text:
⭐9918 Jelentés a Mozgáskorlátozottak Egyesületeinek Országos Szövetsége gazdálkodásának ellenőrzéséről
9918 Jelentés a Mozgáskorlátozottak Egyesületeinek Országos Szövetsége gazdálkodásának ellenőrzéséről
Download "9918 Jelentés a Mozgáskorlátozottak Egyesületeinek Országos Szövetsége gazdálkodásának ellenőrzéséről"
1 9918 Jelentés a Mozgáskorlátozottak Egyesületeinek Országos Szövetsége gazdálkodásának ellenőrzéséről TARTALOMJEGYZÉK I. Összegző megállapítások, következtetések, javaslatok 1. Összefoglaló megállapítások 2. Javaslat II. Részletes megállapítások 1. A Szövetség szervezeti felépítése és a Szövetség célja szerinti tevékenysége, valamint egyéb és vállalkozási tevékenysége 2. A Szövetség szabályozottsága és működési rendje, különös tekintettel a gazdálkodásra 3. A Szövetség tevékenységéhez nyújtott költségvetési támogatással és egyéb bevételekkel való gazdálkodás, költségvetés készítése, jóváhagyása és végrehajtása 4. A számvitel rendje, a számviteli politika kialakítása 5. A különféle állami befizetési kötelezettségek teljesítése 6. Belső ellenőrzési tevékenység Melléklet Az ellenőrzött szervezet neve: Mozgáskorlátozottak Egyesületeinek Országos Szövetsége Címe: Bp. San Marco u. 76. Jogállása: önálló jogi személy, kiemelten közhasznú szervezet Bírósági nyilvántartási száma: 6 Pk /4 A Mozgáskorlátozottak Egyesületeinek Országos Szövetsége (továbbiakban: Szövetség) társadalmi, érdekvédelmi szervezet, évtől kiemelkedően közhasznú civil szervezet. A Szövetséget 1981-ben a mozgássérült emberek helyi egyesületei hozták létre.2 Tevékenységük fő területei: a mozgáskorlátozottságból eredő sajátos érdekek feltárása, megfogalmazása, ezen érdekek képviselete, védelme, érvényesítése, az esélyegyenlőség megteremtése a foglalkoztatás, a tömegkommunikáció, a közlekedés, a tanulás, az egészségügyi szolgáltatások, a sport, a pihenés területén. Tevékenységüket több szervezet, a társadalmi együttélésben jelentős mértékben akadályozott fogyatékos és egészségkárosodott emberek érdekében folytatják. Tagegyesületeik és helyi csoportjaik révén jelen vannak az ország minden jelentős településén. A Szövetség a feladatait az egyesülési jogról szóló évi II. törvény alapján az Alapszabályában foglaltak szerint látja el. Kiadásait elsősorban központi költségvetési támogatásból, továbbá tagdíjakból, pályázatokon elnyert támogatásokból és adományokból fedezi. A Szövetség az években M Ft-tal gazdálkodott, ezen belül a központi költségvetési támogatás 1996-ban 72 M Ft, 1997-ben 77 M Ft, 1998-ban 92 M Ft volt, amelyeket a Parlament az éves költségvetési törvényekben hagyott jóvá részükre. A Szövetség céljai megvalósításában közreműködő tagszervezetek önálló jogi személyiséggel rendelkeznek, önállóan gazdálkodnak. A tagszervezetek nagyobb részt saját bevételekből, kisebb részben a Szövetség által a központi költségvetési támogatásból részükre évente átutalt bevételekből gazdálkodnak. A Szövetség tagegyesületeinek száma 1998-ban 76, ezek keretei között további 482 helyi csoport működik. Teljes taglétszámuk mintegy fő. Az Állami Számvevőszék az ellenőrzést az évi ellenőrzési tervében foglaltak szerint, az Állami Számvevőszékről szóló XXXVIII. törvény 2. (5) bekezdésében előírtak alapján végezte. A törvény szerint a társadalmi szervezeteknél az állami támogatás felhasználását ellenőrzi az ÁSZ. A támogatást a Szövetség nem meghatározott célfeladatra kapta, hanem általános működési költségek fedezetére, ezért annak felhasználása nem volt elkülöníthetően ellenőrizhető. Az3 előzetes egyeztetés során a Szövetség igényelte, hogy az ÁSZ a teljes gazdálkodás ellenőrzését végezze el. Az ÁSZ 1992 óta rendszeresen folytat ellenőrzéseket különböző területen működő jelentős összegű állami támogatásban részesülő társadalmi szervezeteknél. Így került sor több nemzeti kisebbségi szervezet, majd különböző kulturális, környezetvédelmi és egyéb szervezet vizsgálatára. Ezt követően került sor az Országgyűlés költségvetési fejezetében nevesítetten szereplő fogyatékosokat képviselő szervezetek ellenőrzésére. Közülük 1998-ban a Magyar Vakok és Gyngénlátók és a Siketek és Nagyothallók Országos Szövetségénél, 1999-ben pedig az Értelmi Fogyatékosokk és Segítőik és a Mozgáskorlátozottak Egyesületeinek Országos Szövetségénél végeztünk ellenőrzést. A Szövetségnél most első ízben került sor Állami Számvevőszéki ellenőrzés lefolytatására. Az ellenőrzés célja annak megállapítása volt, hogy a Szövetség gazdálkodása megfelelt-e a célszerűségi, eredményességi követelményeknek és a törvényi előírásoknak. Az ellenőrzés módszere: a Szövetség által rendelkezésre bocsátott iratok szúrópróbaszerű ellenőrzése. Az ellenőrzött időszak: gazdasági évek. I. Összegző megállapítások, következtetések, javaslatok 1. Összefoglaló megállapítások A Szövetség Alapszabályában lefektetett elveknek, alapfeladatoknak megfelelően aktívan részt vett nemcsak a mozgássérült, de valamennyi fogyatékossággal élő ember esélyegyenlőségének megteremtésére irányuló erőfeszítésekben. A mozgáskorlátozottak életfeltételeit javító napi feladatokon - lakás akadálymentesítés, közlekedés, parkolás, segédeszközök biztosítása, gyógykezelés, lelki segély4 szolgálat stb. - túlmenően tevőlegesen részt vettek a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló évi XXVI. törvény kidolgozásában, részt vettek a Fogyatékosügyi Tanács munkájában. Naponta tapasztalható módon jelen vannak és rávilágítanak megoldásra váró problémáikra a tömegkommunikáció fórumain, rendezvényeik és kiadványaik útján segítenek a több százezres létszámú mozgáskorlátozott ember gondjainak megoldásában. Törekszenek arra, hogy a társadalom ismerje meg sajátos problémáikat, megfogalmazzák mit várnak el a Magyar Köztársaság Parlamentjétől és Kormányától, hogy a fogyatékos emberek képesek legyenek magukról és családjukról gondoskodni, a társadalom aktív, értékes és egyenjogú tagjaivá válni. Felhívják a figyelmet arra, hogy a fogyatékossággal élő emberek helyzetének javítását, valamint a fogyatékosság bekövetkezésének megelőzését célzó intézkedések a társadalom számára hosszú távon megtérülő beruházások. A Szövetség gazdálkodási rendjének szabályozottsága, az ellenőrzés hatékonysága nem volt megfelelő. Ezt a Szövetség Ellenőrző Bizottsága (továbbiakban: EB) által évben lefolytatott átfogó ellenőrzés is megállapította. A Szövetség által alkalmazott nyilvántartási rendszer, könyvvezetési gyakorlat nem biztosította a valódiság, a világosság és a következetesség számviteli alapelveinek betartását. Megállapításaik alapján, önellenőrzés keretében a hibákat nagyrészt kijavították. Megkezdték a feladatrendszerükhöz igazodó nyilvántartási és elszámolási rendszerük átdolgozását, számviteli politikájuk aktualizálását. Az ÁSZ ellenőrzés idejére e munka nagyrészt befejeződött. A Szövetség céljainak elérése érdekében a rendelkezésére bocsátott pénzeszközökkel való gazdálkodása a törvényi előírásoknak - a végrehajtott önrevízió után - összességében megfelel, számviteli nyilvántartási, belső információs rendszerük korszerűsítése, pontosítása az Állami Számvevőszék ellenőrzése idején még folyamatban volt. A Szövetséget a Fővárosi Bíróság január 1. napjától kiemelten közhasznú szervezetnek minősítette, ezért meg kell felelnie a közhasznú szervezetekről szóló évi CLVI. törvény gazdálkodási, illetőleg a nyilvántartási szabályokra vonatkozó szigorúbb követelményeknek. A megtett5 intézkedések következtében a Szövetség a jogszabályi feltételeknek megfelelt. Működési költségeit döntő mértékben és évente egyre nagyobb arányban a központi költségvetési támogatásból származó bevételeiből finanszírozta. Vállalkozási tevékenységet nem végzett, ilyen jellegű bevételszerző tevékenységet a Szövetség által alapított Alfa Ipari Rt folytatott. A vizsgált időszakban a Szövetség részére biztosított központi költségvetési támogatás az össz-szövetségi feladatellátás céljait szolgálta, annak mintegy 50%-át fordították közvetlenül az önálló jogi személyiséggel rendelkező tagszervezetek működési költségeinek finanszírozására. Alapszabály szerinti feladataikat összességében eredményesen, hatékonyan látták el. 2. Javaslat Az Állami Számvevőszék javasolja a Szövetség elnökének, hogy a jelentésben foglalt részletes megállapítások hasznosítása mellett fejezze be belső információs rendszerének korszerűsítését, pontosítsa számviteli politikáját az Szt. előírásainak megfelelően, számlarendjét igazítsa feladatrendszeréhez II. Részletes megállapítások 1. A Szövetség szervezeti felépítése és a Szövetség célja szerinti tevékenysége, valamint egyéb és vállalkozási tevékenysége 1.1. A Szövetség szervezeti felépítése A Szövetség Alapszabályban meghatározott célkitűzése a mozgáskorlátozott emberek egyenjogú és teljes körű társadalmi beilleszkedésének igényével indokolt érdekek képviselete, érvényesítése és védelme. A mozgáskorlátozott emberek hazai szervezeteinek összefogása, tevékenységük segítése, összehangolása, közösségi érdekek érvényesítése, védelme, képviselete. A Szövetség egyesületi tagságtól függetlenül és a6 kizárólagosság igényétől mentesen törekszik valamennyi magyar mozgáskorlátozott személy érdekeinek védelmére és nyújtja részükre közhasznú szolgáltatásait. A Szövetségben a tagszervezetek és a szövetségi szervek, helyi és országos hatáskörrel rendelkező tisztségviselők és munkatársak munkamegosztása és együttműködése valósul meg. A Közgyűlés a Szövetség legfőbb testületi szerve, amely a tagszervezetek képviselőiből áll, minden tagszervezetnek egy szavazata van. Kizárólagos hatáskörébe tartozik többek között az Alapszabály elfogadása, módosítása, az Ellenőrző Bizottság beszámoltatása, az éves beszámolók és a közhasznúsági jelentés elfogadása. Az Elnökség a Közgyűlésnek tartozik felelősséggel, a 7 tagú testületet a Közgyűlés választja 6 évi időtartamra. Az Elnökség feladata a Közgyűlés határozatainak megtartásával az ügyintézés, többek között a Szövetség központjának és a Szövetség által létrehozott egyszemélyes Rt felügyelete. Az Elnökség évente 6 alkalommal tart ülést. A Szövetség elnökének feladata az országos hatáskörű testületi döntések végrehajtásának szervezése, az elnökségi ülések vezetése, az országos központ irányítása. Képviseli a Szövetséget, munkáltatói jogokat gyakorol a szövetségi alkalmazottak tekintetében. Az alelnökök támogatják az elnök munkáját, szükség esetén helyettesítik. Az Elnökség döntése alapján szövetségi szervet vezethetnek vagy feladatcsoportot irányíthatnak. Az Ellenőrző Bizottság feladata a Szövetség működésének és gazdálkodásának ellenőrzése, az éves beszámoló és a közhasznúsági jelentés előzetes véleményezése. A Szövetség munkájában részt vesznek országos hatáskörű tagozatok, szekciók, munkacsoportok. Tagozatok az 1995-ben alakult ifjúsági és az év elején alakult női tagozat. Az évek óta működő ifjúsági tagozat eredményei közül kiemelkedő, hogy kéthavonta jelentetik meg Hírmondó c. kiadványukat, minden évben tavaszi és őszi tanulmányi napot szerveznek, a Közös Erővel Fogyatékosok és Társaik Sportegyesülettel rendszeres sport- és szabadidő jellegű7 programokat szerveznek május 5-én általuk megszerzett szponzori támogatás felhasználásával Esélyegyenlőség Napja címmel rendezvényt szerveztek. A szekciók tevékenységében a betegségcsoportok (diagnózisok) szerinti munkamegosztás valósul meg, így: ˇ Sclerosis Multiplex ˇ Izombetegségek ˇ Rheuma ˇ Osteoporózis ˇ Afázia ˇ Bechterew ˇ Post Traumás Osteryomyelitis ˇ Myasthenia Gravis ˇ Heine Medin szekció folyamatos működése volt tapasztalható. Tevékenységüket részben külső szponzori támogatásból, részben a Szövetség által pályázatok alapján éves munkatervi feladataik finanszírozására kapott összegekből folytatják. A szekciók tagságukat érintő tájékoztató kiadványokat, lapot jelentetnek meg, tanácsadással, tanfolyamok, rendezvények, programok szervezésével segítik tagságukat. Telefon, levelezés útján rendszeres kapcsolatot tartanak az ország különböző területein élő tagságukkal, mivel egyszeri évi országos rendezvénynél több megszervezésére nincs lehetőségük. A munkacsoportokban egy-egy érdekérvényesítési (rehabilitációs) problémakör kezelése történik (pl. szociális, építészeti, műszaki, közlekedési, egészségügyi, jogi), a munkacsoportok működése társadalmi munkán alapul. A Szövetség Központjának feladata, hogy részlegei, alkalmazottai és megbízottai révén gondoskodjék ˇ a Szövetség szervei, tisztségviselői tevékenységének és a ˇ tagszervezeteket segítő munkának, ˇ az Alapszabályban rögzített feladatok országos érdekkörű ellátásának szakmai, információs, ügyviteli, technikai, gazdálkodási feltételeiről A Szövetség célja szerinti tevékenysége8 A Szövetség a vizsgált időszakban Alapszabályában rögzített célkitűzéseiknek megvalósítása érdekében két irányban fejtett ki tevékenységet: A) A társadalom irányában számos akciót, rendezvényt, eseményt szerve- zett meg, így évben: ˇ Az új építési törvény (1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről) akadálymentesítésre vonatkozó rendelkezéseinek megismertetése az építészekkel, építtetőkkel, a társadalommal. ˇ Aláírásgyűjtési akció szervezése a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségének biztosításáról szóló évi XXVI. törvény országgyűlési tárgyalása és elfogadtatása érdekében. ˇ Esélyegyenlőségi Nap megszervezése. ˇ Felmérés és tanácskozás szervezése a STANDARD RULES (ENSZ dokumentum a fogyatékos emberek jogairól és esélyegyenlőségének érvényesítéséről) magyarországi érvényesítésének és betartásának helyzetéről, ajánlások megfogalmazása a Kormány részére. ˇ Kapcsolatfelvétel és kapcsolattartás a választásokat követően a minisztériumok képviselőivel. ˇ A tömegközlekedés akadálymentesítése érdekében tárgyalások folytatása a Fővárosi Önkormányzat és a BKV illetékeseivel. ˇ A Balatonba való bejutást kerekesszéket használó és más súlyos sérültek számára is lehetővé tevő strandlift létesítése a Siófoki Önkormányzattal együttműködve. B) A Szövetség tagszervezetei, illetőleg a társszervezetek irányában végzett tevékenységek ˇ A Szövetség lapja a Humanitás c. havonta megjelenő kiadvány évben egyszerűsítették9 az előfizetési rendszert, olcsóbbá tették a terjesztést. ˇ Az aktuális belső információkból a csoportvezetők és klubvezetők részére a Mozgalmi Értesítő c. kiadványukat juttatták el. Kapcsolatokat tartanak fenn más fogyatékosokat képviselő szervezetekkel, alapítványokkal, egyéb szervezetekkel. ˇ Oktatások, képzések szervezésével segítik a társadalmi munkát végzők feladat ellátását. A Szövetség a közhasznú szervezetekről szóló évi CLVI. törvény 26. c./ pontjában felsoroltak közül a következő cél szerinti tevékenységeket jelölte meg közhasznú tevékenységként: ˇ egészségmegőrzés, betegségmegelőzés, gyógyító, egészségügyi rehabilitációs tevékenység, ˇ szociális tevékenység, családsegítés, időskorúak gondozása, ˇ nevelés, oktatás, képességfejlesztés, ismeretterjesztés, ˇ kulturális tevékenység, ˇ gyermek- és ifjúságvédelem, gyermek- és ifjúság érdekképviselet, ˇ hátrányos helyzetű csoportok társadalmi esélyegyenlőségének elősegítése, ˇ emberi és állampolgári jogok védelme, ˇ sport, ˇ fogyasztóvédelem, ˇ rehabilitációs foglalkoztatás, ˇ euroatlanti integráció elősegítése, ˇ közhasznú szervezetek számára biztosított szolgáltatások. E tevékenységeket a Szövetség nem kizárólag tagjai részére végzi, szolgáltatásait bármely mozgáskorlátozott igénybe veheti. A Szövetség közreműködik a súlyos mozgáskorlátozottak közlekedési kedvezményeinek, lakásuk akadálymentesítését segítő támogatásnak (LAT) odaítélése során a 164/1995.10 (XII.27.) Korm. rendelet 15. (1) bek. b./ pontja, valamint a 106/1988. (XII.26.) MT rendelet 3/E (4) bek. alapján. A Szövetség elkészítette és alkalmazza az Egységes eljárási utasítás a LAT ügyintézésre c. szabályozást, amely a Szövetség és tagszervezetei közt munkamegosztásban rögzíti a feladatokat Vállalkozási tevékenység A Szövetség Alapszabálya szerint vállalkozási tevékenységet csak közhasznú céljainak megvalósítása érdekében, azokat nem veszélyeztetve végez. A tényleges helyzetet a végezhet kifejezés tükrözné, mivel ténylegesen vállalkozási tevékenységet nem folytattak. Bevételszerző tevékenységet az Alfa Ipari Rt végez, amelyben a Szövetség 124 M Ft értékű alaptőkével részesedik. Az Alfa Ipari Rt november 1-jével átalakulással jött létre, jogelődje az Alfa Ipari Vállalat volt, amelyet 1985-ben a Szövetség alapított azzal a célkitűzéssel, hogy munkalehetőséget biztosítson a megváltozott munkaképességű emberek részére, illetőleg vállaljon részt a gyógyászati segédeszköz ellátásban. Az Rt mintegy 350 fő, többségében megváltozott munkaképességű dolgozó foglalkoztatását biztosító rehabilitációs célszervezet, a 8/1983. (VI.29.) EüM- PM együttes rendelet 27/D pontjának megfelelően. A célszervezet normatív módon meghatározott támogatást igényelhet. Az Rt évi árbevétele 192 M Ft volt, ebből 92 M Ft támogatás. Ezen kívül a Szövetség 3 M Ft-os üzletrésszel rendelkezik a Humán Autó Kft-ben is. 2. A Szövetség szabályozottsága és működési rendje, különös tekintettel a gazdálkodásra A Szövetség működésének jogi kereteit alapvetően az egyesülési jogról szóló évi II. törvény és évtől a közhasznú szervezetekről szóló évi CLVI. törvény (továbbiakban: Kht.) határozza meg. A Szövetség szabályzatainak módosítása az ellenőrzés idején még folyamatban volt. Az ellenőrzött időszakban a Szövetség július 6-án tartott küldöttközgyűlése által elfogadott Alapszabály volt hatályban, amelyet két ízben módosítottak. A belső szervezeti változtatásokon kívül az év szeptember 7-én tartott11 küldöttközgyűlés a személyi jövedelemadó 1%-ának elérése érdekében kimondta, hogy a Szövetség közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, pártoktól független, azoknak anyagi támogatást nem nyújt, országgyűlési képviselőjelöltet nem állít. Az november 7-i közgyűlés a kiemelten közhasznú szervezet jogállás megszerzése érdekében módosította a vonatkozó törvény alapján az alapszabályt. A Szövetség gazdálkodásának alapvető szabályait az Alapszabály rögzíti. A Szövetség szervezetének és működésének részletes szabályait a Szervezeti és Működési Szabályzat (továbbiakban: SZMSZ) tartalmazza, amely kiterjed az ügyvitelre, a gazdasági és vagyonkezelői tevékenységre is. Az május 1-jétől hatályos SZMSZ hiányossága, hogy nem tükrözi az időközi alapszabály módosulásból adódó ténylegesen folytatott gyakorlatot, így pl. megszűnt a Vezetők Tanácsa, a főtitkári tisztség. SZMSZ módosítás nem követte az országos központban bekövetkezett szervezeti változásokat sem, így folyamatban lévő korszerűsítése indokolt. Az SZMSZ-hez további belső szabályzatok kapcsolódnak, így: ˇ Fegyelmi Szabályzat ˇ Ügyviteli és Ügykezelési Szabályzat ˇ Munkaügyi Szabályzat ˇ Pénzkezelési Szabályzat ˇ Munkavédelmi Szabályzat ˇ Tűzvédelmi Szabályzat ˇ Kitűntetési Szabályzat Az Országos Központ szervezeti felépítését az Elnökség október 11-i ülésének 2. sz. határozatával fogadta el, ez volt a vizsgált időszak végéig hatályban. Ennek alapján a központ két szolgálat keretében látta el feladatát. A Közösségi Szolgálat feladatkörébe a következő ügycsoportok ellátása tartozott: ˇ Egyesületi kapcsolatok ˇ Testületek működése ˇ Elnökségi tagok, szakértői csoportok működése ˇ Pályázatok, forrásfejlesztés ˇ Képzési feladatok12 ˇ Rehabilitációs ügyek ˇ LAT ügyek ˇ Telefon támogatások ˇ Gyógyászai segédeszköz támogatások ˇ Külkapcsolatok ˇ Országos rendezvények ˇ PR kapcsolatok ˇ Ügyfélszolgálat, információ, panaszügyintézés ˇ Tagozatok, szekciók, partner szervezetek Az Adminisztrációs Szolgálat az alábbi feladatcsoportokat végezte: ˇ Gazdasági ügyek (könyvelés, pénztár, bér, Tb, adó) ˇ Informatika (nyilvántartások, adatbank, kapcsolattartás) ˇ Szervezet működtetés (üzemeltetés, gépkocsi, karbantartás) ˇ Szervezet adminisztráció (iktatás, postázás, sokszorosítás) A szolgáltatások nyújtása a vizsgált időszak kezdetén a Közösségi Szolgálat feladata volt, július 1-jétől fokozatosan az ALFA Rt alvállalkozói közreműködésével (szállító szolgálat, otthoni ápolási, gondozási szolgálat) valósul meg. Az Országos Központ dolgozói munkaköri leírások alapján végezték feladataikat. 3. A Szövetség tevékenységéhez nyújtott költségvetési támogatással és egyéb bevételekkel való gazdálkodás, költségvetés készítése, jóváhagyása és végrehajtása A Szövetség - alapfeladatainak ellátásával összefüggő működési költségei fedezetére - a Magyar Köztársaság éves költségvetéséről szóló törvényekben meghatározott összegű központi költségvetési támogatásban részesült. A juttatott költségvetési támogatás összegét a központi költségvetés évben az Országgyűlés fejezet kiemelt céljellegű előirányzataként, és években pedig a Népjóléti, illetőleg a Szociális és Családügyi Minisztérium fejezet kiemelt céljellegű előirányzataként irányozta elő. A támogatás összege évben 72,1 M Ft-, évben 77,0 M Ft, évben 92,4 M Ft volt. A központi költségvetési támogatás felhasználásáról a költségvetési13 törvények nem rendelkeztek, konkrét feladatokat, célokat nem jelöltek meg, azt a Szövetség az Alapszabályában meghatározott alapfeladatai teljesítése céljából, a működési költségei fedezetére kapta, és arra is használta fel A Szövetség bevételeinek alakulása A Szövetség bevételei a vizsgált időszakban az Alapszabályában nevesített tevékenységének célja szerinti és egyéb bevételekből állottak. A társasági adóról szóló évi LXXXI. törvény 1. (1) bekezdése szerinti, jövedelem- és vagyonszerzésre irányuló, bevételt eredményező gazdasági tevékenységnek minősülő vállalkozási tevékenységet nem folytattak. A cél szerinti bevételek jogcímek szerint központi költségvetési támogatásból, az alaptevékenységhez tartozó feladatok bevételeiből, pályázati és egyéb támogatásokból, tagdíjból, jogi és magánszemélyek befizetéseiből és pénzügyi műveletek bevételeiből származtak: * előzetes adatok A Szövetség feladatai megvalósításához rendelkezésre álló folyó évi forrásainak döntő hányada mindhárom évben központi költségvetési támogatásból származott. A vizsgált 3 év alatt a költségvetési támogatás összege évente változó arányban növekedett, évben az előző évihez képest 6,8%-kal, 1998-ban 20%-kal. Ugyanakkor a források összege csökkent, 1998-ban az évinek csak 93,5%-a volt. Az és évek bevételi struktúráját nagy mértékben befolyásolta a különböző pályázatokon - legnagyobb14 összegben az Országos Egészségbiztosítási Pénztártól - elnyert pályázati bevétel összege. Az előző években elnyert, több évre szóló pályázati összegek években jelentős arányt képviseltek a Szövetség rendelkezésére álló pénzeszközök között, azonban egyre csökkenő mértékben. A Szövetség évtől kiemelten közhasznú jogállású szervezet, így a már korábbi években is átvállalt egyes állami feladatok beépültek az alaptevékenységébe. E feladatok végrehajtására nem pályázatok útján, hanem a központi költségvetésből lenne jogosult támogatásra, amelyekre költségvetési normatíva nincs megállapítva. A Szövetség az általános elszámolási kötelezettséggel, illetőleg elszámolási kötelezettség nélkül kapott pályázati támogatások felhasználását analitikusan elkülönítetten nyilvántartotta, előírt szakmai és pénzügyi elszámolási kötelezettségének eleget tett A költségvetési támogatás igénylése, az elosztás módja A Szövetség a központi költségvetési támogatás iránti igényét alátámasztó előterjesztést nyújtott be évekre az Országgyűlésnek címezve. Az előterjesztésben minden évben a Szövetség országos érdekkörű feladatai ellátásához szükséges támogatási igényt szöveges indoklással, valamint azt kiegészítő, a tervezett bevételeket és kiadásokat részletező költségvetési tervvel támasztották alá. A bevételek között az alapműködéshez igényelt költségvetési támogatáson kívül szerepeltették a pályázatokon elnyerni remélt összegeket, a tagdíjakat, és a működés egyéb bevételeit is. A kiadások tervezése feladatra lebontva készült, tartalmazta a tagszervezetek feladatellátásához, a testületi szervek, a tagozatok, szekciók, munkacsoportok működtetéséhez, az Országos Központ fenntartásához, az országos érdekkörű feladatok végrehajtásához szükségesnek ítélt költségeket. A jóváhagyott költségvetési támogatás ismeretében a Szövetség Elnöksége elkészítette és a vezető testületek ( években a Vezetők Tanácsa, 1998-tól a Közgyűlés) elé terjesztette jóváhagyásra a Szövetség éves országos érdekkörű munkatervét, amelyet a vezető testület határozattal elfogadott. A munkaterv mellékletét képezi az előző, mérleggel lezárt év15 költségvetésének teljesítéséről készült összefoglaló, valamint a folyó évi költségvetés tervezete. A részletes költségvetési terv feladatra lebontott szerkezetű, költségnemek szerint csak az Országos Központ fenntartása és működtetése címen tervezett összeget részletezi. A testületi szervek, a tagozatok, szekciók, munkacsoportok működtetésére, és az országos érdekkörű feladatokra jóváhagyott költségeket egy összegben tartalmazza, holott a költségek is anyagköltségből, anyagjellegű és nem anyagjellegű szolgáltatásból, bérköltségből stb. állanak (1. sz. melléklet). A feladatokra lebontott költségeket nem konkrét számításokkal alátámasztva határozták meg, azok nem a főkönyvi könyvelés adatain alapulnak. A Szövetség országos érdekkörű feladatainak ellátásában rendezett munkamegosztásban részt vesznek az önálló jogi személyiséggel rendelkező tagegyesületek, helyi szervezetek, alapítványok, a központ mellett szerveződő, évente változó struktúrájú szekciók, munkacsoportok, tagozatok, valamint az önálló jogi személyiséggel bíró Magyar Mozgássérültek Sportszövetsége. A SZMSZ-ben körvonalazott elvek szerint a központi költségvetési támogatás az össz-szövetségi feladatellátás céljait szolgálja. Ezért évente elnökségi, illetőleg közgyűlési határozatban fektetik le a támogatás felosztásának alapelveit: ˇ A Szövetség növekvő számú tagegyesületei (1996-ban 57, 1997-ben 62, 1998-ban 76) taglétszámuk arányában meghatározott támogatást kapnak a központtól oly módon, hogy a tagszervezetek tagonként 10 Ft-ot fizetnek be tagdíjként a Szövetségbe, az a befizetett összeg alapján évente és tagonként 240 Ft-ot ad át a tagszervezeteknek tagarányos támogatás címen. ˇ Lakás akadálymentesítési támogatás (LAT) címén a tagegyesületek által elintézett ügyek arányában ugyancsak meghatározott összeget kapnak a tagegyesületek. ˇ A költségvetési támogatás meghatározott összegét pályázat útján, országos érdekkörűnek minősített feladatokra osztják el. A pályázatok elbírálása az Elnökség hatásköre. A pályázatokra elkülönített támogatás elnyerésére nemcsak a tagszervezetek, hanem a Szövetség tagozatai, szekciói, alapítványok stb. is pályázhatnak.16 A központi költségvetési támogatásból a fenti csatornákon a vizsgált években a tagszervezetek és a Sportszövetség részére véglegesen átadott pénzeszközök aránya: A tagszervezetek és a Sportszövetség a fentiek szerint évrőlévre emelkedő arányban részesülnek a költségvetési támogatásból. Míg a Szövetség részére jóváhagyott költségvetési támogatás összege 1998-ban az évihez képest 28,2%-kal emelkedett, addig a tagszervezetek által felhasznált összeg aránya 38,5%-kal. Ezen túlmenően a Szövetség központi költségei között szerepelnek olyan, a szekciók, munkacsoportok költségei között elszámolt összegek is, amelyek a szekciók, munkacsoportok munkájában részt vevő tagszervezeti tagok, illetőleg tisztségviselők munkájával összefüggésben merültek fel (pl. utazási és szállásköltségek). A költségvetési támogatást tehát mintegy 50-50%-os arányban fordították a központ működtetésére és a központilag kezelt feladatokra, valamint a tagszervezetek és a Sportszövetség működésének finanszírozására A Szövetség kiadásainak alakulása A Szövetség kiegyensúlyozott gazdálkodást folytatott, kiadásai egyik vizsgált évben sem haladták meg a forrásait. E Ft-ban17 A Szövetség működési költségeire jóváhagyott központi költségvetési támogatás növekedését nem követte a kiadások hasonló arányú növekedése. Az évi összes kiadás az évinek csak 3,5%-a volt. Ezen belül a Szövetség központi gazdálkodása rendelkezésére álló összegből teljesített kiadások évről-évre csökkentek, 1998-ban az évinek a 85,9%-a volt. Ennek oka egyrészt, hogy a költségvetési támogatás emelkedése nem volt olyan mértékű, hogy ellensúlyozta volna az inflációt és a pályázati pénzek elmaradását. Másrészt a Szövetség által a tagszervezeteknek végleges jelleggel átadott támogatás összege is növekedett. Ez azt jelentette, hogy a Szövetség központjának országos érdekképviseleti feladatai végrehajtásához egyre csökkenő nagyságrendű pénzeszköz állt rendelkezésére, miközben a tagszervezetek részére átadott összeg évről-évre növekedett. A Szövetség által teljesített kiadások szerkezete - a tagszervezeteknek véglegesen átadott támogatás nélkül - áttekinthető volt az alapfeladatoknak megfelelő programok szerinti szerkezetben a költségvetésből, valamint a számviteli nyilvántartásból költségnemek szerinti megoszlásban. Azonban a kétféle adathalmazt nem lehet megfeleltetni egymásnak. Ugyanis az éves költségvetés programokra készül, azonban az egyes programok költségeit nem bontja le költséghelyekre, a számviteli nyilvántartásból pedig nem lehet megállapítani, hogy az egyes költségnemek hogyan oszlanak meg programok szerint. A Szövetség által alkalmazott számítógépes program alapján az Szt. 85. (3) bekezdés b./ pontjában előírt kódjegyzék hiányában ez még nem megoldott. A programokra felhasznált pénzeszközök aránya évről-évre növekedett: E Ft-ban M e g n e v e z é s Központ kiadásai ebből:18 tagozatok, szekciók programjai munkacsoportok programjai tájékoztatási költségek pályázati támogatás 2951 Programok összesen: Programokra a központi kiadásainak %-ában 15,9 17,3 35,3 A programok szerint felhasznált pénzeszköz arányának növekedését 1998-ban elsősorban a tájékoztatási költségek között szerepeltetett Humanitás c. újság kiadási költségei, valamint a testületi szervek és a rendezvények költségének növekedése eredményezte. Ezek a költségek a mozgássérültek érdekeinek országos hatáskörben való képviselete során merültek fel, ugyanis e szekciók, munkacsoportok munkájában a tagszervezetek képviselői is részt vesznek. A kiadások költségnemek szerint a számviteli nyilvántartásból csak a pályázati és az egyéb ún. tagszervezetek érdekkörében felhasznált kiadások nélkül értékelhetők. A pályázatokon elnyert támogatásokból teljesített kiadásokat - helytelenül - egy összegben tüntetik fel. A vizsgálat idején rendelkezésre álló főkönyvi könyvelés adataiból a pályázati kiadások költségnemek szerint nem voltak ellenőrizhetők. Az évi főkönyvi kivonatban pl. az 51. Anyagjellegű ráfordítások főkönyvi számlán E Ft, az 52. Személyi jellegű ráfordítások főkönyvi számlán E Ft szerepel, míg a programok szerinti beszámolóban E Ft, illetőleg E Ft. Az évi előzetes főkönyvi kivonaton ugyanezen főkönyvi számlákon E Ft, illetőleg E Ft egyenleg szerepel a programok szerinti beszámolóban közölt E Ft-tal, illetőleg E Ft-tal szemben. A pályázatokon elnyert támogatások felhasználása az analitikus nyilvántartásokból követhető. A Szövetség kiadásai közt a vizsgált időszakban egyre növekvő arányt képviseltek a bérköltségek és egyéb személyi jellegű kifizetések (26,9%, 35,9%, 36.4%) és az19 anyagjellegű ráfordítások. A központi bérköltségek és egyéb személyi jellegű kifizetések aránya a kapott központi költségvetési támogatáshoz viszonyítva 1996-ban 47,7%, 1997-en 70,8%, 1998-ban 46,6% volt. A Szövetség évtől köteles a KSH részére havi munkaügyi jelentést megküldeni. Az decemberi jelentés adatai szerint a foglalkoztatottak létszáma összesen 13 fő volt, ebből: 2 fő fizikai és 8 fő szellemi főállású teljes munkaidős, 1 fő fizikai és 2 fő szellemi, nem teljes munkaidős. A 13 fő foglalkoztatottnak kifizetett havi összes munkajövedelem E Ft volt, ebből 1 főre átlagosan Ft jutott. E létszámon felül a Szövetség központjában teljesített szolgálatot ben mintegy 9 fő, 1998-ban 17 fő, akik a Szövetség egyszemélyes gazdasági társasága, az Alfa Rt alkalmazásában állnak a Szövetség és az Rt között ügyviteli szolgáltatás jogcímen kötött szerződés alapján. A Szövetség tisztségviselői - a főtitkár kivételével - munkájukat társadalmi munkában végezték, költségeiket a jogszabályokban előírtak szerint térítette a Szövetség. A személyi jellegű ráfordításoknak 1997-ben az 55,5%-át, 1998-ban 48%-át a tejes munkaidőben foglalkoztatottak részére fizették ki. - A költségvetésben - helytelenül - bérjellegű kiadásként tervezték az Alfa Ipari Rt-nél foglalkoztatottak bérét is, amelyet Ügyviteli szolgáltatás címen megtérítenek az Alfa Ipari Rt-nek A Szövetség pénzügyi helyzete A Szövetség pénzügyi helyzete mindhárom vizsgált évben kiegyensúlyozott volt. A kiadásaik forrásaikat nem haladták meg, mindhárom évben jelentős, bár csökkenő pénzmaradvánnyal zárták az évet, amely többnyire az áthúzódó pályázati feladatok költségeit fedezte. Hosszúlejáratú kötelezettségeket nem vállaltak, hitel felvételére nem került sor. Rövidlejáratú kötelezettségeiket teljesítették, sem adó, sem társadalombiztosítási járulék tartozásuk - mint azt az ennek megállapítására illetékes hatóságok igazolták - nem volt.20 Likviditási problémáik nem voltak, a kincstár havonta átutalta számlájukra a költségvetési támogatás időarányos összegét, amelyet évről-évre ki tudtak egészíteni pályázatokon elnyert összegekkel és egyéb támogatásokkal. 4. A számvitel rendje, a számviteli politika kialakítása A vizsgált időszakban a Szövetség a beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségét a számvitelről szóló, többször módosított évi XVIII. tv. (a továbbiakban: Szt.), valamint az eltérő sajátosságokat tartalmazó 8/1996. (I. 24.) Korm. rendelet előírásai szerint szabályozta. A Szövetség beszámolási kötelezettségének egyszerűsített éves beszámoló készítésével tett eleget. A könyvvezetés 1996-ban az egyszeres könyvvitel rendszerében, és években a kettős könyvvitel rendszerében történt. A Szövetség rendelkezik számviteli politikával, amely január 1-jén lépett hatályba. A számviteli politika nem tartalmazza a szervezet sajátosságaiból adódó speciális előírásokat, részben olyan előírásokat tartalmaz, amelyek nem a társadalmi szervezetre, hanem a vállalkozó tevékenységet végző gazdálkodó szervezetre vonatkoznak. ˇ A számviteli politikában leírtakkal ellentétben a Szövetségnek sem kiegészítő mellékletet, sem üzleti jelentést nem kell készítenie, mert a 8/1996. (I.24.) Korm. rendelet ezt a társadalmi szervezeteknek nem írja elő. ˇ Nem vonatkoznak a Szövetségre a céltartalék-képzés rendje és követelésminősítés elvei. ˇ A Szövetség bevételt eredményező vállalkozási tevékenységet nem folytat, nem alanya a társasági adónak, ezért nem kell céltartalékot képeznie. A számviteli politika meghatározza a beszámolás és könyvvezetés módját. A beszámolókészítés zárónapját a tárgyévet követő év május hó 15. napjában határozták meg. A számviteli politika rögzíti az értékcsökkenési leírás elszámolásának rendjét. A Ft egyedi beszerzési érték alatti tárgyi eszközöket azonnali értékcsökkenési leírásként egyösszegben számolják el. Számviteli politikájukat kiegészítették az Szt január 1- jével hatályba lépett módosításának megfelelően. Elkészítették Több megjelenítése
MOVE REHABILITÁCIÓS IPARI ÉS SZOLGÁLTATÓ NONPROFIT KÖZHASZNÚ ZRT. (8500 Pápa, Komáromi u. 87.) KÖZHASZNÚSÁGI E. december 31. Mellékletek: I. Számviteli beszámoló II. Költségvetési támogatás felhasználása Részletesebben HÍRKÖZLÉSI ÉS INFORMATIKAI TUDOMÁNYOS EGYESÜLET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT. Hatályba lépés: 2013..
HÍRKÖZLÉSI ÉS INFORMATIKAI TUDOMÁNYOS EGYESÜLET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT Hatályba lépés: 2013.. TARTALOMJEGYZÉK I. A HTE működése... 3 1. A HTE képviselete... 3 2. Titkárság... 3 3. Ügyvezető Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE
MOZGÁSSÉRÜLTEK VESZPRÉM MEGYEI EGYESÜLETE (8200 Veszprém, Budapest út 16.) KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE 2011. december 31. Kelt: Pápa, 2012. május 4. Glück Ferenc György gazdálkodó képviselője A közhasznú szervezetről Részletesebben M E N E D É K A L A P Í T V Á N Y
1103 Budapest Kőér 2/B Adószám: 18191970-1-42 Bíróság nyilvántartási szám: 60.092 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2007. évi egyszerűsített éves beszámolóhoz Budapest, 2008.03.28 Általános rész A tevékenységét 2006-ben Részletesebben SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ
Adószám: 18560293-1-09 Bejegyző szerv: Hajdú-Bihar Megyei Bíróság Regisztrációs 2053 szám: 4025 Debrecen, Barna u. 2. fsz./1. Közhasznúsági jelentés 2010. Fordulónap: 2010. december 31. Beszámolási időszak: Részletesebben La Leche Liga Magyarország EGYESÜLETI JELENTÉS. 1022 Budapest, Hermann Ottó u. 18. Adószáma: 18048092-1-41 Statisztikai számjel: 18048092-9499-529-01
Közhasznúsági jelentés 2013 Magyar Magánbőrgyógyászok Közhasznú Egyesülete (MMKE) 8000 Székesfehérvár Palotai út 8/b Közhasznúsági jelentés részei: 1. Számviteli beszámoló 2. Költségvetési támogatás felhasználása Részletesebben BELSŐ ELLENŐRZÉSI J E L E N T É S CSANYTELEK KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT PÉNZKEZELÉSÉNEK ELLENŐRZÉSÉRŐL
JUHÁSZ LEJLA OKLEVELES PÉNZÜGYI REVIZOR H-6763 SZATYMAZ, KOSSUTH U.79/B. BELSŐ ELLENŐRZÉSI J E L E N T É S CSANYTELEK KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT PÉNZKEZELÉSÉNEK ELLENŐRZÉSÉRŐL Ellenőrzött szerv : Csanytelek Községi Részletesebben az ALAPÍTVÁNY AZ EGRESSY GÁBOR ISKOLÁÉRT
KÖZHASZNÚSÁGI BESZÁMOLÓ az ALAPÍTVÁNY AZ EGRESSY GÁBOR ISKOLÁÉRT ALAPÍTVÁNY 2011. évi tevékenységéről Budapest, 2012.május 10... a szervezet vezetője (képviselője) T A R T A L O M J E G Y Z É K 1. Az Alapítvány Részletesebben Központi Sport- és Ifjúsági Egyesület 1146. Budapest, Istvánmezei út 1-3. SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT. Jóváhagyva: 2001. május 03.
Központi Sport- és Ifjúsági Egyesület 1146. Budapest, Istvánmezei út 1-3. SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT Jóváhagyva: 2001. május 03. 1 A szervezeti és működési szabályzat összefoglalóan tartalmazza Részletesebben MOZGÁSSÉRÜLTEK MEZŐKÖVESDI EGYESÜLETE
A Magyar Kórházszövetség Ellenőrző Bizottságának jelentése Általános rész A Magyar Kórházszövetség 1931-ben alakult, működési területe Magyarország. Székhelye: 1113 Budapest, Ibrahim u. 19. Elnök és képviselője: Részletesebben MAGYAR VÁMÜGYI SZÖVETSÉG SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT
MAGYAR VÁMÜGYI SZÖVETSÉG SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT 1 I. A Magyar Vámügyi Szövetség (továbbiakban: Szövetség) adatai Elnevezése: Magyar: Angol: Német: Francia: Magyar Vámügyi Szövetség Hungarian Részletesebben 4. NAPIRENDI PONT ELŐTERJESZTÉS. a Közgyűlésnek. az Ellenőrző Bizottság 2012. évi tevékenységéről. Budapest, 2013. március
MAGYAR-OROSZ MŰVELŐDÉSI ÉS BARÁTI TÁRSASÁG ELLENŐRZŐ BIZOTTSÁG ELŐTERJESZTÉS a Közgyűlésnek az Ellenőrző Bizottság 2012. évi tevékenységéről Budapest, 2013. március ELŐTERJESZTÉS az Ellenőrző Bizottság Részletesebben 10. sz. melléklet. A jegyzőnek címzett megállapítások a következők; /. Megállapítás:
10. sz. melléklet INTÉZKEDÉSI TERV az Állami Számvevőszék által készített a helyi nemzetiségi önkormányzatok gazdálkodásának ellenőrzéséről XVI. Kerületi örmény önkormányzat" című jelentéshez A jegyzőnek Részletesebben A Magyar Szakképzési Társaság működésének ÜGYRENDJE. Az MSZT elnöksége a 2011. 02. 21-i ülésén megtárgyalta. Jóváhagyta: Szenes György elnök
A Magyar Szakképzési Társaság működésének ÜGYRENDJE Az MSZT elnöksége a 2011. 02. 21-i ülésén megtárgyalta. Jóváhagyta: Szenes György elnök I. Az ügyrend célja Az ügyrend célja, hogy meghatározza az alapszabályban Részletesebben Közhasznúsági Jelentés Mezei Menedék KHA ASZ:18210668-1-14. MEZEI MENEDÉK KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY 2011. évi Közhasznúsági jelentése
Közhasznúsági Jelentés Mezei Menedék KHA ASZ:18210668-1-14 MEZEI MENEDÉK KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY 2011. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2012. május 5. Mezei Erzsébet Bevezető A Mezei Menedék Közhasznú Részletesebben La Leche Liga Magyarország EGYESÜLETI JELENTÉS. 1022 Budapest, Hermann Ottó u. 18. Adószáma: 18048092-1-41 Statisztikai számjel: 18048092-9199- -01
1022 Budapest, Hermann Ottó u. 18. Adószáma: 18048092-1-41 Statisztikai számjel: 18048092-9199- -01 EGYESÜLETI JELENTÉS a 2012. évi egyszerűsített éves beszámolóhoz Budapest, 2013. február 2 EGYESÜLETI Részletesebben 2012. 01. 01. -2012. 12. 31.
Közhasznúsági jelentés TORNATEREMÉRT Kiemelten Közhasznú alapítvány Kuratóriumának 1/2013. (13.04.24.) sz. határozata:(kivonat a jegyzőkönyvből): A Kuratórium elfogadta a 2012. évi TORNATEREMÉRT alapítvány Részletesebben Általános adatok: 1.1 Cégadatok
Általános adatok: 1.1 Cégadatok Név: Pszichológiai és Pedagógiai Intézet Közhasznú Alapítvány Forma: Közhasznú Alapítvány Adószám: 18937930-2-19 KSH szám: 18937930913356919 Bír. bej. szám: 1360. Alapítás Részletesebben Berzsenyi Dániel Irodalmi és Művészeti Társaság Szervezeti és Működési Szabályzata 1.) A társaság neve, székhelye, jogállása 1.1.) A társaság neve: Berzsenyi Dániel Irodalmi és Művészeti Társaság 1.2.) Részletesebben Szociális Intézmények Országos Szövetsége BIZONYLATI REND
Szociális Intézmények Országos Szövetsége BIZONYLATI REND 1. A könyvvezetés módja A Szövetség egyszeres könyvvitelre kötelezett. Az egyszeres könyvvitelt keretében a Szövetség a kezelésében, a használatában, Részletesebben NADIHÁZ Tradicionális Pránanadi Alapítvány KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS A 2013. ÉVRŐL. Budapest, 2013. 05. 07..
NADIHÁZ Tradicionális Pránanadi Alapítvány KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS A 2013. ÉVRŐL Budapest, 2013. 05. 07.. I. Bevezető 1. Az alapítvány neve NADIHÁZ Tradicionális Pránanadi Alapítvány 2. Az egyesület székhelye: Részletesebben Közhasznúsági jelentése
Az Alfa Polgárőr Egyesület Közhasznúsági jelentése a 2012. évről. A Fővárosi Bíróság 2009. szeptember hó 24-én kelt 12. Pk. 60.217/2009. sz. végzésével a13451.. sorszám alatt nyilvántartásba vett Alfa Részletesebben A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület Szervezeti és Működési Szabályzata. A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület
A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA 2008. I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A Sportegyesület jogállása Az Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület alakuló közgyűlése Részletesebben a.../2005. (II. 17.) Kgy. határozat 1. számú melléklete MEGÁLLAPODÁS
a.../2005. (II. 17.) Kgy. határozat 1. számú melléklete MEGÁLLAPODÁS amely létrejött egyrészről a Baranya Megyei Önkormányzat Óvodája, Általános Iskolája, Szakiskolája, Nevelési Tanácsadója, Kollégiuma Részletesebben Élő Kövek Alapítvány 8056 Bakonycsernye Dózsa Gy. út 1. 2013. évi Közhasznúsági jelentése
Élő Kövek Alapítvány 8056 Bakonycsernye Dózsa Gy. út 1. 2013. évi Közhasznúsági jelentése Bakonycsernye 2014..május 14. Szabó János elnök Közhasznúsági jelentése a 2013-as esztendőről 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ Részletesebben inközponti Sport- és Ifjúsági Egyesület 1146. Budapest, Istvánmezei út 1-3. SZÁMVITELI POLITIKA Jóváhagyva: 2003. április 17.
inközponti Sport- és Ifjúsági Egyesület 1146. Budapest, Istvánmezei út 1-3. SZÁMVITELI POLITIKA Jóváhagyva: 2003. április 17. A Központi Sport- és Ifjúsági Egyesület számviteli politikáját a számvitelről Részletesebben DUNAKANYARI LÁTÁSSÉRÜLTEK EGYESÜLETE 2011. évi Közhasznúsági jelentése
Székhely : 26 Vác Földvári tér 14. Adószáma : 1879869-1-13 Fővárosi Bíróság Nyilvántartási száma : 4426 Közhasznú fokozatot bejegyezte a Fővárosi Bíróság 4.Pk.6.425/25/2 számú határozatával. 211. évi Közhasznúsági Részletesebben SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT
Komárom Városi Sportegyesület 2922 Komárom, Stadion út 1. SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT Jóváhagyva: 2009. április 24. 1 A szervezeti és működési szabályzat összefoglalóan tartalmazza az egyesület szerveinek, Részletesebben I./ Általános jellegű kiegészítések
Statisztikai számjel, vagy adószám Egyszerűsített éves beszámoló kiegészítő melléklet 1 8 9 3 9 8 1 5-9 4 9 9-5 2 9-1 9 egyéb szervezet Bejegyzési szám: Szervezet: Szigligeti Turisztikai Egyesület 6 4 Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2006. ÉV
KOMP Közösségfejlesztő Oktatási Mentálhigiénés és Pszichoterápiás Alapítvány 1118 Budapest, Gazdagréti tér 5. I/8.. 18253612-1-43 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2006. ÉV Tartalma: - Számviteli beszámoló (mérleg, Részletesebben FÜGGETLEN KÖNYVVIZSGÁLÓI JELENTÉS SZEKSZÁRD MEGYEI JOGÚ VÁROS ÖNKORMÁNYZATA
Dr. Cseke László kamarai tag könyvvizsgáló, engedély szám: 001430. 7400 Kaposvár, Kazinczy F. u. 36. tel/fax:82-427-456, 06-30-288-54-23, e-mail:kondit@t-online.hu FÜGGETLEN KÖNYVVIZSGÁLÓI JELENTÉS SZEKSZÁRD Részletesebben Közhasznúsági jelentés
Közhasznúsági jelentés TORNATEREMÉRT Kiemelten Közhasznú alapítvány Kuratóriumának 1/2012. (12.02.06.) sz. határozata:(kivonat a jegyzőkönyvből): A Kuratórium elfogadta a 2011. évi TORNATEREMÉRT alapítvány Részletesebben 8. sz. melléklet. A jegyzőnek címzett megállapítások a következők: /. Megállapítás;
8. sz. melléklet INTÉZKEDÉSI TERV az Állami Számvevőszék által készített a helyi nemzetiségi önkormányzatok gazdálkodásának ellenőrzéséről Budapest Főváros XVI, Kerületi Német Nemzetiségi önkormányzat" Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. Újhartyán Község Önkormányzata Képviselő-testületének. 2012. november 27-i ülésére. 5. napirendhez. Tóth Antal Pénzügyi biz.
16.sz. melléklet az /2015.(V.28.) önkormányzati rendelethez. Füzesgyarmat Város Önkormányzatának Polgármesterétől 5525 Füzesgyarmat, Szabadság tér 1. szám (66) 491-058, 491-956, Fax: 491-361 E-mail: polgarmester@fuzesgyarmat.hu Részletesebben A. Számviteli törvény szerinti beszámoló
A. Számviteli törvény szerinti beszámoló MAGYAR TERÁPIÁS és SEGÍTŐKUTYÁS SZÖVETSÉG EGYESÜLET EGYSZERES KÖNYVVITELT VEZETŐ EGYÉB SZERVEZETEK KÖZHASZNÚ EGYSZERŰSÍTETT BESZÁMOLÓJÁNAK MÉRLEGE Mérleg ezer Ft-ban Részletesebben Polgárőr egyesületek gazdálkodásának új követelményei. Baracskainé dr Boór Judit Könyvvizsgáló 2015.02.14
Polgárőr egyesületek gazdálkodásának új követelményei Baracskainé dr Boór Judit Könyvvizsgáló 2015.02.14 OPSZ fő céljai a 2015.év gazdálkodásában Adminisztrációs terhek csökkentése a polgárőr egyesületek Részletesebben Villamosipari Kereskedők és Gyártók Országos Szakmai Egyesülete SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT. 2001. június 21.
Villamosipari Kereskedők és Gyártók Országos Szakmai Egyesülete SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT 2001. június 21. 2 TARTALOMJEGYZÉK I./ Szervezeti felépítés 1./ Közgyűlés 2./ Elnökség 3./ Munkaszervezet: Részletesebben A MAGYAR EVEZŐS SZÖVETSÉG FELÜGYELŐ BIZOTTSÁGÁNAK ÉVES JELENTÉSE
A MAGYAR EVEZŐS SZÖVETSÉG FELÜGYELŐ BIZOTTSÁGÁNAK ÉVES JELENTÉSE A Magyar Evezős Szövetség 2016. évi rendes Közgyűlésére Budapest. 2016. május 06. Készítette: MESZ Felügyelő Bizottsága Pichler Balázs Nagy-Juhák Részletesebben EGYÉB BERENDEZÉSEK, FELSZERELÉSEK, GÉPEK, JÁRMŰVEK
Adószám: 18259089-1-43 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 12215. Hallássérültek Identitásáért Egyesület 1222 Budapest, Zentai utca 22. A. Közhasznúsági jelentés 2009. Fordulónap: 2009. Részletesebben ELLENŐRZÉSI NYOMVONALAK. A tervezésre vonatkozó ellenőrzési pontok és feladatok ellenőrzési nyomvonala
4. sz. melléklet ELLENŐRZÉSI NYOMVONALAK A tervezésre ellenőrzési pontok és feladatok ellenőrzési Az előirányzat felhasználásra ellenőrzési pontok és feladatok ellenőrzési A beszámolásra ellenőrzési pontok Részletesebben Élő Kövek Alapítvány 8056 Bakonycsernye Dózsa Gy. út 1. 2012. évi Közhasznúsági jelentése
Moravcsik Alapítvány K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2011 Budapest, 2012. 2 T a r t a l o m 1. A szervezet alapadatai 2. A Moravcsik Alapítvány számviteli beszámolója 3. Kimutatás a költségvetési Részletesebben Számviteli, elemzési, ellenőrzési ismeretek alkalmazása az egyéb szervezeteknél
4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 M FELDTOK lkalmazza a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezet alapításának sajátos jogszabályait Érvényesíti a számviteli alapelveket, ellátja az egyéb szervezet Részletesebben EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS A Balatonfőkajár Község Önkormányzat és a Balatonfőkajár Roma Nemzetiségi Önkormányzat között
1 EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS A Balatonfőkajár Község Önkormányzat és a Balatonfőkajár Roma Nemzetiségi Önkormányzat között Az Államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. tv., valamint a nemzetiségi jogokról Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
Adószám: 18174432-1-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 8273 Mozdonyvezetők A Biztonságos És Egészséges Életért Alapítvány 1145 Budapest, Bácskai utca 11. 2011 Fordulónap: 2011. december Részletesebben Magyar Kockázati és Magántőke Egyesület. 1013 Budapest, Pauler utca 11. 2011.01.01-2011.12.31
1013 Budapest, Pauler utca 11. 2011.01.01-2011.12.31 A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek Egyszerűsített éves beszámolója Kelt: Budapest 2012.április 21. egyéb szervezet vezetője Statisztikai Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE
MOVE BÉTA REHABILITÁCIÓS IPARI ÉS SZOLGÁLTATÓ NONPROFIT KÖZHASZNÚ KFT. (8200 Veszprém, Stromfeld A. u. 9. E. 5/13.) KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE 2011. december 31. Mellékletek: I. Számviteli beszámoló II. Költségvetési Részletesebben a 2012. évi A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámolójához
a 2012. évi A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámolójához Győr, 2013. április 25. ph. vállalkozás vezetője Jelen kiegészítő melléklet tartalmazza mindazon Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámolója
A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámolója 2012 év Tüttő János Nótaklub Közhasznú Egyesület egyéb szervezet megnevezése 8800 Nagykanizsa, Munkás u. 1/B címe Részletesebben Határozati javaslat melléklete
Határozati javaslat melléklete I. Számviteli beszámoló Általános rész A MUNKÁCSY-TRILÓGIÁÉRT KÖZALAPÍTVÁNY tevékenységét 2001-ben kezdte meg. A közalapítvány célja kulturális tevékenység, a kulturális Részletesebben A rendelet 1. (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
Doboz Nagyközség Önkormányzatának Képviselő-testülete 9/2014. (V.30.) önkormányzati rendelete Doboz Nagyközség Polgármesteri Hivatala Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 3/2013. (II.15.), 14/2009 Részletesebben KÖLTSÉGVETÉSI SZERVEK SZÁMVITELI POLITIKÁJA, SZÁMLARENDJE
Számviteli kézikönyvek KÖLTSÉGVETÉSI SZERVEK SZÁMVITELI POLITIKÁJA, SZÁMLARENDJE 2011 Budapest, 2011 Szerző: Szamkó Józsefné Lektor: Lilliné Fecz Ildikó ISBN 978 963 638 389 3 ISSN 1787 7342 Kiadja a SALDO Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. Nagymaros Város Önkormányzatának, az Önkormányzat Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 3/2007. (IV.03.) rendelete alapján
ELŐTERJESZTÉS. Nagymaros Város Önkormányzatának, az Önkormányzat Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 3/2007. (IV.03.) rendelete alapján A napirendet tárgyaló ülés dátuma: 2010.11.22 A napirendet Részletesebben DOROG VÁROS POLGÁRMESTERE 2510 DOROG BÉCSI ÚT 71. 2511 DOROG PF.:43. TF.: 06 33 431 299 FAX.: 06 33 431 377 E-MAIL : PMESTER@DOROG.
DOROG VÁROS POLGÁRMESTERE 2510 DOROG BÉCSI ÚT 71. 2511 DOROG PF.:43. TF.: 06 33 431 299 FAX.: 06 33 431 377 E-MAIL : PMESTER@DOROG.HU E l ő t e r j e s z t é s a Képviselő-testület 2008. március 28-i ülésére Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2002. év
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2002. év A közhasznúsági jelentés tartalmazza: 1, a számviteli beszámolót 2, költségvetési támogatás felhasználását 3, a vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatást, 4, a cél Részletesebben Szervezet neve: Hajdú-Bihar Megyei Mérnöki Kamara Ikt. Sz.:.. /2006.K Jóváhagyom:.. elnök KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS a Hajdú- Bihar Megyei Mérnöki Kamara 2005. évi gazdálkodásáról 1 KIMUTATÁS A KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉSI Részletesebben Csanytelek Község Önkormányzata Képviselő-testülete 2011. áprilisi ülésére
Csanytelek Község Önkormányzata Csanytelek Község Önkormányzata Polgármesterétől J e g y z ő j é t ő l * 6647. Csanytelek, Volentér János tér 2.sz.( 63/578-510; fax: 63/578-517; E-mail: csanytelek@csanytelek.hu, Részletesebben Gazdálkodási modul. Gazdaságtudományi ismeretek II. Számvitel és pénzgazdálkodás. KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI MÉRNÖKI MSc TERMÉSZETVÉDELMI MÉRNÖKI MSc
Gazdálkodási modul Gazdaságtudományi ismeretek II. Számvitel és pénzgazdálkodás KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI MÉRNÖKI MSc TERMÉSZETVÉDELMI MÉRNÖKI MSc A könyvviteli rendszer működése 52. lecke A KÖNYVVEZETÉS (KÖNYVVITEL) Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámolója 2009. év. Klímabarát Települések Szövetsége
18135365-1-41 A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámolója 29. év Klímabarát Települések Szövetsége 138 Budapest, Templom utca 64. Budapest, 21. január 11. Részletesebben T A R T A L O M. 1. A szervezet alapadatai. 2. Egyszeres könyvvitelt vezető alapítványok közhasznú beszámolójának mérlege
Hit és Fény Alapítvány KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008. Budapest, 2009. május 30. 2 T A R T A L O M 1. A szervezet alapadatai 2. Egyszeres könyvvitelt vezető alapítványok közhasznú beszámolójának mérlege 3. Részletesebben Segítőszándék Alapítvány. Kettős Könyvvitelt vezető egyéb szervezetek közhasznú egyszerüsített éves beszámolója 2011
Statisztikai számjel: Bejegyzés száma: 1 8 1 1 4 5 1 7 9 4 9 9 5 6 9 1 16.PK.6. 512/24/2.9277 A vállalkozás megnevezése: Segítőszándék Alapítvány A vállalkozás címe: 147. Budapest, Battyhyány utca 11/a. Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója. Két Kéz Segítő Alapítvány egyéb szervezet megnevezése
1 8 0 0 0 6 2 7-1 - 4 3 Statisztikai számjel vagy adószám (csekkszámlaszám) A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója 2 0 1 2 Két Kéz Segítő Alapítvány egyéb szervezet Részletesebben Kiegészítő melléklet a Magyar FPV Egyesület 2014. évi egyszerűsített mérlegbeszámolójához
1. Általános rész Kiegészítő melléklet a Magyar FPV Egyesület 2014. évi egyszerűsített mérlegbeszámolójához A Magyar FPV Egyesület a 2011. CLXXV törvény alapján a Fővárosi Bíróság 15.554. sorszám alatt Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
Adószám: 19011211-2-13 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 378 Magyar Pulmonológiai Alapítvány 2045 Törökbálint, Munkácsy Mihály út 70 2011 Fordulónap: 2011. december 31. Beszámolási időszak: Részletesebben I./ Általános jellegű kiegészítések
Statisztikai számjel, vagy adószám Egyszerűsített éves beszámoló kiegészítő melléklet 1 8 9 3 9 8 1 5-9 4 9 9-5 2 9-1 9 egyéb szervezet Bejegyzési szám: Szervezet: Szigligeti Turisztikai Egyesület 6 4 Részletesebben Tisztelt Kuratórium! A Barankovics István Alapítvány Kuratóriuma részére
Adószám: 19151063-1-11 Bíróság: Tatabányai Törvényszék Statisztikai számjel: 19151063-9133-561-11 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS az,,iskolánkért Közhasznú Alapítvány 2943 Bábolna, Toldi M.u.24. 2013.évi Működéséről Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2003. évről
Közhasznúsági jelentés 2003. évről LENA Leányvári Nagycsaládosok Egyesülete 2518. Leányvár, Kálvária utca 69. Adószám: 18613425-1-11 Közhasznúsági fokozat: közhasznú szervezet Közhasznúsági bejegyzés száma: Részletesebben Közhasznú jelentés 2010. Az Alapítványt a Fővárosi Bíróság 11. Pk. 66. 070/1991/8. számon tartja nyilván.
Közhasznú jelentés 2010. Az alapítvány adószáma: 19671183-1-41 Az Alapítvány nyilvántartási száma: 1782 Az Alapítványt a Fővárosi Bíróság 11. Pk. 66. 070/1991/8. számon tartja nyilván. Az Alapítvány az Részletesebben Központi Sport- és Ifjúsági Egyesület 1146. Budapest, Istvánmezei út 1-3. GAZDÁLKODÁSI SZABÁLYZAT. Jóváhagyva: 2003. április 17.
Központi Sport- és Ifjúsági Egyesület 1146. Budapest, Istvánmezei út 1-3. GAZDÁLKODÁSI SZABÁLYZAT Jóváhagyva: 2003. április 17. A gazdálkodás általános elvei A gazdálkodás célja: - az Egyesület alapszabályában Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2005.
Adószám: 18367193-1-03 Bejegyző szerv: Bács-Kiskun Megyei Bíróság Kecskemét Regisztrációs szám: Pk.60.060/2005/3. Motoros Könnyű Sportrepülő Szövetség 6035 Ballószög, II. körzet 35. 2005. Fordulónap: 2005. Részletesebben KÖRZETI TŰZOLTÓ EGYESÜLET LETENYE KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója 2014 év Tüttő János Nótaklub Közhasznú Egyesület egyéb szervezet megnevezése 8800 Nagykanizsa, Munkás u. 1/B címe Nagykanizsa, Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója. Két Kéz Segítő Alapítvány egyéb szervezet megnevezése
1 8 0 0 0 6 2 7-1 - 4 3 Statisztikai számjel vagy adószám (csekkszámlaszám) A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója 2 0 1 3 Két Kéz Segítő Alapítvány egyéb szervezet Részletesebben É V E S E L L E N Ő R Z É S I J E L E N T É S A HORT KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERI HIVATAL BELSŐ ELLENŐRZÉSÉNEK 2009. ÉVI TEVÉKENYSÉGÉRŐL
É V E S E L L E N Ő R Z É S I J E L E N T É S A HORT KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERI HIVATAL BELSŐ ELLENŐRZÉSÉNEK 2009. ÉVI TEVÉKENYSÉGÉRŐL A belső ellenőrzés által végzett tevékenység bemutatása 1. Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
Adószám: 19010148-2-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 108/1990.04.09 1087 Budapest, Delej utca 24-26. 2011 Fordulónap: 2011. december 31. Beszámolási időszak: 2011. január 01. - 2011. Részletesebben MAGYAR ATLANTI TANÁCS Budapest,1016. Bérc.u.13-16
MAGYAR ATLANTI TANÁCS Budapest,1016. Bérc.u.13-16 Közhasznúsági jelentés és a 2010. évi beszámoló kiegészítő melléklete 1. A szervezet alapadatai, működési formája: Működési forma: társadalmi szervezet Részletesebben KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET 2013. ÉVRE VIGADÓ KULTURÁLIS ÉS CIVIL KÖZPONT NONPROFIT KFT.
KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET 2013. ÉVRE VIGADÓ KULTURÁLIS ÉS CIVIL KÖZPONT NONPROFIT KFT.. ügyvezető Monor, 2014.02.28. 1/6 2013.ÉVI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET A cég neve: VIGADÓ KULTURLÁSI ÉS CIVIL KÖZPONT NONPROFIT Részletesebben Tisztelt Kuratórium! A Barankovics István Alapítvány Kuratóriuma részére
Hallatlan Alapítvány Közhasznúsági Beszámoló 2012 Adószám: 18187128-1- 42 Tartalom Oldalszám Egyszerűsített éves Közhasznú beszámoló eredménykimutatása 3 Tájékoztató adatok 4 o Személyi jellegű ráfordítások Részletesebben KŐZHASZNUSÁGI JELENTÉS. a Dunakeszi MÁV Sporthorgász Dunakeszi MÁV Sporthorgász Egyesület. 2009 évi gazdálkodásáról
KŐZHASZNUSÁGI JELENTÉS a Dunakeszi MÁV Sporthorgász Dunakeszi MÁV Sporthorgász Egyesület 2009 évi gazdálkodásáról 1. Az egyesület bemutatása 1.1 Alakulás, az egyesület célja Az egyesület többször módosított Részletesebben Jövőnk nukleáris energetikusáért alapítvány 2011.ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS SZÁMSZAKI ADATOK
Jövőnk nukleáris energetikusáért alapítvány 211.ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS SZÁMSZAKI ADATOK Az alapítvány neve: JÖVŐNK ENERGETIKUSÁÉRT ALAPITVÁNY Képviselők neve: Dr. Csom Gyula Budapest Dr. Bihari Péter Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
A felperes a keresetében a munkáltatói felmondás jogellenességére tekintettel kártérítés megfizetésére kérte kötelezni az alperest.A közigazgatási és munkaügyi bíróság ítéletével a munkaviszony jogellenes megszüntetésére tekintettel 445 312 forint és annak kamata megfizetésére kötelezte az alperest - olvasható a Kúria honlapján.
Az elsőfokú bíróság által megállapított tényállás szerint a felperes 2009. szeptember 17-étől állt az alperes alkalmazásában irodai asszisztensként. 2012. október 9-én a munkáltatói jogkörgyakorló vezérigazgató közölte vele, hogy a munkaviszonyát rendes felmondással kívánja megszüntetni. A felperes ekkor előadta, hogy várandós, majd visszament a munkahelyére, a vezérigazgató pedig jogi tanácsot kért. Miután a jogász közölte, hogy a munkaviszony megszüntetésnek nincs akadálya, a munkavállaló a felmondást aláírta. Ennek indokolása szerint a munkakörébe tartozó feladatok átszervezésre kerültek, további foglalkoztatására pedig nincs mód, a tevékenység kisebb létszámmal is elvégezhető.
Az elsőfokú bíróság ítéletének indokolása szerint a felek egyezően adták elő, hogy a felperes az első találkozás alkalmával azonnal tájékoztatta a vezérigazgatót a várandós állapotáról. A felperes közlése volt az oka annak, hogy a munkáltató elbizonytalanodott a felmondás jogszerűségét illetően, és jogi segítséget vett igénybe. A felmondás átvételét a felperes ez alkalommal aláírásával nem igazolta, visszament a munkavégzési helyére, majd amikor ismételten hívatták, a felmondást aláírta.
A 2012. évi I. törvény (Mt.) 24. § (4) bekezdésében foglaltakra tekintettel az alperesnek kellett bizonyítania, hogy a felmondás a felperes részére történő átadással (közlés) az első találkozás alkalmával megtörtént.
A munkavállaló legkésőbb az átadás időpontjában tájékoztathatta a munkáltatót a várandósságról. Ez a jelen esetben az alperes által sem vitatottan megtörtént. A munkavállaló magatartása nem tekinthető az Mt. 6. § (2) bekezdésébe, és 18. § (1) bekezdésébe ütközőnek, mivel a várandósság a munkavállaló legszemélyesebb szférájába tartozó körülmény, ezért nem várható el, hogy erről a munkáltatót minden különösebb ok nélkül tájékoztassa. A munkavállaló ez irányú kötelezettsége akkor áll fenn, ha az adott tény, körülmény szempontjából releváns esemény bekövetkezik.
A munkáltatói jogkör gyakorlója 2012 tavaszán és nyarán konkrétumok közlése nélkül jelezte a felperesnek, hogy amennyiben a munkakörét nem tudják egyéb feladatokkal feltölteni, akkor hosszútávon nem tartanak igényt a munkájára. Ez azonban nem tekinthető határozott, a felperes munkaviszonya megszüntetésére irányuló munkáltatói szándéknak, továbbá a felperes tavasszal még biztosan nem volt várandós, és azt sem lehetett megállapítani, hogy a nyári beszélgetés alkalmával ilyen állapotban volt-e, illetve hogy arról tudott-e.
A felperes magatartása nem ütközött a jóhiszeműség és a tisztesség követelményébe sem, együttműködési kötelezettségének pedig eleget tett.
Az Mt. 65. §-ának (5) bekezdésében foglalt tájékoztatási kötelezettség teljesítéséhez az Mt. nem írja elő az orvosi igazolás egyidejű bemutatását, ezért a várandósság szóbeli közlése is elegendő.
Mivel a felek között az összegszerűséget illetően nem volt vita, a bíróság az alperest 445.312 forint elmaradt jövedelem és annak középarányos kamata megfizetésére kötelezte értékelve a megtérült jövedelmet is.
A másodfokú bíróság ítéletének indokolásában utalt az Mt. 18. §-ában, 65. §-ának (5) bekezdésében, illetve a 6. § (2) és (4) bekezdésében foglaltakra.
Kifejtette, hogy az alperes vezérigazgatója 2012 tavaszán, illetve nyarán konkrétumok nélkül csupán azt közölte, hogyha a felperes munkakörét nem tudják egyéb feladatokkal feltölteni, azt meg fogják szüntetni. Azt az alperes maga sem állította sem a perben, sem a fellebbezésében, hogy a nyáron történt beszélgetés és a 2012. október 9. között eltelt időszakban a felperest figyelmeztették volna a munkaviszonya megszüntetésének konkrét lehetőségéről, vagy a felperesnek erre alappal kellett volna következtetnie. A várandósság megállapítását követően nem volt oka a felperesnek arra, hogy a munkáltatót tájékoztassa, és az alperes által hivatkozott 17/2014. (V.30.) AB határozat alapján arra nem is volt köteles.
A másodfokú bíróság ítéletében kifejtette, hogy a munkáltatónak is kötelessége és egyben érdeke is, hogy a munkaviszony megszüntetésének akadályát jelentő jogszabályi rendelkezésekről (például felmondási védelem) a munkavállalót tájékoztassa, és nyilatkoztassa, hogy fennáll-e esetében valamely kizáró tényező. Az Alkotmánybíróság határozata is kitér erre a [43.] pontban.
Az elsőfokú bíróság az Mt. 24. §-ára hivatkozva helytállóan fejtette ki, hogy az írásbeli jognyilatkozatot akkor lehet szabályszerűen közöltnek tekinteni, ha azt az érintettnek átadták, vagy az átvételt az érintett megtagadja. Az alperes nem adta indokát annak, hogyha álláspontja szerint a szabályszerű közlés már első megbeszélés alkalmával megtörtént, mi tette szükségessé a második találkozót is. Az Alkotmánybíróság határozatának [41.] pontja is azt igazolja, hogy a szabályszerű közlés a felmondási okirat fizikai értelemben történő átadásával valósul meg. A határozat nem támasztja alá azt az alperesi álláspontot, hogy a munkaviszony megszüntetésére vonatkozó bármilyen formájú munkáltatói szándék kinyilvánításakor a munkavállaló már nem hivatkozhat a várandósságára, a [37.] pontban foglaltak szerint ennek éppen ellenkezője a valós.
Az alperes felülvizsgálati kérelme a jogerős ítélet hatályon kívül helyezésére irányult a felperes keresetének elutasítása mellett. Másodlagosan a jogerős ítélet elsőfokú ítéletre kiterjedő hatályon kívül helyezését kérte az elsőfokú bíróság új eljárásra, és új határozat hozatalára utasítása mellett.
A felülvizsgálat kérelem utalt az Mt. 65. §-ának (5) bekezdésében foglaltakra, és az Alkotmánybíróság 17/2014. (V.30.) AB határozatában írtakra.
Az Mt. 65. § (5) bekezdésében foglalt kötelező előírást sérti a jogerős ítélet azon megállapítása, miszerint a munkavállaló jogszerűen közölheti a várandósság tényét a munkáltatóval egészen az írásbeli felmondás átnyújtásáig akkor is, ha azt megelőzően a munkáltató már tájékoztatta a munkavállalóját a megszüntetés lehetőségéről.
Az alperes 2012 tavaszán és nyarán közölte a felperessel a munkaviszonyának bizonytalan helyzetét, és azt, hogy amennyiben a munkakörét nem tudja egyéb feladatokkal feltölteni, azt meg fogja szüntetni. Az alperes fenti tájékoztatása a felmondás közlésének semmiképpen nem tekinthető, hiszen alakszerűtlen és konkrétumokat nélkülöző, ennek ellenére az a munkaviszony megszüntetésére vonatkozó munkáltatói szándék egyértelmű kifejezése. Alkalmas arra, hogy a munkavállalóval tudassa, a munkáltatóban kialakult a munkaviszony megszüntetésének szándéka, és bizonyos feltételek bekövetkezése esetén azt meg is fogja tenni.
A munkavállaló a második, 2012 nyarán folytatott tárgyalás során, de legalábbis a 2012 őszén közölt felmondást megelőzően már bizonyosan tudott a várandósságáról, illetve ezzel egyidejűleg a munkaviszonyának bizonytalan helyzetéről. Ezért az Mt. 6. § (2) bekezdésében, és a 18. § (2) bekezdésében foglaltakra is figyelemmel a várandósság tényének tudomására jutáskor a munkáltatót tájékoztatnia kellett volna.
Az első- és a másodfokú bíróság által is hivatkozott hosszú ideje egységes bírói gyakorlat ugyan egyértelművé teszi, hogy a munkaviszonyt megszüntető jognyilatkozat fizikai átadását megelőzően adott tájékoztatás megfelel a jogszabályi előírásoknak, azonban ez nyilvánvalóan és kizárólag azon esetekre vonatkozik, amikor a munkaviszony felmondására vonatkozó közlés mindenfajta előzmény nélkül történik, azaz a munkavállaló első alkalommal értesül a munkaviszony megszűnésének lehetőségéről.
Mindezekre tekintettel kifejezetten sérti az Mt. 65. § (5) bekezdésében foglaltakat a másodfokú bíróság azon megállapítása, amely szerint a munkaviszony megszüntetésére vonatkozó informális közléseket nem kell figyelembe venni, kizárólag csak a munkaviszony megszüntetésére vonatkozó legutolsó, határozott közlést.
Mind az első-, mind a másodfokú bíróság tévesen és jogsértően alkalmazta az Mt. 65. § (5) bekezdésében foglaltakat, továbbá jogsértően mellőzte az Mt. 18. § (2) bekezdésében rögzítetteket is, hiszen ezek alapján lett volna köteles a felperes a várandósságára vonatkozó tájékoztatást közölni az alperessel már 2012 tavaszán és nyarán a lefolytatott tárgyalások alkalmával.
Az alperes hosszú ideje tervezte a munkaköri átszervezést és a létszámleépítést, azokat megfelelően előkészítette, amelyet az is alátámaszt, hogy ezekről a körülményekről, illetve a felperes munkaviszonyának megszüntetéséről több alkalommal is személyesen egyeztetett a felperessel. A munkáltató alappal várhatta el, hogy amennyiben a munkavállaló tudomására jut bármely, az átszervezést akadályozó és személyét érintő körülmény, azt közölje. A felperes jogellenes magatartásával súlyosan megsértette az alperes átszervezésre, elbocsátásra és a működésével összefüggő egyéb döntések meghozatalára vonatkozó egyoldalúan gyakorolható jogosultságát, nem tett eleget az Mt. 6. § (2) bekezdésen, és 18. § (2) bekezdésen alapuló kötelezettségének. Ezt a másodfokú bíróság nem vette figyelembe, a jogerős ítélet sérti az Mt. 7. §-ának (1) bekezdésében foglaltakat is.
A felperes felülvizsgálati ellenkérelmet nem terjesztett elő. A felülvizsgálati kérelem nem megalapozott.
A felülvizsgálati eljárásban is irányadó tényállás szerint a felperes 2012. október 9-én értesült a munkáltatói jogkör gyakorlójától arról, hogy a jogviszonya megszüntetésre kerül. Ekkor haladéktalanul tájékoztatta a munkáltatót a várandós állapotáról, aki ennek ellenére a jogviszony megszüntetéséről döntött az Mt. 65. §-ának (3) bekezdés a) pontjában, és (5) bekezdésében foglaltak ellenére.
A 17/2014. (V.30.) AB határozat [37.] pontja egyértelműen azt rögzíti, hogy „...a tájékoztatási kötelezettség korlátozza a gyermeket vállaló munkavállalók magánélethez való jogát, az nem választható el az elérni kívánt céltól, a többletvédelem érvényesítésétől. Ennek értelmében a magánszférába tartozó adatokról való tájékoztatás csak akkor szükséges, ha a felmondási védelem érvényesítése szempontjából releváns esemény (felmondás közlése) bekövetkezik, de legalább a munkaviszony megszüntetésének munkáltatói szándéka megnyilvánul”.
A fenti megállapításra is figyelemmel a munkaviszony megszüntetésére irányuló munkáltatói szándék nem értelmezhető olyan kiterjesztett módon, ahogyan azt az alperes a felülvizsgálati kérelmében tette. Az a körülmény, hogy a felmondást megelőzően hónapokkal korábban az alperes tények, részletek és megfelelő konkrét tájékoztatás nélkül megemlítette az esetlegesen várható változásokat, és a felperes munkaviszonyának lehetséges megszüntetését, nem értékelhető a felperes munkaviszonyának megszüntetésére irányuló kifejezett szándékként. Az alperes a felülvizsgálati kérelmében maga is arra hivatkozott, hogy a tájékoztatás „alakszerűtlen és konkrétumokat nélkülöző volt”.
Az Mt. 18. §-a a tájékoztatás általános szabályait írja elő, míg az Mt. 65. § (5) bekezdése a várandósságról való tájékoztatás adott ügyben alkalmazandó speciális szabályait tartalmazza. Ezen törvényi előírásnak a felperes eleget tett, a felmondás joghatályos, írásba foglalt közlését megelőzően munkáltatóját tájékoztatta arról, hogy gyermeket vár, így az alperes számára biztosította a jogellenes jogviszony megszüntetés elkerülését. Az Mt. 18. § (2) bekezdésének jogsértő mellőzésére az alperes a felülvizsgálati kérelmében tehát alaptalanul hivatkozott.

matches: bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A Fidesz-KDNP a legnagyobb hazaárulást, a nukleáris Mohácsot készítik elő hazánkban. Az igazi zöldek a nagymarosi vízierőmű felépítése mellett voltak és az atomerőművek ellen emeltek kifogást, 1990-ben mohovcei atomerőmű, manapság a paksi erőműbővítés ellen tiltakoznak. Vona Gábor jobbikos pártelnök volt fideszesként nem félti a nemzetet a paksi atomerőműbővítéstől, nem utasítja el a bővítést. Fonák helyzet: a " jobboldal" helyett a liberálisokra és a szocialistákra várna a nemzetféltő atomerőműbővítési elutasítás az álzöldeken és az igazi zöldeken kívül.
Czira Szabolcs polgármestert március 15-én kitüntették a Magyar Érdemrend Tisztikeresztje Polgári Tagozatával. Erről napirend előtt tájékoztatták a képviselőket a legutóbbi testületi ülésen – írja a baon.hu. Utána hét fideszes benyújtott egy sürgősségi indítványt, hogy kifejezzék elismerésüket a polgármester felé, valamint mindezt megtoldották hathavi illetményének megfelelő jutalommal is.
Orbánnal szembe
Nagykőrös alpolgármestere, Kustár Tamás ellenezte a jutalmazást, valamint emlékeztetett arra, hogy a miniszterelnök 2013 januárjában arra kérte a Fidesz polgármestereit és alpolgármestereit, hogy ne vegyenek fel jutalmat.
A képviselőtestületet és a polgármestert ez nem hatotta meg, megszavazták az indítványt, így Czirának 3 millió 141 ezer forint üti a markát az érdemrend mellett.
A külügyen kívül még egy tárca érintett lehet a brókerbotrányban a Népszabadság kormányzati forrásból származó értesülése szerint. Az újság azt írja, valószínű, hogy a Földművelésügyi Minisztérium egyik cége járt pórul, de ők nem a Quaestornál tartották a pénzüket, hanem egy másik brókerháznál, a Buda-Cashnél vagy a Hungáriánál. A bennragadt összeg több száz millióra rúghat.
Az újság szerint bár az informátorok nem árulták el pontosan melyik tárca került bajba, biztosak benne, hogy nem a Miniszterelnökségről, a Nemzetgazdasági Minisztériumról vagy az Emmiről van szó. Egy kormányközeli forrás tudomása szerint pedig az agrár tárca az a bizonyos meg nem nevezett minisztérium.
Az ügy azért is zavaros, mert kedden délutánig egyik minisztérium sem jelezte a Buda-Cash bedőlése utána felállított kormányzati munkabizottságnak, hogy érintett lenne a brókerbotrányban. A Népszabadság MNB-s forrásai szerint nem minden minisztérium válaszolt azonnal, voltak, akik csak a Quaestor március 9-ei csődje után jeleztek vissza.
Nagy Attila Tibor szerint egy tervezett bomlási akció eredménye lehet, hogy a Fideszben a mostanihoz képest kevesebb irányzat kaphat majd helyet. Természetesen ez nem egy közeli lehetőség, de a Fidesz-KDNP népszerűségének a további csökkenése akár azt is kiválthatja, hogy az előbb említett törésvonalak mentén páran elhagyhatják a pártot. Ez részben Orbán Viktor érdeke is lehet, mivel a hozzá lojális képviselők biztosan maradnának, így kevesebb konfliktus lenne a pártban. Az 1867 és 1945 közötti kormánypártok gyakran szakadtak, átrendeződtek. Így működött a magyar politika olyan korokban, amikor csak a kormánypárt volt a pályán, mert az ellenzék szétaprózva és ötlettelenül állt, mint ma – hozott magyar politikatörténeti példát a Méltányosság Politikaelemző Intézet a mostani helyzet analógiájára.
A tavalyi évben, Pethő András, az Origo akkori munkatársa, a Direkt36 egyik alapítója a Transparency International antikorrupciós szervezet jogi segítségével pert indított Lázár János ellen. Az elsőfokú részítéletet a Fővárosi Ítélőtábla helybenhagyta, ez azt jelenti, hogy a Miniszterelnökségnek ki kell adnia a pontos részleteit a hivatal vezetőjének két utazásáról is.
A pereskedés abból robbant ki, hogy Pethő annak idején meg akarta tudni a Miniszterelnökségtől Lázár három igencsak költséges utazásának részleteit. Ezeknél a kiruccanásoknál jóval több pénzt költött el szállásra, mint amit a hivatali vezetők szoktak kiküldetéseik során.
2012 novemberében Angliában töltött el három napot, ahol nem kevesebb, mint 920 ezer forintot adott ki csupán a szállodai költségekre. Ezután 2013 márciusában egy kétnapos svájci úton 469 ezer forintos, majd júliusban egy ugyancsak két napos olaszországi úton pedig 582 ezer forintos volt a szállásköltség. Lázárék eleinte még nemzetbiztonsági okokra hivatkozva próbálták titokban tartani az információkat.
A Fővárosi Ítélőtábla ítélete alapján a hivatalnak most ki kell adnia az adatokat arról, hogy a 2013-ban még államtitkárként tevékenykedő Lázár a svájci és egy olaszországi tartózkodása során hol és mennyi pénzért szállt meg. A másodfokú ítélet annyiban változott az elsőhöz képest, hogy a személyeket, akikkel Lázár találkozott, nem kell felfedniük. Az angliai úttal kapcsolatban még elsőfokú ítélet sem született.
Az ítélet ellen fellebbezni nem lehet. A Miniszterelnökségnek az írásbeli ítélet átadása után 15 napon belül kell kiadnia a kért információkat. Lázár János csütörtökön azt nyilatkozta az ítélettel kapcsolatban, hogy felülvizsgálati kérelemmel fog fordulni a Kúriához, viszont ez elméletileg nem változtat az döntés végrehajtásán, mivel az adatokat közzé kell tenni a kérelemtől függetlenül is.
Egyelőre nincs népszavazás a vasárnapi zárva tartásról
A Kúria döntése azt is jelenti, hogy megszűnt az üzletek vasárnapi zárva tartására vonatkozó kérdés eddigi „védettsége”, és be lehet új kérdést nyújtani, amelyet az NVB elbírálhat. Az NVB az elsőként benyújtott kérdést fogja elbírálni. Szepessy Zsolt, az Összefogás Párt elnöke először tavaly december 18-án nyújtotta be „Egyetért-e Ön azzal, hogy vasárnap minden üzlet zárva legyen?” népszavazási kérdésének aláírásgyűjtő ívét a Nemzeti Választási Bizottsághoz. A formai hibás kezdeményezést a Nemzeti Választási Iroda elnöke elutasította, de a kezdeményező január 7-én ismételten benyújtotta. Az NVB január 23-án tagadta meg az aláírásgyűjtő ív hitelesítését. Megállapította, hogy a benyújtott népszavazási kérdés lényegében arra irányul, hogy minden üzletnek vasárnap kötelezően zárva kell tartania, vagyis a kérdés e megfogalmazásában egy érvényes és eredményes népszavazás esetén olyan jogalkotásra kötelezné az Országgyűlést, amely valamennyi üzlet vonatkozásában a vasárnapi zárva tartás kötelezettségét írja elő.
A kérdés nem felel meg az egyértelműség követelményének
A testület azt is megállapította, hogy a kérdés – a szervező által benyújtott megfogalmazásban – semmilyen lehetőséget nem ad a jogalkotó számára jogszabályi kivételekre, így a népszavazás eredményének az Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha valamennyi üzlet vonatkozásában tiltottá tenné a vasárnapi nyitva tartás lehetőségét. Az NVB szerint egy ilyen kötelezés a vállalkozáshoz való jog aránytalan korlátozását jelentené. Az NVB arra is hivatkozott, hogy a kérdés nem felel meg az egyértelműség követelményének, mivel a kérdésről a választópolgároknak úgy kellene döntést hozniuk, hogy nem volna egyértelmű, az eredményes népszavazás milyen változásokat okozna a hétköznapi élet során. Az NVB döntése ellen Szepessy Zsolt felülvizsgálati kérelmet nyújtott be a Kúriához, amiben arra hivatkozott, hogy a kérdés a választópolgárok számára egyértelmű.
A Kúria szerdán hozott végzésében az NVB határozatát helybenhagyta. Mint az a Kúria honlapján olvasható végzésből kiderül, a felülvizsgálati kérelem az NVB-határozat egyetlen elemét, az egyértelműséget érinti. A Kúria ezzel kapcsolatban osztotta az NVB álláspontját, hogy a feltett kérdés nem felel meg a választópolgári egyértelműség követelményének. Ezen túlmenően azonban a felülvizsgálati kérelem még az említés szintjén sem tartalmaz érvet arra vonatkozóan, hogy a vállalkozáshoz való joggal, illetve az élethez és az emberi méltósághoz való jog sérelmével kapcsolatos NVB-határozatban foglalt érvelés miért nem helytálló – olvasható a Kúria végzésében. Hozzátették: mivel ezen határozati elemek törvényességét vagy a helytelen mérlegelést a felülvizsgálati kérelem nem kifogásolta, így a Kúria az NVB határozatát helybenhagyta.
Pataky:Hülyébb vagyok mint Orbán!
Igazi április elsejei interjút olvashatunk Pataky Attilával az mno.hu-n. A rockzenészt az Edda 40 éves jubileumi koncertje kapcsán faggatták, ám sikerült a fénylényekig is eljutni. Hogy ők is ott lesznek-e a bulin, az nem derült ki, az viszont igen, hogy a világvége már igen közel jár.
"A rejtett kaszt mindent megtesz azért, hogy Májá fátylát rajtunk tartsa, hogy ne lássunk tisztán. Az emberiség nagy részének életét a félelem, a szorongás és a kilátástalanság határozza meg. Az így összetört és egybegyúrt embermasszával pedig a hatalmak azt csinálhatnak, amit akarnak. A dolgok nem értünk történnek, hanem ellenünk. Az érdek és az ember harca folyik, és jelenleg az érdek irányítja a világot. A titkos hatalom mindent kidolgozott már, hogy teljesen az uralmuk alá hajtsák az emberiséget, a bankrendszertől kezdve a testünkbe ültetett chipekig megvannak a tervek. És ha ez sikerül, akkor végünk" - meséli Pataky, de azért még nem biztos, hogy mind meghalunk. Még nekünk, hitetleneknek is lehet esélyünk.
"Sokan vannak, akik eléldegélnek nyugodtan a materiális életükben, de engem érdekel, mi van emögött: honnan jöttünk, mik vagyunk, és merre tartunk. (...) Négy korszakot különböztetünk meg: az aranykort, az ezüstkort, a bronzkort és a vaskort. Jelen pillanatban a vaskor legeslegvégén vagyunk, a legrozsdásabb vaskort éljük meg. Innen vissza kell térnünk az aranykorba. De ez rajtunk múlik, nekünk kell felépítenünk. Szerencsére óriási a felébredés az emberekben, hiába akarja a rejtett hatalom ezt a média segítségével eltitkolni" - derül ki az interjúból, ahol azért egy kulcsmondatra is bukkantunk, ami talán sok mindent megmagyarázhat.
"Az én esetemben az egyetlen különlegesség, hogy 12 évesen belém csapott egy gömbvillám, az idegenek hoztak-vittek, láttam sok mindent" - mondta el a zenész, aki karmikus feladatának tartja, hogy tudását továbbadja.
Csalással gyanúsítja az EU Kágébélát és Szegedi Csanádot
Vizsgálatot indított az Európai Unió csalás elleni hivatala (OLAF) Kovács Béla jelenlegi és Szegedi Csanád volt jobbikos európai parlamenti képviselő ellen az Origo szerdai cikke szerint. Erdélyi és kárpátaljai diákokat húztak le a gyanú szerint úgy, hogy olcsón szállásolták el őket, a költség és a színvonalas ellátásra kapott fejpénz közötti különbséget meg eltették.
A lap szerint alkalmazottakkal és látogatókkal kapcsolatos visszaélésekkel, csalással gyanúsítják őket. Az Origo úgy tudja, Molnár Balázs, az Európai Parlament volt szerződéses tisztviselője többekkel együtt 2013-ban tett feljelentést Kovács Béla és Szegedi Csanád ellen. Azt írták: a tisztviselőnek brüsszeli munkája alatt számos korrupciógyanús ügyre volt rálátása, amelyekkel kapcsolatban februárban tett vallomást az OLAF-nál. Lenhardt Balázs, a Jobbik volt országgyűlési képviselője is feljelentést tett korábban az ügyben, eredetileg csak Szegedi Csanád ellen. A cikk szerint ő a napokban tett vallomást a csalás elleni hivatalnál.
Csak papíron foglalkoztattak gyakornokokat
Az OLAF egyebek mellett arra gyanakszik, hogy a képviselők visszaéltek a gyakornokok, asszisztensek alkalmazására költhető, legfeljebb havi 21 ezer eurós keretükkel, és csak papíron foglalkoztattak beosztottakat – írták.
A cikk szerint az a gyanú is felmerült, hogy a képviselők visszaéltek az általuk évente fogadható 108 látogató fejpénzével is, amelyet ellátásukra vehetnek fel. Molnár Balázs szerint
a látogatókat – például erdélyi, kárpátaljai diákokat – olcsón szállásolták el, majd a tényleges költség és az igen színvonalas ellátást biztosító fejpénz közötti különbséget eltették.
Az OLAF vizsgálódik a Kovács Béla által alapított Európai Nemzeti Mozgalmak Szövetsége miatt is – említette meg az Origo.
A hírportál megkereste az érintetteket. Szegedi Csanád azt mondta, hogy tud az OLAF eljárásáról, de a vádat légből kapottnak nevezte. Mindig betartotta az EP szabályait, és abban is biztos, hogy közvetlen munkatársai is becsületesen jártak el – idézték a cikkben. Kovács Béla pedig azt válaszolta, hogy nem kapott értesítést a hivataltól ellene folyó vizsgálatról.
Kovács Béla 2010 óta a Jobbik képviselője az EP-ben. Vele szemben a Alkotmányvédelmi Hivatal 2014. április elején tett feljelentést, miután a polgári elhárítás figyelmét felkeltette, hogy a képviselő rendszeresen találkozik konspiratív módon orosz diplomatákkal. A magyar hatóságok kérték Kovács Béla mentelmi jogának felfüggesztését az EP-nél. Szegedi Csanád 2012-ben, miután megtudta, hogy zsidó felmenői voltak, kilépett a pártból, előtte a Jobbik alelnöke és EP-képviselője is volt.
Orbán megérkezett Kazahsztánba – csokorral köszöntötték
Ahogy beszámoltunk róla, Orbán Viktor és népes delegációja – köztük Mészáros Lőrinccel és feleségével – kedden Kazahsztánba utaztak. A miniszterelnök Facebook-oldalára feltöltött képek alapján ő és kísérete rendben megérkeztek az ország fővárosába, Asztanába. A magyar kormányfő még rózsacsokrot is kapott.
Messze meghaladta
Karim Maszimov kazah miniszterelnök arról beszélt, Magyarország az EU tagjaként és Kazahsztán az ázsiai régió fontos országaként szorosabbra fűzheti stratégiai együttműködését.
Orbán Viktorral folytatott megbeszélésük messze meghaladta a politikai párbeszéd általános szintjét, a két ország közötti együttműködés Orbán Viktor és Nurszultan Nazarbajev kazah köztársasági elnök délelőtti találkozójával pedig még erősebb lett – mondta.
A magyar miniszterelnök a kormányfői tárgyalások előtt találkozott Nazarbajev államfővel.
Holnaptól sajtó-helyreigazításhoz hasonló eljárás vonatkozik a fotókra is
Az előzetes eljárás során a sérelmet szenvedő fél a képmás vagy hangfelvétel készítéséről, illetve felhasználásáról történő tudomásszerzés időpontjától számított harminc napon belül kérheti a sérelem okozójától – határidő megadásával –, hogy a jogsértést hagyja abba, a sérelmes helyzetet szüntesse meg, a jogsértést megelőző állapotot állítsa helyre, a jogsértéssel előállított dolgot semmisítse meg vagy jogsértő mivoltától fossza meg, illetve adjon megfelelő elégtételt és ennek biztosítson saját költségén megfelelő nyilvánosságot. Minderre legfeljebb a képmás vagy hangfelvétel készítésének, illetve felhasználásának időpontjától számított hat hónapig van lehetőség. (Aki a megszabott határidőben nem fordul kérelemmel a jogsértőhöz, az általános szabályok szerint, az ott meghatározott elévülési időn belül még indíthat személyiségi jogi pert.)
Orbán Viktor egy mindössze egy éjszaka alatt elkészült nemzetgazdasági jelentés miatt rendelte el, hogy az állami pénzeket ki kell venni a brókercégekből – hangzott el az RTL II híradójában. Giró-Szász András államtitkár szerint a kormány nem tudott előbb a Quaestor csődjéről, mint a kisbefektetők, de azt viszont elismerte, hogy Varga Mihály jelentésében olyan adatok is szerepeltek, amit az emberek csak pár nappal később tudhattak meg.
Orbán azt nyilakozta, hogy február 25-én rendelte el a pénzek kivételét. Ám ez ellentmond annak, hogy azt is mondta, tudomása volt addigra arról, hogy a brókerbotrány miatt bennragadt a Honvéd Egészségpénztár pénze, illetve azt is állította, a döntés előtt beszélt a polgármesterekkel, ezek pedig mind február 25-e után történtek. A következő kormányülés pedig csak március 11-én volt, így ekkor már nem rendelhette el a pénzkivételt, mert a Quaestor addigra már két napja bedőlt.
Giró-Szász a kormányfő tévedését azzal magyarázta: Orbán egyszerűen rosszul emlékezett arra, hogy honnan tudott meg bizonyos információkat, ezért problémásak a dátumok. Szerinte a miniszterelnök a Varga-jelentés alapján döntött. Ezt egyébként azért nem hozta nyilvánosságra, mert akkor rémhírt keltett volna, ez pedig a törvény által büntetendő.
Kormányablak-művészet: kikértük a 750 ezres mesterműveket
Bár a mórahalmi óvodások interpretációjában országosan ismertté vált kormányablak-vers nem egy állami pályázaton született, a hvg.hu kikérte az összes pályaművet, amit tényleg a kormányhivatalok motiváltak 250-750 ezer forintos díjakkal. A feltétel az volt, hogy az alkotás a kormányablakokhoz köthető legyen, és „áthidalja az űrt a hivatali élet és az alkotókedv között”. A lebonyolító türelmet kért, mert meg kell keresniük az összesen közel 30 millióval jutalmazott műveket.
Miután egy ország akadt ki a kormányablakot versben és körtánccal népszerűsítő, amúgy nagyon cuki mórahalmi óvodásokon, a Csongrád Megyei Kormányhivatal közleményben cáfolta a Délmagyarországban megjelenteket, miszerint az elhangzott költemény egy korábbi művészeti pályázatra beérkezett pályamunka volt. „Nem tudtam, mit jelent az a kormányablak, nálam okosabbak és nagyobbak is vannak. Mégis úgy gondolom, egy nagyon fontos dolog, szükség lesz rá addig, amíg a Föld forog” – az ehhez hasonló strófáknak köszönhetően felejthetetlenné vált vers a kormányhivatal szerint egy szülő alkotása. Vagyis az nem a „Változatos megyéink az Európai Unióban” című 2011-es pályázat gyöngyszeme, amire itt, Csongrád megyében 26 pályázat érkezett - közölték.
A kormányablakot dicsőítő ovis performansz láttán viszont kíváncsiak lettünk, mégis mi volt ez a pályázat és milyen pályaművek érhettek 1. helyezés esetén bruttó 750 ezer,2. helyezettként 500 ezer, bronzérmesként pedig 250 ezer forintot. Mindezt megyénként, vagyis közel 30 milliót szántak csak a díjazásra.
Kiderült, hogy a Változatos megyéink az Európai Unióban névre keresztelt pályázat 2011 nyarán futott, a Hungarofest Nonprofit Kft. és a kormányhivatalok közös akciója volt. A kiírás szerint minden olyan kulturális, művészeti alkotással lehetett pályázni, amely „üzenetében, tartalmában és megjelenésében a kormányablakokhoz köthető, amely díjazás esetén a kormányablakban vagy kormányhivatalbani állandó elhelyezést nyerhet”. Utóbbi követelmény miatt tudományos munkák és zenei művek kizártak – olvasható a kiírásban.
Nem találjuk a díjazottak listáját
„A pályázat azt az űrt hivatott kitölteni, amely jelenleg a mindennapi hivatali élet és a kimeríthetetlen alkotókedv között húzódik, az együttműködésen keresztül egy mindenki számára elérhetőbb közös országot teremtve” – szögezik le. Az viszont az elkészült alkotások ismerete nélkül nehezen értelmezhető, hogy nemcsak fix művészeti ágba sorolható pályaművel lehetett indulni, hanem „akár a művészeti ágak közötti választóvonalak elmosódását szemléltető” pályázatokat is vártak.
Ez után megkerestük a lebonyolító Hungarofest Nonprofit Kft.-t azzal, hogy szeretnénk megnézni megyénként a díjazottakat. A neten ugyanis a több tízmilliós pályázatnak semmi nyoma, saját honlapjukon sem találtuk a díjazottak listáját, esetleg fotókat a művekről, amelyeket országszerte a kormányhivatalokban akartak kiállítani, sőt, még művészeti kiállítást is terveztek a bemutatásukra.
Az állami tulajdonban lévő, Magyar Fejlesztési Bank (MFB) alá tartozó szervezettől erre azt a választ kaptuk, hogy „mivel 4 évvel ezelőtti projektről van szó, türelmet kérnek az anyagok összegyűjtéséhez, 8 munkanapon belül jelentkezni fognak”.
Várjuk, és amint megkapjuk a mindennapi hivatali élet és az alkotókedv közti űrt kitöltő, kormányablakokhoz köthető, közpénzből díjazott alkotásokat, a hvg.hu-n közzétesszük
829 milliárddal költött többet a kormány a bevételeinél!
Budapest – A kormányzati szektor 2014. évi hiánya az előzetes adatok szerint 829,1 milliárd forint, ami a teljes magyar éves termelés 2,6 százaléka, adta hírül a Központi Statisztikai Hivatal.
Ez az adat lényegesen az Európai Unió által megengedett 3 százalékos küszöb alatt van. 2013-ban a teljes éves hiány 95,4 milliárd forinttal volt alacsonyabb.
A kormányzati szektor adóssága – a jegybank adatai alapján – 2014 végén 24 525 milliárd forint volt, a tavalyi éves magyar össztermék 76,9 százaléka. Ez az adat csökkenni tudott a 2013-as 77,3 százalékhoz képest.
Kósa Lajosnak megint van min morognia
A Fidesz ügyvezető alelnöke megdöbbentőnek nevezte szerdán Ajkán, hogy Pad Ferenc – az MSZP és a DK képviselő-jelöltje a tapolcai időközi országgyűlési választáson – támogatói nem szavazták meg azt a Fidesz által benyújtott javaslatot, hogy a brókercégek teljes vagyonukkal feleljenek a befektetők pénzéért.
Kósa Lajos azt mondta, "Pad Ferenc támogatói ezáltal úgy foglaltak állást, hogy szerintük a brókercégek vezetőinek nem kell a teljes vagyonukkal felelni a befektetők pénzéért, azt nyugodtan offshore-cégekbe menekíthetik ki, más kezére átjátszhatják és elmenekülhetnek a felelősség elől".
Felidézte, a brókerbotrányokkal kapcsolatban a Fidesz kezdeményezte, hogy a legszigorúbban és legkövetkezetesebben teremtsék meg azokat a feltételeket, amelyek a károsultak kárainak fedezetére megteremtik a jogi lehetőséget, hogy adott esetben a brókercégek teljes vagyonukkal feleljenek a befektetők pénzéért. Úgy fogalmazott, a Fidesz mindent megtesz azért, hogy a brókerbotrány károsultjai, a kisemberek hozzájussanak a befektetéseikhez.
Kósa Lajos azt mondta, a Buda-Cash 110 ezer érintettjéből 97 százalék megkapta a kártalanítást az Országos Betétbiztosítási Alaptól. A maradék 3 százaléknak 6 millió fölött volt a befektetése, amire nem volt érvényes a biztosítás. Ezek kifizetésére majd a Buda-Cashben lévő vagyon és egyéb elemek biztosíthatnak fedezetet – tette hozzá.
Megjegyezte, a Quaestor-ügyben 32 ezer károsult van, közülük 20 ezernek a befektetése 6 millió alatt van, és 12 ezernek ennél több. Az ő ügyükben a Fidesz-frakció arra kéri a kormányt, hogy tegyen lépéseket azért, hogy a Befektetővédelmi Alap járjon el. De – mint azt Kósa Lajos mondta – erre nincs olyan automatizmus, mint az Országos Betétbiztosítási Alapnál a Buda-Cash ügyében. Számításai szerint az alap forrásai elegendőek lennének arra, hogy 6 millió forintig megtérítsék a károkat. Az afölötti résznél kell arról gondoskodni, hogy mire elég a Quaestor vagyona – mondta.
Tarsoly Csabát csalással gyanúsítja a Központi Nyomozó Ügyészség. A vállalkozót március 26-án éjszaka vették őrizetbe, majd március 29-én előzetes letartóztatásba helyezték.
Orbán vejének testvére kilépett a NAV-tól
A hvg.hu értesülése alapján március elején Tiborcz Péter Sándor távozott a NAV-tól. Tiborcz, aki egyébként Orbán vejének a testvére, tavaly nyáron egyik pillanatról a másikra lett a NAV informatikai fejlesztési főosztályának vezetője.
Az oldal észrevette, hogy március 20-án módosított adatbázisban, mely a szervezet vezetőinek elérhetőségeit tartalmazza, már nem szerepel a főosztályvezető neve, de értesüléseik szerint már március elején távozott a hivatalból. adatbázist március 20-án módosították, ebben már nem szerepel Tiborcz Péter neve, de a lap értesülése szerint már március elején elhagyta a hivatalt.
Tiborcz Péter egy olyan vállalkozásban volt bent, ami a NAV informatikai elnökhelyettesének korábbi érdekeltségébe tartozott. Az Átlátszó.hu információi szerint korábban a Professzionál Zrt.-nél igazgatósági tagként tevékenykedett, amely a NAV informatikai elnökhelyettesének, Vágujhelyi Ferencnek a korábbi érdekeltségébe tartozott.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
13/2009 Gyermekek jogellenes külföldre vitele	Bevezetõ
A szülõi felügyeleti jogok védelme és a gyermekek jogellenes külföldre vitele (visszatartása) esetén alkalmazandó eljárás szabályozása érdekében jött létre a Gyermekek Jogellenes Külföldre Vitelének Polgári Jogi Vonatkozásairól 1980. október 25. napján kelt nemzetközi egyezmény (a továbbiakban: Hágai Egyezmény) melyhez Magyarország 1986-ban csatlakozott (1986. évi 14. tvr., 7/1988 (VIII.1) IM rendelet). A Hágai Egyezménnyel párhuzamosan az Európai Unió az Európai Tanács 2201/2003/EK rendeletében (a továbbiakban: Rendelet) szabályozta ugyanezt a kérdéskört. Ez a Rendelet 2004-es uniós csatlakozásunk óta a bíróság által közvetlenül alkalmazandó jogszabály. (Az uniós országok közül egyedül Dánia zárta ki a rendelet alkalmazását, de a Hágai Egyezménynek õ is részese). A Rendelet kiegészíti a Hágai Egyezmény rendelkezéseit és a Hágai Egyezmény az irányadó azokban a kérdésekben, amelyeket a Rendelet nem szabályoz. Az Európai Unió alapszerzõdése kizárja, hogy e kérdéskörben a tagállamok kétoldalú szerzõdéseket kössenek. A Hágai Egyezménnyel és a Rendelettel elérni kívánt cél a jogellenes elvitelt (visszatartást) megelõzõ helyzet és ez által a megsértett szülõi felügyeleti jogok helyreállítása, a gyermek mindenekfelett álló érdekének szem elõtt tartásával.
A gyermek visszavitelének elrendelése, vagy megtagadása körében a bíróság három lépcsõben vizsgálódik: 1. Ahonnan a gyermeket elhozták, szokásos tartózkodási helynek minõsül-e; 2. az elvitel a szokásos tartózkodási hely államának joga szerint sérti-e a visszavitelt kérõ szülõ szülõi felügyeleti jogait, a kérelmezõ hozzájárult-e az elvitelhez (vagy a vissza nem vitelhez); 3. nincs-e olyan körülmény, amely miatt a visszavitel megtagadható.
A bíróság a visszaviteli eljárásban nem a gyermek elhelyezésérõl vagy annak megváltoztatásáról dönt. Nem azt mérlegeli, hogy melyik szülõ alkalmasabb a gyermek nevelésére, illetve melyikük képes a gyermeknek kedvezõbb életfeltételeket biztosítani. A vizsgálódás kizárólag abban a körben folyik, hogy az elvitel jogellenes-e illetve a visszavitel megtagadható-e. Ha a bíróság az elvitel jogellenességét állapítja meg, a jogsértõt visszavitelre vagy arra kötelezi, hogy a gyermeket adja át a másik félnek. A bíróság a kérelmet elutasítja, ha az a személy, akivel szemben az eljárás indult, bizonyítja, hogy az elvitel kizárt, mert a gyermek az eljárás során a 16. életévét betöltötte, vagy az elvitel a fentírtak értelmében nem volt jogellenes illetve a visszavitel megtagadható. Megtagadható a visszavitel, ha az a gyermeket testi vagy lelki károsodásnak tenné ki, vagy bármi más módon elviselhetetlen helyzetet teremtene a számára. Nem tagadható meg ebben az esetben sem a visszavitel, ha bizonyított, hogy a visszavitel állama megfelelõ intézkedésekre kész annak érdekében, hogy a gyermek megfelelõ védelmét biztosítsa. Ha a gyermek képes arra, hogy élethelyzetérõl értékelhetõen nyilatkozzon, a bíróság közvetlenül vagy pszichológus szakértõ útján meghallgatja. Ha a bíróság vagy a szakértõ szerint a gyermek elérte érettségének azt a fokát, amikor nézetei már számításba vehetõk és a meghallgatás illetve a vizsgálat során az állapítható meg, hogy a gyermek ellenzi a visszavitelét, a bíróság a visszavitelt – a kérelem elutasításával - megtagadhatja.
A visszaviteli eljárást kizárólag a sértett fél kezdeményezheti, mégpedig a szokásos tartózkodási hely szerint illetékes központi hatóságnál vagy az elvitel helye szerinti igazságügyi szervnél. Magyarországon a visszaviteli eljárásokra kizárólag a Pesti Központi Kerületi Bíróságnak van hatásköre (H-1055 Budapest, Markó u 25.). Az eljárás illetékmentes. A bíróság a kérelemrõl 6 héten belül köteles dönteni. Végzése ellen fellebbezésnek van helye. A jogerõs végzés olyan érdemi bírósági határozatnak minõsül, amely ellen a Legfelsõbb Bíróságnál felülvizsgálatot lehet kezdeményezni. Annak az országnak az igazságügyi szervei, ahová a gyermeket jogellenesen vitték, illetve ahol elrejtették, mindaddig nem dönthetnek a jogaiban sértett fél szülõi felügyeleti jogáról (szülõi felügyelet megszûntetése, korlátozása, a gyermek elhelyezése és annak megváltoztatása) amíg a visszavitelt elrendelõ határozatot végre nem hajtották, vagy a kérelmet jogerõsen el nem utasították.
RólunkPartnerekÜgyvédjelöltekMunkatársakDíjazásÜgyvédi titoktartásÜgyfélbiztonságKapcsolatImpresszum	Pro Collegio Advocatorum
Tájékoztatók Eötvös-díj A MI TUDÁSUNK AZ ÖN BIZTONSÁGA

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság