a nyomástartó berendezések és rendszerek biztonsági követelményeiről és megfelelőség tanúsításáról1
1. §2 E rendelet hatálya kiterjed olyan nyomástartó berendezés és rendszer, valamint az egyszerű nyomástartó edény3 tervezésére, gyártására, megfelelőségének értékelésére, amelyben a legnagyobb megengedhető nyomás (PS) 0,5 bart meghaladja, valamint az ezeket tervező, gyártó, forgalmazó és importáló természetes személyre, jogi személyre és jogi személyiség nélküli gazdasági társaságra.
2. § (1) A III. fejezet rendelkezik a nyomástartó berendezések és a nyomástartó rendszerek tervezéséről, gyártásáról és megfelelőség-értékeléséről.
(2)4 Nem vonatkoznak a III. fejezet rendelkezései
a) a létesítményhez csatlakozó – töltet vagy egyéb anyag szállítására tervezett – távvezetékre, a létesítmény határain belül lévő utolsó zárószerelvénytől számítva. Ez a kivétel nem vonatkozik az olyan szabványos nyomástartó berendezésre, amely például nyomáscsökkentő vagy kompresszor állomásokon található;
– a gépek biztonsági követelményeiről és megfelelőségének tanúsításáról szóló 21/1998. (IV. 17.) IKM rendelet,
– a felvonók és mozgólépcsők építésügyi hatósági engedélyezéséről, üzemeltetéséről, ellenőrzéséről és az ellenőrökről szóló 113/1998. (VI. 10.) Korm. rendelet,
– az egyes villamossági termékek biztonsági követelményeiről és azoknak való megfelelőség-értékeléséről szóló 79/1997. (XII. 31.) IKIM rendelet,
– az orvostechnikai eszközökről szóló 47/1999. (X . 6.) EüM rendelet,
– az egyes gázfogyasztó készülékek kialakításáról és megfelelőségének tanúsításáról szóló 22/1998. (IV. 17.) IKIM rendelet,
– a potenciálisan robbanásveszélyes környezetben történő alkalmazásra szánt berendezések, védelmi rendszerek vizsgálatáról és tanúsításáról szóló 8/2002. (II. 16.) GM rendelet;
– a motor, beleértve a turbinát és a belső égésű motort,
– a gőzgép, gáz- vagy gőzturbina, turbógenerátor, kompresszor, szivattyú és hajtómű;
(2)5 Nem vonatkoznak a IV. fejezet rendelkezései
4. §6 E rendelet alkalmazásában:
– a közvetlen nyomáshatároló készülék (pl. biztonsági szelep, hasadó tárcsa, törő- vagy nyíróelem és vezérelt túlnyomásvédelmi berendezés);
– a határoló készülék, amely működésbe hoz szabályozó eszközöket, vagy rendelkezik a lezárásról, vagy a lezárásról és reteszelésről (pl. nyomás-, hőmérséklet- vagy szintkapcsoló, valamint biztonsági, mérő és szabályozó készülék).
– nyomással igénybe vett alkotórészei és csatlakozásai ötvözetlen minőségi acélból, ötvözetlen alumíniumból vagy öregedésálló alumíniumötvözetekből készülnek; és
– az edény
– az edény legnagyobb üzemi nyomása legfeljebb 30 bar, és e nyomásból és a térfogatából képzett PS x V szorzat legfeljebb 10000 bar x liter; és
– a legkisebb üzemi hőmérséklet nem kisebb, mint –50 °C, és a legnagyobb üzemi hőmérséklet acél edények esetében legfeljebb 300 °C, az alumíniumból vagy alumíniumötvözetből készült edények esetén legfeljebb 100 °C.
7. Térfogat (V): a nyomással igénybe vett tér belső térfogata, beleértve a csonkok belső térfogatát – az első csatlakozási pontig (pl. karima, varrat) –, levonva az állandó belső szerkezeti elemek térfogatát.
15.7 Bejelentett szervezet: a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal (a továbbiakban: kijelölő) által, jogszabály alapján kijelölt és a 10. § (3) bekezdés szerint bejelentett szervezet, amely kielégíti az 1. és 2. számú mellékletben foglalt feltételeket.
16.8 Elismert harmadik félként működő szervezet: a kijelölő által, jogszabály alapján kijelölt és a 10. § (4) bekezdés szerint bejelentett szervezet, amely kielégíti az 1. és 2. számú mellékletben foglalt feltételeket.
17.9 Üzemeltetői ellenőrző szervezet: a kijelölő által, jogszabály alapján kijelölt és a 11. § szerint bejelentett szervezet, amely kielégíti az 1. és 3. számú mellékletben foglalt feltételeket.
5. §11 A rendelet hatálya alá tartozó nyomástartó berendezés és rendszer, valamint az egyszerű nyomástartó edény (a továbbiakban együtt: termék) csak akkor hozható forgalomba, ha megfelel e rendelet követelményeinek.
6. § (1)12 A külön jogszabályban meghatározott hatóság köteles megtenni minden szükséges intézkedést azért, hogy a rendelet hatálya alá tartozó termék úgy kerüljön forgalomba és használatbavételre, hogy ne veszélyeztesse személyek életét és biztonságát, illetve adott esetben háziállatok vagy anyagi javak biztonságát, amennyiben a telepítés és karbantartás megfelelő, valamint a használat rendeltetésszerű.
(2) A rendelet előírásai nem érintik a külön jogszabályban meghatározott hatóság jogát olyan követelmények meghatározására, amelyeket szükségesnek tart a személyek és különösen a kezelőszemélyzet védelmére az adott nyomástartó berendezés vagy rendszer, valamint egyszerű nyomástartó edény használata közben, feltételezve, hogy azokból nem következik e berendezések semmilyen – a rendelet előírásaihoz viszonyított – megváltoztatása.
7. § (1)13 A külön jogszabályban meghatározott hatóság a nyomásból eredő veszélyre hivatkozva nem tilthatja meg, nem korlátozhatja és akadályozhatja a rendelet hatálya alá tartozó és a rendelet követelményeinek megfelelő, a vonatkozó megfelelőség-értékelési eljárásnak alávetett és az ezt tanúsító megfelelőségi jelöléssel ellátott termék forgalmazását és használatbavételét a gyártó által meghatározott feltételek mellett.
(3) A 4. § 1–3. pontok szerinti berendezések biztonságos és szakszerű használatához szükséges – a 6. számú melléklet 3.3. és 3.4. pontjában, vagy az adott esetben a 10. számú melléklet 2. pontjában hivatkozott – útmutató magyar nyelvű legyen.
8. § (1) A 12. § szerinti megfelelőségi jelöléssel, valamint az 5. számú melléklet szerinti EK-megfelelőségi nyilatkozattal rendelkező nyomástartó berendezést és rendszert úgy kell tekinteni, hogy az megfelel a rendelet valamennyi követelményének, beleértve a 18. § szerinti megfelelőség-értékelést is.
(2)14 A 12. § szerinti megfelelőségi jelöléssel ellátott egyszerű nyomástartó edényeket úgy kell tekinteni, hogy azok megfelelnek a 22. § szerinti biztonsági követelményeknek, beleértve a 23. § szerinti megfelelőség-értékelést is.
(3) Azokat a nyomástartó berendezéseket és rendszereket, illetve egyszerű nyomástartó edényeket, amelyek megfelelnek az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában (HL) közzétett hivatkozási számú harmonizált szabványok átvételével készített nemzeti szabványoknak, úgy kell tekinteni, hogy megfelelnek a 16. vagy 22. §-ban hivatkozott követelményeknek. Az előzőek szerinti nemzeti szabványok hivatkozási számait a Magyar Szabványügyi Szervezet Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.
(4) Az olyan egyszerű nyomástartó edényeket, amelyekre a gyártó nem vagy csak részben alkalmazta a (3) bekezdés szerinti szabványokat, vagy amelyekre nincsenek szabványok, úgy kell tekinteni, hogy a 22. § szerinti követelményeknek megfelelnek, ha az EK-típusellenőrzési tanúsítvánnyal jóváhagyott modellnek való megfelelőséget a megfelelőségi jelölés tanúsítja.
9. § (1)15 Ha a külön jogszabályban meghatározott hatóság meggyőződik arról, hogy a rendelet hatálya alá tartozó, megfelelőségi jelöléssel ellátott termék előírás szerint karbantartva és rendeltetésszerűen használva veszélyeztetheti személyek, háziállatok vagy anyagi javak biztonságát, köteles megtenni a szükséges intézkedéseket a berendezés kivonására a piacról, megtiltani a forgalomba hozatalt, szállítást, üzembe helyezést vagy használatot, vagy korlátozni a szabad forgalmazást.
(2)16 A termék nem megfelelő, ha
a) nem teljesülnek a 16. § és a 22. § adott berendezésre vonatkozó követelményei;
d) nem megfelelő a 19. § szerinti – nyomástartó berendezések anyagára vonatkozó – európai anyagjóváhagyás.
(3)17 Ha a nem megfelelő terméken a megfelelőségi jelölést alkalmazták, a külön jogszabályban meghatározott hatóság a 15. § szerinti intézkedéseket köteles tenni a jelölést alkalmazó gyártóval vagy megbízottjával szemben, és intézkedéseiről a 14. § (1) bekezdés szerinti jogszabálynak megfelelően tájékoztatnia kell a Bizottságot és a Tagállamokat.
– a nyomástartó berendezések és rendszerek esetében a 18–19. §-ok és a 6. számú melléklet 3.1.2. és 3.1.3. pontjai, valamint
– az egyszerű nyomástartó edények esetében a 23. § (1) és (2) bekezdés szerinti feladatok ellátására.
(3)18 A kijelölő a 14. §-ban meghatározott jogszabálynak megfelelően bejelenti a Bizottságnak és a Tagállamoknak a 18–19. §-ban meghatározott, valamint a 23. § (1)–(2) bekezdés szerinti eljárások lefolytatására általa kijelölt szervezeteket, e szervezetek feladatainak rögzítésével, valamint a Bizottság által előzőleg adott azonosító számaikkal együtt.
(4)19 A kijelölő a 14. § szerinti jogszabálynak megfelelően bejelenti a Bizottságnak és a Tagállamoknak a 6. számú melléklet 3.1.2. és 3.1.3. pont szerinti eljárások lefolytatására általa kijelölt szervezeteket, e szervezetek feladatainak rögzítésével.
(5)20 A kijelölő, amely kijelölt egy szervezetet, visszavonja a kijelölést, ha úgy ítéli meg, hogy a szervezet már nem felel meg a (3) bekezdésben leírt követelményeknek.
11. § (1) A kijelölő kijelölhet a 10. § előírásaitól eltérően üzemeltetői ellenőrző szervezeteket a (2) bekezdés alapján a 4. § 1. és 2. pont szerinti nyomástartó berendezések vagy rendszerek megfelelőség-értékelésére.
a) ha a kijelölő üzemeltetői ellenőrző szervezetet jelölt ki, a külön jogszabályban meghatározott hatóság a nyomásból eredő veszélyre hivatkozva nem tilthatja meg, nem korlátozhatja vagy akadályozhatja olyan nyomástartó berendezés vagy rendszer forgalmazását és használatbavételét e § feltételei alapján, amelynek megfelelőség-értékelését egy másik Tagállam által az e §-ban hivatkozott feltételeknek megfelelően kijelölt üzemeltetői ellenőrző szervezet végezte el;
b) a nyomástartó berendezésen és rendszeren a megfelelőségi jelölés nem alkalmazható, ha a megfelelőség-értékelést üzemeltetői ellenőrző szervezet végezte;
d) az üzemeltetői ellenőrző szervezet csak a 8. számú melléklet szerinti A1, C1, F és G modulok szerinti megfelelőség-értékelési eljárásokat használhatja.
(5)21 A kijelölő a 14. § szerinti jogszabálynak megfelelően tájékoztatja a Tagállamokat és a Bizottságot az általa kijelölt üzemeltetői ellenőrző szervezeteiről, kijelölt feladataikról, és az üzemeltetői ellenőrző szervezetekhez a (4) bekezdés c) pontja szerint kapcsolódó üzemek jegyzékéről.
12. § (1)22 A megfelelőségi jelölés a ,,CE'' betűket tartalmazza, a 4. számú mellékletben megadott minta szerint. A megfelelőségi jelölés mellett a 6. számú melléklet 3.3. pontjában, vagy a 10. számú melléklet 1. pontjában megadott adatokat kell feltüntetni a berendezésen, vagy olyan adattábláján, amelyet a berendezésről nem lehet eltávolítani.
c) ha a nyomástartó berendezésre vagy rendszerre több olyan – más szempontokat tartalmazó – jogszabály is vonatkozik, amely szerint szintén megfelelőségi jelölés szükséges, a jelölés arra utal, hogy az adott nyomástartó berendezés vagy rendszer minden vonatkozó jogszabály előírásainak megfelel.
a)23 ha a külön jogszabályban meghatározott hatóság megállapítja, hogy a 12. § szerinti megfelelőségi jelölést jogosulatlanul tüntették fel a rendelet hatálya alá tartozó terméken, kötelezi a gyártót vagy az Európai Közösségben letelepedett meghatalmazott képviselőjét, hogy a terméket módosítsa a megfelelőségi jelölésre vonatkozó előírások szerint, és akadályozza meg a további szabálytalanságot a külön jogszabályban meghatározott hatóság által előírt feltételeknek megfelelően;
b) ha a nem-megfelelőség továbbra is fennáll, a külön jogszabályban meghatározott hatóság köteles minden szükséges intézkedést megtenni – a 9. §-ban leírt eljárásnak megfelelően –, hogy az adott termék forgalomba hozatalát korlátozza, megtiltsa, vagy e terméket kivonja a forgalomból.
14. §24 A rendeletben szereplő, nemzetközi együttműködést igénylő tevékenységek részletes szabályait külön jogszabály állapítja meg.
ÉS NYOMÁSTARTÓ RENDSZEREK
16. § (1) Az e bekezdés a)–d) pontjaiban meghatározott nyomástartó berendezéseknek meg kell felelniük a 6. számú melléklet műszaki biztonsági követelményeinek.
– ha térfogata nagyobb, mint 1 liter és a PS x V szorzat nagyobb, mint 25 bar x liter, vagy a nyomása (PS) nagyobb, mint 200 bar, és töltete mindkét esetben az 1. csoportba tartozik (7. számú melléklet, 1. ábra),
– ha térfogata nagyobb, mint 1 liter és PS x V szorzat nagyobb, mint 50 bar x liter, vagy a nyomása (PS) nagyobb, mint 1000 bar és töltete mindkét esetben a 2. csoportba tartozik, továbbá minden hordozható tűzoltó készülék és légzőkészülék palack (7. számú melléklet, 2. ábra);
– ha térfogata nagyobb, mint 1 liter és a PS x V szorzat nagyobb, mint 200 bar x liter, vagy a nyomása (PS) nagyobb, mint 500 bar, és töltete mindkét esetben az 1. csoportba tartozik (7. számú melléklet, 3. ábra),
– ha nyomása (PS) nagyobb, mint 10 bar és a PS x V szorzat nagyobb, mint 10 000 bar x liter, vagy a nyomása (PS) nagyobb, mint 1000 bar és töltete mindkét esetben a 2. csoportba tartozik (7. számú melléklet, 4. ábra).
b) Túlhevülési veszély lehetőségével üzemelő, tüzeléssel vagy más módon fűtött, nagyobb mint 110 °C hőmérsékletű gőz vagy forró víz előállítására szolgáló nyomástartó berendezés, ha a térfogata nagyobb, mint 2 liter, továbbá minden nyomással igénybe vett főzőedény (7. számú melléklet, 5. ábra).
– ha DN értéke nagyobb, mint 25 és a töltet az 1. csoportba tartozik (7. számú melléklet, 6. ábra),
– ha DN értéke nagyobb, mint 32 és a PS x DN szorzat nagyobb, mint 1000 bar és a töltet a 2. csoportba tartozik (7. számú melléklet, 7. ábra);
– ha DN értéke nagyobb, mint 25 és a PS x DN szorzat nagyobb, mint 2000 bar és a töltet az 1. csoportba tartozik (7. számú melléklet, 8. ábra),
– ha nyomása (PS) nagyobb, mint 10 bar és DN értéke nagyobb, mint 200 és a PS x DN szorzat nagyobb, mint 5000 bar és a töltet a 2. csoportba tartozik (7. számú melléklet, 9. ábra).
d) Az e bekezdés a)–c) pontjaiban meghatározott nyomástartó berendezéshez, valamint nyomástartó rendszerhez beépített biztonsági szerelvény és nyomással igénybe vett tartozék.
(2) A 4. § (2) bekezdésében meghatározott nyomástartó rendszer, amely legalább egy, e § (1) bekezdésében hivatkozott és e bekezdés a)–c) pontjában felsorolt nyomástartó berendezést tartalmaz, feleljen meg a 6. számú melléklet követelményeinek.
a) A nagyobb mint 110 °C hőmérsékletű gőz vagy forró víz előállítására szolgáló nyomástartó rendszer, amely legalább egy – tüzeléssel vagy más módon fűtött, túlhevülési veszély lehetőségével üzemelő – nyomástartó berendezést tartalmaz.
b) Egyéb, a (2) bekezdés a) pontjában nem említett rendszer, ha a gyártó nyomástartó rendszerként kívánja forgalmazni, vagy üzembe helyezni.
c) Az a) ponttal ellentétben, a legfeljebb 110 °C hőmérsékletű meleg vizet előállító nyomástartó rendszer, amelyet kézi úton szilárd tüzelőanyaggal fűtenek és a PS x V szorzata nagyobb, mint 50 bar x liter, elégítse ki a 6. számú melléklet 2.10., 2.11., 3.4., 5. a) és 5 d) pontjaiban rögzített követelményeket.
(3)25 Azt a nyomástartó berendezést, illetve rendszert, amely legfeljebb az (1) bekezdés a)–c) pont és a (2) bekezdés szerinti határértékeket éri el, a biztonságos használat érdekében az Európai Unió tagállamai és Magyarország helyes mérnöki gyakorlatával összhangban kell tervezni és gyártani. A nyomástartó berendezést illetve rendszert megfelelő használati útmutatóval kell ellátni, és úgy kell megjelölni, hogy a gyártó vagy az Európai Közösségben letelepedett meghatalmazott képviselője azonosítható legyen. Az ilyen berendezésen, illetve rendszeren nem szerepelhet a 12. §-ban hivatkozott megfelelőségi jelölés.
17. §26 (1) A 16. § (1) bekezdésében meghatározott nyomástartó berendezéseket a 7. számú melléklet szerint – a növekvő veszélyszintnek megfelelően – kategóriákba kell sorolni.
(2) A tölteteket a (3) bekezdés szerinti 1. csoportba vagy a (4) bekezdés szerinti 2. csoportba kell sorolni.
(3) A töltet az 1. csoportba tartozik és veszélyes töltetnek minősül, amennyiben
a) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: CLP rendelet) 2. cikk 7. és 8. pontjának meghatározása szerinti olyan anyag vagy keverék, amelyet a CLP rendelet I. melléklet 2. és 3. részében meghatározott, alábbi fizikai és egészségi veszélyességi osztályokba sorolható soroltak:
aa) instabil robbanóanyagok vagy az 1.1., 1.2., 1.3., 1.4. és 1.5. alosztályba tartozó robbanóanyagok;
ab) tűzveszélyes gázok, 1. és 2. kategória;
ac) oxidáló gázok, 1. kategória;
ad) tűzveszélyes folyadékok, 1. és 2. kategória;
ae) azok a 3. kategóriába tartozó tűzveszélyes folyadékok, amelyek legnagyobb megengedett hőmérséklete a lobbanáspont fölött van;
af) tűzveszélyes szilárd anyagok, 1. és 2. kategória;
ag) önreaktív anyagok vagy keverékek, A–F típus;
ah) piroforos folyadékok, 1. kategória;
ai) piroforos szilárd anyagok, 1. kategória;
aj) vízzel érintkezve tűzveszélyes gázokat kibocsátó anyagok és keverékek, 1., 2. és 3. kategória;
ak) oxidáló folyadékok, 1., 2. és 3. kategória;
al) oxidáló szilárd anyagok, 1., 2. és 3. kategória;
am) szerves peroxidok, A–F típus;
an) akut orális toxicitás, 1. és 2. kategória;
ao) akut dermális toxicitás, 1. és 2. kategória;
ap) akut inhalációs toxicitás, 1., 2. és 3. kategória;
aq) célszervi toxicitás – egyszeri expozíció, 1. kategória, vagy
b) a nyomástartó berendezésekben található olyan anyag vagy keverék, amelynek legnagyobb megengedett hőmérséklete a töltet lobbanáspontja fölött van.
(4) A 2. csoportba tartozik minden, a (3) bekezdés hatálya alá nem tartozó töltet.
(5) Ha az edény több nyomással igénybe vett térből áll, az edényt az egyes terekhez rendelt kategóriák közül a legnagyobb sorszámúba kell sorolni. Ha egy tér többféle töltetet tartalmaz, a besorolás alapja az a töltet, amelyhez a legnagyobb sorszámú kategória tartozik.
A megfelelőség-értékelés
18. § (1) a) A gyártó köteles a forgalomba hozatal előtt minden egyes nyomástartó berendezést – az e §-ban megadott feltételek szerint – a 8. számú mellékletben leírt megfelelőség-értékelési eljárások egyikének alávetni.
b) A nyomástartó berendezésre alkalmazandó megfelelőség-értékelési eljárást, amelynek célja a megfelelőségi jelölés alkalmazása, az a kategória határozza meg, amelybe a berendezést a 17. § szerint besorolták.
c) Az egyes kategóriákhoz rendelt megfelelőség-értékelési eljárások:
d) A nyomástartó berendezést – az adott kategóriához tartozó megfelelőség-értékelési eljárások közül – a gyártó által kiválasztott valamelyik eljárás alá kell vonni. A gyártó nagyobb sorszámú kategóriához tartozó eljárást is választhat, ha van ilyen.
(2) A 16. § (2) bekezdés szerinti nyomástartó rendszert teljes megfelelőség-értékelési eljárás alá kell vonni, amely a következőket tartalmazza:
a) a rendszert alkotó minden egyes, 16. § (1) bekezdése szerinti nyomástartó berendezésének értékelése, ha előzőleg nem volt megfelelőség-értékelési eljárása, és nincs saját megfelelőségi jelölése; az értékelési eljárást minden berendezés saját kategóriája alapján kell kiválasztani;
(4) A megfelelőség-értékelésre vonatkozó jegyzőkönyveket és levelezést el kell fogadni, ha vagy annak a Tagállamnak a hivatalos nyelvén készült, amelyben a bejelentett szervezet működik, vagy amely nyelvet e szervezet elfogad.
19. § (1) Az európai anyagjóváhagyást az anyagok vagy berendezések gyártója kérésére köteles kiállítani az e feladatra bejelentett szervezetek egyike. A bejelentett szervezet feladata az anyagtípus – e rendelet megfelelő előírásai szerinti – megfelelőségének tanúsításához szükséges ellenőrzéseket és vizsgálatokat meghatározni, elvégezni vagy elvégeztetni. Ha az anyag használatát 1999. november 29. előtt biztonságosnak ítélték, a bejelentett szervezet a megfelelőség felülvizsgálatakor a rendelkezésre álló adatokat köteles figyelembe venni.
(2)27 A bejelentett szervezet, mielőtt európai anyagjóváhagyást adna ki, köteles erről három hónappal megelőzően értesíteni a megfelelő adatok megküldésével a Tagállamokat és a Bizottságot. A bejelentett szervezet, az illetékes szakbizottság állásfoglalása és az esetleg benyújtott észrevételek figyelembevételével köteles az európai anyagjóváhagyást kiadni.
20. §28 A piacfelügyeleti hatóság a harmonizált szabványokkal szembeni kifogásokról az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikke alapján értesíteni köteles az Európai Bizottságot.
– a 16. § (3) bekezdés szerinti nyomástartó berendezésre vagy berendezéscsaládra a 16. § (1) bekezdés követelményeit kell alkalmazni, vagy
– a 16. § (3) bekezdés szerinti nyomástartó rendszerre vagy rendszercsaládra a 16. § (2) bekezdés követelményeit kell alkalmazni, vagy
– egy nyomástartó berendezést vagy berendezéscsaládot – eltérően a 7. számú melléklet követelményeitől – más kategóriába kell besorolni,
22. § (1) Azok az egyszerű nyomástartó edények, amelyek PS x V szorzata nagyobb, mint 50 bar x liter, feleljenek meg a 9. számú melléklet műszaki-biztonsági követelményeinek.
(2) Azokat az egyszerű nyomástartó edényeket, amelyeknek PS x V szorzata legfeljebb 50 bar x liter, az érvényes, általánosan elfogadott műszaki szabályok alapján kell gyártani, és rajtuk a 10. számú melléklet 1. pontjában rögzített adatokat – a 12. § szerinti megfelelőségi jelölés kivételével – kell feltüntetni.
Megfelelőség-értékelés29
23. § (1) Az olyan egyszerű nyomástartó edények gyártása előtt, amelyeknek a PS x V szorzata nagyobb, mint 50 bar x liter,
(2) A 8. § (3) bekezdése szerinti szabványoknak vagy a jóváhagyott típusmintának megfelelően gyártott egyszerű nyomástartó edények forgalomba hozatalának feltétele,
a) ellenőrzi, hogy az egyszerű nyomástartó edényt a gyártási tervdokumentációnak megfelelően gyártották-e, és hogy használata biztonságos-e a tervezett üzemi feltételek között,
b) ellenőrzései és tesztjei alapján megállapítja, hogy az egyszerű nyomástartó edény megfelel-e a műszaki-biztonsági követelményeknek.
A bejelentett szervezet a 14. § (1) bekezdés szerinti jogszabálynak megfelelően a Bizottság, a többi bejelentett szervezet, a külön jogszabályban meghatározott hatóság és a Tagállamok részére a tanúsítvány egy példányát és – indokolt írásbeli kérésre – a gyártási tervdokumentáció, a végrehajtott vizsgálatok és tesztek jegyzőkönyveinek másolatát is megküldi.
(5) Az a szervezet, amely EK-típustanúsítvány kiadását megtagadja, értesíti erről a többi bejelentett szervezetet. Az a bejelentett szervezet, amely EK-típustanúsítványt visszavon, közölni köteles ezt a kijelölővel. A kijelölő a 14. § (1) bekezdés szerinti jogszabálynak megfelelően értesíti a visszavonásról – döntése indoklásával – a Tagállamokat és a Bizottságot.
25. § (1)30 Az EK-ellenőrzés során a gyártó vagy az Európai Közösségben letelepedett meghatalmazott képviselője szavatolja és nyilatkozza, hogy a (3) bekezdés szerint ellenőrzött egyszerű nyomástartó edény az EK-típusellenőrzési tanúsítványban leírt típusnak vagy a megfelelőség igazolással rendelkező – és a 10. számú melléklet 3. pont szerinti – gyártási tervdokumentációnak megfelel.
(2) A gyártó minden szükséges intézkedést megtesz azért, hogy a gyártási folyamat biztosítsa az egyszerű nyomástartó edények megfelelőségét az EK-típusellenőrzési tanúsítványban leírt típusnak vagy a 10. számú melléklet 3. pont szerinti gyártási tervdokumentációnak.
A gyártó vagy az Európai Közösségben letelepedett meghatalmazott képviselője minden egyszerű nyomástartó edényen feltünteti a megfelelőségi jelölést és kiállítja a megfelelőségi nyilatkozatot.
a) A gyártó az egyszerű nyomástartó edényeit egyforma tételekben mutatja be, és megtesz minden szükséges intézkedést, amellyel a gyártási folyamat során biztosítja minden tétel egyformaságát.
b) E tételek rendelkezzenek a 24. § szerinti EK-típusellenőrzési tanúsítvánnyal, vagy ha az egyszerű nyomástartó edényt nem jóváhagyott típusnak megfelelően gyártották, a 10. számú melléklet 3. pont szerinti gyártási tervdokumentációt mellékelni kell. Az utóbbi esetben a bejelentett szervezet az EK-ellenőrzés elvégzése előtt a tervdokumentációt vizsgálja és tanúsítja megfelelőségét.
c) A tétel ellenőrzésekor a bejelentett szervezet azt vizsgálja, vajon az egyszerű nyomástartó edények gyártása és vizsgálata a gyártási tervdokumentációnak megfelelően történt-e, továbbá a tétel minden egyes egyszerű nyomástartó edényénél a méretezési nyomás 1,5 szeresének megfelelő Ph nyomáson víznyomáspróbát vagy azzal egyenértékű levegő-nyomáspróbát tartottak-e, így ellenőrizve szilárdságukat és tömörségüket.
A hegesztési varratok minőségének vizsgálatát a bejelentett szervezet olyan próbatesteken végzi, amelyek a gyártó választásától függően a jellemző gyártási szakaszból vagy az egyszerű nyomástartó edényből származnak. A vizsgálatot hosszvarratokon hajtják végre. Ha a hossz- és a körvarratok különböző hegesztési eljárásokkal készülnek, akkor ezeket a vizsgálatokat a körvarraton is végre kell hajtani. A 9. számú melléklet 2.1.2. pontja szerinti egyszerű nyomástartó edények esetében a próbatesteken végzett – a 9. számú melléklet 2.1.1. pontban foglalt előírásnak való megfelelőség megállapítására szolgáló – vizsgálatok olyan öt egyszerű nyomástartó edényen elvégzett víz-nyomáspróbával helyettesíthetők, amelyet minden tételből véletlenszerűen választanak ki.
d)31 Ha a bejelentett szervezet egy tételt elfogad, azonosító számát minden egyszerű nyomástartó edényen feltünteti vagy feltüntetteti, és írásbeli megfelelőség igazolást állít ki az elvégzett vizsgálatokról. A tétel minden egyszerű nyomástartó edénye forgalomba hozható, azok kivételével, amelyek víz- vagy levegő-nyomáspróbája sikertelen volt.
A gyártó a bejelentett szervezet felelősségére feltüntetheti az egyszerű nyomástartó edényeken a szervezet azonosító számát a gyártási folyamat során.
e)32 A gyártó vagy az Európai Közösségben letelepedett meghatalmazott képviselője köteles a bejelentett szervezetnek a d) pont szerinti megfelelőség igazolást kívánságra bemutatni.
26. § (1)33 Az a gyártó, aki a 27. § szerinti feladatait teljesíti, a 12. § (1) bekezdés szerinti megfelelőségi jelölést azokon az egyszerű nyomástartó edényeken tüntetheti fel, amelyek nyilatkozata szerint megfelelnek
– a megfelelőségi igazolással rendelkező – és a 10. számú melléklet 3. pont szerint készített – gyártási tervdokumentációnak, vagy
– a jóváhagyott típusnak.
(2) A 28. § (2) bekezdés szerinti EK-felügyelet szavatolja, hogy a gyártó a 27. § (2) bekezdése szerinti feladatait szabályszerűen teljesíti. E felügyeletet az a bejelentett szervezet látja el, amely a 24. § szerinti EK-típustanúsítványt – ha a gyártás jóváhagyott típus szerint történik – vagy a 23. § (1) bekezdés aa) pontja szerinti gyártási tervdokumentáció megfelelőségi tanúsítványt kiadta.
27. § (1)34 Ha a gyártó a 25. § szerinti eljárást követi, akkor az EK-típustanúsítványt vagy a terv megfelelőség igazolást kiállító bejelentett szervezet részére a gyártás megkezdése előtt olyan dokumentációt köteles átadni, amely tartalmazza a gyártási eljárást, valamint minden előzetesen meghatározott intézkedést, amely szükséges ahhoz, hogy az edények a 8. § (3) bekezdése szerinti szabványoknak vagy a jóváhagyott típusnak megfeleljenek.
a) az egyszerű nyomástartó edények gyártására és vizsgálatára alkalmas eszközök leírását;
c) azt a kötelezettségvállalást, miszerint a vizsgálatok és a tesztek a b) pontban említett ellenőrzési tervvel egyezően megtörténnek, és a víz-nyomáspróbát vagy a külön jogszabályban meghatározott hatóság által engedélyezett – a méretezési nyomás 1,5-szörösének megfelelő nyomáson történő – levegő-nyomáspróbát minden legyártott edénnyel megtartják.
(2) Ha a PS x V szorzat nagyobb, mint 200 bar x liter, akkor a gyártó köteles lehetővé tenni az EK-felügyeletet ellátó bejelentett szervezetnek az ellenőrzést a gyártás és raktározás helyszínén, és a mintavételt az egyszerű nyomástartó edények közül, továbbá a gyártó feladata e szervezetnek megadni minden szükséges tájékoztatást, ezen belül
28. § (1)35 Az a bejelentett szervezet, amely az EK-típustanúsítványt vagy a megfelelőség igazolást kiállította, a gyártás megkezdése előtt köteles megvizsgálni a 27. § (1) bekezdés szerinti dokumentációt, valamint a 10. számú melléklet 3. pont szerinti gyártási tervdokumentációt, és tanúsítania kell ezek megfelelőségét, ha az egyszerű nyomástartó edényeket nem jóváhagyott típusnak megfelelően gyártották.
a) meggyőződni arról, hogy a gyártó a sorozatban gyártott egyszerű nyomástartó edényeket valóban a 27. § (1) bekezdés c) pontja szerint vizsgálja-e, és
b) az egyszerű nyomástartó edény gyártás vagy raktározás helyszínén szúrópróbaszerű ellenőrzést tartani.
29. §36 (1) Ez a rendelet 2003. január 1-jén lép hatályba.
(2)–(7)37
(8)–(9)38
Átmeneti rendelkezések a nyomástartó berendezések
és rendszerek, valamint az egyszerű nyomástartó edények (a továbbiakban: berendezések) gyártásának engedélyezéséhez
29/A. §39
30. §40 (1) Ez a rendelet
a) a nyomástartó berendezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1997. május 29-i 97/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
b) az egyszerű nyomástartó edényekről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, továbbá
c) a nyomástartó berendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló, 2014. május 15-i 2014/68/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
A 11. §. szerinti üzemeltetői ellenőrző szervezetekre vonatkozó többlet-követelmények
A nyomástartó berendezések megfelelőség-értékelési modul rendszere
A nyomástartó berendezések megfelelőség-értékelési eljárásai
Az egyszerű nyomástartó edények műszaki -biztonsági követelményei
A 10. és 11. § szerinti bejelentett, vagy elismert harmadik félként működő, vagy üzemeltetői ellenőrző szervezetekre vonatkozó követelmények41
A 10. § szerinti bejelentett, vagy elismert harmadik félként működő, szervezetekre vonatkozó követelmények42
1. A bejelentett szervezet legyen független az érintett felektől, ezáltal ,,harmadik fél'' típusú ellenőrző szolgáltatást biztosítson.
1.43 A üzemeltetői ellenőrző szervezet az üzemeltetőtől különálló és szervezetileg azonosítható legyen.
– a gyártó vagy az Európai Közösségben letelepedett meghatalmazott képviselője, név és cím,
– a nyomástartó berendezés vagy rendszer leírása,
– az alkalmazott megfelelőség-értékelési eljárás,
– adott esetben a nyomástartó rendszert alkotó nyomástartó berendezések leírása, valamint az alkalmazott megfelelőség-értékelési eljárások,
– adott esetben hivatkozás az EK-típusellenőrzési tanúsítványra, az EK-tervellenőrzési tanúsítványra vagy az EK-megfelelőség tanúsítványra,
– adott esetben a gyártó minőségügyi rendszerét felügyelő bejelentett szervezet neve és címe,
– adott esetben hivatkozás az alkalmazott harmonizált szabványokra,
– adott esetben más alkalmazott műszaki előírások és szabványok megadása,
– adott esetben hivatkozás más alkalmazott jogszabályokra,
– a gyártó vagy az Európai Közösségben letelepedett meghatalmazott képviselője nevében a nyilatkozatok aláírására jogosultak aláírásainak azonosítása, hitelesítése.
6. számú melléklet a 9/2001. (IV. 5.) GM rendelethez44
2. A rendeletben megadott követelmények kötelezőek. A követelményekkel kapcsolatos előírásokat csak akkor kell alkalmazni, ha az adott nyomástartó berendezésnél, – amelyet a gyártó ésszerű megítélésén alapuló előrelátható körülmények között használnak – hasonló mértékű veszély létezik.
– a veszélyforrásokat ésszerű megítélés alapján lehetőleg meg kell szüntetni vagy csökkenteni kell,
– a megszüntethetetlen veszélyforrások ellen megfelelő védelmi módszereket kell alkalmazni,
– a szükséges mértékben tájékoztatni kell a felhasználót a meglévő veszélyforrásokról, rámutatva arra, hogy
milyen esetekben kell különleges, veszélyt csökkentő módszereket alkalmazni a szerelés és/vagy használat során.
A nyomástartó berendezést minden meghatározó – a berendezés biztonságát a teljes élettartamra szavatoló – tényező figyelembevételével szakszerűen kell megtervezni.
Az átfogó tervezési módszerek alkalmazásakor olyan megfelelő biztonsági tényezőket kell felvenni, amelyek – minden lényeges meghibásodási mód ésszerű figyelembevételével – elegendő biztonsági tartalékot jelentenek.
– belső/külső nyomás,
– statikus nyomás és töltettömeg az üzemelés és a vizsgálat körülményei között,
– tartókból, csatlakozó elemekből, csővezetékekből stb., eredő reakcióerők és nyomatékok,
– korrózió, erózió, kifáradás stb.
– általában a 2.2.3. pontban leírt méretezési módszer, szükség szerint kiegészítve a 2.2.4. pont szerinti kísérleti tervezési módszerrel, vagy
– a 2.2.4. pont szerinti kísérleti tervezési módszer, méretezés nélkül, ha a legnagyobb megengedhető nyomás (PS) és a térfogat (V) szorzata kisebb, mint 6000 bar x liter, vagy a PS x DN szorzat kisebb, mint 3000 bar.
A nyomástartó berendezésre megengedhető feszültséget – tekintettel az ésszerű megítélés alapján előre várható meghibásodási lehetőségekre – az üzemi körülményektől függően kell korlátozni. Ezért olyan biztonsági tényezőket kell alkalmazni, amelyek lehetővé teszik a gyártásból, a tényleges üzemi feltételekből, a feszültségekből, a méretezési modellből, valamint az anyag tulajdonságaiból és viselkedéséből származó bármilyen bizonytalanság teljes kizárását. A méretezési módszer – ahol alkalmazható – adjon elegendő biztonsági tartalékot a 7. pont követelményeivel összhangban.
– méretezés képletek alapján,
– méretezés analitikai úton,
– törésmechanikai méretezés.
– a méretezési nyomás nem lehet kisebb a legnagyobb megengedhető nyomásnál, és figyelembe kell venni a hidrosztatikus és a dinamikus töltetnyomást, valamint az instabil töltet bomlását is. Ha az edény több, nyomással igénybe vett térre van bontva, az elválasztó falakat a lehetséges legnagyobb térnyomásra kell méretezni, a szomszédos tér lehetséges legkisebb nyomásához viszonyítva,
– a méretezési hőmérséklet nyújtson biztonsági tartalékot,
– a méretezésnél minden lehetséges nyomás–hőmérséklet kombinációt figyelembe kell venni, amely ésszerű megítélés alapján – az előre várható üzemeltetési feltételek között – kialakulhat a berendezésben,
– a legnagyobb feszültség és a feszültségcsúcs a biztonsági határon belül legyen,
– a nyomással igénybe vett tér méretezésénél az anyagtulajdonságok bizonylatolt adatokra alapozott megfelelő értékeit kell alkalmazni, figyelembe véve a 4. pont szerinti követelményeket és a megfelelő biztonsági tényezőket. A figyelembe vett anyagjellemzők:
= időtartam szilárdság (pl. kúszáshatár),
= rugalmassági modulus
– az anyagtulajdonságoknak megfelelő varrat-szilárdsági tényezőket kell alkalmazni, pl. a roncsolásmentes vizsgálati eljárástól, az alapanyagok hegesztési tulajdonságaitól és az üzemeltetési feltételektől függően,
– a méretezésnél alkalmas módon figyelembe kell venni az ésszerű megítélés alapján előre várható elhasználódási folyamatokat (pl. korrózió, kúszás, kifáradás), amelyek a berendezés tervezett üzemeltetéséből adódnak. A 3.4. pont szerinti használati útmutatóban utalni kell a berendezés élettartamával kapcsolatos lényeges tervezési jellemzőkre, pl.:
– kúszásnál az előírt hőmérsékleten tervezett élettartamra (óra),
– kifáradásnál az előírt feszültségszinten tervezett ciklusszámra,
– korróziónál a tervezett korróziós pótlékra.
– a nyílások és zárófedelek,
– a biztonsági szelepek veszélyes lefúvásai,
– a berendezés nyomás vagy vákuum alatti állapotában a veszélyes hozzáférést megakadályozó eszközök,
– a felületi hőmérsékletek, figyelembe véve a rendeltetésszerű használatot,
– az instabil töltetek bomlása.
– ha a berendezés mérete nem teszi lehetővé a beszállást,
– ha a nyomástartó berendezés nyitása hátrányos a belső állapotára,
– ha a töltet bizonyítottan nem károsítja a nyomástartó berendezés anyagát, és ésszerű megítélés alapján előre látható egyéb belső elhasználódási folyamat nincs.
– a káros hatások, például a vízütés, vákuumhatás, korrózió és ellenőrizetlen vegyi folyamatok elkerülésére (figyelembe véve minden üzemi és vizsgálati állapotot, elsősorban a nyomáspróbát),
– tekintettel a tisztítás, vizsgálat és karbantartás biztonságos elvégzésére.
– e hatások minimalizálására tervezési módszerekkel, például falvastagságpótlék, bélés, bevonat alkalmazásával,
– a leginkább igénybevett részek cserélhető kialakításával,
– a 3.4. pont szerinti használati útmutatóban fel kell hívni a figyelmet a folyamatos üzembiztonsághoz szükséges intézkedésekre.
– az összekapcsolt szerkezeti elemek megbízhatóak, és a tervezett feladatra alkalmasak legyenek,
– valamennyi szerkezeti elem megfelelően illeszkedjen, és összeszerelhető legyen.
– túltöltés és túlnyomás kialakulása, a viszonyítási hőmérséklethez tartozó töltési hányad és gőznyomás alapján,
– a nyomástartó berendezés instabilitása;
– úgy kell tervezni és kivitelezni, hogy megbízható legyen, és az előre látható üzemi feladatát lássa el, figyelembe véve adott esetben a szerelvény esetleges karbantartási és vizsgálati követelményeit is,
– függetleníteni kell más feladattól, kivételt jelent, ha az a biztonsági feladat ellátását nem korlátozza,
– a kielégítő és megbízható védelmet az elfogadott tervezési elvekkel összhangban kell kialakítani. Ilyen elvek elsősorban: a hibamentes (fail-safe) kialakítás, a párhuzamosság (redundancia), a különbözőség (diverzitás) és az önellenőrzés.
A nyomáshatárolót úgy kell tervezni, hogy a nyomás üzemszerűen ne léphesse túl a legnagyobb megengedhető nyomást (PS), adott esetben azonban rövid idejű nyomástúllépés – a 7.3. pont szerinti előírással összhangban – megengedett.
A szerkezeti elemek előkészítése (pl. az alakítás, leélezés) nem okozhat – repedésekkel vagy a mechanikai tulajdonságok változásával – olyan károsodást, amely csökkentheti a nyomástartó berendezés biztonságát.
3.1.2.45 Állandó kötések
A II., III. és IV. kategóriába sorolt nyomástartó berendezések esetén az eljárások és a személyzet jóváhagyását a gyártó választása alapján a 10. § szerinti bejelentett szervezet végzi. A bejelentett szervezet a jóváhagyások lefolytatásához köteles a vonatkozó harmonizált szabványok szerinti, vagy azokkal egyenértékű ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezni, vagy végeztetni.
Azt, hogy a nyomástartó berendezés a rendelet követelményeinek megfelel, átvételi ellenőrzéssel kell megállapítani, szemrevételezés és a kísérő bizonylat alapján. Figyelembe kell venni a gyártás során végzett vizsgálatokat. Az átvételi ellenőrzést – a biztonsági szempontból szükséges mértékben – a berendezés minden részén, kívül és belül egyaránt el kell végezni, adott esetben a gyártási folyamat részeként (ha pl. a kész berendezés adott ellenőrzése már nem lehetséges).
– a gyártó vagy adott esetben az Európai Közösségben letelepedett meghatalmazott képviselője neve és címe vagy egyéb azonosító adata,
– a gyártás éve,
– a nyomástartó berendezés jellegének megfelelő azonosító adatai (pl. a típus, sorozat vagy tétel jelölését és a gyári szám),
– az alapvető legnagyobb/legkisebb megengedhető határértékek;
– a nyomástartó berendezés térfogata, V (liter),
– a csővezeték névleges mérete, DN,
– a nyomáspróba értéke PT (bar) és időpontja,
– a biztonsági készülék beállítási nyomása (bar),
– a nyomástartó berendezés teljesítménye (KW),
– tápfeszültség (V),
– töltési szint (kg/liter),
– max. töltettömeg (kg),
– a termékcsoport megnevezése;
– ha megoldható, az adott nyomástartó rendszerhez készült alkatrészek (pl. csőelemek) ismétlődő jelölése helyett megfelelő dokumentálás is elfogadható. Ez a CE-jelölésre és az e mellékletben hivatkozott egyéb jelölésre és címkézésre is vonatkozik,
– ha a nyomástartó berendezés kis méretű (pl. szerelvények, tartozékok esetében), a b) pont szerinti adatok a nyomástartó berendezéshez erősített címkén is megadhatók,
– címke vagy más alkalmas jelölési mód használható a töltettömeg adatok és a c) pont szerinti figyelmeztető felirat esetén, ha az megfelelő ideig olvasható marad.
– a szerelés, beleértve a nyomástartó berendezés különböző részeinek összeállítását is,
– az üzembe helyezés,
– a használat,
– a karbantartás, beleértve a felhasználó által végzendő vizsgálatokat is;
c) adott esetben az útmutató hivatkozzon a szakszerűtlen használat veszélyeire – összhangban az 1.3. ponttal –, valamint a kialakítás sajátosságaira a 2.2.3. pont szerint.
A nyomástartó berendezés gyártásához felhasznált anyagok – ha nem cserélhetők – legyenek alkalmasak a berendezés várható egész élettartamára. A hegesztés hozaganyagai és egyéb segédanyagai feleljenek meg a 4.1., 4.2. a) és 4.3. első bekezdés követelményeinek önmagukban és kötés részeként is.
d) Alkalmas legyen a tervezett gyártási technológiákra.
– harmonizált szabványoknak megfelelő anyagok alkalmazásával,
– a 19. § szerinti európai anyagjóváhagyással rendelkező anyagok alkalmazásával,
– egyedi, szakvélemény alapján történő anyagjóváhagyással.
c) A III–IV. kategóriába sorolt nyomástartó berendezés b) pont harmadik gondolatjeles bekezdés szerinti egyedi anyagjóváhagyását csak a nyomástartó berendezések megfelelőség értékelésére jogosult bejelentett szervezet adhatja ki.
4.3. A gyártó megfelelő intézkedésekkel köteles biztosítani, hogy a berendezés anyagai feleljenek meg az előírásoknak. A gyártó köteles minden anyaghoz mellékelni az adott előírás szerinti megfelelőség tanúsítást.
A II., III. és IV. kategóriába tartozó berendezések legfontosabb nyomással igénybe vett részeinél ez csak az egyedi termék ellenőrzési tanúsítvány lehet.
Ha az alapanyaggyártónak – a Közösségen belül működő illetékes szervezet által tanúsított –, megfelelő minőségügyi rendszere van, amelynek az anyagokra vonatkozó különleges értékelése is megtörtént, akkor az általa kiállított tanúsítvány bizonyítja az e pont szerinti vonatkozó követelményeknek való megfelelőséget.
Az 5. és 6. pont hatálya alá tartozó nyomástartó berendezések esetében az 1–4. pontok vonatkozó előírásait az alábbi követelményekkel kell kiegészíteni.
5. Tüzeléssel vagy más módon fűtött – a 16. § (1) bekezdés szerint túlhevítés veszélyével üzemelő – nyomástartó berendezés. Idetartoznak:
– a 16. § (1) bekezdés b) pontja szerinti gőz- és forróvíz-előállító berendezések (pl. gőz- és forróvíz-kazán, gőztúlhevítő és -újrahevítő, hőhasznosító kazán, hulladékégető kazán, elektromos fűtésű és elektródával fűtött kazán, nyomással igénybe vett főzőedények) a szerelvényeikkel, tartozékaikkal, és adott esetben a tápvízkezelő és tüzelőanyag-ellátó rendszerükkel együtt;
– nem gőz és forró víz töltetű technológiai fűtőberendezések a 16. § (1) bekezdés a) pontja alapján (pl. vegyi és hasonló technológiák fűtőberendezései, valamint élelmiszer-ipari nyomástartó berendezések).
e) el kell szigetelni a veszélyes méretű (átmérőjű) ,,elvételi'' csővezetéket, ha töltete az 1. csoportba tartozik,
E pont a 6. melléklet szerves részét képezi, előírásai az adott nyomástartó berendezésnél kiegészítik az 1–6. pontok követelményeit.
– Ret folyáshatár, a méretezési hőmérsékleten, adott esetben:
– Rm20 szakítószilárdság legkisebb értéke 20 °C-on;
– Rmt szakítószilárdság a méretezési hőmérsékleten.
7.1.2. Az alkalmazott anyagtól függően – döntően statikus terhelésnél és a kúszási hőmérséklet tartományon kívül eső hőmérsékleten – a megengedett általános membránfeszültség nem lehet nagyobb, mint az alábbi értékek:
– ferrites acélok, beleértve a normalizált (normalizálva hengerelt) acélokat, de kivéve a finomszemcsés és speciálisan hőkezelt acélokat: az Ret 2/3 része és az Rm20 5/12 része;
– ausztenites acélok:
– ötvözetlen vagy gyengén ötvözött öntött acélok: az Ret 10/19 része és az Rm20 1/3 része;
– alumínium: az Ret 2/3 része;
– alumínium ötvözetek, a kiválásos keményedésű ötvözeteket kivéve: az Ret 2/3 része és az Rm20 5/12 része.
– 1, roncsolásos és roncsolásmentes vizsgálattal ellenőrzött berendezés esetén, ha a teljes varratmennyiségben bizonyítottan nincs jelentősebb hiba;
– 0,85, roncsolásmentes vizsgálattal szúrópróbaszerűen ellenőrzött berendezés esetén;
– 0,7, szemrevételezésen kívül más roncsolásmentes vizsgálattal nem ellenőrzött berendezés esetén.
– a nyomástartó berendezés legnagyobb üzemi terhelésének értéke szorozva 1,25-el, tekintettel a legnagyobb megengedhető nyomásra és legnagyobb megengedhető hőmérsékletre, vagy
– a legnagyobb megengedhető nyomás, szorozva 1,43-mal,
mindig a nagyobb értéket választva.
Ha egyéb követelmények nem írnak elő más értéket, az acél a 4.1. a) pont követelményeit kielégítve kellően képlékeny (szívós), ha a szabványos szakítóvizsgálattal mért szakadási nyúlása nagyobb, mint 14% és az ISO V próbatesten 20 °C-on, illetőleg legfeljebb a tervezett legkisebb üzemi hőmérsékleten mért hajlító-törési energiája legalább 27 J.
7. számú melléklet a 9/2001. (IV. 5.) GM rendelethez46
A nyomástaró berendezések megfelelőség-értékelési modul rendszere
– legnagyobb megengedhető nyomása (PS), és
– térfogata (V), vagy névleges mérete (DN) értelemszerűen kiválasztva, és
– töltetcsoportja,
és az edényre vagy csővezetékre vonatkozó ábrát kell alkalmazni a megfelelőség-értékelési kategória meghatározásához.
4. A következő megfelelőség-értékelési ábrákon az elválasztó vonal a kategória felső határát jelenti.
Kivétel: a 16. § (2) bekezdés c) pontjában hivatkozott melegvíz-termelő nyomástartó rendszereket vagy – a 6. számú melléklet 2.10., 2.11., 3.4., 5 a) és 5 d) pontjaiban hivatkozott követelményeknek való megfeleltetésre – EK-tervellenőrzés (B1 modul) alá kell vonni vagy teljes minőségbiztosítást (H modul) kell megvalósítani.
Kivétel: a nyomással igénybe vett főzőedények terveit legalább a III. kategória egyik moduljának megfelelő megfelelőség- értékelési eljárás alá kell vonni.
Kivétel: a nagyobb, mint 350 °C hőmérsékletű töltetet tartalmazó csővezetéket, amely a 7. ábra alapján a II. kategóriába tartozna, a III. kategóriába kell sorolni.
8. számú melléklet a 9/2001. (IV. 5.) GM rendelethez47
3. A gyártási tervdokumentáció legyen alkalmas a nyomástartó berendezésnek – a rendelet vonatkozó követelményei szerinti – megfelelőség-értékelésére. A megfelelőség-értékeléséhez szükséges mértékben terjedjen ki a nyomástartó berendezés tervezésére, gyártására és működési módjára, és tartalmazza:
– a nyomástartó berendezés általános leírását;
– az összeállítási rajzot, valamint alkatrészek, rész-összeállítások, kapcsolási körök stb. gyártási rajzait és működési vázlatát;
– azokat a leírásokat és magyarázatokat, amelyek szükségesek az előző gondolatjeles bekezdés szerinti tervek és rajzok, valamint a nyomástartó berendezés működésének megértéséhez;
– a 8. § (3) bekezdésében megnevezett, részben vagy egészben alkalmazott szabványok jegyzékét, valamint a rendelet követelményeinek a teljesítéséhez alkalmazott megoldások leírását, ha nem a 8. § (3) bekezdésében megnevezett szabványokat alkalmazták,
– a méretezések, vizsgálatok eredményeit stb.,
5. A gyártó köteles – a gyártási folyamattal kapcsolatos – minden szükséges intézkedést megtenni azért, hogy a kész nyomástartó berendezés megfeleljen a 2. pontban hivatkozott gyártási tervdokumentációnak és a rendelet vonatkozó követelményeinek.
– megbizonyosodik arról, hogy a gyártó átvételi eljárása valóban a 6. számú melléklet 3.2. pontja szerint történik-e;
– a gyártás helyszínén vagy a tárolási helyen vizsgálati mintát vesz a nyomástartó berendezések közül. Dönt a mintavételi eljárás alá vont berendezések számáról, továbbá arról, hogy szükség van-e a nyomástartó berendezés mintákon az átvételi eljárás részleges vagy teljes körű elvégzésére, illetőleg elvégeztetésére.
A gyártó – a bejelentett szervezet felelősségére – feltünteti minden nyomástartó berendezésen a szervezet azonosító számát.
2. A gyártó vagy az Európai Közösségben letelepedett meghatalmazott képviselője kezdeményezi az EK-típusellenőrzést egyetlen – általa kiválasztott – bejelentett szervezetnél.
– a gyártó nevét és címét vagy ha a beadványt az Európai Közösségben letelepedett meghatalmazott képviselője nyújtja be, az ő nevét és címét is;
– írásbeli nyilatkozatot arról, hogy azonos tárgyú beadványt nem nyújtották be más bejelentett szervezethez;
– a 3. pont szerinti gyártási tervdokumentációt.
A kérelmező a bejelentett szervezet rendelkezésére bocsátja az adott gyártásra jellemző – a továbbiakban ,,típusmintá''-nak nevezett – mintadarabot. A bejelentett szervezet kérhet további típusmintákat is, ha a vizsgálati program lefolytatásához ezekre szükség van.
3. A gyártási tervdokumentáció legyen alkalmas a nyomástartó berendezésnek – a rendelet vonatkozó követelményei szerinti – megfelelőség-értékelésére. A megfelelőség-értékeléséhez szükséges mértékben terjedjen ki a nyomástartó berendezés tervezésére, gyártására, működésmódjára, és tartalmazza:
– a típusminta általános leírását;
– a 8. § (3) bekezdésében megnevezett, részben vagy egészben alkalmazott szabványok jegyzékét, valamint a rendelet követelményeinek a teljesítésére alkalmazott megoldások leírását, ha nem a 8. § (3) bekezdésében megnevezett szabványokat alkalmazták;
– a méretezések, vizsgálatok eredményeit stb.;
– a vizsgálati jegyzőkönyveket;
– a gyártás során alkalmazott vizsgálatok adatait;
– a 6. számú melléklet 3.1.2. és 3.1.3. pontjai szerinti minősítések és jóváhagyások adatait.
– ellenőrzi a tervezésre és a gyártási eljárásra vonatkozó tervdokumentációt;
– szakvéleményt készít a felhasznált anyagokról, ha nem felelnek meg a vonatkozó harmonizált szabványoknak vagy európai anyagjóváhagyásoknak, és ellenőrzi az alapanyaggyártó által a 6. számú melléklet 4.3. pontja szerint kibocsátott tanúsítványokat;
– jóváhagyja az állandó kötések kivitelezési eljárását vagy ellenőrzi, hogy a 6. számú melléklet 3.1.2. pontja szerint jóvá lettek-e hagyva;
– ellenőrzi, hogy az állandó kötéseket készítő és a roncsolásmentes vizsgálatokat végző személyzet rendelkezik-e a 6. számú melléklet 3.1.2. vagy 3.1.3. pontokban előírt minősítéssel vagy jóváhagyással.
4.3. Elvégzi vagy elvégezteti a megfelelő vizsgálatokat és a szükséges teszteket. Ezek alapján megállapítja, hogy a gyártó vonatozó szabványokat helyesen alkalmazta-e, ha használatuk mellett döntött.
9. A gyártó vagy az Európai Közösségben letelepedett meghatalmazott képviselője köteles az EK-típusellenőrzési tanúsítványt és a kiegészítéseket a gyártási tervdokumentációval együtt – az utolsó nyomástartó berendezés gyártásától számított legalább tíz évig – megőrizni.
2. Az EK-tervellenőrzést a gyártó vagy az Európai Közösségben letelepedett meghatalmazott képviselője egyetlen – általa kiválasztott – bejelentett szervezetnél kezdeményezheti.
– a gyártó nevét és címét vagy ha a beadványt a gyártó meghatalmazott képviselője nyújtja be, az ő nevét és címét is;
– az írásbeli nyilatkozatot arról, hogy azonos tárgyú beadványt nem nyújtották be más bejelentett szervezetnek;
– az összeállítási rajzot, valamint alkatrészek, rész-összeállítások, kapcsolási körök stb. gyártási rajzait és működési vázlatát,
– a 8. § (3) bekezdésében megnevezett, részben vagy egészben alkalmazott szabványok jegyzékét, valamint a rendelet követelményeinek a teljesítéséhez alkalmazott megoldások leírását, ha nem a 8. § (3) bekezdésében megnevezett szabványokat alkalmazták;
– a tervezett megoldások alkalmasságának bizonyítékait, különösen akkor, ha a 8. § (3) bekezdésében hivatkozott szabványokat nem teljességükben alkalmazták. E bizonyítékokhoz tartoznak a gyártó vagy az általa megbízott más alkalmas laboratórium vizsgálati eredményei;
– a méretezés és az elvégzett vizsgálatok eredményeit stb.;
– szakvéleményt készít a felhasznált anyagokról, ha azok nem felelnek meg a vonatkozó harmonizált szabványoknak vagy a nyomástartó berendezésekre vonatkozó európai anyagjóváhagyásoknak;
– jóváhagyja a nyomástartó berendezés elemek állandó kötésére vonatkozó technológiai eljárásokat, vagy ellenőrzi, hogy korábban jóváhagyták-e azokat a 6. melléklet 4.3. pontja szerint;
– ellenőrzi, hogy a nyomástartó berendezés egyes részeinek állandó kötését készítő és a roncsolásmentes vizsgálatokat végző személyzet rendelkezik a szükséges minősítéssel vagy a 6. számú melléklet 3.1.2. vagy 3.1.3. pontjai szerinti jóváhagyással.
6. A kérelmező tájékoztatni köteles az EK-tervvizsgálati tanúsítványra vonatkozó dokumentációt őrző bejelentett szervezetet minden, a jóváhagyott terven végrehajtott módosításról. Új jóváhagyás szükséges, ha a változtatások korlátozhatják a követelményeknek való megfelelőséget, illetve a nyomástartó berendezésre előírt használati feltételeket. Az új jóváhagyást az eredeti EK-tervellenőrzési tanúsítvány kiegészítéseként kell kiadni.
– a kiadott EK-tervellenőrzési tanúsítványokra és ezek kiegészítéseire,
– a visszavont EK-tervellenőrzési tanúsítványokra és ezek kiegészítéseire vonatkozó tájékoztatáshoz.
9. A gyártó vagy az Európai Közösségben letelepedett meghatalmazott képviselője köteles az EK-tervellenőrzési tanúsítványok és kiegészítések legalább egy példányát a 3. pont szerinti gyártási tervdokumentációval együtt – legalább az utolsó nyomástartó berendezés gyártásától számított tíz évig – megőrizni.
2. A gyártó köteles – a gyártási folyamat által igényelt – minden szükséges intézkedést megtenni, hogy az elkészült nyomástartó berendezés megfeleljen az EK-típusellenőrzési tanúsítványban leírt típusnak és a rendelet vonatkozó követelményeinek.
– megbizonyosodik arról, hogy a gyártó az átvételi eljárást valóban a 6. számú melléklet 3.2. pontjával összhangban végzi-e;
A gyártó minden nyomástartó berendezésen – a bejelentett szervezet felelősségére – feltünteti a szervezet azonosító számát.
A CE-jelölés mellett fel kell tüntetni a 4. pont szerinti – az EK-felügyeletre illetékes – bejelentett szervezet azonosító számát.
– az adott nyomástartó berendezés minden vonatkozó adatát;
– a minőségügyi rendszer dokumentációját;
– a jóváhagyott típus gyártási tervdokumentációját, valamint az EK-típusellenőrzési vagy EK-tervellenőrzési tanúsítvány egy példányát.
A gyártó által alkalmazott alapelveket, követelményeket és előírásokat rendszeresen és rendezett módon dokumentálni kell, írásba foglalt minőség politika, eljárásrend és útmutató formájában. A minőségügyi rendszer dokumentációja biztosítja a minőségügyi programok, tervek, kézikönyvek és jegyzőkönyvek egységes értelmezését.
– a nyomástartó berendezés minőségével összefüggő minőségügyi célokat és szervezeti felépítést, valamint a vezetői felelősséget és hatáskört;
– az alkalmazni kívánt gyártási, minőségszabályozási és minőségbiztosítási módszereket és egyéb rendszeres intézkedéseket, különös tekintettel a szerkezeti elemek állandó kötéseire vonatkozó – a melléklet 3.1.2. pontja szerint jóváhagyott – eljárásokra;
– a gyártás előtt, alatt és után elvégzendő vizsgálatokat és ellenőrzéseket (a végrehajtási gyakoriság adataival);
– a minőségügyi feljegyzéseket (pl. a vizsgálati jegyzőkönyveket, vizsgálati és kalibrációs adatokat, a vizsgáló személyzet minősítési tanúsítványait, különös tekintettel azokra, akik az egyes szerkezeti elemek állandó kötéseit készítik vagy roncsolásmentes vizsgálatokat végeznek a 6. számú melléklet 3.1.2. és 3.1.3. pontjai szerint);
– az előírt minőség megvalósulását és a minőségügyi rendszer hatékony működésének felügyeletét biztosító eszközöket.
– a minőségügyi rendszer dokumentációját,
– a minőségügyi feljegyzéseket, így például a vizsgálati jegyzőkönyveket, vizsgálati és kalibrációs adatokat, a vizsgáló személyzet minősítési tanúsítványait.
– a berendezések kategóriáját;
– az előző váratlan ellenőrzések eredményeit;
– a helyesbítő intézkedések szükséges nyomon követését;
– adott esetben a minőségügyi rendszer jóváhagyásához tartozó külön feltételeket;
– a gyártás szervezetében, politikájában vagy technológiájában bekövetkezett lényeges változásokat.
– a 3.1. pont második gondolatjeles bekezdésében hivatkozott dokumentációt;
– a 3.4. pont második bekezdésében hivatkozott módosításokat;
– a bejelentett szervezet 3.3. és 3.4. pontok utolsó bekezdései, valamint a 4.3., és 4.4. pontok szerinti döntéseit és jegyzőkönyveit.
– a 8. § (3) bekezdésében megnevezett, részben vagy egészben alkalmazott szabványok jegyzékét, valamint a rendelet követelményeinek a teljesítését biztosító megoldások leírását, ha nem a 8. § (3) bekezdésében megnevezett szabványokat alkalmazták;
– a minőségügyi rendszer dokumentációját.
A gyártó által alkalmazott (minőségügyi) alapelveket, követelményeket és előírásokat rendszeresen és rendezett módon dokumentálni kell, írásba foglalt minőség politika, eljárásrend és útmutató formájában. A minőségügyi rendszer dokumentációja biztosítja a minőségügyi programok, tervek, kézikönyvek és jegyzőkönyvek egységes értelmezését.
– a minőségügyi feljegyzéseket (pl. a vizsgálati jegyzőkönyveket, vizsgálati és kalibrációs adatokat, a vizsgáló személyzet minősítési tanúsítványait, különös tekintettel azokra, akik az egyes szerkezeti elemek állandó kötéseit készítik a 6. számú melléklet 3.1.2. pontja szerint);
– a 2. pont szerinti gyártási tervdokumentációt;
– a 4.1. pont második gondolatjeles bekezdése szerinti dokumentációt;
– a 4.4. pont második bekezdése szerinti módosításokat;
– a bejelentett szervezet 4.3. és 4.4. pontok utolsó bekezdései, valamint az 5.3. és 5.4. pontok szerinti döntéseit és jegyzőkönyveit.
A CE-jelölés mellett fel kell tüntetni a – 4. pont szerinti EK-felügyeletet ellátó – bejelentett szervezet azonosító számát.
– a jóváhagyott típus gyártási tervdokumentációját, valamint az EK-típusellenőrzési tanúsítvány egy példányát.
– a gyártást követő vizsgálatokat és teszteket;
– a minőségügyi rendszer hatékony működésének ellenőrzésére szolgáló eszközöket;
– a minőségügyi feljegyzéseket (pl. a vizsgálati jegyzőkönyveket, vizsgálati és kalibrációs adatokat, a vizsgáló személyzet minősítési tanúsítványait, különös tekintettel azokra, akik az egyes szerkezeti elemek állandó kötéseit készítik, illetőleg roncsolásmentes vizsgálatokat végeznek a 6. számú melléklet 3.1.2. és 3.1.3. pontjai szerint).
3.3. A bejelentett szervezet minősíti a minőségügyi rendszert, megvizsgálja, hogy teljesülnek-e a 3.2 pont követelményei. Ha a minőségügyi rendszer a megfelelő harmonizált szabványokat használja, e követelményeket teljesítettnek kell tekinteni.
– a gyártási tervdokumentációt,
– a bejelentett szervezet 3.3. és 3.4. pontok utolsó bekezdései, valamint a 4.3. és 4.4. pontok szerinti döntéseit és jegyzőkönyveit.
A CE-jelölés mellett fel kell tüntetni az – 5. pont szerinti EK-felügyeletet ellátó – bejelentett szervezet azonosító számát.
A gyártási tervdokumentáció legyen alkalmas a nyomástartó berendezésnek – a rendelet vonatkozó követelményei szerinti – megfelelőség-értékelésére. A megfelelőség értékeléséhez szükséges mértékben terjedjen ki a nyomástartó berendezés tervezésére, gyártására és működési módjára, és tartalmazza:
A gyártó által alkalmazott alapelveket, követelményeket és előírásokat rendszeresen és rendezett módon dokumentálni kell, írásba foglalt minőség politika, eljárásrend és útmutató formájában. A minőségügyi rendszer dokumentációja biztosítsa a minőségügyi programok, tervek, kézikönyvek és jegyzőkönyvek egységes értelmezését.
– a szerkezeti elemek állandó kötéseire vonatkozó technológiákat, a 6. számú melléklet 3.1.2. pontja szerint jóváhagyott módon;
– az alkalmazni kívánt gyártási, minőségszabályozási és minőségbiztosítási módszereket és egyéb rendszeres intézkedéseket, különös tekintettel a szerkezeti elemek állandó kötéseire vonatkozó – a 6. számú melléklet 3.1.2. pontja szerint jóváhagyott – eljárásokra;
– a minőségügyi rendszer hatékony működésének EK-felügyeletét szolgáló eszközöket;
– a minőségügyi feljegyzéseket (pl. a vizsgálati jegyzőkönyveket, vizsgálati adatokat, kalibrációs adatokat, a vizsgáló személyzet minősítési tanúsítványait, különös tekintettel azokra, akik az egyes szerkezeti elemek állandó kötéseit készítik a 6. számú melléklet 3.1.2. pontja szerint).
– az EK-típusellenőrzési tanúsítványban, vagy
– az EK-tervellenőrzési tanúsítványban leírt típusnak,
2. A gyártó köteles – a gyártási folyamat által igényelt – minden szükséges intézkedést megtenni, hogy az elkészült nyomástartó berendezés megfeleljen a rendelet vonatkozó követelményeinek, valamint
– az EK-típusellenőrzési tanúsítványban vagy
– az EK-tervellenőrzési tanúsítványban leírt típusnak.
3. A bejelentett szervezet elvégzi a szükséges vizsgálatokat és teszteket, annak megállapítására, hogy a nyomástartó berendezés megfelel-e a rendelet vonatkozó követelményeinek, minden egyes berendezés 4. pont szerint vizsgálata és tesztelése útján.
– vizsgálja, hogy a szerkezeti elemek állandó kötéseit és a roncsolásmentes vizsgálatot végző személyzet a 6. számú melléklet 3.1.2. és 3.1.3. pontjainak megfelelően képzett és minősített,
– vizsgálja, hogy az alapanyaggyártó által kiadott tanúsítvány megfelel-e a 6. számú melléklet 4.3. pontjának,
– az átvételi eljárást és a 6. számú melléklet 3.2. pontja szerint vizsgálatot elvégzi vagy elvégezteti, valamint ellenőrzi az esetleges biztonsági szerelvényeket.
– a gyártó nevét és címét, valamint a nyomástartó berendezés tárolási helyét;
– az írásbeli nyilatkozatot arról, hogy azonos tárgyú beadványt nem nyújtottak be más bejelentett szervezetnek,
– a gyártási tervdokumentációt.
– a gyártási és vizsgálati eljárások, valamint az érintett személyzet a 6. számú melléklet 3.1.2. és 3.1.3. pontja szerinti minősítésének vagy minősítésének kellően részletes adatait.
– a gyártási tervdokumentáció ellenőrzése, tekintettel a tervezésre és gyártási eljárásra;
– szakvéleményt készít a felhasznált anyagokról, ha nem felelnek meg a vonatkozó harmonizált szabványoknak, vagy egy nyomástartó berendezés anyagra vonatkozó európai anyagjóváhagyásnak, és ellenőrzi az alapanyaggyártó által a 6. számú melléklet 4.3. pontja szerint kibocsátott tanúsítványokat;
– jóváhagyja a szerkezeti elemek állandó kötésére alkalmazott eljárásokat, vagy ellenőrzi, hogy korábban jóváhagyták-e már a 6. számú melléklet 3.1.2. pontja szerint;
– ellenőrzi a 6. számú melléklet 3.1.2. vagy 3.1.3. pontja szerint szükséges minősítéseket és jóváhagyásokat;
– átvételi eljárást, valamint nyomáspróbát végez vagy végeztet a 6. számú melléklet 3.2.1., illetőleg 3.2.2. pontja szerint, valamint ellenőrzi az esetleges biztonsági szerelvényeket.
A gyártó által alkalmazott (minőségügyi) alapelveket, követelményeket és előírásokat rendszeresen és rendezett módon dokumentálni kell, írásba foglalt minőség politika, eljárásrend és útmutató formájában. A minőségügyi rendszer dokumentációja biztosítja az eljárásokra és a minőségre vonatkozó intézkedések, például a minőségügyi programok, tervek, kézikönyvek és jegyzőkönyvek egységes értelmezését.
– a tervezés és nyomástartó berendezés minőségével összefüggő minőségügyi célokat és szervezeti felépítést, valamint a vezetői felelősséget és hatáskört;
– a műszaki konstrukció jellemzőit, beleértve az alkalmazott szabványokat, valamint a rendelet követelményeinek a teljesítéséhez alkalmazott megoldások leírását, ha a 8. § (3) bekezdésében hivatkozott szabványokat nem teljességükben alkalmazták;
– a tervezési eredmények ellenőrzési módszereit, az eljárásokat és rendszeres intézkedéseket, amelyeket a nyomástartó berendezés kifejlesztése során alkalmaztak, különös tekintettel a 6. számú melléklet 4. pont szerint a szerkezeti anyagokra;
– az alkalmazott gyártási, minőségszabályozási és minőségbiztosítási módszereket és egyéb rendszeres intézkedéseket, különös tekintettel a szerkezeti elemek állandó kötéseire vonatkozó – a 6. számú melléklet 3.1.2. pontja szerint jóváhagyott – eljárásokra;
– a gyártás előtt, alatt és után elvégzendő vizsgálatokat és teszteket, a végrehajtás gyakoriságának adataival;
– a minőségügyi feljegyzéseket (pl. a vizsgálati jegyzőkönyveket, vizsgálati és kalibrációs adatokat, a vizsgáló személyzet minősítési tanúsítványait, különös tekintettel azokra, akik az egyes szerkezeti elemek állandó kötéseit készítik, illetőleg roncsolásmentes vizsgálatokat végeznek a 6. számú melléklet 3.1.2. és 3.1.3. pontjai szerint);
– a tervezés és a nyomástartó berendezés előírt minőségét és a minőségügyi rendszer hatékony működésének felügyeletét biztosító eszközöket.
– a minőségügyi rendszernek a fejlesztésre vonatkozó minőségügyi feljegyzéseit (pl. az elemzéseket, számításokat, vizsgálatok eredményeit);
– a minőségügyi rendszernek a gyártásra vonatkozó minőségügyi feljegyzéseit (pl. vizsgálati jegyzőkönyveket, vizsgálati és kalibrációs adatokat, a vizsgáló személyzet minősítési tanúsítványait).
H1 modul (teljes minőségbiztosítás tervvizsgálattal és az átvételi eljárás különleges felügyeletével)
b) A beadvány legyen alkalmas a nyomástartó berendezés tervezésének, gyártásának és működési módjának megértésére, és legyen alkalmas a nyomástartó berendezés – a rendelet vonatkozó követelményei szerinti – megfelelőségének értékelésére.
– az alapul szolgáló gyártási tervdokumentációt, beleértve az alkalmazott szabványokat;
– az alkalmasságot igazoló szükséges bizonyítékokat, különösen akkor, ha a 8. § (3) bekezdésében hivatkozott szabványokat nem teljességükben alkalmazták. A bizonyítékok tartalmazzák a gyártó vagy az általa megbízott alkalmas laboratórium vizsgálati eredményeit;
9. számú melléklet a 9/2001. (IV. 5.) GM rendelethez48
Az egyszerű nyomástartó edények műszaki-biztonsági
Az anyagokat az egyszerű nyomástartó edények tervezett felhasználása és az 1.1–1.4. pont szerint kell kiválasztani.
Az egyszerű nyomástartó edények nyomással igénybe vett részeinek gyártására felhasznált, a 4. § (3) bekezdés szerinti anyag:
– hegeszthető legyen;
– alakítható és szívós legyen, hogy a legkisebb üzemi hőmérsékleten ne következzen be ridegtörés;
– öregedésre ne legyen hajlamos.
– a legnagyobb szakítószilárdság Rm,max kisebb legyen, mint 580 N/mm2;
– a szakadási nyúlás értéke a következő legyen:
– ha a próbatestet a hengerlési iránnyal párhuzamosan veszik ki, akkor
ł 3 mm falvastagságnál A ł 22%,
ha a vastagság < 3 mm A80 mmłI7%;
– ha a próbatestet a hengerlési irányra merőlegesen veszik ki
ł 3 mm vastagságnál A ł 20%,
ha a vastagság < 3 mm A80 mm ł I5%;
– a három próbatesten mért fajlagos ütőmunka (KCV) átlagértéke a legkisebb üzemi hőmérsékleten, hosszirányú próbatestek esetén legalább 35 J/cm2 legyen; a három értékből csak egy lehet kisebb, mint 35 J/cm2, de ez sem lehet kisebb, mint 25 J/cm2.
Az olyan egyszerű nyomástartó edények gyártására használt acélok esetében, amelyek legkisebb üzemi hőmérséklete kisebb, mint – 10 °C, és amelyeknek a falvastagsága nagyobb, mint 5 mm, a fajlagos ütőmunka (KCV) értékét a legkisebb üzemi hőmérsékleten is ellenőrizni kell.
– a legnagyobb szakítószilárdság Rm. max legfeljebb 350 N/mm2 lehet;
– a szakadási nyúlás érték a következő legyen:
= ha próbatesteket a hengerlési iránnyal párhuzamosan veszik ki, A ł 16%;
= ha próbatestet a hengerlési irányra merőlegesen veszik ki, A ł 14%.
1.3. Az egyszerű nyomástartó edény szilárdsága szempontjából fontos egyéb alkatrészek
A hegesztett egyszerű nyomástartó edények minden nyomással igénybe nem vett részének anyaga legyen összeférhető azzal az anyaggal, amelyhez hozzáhegesztik.
2. Az egyszerű nyomástartó edények tervezése
A gyártó az edények tervezése során, – meghatározva a várható felhasználást – megválasztja:
– a legkisebb üzemi hőmérsékletet, Tmin,
– a legnagyobb üzemi hőmérsékletet, Tmax,
– a legnagyobb üzemi nyomást, PS.
Ha a választott legkisebb üzemi hőmérséklet nagyobb, mint –10 °C, az előírt anyagtulajdonságok ilyen esetben feleljenek meg –10 °C-on is.
– az edények belső fala legyen ellenőrizhető,
– az edények legyenek üríthetők,
– az edények mechanikai tulajdonságai rendeltetésszerű használat esetén a teljes élettartam alatt állandóak maradjanak,
– az edények korrózióvédelme az előírásos használatnak megfelelő legyen,
– ügyelni kell arra, hogy a tervezett használat feltételei között
A kör- és hosszvarratok esetében csak teljes keresztmetszetben áthegesztett varratok vagy azzal egyenértékű hatékonyságú hegesztési varratok engedhetők meg. A kifelé domború fenék – kivéve, ha félgömb alakú – hengeres szakállal készüljön.
Ha a PS x V szorzat nagyobb, mint 3000 bar x liter, vagy a legnagyobb üzemi hőmérséklet nagyobb, mint 100 °C, akkor a falvastagságot a 2.1.1. pont szerinti eljárással határozzák meg.
– a méretezési nyomás legalább a választott legnagyobb üzemi nyomás legyen;
– a megengedhető általános membránfeszültség a 0,6 ReT vagy 0,3 Rm értékek közül a kisebbik legyen. A gyártó a megengedhető feszültséget az anyaggyártó által szavatolt ReT és Rm legkisebb értékéből határozza meg.
A falvastagságot úgy kell meghatározni, hogy az egyszerű edény a környezeti hőmérsékleten olyan nyomást viseljen el, amely legalább ötször nagyobb, mint a legnagyobb üzemi nyomás, miközben a maradó kerületi deformáció legfeljebb 1%.
Az egyszerű nyomástartó edényeket a 10. számú melléklet 3. pont szerinti gyártási tervdokumentációval megegyezően kell gyártani és gyártásközi ellenőrzéseknek kell alávetni.
4. Az egyszerű nyomástartó edények üzembe helyezése
Az egyszerű nyomástartó edényekhez a gyártó 10. számú melléklet 2. pontja szerinti üzemeltetési útmutatóját kell mellékelni.
Az egyszerű nyomástartó edényen vagy az adattáblán legalább a következő adatok legyenek:
– legnagyobb üzemi nyomás, PS [bar],
– legnagyobb üzemi hőmérséklet, Tmax [°C],
– az edény legkisebb üzemi hőmérséklet, Tmin [°C],
– edény térfogat, V [liter],
– a gyártó neve vagy márkajele,
– az edény típusjele és gyári (széria- vagy tételazonosító) száma,
– a megfelelőség-jelölés feltüntetése évszámának utolsó két számjegye.
2.49 Üzemeltetési útmutató
– az 1. pont szerinti adatok, a gyári szám kivételével;
– a tervezett alkalmazási terület;
– az edények biztonságos üzemeltetéséhez szükséges karbantartási és létesítési feltételek;
Az útmutató a Magyarország területén telepítésre kerülő edények esetében magyar nyelven készüljön.
– a kiválasztott szerkezeti anyagokat,
– a kiválasztott hegesztési eljárásokat,
– a kiválasztott ellenőrzéseket,
– az edény tervezésére vonatkozó tájékoztatókat.
A 25–28. §-okban leírt eljárások alkalmazásakor ez a dokumentáció még a következőket is tartalmazza:
– a hegesztési eljárás alkalmasságáról és a hegesztők vagy a hegesztőgép-kezelő személyzet minősítéséről szóló tanúsításokat;
– a nyomással terhelt részek és csatlakozások gyártásához használt szerkezeti anyagok műbizonylatait;
– az elvégzett vizsgálatok és vizsgálatok jegyzőkönyveit vagy a tervezett ellenőrzések leírását.
a) A ,,P'' méretezési nyomás az a gyártó által választott relatív (túl)nyomás, amelyet a nyomással terhelt alkatrészek falvastagságának a meghatározásához használnak.
b) Legnagyobb üzemi nyomás ,,PS'': az a túlnyomás, amely a szokásos üzemi körülmények között keletkezhet.
c) Legkisebb üzemi hőmérséklet ,,Tmin'': az a legkisebb állandósult hőmérséklet, amely az edényben szokásos üzemi körülmények között keletkezhet.
d) Legnagyobb üzemi hőmérséklet ,,Tmax'': az a legnagyobb állandósult hőmérséklet amely az edényben szokásos üzemi körülmények között keletkezhet.
e) ,,ReT'': folyáshatár a ,,Tmax'' legnagyobb üzemi vagy megengedett hőmérsékleten
– ReH a felső folyáshatár olyan anyagra, amelynek van alsó és felső folyáshatára,
– Rp0,2 a 0,2%-os nyúláshoz tartozó folyáshatár, vagy
– Rp1,0 az 1,0%-os nyúláshoz tartozó folyáshatár ötvözetlen alumíniumra.
Egy edény típus-sorhoz tartoznak azok az egyszerű nyomástartó edények, amelyek, – ha a 9. számú melléklet 2.1.1. vagy 2.1.2. pontok követelményei teljesülnek, – a típuson belül csak az átmérőben és/vagy a hengeres rész hosszúságában különböznek, miközben a következők érvényesek:
– ha a típus a fenekeken kívül egy vagy több hengeres övből áll, akkor a változatoknak legalább egy hengeres öve legyen;
– ha a típus csak két domborított fenékből áll, akkor a változatoknak nem lehet hengeres övük.
h) Sorozatgyártás a rendelet értelmében az, ha azonos típusú több egyszerű nyomástartó edényt egy adott időtartam alatt, folyamatos gyártásban, közös méretezés alapján, ugyanazzal a gyártási eljárással állítanak elő.
i) Műbizonylat: a műbizonylatban az alapanyaggyártó a szállítmánnyal azonos gyártási folyamatból, de nem szükségszerűen magából a szállítmányból származó termékek folyamatos üzemi – elsősorban a vegyi összetételre és a mechanikai tulajdonságokra vonatkozó – vizsgálatok eredményeivel tanúsítja, hogy a leszállított termékek a megrendelés megállapodásainak megfelelnek.
A szakadási nyúlás (Lo= 5,65 so) %
A80mm szakadási nyúlás (Lo= 80 mm) %
KCV fajlagos ütőmunka J/cm2
P méretezési nyomás bar
PS üzemi nyomás bar
Ph víz- vagy levegőnyomás nyomáspróba esetén bar
Rp0,2 0,2%-os nyúláshoz tartozó folyáshatár N/mm2
ReT folyáshatár a legnagyobb üzemi hőmérsékleten N/mm2
ReH felső folyáshatár* N/mm2
Rm szakítószilárdság szobahőmérsékleten N/mm2
Tmax legnagyobb üzemi hőmérséklet °C
Tmin legkisebb üzemi hőmérséklet °C
V edény térfogat liter
Rm max legnagyobb szakítószilárdság N/mm2
Rp 1,0 1,0%-os nyúláshoz tartozó folyáshatár N/mm2
* A felső folyáshatár olyan anyagra, amelynek van alsó és felső folyáshatára.
1 A rendeletet a 4462016. (XI. 28.) NGM rendeelt 53. §-a hatályon kívül helyezte 2016. december 13. napjával.
2 Az 1. § a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
3 A rendeletben az „egyszerű edény” kifejezést a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 15. § a) pontja „egyszerű nyomástartó edény” kifejezésre változtatta.
4 A 2. § (2) bekezdése a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
5 A 3. § (2) bekezdése a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
6 A 4. § a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
7 A 4. § 15. pontja a 10/2012. (V. 18.) NGM rendelet 2. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
8 A 4. § 16. pontja a 10/2012. (V. 18.) NGM rendelet 2. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
9 A 4. § 17. pontja a 10/2012. (V. 18.) NGM rendelet 2. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
10 A 4. § 18. pontját a 48/2002. (XII. 28.) GKM rendelet 2. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 15/2015. (V. 22.) NGM rendelet 3. §-a.
11 Az 5. § a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
12 A 6. § (1) bekezdése a 4/2002 (VI. 21.) GKM rendelet 15. § b) pontja szerint módosított szöveg.
13 A 7. § (1) bekezdése a 4/2002 (VI. 21.) GKM rendelet 15. § b) pontja szerint módosított szöveg.
14 A 8. § (2) bekezdése a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
15 A 9. § (1) bekezdése a 4/2002 (VI. 21.) GKM rendelet 15. § b) pontja szerint módosított szöveg.
16 A 9. § (2) bekezdése a 4/2002 (VI. 21.) GKM rendelet 15. § b) pontja szerint módosított szöveg.
17 A 9. § (3) bekezdése a 4/2002 (VI. 21.) GKM rendelet 15. § c) pontja szerint módosított szöveg.
18 A 10. § (3) bekezdése a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
19 A 10. § új (4) bekezdését a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 7. § (2) bekezdése iktatta a szövegbe, egyidejűleg az eredeti (4) bekezdés számozását (5) bekezdésre változtatva.
20 A 10. § eredeti (4) bekezdésének számozását a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 7. § (2) bekezdése (5) bekezdésre változtatta.
21 A 11. § (5) bekezdése a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
22 A 12. § (1) bekezdése a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
23 A 13. § a) pontja a 4/2002 (VI. 21.) GKM rendelet 15. § b) pontja szerint módosított szöveg.
24 A 14. § a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 10. §-ával megállapított szöveg.
25 A 16. § (3) bekezdése a 48/2002. (XII. 28.) GKM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg, e módosító rendelet 7. §-ának (2) bekezdése alapján a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
26 A 17. § a 15/2015. (V. 22.) NGM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
27 A 19. § (2) bekezdése a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 11. §-ával megállapított szöveg.
28 A 20. § a 7/2016. (II. 22.) NGM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
29 A 23. §-t megelőző cím a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 12. §-ával megállapított szöveg.
30 A 25. § (1) bekezdése a 4/2002 (VI. 21.) GKM rendelet 15. § d) pontja szerint módosított szöveg.
31 A 25. § (3) bekezdés d) pontja a 4/2002 (VI. 21.) GKM rendelet 15. § d) pontja szerint módosított szöveg.
32 A 25. § (3) bekezdés e) pontja a 4/2002 (VI. 21.) GKM rendelet 15. § d) pontja szerint módosított szöveg.
33 A 26. § (1) bekezdése a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 13. §-ával megállapított szöveg.
34 A 27. § (1) bekezdése a 4/2002 (VI. 21.) GKM rendelet 15. § d) pontja szerint módosított szöveg.
35 A 28. § (1) bekezdése a 4/2002 (VI. 21.) GKM rendelet 15. § d) pontja szerint módosított szöveg.
36 A 29. § a 48/2002. (XII. 28.) GKM rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
37 A 29. § (2)–(7) bekezdését a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 11. §-ának 9. pontja hatályon kívül helyezte.
38 A 29. § (8)–(9) bekezdését a 149/2005. (VII. 27.) Korm. rendelet 1. §-a hatályon kívül helyezte.
39 A 29/A. §-t és az azt megelőző alcímet a 48/2002. (XII. 28.) GKM rendelet 5. §-a iktatta be, e rendelet 29. §-ának (2) bekezdése alapján a 29/A. § a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján hatályát veszti.
40 A 30. § a 15/2015. (V. 22.) NGM rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
41 Az 1. számú melléklet címe a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 14. §-ával megállapított szöveg.
42 A 2. számú melléklet címe a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 14. §-ával megállapított szöveg.
43 A 3. számú melléklet 1. pontja a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 14. §-ával megállapított szöveg.
44 A 6. számú melléklet a 48/2002. (XII. 28.) GKM rendelet 6. §-a szerint módosított szöveg.
45 A 6. számú melléklet 3.1.2. pontjának utolsó mondata a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 14. §-ával megállapított szöveg.
46 A 7. számú melléklet 1–9. ábrái a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 14. §-a szerint módosítottak.
47 A 8. számú melléklet a 48/2002. (XII. 28.) GKM rendelet 6. §-a szerint módosított szöveg.
48 A 9. számú melléklet a 48/2002. (XII. 28.) GKM rendelet 6. §-a szerint módosított szöveg.
49 A 10. számú melléklet 2. pontja a 25/2012. (VIII. 23.) NGM rendelet 4. §–a szerint módosított szöveg.