text:
III/00665/2015
. III/00665/2015
Első irat érkezett: 03/02/2015
Az ügy tárgya: Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény, illetve Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Közgyűlésének a közösségi együttélés alapvető szabályairól, valamint ezek elmulasztásának jogkövetkezményeiről szóló 4/2013. (II. 05.) önkormányzati rendelete egyes rendelkezései elleni bírói indítvány (választási plakát elhelyezése)
Az indítványozó bíró - az Abtv 25. § (1) bekezdése alapján, az eljárás felfüggesztése mellett - kezdeményezte a 2011. évi CLXXXIX. törvény (Mötv.) 8. § (1) bekezdés b) pontjának "és betartani" szövegrésze, a 8. § (2) bekezdésének "elmulasztásuk jogkövetkezményeit" szövegrésze, valamint a 143. § (4) bekezdés d) pontjának "valamint ezek elmulasztásának jogkövetkezményeit" szövegrésze, valamint a közösségi együttélés alapvető szabályairól, valamint ezek elmulasztásának jogkövetkezményeiről szóló 4/2013. (02. 05.) Kgy. rendelet (Ör.) alaptörvényellenességének megállapítását és általános, valamint a folyamatban lévő konkrét ügyekben való alkalmazásuk kizárását.
A felperesi párt érdekében az önkormányzati választásákat megelőzően plakátot helyeztek el Hódmezővásárhely egy fedett buszmegállójában a tulajdonos önkormányzat hozzájárulása, engedélye nélkül. Az alperes szerint a felperes ezzel megsértette az Ör. és a Ve. vonatkozó szabályait. Ezen jogszabálysértés miatt a felperssel szemben hivatalból közigazgatási eljárás indult, amelyet követően határozatban kötelezték a felperest közigazgatási bírság megfizetésére, aki azonban a határozattal szemben közigazgatási határozat felülvizsgálata iránti keresetet terjesztett elő a Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság előtt.
Az eljáró bíró indítványában hivatkozik a Mötv. 8. § (1) bekezdés b) pontjára, 8. § (2) bekezdésre, valamint a 143. § (4) bekezdésre, amelyek anélkül adnak rendeletalkotási felhatalmazást az önkormányzatnak, hogy azok pontos terjedelmét, kereteit törvény szabályozná, ezért azok - véleménye szerint - sértik az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésében biztosított jogbiztonság és normavilágosság követelményét és a 32. cikk (1) bekezdés a) pontjában, valamint a 32. cikk (2) és (3) bekezdésekben biztosított jogokat (helyi önkormányzatok rendeletalkotási joga)..
Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 8. § (1) bekezdés b) pont "és betartani" szövegrésze 8. § (2) bekezdés "elmulasztásuk jogkövetkezményeit" szövegrésze 143. § (4) bekezdés d) pont "valamint ezek elmulasztásának jogkövetkezményeit" szövegrésze
Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Önkormányzat képviselőtestületének a közösségi együttélés alapvető szabályairól
valamint ezek elmulasztásának jogkövetkezményeiről szóló 4/2013. (II. 05.) önkormányzati rendelete
III_665_0_2015_inditvany_anonim.pdf
A határozat száma: 3117/2015. (VII. 2.) AB végzés
Az ABH 2015 tárgymutatója: bírói kezdeményezés elbírálásának feltételei
3117_2015_végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 8. § (1) bekezdés b) pontjának „és betartatni” szövegrésze, 8. § (2) bekezdésének „elmulasztásuk jogkövetkezményeit” szövegrésze, 143. § (4) bekezdés d) pontjának „valamint ezek elmulasztásának jogkövetkezményeit” szövegrésze, továbbá Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Közgyűlésének a közösségi együttélés alapvető szabályairól, valamint ezek elmulasztásának jogkövetkezményeiről szóló 4/2013. (02. 05.) Kgy. rendelete alaptörvény-ellenességének megállapítására, megsemmisítésére és a jogszabályok alkalmazásának kizárására irányuló bírói kezdeményezést visszautasítja.
[1]	1. A Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság az előtte 7.K.27.870/2014. szám alatt folyamatban lévő, közigazgatási határozat felülvizsgálatára indított per tárgyalását felfüggesztette és az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés b) pontja, valamint az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 25. § (1) bekezdése alapján bírói kezdeményezéssel fordult az Alkotmánybírósághoz. Az indítványozó bíró a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (a továbbiakban: Mötv.) 8. § (1) bekezdés b) pontjának „és betartatni” szövegrésze, 8. § (2) bekezdésének „elmulasztásuk jogkövetkezményeit” szövegrésze, 143. § (4) bekezdés d) pontjának „valamint ezek elmulasztásának jogkövetkezményeit” szövegrésze, továbbá Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Közgyűlésének a közösségi együttélés alapvető szabályairól, valamint ezek elmulasztásának jogkövetkezményeiről szóló 4/2013. (02. 05.) Kgy. rendelete (a továbbiakban: Ör.) alaptörvény-ellenességének megállapítását, megsemmisítését, valamint a jogszabályi rendelkezések általános, és a bíróság előtt K.27.902/2014.–K.27.837/2014. számon folyamatban lévő ügyekben (összesen 66 ügyben) történő alkalmazási tilalmának kimondását kérte az Alkotmánybíróságtól.
[2]	1.1. Az alapul fekvő ügyben, a felek által nem vitatott tényállás szerint a felperesi párt érdekében a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választását megelőzően, a választási kampányidőszakban választási plakátot helyeztek el Hódmezővásárhelyen, egy fedett buszmegállóban, a tulajdonos önkormányzat hozzájárulása, engedélye nélkül. Ezzel – az alperes szerint – a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 144. § (4) bekezdésére is figyelemmel, a felperes megsértette az Ör. 16. §-a szerinti, a közösségi együttélés alapvető szabályát. A jogszabálysértés miatt a felperessel szemben hivatalból közigazgatási eljárás indult, melynek során Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Címzetes Főjegyzője 2014. november 12. napján kelt A-133-11066-3/2014. számú határozatával a felperest az Ör. 16 §-ának megsértése, választási plakát engedély nélküli elhelyezése miatt 3 000 Ft közigazgatási bírság megfizetésére kötelezte. A felperes a határozattal szemben közigazgatási határozat felülvizsgálata iránti keresetet terjesztett elő, melyben kérte annak hatályon kívül helyezését. A felperes a keresete indokolásában hivatkozott arra, hogy az Mötv. 8. § (1) bekezdés b) pontja, (2) bekezdése, 143. § (4) bekezdés d) pontja alaptörvény-ellenes és a felhatalmazó törvényi rendelkezés alaptörvény-ellenessége miatt az Ör. egésze is alaptörvény-ellenes.
[3]	Az eljáró bíróság egyrészt egyedi normakontroll eljárást kezdeményezett az Alkotmánybíróságnál, másrészt a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 48. § (3) bekezdése alapján az önkormányzati rendelet felülvizsgálatára irányuló nemperes eljárást kezdeményezett a Kúria Önkormányzati Tanácsánál.
[4]	1.2. Az indítványozó bíró hivatkozott arra, hogy Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Közgyűlése az Mötv. korábban hatályban volt 51. § (4) bekezdése, valamint 143. § (4) bekezdés pontja alapján – az azóta hatályon kívül helyezett – 23/2012. (05. 05.) Kgy. rendeletében szabályozta a tiltott, közösségellenes magatartásokat. A rendelet 17. §-a a hatályos Ör. 16. §-ával egyezően szabályozta a választási plakátok elhelyezésével kapcsolatos tiltott, közösségellenes magatartásokat.
[5]	Az indítványozó bíró az Mötv. indítványban megjelölt rendelkezései alaptörvény-ellenességét több okból is állította. Rámutatott arra, hogy az Mötv. hivatkozott rendelkezései – az azokat hatályba léptető törvény indokolása alapján – arra adnak felhatalmazást az önkormányzatoknak, hogy a képviselő-testület – széleskörű társadalmi támogatottsággal – a legalapvetőbb szabályokat rendeletbe foglalja és megszegésüket – szigorúan alkotmányos keretek között – szankcionálja. Az Mötv. megjelölt rendelkezései – álláspontja szerint – nem felelnek meg az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésében foglalt jogállamiság, ezen belül a jogbiztonság követelményének. Több, korábbi alkotmánybírósági határozatra hivatkozva kiemelte, hogy „a jogállamiságnak számos összetevője van, a jogállamiság elvéből folyó egyik legfontosabb alapkövetelmény ugyanakkor éppen a közhatalom, a közigazgatás törvény alá rendeltsége: a közhatalommal rendelkező szervek a jog által megállapított működési rendben, a polgárok számára megismerhető és kiszámítható módon szabályozott korlátok között fejtik ki tevékenységüket. [… A] jogbiztonság követelménye magában foglalja azt, hogy ha törvény valamely alkotmányos, illetőleg törvényben szabályozott jog korlátozására ad jogalkotási felhatalmazást valamely közigazgatási szervnek, a törvénynek meg kell határoznia a jogalkotási hatáskör terjedelmét, annak korlátait is. Ezzel összhangban az Alkotmánybíróság azt is megállapította, hogy a jogállamiság követelményével összeegyeztethetetlen, alkotmányellenes helyzet áll elő azáltal, hogy az önkormányzat képviselőtestülete a szükséges jogi szabályozás hiányában, jogi kötöttségek nélkül, szabad belátása szerint korlátozhat alapjogot.”
[6]	Az indítványozó álláspontja szerint az Mötv. indítványban megjelölt rendelkezései – az Alkotmánybíróság 38/2012. (XI. 14.) AB határozatában alaptörvény-ellenesnek talált és megsemmisített Mötv. korábbi 51. § (4) bekezdésében, illetve a 143. § (4) bekezdés e) pontjában foglalt felhatalmazó szabályokkal megegyező módon – „nem tartalmazzák a felhatalmazás alkotmányos kereteit: nem írnak elő sem e közösségi együttélési szabályok meghatározásával, sem pedig a jogkövetkezmények alkalmazásával, vagy éppen az eljárásrenddel kapcsolatban keretszabályokat, így az egyéni jogok védelmét biztosító garanciákat, a helyi rendszabályok kialakítását lényegében az önkormányzatok szabad mérlegelésére bízza.”
[7]	Az indítványozó rámutatott arra, hogy bár az Alaptörvény 32. cikke eredeti jogalkotási jogkörrel is felruházza a helyi önkormányzatokat, jogellenes magatartás jogkövetkezményeként büntetés, szankció megállapítása, amely állami kényszer alkalmazására ad lehetőséget, nem tartozik ebbe a körbe, ilyen szabályokat az önkormányzat csak törvény felhatalmazása alapján, annak keretei között alkothat. Az ilyen jogalkotás csak a törvényben előírt anyagi garanciák és egyértelmű felhatalmazás mellett áll összhangban az Alaptörvény B) cikkének (1) bekezdéséből folyó jogállami követelményekkel. Összegezve: az indítványozó bíró álláspontja szerint az Mötv. 8. § (1) bekezdés b) pontja, 8. § (2) bekezdése és a 143. § (4) bekezdés d) pontja a töretlen alkotmánybírósági gyakorlat által felállított jogállami követelményekkel nem egyeztethető össze, alaptörvény-ellenes, sérti az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésében szabályozott jogállamiságból folyó jogbiztonság, valamint a közigazgatás törvény alá rendeltségének követelményét. Az alaptörvény-ellenes törvényi felhatalmazó rendelkezésen alapuló Ör. egésze is alaptörvény-ellenes az Alaptörvény 32. cikk (2) bekezdése alapján. A bíróság ezért indítványozta a hivatkozott jogszabályi rendelkezések megsemmisítését és alkalmazási tilalom kimondását. A bíróság az Ör., vagy annak valamely rendelkezése alaptörvény-ellenességének alátámasztására – az Alkotmánybíróság előtti eljárás vonatkozásában – más indokokat nem jelölt meg.
[8]	2. Az Alkotmánybíróság először azt vizsgálta meg, hogy a bírói kezdeményezés megfelel-e az Alaptörvényben és az Abtv.-ben előírt feltételeknek, érdemi elbírálásra alkalmas-e. Az Alkotmánybíróság a 3058/2015. (III. 31.) AB végzésében (a továbbiakban: ABv.) összefoglalta az indítványok érdemi elbírálhatóságának feltételeit. A bírói kezdeményezésekkel kapcsolatban az alábbi, a jelen ügy szempontjából releváns megállapításokat tette: az Alaptörvény „24. cikk (2) bekezdésének felsorolás[á]ban b) pont alatt szerepel az egyedi ügyben alkalmazandó jogszabály és az Alaptörvény összhangjának vizsgálata iránti bírói kezdeményezés. Az Abtv. 25. §-a önálló címként – »Bírói kezdeményezés egyedi normakontroll eljárás iránt« – meghatározza az ügytípusra vonatkozó különös szabályokat, amelyeket az Abtv. 51–52. §-ai az indítványra vonatkozó további formai és tartalmi feltételekkel egészítenek ki. […] Az Abtv. 25. §-ának (1) bekezdése értelmében a bíró akkor fordulhat az Alkotmánybírósághoz, ha az előtte folyamatban levő egyedi ügy elbírálása során olyan jogszabályt kell alkalmaznia, amelynek alaptörvény-ellenességét észleli, vagy amelynek alaptörvény-ellenességét az Alkotmánybíróság már megállapította. […] Az Alkotmánybíróság korábban más összefüggésben, a támadható jogszabály vonatkozásában kifejtette, hogy az »Abtv. nem teszi lehetővé a bíró számára, hogy utólagos absztrakt normakontrollt kezdeményezzen, a bírói kezdeményezés nem actio popularis« {3193/2014. (VII. 15.) AB végzés, Indokolás [5]}. […] Az Alkotmánybíróság több határozatában értelmezte az indítványok további formai és tartalmi feltételeit (conditiones speciales ratione materiae). A kérelem az Abtv. 52. §-ának (1) bekezdésében megkövetelt határozottságnak (applicatio certa) akkor felel meg, ha az (1b) bekezdésben felsorolt feltételeknek eleget tesz, így pontosan és egyértelműen megjelöli az indítvány indokait, az indítvány által támadott jogszabályt vagy jogszabályi rendelkezést, az Alaptörvény vagy nemzetközi szerződés megsértett rendelkezését. Az indítványnak indokolnia kell továbbá, hogy a sérelmezett jogszabály vagy jogszabályi rendelkezés miért ellentétes az Alaptörvény megjelölt rendelkezésével vagy a nemzetközi szerződéssel […]. Az Alkotmánybíróság rámutatott, hogy »az eljáró bíró tehát csak azon jogszabály, illetve jogszabályi rendelkezés alaptörvény-ellenességének megállapítására tehet indítványt, melyet a konkrét ügy elbírálása során kifejezetten alkalmaznia kell(ene). Ebből következően alapvető feltétel a támadott norma és a folyamatban lévő egyedi ügy közötti közvetlen összefüggés. Amennyiben a bírói kezdeményezés olyan jogszabályt vagy jogszabályi rendelkezést támad meg az Alkotmánybíróság előtt, mely az előtte folyamatban lévő (az Alkotmánybírósághoz fordulás miatt felfüggesztésre került) üggyel nem áll összefüggésben, annak elbírálása során nyilvánvalóan nem kerül alkalmazásra, akkor érdemi alkotmányossági vizsgálatnak nincs helye [...] A bírói kezdeményezés mint normakontroll ’egyedi vagy konkrét’ jellege az absztrakt utólagos normakontrollhoz képest annyiban szűkebb, hogy az indítványozó bíró csak az ügyben alkalmazott jogszabályt támadhatja meg és részletesen meg kell indokolnia, hogy valóban kell azt az adott ügyben alkalmaznia. Csak ezzel biztosítható ugyanis a kezdeményezés egyedi – konkrét – normakontroll jellege« {3193/2014. (VII. 15.) AB végzés, Indokolás [5]–[7]}.” {ABv., Indokolás [15]–[16], [18], [19], [22]}
[9]	3. Jelen ügyben az indítványozó bíró egyrészt az Mötv. azon rendelkezéseinek az alkotmányossági felülvizsgálatát kérte, amelyek rendeletalkotásra hatalmazzák fel az önkormányzatokat a közösségi együttélés alapvető szabályainak meghatározására (és a megsértésük esetére szankciók megállapítására), másrészt pedig az Ör. egészének az alaptörvény-ellenessége megállapítását indítványozta a megfelelő, alkotmányos felhatalmazás hiánya miatt. A bírói kezdeményezésből egyértelműen megállapítható, hogy az Mötv. hivatkozott rendelkezéseit a bírónak nyilvánvalóan nem kell alkalmaznia az előtte folyamatban lévő, közigazgatási határozatok felülvizsgálatára irányuló ügyekben, így ezek alaptörvény-ellenességének vizsgálatát és megsemmisítését az Alaptörvény 24. cikk b) pontja és Abtv. 25. § (1) bekezdése alapján nem kérheti.
[10]	Az indítványozó bíró az Ör. egésze – és nemcsak az általa alkalmazandó Ör. 16. §-a – alaptörvény-ellenességének a megállapítását és megsemmisítését kérte, éspedig kifejezetten csak a felhatalmazó jogszabály – az Mötv. – alaptörvény-ellenességével összefüggésben. Nem tartalmazott tehát semmilyen további, önálló alkotmányossági indokolást az Ör. alaptörvény-ellenessége vonatkozásában. Az Ör.-re vonatkozó indítványi elem így nem felel meg az Alaptörvény 24. cikk b) pontjában és az Abtv. 25. § (1) bekezdésében megfogalmazott azon feltételnek, hogy a bíró az általa alkalmazandó jogszabályi rendelkezés alaptörvény-ellenességének a vizsgálatát kérheti, hiszen az Ör. egészét, amely 14 különböző tiltott, közösségellenes magatartást határoz meg, a konkrét (a bíróság által felfüggesztett) perben nyilvánvalóan nem kell a bíróságnak alkalmaznia.
[11]	Az Alkotmánybíróság mindezek alapján megállapította, hogy a bírói kezdeményezés nem felel meg az Alaptörvény 24. cikk b) pontjában, az Abtv. 25. § (1) bekezdésében, valamint 52. § (1) bekezdés (1b) bekezdés e) pontjában foglalt feltételeknek, ezért azt az Abtv. 64. § d) pontja alapján visszautasította.
. 03/02/2015
. 3117/2015. (VII. 2.)

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság


text:
Nemzetközi jog blog - hírek, elemzések: Ítéletek a Zsanett ügyben
Ítéletek a Zsanett ügyben
Korábban posztoltam a nagy port kavar Zsanett ügyről: beszámoltam az előzményekről és az ítélethirdetésről, valamint megosztottam az eljáró rendőrökkel szemben szolgálatban kötelességszegés/hivatali/visszaélés ügyében született ítéleteket.
Nemrég felkerültek a birosag.hu-ra a pótmagánvádas ügyben hozott döntések is.
Az 52 oldalas elsőfokú ítéletből itt olvashatók először részletek (Fővárosi Bíróság 10.B. 263/2008/66. szám, 2010. március 8):
Pmv = pótmagánvádló
Sz= szakértő
44-45. o: „Ebből következik, hogy 4 perc 56 másodpercbe bele kellene férnie annak, hogy Pmv átszáll a rendőrautóba, elviszik az ismeretlen helyre, ott kiszállnak a rendőrautóból, az általa elmondott módon megerőszakolják, visszaszállnak a rendőrautóba és a Nemzeti Múzeum előtt parkoló gépjárművéhez visszaszállítják. A 6 perc 9 másodpercbe pedig a fentieken felül még annak is bele kellene férnie, hogy a Nemzeti Múzeum előtti buszmegállóból a Lehel térig mennek. A bíróság - mivel Pmv nem tudta elmondani, hogy hová vitték - a bizonyítási kísérlet során az adott helyszín figyelembevétele mellett (egyirányú utcák) a lehető legrövidebb utat bejárva, két háztömböt megkerülve és a Kálvin térnél szabályosan visszafordulva lemérte, hogy a buszmegállóba mennyi idő alatt lehet visszaérni, majd onnan a Lehel térig és a Duna Plaza-ig eljutni. Mivel a bizonyítási kísérletet hasonlóan kora reggeli időpontban, 5 óra körül, ráadásul hétvégén, a hétköznapihoz képest kisebb forgalom mellett végezte a bíróság, bizonyosan állítható, hogy a tényállásbeli napon sem lehetett hasonló utat a mérttől lényegesen rövidebb idő alatt teljesíteni, ezért a bizonyítási kísérlet eredménye releváns bizonyítékként értékelhető.
A bizonyítási kísérlet szerint a buszmegállóból a legrövidebb úton a buszmegállóhoz visszatérve 6 perc 05 másodpercre van szükség, onnan a Lehel térig az út további 4 perc 18 másodpercig tart. A 6 perc 05 másodperc lényegesen több, mint az a 4 perc 56 másodperc, ami a vádlottak rendelkezésére állt ahhoz, hogy Pmvet elvigyék a buszmegállóból majd oda visszaszállítsák, illetve az össz-idő, azaz 10 perc 23 másodperc lényegesen hosszabb, mint az a 6 perc 9 másodperc, ami alatt a fenti úton kívül még a Lehel térig is el kellett volna jutniuk. És ebbe a mért - lehető legrövidebb - időbe természetesen a bíróság még nem számolta bele azt az időt, amit az Pmv által mondott erőszak helyszínén eltöltöttek. Ebből következően bebizonyosodott, hogy az igazoltatás során Pmvet a vádlottak akarata ellenére nem szállították el, ezért értelemszerűen azon a helyen nem erőszakoskodtak vele, majd nem is szállították vissza a buszmegállóba a rendőrautóval”.
47-49. oldal: „Az ügyben eljárt két pszichológus szakértő, dr. SZ1 és SZ3 véleményét összevetve megállapítható, hogy a két szakértő egyetértett abban, hogy az elvégzett tesztek alapján nem mutatható ki, hogy Pmvet szexuális erőszak érte. Az elbeszélgetésből dr. SZ1 azt szűrte le, hogy Pmv konfabulál, nem mond igazat amikor azt állítja, hogy a vádlottak megerőszakolták. SZ3 viszont az elbeszélgetés során arra jutott, hogy felmerülhet, hogy Pmvet szexuális erőszak érhette. Erre az erős érzelmi reakcióból, azaz abból következtetett, hogy a történet elmondása során Pmv többször sírt. Ugyanakkor azt is elmondta, hogy lehetséges, hogy a vizsgálat alanya felkészüléssel befolyásolja a szakértői vizsgálat eredményét.
A bíróság tiszteletben tartja a szakértőknek azt az álláspontját, hogy az elbeszélgetés során elhangzottakból, az ott mutatott érzelmekből következtetéseket vonhatnak le arra, hogy a vizsgált személy az adott kérdésben őszintén nyilatkozik-e, ennek ellenére a bíróságnak az a határozott álláspontja, hogy az eljárás során meghallgatott személy igazmondása nem szakértői kérdés, ebben kizárólag a bíróság foglalhat állást egy perben.
A szakértőknek elsősorban a tesztvizsgálatokra alapozva kell nyilatkozni a vizsgált személyiségéről, a konfabuláció valószínűségéről stb. Az elbeszélgetés alapján konkrét következtetéseket nem vonhat le a szakértő arra, hogy a bűncselekmény megtörtént-e, és különösen nem teheti meg a szakértő - itt a bíróság dr. SZ1 véleményére utal -, hogy a vizsgált személy által elmondottakat összeveti más, általa nem vizsgált személyek vallomásival. A fentiekre figyelemmel - mivel a tesztvizsgálatok egyik szakértőnél sem mutattak ki szexuális erőszakot - a bíróság a felmerülő egyéb ellentmondások ellenére nem tartotta szükségesnek harmadik szakértő bevonását az ügybe.
Nehéz helyzetben volt a bíróság amikor dr. SZ2, pótmagánvádló jogi képviselője által felkért pszichológus véleményét kellett értékelnie. Dr. SZ2 - mint az eljárás során kiderült - azért adta vissza szakértői igazolványát, mert méltánytalannal érezte, ami Pmvel történik, úgy látta, hogy véleményét az eljárás során nem veszik kellő súllyal figyelembe. A tárgyaláson elmondta, hogy az interneten egy Pmvet támogató oldalt is aláírt. Később ugyan ezt az aláírását visszavonta, de ennek ellenére felmerül, hogy esetében ezt követően várható-e elfogulatlan vélemény. Mindezek ellenére - mivel vizsgálta Pmvet - a bíróság a véleményét okirati bizonyítékként felolvasta. Eszerint kimutatható volt, hogy Pmvet szexuális erőszak érte, de ennek időpontjáról nem tudott nyilatkozni, mert ez a trauma még évekkel később is kimutatható.
Itt kell megemlíteni Pmv volt iskolatársainak vallomását, melyek szerint Pmv részéről korábban is felmerült, hogy szexuális erőszak érte. Jelen bíróságnak sem lehetősége, sem feladata, hogy egy esetleges másik bűncselekmény körülményeit vizsgálja, így a tanúvallomásoknak is csak a fenti vélemény tekintetében van jelentősége. Amennyiben Pmvet korábban szexuális erőszak érte, úgy lehetséges, hogy dr. SZ2 vizsgálata során ezt mutatta ki, ennek lehetősége jelen ügy szempontjából pedig azért lényeges, mert tovább gyengíti a vádat, azaz arra az esetre, ha a pszichológus szexuális erőszakot állapít meg Pmvnél, a vádlotti elkövetés mellett egy másik alternatívát kínál.
Dr. SZ2 Pmvet másokra kedvező hatást tevő, rokonszenvet ébresztő, konfliktusokat elrendező, morálisan, etikailag megfelelően kontrollált személynek írta le.
Volt iskolatársai vallomásai ezt egyáltalán nem támasztják elő. E személyekkel - ez tény - mind konfliktusba került, tehát környezete - és itt nem a vele nyilvánvalóan elfogult családtagjairól van szó - nem konfliktusokat elrendező, hanem azt generáló személynek ismerik. Mivel e tanúkkal konfliktusba került, tehát nyilvánvalóan nem rokonszenveznek vele, ennek ellenére a bíróságban nem alakult ki a személyes meghallgatások során olyan vélemény, hogy ez egy olyan mértékű ellenszenvet jelentene, amely miatt e tanúkat Pmv kárára elfogultnak kellene tekinteni, és így vallomásukat ne lehetne értékelni.
Végül a vélemények közti ellentmondásokat tovább oldja SZ3 dr. SZ1 által is alátámasztott álláspontja, mely szerint a véleményt alapvetően befolyásolja a vizsgált személy attitűdje a vizsgálatot végző személyhez, ez magyarázat lehet a véleménykülönbségekre.
Összességében a fenti véleményekből nem lehet arra a következtetésre jutni, hogy a vádbeli cselekményt a vádlottak Pmv sérelmére elkövették.
Az Pmvről készült látlelet, szakvélemények, és az ehhez kapcsolódó tanúvallomás tekintetében a bíróság azt emeli ki elsősorban, hogy teljességgel elfogadhatatlannak tartja dr. T51 tárgyaláson tett tanúvallomását abban a kérdésben, hogy nem mondott olyat a nyomozás során, hogy sárgás színűek a sérülések, különös tekintettel arra, hogy vallomása során odáig jutott, hogy kijelentette, hogy sárga suffusio nincs is. A nyomozás során, mikor a sérülés színére nyilatkozott, kifejezetten ezért hallgatták meg, tehát az az álláspontja, hogy nem mondott ilyet, illetve nem tudja, hogy került az jegyzőkönyvbe, egyáltalán nem védhető. A bíróság ezért elfogadta azt, hogy a sérülések sárgás színűek voltak, így viszont dr. SZ4 és az ETT egybehangzó véleményére alapította tényállását e tekintetben, mely szerint a sérülések nem voltak frissek, nem keletkezhettek a tényállásbeli időpontban, tehát nem bizonyítják a vádbeli cselekmény elkövetését.
Erre figyelemmel lényegtelen, hogy egyébként - más alkalommal - keletkezhettek Pmv által elmondott módon, hátulról történt közösülés során alkalmazott megragadástól a sérülések.
Kiemelendő még, hogy a külső és belső nemi szervek épek voltak az ambuláns lap szerint, e helyeken sérülés nem volt, a hüvelyvizsgálat során spermát nem találtak. E tények sem támasztják alá, hogy Pmv erőszakos közösülés áldozata lett.
A haemogenetikus szakvéleményeket összefoglalva megállapítható, hogy sem a vádlottak, illetve Pmv alsóneműjén, sem egyéb ruhadarabjaikon nem találtak a másik féltől származó DNS tulajdonságot hordozó anyagot. Valamennyi szakértő egyértelműen kijelentette, hogy más vizsgálat elvégzése sem hozhatna olyan eredményt, amelyet az eddigi vizsgálatok nem mutattak ki, ezt az egységes véleményt a bíróság elfogadta.
A pótmagánvádló jogi képviselője által felkért haemogenetikusokat a bíróság nem rendelte ki szakértőként, mert vizsgálatot nem végeztek, csupán a vizsgálati módszert kritizálták, azonban az egységes - öt szakértő által tett - véleményre figyelemmel, annak eredményességét nem tették kétségessé.
Emellett külön kiemeli a bíróság dr. SZ6 okfejtését, mely szerint azzal, hogy I. rendű vádlott átült Pmv gépkocsijába, oda bármely vádlott DNS-ét átvihette, amikor visszaült a rendőrautóba, akkor pedig ezen az úton Pmv DNS-e kerülhetett be, így ezek feltalálása esetén sem bizonyítható, hogy Pmv ült a rendőrautóban.
Ugyancsak kiemelendő dr. SZ11 véleménye, mely szerint jelenleg a korábban vizsgált bűnjeleken a potenciális felülszennyeződés a vizsgálatot már nem teszi relevánssá.
Mindezekre figyelemmel egyértelmű, hogy további vizsgálatra nincs szükség, az eddigi vizsgálatok pedig nem igazolták sem azt, hogy bármelyik vádlott közösült Pmvel, sem pedig azt, hogy Pmv ült a rendőrautóban”.
49. oldal: „A fentebb értékelt bizonyítékokra figyelemmel nem bizonyítható, hogy I. és II. rendű vádlott Pmvől pénzt kért azért, hogy kötelességét bármilyen módon megszegje, és nem bizonyítható az sem, hogy I. rendű vádlott megfenyegette Pmvet, hogy adjon nekik húszezer forintot, mert különben olyan történik vele ami még soha. Így az sem bizonyítható, hogy Pmv - a többi vádlott tudtával, vagy anélkül - pénzt adott I. rendű vádlottnak.
Ugyanakkor a fenti bizonyítékok alapján megállapítható, hogy a vádlottak a Múzeum körúti igazoltatáskor nem kényszerítették akarata ellenére Pmvet, hogy beüljön a rendőrautóba, és elhagyják a helyszínt, nem szállították ismeretlen helyre, majd onnan vissza, és ebből következően nem történt meg a vádban írt azon cselekmény sem, mely szerint I. rendű vádlott megpróbálta fajtalanságra kényszeríteni Pmvet, miközben valamelyik vádlott társa hátulról közösült vele”.
A másodfokú ítélet (Fővárosi Ítélőtábla, 3.Bf.140/2010/18. szám, 2012. június 20) kimondta, hogy
„Összességében tehát egyik vád tárgyává tett cselekmény esetében sem állapítható meg kétséget kizáró bizonyossággal bűncselekmény elkövetése, de az sem, hogy a vádlottak azt nem követték el, ezért a felmentés jogcíme valamennyi vádlott esetében a Be. 6. § (3) bekezdés b./ pontjának I. fordulata szerinti bizonyítottság hiánya, mivel bizonyítékok hiányában nem volt megállapítható bűncselekmény elkövetése”. (12. oldal)
és mi a személyes vélemény?
2014. január 26. 10:46
Menekülés a népirtás elől - Az 1941-es deportáláso...

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Magyar Narancs - Belpol - A kormánypártok halál komolyan beszélnek arról, hogy kilépünk az Emberi Jogok Európai Egyezményéből
Politika	Belpol	A kormánypártok halál komolyan beszélnek arról, hogy kilépünk az Emberi Jogok Európai Egyezményéből
A kormányszóvivő és a Fidesz frakcióvezetője egyszerre nyilatkozta le, hogy szükség lehet erre a lépésre. Nagyon úgy tűnik, hogy Orbán Viktor teszteli belföldi közönségét és külföldi partnereit: ki hogyan reagálna arra a korábban elképzelhetetlen lépésre, hogy Magyarország kivonja magát az Emberi Jogok Európai Egyezményének (EJEE) fennhatósága alól. Mára ugyanis egyértelművé vált, hogy tudatosan tartják napirenden a kérdést.
Előzmények: az ítélet
A strasbourgi bíróság múlt héten kártérítést ítélt meg két, Magyarországon is megfordult bangladesi menedékkérőnek, és a Helsinki Bizottság szerint az ítélet azt is egyértelművé tette, hogy "a kormány állításával szemben a tranzitzónában történő elhelyezés fogva tartás, amellyel személyes szabadságuktól fosztják meg a kérelmezőket. És mivel nincs szabályozva, ezért jogellenes fogva tartásnak minősül." Vagyis "az összes tranzitzónában fogva tartott menedékkérő a strasbourgi bírósághoz fordulhat, és Magyarország jelentős sérelmi díj kifizetésére kényszerül." Ez természetesen alapjaiban rengetné meg a kormány határvédelmi terveit.
Az semmiképpen nem meglepő, hogy a Fidesz és a kormány azonnal szidni kezdte az ítéletet, amelyet a nemzeti szuverenitás megsértésének tart, továbbá - biztos, ami biztos - nekiállít sorosozni. De a múlt keddi ítélethirdetés után pár nappal belefogtak egy újabb kommunikációs manőverbe: az Emberi Jogok Európai Egyezményéből való kilépés lebegtetésébe.
Hétfőn Vejkey Imre KDNP-s képviselő kezdte a sort: "Itt az idő, hogy elgondolkodjunk magának az emberi jogi egyezménynek való alávetés felbontásáról vagy legalább arról, hogy az egyezmény bizonyos pontjait felfüggesszük" - mondta a parlamentben.
a Fidesz és a Századvég által pénzelt Alapjogokért Központ adott ki közleményt ezzel a címmel: "Megfontolandó az emberi jogi egyezményből történő kilépés".
az első számú pártlappal azt közölte az Igazságügyi Minisztérium, hogy "Magyarország nem szándékozik az emberi jogok európai egyezményét felmondani", és "érdekelt a strasbourgi bíróság hatékony működésében, de elvárja, hogy az a tevékenysége során tiszteletben tartsa azokat a sajátos körülményeket, amelyek meghatározzák egyes országok döntéseit."
Lázár János már nem fogalmazott ilyen kategorikusan, csupán azt mondta, eddig nem merült fel a kormányülésen, hogy Magyarország kilépjen az európai emberi jogi egyezményből. A bíróság döntését "elfogadhatatlan és végrehajthatatlannak" nevezte, és közölte, hogy fellebeznek ellene.
a helyzet tovább fokozódott.
Kovács Zoltán kormányszóvivőtől azt kérdezték az ATV-ben, hogy felmerülhet-e a kilépésünk, mire közölte: az Igazságügyi Minisztériumnak "meg kell vizsgálnia, milyen kötelezettségeink vannak". Arról nem tudott biztosat mondani, hogy ez a vizsgálat elkezdődött-e, de leszögezte, hogy itt nem szabad megállni: "az összes nemzetközi szervezetben való tagságunkat meg kell vizsgálni".
Kósa Lajos fideszes frakcióvezető a Kossuth Rádióban még egyértelműbb volt. Kissé zavaros nyilatkozatából az derült ki, hogy ha a magyar menekültpolitikát továbbra is támadják Strasbourgban, és ha az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) a kormánynak nem tetsző ítéleteket hoz, akkor ki kell lépnünk. "Ha ez lesz a biznisz - ami egy aljas dolog egyébként a Helsinki Bizottság részéről, Magyarország rovására nyerészkedni úgy, hogy maguk elé pajzsként tolják a gazdasági migránsokat -, akkor meg kell szüntetni az Emberi Jogok Európai Bírósága fennhatóságát Magyarországon."
Ugyancsak csütörtökön történt, hogy Trócsányi László igazságügy-miniszter ütemes léptekkel fogott menekülésbe, amikor a HírTV rákérdezett, hogy akkor most kilépünk-e vagy sem. A miniszter 2014-ben még annyira független és kompetens szakmai szervezetnek tartotta az EJEB-et, hogy a fennhatósága bővítésért szólalt fel: "Szerencsésnek tartanám, ha az Európai Unió – az uniós szerződéseknek megfelelően – mihamarább csatlakozna az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez, annak érdekében, hogy az uniót érintő esetleges jogállamisági vitákat független szervezet bírálja el."
A menekültválság közben azonban, úgy tűnik, megváltozott Trócsányi véleménye, és idén januárban már A strasbourgi bíróság a bírálatok középpontjában címmel írt cikket egy belga lapba. A migráció esetében a bíróság ítélkezési gyakorlata "úgy tűnik, nem tükrözi a valóságot, amellyel az egyes államok szembesülnek" - fogalmazott, és hangsúlyozta, hogy az EJEB-nek figyelembe kellene vennie a helyi hagyományokat és kultúrát. De akkor még hozzátette, hogy "visszalépés lenne, ha nem ismernénk el a bíróság minimumkövetelményeit az emberi jogokra vonatkozóan".
De mi ez az egyezmény?
"Az Európa Tanács korszakalkotó jelentőségű vívmánya az Emberi Jogok Európai Egyezménye, egy páratlan horderejű nemzetközi szerződés, amely 1950. évi elfogadása után 1953-ban lépett hatályba. Az egyezmény kötelezi az államokat, hogy biztosítsák a benne meghatározott jogokat és szabadságokat a joghatóságuk alatt élő minden egyén számára. Ezen túlmenően az egyezmény olyan nemzetközi ellenőrzési rendszert hozott létre, melynek értelmében az államok és a magánszemélyek, nemzetiségre való tekintet nélkül, az egyezmény alapján Strasbourgban működő jogi intézményhez folyamodhatnak, ha úgy vélik, hogy az egyezményben garantált jogokat valamely részes állam megsértette. Az egyezmény többek között a következőket foglalja magába: az élethez való jog, a kínzás és az embertelen bánásmód elleni védelem joga, a szabadsághoz és a személyi biztonsághoz való jog, a tisztességes tárgyaláshoz való jog, a magán- és családi élet, valamint a levelezés tiszteletben tartásához való jog, a véleménynyilvánítás szabadsága (ideértve a sajtószabadságot), a gondolat-, lelkiismeret- és vallásszabadság, valamint a békés gyülekezés és egyesülés joga" - írja az Európa Tanács honlapja.
Szabó Máté, a TASZ szakmai igazgatója a HírTV-nek úgy fogalmazott, hogy az emberi jogi egyezmény a náci és kommunista diktatúrákra adott válaszként született meg, és ha egy ország azt felfüggeszti, akkor azzal azt üzeni, hogy oda szeretne visszatérni. Hozzátette: "Nincs olyan tagja az EU-nak, aki ne lenne részese az EJEE-nek. Nem is tartom elképzelhetőnek, hogy legyen az EU-nak olyan tagja, aki nem részese ennek az egyezménynek".
A terrortámadások után Franciaország, a tavaly nyári puccs után pedig Törökország függesztette fel - hangsúlyozottan ideiglenesen - az egyezmény, illetve egyes részei hatályát. A két eset közti különbség jól mutatja, mennyire más az akusztikája, ha egy szilárd demokrácia akarja kivonni magát az EJEE alól, mint ha egy amúgy is az autokrácia felé haladó hatalom kezdeményezi ezt.
Nagy-Britanniában a Brexit-kampány része lett az EJEE-ből való távozás követelése, de a kormány most jóval finomabb álláspontot képvisel: csak a Brexit után akarnak lépéseket tenni, és csak korlátozni akarják az EJEB hatáskörét, nem megszüntetni azt. Ehhez a vitához kapcsolódik az alábbi videó, amelyben a Brian élete híres rómaizós jelenete átiratának segítségével magyarázzák el Patrick Stewartnak, mit adott nekünk az Emberi Jogok Európai Egyezménye.
Varga Ferenc 2017. március 26., 21:29
2007-ben mondtam először, hogy megválunk az Európai Uniótól. Két változatot feltételeztem, az egyik, hogy simán kirúgnak bennünket. A másik változatom szerint az eredeti alapító országok válnak ki, és mi, Magyarország, Lengyelország, Litvánia, meg a többiek mi maradunk. Mi leszünk az EU. Együtt. Mint régen....A KGST-ben.
Szerintem a NATO-ra sem hoztunk szerencsét ... 2
2017. március 25., szombat 06:22
Hát, remélem, nem komoly az erről való beszéd, de az biztos, hogy csak beszélni róla is már halálos. Az ország agyhalálának újabb fokozata. 1
2017. március 24., péntek 21:02
1. Ez a "valóságszembesülős" duma elég átlátszó a "valóságalakítóktól". Unalmas is, ez a "mindenki hülye, csak én vagyok helikopter" c. retorikai bravúr, plusz "báncsák a madzsart" -féle szósszal leöntve...
2. Ezek a fránya emberi jogok idegenek lennének kultúránktól, hagyományainktól ? Védekezés egyben a saját népe sértegetése ?
3. Kósán meg röhöghetünk, elég szánalmas közéleti szerepbe csúszott bele/épült le az elmúlt 2 évtized során, de ez a "nyerészkedős" duma az erőszakos hazudozás és politikai mószerolás mezőnyében is különösen hányingerkeltőnek minősíthető. Agysejt pusztító ...
4. És Trócsányi úr is milyen jól elvan/elvolt szegedi jogikaron... Újgazdag fideszes jogászelitünk védi a népszuverenitást a gaz unióval szemben, haj kérem, ez ám az autentikus szabadságharc ... 5. És a következő lépés mi lesz vajon ? Köztévén megy majd élőben a kínzás ? Vagy teljesül a "biztonságpolitikai szakértő" óhaja ... ?
6. Melyik társadalmi csoport milyen sorrendben fog következni "migránsok" után ? Új hozzászólás

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Átalakult a brit igazságszolgáltatási rendszer | hírek | Jogi Fórum
2009.10.14. Jogi Fórum / JG
A brit Legfelsőbb Bíróság a Lordok Háza igazságügyi funkcióit veszi át. Az Egyesült Királyság alkotmányos hagyományai alapján a legfelsőbb bírói testület sokáig a parlament felső háza volt. Az Egyesült Királyság három részén (Anglia, Wales, Észak-Írország, Skócia státusza etekintetben némileg elkülönült) hagyományosan tizenkét, ún. lordbíró alkotta a legfőbb bírói fórumot, ők mint a Lordok Háza tagjai, formális törvényhozói szereppel is rendelkeztek. Joghatóságuk alá tartoztak az Egyesült Királyság egész területéről polgári jogviták, illetve Skócia kivételével a büntetőügyek. A lordbírák egyes ügyekben felülvizsgálati bíróságként jártak el, tehát csak korlátozott esetkörben lehetett hozzájuk fordulni. A törvényhozó és igazságszolgáltató hatalom Angliában kialakult sajátos összefonódása az elmúlt évtizedekben lezajlott „európai nyitás” után már nem volt tartható, a rendszert elsősorban a strasbourgi esetjog alapján kritizálták, az Emberi Jogok Európai Bírósága több döntésében is számon kérte a joghatósága alá tartozó országokban az államhatalmi ágak szétválasztását.
A Lord Phillips által vezetett új bíróság a korábbi lordbírókból áll, tagjai október elsején tették le a hivatali esküt, ezzel a koncepció kidolgozása után hat, a kérdést törvényi szinten szabályozó Constitutional Reform Act elfogadása után pedig négy évvel működni kezdett az új testület. A Legfelsőbb Bíróság felállításának technikai költsége kb. 60 millió angol font volt.
A külön épületben (Middlesex Guildhall) található bíróság továbbra is speciális fellebbviteli fórumként működik, Anglia, Wales és Észak-Írország területéről gyakorlatilag bármilyen jogághoz tartozó jogvita a Legfelsőbb Bíróság elé kerülhet, a fórum elé utaláshoz azonban szükséges, hogy az adott vita társadalmi jelentőségú legyen: emberi jogi ügyek, és büntetőügyek, mint például annak eldöntése, hogy mennyi hírszerzéssel szerzett információt lehet/kell közölni a terrorizmussal gyanúsított személyekkel egyes kényszerintézkedések alkalmazása előtt, valamint az angol ügyészségi gyakorlatban milyen szempontok szerint kell megállapítani, hogy felmerül-e az öngyilkosságban közreműködés gyanúja. Hatáskörébe tartoznak továbbá a londoni központi kormányzat által az egyes országrészek önálló közigazgatási feladatkörébe utalt (devolution) feladatokkal kapcsolatos jogviták rendezése is. Ez utóbbi feladatát az eredetileg a szuverén közvetlen tanácsadóiból álló Privy Council nevű testülettől vette át, amelynek joghatósága eredetileg a brit korona alá tartozó minden országra kiterjedt, bizonyos esetkörökben szintén továbbra is legfelsőbb fórumként működik, s bár korlátozottan de továbbra is fogad ügyeket a Brit Nemzetközösség tengerentúli országaiból.
Lord Phillips, az új bíróság elnöke beiktatásakor a hatalmi ágak elválasztásának érvényesítésén túl azt is hangsúlyozta, hogy az új bíróság működésével az igazságszolgáltatás egésze válik átláthatóbbá, jobban követhetővé. A különálló testület munkája várhatóan nagyobb figyelmet kap, ennek technikai elősegítése megtörtént: a bíróság épületében minden tárgyaló rendelkezik a tárgyalásokról történő tudósításokat lehetővé tevő hirközlési eszközökkel (korábban csak a Lordok Háza ítélethirdetéseit közvetítették, a meghallgatásokon nem voltak kamerák), továbbá az új testület honlapján folyamatosan elérhetőek lesznek olyan információk, mint az aktuális ügyek leírása, ítéletek, stb.
Sokak szerint az átszervezés ugyanakkor nem bír nagy jelentőséggel, a brit igazságszolgáltatás működése a megszokott úton halad, hiszen ugyanazok a személyek viszik tovább a már korábban meghatározott feladataikat. Ez rövid távon igaz is lehet, de hosszabb távon nem feltétlenül. A Lordok Házának tagjaivá választott bírák (tehát az eddigi legfelsőbb bírósági tagok) kiválasztásánál elsősorban belterjes szakmai szempontok érvényesültek, a közvélemény szinte minden esetben csak tudomásul vette a megüresedett helyeket betöltő újabb bíró kinevezését. Az önállóság eredményeként a bíróság szerepe felértékelődhet, a bírák működése jobban szem előtt lesz. Az önállóság és a nagyobb nyilvánosság pedig-előbb utóbb azt is eredményezheti, hogy a közvéleményt egyre jobban érdekli a bíróság összetétele, működése, a bírák munkája pedig (az amerikai rendszerhez hasonlóan) egyre inkább a közbeszéd tárgyává és különböző jogi-politikai érdekeiket érvényesíteni kívánó csoportok céltááblájává válik az Egyesült Királyságban. Az érdeklődés megugrását már most jól jelzi, hogy angol jogászok egy csoportja a bíróság tevékenységét nyomon követő blogot indított.

matches: Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A miniszter pert nyert a Nyírő Gyula kórház ellen
"Magyar" kukoricaperek Londonban
Uniós cégek kártérítést követelnek az exportstop nyomán
Perel a Roma Polgárjogi Alapítvány
Polt Péter tájékoztatást kért Bárándy kritikájáról
Nem csak a Budapesti Ügyvédi Kamara elnöke kapott levelet Polt Pétertől. A legfőbb ügyész az országos érdekképviselet vezetőjét is megkereste: az ő nevükben nyilatkozott-e Bárándy Péter ügyvéd a Schlecht-ügyről. Horváth Jenő, a Magyar Ügyvédi Kamara elnöke úgy véli: az ügyvédség és a hivatalos fórumok között kibontakozó olykor éles viták nem az öncélú konfrontáció megnyilvánulásai.
A HVG főszerkesztője szerint a kormány politikai fetételekhez köti a tőkeinjekciót
Az európai közszolgálati média helyzetéről szóló bécsi tanácskozáson az APA osztrák hírügynökség jelentése szerint a magyar és a cseh sajtó képviselői arról számoltak be, hogy országaikban meglehetősen kendőzetlen kísérletek zajlanak a szerkesztőségek befolyásolására.
Uniós haladék a cigaretta adójának emelésére
Az EU brüsszeli bizottsága átmeneti könnyítést javasol a csatlakozó országoknak a dohányáruk jövedéki adójának uniós szintre emelésében. Magyarország nem kíván élni a kedvezménnyel, mivel már lezárta a adópolitikára vonatkozó tárgyalásokat.
Jogi szempontból nincs egérút
Felhívással fordult Demszky Gábor főpolgármester a kerületek polgármestereihez és a kormányzathoz, kérve, a télen ne rendeljenek el kilakoltatásokat. Moratórium elrendelésére azonban nincs mód. Vita robbant ki a főváros és Erzsébetváros között arról, hasznosította-e az átmeneti otthonok létrehozására odaítélt 15 millió forintot a kerület.
Pécs - "Piszkos 91"-ügy
A Pécsi Városi Bíróság meghozta elsőfokú ítéletét a több, mint 2 éve húzódó eljárásban.
Szigorú ítélet a La Belle-perben
Négy vádlottra hosszú börtönbüntetést szabott ki kedden egy német bíróság abban a perben, amelynek tárgya egy nyugat-berlini diszkó ellen 1986 tavaszán elkövetett pokolgépes merénylet volt.
Virtuális gyermekpornográfia?
Az Amerikai Legfelsőbb Bíróság hamarosan dönteni fog arról, hogy illegálisnak számít-e az olyan "gyermekpornó", melyben nem valódi, hanem számítógép által generált kiskorú szerepel a képen.
Patthelyzet az Európai Parlamentben "spam" és "süti" ügyben
Nem sikerült az európai törvényhozóknak megállapodni a kéretlen e-mailekkel kapcsolatos egységes álláspontban, továbbra is nagyjából azonos az "opt-in" és az "opt-out" megközelítés híveinek száma.
Száz méterről is ölhettek volna Clodo bombái
Én csak egy buta külföldi vagyok - állította magáról szerdai tárgyalásán a bombagyárosként elhíresült Dietmar Eduard Clodo. Véleményét nem osztották a meghallgatott robbanószer-szakértők, akik szerint a férfi az 1998 nyarán, Pilisszentlászlón megtalált laboratóriumában gyilkos, akár száz méter távolságból is ölni képes szerkezeteket gyártott.
Életbe léphet a gyermekkatonákra vonatkozó egyezmény
Életbe léphet az ENSZ égisze alatt létrejött nemzetközi egyezmény a 18 év alatti személyek erőszakos besorozásának, illetve háborúban való alkalmazásának tilalmáról.
Az EU vélhetőleg elutasítja Bush hosszabb adatmegőrzést szorgalmazó kérését
Az amerikai elnök a szeptember 11-i terrortámadás után 47 pontos listát adott át az EU vezetőinek, Guy Verhofstadt belga miniszterelnöknek és Romano Prodinak, az Európai Bizottság vezetőjének, amelyben többek között azt kérte, hogy az EU egyelőre ne szavazza meg a szigorúbb adatvédelmi törvényt, s tegye lehetővé a bűnüldözőknek a telefon és az internet hosszabb idejű megfigyelését.
Görögország vétóz, ha Ciprus kimarad
Jorgosz Papandreu, görög külügyminiszter kijelentette, hogy országa nem támogatja az Európai Unió jövőbeni bővítését, amennyiben az nem terjed ki Ciprusra.
Az Európai Unió elfogadta a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) dohai értekezletének zárószövegét, így egyre valószínűbb, hogy újabb tárgyalási forduló következhet.
Néhány művész még kiáll a Napster mellett
Don Henley vezetésével egy zenészekből álló csoport keddi bírósági beadványában kiállt a Napster mellett. Épp jókor, mert a szövetségi bíróság az ingyenes zenecserélő céget több milliárd dolláros kártérítésre is kötelezheti.
Tagad a martfűi kettős gyilkosság vádlottja
Ártatlannak vallotta magát az a férfi, akit a két és fél évvel ezelőtti martfűi kettős gyilkosság elkövetésével vádolnak.
A jobban haladók elveszíthetik motivációjukat
Az Európai Bizottság arra hívta fel a tagjelöltek figyelmét, hogy senkinek nincs még biztos helye a bővítés első körében. Mivel most már bizonyos, hogy 2004-ben "nagycsoportos" bővítés lesz, Brüsszel több eszközzel is igyekszik megőrizni az élenjáró tagjelöltek hajlandóságát a csatlakozáshoz szükséges reformok folytatására.
A roueni városi bíróság ítélete szerint nem tekinthető nemi diszkriminációnak, hogy a férfiak a Sagem gyáraiban nem hordhatnak rövidnadrágot, és ami még "szörnyűbb", nem alapvető munkavállalalói szabadságjog a rövidnadrágviselés.
A Scotland Yard SMS-ben figyelmeztet a terrorveszélyre
A londoni rendőrség szerdán jelentette be, hogy eddigi személyhívós szolgáltatását SMS-szolgáltatással is kiegészítette.
Figyelmeztetés a jogvédőknek
A jogvédők figyelmeztetésének semmiféle következménye sincs, például pénzbírságot sem kell fizetniük - közölte lapunkkal Dézsi Mihály, a BRFK szóvivője.
A Whiskysnél is profibb bűnözőt fogtak el
Emberölés kísérletével és fegyveres rablás bűntettével gyanúsítják azt a férfit, akit két nappal ezelőtt egy kommandósakció keretében fogtak el a rendőrök. V. László a nyomozók szerint még Ambrus Attilánál is profibb bűnöző volt.
Ellentétes az Internet Szolgáltatók Tanácsának (ISZT) szabályzatával, hogy a még be nem jegyzett www.orbanviktor.hu internetcímre kattintva a kormányfő hivatalos oldala jelenik meg.
A legfrissebb felmérések azt jelzik, hogy a kábítószerekkel ismerkedő fiatalok száma nem mutat számottevő növekedést - állapítja meg Buda Béla, a Nemzeti Drogmegelőzési Intézet igazgatója abban a közeljövőben megjelenő kiadványban, amelyben a magyarországi kábítószer-fogyasztás 2000. évi adatait ismertetik.
Nemzetközi pedofilpornó-maffiát lepleztek le
Pedofil pornóképek terjesztőire és vásárlóira csapott le több ország rendőrsége szerdán. Összesen 14 országban tartottak házkutatást, több ezer embert gyanúsítanak pedofil képek készítésével, terjesztésével és megvásárlásával.
Bírósági "nem" a brit embrióklónozási törvényre
Egy brit életpárti csoport javára döntött csütörtökön a londoni központi bíróság, amikor határozatában hiányosnak mondta a brit parlament által az emberi embrió klónozásáról egy éve elfogadott törvényt.
Sajtópert nyert Vonza András földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter a Népszabadság című napilappal szemben a Pesti Központi Kerületi Bíróság (PKKB) kedden kihirdetett elsőfokú, nem jogerős ítélete szerint.
Gyakorlati internetes tanfolyam önkormányzatok számára
Kormánydöntés az egészségügyi amortizációelszámolásról
A kormány elfogadta az amortizáció elszámolásáról szóló rendeletet, amely december 1-jétől a háziorvosi ellátásra, a házi gyermekorvosi ellátásra és a fogorvosi alapellátásra vonatkozik - derült ki az egészségügyi miniszter szavaiból a kabinet keddi ülését követő budapesti sajtótájékoztatón.
Fellebbezést nyújt be Várhegyi Attila, a kulturális tárca lemondott politikai államtitkára és Simó József, a Mahir Szolnok Kft. volt ügyvezetője terhére az ügyészség, amelyben azt kéri, a korrupciós vádakban is állapítsák meg a két, múlt héten felmentett vádlott bűnösséget -adta hírül a Népszabadság. Várhegyinek a hanyag kezelés vétségében felfüggesztett szabadságvesztést kér a vádhatóság.
Csalással vádolják a Motorolát
Hitelező bankok egy csoportja keresetet nyújtott be a Motorola ellen New York állam legfelsőbb bíróságához.
Idegrohamot kapott ügyvédjének beszédje alatt Tánczos Gábor
Idegrohamot kapott a tárgyalóteremben keddi tárgyalásán Tánczos Gábor, a gyermekgyilkossággal vádolt fiatalember. A Legfelsőbb Bíróság eredetileg most hirdette volna ki ítéletét, Tánczos védője ugyanis másodszor is fellebbezést nyújtott be a Vas Megyei Bíróság döntésével szemben. A huszonéves fiatalembert első fokon 14 évnyi börtönre ítélték.
Letiltották Bayer Zsoltot - Az MSZP kérésére az ORTT vizsgálja a Sajtóklub adását
A Magyar ATV vezetése az ORTT panaszbizottságának döntéséig felfüggeszti Bayer Zsolt szereplését. A csatorna megengedhetetlennek tartja ugyanis a Sajtóklub című műsor pénteki adásában elhangzott szélsőséges megnyilvánulásokat - állítja a Magyar Hírlap.
Pázmány szépe
A Pázmány Péter Katolikus Egyetem jog és államtudományi karán szépségversenyt hirdettek. Lehet, a gólyabálokon mostanság divatba jött "bálszépe" verseny ösztönözte a budapesti hallgatókat arra, hogy össznépi szavazással királynőt koronázzanak, lehet spontán jött az ötlet, de egy biztos: az Ítélet című kari lap és egy közeli pizzéria kezdeményezése hagyományt fog teremteni a Pázmányon.
Bűnelkövetési trükkök a Szegedi Egyetem honlapján
A Szegedi Egyetem honlapján nemcsak tanrendi információkat olvashatunk, vagy ösztöndíjakról, szociális juttatásokról tájékozódhatunk: az oldal bőven kínál információkat olyan a felsőoktatáshoz kevésbé kötődő témákban is, mint drogtermesztés, bombakészítés vagy éppen adó- és vámcsalások kivitelezése.
ICANN konferencia a doménnevek biztonságáról
Az internetes név- és címrendszerek biztonságossága és stabilitása lesz a témája az ICANN e heti rendkívüli konferenciájának, amelyre már 800-nál több szakember, kormányhivatalnok, a szolgáltató cégek képviselői és hálózati biztonsággal foglalkozó szakértő regisztráltatta magát.
Az országjelentés szerint a magyar gazdaság még nem készült fel a csatlakozásra
Elsősorban a korrupció és a roma kisebbséget sújtó "kiterjedt diszkrimináció" elleni harcban, valamint az egészségügyi rendszer reformjában szorgalmaz további erőfeszítéseket az Európai Bizottság Magyarországról készített idei országjelentése.
Elsőfokon elítélték a válóperes bérgyilkosokat
Egy német bíró beperelte a Coca-Colát és a Marsot
Cukorbeteg lett tőle?
Decemberben indul az ekormanyzat.hu
Az Informatikai Kormánybiztosság eddig bruttó 635 millió forintot költött a kormányzati portál teljes technológiai kialakítására. A portál előreláthatólag 2001 utolsó hónapjában nyithatja meg virtuális kapuit a nagyközönség előtt.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete több millió forintos bírságot szabott ki több hazai bankra.
Már nálunk is lehet szavazni és jelölteket javasolni az első, magyar Nagy Testvér Díjra.
Előállított jogvédők: embertelen eljárás
Rendőrségi figyelmeztetést kapnak azok a jogvédők, akiket tegnap este előállítottak, miután rendőrségi felszólításra sem hagyták el, egy kilakoltatásra váró család lakását. A VII. kerületi önkormányzat eljárása ellen tiltakozó szociológusok, jogászok szükségtelen erőszaknak tartják, hogy bilincsben vitték el őket
Megállapodás az informatikával kapcsolatos bűncselekményekről
Az Európai Tanács 43 tagállamának külügyminiszterei új megállapodást fogadtak el az informatikai bűncselekményekről, amely hamarosan készen áll az aláírásra. Az egyezmény szövege olvasható a Jogi Fórumon.
Módosították a terrorellenes törvényt
A parlament elfogadta a tanúvédelmi törvényt
Az Országgyűlés 312 igen, 23 nem szavazattal és 12 tartózkodással fogadta el hétfőn a büntetőeljárásban résztvevők, az igazságszolgáltatást segítők védelmi programjáról szóló törvény kétharmados többséget igénylő rendelkezéseit, és 308-23-13 arányban az egyszerű többséget igénylő részt.
Ismét Polt Péter volt az ellenzék célpontja
Az Országgyűlés tegnapi ülésén szinte csak Polt Péter legfőbb ügyészt és Mikola István egészségügyi minisztert interpellálták és kérdezték az ellenzéki pártok, akinek távollétében államtitkára válaszolt.

matches: Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


Mvt. 1. § (1)3 E törvény alkalmazásában munkavédelem: a szervezett munkavégzésre vonatkozó munkabiztonsági és munkaegészségügyi követelmények, továbbá e törvény céljának megvalósítására szolgáló törvénykezési, szervezési, intézményi előírások rendszere, valamint mindezek végrehajtása. A munkaegészségügy a munkahigiéne és a foglalkozás-egészségügy szakterületeit foglalja magában.
Mvt.5. §7 E törvény biztosítja a munkavédelemmel kapcsolatos érdekegyeztetést, valamint a munkavállalók munkavédelmi érdekvédelmét, meghatározva a munkavédelmi képviselők jogait és kötelezettségeit, nem érintve a munkavállalói érdekképviseleteknek más jogszabályban – így különösen a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvényben (a továbbiakban: Mt.), a közszolgálati tisztviselőkről, az állami tisztviselőkről, illetve a közalkalmazottak jogállásáról szóló törvényekben – szabályozott, munkavédelemmel kapcsolatos jogait.
(4)13 A honvédelemért felelős miniszter a honvédségi szervezeteknél, a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium vagyonkezelésében lévő területen honvédelmi érdeket is szolgáló telepített munkahelyen, illetve ideiglenes építési munkahelyen, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatnál, valamint azon gazdasági társaságoknál, amelyeknél a tulajdonosi jog gyakorlója a honvédelemért felelős miniszter, szolgálati viszonyban, közszolgálati jogviszonyban, közalkalmazotti jogviszonyban vagy munkavégzésre irányuló jogviszonyban kifejtett munkatevékenységre, illetve a rendkívüli munkavégzési körülmények esetére – e törvény figyelembevételével, kivételesen indokolt esetben – eltérő követelményeket, eljárási szabályokat állapíthat meg az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzésre vonatkozóan.
Mvt. 26/A. §44 Az olyan munkahelyen, ahol a veszély jellege indokolja, a munkavállalók és a munkavégzés hatókörében tartózkodók védelme érdekében biztonsági és egészségvédelmi jelzéseket kell alkalmazni. Ennek részletes szabályait a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter állapítja meg.
Mvt. 37. §47 A kijáratokat és vészkijáratokat, a kijelölt menekülési utakat szabadon kell tartani. Számuk, méretük, elhelyezésük és megvilágításuk tegye lehetővé a munkahely, a veszélyes terület gyors és biztonságos elhagyását. Vészkijárathoz toló- vagy forgóajtók használata tilos. Vészkijáratot lezárni csak úgy szabad, hogy vészhelyzetben bárki által nyitható legyen.
Mvt. 82/B. §173
Mvt. 82/C. §174 (1)175
Mvt. 83/A. §185 (1) A munkavédelmi hatóság nyilvántartást vezet annak érdekében, hogy a kockázatok minimálisra csökkentésével elősegítse a munkavállalók védelmét a rákkeltő anyagok okozta foglalkozási eredetű egészségkárosodásokkal, illetve daganatos megbetegedésekkel szemben.
Mvt. 83/B. §187 (1)188 A munkavédelmi hatóság a munkavédelmi szabályok munkáltatók általi megtartásának más szerv előtti, külön jogszabály szerinti eljárásban történő igazolása céljából hatósági nyilvántartást vezet. A hatósági nyilvántartás azoknak a munkáltatóknak az adatait tartalmazza, amelyekre vonatkozóan a munkavédelmi ellenőrzés során az eljáró hatóság végleges határozata, közigazgatási per esetén jogerős bírósági határozattal elbírált hatósági határozat jogsértést állapított meg és munkavédelmi bírságot szabott ki.
Mvt. 83/C. §197 (1)198 A munkavédelmi hatóság a hatósági eljárás lefolytatásához, továbbá a szakmai irányításért felelős szerv a feladatai ellátásához – különösen a munkabalesetek, a foglalkozási megbetegedések és fokozott expozíciós esetek kivizsgálásához, nyilvántartásához – szükséges okból és mértékben megismerheti és kezelheti az érintett munkavállalók – az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló törvényben meghatározott – személyazonosító és egészségügyi adatait, betekinthet a munkavállaló hatósági eljárás lefolytatásával kapcsolatos irataiba, kérheti azok bemutatását, azokról másolatot készíthet, továbbá a munkáltatót, illetve a munkavállalót adatközlésre hívhatja fel.
9.249 Szervezett munkavégzés: a munkaviszonyban – ide nem értve a természetes személy munkáltató háztartásában egyszerűsített foglalkoztatás keretében történő munkavégzést –, a közfoglalkoztatási, a kormányzati szolgálati, az állami szolgálati, a közszolgálati, a közalkalmazotti jogviszonyban, rendvédelmi igazgatási szolgálati jogviszonyban, a bíró szolgálati viszonyában, az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyában, az ügyészségi szolgálati viszonyban, szövetkezeti tagság esetén a munkaviszony jellegű jogviszonyban, szociális szövetkezetben tagsági jogviszonyon alapuló közvetlen közreműködés keretében, iskolaszövetkezetben és közérdekű nyugdíjas szövetkezetben külső szolgáltatásra vonatkozó tagsági megállapodás alapján történő személyes közreműködés keretében, a szakképző iskolákban a tanulói jogviszony keretében a szakmai képzési követelmények teljesülése során, továbbá a tanulószerződés alapján, a hallgatói jogviszonyban a gyakorlati képzés során, az elítéltként vagy egyéb jogcímen fogvatartottként végzett munka, a szabálysértési eljárás során alkalmazott közérdekű munka, valamint a büntetőügyben kiszabott közérdekű munka, a honvédségi szervezeteknél, a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium vagyonkezelésében lévő területen honvédelmi érdeket is szolgáló telepített munkahelyen, illetve ideiglenes építési munkahelyen, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatnál, valamint azon gazdasági társaságoknál történő munkavégzés, amelyeknél a tulajdonosi jog gyakorlója a honvédelemért felelős miniszter, a rendvédelmi szerveknél, az Országgyűlési Őrségnél, az önkormányzati tűzoltóságoknál szolgálati jogviszonyban végzett munka, valamint a közérdekű önkéntes tevékenységről szóló törvény szerinti közérdekű önkéntes tevékenység és a munkáltató által szervezett (kezdeményezett, irányított vagy jóváhagyott) társadalmi munka.
c)269 rendeletben határozza meg a honvédségi szervezeteknél, a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium vagyonkezelésében lévő területen honvédelmi érdeket is szolgáló telepített munkahelyen, illetve ideiglenes munkahelyen, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatnál, valamint azon gazdasági társaságoknál, amelyeknél a tulajdonosi jog gyakorlója a honvédelemért felelős miniszter, a munkavégzésre irányuló jogviszony, a közalkalmazotti jogviszony, a kormányzati szolgálati jogviszony, a közszolgálati jogviszony, valamint a szolgálati viszony keretében kifejtett munkatevékenységre vonatkozó, e törvényben meghatározottaktól eltérő munkavédelmi követelményeket, az eljárási szabályokat, a tevékenységek veszélyességi osztályba sorolását, továbbá a hatósági ellenőrzési irányelv kiadása és a hatósági tevékenység tapasztalatairól való beszámolás rendjét, a munkavédelmi érdekképviseletre, érdekegyeztetésre, valamint a balesetek, a foglalkozási megbetegedések és a fokozott expozíciós esetek bejelentésére, kivizsgálására és minősítésére vonatkozó szabályokat.
Mvt. 89. §294 Az egyes munkaügyi tárgyú és más kapcsolódó törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló 2011. évi CV. törvény (a továbbiakban: Módtv.) hatálybalépését295 követően első alkalommal új munkavédelmi képviselőt a Módtv. hatálybalépésekor működő munkavédelmi képviselőnek e törvénynek a Módtv. hatálybalépését megelőző időpontban hatályos szabályai szerinti megbízatásának lejártáig, de legkésőbb a Módtv. hatálybalépésétől számított négy éven belül kell megválasztani.
7 Az Mvt. 5. §-a a 2016: LXIV. törvény 13. §-ával megállapított szöveg.
13 Az Mvt. 9. § (4) bekezdését a 2011: CXCII. törvény 61. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: CCV. törvény 251. § (1) bekezdésével megállapított, a 2016: CXLV. törvény 14. § a) pontja szerint módosított szöveg.
249 Az Mtv. 87. § 9. pontja a 2017: LXXXIX. törvény 3. §-ával megállapított, a 2018: CXV. törvény 15. §-a szerint módosított szöveg.
269 Az Mvt. 88. § (3) bekezdés c) pontját a 2011: CXCII. törvény 61. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: L. törvény 54. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.


text:
Ki vigyáz az értékeinkre, ha nyaralunk? A szállodák kártérítési felelőssége | drujvary.hu
Ki vigyáz az értékeinkre, ha nyaralunk? A szállodák kártérítési felelőssége
A nyaralás alatt mindenki csupán az önfeledt szórakozásra vágyik, és ilyenkor hajlamosabbak vagyunk kevésbé figyelni értékeinkre. Vannak, akik éppen ezt használják ki: ellopják a táskánkat a kávézóban, kilopják a mobilunkat a szállodai szobából, vagy rosszabb esetben az őrzött parkolóból tulajdonítják el az autónkat. Ilyenkor az első reakció természetesen az, hogy a rendőrséghez fordulunk, és bízunk abban, hogy megtalálják ellopott vagyontárgyainkat. Jó, ha tudjuk azonban, hogy nem csupán a rendőrségben bízhatunk: a szállodáknak és más vendéglátó egységeknek is van kártérítési kötelezettsége.
A szállodák kártérítési felelősségének általános szabályai
Ha nyaralni megyünk, akkor vinnünk kell magunkkal mindazokat a dolgokat, amelyre egy nyaraláson szükségünk lehet, messze az otthon kényelmétől. Ha szállodába megyünk, természetesnek vesszük, hogy a szobánkban hagyott dolgok nem fognak eltűnni, még akkor sem, ha mindennap rendet rak a takarító. Ez a bizalom indokolta a törvényalkotó számára azt a megoldást, hogy a szállodák és más vendégfogadási célú helyek felelősséggel tartozzanak a vendégeik felé, ha valakinek ellopják a vagyontárgyait, vagy abban kárt okoznak. A törvény szerint ugyanis a vendégnek kevesebb lehetősége van arra, hogy értékei védelméről gondoskodjon, így a szállodának kell megoldania azt, hogy tolvajok ne juthassanak be.
A szállodák kártérítési felelősségét a Polgári Törvénykönyv szabályozza, amely így fogalmaz: „a szálloda felelőssége azokban a dolgokban bekövetkezett károkért áll fenn, amelyeket a vendég a szállodában kijelölt, illetve általában erre rendelt helyen vagy a szobájában helyezett el, vagy amelyeket a szálloda olyan alkalmazottjának adott át, akit dolgai átvételére jogosultnak tarthatott.”
Nézzük tehát közelebbről, mit is jelent pontosan a fenti törvényi rendelkezés. Az első fontos szabály, ami egyértelmű: a szobánkban elhelyezett vagyontárgyakért a szálloda felelősséggel tartozik. Emellett azonban más helyeket is felsorol a törvény, ahol biztonságban tudhatjuk értékeinket. A „kijelölt hely” a kijelölt értékmegőrzőt jelenti, az „általában erre rendelt hely” pedig például a ruhatárat, csomagmegőrző szobát stb. Ha tehát ezeken a helyeken helyezzük el a nyaraláshoz magunkkal vitt vagyontárgyainkat, és azokat mégis ellopják, követelhetjük a szállodától, hogy térítse meg a kárunkat. A szálloda felel továbbá azért is, ha a szálloda olyan alkalmazottjának adjuk át az értékeinket, aki látszólag értékmegőrző feladatokat lát el, a megőrzésre átadott dolog azonban később mégis eltűnik.
Amennyiben sajnálatos módon bekövetkezik a kár, érdemes minél hamarabb jelezni a szálloda részére, ezzel eleget téve az általános kárenyhítési kötelezettségnek.
Mi minősül szállodának?
Fontos tudni, hogy nem csupán azokon a helyeken terheli felelősség a vendéglátót, amely „szálloda” elnevezéssel hirdeti magát, hiszen ugyanígy alkalmazandó a törvény a panziókra, családi apartmanokra, tehát mindazokra a helyekre, amelyek rendszeresen, üzletszerűen nyújtanak szállást. Ha azonban hosszabb időre bérbe veszünk egy helyiséget, tehát a jog nyelvén fogalmazva lakásbérleti jogviszony jön létre, akkor már magunk vagyunk felelősek az értékeink védelméért.
Meddig terjed a kártérítési felelősség?
A szállodák kártérítési felelőssége nem korlátlan, ennek mértékét a törvény pontosan meghatározza: „a szálloda felelőssége alapján a kártérítés mértéke legfeljebb a napi szobaár összegének ötvenszerese. A felelősség ezt meghaladó mértékű korlátozása vagy kizárása semmis.” Ez a törvényi szabály azonban a vendégek jogait is védi: a szállodák ugyanis nem jogosultak arra, hogy saját házirendjükben vagy más belső szabályzatukban a felelősségüket egyoldalúan korlátozzák.
Felelősség a nagy értékű vagyontárgyakért
A szállodai felelősség szabálya alapvetően azokra a vagyontárgyakra terjed ki, amelyeket a vendégek egy szállodába általában magukkal visznek (telefon, fényképezőgép, ruhák, cipők stb.), de ha egy több százmillió forint értékű festményt viszünk magunkkal utazni, és azt ellopják, erre az esetre már más szabályok vonatkoznak. A szálloda ugyanis nem számíthat arra előzetesen, hogy egy különösen nagy értékű vagyontárgyat fogunk elhelyezni a szobánkban. A törvény erre az esetre a következőt írja: „az értékpapírokért, készpénzért és egyéb értéktárgyakért a szálloda felelőssége akkor áll fenn, ha a szálloda a dolgot megőrzésre átvette, vagy a megőrzésre átvételt megtagadta. Az így elhelyezett dolgokért a szálloda felelőssége korlátlan.”
Alapszabály tehát, hogy ha jelentősebb összegű készpénz, értékpapír, vagy értékes vagyontárgy van nálunk, az ilyen tárgyak védelméről magunknak is gondoskodnunk kell azáltal, hogy azt a szállodai értékmegőrzőben helyezzük el. Ha a szálloda átveszi tőlünk az értékeket, és berakja egy széfbe, onnan azonban később eltűnik, a szálloda felelőssége korlátlan.
A fenti szabályra alapozva a kár teljes megtérítésére kötelezte a bíróság azt a szállodát is, ahol egy vendég autóját eltulajdonították az őrzött parkolóból. Ebben az esetben a parkoló bejáratát sorompó és biztonsági őrök vigyázták, azonban a parkolóba más úton is be lehetett jutni: a tolvaj feltörte a tűzvédelmi kaput, és ezen keresztül szállította el a kiszemelt zsákmányt. A vendég a teljes kárának megtérítését kérte, a szálloda azonban arra hivatkozott, hogy a maga részéről mindent megtett, és nem állíthat őrt minden autó mellé. A bíróság ezzel kapcsolatban úgy foglalt állást, hogy a szálloda a zárt és őrzött parkoló, mint többlet szolgáltatás árát a szobaárba beépítette, ezért neki kell gondoskodnia arról, hogy mindazokat a kapukat őrizze, ahol a gépkocsik ki- és bejutása egyáltalán megoldható. Éppen ezért, a bíróság álláspontja szerint kizárólag a szállodát terheli a felelősség akkor, ha a zárt és őrzött parkolóból a vendég autóját eltulajdonítják, és a szálloda köteles az autó értékének megfelelő kártérítést fizetni.
Fürdők, kávéházak, éttermek, színházak felelőssége
A szállodai felelősséget a törvényalkotó kiterjesztette azokra a vendégek fogadására szolgáló helyiségekre is, ahol szintén főként a helyiségek üzemeltetőin múlik az, hogy megfelelő-e az értéktárgyak védelme. Ilyen módon a szállodákhoz hasonlóan felelősek a vendégek vagyontárgyaiért a fürdők, éttermek, kávézók, színházak, illetve a ruhatárak is. Nyilvánvaló azonban, hogy ez a felelősség sem lehet korlátlan. A felsorolt vendégfogadásra szolgáló intézmények csak azokért a vagyontárgyakért felelnek, amelyeket a vendégek ilyen helyekre rendszerint magukkal szoktak vinni, illetőleg amennyiben megfelelő hely áll a látogatók rendelkezésére dolgaik megőrzésére, az intézmények csak az itt elhelyezett vagyontárgyakért felelnek.
Tehát ha a ruhatárból ellopják a kabátunkat, akkor kérhetjük a kabát árának teljes megtérítését, azonban ha a kabát zsebében volt egy nagy értékű gyémánt gyűrű is, amellyel vacsora után szerettük volna megkérni a barátnőnk kezét, a tolvaj azonban gyorsabb volt, nem kérhetjük az éttermet, hogy a gyűrű árát is fizesse ki.
A fentiek alapján nem állapította meg a bíróság a kártérítési felelősségét annak a fürdőnek, ahol működött megfelelően őrzött értékmegőrző, a vendég azonban a kocsija kulcsát nem itt, hanem az öltözőszekrényében helyezte el. Az öltözőszekrényt feltörték, a kocsikulcsot a forgalmi engedéllyel együtt elvitték, és ezek segítségével könnyen eltulajdoníthatták az autót is. Mivel azonban a fürdő vendége tudott az értékmegőrzőről, amelyet a fürdő alkalmazottai sokkal szigorúbban őriztek, mint az öltözőszekrényeket, ezért kizárólag a vendég volt felelős azért, hogy értékes vagyontárgyait nem az értékmegőrzőben helyezte el.
Megállapította azonban a bíróság a teljes kártérítési felelősségét annak a sörözőnek, ahonnan eltulajdonították az egyik vendég nagyobb értékű farmerkabátját. A söröző azzal védekezett, hogy a vendég nem a fogason, hanem egy széken helyezte el a kabátját, és a vendéglátó egység érvelése szerint így nem tudtak rá megfelelően ügyelni. A bíróság álláspontja szerint azonban a fogasok nem minősülnek „a dolgok megőrzésére szolgáló megfelelő helynek”, hiszen az ide akasztott ruhákat a vendéglátó egység nem veszi át kifejezetten megőrzésre. Mivel pedig a sörözőbe betérő vendégek a hely jellegénél fogva nincsenek abban a helyzetben, hogy vagyontárgyaikra állandóan felügyelhessenek, így a dolgok őrzésének kötelezettsége a söröző üzemeltetőjére hárul.
A szállodai felelősség szabályait alkalmazhatjuk tehát mindazokra a helyekre, amelyek a nyilvánosság számára nyitva állnak, és a szolgáltatást igénybe vevők nincsenek abban a helyzetben, hogy az oda bevitt értéktárgyaikat ottlétük alatt állandóan felügyelhessék. Ezért a bírói gyakorlat a sörözők mellett ebbe a körbe vonta az iskolákat is (az iskolák felelősek a tanulóknak az oktatás ideje alatt elveszett vagyontárgyaiért), a fodrászüzleteket, üzemi étkezdéket, de például a nyilvános kerékpármegőrzőket is.
A legfontosabb szabály tehát, hogy vigyázzunk értékeinkre, tegyünk meg minden szükséges intézkedést azok védelmére, és ne vigyünk magunkkal olyan értéket, amely nem feltétlenül szükséges. Ha azonban már megtörtént a baj, lehetőleg minél előbb jelezzük a szállodának, hogy elloptak tőlünk valamit, ha pedig a vagyontárgy később nem kerül elő, mérlegelhetjük azt a kérdést, hogy felelősségre lehet-e vonni a szállodát. Amennyiben bizonytalanok vagyunk abban, hogy mindent megtettünk-e értékeink védelmére, és valóban a szálloda hibája-e, hogy értékeinket ennek ellenére ellopták tőlünk, forduljunk egy kártérítési jogban járatos szakértőhöz.