text:
A közbeszerzési jog jogorvoslati rendszere; speciális közbeszerzési jogviszonyok - PDF
A közbeszerzési jog jogorvoslati rendszere; speciális közbeszerzési jogviszonyok
Download "A közbeszerzési jog jogorvoslati rendszere; speciális közbeszerzési jogviszonyok"
1 A közbeszerzési jog jogorvoslati rendszere; speciális közbeszerzési jogviszonyok dr. Arató Balázs Konzulens: Dr. Farkas Csaba2 Köszönetnyilvánítás Köszönetet mondok Feleségemnek, dr. Aratóné Nagy Ágnesnek, aki nem csupán a nyugodt alkotómunka hátterét teremtette meg számomra, hanem a dolgozat elkészítéséhez is nélkülözhetetlen segítséget nyújtott sokrétű tudásával, ötleteivel, javaslataival. A dolgozatban megjelenő jogeset-elemzések az ügyvédi irodánkban végzett közös munka és közös gondolkodás feledhetetlen első tíz évének állítanak emléket. 23 Bevezetés Dolgozatomban elsődlegesen arra keresem a választ, hogy napjaink gyakran alkalmazott szabályrendszere, a közbeszerzési jog, hol helyezkedik el jogrendszerünkben, milyen jellemzők alapján határolhatjuk el más jogterületektől, illetőleg, melyek azok a sajátosságok, amelyek a közpénzekből lebonyolított beszerzések normarendszerének egyediségét, önálló jogszabályban való elkülönülését megalapozzák. Ennek kapcsán megfogalmazott tézisem, hogy a közbeszerzési jog önálló jogterület, mely számos ponton és atipikus módon érintkezik más jogterületekkel. Ezen állításomat a közbeszerzési terminológia, a közbeszerzési jogviszonyok, valamint egyes speciális határterületi jogviszonyok elemző és összehasonlító vizsgálatával igyekszem bizonyítani. További módszerként alkalmazom a jogalkotó által a Kbt. mögöttes jogszabályainak rendelt törvények vizsgálatát, továbbá feltárom a közbeszerzési jogban ekként összefonódó normarendszerek logikai metszés- és kapcsolódási pontjait. Ügyvédi hivatásom gyakorlása során számos alkalommal volt részem közbeszerzési jogorvoslati eljárásokban, és az ennek során szerzett tapasztalatok adtak ösztönzést arra, hogy a területen mélyrehatóbb vizsgálatot folytassak. Ennek megfelelően dolgozatom gerincét a jogorvoslati eljárások elméleti és gyakorlati vonatkozásai alkotják, több fejezetet szentelek a közbeszerzés jogorvoslati rendszerének, ideértve annak jellemzőit, történeti kialakulását, esetleg máig megoldatlan kérdéseit. A jogorvoslati rendszernek szentelendő megkülönböztetett figyelmet nem csupán szubjektív szempontok indokolják, hanem az is, hogy a közbeszerzési jogorvoslati rendszer olyan belső logikával rendelkezik, melynek mentén egyértelműen elhatárolható az egyéb jogorvoslati eljárásoktól. A vizsgálat során - részben a jogszabályszöveg, részben pedig konkrét jogesetek alapján - górcső alá veszem, hogy a több évszázados fejlődés eredményeképpen kikristályosodott és folyamatosan tovább kristályosodó közbeszerzési jog, mely önálló jogterületként még alig nagykorú, miként viszonyul más jogágakhoz, jogterületekhez. Jellemzően és tudatosan olyan jogviszonyokat állítok vizsgálatom középpontjába, amelyek megítéléséhez egyidejűleg többféle jogterület szabályainak alkalmazása szükséges, és igyekszem iránymutatást adni azon jogviták, jogi dilemmák megoldásához, amelyekben legalábbis látszólag többféle törvény, esetleg alapelv ütközik egymással. Elemzésem során különösen a közbeszerzési jog polgári, közigazgatási, alkotmányjogi, versenyjogi és 34 gazdasági jogi vonatkozásait érintem, hiszen a jogorvoslati eljárások tapasztalatai itt hívják fel a figyelmet a legérdekesebb határterületekre, metszéspontokra. A jogi dilemmák kapcsán nem szorítkozom a probléma puszta felvetésére és elemzésére, hanem, ahol a jogalkalmazói, esetleg jogalkotói álláspont nézeteimmel ellenkezik, véleményt nyilvánítok, javaslatokkal élek. Ennek során módszerem az ok-okozati összefüggések feltárása, a gyakorlati igények meghatározása és lehetséges alternatívák kidolgozása a felmerülő probléma megoldására. A közbeszerzési jogorvoslati rendszer anomáliáinak definiálása, e jelenségek mélyreható vizsgálata, elemzése, az ezekre adott megoldási alternatíváim egyben a közbeszerzési rendszer lehetséges fejlődési irányait is előrevetítik. Mivel a közbeszerzési jog és más jogterületek metszéspontjait vizsgálom, ezért átfogó és rendszerező vizsgálat alá vonom a közbeszerzési jog kikristályosodását, a többi jogterülettől való elkülönülése folyamatát. Fontosnak tartottam, hogy főbb mozzanataiban ismertessem a közbeszerzési jog kialakulását, mai közbeszerzési törvényünk közvetlen és régebbi előzményeit. Ezen történeti vizsgálat mentén ismerhetők fel azon igények, amelyeknek köszönhetően a közbeszerzési normarendszer önálló jogterületté fejlődött. Ezek az igények határozzák meg azon alapelveket, amelyek társadalmi közmegegyezésből kell, hogy merítsék létjogukat, hiszen a közpénzek ellenőrzött felhasználása össztársadalmi (nem csupán ajánlatkérői és ajánlattevői) érdek, és amelyeket a közbeszerzési törvénynek mindenkor tükröznie kell. Kizárólag a történeti szemlélet segíthet annak megértésében, hogy egyáltalán miért is támadt igény a beszerzésekre vonatkozó szabályrendszer kidolgozására, illetőleg, hogy a ma már rutinszerűen alkalmazott egyes jogintézmények milyen állami, össztársadalmi megfontolásokból merítik létjogosultságukat. A logika által előírt sorrendet követve elemzésemet a történeti áttekintéssel kezdem. 45 Tartalomjegyzék: Bevezetés... 3 I. Történeti áttekintés... 7 I.1. A közbeszerzés rendeltetése, előzményei... 8 I.2. Az állami számvitelről szóló évi XX. törvénycikk I.3. A hazai ipar fejlesztéséről szóló évi III. törvénycikk I.4. A földmunkások vállalkozó szövetkezeteinek állami támogatásáról szóló évi XI. törvénycikk I.5. Az iparfejlesztésről szóló évi XXI. törvénycikk I.6. Közbeszerzési törvényeink a piacgazdaság hajnalán és napjainkban I.6.1. A közbeszerzésekről szóló évi XL. törvény I.6.2. A közbeszerzésekről szóló évi CXXIX. törvény I.6.3. A évi közbeszerzési törvény II. A közbeszerzési normarendszer helye a jogrendszerben, elhatárolási kérdések II.1. A közbeszerzési törvények hatálya II.2. A közbeszerzési törvények terminológiája, fogalomrendszere II.3. Speciális jogviszonyok a közbeszerzésben II.3.1. Az ajánlatkérő és a nyertes ajánlattevő jogviszonya II.3.2. A nyertes ajánlattevő és az alvállalkozó jogviszonya II.3.3. Elhatárolás a jogorvoslatra vonatkozó szabályok mentén II.3.4. A közbeszerzési eljárás alapján kötött szerződés II.3.5. A klasszikus polgári jogi szerződéses jogviszony és a közbeszerzési szerződéses jogviszony összehasonlítása II.3.6. A szerződés érvénytelensége II.3.7. A közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződés teljesítése III. A közbeszerzési jogorvoslat jogszabályi keretei III.1. A jogorvoslathoz való jog III.2. A közbeszerzésekről szóló évi XL. törvény jogorvoslati rendszere III.3. A közbeszerzés kikristályosodott jogorvoslati rendszere a jelenleg hatályos Kbt. előtt IV. A közbeszerzési jogorvoslat hatályos rendszere IV.1. A Közbeszerzési Döntőbizottság munkájának jogi környezete, nemzetközi keretek IV.2. Az irányelvi, uniós alapelvi keretek IV.3. A Közbeszerzési Döntőbizottság eljárásának jogszabályi keretei, hatásköri elhatárolások. 114 IV.4. A jogorvoslati eljárás megelőzése: előzetes vitarendezés, kamarai szerepvállalás IV.5. A jogorvoslati eljárás6 IV.6. A Közbeszerzési Döntőbizottság eljárása IV.6.1. A Közbeszerzési Döntőbizottság hivatalbóli eljárása IV.6.2. Az Európai Bíróság előzetes döntéshozatali eljárásnak kezdeményezése IV.6.3. A Közbeszerzési Döntőbizottság vizsgálatának terjedelme IV.6.4. A Közbeszerzési Döntőbizottság érdemi határozata IV.6.5. Jogorvoslat a Közbeszerzési Döntőbizottság döntése ellen IV.6.6. Speciális perek a hatályos közbeszerzési jogorvoslatban IV.6.7. Ügyfélképesség a jogorvoslati eljárásban IV.6.8. A jogorvoslati eljárás igazgatási szolgáltatási díjának viselése V. A jogorvoslati eljárások gyakorlati tapasztalatai V.1. A jelenleg hatályos Kbt. előtti időszak gyakorlati tapasztalatai V.2. Gyakorlati tapasztalatok az új Kbt. tükrében Összegezés Felhasznált irodalom Hivatkozott jogszabályok7 I. Történeti áttekintés A magyar jog viszonylag új fejleménye a közbeszerzési jog. Az első hazai, kizárólag és kifejezetten közbeszerzési tárgyú jogforrás a közbeszerzésekről szóló évi XL. törvény volt, ennél azonban régebbi időkre kell visszanyúlnunk ahhoz, hogy megismerjük a közbeszerzési jogtörténeti előzményeit, kialakulásának folyamatát. A közbeszerzések joga a már Ulpianus által is megkülönböztetett, a jogrendszert alkotó két nagy jogterület, a közjog és a magánjog határán helyezkedik el Szászy István megközelítésében 4 azok a jogviszonyok tartoznak a közjog fogalma alá, ahol a jogosított vagy jogilag megkötött személy maga az állam, vagy a közhatalmi szervezetként megjelenő állam valamely szerve. A magánjog fogalma alá ezzel szemben azon jogviszonyok sorolandók, melyek jogosultja vagy kötelezettje magánszemély, akinek magatartását nem az államnak, mint közhatalmi szervezetnek kell beszámítani. 5 6 Ezt a nézetet a modern kori nemzetközi szakirodalom is osztja, amikor a közbeszerzési jogot a magánjog és a közjog, illetőleg a nemzeti jog és a közösségi jog metszéspontjában helyezi el. 7 8 Német nyelvterületen a közbeszerzési jogi normák bonyolódásának lehetünk tanúi, 1 JUHÁSZ Ágnes: A közbeszerzésről másképpen; közjog és magánjog határán; Lectum Kiadó; Szeged o. 2 Ulpianus megfogalmazásában: publicum ius est quod ad statum rei Romanae spectat, privatum quod ad singulorum utilitatem. Lásd: D Megjegyzendő, hogy bizonyos álláspontok szerint a rómaiak közjog-magánjog elhatárolása nem a jogrendszer dichotómiáját, hanem csupán didaktikus felosztást jelentett. Lásd: JAKAB András: A magyar jogrendszer szerkezete; Budapest-Pécs Dialóg Campus Kiadó o. 4 Szászyéhoz hasonló megközelítés a magánjog-közjog elhatárolását illetően lásd: Otto MAYER: Lehrbuch des deutschen Verwaltungsrechts; Leipzig: Duncker & Humblot SZÁSZY István: A magyar magánjog alapintézményei, a MEFESZ Jogász Kör kiadása; Budapest, o. 6 Szászy István megközelítése a közjog-magánjog elhatárolását illetően az ún. alanyelméletnek felel meg. A többi elméletről lásd: JAKAB o. 7 Itt megjegyzendő, hogy főleg egy ilyen, több jogterület metszéspontjában elhelyezkedő jogág esetében lényeges, hogy az állam következetesen elhatárolja magántulajdonosi és közhatalmi minőségét. A tartósan állami tulajdonban lévő vagyon hatékony működtetése, mint legitim cél megalapozhatja a meghatározott gazdasági célhoz kötöttséggel létrehozott állami szerv (mint például az Állami Vagyonkezelő Rt.) előnybe részesítését, pozitív diszkriminációját. Az állam a tulajdonossá válás szempontjából alkotmányosan igazolható közérdek mellett hozható előnyösebb helyzetbe. Ilyen kellő alkotmányos indok lehet a tulajdon tárgyának közösségi rendeltetése, közcélú hasznossága, amely akár a szigorúbb büntetőjogi védelmet is alkotmányosan igazolhatja. Az állami (többségi) tulajdonban lévő szervet az állammal szemben alkotmányos tulajdonvédelem nem illeti meg.) Lásd: TÉGLÁSI András: Az állami vagyon védelmének alkotmányjogi alapjai. in: HORVÁTH Attila (szerk.): Az állami ingatlanvagyon sorsa a rendszerváltozás után. Örökség Kultúrpolitikai Intézet, Budapest, o. 8 (Megjegyzendő továbbá, hogy a fentebb említett elhatárolás szempontjából fontos a tulajdoni formák egyenjogúságának biztosítása) A tulajdoni formák egyenlőségéről lásd: TÉGLÁSI András: A tulajdon alkotmányos védelme Magyarországon az Alaptörvény hatálybalépését követően. in: DRINÓCZI Tímea JAKAB András (szerk.): Alkotmányozás Magyarországon I. kötet, Pázmány Press, Budapest Pécs, 2013, p. 78 mert a jogalkotó minden felvetődhető kérdésre igyekszik választ adni, ugyanakkor ezzel összefüggésben nő a hibázási lehetőség, hiszen az ajánlatkérő szervezetek egyre nehezebben tudnak minden előírásnak, részletszabálynak megfelelni. 9 Egy másik megközelítés szerint a közbeszerzések joga nem közigazgatási jog, mivel az állami szervek gazdasági magatartását (beszerzéseinek lebonyolítását) szabályozza, de nem is hagyományos polgári jog, mivel nem autonóm polgári jogi alanyok egymás közötti kapcsolatát rendezi, hanem egyes jogalanyok belső ügyét, a beszerzési aktushoz vezető döntéshozatali folyamatot. 10 Először tehát globálisan, országhatároktól függetlenül vesszük górcső alá a közbeszerzési jog első megjelenési formáit. A közbeszerzés nem európai integrációnk velejárója, hanem már régóta jelenlévő jogterület. Másrészről számos olyan jogintézmény van, ami mind a mai napig hat (hatott) a közbeszerzések területén, és a jogszabály-megértéshez hozzásegítheti az alkalmazót. 11 I.1. A közbeszerzés rendeltetése, előzményei Alapvető kérdésként merül fel, hogy milyen szükségletek teremtettek létjogot egy olyan normarendszer kifejlődésének, amelyet ma közbeszerzési jognak nevezünk. Minden kor szabályozta a gazdaságot a saját fejlettségi fokán, próbálta az állami beszerzéseket valamilyen módon koordinálni. Ennek legfőbb és legjövedelmezőbb szegmense a hadiszállítások területe volt. 12 Ha először csupán nyelvtanilag vesszük górcső alá magát a kifejezést, arra jutunk, hogy a közbeszerzés valójában a köz érdekében álló beszerzés, vagyis olyan tevékenység, amely közpénzek felhasználásával, és ezért ellenőrizendő módon elégíti ki a köz bizonyos szükségleteit. A vonatkozó szakirodalom és a közbeszerzési joggal foglalkozó jogtörténészek álláspontja szerint a közbeszerzési jog gyökerei a hadiszállítások által meghatározott történelmi korokban rejlenek. Természetesen ekkor még nem beszélhetünk 9 ELSNER: BVerG Das österreichische Vergaberecht idf der BVerG-Novelle 2009 BGBI I 2010/ oldal 10 BOZZAY Erika: A közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos jogorvoslat szervezeti és eljárási követelményrendszere az Európai Unió Bíróságának joggyakorlata alapján; in: Themis június; 59. o. 11 BALOGH László Csaba et al.: Közbeszerzés CD melléklettel; Complex Kiadó Jogi és Üzleti Tartalomszolgáltató Kft., Budapest, 2007.; 21. o. 12 BERÉNYI Lajos et al.: Közbeszerzés KJK_KERSZÖV Jogi és Üzleti Kiadó Kft., Budapest, o. 89 klasszikus értelemben vett közbeszerzési jogról, bizonyos állandóan jelentkező szükségletek miatt azonban elkerülhetetlenné vált a beszerzések valamilyen szintű szabályozása. Kulcspozíció volt az udvari szállítóé, aki kissé erőltetett módon a mai nyertes ajánlattevővel rokonítható. Ha tehát a közbeszerzési jogot elsődlegesen és kiindulásképpen magyar szemmel nézzük, akkor vizsgálódásunk során egészen a középkori magyar államig vissza kell nyúlnunk. Természetesen, mint a jogban megszilárdult legtöbb fejleménynek, úgy a közbeszerzésnek is megvannak az ókori Rómára visszavezethető előzményei 13. Ebben a körben csupán röviden utalunk arra, hogy például a nagyobb volumenű beszerzések tárgyában az ókori Római Birodalomban már kezdetleges versenytárgyalásokat tartottak, amelyek nyertese a legkedvezőbb ajánlatot tevő személy volt. A középkorban az államok pénzügyi és gazdasági vérkeringésének középpontját a kincstár jelentette. Ez biztosította a köz javát szolgáló beszerzések pénzügyi forrását, és az ezzel való sáfárkodás kulcsfontosságú tevékenységnek számított. A szakirodalom egyértelműen úgy foglal állást, hogy a regálék, amelyek felségjogon szedett bevételek voltak, a mai koncesszió történeti előzményének tekinthetők. Kulcsfontosságú mozzanat volt a koncesszió és a közbeszerzés különválása, hiszen innentől beszélhetünk önállóan fejlődő, folyamatosan tökéletesedő közbeszerzési jogról. Mindez természetesen csupán egymást követő történelmi korok távlatából visszatekintve nevezhető mozzanatnak, hiszen a különválás nem egyik pillanatról a másikra következett be. Míg a közbeszerzés a regálék mentén, addig a koncesszió főként az árenda nyomán fejlődött önálló területté az évszázadok során. A javak beszerzésének központosítása szükségképpen maga után vonta egy olyan normarendszer megjelenését, amelynek legfőbb szerepe a hadi és udvari szállítások keretek közé szorításában állt. Klasszikus értelemben vett közbeszerzésről ennek ellenére csupán akkortól beszélhetünk, amikor a polgári kor viszonyai közepette igény jelentkezett a közszállítások és a nagyobb, állami forrásból megvalósuló beruházások (építkezések) központi lebonyolítására és ellenőrzésére. Történeti források igazolják, hogy például már a XVI. század légkörétől sem volt idegen a vállalkozók versenyeztetése olyan esetekben, amikor a beruházás állami forrásból valósult meg 14. Központi szinten jelentkezett tehát annak igénye, hogy a munkát az arra rátermett végezze el, jó minőségben és kedvező áron. Ha tehát történeti vizsgálódás nélkül akarnánk meglelni 13 GREGÓCZKI Etelka: Közbeszerzések tervezése az önkormányzatok gyakorlatában Phd. értekezés o. 14 GREGÓCZKI i. m. 8. o. 910 a közbeszerzési jog legfőbb gyökerét, akkor azt ebben az általános emberi hozzáállásban és törekvésben kellene keresni. A fentebb érintett nyilvános versenyeztetést korabeli szóhasználattal árlejtésnek nevezték, ami hűen érzékelteti, hogy minél alacsonyabb ár elérése volt a cél. Ugyanakkor követelmény volt az is, hogy az olcsó munka minőségileg kifogástalan legyen, így aligha szükséges tovább részletezni, hogy miként jutott el a közbeszerzési jog az összességében legelőnyösebb ajánlat bírálati szempontjához. Az írásbeli formák valamivel későbbi megjelenése a nagyobb biztonságot szolgálta, és jelentős lépés volt a közbeszerzési jog kikristályosodása felé vezető úton. A szakirodalom egységes annak megítélésében, hogy bár XVII-XVIII. századot megelőző kor hadiszállításaiban, hadiellátásaiban és az udvar igény-kielégítéseiben fellelhetjük a közbeszerzés bizonyos előképeit, a közbeszerzés azonban kifejezetten a polgári kor terméke, gyökereinek az állandó hadsereg kialakulásának időszaka tekinthető. 15 Hazánkban a második világháború előtt a köz érdekében álló és a közpénzből megvalósuló beszerzéseket már törvényi és rendeleti szinten szabályozták. Követelmény volt a verseny biztosítása, egyszersmind és jól érzékelhetően ugyanakkor az is, hogy a hazai szállítók érvényesülni tudjanak. Meg kell jegyezni ugyanakkor, hogy a tisztességtelen verseny tilalma valójában csak XX. században vált széleskörűen elfogadottá, s bár a két világháború a nemzetközi kereskedelem fejlődésének folyamatát megállította, a békés egymás mellett élés korában az újból megindult. 16 Egészen a tizenkilencedik század utolsó néhány évéig semmilyen említést érdemlő jogforrás nem foglalkozott kifejezetten olyan kérdésekkel, amelyek mai értelemben is a közbeszerzési joghoz tatoznak. Ezektől az évektől azonban sorra jelentek meg törvénycikkek, amelyek már szenteltek némi figyelmet az úgynevezett közszállításoknak, és amelyek jól érzékeltetik, hogy mely területen és milyen okból jelentkezett igény speciális szabályozásra 17. Megfigyelhető ugyanakkor, hogy a jogalkotó egyelőre megelégszik ezeknek a szabályoknak az elszórt rögzítésével, vagyis egészen a közelmúltig nem érett meg a helyzet egy önálló közbeszerzési törvény megalkotására. 15 BERÉNYI et al. i. m o. 16 VIDA Sándor: F. HENNIN-BODEWIG: A tisztességtelen verseny világviszonylatban; in: Magyar Jog; főszerkesztő: NÉMETH János; hatvanadik évfolyam; június; 381. o. 17 GREGÓCZKI i. m. 11. o. 1011 I.2. Az állami számvitelről szóló évi XX. törvénycikk Ez az első olyan írott jogforrás, amely számos tekintetben a mai közbeszerzési jogtörténeti előzményének tekinthető. Ez a törvénycikk a szerződések állam nevében és javára történő megkötésének, azaz a mai értelemben vett közbeszerzésnek az első konkrét megjelenése a hazai jogfejlődésben. 18 Megállapítható, hogy a későbbi klasszikus értelemben vett közbeszerezési jog ekkor még nem volt önálló jogterület, ez csupán egy közbenső fejlődési szakasz, azonban már ez idő tájt is megfogalmazódtak azok az igények, hogy a közérdekű beszerzések szabályozott mederben folyjanak, és ennek során a közpénzek ésszerű felhasználása ellenőrizhető legyen. A jogalkotó rögzíti, hogy az állam nevében történő szerződés, egyezménykötés, valamint az ezeket pótló ajánlatok elfogadása főszabály szerint nyilvános verseny útján történik 19. Hasonló megítélés alá esik az egyezmények jogerejével bíró jegyzőkönyvek megállapítása is. A törvény e főszabály alól nevesít bizonyos kivételeket, amelyek hátterében speciális érdekek állnak. Így például nem volt nyilvános versenyeztetés olyan esetekben, amikor valamely szükségletre, kölcsönre, szállításra vagy munkára nézve az állam érdeke titoktartást követelt. 20 Kivételt képeztek a főszabály alól azok a tárgyak is, amelyek a köztudomás szerint verseny útján nem biztosíthatóak 21, továbbá azok az üzletek, gyártmányok és szállítások, amelyek csupán kísérletül szolgáltak. 22 A jogalkotó meglehetősen általánosnak tűnő megfogalmazása szerint a verseny mellőzendő olyan esetekben is, amikor az ezzel járó késedelem hátrányokat okozna. 23 Végső soron nyilvános verseny nélkül kerülhetett odaítélésre az a tárgy vagy munka, amelynek esetében a verseny nem vezetett eredményre, vagyis amikor a második árlejtésnél sem tettek ajánlatot, vagy pedig a megtett ajánlat valamilyen alapos oknál fogva 18 BALOGH et al. i. m. 19 Az állami számvitelről szóló évi XX. törvény 38. : Szerződésnek, egyezménynek az állam nevében való megkötése, vagy azokat pótló ajánlatok elfogadása, illetve szerződések vagy egyezmények jogerejével bíró jegyzőkönyvek megállapítása nyilvános verseny útján történik évi XX. törvény 38. : Kivétetnek 1. oly szükséglet, kölcsön, szállítás vagy munka, melyre nézve az állam érdeke titoktartást követel; évi XX. törvény 38. : Kivétetnek 2. oly tárgyak, melyek köztudomás szerint verseny utján nem biztosíthatók; évi XX. törvény 38. : Kivétetnek 3. oly üzletek, gyártmányok, szállítások, melyek csak kísérletül szolgálnak; évi XX. törvény 38. : Kivétetnek 4. oly szállítás vagy munka, mely halaszthatatlansága miatt az árlejtéssel egybekötött késedelmet nem tűri; 1112 nem volt elfogadható 24. Az értékhatár korabeli megjelenésének lehetünk tanúi, amikor a jogalkotó úgy fogalmaz, hogy versenytárgyalás nélkül lehet odaítélni a háromszáz forintnál többe nem kerülő munkát vagy tárgyat, illetőleg utasításszerű megbízás útján elégíthető ki az apróbb hivatali és egyéb szükséglet. 25 A fogalmak meglehetősen általánosak, a szabályozás kevéssé árnyalt, annyi azonban jól érzékelhető, hogy a jogalkotó felismerte az általánostól eltérő szabályozás szükségességét, és a szerződéses szabadság elvének a köz érdekében álló okból történő korlátozása mellett döntött. A referenciák közbeszerzési jogban való érvényesülését szemlélteti a következő, ugyancsak a kivételek körében elhelyezett passzus. Ennek lényege, hogy olyan esetekben, amikor a beszerzés tárgya nagyobb horderejű (országos érdekű, nagyobbszerű) építési beruházás, amelynek magvalósításához mai szóval élve speciális szakértelem szükséges, akkor a korlátlan és főként árszempontú versenyeztetés a siker és a minőség rovására mehet. Ilyen esetekre nézve a törvény a kormányt jogosította fel annak eldöntésére, hogy melyik vállalkozó nyerje el a munkát. 26 Ezzel természetesen nem az ellenőrizhetetlen és megfoghatatlan szempontrendszeren alapuló kormányzati döntéshozatalnak kívánt teret engedni a jogalkotó, hanem a kormány általi pályáztatás előírásával azt igyekezett biztosítani, hogy valóban a legrátermettebb vállalkozó végezze el a munkát. A törvénycikk vonatkozó megfogalmazásai továbbra is általánosak, annyi azonban kitűnik belőlük, hogy lehetőség volt olyan pályázat kiírására, amelyen eleve csak az érintett szakterületen már bizonyított (tehát referenciával rendelkező) vállalkozások indulhattak. Külön rendeletek szabályozták a belföldi és határokon túli dohányvásárlást, valamint a jövedéki tárgyak hasznosítását, így versenyre ezekben az esetekben sem volt szükség. A törvénycikk a lejárt szerződésekkel kapcsolatban úgy rendelkezik, hogy ezek megújítására és meghosszabbítására versenyeztetés nélkül a miniszter a minisztertanács hozzájárulásával kizárólag abban az esetben jogosult, ha az állam érdeke a sürgős évi XX. törvény 38. : Kivétetnek 5. oly szállítás vagy munka, melyre a második árlejtésnél sem tétetett ajánlat, vagy ha tétetett is, az alapos oknál fogva nem tartatik elfogadhatónak; évi XX. törvény 38. : Kivétetnek 6. oly tárgyak vagy munka, melyek egyenként 300 frtnál többe nem kerülnek és oly apróbb hivatali és egyéb szükségletek, a melyeknek beszerzése utasitásszerü megbizás alapján történik; évi XX. törvény 38. : Kivétetnek 7. oly esetek, midőn valamely országos érdekű, nagyobbszerű építmény létesítése vagy valamely űüszaki tárgy s általában tudományos, technikai vagy művészi ismereteket föltételező vállalat megvalósítása van czélul kitűzve, melynek kivitelét a siker koczkáztatása nélkül korlátlan versenyzésre bocsátani nem tanácsos; ily esetekben a kormány jogosítva van a feladat legjobb megoldására pályázatot nyitni s a pályázat bírálati eredményéhez képest a munka tervszerü kivitelét vagy a pályázók egyikére bízni, vagy arra oly értelemben korlátolt versenyt nyitni, hogy csakis oly vállalkozók ajánlatai vétessenek tekintetbe, kik más hasonló alkalommal személyes képességüket már bebizonyították; 1213 intézkedést megköveteli, továbbá, ha ennek révén legalább a korábbi feltételek elérhetők. 27 Ha tehát a jövőre nézve volt kedvezőbb ajánlat, akkor nem lehetett a múltban fennálló szerződésből előnyt kovácsolni. A jogalkotó sajátos eljárási rendet honosított meg az olyan állam nevében zajló építési, eladási, bérleti, felszerelési vagy beszerzési ügyletekre nézve, amelyek tárgyértéke az ötezer forintot meghaladta. A miniszteri jóváhagyás előtt ilyen esetekben be kellett szerezni a kincstári jogügyek igazgatóságának jogi véleményét a szerződésben szereplő feltételekre vonatkozóan. 28 A jogi szempontból egy tekintet alá eső szerződések esetében kizárólag a változtatásra nézve állt fenn ilyen közlési kötelezettség. E törvényi rendelkezések áttekintő és összefoglaló jellegű ismertetése azért volt szükséges, mert belőlük alapvető következtetések vonhatók le arra nézve, hogy a mai megközelítés szerint is már közbeszerzésinek számító jogviszonyok hol helyezkedtek el a korabeli jogban. A jogalkotó az állam érintettségével zajló szerződések és ügyletkötések szabályait tehát a számvitelről szóló törvénybe illesztette, amely jogforrás - főbb jegyeit tekintve - a mai államháztartási törvény elődjének tekinthető. Megfigyelhettük továbbá az értékhatárok és a referenciák megjelenését, valamint azt is, hogy bizonyos magatartások (például visszaélés a fennálló szerződés meghosszabbítása útján) kiküszöbölése érdekében a jogalkotó konkrét szabályokat és eljárási rendet ír elő. A fenti elemzés tükrében tehát azt állítom, hogy bár az ismertetett beszerzési előírások a vizsgált időszakban még nem szerveződnek önálló jogterületté, ám a részletszabályok már olyan szervezőelvek köré csoportosulnak, melyek előrevetítik az elkülönülés és egységesedés folyamatát évi XX. törvény 39. : Lejárt szerződéseket a minister a nyilvános verseny mellőzésével csak kivételes esetekben és ha azt az állam érdeke sürgősen követeli, a ministertanács hozzájárulásával csak akkor újíthat vagy hosszabbíthat meg, ha az előbbi vagy ezeknél is kedvezőbb föltételek voltak elérhetők évi XX. törvény 40. : Az állam nevében kötendő építkezési, eladási, bérleti, felszerelési vagy beszerzési ügyletekre vonatkozó szerződés, mely 5000 forintnyi értéket képvisel vagy meghalad; mielőtt azt a minister jóváhagyja, a kincstári jogügyek igazgatóságával közlendő a végből, hogy a szerződésben kitűzött föltételekre nézve, különös tekintettel a lekötött biztositékokra is, jogi szempontból véleményt adjon. 1314 I.3. A hazai ipar fejlesztéséről szóló évi III. törvénycikk Ez a törvénycikk a következő alapvető jogforrás témánk szempontjából. 29 A jogalkotó önálló fejezetet szentel benne az úgynevezett közszállításoknak. 30 A fejezet bevezető paragrafusának első mondata egyben definíció is, hiszen megtudhatjuk belőle, hogy akkoriban pontosan mi is minősült közszállításnak. Eszerint közszállítás az olyan beszerzés, amely az állam, a törvényhatóságok, az ezek által fenntartott vagy segélyezett intézetek és intézmények, valamint a közforgalomra berendezett hazai közlekedési vállalatok ipari szükségleteit elégíti ki, és amelynek anyagi forrását a magyar korona ipara jelenti. 31 A jogalkotó tehát kifejezetten rögzíti, hogy az ilyen szükségletek és az ezekhez kapcsolódó munkaigények a magyar ipar révén fedezendők. A törvénycikk kijelöl - egy mai szóval élve - ajánlatkérői kört, amelynek megrendelői gyakorlatára nézve további szigorú szabályokat állapít meg. Ha tehát úgynevezett közszállítás valósult meg, akkor a megrendelői oldalon álló fentebbi szervek kötelesek voltak a szállítás befejeztétől számított harminc, illetőleg hatvan nap alatt kiegyenlíteni a vállalkozó számláját attól függően, hogy annak értéke százezer koronát meg nem haladó, avagy afölötti. (Mai közbeszerzési jogunk a körbetartozás megfékezése érdekében tartalmaz hasonló szabályokat.) 32 A törvénynek a gyakorlatban is érvényesülnie kellett, ezért a jogalkotó a hazai iparvédelmi megfontolás jegyében feljogosította a kereskedelemügyi minisztert annak ellenőrzésére, hogy a szállítandó tárgyak hazai anyagokból, hazai ipartelepeken készülnek-e, továbbá, hogy hazai iparosok végzik-e a munkálatokat. 33 A törvénycikk, felülírva az állami számvitelről szóló jogszabály ismertetett rendelkezéseit, felhatalmazta a minisztert arra, hogy az illetékes más miniszterekkel együtt rendeleti úton szabályozza a közszállítást megrendelő szervek beszerzéseinek folyamatát a kiírástól az odaítélésen át egészen a teljesítés ellenőrzéséig. 34 A közérdek primátusát jelzi, hogy a 29 GREGÓCZKI i. m. 12. o. 30 A hazai ipar fejlesztéséről szóló 1907.évi III. törvény II. fejezet: A közszállításokról évi III. törvény 13. : Az állam, törvényhatóságok, községek, az ezek által fenntartott vagy segélyezett intézetek és intézmények, valamint a közforgalomra berendezett hazai közlekedési vállalatok ipari szükségletei és munkálatai rendszerint a magyar korona országainak ipara révén fedezendők évi III. törvény 13. : Az állami és közhatósági megrendelések számlái, a tényleg megtörtént átvétel után, százezer koronát meg nem haladó összegnél a szállítás befejezésétől száíitott harmincz nap alatt, százezer koronát meghaladó összegnél pedig hatvan nap alatt kifizetendők évi III. törvény 14. : A közszállításokat és közmunkákat teljesitő ipartelepeket és vállalatokat abból a szempontból, hogy a szállítandó tárgyak hazai anyagokból, hazai ipartelepeken készülnek-e, illetőleg a munkálatok hazai iparosokkal végeztetnek-e, a kereskedelemügyi minister ellenőrzi évi III. törvény 14. : Felhatalmaztatik a kereskedelemügyi minister, hogy tekintet nélkül az évi XX. tc. 38. és 39. -ainak rendelkezéseire, az illető ministerekkel egyetértőleg rendeleti úton szabályozza a 13. -ban felsorolt hatóságok, hivatalok, intézetek, intézmények ipari szükségleteinek és munkáinak 1415 jogalkotó igen szigorúan lépett fel a visszaélésekkel szemben. Ha ugyanis bizonyíthatóan törvénybe ütköző magatartást tanúsított valamely szállító vagy vállalkozó, akkor számolnia kellett azzal, hogy ideiglenesen vagy végleg kizárják a közszállításokból. A döntést az illetékes miniszter a kereskedelemügyi miniszter jóváhagyásával hozta meg. 35 E szabályok egyébként hosszú ideig csaknem változatlan formában maradtak érvényben. A vizsgált jogszabály tükrében azt a megállapítást teszem, hogy a részletszabályok megjelenése a jogviszonyok differenciálódását jelzi, az ellenőrzés és szankcionálás igénye pedig a beszerzésekkel kapcsolatos jogorvoslati rendszer bölcsőjét jelenti. A fentiekben vizsgált két törvénycikk és az ezek alapján kiadott miniszteri rendeletek viszonylagos stabilitással szabályozták a közszállítások hazai rendszerét. A boldog békeidőket követő években vagy nem került alkalmazásra a joganyag a háborús helyzet miatt, vagy amikor ismét alkalmazásra került, akkor a háborús helyzet okaival összefüggésben, vagy egyéb gazdasági okok miatt preferenciális szabályok kerültek be a közszállítási joganyagba. 36 beszerzését, illetve végeztetését, kiírását, odaítélését, a szerződések kötését és teljesítésük ellenőrzését. A törvényhatóságokra és községekre vonatkozólag ez irányban a belügyminister intézkedik évi III. törvény 15. : A szállításoknál vagy munkáknál tapasztalt beigazolt visszaélés esetén a szállitó vagy vállalkozó az illető minister által, a kereskedelemügyi minister hozzájárulásával végleg vagy meghatározott időre kizárható és ismétlés esetén kizárandó. Minden kizárásról a kereskedelemügyi minister a kizárás kimondásával egyidejűleg a kizárás okának megjelölésével értesítendő, a ki a kizárt szállítókról és vállalkozókról nyilvántartást vezet, s ezt az összes ministerekkel átiratilag közli. 36 BALOGH et al. i.m. 30. o. 1516 I.4. A földmunkások vállalkozó szövetkezeteinek állami támogatásáról szóló évi XI. törvénycikk Ennek a jogszabálynak témánk szempontjából azért van jelentősége, mert megvilágítja, hogy a jogalkotó milyen szemlélet jegyében szabályozta a közmunkák nyilvános versenytárgyalásait. A földmunkások vállalkozó szövetkezetei az ilyen versenytárgyaláson anélkül vehettek részt, hogy bánatpénzt, óvadékot vagy biztosítékot kellett volna letenniük, vagyis irányukban egyértelműen pozitív megkülönböztetés érvényesült. A részvétel módja sem volt korlátozott; arra szóval vagy írásban egyaránt sor kerülhetett. 37 A támogatás elsődlegessége jegyében fogant szigorú szabály volt, hogy a szövetkezetek ajánlatait nem lehetett formai hibákra való hivatkozással mellőzni. Bizonyos munkák esetében természetesen elkerülhetetlen volt az óvadék, így a jogalkotónak erre nézve is rendelkeznie kellett. Ilyenkor az a szabály érvényesült, hogy a földmunkások vállalkozó szövetkezetei az óvadék letétbe helyezése iránti kötelezettségüket a munkabérek egy részének visszatartása útján is teljesíthették. 38 A jogalkotó általános érvénnyel rögzítette a szóban forgó szövetkezetek elsőbbségét olyan esetekben, amikor azok egy másik résztvevővel megegyező ajánlatot tettek, ha pedig a legjobb ajánlat és a szövetkezet által tett ajánlat egymástól az előbbi javára tíz százalékot meg nem haladó mértékben tért el, a pozitív megkülönböztetés jegyében akkor is a szövetkezet által tett ajánlatot kellett nyertessé nyilvánítani. 39 E törvénycikk vonatkozó rendelkezéseinek ismertetése azért volt szükséges, mert a jogforrás hűen tolmácsolja, hogy az adott kor viszonyai a közszállításokra vonatkozó szabályrendszer milyen mértékű további differenciálódását tették szükségessé. Ekkoriban tehát már megvolt az anyagi forrásuk a központi beszerzéseknek, így kezdetét vehette a 37 A földmunkások vállalkozó szövetkezeteinek állami támogatásáról szóló évi XI. törvény 5. : Az 1. -ban említett szövetkezetek bármely közmunkák nyilvános versenytárgyalásán szóval vagy írásban minden bánatpénz vagy biztosíték letétele nélkül részt vehetnek és ajánlatot tehetnek, tekintet nélkül arra, hogy a versenytárgyalási feltételek szerint a bánatpénz, óvadék vagy biztosíték letétele kötelező volt-e vagy sem. Formahibák miatt az 1. -ban említett szövetkezetek ajánlatai nem mellőzhetők (közszállítási szabályzat 28. ) évi XI. törvény 5. : Oly közmunkáknál, ahol az óvadék letétele elkerülhetetlen, a szükséges vállalkozói óvadék a munkabérek egy részének visszatartása útján is képezhetők. Az óvadékképzés feltételei a vállalati szerződésben mindenkor minden kétséget kizárólag állapítandók meg évi XI. törvény 6. : Egyenlő ajánlat esetén a közmunkák versenytárgyalásain az első -ban említett szövetkezetek mindenkor előnyben részesítendők. Méltányos esetben pedig, ha az árajánlatok közötti különbözet 10 (tíz)%-nál nem nagyobb, a közmunkák elvégzésére a kedvezőbb ajánlatok dacára ugyancsak az 1. -ban említett szövetkezetek bízhatók meg. 1617 részletszabályok kijegecesedése. Felfigyelhetünk fel továbbá a verseny és versenyeztetés megjelenésére, ami a közpénzek felhasználásán belül a közpénzek célszerűbb, gazdasági szempontból optimális felhasználásának igényét helyezi előtérbe a közbeszerzési bírálati rendszer sajátos előhírnökeként. A harmincas évek elején nagymértékű fejlődés tapasztalható főként a versenyjog területén. Ennek kihatásai a közbeszerzési jogra aligha elhanyagolhatóak. A közgazdaság és a közjó olyan védett értékké lépett elő, amelyet a közszállítások során sem lehetett figyelmen kívül hagyni. 40 Éppen ezért kiszélesedett a versenyjogi hatóság jogköre, és ügyelni kezdtek arra, hogy a gazdasági helyzet által meg nem okolt piacváltozások mesterségesen ne legyenek előidézhetőek. Alapvető követelménnyé vált tehát, hogy minden szempontból szabályosan lebonyolított eljárások eredményeképpen az a vállalkozás végezhesse el a munkát, amely arra leginkább alkalmas. Az itt áttekintő jelleggel ismertetett főbb változásokat a gazdasági versenyt szabályozó megállapodásokról szóló évi XX. törvénycikk foglalja össze. Témánk szempontjából ennek a jogforrásnak azért van jelentősége, mert a közszállítások joga és a versenyjog egymáshoz való viszonyát szemlélteti. 40 A gazdasági versenyt szabályozó megállapodásokról szóló évi XX. törvény 6. : 2. ha úgy találja, hogy a közgazdaság vagy a közjó érdekében a megállapodást, vagy a határozatot vagy alkalmazásuknak módját, vagy valamely intézkedést, tevékenységet, magatartást megszüntetni, módosítani vagy kiegészíteni szükséges, megkísérelheti a kötelezettekkel közvetlenül vagy közvetve - esetleg egyeztető bizottság közreműködésével - folytatott tárgyalás útján az ügynek békés kiegyenlítését és ennek eredményéhez képest intézkedik; 3. ha az előbbi pontban jelzett eljárás kellő eredménnyel nem járna, javaslatot tehet a m. kir. minisztériumnak, hogy a kötelezetteket az adó és vám tekintetében engedélyezett és egyéb közkedvezmények megvonásával, a közszállításokból való kizárással, az iparrendészet és a fuvardíjszabás körébe tartozó intézkedésekkel szorítsa a közgazdaságra vagy a közjó érdekére káros működésük abbanhagyására; a m. kir. minisztérium ennek a pontnak alapján csak törvényes hatáskörébe utalt intézkedéseket tehet, az intézkedéseket azonban a jelen -ban előrebocsátott feltétel fennállása esetében akkor is megteheti, ha az intézkedések alkalmazásának egyéb jogszabályokban megszabott különös feltételei nem is állanak fenn; ha azonban a m. kir. minisztérium a jelen alapján iparigazolvány vagy olyan hatósági engedély elvonását látja szükségesnek, amely nélkül a kötelezettek üzemüket nem folytathatják, intézkedés végett a bírósághoz kell indítványt (7., 10., 14. ) előterjeszteni; 1718 I.5. Az iparfejlesztésről szóló évi XXI. törvénycikk Ez a törvénycikk a közszállítások joga alapdokumentumának tekinthető. Legfőbb erénye, hogy az addig különböző jogforrásokban elhelyezett és eltérő szempontok szerint tematizált közszállítási joganyagot kögíti szerves egységgé 41. Összefoglalóan kijelenthető, hogy a törvénycikket bizonyos fokig a közszállítási szabályok újrakodifikálásának is tekinthetjük, hiszen számos addigi jogforrásokban megjelenő elemet egységesen iktatott be jogrendünkbe. 42 A témánk szempontjából kiemelkedő fontosságú rendelkezéseket a törvénycikk negyedik fejezete tartalmazza. A jogalkotó tételesen felsorolja azokat a szerveket, amelyek úgynevezett hazai beszerzésre kötelezettek 43. Csupán példálózó jelleggel említünk meg közülük néhányat. Az állam mellett hazai beszerzésre kötelezettek például a törvényhatóságok, a községek és az általuk intézmények, vállalatok, üzemek. 44 A szállítási szerződés teljesítésével kapcsolatos szükségleteik tekintetében hasonló megítélés alá estek azok az ipartelepek és vállalatok is, amelyek a fenti szervezetektől szállításokat vagy munkálatokat nyertek el. 45 Hazai beszerzésre kötelezte a törvény mindazon természetes vagy jogi személyeket, akik, illetőleg, amelyek közigazgatási hatósági engedélyeztetéstől függő jogosultságot szereztek. 46 A hazai beszerzés kötelezettsége ilyen esetekben a jogosultság gyakorlásával kapcsolatos szükségletekre nézve állt fenn. A hazai beszerzésre kötelezettek utolsó, törvény által nevesített csoportjába azok a természetes vagy jogi személyek tartoztak, akik, illetőleg, amelyek az adó-, illeték-, vám-, vagy szállítási költségek tekintetében egész termelésükre kiható lényeges kedvezményben részesültek GREGÓCZKI i. m. 12. o. 42 BALOGH et al. i. m. 32. o. 43 GREGÓCZKI i. m o. 44 Az iparfejlesztésről szóló évi XXI. törvény 18. : Hazai beszerzésre kötelezettek: a) az állam, törvényhatóságok, községek, az általuk fenntartott vagy támogatott intézetek és intézmények, vállalatok és üzemek, valamint az előbb említettek részvételével létesült intézmények és vállalatok, továbbá a közforgalomra berendezett hazai közlekedési vállalatok és ezeken kívül mindazok a jogi személyek, melyek külön törvény alapján létesültek vagy létesülnek az általuk kifejtett gazdasági tevékenység körében minden szükségletük tekintetében, évi XXI. törvény 18. : Hazai beszerzésre kötelezettek: b) mindazok az ipartelepek és vállalatok, melyek az államtól vagy az a) pontban felsorolt hatóságoktól, intézetektől, intézményektől, vállalatoktól vagy üzemektől, illetőleg az előző pontban meghatározott jogi személyektől szállításokat vagy munkálatokat nyertek el, a szállítási szerződés teljesítésével kapcsolatos szükségleteik tekintetében évi XXI. törvény 18. : Hazai beszerzésre kötelezettek: c) mindazok a természetes vagy jogi személyek, melyek közigazgatási hatósági engedélyezéstől függő jogosultságot szereznek vagy szereztek, a jogosultság gyakorlásával kapcsolatos szükségleteiket illetőleg, évi XXI. törvény 18. : Hazai beszerzésre kötelezettek: 1819 A kötelezettség egyébként azt jelentette, hogy a kereskedelemügyi miniszter által a törvény szellemében készített listán szereplő szervezetek a hazai termelés révén voltak kötelesek fedezni szükségleteiket. Ez alól csupán abban az esetben lehetett felmentést adni, ha a külföldi beszerzés a hazainál az ár és a minőség tekintetében egyaránt kedvezőbb volt. 48 A közszállításokat és a közmunkákat a kereskedelemügyi miniszter ellenőrizte abból a szempontból, hogy a szállítandó tárgyak előállítása hazai ipartelepeken, hazai anyagokból és félgyártmányokból, hazai üzemanyagok és hazai gépek felhasználásával, hazai munkaerő foglalkoztatása mellett történt-e. A jogalkotó általános érvénnyel mondta ki, hogy a közszállítások keretébe tartozó beszerzéseknek vagy munkálatoknak főszabály szerint csak nyilvános versenytárgyalás útján van helyük. 49 Ez alól egyedül a kisiparnak fenntartott közszállítások és munkálatok, valamint eseti jelleggel azok a közszállítások és munkálatok képeztek kivételt, amelyekre nézve a kereskedelemügyi és az illetékes miniszter egymással egyetértésben így rendelkezett. 50 A jogalkotó ebben a törvénycikkben már használja az ajánlattevő fogalmát, amikor is rögzíti, hogy közgazdasági okokból a legkedvezőbb ajánlattevő ajánlata alapján lehetőség van a beszerzés, illetőleg a munka megosztására a versenytárgyalás résztvevői között. 51 Ilyenkor olyan tényezők játszottak szerepet a mérlegelésben, mint például az érintett vállalatok nagysága és szállítóképessége. A jogszabályban utalás történik a fentebb már ismertetett évi XX. törvénycikkre, ami jelzi, hogy ez utóbbi még mindig d) mindazok a természetes vagy jogi személyek, amelyek adó-, illeték-, vám-, vagy szállítási költségek tekintetében egész termelésükre lényegesen kiható kedvezményekben részesülnek évi XXI. törvény 18. : A kereskedelemügyi miniszter a jelen a) pontja alá tartozó saját felügyelete alatt álló hatóságoknak, hivataloknak, intézeteknek, intézményeknek, vállalatoknak és üzemeknek, az ezek részére szállítást vagy munkálatot teljesítő ipartelepeknek vagy vállalatoknak, valamint a b), c) és d) pont alá sorolt természetes és jogi személyeknek, más miniszter pedig a kereskedelemügyi miniszter hozzájárulásával ugyancsak a saját felügyelete alatt álló hatóságoknak, hivataloknak, intézeteknek, intézményeknek, vállalatoknak és üzemeknek, valamint az ezek részére szállítást vagy munkálatot teljesítő ipartelepeknek vagy vállalatoknak a hazai beszerzésnek vagy a hazai munkások alkalmazásának kötelezettsége alól egyes indokolt esetekben, ha a külföldi beszerzés hazainál ár és minőség tekintetében előnyösebb, felmentést adhat évi XXI. törvény 20. : A közszállítások keretébe tartozó beszerzéseknek vagy munkálatoknak rendszerint csak nyilvános versenytárgyalás útján van helyük évi XXI. törvény 20. : A kisiparnak fenntartott közszállítások és munkálatok nyilvános versenytárgyalás mellőzésével is kiadhatók. Azt, hogy egyéb esetekben nyilvános versenytárgyalás mellőzésével közszállításokat és munkálatokat mikor lehet kiadni, a kereskedelemügyi miniszter az illetékes miniszterrel egyetértőleg állapítja meg évi XXI. törvény 20. : Ha közgazdasági okok kívánják, a beszerzés, illetőleg munka a versenytárgyalásban résztvett vállalatok közt, a vállalatok nagyságának és szállítóképességének figyelembevételével, a legkedvezőbb ajánlattevő ajánlata alapján megosztható. Ilyen esetekben az illetékes miniszter a kereskedelemügyi miniszter véleményét meghallgatni köteles. 1920 alapjogforrásnak számított, bár rendelkezéseitől az évi XXI. törvénycikk felhatalmazása alapján el lehetett térni. 52 Szigorú szankciókkal kellett számolnia annak, aki nem tartotta be a közszállításokra és az azokkal egy tekintet alá eső munkálatokra vonatkozó törvényi szabályokat. Ha a visszaélést jogerősen megállapították, akár végleg is el lehetett tiltani a közszállításoktól azt a szállítót vagy vállalkozót, aki törvénybe ütköző magatartást tanúsított. 53 Végül külön szabályok vonatkoztak az úgynevezett rendszeres beszerzésekre. E megítélés alapja az volt, hogy a beszerezni kívánt cikkekre milyen időközönként és milyen mennyiségben volt szükség. A speciális szabályok és szállítási feltételek megállapítása tekintetében hatáskörrel a kereskedelemügyi miniszter rendelkezett, szükség volt azonban az ügykör szerint érdekelt miniszter egyetértésére is. 54 Ezek a rendelkezések a mai központosított közbeszerzés előzményeinek tekinthetők. Azt a cikket, amelyre nézve a kereskedelemügyi miniszter szabványt állapított meg, főszabály szerint kizárólag a szabványnak megfelelően volt szabad beszerezni, és a szabványtól csak a két miniszter (a kereskedelemügyi és az ügykör szerint illetékes) egyetértése mellett lehetett eltérni. 55 Megállapítom, hogy a jogalkotó a közszállításokkal kapcsolatos kérdéseket ekkoriban szervesen az iparhoz tartozónak tekintette, éppen ezért az e terültre vonatkozó szabályok az ipar fejlesztéséről szóló törvény passzusai között kerültek elhelyezésre. Ha alaposabban szemügyre vesszük az ismertetett rendelkezéseket, már felfigyelhetünk azokra a kérdéskörökre, amelyek fokozatos differenciálódása napjainkra külön jogág, de legalábbis önálló jogterület létrejöttét tette szükségessé évi XXI. törvény 21. : A kereskedelemügyi miniszter az illetékes miniszterekkel egyetértőleg rendeleti úton az 1897:XX. tc. 38. és 39. -ainak rendelkezéseitől eltérően is szabályozhatja a 18. a) pontja alatt felsorolt hatóságok, hivatalok, intézetek, intézmények, vállalatok és üzemek szükségleteinek és munkáinak beszerzését, illetőleg végeztetését, kiírását, odaítélését, a szerződések kötését és teljesítésük ellenőrzését évi XXI. törvény 22. : A szállításoknál és munkáknál megállapított visszaélés esetében a szállító vagy vállalkozó végleg vagy meghatározott időre kizárható, a visszaélés ismétlése esetében kizárandó a közszállításokból, a jelen törvény hatálya alá eső munkálatokból vagy vállalkozásokból. A kizárás tekintetében saját tárcáját illetőleg a kereskedelemügyi miniszter, a többi tárcát illetőleg az illetékes miniszter a kereskedelemügyi miniszter hozzájárulásával határoz. A kereskedelemügyi minisztert a kizárás kimondásával egyidejűleg minden kizárásról a kizárás okának megjelölése mellett értesíteni kell. A kereskedelemügyi miniszter a kizárt szállítókról és vállalkozókról nyilvántartást vezet és a kizárást mindenik miniszterrel közli évi XXI. törvény 23. : A kereskedelemügyi miniszter a jelen törvény IV. fejezetének hatálya alá tartozó rendszeres beszerzésekre, ha a beszerezni kívánt cikkekre nagyobb mennyiségben van szükség, az ügykör szerint érdekelt miniszterekkel egyetértően szabályokat és szállítási feltételeket állapíthat meg évi XXI. törvény 23. : Oly cikket, amelyre a kereskedelemügyi miniszter szabványt állapított meg, rendszerint csakis a szabványnak megfelelően szabad beszerezni. A szabványtól, illetve a szállítási feltételtől csakis a kereskedelemügyi miniszternek az ügykör szerint érdekelt miniszterrel egyetértőleg adott engedélye alapján szabad eltérni. 20 Több megjelenítése
A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története 1 A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma 2 Eljárásfajták a közigazgatásban Az eljárás és az eljárásjog definiálása Magyary Zoltán: Részletesebben 52 343 01 - Közbeszerzési referens - 2012.
Modulszám Modulnév Kompetencia típus Kompetencia tartalom 10848-12 A közbeszerzés alapjai Megállapítja az ajánlatkérői minőség fennálló voltát 10848-12 A közbeszerzés alapjai Azonosítja a közbeszerzés Részletesebben A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről
A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről A Közbeszerzési Döntőbizottság a konzorciumok jog- és ügyfélképességével kapcsolatosan a következőkben ismertetett Részletesebben Szabályzat. 1. A szabályzat hatálya
Szabályzat Kiskunhalas, Hősök tere 2. szám alatti Kiskunhalasi Református Egyházközség (továbbiakban: Egyházközség) a közpénzek ésszerű felhasználása átláthatóságának és széles körű nyilvános ellenőrizhetőségének Részletesebben EU Közbeszerzési politika
EU Közbeszerzési politika 2012. szeptember 25. Jeney Petra A közbeszerzési politika célkitűzései Piaci integráció - vámjellegű kereskedelmi korlátok eltörlése közbeszerzési politika lehetséges versenykorlátozó Részletesebben BORSODSZIRÁK KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT
BORSODSZIRÁK KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT ÉVES ÖSSZESÍTETT KÖZBESZERZÉSI TERV 2010 Borsodszirák, 2010. április 15. TARTALOM 1. A KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁSOK TERVEZÉSE ÉS ELŐKÉSZÍTÉSE...3 1.1. KÖZBESZERZÉSI TERV ELKÉSZÍTÉSE Részletesebben A Közbeszerzési Döntőbizottság (a továbbiakban: Döntőbizottság) a Közbeszerzések Tanácsa nevében meghozta az alábbi J<=?
érl ''SoS.od.oh I KUOAl'KST FŐVÁROS X. KKKOl\Y\ KŐBÁNYAI ÖNKORMÁNYZAT '/.AT Polgármesteri I li.viiiiiln Iklsz.: D.363/ /2008. KÖZBESZERZÉSE^T^A'CS'A KÖZBESZERZÉSI DÖNTŐBI^gTADSi^ Budapest, Marg 'íkrt. Részletesebben A közbeszerzési törvény szabályainak változása. változása
A közbeszerzési törvény szabályainak változása ETK zrt. 2010. február Az előadás felépítése Gyakorlati alkalmazási kérdések kezelése a Kbt. módosításában - Formai megközelítés mérséklésére irányuló változások: Részletesebben A MAGYAR LABDARUGÓ SZÖVETSÉG (MLSZ) Elnökségének. 394/2011 (12.05.) számú határozatával elfogadott ESETI KÖZBESZERZÉSI SZABÁLYZAT
KÖZBESZERZÉSI SZABÁLYZAT Alsózsolca Város képviselő-testülete, a közpénzek ésszerű és hatékony felhasználása és nyilvános ellenőrizhetőségének megteremtése, továbbá a közbeszerzések során a verseny tisztaságának Részletesebben A közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződés legfontosabb új szabályai
A közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződés legfontosabb új szabályai Dr. Várhomoki-Molnár Márta NFM, Közbeszerzési Szabályozási és Tájékoztatási Főosztály Tematika A közbeszerzési szerződés megkötése, Részletesebben BESZERZÉSI SZABÁLYZAT
Aszód Város Önkormányzata Átdolgozott Szabályzat (4. pályázati elem) BESZERZÉSI SZABÁLYZAT Készítette: CONTROLL Holding Tanácsadó Zrt. Közigazgatási Igazgatósága 2014. október 1 A gazdaság verseny tisztaságának Részletesebben Központosított közbeszerzés
Központosított közbeszerzés 2014. október 16. KEF Közbeszerzési Igazgatóság dr. Gáspár Emőke főosztályvezető 1 Bevezetés A központosított közbeszerzés ÜTKKF ITKKF Felépítés Használat Saját hatáskörű beszerzés Részletesebben Nyíregyháza Megyei Jogú Város Önkormányzatának Beszerzési Szabályzatáról
NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK /2012. (II.23.) számú h a t á r o z a t a Nyíregyháza Megyei Jogú Város Önkormányzatának Beszerzési Szabályzatáról A Közgyűlés Nyíregyháza Megyei Jogú Város Részletesebben Kazincbarcika Város Önkormányzata 25/2014. (IV. 25.) önkormányzati rendelete a helyben központosított közbeszerzésekről. A rendelet célja 1..
Kazincbarcika Város Önkormányzata 25/2014. (IV. 25.) önkormányzati rendelete a helyben központosított közbeszerzésekről Kazincbarcika Város Önkormányzatának Képviselő-testülete (továbbiakban: képviselő Részletesebben TIVADAR KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÖZBESZERZÉSI SZABÁLYZATA
TIVADAR KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÖZBESZERZÉSI SZABÁLYZATA 2010. 2/8 Tivadar Község Önkormányzata a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. Törvény (a továbbiakban: Kbt.) alapján, a közbeszerzési eljárások Részletesebben Közbeszerzési Szabályzat 2009.12.11-től hatályos
Közbeszerzési Szabályzat 2009.12.11-től hatályos Biharnagybajom Községi Önkormányzat Képviselő-testülete (továbbiakban: Képviselő-testület) a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény (továbbiakban: Részletesebben OKTATÁSI MINISZTÉRIUM SZÓBELI VIZSGATÉTELEK. 52 3435 10 Közbeszerzési referens. A szakmai szóbeli vizsga tantárgyai: Jogi ismeretek Közbeszerzés
OKTATÁSI MINISZTÉRIUM SZÓBELI VIZSGATÉTELEK 52 3435 10 Közbeszerzési referens A szakmai szóbeli vizsga tantárgyai: Jogi ismeretek Közbeszerzés A 20/2004. (VII. 27.) OM rendelettel módosított 26/2001. (VII. Részletesebben Miskolczi Bodnár Péter. Fogyasztói szerződések
Miskolczi Bodnár Péter Fogyasztói szerződések P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y B e t h l e n s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Kereskedelmi Jogi és Pénzügyi Részletesebben 93/2011. ( XII. 30.) NFM rendelet. 310/2011. ( XII. 2 3.) Korm. Rendelet. Dr. Boros Anita
93/2011. ( XII. 30.) NFM rendelet A hivatalos k ö z b e s z e r z é si t a n á c s a d ó i t e v é k e n y s é g r ő l 310/2011. ( XII. 2 3.) Korm. Rendelet A minősített a j á n l a t t e v ő k h i v a Részletesebben 1.3. Jelen szabályzat rendelkezéseit kell alkalmazni a tervpályázati eljárások esetén is.
Bodrogkisfalud Község Önkormányzata a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. Törvény (a továbbiakban: Kbt.) alapján, a közbeszerzési eljárások előkészítésének, lefolytatásának, belső ellenőrzésének, Részletesebben A központosított közbeszerzés jelenlegi helyzete
A központosított közbeszerzés jelenlegi helyzete KEF Közbeszerzési Igazgatóság dr. Gáspár Emőke főosztályvezető 1 Jogi keretek 2011. évi CVIII. törvény a közbeszerzésekről 168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet Részletesebben 2009. november 6. 12. szám. Tartalomjegyzék RENDELET
2009. november 6. 12. szám Tartalomjegyzék Szám Tárgy Oldal RENDELET 13/2009. (XI. 6.) Kgy. A Baranya Megyei Önkormányzat vagyonáról és vagyongazdálkodásáról szóló 26/2009. (XII. 30.) Kgy. rendelet módosítása Részletesebben Összegezés az ajánlatok elbírálásáról
9. melléklet a 92./2011. (XII.30.) NFM rendelethez Összegezés az ajánlatok elbírálásáról 1. Az ajánlatkérő neve és címe: BKK Budapesti Közlekedési Központ Zártkörűen Működő Részvénytársaság 1075 Budapest, Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S
Szám: 14/349-17/2011. VESZPRÉM MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT KÖZGYŰLÉSÉNEK ELNÖKE 8200 Veszprém, Megyeház tér 1. Tel.: (88)545-011, Fax: (88)545-012 E-mail: mokelnok@vpmegye.hu E L Ő T E R J E S Z T É S a Veszprém Részletesebben Egyéb előterjesztés Békés Város Képviselő-testülete 2012. április 26-i ülésére
Tárgy: Előkészítette: Véleményező bizottság Tisztelt Képviselő-testület! Békés Város Önkormányzata és Polgármesteri Hivatala Közbeszerzési Szabályzatának módosítása dr. Uhrin Anna jogász Ügyrendi, Lakásügyi, Részletesebben Tervezet a közigazgatási egyeztetésre
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/1426/2007. Tervezet a közigazgatási egyeztetésre az egyes 1989. október 23-át megelőzően védetté nyilvánított természeti területek védettségét fenntartó Részletesebben Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság
Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság 2012. december 13. Európai integráció és emberi jogok az EGK/Euroatom és ESZAK keretében lezajló európai integráció egyértelműen gazdasági célkitűzéseket Részletesebben Az ajánlati felhívás III.2.3/M.1. pontja az igazolási mód vonatkozásában az alábbiakat tartalmazza:
I. kérelmi elem: Az ajánlati felhívás III.2.3/M.1. pontja az igazolási mód vonatkozásában az alábbiakat tartalmazza: Az alkalmasság megítéléséhez szükséges adatok és a megkövetelt igazolási mód: M.1. A Részletesebben Szakács Tamás. 40. A közintézet fogalma; fajtái
40. A közintézet fogalma; fajtái 1.A közintézet fogalma - a közintézetek látják el azokat a közoktatási, kulturális, tudományos, egészségügyi, szociális feladatokat, amelyeket az állam feladatvállalásának Részletesebben SZERZŐDÉS. Bevezetés. 1. A szerződés tárgya
SZERZŐDÉS Amelyet egyik részről a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala (székhelye: Budapest V. Garibaldi u. 2., adószám: 15311746-2-41), mint Vevő, másik részről a Le Cheque Déjeuner Kft. (székhelye: 1074 Részletesebben Seregélyes Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testületének 5/2015.(IV.30.) önkormányzati rendelete A helyben központosított közbeszerzésekről
Seregélyes Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testületének 5/2015.(IV.30.) önkormányzati rendelete A helyben központosított közbeszerzésekről Seregélyes Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testülete az Részletesebben KERETMEGÁLLAPODÁS. Megrendelő a Kbt. 18. címében meghatározott keretmegállapodásos eljárást folytatott le, mely két részből áll:
KERETMEGÁLLAPODÁS Amely létrejött a Közbeszerzésekről szóló, többszörösen módosított 2003. évi CXXIX. Törvény (továbbiakban Kbt.) alapján a Fővárosi Vízművek Zártkörűen Működő Részvénytársaság által lefolytatott Részletesebben V É G Z É S - t. I N D O K O L Á S
KÖZBESZERZÉSEK TANÁCSA KÖZBESZERZÉSI DÖNTŐBIZOTTSÁG 1024 Budapest, Margit krt. 85. 1525 Pf.: 166. Tel.: 06-1/336-7776, fax: 06-1/336-7778 E-mail: dontobizottsag@kt.hu Ikt.sz.: D.301/2/2011. A Közbeszerzési Részletesebben Közbeszerzési útmutató pályázók/kedvezményezettek részére 2009. augusztus 1.
Közbeszerzési útmutató pályázók/kedvezményezettek részére 2009. augusztus 1. Jelen útmutató célja, hogy segítse a pályázókat kedvezményezetteket a közbeszerzéssel kapcsolatos legalapvetőbb tudnivalókban Részletesebben I. Ajánlattételi felhívás
Szállítási szerződ a a Getronics Magyarország Kft., 99999 Informatika Kft., M&S Informatikai Zrt., NET 54 Üzleti Kommunikáció Kft. között A KEF által megkötött KM0101NETH11 számú keretmegállapodás alapján Részletesebben SZTERÉNYI ÜGYVÉDI IRODA RECHTSANWALTSSOZIETÄT LAW FIRM
SZTERÉNYI ÜGYVÉDI IRODA RECHTSANWALTSSOZIETÄT LAW FIRM 1011 BUDAPEST, FŐ UTCA 14-18. Címzett: Kérelmező részére E-mail útján Másolatban: Valamennyi ajánlattevő részére E-mail útján Küldi: dr. Szterényi Részletesebben 1. A rendelet célja, hatálya
Segesd Község Önkormányzata Képviselő-testületének 15/2013. (XI. 29.) önkormányzati rendelete az államháztartáson kívüli forrás átvételére és átadására vonatkozó szabályokról Segesd Község Önkormányzatának Részletesebben TERMÉSZETVÉDELEM ÉS BIRTOKPOLITIKA
TERMÉSZETVÉDELEM ÉS BIRTOKPOLITIKA Dr. Kovács Mátyás 2 1. VÉDETT TERMÉSZETI TERÜLETEK KEZELÉSÉNEK EDDIGI GYAKORLATA. Általában igaz Európa minden országára az, hogy a természetvédelmi oltalom alá került Részletesebben Szerzıdésmódosítás. Dr. Erdei Csaba. Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közbeszerzési Felügyeleti Fıosztály. Fıosztályvezetı-helyettes
Szerzıdésmódosítás Dr. Erdei Csaba Fıosztályvezetı-helyettes Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közbeszerzési Felügyeleti Fıosztály Tartalom Irányelvi szabályozás Magyar szabályozás Aktuális problémák, tipikus Részletesebben Magyarszerdahely község Önkormányzat KÉPVISELÔ-TESTÜLETÉNEK 7/2007.(IV.5.) számú RENDELETE
Magyarszerdahely község Önkormányzat KÉPVISELÔ-TESTÜLETÉNEK 7/2007.(IV.5.) számú RENDELETE az önkormányzat vagyonáról, és a vagyongazdálkodás szabályairól A képviselô-testület a helyi önkormányzatokról Részletesebben PÁLYÁZATI FELHÍVÁS út- és mélyépítési műszaki ellenőri megbízás tárgyában
PÁLYÁZATI FELHÍVÁS út- és mélyépítési műszaki ellenőri megbízás tárgyában 1. A pályázat kiírója I. ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK Diósd Város Önkormányzata (székhely: 2049 Diósd, Szent István tér 1.) 2. A pályázat Részletesebben Bucsa Község Önkormányzat Képviselő-testületének 16/2007.(XI.12.) számú rendelete. az önkormányzat vagyonáról, és a vagyongazdálkodás szabályairól
Bucsa Község Önkormányzat Képviselő-testületének 16/2007.(XI.12.) számú rendelete az önkormányzat vagyonáról, és a vagyongazdálkodás szabályairól A képviselő-testület a helyi önkormányzatokról szóló, többször Részletesebben 1. A Közbeszerzési Szabályzat célja kettős: 1. (2) (3) (4) (5)
Orosházi Városüzemeltetési és Szolgáltató zrt. Orosháza Fürdő utca 5. 5900 Az Orosházi Városüzemeltetési és Szolgáltató Zrt. Közbeszerzési Szabályzata Készítette: Bozsár Lajos Közbeszerzési referens Jóváhagyta: Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 43/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. B. B. ügyvéd által képviselt kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság által országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott 43/2015. számú határozata felülvizsgálata iránt Részletesebben Az új közbeszerzési törvény
Az új közbeszerzési törvény D r. K u r u c s a i M a r g i t e l n ö k K ö z b e s z e r z é s i D ö n t ő b i z o t t s á g Az új Kbt. Ötödik Része, a jogorvoslat 1 2011. évi CVIII. törvény a közbeszerzésekről Részletesebben Közbeszerzés ellenőrzési tájékoztató ÁROP-1.A.5, 3.A.2 Pályázói információs nap Előadó: dr. Szabó Zoltán, jogi előadó MAG Zrt. 2014. március 21. Budapest Közbeszerzések ellenőrzésének folyamatai - Szabályozási Részletesebben Összegezés az ajánlatok elbírálásáról. Ajánlatkérő székhelye: 1149 Budapest, Buzogány u. 11-13.
Összegezés az ajánlatok elbírálásáról 1. Az ajánlatkérő neve és címe: Ajánlatkérő neve: Budapesti Gazdasági Főiskola Ajánlatkérő székhelye: 1149 Budapest, Buzogány u. 11-13. 2. A közbeszerzés tárgya és Részletesebben Az új közbeszerzési törvény
Az új közbeszerzési törvény D r. N a g y Á g n e s f ő o s z t á l y v e z e t ő K ö z b e s z e r z é s e k T a n á c s a 1 Nyílt eljárás Meghívásos eljárás Tárgyalásos eljárás - hirdetmény közzétételével Részletesebben I. Általános rendelkezések. A rendelet hatálya. Az önkormányzati vagyon
Borsodszentgyörgy Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 12/2008.(X.18.) rendelete az önkormányzat vagyonáról, és a vagyongazdálkodás szabályairól A képviselő-testület a helyi önkormányzatokról szóló, Részletesebben Kitöltő/készítő Megőrzési hely Megőrzési Másolatot kap megnevezés Belső szabályzat Ügyvezető,
BELSŐ SZABÁLYZATOK A tevékenységhez tartozó feladatkörök részletezése: Ügyvezető: Menedzser asszisztens: felel a belső szabályzatok, továbbá a Kft. működését segítő egyéb szabályzatok, rendelkezések elkészítéséért, Részletesebben Összegezés az ajánlatok elbírálásáról
Összegezés az ajánlatok elbírálásáról 18. melléklet 1. Az ajánlatkérő neve és címe: Budapesti Távhőszolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság (FŐTÁV Zrt.) 1116 Budapest Kalotaszeg u. 31. 2. A közbeszerzés Részletesebben Sornyomtató bérlés, karbantartás és javítás.
Sornyomtató bérlés, karbantartás és javítás. Közbeszerzés alkalmazásával megkötött szerződések... 2 Szerződés módosításáról, teljesítéséről szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetmény... 4 Közbeszerzés alkalmazásával Részletesebben TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ. Közbeszerzés
PÉNZÜGYI ÉS SZÁMVITELI FŐISKOLAI KAR PÉNZÜGYI INTÉZETI TANSZÉK TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Közbeszerzés Akkreditált Iskolarendszerű Felsőfokú Szakképzés Adóigazgatási és költségvetés-gazdálkodási szakügyintéző Részletesebben Tagállamok - Szolgáltatásra irányuló szerződés - Ajánlati felhívás - Tárgyalásos eljárás. HU-Budapest: Gépjármű-felelősségbiztosítási szolgáltatások
1/7 Ez a hirdetmény a TED weboldalán: http://ted.europa.eu/udl?uri=ted:notice:278334-2010:text:hu:html HU-Budapest: Gépjármű-felelősségbiztosítási szolgáltatások 2010/S 182-278334 AJÁNLATI/RÉSZVÉTELI FELHÍVÁS Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben BUGAC NAGYKÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATÁNAK KÖZBESZERZÉSI SZABÁLYZATA
BUGAC NAGYKÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATÁNAK KÖZBESZERZÉSI SZABÁLYZATA Bugac Nagyközség Önkormányzata a 2010. május 5-én tartott ülésén fogadta el a /2010. KT.sz. határozatával. Hatályos: 2010. május 6. Heródekné Részletesebben http://ehr.kozbeszerzes.hu/hkm/viewform.jsp?id=13777/2013
1 / 10 Nemzeti közbeszerzési hirdetmény feladására irányuló kérelem NFM. r. 6. (5) bekezdése értelmében a kérelemben meg kell adni az alábbiakat: a) a Kbt. 21. (5) bekezdése szerint a Hatóság által vezetett Részletesebben Általános rendelkezések
Mérk Nagyközség Képviselő-testületének 8/2005.(IV.20.) kt. rendelete Az önkormányzat vagyonáról, és a vagyongazdálkodás szabályairól. A Képviselő-testület! A helyi önkormányzatokról szóló, többször módosított Részletesebben A Kbt. értelmezésével kapcsolatos legfontosabb újdonságok a Közbeszerzési Döntőbizottság gyakorlatában
A Kbt. értelmezésével kapcsolatos legfontosabb újdonságok a Közbeszerzési Döntőbizottság gyakorlatában Dr. Szántó Veronika Közbeszerzési Döntőbizottság 2014. június 18. Főbb témák I. Alkalmasság igazolása Részletesebben Építésikivitelezés-Vállalkozás / 1: Vállalatbaadás VÁLLALKOZÁS
Elõadás:Folia100.doc VÁLLALKOZÁS - mint "kihívás" ( challenge ) Megoldandó rendkívüli feladat ( Golden Gate, Eiffel torony, BAM ) - mint "szervezet" ( firm ) Egyéni- és társas vállalkozások ( BT., KFT., Részletesebben Mint a gép! Balesetek nélkül. Szimpózium
Mint a gép! Balesetek nélkül. Szimpózium Az új Mt. alkalmazása a munkaügyi ellenőrzések tükrében Előadó: Dr. Csigi Imre Ferenc közigazgatási tanácsadó Nemzeti Munkaügyi Hivatal Munkaügyi Főosztály E-mail Részletesebben Budapest Főváros XV. kerületi Önkormányzat Jegyzője. 4/2012. (III. 9.) számú UTASÍTÁSA. I. A Szabályzat hatálya. A szabályozás jellege
Budapest Főváros XV. kerületi Önkormányzat Jegyzője Budapest Főváros XV. kerületi Önkormányzat Jegyzőjének 4/2012. (III. 9.) számú UTASÍTÁSA Budapest Főváros XV. kerületi Önkormányzat Polgármesteri Hivatalának Részletesebben Balatonederics Települési Önkormányzat. Képvsielő-testületének 16/2004. (XII. 1.) rendelete
Balatonederics Települési Önkormányzat Képvsielő-testületének 16/2004. (XII. 1.) rendelete az önkormányzat vagyonáról, és a vagyongazdálkodás szabályairól A képviselô-testület a helyi önkormányzatokról Részletesebben KÖZBESZERZÉSI SZAKVÉLEMÉNY (a bíráló bizottság jogorvoslati eljárást követő ülésére)
KÖZBESZERZÉSI SZAKVÉLEMÉNY (a bíráló bizottság jogorvoslati eljárást követő ülésére) Közbeszerzés tárgya: Szentendre Város Önkormányzata Vállalkozási szerződés Szentendre Duna-korzó árvízvédelmi gát programmal Részletesebben Az önkormányzati vagyon
Murakeresztúr Község Önkormányzati Képviselő-testületének 8/2004. (IV. 16.) számú RENDELETE az önkormányzat vagyonáról, és a vagyongazdálkodás szabályairól A képviselő-testület a helyi önkormányzatokról Részletesebben 2015. május 14-i rendkívüli ülésére
7. számú előterjesztés Egyszerű többség ELŐTERJESZTÉS Dombóvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2015. május 14-i rendkívüli ülésére Tárgy: Keret-megállapodásos közbeszerzési eljárás lefolytatásának Részletesebben Tagállamok - Árubeszerzésre irányuló szerződés - Ajánlati felhívás - Tárgyalásos eljárás. HU-Nyíregyháza: Villamos energia 2011/S 226-367138
1/6 Ez a hirdetmény a TED weboldalán: http://ted.europa.eu/udl?uri=ted:notice:367138-2011:text:hu:html HU-Nyíregyháza: Villamos energia 2011/S 226-367138 Ajánlati/részvételi felhívás Egyes ágazatokban Részletesebben INÁRCS KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA
INÁRCS KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA Jegyzőkönyv Rendkívüli Képviselő-testületi ülésről 2010. 08. 26. Jegyzőkönyvet készítette: Róth Jánosné jegyzőkönyv-vezető Iktatószám: 258-27/2010. Jegyzőkönyv Inárcs Községi Részletesebben III.3.5. Közbeszerzési/beszerzési eljárásokkal kapcsolatos rendelkezések
III.3.5. Közbeszerzési/beszerzési eljárásokkal kapcsolatos rendelkezések Jelen rendelkezések mind a közbeszerzési, mind a kivételi körbe tartozó beszerzési eljárások tekintetében figyelemmel a tételes Részletesebben az önkormányzat vagyonáról, és a vagyongazdálkodás szabályairól
FÜRGED KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATI KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 6/2005./III. 8./ számú RENDELETE az önkormányzat vagyonáról, és a vagyongazdálkodás szabályairól A képviselő-testület a helyi önkormányzatokról szóló, Részletesebben Közbeszerzések bonyolítása az aktuális közbeszerzési törvénynek megfelelően. Budapest, Oktatási Minisztérium Irodaháza 2006. március 29.
Közbeszerzések bonyolítása az aktuális közbeszerzési törvénynek megfelelően Budapest, Oktatási Minisztérium Irodaháza 2006. március 29. dr. Mezeiné dr. Nyitrai Beáta ügyvéd hivatalos közbeszerzési tanácsadó Részletesebben I. Az üzleti titok fogalma a közbeszerzésben Az üzleti titokká minősíthető adatok körével kapcsolatos főbb Kbt. szabályok III. A helytelen üzleti
I. Az üzleti titok fogalma a közbeszerzésben II. Az üzleti titokká minősíthető adatok körével kapcsolatos főbb Kbt. szabályok III. A helytelen üzleti titokká minősítés következménye IV. Jelenlegi jogi Részletesebben A helyben központosított közbeszerzési rendszer alkalmazása
A helyben központosított közbeszerzési rendszer alkalmazása A közpénzekből történő beszerzések hatékony, átlátható, költségkímélő végrehajtása érdekében alkotta meg az Országgyűlés a közbeszerzésekről Részletesebben Rákóczifalva Város Önkormányzata Képviselő-testületének. 4/2014. (II. 28.) önkormányzati rendelete
Rákóczifalva Város Önkormányzata Képviselő-testületének 4/2014. (II. 28.) önkormányzati rendelete az államháztartáson kívüli forrás átadásáról és átvételéről Rákóczifalva Város Önkormányzata Képviselő-testülete Részletesebben Rendeltetésszerű joggyakorlás a részekre bontás tilalma vonatkozásában
Rendeltetésszerű joggyakorlás a részekre bontás tilalma vonatkozásában A Közbeszerzési Hatóság Útmutatója alapján, az egységes jogalkalmazás elősegítésére Szerző: dr. Garancsy Georgina jogász, hivatalos Részletesebben Ajánlattételi felhívás. a Kbt. 122. (7) bekezdés a) pontja alapján megindított hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás keretében
Ajánlattételi felhívás a Kbt. 122. (7) bekezdés a) pontja alapján megindított hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás keretében a) ajánlatkérő neve, címe, telefon- és telefaxszáma (e-mail) Budapest Részletesebben Közbeszerzési Értesítő száma: 2014/75. Tájékoztató az eljárás eredményéről (1-es minta)/ké/2013.07.01 KÉ. Hirdetmény típusa:
Eljárás eredményéről szóló tájékoztató (A Vendéget látni, vendégnek lenni című vendéglátás- és idegenforgalom-történeti állandó kiállítás kivitelezése) Közbeszerzési Értesítő száma: 2014/75 Beszerzés tárgya: Részletesebben A környezetbarát közbeszerzés jogi lehetőségei. Dr. Kovács László jogi tanácsadó Közbeszerzések Tanácsa
A környezetbarát közbeszerzés jogi lehetőségei Dr. Kovács László jogi tanácsadó Közbeszerzések Tanácsa A zöld közbeszerzés jogi feltételei az Unióban 1997. Európai Unió elkötelezte magát a fenntartható Részletesebben Készítette: dr. Lukács Andrea közbeszerzési tanácsadó, szakértő, Közbeszerzési Tanácsadók Országos Szövetsége, alelnök
Készítette: dr. Lukács Andrea közbeszerzési tanácsadó, szakértő, Közbeszerzési Tanácsadók Országos Szövetsége, alelnök 2013.12.20. dr. Lukács Andrea, 1 A közbeszerzési irányelvek lehetőséget adnak a szociális Részletesebben Nemzeti közbeszerzési hirdetmény feladására irányuló kérelem
Nemzeti közbeszerzési hirdetmény feladására irányuló kérelem NFM. r. 6. (5) bekezdése értelmében a kérelemben meg kell adni az alábbiakat: a) a Kbt. 21. (5) bekezdése szerint a Hatóság által vezetett ajánlatkérők Részletesebben MISKOLC MEGYEI JOGÚ VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK 19/2007.(V.17.) sz. rendelete
MISKOLC MEGYEI JOGÚ VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK 19/2007.(V.17.) sz. rendelete Miskolc Megyei Jogú Város intézményeinek helyben központosított beszerzéseiről és közbeszerzéseiről (egységes szerkezetben a módosításáról Részletesebben Kérdés. Válasz. Kérdés. A különböző típusú élelmiszerek beszerzését egybe kell-e számítani? Válasz
Az előre nem látható és nem tervezhető, de az év folyamán felmerülő beszerzési szükségleteket az ajánlatkérőnek hogyan kell figyelembe vennie az egybeszámítás szempontjából? Az adott évben (tizenkét hónapban) Részletesebben Közzététel dátuma: 2013.05.20. Iktatószám: 7982/2013 CPV Kód: 71322000-1 Csengerújfalu Község Önkormányzata
Partnerség a fenntartható megoldások megvalósításáért a határmenti környezet közös kezelése és védelme - HURO/1001/206/1.3.4 kódszámú projekt- engedélyes tervek készítése. Közbeszerzési Értesítő száma: Részletesebben ELNÖKI TÁJÉKOZTATÓ. 2015. január 23. 1026 Budapest, Riadó utca 5. 1525 Budapest, Pf. 166. www.kozbeszerzes.hu info@kt.hu
ELNÖKI TÁJÉKOZTATÓ 2015. január 23. 2015 9 1026 Budapest, Riadó utca 5. 1525 Budapest, Pf. 166. www.kozbeszerzes.hu info@kt.hu A Közbeszerzési Hatóság Elnökének tájékoztatója a 2015. évre irányadó közbeszerzési Részletesebben 1. melléklet a 92/2011. (XII. 30.) NFM rendelethez KÖZBESZERZÉSI ÉRTESÍTŐ A Közbeszerzési Hatóság Hivatalos Lapja tájékoztató az eljárás eredményéről
1. melléklet a 92/2011. (XII. 30.) NFM rendelethez KÖZBESZERZÉSI ÉRTESÍTŐ A Közbeszerzési Hatóság Hivatalos Lapja tájékoztató az eljárás eredményéről I. SZAKASZ: AJÁNLATKÉRŐ I.1) Név, cím és kapcsolattartási Részletesebben ÚJFEHÉRTÓ VÁROS POLGÁRMESTERI HIVATALÁNAK KÖZBESZERZÉSI SZABÁLYZATA ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
ÚJFEHÉRTÓ VÁROS POLGÁRMESTERI HIVATALÁNAK KÖZBESZERZÉSI SZABÁLYZATA A közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény (továbbiakban: Kbt.) 6. (1) bekezdésében foglaltak figyelembevételével Újfehértó Város Részletesebben Közzététel dátuma: 2015.01.23. Iktatószám: 868/2015 CPV Kód: 30199000-0;30192000-1;30197000-6;30192112-9
Belváros-Lipótváros Budapest Főváros V. kerületi Önkormányzat Polgármesteri Hivatala és az Önkormányzat intézményei részére papír, irodaszerek, és nyomtatványok beszerzése (er. táj.) Közbeszerzési Értesítő Részletesebben PÁLYÁZATI FELHÍVÁS ENERGETIKAI TANÚSÍTVÁNY KÉSZÍTÉSE A XV. KERÜLETI GAZDASÁGI MŰKÖDTETÉSI KÖZPONT ELLÁTÁSI KÖRÉBE TARTOZÓ INTÉZMÉNYEK RÉSZÉRE TÁRGYÚ
PÁLYÁZATI FELHÍVÁS ENERGETIKAI TANÚSÍTVÁNY KÉSZÍTÉSE A XV. KERÜLETI GAZDASÁGI MŰKÖDTETÉSI KÖZPONT ELLÁTÁSI KÖRÉBE TARTOZÓ INTÉZMÉNYEK RÉSZÉRE TÁRGYÚ NYÍLT PÁLYÁZAT Ajánlatkérő: Budapest Főváros XV. kerületi Részletesebben Erdőtelepítési feladatok ellátása
Erdőtelepítési feladatok ellátása Közbeszerzési Értesítő száma: 2015/63 Beszerzés tárgya: Szolgáltatásmegrendelés Hirdetmény típusa: Tájékoztató az eljárás eredményéről (1-es minta)/ké/2013.07.01 KÉ Eljárás Részletesebben Kállósemjén Nagyközség Önkormányzat Képviselı-testületének 11/2008.(IV.18) számú RENDELETE
Kállósemjén Nagyközség Önkormányzat Képviselı-testületének 11/2008.(IV.18) számú RENDELETE az önkormányzat vagyonáról, és a vagyongazdálkodás szabályairól A képviselô-testület a helyi önkormányzatokról Részletesebben A rendelet hatálya. A bérlakás értékesítésre történő kijelölése, értékének meghatározása, a bérlakás feletti tulajdonosi jog gyakorlása
Sárvár város Önkormányzata Képviselő-testülete 13/2014. (VI.27.) önkormányzati rendelete az elővásárlási joggal nem terhelt önkormányzati tulajdonú bérlakások elidegenítéséről 1 Sárvár város Önkormányzata Részletesebben Kivonat. Biatorbágy Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2011. május 26-án megtartott zárt ülésének jegyzőkönyvéből
Kivonat Biatorbágy Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2011. május 26-án megtartott zárt ülésének jegyzőkönyvéből Biatorbágy Város Önkormányzata Képviselő-testületének 111/2011. (05.26.)Öh. sz. Részletesebben "Vállalkozási szerződés megkötése BPR tanácsadás tárgyában" tárgyú közbeszerzési eljárás eredményéről szóló tájékoztatás
"Vállalkozási szerződés megkötése BPR tanácsadás tárgyában" tárgyú közbeszerzési eljárás eredményéről szóló tájékoztatás Közbeszerzési Értesítő száma: 2013/32 Beszerzés tárgya: Szolgáltatás megrendelés Részletesebben A szakmai követelménymodul tartalma:
Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben Magyarország-Budapest: Hídellenőrzési szolgáltatások 2015/S 155-285673
1/5 Ez a hirdetmény a TED weboldalán: http://ted.europa.eu/udl?uri=ted:notice:285673-2015:text:hu:html Magyarország-Budapest: Hídellenőrzési szolgáltatások 2015/S 155-285673 Magyar Közút Nonprofit Zrt., Részletesebben KÖZBESZERZÉSI SZABÁLYZATA 1
Budapest Főváros XV. kerület Rákospalota, Pestújhely, Újpalota Önkormányzata KÖZBESZERZÉSI SZABÁLYZATA 1 A Budapest Főváros XV. kerület Rákospalota, Pestújhely, Újpalota Önkormányzat Képviselőtestülete Részletesebben 1. Az ajánlatkérő neve és címe: Nemzeti Útdíjfizetési Szolgáltató Zrt. H-1134 Budapest, Váci út 45/B. 2. A közbeszerzés tárgya és mennyisége: Tárgya:
9. melléklet a 92/2011. (XII. 30.) NFM rendelethez 1. Az ajánlatkérő neve és címe: Nemzeti Útdíjfizetési Szolgáltató Zrt. H-1134 Budapest, Váci út 45/B. 2. A közbeszerzés tárgya és mennyisége: Tárgya: Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Bíróság
Kúria
KÚRIA
Kúria
Pf. 166
Pf. 166


text:
4. Türe (Turea) – Bánffy kúria | 22 nap alatt a kastélyok körül
4. Türe (Turea) – Bánffy kúria
Megközelítés: A Lészai udvarháztól Magyargorbó központja felé, onnan jobbra vezető mellékút visz a 4 km-re levő Türére. A Bánffy kúria jobb oldalon, a 13-as szám alatt található.
1774 G. B. M. – olvasható a kúria főbejárata fölötti kőtáblán. Az iniciálékból gróf Bánffy Miklósra tippelek, de feltételezésemre még nem találtam bizonyítékot. A műemlék a gorbóihoz hasonló állapotban van, de az egyszerű zárható vaskapu azért nyújt neki némi védelmet. Gondnokai (és egyben házigazdáink) a László házaspár, akik a szomszédos, régen szolgálólakásként és mosodaként használt melléképületben laknak. A kúriát körülbelül a kiegyezésig lakták a Bánffyak, majd egy Wilburg Aladár nevű ezredes tulajdonába került, aki laktanyaként használta. A múlt század közepén néptanácsként funkcionált, majd a kollektívnek adott otthont. Ez idő alatt nyilászárói nagyrészét kicserélték, a főbejárat mellett azonban megvannak még a régi ablakok kecses, pillangóra emlékeztető zárszerkezeteikkel.
Erzsike néni végigkalauzol a kúria hátsó részén, minden helyiségbe bepillantunk, és mintha nem is ugyanazt az épületet néznénk: az első szobában fűrészpor, asztalosgépek, kacatok, szerszámok. A másodikban ehhez képest szinte példás rend, a meszelés is frissebbnek tűnik, a kupolás mennyezet majdhogynem hófehér, rajta gyönyörűen ívelt vájatos minta. A harmadik szobában rothadt fagerendák, a beszakadt plafonon át látni lehet a foghíjas tetőt. Mint később megtapasztaljuk, az eső is érezhető rajta keresztül, amely nem tiszta formában, hanem magával hozva az épület tetejéről az évszázados port jó szaftos sárléként érkezik az ember fejére. Álldogálunk egy darabig az egyik ajtónyílásban a 80 centi széles fal védelme alatt, de így is bőrig ázunk.
Erzsike nénit mendemondákról kérdezem, ekkor meséli el, hogy a kúria szigorú urai az épület pincéjébe záratták a törvényszegőket, akik közül sokan a közelben felállított akasztófákon végezték. Valamikor a hatvanas évek elején pedig egy pap néhány falubeli gyerekkel a padlásra menekített egy követ/kőtáblát, amin valami írás volt. Azóta sem látta senki azt a követ, talán még a padláson van. Természetesen kerestük, és természetesen hiába. Viszont az egyik ablakszemen bemászva sikerült felfeszíteni egy lezárt ajtót, mögötte pedig egy kis, (valószínűleg pár évtizede) vékony falakkal elkülönített szobácskában egy hatalmas kandalló állt, amiről még házigazdáink sem tudtak.
A kúria áll, kérdés, hogy meddig. Internetes információk szerint a gorbói tanács eljárást indított, hogy a kúria a birtokába kerüljön. Mindezt alig néhány éve, 2005-ben, jogos tulajdonosként/alperesként pedig Wilburg Aladár ezredes van feltüntetve…
Kategória: Kastélyok, kúriák | Címke: Bánffy kúria, Türe, Turea | Szerző: admin | Közvetlen link a könyvjelzőbe.

matches: kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria