text:
⭐ADVOCAT ADVOCAT ADVOCAT ADVOCAT ADVOCAT ADVOCAT
1 ADVOCAT ADVOCAT ADVOCAT ADVOCAT ADVOCAT ADVOCAT ABORSOD-ABAÚJ-ZEMPLÉNMEGYEIÜGYVÉDIKAMARAFOLYÓIRATA XII. évfolyam, 1 2. szám2 TARTALOM Farkas Ákos: Interjú Dr. Vereckei Csaba ezredessel, B.-A.-Z. Megye rendőr-főkapitányával... 1 Lehotay Veronika: A jogalkotással okozott kár... 5 Dr. Perecz László: A fegyelmi eljárások gyakorlatából Csorba Emese: Cégvezetés az európai részvénytársaságban az egyszintű és a kétszintű irányítási rendszer Horváth Zsófi a: A fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok tilalmáról Tárczy Edit Zsuzsanna: A fogyasztói hitel Leszkoven László: Rendhagyó könyvismertetés Oppler Emil: Az ügyvédkedés művészete (1929) Jogász Juniális a Miskolci Egyetemen Jogszabályfigyelő * * * ADVOCAT XII. évfolyam, 1 2. szám ISSN a BORSOD-ABAÚJ-ZEMPLÉN MEGYEI ÜGYVÉDI KAMARA MEGBÍZÁ SÁB ÓL KIADJA AZ ADVOCAT ALAPÍTVÁNY MEGJELENIK: NEGYEDÉVENTE FŐSZERKESZTŐ: DR. BÍRÓ GYÖRGY A SZERKESZTŐBIZO TTSÁG TAGJAI: DR. CSERBA LAJOS TERVEZŐSZERKESZTŐ, JÁMBORNÉ DR. RÓTH ERIKA, DR. PERECZ LÁSZLÓ, DR. PUSZTAHELYI RÉKA A SZERKESZTŐBIZO TTSÁG CÍME: 3530 MISKOLC, ERZSÉBET TÉR 5. TEL./FAX: FELELŐS KIADÓ: DR. CSONTOS JÁNOS, AZ ÜGYVÉDI KAMARA ELNÖKE GRAFIKA: BAKOS KATALIN NYOMDAI MUNKÁK: GAZDÁSZ ELASZTIK KFT., MISKOLC, SZERVEZET U. 67. TEL.: (46) MEGJELENIK: 500 PÉLDÁNYBAN3 Farkas Ákos INTERJÚ DR. VERECKEI CSABA EZREDESSEL, B.-A.-Z. MEGYE RENDŐR-FŐKAPITÁNYÁVAL Dr. Vereckei Csaba r. ezredes rendőri szolgálatát 1992-ben kezdte meg a Miskolci Rendőrkapitányság Vizsgálati Osztályán. A Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Karán (1996), valamint a Rendőrtiszti Főiskola felsőfokú rendőrszervező tanfolyamán szerzett diplomát ben a Borsod- Abaúj-Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság személyzeti osztályán fegyelmi tiszt, 1998-tól szervezett bűnözés elleni osztály nyomozója, majd a felderítő osztály osztályvezető helyettese. A bűnügyi igazgatói szolgálata előtt Hivatalvezetőnek nevezték ki. A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság bűnügyi igazgatói, egyben főkapitány-helyettesi munkakörét október 1-től látta el. Tisztelettel köszöntöm Főkapitány urat az Advocat olvasói nevében. Ön 2007 novembere óta vezeti a B-A-Z Megyei Rendőr-főkapitányságot. Hivatalba lépésével milyen bűnügyi helyzetet örökölt? Korábban éveken keresztül bűnügyi igazgató voltam, akinek kifejezett feladata a rendőr- főkapitányság bűnügyi szakmai munkájának irányítása, így nem volt ismeretlen és meglepő a helyzet. Az újdonság az volt, hogy amikor 2007 végén kineveztek a főkapitányság vezetőjévé az egész főkapitányság irányítása és a teljes szervezetrendszer menedzselése is a nyakamba szakadt. Ez jóval többet jelentett a korábbi szakmai feladatoknál. Ami a bűnügyi helyzetet illeti, a megyében hosszú évek óta a vagyon elleni bűncselekmények alkotják a bűncselekmények döntő többségét, ezek közül is a lopások teszik ki több mint a felét. Ezek terhelik, nyomasztják leginkább a lakosságot. Egy-két esetet kivéve nem beszélhetünk milliárdos bűncselekményekről, csak a mindennapi életet megkeserítő kisebb értékű és alkalmai lopásokról. Kétségtelen tény azonban, hogy időről-időre kiemelkedő súlyú bűncselekmények is borzolják a megye lakóinak kedélyét, de nem ez a jellemző. intézetigazgató egyetemi tanár, ME ÁJK Bűnügyi Tudományok Intézete, ügyvéd Az utóbbi időben mintha B.-A.-Z. Megye bűnügyi statisztikái kedvezően változtak volna meg. A nemrégen napvilágot látott adatok szerint az elkövetett bűncselekmények tekintetében az élen már Hajdú-Bihar Megye áll. Hogyan látja Ön ezt a helyzetet? Az utóbbi években, a statisztikákban B.-A.-Z. Megye bűnözése Budapest és Pest Megye után a harmadik helyen állt. Most megváltozni látszik a helyzet, de ennek inkább a jövőre nézve lehet kedvező hatása. Számtalan fórumon tapasztaltam azonban, hogy az emberek szubjektív biztonságérzete nem tükrözi a kedvező helyzetet. Ma már nem az a döntő, hogy a táblázatok és színes grafikonok mit mutatnak, és máshol mennyivel rosszabb a helyzet, hanem az hogy itt mit lehet javítani, hogy még jobb legyen. Ezen a területen komoly előrelépés volt, hogy az emberek azt tapasztalhatták, hogy több rendőr van a közterületeken. Több rendőr van az utcákon és elsősorban az Avasi lakótelepen több városőr. Ez minek köszönhető? Azt gondolom, hogy a rendőrség nem tud minden, a közbiztonsággal kapcsolatos feladatot ellátni. Az állampolgárok és a rendőrség között kialakult biztonsági űrt számos intézmény tölti ki. Ebbe a sorba tartoznak egyebek mellett a polgárőrök és a városőrök is. Ez utóbbinak a megjelenését Miskolcon az Avasi lakótelep sajátos helyzete indokolja, ahol egyébként jól szervezett polgárőrség is működik. Azáltal, hogy többen vannak szervezett, segíteni szándékozó emberek a közterületeken, hamarabb eljut a jelzés a rendőrséghez, hogy valamilyen jogsértés, törvénysértés, bűncselekmény történt. Így mi gyorsabban tudunk a helyszínre érni, oda, ahol szükség van ránk. Azt azonban tisztán kell látni, hogy a polgárőr vagy a városőr nem hatósági személy, cselekvési lehetőségei a bűncselekmény észlelésén, jelentésén, az elkövető elfogásán kívül, amit bármely állampolgár megtehet, nem terjednek túl. Ma már azt is tudomásul kell venni, hogy a közbiztonság közös társadalmi termék, amelynek megteremtése széles együttműködést igényel. Ehhez az is hozzátartozik, hogy az emberekben is kialakuljon egy egészséges önvédelmi reflex. Több testületi és lakossági fórumra eljutok, ott sokan mondják, hogy harminc évvel ezelőtt jobb volt a közbiztonság, nem kellett zárni az ajtókat, este is ki lehetett menni az utcára. Én nem hiszem, hogy az emberek visszasírnák azt a rendőrséget. Igaz, akkor a közbiztonság területén az államnak és a rendőrségnek nagyobb gondoskodó szerepe volt, ami azonban ne felejtsük el - nem csak ebben merült ki. A rendőrség is keresi az új technikákat, módszereket, amelyekkel jobban meg tud felelni az előtte álló kihívásoknak, de erre egyedül nem képes. A közbiztonság megteremtésében mindenkire, így például az önkormányzatokra is hárul valamilyen feladat, amivel talán hozzá tudnak járulni a közbiztonság megteremtéséhez, amelyeket a rendőrség is szeretne elérni. A mi feladatunk, hogy ezeket a törekvéseket szakmailag összefogjuk, irányítsuk és az élére álljunk ennek a folyamatnak. Szakmailag, létszám szempontjából, hogyan jellemezhető ma a rendőrség? Meggyőződésem, hogy Magyarországon a rendőrök létszáma, amely jelenleg fő, összességében elegen- 2009/1 2. ADVOCAT 14 dőnek tekinthető. Vagy legalábbis elégnek kellene lennie. Azon persze már lehet vitatkozni, hogy vajon ebben a jelenlegi struktúrában és elosztásban elegendő-e. Talán több egyenruhás rendőr kellene az utcákra, akik ténylegesen is megtestesítik azt a hatalmat, ami megvédi a polgárok testi épségét és vagyontárgyait. Talán a végrehajtói szinten dolgozó rendőri létszám egy bizonyos szintű növelését követően elérhetné azt, hogy hatékonyabban tudjon működni. Ez persze belső strukturális kérdés, amit nekünk, rendőri vezetőknek kell szakmai szempontok alapján megoldanunk. Amivel nagyon nehéz szembesülnünk az az, hogy az utóbbi években egy hihetetlen kiáramlás, nyugdíjazási hullám sújtja a rendőrséget. Ami azonban nemcsak a rendőrség összlétszámában okoz csökkenést, hiszen új felvételisekkel, új végzős hallgatók rendszerbe fogadásával ezt valahogyan mindig lehet kompenzálni. Azonban egy bizonyos élettapasztalatot, szakmai tapasztalatot már megszerzett korosztály kikerülése komoly problémát okozhat, ami már nem orvosolható olyan könnyedén, hiszen a megfelelő színvonalú szakmai tapasztalat megszerzése több évi megfeszített munkát igényel. A fluktuáció nemcsak az utóbbi két-három év terméke, hiszen egy, a kilencvenes évek elején végzett hatékonysági vizsgálat azt mutatta ki, - amely rendkívül meglepő volt számomra hogy a Miskolci Rendőrkapitányság bűnügyi állománya rangidőseinek az átlagéletkora éppen, hogy meghaladta a harminc évet. Tehát a fluktuáció igen erőteljes, ami komoly kihívások elé állítja a rendőrséget. Milyen zavarokat vet fel ez a folyamat a rendőrség működésében? A Miskolci Rendőrkapitányság mindig speciális helyzetben volt, ugyanis a megye legnagyobb rendőrkapitánysága, valamint a megye meghatározó rendőri szervei is itt találhatók. Emellett Miskolc volt mindig is az első számú utánpótlási bázis. A Miskolci Rendőrkapitányságról nagyon sok jó szakember került át a megye, illetve az ország rendőrkapitányságainak vezető beosztásaiba, másrészt pedig a másodfokú szerv, a főkapitányság is elsősorban onnan hozta el a megfelelő felkészültségű és szakmai gyakorlattal is rendelkező embereket. Miskolc ezért többszörösen is sújtott ebből a szempontból. De persze nemcsak arról van szó, hogy szakmai előrelépés okán más szervekhez, illetve vezetői beosztásokba elvándorolnak a munkatársak, hanem sokan a szervezetet is elhagyják. Amikor azzal kell szembesülnöm, hogy adott esetben éves embereknek a nyugdíjazási papírjait kell aláírnom, akkor ez egy borzasztóan terhes dolog. Megpróbálunk harcolni az ellen, hogy a kollégáinkban egyrészt kialakuljon az a meggyőződés, hogy ilyen hamar itt akarják hagyni a szervezetet, másrészt szeretnénk azt elérni, hogy azt gondolják, érdemes maradni. Ennek a folyamatnak az eredménye természetesen időben elhúzódik, a hatása pedig majd a későbbiekben érvényesül. Sajnos a szolgálati törvényünk tartalmaz egy olyan pótlékrendszert, munkaidő beszámítási rendszert, ami ebbe az irányba vezethet. Az is előfordulhat például, hogy egy munkatársamnak több a szolgálati ideje, mint az életkora. Egy 35 éves ember 38 év szolgálati viszonnyal is rendelkezhet. De persze ez nem is jelentene gondot, ha nem párosulna azzal, hogy az állomány jelentős részében valamilyen oknál fogva kialakul az a meggyőződés, hogy a legfontosabb cél, hogy elérje a minimum szükséges szolgálati időt és azután menjen. Nem kellene törvényszerűnek lennie, hogy nyugdíjba vonuljanak, azonban valamilyen bizonytalansági tényező miatt nagyon sokan döntenek így. Sokan azt állítják, hogy talán a stressz, a nagy munkateher lehet az oka, illetve a magánbiztonság területén több lehetőséget kapnak. Sokan gyakorlatilag a szakmájukban megszerzett tudást kamatoztatva próbálnak tovább tevékenykedni nyugdíjazásuk után. Ez egyre bizonytalanabb. Egyrészt változnak a szabályok is, tehát most már talán azoknak is elfogy a mozgásterük, akik korábban vonultak nyugdíjba. Mindenkinek választani kell, hogy egy bizonyos jövedelmi szint fölött vagy a nyugdíját függeszti fel vagy pedig a keresete lesz egy bizonyos szint alatt, amiért szerintem már talán nem is érdemes az adott munkát elvállalni. Másrészt rendkívül telítődött a piac. A túlkínálat sem kedvez annak, hogy a lehető legjobb feltételekkel tudjanak elhelyezkedni, másrészt a világgazdasági válságról sem szabad megfeledkeznünk. Egy tapasztalt korosztály az utóbbi években kiesett és ez a tapasztalat máshol kamatozik. Hogyan lehet a fiataloknak gyorsan megtanítani azt, amit mások korábban hosszú éveken át sajátítottak el az idősebb rendőr-generációktól? Ma már sokkal felkészültebb, iskolázottabb, kvalifikáltabb az a munkaerő, ami megjelenik a rendőrségen. Abból, hogy B.-A.-Z. megye viszonylag rossz foglalkoztatási helyzetben van, mi profitálunk, hiszen több a választási, merítési lehetőség. Másrészt a technikai, jogszabályi feltételei a rendőrség működésének is rohamos mértékben megváltoztak. Én például már azt is tapasztaltam, hogy több évtizedes múlttal rendelkező nyomozók, akik rendkívüli ismeretekkel rendelkeztek, egyszerűen képtelenek voltak beilleszkedni abba az informatikai rendszerbe, amiben akár egy rendőrnek, akár egy nyomozónak napi rutinszerűen dolgozni kell. Akár új, akár régi rendőr, nagyon sok mindent újra kell tanulni a rendszeren belül. Ez egy bizonyos fajta természetes kiválasztódást is eredményezett, másrészt elmossa a határt a régi tapasztalat és az új tudás között. A jelenlegi fiatal generációt már más oktatási rendszerben képezték. A vérükben van a küzdelem, a harc. Én úgy látom, hogy iszonyatos bizonyítási kényszer, akarat van bennük. Már úgy szocializálódtak, hogy versenyben, versenyhelyzetben kell lenniük. Ez a mindennapokban is kiváltja a jótékony hatását. Csak azt az időt kell biztosítani, amíg minimális tapasztalatot szereznek. Ami igazán nehéz, az nem a mindennapi munkára megtalálni az embereket, hanem a megfelelő vezetői szintet pótolni. Milyen a bűnügyi állománynak a képzettségi összetétele? Hosszú időn keresztül azt lehetett tapasztalni, hogy nem kizárólag rendőrtiszti főiskolát végzettek dolgoznak, mondjuk nyomozóként, vagy korábban vizsgálóként, hanem más felsőfokú oktatási intézményből kikerültek is, akik bizonyos átképző tanfolyamokon vettek részt. Az egyéni rátermettség persze mindig meghatározó, de azok, akik céltudatosan ezt tanulták, azok hamarabb beletanulnak a szakmába. 2 ADVOCAT 2009/1 2.5 Valóban volt egy időszak a magyar rendőrségnél, amikor egy diploma elegendő volt és teljesen mindegy, hogy milyen. Hát ez a világ már elmúlt. Természetesen mi élvezzük a Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Karának áldásos hatásait, akár a jogi kar, akár az igazságügyi ügyintézői képzés beindulását követően. Rendkívül nagy számban végzik el munkatársaink ezeket a szakokat. Ahogy korábban már említettem, az anyagi feltételek beszűkülésének következtében nem vagyunk abban a helyzetben, hogy szabadon válogassunk. Bizonyos esetekben nem is vehetünk fel mást, csak szakirányú végzettségűeket. A rendszer tehát folyamatosan tisztul és megtapasztaltuk mi is, hogy a szakirányú végzettség sokkal hasznosabb a szervezetnek és számtalan konfliktustól megóvja. Sokkal magasabb szintű teljesítményre tudja ösztönözni. A bűnügyi állományon belül, azok, akik rendőrtiszti főiskolát végeztek, milyen arányban vannak itt Miskolcon, vagy egyáltalán B.-A.-Z. megyében? Én azt tudom mondani, hogy talán fele-fele arányban lehet a rendőrtiszti főiskolát vagy jogi egyetemet végzettek aránya. Itt Miskolcon helyi specialitás, hogy jogászokkal bőven el vagyunk látva és ez nagyon jó dolog, mert azt eredményezi, hogy az ügyészséggel a szakmai kapcsolatunk és munkánk abszolút kifogástalan. Másrészt van egy olyan országos elismertsége a borsodi rendőröknek, hogy bárhol az országban tárt karokkal várják az innen elköltöző rendőröket. Az átképzés persze nem tekinthető egyenlőnek a rendőrtiszti főiskolával. A tananyag és annak minősége sem olyan, mint amit a modern rendőri tudományokból és bűnügyi tudományokból és ennek a gyakorlati részéből elsajátít a hallgató. Milyen problémák származhatnak ebből? Én úgy gondolom, hogy egy-egy speciális tantárgytól eltekintve, azért nagyon sok hasonlóság mutatkozik akár a jogi egyetem, akár a rendőrtiszti főiskola oktatási metódusa között. A rendőri szakma manapság legalább annyira specializált, mint mondjuk egy orvosi szakma. Nem hiszem, hogy egy szemész bármikor odaállna egy kezet megoperálni, mert van egy általános orvosi képzés, amely felkészít arra, hogy bármely irányba elindulhasson. Így van ez a rendőröknél is, hiszen akár a szakközépiskola, akár a főiskola, de még a jogi egyetem is, ad egy olyan elméleti hátteret, tudásszintet és felkészültséget, amely alapján elindulhat valaki a szakmán, de specializálódni kell. Hiszen nagyon szerteágazó és elkülönülő ágai vannak a rendőri hivatásnak. Az általános tudás és háttér mellett van egy nagyfokú specializáció. Vegyük például a helyszíni szemlét vagy a kihallgatási taktikát. Ezeket a rendőri tanulmányok során tanítják, azonban aki jogi egyetemet végzett, annak saját magának kell mindezeket megtanulni. Másrészt egyre bonyolultabb a világ, egyre bonyolultabbak a bűncselekmények, például a gazdasági bűncselekmények. Hogyan szerzik meg ezeket az ismereteket a nem szakirányú diplomával rendelkezők? Nagyon jó a kérdés. Szerintem nem is lehet ezt megtanulni. A rendőrtiszti főiskolán sem tudják megtanítani. Ezt az élet dönti el és választja ki. Talán ezért is van, hogy próbálnak több helyen is elhelyezkedni a munkatársaim. A bűnügyi területen, az adott bűncselekmény csoporttal dolgozók szervezeti egységénél is van egy bizonyos fajta munkamegosztás. Régen voltak különböző vizsgáló és nyomozó osztályok. Vizsgálók és nyomozók, most szervezetileg nincsenek elkülönülve, de a feladatok ugyanúgy megoszlanak. Az a nyomozó, akinek a feladata, hogy felkutassa és kézre kerítse a tettest, amiben nagyon jó, megkapja az elméleti segítséget, hátteret attól, aki inkább a lexikális tudásával tud ehhez hozzájárulni. Tehát ez egy team munka és a közös tevékenység eredménye az, ha mondjuk sikeresen bíróság elé tudtunk állítani egy elkövetőt. A büntetőeljárásnak csak egyik oldala a bűnüldöző szervek munkája, a másik oldalon azonban ott van az ellenfél, a védő, aki felkészült ember és nyilvánvaló, hogy igyekszik ezt a munkát befolyásolni. Mi a védőkkel kapcsolatos tapasztalata a rendőr-főkapitányságnak? Ez a kapcsolat mennyire kiegyensúlyozott? Mennyire konfliktusokkal terhelt? Én úgy gondolom, hogy javarészt kiegyensúlyozott a kapcsolat. Mindenki tudja, hogy melyik térfélen játszik, melyik csapatban és ennek megfelelően nincs is gond, amíg a játék a fair play szabályai alapján folyik. Mindkét fél tisztában van a másik lehetőségeivel és eszköztárával. Ha egy nemes küzdelem zajlik, akkor talán még veszíteni sem szégyen. Akkor van gond, amikor azt tapasztaljuk, hogy nem a fair play szerint játszanak. Például ha olyan módon nyújt segítséget az elkövetőnek a menekülésben, ami már a legális tevékenység határát súrolja vagy túllépi azt. Ebből persze származhatnak konfliktusok. De azt hiszem, hogy ezek a ritka kivételek. Remélem, hogy így lesz ez a jövőben is. A rendőrség a büntetőeljárásnak a nyomozási szabályaival elégedett, vagy úgy gondolja, hogy a védőnek túl sok joga van és akadályozza az eredményes munkában? Én azt tapasztalom, hogy sokkal szélesebb körűek a jogosultságai a terheltnek és védőjének, mint mondjuk az áldozatnak vagy a sértettnek. Nem abban változott a büntetőeljárás, hogy kifejezetten támogatná a felderítést vagy a bizonyítást. Ez számunkra és elsősorban a sértettek, polgárok számára is gondot jelent, ami talán még rosszabb. Hogyan alakulnak a megyében a nyomozások eredményességének mutatói? Gondot jelent, hogy az eljárások időben is eléggé elhúzódnak. A rendőrségnek az a feladata komplett nyomozati iratot produkáljon, amiből az ügyészség 98%-os eredményességgel emel vádat. Én nagyobb hányadában bíznám rá a bíróra, hogy döntse el, hogy egy adott cselekmény bizonyított vagy sem. Lehet, hogy nem lenne ilyen magas a váderedményesség, ám sokkal többen szembesülhetnének a bíró döntésével és nagyobb szerepet kaphatna a fegyverek egyenlősége szabályait betartva lefolytatott bizonyítási eljárás. Az elmúlt öt évre visszatekintve, mindig az első ötben, dobogós helyen végeztünk. Én 2007 végén kerültem főkapitányi pozícióba, az ezt követő egy év alatt a megyében dol- 2009/1 2. ADVOCAT 36 gozó tíz rendőrkapitányság vezetője közül ötöt le kellett cserélnem. Volt ebben nyugdíjazás, illetve szakmai nézeteltérés is. Lényegében jelentős váltás ment végbe a megye rendőri felső vezetésében. Amikor el kellett dönteni, hogy hogyan is vezetjük ezt a szervezetet, illetve a rendszert milyen irányba kívánjuk mozgatni, akkor azt határoztuk el, hogy nem a statisztikai pontversenyben kívánunk előkelő helyezéseket elérni, hanem a közösségek, a polgárok visszajelzései alapján próbáljunk kielégíteni azokat a mindennapi igényeket, amiket megfogalmaznak velünk szemben. Lehet olyan vezetői döntéseket is hozni, amelyeknek a hatása közvetlenül és nagyon markánsan a statisztika eredményeit fokozzák, más intézkedések ugyanakkor esetleg negatív hatással vannak a statisztikákra, ám az általános érzetet javítják. Én azt hiszem, hogy a lakossági reakciók és a munkánk megítélését hivatott testületek döntései alapján nagyon jó színvonalon és mindenki megelégedettségére végezzük a munkánkat. A statisztika arra jó, hogy statisztikai döntéseket és jövőbe mutató prioritásokat határozzunk meg, vagy bizonyos folyamatokat elemezzünk. A bűncselekmények felderítése során komoly felszereltségre van szükség. Milyen mértékben áll rendelkezésre szakértői állomány, laboratórium, gépkocsi és mindaz, ami ezt a munkát segíti? Örülök, hogy szóba kerültek a szakértők is. A technikai eszközpark rendkívüli módon megújult, bővebbé is vált a határőrség és a rendőrség integrációját követően. Nemcsak az állományt és a feladatot, hanem a technikai eszközparkot is megkaptuk. Folyamatosan zajlanak olyan fejlesztések a rendőrségen belül is, ami ezt biztosítja. Számítógéppel, autóval is a saját korlátaink között, úgy gondolom, hogy el vagyunk látva, de természetesen szükség van egy bizonyos fokú önmérsékletre és takarékoskodásra is. Ezt mindig alá kell rendelni szigorú szakmai szempontoknak. A működés, az garantált, és szakmai feladat teljesítése azért még soha nem maradt el, mert nem volt arra pénz, hogy a rendőr kimenjen a helyszínre. A szakértőkre vonatkozó szabályozás rendkívül fájó pontja a rendőrségnek. Teljes mértékben kiszervezték a szakértőket a rendőrség keretei közül. Én soha egyetlen egy olyan bírósági eljárással sem találkoztam, ahol azért ne született volna ítéltet, mert megkérdőjelezhető lett volna a rendőrségi szakértők közreműködése. Ennek a tevékenységnek a piacra történő kikerülése, iszonyú költségeket emészt fel és rendkívüli módon terheli a rendőrséget. Nyugat-európai országok is egyre gyakrabban alkalmazzák, hogy felveszik magnóra legalább a terheltek kihallgatását. Nem lenne ez egyfajta biztonságot jelentő intézkedés Magyarországon is? Hiszen a felvételek pedig később archiválhatók, visszahallgathatók és dokumentálhatók lennének. A főkapitányság bűnügyi osztályán szerintem nyugodtan mondhatom, hogy minden bűnügyben, a gyanúsított kihallgatásán, legalább is azok a kihallgatások, ahol ügydöntő jellegű nyilatkozatok hangzanak el, ezeket nemcsak diktafonra, hanem videóra is felvesszük. Vannak digitális videó kameráink, ezeket gyűjtjük, csatoljuk az eljáráshoz, de a házkutatások, lefoglalások, esetleges helyszínelői cselekmények is mind-mind videó felvételekre kerülnek, a helyszíni szemlétől kezdve bizonyos nyomkutatásokig, nyomrögzítésekig. A legtöbb panasz, összetűzés, konfliktus egy rendőri intézkedésnél van, ahol nincs szó másról, mint egy helyszíni bírságról. Pontosan ezért szereltük fel rendőrautóinkat digitális kamerával. Innentől kezdve nemcsak bizonyított az a szabálysértés, ami az adott eljárás tárgyát képezi, hanem a rendőrök eljárásának a jogszerűsége is védelmet, igazolást nyer vagy éppen cáfolatot. Az utolsó téma a bűnmegelőzés. Milyen perspektívái vannak itt B.-A.-Z. megyében a bűnmegelőzés kiszélesítésének? Az együttműködés tekintetében rendkívül sok partnerre találunk, egyrészt az önkormányzatokkal, másrészt pedig a Miskolci Egyetemen is, ahol Bűnmegelőzési Akadémia működik. Az általános iskolásoktól kezdve a végzős egyetemi hallgatókra kiterjedő bűnmegelőzési képzés van. Azonban nemcsak a diákokat, hanem pedagógusokat, társadalmi, civil szerveknek a munkatársait is képezzük és bűnmegelőzési ismeretekkel látjuk el, akik valamilyen hatást gyakorolhatnak azokra a közösségekre, ahol a védeni vagy óvni kívánt célcsoportok élnek. Ez a tevékenység úgy vélem, hogy B.-A.-Z. megyében eléggé példamutató, országosan is elismert. Az egyik nagy előrelépésünk a lakossági elektronikus bűnmegelőzési információs rendszerünk beindítása, amely segítségével a megye összes kistelepülését el tudtuk valamilyen csatornán, internet segítségével érni és havi rendszerességgel tájékoztatni az aktuális hírekről, információkról. Emellett bűnmegelőzési osztályunk és bűnmegelőzési szolgálatunk olyan komplett projekteket és olyan komplett kiadványokat szerkesztett és adott ki az utóbbi években, amelyek megfelelő tananyagul szolgálnak a képzésekhez. Meghatározza valamilyen mértékben a rendőri munkát a politika? Megpróbálja olyan irányba terelni, ami szakmailag nem elfogadható? Azt, hogy szakmailag nem elfogadható irányba, arra azt kell mondanom, nem. Konkrét ügyekben befolyást vagy erre kísérletet még soha nem tapasztaltam. Természetesen olyan megfogalmazódhat, hogy egy-egy jelenségre, vagy egy-egy bűnügyre vonatkozóan azt mondják, hogy eredményt kell produkálni, mert a társadalom szempontjából, a politika szempontjából adott esetben fontos. Ez szerintem a politika részéről egy teljesen egyértelmű és normális reakció. Például B.-A.-Z. megyének egyik sajátossága a településszerkezete, nagyon sok a kistelepülés, ahol nagyon sok kiszolgáltatott időskorú ember él, akiknek a biztonságát talán nehezebb garantálni, mint más területein az országnak. Egyértelmű elvárás, hogy ezeknek a vidéki településeknek a biztonságát is valamilyen módon biztosítani tudjuk. Ilyen elvárások természetesen megfogalmazódnak. Ezekben semmi kivetnivalót eddig nem találtam. Én nem kerültem szembe soha olyan utasítással, elvárással, ami a szakmai meggyőződésemet és a tisztességemet próbára tette volna. Köszönöm az interjút! 4 ADVOCAT 2009/1 2.7 Lehotay Veronika 1 A JOGALKOTÁSSAL OKOZOTT KÁR ALAPVETÉS1 Jelen tanulmányban egy olyan kérdés vizsgálatára teszek kísérletet, amely nem tartozik ugyan a polgári jog legnépszerűbb témakörei közé, mégis számos aktuális és megfontolandó kérdést vet föl. Ez pedig a jogalkotással okozott kár problémája. Felelősségre vonható-e az állam az általa jogalkotással okozott károkért? Ha igen, akkor milyen jogszabályok esetében lehetséges a felelősségre vonás és milyen esetekben nem? Meddig terjed az állam immunitása? Hogyan szabályozza a hatályos magyar jog a jogalkotással okozott kárért való felelősséget? Milyen megoldási javaslatok születtek az új Polgári Törvénykönyv előkészítése során? Milyen jogharmonizációs kötelezettségek terhelik Magyarországot az európai uniós tagsággal összefüggésben? Felel-e, illetve hogyan felel az állam, ha ezen kötelezettségeinek nem vagy nem megfelelően tesz eleget? AZ ÁLLAM FELELŐSSÉGÉNEK ELMÉLETI ALAPJÁRÓL A jogalkotással okozott kár kérdése szorosan összefügg az állam felelősségének a problémájával. Kiindulópontként érdemes az állami immunitás fogalmát meghatározni. Az állami immunitás a felelősség ellentéteként határozható meg, vagyis felelőtlenséget jelent. Immunitás esetén az adott jogalanyt nem lehet felelősségre vonni valamilyen oknál fogva, 2 pedig a felelősségre vonás feltételei elvileg adottak lennének. Az abszolút immunitás jogi pajzsot emelt az állam elé, amelynek értelmében az állam bármilyen területen tevékenykedhetett, teljes jogi felelőtlenséget élvezett. 3 Az állami immunitás olyan területeken is ható jogintézmény, ahol a léte és a működése sem gazdaságilag, sem társadalmilag, sem politikailag nem magyarázható. 4 Az állam ugyanis a közhatalom gyakorlása mellett egyre inkább gazdasági szereplőként is megjelenik, és ezekben az esetekben sincs lehetőség a károkozásaiért felelősségre vonni. AZ EURÓPAI UNIÓ SZABÁLYOZÁSA Az Európai Unióban az Egyesült Királyság 1973-ban történő belépését követően vetődött fel az állami felelősség kérdése. Az angol jog merev abszolút immunitási felfogása szembekerült a tagállamok jogrendszereinek korlátozott, funkcionális immunitási megoldásaival. A tagországok kár- 1 levelező tagozatos doktorandusz, ME ÁJK Jogtörténeti Tanszék 2 Kecskés László: A jogalkotásért és a jogharmonizációért való állami kárfelelősség összekapcsolódása. 3 Kecskés László: Perelhető-e az állam? Immunitás és kárfelelősség. Közgazdasági és Jogi Kiadó, oldal 4 Kecskés László: Perelhető-e az állam? Immunitás és kárfelelősség. Közgazdasági és Jogi Kiadó, oldal térítési kötelezettsége a közösségi jog érvényesítésének végső eszköze. A közösségi jog sem az Európai Unió, sem a tagállamok jogalkotói esetében nem ismeri az immunitást, mint a kártérítési felelősségre vonást kizáró intézményt. 5 Az Európai Bíróság 1971-től kezdve elismeri, sőt szorgalmazza annak a lehetőségét, hogy a kárt okozó közösségi jogalkotás polgári jogi felelősséget vonjon maga után. Abban az esetben tehát, ha a károsult a bírói jog által kimunkált tényállási elemek (kár, jogellenes magatartás és a kettő közötti okozati összefüggés) fennállását bizonyítja, akkor kártérítés jár neki, függetlenül attól, hogy a kárt tevékenység vagy mulasztás, illetve egyedi vagy normatív aktus okozta. 6 Egyre inkább jellemzővé vált az a joggyakorlat, hogy a tagállamok jogalkotással okozott károkért való felelősségét ugyanezeknek az elveknek az alapján kellene megállapítani. Így tehát a tagállamoknak az uniós jogot sértő jogalkotással okozott károkért való felelősségének a megítélése egy egységes szabályozás irányába mutat. AZ ÁLLAMI KÁRFELELŐSSÉG SZABÁLYOZÁSA A MAI MAGYAR JOGBAN Ha az állami kárfelelősség alapját szeretnénk meghatározni, akkor az Alkotmány és a Polgári Törvénykönyv vonatkozó rendelkezéseit és a joggyakorlatot érdemes áttekinteni. Az Alkotmány határoz meg olyan alapelveket, amelyekből a jogalkotó kárfelelősségére vonatkozó következtetések levonhatók. Így rögzíti a jogállamiság alapelvét, amelynek lényeges összetevői a tulajdonhoz, az emberi méltósághoz való jog biztosítása, valamint az arányosan egyenlő közteherviselés. Az állam elsődleges kötelessége ezeknek a jogoknak a tiszteletben tartása és védelmének biztosítása. Amennyiben ezek a jogok sérelmet szenvednek, csorbulnak, akkor a Polgári Törvénykönyv ad lehetőséget arra, hogy a jogaiban sértett személy követelhesse a kára megtérítését. A személyiségi jogok védelmét a 84., míg a tulajdon védelmét a 115. biztosítja. Amennyiben károsodás is bekövetkezik, úgy a 339. alapján köteles a jogellenesen és felróhatóan kárt okozó személy helytállni. A JOGALKOTÓ FELELŐTLENSÉGE A MAGYAR JOGGYAKORLATBAN A Legfelsőbb Bíróság álláspontja szerint 7 a jogalkotásra a közjog, azon belül is az alkotmányjog szabályai érvényesülnek. A közjog szabályai pedig immunitást, tehát felelőtlen- 5 Lajer Zsolt: Felelősség a jogszabályalkotással okozott károkért az Európai Unió és az egyes tagállamai jogában. Jogtudományi Közlöny. LVI. évfolyam. 3. szám március, 128. oldal 6 Lajer Zsolt: Felelősség a jogszabályalkotással okozott károkért az Európai Unió és az egyes tagállamai jogában. Jogtudományi Közlöny. LVI. évfolyam. 3. szám március, 128. oldal 7 BH 1998/334. szám 2009/1 2. ADVOCAT 58 séget biztosítanak a jogalkotó számára. Így tehát abban az esetben, hogyha a jogszabály hatálybalépésével károsodás következne be, akkor nem jön létre kötelmi jogviszony a jogalkotó és a károsult között. Ebből levezethető az is, hogy mivel nincs szó kötelmi jogviszonyról ebben az esetben, ezért a Polgári Törvénykönyv 339. paragrafusának első bekezdését sem lehet alkalmazni. A Legfelsőbb Bíróság nem tesz különbséget az egyes jogalkotó szervek között, vagyis a közjog szabályai mindegyik jogalkotó számára immunitást biztosítanak. Ugyanakkor sem az Alkotmány 32/A -ából, sem pedig az Alkotmánybíróságról szóló törvény 8 szabályaiból nem következik, hogy egy alkotmányellenes szabály kibocsátásának nem lehetnek kártérítési jogkövetkezményei azért, mert a jogrend a közjog területén már biztosította a jogvédelem lehetőségét. A Legfelsőbb Bíróság IV. polgári tanácsa ennek ellenére azt a következetést vonta le az Alkotmánybíróságról szóló törvény 43. (2) bekezdéséből, hogy kártérítési igényt csak ex tunc hatállyal hatályon kívül helyezett jogszabályra lehet alapítani. A jogszabályhely alapján az ex nunc megsemmisítés fő szabály szerint nem érinti a határozat közzététele előtt létrejött jogviszonyokat. Ez azonban amellett szóló érv lehet, hogy a már beállt kártérítési kötelezettség a jogszabály megsemmisítésével sem szűnik meg. 9 Látható, hogy a hatályos magyar joggyakorlat nem felel meg sem a magánjogi hagyományoknak, sem a hatályos jognak. Sérti az igazságosság és a méltányosság elvét a Legfelsőbb Bíróság gyakorlata azzal is, hogy még jogellenes és felróható magatartás esetén is az immunitásra hivatkozva lehetőséget biztosít a jogalkotó számára az okozott kár megtérítésének kötelezettsége alóli kibúvásra vagy felmentésre. A károsultnak tehát ilyenkor nincs alanyi joga, hogy a neki kárt okozótól jelen esetben a jogalkotótól a kár megtérítését kérje, és közigazgatási felelőssége is csak az egyedi aktusokra, így a határozatra, intézkedésre terjed ki. 10 Ugyanakkor nem tartozik az immunitás által védett területek közé sem a normaalkotásban, sem egy egyedi aktus meghozatalában a közhatalom tevékenysége. Bizonyítja ezt az alkotmány-és a közigazgatási bíráskodás léte is. A jogalkotónak bizonyos jogi parancsokra tekintettel kell lennie, vagyis nem rendelkezik teljesen szabad akarattal, hiszen az Alkotmány és a nemzetközi szerződések korlátozzák a belső szuverenitását. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint nincs alkotmányos alapja annak, hogy a közhatalom gyakorlása során történő károkozás esetén az állam felelőtlenséget élvezzen. 11 Az Európai Bíróság joggyakorlatának hatására a magyar jogirodalomban megjelentek az állami kárfelelősséggel kapcsolatos írások. Király Miklós rögzítette, hogy az Európai Bíróság egy új típusú felelősségi alakzatot hozott létre a tagállamokra vonatkozóan, és úgy vélte, hogy ezt a felelősségi formát el kell határolni a funkcionális immunitás kategóriájától. Rámutatott arra, hogy egy magánjogi jogvitában az állam azért marasztalható el, mert az adott jogviszonyban ke évi XXXII. törvény az Alkotmánybíróságról 9 Lajer Zsolt: Felelősség a jogszabályalkotással okozott károkért a magyar jogban. Jogtudományi Közlöny. LVI. évfolyam. 2. szám február 72. oldal 10 Dr. Fülöp Györgyi: Az állam kártérítési felelőssége a közösségi jog megsértése esetén. Polgári Jogi Kodifikáció V. évfolyam. 5. szám. 19.oldal 11 53/1992. (X.29) AB határozat reskedőként, vállalkozóként, tehát mellérendelt, egyenrangú jogalanyként vesz részt. Az érintett tagállam azonban szuverénként, vagyis jogalkotói hatalomként elkövetett mulasztása miatt kénytelen magánjogi felelősséget vállalni. 12 A tagállam akkor tartozik felelősséggel, ha jogalkotói mulasztása a közösségi jog megsértését is jelenti. Itt tehát nincs szó azokról az esetekről, amikor a jogalkotó olyan belső jogszabályt alkot meg, amellyel kárt okoz. Jelenleg a Polgári Törvénykönyv a tekintendő irányadónak az állam jogalkotással okozott kárért való felelőssége vonatkozásában, amely azonban vitatható. Az államigazgatási jogkörben okozott kár megtérítésének a feltételei a jogellenes magatartás, az államigazgatási tevékenységgel összefüggő kár, az okozati összefüggés, a vétkesség, hogy a kár rendes jogorvoslattal nem volt elhárítható, valamint a kár elhárítására alkalmas rendes jogorvoslati lehetőségeket a károsult igénybe vette. A Legfelsőbb Bíróság szerint ahogy arra már a korábbiakban utaltam a jogalkotásra az alkotmányjog szabályait kell alkalmazni, nem jön létre a jogalkotó és a károsult között polgári jogi jogviszony, ezért ezen az alapon polgári jogi kártérítési igényt nem lehet érvényesíteni. A jogszabály hatálybalépésével kapcsolatban keletkezett kárral kapcsolatban a Legfelsőbb Bíróság kimondta, hogy a jogszabály hatályba lépése nem hoz létre jogalkotó és a károsult között polgári jogi jogviszonyt, így ebben az esetben sem kerülhet sor a kártérítési igényre, vagyis a jogalkotó felelősségre vonására. 13 Abban az esetben tehát, ha a jogszabály hatálybalépésével következik be károsodás, akkor ilyen jellegű jogszabályi rendelkezések hiányában a sérelmek jóvátételére a polgári jogi kárfelelősségnek a Ptk paragrafusának (1) bekezdésében foglalt szabályai sem alkalmazhatók. 14 Mivel a jogalkotásra a közjog szabályai vonatkoznak, és vele összefüggésben a felelősségre is, ezért a jogalkotó immunitást élvez ezeken a területeken. 15 A Legfelsőbb Bíróság szerint tehát a magyar jog alapján a jogalkotót kártérítési felelősség nem terheli a jogalkotással összefüggésben. Kimondta továbbá azt is, hogy a Polgári Törvénykönyv 349. (1) bekezdésén alapuló, államigazgatási jogkörben okozott kárnak csak az a kár minősül, amelyet közigazgatási feladatot ellátó szerv alkalmazottja, illetve tagja, igazgatási jellegű szervező, intézkedő tevékenységgel, illetve mulasztással okoz. A Közhatalom gyakorlója által hozott, az illetékességi terület minden polgárára kiható önkormányzati testületi döntés nem alapoz meg kártérítési felelősséget. A jogalkotással okozott állami kárfelelősség szabályozása Magyarországon a nemzetközi és az európai uniós gyakorlatnak való megfelelés miatt mindenképpen szükségessé vált. 12 Kecskés László: Európa-jogi tapasztalatok az állam jogszabályalkotással okozott károkért való felelősségének a megalapozásához. Polgári jogi Kodifikáció V. évfolyam. 4. szám 17. oldal 13 BH 1994/ Ujváriné Antal Edit: Felelősségtan. Novotni Kiadó. Miskolc, oldal 15 BH 1998/334. szám: A jogalkotásra, mint általános és absztrakt magatartási szabályok létrehozására irányuló tevékenységre és a hozzá kapcsolódó felelősségre kizárólag a közjog (alkotmányjog) szabályai vonatkoznak, amelyek jelenlegi jogukban immunitást biztosítanak a jogalkotó részére. A jogszabály hatálybalépésével esetleg bekövetkezett károsodás nem keletkeztet a jogalkotó és a károsult között kötelmi jogviszonyt, és ilyen értelmű jogszabályi rendelkezés hiányában a sérelmek jóvátételére (a jogalanyok kárpótlására) a polgári jogi kárfelelősségnek a Ptk ának (1) bekezdésében foglalt szabályai sem alkalmazhatók. 6 ADVOCAT 2009/1 2.9 A készülő törvénykönyvben ezt a kérdést rendezni kellett. Az új Polgári Törvénykönyv kidolgozása során több változatban, eltérő részletességgel merült fel a jogalkotással okozott kár rögzítésének fontossága, érdemes ezért ennek a folyamatnak a menetét bemutatni. AZ ÚJ POLGÁRI TÖRVÉNYKÖNYV TERVEZETE ÉS JAVASLATA ELŐZMÉNYEK A készülő új Polgári Törvénykönyv tervezetének két változata van jelenleg. Az egyik a könyv formájában publikált és magántervezetnek számító Szakértői Javaslat, 16 amely egy lezárt, befejezett mű. A másik pedig a hivatalos tárca az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium javaslata, amely még számos változáson mehet keresztül. Mindkét munkára jellemző, hogy az úgynevezett monista szabályozási elvre épül, fontosnak tartja, hogy az alkotmányos elvek és tételek, az emberi jogok a magánjogi jogviszonyok szabályozásában megfelelően érvényesüljenek. A két tervezet közötti különbségek a részletkérdésekben fedezhetők fel, 17 ezek közül az egyik a jogalkotással okozott kár szabályozásának a kérdése. A Kodifikációs Főbizottság novemberi ülésén terjesztette elő dr. Vékás Lajos az új Polgári Törvénykönyv koncepcióját. A koncepció külön pontban foglalkozik a jogalkotással való károkozásért fennálló kárfelelősség kérdésével. Rögzíti, hogy az államigazgatási jogkörben okozott kárért való felelősség szabálya több helyen kiegészítésre, változtatásra szorul. A szabályozásba bele kell venni a Polgári Perrendtartás 2. paragrafusa szerinti anyagi jogi jellegű szabályt is, a felróhatóságtól független felelősséget. A koncepció szerint az állam, valamint az állam és önkormányzati szerv a közhatalom gyakorlása során kifejtett szervező-intézkedő tevékenységével, illetve ennek az elmulasztásával okozott kárt köteles megtéríteni. Mentesül a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy a kárt a tevékenységi, ügyintézési és ellenőrzési körén kívül eső, elháríthatatlan ok, vagy a károsult elháríthatatlan magatartása idézte elő. Ezeknek a szabályoknak az alkalmazását írja elő a jogtalan letartóztatás vagy a fogva tartás miatti kártérítési igényekre is. Rámutatott a koncepció arra is, hogy az állam jogszabályalkotással okozott károkért való felelősségének a szabályát a nemzetközi, európai gyakorlatnak megfelelően valamilyen módon rendezni kell. A javaslat fontosnak tartotta, hogy az új Kódex állapítsa meg az állam jogszabályalkotással okozott károkért való felelősségét kizárólag alkotmányellenes jogalkotás esetén. A legalapvetőbb szabályozás az volna, hogy az utóbb alkotmányellenesnek ítélt jogszabályon alapuló egyedi aktusokkal okozott károkért az állam felelősségét mondaná ki a törvénykönyv. Az új Polgári Törvénykönyv koncepciójának az 1003/2003. (I. 25.) Kormányhatározattal 18 elfogadott szövege is kitér az állam kárfelelősségének a kérdésére, ugyanis teljes egészében átveszi a Kodifikációs Főbizottság javaslatát. 16 Vékás Lajos: Szakértői Javaslat az új Polgári Törvénykönyv Tervezetéhez. Complex Kiadó, Budapest, Dr. Gadó Gábor: Eltérő és egyező álláspontok az új Ptk. előkészítése során. Magyar Jog. 55. évfolyam június, 385. oldal 18 Magyar Közlöny, évi 8. szám A SZAKÉRTŐI JAVASLAT SZABÁLYAI A JOGALKOTÁSSAL OKOZOTT KÁRÉRT VALÓ FELELŐSSÉGGEL KAPCSOLATBAN A deliktuális kárfelelősség területén a Szakértői Javaslat a hatályos Polgári Törvénykönyvvel egyezően állapítja meg a kárfelelősség általános szabályát, ugyanakkor több ponton is korszerűsítve tartalmaz kárfelelősségi szabályokat. A kötelmi jog keretén belül, az ötödik fejezetben a felelősség egyes esetei között szabályozza a Javaslat a jogalkotással okozott kárért való felelősséget. 19 A Szakértői Javaslat magyarázatában rámutat arra, hogy az európai uniós tagállamok jogalkotása, valamint az Európai Unió joga vetette fel a jogszabályalkotással okozott kárért való állami felelősség kérdését. A magyar jog eddig nem tartalmazott rendelkezést ezzel kapcsolatban. Ennek oka elsősorban a bírói gyakorlatban keresendő, amely szerint a jogalkotó és a norma kötelezettje között nem jön létre polgári jogi jogviszony, vagyis másképpen fogalmazva nem keletkezik közöttük kötelem, éppen ezért kizárt a magyar jogban az, hogy a jogalkotással okozott kár megállapításra kerüljön. 20 Ezzel ellentétes gyakorlat figyelhető meg ugyanakkor az Európai Bíróság gyakorlatában, ahol az állam felelősségre vonható az európai uniós jogi aktusok átültetésének elmulasztásából vagy nem megfelelő átültetéséből származó károkért. Mivel a jogharmonizációs kötelezettség Magyarországot is terheli, ezért mindenképpen szükség van arra, hogy a jogharmonizációs kötelezettség elmulasztásából származó kárért való állami felelősséget a magyar jogban is szabályozzák. A Szakértői Javaslat egyik újítása tehát, hogy a jogalkotó felelőssé tehető az alkotmánysértő jogszabály megalkotásával vagy a jogszabály elfogadásának alkotmánysértő elmulasztásával, valamint a jogharmonizációs kötelezettség teljesítésének elmaradásával okozott kárért. 21 Több elképzelést is megfogalmaztak annak kapcsán, hogy pontosan mely esetekben legyen megállapítható az állam felelőssége. Az egyik megoldási javaslat szerint azt mindenképpen szükséges lenne rögzíteni, hogy az állam felelősséggel tartozik azokért a károkért, amelyeket az utólag alkotmányellenesnek ítélt jogszabályon alapuló egyedi aktusokkal okozott. Felmerült annak a lehetősége is, hogy az új Polgári Törvénykönyvben megállapításra kerüljön az állam 19 Szakértői Javaslat, 550. Felelősség a jogalkotással okozott kárért. 20 Vékás Lajos: Szakértői Javaslat az új Polgári Törvénykönyv tervezetéhez. Complex Kiadó. Budapest, oldal 21 Szakértői Javaslat 5:550. : Felelősség jogalkotással okozott kárért: (1) A jogalkotó az alkotmányellenes jogszabály alkotásával okozott kárért felel, ha az Alkotmánybíróság az alkotmányellenes jogszabályt hatálybalépésének időpontjára visszamenőlegesen semmisítette meg. (2) A jogalkotó a megsemmisítés időpontjától keletkező károkért felel, ha az Alkotmánybíróság az alkotmányellenes jogszabályt nem hatálybalépésének időpontjára visszamenőlegesen semmisítette meg. (3) Ha az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a jogalkotó a jogszabályi felhatalmazásból származó jogalkotói feladatát elmulasztotta, ezzel alkotmányellenességet idézett elő, a jogalkotási kötelezettségét az Alkotmánybíróság határozatában megállapított határidőig nem teljesíti, a mulasztással okozott kárért felelősséggel tartozik. (4) Az állam felelősséggel tartozik azért a kárért, amelyet európai uniós jogharmonizációs kötelezettsége elmulasztásával vagy nem megfelelő teljesítésével okozott. (5) Az (1) bekezdés szerint felel a jogalkotó, ha az Alkotmánybíróság azt állapítja meg, hogy a jogszabály tartalmilag egyedi határozat. Vékás Lajos: Szakértői Javaslat az új Polgári Törvénykönyv Tervezetéhez. Complex Kiadó. Budapest, oldal 2009/1 2. ADVOCAT 710 jogszabályalkotással okozott károkért való felelőssége kizárólag alkotmányellenes jogalkotás esetén. A Szakértői Javaslat ötödik fejezetének 550. első bekezdése foglalkozik az alkotmányellenes jogszabály alkotásával okozott károk megtérítésével. Az Alkotmánybíróság az utólagos normakontroll keretében jogosult a hatályos jogszabályok alkotmányosságát vizsgálni. Amennyiben az adott jogszabályt alkotmányellenesnek minősíti, akkor megsemmisíti azt. Két különböző időpontot jelöl meg a Javaslat a jogalkotó felelősségével kapcsolatban, attól függően, hogy az Alkotmánybíróság a jogszabály hatálybalépésének időpontjára visszamenőleges hatállyal semmisíti meg a jogszabályt vagy nem. Az első esetben a jogalkotó azokért a károkért tartozna felelősséggel, amelyek a később alkotmányellenesnek nyilvánított jogszabály hatálybalépésétől kezdve keletkeztek, vagyis ex tunc hatállyal, tehát a jogszabály keletkezése idejére visszaható hatállyal semmisítené meg az Alkotmánybíróság a jogszabályt. A második esetben ex nunc hatállyal, vagyis a jövőre nézve semmisítené meg az Alkotmánybíróság a jogszabályt. Ekkor tehát csak azokért a károkért tartozna felelősséggel az állam, amelyek a jogszabály-megsemmisítés időpontjától kezdve keletkeztek. Felmerül a kérdés: melyek lennének azok a kritériumok, amelyek alapján egy utóbb alkotmányellenesnek ítélt jogszabályról eldöntenék, hogy melyik időponttól kezdve tartozik az állam felelősséggel az okozott károkért. Az Alkotmánybíróság az alkotmányellenesnek ítélt jogi normát fő szabályként ex nunc hatállyal semmisíti meg. A megsemmisített jogszabály általában a megsemmisítés Magyar Közlönyben való közzétételének napján veszti hatályát, ettől az időponttól kezdve nincs lehetőség a megsemmisített jogszabály további alkalmazására. Ebben az esetben a jogszabály megsemmisítése nem érinti a jogszabály alapján létrejött jogviszonyokat és az azokból származó jogokat és kötelezettségeket. A visszaható hatályú megsemmisítéssel az Alkotmánybíróság csak kivételes esetben él. Ez azért is fontos változást jelentene, mert a Legfelsőbb Bíróság jogalkalmazási gyakorlata szerint jelenleg nincs arra jogi lehetőség, hogy többlettényállás hiányában, magában az alkotmánysértő jogszabály megalkotásával okozott kár megtérítése iránt indított perben a jogalkotó kárfelelősségét megállapítsa. 22 Álláspontja szerint az Alkotmánybíróságnak az utólagos normakontrollra vonatkozó alkotmányos jogosítványa a polgári jogi jogviszonyokat érintő olyan helyzetet teremtett, ami önmagában gátat szab a kártérítési felelősség megállapításának abban az esetben, amikor az alkotmánysértő jogszabály megsemmisítése az alkotmánybírósági határozat közzététele napjával történik. A jogviszony pedig, amire a kártérítési igényt alapítják, korábban, az utóbb megsemmisített jogszabály hatályba lépése után keletkezett. 23 Tehát az Alkotmánybíróság határozata önmagában nem ad lehetőséget a polgári kártérítési felelősség általános szabályainak alkalmazására. Az Alkotmánybíróságról szóló törvény pedig kimondja, hogy az Alkotmánybíróságnak jogában áll azt eldönteni, hogy az alkotmánysértő jogszabályt ex nunc vagy ex tunc hatállyal semmisíti meg. Ennek megfelelően dönt az alkotmánysértő jogszabály alapján létrejött jogviszonyok rendezéséről is. Egyrészt lehetőséget adhat a visszamenőleges megsemmisítéssel a jogviszonyok újrarende- 22 BH 1994./ Ujváriné Antal Edit: Felelősségtan. Novotni Kiadó, oldal zésére, esetleg kártérítési igényekre; vagy azt a jövőre vonatkozóan megsemmisítéssel kizárhatja. A Javaslat lehetőséget adna az alkotmányellenesnek ítélt jogszabály megalkotásával okozott kár esetén a jogalkotó felelősségének a megállapítására. A harmadik bekezdés szerint amennyiben az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a jogalkotó szerv a jogalkotási feladatát elmulasztotta, és ezzel alkotmányellenességet idézett elő, és a jogalkotási kötelezettségét nem teljesíti az Alkotmánybíróság által megállapított határidőig, akkor az ezzel a mulasztással okozott kárért felelősséggel tartozik. Külön bekezdés rendelkezik az európai uniós jogharmonizációs kötelezettség elmulasztásával vagy nem megfelelő teljesítésével okozott károkért való felelősségről. Abban az esetben is felelősség terheli a jogalkotót a Javaslat alapján, ha az Alkotmánybíróság megállapítása szerint a jogszabály tartalmilag egyedi határozatnak minősül. Külön pontként rögzítették a jogharmonizációs kötelezettség elmulasztásával okozott károkért való felelősséget. Az utolsó bekezdés adna jogalapot arra, hogy akkor is feleljen a jogalkotó, hogyha az Alkotmánybíróság a jogszabályról azt állapítja meg, hogy tartalmilag egyedi határozatnak minősül. A Javaslat megoldásával kapcsolatban kritikaként fogalmazták meg, hogy helyes az állami kárfelelősség szigorúbb felelősségi alapra helyezése, azonban aggályosnak tekinthető az elképzelt szabályozás. Megvalósítható lenne az egyszerű költségvetési megfontolásokon alapuló döntés, hogy az állami felelősség csak az utólag alkotmányellenesnek ítélt jogszabályon alapuló egyedi aktussal okozott károkra vonatkozzon, azonban az Európai Bíróság gyakorlata ezzel ellentétes. A közösségi normák átvételének elmulasztásából származó jogalkotói felelősség egy az állami kárfelelősség egészét érintő alapelv kibontakozásának első lépcsőfokát jelenti. Ez az alapelv pedig az állam teljes (tehát az elmaradt hasznokra is kiterjedő) felelősségét szorgalmazza a jogalkotással okozott károkért, és nem utal semmiféle nemzeti alkotmányos korlátra, illetve mindazt megítélendőnek tartja, amit a nemzeti jog kártérítési szabályai általában megítélni engednek. 24 A jogalkalmazási és jogértelmezési tévedések csak abban az esetben járhatnának kártérítési felelősséggel, ha azok kirívóan súlyosak. AZ IGAZSÁGÜGYI ÉS RENDÉSZETI MINISZTÉRIUM TERVEZETE Az Országgyűlés december 9-én zárta le a Polgári Törvénykönyvről szóló T/5949. számú törvényjavaslat általános vitáját február 2-ig volt lehetőség még módosító javaslatok benyújtására. Az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium által 2008 novemberében rendezett szakmai konferencián merült fel, hogy érdemes volna egy olyan változatot elkészíteni, amely egységes szövegként tartalmazza a Javaslatot és a beérkezett módosító javaslatok közül azokat, amelyekkel az igazságügyi tárca egyetért. Ez a tervezet el is készült, 25 azonban sajnálatos módon nem rendelkezik külön paragrafusban jogalkotással okozott állami kárfelelősségről. A Szakértői Javaslattal szemben az Igazságügyi és Rendészeti 24 Bárdos Péter: Megjegyzések a Javaslat kárfelelősségi fejezetéhez. Polgári Jogi Kodifikáció. IV. évfolyam szám oldal 25 PTK.- szakmai vitaanyag-2009.január.pdf 8 ADVOCAT 2009/1 2.11 Minisztérium Tervezete nem tartalmaz külön, a jogalkotással okozott kárért való felelősségre vonatkozó rendelkezéseket. A T/5949. számú törvényjavaslat a közhatalom gyakorlása során okozott károkért való felelősséget szabályozó fejezetben szabályozza a közigazgatási jogkörben (524. ), a bírósági és ügyészségi jogkörben (525. ) okozott károkért való felelősséget, valamint a bíróság előtti eljárás tisztességtelen lefolytatása, időbeni elhúzódása esetén fennálló felelősséget (526. ). A Törvényjavaslat indokolásában rögzítették, hogy az úgynevezett állami kárfelelősség körében differenciált szabályozásra, valamint több terminológiai újítás bevezetésére is szükség van. A Felelősség a közhatalom gyakorlása során okozott kárért megfogalmazás a törvényjavaslat szerint alkalmas a differenciált szabályok összefoglalására. A tervezet hivatkozik a Legfelsőbb Bíróság PK 42. számú állásfoglalására is, mert ez töltötte meg tartalommal az államigazgatási jogkörben okozott kárért való felelősség szabályát. Az állam, az önkormányzat, valamint ezek szerveinek a kártérítési felelőssége abban az esetben állapítható meg, ha a károkozásra a közhatalom gyakorlása során kifejtett szervező, intézkedő tevékenységgel vagy ennek az elmulasztásával került sor. A PK állásfoglalásnak ezen tételét a törvénybe emelésével kellene fenntartani a törvényjavaslat szerint. A jogalkotással okozott kárért való felelősség nem kerül külön szabályozásra ellentétben a Szakértői Javaslat elképzeléseivel, ahol a felelősség egyes esetei között külön helyet foglal el, hanem beleolvad a közhatalom gyakorlása során okozott károkért való felelősség körébe. Ugyancsak hiányzik a törvényjavaslatból az európai uniós jogharmonizációs kötelezettségek elmulasztásából adódó felelősség szabályozása. Dr. Gadó Gábor szakállamtitkár álláspontja 26 szerint azonban ez nem zárja ki azt, hogy a jogharmonizációs kötelezettség elmulasztásával vagy nem megfelelő teljesítésével okozott kár érvényesítésre kerüljön. Ugyancsak lehetőség lenne arra is, hogy az alkotmánysértőnek nyilvánított, és ezért viszszamenőlegesen megsemmisített jogszabállyal okozott kárt megtérítse az állam, még akkor is, ha az új Ptk. nem tartalmaz kifejezetten erre vonatkozó rendelkezést. ÖSSZEGZÉS A jogalkotó felelősségére vonatkozó mai magyar szabályozás és joggyakorlat sajnos sem az európai uniós, sem az egyes tagállamokban kialakult tendenciákkal nem egyezik meg. Látható, hogy a jogalkotásért és a jogharmonizációért való kárfelelősség összekapcsolódóban van, ahogy arra Kecskés László álláspontja is utal. Szerinte a jogtudományi gondolkodásban egyre inkább előtérbe kerül és nagyobb hangsúlyt kap a jogalakalmazói állami kárfelelősség, valamint a jogalkotásért és a jogharmonizációért való állami kárfelelősség összekapcsolása a funkcionális államtan szerint megengedett állami kárfelelőség és a jogharmonizációért való EU-jogi tagállami kárfelelősség szétválasztásához képest. 27 Úgy vélem, hogy a 26 Dr. Gadó Gábor: Eltérő és egyező álláspontok az új Ptk. előkészítése során. Magyar Jog LV. évfolyam június. 396.oldal 27 Kecskés László: Európa-jogi tapasztalatok az állam jogszabályalkotással okozott károkért való felelősségének a megalapozásához. Polgári jogi Kodifikáció V. évfolyam. 4. szám 18. oldal jogalkotással okozott kár felelősségének és az ehhez kapcsolódó kártalanításnak a szabályait ennek a tendenciának megfelelően kellene kialakítani és alkalmazni. Kecskés László kiemelte azt is, hogy az új Polgári Törvénykönyv tervezete az államról szinte alig szól. Mindenképpen fontos lenne (lett volna) az állami kárfelelősségre vonatkozó rendelkezéseket külön részként rendezni, mert ez a terület speciális jellegénél fogva különbözik a felelősség egyéb eseteitől. Felmerül a kérdés, hogy végül miért nem került bele a tervezetbe ez a rendelkezés. Indokolható talán azzal, hogy nem sikerült a megfelelő szabályokat kellő pontossággal kidolgozni. Ez azonban azért nehezen elfogadható érv, mert számos európai ország, sőt az Európai Unió is szolgál példával az állami kárfelelősség szabályozásával kapcsolatban. Összegzésként több kérdést is megfogalmazhatunk a jogalkotással okozott kárral kapcsolatban. Ha valóban jogszabály rögzítené az állam felelősséget ezekben az esetekben, akkor hogyan kerülne sor a kár megtérítésére? Kinek a számára kellene megfizetni a kártérítést? Ki hivatkozhatna, indíthatna pert erre a paragrafusra hivatkozva? Ezek mind megoldásra váró kérdések. FELHASZNÁLT IRODALOM 1. Dr. Kecskés László: Az állami kárfelelősség jogalkotási és jogalkalmazási kérdései, különös tekintettel a gazdaságirányítási kárfelelősségre. Budapest, Dr. Kecskés László: Perelhető-e az állam? Immunitás és kárfelelősség. Közgazdasági és Jogi Kiadó. Budapest, Dr. Vékás Lajos: Szakértői Javaslat az új Polgári Törvénykönyv Tervezetéhez. Complex Kiadó. Budapest, Kondorosi Ferenc: Jogalkotás a XXI. század hajnalán. Magyar Hivatalos Közlönykiadó. Budapest, Ujváriné Antal Edit: Felelősségtan. Novotni Kiadó. Miskolc Bárdos Péter: Megjegyzések a Javaslat kárfelelősségi fejezetéhez. Polgári Jogi Kodifikáció. IV. évfolyam szám oldal 7. Fülöp Györgyi: Az állam kártérítési felelőssége a közösségi jog megsértése kapcsán. Polgári Jogi Kodifikáció V. évfolyam. 5. szám oldal 8. Dr. Gadó Gábor: Eltérő és egyező álláspontok az új Ptk. előkészítése során. Magyar Jog. LV. évfolyam június, oldal 9. Dr. Gadó Gábor: Módszerek és célok az új Ptk. megalkotása során. Magyar Jog. LV. évfolyam november, oldal 10. Dr. Nagy István: A jogalkotással okozott kár. publikaciok/ Dr. Kecskés László: A jogalkotásért és a jogharmonizációért való állami kárfelelősség. Jogtudományi Közlöny. LVI. évfolyam május, oldal. 12. Dr. Kecskés László: Európa-jogi tapasztalatok az állam jogszabályalkotással okozott károkért való felelősségének megalapozásához. Polgári Jogi Kodifikáció évfolyam. 4. szám oldal 13. Dr. Lábady Tamás: Felelősség a szerződésen kívül okozott károkért és a biztosítási szerződés az új Polgári Törvénykönyvben. (Vitaindító tézisek). Polgári Jog Kodifikáció. III. évfolyam szám oldal 14. Dr. Lajer Zsolt: Felelősség a jogszabályalkotással okozott károkért a magyar jogban. Jogtudományi Közlöny. LVI. évfolyam. 2. szám, február, oldal 15. Dr. Lajer Zsolt: Felelősség a jogszabályalkotással okozott károkért az Európai Unióban és az egyes tagállamai jogában. Jogtudományi Közlöny. LVI. évfolyam. 3. szám, március, oldal 16. Prof. Dr. Szalma József: Az új magyar Ptk. tervezetéről (2008). Magyar Jog. LV. évfolyam november, oldal 17. Dr. Wellmann György: Az új Polgári Törvénykönyv Szakértői Javaslatának méltatása. Magyar Jog. LV. évfolyam július, oldal. A törvényjavaslat: 18. T/5949. számú törvényjavaslat a Polgári Törvénykönyvről ckl=38&p_izon= /1 2. ADVOCAT 912 Dr. Perecz László* A FEGYELMI ELJÁRÁSOK GYAKORLATÁBÓL A megbízási szerződés alapján a megbízott köteles a rábízott ügyet ellátni. A megbízást a megbízó utasításai szerint és érdekének megfelelően kell teljesíteni / Ptk (1) (2) bek./. Az Üt. 37. a. pontja szerint fegyelmi vétséget valósít meg minden olyan ügyvédi magatartás, mely a Ptk. ezen rendelkezéseit megszegi. Az eljárás alá vont ügyvéd ellen korábbi ügyfelei, K. Gy. és neje tettek panaszt a területi ügyvédi kamaránál. A panasz szerint az ügyvéd a panaszosok megbízásából július 18-án adásvételi szerződést készített B-né és kk. G. Krisztina eladók és a panaszosok, mint vevők között. Kk. G. Krisztina az adásvétel tárgyát képező ingatlan tulajdonosa, míg B-né az ingatlan haszonélvezője és kk. G. Krisztina törvényes képviselője volt. Az ingatlan vételára ,- Ft volt, mely összeget vevők a szerződés aláírásával egyidejűleg megfizettek B-né részére. A szerződésben rögzítésre került, hogy annak érvényességéhez gyámhatósági jóváhagyásra van szükség. Az ügyvéd által felvett tényállás szerint a gyámhatósági jóváhagyás beszerzése B-né feladatát képezte, aki szóban olyan nyilatkozatot tett, hogy a vételárból kk. G. Krisztina részére egy másik ingatlant kíván vásárolni. B.-né a vételárból kk. G. Krisztina eladó részére újabb ingatlant nem vásárolt, az ügyben gyámhatósági jóváhagyást nem kért és az általa felvett vételárat egyéb célokra fordította. Eljárás alá vont ügyvéd az adásvételi szerződést az illetékes körzeti földhivatalhoz benyújtotta, ahonnan a gyámhatósági engedély hiányában hiánypótlási felhívást kapott. A hiányt pótolni nem tudta, így a bejegyzési kérelem elutasításra került. Panaszosok sérelmezték, hogy a teljes vételár kifizetésének ellenére tulajdonjogot nem szereztek. A panasz alapján a területi ügyvédi kamara elnöke a fegyelmi eljárást elrendelte. Az első fokú fegyelmi tanács figyelemmel arra, hogy a panaszosok a panasz benyújtását követően kártérítési pert is indítottak az eljárás alá vont ügyvéd, mint első rendű és B-né mint másodrendű alperes ellen, ezen peres eljárás jogerős befejezéséig a fegyelmi eljárást felfüggesztette. * A B.-A.-Z. Megyei Ügyvédi Kamara elnökhelyettese, a MÜK Fegyelmi Fellebbviteli Tanácsának elnöke A kártérítési perben április 27. napján született jogerős ítélet, melyben a megyei bíróság kötelezte első rendű alperest, hogy másodrendű alperessel egyetemlegesen fizessen meg Ft-ot, valamint Ft első és másodfokú perköltséget a panaszosoknak, mint felpereseknek, továbbá Ft eljárási illeték megfizetésére kötelezte első rendű alperest. Az indokolás szerint felperesek és első rendű alperes között a Ptk (1) bekezdésében meghatározott, valamint az Üt. rendelkezéseinek is megfelelő ügyvédi megbízási szerződés jött létre. A megbízási szerződés alapján a megbízott köteles a rá bízott ügyet ellátni. A Ptk (2) bekezdése értelmében a megbízást a megbízó utasításai szerint és érdekeinek megfelelően kell teljesíteni. A szerződés elkészítésére vonatkozó ügyvédi megbízás teljesítése során az ügyvédnek mindkét fél kölcsönös érdekeit szem előtt kell tartania, a jelen esetben azonban különös figyelemmel kellett volna lennie a szerződéses kötelezettségüket a vételár megfizetésével már teljesítő első és másodrendű felperesek érdekeire. A bíróság álláspontja szerint a szerződéskészítésre vonatkozó ügyvédi megbízás tartama az okirat készítésétől a szerződéssel megszerzett jogok ingatlan-nyilvántartási bejegyzéséig terjed. Amennyiben a jogok bejegyzéséhez más hatósági eljárás lefolytatására is szükség van, értelemszerűen a megbízás ezen eljárásokra is kiterjed. A gyámhatósági eljárásra, ill. a gyámhatóság hozzájárulásának beszerzésére a tulajdonjog ingatlan-nyilvántartási bejegyzéséhez feltétlenül szükség volt, maga az adásvételi szerződés is rögzítette, hogy érvényességi kellék a gyámhatósági hozzájárulás. A bíróság álláspontja szerint a fentiekből az következik, hogy a gyámhatósági eljárást is az első rendű alperesnek kellett volna megindítania és a sikeres eljárás minden feltételét biztosítania. Az első rendű alperesnek tisztában kellett lennie azzal, hogy kiskorú eladó esetében az adásvételi szerződéshez a gyámhatóság a hozzájárulást csak abban az esetben adja meg, ha a kiskorú részére a vételárból más ingatlan megszerzése történik, és ezt egy újabb szerződéssel megfelelően igazolják, vagy ennek hiányában a kiskorú részére járó vételárat a gyámhatóság hozzájárulásáig ügyvédi letétbe helyezik. Az első rendű alperesnek e körülményekre a felpereseket ki kellett volna oktatnia. Különösen indokolt lett volna a vételár ügyvédi letétbe helyezése a perbeli esetben, mert semmiféle peradat nincs arra vonatkozóan, hogy az adásvételi szerződés megkötésével egyidejűleg a kiskorú részére másik ingatlan megvásárlása történt volna. A vételár ügyvédi letétbe való helyezésének elmulasztása eredményezte azt, hogy a 10 ADVOCAT 2009/1 2.13 másodrendű alperes a vételárat nem újabb ingatlan vásárlására, hanem egyéb célokra használta fel. Mindezek alapján a megyei bíróság a felperesek kártérítési igényét megalapozottnak találta. A felperesek kárát az első- és másodrendű alperesek közösen okozták, első rendű alperes a fentebb részletezett mulasztásával, másodrendű alperes pedig a kiskorút illető vételár más célra fordításával. Erre tekintettel a bíróság az alperesek egyetemleges kártérítési felelősségét állapította meg és kötelezte őket az okozott kár megtérítésére. A jogerős ítélet ellen az első rendű alperes terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet a Legfelsőbb Bíróságnál, melyben kérte az ítélet megváltoztatását és a marasztalására irányuló kereset elutasítását. Álláspontja szerint a jogerős ítélet jogszabálysértő, iratellenes megállapításokat és nyilvánvalóan helytelen következtetéseket tartalmaz. Téves az az ítéleti megállapítás, hogy amennyiben a jogok bejegyzéséhez más hatósági eljárásra is szükség van, a megbízás ennek az eljárásnak a lefolytatására is kiterjed: ez a megállapítás ellentétes az ügyben felvett tényvázlattal. A felperesek ellenkérelmükben a jogerős ítélet hatályban tartását kérték. A Legfelsőbb Bíróság a felülvizsgálati eljárás eredményeként megállapította, hogy a felülvizsgálati kérelem nem megalapozott. Az ítélet indokolása szerint az első rendű alperesnek, mint az adásvételi szerződést kötő felek ügyvéd foglalkozású megbízottjának a Ptk (1) és (2) bekezdése, valamint az Ütv. 1. -a és a 3. -ának (2) bekezdése alapján az volt a feladata, hogy a rábízott ügyet a legjobb tudása szerint, a jogszabályi rendelkezések megtartásával ellássa. A másodfokú bíróság helyesen állapítja meg, hogy az első rendű alperesnek a hivatásából eredő megbízotti feladata olyan okirat szerkesztése, amely alkalmas a tulajdonváltozás ingatlan-nyilvántartási átvezetésére, ugyanakkor az első rendű alperes megalapozottan hivatkozik arra, miszerint téves a másodfokú bírósának az az álláspontja, hogy a gyámhatósági eljárást az első rendű alperesnek kellett volna megindítania és a gyámhatósági hozzájárulást beszereznie. A megbízási szerződés szerint ez nem volt az első rendű alperes feladata. A másodfokú bíróság azonban arra helyesen mutat rá, hogy az első rendű alperes nem járt el a tőle elvárható gondossággal, amikor a felpereseket nem tájékoztatta arról, hogy a gyámhatóság milyen jogszabályi rendelkezésekre tekintettel és milyen feltételekkel adhat hozzájárulást és nyomatékosan nem hívta fel a felperesek figyelmét arra, hogy az érdekeiket a vételár ügyvédi letétbe helyezésével biztosítják. Ennek a tájékoztatási kötelezettségnek az elmaradása alapozza meg az első rendű alperes kártérítési felelősségét. A kifejtettekre tekintettel a Legfelsőbb Bíróság a felülvizsgálati kérelemmel támadott ítéletet a Pp ának (3) bekezdése alapján hatályában fenntartotta. A kártérítési per jogerős befejezését követően az első fokú fegyelmi tanács az ügyet tárgyalásra tűzte ki, melyen az eljárás alá vont ügyvéd a felelősségét továbbra sem ismerte el. Az első fokú fegyelmi tanács a lefolytatott eljárás eredményeként megállapította, hogy eljárás alá vont ügyvéd megszegte a Ptk (2) bekezdésében, valamint az Üt. 1. -ában és 3. -ának (2) bekezdésében írtakat, ezen magatartásával egy rendbeli gondatlan fegyelmi vétséget követett el, melyre tekintettel az eljárás alá vont ügyvédet pénzbírság fegyelmi büntetéssel sújtotta és kötelezte az eljárási költségek megfizetésére is. Az első fokú határozat ellen az eljárás alá vont ügyvéd nyújtott be fellebbezést, melyben felelősségét továbbra sem ismerte el. A MÜK fegyelmi megbízottja az első fokú határozatot megalapozottnak tartotta és annak helybenhagyását kérte. A MÜK Fegyelmi Fellebbviteli Tanácsa az eljárás alá vont ügyvéd által benyújtott fellebbezést megalapozatlannak tartotta. Teljes mértékben egyetértett a Fegyelmi Fellebbviteli Tanács az ügyben eljárt bíróságnak azzal az álláspontjával, miszerint az ingatlan adásvételi szerződés készítésére vonatkozó ügyvédi megbízás a jogok ingatlan-nyilvántartási bejegyzésével tekintendő befejezettnek és teljesítettnek. E feltételeket az ügyvédnek biztosítania kell. A Fegyelmi Fellebbviteli Tanács álláspontja szerint is az ügyvéd megszegte a Ptk (2) bekezdésében, valamint az Üt. 1. -ában és a 3. (2) bekezdésében foglalt kötelezettségeit, amint ezt az ügyben az első fokon hozott határozat is helyesen megállapítja, ezen túlmenően a Fegyelmi Fellebbviteli Tanács megállapította az ügyvéd terhére az Etikai Szabályzat 7.5. és pontjának megszegését is. Az Etikai Szabályzat 7.5. pontja szerint az ügyvéd a megbízás során köteles megbízóját kioktatni a szerződéssel kapcsolatos minden lényeges körülményről és feltételről. A pont szerint az ügyvédnek a megbízás alkalmával fel kell tárnia az ügy összes lényeges körülményeit és tájékoztatni kell az ügyfelet az ügy kimenetelének lehetséges változatairól. Az eljárás alá vont ügyvéd az Etikai Szabályzat ezen rendelkezéseinek nem tett eleget. A Fegyelmi Fellebbviteli Tanács megítélése szerint az utóbbi időben sajnálatosan elszaporodtak az ilyen jellegű ügyvédi magatartások, amikor ügyvédi asszisztálás mellett tűnik el a vevők pénze anélkül, hogy tulajdonjoguk az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzésre kerülne, márpedig ez súlyosan sérti az ügyvédi hivatás jó hírét és társadalmi elismertségét. Mindezek alapján a Fegyelmi Fellebbviteli Tanács az első fokú fegyelmi határozatot helyben hagyta és a másodfokú eljárási költség megfizetésére az alaptalanul fellebbező ügyvédet kötelezte. 2009/1 2. ADVOCAT 1114 Csorba Emese* CÉGVEZETÉS AZ EURÓPAI RÉSZVÉNYTÁRSASÁGBAN AZ EGYSZINTŰ ÉS A KÉTSZINTŰ IRÁNYÍTÁSI RENDSZER BEVEZETÉS A Tanács 2157/2001/EK rendelete az európai részvénytársaság (SE) statútumáról a továbbiakban Rendelet és 2001/86/EK irányelve az európai részvénytársaság statútumának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről a továbbiakban Irányelv megteremtette egy nemzetek feletti társasági forma létrehozásának jogi kereteit, mely határon átnyúló jellegével és annak számos előnyével képes szembeszállni és felvenni a versenyt a piacon fellépő nemzetközi, különösen amerikai és japán konkurenciával. A Rendelet hatályba lépésének napjától, azaz október 8-ától az Európai Unió valamennyi tagállamában lehetővé vált az európai részvénytársaság alapítása. A Rendelet szabályanyagának részletes feldolgozásával Németországban számos szakirodalom foglalkozik. Ezek közül az egyik legjelentősebb és a gyakorlati életben is támaszként szolgáló a Bruno Kroppf és Johannes Semler szerkesztésében megjelent Münchener Kommentar legfrissebb, évi kiadása. Emellett érdemes még két kommentárt, mint hivatkozási alapot megemlíteni. Ezek, a Marcus Lutter és Peter Hommelhoff által jegyzett, szintén 2008-ban, Kölnben megjelent SE-Kommentar valamint Günter Christian Schwarz nevével fémjelzett két évvel korábban megjelentetett Kommentár az SE statútumáról szóló rendelethez, nem pusztán elméleti szemszögből világítanak rá a Rendelet egyes normáiban meghúzódó mondanivaló jelentőségére. A Rendelet lényegi részét képezik az európai részvénytársaság szervezeti felépítésére vonatkozó szabályok, melyek meszszemenően rugalmasabbnak bizonyulnak a nemzeti jogok társasági jogi előírásaival szemben. Ezt mutatja többek között a székhelyáthelyezés egyszerű és költségkímélő lehetővé tétele, továbbá e cikk tárgyát képező kérdéskör is, miszerint az alapítókat választási lehetőség illeti meg az európai részvénytársaságra alkalmazandó irányítási rendszer tekintetében. Az egyszintű és kétszintű vezetési modell alternatívájának kérdése azonban nem pusztán az elméleti vizsgálódás szempontjából jelentős. Az irányítási rendszerek működésének teoretikus elemzése nem elegendő ahhoz, hogy megfelelő képet kapjunk az európai részvénytársaság vezetésének mindennapi működéséről. E tanulmány célja, hogy az európai részvénytársaság cégvezetését az elméleti alapok és gyakorlati tapasztalatok kombinációján keresztül mutassa be. I. MODELLEK AZ IRÁNYÍTÁSI RENDSZERRE * nappali tagozatos doktorandusz, ME ÁJK Kereskedelmi Jogi Tanszék Európában hagyományosan kétféle szervezeti rendszer alakult ki és működik. Mindkét modellre igaz, hogy függetlenül a vezetési funkciókat ellátó szervektől létre kell hozni a közgyűlést, amely a társaság legfőbb döntéshozó orgánuma. E mellett azonban az irányítás már eltérő módokon valósulhat meg: az egyik megoldás az osztott rendszer, melynek lényege, hogy az igazgatóság, mint ügyvezető szerv és a felügyelőbizottság mint kontrolláló szerv látja el a vezetés feladatait, utóbbi magában foglalja a dolgozói részvétel intézményét is. A másik lehetőséget az angolszász egységes irányítási szisztéma kínálja, melyben már csupán egy egységes testület, az igazgatótanács működik, s ez a szerv látja el az ellenőrzési funkciókat is. A Rendelet kialakítása során fellépő akadályok egyike éppen a társaság irányítási rendszerének a meghatározása volt. A fentiekben leírtakból adódik, hogy az eltérő vezetési struktúrát alkalmazó országok nem szívesen mondtak volna le saját nemzetükben már jól bevált elveikről, s így a két irányítási rendszer közös nevezőre hozása eleve kudarcra volt ítélve. E fontos gátló körülmény áthidalásaként született meg az elgondolás, mely szerint egy egész Európában érvényes nemzetek feletti társasági forma esetében mindenképpen figyelembe kell venni az eltérő szabályozásra, továbbá az egyes társaságoknak autonómiát kell biztosítani arra vonatkozóan, hogy szabadon választhassák meg az általuk alkalmazni kívánt vezetési berendezkedést. Az irányítási modellek közötti választási lehetőséget a Rendelet 38. cikkében adja meg a tagállamok számára. Az európai részvénytársaság alapszabályának módosításával lehetőséget ad a Rendelet az egyik irányítási rendszerről a másikra való áttérésre is. A döntés jogosultsága a társaság alapítóit illeti meg. Hazánkban a évi XLV. törvény az Európai Részvénytársaságról tartalmazza a Rendelet és az Irányelv szabályainak megfelelően az európai részvénytársaságra vonatkozó részletszabályokat. A törvény harmadik fejezete foglalkozik részletesen az európai részvénytársaság felépítésének kérdéskörével. II. A DUALISTA IRÁNYÍTÁSI RENDSZER A kétszintű irányítási rendszer a német részvénytársasági jogban alkalmazott rendszernek feleltethető meg. Ennek megfelelően az európai részvénytársaság irányítását és annak kontrollját az irányító szerv és a felügyeleti szerv látja el. A fentebb említett kommentárok mellett Roderich C. Thümmel 2005-ben megjelent könyve az Európai részvénytársaságról Vezérfonalak a vállalkozói praxis számára foglalkozik részletesen a kétszintű irányítás Rendelet szerinti szabályaival. Az SE cégvezetéséért felelős irányító szerv hazai törvényünkben igazgatóság a társaság ügyvezetésének és a mindennapi teendők ellátásának feladatával van megbízva. Emellett az irányító szerv egyben az európai részvénytár- 12 ADVOCAT 2009/1 2.15 saság szervezeti képviselője is. Az igazgatóság tagjainak számát vagy az azt megállapító szabályokat a Rendelet az európai részvénytársaság alapszabályának hatáskörébe delegálja. Megengedi azonban, hogy az egyes tagországok megállapíthassák az igazgatósági tagok minimális és maximális számát. Hazai törvényünk 11. szakaszában ezt legalább három és legfeljebb tizenegy főben határozza meg. Főszabály szerint a Rendelet az irányító szerv tagjai kinevezésének és visszahívásának jogát a felügyelő bizottság kezébe adja. Lehetőség van azonban arra, hogy az európai részvénytársaság alapszabályában ezt a jogot a közgyűlésre ruházzák át. Így van ez a magyar törvényben is, mely főszabályként a közgyűlés hatáskörébe utalja az igazgatóság tagjainak megválasztását és visszahívását. Fontos garanciális szabályt tartalmaz a Rendelet 39. cikke, melyben kimondja, hogy egy személy nem lehet ugyanabban az európai részvénytársaságban, egy időben az igazgatóságnak és a felügyelő bizottságnak is tagja. Kivétel ez alól, ha valamely igazgatósági tag kiesése következtében az igazgatóságban megüresedik egy tisztség. Ekkor az üresedés idejére a felügyelő bizottság saját tagjai közül választ egy személyt, aki mint az igazgatóság tagja fog eljárni. Ez idő alatt természetesen a kinevezett felügyelő bizottsági tag bizottsági tagsága felfüggesztésre kerül. A tagállamok az ilyen átmeneti helyzet esetére időbeli korlátozást rendelhetnek el. A dualista irányítás másik fontos szerve a felügyeleti szerv a magyar törvényben felügyelő bizottság, melynek legfőbb funkciója az irányító szerv munkájának kontrollálása. A felügyeleti szerv önállóan nem jogosult az európai részvénytársaságot irányítani. Tagjai kinevezése illetve annak visszavonása a közgyűlés által történik. Kivétel ez alól az első felügyelő bizottság, amelynek tagjait az alapszabály is megállapíthatja. Létszámának meghatározása során figyelembe kell azonban venni a munkavállalói részvételre vonatkozó előírásokat is. A testület elnökét a tagok saját soraikból választják. Az igazgatósághoz hasonlóan a tagállamok itt is technikai jellegű szabályozási lehetőséget kapnak, mely alapján szintén jogosultak a felügyelő bizottság legalacsonyabb és legmagasabb számának meghatározására, mely a magyar rendelkezések szerint három és legfeljebb tizenöt fő lehet. A felügyelő bizottság tényleges jogköre és annak határa az európai részvénytársaság székhelye szerinti tagállam joga által kerül meghatározásra. Ennek alapján, míg a felügyelő szerv, mint ellenőrző funkciót betöltő orgánum a magyar szabályok szerint pusztán egyfajta törvényességi felügyeletet lát el, a német SEAG az Aufsichtsrat jogkörébe utalja a vezérigazgató megválasztásának jogát is. Ez utóbbi lényegesen súlyosabb szerepet biztosít a felügyelő szervnek, melyen keresztül lényegesen erősebb befolyást tud gyakorolni, mint például a magyar szabályok szerint működő és eljáró felügyelőbizottság. Ebben a tekintetben azonban felmerülhet a kérdés, nem praktikusabb-e egy monista rendszer kialakítása, ahol az igazgatótanácson belül és az audit bizottság révén ez a fajta ellenőrzés megvalósítható, s elmarad egy külön szerv kialakításának a terhe. Az irányító és a felügyeleti szerv között széleskörű tájékoztatási-és közreműködési kötelezettség áll fenn. Az igazgatóságnak két fő kötelezettsége van a felügyelő bizottság irányába. Az általános tájékoztatási kötelezettség alapján köteles negyedévente jelentést készíteni, melyen keresztül értesíti a felügyelő bizottságot az európai részvénytársaság üzleti tevékenységének addigi és várható alakulásáról. Ezen túlmenően speciális tájékoztatási kötelezettség is terheli, mely azt jelenti, hogy haladéktalanul tájékoztatást ad azokról az eseményekről, amelyek a társaság helyzetére valószínűsíthetően számottevő hatással lehetnek. Ezen túlmenően a felügyelő bizottság jogosítványai közé tartozik, hogy a feladatai ellátásához szükséges vizsgálatokat megszervezze és elvégezze. III. A MONISTA IRÁNYÍTÁSI RENDSZER A monista irányítási rendszer lehetősége az európai részvénytársaság esetén azért bír nagy jelentőséggel, mert számos tagállamban hiányzott korábban a nemzeti jogi szabályozásból egy ilyen vezetési struktúra kialakításának megengedése. Habersack Európai társasági jogról szóló tankönyvében e dualista modell mellett megjelenő adminisztratív irányítási rendszert úgy jellemzi, mint olyan lehetséges irányítási szisztémát, amely csupán egy ügyviteli szervből áll, amely felelős a társaság vezetéséért, továbbá megállapítja tevékenységének alapjait és ellenőrzi azt. Az egyszintű irányítási rendszerre vonatkozó szabályok a Rendelet cikkében kerültek rögzítésre. A nemzetközi gazdasági életben vezető szerepet betöltő multinacionális vállalatok körében egyre inkább elterjed ennek a cégvezetési formának a választása. Hazánkban székhellyel rendelkező, és világgazdasági mértékben fontos szerepet betöltő európai részvénytársaság a Graphisoft SE, mely már az európai részvénytársasági formába történő átalakulást megelőzően is egyszintű irányítási keretek között működött Hollandiában elhelyezett székhelyével. A cikk elején megnevezett cél, nevezetesen a nemzetközi konkurenciával szembeni versenyképes helyzet kialakítása e társaság esetében is fontos szerepet játszott. Ez nem pusztán az európai részvénytársaság társasági formájára való áttérésben, hanem az egyszintű irányítási rendszer kedveltebb alkalmazásában is megmutatkozik. Az amerikai vállalati életben ugyanis a board-system az általánosan alkalmazott vezetési struktúra. Amennyiben egy európai cég az amerikai piacra kíván kitekinteni, fontos, hogy a vállalati felépítésében az ott népszerű és alkalmazott modellt válassza. Az egyszintű irányítási rendszerben az SE cégvezetését tehát az ügyviteli szerv látja el. A tagok kinevezése az európai részvénytársaság közgyűlése által történik. Tekintettel arra, hogy a közgyűlés a társaság tagjainak (részvényeseinek) a fóruma, előfordulhat, sőt a gyakorlatban általánosan alkalmazott, hogy a többségi tulajdonos ez által egyben igazgatótanácsi tagként is részt vesz a társaság életében. Az igazgatótanácson belül, mint nem független tag a többségi tulajdonos tehát a menedzsment táborát erősíti. A probléma magja, hogy ez esetben az választja meg a menedzsmentben lévő tagokat, aki majd maga is benne van. Ez azonban mint azt Bojár Gábor nevezte egy ördögi körhöz vezet, melyből a kiutat csak az igazgatóság és menedzsment szétválása szükségességének felismerése jelenti. Ez a felismerés, bár a társaságok többségében megvan, mégis számos eset- 2009/1 2. ADVOCAT 1316 ben nem párosul gyakorlati megvalósítással. Praktikusabb és eredményesebb azonban ezt a tényt figyelembe venni, és a többségi tulajdonosi és ügyvezetői pozíciókat egymástól elhatárolni. Ennek megfelelően járt el a Graphisoft SE is, amikor a többségi tulajdont a németországi Nemetschek AG-ra ruházta át. Társasága irányításában ugyanis e vállalat is arra a meglátásra jutott, hogy e két intézményt nem szabad egymással összekapcsolni. A többségi tulajdon átruházása a német Nemetschek AG-ra megteremtette a lehetőséget, hogy az ügyvezetői és a többségi tulajdonosi pozíció elkülönüljön egymástól. A tagok száma illetve az annak meghatározására vonatkozó szabályok a társaság alapszabályában kerülnek rögzítésre. A dualista rendszernél említettekhez hasonlóan itt is lehetősége nyílik a tagállamoknak a minimális és maximális létszám megállapítására. Ez alapján a magyar szabályok szerint az európai részvénytársaság igazgatótanácsa legalább öt, legfeljebb azonban tizenegy természetes személy tagból áll. Ettől eltérést a magyar törvény csak abban az esetben enged, ha maga a törvény a munkavállalói részvétel érvényesítése érdekében eltérően rendelkezik. Az igazgatótanács elnökét a tagok választják saját soraikból. Amennyiben azonban a tagok fele munkavállaló, akkor csak a közgyűlés által kinevezett tag választható elnökké. Az igazgatótanács felépítése kétféleképpen alakulhat. Egyrészt állhat csak független tagokból, másrészt azonban lehetőség van ügyvezető igazgatók tisztségének a felállítására is. Ez utóbbi esetében az igazgatótanácsban a többségben levő független tagok mellett a menedzsment is megjelenik. Az igazgatótanács fő feladatkörének meghatározása során fontos kiemelni, hogy az nem egy tanácsadó szerv szerepét tölti be a vállalat életében. A független tagokból és menedzsmentből összeálló tanács legfőbb feladata ugyanis az önmagán belüli kontroll ellátása. A napi ügyek vitelében döntéseket hozó menedzsment a nagyobb horderejű kérdésekben az igazgatótanács ülésein köteles arra, hogy nézeteit elmondja a független tagoknak, meggyőző erejével ösztönözve arra, hogy döntését támogassák. Bár a folyamat a döntések meghozatalának egyfajta lassítását eredményezi, mégis meghozható áldozat ez a rossz döntések csökkentése érdekében. Fontos továbbá a törvény 9. szakaszában foglalt rendelkezés is, miszerint a tagok többségének függetlennek kell lennie. A függetlenség elve értelmében az igazgatótanácsi tag az európai részvénytársasággal e tagsági jogviszonyán kívül más jogviszonyban nem állhat. A hazai törvény azokat az eseteket határozza meg példálózó felsorolást adva, amikor az igazgatótanács tagja nem minősül függetlennek. Ezeket az eseteket öt csoportba bontja. Az európai részvénytársaság munkavállalója, vagy volt munkavállalója e jogviszonyának megszűnésétől számított öt éven át nem minősíthető függetlennek. Szintén a negatív meghatározás alá tartozik az a személy, aki az SE vagy annak vezető tisztségviselői számára és javára ellenérték fejében szakértői vagy más megbízási jogviszonyban tevékenységet folytat. A társaság olyan részvényese, aki közvetve vagy közvetlenül a leadható szavazatok legalább harminc százalékát birtokolja illetve ilyen személynek a hozzátartozója, mint kizáró ok azért érdemel külön figyelmet, hiszen egy ilyen mértékű részesedéssel rendelkező tulajdonosnak az igazgatótanácsban tagként való jelenléte az egyéni tulajdoni érdekeknek kedvező döntések meghozatalának veszélyét hordozná magában. Az igazgatótanács legfőbb jogosítványa ugyanis abban áll, hogy elutasíthatja a menedzsment javaslatát, mely jog gyakorlásánál biztosítani kellett, hogy ne kerülhessenek előtérbe egyéni érdekek a társaság érdekeivel szemben. Nem minősíthető függetlennek továbbá az sem, aki az európai részvénytársaság eredményes működése esetén igazgatótanácsi tagsága alapján vagyoni juttatásokra jogosult, valamint aki az SE igazgatótanácsának nem független tagjával egy másik gazdasági társaságban olyan jogviszonyban áll, amely alapján a nem független tagnak irányítási, ellenőrzési joga van. Megengedi a törvény továbbá azt is, hogy az európai részvénytársaság alapszabálya vezérigazgatói tisztség létrehozataláról döntsön. E tisztség betöltésére azonban kizárólag a társaság valamely munkavállalója jogosult. Az ügyviteli szerv működésére vonatkozó szabályok a Rendelet 44. cikkében kerültek rögzítésre. E szerint az igazgatótanácsnak legalább háromhavonta vagy az alapszabályban meghatározott időközönként tanácskozásra kell összeülnie, hogy az európai részvénytársaság üzleti és gazdasági tevékenységével kapcsolatos eseményeket, fejleményeket megvitassa. A társaság határozatképességére vonatkozó rendelkezéseket a Rendelet 50. cikke tartalmazza. Eszerint a tagok legalább felének a jelenléte illetve képviselő általi megjelenése szükséges ahhoz, hogy a társaság döntései meghozhatóak legyenek. A határozathozatalhoz a Rendelet pusztán egyszerű többséget ír elő. A magyar törvény 10. szakasza lehetőséget ad arra, amenynyiben a társaság tevékenységének jellege vagy más ésszerű ok indokolja, hogy a társaság az alapszabályában bizottságokat hozzon létre. Azonban az audit bizottság létrehozása a monista irányítású európai részvénytársaság esetében mindig kötelező. Az audit bizottság legalább három tagból áll, akiket az igazgatótanács független tagjai közül választanak. Hatásköre kiterjed a számviteli törvény szerinti beszámolóval, a könyvvizsgálóval, a pénzügyi beszámolási rendszerrel kapcsolatos több kérdésre, továbbá ez a bizottság felel az SE számviteli rendjének ellenőrzéséért. A Rendelet 43. cikkének 1. bekezdése felhatalmazza a tagállamokat, hogy az irányító-illetve ügyviteli szerv keretein belül egy vagy több ügyvezető igazgatót bízzanak meg a napi cégvezetés feladataival. Bartone könyvében részletesen taglalja az ügyvezető igazgatók kapcsán felmerült hatáskörbeli és felelősségi kérdéseket. A Rendelet szerint az ügyvezető igazgató intézménye fakultatív lehetőség az európai részvénytársaság számára. Thümmel szerint, amenynyiben a társaság él ezzel a felhatalmazással, az SE szervezeti struktúrája nagymértékben közelít a dualista irányítási rendszerhez. Ekkor azonban felmerül a kérdés, vajon valódi egyszintű irányítási rendszer keretei között zajlik-e a társaság irányítása, vagy egy rejtett dualista modellel állunk szemben. A kérdés felmerülhet a német társasági jogban. A Rendeletet részletező német SEAG ugyanis az úgynevezett geschäftsführende Direktoren intézményét kötelezővé teszi a monista irányítási rendszert választó németországi székhelyű európai részvénytársaságok számára. 14 ADVOCAT 2009/1 2.17 IV. A FELELŐSSÉG KÉRDÉSKÖRE Az európai részvénytársaság vezető tisztségviselőinek kártérítési felelősségét a Rendelet nem szabályozza. Az 51. cikk értelmében az európai részvénytársaság igazgatósága, illetve igazgatótanácsa és felügyelő bizottsága által a törvényből fakadó, az alapszabály szerinti vagy egyéb kötelezettségei megszegése miatt az európai részvénytársaságnak okozott károkért a társaság bejegyzésének helye szerinti tagállam részvénytársaságokra vonatkozó joga szerint kell a felelősséget meghatározni. Itt Magyarország esetében a évi IV. törvény 30. szakasza irányadó. Ez a rendelkezés azonban csak a belső jogviszonyokból eredő felelősségre vonatkozik. A társaság által harmadik személynek okozott károkért a Rendelet még utaló normát sem tartalmaz, ami alapján el kellene járni. Ebben az esetben az alkalmazandó jog általános elveit kell szem előtt tartani, és a Rendelet 9. cikkének megfelelően e tekintetben is a székhely tagország jogát kell irányadó jognak tekinteni. V. A KÉT IRÁNYÍTÁSI RENDSZERRE VONATKOZÓ KÖZÖS SZABÁLYOK Az egyszintű és a kétszintű rendszerre vonatkozóan a Rendelet cikke közös szabályokat is tartalmaz, amelyek függetlenül az irányítási rendszer típusától valamennyi európai részvénytársaság vezetésénél érvényesülnek. Ezek az előírások tartalmazzák a vezető szervek tagjainak kinevezési időtartamát, mely legfeljebb hat év lehet, azonban a tagok egy vagy több alkalommal való újraválasztása is megengedett. Kiemelendő továbbá az a lehetőség, miszerint az SE alapszabálya megengedheti, hogy egy másik vállalat vagy bármely más jogi személy tagja legyen valamelyik irányító szervnek. Kivétel természetesen ez alól, amennyiben az európai részvénytársaság székhelye szerinti tagállamban a nyilvánosan működő részvénytársaságokra irányadó jog eltérően rendelkezik. Abban az esetben, ha az irányító szervnek ilyen tagja van, köteles a tag vállalat illetve jogi személy kijelölni egy természetes személyt, aki az irányító testületben a tagságból eredő feladatokat ellátja. Az illető jogi személy azonban korlátlanul felelős a képviseletében eljáró, tagsági jogait gyakorló természetes személy cselekedeteiért. A továbbiakban titoktartási rendelkezéseket, valamint az SE szerveinek határozatképességére vonatkozó előírásokat tartalmaz a Rendelet. Az alapítóknak lehetősége van arra, hogy az alapszabályban meghatározzák azon ügyek körét, melyek meghozását szigorúbb feltételekhez köti. Ilyen lehet többek között a társaság szervezetét, tevékenységi körét érintő kérdés, mely esetben az igazgatótanács egyhangú döntése, kétszintű irányítás esetén pedig az igazgatóságnak a felügyelő bizottság hozzájárulása szükséges. Dualista modell esetén a felügyelő bizottság további olyan ügyletköröket állapíthat meg, melyet előzetes jóváhagyásához köt. A vezető tisztségviselők megbízatásával összefüggésben a Rendelet a székhely szerinti tagállam jogának figyelembe vételére utal. E szerint egy magyarországi székhelyű európai részvénytársaság esetében a Gazdasági társaságokról szóló évi IV. törvény 23. -a határozza meg az öszszeférhetetlenségi szabályokat. Ez alapján az alábbi kizáró okok vehetőek figyelembe: nem lehet az európai részvénytársaság igazgatótanácsának, illetve igazgatóságának és felügyelőbizottságának tagja, valamint valamely tag képviselője az, aki az európai részvénytársaság bejegyzésének helye szerinti tagállam joga szerint eltiltottak attól, hogy az adott állam joga alá tartozó nyilvánosan működő részvénytársaság szervében tisztséget töltsön be. Továbbá az sem lehet valamely irányító illetve felügyelő szerv tagja, akit valamely tagország igazságügyi vagy közigazgatási hatósága által hozott határozattal tiltottak el attól, hogy tisztséget vállaljon az adott tagállam belső joga szerinti nyilvánosan működő részvénytársaság valamely szervében. A fentiekben felsorolt tiltó körülmények azonban az egyes tagállamokban eltérő képet mutathatnak. Így előfordulhat az, hogy míg egy tagállamban egy adott ok kizáró tényező, úgy egy másik tagállam szabályai már nem zárják el ugyanezen ok miatt a tagsági lehetőséget. A székhelyáthelyezés intézményének alkalmazásával a vállalatok így könnyedén elkerülhetik azokat a tagállami korlátokat, melyek egy tagállamban a vezető tisztségviselőkkel szemben fennállnak, hiszen ha a székhely szerinti tagállam az adott kizáró okot nem tartalmazza, akkor a kinevezésnek sincs akadálya. ÖSSZEGZÉS A Rendelet legfőbb célja az volt, hogy segítse azon vállalatok nemzetközi tevékenységét és ennek megvalósítása érdekében segítse az előttük álló gazdasági, kereskedelmi akadályok lebontását. Lehetővé válik ez által az egész Európára kiterjedő gazdasági tevékenység folytatása olyan társasági forma keretében, mely valamennyi uniós tagországban a legfontosabb jogi kérdéseket illetően közel azonos szabályok alapján működhet. Ezek a jelentős mértékben egységesített adminisztrációs, irányítási és jelentéstételi rendelkezések pedig gyorsabb döntéshozatalt, a vállalat egyes érdekeltségeinek áttekinthetőbb és hatékonyabb ellenőrzését, és ez által jelentős idő- és költségmegtakarítást eredményezhetnek. FELHASZNÁLT JOGSZABÁLYOK ÉS IRODALOM évi XLV. törvény az Európai Részvénytársaságról A Tanács 2157/2001/EK rendelete (2001. október 8.) az európai részvénytársaság (SE) statútumáról A Tanács 2001/86/EK irányelve (2001. október 8.) az európai részvénytársaság (SE) statútumának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről A Tanács 2157/2001/EK rendeletének végrehajtásáról szóló törvény (SEAG) Bartone Roberto: Die Europäische Aktiengesellschaft, Berlin Habersack Mathias: Europäisches Gesellschaftsrecht, München Kropff, Bruno/ Semler, Johannes: Münchener Kommentar zum Aktiengesetz, Band 9/2, München 2008 Lutter, Marcus: SE-Kommentar, Köln 2008 Schwarz Günter C.: Verordnung (EG) Nr. 2157/2001 des Rates über das Statut der Europäischen Gesellschaft (SE) (SE-VO), Kommentar, München Thümmel Roderich C.: Die Europäische Aktiengesellschaft (SE), Frankfurt am Main /1 2. ADVOCAT 1518 Horváth Zsófia 1 A FOGYASZTÓKKAL SZEMBENI TISZTESSÉGTELEN KERESKEDELMI GYAKORLATOK TILALMÁRÓL 1. BEVEZETÉS 1 Az eladó és a vevő közötti bizalmi kapcsolat az adásvétel szempontjából kiemelkedő jelentőségű, hiszen a laikus fogyasztók a szaktudással rendelkező vállalkozásoktól szerzik be és veszik igénybe az életvitelükhöz szükséges termékeket, szolgáltatásokat. A fogyasztók azonban nincsenek könnyű helyzetben. A piacon ugyanis számos egymással versengő vállalkozás próbálja termékére felhívni a figyelmet. A vásárlási kedv fokozására a XXI. század technikai fejlődésének köszönhetően a vállalkozások számára a kommunikációs eszközök széles tára áll rendelkezésre. Számos tényező hat a fogyasztóra még mielőtt a vásárlást illetően meghozná döntését. Például utazás közben felfigyel színes, figyelemfelkeltő óriásplakátokra; az esti film előtti reklámblokkból még másnap is emlékszik egy-egy kihagyhatatlannak tűnő ajánlatra. Még a vásárlás előtt, az üzletbe betérve szembesül a fogyasztó azzal, hogy a hirdetések mennyiben fedik a valóságot az áru tulajdonságait illetően. Emellett termékkel kapcsolatban további információ szerezhető a címkékről, az üzletben elhelyezett tájékoztatókból. Szakértelem hiányában azonban a laikusok a döntéshozatali mechanizmus bármely szakaszában könnyen megtévesztés áldozatául esnek. Holott a fogyasztók a valós tényeket mérlegelve lehet, hogy épp az ellenkező döntést hozták volna meg, azaz nem vásárolták volna meg az adott terméket. Szükség volt tehát egy olyan jogi támpont-rendszer kialakítására, amely a kereskedelemben is megteremti a tisztességes eljárás alapjait. A kiszolgáltatott helyzetben lévő fogyasztókat szeptember 1-jétől új törvény, a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok tilalmáról szóló évi XLVII. törvény védi. Nemcsak Magyarországon következett be a jogszabályi környezet megújítása. A fogyasztókat az Európai Unió valamennyi tagállamában már 2007 végétől ugyanazok a garanciális szabályok védik a pozíciójukkal visszaélő vállalkozásokkal szemben. A következőkben a brüsszeli iránymutatást követően az új magyar törvény és az általa hozott változások különös tekintettel a jogalkalmazásra vonatkozóan kerülnek bemutatásra. 1 nappali tagozatos doktorandusz, ÁJK Kereskedelmi Jogi Tanszék /29/EK IRÁNYELV A TISZTESSÉGTELEN KERESKEDELMI GYAKORLATOK TILALMÁRÓL 2 Az Európai Közösség egyik legfontosabb célja a fogyasztói jogok magas szintű védelme 3. Ennek megvalósítása érdekében az alábbi területek kiemelt jelentősséget kapnak: a fogyasztók egészsége, biztonsága, gazdasági érdeke, tájékoztatása, oktatása valamint az érdekvédelmi önszerveződéshez való joga. A fogyasztókkal szemben alkalmazott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv (továbbiakban: irányelv) megalkotását a fent említetteken túl a belső piacot gátoló tényezők is indokolták. Az áruk és a szolgáltatások szabad mozgását azonban a valóságban számos akadály lassította. Az egyik ilyen korlát az egymástól eltérő, tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó tagállami szabályok. A különféle, hatályban lévő nemzeti szabályok megismerése és betartása mind a fogyasztók, mind a vállalkozások számára nehézséget okozott. Kutatási eredmények 4 igazolták, hogy a nemzeti szabályozás sokszínűsége hátrányosan hat az uniós állampolgárok közös piacba vetett bizalmára. A közösségi jogalkotó felismerte, hogy a bizalom helyreállításának érdekében szükség van a szabályozás (és ezen belül is különösen a fogalmak) egységesítésére. Az irányelv a fogyasztók és a vállalkozók közötti kapcsolatot vizsgálja (ez az ún. B2C, azaz business to consumer kapcsolat), és nem foglalkozik a kizárólag kereskedők (B2B, azaz business to business kapcsolat) közötti ügyletekkel. Az irányelv csak azokra a kereskedelmi magatartásokra tartalmaz rendelkezéseket, amelyek kihatnak a fogyasztói döntési mechanizmusra. Az irányelv révén az Európai Unió egész területén egységesen tiltottá válnak a fogyasztók gazdasági magatartását torzító tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok. Külön fejezet foglalkozik ennek a tiltott magatartásformának a megtévesztő módon, illetve agresszív módszerekkel történő gyakorlására. Emellett az irányelvhez csatolt mellékletben kerültek összegyűjtésre azok a tényállások, amelyek minden körülmények között tiltottak. 5 2 Az Európai Parlament és Tanács 2005/29/EK irányelve a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a 84/450/EGK tanácsi irányelv, a 97/27/EK és a 2002/65 európai parlamenti és tanácsi irányelvek, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 149., , o.) 3 EK Szerződés 153.cikk 4 Eurobarometer Nr. 298 letöltehető a archives/ebs/ebs_298_en.pdf weboldalról ( ) 5 Vö. Tisztességtelen verseny Fogyasztóvédelem, Egy európai jogi irányelv átültetésének margójára, Szerk.: Vörös Imre (Budapest, MTA Jogtudományi Intézet, 2007) o. 16 ADVOCAT 2009/1 2.19 A közösségi jogalkotó a közös szabályozás nemzeti kialakítására vonatkozóan kevés mozgásteret engedett a tagállamok számára. Az irányelv azonban tekintettel volt a tagállamok eltérő kultúrájára. Így minden tagország saját maga dönthette el többek között, hogy melyek azok a további kereskedelmi gyakorlatok, melyeket az irányelv ugyan nem említ, de a helyi ízlés, illemszabályok miatt mégis tiltandóak. A jogsértések esetén alkalmazandó szankciók meghatározására is szabad kezet kaptak a tagállamok. A jogharmonizációra nyitva álló határidő 2007-ben járt le. Számos országgal köztük Magyarországgal - szemben a határidő túllépése miatt az Európai Bizottság keresetet nyújtott be az Európai Bírósághoz. 6 A magyar jogszabályok irányelvhez történő harmonizálása 2008-ban fejeződött be. Az irányelvet megelőzően Magyarországon nem létezett külön jogszabály a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozóan. A jogalkotó a legmegfelelőbb megoldásnak azt találta, ha az új, uniós elvárásoknak megfelelő szabályozást egy teljesen különálló törvény által vezeti be a magyar jogrendszerbe ÉVI XLVII. TÖRVÉNY (FTTV.) 3.1. A szabályozás alá vont kereskedelmi gyakorlatok köre Nem minden kereskedelmi gyakorlat tartozik a törvény hatálya alá. Az Fttv. hármas feltételrendszert állít fel a személyi, a tárgyi és a területi hatályra vonatkozóan: Egyrészt a jogalkotó nem tesz különbséget a magatartás címzettjei között az állampolgárság tekintetében. Így mind a magyar, mind pedig a Magyarországon tartózkodó külföldi természetes személlyel szemben tilos tisztességtelenül eljárni a kereskedelmi ügylettel kapcsolatban. Másrészt nem tartoznak a törvény hatálya alá a szellemi alkotásokhoz fűződő jogok; a szerződés létrejöttével, joghatásaival, érvényességével vagy a kereskedelmi gyakorlattal kapcsolatos polgári jogi igények. A nemesfémtárgy nemesfémtartalmának tanúsítására és jelzésére sem vonatkoznak a törvény rendelkezései. Harmadrészt a törvény által tiltott tisztességtelen kereskedelmi magatartásnak a Magyar Köztársaság határain belül kell megvalósulnia Egységes fogalmak A törvény által biztosított védelem nem jár valamennyi, az ügylet szempontjából a gyengébbik fél pozícióját elfoglaló személy számára. A jogalkotó ugyanis a védendő személyek körét a természetes személyekre szűkíti le. Természetesen ez nem jelenti azt, hogy a vállalkozókkal szemben alkalmazott 6 Ezek a tagországok a következők: Luxemburg, Hollandia, Egyesült Királyság, Spanyolország, Németország (http://curia.europa.eu/hu/ transitpage.htm, letöltve: ) 7 Vö. Ausztria, ahol már az irányelvet megelőzően már több évtizede külön törvényben Gesetz gegen den unlauteren Wettbewerb - szabályozták a fogyasztókkal szemben alkalmazott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat. tisztességtelen piaci magatartásokra nem vonatkoznak jogszabályi előírások. (lásd. bővebben 4. fejezet ) Nem minden természetes személy minősül azonban fogyasztónak. A jogalkotó ugyanis a fogalom megalkotásakor a fogyasztói magatartás célját is figyelembe vette. Így csak azok a természetes személyek élvezhetik a törvény által biztosított védelmet, akik nem önálló foglalkozásukkal, és nem is gazdasági tevékenységükkel összefüggő célból járnak el. A törvény indokolása 8 alapján önálló foglalkozások körébe az un. szabad foglalkozások (például ügyvédek, orvosok, mérnökök tevékenysége) tartoznak. Így a munkaviszonyban álló, foglalkozásukat, szakmájukat alkalmazottként gyakorló természetes személyek még akkor is a törvény által védett személyi körbe tartoznak, ha a tisztességtelen eljárás saját foglalkozásukkal, szakmájukkal kapcsolatos, és ezek a személyek nem munkáltatójuk javára vagy érdekében járnak el. A tisztességtelen piaci magatartás ugyanakkor gyakran a fogyasztók egy csoportját célozza meg. A törvény szerint, ebben az esetben a célzott csoport átlagos tagjának magatartását kell alapul venni. Ugyanez a szabály alkalmazandó akkor is, ha a tisztességtelen vállalkozó ésszerűen előre láthatta, hogy a magatartása különösen kiszolgáltatott helyzetben lévő fogyasztók (például gyermekek) döntését torzítja. Ezek a személyek fokozottabb törvényi védelemre szorulnak, mert életkoruk, hiszékenységük, szellemi vagy fizikai fogyatkozásuk miatt sokkal kiszolgáltatottabbak átlagos társaikhoz képest. A fogyasztó ügyleti döntése nem csupán a szerződéskötési akarat kiteljesedése. Az Fttv. alapján ugyanis olyan fogyasztói döntések is vizsgálat alá kerülnek, amelyek a szerződés megkötését követően jelentkeznek (például elállási jog gyakorlása). A vállalkozás fogalma már magába foglal minden olyan személyt, aki a kereskedelmi ügylet vonatkozásában az önálló foglalkozásához vagy gazdasági tevékenységéhez kapcsolódó célzattal jár el. A fogyasztókkal szemben elkövetett tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat vizsgálatát a jogalkotó kiterjeszti (a vállalkozásokon túl) a vállalkozások érdekében vagy javára eljáró személyek magatartására is. A fogyasztó vállalkozó fogalom pár teljes mértékben összhangban áll egymással. Megjegyzendő, hogy a közösségi és tagállami jogalkotási gyakorlatban ez az összhang nem minden esetben figyelhető meg. 9 A törvény azokra a kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozik, amelyek összefüggnek a vállalkozások az áru értékesítésével, szolgáltatásával vagy eladásösztönzésével kapcsolatos magatartásával (akár tevékenység, akár mulasztás), valamint a reklámokkal, marketingtevékenységgel vagy egyéb kereskedelmi kommunikációval. A vállalkozások fogyasztók felé gyakorolt kereskedelmi magatartását emellett 3 időintervallumban is vizsgálni kell, azaz: az ügylet megkötését megelőzően, a megkötéskor és a megkötés után. A vizsgálat szempontjából az is lényeges, hogy egy ésszerűen tájékozott, 8 T/5448. sz. törvényjavaslat, 74.o. (Letölthető a irom38/05448/05448.pdf weboldalról, ) 9 Lásd. bővebben: dr. Horváth Zsófia: Az európai fogyasztó, a közösségi magánjogi védelem alanya (In: ADVOCAT, a Borsod- Abaúj- Zemplén Megyei Ügyvédi Kamara folyóirata, XI. évfolyam, 1-2. szám, ISSN ) o. 2009/1 2. ADVOCAT 1720 valamint az adott helyzet által megkívánt figyelmességgel és körültekintéssel eljáró fogyasztó az adott kereskedelmi gyakorlatot vajon hogyan ítélné meg. A törvény ugyanakkor csak a birtokba vehető forgalomképes ingó dolgokat, az ingatlant, szolgáltatást és a vagyoni értékű jogot, mint árut helyezi hatálya alá A Generálklauzula és annak különös esetei A visszaélésszerű magatartások kiszűrésére (legyen szó akár aktív, akár passzív magatartásról) a magyar jogalkotó egy három +1 lépcsős szabályozási rendszert épített ki a brüsszeli előírást követve. Az első szűrő egy általános tilalom, vagy más néven generálklauzula. Azaz a törvény alapján semmilyen tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat nem engedhető meg. Az általános tilalom mellett az is meghatározásra került, hogy mely feltételek együttes fennállása esetén beszélhetünk tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatról. Ehhez a megállapításhoz egyrészt azt kell megvizsgálni, hogy a vállalkozás (vagy az annak érdekében/javára eljáró személy) eleget tett-e a szakmai gondosság követelményének 11. Másrészt pedig, hogy a vizsgálat alá vont gyakorlat alkalmas-e a fogyasztói magatartás torzítására, avagy nemcsak, hogy alkalmas, hanem a hátrányos befolyásolás ténylegesen meg is valósul-e. Az ilyen tisztességtelen vállalkozói magatartás a fogyasztót arra készteti, hogy olyan ügyleti döntést hozzon meg, amelyet egyébként nem tett volna meg. A második szabályozási szint a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok leggyakrabban előforduló két esete, melyet a törvény több szakaszon keresztül részletez. Ez a két, külön nevesített esetkör az agresszív és a megtévesztő kereskedelmi gyakorlat. (lásd. bővebben 3.4., és 3.5. alcím) A jogalkalmazást megkönnyítendő a törvény mellékletében kapott helyet 31 olyan magatartás, amelyek szintén tiltottak. Ez a felsorolás az Európai Unió valamennyi tagállamában ugyanígy szerepel, és kiegészítésére csakis az irányelv módosítása folytán van lehetőség. Ez a szabályozás 3. lépcsőfoka. (lásd. bővebben 3.6. alcím) A vállalkozások gyakran az adott ágazat vonatkozásában közösen alakítanak ki olyan kódexeket, amelyben a kereskedelmi gyakorlatra vonatkozó szabályokat fektetik le, és azt magukra nézve kötelezőnek ismerik el. Így a +1 szabályozási szintre a magatartáskódexek kerülnek, amelyek szintén nem tartalmazhatnak tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatra ösztönző rendelkezéseket. A jogi szabályozás által felállított hármas tagolás a jogalkalmazás során is irányadó. A lépcsőfokokon azonban nem lentről felfelé, hanem fordítva, fentről lefelé kell haladni. Azaz sorrendben az alábbi három kérdésre kell választ adni az adott kereskedelmi gyakorlat vizsgálatakor: 1. A vizsgált kereskedelmi gyakorlat beleillik-e valamelyik fekete listás tényállásba? Ha nem, akkor: 2. Fennállnak-e esetleg akár az agresszív, akár a megtévesz- 10 Vö. irányelvi fogalomtár, 1. fejezet, 2.cikk. 11 Azaz, hogy a tőle ésszerűen elvárható szintű szaktudással rendelkezik-e, és hogy a kereskedelmi ügylet vonatkozásában a tisztesség és a jóhiszeműség alapelvét betartva járt-e el. 3. (2) a) tő kereskedelmi gyakorlat megállapíthatóságának törvényi feltételei? Ha ez sem, akkor: 3. A vizsgált kereskedelmi gyakorlat a 3., azaz a generál klauzula, és annak együttes feltételrendszerének hatálya alá esik-e, vagy sem? Az agresszív kereskedelmi gyakorlat (8. ) A törvény tiltja a fogyasztói magatartás torzítására irányuló, un. agresszív vállalkozói magatartást 13. A törvényi tilalom kiterjed mind a fizikai, mind a pszichés nyomásgyakorlásra, a hatalmi helyzet kihasználására és a fogyasztó zavarására is. Ahhoz azonban, hogy meg tudjuk állapítani, hogy a vállalkozó erőszakos magatartása ténylegesen túllépte-e a törvény által szabta korlátokat, többek között az alábbi tényezőket kell figyelembe venni: a gyakorlat alkalmazásának jellemzői (helye, ideje, stb.), szóhasználat jellege (fenyegető, becsmérlő, félelemkeltő-e), jogellenes cselekménnyel való fenyegetés, fogyasztói jogokkal szemben támasztott akadályok jellege. 14 Kiemelendő, hogy az effajta cselekményeknek lehetnek büntetőjogi-, illetve szabálysértési jogkövetkezményei is, melyeket a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló törvény nem érint A megtévesztő kereskedelmi gyakorlat (6-7.) Mint ahogy azt már a korábbiakban említettük, a fogyasztói döntés javarészt a vállalkozás által nyújtott információkon, tényeken alapszik. A vásárló ugyanis az áruról vagy szolgáltatásról kapott tájékoztatást mérlegelve határozza el, hogy megvegye az adott árut, vagy igénybe vegye az adott szolgáltatást vagy sem. A vállalkozások azonban gyakran nem a valóságnak megfelelően információt szolgáltatnak a fogyasztók számára. Így a fogyasztói magatartás fentebb említett torzításának másik esete, melyet a törvény kiemel, a megtévesztés. Az ún. tevőleges megtévesztés szabályozásán belül a jogalkotó két esetkört említ. Az első csoportba azok a legfontosabb információk kerültek, amelyek a fogyasztói döntés meghozatalában fontos szerepet töltenek be. Ide tartoznak például az áru lényeges jellemzői (azaz például az összetétel, származási hely, környezeti hatások, egészségre gyakorolt hatás, műszaki jellemzők 15 ), továbbá a fogyasztók jogairól, az áru áráról, csere vagy javítás szükségességéről adott tájékoztatások. A törvény a fogyasztók védelme érdekében közbe lép minden olyan esetben, amikor a vállalkozás ezek közül az információk közül akár csak egy tekintetében is megtéveszti a fogyasztót. 16 A második esetkör öleli fel azokat a kereskedelmi gyakorlatokat, amelyek miatt a fogyasztó egymással összetévesztheti a vállalkozásokat. Emellett ide sorolható az az eset is, amikor a vállalkozás megszegi a rá kötelező magatartási kódex szabályait. Az ún. megtévesztő mulasztásról akkor beszélhetünk, 12 Idézett törvényjavaslat, o. 13 A tilalom már kiterjed arra az esetre is, ha a gyakorlat alkalmas a torzításra. 14 Fttv 8. (2) 15 Fttv. 6. (1) b pontja 16 A jogsértés megállapítására már az is elegendő, ha a vállalkozás magatartása alkalmas a megtévesztésre. 18 ADVOCAT 2009/1 2. Több megjelenítése
Ikt. sz.: RH/206-7/2014 A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete 2014. augusztus 28. Tartalomjegyzék 1. A szabályzat célja... Részletesebben II. Wolters Kluwer Jogi Konferencia. 2016. május 11-12. Thermál Hotel Visegrád
II. Wolters Kluwer Jogi Konferencia 2016. május 11-12. Thermál Hotel Visegrád Megnyitó előadások Gárdos Péter, ügyvéd: A Ptk. az elmúlt év tükrében Az I. Wolters Kluwer Jogi Konferencián elhangzott, hogy Részletesebben A jogellenesség vizsgálatának gyakorlata a közigazgatási jogkörben okozott kár. (Ptk. 349. (1) bek.) dr. Mikó Sándor
A jogellenesség vizsgálatának gyakorlata a közigazgatási jogkörben okozott kár megtérítése iránt indított perekben (Ptk. 349. (1) bek.) Szerző: dr. Mikó Sándor 2013. Alapvetések a jogellenesség vizsgálatához Részletesebben Juhász László Két jogterület találkozása (A vezetői felelősség egyes kérdései a Ptk. és a Cstv. szabályai alapján)
Juhász László Két jogterület találkozása (A vezetői felelősség egyes kérdései a Ptk. és a Cstv. szabályai alapján) 1. Bevezetés A Szegedi Ítélőtábla 2014 november 20-i ülésén foglalkozott a vezetői felelősség Részletesebben Munkáltatói kárfelelősség a magánjog tükrében
Országos Bírósági Hivatal Mailáth György Tudományos Pályázat Munkáltatói kárfelelősség a magánjog tükrében Közjogi, munkajogi és EU szekció 10. téma Jelige: Progressio 2014. TARTALOMJEGYZÉK 1. BEVEZETÉS Részletesebben A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története. A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma. Eljárásfajták a közigazgatásban
A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története 1 A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma 2 Eljárásfajták a közigazgatásban Az eljárás és az eljárásjog definiálása Magyary Zoltán: Részletesebben Kártérítési jog. Kártérítési felelősség. Ptk. 339. Szerződésen kívüli károkozás. Kár. Felelősség feltételei- Szerződésszegésnél
Kártérítési felelősség Kártérítési jog Dr. Kenderes Andrea Ptk. 339. -361. Kontraktuális Szerződésszegés Deliktuális Szerződésen kívüli károkozás Lényegében azonosak Ptk. 339. Aki másnak jogellenesen kárt Részletesebben A munkaviszonyból keletkező kötelmek szabályozásáról
Gazdaság és Jog A munkaviszonyból keletkező kötelmek szabályozásáról I. Az előzmények 1. Régi kodifikációs szabály szerint a jogelméleti viták eldöntésére nem a jogalkotó hivatott. Különösen igaz ez a Részletesebben Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez
KÖZÖS NYILATKOZAT 2001.05.22. A Közép-európai Rendőrakadémia résztvevő minisztériumai tekintettel a Közép- Európában lezajlott társadalmi, politikai és társadalmi fejleményekre, amelyek Európa államainak Részletesebben Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek
Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek c. előadása Köz/ z/állam igazgatási alapok 1. A közigazgatás és az államigazgatás szinonim fogalmak Általános Részletesebben 2009. évi törvény. a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről
Jelen előterjesztés csak tervezet, amelynek közigazgatási egyeztetése folyamatban van. A minisztériumok közötti egyeztetés során az előterjesztés koncepcionális kérdései is jelentősen módosulhatnak, ezért Részletesebben H A T Á R O Z A T. elutasítom.
ORSZÁGOS RENDŐRFŐKAPITÁNY 1139 Budapest, Teve u. 4-6. 1903 Budapest, Pf.: 314/15. Tel: (06-1) 443-5573, Fax: (06-1) 443-5733 IRM: 33-104, 33-140, IRM Fax: 33-133 E-mail: orfkvezeto@orfk.police.hu Szám: Részletesebben Debreceni Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar
Debreceni Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar 2013 A z igazságügyi igazgatási alapszak 6 féléves, 180 kredites képzés keretében olyan igazságügyi szervezők és ügyintézők képzését célozza, akik i, különösen Részletesebben Fábián Ferenc. Előadásvázlatok a kötelmi jog általános része köréből
Fábián Ferenc Előadásvázlatok a kötelmi jog általános része köréből P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y B e t h l e n - s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Polgári Részletesebben A szakmai követelménymodul tartalma:
Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben 2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról
2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról 1. A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosítása 1. A Büntető Részletesebben 2013. évi... törvény. a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról
mm Részletesebben Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében
Dr. Szalma Mária Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében I. A Szerb Köztársaság Bíróságokról szóló törvénye 1 értelmében az ország legfelsőbb Részletesebben Tisztelt Alkotmánybíróság! 1. Az alkotmányjogi panasz elbírálása során irányadó jogszabályok:
1 Alkotmánybíróság 1015 Budapest Donáti u. 35-45.. Bíróság útján Ügyszám: Tisztelt Alkotmánybíróság! alábbi Az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 26. (1) bekezdése alapján az a l k o t m Részletesebben Tudományos publikációs pályázat. Az érvénytelen szerződés jogkövetkezményeinek dogmatikai szemlélete a 2013. évi V. törvényben
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.9.30. C(2015) 6466 final A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2015.9.30.) az (EU) 2015/288 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az Európai Tengerügyi Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben Dologi - és kötelmi jogi rendelkezések
3. sz. melléklet Dologi - és kötelmi jogi rendelkezések I. A Ptké-hez kapcsolódó javaslatok és észrevételek: 1) A Ptké. 53. -hoz: 1.1. Javaslat: A Ptké. 53. -a az alábbiak szerint módosul: 53. A Ptk. hatálybalépése Részletesebben A SÚLYOS VÁLSÁGHELYZET INDIKÁCIÓJÚ ABORTUSZOK SZABÁLYOZÁSÁNAK ALKOTMÁNYELLENESSÉGÉRŐL
A SÚLYOS VÁLSÁGHELYZET INDIKÁCIÓJÚ ABORTUSZOK SZABÁLYOZÁSÁNAK ALKOTMÁNYELLENESSÉGÉRŐL 2012. január 1. előtt Magyarország Alkotmánya [1], azóta pedig Magyarország Alaptörvénye [2] az állam elsőrendű kötelezettségeként Részletesebben A környezetbe való beavatkozással járó beruházások. engedélyezési problémái a közösségi jogban
A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési problémái a közösségi jogban 2010. január 11-én került megrendezésre a A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési Részletesebben A Kormány.../2005. ( ) Korm. rendelete. a felsőoktatási intézmények képzési- és fenntartási normatíva alapján történő
A Kormány../2005. ( ) Korm. rendelete a felsőoktatási intézmények képzési- és fenntartási normatíva alapján történő finanszírozásáról A Kormány a felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. tv. (a továbbiakban: Részletesebben KÖTELMI JOG Hatodik Könyv. A kötelmek keletkezhetnek. Kik között jön létre a kötelem? KÖTELEM ELÉVÜL. A kötelmi jogviszony jellegzetességei:
Az új Munka Törvénykönyve Dr. Varga Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds TARTALOM I. A kárfelelősség szabályai Munkáltatói kárfelelősség Munkavállalói kárfelelőség II. Atipikus munkaviszonyok Részletesebben ELŐTERJESZTÉS Dunavarsány Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2015. április 14-ei rendes, nyílt ülésére
Dunavarsány Város Önkormányzatának Polgármestere 2336 Dunavarsány, Kossuth Lajos utca 18., titkarsag@dunavarsany.hu 24/521-040, 24/521-041, Fax: 24/521-056 www.dunavarsany.hu ELŐTERJESZTÉS Dunavarsány Részletesebben ÉRVÉNYTELENSÉG MEGTÁMADÁSI OKOK
ÉRVÉNYTELENSÉG DR. BARZÓ TÍMEA PHD EGYETEMI DOCENS, ÜGYVÉD EGÉSZSÉGÜGYI SZAKJOGÁSZ MISKOLCI EGYETEM ÁLLAM- ÉS JOGTUDOMÁNYI KAR POLGÁRI JOGI TANSZÉK 2014. 1 ALAPVETÉSEK FELEK CÉLJA: Kölcsönös és egybehangzó Részletesebben KÖNYVELŐI MOZGÁSTEREK. Etikai szabályzat és titoktartás könyvelői oldalról
KÖNYVELŐI MOZGÁSTEREK Etikai szabályzat és titoktartás könyvelői oldalról Fegyelmi vétség Kkt. 174.. 174.. (1) Fegyelmi vétséget követ el az a kamarai tag könyvvizsgáló, könyvvizsgáló cég, aki/amely a) Részletesebben Végkielégítések különadója: visszamenőlegesen végrehajthatatlan a törvény! (2010.11.11)
Végkielégítések különadója: visszamenőlegesen végrehajthatatlan a törvény! (2010.11.11) Még a törvénytervezet megszavazása előtt Vámosi-Nagy Szabolcs volt APEH elnökhelyettes sietve tájékoztatott: könnyen Részletesebben ALPOLGÁRMESTERE. Készült a 2013. április 17. napján tartandó képviselő-testületi Készítette: Szita Andrásné adó ügyosztályvezető
BUDAPEST FŐVÁROS XVL KERÜLETI ALPOLGÁRMESTERE ÖNKORMÁNYZAT Készült a 2013. április 17. napján tartandó képviselő-testületi Készítette: Szita Andrásné adó ügyosztályvezető ülésre. Tárgy: Javaslat az építményadóról Részletesebben Bűnmegelőzés. Dr. Szabó Henrik r. őrnagy
Bűnmegelőzés Dr. Szabó Henrik r. őrnagy A bűnmegelőzés fogalma - az állami szervek - önkormányzati szervek - társadalmi szervezetek - gazdasági társaságok - állampolgárok és csoportjaik minden olyan tevékenysége, Részletesebben S Z E G E D I Í T É L Ő T Á B L A
S Z E G E D I Í T É L Ő T Á B L A P O L G Á R I K O L L É G I U M KOLLÉGIUMVEZETŐ: DR. KEMENES ISTVÁN 6721 Szeged, Sóhordó u. 5. Telefon: 62/568-512 6701 Szeged Pf. 1192 Fax: 62/568-513 Szegedi Ítélőtábla Részletesebben A SZABOLCS-SZATMÁR-BEREG MEGYEI RENDŐR-FŐKAPITÁNYSÁG 2013. ÉVI TEVÉKENYSÉGÉNEK ÉRTÉKELÉSE
A SZABOLCS-SZATMÁR-BEREG MEGYEI RENDŐR-FŐKAPITÁNYSÁG 2013. ÉVI TEVÉKENYSÉGÉNEK ÉRTÉKELÉSE Kiemelt célkitűzések A polgárok szubjektív biztonságérzetét befolyásoló jogsértésekkel szembeni fellépés; Időskorúak Részletesebben V. FEJEZET A TÁRSASÁGI TAGSÁG, A TAGOK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI 1. SZAKASZ A TÁRSASÁGI TAGSÁG
V. FEJEZET A TÁRSASÁGI TAGSÁG, A TAGOK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI A Társaság tagjai lehetnek: rendes tagok, tiszteletbeli tagok, pártoló tagok, ifjúsági tagok. 1. SZAKASZ A TÁRSASÁGI TAGSÁG 2. SZAKASZ A Részletesebben Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében
Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében Az adatvédelmi szabályozás célja, fontossága - A személyes adatok gyűjtése nyilvántartása, feldolgozása a legutóbbi időszakban került az alkotmányos Részletesebben T/17968/10. szám. Az Országgyűlés. a j á n l á s a
T/17968/10. szám Az Országgyűlés Kulturális és sajtó bizottságának Alkotmány- és igazságügyi bizottságának Emberi jogi, kisebbségi és vallásügyi bizottságának Önkormányzati bizottságának a j á n l á s Részletesebben Kihívások és újdonságok a pénzügyigazdasági szakértők munkájában. Ügyvédi szemmel
Kihívások és újdonságok a pénzügyigazdasági szakértők munkájában Budapest 2015. április 1. Ügyvédi szemmel dr. Réti László Magyar Ügyvédi Kamara: elnökhelyettes és a Törvényelőkészítő és elvi Bizottság Részletesebben A MÁSODIK ABORTUSZDÖNTÉS BÍRÁLATA
Tóth Gábor Attila A MÁSODIK ABORTUSZDÖNTÉS BÍRÁLATA Túlzás nélkül állíthatjuk, hogy az utóbbi évek legjelentôsebb alkotmánybírósági határozata az 1998 novemberében kihirdetett abortuszdöntés. Elsôsorban Részletesebben fogadó tagállam az a tagállam, amelyben egy ügyvéd az irányelvnek megfelelően ügyvédi gyakorlatot folytat;
Az ügyvédi hivatás gyakorlása az Európai Unión belül (folytatás) Ígéretünkhöz híven visszatérünk a Prókátor legutóbbi számában megjelent cikk témájához és megkíséreljük bemutatni az ügyvédi hivatás, a Részletesebben Civil szervezetek a hátrányos helyzetű térségekben
Civil szervezetek a hátrányos helyzetű térségekben NOSZA Egyesület 2014. február 28. A projekt célok és tevékenységek Alapgondolat hátrányos helyzetű térségekben alacsonyabb részvételi képesség Célok civil Részletesebben Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben
Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben Dr. Kovács László Email: kovacs.laszlo@gtk.szie.hu Főbb témakörök 1. Röviden a Ptk. szerkezetéről 2. Átállási határidők - a régiről az Részletesebben VIII. ÉVFOLYAM 1. SZÁM
VIII. ÉVFOLYAM 1. SZÁM Tartalomjegyzék Szerkesztõbizottsági javaslat III. Könyv: Családjog, VI. Cím: Házassági vagyonjog / 3 Külföldi kitekintés Az ügyleti képviselet szabályainak rendszertani elhelyezése Részletesebben SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUMA 3/2004. (VI. 17.) SZÁMÚ KOLLÉGIUMI AJÁNLÁSA A KÉSEDELMI ÉS AZ ÜGYLETI KAMAT EGYES KÉRDÉSEIRŐL
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUMA 3/2004. (VI. 17.) SZÁMÚ KOLLÉGIUMI AJÁNLÁSA A KÉSEDELMI ÉS AZ ÜGYLETI KAMAT EGYES KÉRDÉSEIRŐL A Szegedi Ítélőtábla Polgári Kollégiuma az illetékességi területéhez Részletesebben HU 1 HU KÖZVETÍTŐK EURÓPAI MAGATARTÁSI KÓDEXE
HU HU HU KÖZVETÍTŐK EURÓPAI MAGATARTÁSI KÓDEXE E magatartási kódex számos olyan alapelvet határoz meg, amelyek mellett az egyes közvetítők saját felelősségükre önkéntes alapon elkötelezhetik magukat. A Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S
E L Ő T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2004. november 29-i ülésére Tárgy: A Városi Könyvtár és Művelődési Ház intézményvezetői állás pályázat kiírása Előadó Kasper Ágota Részletesebben Szent István Egyetem Gödöllő
Szent István Egyetem Gödöllő A SZENT ISTVÁN EGYETEM SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA 5/B. melléklete A HALLGATÓI JOGOK GYAKORLÁSÁNAK ÉS KÖTELESSÉGEK TELJESÍTÉSÉNEK RENDJE Gödöllő, 2006. augusztus 1. Részletesebben A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM. r e n d e l e t e
A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM r e n d e l e t e a katonai szolgálati viszony méltatlanság címén történő megszüntetésének eljárási szabályairól A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú Részletesebben évi CLVI. törvény 455. (2) bekezdés b) pontja helyébe a következ ő rendelkezés lép :
2015. évi... törvény a diákok iskolaszövetkezeti munkavállalásának, és a megváltozott munkaképesség ű személyek munkaerő-kőlcsönzés keretében történő foglalkoztatásának el ősegítésér ő l 1. A társadalombiztosítás Részletesebben Együttműködési megállapodás Középiskolai közösségi szolgálat lebonyolításáról
Iktatószám: Együttműködési megállapodás Középiskolai közösségi szolgálat lebonyolításáról amely létrejött egyrészről másrészről iskola: Kossuth Lajos Evangélikus Óvoda, Általános Iskola, Gimnázium és Pedagógiai Részletesebben 2016. 01. 19. Szakvélemény a 2015. évi CCXIV. törvény és a kapcsolódó Kárrendezési Szabályzatban foglaltakról /egységes szerkezetben/
1 2016. 01. 19. Szakvélemény a 2015. évi CCXIV. törvény és a kapcsolódó Kárrendezési Szabályzatban foglaltakról /egységes szerkezetben/ Preambulum (előszó) * A törvény és a Kárrendezési Szabályzat egészének Részletesebben A nemzetközi jog fogalma és. története. Pécs, 2012. Komanovics Adrienne. Komanovics Adrienne, 2012 1
időbeli területi személyi 2 fogalma a fő szabály az elkövetési idő jelentősége az elkövetési időre vonatkozó elméletek magatartás (vagy tevékenység) elmélet cselekményegység elmélete ok-folyamat elmélet Részletesebben BUDAPEST FŐVÁROS XVI. KERÜLETI ÖNKORMÁNYZAT ALPOLGÁRMESTERE
BUDAPEST FŐVÁROS XVI. KERÜLETI ÖNKORMÁNYZAT ALPOLGÁRMESTERE Tárgy: Javaslat a Budapest XVI. kerületi Közbiztonsági Alapítvány támogatására Tisztelt Képviselő-testület! Az Önkormányzat 2010. évi költségvetéséről Részletesebben A KÚRIA ÖNKORMÁNYZATI TANÁCSA. h a t á r o z a t o t :
KÚRIA Köf.5013/2012/7.szám A KÚRIA ÖNKORMÁNYZATI TANÁCSA A Kúria Önkormányzati Tanácsa a Dr. Bagosi Mária jogtanácsosa által képviselt Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal (4025 Debrecen, Piac utca 54.), Részletesebben A METRÓ-PER ÉS AZ ÁLLAM JOGI SZEMÉLYISÉGE
Dr. Gárdos István ügyvéd (Budapest) 1. ELŐZMÉNYEK A METRÓ-PER ÉS AZ ÁLLAM JOGI SZEMÉLYISÉGE Egy időben jelent meg Kovács László Milyen jogi személy is az állam? című cikke és a Legfelsőbb Bíróságnak az Részletesebben NYELVHASZNÁLATI JOGI HELYZETKÉP SZERBIÁBAN
NYELVHASZNÁLATI JOGI HELYZETKÉP SZERBIÁBAN A Z E L M É L E T T Ő L A G Y A K O R L A T I G, A Z A Z A S T R A T É G I Á T Ó L A V A L Ó S E R E D M É N Y E K I G K I S E B B S É G V É D E L E M E U R Ó Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK. Előszó 11. 1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről 13
Tartalomjegyzék 3 TARTALOMJEGYZÉK Előszó 11 1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről 13 ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 13 A) A törvény hatálya 13 1. A törvény tárgyi hatálya 14 2. A törvény területi Részletesebben Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Képviselőtestületének. 46/2010. (IX. 8.) önkormányzati rendelete 1
Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Képviselőtestületének 46/2010. (IX. 8.) önkormányzati rendelete 1 egyes önkormányzati rendeletek és önkormányzati rendeleti rendelkezések technikai deregulációs hatályon Részletesebben Szabályozás fegyelmezés a szabályok betartása - betartatása a munkatársak körében. MRE Szeretetszolgálati Iroda 2012. november 27.
Szabályozás fegyelmezés a szabályok betartása - betartatása a munkatársak körében MRE Szeretetszolgálati Iroda 2012. november 27. SZABÁLYOZÓ KÖRNYEZET Jogi normák: 2012. évi I. törvény a munka törvénykönyvéről Részletesebben A központi, a társadalombiztosítási és a köztestületi költségvetési szerv 2009. évi költségvetési alapokmányának tartalma
HEVES MEGYEI RENDŐR-FŐKAPITÁNYSÁG 3300 Eger, Eszterházy tér2. Telefon: (36) 522-111/11-95, BM: 31/11-95 A központi, a társadalombiztosítási és a köztestületi költségvetési szerv 2009. évi költségvetési Részletesebben Spiegler Tamás, jegyzői referens (Budapest Főváros XXIII. kerület Soroksári Polgármesteri Hivatal) Doktorandusz (PTE ÁJK Doktori Iskola)
81 Spiegler Tamás, jegyzői referens (Budapest Főváros XXIII. kerület Soroksári Polgármesteri Hivatal) Doktorandusz (PTE ÁJK Doktori Iskola) A társasházak törvényességi felügyelete a gyakorlatban Az egyes Részletesebben A műszaki vizsgálatról
A műszaki vizsgálatról A Nemzeti Közlekedési Hatóság a kormány kijelölése alapján felelős többek között a közúti járművek műszaki megvizsgálásáért is. A járművek műszaki megvizsgálásáról rendelkező jogszabályok Részletesebben Vas Megyei Kormányhivatal Fogyasztóvédelmi Felügyelősége
Vas Megyei Kormányhivatal Fogyasztóvédelmi Felügyelősége A fogyasztóvédelmi referens intézménye Dosztánné dr. Császár Eszter A fogyasztóvédelemről szóló 1997. CLV. törvény (Fgytv.) preambuluma szerint Részletesebben SZELLEMI ALKOTÁSOK BÜNTETŐJOGI VÉDELME II. RÉSZ
Dr. Kardos Andrea dr. Szilágyi Dorottya SZELLEMI ALKOTÁSOK BÜNTETŐJOGI VÉDELME II. RÉSZ 2. Büntetéskiszabás Az Országos Kriminológiai Intézet (OKRI) kriminálstatisztikai elemzése és gyakorlati tapasztalataink Részletesebben http://gyorugyved.hu Kártérítés vagy kártalanítás?
http://gyorugyved.hu Kártérítés vagy kártalanítás? Habár hangzásra nagyon hasonlítanak, valójában két alapjaiban eltérő jogintézményről van szó. Alapvetően a kártalanítást a kártérítéstől a jogellenesség Részletesebben Hagyomány és megújulás a környezethez való jog alkotmánybeli elismerése terén
Hagyomány és megújulás a környezethez való jog alkotmánybeli elismerése terén Prof. Dr. Fodor László DE ÁJK, Agrárjogi, Környezetjogi és Munkajogi tanszék Budapest, 2011. február 15. A hatályos normaszöveg Részletesebben Decs Nagyközség képviselő-testületének 2013. december 17-én, 16-órakor megtartandó ülésére
Az előterjesztés száma: 219/2013. A rendelet tervezet elfogadásához minősített többség szükséges! Decs Nagyközség képviselő-testületének 2013. december 17-én, 16-órakor megtartandó ülésére Az önkormányzati Részletesebben Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai
Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai 2012. ősz Dr. Lattmann Tamás Az uniós jog természete Közösségi jog : acquis communautaire (közösségi vívmányok) része a kötelező szabályok összessége Európai Bíróság Részletesebben Az előterjesztést a Kormány nem tárgyalta meg, ezért az nem tekinthető a Kormány álláspontjának. ELŐTERJESZTÉS
E L Ő T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2005. december 19-i ülésére Tárgy: Zirc Városi Önkormányzat 2006. évi belső ellenőrzési tervének kockázatelemzése Előterjesztés tartalma: Részletesebben Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága 1535 Budapest, Pf. 773. Tárgy: alkotmányjogi panasz. I. A tényállás leírása
Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága 1535 Budapest, Pf. 773. Tárgy: alkotmányjogi panasz Alulírott.. [név] (születési hely, idő:.., lakcím:..) alkotmányjogi panasszal fordulok a T. Alkotmánybírósághoz Részletesebben Miniszterelnöki Hivatal. Dr. Tordai Csaba Szakállamtitkár Úr részére. Budapest. Tisztelt Szakállamtitkár Úr!
Miniszterelnöki Hivatal Dr. Tordai Csaba Szakállamtitkár Úr részére Budapest Tisztelt Szakállamtitkár Úr! A Hivatalos Közbeszerzési Tanácsadók Országos Szövetsége ezúton szeretné szíves állásfoglalását Részletesebben ../2006. (. ) BM rendelet
../2006. (. ) BM rendelet a belügyminiszter ágazati irányítása alá tartozó igazságügyi szakértői szakterületeken az igazságügyi szakértői tevékenység folytatásához szükséges szakmai gyakorlat szakirányú Részletesebben PÉNZÜGYMINISZTÉRIUM. Szóbeli vizsgatevékenység
PÉNZÜGYMINISZTÉRIUM A vizsgarészhez rendelt követelménymodul azonosítója, megnevezése: 197-06 Bevezetés a jogtudományba A vizsgarészhez rendelt vizsgafeladat megnevezése: A jogi alapfogalmak, a közigazgatási Részletesebben Drinóczi Tímea. A személyi biztonsághoz való jogról egy hatáskör-módosítás apropóján
Pázmány Law Working Papers 2015/14 Drinóczi Tímea A személyi biztonsághoz való jogról egy hatáskör-módosítás apropóján Pázmány Péter Katolikus Egyetem Pázmány Péter Catholic University Budapest http://www.plwp.jak.ppke.hu/ Részletesebben Az új fizetési meghagyásos eljárás néhány alkotmányos és uniós jogi vonatkozása
Pákozdi Zita egyetemi tanársegéd, Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar Polgári Jogi és Polgári Eljárásjogi Tanszék Az új fizetési meghagyásos eljárás néhány alkotmányos és uniós jogi vonatkozása Részletesebben 1. oldal, összesen: 5 oldal
1. oldal, összesen: 5 oldal Ügyszám: 1039/B/2006 Első irat érkezett: Az ügy tárgya: Előadó Paczolay Péter Dr. alkotmánybíró: Támadott jogi aktus: Határozat száma: 4/2007. (II. 13.) AB határozat ABH oldalszáma: Részletesebben Ózd Város Önkormányzata Képviselő-testületének /...(.) önkormányzati rendelete
Ózd Város Önkormányzata Képviselő-testületének /...(.) önkormányzati rendelete Ózd Város Önkormányzata Képviselő-testületének Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 4/2013. (II.27.) önkormányzati Részletesebben AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA
AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben A vezető tisztségviselők felelősségi viszonyai
A vezető tisztségviselők felelősségi viszonyai Dr. Pajor Dávid ügyvéd Ifj. dr. Nemessuri Péter tanácsadó Az előadás tematikája Kik a vezető tisztségviselők? Ügyvezetők, igazgatósági tagok, vezérigazgatók Részletesebben Gyakorló ápoló képzés 2012.03.26.
Etikai Kódexek Hivatások, foglalkozások szakmai szabályai Az etikai kódex feladata A kódex jogra épülő, írásos erkölcsi normagyűjtemény, a jognál részletesebb, olykor szigorúbb megfogalmazásokkal is él. Részletesebben 4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán. Alkotmányos védelem
4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán Alkotmányos védelem Általános alkotmányos védelem A nemek közötti hátrányos megkülönböztetés általános tilalmát a Magyar Részletesebben A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10.
A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10. A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEKRE VONATKOZÓ EURÓPAI UNIÓS SZABÁLYOZÁS.MOSTANÁIG CSAK BIZOTTSÁGI Részletesebben EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS
EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS Iktatási szám:../2014. EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS AZ ISKOLAI KÖZÖSSÉGI SZOLGÁLAT KÖZÖS LEBONYOLÍTÁ SÁR ÓL amelyet egyrészről másrészről iskola: székhely: képviselő: OM-azonosító: Részletesebben Az ÓBUDAI EGYETEM ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZATA
1. verzió Az Óbudai Egyetem Szervezeti és Működési Szabályzata 1. melléklet Szervezeti és Működési Rend 34. függelék Az ÓBUDAI EGYETEM ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZATA BUDAPEST, 2010. január TARTALOMJEGYZÉK Részletesebben Jogalkotási előzmények
Az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény jogalkotási tapasztalatai és a tervezett felülvizsgálat főbb irányai Dr. Bodó Attila Pál főosztályvezető-helyettes Részletesebben A RENDŐRSÉG GAZDASÁGVÉDELMI TEVÉKENYSÉGE
A RENDŐRSÉG GAZDASÁGVÉDELMI TEVÉKENYSÉGE A rendőrség gazdaságvédelmi szervezete Országos Rendőr-főkapitányság Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi Főosztály Gazdaságvédelmi és Pénzhamisítás Megyei Rendőr-főkapitányságok Részletesebben A KÖZSZOLGÁLATI SZERZŐDÉSES FOGLALKOZATATÁS BEVEZETÉSÉRŐL A KÖZSZFÉRÁBAN. (munkaanyag)
SZOCIÁLIS ÉS MUNKAÜGYI MINISZTÉRIUM A KÖZSZOLGÁLATI SZERZŐDÉSES FOGLALKOZATATÁS BEVEZETÉSÉRŐL A KÖZSZFÉRÁBAN (munkaanyag) Budapest, 2006. november hó 1 A személyi hatály meghatározása a közszolgálatban Részletesebben Az ügyvédi hivatás alkotmányjogi helyzete
Sulyok Tamás Az ügyvédi hivatás alkotmányjogi helyzete PhD értekezés doktori tézisei I. A kutatási téma előzményeinek rövid összefoglalása: Az ügyvédi hivatás alkotmányjogi helyzetéről a kelet közép - Részletesebben Transparency International Magyarország. Dr. Földes Ádám úr részére ügyvezető igazgató. Budapest. Tisztelt Ügyvezető Igazgató Úr!
KÖZBESZERZÉSEK TANÁCSA ELNÖK Transparency International Magyarország Dr. Földes Ádám úr részére ügyvezető igazgató Budapest Tisztelt Ügyvezető Igazgató Úr! Köszönettel vettük, hogy véleményezés és észrevételezés Részletesebben Az előterjesztést a Kormány nem tárgyalta meg, ezért az nem tekinthető a Kormány álláspontjának.
1 Jelen előterjesztés csak tervezet, amelynek közigazgatási egyeztetése folyamatban van. A minisztériumok közötti egyeztetés során az előterjesztés koncepcionális kérdései is jelentősen módosulhatnak, Részletesebben Az Alkotmánybíróság határozatai és végzései
M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2011. évi 11. szám 3547 VI. Az Alkotmánybíróság határozatai és végzései Az Alkotmánybíróság 6/2011. (II. 3.) AB határozata A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály Részletesebben szаggуü?és Hivatala ~l уszw É^kezet 10'% СКТ 1 2.
~l уszw szаggуü?és Hivatala ORSZÁGGY ŰLÉSI KÉPVISELŐ É^kezet 10'% СКТ 1 2. Képvisel őiönállóindítvány 2014. évi törvény а vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény, valamint а légi-, а vasúti Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Pf. 1192
KÚRIA
KÚRIA
KÚRIA
Kúria
Bíróság
Pf. 773
Pf. 773