text:
42 HETI ORSZÁGOS TÁRGYALÁSI JEGYZÉK - PDF
42 HETI ORSZÁGOS TÁRGYALÁSI JEGYZÉK
Download "42 HETI ORSZÁGOS TÁRGYALÁSI JEGYZÉK 2014.10.13-17."
1 42 HETI ORSZÁGOS TÁRGYALÁSI JEGYZÉK (HÉTFŐ) DEBRECENI ÍTÉLŐTÁBLA Debreceni Ítélőtábla H. Gy. + 1 fő Lopás bűntette :00 Az elsőfokon eljárt Debreceni Járásbíróság 2013 februárjában H. Gy. I.r. vádlottat lopás bűntette és egyedi azonosító jel meghamisításának bűntette miatt, mint többszörös visszaesőt 2 év börtönbüntetésre és 3 év közügyektől eltiltásra ítélte. H. J. II.r. vádlottat lopás vétsége és egyedi azonosító jel meghamisításának bűntett miatt, mint többszörös visszaesőt 1 év 8 hónap börtönbüntetésre és 2 év közügyektől eltiltásra ítélte. A másodfokon eljárt Debreceni Törvényszék 2014 februárjában I.r. és II.r. vádlottat az egyedi azonosító jel meghamisításának bűntette miatt emelt vád alól bűncselekmény hiányában felmentette. I.r. vádlott börtönbüntetésének tartamát 1 év 8 hónapra, II.r. vádlott börtönbüntetését 1 évre enyhítette. I. és II.r. vádlottak feltételes szabadságra nem bocsáthatók. Egyebekben az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta. Az ítélet ellen az ügyész a vádlottak terhére, büntetésük súlyosítása érdekében fellebbezett. A vádlottak és védőik enyhítésért fellebbeztek. A bíróság által megállapított tényállás szerint a vádlottak rendszeres haszonszerzésre törekedve több bűncselekményt követtek el 2009 augusztusa és novembere között Nyírábrányban, Nyíracsádon, Nyírmártonfalván. Különböző ingatlanokra bejutva motorkerékpárt, bicikliket, üzemanyagkannát, különböző szerszámokat, szerszámgépeket tulajdonítottak el mintegy Ft értékben. Az ellopott motorkerékpárok alvázszámát valamint motorszámát kicsiszolták illetve kiköszörülték, majd a saját motoruk motorszámát ütötték bele. Az eltulajdonított tárgyak nagy részét megtalálták a vádlottak lakóhelyén. Első nyilvános ülés. Fórizs Ildikó 0630/ Debreceni Ítélőtábla T. Lné + 1 fő Hűtlen kezelés bűntette :00 Az első fokon eljárt Fővárosi Törvényszék 2013 októberében T. Lné I.r. vádlottat 3 rb. hűtlen kezelés bűntette miatt 1 év 6 hónap börtönre ítélte, melynek végrehajtását 3 év próbaidőre felfüggesztette. A bíróság a vádlottat előzetes mentesítésben részesítette. O. Kné II.r. vádlottat 3 rb. hűtlen kezelés bűntette miatt 11 hónapi börtönre ítélte, melynek végrehajtását 2 év próbaidőre felfüggesztette. A bíróság a vádlottat előzetes mentesítésben részesítette. Az ítélet ellen a vádlottak védői felmentés érdekében fellebbeztek. T. Lné I.r. vádlott Budapesten egy zálogházat üzemeltetett, melynek üzletvezetője volt. Ilyen minőségében 3 takarékszövetkezettel (a sértettekkel) ügynöki szerződéseket kötött. A
2 sértettek kézizálog kikötésével történő kölcsönnyújtásra adtak megbízást. A szerződések alapján a szükséges fedezetet a takarékszövetkezetek bocsátották a zálogház rendelkezésére. A kölcsön biztosítékai a zálogként bevett tárgyak voltak. T. Lné I.r. vádlott 2002-től arra utasította a zálogház becsüseit, hogy egyes esetekben a valódi becsértéknek akár többszörösét is állapítsák meg. A becsüsök ennek megfelelően eljárva minimálisa 800 alkalommal jártak el ennek megfelelően, adott esetben a valós érték tízszeresét is elérő becsértéket állapítva meg. A tárgyak körülbelül 2/3 részét O. Kné II.r. vádlott hozta be. A sértett takarékszövetkezetek az I.r. vádlott által megadott becsértékhez viszonyítva utalták át a kölcsönösszeget. A sértetteket így az adható és az adott összeg közötti értékben vagyoni hátrány érte. A vádlott cselekménye két sértettnek forintnál nagyobb, vagyis a Btk. szerint különösen nagy, egy sértettnek pedig forintnál nagyobb, vagyis jelentős vagyoni hátrányt okozott. Első nyilvános ülés. Fórizs Ildikó 0630/ Debreceni Ítélőtábla P. S. + 1 fő Adócsalás bűntette :30 Az első fokon eljárt Miskolci Törvényszék 2014 májusában P. S. I.r. vádlottat folytatólagosan elkövetett adócsalás bűntette és 2 rb. magánokirat-hamisítás vétsége miatt 4 év próbaidőre felfüggesztett 2 év börtönbüntetésre és 3 évre az egyesületek vezető tisztségviselője foglalkozástól eltiltásra ítélte. B. P. II.r. vádlottat bűnsegédként, folytatólagosan elkövetett adócsalás bűntette és bűnsegédként, folytatólagosan elkövetett magánokirat-hamisítás vétsége miatt 2 év próbaidőre felfüggesztett 1év 2 hónap börtönbüntetésre ítélte. Az ítélet ellen I. és II.r. vádlottak illetve védőik felmentésért fellebbezetek. A bíróság által megállapított tényállás szerint I.r. vádlott egy putnoki székhelyű sportegyesület vezetője volt között és a könyvelési iratokat is ő kezelte ben, fizetésképtelenség miatt elrendelték az egyesület felszámolását, 2014-ben az egyesület megszűnt. I.r. vádlott 2005 októbere és 2006 márciusa között egy sportlétesítmény működtetésével foglalkozó kft vezető tisztségviselője is volt. I.r. vádlott 2007 októbere és 2009 januárja között egy betéti társaság beltagja és képviselője volt, II.r. vádlott pedig ennek a betéti társaságnak a kültagja volt. I.r. vádlott 2008 augusztusa és 2009 februárja között egy budapesti székhelyű kft vezető tisztségviselője is volt. II.r. vádlott 1998 májusától 2009 novemberéig egy bt beltagjaként tevékenykedett. I.r. vádlott a sportegyesület vezetőjeként 2006 januárja és 2008 decembere között az általa és II.r. vádlott által képviselt cégek nevében kiállított fiktív készpénzfizetési számlákat fogadott be. Az egyik kft 2006-ban 9 db számlát állított ki bruttó forintról, melynek áfája forint volt. A kft-nek azonban ebben az időszakban sem alkalmazottai, sem eszközei nem voltak. I.r. vádlott a betéti társaság nevében 2007-ben 30 db számlát bocsátott ki bruttó forintról, melynek áfa tartalma forint volt ban I.r. vádlott olyan 26 db számlát bocsátott ki, amelyek nem valós gazdasági eseményeket rögzítettek. A számlák bruttó értéke Ft, áfa tartalma Ft volt. I.r. vádlott 2007-ben és 2008-ban összesen forint áfát helyezett levonásba. I.r. vádlott egy másik kft nevében 2008-ban 5 db fiktív számlát bocsátott ki a szintén általa képviselt sportegyesület részére bruttó Ft értékben, Ft áfa-tartalommal. II.r. vádlott egy bt kültagjaként 2008-ban nem valós gazdasági eseményeket rögzítő 4 db készpénzfizetési számlát állított ki I.r. vádlottnak, mint a sportegyesület képviselőjének. A
3 számlák bruttó összege Ft volt, ennek áfa tartalma Ft volt. A fiktív számlákra I.r. vádlottnak azért volt szüksége, hogy azokat a sportegyesület könyvelésében költségszámlaként feltüntesse és elszámolja azokat áfa bevallásaiban. P. Sándor I.r. vádlott 2006., 2007., és 2008-ban összesen Ft összegű áfát helyezett jogosulatlanul levonásba a sportegyesület adóbevallásában. I.r. vádlott a sportegyesület képviseletében 2008-ban reklám tevékenységről hirdetés és reklámszolgáltatásról 47 db számlát bocsátott ki különböző gazdasági társaságok részére bruttó Ft értékben, melynek áfa-tartalma Ft volt. I.r. vádlott 2008-as évre az ebből származó járulék köteles bevétellel szemben valótlanul csaknem 9 millió forint járulékalapot szerepeltetett, amely után így csupán Ft kulturális járulékot vallott be a tényleges Ft helyett. Első nyilvános ülés. Fórizs Ildikó 0630/ Debreceni Ítélőtábla L. I. Lopás bűntette :00 Az első fokon eljárt Sátoraljaújhelyi Járásbíróság 2013 októberében fk. C. P. I.r. vádlottat társtettesként, folytatólagosan elkövetett lopás bűntette miatt 1 évre próbára bocsátotta és elrendelte pártfogó felügyeletét. B. J. II.r. vádlottat társtettesként, folytatólagosan elkövetett lopás bűntette és kiskorú veszélyeztetése bűntette miatt 1 évre felfüggesztett 10 hónap börtönbüntetésre ítélte. L. I. III.r. vádlottat, társtettesként, folytatólagosan elkövetett lopás bűntette és kiskorú veszélyeztetése bűntette miatt 1 évre felfüggesztett 1 év börtönbüntetésre ítélte. T. Gy. J. V.r. vádlottat társtettesként, folytatólagosan elkövetett lopás bűntette és kiskorú veszélyeztetése bűntette miatt 1 év 6 hónap börtönbüntetésre és 2 év közügyektől eltiltásra ítélte. A másodfokon eljárt Miskolci Törvényszék 2014 márciusában II., III. és V. r. vádlottakat kiskorú veszélyeztetésének bűntette miatt emelt vád alól felmentette. Cselekményeiket lopás vétségének minősítette. I. és III. r. vádlottak büntetését 1-1 év próbára bocsátásra változtatta. V. r. vádlott büntetését Ft pénzbüntetésre enyhítette. Az ítélet ellen L. I. III.r. vádlott felmentésért fellebbezett. A bíróság által megállapított tényállás szerint I., II., III., IV. és V.r. vádlottak 2009 novemberében D. M. A. sértett Révleányváron található egyik telephelyéhez mentek. I. II. vádlott továbbá az időközben elhalálozott N. I. IV.r. vádlott bemászott a kerítésen és ott a munkagépek alkatrészeinek egy részét szakszerűen leszerelték, míg más részüket lefeszítették, illetve levágták. Ezt követően a sértett egy másik külterületi telephelyéről szintén átmásztak a kerítésen és ott is leszereltek további gépalkatrészeket. A vádlottak a két cselekményükkel D. M. A. sértettnek Ft kárt okoztak, mely nem térült meg. Első nyilvános ülés. Fórizs Ildikó 0630/ KECSKEMÉTI TÖRVÉNYSZÉK Bíróság KECSKEMÉTI TÖRVÉNYSZÉK fszt. 10. tárgyaló vádlott F.L. és társai ügy vesztegetés bűntette és más bűncselekmény időpont október óra
4 Folytatódik a megismételt eljárás az iskolai vesztegetéssel vádolt bajai vádlottak ügyében Megismételt eljárás keretében tárgyalja a Kecskeméti Törvényszék azt a büntetőügyet, melynek tárgyát egy bajai iskolában történt vesztegetéssorozat képezi. A vádirat lényege szerint az oktatást egy alapítvány és egy gazdasági társaság keretében szervező vádlottak a gyakorlati oktatásokért jogosulatlanul (rezsire fordítandó) költségtérítést kértek és fogadtak el a tanulók szüleitől. Ennek okaként a megnehezült gazdasági helyzetet jelölték meg. A befizetések mögött valójában a gazdasági társaság anyagi támogatása húzódott meg, melyről a szülők és a gyermekek nem tudtak. A befizetésekről átvételi elismervény nem készült. Az ügyben a Kecskeméti Törvényszék június 6. napján hirdetett ítéletet, melyben a vádlottakat részben felmentette a vádak alól illetve megrovást alkalmazott. Az ítéletet a Szegedi Ítélőtábla január 29. napján megalapozatlanság folytán hatályon kívül helyezte és új eljárást rendelt el. Ítélethirdetés még nem lesz. PÉCSI TÖRVÉNYSZÉK Pécsi Törvényszék (7623 Pécs, Rákóczi út 34.) fsz. II. tárgyalóterem Cs. B. Szexuális erőszak bűntette és más bűncselekmény A vád szerint Cs. B. vádlott októberében, ittas állapotban, több alkalommal, szexuális erőszakot alkalmazott fia kiskorú barátnőjével, szemben, aki akkor lakásán tartózkodott. A kollégiumból október 30-án hazaérkező kk. Cs. B. I. a vádlott fia, kérdőre vonta a vádlottat a történtek miatt, ekkor az ittas állapotban lévő vádlott, a közöttük kialakult szóváltás során fia kiskorú barátnőjét ököllel megütötte, majd kk. Cs. B. I.-t 5-6 alkalommal ököllel megütötte, ezután felkapott egy kb. 10 cm pengehosszúságú kést és azzal kk.cs.b.i. irányába köríves vágó mozdulatot tett, ennek során a kés pengéje elérte kk.cs.b. I. alhasának bal oldali régióját. Az orvosszakértői vélemény szerint kk.f.v. sértett, a szexuális erőszakot is alátámasztó, 8 napon belül gyógyuló könnyű, míg kk. Cs.B.I. sértett szintén 8 napon belül gyógyuló könnyű sérüléseket szenvedett, azonban az alhasán keletkezett vágott sérülés tekintetében fennállt a súlyosabb sérülés bekövetkezésének reális veszélye. A bíróság folytatja a tárgyalást. Dr. Sebestyén Ágnes Pécsi Törvényszék (7623 Pécs, Rákóczi u. 34.) fsz. II. tárgyalóterem O. D. felfegyverkezve elkövetett rablás bűntettének kísérlete és testi sértés bűntettének kísérlete
5 A vádirat szerint márciusa és május 26. közötti időszakban a sértett a vádlottat 3-4 alkalommal dolgozni hívta magához. A vádlott június 26-án megjelent a sértett házánál és bekiabált a sértettnek, aki megkérte a vádlottat, hogy távozzon, mert nem tud neki munkát adni, jelentkezni fog, ha dolgozni kell nála május 27-én dél körül a vádlott telefonhívására a sértett előbb elutasította, majd közölte, hogy menjen el hozzá dolgozni. A vádlott 19 óra körül jelent meg a sértett házánál. A sértett nem akarta beengedni, azonban a saját részére vásárolt élelmiszerből a kerítéshez vitt egy kenyeret, 10 tojást a vádlottnak, aki ekkor arra hivatkozott, hogy előző nap óta nem evett semmit. Enni kért a sértettől, ekkor határozta el, ha beengedi a sértett, megszerzi a pénzét akár erőszakkal is. A sértett beengedte a kapun, megkérte, hogy az udvar elülső részét seperje fel, majd a konyhába hívta, ahol enni adott neki, ehhez kést is adott a vádlottnak. Vacsora közben a vádlott a sértett munkájáról, jövedelméről érdeklődött. Ez után a sértett, hogy a vádlottnak ne kelljen a sötétben gyalog hazamenni, pénzért indult a szobába, a vádlott pedig az étkezéshez használt 12 cm pengehosszúságú csontozó kést felvette az asztalról, és a neki háttal álló sértett nyakának jobb oldalába szúrta. A sértett a nyakából kivette a kést, ekkor a vádlott a konyhában lévő pálinkás üvegekkel kezdte el dobálni. A sértett kiszaladt a házból az udvarra, hogy segítséget hívjon, ekkor a vádlott a kerítésen keresztül elmenekült. A vádlott a sértettet annak érdekében próbálta ártalmatlanná tenni, hogy pénzét megszerezze egy olyan eszközzel, melynek alkalmazása reális veszélyét rejtette 8 napon túl gyógyuló, akár életveszélyes sérülés okozásának is. A bíróság a korábbi tárgyalást határozathirdetésre napolta el. Dr. Sebestyén Ágnes Sajtószóvivő SZOLNOKI TÖRVÉNYSZÉK Szolnoki Törvényszék, I. emelet 62. tárgyalóterem T. I. Előre kitervelten, nyereségvágyból, több emberen elkövetett emberölés bűntettének kísérlete október A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Főügyészség T. I. vádlottat előre kitervelten, nyereségvágyból, több emberen elkövetett emberölés bűntettének kísérletével, valamint lőfegyverrel visszaélés bűntettével vádolja. A vádirat szerint T. I. vádlott 2013 májusára olyan helyzetbe került, hogy kilátástalannak látta anyagi problémáit, adósságai összességében meghaladták a tízmillió forintot. A házát eladni nem tudta, míg adósságai minden nappal csak emelkedtek. A gondok megoldását már abban látta, ha olyan személytől vesz el pénzt, értékeket, akiről feltételezte, hogy rendelkezik vagyonnal. Mivel D. T. sértettet, akivel korábban üzleti kapcsolatban állt, ilyen emberként ismerte, elhatározta, hogy a sértettől fog pénzt szerezni, akár annak megölése útján is. Terve megvalósításához ismeretlen személytől beszerzett egy 9 mm Luger kaliberű Glock gyártmányú pisztolyt, a hozzá tartozó 2 darab tárral együtt, melyben egyenként 17 darab lőszer volt. A vádlottnak tudomása volt arról, hogy D.T. sértett eladásra hirdette a tulajdonát képező gépkocsit május 23-án D.T. sértettet azzal az ürüggyel, hogy szeretné megvenni a meghirdetett
6 gépkocsit fia számára. Másnap a sértett lakásán találkozott a vádlott a sértettel és annak feleségével. A beszélgetés során a vádlott kifaggatta a sértettet, hogy gyermekeik mikor nem lesznek otthon, annak érdekében, hogy a tervezett bűncselekményét mikor hajthatja végre. A vádlott és a sértettek megállapodtak, hogy a gépjárművet a vádlott megvásárolja fia számára, a szerződés megkötésére május 27-én 9.00 órát jelölték ki. A vádlott tudta, hogy a sértettek gyermekei eben az időpontban már nem lesznek otthon, de azzal is tisztában volt, hogy a sértett felesége a házban fog tartózkodni május 27-én a vádlott D.T. sértett irodájába ment, amely a sértett lakóházának szomszédos épületében volt. A vádlott D.T. sértettel együtt 9.00 óra körül ment át a sértettek házába. Az étkezőben a sértett és felesége leültek, hogy a gépkocsi adásvételi szerződését megírják, míg a vádlott állva maradt. A vádlott kihasználva, hogy a sértettek az írással vannak elfoglalva, elővette egy viperát és fegyverét, azt kibiztosította, majd az ez által megfélemlített sértetteket beküldte a nappali szobába. Leültette őket az ajtóval szemben lévő ablak alatt lévő kanapéra. A vádlott a magával hozott kötelet D.K. sértetthez dobta, és azt követelte, hogy kötözze meg férjének kezét, lábát, miközben a fegyver csövét a sértettekre irányította. Megfenyegette őket, hogy ha nem teljesítik, amit kér, lelövi őket. D.K. sértett a zsinórral a férje hátrakulcsolt kezét és lábát lazán megkötözte. A vádlott közölte a sértettekkel, hogy pénzre van szüksége, és minden pénzt adjanak át neki, mert ellenkező esetben D.K. sértett csontjait egyenként fogja a viperával eltörni. A fenyegetések közben a vádlott a pisztoly elé a kanapén talált egyik párnát tartotta. A sértettek közölték, hogy csupán Ft-ot tudnak átadni, melyet a vádlott kevesellt és tovább fenyegetőzött. Ennek hatására D.T. sértett szólt a feleségének, hogy a másik szobában lévő széfben lévő ott őrzött külföldi valutákat és ékszereket átadta a vádlottnak. Az ékszereket és a pénzt a vádlott zsebre rakta, de még ezt is kevesellte és további pénzt, értékeket követelt. Míg felesége az ékszerek átadásával megosztotta a vádlott figyelmét, D.T. sértett a kezéről a kötelet leszedte, és a kanapéról hirtelen felugrott, hogy védekezzen a vádlottal szemben. A vádlott azonban megelőzte őt, a fegyvert előtte a párnával ráfogta a sértettre, és ezzel megállásra kényszerítette D.T. sértettet, akit visszaültetett a kanapéra. A vádlott ezek után a magával hozott ragasztószalagot, illetve annak egy darabját D.K. sértettnek adta, és arra utasította, hogy ragassza le a férje száját. A vádlott a sértettek bal oldalán állt, majd bal kézben fogva a viperát kis erővel csapkodni kezdte D.K. sértett bal lábát, miközben azzal fenyegetőzött, hogy eltöri a csontjait, amennyiben nem mondja meg, hogy hol tartják a többi pénzt. D.K. sértett közölte, hogy a többi pénz bankszámlán van, de ő nem tudja, hogy hol, és erről kérdezze meg a férjét, majd egy hirtelen mozdulattal lerántotta a férje szájáról a ragasztót. Ekkorra D.T. sértett a lábáról kioldotta a kötelet, de még mindig összekötözött kézzel, indulatosan a kanapéról felugrott, és a vádlottra kiabálva tett egy lépést felé, aki ugyancsak ráordított a sértettre. Kihasználva férje mozdulatát, D.K. sértett hirtelen felpattant a kanapéra, onnan az ablakpárkányra lépett, feltépte az ablakot és kiugrott az utcára. A vádlott megpróbálta ezt megakadályozni, és legalább két ízben a viperával ráütött D.K. sértettre. D.T. sértett a kanapé mellett állva megpróbálta megakadályozni felesége bántalmazását, ekkor a vádlott azonban közelről, a kezében lévő lőfegyverrel rálőtt a sértett mellkasának jobb oldali részére, majd az ennek következtében hasra eső sértetthez lépett, és további három lövést adott le rá. A vádlott ezután a nyitva maradt ablakon kiugrott, és a segítségért kiabáló D.K. sértett után futott azzal a szándékkal, hogy őt is megöli. A vádlott magával vitte az eltulajdonított tárgyakat és a bűncselekmény elkövetéséhez használt eszközöket. A sértettnek azonban, mielőtt a vádlott rálőhetett volna, a közeli NAV székházba sikerült bemenekülnie, és segítséget kérnie. A vádlott ezt követően robogóján a helyszínről elmenekült, azonban a rendőrség még aznap elfogta őt Szolnok területén. Az elszenvedett sérülések következtében D.T. sértett a helyszínen életét vesztette. A vádlott cselekménye következtében D.K. sértett 8 napon belül gyógyuló sérüléseket szenvedett. - o - A október 13. napján tartandó tárgyaláson a bizonyítási eljárás tanúk meghallgatásával folytatódik.
7 Informác ió: Dr. Papp Judit 06-56/ es mellék Dr. Sándor Géza 06-30/
8 (KEDD) KÚRIA KÚRIA B. I. tanács fsz. 3. sz. tárgyalóterem K. P. J. I. r. és 1 hivatalos eljárásban elkövetett társa bántalmazás bűntette Az elsőfokú bíróság a hivatásos rendőr vádlottakat hivatalos eljárásban elkövetett bántalmazás bűntette [1978. évi IV. törvény 226. (1) bekezdés] és jogellenes fogvatartás bűntette [1978. évi IV. törvény 228. (1) bek.] miatt két évi, végrehajtásában három évi próbaidőre felfüggesztett börtönbüntetésre és rendfokozatban visszavetésre ítélte; míg a fellebbezések alapján eljárt ítélőtábla a vádlottakat - mivel bűnösségük kétséget kizáróan nem volt megállapítható egyik terhükre rótt bűncselekményben sem - felmentette az ellenük emelt vádak alól. A felmentő rendelkezés ellen az ügyész jelentett be fellebbezést, a vádlottak bűnösségének hivatali visszaélés bűntettében (1978. évi IV. törvény 225. ) történő megállapítása és velük szemben büntetés kiszabása érdekében. Dr. Kónya István 06-1/ KÚRIA B. I. tanács fsz. 3. sz. tárgyalóterem B. S. szolgálatban kötelesség-szegés vétsége A volt rendőr főtörzsőrmester vádlottat a törvényszék katonai tanácsa 2 rendbeli szolgálatban kötelességszegés vétsége [1978. évi IV. törvény 348. (1) bek.], jelentési kötelezettség megszegése [1978. évi IV. törvény 350. (1) bek.] és közokirat-hamisítás bűntette [1978. évi IV. törvény 274. (1) bek. c) pont] miatt pénzbüntetésre ítélte. A fellebbezések alapján eljáró ítélőtábla a vádlottal szemben hozott ítéletet megváltoztatva, őt a közbizalom elleni bűncselekmény vádja alól felmentette, míg a katonai vétségek miatt az eljárást vele szemben megszüntette. A másodfokú határozat ellen az ügyész jelentett be fellebbezést a vádlott bűnösségének közokirat-hamisítás bűntettében történő megállapítása, és vele szemben emiatt pénzbüntetésre és lefokozásra ítélése érdekében. Dr. Kónya István 06-1/
9 KÚRIA B. III. tanács fsz. 9. sz. tárgyalóterem Dr. Sz. V. I. r. és 3 csalás bűntette és más társa bűncselekmények Az elsőfokú bíróság az I. rendű, a II. rendű és III. rendű terheltet bűnösnek mondta ki magánokirat-hamisítás vétségében, ezért az I. rendű terheltet 3 évre, a II. és III. rendű terheltet 2-2 évre próbára bocsátotta. Ugyanakkor az I., II., III. és V. rendű terheltet felmentette az ellenük csalás bűntette és pénzmosás bűntette miatt emelt vád alól. A másodfokú bíróság az elsőfokú ítéletet az I., II., III. és V. rendű terhelt tekintetében megváltoztatta: az I., II. és III. rendű terhelt közbizalom elleni cselekményét társtettesként, folytatólagosan elkövetett magánokirat-hamisítás vétségének minősítette és mindhárom terhelt próbára bocsátásának tartamán enyhített. Az I., II., III. és V. rendű terhelttel szemben a csalás bűntettét és pénzmosás bűntettét elbíráló részében az elsőfokú bíróság ítéletét hatályon kívül helyezte és az e bűncselekmények miatt indult büntetőeljárást megszüntette tekintettel arra, hogy a vagyon elleni és a gazdasági bűncselekmény tekintetében a vád nem volt törvényes. A jogerős határozat ellen a fellebbviteli főügyészség nyújtott be felülvizsgálati indítványt a jogerős határozat hatályon kívül helyezése és a másodfokú bíróság új eljárásra utasítása érdekében. Dr. Kónya István 06-1/
10 KÚRIA B. III. tanács fsz. 9. sz. tárgyalóterem V. F. külföldi ítélet érvényének elismerése Az F. Bíróság a július 29. napján hozott és december 28. napján jogerőre emelkedett végzésével a Traunsteini Tartományi Bíróság március 19-én jogerős ítéletének érvényét a terhelttel szemben 11 rb. jelentős értékre, bűnszövetségben, üzletszerűen, dolog elleni erőszakkal elkövetett lopás bűntette, 28 rb. nagyobb értékre, bűnszövetségben, üzletszerűen, dolog elleni erőszakkal elkövetett lopás bűntette, 4 rb. kisebb értékre, bűnszövetségben, üzletszerűen, dolog elleni erőszakkal elkövetett lopás bűntette, 1 rb. szabálysértési értékre, bűnszövetségben, üzletszerűen, dolog elleni erőszakkal elkövetett lopás vétsége, 2 rb. rongálás bűntette és 1 rb. rongálás vétsége miatt kiszabott 6 évi börtönbüntetésként ismerte el. A jogerős határozat ellen a legfőbb ügyész a törvényesség érdekében jogorvoslati indítványt jelentett be annak érdekében, hogy a Kúria állapítsa meg: a külföldi ítélet érvények ismételt elismerésére törvénysértően került sor, az eljárást pedig a határozat hatályon kívül helyezése mellett szüntesse meg, ugyanis az F. Bíróság korábban, a január 19-én jogerőre emelkedett végzésével a Traunsteini Tartományi Bíróság ugyanezen ítélete érvényét már elismerte. Dr. Kónya István 06-1/ DEBRECENI ÍTÉLŐTÁBLA Debreceni Ítélőtábla K. E. A. + 1 fő Rablás bűntette :00 HATÁROZAT HÍRDETÉS! Az első fokon eljárt Debreceni Törvényszék 2014 márciusában K. E. A. I. r. és G. T. II. r. vádlottat társtettesként elkövetett rablás bűntette miatt 7-7 év fegyházbüntetésre és 7-7 év közügyektől eltiltásra ítélte. A bíróság kötelezte a vádlottakat, hogy fizessenek meg a Magyar Posta Zrt. Magánfél részére Ft tőkét és annak 2009 februárjától számított mindenkori törvényes kamatát. Az ítélet ellen az ügyész mindkét vádlott terhére súlyosításért fellebbezett. A bíróság által megállapított tényállás szerint 2009 februárjában a vádlottak pénzszűkében voltak, ezért elhatározták, hogy a Magyar Posta Debrecen- Haláp Vasútállomáson lévő postáját kirabolják. Előtte előzetes terepszemleként kaparós sorsjegyet vásároltak a helyszínen. Meggyőződtek arról, hogy a postahivatalban kizárólag Sz. Rné postahivatal-vezető tartózkodik. Másnap 12 óra tájban a hivatal hátsóbejáratához mentek, mindketten arcukat elfedő fekete símaszkban. II.r. vádlott berúgta az üvegezett belső bejárati ajtót, behatoltak a hivatal ügyfél részébe, II.r. vádlott a nála lévő fegyverhez hasonlatos eszközt Sz. Rnéra fogta és felszólította a bent lévő készpénz átadására. I.r. vádlott a páncélszekrény ajtaját kezdte rángatni, de kinyitni nem tudta. Majd az átadó ablaknál lévő íróasztal fiókjából elvette a bankjegyeket tartalmazó fémkazettát. A történtek hatására megfélemlített sértett ellenállást nem tanúsított, azonban azonnal
11 felismerte a pénzkazettát magához vevő férfiban K. E. A. vádlottat, aki hosszú időn keresztül a helyi általános iskolában tanult. Ugyanakkor beazonosította I.r. vádlottat is, mint azt a személyt, aki előző nap társával sorsjegyet vásárolt tőle. A vádlottak a Ft összegű készpénzt tartalmazó fémkazettával elmenekültek a helyszínről. A sértett a pánikjelző gomb megnyomásával értesítette a Magyar Posta Zrt.-t. Fórizs Ildikó 0630/ Debreceni Ítélőtábla G. I. + 2 fő Hűtlen kezelés bűntette :30 HATÁROZAT HÍRDETÉS! Az elsőfokon eljárt Debreceni Törvényszék 2013 októberében G. I. I.r. vádlottat, az ellene hűtlen kezelés büntette miatt emelt vád alól felmentette. R. I. II.r. és L I. III.r. vádlottat, bűnsegédként elkövetett hűtlen kezelés bűntettének vádja alól felmentette. Az ítélet ellen az ügyész a vádlottak terhére felmentésük miatt, hatályon kívül helyezés érdekében jelentett be fellebbezést. A vádirat szerint G. I. I.r. vádlott, 1998 októbere és 2006 októbere között Balmazújváros város polgármestere volt. R. I. II.r. vádlott, 2004 júniusától 2007 januárjáig a település aljegyzője, 2007 októberéig pedig jegyzője volt. L. I. III.r. vádlott, 2005 januárjától december végéig a város önkormányzatának 90 százalékos tulajdonában álló, a település közvilágítását üzemeltető Kft ügyvezetője volt. Közbeszerzési eljárást követően Balmazújváros polgármestere 2005 februárjában vállalkozási szerződést írt alá egy budapesti székhelyű céggel, amely Ft áron vállalta a megbízó önkormányzat számára a település szennyvízcsatorna hálózatát, a szennyvíztelepet, az ehhez tartozó próbaüzemet, illetve a beruházással érintett úthálózat helyreállítását. A fővállalkozó rosszul mérte fel a várható költségeket, ugyanis a kivitelezés során többletköltséget jelentett az érintett utcák állapotának helyreállítása. Ezért a budapesti cég, mint megrendelő I. és II.r. vádlott közreműködésével 2005 decemberében átalánydíjas alvállalkozói szerződést kötött az önkormányzat jóváhagyása nélkül a városgazdálkodási kht-val. Ezt követően derült ki, hogy a kht. ilyen nagyságrendű vállalkozási tevékenységet nem végezhet. Már korábban 2005 novemberében a kht. alvállalkozói szerződést kötött egy egyéni vállalkozóval, illetve a Magyar Közút Kht-val Balmazújváros belterületén lévő szennyvízberuházással érintett úthálózat felújítására. Erre figyelemmel a budapesti cég új szerződést kötött az önkormányzat képviselő-testületének hozzájárulásával III.r. vádlott által képviselt a közvilágításért felelős kft-vel. Azonban a kft-nek sem tárgyi, sem személyi feltételei nem voltak a munka elvégzésére, ezért 2006 februárjában megállapodást kötöttek a városi kht-val, hogy a szennyvízberuházást követően az utak helyreállításához kapcsolódóan a kht. szervezi, irányítja, ellenőrzi, számon kéri az alvállalkozók által végzett munkákat. A város energetikai kft-je 2006 februárjában a Magyar Közút Kht-val és egy egyéni vállalkozóval, majd a budapesti céggel, tehát a fővállalkozóval kötött alvállalkozói szerződéseket, melyekben a vállalkozói díjat nem átalányárban, hanem négyzetméter áron határozták meg. Folyamatosan végezték a munkálatokat és a díj 2006 júniusában elérte azt az összeget, amely az város energetikai kft.-je és a budapesti kft között létrejött vállalkozási szerződésben átalánydíjként lett meghatározva. A még el nem végzett munkák becsült értéke 53 millió Ft + Áfa volt. I. és II.r. vádlott, ennek ellenére a munka folytatására adott utasítást anélkül, hogy a képviselőtestületet összehívták volna. I. és II.r. vádlott a testület felhatalmazása nélkül különböző pénzösszegek átcsoportosításával illetve önkormányzati ingatlanok értékesítéséből akarták fedezni a felmerülő kiadásokat. A III. r vádlott által képviselt energetikai kft I. II.r.
12 vádlottak felhatalmazása alapján tovább végeztette az alvállalkozókkal az úthelyreállítással kapcsolatos munkálatokat, így Ft összegről fogadott be számlákat annak ellenére, hogy a fővállalkozóval megkötött szerződésben bruttó Ft kivitelezési díj szerepelt. Így I. és II.r. vádlottak közreműködésével Ft vagyoni hátrány érte Balmazújváros Város Önkormányzatát, mely kár nem térült meg. Fórizs Ildikó 0630/ Debreceni Ítélőtábla S. A. + 1 fő Sikkasztás bűntette :00 A megismételt eljárásban első fokon eljárt Miskolci Törvényszék 2014 márciusában S. A. I.r. vádlottat folytatólagosan elkövetett sikkasztás, folytatólagosan elkövetett adócsalás és bűnsegédként elkövetett magánokirat-hamisítás vétsége miatt 2 év 6 hónap börtönbüntetésre, 2 év közügyektől eltiltásra és Ft vagyonelkobzásra ítélte, a vádlottat a számviteli fegyelem megsértésének vétsége vádja alól felmentette. K. P. L. II.r. vádlottat adócsalás bűntette miatt 1 év börtönbüntetésre ítélte, melynek végrehajtását 3 év próbaidőre felfüggesztette. Az ítélet ellen az ügyész I.r. vádlott terhére súlyosításért, II.r. vádlott esetében a cselekmény minősítése érdekében fellebbezett. I.r. vádlott és védője részben felmentésért, részben enyhítésért fellebbezett. A bíróság által megállapított tényállás szerint I.r. vádlott egy gazdasági társaság vezető tisztségviselőjeként 2008 júniusában Ft névértékű üzletrészét II.r. vádlottnak adta el és lemondott ügyvezetői tisztségéről. Azonban sem a tulajdonosváltozást, sem az ügyvezetőváltozást nem vezették át a cégnyilvántartásban. Az átruházáskor a társaság vagyona csaknem 151 millió forint volt, de ezt a vagyont I.r. vádlott nem adta át az új tulajdonosoknak, csupán a cég iratait, könyvelési anyagait. I.r. vádlott 2008-ban több részletben a társaság pénztárából ezt a vagyont kivette és azt ismeretlen célra fordította. Az adóhatóság I.r. vádlott ügyvezetőségének ideje alatt végrehajtási eljárást indított a kft-vel szemben. I.r. vádlott még ez után alvállalkozóként számlákat állított ki, melynek összegét készpénzben egyenlítette ki a megrendelő. A kft forgalmi adó bevallásában fizetendő áfa alapként csaknem 95 millió forint szerepelt. Ez alapján forint befizetendő általános forgalmi adója keletkezett a cégnek. I.r. vádlott kft-je április-májusában nem tett eleget bevallási kötelezettségének, így bevételeit eltitkolta. I.r. vádlott cége az alkalmazásában álló dolgozók utáni járulék bevallási kötelezettségének sem tett eleget. Az adóhatóság azonban egy ellenőrzést követően megállapította, hogy a bevallások valótlan adatokat tartalmaznak. I.r. vádlott január-május hónapokban Ft összeggel csökkentette a költségvetés adóbevételét nyugdíj-biztosítási járulék adónemben, Ft-tal nyugdíjjárulék adónemben, több mint másfél millió forinttal egészségbiztosítási járulék adónemben, forinttal munkaadói járulék adónemben, forinttal munkavállalói járulék adónemben és forinttal egészségügyi hozzájárulás adónemben. Az immár a II.r. vádlott vezetése alatt álló kft 2008 július hónapban alvállalkozóként számlákat állított ki, azonban a bevallási és befizetési kötelezettségének nem tett eleget júniusában 9 millió forinttal csökkentette az adóbevételt általános forgalmi adónemben, és több millió forint értékben nem fizette be a járulékokat. Első nyilvános ülés.
13 Fórizs Ildikó 0630/ Debreceni Ítélőtábla P. G. Pné + 2 fő Csalás bűntette :00 Az első fokon eljárt Budapest Környéki Törvényszék 2013 novemberében P. G. Pné I.r. vádlottat különösen nagy kárt okozó üzletszerűen és folytatólagosan elkövetett csalás bűntette miatt 3 év fogházbüntetésre, 3 év közügyektől eltiltásra és forint pénzbüntetésre ítélte. A vádlott a büntetése 1/2 részének kitöltését követő napon bocsátható feltételes szabadságra. P. K. II.r. vádlottat bűnsegédként elkövetett különösen nagy kárt okozó, üzletszerűen és folytatólagosan elkövetett csalás bűntette miatt 2 év 6 hónap fogházbüntetésre, 3 év közügyektől eltiltásra és forint pénzbüntetésre ítélte. A vádlott legkorábban büntetése 1/2 részének kitöltését követő napon bocsátható feltételes szabadságra. Oné H. M. III.r. vádlottat bűnsegédként elkövetett jelentős kárt okozó, üzletszerűen és folytatólagosan elkövetett csalás bűntette miatt 5 év próbaidőre felfüggesztett 2 év fogházbüntetésre és forint pénzbüntetésre ítélte. Az ítélet ellen az ügyész a vádlottak terhére súlyosításért, továbbá I. és II. r. vádlott esetében a foglalkozástól eltiltás alkalmazása érdekében fellebbezett. I. és III. r vádlott enyhítésért jelentettek be fellebbezést. A bíróság által megállapított tényállás szerint I. és II.r. vádlott egy kft pénzügyi munkatársaként kerültek közelebbi ismertségi viszonyba, II.r. vádlott pedig I.r. vádlott révén ismerte meg III.r. vádlottat. A budapesti székhelyű gazdasági társaság háztartási cikk-kölcsönzéssel foglalkozott. A cég az elkövetési időszakban szennyfogó szőnyeg, mosdóhigiéniás-és munkaruházat bérbeadása kapcsán kb ügyféllel tartotta a kapcsolatot, kb szállítási címet nyilvántartva. A megrendelt termékeket a cég szállította ki az ügyfelek részére, akiknek havi rendszerességgel küldték ki a számlát, melyet vagy átutalással vagy a cég sofőrjénél fizettek ki, ő pedig a bankban fizette be a neki közvetlenül átadott összeget. Gyakran előfordult, hogy az ügyfelek több pénzt fizettek a cégnek, mint amennyi a számlán szerepelt. Ilyen esetben a teljes összeget, tehát nem csupán a túlfizetett összeget, a könyvelésben eltérő utalás jogcímű tételként kezelték a cégnél. A könyvelési rendszer ezen a téren rendezetlen volt. I.r. vádlott a banki bejövő utalások egyeztetésekor észlelte, ha a vevő nem a számlán szereplő összeget utalta át. Amennyiben eltérő utalás történt, az I.r. vádlottnak listát kellett készítenie, a banki utalás indítása előtt pedig az aktuális pénzügyi vezető ellenőrizte az utalás jogosságát és a számlaszámot, majd engedélyezte a banki műveletet. A pénzügyi vezető és az ügyvezető jelszava köztudott volt a pénzügyi osztályon. A pénzügyi vezető a kisebb tételnek minősülő visszautalásokat nem ellenőrizte le. I. és II.r. vádlott elhatározták, hogy a cég pénzéből időről-időre, az átutalásért felelős munkatársaikat megtévesztve, kisebb-nagyobb összegeket utaltatnak át a saját részükre. Megkértek különböző személyeket, hogy nyissanak bankszámlát és az arra, vagy már meglévő számlájukra a kft-től érkező pénzeket vegyék fel és adják át nekik. Ezt követően I.r. vádlott a cég ügyfeleinek nevét felhasználva, de nem a hozzájuk tartozó számlák, hanem ismerősei bankszámla számait megadva tüntetett fel különböző összegeket a szállító-könyvelőek az átadott papíron, aki az általa valós alapúnak vélt utalásokat végre is hajtotta. Számlanyitásra megkért személy volt III.r. vádlott is, aki tudott I.r. vádlott cselekményéről, de jutalék fejében felvette a pénzt. Az utalások további része a vádlottak hozzátartozóinak, ismerőseinek a számlájára ment, akik nem tudtak a pénz eredetéről. A számlákra 2005 és 2010 között összesen forint került. Ebből az összegből III.r. vádlott számláira 2005 márciusa és 2010 decembere között 161 alkalommal összesen forint átutalásra ben a cég egyik könyvelője észlelte a fizetési eltéréseket, így indult vizsgálat az ügyben. Első
14 nyilvános ülés. Fórizs Ildikó 0630/ Debreceni Ítélőtábla R. Á. Kábítószer birtoklásának bűntette :30 A Fővárosi Törvényszék 2014 januárjában R. Á. vádlottat kábítószer birtoklásának bűntette miatt 5 év fegyházbüntetésre és 3 év közügyektől eltiltásra ítélte. A vádlott a büntetés fele részének kitöltése után feltételes szabadságra bocsátható. Az ítélet ellen az ügyész téves jogi minősítés miatt, súlyosítás érdekében fellebbezett. A vádlott 2011 márciusában kibérelte egy budapesti ingatlan pincehelyiségét illetve egy földszinti lakását azért, hogy ott kereskedelmi mennyiségű kábítószer előállítására alkalmas marihuána ültetvényt alakítson ki. A pincehelyiségben két zárható ajtóval elválasztó falat épített ki és a marihuána jellegzetes szagát semlegesítő szellőző berendezést szerelt fel. A vádlott 2011 áprilisában néhány tővel megkezdte a termesztést, amely során legalább 85 tő magas hozamú növényegyedet szaporított és a továbbiakban azok klónozásával biztosította az ültetvényen a folyamatos termesztést szeptemberében a szüretelt marihuánát egy zsákba rejtve, bérelt autóval közlekedési balesetet szenvedett. A rendőri intézkedés során a gépkocsiban szállított csaknem 1 kg marihuánát a nyomozóhatóság lefoglalta. Októberben a házkutatáskor a bérelt ingatlan pincéjében a rendőrök 232 tő indiai kendernövényt és a termesztéshez szükséges eszközöket talált. A vádlott a bűnösségét a kábítószer termesztésében elismerte, az azzal történő kereskedést azonban tagadta. Tárgyalás. Fórizs Ildikó 0630/ PÉCSI ÍTÉLŐTÁBLA Pécsi Ítélőtábla fszt. I. sz. tárgyalóterem Id.P.S. és 9 társa emberkereskedelem bűntette október óra Dr.Tóth Sándor tanácsa nyilvános ülés határozathozatal várható Az első fokon eljárt Szekszárdi Törvényszék a következő tényállást állapította meg. Az I.r. vádlott és fia bűnszervezetet hoztak létre, melynek célja az volt, hogy kiszolgáltatott helyzetben lévő nőket magas jövedelem ígéretével külföldre elsősorban Németországba vittek, ahol velük prostitúciós tevékenységet végeztettek, bevételüket teljes egészében elvették és több esetben bántalmazták is őket. (Az I.r. vádlott fiát időközben Németországban jogerősen 13 év
15 szabadságvesztésre ítélték.) Az I.r. vádlott ezen kívül Szekszárd térségében is több prostituáltat dolgoztatott. A VII.r. és a VIII.r. vádlott anyagi ellenszolgáltatás fejében csatlakozott a szervezethez, ők a vezetők szállításában, a prostituáltak ellátásában, tevékenységük részleges ellenőrzésében, illetve az illegális jövedelem összegyűjtésében és Magyarországra juttatásában vettek részt. A III.r. vádlott 3 alkalommal adott el nőket prostitúciós célra, közülük egyet az I.r. vádlottnak. II.r. és felesége, a IV.r. vádlott utóbbi az I.r. vádlott lánya önállóan szerzett meg kiszolgáltatott helyzetben lévő nőket prostitúcióra, illetve részt vettek a bűnszervezet bevételének hazajuttatásában. Az I.r. vádlott felesége, az V.r. vádlott, menyének a VI.r. vádlottnak a közreműködésével uzsorakölcsönöket nyújtott rossza anyagi helyzetbe került, kiszolgáltatott személyeknek. A Szekszárdi Törvényszék az I.r. vádlottat bűnösnek találta bűnszervezetben elkövetett emberkereskedelem bűntettében, személyi szabadság megsértésének bűntettében, mint társtettest, bűnszervezetben elkövetett kitartottság bűntettében, 3 rendbeli bűnszervezetben elkövetett kerítés bűntettében és lőfegyverrel és lőszerrel visszaélés bűntettében, ezért őt 8 év 6 hónap fegyházbüntetésre és 8 közügyektől eltiltásra ítélte azzal, hogy a vádlott feltételes szabadságra nem bocsátható. A II.r. vádlottat kitartottság bűntette (mint társtettes) és 5 rendbeli kerítés bűntette miatt a bíróság 4 év 6 hónap börtönbüntetésre és 5 év közügyektől eltiltásra ítélte. A III.r. vádlottat 3 rendbeli bűnszervezetben elkövetett emberkereskedelem bűntette miatt 7 év 10 hónap fegyházra és 7 év közügyektől eltiltásra ítélte azzal, hogy a vádlott feltételes szabadságra nem bocsátható. A IV.r. vádlottat kitartottság bűntette (mint társtettes) és 5 rendbeli kerítés bűntette (bűnsegéd) miatt a bíróság 3 év börtönbüntetésre és 3 év közügyektől eltiltásra ítélte. Az V.r. vádlottat 5 rendbeli uzsorabűncselekmény bűntette miatt 2 év 10 hónap börtönbüntetésre és 3 év közügyektől eltiltásra ítélte. Az VI.r. vádlottat 4 rendbeli uzsorabűncselekmény (bűnsegéd) bűntette miatt 2 év börtönbüntetésre és 2 év közügyektől eltiltásra ítélte. A VII.r. vádlottat bűnszervezetben való részvétel bűntette miatt 2 év 6 hónap börtönbüntetésre és 2 év közügyektől eltiltásra ítélte azzal, hogy a vádlott feltételes szabadságra nem bocsátható. A VIII.r. vádlottat bűnszervezetben való részvétel bűntette miatt 2 év 10 hónap börtönbüntetésre és 3 év közügyektől eltiltásra ítélte azzal, hogy a vádlott feltételes szabadságra nem bocsátható. A X.r. vádlottat 2 rendbeli kerítés bűntette miatt 1 év 6 hónap börtönbüntetésre ítélte, a szabadságvesztés végrehajtását 3 év próbaidőre felfüggesztette. A XII.r. vádlottat a ellene bűnsegédként elkövetett kerítés bűntette miatt emelt vád alól felmentette. Az ítélet ellen az ügyész a II.r. és a IV.r. vádlott vonatkozásában bűnszervezetben történő elkövetés megállapítása és büntetésük súlyosítása, a XII.r. vádlott terhére pedig felmentése miatt, bűnösség megállapítása és büntetés kiszabása végett jelentett be fellebbezést. Az I.r. vádlott és védője elsődlegesen felmentés, másodlagosan enyhítés, a II.r. vádlott és védője enyhítés, a III.r. vádlott és védője felmentés, a IV.r. vádlott és védője felmentés, az V.r. és VI.r. vádlottak és védőik elsődlegesen felmentés, másodlagosan eltérő minsőítés és enyhítés, a VII.r. vádlott és védője elsődlegesen felmentés, másodlagosan enyhítés, a VIII.r. vádlott és védője felmentés és a X.r. vádlott védője felmentés érdekében jelentett be fellebbezést.
16 Hornokné dr. Décsei Katalin sajtótitkár 30/ SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA Szegedi Ítélőtábla Fszt. 11-es tárgyaló M. P. Előre kitervelten, nyereségvágyból elkövetett emberölés Baján X. 14. kedd 9 óra óra Emberölés, valamint lőfegyverrel és lőszerrel visszaélés bűntettében mondta ki bűnösnek a Kecskeméti Törvényszék április 29-én M. Pál ( bajai lakos) vádlottat, és ezért őt a bíróság - halmazati büntetésül - 20 év fegyházra és 10 év közügyektől eltiltásra ítélte. Az ítélet ellen az ügyész a büntetés súlyosítása érdekében fellebbezett, míg a vádlott és védője felmentést, másodlagosan enyhítést kérve nyújtott be fellebbezést, így került az ügy a Szegedi Ítélőtáblára. xxx Az alapeljárásban a Kecskeméti Törvényszék 2013 májusában meghozott ítéletében a vádlottat bűnösnek mondta ki előre kitervelten, nyereségvágyból elkövetett emberölés bűntettében és lőfegyverrel és lőszerrel visszaélés bűntettében. Akkor a vádlottat - halmazati büntetésül - életfogytig tartó szabadságvesztésre és 10 év közügyektől eltiltásra ítélték, kimondva, hogy a vádlott legkorábban 30 év letöltése után szabadulhat. A Szegedi Ítélőtábla október 29-én meghozott végzésével az I. fokú bíróság ítéletét felderítetlenség okából hatályon kívül helyezte, és az I. fokú bíróságot további bizonyítás elrendelése mellett új eljárásra utasította. Az I., fokú bíróság a megismételt eljárásban a következő tényállást állapította meg: A vádlott néven egyszemélyes dekorációs vállalkozást folytatott először egy Baján bérelt üzlethelyiségben, majd szülei vásároltak neki Baján egy lakást és egy garázst. Ez utóbbiban folytathatta üzleti tevékenységét a vádlott, aki kiterjedt ügyfélkörrel, folyamatos megrendelésekkel rendelkezett, de a vállalkozásának vitele és életszínvonalának fenntartása érdekében többször szorult nagyobb összegű kölcsönök felvételére, melyeket főként magánszemélyektől igényelt. Néhai T. Zsolt sértett is kiterjedt üzleti vállalkozással rendelkezett, főként bőrkereskedelemmel és bőrbútorok gyártásával foglalkozott, jómódban élt től a sértett anyagi helyzete a korábbihoz képest romlott, de magáncélra és üzleti okokból rendszeresen magával vitt nagyobb összegű készpénzt. A magával hordott bőr irattáskájában többször tartott milliós összegeket. A vádlott és a sértett óta üzleti kapcsolatban álltak, a sértett különböző dekorációs munkákkal bízta meg a vádlottat. Emellett jó viszonyba is kerültek, ami rendszeres találkozásokban nyilvánult meg, közös programokat is szerveztek, a vádlott többször megfordult a sértett házába, míg a sértett a vádlott Duna parti nyaralójában. A vádlott jó viszonyban volt T. Krisztiánnal is, akitől 2009 júliusában forintot kért kölcsön. T. úgy döntött, hogy segít a vádlottnak, aki fedezetként az üzlethelyiségét ajánlotta fel. De attól tartva, hogy a vádlott a kölcsönt határidőre nem adná meg, megkérte sógorát, Z. Gábort, tegyenek úgy, mintha a ő adná kölcsön a kért összeget. A vádlott így abban a tudatban volt, hogy a kölcsönt T. Krisztián közreműködésével, de ténylegesen Z. Gábortól kapja. A pénzt 2009 július vége és augusztus eleje között át is vette, és szeptember 5-ig kellett volna visszafizetnie. Ha ezt nem teszi meg, az üzlethelyiség tulajdonjoga átszállt volna a kölcsönadóra. Augusztus vége felé egyre fenyegetőbbé vált a kilátás, hogy a vádlott nem tudja visszafizetni
17 a kölcsönt és így elveszíti a megélhetését biztosító üzlethelyiséget szeptember 2-án a délelőtti órákban a sértett üzleti ügyből megjelent a vádlott bajai üzletében, egyben délutánra találkozót beszéltek meg. Délután találkoztak is Dusnokon, a sértett házánál, majd a vádlott arra hivatkozott, hogy a Duna parti nyaralójuknál meg akarja nézni a vízállást, illetve szétnéz. A sértettel megbeszélték, hogy együtt mennek ki a M. család nyaralójába, ahová a sértett magával vitte a bőr irattartó tárcáját. A vádlott ekkora már elhatározta, hogy a sértettől pénzt szerez. Ezért biztosította, hogy egy, T. Krisztiántól korábban elkért kispuska és az eljárás során nem azonosítható helyről származó lőszer a nyaralóba kerüljön, továbbá az a gödör is betemetetlen maradjon, amit még nyáron ásatott ki, és amelybe virág felfuttatására alkalmas tükörácsot akart felszereltetni, bár ezt a nyaraló tulajdonosa, a vádlott édesapja ellenezte. A nyaralóban - pontosan nem azonosítható helyen - a vádlott a kispuskával fejbe lőtte a sértettet, aki azonnal meghalt. A sértett megölése után a vádlott magához vette a sértett pontosan nem megállapítható összegű készpénzét és mobiltelefonjait, valamint lakás- és kocsikulcsát. Ezt követően a nyaralóban feltakarított, a sértett holttestét ágyneműbe és nejlon zsákba csomagolva a nyaraló udvarán ásott gödörbe rejtette, irattartó táskájával együtt. A vádlott a sértett telefonjáról szeptember 3-án több esemest küldött a sértett családtagjainak és ismerőseinek, azt a látszatot keltve, mintha a sértett Romániába távozott volna, és még élne, illetve mintha korábbi üzlettársával kapcsolatos problémáit intézné. A vádlott szeptember 4-én egy összegben visszafizette a kölcsönt, míg szeptember közepén az elkövetést eszközét, a kispuskát is visszaadta T. Krisztiánnak azzal, hogy nem kell senkinek. A sértett eltűnése miatt közigazgatási eljárás indult, majd a vádlott útmutatásai alapján a sértett holttestét a nyaraló udvarán megtalálták és kiásták. Információ Dr. Bátyi Zoltán sajtótitkár 06/ GYULAI TÖRVÉNYSZÉK Gyulai Törvényszék 14.B.344/2014. számú büntetőügy S. K. vádlott Különös kegyetlenséggel elkövetett emberölés bűntette és más bűncselekmény Tárgyalás időpontja: október óra Első tárgyalás A vádirati tényállás szerint februárban S. K. vádlott közeli kapcsolatba került S. N. sértettel májusától a vádlott a sértettnél és családjánál lakott. A vádlott és a sértett kapcsolatuk elejétől kezdődően fogyasztottak Kati elnevezésű új pszichoaktív anyagot augusztus 30-án a sértett szülei elutaztak otthonról. A vádlott és a sértett 19 óra körül egy zacskó kb. 0,5 g mennyiségű, Kati elnevezésű kábító hatású anyagot vásároltak, melynek hatóanyaga új pszichoaktív anyagnak minősül. Miután hazamentek, elfogyasztották az anyag egy részét, majd 20 és 22 óra között kölcsönös féltékenységből kifolyólag, tettlegességig fajuló heves veszekedés alakult ki a ház emeleti fürdőszobájában. Lökdösni kezdték egymást, majd a földre kerültek, és összeverekedtek. Ennek során a vádlott a sértettet testszerte, eszköz nélkül bántalmazta, nyakát kézzel leszorította, fojtogatta. Ezután a földön fekvő sértettet áthúzta a szobába, és a padlón hagyta. A sértett 20 és 22 óra között a helyszínen elhalálozott. A sértett telefonjáról a vádlott többször felhívta a sértett édesanyját és nevelőapját, akik 0 óra 35 perc körül kihívták a mentőket. A helyszínre érkező mentősöket a sértettel egy szobában tartózkodó vádlott megakadályozta abban, hogy a sértettet megvizsgálják. Miután a rendőrség is kiérkezett a helyszínre, az ágy párnája alól elővett egy gáz-riasztó fegyvert, és azzal előbb a rendőrök és mentősök felé hadonászott, majd a saját fejéhez emelte, és kiküldte a házból a mentősöket és
18 rendőröket. A fegyvert éles lőfegyvernek hitték, ezért elhagyták a házat. A vádlottat a Terrorelhárítási Központ munkatársai fogták el. Informác ió: dr. Bagdi Árpád Gyula 20/ KAPOSVÁRI TÖRVÉNYSZÉK Kaposvári Törvényszék Kaposvár, Bajcsy-Zs. u. 3. I.em K. J. hivatalos személy elleni erőszak bűntette október Az 52 éves vádlottat a Kaposvári Járásbíróság hivatalos személy elleni erőszak bűntette miatt 2 év 6 hónap börtönre ítélte nem jogerős ítéletében. A vádlottat március 22-én igazoltatni akarták a rendőrök, ő azonban figyelmen kívül hagyva a rendőri felszólítást, gépkocsijával a garázsába akart hajtani, miközben az intézkedő rendőrnek ütközött. Dr. Vadócz Attila Sajtószóvivő 06/ KECSKEMÉTI TÖRVÉNYSZÉK Bíróság KECSKEMÉTI TÖRVÉNYSZÉK I. emelet 110. vádlott B.Cs. és társai ügy testi sértés bűntette más bűncselekmények időpont szeptember október 14. és óra Folytatódik az izsáki rendőrök büntetőpere Tanúk és szakértők kihallgatásával folytatódik annak a két volt rendőrnek és társaiknak a tárgyalása, akik ellen többek között - kényszervallatás bűntette és halált okozó testi sértés miatt emelt vádat az ügyészség. A vádirat lényege szerint az I.r. és a II.r. vádlottak április 8. napján az Izsáki Rendőrörs épületében hivatalos eljárásuk során több órán keresztül olyan súlyosan bántalmaztak egy férfit, hogy az belehalt a sérüléseibe. A vád tárgyát mindösszesen öt vádpont képezi. A Kecskeméti Törvényszék a október 9. napján kelt végzésében megállapította, hogy B. V. L. I.r. és B. Cs. Z. II.r. vádlottak tekintetében a Kecskeméti Nyomozó Ügyészség vádiratának I. pontjában írt tényállás /az Izsáki rendőrörsön április 8. napján történt bántalmazás/ a vádirati minősítéstől (halált okozó testi sértés) eltérően különös kegyetlenséggel elkövetett emberölés bűntetteként is minősülhet. Erre a bűncselekményre a törvény 10 évtől 20 évig vagy életfogytig tartó szabadságvesztés kiszabását rendeli. A továbbiakban a minősítés változtatásra figyelemmel az eljárást a kiemelt jelentőségű ügyekre vonatkozó szabályok szerint kell folytatni. A bíróság ugyanezen a napon az I.r. és a II.r. vádlottak előzetes letartóztatást - szökés, elrejtőzés veszélye miatt - az elsőfokú bíróság ügydöntő határozatának
19 Dr. Sárközy Szabolcs kihirdetéséig fenntartotta. Ítélethirdetés legkorábban novemberben várható. elérhetőségek Bíróság KECSKEMÉTI JÁRÁSBÍRÓSÁG Díszterem NYÍREGYHÁZI TÖRVÉNYSZÉK vádlott Cs. I. és társai ügy kitartottság bűntette időpont október és más bűncselekmények 14., 16., óra Folytatódik a prostituáltak futtatásával vádoltak tárgyalása Folytatódik a Kecskeméti Járásbíróságon az a büntetőügy, melynek 24 vádlottját többek között kitartottság bűntettével vádolja a Kecskeméti Városi Ügyészség. A vádirat lényege szerint az I. és II.r. vádlottak évben konspiratív módon működő, szervezettség jegyeit mutató hálózatot építettek ki, melynek tagjai velük al-fölérendeltségi viszonyban álltak. A hálózat Kecskemét területén, illetve a Kecskemétre bevezető főutak és utak mentén üzletszerű kéjelgést folytató személyek szállításában, védelmében, felügyeletében, valamint az üzletszerű kéjelgésből származó bevételek beszedésében működött közre. Az I. és a II.r. vádlottak felosztották Kecskemét területét, meghatározták azt a helyet, útszakaszt, ahol az üzletszerű kéjelgést folytató személyek az engedélyükkel naponta fizetendő útpénz ellenében szexuális szolgáltatást kínáltak. A hálózat tagjai, az üzletszerű kéjelgést folytató személyek közvetlen felügyeletét, védelmét ellátó vádlottak egy-egy útszakaszt felügyeltek, beszedték az általuk felügyelt útszakaszon szexuális szolgáltatást nyújtó személyek bevételét, melyből Ft útpénzt adtak át a hálózat élén álló vádlottak, vagy megbízottjaik részére. Az utak mentén felügyelő, közvetlen felügyeletet ellátó vádlottak telefonon, vagy füttyjelzéssel értesítették egymást a rendőrjárőrök közeledéséről. Ítélethirdetés is várható. Nyíregyházi Járásbíróság ( Nyíregyháza, Bocskai u. 2) K. Sz.J. Jogosulatlan befektetési szolgáltatási tevékenység bűntette és más bcs óra Fszt.13. tárgyalóterem A Nyíregyházi Járásbíróság előtt perújítás miatt folyamatban lévő ügyben december 5. napján a bíróság ítéletével 6 hat év börtön büntetésre ítélte a vádlottat, annak távollétében, mivel ismeretlen helyen tartózkodott. A Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Bíróság másodfokon 4 évre enyhítette a vádlott büntetését. A vádlott perújítási kérelme alapján kerül sor az eljárás lefolytatására. A korábbi ítélet szerint a vádlott évben tőzsdei befektetéseket hajtott végre, több személyt meg keresett és nekik rövid határidőre (egy hónapra) % hozamot ígért. A vádlott azonban tőzsdeügynöki, üzletkötői jogosultsággal nem rendelkezett szeptemberében hozamot már nem fizetett, így a nála befektető személyek a vádlottat lakásán keresték fel kb személy. A vádlott ígértet tett tartozásai kiegyenlítésére, de
20 nem fizetett, hanem ismeretlen helyre távozott. A vádlott Ft-ot vett át különböző személyektől befektetési céllal. A bíróság az ügyben a következő tárgyalást október 14. napján tartja, melyen tanúk meghallgatása várható. Dr. Toma Attila helyettes 42/ PÉCSI TÖRVÉNYSZÉK Pécsi Törvényszék (7623 Pécs,Rákóczi út 34.) mfsz.1. tárgyalóterem T. L. szemérem elleni erőszak bűntette és más bűncselekmények A Pécsi Járásbíróság elsőfokú ítéletével T. L. vádlottat 2 rb szemérem elleni erőszak bűntette, 3 rb folytatólagosan elkövetett személyi szabadság megsértésének bűntette, 3 rb folytatólagosan elkövetett kényszerítés bűntette és folytatólagosan elkövetett testi sértés vétsége miatt mint erőszakos többszörös visszaesőt 10 év fegyházra és 10 év közügyektől eltiltásra ítélte. A tényállás szerint röviden: T. L. vádlott - büntetés-végrehajtási intézetben tartózkodása alatt augusztus 15-től augusztus 29-ig három zárkatársát megfélemlítve őket különböző dolgokra kényszerítette, ha parancsait nem teljesítették, őket bántalmazta. Az elsőfokú ítélet ellen a vádlott és védője felmentésért, illetve enyhítésért, míg az ügyész súlyosításért fellebbezett. A Pécsi Törvényszék másodfokú tanácsa nyilvános ülésen bírálja felül az elsőfokú ítéletet. Dr. Sebestyén Ágnes Sajtószóvivő SZEGEDI TÖRVÉNYSZÉK Szegedi Törvényszék (Szeged, Széchenyi tér 4.) 108. számú tárgyalóterem P. L. és két társa Hivatalos eljárásban elkövetett bántalmazás október 14.,15., óra Az ügy lényege: A vádirat szerint P. L. r.tőrm. I.r. vádlott, V. I. r.őrm. II.r. vádlott és K. Zs. r.zls június hó 02. napján, Szegeden valamennyien civil ruházatban, szolgálati gépjárművel járőrszolgálatot láttak el az illegális migráció visszaszorítása, megakadályozása érdekében. Ennek során I.r. vádlott hajnali 3 óra 18 perc körüli időben a Belvárosi hídon észlelte az ott gyalogosan közlekedő arab-emírségbeli állampolgárságú sértettet és annak társát, akiket igazoltatni kívánt. A sértett és a vele tartózkodó férfi a rendőri intézkedésnek nem vetette alá magát, hanem mindketten futásnak eredtek a Szent-Györgyi Albert utcán a Forrás Hotel irányába. Ezt követően II.r. vádlott és K. Zs. a szolgálati gépkocsiból kiszállva, futva, míg I.r. vádlott a

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság KÚRIA bíróság KÚRIA KÚRIA bíróság bíróság bíróság bíróság KÚRIA Bíróság Bíróság Kúria Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság


text:
A magyar jogban nem ismert feltételhez kötött külföldi szabadítás is feltételes szabadságra bocsátásnak tekintendő, s ha tartama annál rövidebb, nem hosszabbítható meg egy évre, tájékoztató a Kúria Büntető Kollégium Bfv.II.446/2018. ügyének határozatáról | K Ú R I A
A terheltet az osztrák bíróság a 2014. július 9. napján jogerős ítéletével 2 év 6 hónap börtönbüntetésre ítélte. A külföldi ítélet érvényét a törvényszék a 2015. szeptember 24-én jogerős végzésével 2 év 6 hónap börtönbüntetésként ismerte el.
Az osztrák bíróság a 2015. június 30. napján hozott véghatározatával egyrészt elutasította a II. rendű terhelt kérelmét a feltételes szabadlábra helyezés határidejének (a börtönbüntetés) kétharmadra csökkentésére, másrészt kimondta, hogy „egy érvényben lévő tartózkodási tilalom miatt feltételesen mentesül a szabadságvesztés fennmaradó részének, ami tíz hónap, letöltése alól”. Úgy rendelkezett továbbá, hogy „legkorábban kiutazási hatállyal 2015. augusztus 11-én bocsátható szabadon”, s „amennyiben nem tesz eleget kiutazási kötelezettségének vagy tartózkodási tilalmának ideje alatt visszatér a tartomány területére, letartóztatást foganatosítanak ellene és le kell töltenie fennmaradt börtönbüntetésének idejét”.
II. A bíróság jogerős ügydöntő határozata ellen a terhelt felülvizsgálati indítványt nyújtott be az 1998. évi XIX. törvény (továbbiakban: korábbi Be.) 416. § (1) bekezdés b) pontja alapján a szabadságvesztés végrehajtásának fel nem függesztése miatt, annak felfüggesztése érdekében.
III. A terhelt felülvizsgálati indítványa nem alapos.
1. A bíróság jogerős ügydöntő határozata ellen a korábbi Be. 416. § (1) bekezdés b) pontja alapján felülvizsgálatnak van helye, ha a bűncselekmény törvénysértő minősítése vagy a büntetőjog más szabályának megsértése miatt törvénysértő büntetést szabtak ki, vagy törvénysértő intézkedést alkalmaztak.
Időközben – 2018. július 1. napjával – hatályba lépett a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény (továbbiakban: Be.).
A Kúria a 2018. július 1-je előtt (2018. március 26-án) érkezett felülvizsgálati indítványt a Be. alapján bírálta el, tekintettel arra, hogy a Be. 868. § (1) bekezdésében meghatározott átmeneti rendelkezés szerint az új törvény rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő büntetőeljárásokban is alkalmazni kell.
A Kúria azt állapította meg, hogy a Be. szabályozása a korábbi Be. 416. § (1) bekezdésének b) pontjában foglalt – fentebb idézett – szabályozáson nem változtatott.
A kiszabott büntetés továbbra is csak akkor tekinthető törvénysértőnek, és esik felülvizsgálat alá, ha az – a minősítésen túl – a büntetőtörvény valamely mérlegelést nem tűrő rendelkezésébe ütközve a nemében és/vagy mértékében törvénysértő (BH 2012.239., BH 2005.337., BH 2016.264.II.).
2. Az osztrák bíróság 2 év 6 hónap szabadságvesztést szabott ki, amit a magyar bíróság ugyanilyen tartamú börtönben végrehajtandó szabadságvesztésként ismert el azzal, hogy a terhelt a büntetés kétharmad részének kitöltését követő napon bocsátható feltételes szabadságra.
A terheltet 2015. augusztus 11-én az osztrák bíróság azzal a feltétellel helyezte szabadlábra, hogy kiutazik Ausztriából és oda nem tér vissza. Az osztrák bíróság azt állapította meg, hogy „egy érvényben lévő tartózkodási tilalom miatt feltételesen mentesül a szabadságvesztés fennmaradó részének, ami tíz hónap, letöltése alól”. Ugyancsak az osztrák bíróság állapította meg, hogy „amennyiben nem tesz eleget kiutazási kötelezettségének vagy tartózkodási tilalmának ideje alatt visszatér a tartomány területére, letartóztatást foganatosítanak ellene és le kell töltenie fennmaradt börtönbüntetésének idejét”.
Határozott ideig tartó szabadságvesztés esetén a feltételes szabadság tartama azonos a szabadságvesztés hátralevő részével, de legalább egy év [Btk. 39. § (1) bekezdés 1. mondat]. Ha pedig a szabadságvesztés hátralevő része egy évnél rövidebb, és végrehajtását nem rendelték el, a büntetést – a feltételes szabadság letelte után – a hátralevő rész utolsó napjával kell kitöltöttnek tekinteni [Btk. 39. § (2) bekezdés].
A nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló 1996. évi XXXVIII. törvény (Nbjt.) – a külföldi ítélet érvényének elismerésekor hatályos – 47. § (3) bekezdése szerint, amennyiben a külföldi bíróság által kiszabott szabadságvesztés végrehajtásának módja vagy tartama nem egyeztethető össze a magyar törvénnyel, a (magyar) bíróság a (magyar) Btk. alapján rendelkezik a feltételes szabadságra bocsátásról is. Ebből látszólag az is következhet, hogy a feltételes szabadságra bocsáthatóságra vonatkozó (magyar) Btk. rendelkezése akár a terhelt terhére is eshet.
Az 1994. évi XX. törvénnyel kihirdetett, a Strasbourgban, 1983. március 23-án kelt, az elítélt személyek átszállításáról szóló egyezmény 11. Cikk 1.d) pontja azonban külön tételes szabállyal írja elő, hogy az ítélet átalakításakor az illetékes hatóság (esetünkben a magyar bíróság) nem súlyosbíthatja az elítélt büntetőjogi helyzetét.
A szabadságvesztés végrehajtása pedig nem függeszthető fel azzal szemben, aki a szándékos bűncselekményt a szabadságvesztés végrehajtásának befejezése előtt követte el [Btk. 86. § (1) bekezdés c) pont 1. fordulat].

matches: Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Köf.5.048/2013/6. számú határozat | Kúria
Köf.5.048/2013/6. számú határozat
Köf.5.048/2013/6.szám
A Kúria Önkormányzati Tanácsa a dr. Tarnai Richárd kormánymegbízott által képviselt Pest Megyei Kormányhivatal (1052 Budapest, Városház u. 7.) indítványozónak, a Csurgay Ügyvédi Iroda (1065 Budapest, Bajcsy-Zsilinszky út 51. I/5., ügyintéző: dr. Csurgay András ügyvéd) által képviselt Diósd Város Önkormányzata (2049 Diósd, Szent István tér 1.) ellen Diósd Város Önkormányzatának a helyi építési szabályzatáról szóló 11/2009. (V. 27.) önkormányzati rendeletét módosító 27/2011. (X. 28.) önkormányzati rendelete, valamint a 18/2012. (X. 26.) önkormányzati rendeletének törvényességi felülvizsgálatára irányuló nemperes eljárásban meghozta az alábbi
A Kúria Önkormányzati Tanácsa az előtte folyamatban lévő Diósd Város Önkormányzatának a helyi építési szabályzatáról szóló 11/2009. (V. 27.) önkormányzati rendeletét módosító 27/2011. (X. 28.) önkormányzati rendelete, valamint a 18/2012. (X. 26.) önkormányzati rendelete törvényességi felülvizsgálatára irányuló eljárását megszünteti.
1. A Diósd Város Önkormányzatának képviselő-testülete (a továbbiakban: érintett önkormányzat) 2011-ben a 27/2011. (X. 28.) önkormányzati rendeletével (a továbbiakban: Mód.1.), 2012-ben a 18/2012. (X. 26.)önkormányzati rendeletével (a továbbiakban: Mód.2.) több kérdésben módosította a helyi építési szabályzatáról szóló 11/2009. (V. 27.) önkormányzati rendeletét (a továbbiakban: Ör.).
1.1. A Pest Megyei Kormányhivatal (a továbbiakban: Indítványozó) 2013. március 8-án kelt törvényességi felhívásában 60 napos határidő tűzésével arra hívta fel az érintett önkormányzatot, hogy szüntesse meg az Ör. 3. § (5) bekezdésének törvényellenességét. A hivatkozott rendelkezést ugyanis ellentétesnek ítélte az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban Étv.) 2. § 24. pontjával.
1.2. Az érintett önkormányzat a Mód.1.-t és a Mód.2.-t 2013. április 8-án küldte meg véleményezésre az Állami Főépítész Irodához. A megbízott állami főépítész törvényességi felülvizsgálatot kezdeményezett az Indítványozónál részben az Étv. módosítások idején hatályos egyeztetési eljárásra vonatkozó rendelkezéseinek megsértése miatt, részben pedig a Mód.1. egyéb törvénysértő szabályozási tartalma okán.
2. Az Indítványozó a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (a továbbiakban: Mötv.) alapján ismételten törvényességi felhívással fordult az érintett önkormányzathoz azzal, hogy a képviselő-testület a felhívásban foglaltak megtárgyalását követően szüntesse meg a törvénysértést a Mód.1. és a Mód.2. Ör.-be beépült valamennyi rendelkezésének hatályon kívül helyezésével.
3. Az érintett önkormányzat a törvényességi felhívásban foglalt, az Étv. egyeztetési eljárásának elmaradásával összefüggő törvénysértését nem vitatta, annak korrigálására azonban határidő módosítást kért.
4. Ilyen előzmények után az Indítványozó 2013. július 16-án érkeztetett indítványában a Kúria előtt kezdeményezte a Mód.1. és a Mód.2. valamennyi módosító rendelkezésének megsemmisítését arra hivatkozással, hogy azok elfogadására az Étv. hatályos rendelkezései szerint kötelező egyeztetési eljárás lebonyolítása nélkül került sor. Hivatkozott arra is, hogy a törvényességi felhívásban megjelölt 30 napos időtartam a helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletének részletes szabályairól szóló 119/2012. (VI. 26.) Kormányrendelet (a továbbiakban: R.) 8. § (4) bekezdése szerint elegendő volt a törvénysértés hatályon kívül helyezéssel történő korrekciójára. Az R. szerint biztosítható további 30 nap pedig nem lenne elegendő az egyeztetési eljárás utólagos lebonyolítására.
5. Az érintett önkormányzat arra hivatkozott, hogy az Indítványozó elmulasztotta a Mötv. 136. § (2) bekezdése szerinti indítványozási határidőt, ezért az indítványt a bíróságok szervezetésről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (a továbbiakban: Bszi.) 51. § (2) bekezdés b) pontjára tekintettel érdemi vizsgálata nélkül el kellett volna utasítani, e döntés elmaradása esetén az eljárást meg kell szüntetni.
6. A Kúria Önkormányzati Tanácsa elsőként az érintett Önkormány eljárási kifogását vizsgálta meg. A Kúria a törvényességi felügyeleti jogkör gyakorlása szempontjából az alábbi tényeknek tulajdonított jelentőséget:
Az Indítványozó 2013. március 8-án kelt első törvényességi felhívását az érintett önkormányzatnak 2013. március 11-én vette kézhez. Ebben az Indítványozó 60 napos határidő tűzésével hívta fel az érintett önkormányzatot a törvénysértés megszüntetésére. A megbízott állami főépítész 2013. április 8-án kelt tájékoztatását követően azonban az Indítványozó újabb, immár a normaalkotás eljárási törvénysértését helyzete előtérbe és figyelmen kívül hagyva a korábbi felhívásához kapcsolható jogkövetkezményeket, ismételten felhívást intézett az érintett önkormányzathoz.
Az érintett önkormányzat határidőn túl, 2013. július 2-án kelt válaszát – amelyben a formai törvénysértésre, tehát az Indítványozó második törvényességi felhívásában foglaltakra reagált – az Indítványozó 2013. július 12-én vette át. Ezt követően 2013. július 16-án érkeztetett indítványában kezdeményezte a Kúria előtt az Ör. módosításainak felülvizsgálatát.
7. Az indítvány benyújtására nyitva álló határidőt a Mötv. 136. § (2) bekezdése szabályozza, az abban megjelölt határidő elmulasztásához pedig a Bszi. fűzi a jogkövetkezményeket. Eszerint „[a] kormányhivatal a helyi önkormányzat tájékoztatásának kézhezvételétől vagy a tájékoztatás adására nyitva álló határidő eredménytelen elteltétől számított tizenöt napon belül kezdeményezheti a Kúriánál az önkormányzati rendelet jogszabállyal való összhangjának felülvizsgálatát. (...)” Eszerint az Indítványozó rendelkezésére álló 15 napos határidő az érintett önkormányzat válaszának átvételét követő naptól, avagy az Indítványozó által meghatározott válaszadási határidő lejáratát követő naptól számít.
8. A kormányhivatal törvényességi felügyeleti hatásköre az önkormányzati működés olyan, az önkormányzaton kívül eső, de a közigazgatás keretei között megvalósuló kontrollt jelent, amely az önkormányzati igazgatás körébe tartozó hatáskörök jog alá rendelt gyakorlásának garantálását célozza [Mötv. 132. § (2) bekezdés]. A Mötv. az Indítványozó törvényességi felügyeleti jogkörét a helyi önkormányzat szervezetalakító, szervezetet működtető, gazdálkodó, jogalkotó, és hatósági jellegű tevékenységére nyitja meg [Mötv. 132. § (3)-(5) bekezdései]. Ennek keretében ellenőrzi a helyi önkormányzat szervezetének, működésének, döntéshozatali eljárásainak, meghozott döntéseinek – ideértve a rendeletek mellett a határozatokat is – jogszabályszerűségét. A törvényalkotó a törvényességi felügyelet terjedelmét ugyanakkor tartalmilag és időben is korlátozta: bizonyos körben illetve bizonyos határidő elteltével az Indítványozó számára kizárt hatáskörének gyakorlása. A korlátozás az önkormányzati autonómia védelmét garantálja az állami beavatkozással szemben. A törvényességi felügyelet számára megnyitott területeken és időben az Indítványozó maga dönt abban, hogy mely kérdéseket vonja vizsgálata körébe és a törvénysértések mely köréhez milyen jogkövetkezményeket érvényesít. Ezért a Kúria Önkormányzati Tanácsa sem tulajdonított jelentőséget annak a törvényességi felhívásnak, amelyhez az Indítványozó nem kívánt jogkövetkezményt fűzni.
9. A jelen esetben az Indítványozó a formai törvénysértésre alapozott törvényességi felhívás figyelmen kívül hagyásának jogkövetkezményeit kívánta érvényesíteni az érintett önkormányzattal szemben. Az érintett önkormányzat e felhívást 2013. május 29-én vette át, a kapott 30 napos határidő ez esetben június 28-án járt le. Az indítvány benyújtására az Indítványozónak – figyelemmel a Bszi. 46. §-a folytán alkalmazandó Pp. 103. §-ában foglaltakra - június 29-étől számítottan 15 nap állt rendelkezésére, amely július 13-án telt el. Mivel július 13-a munkaszüneti napra esett, valamint figyelemmel arra, hogy a Kúria a korábbiakban az indítványozási határidőt eljárási jellegű határidőnek minősítette, ezért az indítványnak legkésőbb 15-én, hétfői napon meg kellett volna érkeznie a Kúriára. Az indítvány 2013. július 16-án, elkésetten érkezett.
10. Szükséges kitérni arra a tényállási elemre is, hogy az érintett önkormányzat – ugyan határidőn túl, de – a második törvényességi felhívásra 2013. július 2-án kelt és az Indítványozó által július 12-én átvett válaszában reflektált. Ebben az esetben az eljáráskezdeményezési határidő július 13-ától számítottan július 27-én telt volna el. Rámutat azonban a Kúria arra, hogy a Mötv. 136. § (2) bekezdése a határidő számításának két, egymástól független, ezért együttesen nem alkalmazható tényállását rögzíti: amennyiben az Indítványozó által megadott határidő eredménytelenül telik el, úgy a norma-felülvizsgálati határidő a lejáratot követő naptól, ellenkező esetben a helyi önkormányzat válaszának kézbesítését követő naptól számít. A helyi önkormányzat normaalkotási autonómiáját védi az a szabály, amely a végrehajtó hatalom által gyakorolt törvényességi felügyeleti jogkört határidőhöz – és a végrehajtó hatalom aktusát közigazgatási bírói kontrollhoz – köti. Ezért a konkrét esetben az eljárás megindítására nyitva álló határidő az Indítványozó számára nem hosszabbodik meg azzal, hogy az érintett önkormányzat határidőn túl válaszolt a törvényességi felülvizsgálatban foglaltakra.
11. A Bszi. 51. § (1) bekezdés b) pontja értelmében „[a]z önkormányzati tanács az indítvány beérkezésétől számított 15 napon belül érdemi vizsgálat nélkül elutasítja az indítványt, ha (...) azt a fővárosi és megyei kormányhivatal a helyi önkormányzatokról szóló törvényben előírt határidőn túl nyújtja be”. A (2) bekezdés értelmében „[a]z önkormányzati tanács az eljárást megszünteti, ha (...) az (1) bekezdés alapján az indítványt érdemi vizsgálat nélkül el kellett volna utasítani.”
A Kúria Önkormányzati Tanácsa az indítványt elkésettnek minősítette, ezért az előtte folyamatban lévő normakontroll eljárást megszüntette.
Balogh Zsolt sk. bíró

matches:
Kúria
Kúria
Kúria
§ 24
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria


text:
Tel: +36-24-898-257 | E-mail: Ez az e-mail cím a spamrobotok elleni védelem alatt áll. Megtekintéséhez engedélyeznie kell a JavaScript használatát.
FIGYELEM CÍMVÁLTOZÁS! Irodánk új címe: 2330 Dunaharaszti, Fő út 162.
Fordítástámogató eszközök
Az M&M Translation Services Kft. 2009 májusában alakult idegen nyelvi kommunikációs szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásként.
PROZ profil
A Profik gyűjtőhelye
Cégünk a szakmai felelősségbiztosítását a Generali-Providencia Biztosító Részvénytársaságnál kötötte
Magyarországon hiteles fordítást kizárólag az OFFI (Országos Fordító és Fordításhitelesítő Iroda - 1063 Budapest, Bajza u. 52.) jogosult készíteni.
Ám hivatalos fordítást minden esetben készítünk! Ez alatt egy a fordítóiroda által saját céges tanúsítvánnyal ellátott, az eredeti anyag másolatával összefűzött és az iroda bélyegzőjével ellátott szakfordítást kell érteni. Ezt a típusú „hivatalos” fordítást széles körben elfogadják külföldön. A cégünk által készített „hivatalos” fordításokat ügyfeleink gond nélkül használták már fel Ausztráliában, Ausztriában, Angliában, Csehországban, Horvátországban, Németországban, Szlovákiában, Romániában, az Egyesült Államokban, és még számos más országban. Eddig egyetlen esetben sem kaptunk visszajelzést arról, hogy a cégünk által kiadott hivatalos fordítást ne fogadták volna el külföldön.
Amennyiben Magyarországon szeretne hivatalos ügyintézéshez szakfordítást igénybe venni, cégünk szolgáltatásai között kínálja a „hivatalos fordítás közjegyzői hitelesítéssel” lehetőséget is. Ez annyiban különbözik a sima céges tanúsítvánnyal ellátott hivatalos fordítástól, hogy a céges tanúsítvánnyal együtt a dokumentumokat közjegyzővel hitelesíttetjük. A közjegyzői hitelesítést is mi intézzük. Önnek nincs más dolga, mint eljuttatni hozzánk a fordítandó anyagot, mi pedig mindent elintézünk, a közjegyzői hitelesítést is. Ennek a szolgáltatásnak az ára a mindenkori közjegyzői hitelesítési díjjal emelt.
FIGYELEM! Amennyiben Magyarországon szeretne hivatalos ügyintézéshez szakfordítást igénybe venni, kérjük, hogy minden esetben érdeklődjön a befogadó félnél, hatóságnál, hogy elfogadnak-e hivatalos fordítóiroda által készített és közjegyző által hitelesített szakfordítást, avagy feltétlenül ragaszkodnak az OFFI által hitelesített fordításhoz.
A legteljesebb körű tájékoztatás végett alább olvashat a hiteles fordításokról szóló rendeletről. A hiteles fordításokra vonatkozó rendelkezéseket külön kiemeltük sárga színnel.
24/1986. (VI. 26.) MT rendelet
a szakfordításról és tolmácsolásról
2. §1 Szakfordítást vagy tolmácsolást munkaviszonyban, valamint munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban díjazás ellenében az végezhet, aki szakfordító vagy tolmács képesítéssel rendelkezik.
3. §2 A bíróság vagy hatóság előtt folyó eljárásban kirendelt szakfordítót, illetve tolmácsot az ügyre vonatkozó tényekre és adatokra nézve titoktartási kötelezettség terheli, azokról csak az ügyben eljáró bíróság vagy hatóság, továbbá az adatok kezelésére jogosult más szerv vagy személy részére nyújthat tájékoztatást.
4. §3
6. § (1)4 A szakfordító és a tolmácstevékenység központi ágazati irányítását az igazságügyi és rendészeti miniszter látja el. E tevékenysége kiterjed minden szakfordító és tolmácstevékenységre függetlenül attól, hogy a tevékenységet folytató szerv, vagy személy milyen szervezeti keretekben vagy szervezeti alárendeltségben működik.
(2) A művelődési miniszter határozza meg a szakfordítók és a tolmácsok képzésének, valamint továbbképzésének szabályait, továbbá a szakfordító és a tolmácsképesítés megszerzésének feltételeit.5
6/A. §6 Cégkivonat hiteles fordítására, valamint a cégjegyzékbe bejegyzendő adatoknak és cégiratoknak az Európai Unió bármely - a cég választása szerinti - hivatalos nyelvére történő hiteles fordítására a szakfordító vagy szakfordító-lektor képesítéssel rendelkezők is jogosultak.
7. § (1)7 Ez a rendelet 1986. július hó 1. napján lép hatályba. Végrehajtásáról az igazságügyi és rendészeti miniszter gondoskodik.8
(2)9 A Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek által alkalmazott szakfordítók és tolmácsok tekintetében az illetékes miniszter (országos hatáskörű szerv vezetője) az e rendeletben foglaltaktól eltérő szabályokat állapíthat meg.
(3)10
(4)11 A rendelet hatálybalépése előtt szerzett fordító és tolmácsképesítések változatlanul érvényesek.
(5)12 A 2009. október 1. napja előtt kiadott szakfordítói, illetve tolmácsigazolványok változatlanul szakfordítás, tolmácsolás végzésére jogosítanak.
(6)13 A 3. § a büntetőeljárás során igénybe vehető tolmácsoláshoz és fordításhoz való jogról szóló, 2010. október 20-i 2010/64/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikk (3) bekezdésének való megfelelést szolgálja.
M&M Translation Services KFT
Iroda és ügyfélfogadás: 2330, Dunaharaszti, Fő út 162.
Székhely: 2335, Taksony, Dózsa György u. 14.
Postázási és számlázási cím: 2335, Taksony, Dózsa György u. 14.
Iroda központi száma: +36-24-898-257
Adószám: 14774621-2-13
EU-adószám/VAT: HU14774621
Cégjegyzékszám: Cg. 13-09-128970
Ügyvezető: Kreisz Mátyás Tamás
Telefon:+36-24-898-257

matches: §1 §2 bíróság bíróság §3 §6