírozott közszolgáltatások megnevezése, tartalma, a közszolgáltatások igénybevételének rendje, a közszolgáltatásért fizetendő díj mértéke, az abból adott kedvezmények A Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság által nyújtott közszolgáltatások: A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló évi LXXXI. törvényben (továbbiakban: Tny.) meghatározott nyugellátások (öregségi, rokkantsági, baleseti rokkantsági, hozzátartozói nyugellátások) megállapítása. A külön jogszabályokban meghatározott nyugellátások (bányász nyugdíj, egyes művészeti tevékenységet folytatók öregségi nyugdíja, országgyűlési képviselők öregségi nyugdíja, korengedményes nyugdíj, polgármesterek kedvezményes öregségi nyugdíja és közszolgálati járadéka, rehabilitációs járadék) az egészségkárosodott személyek szociális járadékai (átmeneti járadék, rendszeres szociális járadék, bányász dolgozók egészségkárosodási járadéka), valamint a rokkantsági járadék iránti igények elbírálása, megállapítása. A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló évi LXXXIII. törvény (továbbiakban: Ebtv.) szerinti baleseti járadék iránti igények elbírálása, döntéshozatal. A szolgálati idő elismerési kérelmek elbírálása, döntéshozatal. A megjelenő ügyfelek fogadása, részükre általános és konkrét ügyekben felvilágosítás adása, igénybejelentések felvétele. Írásos és telefonos megkeresések esetén nyugdíjszakmai tájékoztatás nyújtása. Kivételes nyugellátás-emelés,- és egyszeri segély engedélyezésére javaslatot tesz, és döntésre a kormányhivatalt vezető kormánymegbízott elé terjeszti. Egyéb méltányosság gyakorlása. A társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló LXXX. törvény (a továbbiakban: Tbj.) 34. -a szerinti megállapodások megkötése. A biztosítási idő és a nyugellátás alapjául szolgáló keresetek közhiteles nyilvántartása. A működési terület foglalkoztatói, vállalkozói, őstermelői adatbázisának kezelése. Hatósági bizonyítványok kiadása. Tájékoztatás, igazolás kiadása a biztosítási jogviszonyról nem társadalombiztosítási célra. Ellenőrzési tevékenység ellátása, a nyugdíjbiztosítási ágazat feladatkörében. A Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság költségvetésből finanszírozott közszolgáltatást nem nyújt. A JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁSRÓL A jogi segítségnyújtásról szóló évi LXXX. törvény (Jst.) új alapokra helyezte a magyar állami jogi segítségnyújtás rendszerét. A peren kívüli jogi segítségnyújtás új szolgáltatásként jelentkezett, a büntető és polgári ügyekben történő jogi segítségnyújtás (peres jogi segítségnyújtás) pedig a hatályos eljárásjogokban már létező kedvezmények módosításaként jött létre. A törvény célja az volt, hogy az
2 állam mindazok jogainak érvényre juttatásához segítséget adjon, akik arra hátrányos helyzetükből kifolyólag egyébként nem lennének képesek. Magyarország a többféle európai megoldás közül azt a rendszert választotta, melyben egy állami szervezet dönt anyagi helyzet alapján a támogatás megengedhetősége kérdésében, de a jogi segítséget nem az állami alkalmazottak nyújtják, hanem a jogi segítői névjegyzékbe felvett ügyvédek, egyetemi oktatók, jogvédő társadalmi szervezetek. Az új szervezet, a Jogi Segítségnyújtó Szolgálat április 1-én kezdte meg működését elsőként a peren kívüli jogi segítségnyújtás, vagyis a tanácsadás, okiratszerkesztés és iratbetekintés lehetőségének biztosításával. Majd a támogatás rendszere január 1-től komplexebbé vált: ettől az időponttól kezdve a bíróság előtti képviseletet ellátó pártfogó ügyvédet is a Jogi Segítségnyújtó Szolgálat biztosítja a rászorulók számára. A jogi segítségnyújtás 2008-as reformjának pozitív eleme mind a felek, mind pedig a bíróságok tekintetében, hogy a perbeli képviselettel összekapcsolható a per előtti tanácsadás, ezáltal a bíróságok tehermentesíthetők, megvalósulhat a felesleges, vagy előreláthatóan eredménytelen igényérvényesítések számának csökkenése. A jogi segítségnyújtási feladatokat jelenleg I. fokon a fővárosi/megyei kormányhivatalok szakigazgatási szerveiként működő megyei igazságügyi szolgálatok látják el közigazgatási hatósági eljárás keretében. A II. fokú hatósági jogkört, és az igazságügyi szolgálatok feletti szakmai irányító szerv jogköreit a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Igazságügyi Szolgálata gyakorolja. Az állami jogi segítségnyújtási szolgáltatások az anyagi szempontból rászorultnak tekintendők körében jelenleg a következők: a) peren kívüli segítségnyújtásként: jogi segítők által adott jogi tanácsadás, okiratszerkesztés és iratbetekintés; b) polgári eljárásokban: pártfogó ügyvédi képviselet biztosítása, elsősorban a jogi segítők által; c) büntető eljárásokban: sértett, magánvádló, magánfél, egyéb érdekelt pártfogó ügyvédi képviselete, pótmagánvádló személyes költségmentességének engedélyezése, és ennek keretében pártfogó ügyvédi képviselet biztosítása főszabályként jogi segítők által. A szolgálatok munkatársai a hatósági feladatukon túlmenően, ügyfélszolgálati tevékenység keretében az egyszerűbb megítélésű ügyekben a jövedelmi és vagyoni helyzet vizsgálata nélkül, díjmentesen jogi tanácsot, illetve hatásköri, illetékességi útmutatást adnak bárki számára. A jogi segítségnyújtási rendszer egyik fő jellemzője, hogy az ügyfelek a jogi segítői névjegyzékből maguk választhatnak jogi segítőt az ország egész területéről mind peren kívüli ügyeikben, mind a peres képviseletük ellátására. A jogi segítségnyújtási támogatások I. Peren kívüli ügyek A jogi segítő peren kívül ad tanácsot, illetve szerkeszt beadványt, egyéb iratot minden olyan jogvitás ügyben amelyben a későbbiekben per lefolytatására kerülhet sor (szükség esetén a keresetlevelet is elkészíti); mindennapi megélhetést érintő kérdésekben (birtokháborítás, lakhatási, nyugdíj, munka-és foglalkoztatási, közüzemi-díj tartozás, végrehajtási ügyek, stb); ha az ügyfél közigazgatási eljárásban vesz részt, és eljárási jogainak, kötelezettségeinek megismeréséhez, jognyilatkozat megtételéhez szükséges a jogi szolgáltatás; bűncselekmény áldozata számára, amennyiben az ezzel összefüggésben keletkezett jog- és érdeksérelem elhárításához szükséges a szakjogászi közreműködés; polgári vagy büntetőeljárásban rendkívüli jogorvoslati kérelem elkészítéséhez szükséges a segítség; folyamatban lévő bírósági eljárásban, ha a fél eljárási jogainak, kötelességeinek megismeréséhez a jogvita peren kívüli lezárásához ez szükséges, feltéve, hogy az eljárásban a fél nem rendelkezik jogi képviselővel, és peres képviselet, vagyis a pártfogó ügyvéd biztosítása nem lenne indokolt.
3 Kizárt a támogatás például vám, hitelügyekben, valamint ingatlan adásvételi szerződésekben, ez utóbbi alól azonban van két kivétel: a lakhatást szolgáló ingatlan elidegenítésére vagy megterhelésére vonatkozóan tanácsadásban részesülhet a rászoruló, illetőleg az átmeneti vagy tartós nevelésből kikerülő fiatalok első lakáshoz jutása érdekében a jogi segítő adásvételi szerződést is készíthet. Peren kívüli ügyekben a tanácsadásra, okiratszerkesztésre, iratbetekintésre biztosított, az I. fokú hatóság által mérlegelési jogkörben meghatározott óraszámban engedélyezett támogatást a jogi segítői névjegyzékbe felvett ügyvédek, egyetemi oktatók, jogvédő társadalmi szervezetek, összefoglaló néven a jogi segítők nyújtják. Peren kívüli támogatás keretében a kérelmező rászorultságától függően az állam megelőlegezi, vagy viseli a jogi segítő díját és költségeit. II. Peres ügyek Polgári peres és nemperes eljárásokban a felperes, az alperes, a beavatkozó (perbehívott), a kérelmező és a kérelmezett fél, míg a büntető eljárások bírósági szakaszában a sértett, magánvádló, magánfél, egyéb érdekelt, valamint a pótmagánvádló pártfogó ügyvédi képviseletét a jogi segítségnyújtás keretében, a Jst.-ben szabályozott eljárásban és feltételekkel a Jogi Segítségnyújtó Szolgálat biztosítja. A képviselet költségét az állam a fél helyett megelőlegezi, vagy viseli. Főszabály szerint pártfogó ügyvédi képviselet ellátására az ügyfelek adnak meghatalmazást a jogi segítőnek, a kirendelésre csak kivételesen kerül sor. A jogi segítségnyújtás 2008-as reformjával ugyanis a jogalkotó azt kívánta elérni, hogy a korábban - a perben eljáró bíróságok által - megvalósított kirendelésen alapuló ügyelosztást felváltsa a jogi segítők önkéntes vállalásán alapuló munkaszervezés. Peres ügyekben kivételes jelleggel a jogi segítségnyújtás jelenlegi rendszerében is sor kerülhet pártfogó ügyvéd kirendelésére, főszabályként abban az esetben, ha a fél képviseletét pártfogó ügyvédként jogi segítő nem vállalja és ez a peres eljárásban számára előírt határidőkre tekintettel jogainak sérelmével járhat. Ebben az esetben az I. fokú hatóság a jogi segítői névjegyzékbe felvételt nyert ügyvéd, kivételesen indokolt esetben pedig az ügyvédi kamaráknál kirendelhető ügyvédként nyilvántartott, a jogi segítői névjegyzékben nem szereplő ügyvéd kirendelésével gondoskodik a peres támogatásban részesített fél képviseletéről. III. Határon átnyúló ügyek Magyarország Európai Unióhoz való csatlakozása óta a határon átnyúló jogvitákban is támogatást nyújtunk a 2003/8/EK irányelv alapján: az uniós polgároknak rászorultság alapján a jogérvényesítéshez, illetve a magyar állampolgároknak ahhoz, hogy más uniós államok bíróságai előtti eljárásokban eredményesen kérhessenek jogi segítséget, költségmentességet, pártfogó ügyvédet. Magyarország angol és magyar nyelven fogad kérelmeket. Rászorultsági feltételek I. Peren kívüli ügyekben 1. A jogi szolgáltatás díját az ügyfél helyett az állam viseli: a) jövedelmi és vagyoni viszonyaira tekintet nélkül azon személy esetében, aki aktív korúak ellátására jogosult, vagy aktív korúak ellátásában részesülő közeli hozzátartozójával él közös háztartásban, közgyógyellátásban részesül, átmeneti szállást igénybe vevő hajléktalan,
4 menekült, vagy menekültügyi eljárásban vesz részt, vízumkiadás, tartózkodási vagy letelepedési engedély megszerzésével, honosítással kapcsolatban kér segítséget, és valamelyik felmenője magyar állampolgár vagy az volt, családjában olyan gyermeket gondoz, aki rendszeres gyermekvédelmi kedvezményben részesül; a 4/2009/EK tanácsi rendelet 56. cikke szerinti eljárás lefolytatásához a 46. cikkben meghatározott jogosultként jogi segítséget kérő személy (21 év alatti gyermek tartására vonatkozó, határon átnyúló ügy) b) akinek a családjában az egy főre eső havi nettó jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét (2011-ben forintot); c) egyedülálló személy esetében, ha a nettó jövedelme nem haladja meg a nyugdíjminimum 150%-át (2011-ben forint); d) azon személy számára, akiről külön eljárásban megállapították, hogy bűncselekmény áldozata, és jövedelme nem haladja meg a forintot (ez az összeg a évi nemzetgazdasági bruttó havi átlagkereset 86%-a). 2. A jogi szolgáltatás díját az állam legfeljebb 1 éves időtartamra megelőlegezi azon rászorulók esetében, akiknek az egy főre jutó havi nettó jövedelme nem haladja meg a forintot (ez az összeg a évi nemzetgazdasági bruttó havi átlagkereset 43%-a). II. Peres ügyekben 1. A pártfogó ügyvéd díját ha a bíróság a perben annak viselésére nem kötelezte az ellenérdekű felet az ügyfél helyett az állam viseli: a) jövedelmi és vagyoni viszonyaira tekintet nélkül azon személy esetében, aki aktív korúak ellátására jogosult, vagy aktív korúak ellátásában részesülő közeli hozzátartozójával él közös háztartásban, közgyógyellátásban részesül, átmeneti szállást igénybe vevő hajléktalan, menekült, vagy menekültügyi eljárásban vesz részt, vízumkiadás, tartózkodási vagy letelepedési engedély megszerzésével, honosítással kapcsolatban kér segítséget, és valamelyik felmenője magyar állampolgár vagy az volt, családjában olyan gyermeket gondoz, aki rendszeres gyermekvédelmi kedvezményben részesül; b) akinek a családjában az egy főre eső havi nettó jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét (2011-ben forintot); c) egyedülálló személy esetében, ha a nettó jövedelme nem haladja meg a nyugdíjminimum 150%-át (2011-ben forint); d) ha a felet tárgyi költségmentesség illeti meg; e) azon személy esetében, akit a bíróság személyes költségmentességben részesített. 2. A pártfogó ügyvéd díját az állam legfeljebb 1 éves időtartamra megelőlegezi a) azon rászorulók esetében, akiknek a havi nettó jövedelme nem haladja meg a forintot (ez az összeg a évi nemzetgazdasági bruttó havi átlagkereset 43%-a); b) azon személy számára, akiről külön eljárásban megállapították, hogy bűncselekmény áldozata, és jövedelme nem haladja meg a forintot (ez az összeg a évi nemzetgazdasági bruttó havi átlagkereset 86%-a); c) ha a felet tárgyi költségfeljegyzési jog illeti meg. A támogatás iránti kérelem előterjesztése A kérelmet az ügyfélnek az erre szolgáló nyomtatvány kitöltésével, valamint a szükséges mellékletekkel együtt a lakóhelye vagy tartózkodási helye, ezek hiányában szálláshelye, illetve munkavégzésének helye szerint illetékes megyei (fővárosi) kormányhivatal igazságügyi szolgálatának
5 jogi segítségnyújtási feladatokat ellátó szervezeti egységénél (területi hivatal) kell személyesen benyújtania, vagy postán megküldenie. A nyomtatvány beszerezhető a területi hivatalokban, illetve letölthető a világhálóról ( A kérelem előterjesztése illeték- és díjmentes. A jogi szolgáltatás igénybevétele A peren kívüli jogi szolgáltatást (tanácsadás, iratszerkesztés, iratbetekintés) a jogi segítői névjegyzékbe felvett jogi segítők (ügyvédek, egyetemi oktatók, társadalmi szervezetek) nyújtják. A peres eljárásokban jogi képviseletet azonban nem minden jogi segítő láthat el: pártfogó ügyvéd csak ügyvéd és ügyvédi iroda, valamint az a társadalmi szervezet (alapítvány, kisebbségi önkormányzat, stb.) lehet, aki e feladat ellátására ügyvédet bízott meg. Az engedélyező határozat birtokában az ügyfél a peren kívüli és a peres támogatás igénybevétele céljából megkeresi az általa kiválasztott jogi segítőt. A jogi segítői névjegyzék az Interneten a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Igazságügyi Szolgálatának honlapján ( érhető el. Természetesen területi hivatalok tájékoztatást adnak a névjegyzékben szereplő jogi segítőkről. A jogi segítség gyors és hatékony intézése érdekében feltétlenül indokolt a jogi segítővel előzetesen időpontot egyeztetni. Pártfogó ügyvédi képviselet A pártfogó ügyvédi képviseletet elsődlegesen meghatalmazás útján vehető igénybe a jogi segítői névjegyzékből az ügyfél által kiválasztott jogi segítőnél. Ugyanakkor a jogi segítségnyújtásról szóló évi LXXX. törvény lehetőséget biztosít arra is, hogy a Jogi Segítségnyújtó Szolgálat képviseletére pártfogó ügyvédként jogi segítőt, kivételesen ügyvédet, vagy ügyvédi irodát rendeljen ki: - Az ügyfél kérelme alapján abban az esetben, ha képviseletét pártfogó ügyvédként jogi segítő nem vállalja, és ez - a határidőkre tekintettel - a jogainak sérelmével járhat. (Az eljárási határidő elmulasztása esetén erre hivatkozással a perben igazolási kérelmet terjeszthet elő.) - Az ügyfél kérelmére vagy hozzájárulásával akkor, ha az ügy jellegére, vagy a fél körülményeire tekintettel már a támogatás engedélyezésekor valószínűsíthető, hogy képviselete meghatalmazás útján nem biztosítható. A határon átnyúló tartási ügyben jogi segítő meghatalmazásnak nincs helye, képviselete kizárólag a központi hatóság megkeresésére kirendelés útján biztosítható.
6 Áldozatsegítő Szolgálat A bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az állami kárenyhítésről szóló évi CXXXV. törvény értelmében a bűncselekmények áldozatai számára tudnak az áldozatsegítő szolgálatok segítséget nyújtani. A megyei/fővárosi igazságügyi szolgálatok a megyeszékhelyeken szerveződnek. A hatósági munkán túl elsőrendű feladatuk kapcsolatot tartani a térség minden olyan állami, önkormányzati és civil szervezetével, amely tudomással bírhat bűncselekmények áldozatairól, vagy közreműködhet az áldozatok segítésében. A bűncselekmény áldozata nem csak a bűncselekmény közvetlen sértettje, hanem olyan személy is, aki bizonyíthatóan a bűncselekmény közvetlen következtében szenvedett sérelmet. Sérelemnek tekintendő a testi vagy lelki sérülés (súlyos félelem, szorongás) és az érzelmi megrázkódtatás (trauma, pszichés zavar) és olyan vagyoni kár, amely a bűncselekménnyel ok-okozati összefüggésben áll. Segítséget kaphat magyar állampolgár, az Európai Unió bármely tagállamának állampolgára, az Európai Unión kívüli államnak az Európai Unióban jogszerűen tartózkodó állampolgára, a Magyar Köztársaság területén jogszerűen tartózkodó hontalan személy, emberkereskedelem áldozata, illetve aki az állampolgársága szerinti államnak a Magyar Köztársasággal kötött nemzetközi megállapodása vagy viszonosság alapján erre jogosult. Áldozatsegítő szolgáltatásra jogosult a Magyarországon életvitelszerűen élő magyar állampolgár is, aki jogszerű külföldi tartózkodása alatt szándékos, személy elleni erőszakos bűncselekmény áldozatává vált, és ezt megfelelő módon igazolja. Állami kárenyhítésre az Európai Unión kívüli államnak az Európai Unióban jogszerűen tartózkodó állampolgára csak akkor jogosult, ha az Európai Unió valamely tagállamában lakóhellyel vagy szokásos és jogszerű tartózkodási hellyel rendelkezik. Kárenyhítésben részesíthető az áldozat akkor is, ha Magyarországon tartózkodási vagy bevándorlási engedéllyel rendelkezik. A jelenlegi bűnelkövetési adatok szerint Magyarországon évente közel 220 ezer személy válik bűncselekmény sértettjévé. A tágabban értelmezett áldozatok száma azonban évente 400 ezerre tehető. Közülük kerülnek ki azok, akik az állami áldozatsegítés keretében felkínált támogatásokat igénybe vehetik. Tájékoztatás A törvény rendelkezése értelmében a Magyar Köztársaság területén bűncselekmény áldozatává vált személyeknek ingyenes, gyors és szakszerű tájékoztatást kell kapniuk az előállt helyzetben felmerülő nehézségeik megoldása érdekében. A megyei/fővárosi igazságügyi szolgálat minden hozzáforduló ügyfelet tájékoztat, ehhez nem kell az áldozatiságot igazolni. Az áldozatsegítő szolgálat nem csak a hozzá forduló ügyfeleket tájékoztatja, hanem azokat is, akiknek áldozattá válásáról más úton tudomást szerez. A felvilágosításnak ki kell terjednie - az áldozat büntetőeljárásbeli jogaira és kötelezettségeire, - az áldozatsegítés keretében igénybe vehető támogatásokra,
7 - az áldozatsegítő támogatások igénylésének feltételeire, módjára, - egyéb igénybe vehető ellátásokra, juttatásokra, jogérvényesítési lehetőségekre, - az áldozatsegítésben közreműködő egyéb szervezetek elérhetőségére, - az ismételt áldozattá válás elkerülésének lehetőségeire, - emberkereskedelem áldozata esetén az ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolásra és a tartózkodási engedélyre. Az igénybe vehető szolgáltatások 1. Az áldozat az általános tájékoztatáson túl igényt tarthat a szolgálat segítségére érdekeinek érvényesítése céljából is. Személyre szabott felvilágosítást kell kapnia alapvető jogairól és az őt megillető egészségügyi, biztosítási és szociális ellátásokról. Szükség esetén a szolgálat közreműködik abban, hogy ezekhez az ellátásokhoz az áldozat mielőbb hozzáférjen. 2. Ha az áldozat ügyének további intézése ügyvéd általi jogi közreműködést kíván, akkor az áldozatsegítő szolgálat köteles őt a jogi segítségnyújtó szolgálathoz irányítani. 3. A bűncselekmény áldozatának azonnali pénzügyi segélyre lehet szüksége annak érdekében, hogy legalapvetőbb szükségleteit fedezni tudja (szállás, ruhanemű, utazás, élelmiszer, gyógyszer stb.). A megyei/fővárosi igazságügyi szolgálat az azonnali pénzügyi segély kérdésében méltányossági döntéssel határoz, amely nem szociális rászorultságon, hanem a bűncselekmény következtében kialakult helyzet mérlegelésén alapul. Az egyszeri segély számításának módjáról a törvény hosszú távon rendelkezik. Ennek figyelembevételével a 2011-ben kifizethető azonnali pénzügyi segély összege legfeljebb Ft lehet (ez a többi számítás alapjául is szolgáló ún. alapösszeg, amely azonban évente változik). Az állami kárenyhítés A szándékos, személy elleni erőszakos bűncselekmények áldozatait, állami kárenyhítés is megilleti. A kárenyhítés nem fájdalomdíj és nem jár automatikusan. Az egyösszegű vagy járadék formájában nyújtható anyagi támogatás a társadalom szolidaritását hivatott kifejezni. Ha a bűncselekménnyel okozott kár később, valamilyen forrásból megtérül, akkor az állami kárenyhítés címén kifizetett összeg előlegnek tekintendő és visszafizetendő. Kárenyhítésre a bűncselekmény közvetlen fizikai sértettjei jogosultak, akiknek testi épsége, egészsége a bűncselekmény következtében súlyosan károsodott, továbbá ezek hozzátartozói, eltartottjai. Jogosult továbbá az a személy is, aki a szándékos, személy elleni erőszakos bűncselekmény következtében elhunyt sértett eltemettetéséről gondoskodott. Feltétele továbbá az áldozat rászorultsága, amelyet jövedelmi viszonyai határoznak meg. Rászorulónak tekintendő az áldozat, akinek családjában az egy főre jutó jövedelem nem haladja meg az alapösszeg kétszeresét, 2011-ben a Ft-ot, illetve az is, aki a törvényben felsorolt szociális ellátások valamelyikében részesül. A törvény hosszú távon előírja azt a differenciált számítási módot, amellyel a kárenyhítés összegét kalkulálni kell. Járadék típusú kárenyhítés a sértett 6 hónapot meghaladó keresőképtelensége esetén, legfeljebb 3 évig adható és folyósítása megszűnik, ha azt időközben más forrásból jogosulttá válik
8 rendszeres pénzbeli ellátásra. A havi járadék maximális összege az alapösszeg, 2011-ben Ft lehet. Az egyösszegű kárenyhítés a bűncselekmény miatt bekövetkezett vagyoni kár teljes vagy részbeni megtérítését célozza, mértéke a tényleges kárral arányos, de legfeljebb az alapösszeg tizenötszöröse, azaz 2011-ben maximum Ft lehet. (Egyösszegű kárenyhítés esetén is visszafizetendő az időközben más forrásból pl. biztosításból, elkövetőtől megtérülő összeg.) Az áldozatsegítő szolgálatok eljárása Az áldozatsegítő támogatások igénybevétele önkéntességen és a hatósággal való együttműködésen alapul. Azonnali pénzügyi segély és állami kárenyhítés iránti kérelmet írásban, az erre a célra rendszeresített nyomtatvány kitöltésével kell benyújtani. Érdekérvényesítés elősegítése és jogi segítségnyújtás formai megkötés nélkül kérhető. A kérelemhez csatolni lehet az ügyben eljáró nyomozó hatóság, ügyészség vagy bíróság által kiállított, a büntetőeljárás adatairól szóló igazolást. Ezt az igazolást szükség esetén az áldozatsegítő szolgálat szerzi be. A kérelemhez szükség esetén a szociális rászorultságot igazoló dokumentumokat is mellékelni kell. A kérelmet az egyéb iratokkal együtt bármely területi áldozatsegítő szolgálatnál elő lehet terjeszteni. Azonnali pénzügyi segélyért a bűncselekményt követő öt napon belül lehet folyamodni. Az áldozatsegítő szolgálat a kérelemről - ha a támogatás igénybevételének feltételei annak alapján megállapíthatóak - az igazolás beérkezését követő naptól számított nyolc napon belül dönt. Ha az áldozat a személyesen benyújtott kérelméhez az igazolást csatolja, az áldozatsegítő szolgálat a kérelemről soron kívül dönt. Egyidejűleg tájékoztatja az azonnali pénzügyi segély igénybevevőjét az esetleges későbbi visszafizetési kötelezettségéről. Érdekérvényesítés elősegítése és jogi segítségnyújtás iránti kérelmet határidő nélkül lehet előterjeszteni. Állami kárenyhítésért a bűncselekmény elkövetése utáni három hónapon belül lehet folyamodni. (A törvényben felsorolt kivételes esetekben ez az idő hosszabb is lehet.) A kérelem elbírálása két szakaszból áll. A támogatási eljárásban a megyei/fővárosi igazságügyi szolgálat közreműködik a szükséges iratok, adatok, dokumentumok összeállításában. Az állami kárenyhítésre vonatkozó érdemi döntéseket egyetlen szervezet, a Budapest Főváros Kormányhivatala Igazságügyi Szolgálata hozza meg. A megyei/fővárosi igazságügyi szolgálatoktól beérkező vagy közvetlenül ide benyújtott dokumentáció teljességéről és befogadásáról a Budapest Főváros Kormányhivatala Igazságügyi Szolgálata nyolc napon belül dönt, és haladéktalanul tájékoztatja az ügyfelet az érdemi határozathozatal várható időpontjáról. A törvényben meghatározott közigazgatási hatósági eljárások illeték- és díjmentesek, annak érdekében, hogy az áldozatok a szolgáltatásokat jövedelmi helyzetüktől függetlenül, minél szélesebb körben vehessék igénybe. Az áldozatsegítő szolgálatok feladata továbbá, hogy az együttműködés keretében figyelemmel kísérjék az áldozati jogok érvényesülését, továbbá kapcsolatot tartsanak a törvényben felsorolt intézményekkel
9 Népegészségügyi Szakigazgatási Szerv II/5. ponthoz A közfeladatot ellátó szerv által nyújtott vagy költségvetésből finanszírozott közszolgáltatások megnevezése, tartalma, a közszolgáltatások igénybevételének rendje, a közszolgáltatásokért fizetendő díj mértéke, az abból adott kedvezmények Nemzetközi oltóhely Külföldre utazók kötelező és ajánlott védőoltásáról tanácsadás, oltóanyag beadása: 8900 Zalaegerszeg Göcseji út 24. Tel: 92 / Rendelési idő: Hétfő: 9 00 órától óráig Térítési díjak: Tanácsadás: 3000 Ft. Oltóanyag beadása oltóanyagonként: 1000 Ft. Receptírás: 500 Ft. + Oltóanyag térítési díja: változó Anonim HIV/AIDS ambulancia HIV/AIDS szűrővizsgálathoz vérvétel és counselling (tanácsadás) 8900 Zalaegerszeg Göcseji út 24. Tel: 92 / Rendelési idő: Hétfő: órától óráig A szolgáltatás ingyenes és anonim. Családvédelmi Szolgálat A Családvédelmi Szolgálat (CSVSZ) szolgáltatásai I. Családtervezési tanácsadás Gyermekvállalás Mi az, ami megtehető a leendő gyermek egészsége érdekében Fogamzásgátlás Személyre szóló módszerek (előnyök, hátrányok, hatásmechanizmusok) Felkészítés a nőgyógyászati és egyéb vizsgálatokra II. Ifjúsági tanácsadás Egészséges életvezetés Felnőtté válás (testi-lelki változások, önismeret, rizikótényezők, megelőzés) Párválasztás-családalapítás (női, férfi szerepek, egymással szembeni elvárások, felelősség, szeretet, szerelem, a harmonikus párkapcsolat, a család szerepe, az élet tisztelete, védelme) Fiatalkorúaknak házasságkötés előtti tanácsadás III. Családvédelmi tanácsadás Családtámogatási ellátási formák Tanácsadás súlyos válságban lévő, a terhesség megszakítás gondolatával foglalkozó párok (nők) részére Módszerek:egyéni és páros tanácsadás, csoportfoglalkozás CSVSZ munkatársai: főiskolát végzett védőnők
10 Térítési díjak: A magzati élet védelméről szóló évi LXXIX. tv. 16 (2) alapján a terhesség-megszakításért fizetendő térítési díj összege január 1. napjától : Ft, a 30%-os térítési díj összege 8 913,-Ft, az 50%-os térítési díj összege ,-Ft. Terhességmegszakítás térítési díjának megállapítása során a szociális kedvezmény igénybevételére jogosító pénzbeni ellátások április A térítési díj mértéke 30 % 10 munkanélküliek járadéka, 11 álláskeresési járadék, álláskeresési segély 1 12 keresetpótló juttatás 2 13 bérpótló juttatás 3 14 ápolási díj 15 rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény 3 16 időskorúak járadéka 17 rendkívüli szociális segély 4 18 átmeneti segély A térítési díj mértéke 50 % 21 gyermekgondozási segély 22 gyermeknevelési támogatás 23 átmeneti járadék 24 rendszeres szociális járadék 25 bányász dolgozók egészségkárosodási járadék 31 öregségi nyugdíj 32 rokkantsági járadék 33 rokkantsági nyugdíj 34 baleseti rokkantsági nyugdíj 35 Rehabilitációs járadék 5 1 A foglalkozás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló évi IV. törvény módosításáról szóló évi LXX. törvény november 1-ei hatállyal a munkanélküliek pénzbeni ellátási formái közül a munkanélküli járadék és a nyugdíj előtti munkanélküli segély helyett az álláskeresők részére álláskeresési támogatásként álláskeresési járadék, illetve álláskeresési segély folyósítását írja elő. A évi LXX. törvény 19. (9) bekezdésének b) pontja értelmében tehát az álláskeresési járadékban és az álláskeresési segélyben részesülőt is a terhességmegszakítás térítési díjának megállapítása során szociális kedvezményre jogosultnak kell tekinteni. A törvény 19. (14) bekezdésének a)-c) pontja meghatározott feltételek teljesülése esetén lehetőséget biztosít ezen jogszabály hatálybalépését követően is munkanélküli járadék folyósítására azok részére, akik álláskeresési járadékra nem szereznek jogosultságot. Ebből következően a 32/1992. (XII. 23.) NM rendelet (R) 4/a. számú melléklete 1. pontja alkalmazásában a szociális kedvezményre jogosító pénzbeni ellátási formák közül a munkanélküli járadékot, az álláskeresési járadékot és az álláskeresési segélyt kell alkalmazni. 2 Álláskeresők juttatásának minősül, alapja a foglalkoztatás elősegítéséről szóló 1991 évi IV. tv. 13/A.. (4) bekezdése, 14.. (4)-(10) bekezdései, illetve a 30/2000. (IX.15.) GM rendelet ai. 3 A rendszeres gyermekvédelmi támogatás (1997. évi XXXI. törvény ) megnevezése január 1-től rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre módosult. 4 A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló évi III. tv. 1. (2) bek. alapján ezt az ellátási formát önkormányzati rendeletek tartalmazzák 5 Rehabilitációs járadék (2007. évi LXXXIV. törvény a rehabilitációs járadékról)
11 Térítésmentes 31 öregségi nyugdíj 32 rokkantsági járadék 33 rokkantsági nyugdíj 34 baleseti rokkantsági nyugdíj 35. Rehabilitációs járadék (!)Megj.: amennyiben ellátás mértéke nem éri el a mindenkori nyugdíjminimum összegét 41 rendszeres szociális segély 42 fogyatékossági támogatás 43 vakok személyi járadéka 44 magasabb összegű családi pótlék 51 a szociális intézményben lakó személy, 52 Az átmeneti gondozásban részesülő, valamint az átmeneti és a tartós nevelésbe vett kiskorú, továbbá az utógondozói ellátásban részesülő fiatal felnőtt. 53 aki menekültkénti elismerését kérelmezte 54 akit a menekültügyi hatóság menedékesként vagy befogadottként elismert, 55 aki nemzetközi szerződésekben foglaltak alapján külön törvény szerint az ország területéről nem utasítottak ki, vagy nem irányítható vissza (!)Megj.: Amennyiben a szolgáltatások összege nem éri el a mindenkori öregségi nyugdíjminimum összegének a kétszeresét. Földhivatal Közzétételi jegyzék II/5. pont (lényegében egyezik a II/4. pontban írt díjakkal) - Földügy: Eljárási díj: a) földvédelem - Tfvt. 18. (1) és (2) bekezdés szerint 15000,- Ft alapeljárás és a másodfokú eljárás is. b) újrahasznosítás - általános mértékű illeték 2200,-Ft c) földminősítés - általános mértékű illeték 2200,-Ft d) földhasználati nyilvántartás vezetése - Tft. 25/D. (1) Ft, vagy Ft (20 vagy annál több földrészlet után); mentes a díj alól az eljárás, ha kizárólag az érintett földrészlet ingatlannyilvántartási adatai változnak meg; jogorvoslat 10000,- Ft e) földhasználati adatszolgáltatás - 800,- Ft/oldal 155/2009. (XI.16.) FVM r.; adatszolgáltatás iránti kérelmet elutasító határozat elleni jogorvoslati eljárás díja 5000-Ft - A tulajdoni lapról kiállított hiteles másolatért 6250 forint összegű díjat kell fizetni. A tulajdoni lapról elektronikus dokumentumként szolgáltatott hiteles tulajdonilap-másolatért 3600 forint, a nem hiteles másolatért 1000 forint elektronikus adatszolgáltatási díjat kell fizetni.
12 A tulajdonilap-másolat kiállítását elutasító határozat elleni fellebbezés díja az (1) bekezdésben megállapított díj kétszerese. Teljes személyes díjmentességben részesül: a) a Magyar Állam, b) az egyház, egyházak szövetsége, egyházi intézmény. Az b) pontban meghatározott szervezet ingatlanonként évente egy alkalommal részesülhet a tulajdonilap-másolat díjának megfizetése alól személyes díjmentességben. Az itt meghatározott feltétel fennállásáról a szervezet az eljárás megindulásakor írásban köteles nyilatkozni. Tárgyánál fogva díjmentes az elektronikus dokumentumként szolgáltatott nem hiteles tulajdonilapmásolat lekérdezése, ha az a) hagyatéki eljáráshoz, b) gyámügyi, szociális vagy kisajátítási eljáráshoz, c) részarány-földtulajdonnal kapcsolatos eljáráshoz, d) a földmérési és térképészeti tevékenységről szóló törvényben meghatározott állami alapmunkák végzéséhez, e) a földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv hatósági feladatai ellátásához szükséges, illetve ha azt f) az eljáró szerv fa) közigazgatási eljáráshoz, fb) közérdekű bejelentés, javaslat és panasz elbírálására irányuló eljáráshoz, fc) gondnokság alá helyezés iránti eljáráshoz, g) a közigazgatási perben eljáró bíróság eljárásához, h) a büntetőügyben eljáró bíróság eljárásához, i) az ügyészség eljárásához, j) a nyomozó hatóság és a nemzetbiztonsági szolgálatok feladatai ellátása érdekében, k) a helyi önkormányzat, illetve azok társulásai közszolgáltatásait érintő beruházások megvalósítása érdekében benyújtandó közösségi, illetőleg nemzeti forrásból nyújtott támogatással megvalósuló pályázatok dokumentációjának elkészítéséhez kéri. Tárgyánál fogva díjmentes a hiteles tulajdonilap-másolat kiállítása, valamint az elektronikus dokumentumként szolgáltatott nem hiteles tulajdonilap-másolat lekérdezése, ha az igazolhatóan birtok-összevonási célú önkéntes földcsere megszervezése iránt indított eljáráshoz szükséges. - Az elsőfokú ingatlan-nyilvántartási eljárásért - ha e törvény másként nem rendelkezik - változással érintett ingatlanonként 6600 forint összegű díjat kell fizetni. A jelzálogjog bejegyzése, valamint a bejegyzés módosítása iránti eljárás díja változással érintett ingatlanonként forint. Törvényben meghatározott soron kívüli ügyintézés kivételével, az ingatlan-nyilvántartásról szóló évi CXLI. törvény (a továbbiakban: Inytv.) 46. -ában meghatározott soron kívüli eljárás díja ingatlanonként forint.
13 Az ingatlan-nyilvántartási eljárásban hozott döntés ellen benyújtott fellebbezés díja forint. Az ingatlan-nyilvántartási eljárásban készített hiteles vagy hitelesítés nélküli másolatért, illetőleg kivonatért oldalanként 100 forint díjat kell fizetni. A társasház-alapítás bejegyzésének díja társasházi tulajdoni különlaponként 6600 forint, de legfeljebb összesen forint. A társasházi alapító okirat módosítása esetén - ha a módosítás a társasház tulajdoni különlapjait érinti - a módosítás ingatlan-nyilvántartási átvezetésének díja társasházi különlaponként 6600 forint, de legfeljebb összesen forint. (A lakásszövetkezet esetén is megfelelően alkalmazni kell.) Az ingatlan-nyilvántartási eljárás díja alól teljes személyes díjmentességben részesül: a) a Magyar Állam, e) az egyház, egyházak szövetsége, egyházi intézmény, k) az Észak-atlanti Szerződés Szervezete, továbbá az Észak-atlanti Szerződés tagállamainak és az évi LXVII. törvényben kihirdetett Békepartnerség más részt vevő államainak Magyarországon tartózkodó fegyveres erői - ideértve az említett fegyveres erők alkalmazásában álló nem magyar állampolgárságú, hivatásos szolgálatban lévő és polgári állományú személyeket is - kizárólag a szolgálati kötelezettségükkel összefüggő ingatlanügyek tekintetében, Az e) pontjan említett szervezetet a díjmentesség csak abban az esetben illeti meg, ha az eljárás megindítását megelőző naptári évben folytatott vállalkozási tevékenységéből származó jövedelme után társasági adófizetési kötelezettsége nem keletkezett. A díjmentességnek az előbb meghatározott feltétele meglétéről a szervezet az eljárás megindításakor írásban köteles nyilatkozni. A nyilatkozatnak tartalmaznia kell, hogy a szervezet - az eljárás megindítását megelőző naptári évben folytatott vállalkozási tevékenységéből származó jövedelme után, vagy ilyen tevékenység hiányában - társasági adó fizetésére nem volt kötelezett. Tárgyánál fogva díjmentes: aa) a Magyar Állam a szociálisan rászorult természetes személy hiteladósok lakhatásának biztosításáról szóló törvény alapján történő lakásvásárlásával, valamint a devizában felvett lakáscélú hitelből származó követelés törvényben rögzített árfolyamon történő végtörlesztésével összefüggésben kezdeményezett jelzálogjog, végrehajtási jog, továbbá az elidegenítési és terhelési tilalom törlésére irányuló eljárás, ab) a szociálisan rászorult természetes személy hiteladósok lakhatásának biztosításáról szóló törvény szerinti vételi jog bejegyzésére irányuló eljárás, ac) a Nemzeti Eszközkezelő Zrt. javára történő vagyonkezelői jog bejegyzésére irányuló eljárás; b) a kiskorú javára megállapított tartásdíj biztosítására szolgáló jelzálogjog bejegyzésére irányuló eljárás; c) a jogosult nevének és lakcímének (székhelyének, üzemi központjának) bejelentése; d) a lakáscélú közvetlen állami támogatás igénybevétele esetén da) a lakásépítési (-vásárlási) kedvezményt, db) a fiatalok otthonteremtési támogatását és dc) a lakásépítési (-vásárlási) kedvezményt megelőlegező kölcsönt biztosító jelzálogjog, valamint ezzel összefüggően a Magyar Állam, mint a jelzálogjog jogosultja javára a jelzálogjog megszűnéséig fennálló elidegenítési és terhelési tilalom ingatlan-nyilvántartási bejegyzése, illetve törlése iránti eljárás;
14 e) az olyan jog vagy tény törlésére irányuló kérelem, amelynek megszűnése az ingatlannyilvántartásból kétségtelenül megállapítható; f) a lakástörvény alapján vételi, elővásárlási joggal rendelkező személy részére elidegenített önkormányzati vagy állami tulajdonban álló lakás tulajdonjogának, haszonélvezeti jogának, továbbá az ezzel összefüggő elidegenítési és terhelési tilalomnak, valamint jelzálogjognak az ingatlannyilvántartási bejegyzésével vagy törlésével kapcsolatos eljárás; g) a birtok-összevonási célú önkéntes földcsere keretében létrejött megállapodáson alapuló tulajdonosváltozás ingatlan-nyilvántartási bejegyzése; h) a végrehajtási eljárásban az árverés, nyilvános pályázat kitűzése tényének és időpontjának feljegyzésére, valamint az árverés sikertelensége és a pályázat eredménytelensége esetén annak törlésére irányuló eljárás; i) a közérdekű bejelentés, javaslat és a panasz elbírálására, valamint a közigazgatási hatóság és a büntetőügyben eljáró bíróság által elrendelt zárlat, a büntető ügyben eljáró bíróság által elrendelt zár alá vétel, továbbá az ügyész és a nyomozó hatóság által elrendelt zár alá vételt megelőző biztosítási intézkedés tényének feljegyzésére és törlésére, továbbá a büntetőeljárás megindításának feljegyzésére és törlésére irányuló eljárás; j) a költségmentesség engedélyezése iránti eljárás; k) a birtok-összevonási célú önkéntes földcsere megszervezése iránt az ingatlanügyi hatóságnál kezdeményezett eljárás, valamint a kárpótlási eljárás, a részarány-tulajdonnal kapcsolatos eljárás; A mentesség fennállásáról a kérelmező az eljárás megindításakor köteles nyilatkozni. Ha egy ingatlanügyi hatóságnál egyazon ingatlanra vonatkozóan a kérelmező többféle jog vagy tény keletkezésének, módosulásának vagy megszüntetésének a bejegyzését vagy a bejegyzett ilyen jog vagy tény törlését egy eljárásban kéri, azt az értéket kell a díjfizetés alapjául venni, amely után a legmagasabb díj jár. A díjat annak kell megfizetnie, aki az ingatlan-nyilvántartási eljárás lefolytatását kéri, illetve amely szerv az erre irányuló megkeresést előterjeszti. Ha a kérelmet vagy a megkeresést előterjesztő és a bejegyzés, feljegyzés, vagy törlés által jogot szerző, illetve a jogosult nem azonos, a díjat annak kell megfizetni: a) aki a bejegyzés által jogot szerez, illetve jogosulttá válik, ennek hiányában b) aki a tény feljegyzését, vagy törlését indítványozza a megkeresés alapjául szolgáló eljárásban, ennek hiányában c) aki a törlésre kerülő joggal, ténnyel terhelt ingatlan, illetve tulajdoni hányad tulajdonosa, ennek hiányában d) annak, aki a kérelmet, megkeresést előterjeszti. Több fizetésre kötelezett esetén a feleket egyetemleges díjfizetési kötelezettség terheli. Egyéb adatszolgáltatás díjai: 176/2009. (XII.28.) FVM rendelet. - Hiteles térképmásolat díja: 3000,- Ft. - A földmérési eljárásokban fizetendő díjak több körülménytől függenek, a díjakat a 63/1999. (VII.21.) FVM-HM-PM együttes rendelet szabályozza.
15 - A telekalakítás engedélyezésére irányuló első fokú eljárás során érintett ingatlanonként forint összegű igazgatási szolgáltatási díjat (a továbbiakban: díj) kell fizetni. Az engedélyezési eljárásban érintett ingatlanként: a) telekegyesítés, telekhatár-rendezés esetén a kiinduló állapot szerinti földrészletek számát, b) telekfelosztás, telekcsoport újraosztása esetén a kialakuló földrészletek számát kell figyelembe venni. A telekalakítási engedélyezési eljárásban hozott döntés ellen benyújtott fellebbezés díja forint. A díjat annak kell megfizetnie, aki a telekalakítási engedélyezési eljárás lefolytatását kéri. A díjfizetési kötelezettség kizárólag a kérelem előterjesztésével egyidejűleg a körzeti földhivatal pénztárába történő készpénzbefizetéssel vagy a megyei, fővárosi földhivatalnak (a továbbiakban együtt: megyei földhivatal) a mellékletben meghatározott előirányzat-felhasználási keretszámlája javára történő készpénz-átutalási vagy átutalási megbízással teljesíthető. A díjnak a megyei földhivatal előirányzat-felhasználási keret számlája javára történő készpénz-átutalási megbízással vagy átutalási megbízással történő megfizetése esetén a kérelem előterjesztésekor mellékelni kell a díj megfizetését igazoló okiratot vagy annak másolatát. A díj megfizetésének elmulasztása esetén a kérelmező a hiánypótlási felhívás kézhezvételétől számított 15 napon belül köteles a díj megfizetését igazolni. Élelmiszerlánc-biztonsági és Állategészségügyi Igazgatóság megnevezése egyes állategészségügyi igazgatási szolgáltatások 46/1999 (V.19.) FVM r. 1. melléklete szerint az élelmiszerellenőrzési igazgatási szolgáltatás tartalma 46/1999 (V.19.) FVM r. 1. melléklete szerint 89/2005. (X. 11.) FVM EüM ICSSZEM PM együttes rendelet Közszolgáltatás igénybevételének rendje előre bejelentett tevékenység pl. húsvizsgálat kérése, állatszállítmányok ellenőrzésének kérése 24 órával a vizsgálat előtt bejelentendő a rendelet szerint fizetendő díja 46/1999 (V.19.) FVM r. 1. melléklete szerint a rendelet melléklete szerint

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


2014. évi CVII. törvény - 1.oldal - Törvények és országgyűlési határozatok
2014. évi CVII. törvény
a közszolgálati médiaszolgáltatásra és a médiapiacra vonatkozó egyes törvények módosításáról
A műsorterjesztés és a digitális átállás szabályairól szóló 2007. évi LXXIV. törvény módosítása
A médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény módosítása
A közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény módosítása
a közszolgálati médiaszolgáltatásra és a médiapiacra vonatkozó egyes törvények módosításáról *
1. § A műsorterjesztés és a digitális átállás szabályairól szóló 2007. évi LXXIV. törvény 33. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az egyenlő elbánás elvét nem érintve az elektronikus műsorkalauz szolgáltatója az adott multiplexben, átviteli rendszeren továbbított közszolgálati műsorok számára a hozzáférés tekintetében elsőbbséget köteles biztosítani más műsorokkal szemben.”
2. § A médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény (a továbbiakban: Mttv.) 20. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A közszolgálati médiaszolgáltató lineáris audiovizuális médiaszolgáltatása évi teljes műsoridejének
c) több mint tizenöt százalékát tőle független műsorkészítővel készíttetett, vagy független műsorkészítőtől beszerzett, öt évnél nem régebben készült európai művek
bemutatására köteles fordítani.”
3. § Az Mttv. 21. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Azok az 1990 előtt rögzített zenei felvételek, amelyek hangminőségét digitális eszközökkel a közzétételtől számítva öt évnél nem régebben javították, a (2) bekezdés vonatkozásában öt évnél nem régebben készült hangfelvételnek számítanak.”
4. § Az Mttv. 39. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„39. § (1) Az audiovizuális médiaszolgáltatás médiaszolgáltatójának törekednie kell arra, hogy műsorszámait fokozatosan hozzáférhetővé tegye a hallássérültek számára.
(2) A közszolgálati, illetve - legnagyobb éves átlagos közönségaránnyal rendelkező médiaszolgáltatása vonatkozásában - a JBE lineáris audiovizuális médiaszolgáltató köteles biztosítani, hogy valamennyi közérdekű közlemény, politikai reklám, hírműsorszám - beleértve a közlekedési híreket, a sporthíreket és az időjárás-jelentést -, politikai tájékoztató műsorszám, a fogyatékos személyekről szóló, illetve esélyegyenlőségről szóló műsorszám, filmalkotás, játék és a 83. §-ban foglalt közszolgálati célokat szolgáló műsorszám magyar nyelvű felirattal - például teletext szolgáltatáson keresztül - vagy jelnyelvi tolmácsolással is elérhető legyen.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott kötelezettség nem vonatkozik az eredeti nyelven elérhetővé tett műsorszámokra, ide nem értve a 99. § (2) bekezdése alapján közzétett műsorszámokat.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettség 2012. évben legalább hatórányi, 2013. évben legalább nyolcórányi, 2014. évben legalább tízórányi napi műsoridő vonatkozásában terheli a kötelezetteket.
(5) A feliratozással, illetve jelnyelvi tolmácsolással megkezdett műsorszámot - a műsorszám egységét nem sértve -, valamint műsorszámok egymással dramaturgiailag összekapcsolódó sorozatát a médiaszolgáltató köteles annak teljes időtartama alatt feliratozni, illetve jelnyelvi tolmácsolással ellátni.
(6) A feliratozott műsorszámok előtt a médiaszolgáltatásban jelezni kell, hogy az érintett műsorszám az említett formában is elérhető a médiaszolgáltatáshoz kapcsolódó teletext szolgáltatáson. A műsorszámok szövege feliratozott változatának pontosnak kell lennie, és a képernyő történéseivel szinkronban kell állnia, az a műsorszámban elhangzottak rövidített összefoglalóját abban az esetben tartalmazhatja, amennyiben a felirat - terjedelmére tekintettel - az elhangzottak követését nem tenné lehetővé.
(7) A feliratozásnak a nem felvételről közzétett műsorszámok esetében ésszerűen elvárható módon pontosnak és a képernyő történéseivel szinkronban állónak kell lennie.
(8) A műsorterjesztő köteles az audiovizuális médiaszolgáltató által biztosított teletext jelet, vagy más feliratozást a kép- és hangjelekkel időszinkronban minden egyes átviteli rendszeren, hálózaton vagy műsorterjesztő átviteli platformon továbbítani.”
5. § Az Mttv. 74. §-a a következő (1a)-(1c) bekezdésekkel egészül ki:
„(1a) A 73. § (2) bekezdésében meghatározott, digitális átviteli rendszert üzemeltető műsorterjesztő az (1) bekezdésben meghatározott lineáris audiovizuális médiaszolgáltatásokon túl köteles a közszolgálati médiaszolgáltató további két lineáris audiovizuális médiaszolgáltatását is továbbítani, az (1) bekezdésben meghatározott feltételek szerint.
(1b) A 73. § (2) bekezdésében meghatározott azon műsorterjesztő, amely egy adott átviteli rendszeren HD minőségben is továbbít audiovizuális médiaszolgáltatást, köteles azon az átviteli rendszeren a közszolgálati médiaszolgáltató (1) és az (1a) bekezdés szerinti audiovizuális médiaszolgáltatásait, az (1) bekezdésben meghatározott feltételekkel, HD minőségben továbbítani.
(1c) A 73. § (2) bekezdésében meghatározott műsorterjesztő köteles a 74. § (1)-(1c) bekezdésben meghatározott audiovizuális médiaszolgáltatásokat alapbeállításként a csatornasorrend első helyeire tenni.”
6. § Az Mttv. 84. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A közszolgálati média- és hírszolgáltatás biztosítására, függetlenségének védelmére az Országgyűlés létrehozza a Közszolgálati Közalapítványt (a továbbiakban: Közalapítvány). A Közalapítvány a Duna Médiaszolgáltató Zártkörűen Működő Nonprofit Részvénytársaság (a továbbiakban: közszolgálati médiaszolgáltató) tulajdonosa.”
7. § Az Mttv. 88. § (2)-(3) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(2) A Kuratórium elnöke és tagjai a Közalapítvánnyal nem állhatnak munkaviszonyban, és semmilyen jogcímen nem fogadhatnak el díjazást a közszolgálati médiaszolgáltatótól.
(3) A Kuratórium elnöke és tagjai a megbízatásuk megszűnését követő egy éven belül nem létesíthetnek munkavégzésre irányuló jogviszonyt a közszolgálati médiaszolgáltatóval.”
8. § Az Mttv. 90. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A Kuratórium:
a) ellenőrzi a közszolgálati médiaszolgáltatás céljainak a közszolgálati médiaszolgáltató tevékenysége általi megvalósulását,
b) amennyiben a közszolgálati médiaszolgáltató megítélése szerint a közszolgálati médiaszolgáltatás céljainak elérését súlyosan sértő vagy veszélyeztető magatartást tanúsít, a Médiatanács eljárását kezdeményezheti,
d) megállapítja és módosítja a közszolgálati médiaszolgáltató alapító okiratát, gondoskodik annak a Magyar Közlönyben történő közzétételéről,
e) megválasztja a közszolgálati médiaszolgáltató vezérigazgatóját, megállapítja munkaszerződése feltételeit és díjazását,
f) megszüntetheti a közszolgálati médiaszolgáltató vezérigazgatójának munkaviszonyát,
g) megválasztja a közszolgálati médiaszolgáltató felügyelő bizottságának elnökét és tagjait, illetve visszahívhatja azokat,
h) megbízza a közszolgálati médiaszolgáltató könyvvizsgálóját, illetve megszüntetheti megbízatását. A könyvvizsgáló feladatát, jog- és hatáskörét a Polgári Törvénykönyvnek a gazdasági társaságokra irányadó szabályai szerint, illetve a számvitelről szóló törvény keretei között a Kuratórium a közszolgálati médiaszolgáltató alapító okiratában határozza meg,
i) elfogadja a Közalapítvány éves gazdálkodási tervét és megállapítja mérlegét,
j) a közszolgálati médiaszolgáltató vonatkozásában a Polgári Törvénykönyvnek a gazdasági társaságokra irányadó rendelkezései alapján - az e törvényben foglalt eltérésekkel - gyakorolja a közgyűlés jogait,
k) a Közalapítvány kezelőjeként gazdálkodik a Közalapítvány vagyonával,
l) felemelheti a közszolgálati médiaszolgáltató alaptőkéjét, illetve leszállíthatja azt a Közalapítvány alapító okiratában szabályozottak szerint,
m) jóváhagyja a közszolgálati médiaszolgáltató éves gazdálkodási és pénzügyi tervének elveit és fő összegeit,
n) jóváhagyja a közszolgálati médiaszolgáltató mérleg- és eredmény-kimutatását,
o) ellenőrzi a közszolgálati médiaszolgáltató finanszírozását és gazdálkodását az Európai Unió vonatkozó előírásainak való megfelelés szempontjából,
p) megadhatja a közszolgálati médiaszolgáltató által megkötni kívánt, háromszázmillió forintnál magasabb értékű szerződésekhez szükséges előzetes tárgyalási felhatalmazást,
q) megadhatja a közszolgálati médiaszolgáltató hitelfelvételéhez, illetve az általa megkötni kívánt, százmillió forintnál nagyobb értékű szerződések megkötéséhez szükséges, illetve az így megkötött szerződések módosításához, valamint megszüntetéséhez szükséges előzetes jóváhagyást,
r) egyéb, e törvényben meghatározott feladatokat lát el.”
9. § Az Mttv. 91. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A Közalapítvány gyakorolja a közszolgálati médiaszolgáltató vonatkozásában a Polgári Törvénykönyvnek a gazdasági társaságokra irányadó rendelkezéseiben meghatározott alapítói, illetve részvényesi jogokat. Nem jogosult azonban:
a) megváltoztatni a közszolgálati médiaszolgáltató alapvető tevékenységi körét,
b) a közszolgálati médiaszolgáltatót megszüntetni, átalakítani, vagy más szervezeti formába átalakítani,
c) a közszolgálati médiaszolgáltatótól vagyont elvonni,
d) a közszolgálati médiaszolgáltató műsorszerkezetét, továbbá műsorainak, egyéb szolgáltatásainak, illetve műsorszámainak tartalmát meghatározni,
e) a közszolgálati médiaszolgáltató vezérigazgatójának az általa gyakorolt munkáltatói jogkörökre nézve utasítást adni,
f) olyan kérdésben dönteni, amely e törvény alapján más szerv vagy a közszolgálati médiaszolgáltató vezérigazgatójának hatáskörébe tartozik.”
10. § Az Mttv. 95. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A Közszolgálati Kódex (a továbbiakban: Kódex) - e törvénnyel összhangban - tartalmazza a közszolgálati médiaszolgáltatásra vonatkozó alapvető elveket és az e törvényben meghatározott közszolgálati célok pontosítását. A Kódexnek általános, és az egyes közszolgálati médiaszolgáltatásokra külön-külön vonatkozó tartalma is lehet. A Kódex alapvető rendeltetése, hogy a közszolgálati médiaszolgáltató számára iránymutatást adjon a törvény keretei között a közszolgálati médiaszolgáltatás megfelelő működési elveire vonatkozóan.”
11. § Az Mttv. 97. § (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(8) A közszolgálati médiaszolgáltató vezérigazgatója évente egyszer, a mindenkori naptári évet követően, a következő év február 28-ig beszámolót készít arról, hogy - saját értékelése szerint - a médiaszolgáltató eleget tett-e e törvényben megfogalmazott, a közszolgálati médiaszolgáltatás céljaira és alapvető elveire vonatkozó elvárásoknak.”
12. § (1) Az Mttv. 98. § (1)-(3) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) A közszolgálati médiaszolgáltató feladata a közszolgálati médiaszolgáltatás 83. §-ban meghatározott céljainak megvalósítása. E feladatának a közszolgálati médiaszolgáltató a közszolgálati médiaszolgáltatások tevékenységeinek összehangolásával együttesen tesz eleget.
(2) A közszolgálati médiaszolgáltatóra e törvényben foglalt eltérésekkel a Polgári Törvénykönyv gazdasági társaságokra vonatkozó rendelkezéseinek a részvénytársaságokra vonatkozó szabályait kell megfelelően alkalmazni, ideértve a gazdasági társaságok közös szabályait is.
(3) A közszolgálati médiaszolgáltatónak egy forgalomképtelen részvénye van.”
(2) Az Mttv. 98. § (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(8) A közszolgálati audiovizuális és rádiós médiaszolgáltatások tekintetében a Médiatanács - az Alap vezérigazgatójával történő konzultációt követően, valamint a gazdaságosság, a következő évi költségvetési tervezés és e törvény 83. §-ában meghatározott közszolgálati célok érvényesülésének szempontjait figyelembe véve - évente felülvizsgálhatja a közszolgálati médiaszolgáltatások rendszerét, és dönthet arról, hogy a közszolgálati médiaszolgáltató számára fenntartja-e addigi médiaszolgáltatásait vagy megváltoztatja azok rendszerét.”
13. § Az Mttv. 98. §-a a következő (9) bekezdéssel egészül ki:
„(9) A közszolgálati médiaszolgáltatás céljainak elősegítése érdekében, az ahhoz szükséges mértékben a közszolgálati médiaszolgáltató, illetve az Alap által műsorkészítés céljából üzemben tartott és műsorkészítés során használt gépjárművek Magyarország területén közúti forgalomban való részvételének - össztömegre, tengelyterhelésre és méretre vonatkozó - korlátozására, illetve az ezzel kapcsolatos díjfizetési kötelezettségre, valamint időbeli korlátozásokra vonatkozó jogszabályok nem alkalmazandóak.”
14. § Az Mttv. „A közszolgálati médiavagyon és a közszolgálati médiaszolgáltatók archívuma” alcíme helyébe a következő alcím lép:
„A közszolgálati médiavagyon és a közszolgálati médiaszolgáltató archívuma
100. § (1) Azon közszolgálati médiavagyon tekintetében, amely állami tulajdonban áll, a tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét - a (2), (5) és (6) bekezdésben foglalt kivétellel - az Alap gyakorolja.
(2) Az Alap a közszolgálati médiavagyont sem részben, sem egészben nem idegenítheti el, nem ruházhatja át és nem terhelheti meg. E tilalom nem akadályozza a közszolgálati médiavagyon egyes elemein fennálló szerzői, szomszédos, illetve felhasználási jogok hasznosítását.
(3) Az Alap gondoskodik a közszolgálati médiavagyon, valamint a közszolgálati médiaszolgáltató és az Alap tulajdonába került, a közszolgálati médiavagyon körébe nem tartozó, a szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szjt.) hatálya alá tartozó műveket és más teljesítményeket tartalmazó fizikai hordozók (a továbbiakban együtt: Archívum) tárolásáról, megőrzéséről és felhasználásáról. Az Archívum országos gyűjtőkörű közgyűjteménynek minősül.
(4) Az archiválás és az Archívum megőrzésének, kezelésének, felhasználásának részletes szabályait az Alap vezérigazgatója a Médiatanács egyetértésével, szabályzatban állapítja meg.
(5) Az Alap a közszolgálati médiaszolgáltató számára külön engedély- és díjfizetési kötelezettség nélkül jogosult a közszolgálati feladatai ellátásához szükséges felhasználás - így különösen nyilvánossághoz közvetítés - céljára átadni a közszolgálati médiavagyonba tartozó szerzői műveket, valamint azon egyéb szellemi alkotásokat, amelyek nem tartoznak a közszolgálati médiavagyonba, de amelyekre nézve az Alap felhasználási joggal rendelkezik. A közszolgálati médiaszolgáltató a közszolgálati médiavagyon általa felhasznált elemeire vonatkozóan ingyenes felhasználási jogot szerez.
(6) Az Archívumban található, a közszolgálati médiavagyon részét képező, valamint a közszolgálati médiavagyonba nem tartozó szerzői műveket és más szellemi alkotásokat az Alap és a közszolgálati médiaszolgáltató az Szjt., valamint a szerzői jogi és szomszédos jogi jogosultakkal kötött megállapodás keretei között használhatja fel.
(7) Eltérő megállapodás hiányában a közszolgálati médiaszolgáltatónak a közszolgálati médiavagyon általa felhasznált elemeire vonatkozó felhasználási jogszerzésére az Szjt. 30. § (3) bekezdésében foglaltakat nem kell alkalmazni.”
15. § Az Mttv. a következő alcímmel és 100/A. §-sal egészül ki:
„A közszolgálati média stratégiai terve és a közszolgálati érték mérése
100/A. § (1) A közszolgálati médiaszolgáltató köteles minden évre vonatkozóan, a tárgyévet megelőző év május 31-ig általános stratégiai tervet készíteni, amelyben azonosítja és értékeli a közszolgálati médiaszolgáltatások minőségének lehetséges fejlesztési irányait és módjait, különös, de nem kizárólagos tekintettel az alábbi szempontokra:
a) nemzetközi és hazai médiapiaci tendenciák,
b) technológiai fejlődés és innováció,
c) a 100/B. § szerinti közszolgálati érték felülvizsgálatára és ellenőrzésére vonatkozó eljárás tapasztalatai,
d) a Közszolgálati Kódex tartalma,
e) a Közszolgálati Testület véleménye,
f) a közszolgálati érték vizsgálatának eredményei,
g) a nézettségi és hallgatottsági, valamint más médiafogyasztási adatok.
(2) Az általános stratégiai terven túlmenően eseti jelleggel, a közszolgálati médiaszolgáltatás szükségleteihez igazodóan a médiaszolgáltatás egyes részkérdései vonatkozásában is készítendők stratégiai tervek a közszolgálati médiaszolgáltató által.
(3) Az (1)-(2) bekezdésekben foglalt stratégiai terveknek figyelemmel kell lenniük e törvény rendelkezéseire, a Kódex előírásaira, valamint az Európai Unió és az Európa Tanács vonatkozó ajánlásaira, előírásaira.
(4) Az (1)-(2) bekezdés szerinti stratégiai tervek alapul szolgálnak a közszolgálati médiaszolgáltatás működéséhez, valamint a közszolgálati médiaszolgáltató és az Alap közötti együttműködéshez.”
16. § Az Mttv. a következő 100/B. §-sal egészül ki:
„100/B. § (1) A közszolgálati médiaszolgáltató szolgáltatásainak közszolgálati jellegét és értékét, valamint a médiapiac sokszínűségére gyakorolt hatását köteles megvizsgálni és ellenőrizni.
(2) A közszolgálati érték vizsgálatának részletszabályait szabályzatban kell rendezni, amelyet valamennyi, az eljárásban érintett szervezet vagy testület közösen fogad el, a közszolgálati médiaszolgáltató kezdeményezésére és koordinációja mellett.
(3) A (2) bekezdés szerinti szabályzat megalkotása és valamennyi módosítása során figyelemmel kell lenni e törvény rendelkezéseire, a Kódex előírásaira, valamint az Európai Unió és az Európa Tanács vonatkozó ajánlásaira, előírásaira.”
17. § Az Mttv. „A nemzeti hírügynökség különleges feladatai” alcíme helyébe a következő alcím lép:
„A közszolgálati médiaszolgáltató hírügynökségi feladatai
101. § (1) A közszolgálati médiaszolgáltató a 83. §-ban meghatározott célok érvényre juttatásán túl az alábbi hírügynökségi feladatokat látja el:
b) biztosítja a hozzáférhetőséget minden olyan hírhez és tudósításhoz, amelynek ismerete szükséges a nyilvánosság számára a közösségi és az egyéni jogok és érdekek megfelelő érvényesítéséhez,
c) közreműködik az állami szervek, más szervezetek és természetes személyek közérdekű közleményeinek a nyomtatott és az elektronikus sajtóhoz történő továbbításában,
f) rendszeresen és tényszerűen tájékoztat a Magyarország határain kívül élő magyarság életéről, illetve számára hírszolgáltatást nyújt,
g) rendszeres és tényszerű tájékoztatást nyújt a hazai nemzetiségek életéről,
j) gondoskodik a tevékenysége során birtokába került kulturális értékek és történelmi jelentőségű eredeti dokumentumok tartós megőrzéséről és védelméről,
(2) A közszolgálati médiaszolgáltató hírügynökségi feladatainak ellátása érdekében
tudósítói hálózatot működtet.
(3) Rendkívüli állapot, szükségállapot, veszélyhelyzet, külső fegyveres csoportoknak Magyarország területére történő váratlan betörése, továbbá az ország területének a Magyar Honvédség légvédelmi és repülő készültségi erőivel való oltalmazása esetén az Országgyűlés, a Honvédelmi Tanács, a köztársasági elnök és a Kormány, illetve törvényben meghatározott személyek és szervek - a helyzetnek megfelelő szükséges mértékben - a 32. § (6) bekezdés szerint kötelezhetik a közszolgálati médiaszolgáltatót - hírügynökségi tevékenysége körében - a tájékoztatásra.”
18. § (1) Az Mttv. „A közszolgálati médiaszolgáltatók vezérigazgatóinak választása” alcím címe helyébe a következő cím lép:
„A közszolgálati médiaszolgáltató vezérigazgatójának választása”
(2) Az Mttv. 102. § (1)-(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) A közszolgálati médiaszolgáltató ügyvezetését a vezérigazgató látja el, igazgatóság nem működik. A vezérigazgató - e törvény keretei között - gyakorolja mindazon hatásköröket, amelyeket a Polgári Törvénykönyvnek a gazdasági társaságokról szóló vonatkozó rendelkezése a részvénytársaság igazgatóságának hatáskörébe utal. A vezérigazgatóval munkaszerződést kell kötni, díjazását a közszolgálati médiaszolgáltató terhére meghatározott havi összegben kell megállapítani.
(2) A közszolgálati médiaszolgáltató vezérigazgatója feletti munkáltatói jogkört - beleértve a vezérigazgató kinevezését és munkaviszonya megszüntetését - a Kuratórium gyakorolja. A vezérigazgató jelölése és kinevezése a következő lépések szerinti sorrendben történik:
a) a Médiatanács elnöke két vezérigazgató-jelöltre tesz javaslatot a Médiatanácsnak,
b) ha a Médiatanács elfogadja a jelölteket, azokat a Kuratórium elé terjeszti, hogy válasszon egyet a jelöltek közül,
c) ha a Médiatanács nem fogadja el a Médiatanács elnöke által javasolt valamelyik jelöltet, akkor a Médiatanács elnöke új jelöltre tesz javaslatot; a Médiatanács csak akkor tehet javaslatot a Kuratóriumnak, ha maga két jelöltet elfogadott,
d) a Médiatanács javaslatot tehet a vezérigazgató munkaszerződésének egyes tartalmi elemeire is,
e) az első szavazási körben a Kuratórium összes tagjának - ideértve az elnököt is - kétharmados többségével dönt a vezérigazgató kinevezéséről,
f) ha a két jelöltből a Médiatanács jelölésétől számított harminc napon belül nem tud kétharmados többséggel választani a Kuratórium, akkor új jelölési eljárást kell lefolytatni,
g) az új jelölés során ismételten két új jelöltre kell javaslatot tenni,
h) az új jelölést követő szavazás során a Kuratórium összes tagjának - ideértve az elnököt is - egyszerű többségével dönt a vezérigazgató kinevezéséről.”
(3) Az Mttv. 102. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) A vezérigazgató egy vagy több vezérigazgató-helyettes kinevezésére jogosult. A vezérigazgató-helyettesek munkaszerződésének feltételeit a Kuratórium hagyja jóvá.”
19. § Az Mttv. 104. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A közszolgálati médiaszolgáltató vezérigazgatója és vezető állású munkavállalója munkaviszonyának ideje alatt tudományos, oktatói, irodalmi, művészeti és más szerzői jogvédelem alá eső tevékenység kivételével egyéb kereső foglalkozást nem folytathat, a közszolgálati médiaszolgáltatótól e jogcímeken sem jogosult díjra.”
20. § (1) Az Mttv. „A közszolgálati médiaszolgáltatók felügyelő bizottsága” alcím címe helyébe a következő cím lép:
„A közszolgálati médiaszolgáltató felügyelő bizottsága”
(2) Az Mttv. 106. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A közszolgálati médiaszolgáltató ügyvezetését a Felügyelő Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) ellenőrzi. A Bizottság jogában áll a vezérigazgatótól, a közszolgálati médiaszolgáltató munkavállalóitól jelentést vagy felvilágosítást kérni, a közszolgálati médiaszolgáltató könyveit, pénzforgalmi számláját, iratait és pénztárát bármikor megvizsgálni, vagy szakértővel a közszolgálati médiaszolgáltató költségére megvizsgáltatni.”
21. § (1) Az Mttv. „A közszolgálati médiaszolgáltatók könyvvizsgálója” alcím címe helyébe a következő cím lép:
„A közszolgálati médiaszolgáltató könyvvizsgálója”
(2) Az Mttv. 107. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A közszolgálati médiaszolgáltató könyvvizsgálóját a Kuratórium választja két évre. Megbízatásának megszüntetése is a Kuratórium hatáskörébe tartozik.”
22. § Az Mttv. „A közszolgálati médiaszolgáltatók finanszírozása és gazdálkodása” alcíme helyébe a következő alcím lép:
„A közszolgálati médiaszolgáltatás finanszírozása és gazdálkodása
108. § (1) Az Alap a 136. § (3) bekezdésben meghatározott forrásaiból támogatja a közszolgálati médiaszolgáltató feladatainak ellátását, erre irányuló megrendelésre elvégzi médiatartalmainak készítését, beszerzését, megvásárlását, valamint a közszolgálati médiaszolgáltatáshoz szükséges egyéb tevékenységét.
(2) A 136. § (3) bekezdésben meghatározott források alapján a médiatartalmak készítésére és beszerzésére fordítandó összegre - a közszolgálati médiaszolgáltatás 203. § 31. pontjában szereplő szolgáltatástípusai közötti bontásban - az Alap javaslatot tesz. E javaslatról a Közszolgálati Költségvetési Tanács (a továbbiakban: Tanács) véleményt nyilvánít.
(3) A Tanács háromtagú, tagjai a következők:
a) a közszolgálati médiaszolgáltató vezérigazgatója,
b) az Alap vezérigazgatója,
c) az Állami Számvevőszék elnöke által esetileg delegált tag, akire a 104. §-ban és a 118. §-ban foglalt összeférhetetlenségi szabályok értelemszerűen vonatkoznak. E tag tiszteletdíját az Alap vezérigazgatója állapítja meg.
(4) Az Alap a (2) bekezdés szerinti javaslatát minden év június 30-ig teszi meg, a következő tárgyévre vonatkozóan. A Tanács a javaslatról minden év július 31-ig fogalmazza meg (2) bekezdés szerinti véleményét. Véleménye megalkotása során figyelembe veszi az e törvényben, a Kódexben, valamint a 100/A. § alapján készült stratégiai tervekben meghatározott közszolgálati célokat, terveket, illetve a közszolgálati médiaszolgáltató különleges feladatait. A Tanács véleményét egyszerű többséggel fogadja el, indokolással látja el, és az Alap internetes honlapján nyilvánosságra hozza.
(5) Amennyiben a Tanács véleménye elutasítja az Alap (2) bekezdés szerinti javaslatát, úgy az Alapnak minden év augusztus 15-ig be kell nyújtania a Tanács számára újabb javaslatát. E javaslatában vagy elfogadja a Tanács véleményében foglaltakat, vagy indokolással ellátva elutasítja azt.
(6) A Tanácsot az Alap vezérigazgatója - aki egyúttal a Tanács elnöke - hívja össze legkésőbb minden év június 30-ig. A Tanács működésének szabályait, ügyrendjét e törvény keretei között maga határozza meg.
(7) Az Alap - a közszolgálati médiaszolgáltató képviseletében és javára eljárva - a saját költségvetése terhére köti meg a közszolgálati médiaszolgáltató médiaszolgáltatásainak terjesztésére vonatkozó szerződéseket. Azon műsorterjesztési szerződésekre, amelyek alapján a közszolgálati médiaszolgáltató a terjesztésre adott engedély ellenében bevételhez jut, a (9) bekezdés szabályai alkalmazandók.
(8) A közszolgálati médiaszolgáltató tevékenységéről a vezérigazgató beszámol a Kuratóriumnak, ennek keretében kerül sor a mérleg- és eredmény-kimutatás jóváhagyására. A vezérigazgató beszámolóját a közszolgálati médiaszolgáltató Felügyelő Bizottságának véleményével együtt a Kuratórium elé kell terjeszteni.
(9) A közszolgálati médiaszolgáltató - közszolgálati céljainak elősegítése érdekében - vállalkozási tevékenységet végezhet. Nyereségét kizárólag a közszolgálati médiaszolgáltatás végzésére vagy fejlesztésére használhatja fel. A vállalkozási tevékenységének folytatásához való jogot - tekintettel az Alapnak a közszolgálati média támogatása érdekében végzett tevékenységére, ellenérték nélkül - átengedheti az Alap részére. Az Alap az ebből eredő bevételeit csak a közszolgálati médiaszolgáltatás céljainak elérésére használhatja fel.
(10) A közszolgálati médiaszolgáltatónak nem lehet részesedése más médiaszolgáltatóban, alapítványt nem hozhat létre.
(11) A közszolgálati médiaszolgáltató a szerződéseiről külön nyilvántartást vezet. A nyilvántartásban naprakészen fel kell tüntetni a szerződő fél cégszerű azonosításához szükséges adatokat, valamint a szerződő felek által teljesítendő szolgáltatást és ellenszolgáltatást.
(12) A közszolgálati médiaszolgáltató személyes illetékmentességet élvez, valamint nem alanya a társasági adónak. Az Alap és a közszolgálati médiaszolgáltató az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Áfa tv.) 8. § alkalmazásában együttesen kapcsolt vállalkozások, amelyekkel kapcsolt vállalkozási viszonyba csak külön törvényi rendelkezés alapján kerülhet újabb személy.
(13) Az Alap és a közszolgálati médiaszolgáltató egymás közötti jogviszonyaiban történő beszerzések nem tartoznak a közbeszerzésekről szóló törvény alkalmazási körébe.
(14) A jelen törvényben foglaltakra figyelemmel a Médiatanács határozza meg az Alap tulajdonosi joggyakorlása alatt álló állami vagyon hasznosításának, a vagyonnal történő gazdálkodásnak törvényben nem szabályozott részletes szabályait, ideértve, hogy az egyes vagyonelemeket, vagyontárgyakat, eszközöket - közszolgálati feladataik teljesítése céljából - milyen feltételekkel veheti igénybe a közszolgálati médiaszolgáltató.”
23. § Az Mttv. HARMADIK RÉSZ IV. Fejezete a következő alcímmel és 108/A-B. §-sal egészül ki:
„A közszolgálati médiaszolgáltatás rendszerében dolgozókra vonatkozó speciális munkajogi szabályok
108/A. § (1) A közszolgálati médiaszolgáltató és az Alap által foglalkoztatottakra a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) szabályait a (2)-(5) bekezdésben, valamint a 108/B. §-ban megállapított eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A közszolgálati médiaszolgáltató és az Alap médiatartalom-szolgáltatáshoz valamint hírügynökségi szolgáltatáshoz kapcsolódó tevékenysége rendeltetése folytán vasárnap és munkaszüneti napon is végzett tevékenység.
(3) A foglalkoztatottak vonatkozásában - a munkakörök sajátosságaira tekintettel - a munkáltató által elrendelt munkavégzés idejének számítása, valamint a munkakör készenléti jellegének megállapítása szempontjából az adott tevékenységre fordított tényleges munkavégzések (munkafázisok) időtartamát kell figyelembe venni.
(4) A foglalkoztatottak vonatkozásában az Mt. 101. § (3) bekezdése nem alkalmazandó.
(5) A teljes napi munkaidőben foglalkoztatott számára naptári évenként kollektív szerződés rendelkezése alapján legfeljebb négyszáz óra rendkívüli munkavégzés rendelhető el.
108/B. § (1) A közszolgálati médiaszolgáltatási, valamint a közszolgálati médiaszolgáltató hírügynökségi tevékenységében való részvételre irányuló munkaköröket külön jogszabály határozza meg.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott jogszabály által érintett munkakörben foglalkoztatott személyt kötetlen munkarend szerint kerül foglalkoztatásra. A munkarend jellegét nem érinti a munkakör sajátos jellegéből adódó kötelező rendelkezésre állás vagy a munkáltató által meghatározott időpontban vagy időszakban történő munkavégzés.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott kötetlen munkarend alkalmazásától a felek munkaszerződésben térhetnek el, a jövőre nézve irányadó megállapodásukkal.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott jogszabály által érintett munkakörben foglalkoztatott vonatkozásában a munkahelyen kívüli felkészüléshez szükséges munkaidőként a teljes munkaidőben foglalkoztatott esetében egy naptári évben munkanaponként átlagosan figyelembe vehető órák számát a munkáltató köteles meghatározni. Részmunkaidőben foglalkoztatott esetében a munkahelyen kívüli felkészüléshez szükséges munkaidőt a teljes és a munkaszerződésben kikötött részmunkaidő arányában kell figyelembe venni. A munkahelyen kívüli felkészülést kiválthatja a munkáltató, ha erre a munkahelyen és munkaidőben lehetőséget biztosít.
(5) Az (1) bekezdésben meghatározott jogszabály által érintett munkakörben foglalkoztatott vonatkozásában a munkáltató az Mt. 122. § (2) bekezdésében foglaltaktól eltérően, a rendes szabadság kiadása során kivételesen, indokolt esetben nem köteles a munkavállalónak az alapszabadsága egynegyedére vonatkozó kérését figyelembe venni, ha az a munkáltató üzemszerű működését súlyosan veszélyeztetné. Erről a munkáltatónak haladéktalanul tájékoztatnia kell a foglalkoztatottat, egyúttal közölnie kell, hogy mikor veheti ki a szabadságát.”
24. § (1) Az Mttv. 136. § (1)-(3) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) Az Alap olyan elkülönített vagyonkezelő- és pénzalap, amelynek feladata a közszolgálati médiaszolgáltatás, a Közszolgálati Közalapítvány, a közösségi médiaszolgáltatások, a közszolgálati médiaszolgáltató szervezeti átalakításának támogatása, a közszolgálati célú műsorszámok gyártása és támogatása, az elsőként filmszínházban bemutatásra szánt filmalkotások és a kortárs zeneművek támogatása, a tulajdonosi joggyakorlása alatt álló állami és saját vagyonának gondos kezelése és gyarapítása, valamint az ezekhez kapcsolódó egyéb tevékenységek támogatása, illetve elvégzése.
(2) Az Alap tulajdonában álló saját, valamint a tulajdonosi joggyakorlása alatt álló állami vagyon ideértve annak hasznosításából és tulajdonjogának átruházásából származó bevételt is - kizárólag törvényben meghatározott célokra használható fel.
(3) Az Alap bevételei különösen: a médiaszolgáltatási díj, a pályázati díj, a műsorszolgáltatási szerződésszegési kötbér és kártérítés, a bírság, a közszolgálati hozzájárulás, a frekvencia díjakból a Hatóság által a 134. § (5) bekezdés alapján az Alaphoz utalt összeg, a lineáris audiovizuális médiaszolgáltatást nyújtó médiaszolgáltatók által a (8) bekezdés alapján befizetett támogatás, a központi költségvetési céltámogatások, a vagyonhasznosításból, annak értékesítéséből, illetve a vállalkozási tevékenységből származó bevételek, a kamatbevételek, továbbá az önkéntes befizetések.”
(2) Az Mttv. 136. § (6) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) Az Alap jogi személy, gazdálkodó szervezet, kezelője a Médiatanács. Az Alap a Műsorszolgáltatási Alap, valamint a Műsorszolgáltatás Támogató és Vagyonkezelő Alap jogutódja.”
25. § Az Mttv. 137. §-a a következő (3a)-(3b) bekezdéssel egészül ki:
„(3a) Az Alap által, a 136. § (1) bekezdésében foglalt feladata alapján folyósított, pályázat útján elnyert, árat közvetlenül befolyásoló támogatás ellenében vállalt kötelezettség az Áfa tv. 13. §-a tekintetében nem minősül szolgáltatásnyújtásnak.
(3b) Az Alap által a 136. § (1) bekezdés alapján pályázat útján elnyert és folyósított támogatásból elkészült műalkotás gyártásához kapcsolódóan igénybevett szolgáltatás, beszerzett termék az Áfa tv. 120. §-a, 123. §-a, illetve 5. számú melléklete tekintetében adóköteles termékértékesítés, szolgáltatásnyújtás érdekében használt terméknek és szolgáltatásnyújtásnak minősül.”
26. § Az Mttv. a következő alcímmel és 137/A-E. §-sal egészül ki:
„Az Alap állami vagyonnal való gazdálkodása
137/A. § (1) Az Alap a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény (a továbbiakban: Nvtv.) 3. § (1) bekezdés 17. pontjában foglaltak szerinti tulajdonosi joggyakorlója mindazon állami vagyonnak - ide értve az államot megillető szerzői és szomszédos jogi vagyoni jogosultságokat is - (rábízott vagyon),
a) amely esetében törvény a tulajdonosi jogok és kötelezettségek gyakorlására az Alapot, illetve korábban valamely jogelődjét jelölte ki, továbbá
b) amely a közszolgálati médiaszolgáltatáshoz, vagy az azt támogató tevékenységhez kapcsolódóan került állami tulajdonba.
(2) Az Alap a közszolgálati médiaszolgáltatás ellátásának érdekében jogosult a Magyar Állam nevében gazdasági társaság alapítására, vagy e célból gazdasági társaságban részesedés szerzésére, valamint abban a tulajdonosi (tagsági, részvényesi) jogok gyakorlására.
(3) A rábízott vagyon elsődleges rendeltetése a közszolgálati médiaszolgáltatás és a hírügynökségi szolgáltatás, mint közfeladat ellátásának elősegítése.
(4) A vagyongazdálkodás elsődleges célja a vagyon hatékony működtetése, állagának védelme, értékének megőrzése, illetve gyarapítása a (3) bekezdésben meghatározott közfeladat ellátásának biztosítása érdekében.
(5) Az Alap a rábízott vagyonához tartozó állami vagyon feletti tulajdonosi joggyakorlására irányuló tevékenysége nem tartozik az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény (a továbbiakban: Vtv.) hatálya alá.
(6) Az Alap az Nvtv. 3. § (1) bekezdés 1. pontja szerinti átlátható szervezetnek minősül.
137/B. § (1) Az Alap rábízott vagyonához tartozó állami vagyon feletti tulajdonosi joggyakorlás során az Nvtv.-ben meghatározott rendelkezéseket a (3)-(9) bekezdésben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Az Alap a rábízott vagyonához tartozó állami vagyont saját maga használhatja, azt hasznosíthatja, vagy - törvény eltérő rendelkezése hiányában - tulajdonjogát átruházhatja (értékesítheti). A hasznosításra, vagy a tulajdonjog átruházásra irányuló szerződést írásba kell foglalni.
(3) Az Nvtv. 11. § (16) bekezdésében meghatározott értékhatár feletti vagyont - törvény eltérő rendelkezése hiányában - hasznosítani, vagy tulajdonjogát átruházni csak nyilvános, kivételesen indokolt esetben zártkörű versenyeztetés útján, a szolgáltatás és ellenszolgáltatás értékarányosságával lehet. Az értékhatár megállapítása során a hasznosítással, értékesítéssel érintett vagyon, vagy vagyonrész, több vagyonelemre vonatkozó jogügylet esetén pedig azok együttes forgalmi értéke az irányadó. Az ingatlanok, továbbá az 5 millió forint egyedi bruttó nyilvántartási értéket meghaladó más vagyonelemek esetén a forgalmi érték meghatározására független szakértői vélemény elkészítése szükséges.
(4) A versenyeztetési kötelezettség a határozott időre kötött hasznosítási szerződések meghosszabbítása esetén is fennáll. A versenyeztetési eljárásban a kiíró valamennyi résztvevő számára egyenlő esélyt köteles biztosítani az ajánlat megtételéhez szükséges információhoz jutás és az alkalmazott versenyfeltételek tekintetében.
(5) Mellőzhető a versenyeztetés, ha a hasznosítás
a) államháztartási körbe tartozó szervezet, köztestület,
b) a Magyar Állam, vagy az Alap, külön-külön, vagy együttes többségi tulajdonosi részesedésével működő szervezet,
c) jogszabályban előírt állami, vagy önkormányzati feladatot ellátó szervezet,
d) közszolgálati médiaszolgáltató,
e) külföldi állam, vagy külföldi helyhatóság javára történik, továbbá
f) ha jogszabály rendelkezései vagy a használat átengedésének egyéb körülményei a lehetséges hasznosító személyének megválasztását olyan jelentős módon vagy mértékben korlátozzák, hogy a versenyeztetésből származó előnyök nem biztosíthatók,
g) ha a határozott időre kötendő szerződés tartama
ga) ingatlan esetében a 180 napot,
gb) archív anyagra vonatkozó szerződés, vagy felhasználási szerződés esetén a 3 évet,
gc) egyéb esetben pedig a 90 napot nem haladja meg, vagy
h) az Alap gyártási kapacitásának, valamint ehhez kapcsolódóan stúdiójának és eszközeinek hasznosítására irányul.
(6) Mellőzhető a versenyeztetés, ha a tulajdonjog átruházására
a) az (5) bekezdés a)-e) pontja alá tartozó szervezet részére, vagy
b) csere útján vagy
c) nemzetközi szerződés végrehajtása érdekében kerül sor, továbbá
d) a vagyon gazdasági társaság részére, nem pénzbeli vagyoni hozzájárulásként történő rendelkezésre bocsátása esetén,
e) a vagyonra vonatkozó érvényes vételi jog gyakorlása esetén,
f) a telekalakításról szóló jogszabály végrehajtása, vagy a telekalakítások végrehajtásához szükséges tulajdoni változásra vonatkozó megállapodás esetén.
(7) Zártkörű pályázat kiírására különösen akkor kerülhet sor, ha a vagyonelem nyilvános pályáztatásának reális, tervezett költségei jelentősen csökkentenék a hasznosításból éves szinten elérhető, vagy az értékesítésből származó bevételt, vagy ha a korábbi nyilvános pályázat eredménytelenül zárult és kizárólag ezen eljárással biztosítható a rábízott állami vagyonnal való hatékony gazdálkodás.
(8) Zártkörű pályázat esetén egyidejűleg, közvetlenül és azonos módon - a pályázati felhívás megküldésével - legalább három egymástól független érdekeltet írásban kell felhívni ajánlattételre.
(9) Az Alap rábízott vagyonára vonatkozóan vételi jogot alapítani csak az értékesítésre vonatkozó jogszabályi előírások betartásával lehet.
(10) Az Nvtv. 11. § (13) bekezdésében meghatározott eseten kívül az Alap a vagyongazdálkodási tevékenysége során ingyenesen biztosítja a rábízott vagyon használatát a közszolgálati médiaszolgáltató számára, továbbá ingyenesen nyújtja az ahhoz kapcsolódó szolgáltatásokat, ideértve a közszolgálati médiaszolgáltató folyamatos működőképességét biztosító szolgáltatásokat is.
(11) A rábízott vagyonba tartozó leselejtezett - ingatlannak nem minősülő - tárgyi eszköz ingyenes átruházása esetén az Nvtv. 13. § (4) bekezdés b) pontjában foglalt beszámolási kötelezettségre vonatkozó rendelkezést nem kell alkalmazni.
137/C. § (1) A rábízott vagyon hasznosítására, tulajdonjogának átruházására irányuló szerződés nem köthető azzal, aki
d) az alábbi bűncselekmények elkövetése miatt büntetett előéletű:
e) gazdálkodó szervezetben vagy gazdasági társaságban vezető tisztség betöltését kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll, illetve akinek tevékenységét a jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló 2001. évi CIV. törvény 5. § (2) bekezdése alapján a bíróság jogerős ítéletében korlátozta;
f) állami vagyon hasznosítására, értékesítésére irányuló korábbi - három évnél nem régebben lezárult - eljárásban hamis adatot szolgáltatott, és ezért az eljárásból kizárták.
(2) A szerződés megkötését megelőzően a szerződő félnek arról, hogy vele szemben nem állnak fenn az (1) bekezdésben meghatározott kizáró okok, írásban, saját kezűleg, vagy - jogi személy esetén - cégszerűen aláírt módon nyilatkoznia kell, ennek hiányában a szerződés nem köthető meg. A valótlan tartalmú nyilatkozat alapján kötött szerződés semmis.
(3) Amennyiben a rábízott vagyon hasznosítására vonatkozó szerződés megkötését követően merül fel az (1) bekezdés szerinti kizáró ok, úgy az Alap jogosult a szerződést azonnali hatállyal felmondani.
137/D. § Az Alap - a Médiatanács előzetes jóváhagyásával - és a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.) megállapodást köthet valamely vagyonelem tulajdonosi joggyakorlásának ingyenes, könyv szerinti értéken történő átadásáról. A megállapodás az állami vagyonért felelős miniszter jóváhagyásával jön létre. Az erre vonatkozó kezdeményezést az Alap és az MNV Zrt. együttesen nyújtja be az állami vagyonért felelős miniszter részére. A megállapodás létrejöttével az érintett vagyon a Vtv. 3. § (1) bekezdése szerinti vagyonnak minősül.
137/E. § (1) Az Alap nyilvántartásában el kell különíteni az Alap saját vagyonának nyilvántartását a rábízott állami vagyon nyilvántartásától. A rábízott vagyont az adott vagyontárgy sajátosságainak megfelelő, az azonosítást lehetővé tevő - a Központi Statisztikai Hivatallal egyeztetett - módon, naturáliában (mennyiségben) és értékben, a keletkezés (aktiválás) időpontját is feltüntetve kell nyilvántartani.
(2) Az (1) bekezdés szerinti értéken való nyilvántartási kötelezettség nem vonatkozik azon vagyonelemre, amelynek értéke természeténél, jellegénél fogva nem állapítható meg, így különösen az archívumokban őrzött szerzői és szomszédos jogi jogosultságokra.
(3) Az Alap a rábízott állami vagyonnal kapcsolatos könyvvezetési és beszámoló készítési kötelezettségének az államháztartás számviteléről szóló rendelet szerint köteles eleget tenni.
(4) A 137/A. § (3) bekezdésében meghatározott közfeladatra tekintettel a nyilvántartásnak a vagyon elsődleges rendeltetése szerinti közfeladat feltüntetését egyedileg nem kell tartalmaznia.”
27. § (1) Az Mttv. 203. § 27. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„27. Közérdekű közlemény: ellenszolgáltatás nélkül közzétételre kerülő, állami vagy önkormányzati feladatot ellátó szervezettől, illetve személytől, valamint állami fenntartású vagy az állam kezelésében lévő intézménytől származó tájékoztatás, amely valamely konkrét közérdekű információt közvetít a nézők vagy hallgatók figyelmének felkeltése céljából, és nem minősül politikai reklámnak.”
(2) Az Mttv. 203. § 31. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„31. Közszolgálati médiaszolgáltatás: a közszolgálati médiaszolgáltató által nyújtott audiovizuális és rádiós médiaszolgáltatás, hírügynökségi szolgáltatás, valamint internetes úton elérhetővé tett médiatartalmak szolgáltatása.”
(3) Az Mttv. 203. § 32. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„32. Közszolgálati médiaszolgáltató: kizárólag - a közszolgálati médiaszolgáltatás céljainak megvalósítására - e törvény 84. § (1) bekezdésében nevesített médiaszolgáltató.”
(4) Az Mttv. 203. § 33. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„33. Közszolgálati médiavagyon: a közszolgálati médiaszolgáltató, jogelődei, valamint az Alap által megrendelt, bármilyen jogcímen készített, adásvétel útján beszerzett, felhasználási szerződéssel vagy egyéb megállapodás útján részben vagy egészben megszerzett, vagy készített filmalkotások és más audiovizuális művek, rádiós műsorszámok, hangfelvételek és a médiaszolgáltatáshoz kapcsolódó egyéb, kulturális értéket képviselő dokumentumok, fényképek szerzői és szomszédos jogai, vagy ezek bármely felhasználási jogai, valamint e műveket tartalmazó fizikai hordozók (például: lemezek, szalagok, kazetták, papíralapú dokumentumok, kották), továbbá a jelmezek, kellékek, díszletek és egyéb szerzői művek, amennyiben a művel kapcsolatos szerzői és szomszédos jogok a törvény hatálybalépését megelőzően a közszolgálati médiaszolgáltató jogelődei valamelyikét vagy a törvény hatálybalépését követően az Alapot illetik meg vagy illették meg, valamint amelyekre vonatkozóan e törvény hatálybalépését követően a közszolgálati médiaszolgáltató jogelődei szereztek, vagy maga a közszolgálati médiaszolgáltató szerez jogot.”
(5) Az Mttv. 206. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Felhatalmazást kap a foglalkoztatásért felelős miniszter, hogy a 108/B. § (1) bekezdése szerinti munkaköröket rendeletben állapítsa meg.”
28. § Az Mttv. 212. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A Kódex rendelkezéseit 2015. szeptember 30-ig módosítani kell a közszolgálati médiaszolgáltatásra és a médiapiacra vonatkozó egyes törvények módosításáról szóló 2014. évi CVII. törvényben foglaltakkal összhangban. E módosításra a Kódex elfogadásának szabályait - 95. § (2) bekezdés - kell alkalmazni.”
29. § Az Mttv. „A közszolgálati médiaszolgáltatókra vonatkozó átmeneti szabályok” alcíme a következő 215/A-C. §-sal egészül ki:
„215/A. § (1) A Közszolgálati Közalapítvány tulajdonában álló Magyar Rádió Zártkörűen Működő Nonprofit Részvénytársaság, Magyar Televízió Zártkörűen Működő Nonprofit Részvénytársaság és a Magyar Távirati Iroda Zártkörűen Működő Nonprofit Részvénytársaság, mint közszolgálati médiaszolgáltatók a Duna Televízió Zártkörűen Működő Nonprofit Részvénytársasággal történő egyesüléssel megszűnnek. Az egyesülés végrehajtásához szükséges tulajdonosi döntéseket - az Mttv. 91. § b) pontjában foglaltaktól eltérően - a Közalapítvány jogosult és köteles legkésőbb 2015. március 31-ig meghozni. Az Országgyűlés köteles az egyesüléssel összefüggésben a Közszolgálati Közalapítvány alapító okiratát módosítani. A Duna Televízió Zártkörűen Működő Nonprofit Részvénytársaság neve az egyesülést követően Duna Médiaszolgáltató Nonprofit Zártkörű Részvénytársaságra módosul.
(2) A Közszolgálati Közalapítvány az egyesülésről egy ülésen határoz. Az egyesülés cégjegyzékbe történő bejegyzése érdekében szükséges további intézkedéseket a Duna Televízió Zárkörűen Működő Nonprofit Részvénytársaság a Közszolgálati Közalapítvánnyal, az Alappal és az egyesüléssel érintett további társaságokkal együttműködésben köteles megtenni annak érdekében, hogy az átalakulás időpontja 2015. július 1. napjával következzen be.
(3) A közszolgálati médiaszolgáltató részvénytársaságok egyesülése vonatkozásában a Polgári törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.), az egyes jogi személyek átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról szóló 2013. évi CLXXVI. törvény (a továbbiakban: Átv.) és a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény (a továbbiakban: Ctv.) az alábbi eltérésekkel alkalmazandó:
a) az Átv. 9. §-ában, 10. § (2)-(4) bekezdésében és 14. § (5) bekezdésében, a Ptk. 3:40. §-ában, valamint a Ctv. 57. § (1a) és (5) bekezdésében és 1. Melléklet III. 5. pontjában foglalt szabályok nem alkalmazandók;
b) a Ptk. 3:36. § (4) bekezdése akként alkalmazandó, hogy nincs helye a határozat végrehajtása felfüggesztésének;
c) a Ctv. 57. § (1) bekezdése akként alkalmazandó, hogy a kérelem elbírálására nyitva álló határidő tíz munkanap.
215/B. § (1) A közszolgálati médiaszolgáltató vagyona - a funkcionális feladathoz kötődő vagyon kivételével - a jelen törvény alapján ellenérték nélkül az állam tulajdonába és az Alap tulajdonosi joggyakorlása alá kerül. A tulajdonjog átadásáról, valamint az azzal kapcsolatos további feladatok végrehajtásáról a beolvadást követően létrejött Duna Médiaszolgáltató Zrt. és az Alap átadás-átvételi megállapodást köt, amelyben megállapodnak az átvett vagyonhoz kapcsolódó jogviszonyokból eredő jogok és kötelezettségek átruházásában is. Az átruházás folytán bekövetkező alanyváltozás nem érinti a szerződő felek eredeti jogait és kötelezettségeit. Erre tekintettel a szerződéses jogviszonyokban megvalósuló alanyváltozás tekintetében a közbeszerzésekről szóló törvény szerződésmódosításra vonatkozó szabályai nem alkalmazandók. A közszolgálati médiaszolgáltató és jogelődei által ajánlatkérőként e törvény hatálybalépése előtt megindított, és még folyamatban lévő közbeszerzési eljárásokban az ajánlatkérőt megillető jogok és őt terhelő kötelezettségek - a közszolgálati médiaszolgáltató erre irányuló nyilatkozatával - átszállnak az Alapra.
(2) Az (1) bekezdés tekintetében funkcionális feladathoz kötődő vagyonnak minősül a közszolgálati médiaszolgáltató belső munkamegosztása során kialakított szervezeti egységek által ellátott társasági működést, azaz az intézmény-fenntartási, illetve belső igazgatási feladatok ellátását szolgáló vagyon, így különösen a humánerőforrás gazdálkodási, költségvetés gazdálkodási, pénzügyi, jogi, kommunikációs ellenőrzési, koordinációs, továbbá a saját szervi működést szolgáló informatikai feladatok tárgyi, műszaki feltételeit szolgáló vagyon. Ezen vagyon pontos körének meghatározására közszolgálati médiaszolgáltató javaslata alapján a Közalapítvány jogosult és köteles.
(3) Az érintett vagyon tulajdonjoga a jelen törvény alapján, a megállapodás létrejöttének napján száll át a magyar államra. A vagyonátadás illetékmentes. Az állam részére térítés nélkül átadott eszközöknek a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény szerinti bekerülési értéke megfelel az eszközöknek az átadás időpontjában a közszolgálati médiaszolgáltató által vezetett könyv szerinti értékének.
(4) A közszolgálati médiaszolgáltatásra és a médiapiacra vonatkozó egyes törvények módosításáról szóló 2014. évi CVII. törvény hatálybalépését megelőzően keletkezett követelések vonatkozásában - a törvény hatálybalépését követő 3 éven belül megindult felszámolási eljárásban - az átvett vagyon erejéig az Alap kezesként felel.
215/C. § A közszolgálati médiaszolgáltató és az Alap érintett munkavállalóinak munkaszerződéseit módosítani kell annak érdekében, hogy megfeleljenek a 108/B. §-ban foglalt előírásoknak. A módosításra irányuló tárgyalásokat 2015. március 31-ig le kell zárni. Amennyiben a felek a munkaszerződések módosítása tárgyában ezen időpontig nem tudnak megállapodni, akkor a munkaszerződésekre 2015. április 1. napjától megfelelően alkalmazni kell a 108/B. §-ban foglaltakat.”
30. § Az Mttv. 74. § (1) bekezdésében, a 94. § (2) bekezdés a) pontjában, a 97. § (6) és (7) bekezdésében, a Harmadik Rész IV. Fejezete címében, az „A közszolgálati médiaszolgáltatók vezetőire vonatkozó összeférhetetlenségi szabályok” alcím címében, a 106. § (6) és (7) bekezdésében, a 181. § (1) bekezdésében és a 182. § u) pontjában a „közszolgálati médiaszolgáltatók” szövegrész helyébe a „közszolgálati médiaszolgáltató” szöveg, a 95. § (2) bekezdésében a „közszolgálati médiaszolgáltatók vezérigazgatóinak” szövegrész helyébe a „közszolgálati médiaszolgáltató vezérigazgatójának” szöveg, a 95. § (3) bekezdésében a „közszolgálati médiaszolgáltatók vezérigazgatója” szövegrész helyébe a „közszolgálati médiaszolgáltató vezérigazgatója” szöveg, a 92. § (1) bekezdésében az „az érintett közszolgálati médiaszolgáltató” szövegrész helyébe az „a közszolgálati médiaszolgáltató” szöveg, a 97. § (14) bekezdésben a „közszolgálati médiaszolgáltató” szövegrész helyébe az „a közszolgálati médiaszolgáltató” szöveg lép.
31. § Hatályát veszti az Mttv. 36. § (6) bekezdése, 73. § (5) bekezdése, valamint a 136. § (17) bekezdése.
32. § A közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 120. §-a a következő p) ponttal egészül ki:
„p) a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap és a Duna Médiaszolgáltató Zártkörűen Működő Nonprofit Részvénytársaság által a médiatartalmak elkészítéséhez szükséges technikai eszközök és szolgáltatások beszerzésére.”
33. § (1) Ez a törvény - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - 2015. január 1-jén lép hatályba.
(2) Az 1. §, az 5-12. §, a 17-22. §, a 27. § (2)-(3) bekezdése, a 28. § és a 30. § 2015. július 1-jén lép hatályba.
34. § E törvény 2-31. §-a az Alaptörvény IX. cikk (6) bekezdése, 23. cikke és 38. cikk (1) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.


text:
Kartell a holland sörpiacon - 198 millió eurós bírság a Heinekennek - Az Európai Bíróság ítéletével helybenhagyta a büntetést | hírek | Jogi Fórum
Kartell a holland sörpiacon - 198 millió eurós bírság a Heinekennek - Az Európai Bíróság ítéletével helybenhagyta a büntetést
2012.12.21. Jogi Fórum / Európai Unió Bírósága
A Bíróság helyben hagyja a holland sörpiacon fennálló kartellban való részvételéért a Heineken NV-vel szemben kiszabott 198 millió eurós és a Bavaria NV-vel szemben kiszabott 20,71 millió eurós bírságot - áll az Európai Unió Bíróságának ítéletében.
A C-445/11. sz., Bavaria NV kontra Bizottság, valamint a C-452/11. P. sz., Heineken Nederland BV és társai ügyekben hozott ítéletek
A Bizottság 2007. április 18-i határozatával1 összesen több mint 273 millió euró összegű bírságot szabott ki több holland söripari vállalkozással, így többek között a Heineken NV-vel és leányvállalatával, a Heineken Nederland BV-vel, valamint a Bavaria NV-vel szemben a holland sörpiacon 1996. február 27. és 1999. november 3. közötti időszakban fennálló kartellban való részvételükért.
E piacon a söripari vállalkozások a végső fogyasztókhoz két forgalmazási csatornán keresztül juttatják el termékeiket: egyrészt a horecaláncban, vagyis létesítményeken (hoteleken, éttermeken, kávézókon) keresztül történő forgalmazás révén, amelyen belül a fogyasztás a helyszínen történik, másrészt a szupermarketek, valamint bort és tömény alkoholt árusító üzleteken keresztül történő „food” láncban történő forgalmazás révén, amely esetben a sörvásárlás otthoni fogyasztási célokat szolgál.
A Bizottság által megállapított jogsértés a hollandiai sörárak és áremelések – mind a horecaágazatban, mind az otthoni fogyasztási célú eladások ágazatában történő – összehangolásából, ideértve a saját márkanéven forgalmazott söröket is, illetve a hollandiai horecaágazatban az egyéni ügyfeleknek nyújtott egyéb kereskedelmi feltételek alkalmankénti összehangolásából állt.
A Bizottság a Heineken NV-vel és leányvállalatával szemben egyetemlegesen 219,28 millió euró, a Bavaria NV vonatkozásában 22,85 millió euró összegű bírságot szabott ki.
Ezt követően e társaságok a bizottsági határozat megsemmisítése, valamint a velük szemben kiszabott bírság csökkentése iránti kérelmükkel a Törvényszékhez fordultak.
A Törvényszék a 2011 júniusában hozott ítéleteivel2 megállapította egyrészt, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy a jogsértés – a horecaágazat egyéni ügyfeleinek nyújtott árak összehangolásán kívül – egyéb kereskedelmi feltételek alkalmankénti összehangolásából állt volna. Másrészt a Törvényszék a bírságok tekintetében úgy ítélte meg, hogy a bírságnak a Bizottság által már csökkentett összegét további 5% kal kell csökkenteni annak érdekében, hogy az érintett társaságok jogainak az eljárás túlzott időtartama miatti sérelme megfelelően orvoslásra kerüljön.
Következésképpen a Törvényszék a Heineken NV-vel és leányvállalatával szemben eredetileg kiszabott 219,28 millió eurós bírság összegét 198 millió euróra csökkentette. A Bavariával szemben eredetileg kiszabott 22,85 millió eurós bírság összegét pedig 20,71 millió euróra csökkentette.
E társaságok fellebbezést terjesztettek a Bíróság elé, amely a mai napon hozott ítéleteivel elutasítja az összes felhozott kifogást.
Így különösen, a Bíróság úgy ítéli meg, hogy a Törvényszék nem sértette meg az egyenlő bánásmód elvét annak megállapításával, hogy a bizottsági határozat tárgyát képező kartellre vonatkozó helyzet nem hasonlítható össze a Bizottságnak a belgiumi söripari ágazatra vonatkozóan korábban hozott határozatban meghatározott helyzettel. A különböző jogsértésekre vonatkozó két határozat címzettjeivel szemben kiszabott bírságok közvetlen összehasonlítása azzal a veszéllyel jár, hogy a bírság kiszámításának különböző szakaszait megfosztja az általuk betöltött sajátos funkciójuktól, ugyanis a bírságok végleges összege minden egyes kartell sajátos körülményeit tükrözi.
A Bíróság továbbá úgy ítéli meg, hogy e társaságok gondos ügyintézéshez és védelemhez való joga nem sérült azáltal, hogy a Bizottság megtagadta az eljárás valamely másik fele által a kifogásközléshez fűzött észrevételekhez való hozzáférést.
Végül a Bíróság elutasítja a Heineken által hivatkozott azon érvet, miszerint a Törvényszéknek előzetesen egy, az ugyanezen kartellhez kapcsolódó másik ügyben3 kellett volna határoznia – amelyben a Törvényszék azt állapította meg, hogy a Koninklijke Grolsch söripari vállalkozás nem vett részt a szóban forgó kartellben –, még mielőtt ítéletet hozott volna a jelen ügyekben. E tekintetben a Bíróság hangsúlyozza, hogy az a tény, hogy a jogsértést nem a Koninklijke Grolschnak, hanem azt a leányvállalatának (vagyis a Grolsche Bierbrouwerij Nederland BV-nek) kellett betudni, a Heineken által elkövetett jogsértés tekintetében irreleváns.
1Az EK 81. cikk alkalmazására vonatkozó eljárásban 2007. április 18 án hozott C (2007) 1697 bizottsági határozat (COMP/B/37.766 – „holland sörpiac” ügy) (HL 2008. C 122., 1. o.).
2A Törvényszéknek a T-240/07. sz., Heineken Netherland BV és Heineken kontra Bizottság ügyben 2010. június 16-án hozott ítélete és a T-235/07. sz., Bavaria BV kontra Bizottság ügyben 2011. június 16-án hozott ítélete.
3A Törvényszék T-234/07. sz., Koninklijke Grolsch kontra Bizottság ügyben 2011. szeptember 15-én hozott ítélete.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság