i)10 más EGT-állam illetékes hatósága: az adott EGT-államban az adott állam joga szerint valamely szolgáltatási tevékenység megkezdésével vagy folytatásával összefüggésben jog vagy kötelezettség megállapítására, adat igazolására, nyilvántartás vezetésére vagy a szolgáltatási tevékenység megkezdésére vagy folytatására előírt követelmények betartásának ellenőrzésére hatáskörrel rendelkező hatóság, egyéb szervezet, testület vagy személy, ideértve az ilyen hatáskörben eljáró bíróságot is,
4. § (1)11 A valamely más EGT-államban honos szolgáltató letelepedés keretében a Magyarországon honos szolgáltatókkal azonos feltételek szerint kezdheti meg és folytathatja szolgáltatási tevékenységét, és vele szemben Magyarországon honos szolgáltatókkal azonos követelményeket kell alkalmazni.
a)12 nem magyar állampolgár, vagy – szervezet esetén – székhelye nem Magyarország területén van,
b)13 tagjainak (részvényeseinek), alkalmazottainak, vezető tisztségviselőinek vagy felügyelőbizottsági tagjainak bármelyike nem magyar állampolgár vagy lakóhelye nem Magyarország területén van,
c)14 üzletszerű gazdasági tevékenységének fő helye nem Magyarország területén van,
f)15 folytatott-e vagy mennyi ideig folytatott korábban Magyarország területén szolgáltatási tevékenységet, vagy e célból szerepelt-e vagy mennyi ideig szerepelt korábban valamely nyilvántartásban.
7. § (1)16 A valamely más EGT-államban letelepedett, ott jogszerűen szolgáltatási tevékenységet folytató szolgáltatónak (a továbbiakban: a szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltató) Magyarország területén való, határon átnyúló szolgáltatásnyújtásához – ha az adott szolgáltatási tevékenység megkezdésére és folytatására való jogosultságot szabályozó külön törvény vagy eredeti jogalkotói hatáskörben kiadott kormányrendelet a közrend védelme, a közbiztonság, a nemzetbiztonsági és honvédelmi érdekek védelme érdekében, továbbá közegészségügyi vagy környezetvédelmi követelmények érvényesítése céljából a határon átnyúló szolgáltatásnyújtásra vonatkozóan kifejezetten eltérően nem rendelkezik – nincs szükség engedélyezésre, a szolgáltatási tevékenység megkezdésének a bejelentésére vagy bármilyen tanúsítvány, hatósági bizonyítvány vagy igazolvány meglétére.
(2)17 A szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltatónak Magyarország területén való, határon átnyúló szolgáltatásnyújtása – a (3) bekezdésben meghatározott rendelkezések, valamint a 10. §-ban meghatározott esetek kivételével – nem korlátozható, és vele szemben a szolgáltatási tevékenység megkezdésére és folytatására vonatkozó, jogszabályban előírt és egyéb, jogszabály alapján kötelező követelmények nem alkalmazhatók.
(3)18 A szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltatónak Magyarország területén való, határon átnyúló szolgáltatásnyújtására alkalmazni kell
h)19 a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló uniós rendeletek szerinti követelményeket,
i)20 a munkavállalónak külföldi munkáltató által Magyarország területén kiküldetés, kirendelés vagy munkaerő-kölcsönzés keretében történő foglalkoztatása esetén a munka törvénykönyvéről szóló törvény szerint alkalmazandó szabályokat, valamint
8. § (1)21 A szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltató szolgáltatásai szabadon, az adott esetben Magyarország területén letelepedett szolgáltatók szolgáltatásainak igénybevételére előírtakkal azonos feltételek szerint vehetők igénybe.
(2)22 Ha jogszabály valamely meghatározott szolgáltatás igénybevételéhez az igénybe vevőnek bármilyen támogatást biztosít, a támogatásra való jogosultság tekintetében a szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltató szolgáltatásainak igénybevétele az igénybevevő számára nem lehet hátrányosabb, mint Magyarország területén letelepedett szolgáltató szolgáltatásának igénybevétele.
b)23 az ügyvédi tevékenységről szóló törvény szerinti európai közösségi jogász bírósági vagy hatósági eljárás során ellátott képviseleti tevékenységére,
10. § (1)24 Ha a szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltató határon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében Magyarország területén folytatott szolgáltatási tevékenysége során
11. §25 (1) A szolgáltatási tevékenység keretében nyújtott szolgáltatások igénybevétele tekintetében tilos bármilyen, az igénybe vevő állampolgársága, lakóhelye vagy letelepedési helye szerinti megkülönböztetés, ide nem értve a szolgáltatás jellegével és az igénybevétel körülményeivel közvetlenül összefüggő, tárgyilagos mérlegelés szerint észszerűen indokolt eltérő feltételeket.
(4)27 Az ügyfelet az azt megalapozó ok felmerülésétől számított öt napon belül értesíteni kell az ügyintézési határidőbe nem számító időtartamról.
14. §28 Ha a szolgáltatási tevékenység megkezdéséhez vagy folytatásához szükséges engedélyezési eljárásban az eljárásban ellenérdekű ügyfél nem vett részt, és a szakhatóság a rá irányadó ügyintézési határidőn belül nem adott ki állásfoglalást, vagy az eljáró hatóság a rá irányadó ügyintézési határidőn belül nem hozott határozatot, az adott szolgáltatási tevékenységet szabályozó külön törvény vagy eredeti jogalkotói hatáskörben kiadott kormányrendelet valamely közérdeken alapuló kényszerítő indok érvényesítésére irányuló kifejezett eltérő rendelkezése hiányában
(2)29 Ha a hatóságnak nincs hivatalos tudomása az (1) bekezdés szerinti más EGT-állam joga szerinti követelmény tartalmáról, és az érintett szolgáltató a követelmények tartalmát és azok teljesítését nem igazolja, megkeresi az érintett EGT-állam illetékes hatóságát vagy, ha az célszerűbb, a 32. § szerinti központi kapcsolattartót, hogy szolgáltasson adatot az adott EGT-államban alkalmazandó követelményekről és azok ellenőrzéséről.
c)30 a közbeszerzésekről szóló törvény alkalmazásában az ajánlattevővel, az alvállalkozóval vagy a kapacitásait rendelkezésre bocsátó szervezettel szembeni kizáró okok hiányának, valamint a minőségbiztosítási szabványoknak és a környezetvédelmi vezetési rendszereknek való megfelelés igazolására,
d)31 az ügyvédi tevékenységről szóló törvény szerinti európai közösségi jogásznak a saját tagállamában az ügyvédi tevékenység folytatására való jogosultsága igazolására.
17. § (1)32 Ha valamely szolgáltató már rendelkezik Magyarország területén vagy valamely más EGT-államban letelepedett hitelintézetnél, biztosítótársaságnál vagy egyéb szakmai biztosítást nyújtó szervezetnél a fedezett kockázatok, a kockázatok fedezésére meghatározott összeg vagy annak felső határa és a kockázatviselés esetleges korlátai alapján a célja és tartalma tekintetében az adott szolgáltatási tevékenységet szabályozó jogszabályban a szolgáltatási tevékenység megkezdésének vagy folytatásának feltételeként előírt szakmai biztosítékkal megegyező vagy egyenértékű szakmai biztosítékkal, az ilyen szakmai biztosítékot el kell fogadni, további szakmai biztosíték csak a (2) bekezdés szerinti esetben követelhető.
A Magyarországon letelepedett, más EGT-államban határon átnyúló szolgáltatásnyújtást folytató szolgáltató ellenőrzése33
20. §34 A Magyarország területén letelepedett szolgáltató szolgáltatási tevékenységének ellenőrzése során a szolgáltató valamely más EGT-állam területén folytatott szolgáltatási tevékenységét és a szolgáltatási tevékenységének valamely másik EGT-államban adott esetben bekövetkező hátrányos következményét is figyelembe kell venni, ha a szolgáltatóra alkalmazandó jogszabályi rendelkezések és hatósági döntések megsértése a szolgáltató ilyen tevékenységére hatással lehet vagy az ilyen következményekkel összefügghet.
21. §35 A bejelentésre az e törvényben foglalt eltérésekkel megfelelően alkalmazni kell az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvénynek a nyelvhasználatra és a tolmács igénybevételére, az adatkezelésre, a hatáskörre és illetékességre, a kapcsolattartás általános szabályaira, a képviseletre, az iratra, a határidő számítására, a kérelemre, az igazolási kérelemre, a kézbesítettnek tekintettséggel szembeni kifogásra, továbbá a költségmentességre vonatkozó rendelkezéseit, azzal, hogy ahol az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény ügyfelet említ, azon a bejelentést tevőt kell érteni.
(3)36 A szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltatónak a Magyarország területén határon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében folytatni kívánt tevékenységére vonatkozó bejelentés az (1) bekezdésben meghatározottakon túl tartalmazza
23. § (1)37 A szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóság a bejelentés megérkezését követően indokolt esetben (hivatali eljárás során történt tudomásszerzés vagy a hatóság általános ismeretei szerinti szükségesség alapján) ellenőrzi, hogy a bejelentés megfelel-e a 22. §-ban meghatározott követelményeknek, és legkésőbb a bejelentés megérkezésétől számított nyolc napon belül,
(2a)38 Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás a (2) bekezdés c) és d) pontjában meghatározott adatok tekintetében közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
27. § (1)39 A bejelentéssel összefüggő eljárásban a szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóság a szolgáltatót a 23. § (1) bekezdés a) pontja szerinti bejelentés megérkezését követő naptól számított tizenöt napon belül hivatalból nyilvántartásba veszi, kivéve, ha az ellenőrzési eljárás keretében megállapította, hogy a szolgáltató nem felel meg az adott szolgáltatási tevékenység megkezdésére és folytatására való jogosultságot szabályozó jogszabályban foglalt előírásoknak.
(3)40 Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás a (2) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott adatok tekintetében – a természetes személyazonosító, valamint a lakcím-azonosító adatok kivételével – közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
a)41 az adott szolgáltatási tevékenységre vonatkozó jogszabályi előírások megsértése miatt az adott szolgáltatásnyújtás megkezdésére és folytatására való jogosultságot szabályozó jogszabályban meghatározottak szerint jogerősen vagy végleges döntésben megtiltották számára az adott szolgáltatási tevékenység folytatását, vagy
29. § (1)42 A szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóság nyilvántartást vezet azon szolgáltatókról, amelyek tekintetében a szolgáltatási tevékenység folytatását végleges döntésével megtiltotta.
(3)43 Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás a (2) bekezdés c) és d) pontjában meghatározott adatok tekintetében közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
(3)44 A 26. §, a 27. §, valamint a 29. § szerinti nyilvántartásban kezelt adatok a Központi Statisztikai Hivatal részére statisztikai célra egyedi azonosításra alkalmas módon térítésmentesen átadhatók és felhasználhatók.
31. §45 (1)46 A Kormány által rendeletben kijelölt szerv integrált ügyintézési és tájékoztatási pontot működtet, amely elektronikus úton elérhető, átlátható, az egyes szolgáltatási tevékenységek szerint egységes szempontok alapján rendszerezett módon,
32. §47 Az e fejezetben, így különösen a 15. §-ban foglalt rendelkezések végrehajtásának segítése érdekében a Kormány rendeletében kijelölt központi kapcsolattartó hatóság (a továbbiakban: központi kapcsolattartó) megkeresés alapján tájékoztatást nyújt az eljáró hatóságok és bíróságok részére a más EGT-államokban az adott szolgáltatási tevékenységre alkalmazandó követelmények tartalmáról, adott esetben az azzal összefüggő jogalkalmazási gyakorlatról, valamint a más EGT-államok központi kapcsolattartói és egyéb illetékes hatóságai részére az adott szolgáltatási tevékenységre alkalmazandó hazai jogszabályokról és – a szükséges mértékben – az azokkal összefüggő jogalkalmazási gyakorlatról.
36. §48 A Magyarország területén letelepedett szolgáltatókra az e fejezetben foglalt, a szolgáltatás díjáról való tájékoztatásra, valamint a panaszkezelésre vonatkozó rendelkezéseket a fogyasztóvédelemről szóló törvény szerinti fogyasztók tekintetében a fogyasztóvédelemről szóló törvényben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
IV. Fejezet49
39. §50 A szolgáltatási tevékenység megkezdésével és folytatásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyekben az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény megkeresésre vonatkozó eljárási rendelkezéseit az e fejezetben foglalt kiegészítésekkel és eltérésekkel kell alkalmazni.
40. §51 (1)52 A megkeresésekben, valamint a 45–47. § szerinti eljárásokban a hatóság, a hatósági jogkörben eljáró köztestület és egyéb szervezet (e fejezet alkalmazásában a továbbiakban: hatóság) más EGT-állam illetékes hatóságaival a belső piaci információs rendszeren (a továbbiakban: IMI-rendszer) keresztül, elektronikus úton tart kapcsolatot az IMI rendelet, valamint a Kormány rendeletében meghatározott szabályok szerint.
41. §53 (1) Az IMI-rendszerben részt vevő, a Kormány rendeletében meghatározott hatóság az általa törvény alapján kezelt adatok és nyilvántartások tekintetében a más EGT-állam illetékes hatósága általi megkeresésben foglalt kérdések megválaszolása érdekében jogosult az EGT-állam illetékes hatósága által közölt, az előtte folyó eljárásban a tevékenység megkezdése vagy folytatása feltételeinek fennállását igazoló adatok ellenőrzésére.
b)54 az érintett nem áll-e az ellenőrzéssel érintett tevékenység folytatását megtiltó vagy a tevékenységet meghatározott ideig vagy mértékben korlátozó végleges hatósági határozat vagy jogszabályban kötelezően előírt valamely szervezethez tartozás esetén az ilyen szervezet által kiszabott végleges fegyelmi büntetés hatálya alatt,
41/A. §55 (1) A Kormány rendeletében kijelölt IMI-koordinátor, valamint az érintett hatóság honlapján, illetve a hatóságnál egyébként alkalmazott módon az IMI-rendszerben történő adatkezelésre vonatkozó, az IMI rendeletben foglalt információkat is tartalmazó általános tájékoztatót tesz közzé
43. § (1)56 A más EGT-állam területén határon átnyúló szolgáltatást nyújtó, Magyarország területén letelepedett szolgáltatók tekintetében a megkeresett hatóság a másik EGT-állam illetékes hatóságának kérésére igazolja, hogy a szolgáltató valóban letelepedett, és eltérő tudomása hiányában azt is, hogy Magyarország területén szolgáltatási tevékenységét jogszerűen folytatja.
(2)57 Ha a más EGT-állam területén határon átnyúló szolgáltatást nyújtó, Magyarország területén letelepedett szolgáltatóval összefüggő tájékoztatás iránti megkeresés teljesítéséhez olyan adatra van szükség, amely csak az érintett szolgáltatónál áll rendelkezésre, a megkeresett hatóság hivatalból indított ellenőrzési eljárás keretében intézkedik a szükséges adatok beszerzéséről.
(3)58 A szolgáltató letelepedésének helye szerinti EGT-állam illetékes hatóságának megkeresésére a hatóság a szükséges mértékben ellenőrzi a szolgáltató által Magyarország területén határon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében folytatott szolgáltatási tevékenységet, és – a 7. §-ban és a 10. §-ban foglalt rendelkezésekre figyelemmel – megteszi a szükséges intézkedéseket, valamint az ellenőrzés eredményéről és a megtett intézkedésekről tájékoztatja a megkereső hatóságot.
a)59 a szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltató Magyarország területén való, határon átnyúló szolgáltatásnyújtása során a 10. § szerinti jogsértést követett el, vagy
(4)60 A szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóság a (2) bekezdés szerinti értesítés megküldésétől számított húsz nap elteltével megteheti a szükséges intézkedéseket, kivéve ha az Európai Bizottság e határidőn belül az értesítés alapján úgy határozott, hogy a tervezett intézkedés nem összeegyeztethető az Európai Unió jogával.
47. §61 Ha a hatóság tudomást szerez valamely szolgáltatónak a szolgáltatási tevékenység folytatásával összefüggő olyan jogsértő magatartásáról, amely Magyarország területén vagy más EGT-államban a szolgáltatás igénybe vevőjének vagy más személynek az életét, testi épségét súlyosan sérti vagy veszélyezteti, vagy amely a környezetben súlyos kárt okoz vagy ilyen kár veszélyével fenyeget, a külön jogszabályban meghatározottak szerint értesíti az Európai Bizottságot és – ha a szolgáltató más EGT-államban letelepedett – a szolgáltató letelepedésének helye szerinti EGT-államot, valamint az érintett többi EGT-államot.
48. §62
50. §63
51. § (1)64 Az igazságügyért felelős miniszter a Kormány rendeletében meghatározottak szerint gondoskodik
(2)65 Az (1) bekezdésben említett bejelentési eljárásra a Kormány rendeletében meghatározott szabályok szerint az IMI-rendszeren keresztül kerül sor.
52. §66 Az 51. § a) pontja alkalmazásában korlátozó követelmény a szolgáltatási tevékenység megkezdésére való jogosultságra vagy a szolgáltatási tevékenység folytatására vonatkozóan jogszabályban vagy az alapján valamely szakmai szervezet szabályzatában előírt alábbi típusú követelmény:
e)67 a Magyarország területén egynél több telephellyel való rendelkezésre vonatkozó tilalom,
a) kijelölje a szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságokat,68
c) kijelölje az integrált ügyintézési és tájékoztatási pontot működtető szervet, és meghatározza a más hatóságok, cégbíróságok, egyéb állami szervek, valamint a köztestületek és egyéb szervezetek e szervvel való együttműködésének, és az e szerv részére történő adatszolgáltatásának részletes szabályait,69
d) meghatározza az integrált ügyintézési és tájékoztatási pont kialakításának és működtetésének részletes szabályait, valamint a 31. § (1) bekezdésének b) pontja szerint az integrált ügyintézési és tájékoztatási pontba bevonandó eljárások körét,70
e) kijelölje a központi kapcsolattartó hatóságot, és meghatározza a más hatóságok, cégbíróságok, egyéb állami szervek, valamint a köztestületek és egyéb szervezetek e szervvel való együttműködésének, és az e szerv részére történő adatszolgáltatásának részletes szabályait,71
f) kijelölje az IMI-koordinátorként eljáró szerveket, és meghatározza a Belső Piaci Információs Rendszer hazai működésének és a hatóságok, hatósági jogkörben eljáró köztestületek és egyéb szervezetek Belső Piaci Információs Rendszerben való részvételének részletes szabályait,72
g) meghatározza a 25. § szerint a bejelentés elmulasztása esetén fizetendő bírság mértékét és megfizetésének módját,73
h) meghatározza az 51. § szerinti bejelentés részletes szabályait,74
54. §76
57. §77 E törvénynek az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény és a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2017. évi L. törvénnyel (a továbbiakban: Ákr.-Kp. Módtv.) megállapított rendelkezéseit az Ákr.-Kp. Módtv. hatálybalépését78 követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
58. §79 (1) E törvény a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
10 A 2. § i) pontja a 2017: L. törvény 339. § a) pontja szerint módosított szöveg.
11 A 4. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 341. § b) pontja szerint módosított szöveg.
12 A 4. § (2) bekezdés a) pontja a 2011: CCI. törvény 341. § c) pontja szerint módosított szöveg.
13 A 4. § (2) bekezdés b) pontja a 2011: CCI. törvény 341. § d) pontja szerint módosított szöveg.
14 A 4. § (2) bekezdés c) pontja a 2011: CCI. törvény 341. § d) pontja szerint módosított szöveg.
15 A 4. § (2) bekezdés f) pontja a 2011: CCI. törvény 341. § d) pontja szerint módosított szöveg.
16 A 7. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 341. § d) pontja szerint módosított szöveg.
17 A 7. § (2) bekezdése a 2011: CCI. törvény 341. § d) pontja szerint módosított szöveg.
18 A 7. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 2011: CCI. törvény 341. § d) pontja szerint módosított szöveg.
19 A 7. § (3) bekezdés h) pontja a 2010: XCII. törvény 16. §-a szerint módosított szöveg.
20 A 7. § (3) bekezdés i) pontja a 2011: CCI. törvény 341. § d) pontja szerint módosított szöveg.
21 A 8. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 341. § d) pontja szerint módosított szöveg.
22 A 8. § (2) bekezdése a 2011: CCI. törvény 341. § d) pontja szerint módosított szöveg.
23 A 9. § b) pontja a 2017: CXXXVI. törvény 62. §-a szerint módosított szöveg.
24 A 10. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2011: CCI. törvény 341. § d) pontja szerint módosított szöveg.
25 A 11. § a 2018: LXXVI. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
26 A 13. § (3) bekezdését a 2015: CLXXXVI. törvény 160. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
27 A 13. § (4) bekezdése a 2010: CLII. törvény 2. § (88) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító törvény 6. §-a alapján a 2011. január 1-jét követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
28 A 14. § nyitó szövegrésze a 2019: CX. törvény 66. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
29 A 15. § (2) bekezdése e törvény 49. § (2) bekezdése alapján 2009. december 28-án lépett hatályba.
30 A 16. § (4) bekezdés c) pontja a 2015: CCXXVI. törvény 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
31 A 16. § (4) bekezdés d) pontja a 2017: CXXXVI. törvény 62. §-a szerint módosított szöveg.
32 A 17. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 341. § d) pontja szerint módosított szöveg.
33 A 20. §-t megelőző alcím a 2011: CCI. törvény 341. § a) pontja szerint módosított szöveg.
34 A 20. § a 2011: CCI. törvény 341. § e) pontja szerint módosított szöveg.
35 A 21. § a 2017: L. törvény 337. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
36 A 22. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 2011: CCI. törvény 341. § e) pontja szerint módosított szöveg.
37 A 23. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2010: CLII. törvény 2. § (88) bekezdése, a 2019: CX. törvény 66. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
38 A 26. § (2a) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 74. § (1) bekezdése iktatta be.
39 A 27. § (1) bekezdése a 2010: CLII. törvény 2. § (88) bekezdése, a 2019: CX. törvény 66. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
40 A 27. § (3) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 74. § (2) bekezdése iktatta be.
41 A 28. § a) pontja a 2017: L. törvény 338. § a) pontja szerint módosított szöveg.
42 A 29. § (1) bekezdése a 2017: L. törvény 338. § b) pontja szerint módosított szöveg.
43 A 29. § (3) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 74. § (3) bekezdése iktatta be.
44 A 30. § (3) bekezdését a 2015: CCXXVI. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
45 A 31. § e törvény 49. § (2) bekezdése alapján 2009. december 28-án lépett hatályba.
46 A 31. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2011: CLXXIV. törvény 66. §-a szerint módosított szöveg.
47 A 32. § e törvény 49. § (2) bekezdése alapján 2009. december 28-án lépett hatályba.
48 A 36. § a 2011: CCI. törvény 341. § e) pontja szerint módosított szöveg.
49 A IV. Fejezet e törvény 49. § (2) bekezdése alapján 2009. december 28-án lépett hatályba.
50 A 39. § a 2017: L. törvény 338. § c) pontja szerint módosított szöveg.
51 A 40. § a 2013: CL. törvény 3. §-ával megállapított szöveg. A 40. §-t megelőző alcímet a 2013: CL. törvény 10. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
52 A 40. § (1) bekezdése a 2017: L. törvény 338. § d) pontja szerint módosított szöveg.
53 A 41. § a 2013: CL. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
54 A 41. § (3) bekezdés b) pontja a 2017: L. törvény 338. § e) pontja szerint módosított szöveg.
55 A 41/A. §-t a 2013: CL. törvény 5. §-a iktatta be.
56 A 43. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 341. § f) pontja szerint módosított szöveg.
57 A 43. § (2) bekezdése a 2011: CCI. törvény 341. § d) pontja szerint módosított szöveg.
58 A 43. § (3) bekezdése a 2011: CCI. törvény 341. § d) pontja szerint módosított szöveg.
59 A 46. § (1) bekezdés a) pontja a 2011: CCI. törvény 341. § d) pontja szerint módosított szöveg.
60 A 46. § (4) bekezdése a 2010: CLII. törvény 2. § (88) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító törvény 6. §-a alapján a 2011. január 1-jét követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
61 A 47. § a 2011: CCI. törvény 341. § d) pontja szerint módosított szöveg.
62 A 48. §-t és az azt megelőző alcímet a 2013: CL. törvény 10. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
63 Az 50. § e törvény 57. § (1) bekezdése alapján hatályát vesztette.
64 Az 51. § eredeti szövegének megjelölését (1) bekezdésre változtatta a 2013: CL. törvény 6. §-a. Az 51. § a 2017: L. törvény 338. § f) pontja szerint módosított szöveg.
65 Az 51. § (2) bekezdését a 2013: CL. törvény 6. §-a iktatta be, egyidejűleg az 51. § eredeti szövegének megjelölését (1) bekezdésre változtatta.
66 Az 52. § bevezető szövegrésze e törvény 57. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
67 Az 52. § e) pontja a 2011: CCI. törvény 341. § e) pontja szerint módosított szöveg.
68 Lásd a 186/2009. (IX. 10.) Korm. rendeletet, a 210/2009. (IX. 29.) Korm. rendeletet, a 217/2009. (X. 2.) Korm. rendeletet, a 239/2009. (X. 20.) Korm. rendeletet, a 261/2009. (XI. 26.) Korm. rendeletet, a 14/2010. (II. 5.) Korm. rendeletet, a 77/2010. (III. 25.) Korm. rendeletet, a 327/2010. (XII. 27.) Korm. rendeletet, az 55/2011. (IV. 12.) Korm. rendeletet, a 259/2011. (XII. 7.) Korm. rendeletet, a 22/2012. (II. 29.) Korm. rendeletet, a 121/2013. (IV. 26.) Korm. rendeletet, a 455/2013. (XI. 29.) Korm. rendeletet, a 29/2015. (II. 25.) Korm. rendeletet, a 365/2016. (XI. 29.) Korm. rendeletet, a 94/2018. (V. 22.) Korm. rendeletet.
69 Lásd a 160/2010. (V. 6.) Korm. rendeletet.
70 Lásd a 160/2010. (V. 6.) Korm. rendeletet.
71 Lásd a 354/2013. (X. 7.) Korm. rendeletet.
72 Lásd a 354/2013. (X. 7.) Korm. rendeletet.
73 Lásd a 186/2009. (IX. 10.) Korm. rendeletet, a 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendeletet.
74 Lásd a 354/2013. (X. 7.) Korm. rendeletet.
75 Az 53. § i) pontját a 2017: L. törvény 339. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
76 Az 54. §-t a 2017: L. törvény 339. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
77 Az 57. § a (2) bekezdése alapján hatályát vesztette, újonnan a 2017: L. törvény 337. § (2) bekezdése iktatta be.
78 A hatálybalépés időpontja 2017. május 26.
79 Az 58. § a 2018: LXXVI. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.


text:
Példaértékű életpályák az igazságszolgáltatásban - Bírák és igazságügyi alkalmazottak elismerése a Bíróságok Napján | hírek | Jogi Fórum
2015.07.16. Jogi Fórum / OBH
A jogszabály deklarálta, hogy a bíró az ítélkezési tevékenységet csak a törvénynek, illetve a törvényerejű szokásoknak alárendelve végzi. A törvénycikk kihirdetésének napja meghatározó állomás a magyar igazságszogáltatás történelmében.
Az ünnep alkalmából az Országos Bírói Tanács a kiemelkedő igazságszolgáltatási tevékenység és a példamutató életpálya elismeréseként 80 bírónak és igazságügyi alkalmazottnak adta át a Juhász Andor-díj Arany, Ezüst és Bronz fokozatát, továbbá Bírósági Szolgálatért Oklevelet, címzetes kúriai bíró, címzetes táblabíró, címzetes törvényszéki bíró, valamint főtanácsos és tanácsosi címet adományozott.
Darák Péter, a Kúria elnöke ünnepi beszédében Günther Antal egykori kúriai elnök szavait idézte, miszerint az egységes jogtudat lehet az az alapvető eszköz, amely a társadalmat meghatározza. A Kúria elnöke óva intett a túlzott jogi következetességtől, mivel a jogtudomány nem gépies, hanem gyakorlati jellegű, ezért szükséges minden ügy lelkiismeretes, méltányos vizsgálata. Végezetül felhívta a figyelmet a nyugodt bírói öntudat fontosságárra, amely olyan szellemi légkört teremthet, amely generációkon átívelő értékké válhat.
Handó Tünde, az Országos Bírósági Hivatal elnöke kiemelte, hogy az elmúlt időszakban soha nem látott mértékben növekedett a bíróságok iránti bizalom, amely az eddigi munkának köszönhető. Erről az Európai Bizottság által nemrég közzétett igazságügyi eredménytábla is beszámolt. A publikált adatok közül kiemelkedő a közigazgatási perekben eljáró közigazgatási és munkaügyi bíróságok teljesítménye, ugyanis az elsőfokú közigazgatási perek intézése a 28 uniós tagállam közül hazánkban a 4. leggyorsabb, a közigazgatási ügyszak hátraléka pedig – folyamatos csökkenés mellett – az 5. legalacsonyabb az Unióban. Az elsőfokú polgári és gazdasági perek intézése terén a magyar bíróságok a 6. leggyorsabbak az Unióban, míg az ügyhátralék – az előző évihez képest jelentősen csökkenve – a 7. legalacsonyabb.
Az OBH elnöke sikerként értékelte a Nyitott Bíróság programot, amelyben eddig több tízezer diák vett részt. Vélhetően ez az oka annak, hogy hazánkban éppen ebben a 16-24 éves korosztályban a legmagasabb a jogrendszerbe vetett bizalom. Végezetül az általa meghirdetett Szolgáltató Bíróság programra hívta fel a figyelmet, amelynek célja, hogy közösen lépjenek fel az igazságszolgáltatásba vetett bizalom erősítése érdekében,
Hámori Attila, az Országos Bírói Tanács soros elnöke Pauler Ákos filozófus, egyetemi tanár gondolatait osztotta meg a hallgatósággal. Szólt arról, hogy kötelességünk a becsületes, erkölcsös cselekvés, illetve elengedhetetlen a hivatástudat. A bírói karra vonatkozó kihívásként említette a hatékony ítélkezés, az integritás és az alaposság követelményét. Végül a hagyományok tiszteletének fontosságát hangsúlyozta, ugyanakkor felhívta a figyelmet arra, hogy választ kell adni a XXI. század megváltozott kihívásaira.
Juhász Andor-díj arany fokozat:
1. dr. Kőrös András, Kúria tanácselnöke, kúriai tanácsos
2. dr. Nagy László, Szekszárdi Törvényszék tanácselnöke, címzetes táblabíró
3. dr. Járfás Judit Erzsébet, Esztergomi Járásbíróság címzetes törvényszéki bírája.
1. Phd. dr. Fázsi László címzetes táblabíró, Nyíregyházi Törvényszék tanácselnöke
2. dr. Balla Lajos, Debreceni Ítélőtábla elnöke
3. dr. Vincze Zoltán, Paksi Járásbíróság elnöke, címzetes törvényszéki bíró
4. dr. Kovács Tamás, Győri Ítélőtábla tanácselnöke
5. dr. Hunyady Mariann, a Fővárosi Ítélőtábla tanácselnöke
6. dr. Lőrinczy Ildikó, Budapest Környéki Törvényszék tanácselnöke, címzetes táblabíró
7. dr. Gyalogné dr. Varga Éva, Szarvasi Járásbíróság elnöke, címzetes törvényszéki bíró
8. dr. Simicza Mária, Dunaújvárosi Járásbíróság csoportvezetője, címzetes törvényszéki bíró
9. dr. Nánásiné dr. Szabó Róza, Szolnoki Törvényszék tanácselnöke, címzetes táblabíró
10. dr. Rejtő Ilka, Miskolci Törvényszék bírája.
1. Székelyné Molnár Ildikó, a Kúria tisztviselője, elnöki irodavezetője
2. Nagy Attiláné, a Fővárosi Ítélőtábla irodavezető-helyettese
3. Szabó Béla, fizikai alkalmazott, Debreceni Ítélőtábla gépkocsivezetője
4. Vadászi Andrásné, írnok, Szegedi Ítélőtábla irodakezelője
5. Burkus Nándorné, Budapesti II. és III. Kerületi Bíróság csoportvezetője
6. Bajtek Éva, Szentendrei Járásbíróság írnoka
7. Laczó Józsefné tisztviselő, Balassagyarmati Törvényszék irodavezetője
8. Hén Erika, Egri Járásbíróság tisztviselője
9. Tóth Éva, Gyulai Járásbíróság tisztviselője, jegyzőkönyvvezető
10. Billege Lászlóné, Székesfehérvári Törvényszék bírósági ügyintézője, elnöki iroda csoportvezető
11. Berecz Csabáné Bíró Éva tisztviselő, Pécsi Járásbíróság jegyzőkönyvvezetője
12. Bús Edit tisztviselő, Szegedi Törvényszék irodavezetője
13. Bordáné Petrits Erzsébet, Szekszárdi Törvényszék tisztviselője, statisztikus, könyvtáros
14. Hardi Erzsébet, Veszprémi Törvényszék írnoka
15. Karancsy Zsuzsanna, Keszthelyi Járásbíróság tisztviselője.
Posztumusz bronz fokozat:
néhai Bányik Endre, a Kúria Rendészeti Csoportjának csoportvezetője.
Címzetes kúriai tanácsosi és bírói cím:
dr. Udvary Katalin bírónak címzetes kúriai tanácsosi cím,
dr. Szabó Klára bírónak címzetes kúriai bíró cím.
Címzetes törvényszéki bírói cím:
a Fővárosi Törvényszék területén
dr. Dankó Eszter, Budapesti II. és III. Kerületi Bíróság bírája
Hadasné dr. Golyán Judit, Budapesti XVIII. és XIX. Kerületi Bíróság bírája
dr. Göncziné dr. Szávai Adrienn, Budapesti XX., XXI. és XXIII. Kerületi Bíróság bírája
dr. Pigler Eszter Hajna, Budai Központi Kerületi Bíróság bírája
dr. Sas Tamás, Budapesti II. és III. Kerületi Bíróság bírája.
a Budapest Környéki Törvényszék területén
dr. Kolossváryné dr. Molnár Mónika, Dunakeszi Járásbíróság elnökhelyettese.
az Egri Törvényszék területén
dr. Cseh László, Egri Járásbíróság bírája.
a Kaposvári Törvényszék területén
dr. Kostyák Krisztina, Marcali Járásbíróság bírája.
a Miskolci Törvényszék területén
dr. Lekner Katalin, Miskolci Járásbíróság bírája
dr. Molnár Gábor, Ózdi Járásbíróság bírája.
Szegedi Törvényszék területén
dr. Kőrösi Gábor, Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság bírája.
Szombathelyi Törvényszék területén
dr. Fonyódi Lajos Róbert, Sárvári Járásbíróság elnöke.
a Szegedi Ítélőtábla területén
Szélpálné Havasi Ildikó tisztviselő, Szegedi Ítélőtábla elnöki irodavezetője.
Bachta Tiborné tisztviselő, Fővárosi Törvényszék bírósági ügyintézője
Bartháné Biben Ágnes tisztviselő, Fővárosi Törvényszék bírósági ügyintézője.
Palasikné Valentini Karla tisztviselő, Váci Járásbíróság bírósági ügyintézője, irodavezető
Bartos Pálné tisztviselője, Budapest Környéki Törvényszék bírósági ügyintézője.
dr. Kelemenné Uracs Katalin tisztviselő, Egri Törvényszék bírósági ügyintézője.
Veszprémi Törvényszék területén
György Tibor tisztviselő, Veszprémi Törvényszék informatikusa.
Zsinkai Krisztina tisztviselő, Budai Központi Kerületi Bíróság csoportvezető-helyettese
Sziráki Ildikó tisztviselő, Pesti Központi Kerületi Bíróság csoportvezetője
Soproni Józsefné tisztviselő, Budapesti XVIII. és XIX. Kerületi Bíróság jegyzőkönyvvezetője.
a Debreceni Törvényszék területén
Papp Sándorné tisztviselő, Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság irodavezetője
Molnárné Perge Julianna, Debreceni Törvényszék tisztviselője
Nagy Róbert tisztviselő, Berettyóújfalui Járásbíróság elnöki irodavezetője.
a Gyulai Törvényszék területén
Kardos Ferencné tisztviselő, Gyulai Törvényszék irodavezetője.
Németh Ferencné, tisztviselő, Kaposvári Törvényszék irodavezetője.
a Kecskeméti Törvényszék területén
Faluvégi Irma tisztviselő, törvényszéki irodavezető.
Miskolci Törvényszék területén
Boldi Andrea tisztviselő, törvényszéki elnöki irodavezető
Horváth Tamás Gézáné tisztviselő, törvényszéki irodavezető
Vécsei Andrea tisztviselő, törvényszéki irodavezető.
Nyíregyházi Törvényszék területén
Vajda Istvánné, Nyírbátori Járásbíróság tisztviselője.
Szekszárdi Törvényszék területén
Kissné Márton Márta, Szekszárdi Járásbíróság irodavezetője.
Székesfehérvári Törvényszék területén
Szabó Rozália Székesfehérvári Törvényszék tisztviselője, Gazdasági Hivatal ügyintézője.
Szolnoki Törvényszék területén
Tályainé Kövér Elvira tisztivselő, Szolnoki Járásbíróság irodavezetője
Soltész Klára, Tiszafüredi Járásbíróság tisztviselője
Dudásné Szívós Éva, Jászberényi Járásbíróság tisztviselője.
Országos Bírósági Hivatalban
Takácsné Nagy Anikó, Gazdálkodási Főosztály Fejezeti Költségvetési Osztály tisztviselője.
Bírósági Szolgálatért Oklevél:
Aranyos Istvánné, a Gyulai Törvényszék tisztviselője 50 éves,
Dr. Csukás Lajos nyugalmazott törvényszéki bíró 50 éves,
Dr. Almássy Mária, a Kúria bírája 45 éves,
Fluckné dr. Papácsy Edit, a Fővárosi Törvényszék tanácselnöke 45 éves,
Dr. Bóka Imréné, az Egri Törvényszék végrehajtási ügyintézője 45 éves,
Knoll Józsefné, az Egri Törvényszék irodavezetője 45 éves,
Raj Zoltánné, az Egri Törvényszék csoportvezetője 45 éves,
Turai Albertné, az Egri Törvényszék tisztviselője 45 éves,
Horváth István Ferencné, az Orosházi Járásbíróság írnoka 45 éves,
Spiegel Pálné, a Gyulai Törvényszék Gazdasági Hivatala tisztviselője 45 éves,
Somogyi Emil Lajosné, a Székesfehérvári Törvényszék írnoka 45 éves bírósági szolgálata alkalmából.
Bíróságok napja - Ítélőtáblai dolgozók kitüntetése (2012.07.13.)
Bíróságok napja bővebben

matches: Kúria Kúria Bíróság Bíróság Kúria Kúria Bíróság Kúria Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Kúria


text:
Megállapodás a képek használatáról - SWISS KRONO
Megállapodás a képek használatáról
A SWISS KRONO Kft. képadatainak letöltésével elfogadja az alábbi használati feltételeket:
§ 1 Bevezetés/ a megállapodás tárgya
(1) SWISS KRONO Kft. egyike a beltéri és kültéri használatra egyaránt alkalmas padló, fal és tető számára gyártott termékek vezető gyártóinak és különböző kereskedelmi csatornákon kereskedik a termékeivel.
(2) Annak érdekében, hogy a SWISS KRONO Kft. márkakereskedője a SWISS KRONO Kft. - termékeket lehetőség szerint a legjobb módon reklámozhassa és kereskedjen velük, valamint hogy a sajtó munkatársai a SWISS KRONO Kft. - termékekről megfelelő módon tudósíthassanak, a SWISS KRONO Kft. térítésmentesen a márkakereskedők és újságírók rendelkezésére bocsátja a SWISS KRONO Kft. - termékekről szóló képadatokat. (következőkben: „képadatok”)
(3) A megállapodás tárgya a SWISS KRONO Kft. által rendelkezésre bocsátott képadatok használatának keretfeltételei. A képeket nem kizárólagosan egy felhasználónak bocsátjuk a rendelkezésére.
§ 2 A képadatok használata
(1) A rendelkezésre álló képadatok bármilyen elidegenítése és változtatása nem megengedett.
(2) A rendelkezésre bocsátott képeket a SWISS KRONO Kft. -tól vagy annak termékeitől eltérő vonatkozásban felhasználni tilos.
(3) A felhasználó számára megengedett, hogy a képeket a SWISS KRONO Kft. -nal és a SWISS KRONO Kft. termékeivel kapcsolatosan a saját kereskedelmi honlapján, hirdetéseiben, katalógusaiban, szórólapjain, poszterein és tájékoztatókon valamint sajtócikkekben felhasználja.
(4) A képadatok egy harmadik félnek való továbbadása minden esetben tilos.
(5) A SWISS KRONO Kft. fenntartja a jogot magának, hogy a használatra vonatkozó megállapodás betartását bármikor ellenőrizze, valamint, hogy a felhasználótól erre vonatkozóan a megfelelő bizonyítékot követelje.
(6) A fent említett használati jogcímeken felül nem létezik egyéb más használati jogcím.
§ 3 Szankciók
(1) A felhasználó a SWISS KRONO Kft. képadatait térítésmentesen és csak abból a célból kapja meg, hogy a SWISS KRONO Kft. - termékeket a lehető legjobb módon reklámozhassa/ ábrázolhassa és/vagy prezentálhassa, ellenkező esetben a 3. § szerint a felhasználó köteles a SWISS KRONO Kft.-nak (1.000 €) kártérítést fizetni a képek minden olyan felhasználásáért és minden egyes esetért, ami egyéb célt szolgál, mint a SWISS KRONO Kft. és a SWISS KRONO Kft. - termékek reklámozása, ábrázolása és/ vagy prezentálása, kivéve, ha a felhasználó bizonyítani tudja, hogy sem ő sem a hozzátartozói, alkalmazottai vagy dolgozói nem követték el a szerződésszegést. A SWISS KRONO Kft. minden további jogot fenntart.
(2) A fent említett kártérítést egy okozott kár javára számolják el. A SWISS KRONO Kft. kártérítési igénye a fenti kártérítési összeget meghaladó kárra változatlan marad.
§ 4 Igények/ Költségek
(1) Jelen megállapodásból semmilyen kölcsönös költségátvállalásra vonatkozó igény nem keletkezik. Többek között SWISS KRONO Kft. nem vállal át semmi olyan költséget, amely a felhasználó saját reklámanyagának tervezésére, megvalósítására vagy előállítására vonatkozik.
§ 5 Kártérítési felelősség
(1) Kártérítésre való igényt, függetlenül bármilyen jogalaptól, különös tekintettel a megállapodás kötelességeinek megsértésére, a SWISS KRONO Kft. csak akkor szavatolja, ha a törvényes képviselője vagy teljesítési segéde szándékosan vagy súlyos gondatlansággal járt el, vagy ha a jogsértés a szerződéses célok eléréséhez elengedhetetlenül szükséges (alapvető kötelezettségek). Az alapvető kötelezettség fogalma alatt a szerződéses célok elérését veszélyeztető, súlyos kötelességszegést értjük vagy elvonatkoztatottan azt a kötelezettséget, melynek teljesítése a szerződés teljesülésbe menetelét lehetővé teszi, és amelynek betartásában a másik szerződő fél rendszeresen megbízhat. Az alapvető kötelezettségek gondatlanságból történő megsértésénél a SWISS KRONO Kft. kártérítési felelőssége tipikusan előforduló, előrelátható károkra korlátozódik.
A kártérítési felelősség kizárása, ill. a felelősségkorlátozás nem jogérvényes, amennyiben a SWISS KRONO Kft. az emberi életben, testben vagy egészségben történő sérülés esetén, ill. egyéb más okokból kötelező érvénnyel felel.
§ 6 Szerződés időtartama és megszűnése
(1) A jelen szerződés szerinti használati idő 12 hónap, amely a képadatok letöltésével és átküldésével kezdődik meg. A megállapodás automatikusan további 12 hónappal meghosszabbodik meg, ha a lejárat előtt (3) hónappal a két fél közül az egyik írásban nem mondja fel azt.
(2) Ez megállapodás azonban legkésőbb 24 hónappal a képadatok átküldését ill. letöltését követően ér végét.
(3) Mindkét félnek jogában áll megfelelő indokkal a megállapodást rendkívüli módon és azonnali hatállyal felmondani.
(4) A megállapodás befejeztével minden használati jog megszűnik. Legkésőbb egy héttel a felhasználással kapcsolatos megállapodás megszűnése után, történjen az függetlenül bármilyen jogalaptól, a rendelkezésre bocsátott adatokat törölni kell. Az adatok tárolásának vagy archiválásának minden formája a használatra vonatkozó megállapodás véget értével tilos.
§ 7 Részmegállapodások/ Részbeni érvénytelenség
(1) Amennyiben a megállapodás egyik rendelkezése hatálytalan, kivitelezhetetlen, vagy a jövőben azzá válna, attól függetlenül a megállapodás egészében érvényes marad. A szerződéses partner ilyen esetben még inkább köteles, ezt a rendelkezést egy olyannal helyettesíteni, ami jogszabályilag megfelelő és az eredeti megállapodáshoz tárgyi vagy anyagi értelmében a legközelebb áll.
(2) Az imént említett rendelkezések arra az esetre is vonatkoznak, ha a megállapodás hiányosnak bizonyul
§ 8 Alkalmazandó jog
(1) Ezzel megállapodással összefüggésben minden jogi vitára mérvadó, hogy arra kizárólag a magyar jogszabályok vonatkoznak.
(2) Joghatóságként a SWISS KRONO Kft. székhelye szerinti illetékes hatóságot kötjük ki.
(3) Amennyiben a használatra vonatkozó megállapodással nem értenek egyet, nem tölthetik le / nem használhatják a SWISS KRONO Kft. képadatait.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8


text:
A Bíróság ítélete (első tanács), 2013. február 21.
ProRail BV kontra Xpedys NV és társai.
A Hof van Cassatie (Belgium) által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem.
1206/2001/EK rendelet – A polgári és kereskedelmi ügyekben a bizonyításfelvétel tekintetében történő együttműködés – Közvetlen bizonyításfelvétel – Szakértő kirendelése – Részben a kérdést előterjesztő bíróság tagállamának területén, részben egy másik tagállam területén elvégzendő feladat.
C‑332/11. sz. ügy.
3.04.01.03 EGK/EK - Jogviták * Jogviták / Előzetes döntéshozatal / A Bírósághoz fordulás / Előzetes döntéshozatal - A nemzeti bíróság kizárólagos hatásköre az előzetes döntéshozatalra utalásnál * A nemzeti bíróság kizárólagos hatásköre az előzetes döntéshozatalra utalásnál
4.06.02.04 Az Európai Unió belpolitikája / A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség / Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés / Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés - Bizonyításfelvétel * Bizonyításfelvétel
EUMS, Portugália, Belgium, Németország, Európai Bizottság, Csehország, EUINST
2013. február 21. ( *1 )
„1206/2001/EK rendelet — A polgári és kereskedelmi ügyekben a bizonyításfelvétel tekintetében történő együttműködés — Közvetlen bizonyításfelvétel — Szakértő kirendelése — Részben a kérdést előterjesztő bíróság tagállamának területén, részben egy másik tagállam területén elvégzendő feladat”
A C-332/11. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Hof van Cassatie (Belgium) a Bírósághoz 2011. június 30-án érkezett, 2011. május 27-i határozatával terjesztett elő az előtte
a ProRail BV
az Xpedys NV,
a FAG Kugelfischer GmbH,
a DB Schenker Rail Nederland NV,
a Nationale Maatschappij der Belgische Spoorwegen NV
tagjai: A. Tizzano tanácselnök, A. Borg Barthet, M. Ilešič (előadó), J.-J. Kasel és M. Berger bírák,
tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2012. március 7-i tárgyalásra,
a ProRail BV képviseletében S. Van Moorleghem advocaat,
az Xpedys NV DB Schenker Rail Nederland NV és Nationale Maatschappij der Belgische Spoorwegen NV képviseletében M. Godfroid advocaat,
a német kormány képviseletében K. Petersen, meghatalmazotti minőségben,
az Európai Bizottság képviseletében A.-M. Rouchaud-Joët és R. Troosters, meghatalmazotti minőségben,
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a polgári és kereskedelmi ügyekben a bizonyításfelvétel tekintetében történő, a tagállamok bíróságai közötti együttműködéséről [helyesen: együttműködésről] szóló, 2001. május 28-i 1206/2001/EK tanácsi rendelet (HL L 174., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 4. kötet, 121. o.) értelmezésére vonatkozik.
Ezt a kérelmet az egyrészről a ProRail BV (a továbbiakban: ProRail), másrészről az Xpedys NV (a továbbiakban: Xpedys), a FAG Kugelfischer GmbH (a továbbiakban: FAG), a DB Schenker Rail Nederland NV (a továbbiakban: DB Schenker) és a Nationale Maatschappij der Belgische Spoorwegen NV (a továbbiakban: SNCB) nevű társaságok között, egy Belgiumból Hollandiába tartó vonat balesete miatt folyamatban lévő jogvitában terjesztették elő.
Az 1206/2001/EK rendelet
Az 1206/2001 rendelet (2) preambulumbekezdése szerint „[a] belső piac megfelelő működésének biztosítása érdekében a bizonyításfelvétel tekintetében fejleszteni – mindenekelőtt egyszerűsíteni és gyorsítani – kell a bíróságok közötti együttműködést”.
E rendelet (6) és (7) preambulumbekezdése szerint:
Ez ideig bizonyításfelvétellel kapcsolatban nem jött létre a tagállamok mindegyikét kötelező megállapodás. A polgári és kereskedelmi ügyekben külföldön történő bizonyításfelvételről szóló, 1970. március 18-i Hágai Egyezménynek az Európai Unió mindössze 11 tagállama a részese.
Mivel egy tagállam bírósága valamely polgári vagy kereskedelmi ügyben történő határozathozatal érdekében gyakran kényszerül arra, hogy más tagállamban folytasson le bizonyítást, a Közösség tevékenysége nem korlátozódhat a bírósági vagy bíróságon kívüli iratok […] cseréjére. Ezért a tagállamok bíróságai között a bizonyításfelvétel terén történő együttműködést tovább kell fejleszteni.”
Az említett rendelet (15) preambulumbekezdése így fogalmaz:
„A bizonyításfelvétel megkönnyítése érdekében lehetővé kell tenni a tagállamok bíróságainak, hogy tagállamuk jogával összhangban közvetlenül egy másik tagállamban folytassanak le bizonyítást, amennyiben azt az érintett tagállam engedélyezi, feltéve hogy a megkeresett tagállam központi szerve vagy hatáskörrel rendelkező hatósága által meghatározott feltételek teljesülnek.”
Az 1206/2001 rendelet „Hatály” című 1. cikke az alábbiak szerint rendelkezik:
„(1) Ezt a rendeletet olyan polgári vagy kereskedelmi ügyekben kell alkalmazni, amelyekben egy tagállam bírósága az adott tagállam jogának rendelkezéseivel összhangban kéri:
egy másik tagállam illetékes bíróságát bizonyításfelvételre; vagy
hogy egy másik tagállamban közvetlenül folytathasson le bizonyítást.
(3) E rendelet alkalmazásában a »tagállam« kifejezés a tagállamokat jelenti, Dánia kivételével.”
Az 1206/2001 rendelet „Központi szerv” című 3. cikke szerint:
„(1) Minden tagállam kijelöl egy központi szervet, amelynek feladata:
a kérelmekkel kapcsolatban felmerülő bármely nehézségre megoldás keresése;
kivételes esetekben a megkereső bíróság kérésére a kérelem továbbítása az illetékes bírósághoz.
(3) Minden tagállamnak ki kell jelölnie az (1) bekezdésben említett központi szervet, illetve egy vagy több hatáskörrel rendelkező szervet, amely dönt a 17. cikk szerinti kérelmek tárgyában.”
E rendeletnek a bizonyításfelvétel iránti kérelmek továbbításáról és teljesítéséről szóló II. fejezetében található, a „Bizonyításfelvétel a megkeresett bíróság előtt” című 3. szakasz, amely szakasz az említett rendelet 10–16. cikkéből áll.
Az 1206/2001 rendeletnek „A kérelem teljesítésére vonatkozó általános rendelkezések” című 10. cikke az alábbiak szerint rendelkezik:
„(1) A megkeresett bíróság a kérelmet haladéktalanul, de legkésőbb a kérelem átvételét követő 90 napon belül teljesíti.
A megkereső bíróság által végzett közvetlen bizonyításfelvételt szabályozó 17. cikk szerint:
„(1) Amennyiben egy bíróság kérelmezi, hogy más tagállamban közvetlenül bizonyítást folytathasson le […] kérelmet nyújt be a tagállam – 3. cikk (3) bekezdésében említett – központi szervének vagy hatáskörrel rendelkező hatóságának.
(4) A tagállam központi szerve vagy hatáskörrel rendelkező hatósága a kérelem átvételét követő 30 napon belül […] tájékoztatja a megkereső bíróságot, hogy elfogadásra került-e a kérelem, és szükség esetén arról is, hogy tagállamának joga szerint milyen feltételek mellett foganatosítható a kérdéses cselekmény.
(5) A központi szerv vagy a hatáskörrel rendelkező hatóság megtagadhatja [helyesen: csak akkor tagadhatja meg] a közvetlen bizonyításfelvételt, ha:
a kérelem az 1. cikk értelmében nem tartozik e rendelet hatálya alá;
a kérelem nem tartalmazza a 4. cikkben előírt összes szükséges információt; vagy
a kérelmezett közvetlen bizonyításfelvétel ellentmond a tagállam jogrendjét meghatározó alapelveknek.
(6) A megkereső bíróság – a (4) bekezdésben előírt feltételek sérelme nélkül – tagállamának jogával összhangban teljesíti a kérelmet.”
A 1206/2001 rendeletnek a tagállamok közötti meglévő, illetve jövőbeni megállapodásokhoz fűződő viszonyt szabályozó 21. cikkének (2) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik:
„Ez a rendelet nem gátolja meg a tagállamokat a bizonyításfelvétel további könnyítését szolgáló két- vagy többoldalú megállapodások fenntartásában vagy megkötésében, feltéve hogy azok összeegyeztethetőek ezen rendelettel.”
A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (HL 2001. L 12., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 4. kötet, 42. o.; helyesbítések: HL 2006. L 242., 6. o., HL 2011. L 124., 47. o.) 31. cikke az alábbiak szerint rendelkezik:
A 44/2001 rendelet „Elismerés és végrehajtás” című III. fejezetében található 32. cikk szerint:
E rendelet 33. cikkének (1) bekezdése szerint:
2008. november 22-én Amszterdamban (Hollandia) kisiklott egy Belgiumból Hollandiába tartó tehervonat.
E baleset miatt mind a belga, mind a holland bíróságok előtt bírósági eljárások indultak. A jelen ügynek nem képezik tárgyát a holland bíróságok előtti eljárások, amelyekhez érdemben a ProRail fordult a holland vasúthálózatot ért kár megtérítése iránt.
Az alapeljárásban – amelyben az ideiglenes intézkedés tárgyában a belga bíróságok jártak el – a ProRail nevű társaság áll szemben a fent említett balesetben érintett négy társasággal, nevezetesen az Xpedysszel, a FAG-gal, a DB Schenkerrel és az SNCB-vel.
A ProRail utrechti (Hollandia) székhelyű társaság, amely Hollandia főbb vasútvonalait üzemelteti, és ebben a minőségében különböző hozzáférési szerződéseket köt a vasúti fuvarozási vállalkozásokkal, többek között a DB Schenkerrel.
A szintén utrechti székhelyű DB Schenker vasúti fuvarozási magánvállalkozás, amelynek vagonparkja olyan vagonokból áll, amelyeket eredetileg, 2001-ben, a brüsszeli (Belgium) székhelyű SNCB társaságtól bérelt.
Az Xpedys – amelynek székhelye szintén Brüsszelben van – a DB Schenker és az SNCB szerint 2008. május 1-jétől a vagonok bérbeadójának helyébe lépett.
A schweinfurti (Németország) székhelyű FAG vagonalkatrészeket – így tengelyeket, tengelycsapágyakat, tengelyhüvelyeket és tengelyházakat – gyárt.
A baleset után, azaz 2009. február 11-én a DB Schenker a rechtbank van koophandel te Brussel (brüsszeli kereskedelmi bíróság) elnökénél szakértő kirendelése céljából indított ideiglenes intézkedés iránti eljárásba hívta az Xpedyst és az SNCB-t mint az említett balesettel érintett vagonok egy részének bérbeadóit. A ProRail és a FAG belépett az eljárásba. Az eljárás során a ProRail kérte, hogy az eljáró bíróság nyilvánítsa megalapozatlannak a szakértő kirendelése iránti kérelmet, vagy abban az esetben, ha a szakértőt mégis kirendeli, annak feladatát korlátozza a vagonokban keletkezett kár megállapítására, és ne rendeljen el a holland vasúthálózat egészére kiterjedő szakértői vizsgálatot, továbbá rendelje el, hogy a szakértő az 1206/2001 rendelet rendelkezéseinek megfelelően végezze a tevékenységét.
A rechtbank van koophandel te Brussel elnöke a 2009. május 5-i végzésében megalapozottnak nyilvánította a DB Schenker ideiglenes intézkedés iránti kérelmét. E bíróság elnöke kirendelte a szakértőt, és részletesen meghatározta a feladatát, amelynek nagy részét Hollandiában kellett teljesíteni. E szakértői vizsgálat keretében a szakértőnek el kellett mennie a baleset helyszínére, Hollandiába, valamint mindazon helyekre, ahol érdemi megállapításokat tehetett a baleset okainak, a vagonokban keletkezett kárnak és a kár terjedelmének meghatározása érdekében. Ezenkívül felkérték arra, hogy azonosítsa a vagonok bizonyos műszaki elemeinek gyártóját, és adjon véleményt ezen elemek állapotáról, valamint vizsgálja meg a vagonok megrakodásának módját és a tengelyenkénti tényleges terhelést. Végül a szakértőnek meg kellett vizsgálnia a ProRail által üzemeltetett vasúthálózatot és a vasúti infrastruktúrát, valamint állást kellett foglalnia abban a kérdésben, hogy ez az infrastruktúra is szerepet játszhatott-e a baleset bekövetkeztében, és ha igen, milyen mértékben.
A ProRail a hof van beroep te Brussel (brüsszeli fellebbviteli bíróság) előtt az említett végzéssel szemben fellebbezést nyújtott be, amelyben elsődlegesen azt kérte, hogy ez a bíróság nyilvánítsa megalapozatlannak a szakértő kirendelése iránti kérelmet, másodlagosan a belga szakértő megbízását korlátozza a vagonokban keletkezett károk megállapítására, amennyiben ez a feladat Belgiumban elvégezhető, hogy egyáltalán ne engedélyezzék sem a holland vasúti hálózatra és infrastruktúrára vonatkozó szakértői vizsgálatot, sem a felek közötti elszámolást, illetve abban az esetben, ha a szakértő kirendelését nem vonják vissza, a szakértő Hollandiában kizárólag az 1206/2001 rendelet szerinti eljárás alapján végezhesse a feladatát.
Mivel a hof van beroep te Brussel a fellebbezést mint megalapozatlant elutasította, a ProRail felülvizsgálati kérelmet terjesztett a kérdést előterjesztő bíróság elé, egyrészt az 1206/2001 rendelet 1. és 17. cikkének, másrészt a 44/2001 rendelet 31. cikkének megsértésére hivatkozva.
A kérdést előterjesztő bíróság arra vár választ, hogy amennyiben valamely tagállami bíróság egy másik tagállamban közvetlenül kíván bizonyítást – így szakértői vizsgálatot – lefolytatni, akkor az 1206/2001 rendelet 1. és 17. cikke alapján előzetesen engedélyt kell-e kérnie ez utóbbi tagállam hatóságaitól. A kérdést előterjesztő bíróság arra is választ vár, hogy az előtte folyamatban lévő ügyben milyen relevanciája van a 44/2001 rendelet 33. cikke (1) bekezdésének, amely szerint a valamely tagállamban hozott határozatot más tagállamban külön eljárás nélkül elismerik.
E körülmények között a Hof van Cassatie felfüggesztette az eljárást, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjesztette a Bíróság elé:
„Úgy kell-e értelmezni az [1206/2001] rendelet 1. és 17. cikkét – többek között a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló európai szabályozásra és a [44/2001] rendelet 33. cikkének (1) bekezdésében kimondott azon elvre figyelemmel, amely szerint a valamely tagállamban hozott határozatot a többi tagállamban külön eljárás nélkül el kell ismerni –, hogy annak a bíróságnak, amely részben a saját tagállamában, részben azonban egy másik tagállamban elvégzendő igazságügyi szakértői vizsgálatot rendel el, a vizsgálat utóbbi részének közvetlen teljesítése során egyedül és kizárólagosan az [1206/2001] rendelet 17. cikkében bevezetett módszert kell alkalmaznia, vagy ezeket a cikkeket úgy kell értelmezni, hogy az ezen állam által kirendelt szakértő az [1206/2001] rendelet szerinti rendelkezések alkalmazásának mellőzésével is megbízható egy részben az Európai Unió valamely másik tagállamában elvégzendő vizsgálattal?”
Az Xpedys, a DB Schenker és az SNCB azt állítják, hogy az előzetes döntéshozatal iránti kérelem elfogadhatatlan amiatt, hogy az pusztán hipotetikus jellegű, és az alapügy megoldása szempontjából nincs relevanciája, mivel a jelen jogvitában az 1206/2001 rendelet nem alkalmazandó.
Az Xpedys, a DB Schenker és az SNCB úgy érvelnek, először is, hogy a határon átnyúló szakértői vizsgálatot nem a bíróság kezdeményezte, ahogyan azt az 1206/2001 rendelet 1. és 17. cikke előírja, hanem a jogvitában részt vevő egyik fél. Továbbá az e rendelet (7) preambulumbekezdésének összefüggésében értelmezett 17. cikkét csak abban az esetben kell alkalmazni, ha a nemzeti bíróság az ügy érdemében jár el, ami a jelen jogvitában nincs így. Ezenkívül úgy vélik, hogy a határon átnyúló szakértői vizsgálatot nem lehet az egyik tagállam által egy másik tagállam területén végzett közhatalom-gyakorlásnak tekintetni. Végül az 1206/2001 rendeletnek az említett jogvitában való alkalmazása meghosszabbítja az eljárás időtartamát, ami ellentétben áll az említett rendelet célkitűzéseivel, azaz a bizonyításfelvétel egyszerűsítésével és gyorsításával.
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat szerint az EUMSZ 267. cikkben említett eljárás keretében, amely a nemzeti bíróságok és a Bíróság feladatainak világos szétválasztásán alapul, az alapügy konkrét tényállásának a megállapítása és megítélése, valamint a nemzeti jog értelmezése és alkalmazása kizárólag a nemzeti bíróság hatáskörébe tartozik. Ugyancsak kizárólag az ügyben eljáró és határozathozatalra hivatott nemzeti bíróság hatáskörébe tartozik annak megítélése is, hogy – tekintettel az ügy különleges jellemzőire – szükségesek és relevánsak-e a Bíróságnak feltett kérdései. Következésképpen, amennyiben a feltett kérdések az uniós jognak az értelmezésére vonatkoznak, a Bíróság – főszabály szerint – köteles határozatot hozni (lásd többek között a C-145/03. sz. Keller-ügyben 2005. április 12-én hozott ítélet [EBHT 2005., I-2529. o.] 33. pontját, a C-11/07. sz., Eckelkamp és társai ügyben 2008. szeptember 11-én hozott ítélet [EBHT 2008., I-6845. o.] 27. és 32. pontját, valamint a C-553/11. sz. Rintisch-ügyben 2012. október 25-én hozott ítélet 15. pontját).
Ennélfogva a Bíróság csak akkor utasíthatja el a nemzeti bíróságok által előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelmet, ha az uniós jog kért értelmezése nyilvánvalóan semmilyen összefüggésben nincs az alapügy tényállásával vagy tárgyával, ha a probléma hipotetikus jellegű, vagy ha nem állnak a Bíróság rendelkezésére azok a ténybeli vagy jogi elemek, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az elé terjesztett kérdésekre hasznos választ adhasson (lásd különösen a C-618/10. sz. Banco Español de Crédito ügyben 2012. június 14-én hozott ítélet 77. pontját és a fent hivatkozott Rintisch-ügyben hozott ítélet 16. pontját).
Márpedig meg kell állapítani, hogy a jelen esetben nem erről van szó.
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelemből ugyanis egyértelműen kitűnik, hogy az 1206/2001 rendelet 1. és 17. cikkének értelmezésére szükség van az alapjogvita megoldásához, mivel a Hof van Cassatie elé terjesztett felülvizsgálati kérelmet e cikkek megsértésére alapították. Ennélfogva az említett cikkek Bíróság általi értelmezéséből a kérdést előterjesztő bíróság megtudhatja, hogy e cikkekkel ellentétes-e, ha az olyan szakértői vizsgálatot, mint amely az alapügyben előfordul, amelyet részben valamely másik tagállamban kell elvégezni, az említett rendelet alkalmazása nélkül rendelik el.
Így közelebbről azon érvet illetően, hogy az alapügy azért nem tartozik az 1206/2001 rendelet hatálya alá, mert a bizonyításfelvételt nem hivatalból, hanem az egyik fél kérelmére rendelték el, hangsúlyozni kell, hogy az említett rendelet 1. cikkének (1) bekezdéséből kitűnik, hogy ezt a rendeletet akkor kell alkalmazni, ha egy tagállam bírósága egy másik tagállam illetékes bíróságát kéri bizonyításfelvételre, vagy azt kéri, hogy egy másik tagállamban közvetlenül folytathasson le bizonyítást, és ebben a tekintetben nincs jelentősége annak, hogy a bizonyításfelvétel elrendelését az egyik fél vagy maga a bíróság kezdeményezi.
Továbbá azon érvet illetően, amely szerint az ideiglenes intézkedés iránti eljárás keretében az 1206/2001 rendeletet nem lehet alkalmazni, meg kell állapítani, hogy e rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerint, a bizonyításfelvétel iránti kérelemnek olyan bizonyítékokra kell vonatkoznia, amelyeket már megkezdett vagy megindítani tervezett bírósági eljárásban történő felhasználásra szánnak. Következésképpen az említett rendeletet nemcsak az ügy érdemére vonatkozó eljárás keretében, hanem az ideiglenes intézkedés iránti eljárás során is alkalmazni kell.
Végül azon állításokat illetően, amelyek szerint az olyan szakértő, mint akiről az alapügyben szó van, nem gyakorol közhatalmat, és az 1206/2001 rendelet alkalmazása szóban forgó eljárás keretében meghosszabbítja ezen eljárás időtartamát, meg kell állapítani – amint arra a főtanácsnok az indítványának 32. pontjában rámutatott – hogy ezek az állítások a jelen ügy érdeméhez tartoznak, azok tehát nem befolyásolhatják annak elfogadhatóságát.
A kérdést előterjesztő bíróság a kérdésével lényegében arra vár választ, hogy a 1206/2001 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b) pontját és 17. cikkét – a 44/2001 rendelet 33. cikkének (1) cikkével összefüggésben – úgy kell-e értelmezni, hogy az a tagállami bíróság, amely egy másik tagállamban kíván szakértői bizonyítást lefolytatni, e bizonyításfelvétel elrendelése érdekében köteles az 1206/2001 rendelet e rendelkezései szerinti bizonyításfelvételi módot alkalmazni.
Előzetesen meg kell állapítani, hogy a 44/2001 rendelet 33. cikke nem befolyásolhatja az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésre adandó választ, mivel ez a cikk a másik tagállamban található bizonyítékok megszerzésére vonatkozik, nem pedig egy másik tagállamban hozott határozat tagállam általi elismerésére. Következésképpen e kérdés megválaszolása érdekében az 1206/2001 rendelet 1. cikke (1) bekezdése b) pontjának és 17. cikkének értelmezésére kell szorítkozni
Rá kell mutatni, hogy az 1206/2001 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint ezt a rendeletet olyan polgári vagy kereskedelmi ügyekben kell alkalmazni, amelyekben egy tagállam bírósága az adott tagállam jogának rendelkezéseivel összhangban kéri, hogy egy másik tagállamban közvetlenül folytathasson le bizonyítást.
Az ilyen közvetlen bizonyításfelvétel feltételeit e rendelet 17. cikke szabályozza. E cikk (1)–(4) bekezdése alapján a bizonyításfelvétel a megkeresett tagállamban közvetlenül is elvégezhető ezen állam központi szervének vagy hatáskörrel rendelkező hatóságának előzetes engedélye alapján. Az említett cikk (3) bekezdése szerint a bizonyításfelvételt a megkereső bíróság tagállamának jogával összhangban kinevezett igazságügyi megbízott, illetve más személy – például szakértő – végzi.
Ebben a tekintetben emlékeztetni kell arra, először is, hogy az 1206/2001 rendelet főszabály szerint csak abban az esetben alkalmazandó, ha a tagállam bírósága úgy dönt, hogy a bizonyításfelvételt az e rendelet szerinti módok valamelyikét alkalmazva folytatja le, amely esetben ez a bíróság köteles az e módokra vonatkozó eljárásokat követni (a C-170/11. sz., Lippens és társai ügyben 2012. szeptember 6-án hozott ítélet 28. pontja).
Hangsúlyozni kell továbbá, hogy az 1206/2001 rendelet (2), (7), (8), (10) és (11) preambulumbekezdése szerint a rendelet célja a határokon átnyúló ügyekben az egyszerű, gyors és hatékony bizonyításfelvétel. Másik tagállamban található bizonyítékoknak az egyik tagállam bírósága általi megszerzése nem eredményezheti a nemzeti eljárás időtartamának elhúzódását. Ezért az említett rendelet olyan rendszert vezetett be, amely a Dán Királyság kivételével valamennyi tagállamot arra kötelezi, hogy az e téren esetleg felmerülő akadályokat leküzdjék (lásd a C-283/09. sz. Weryński-ügyben 2011. február 17-én hozott ítélet [EBHT 2011., I-601. o.] 62. pontját, valamint a fent hivatkozott Lippens és társai ügyben hozott ítélet 29. pontját).
Ezenkívül, amint arra a főtanácsnok az indítványának 62. pontjában rámutatott, e rendelet nem szűkíti le a más tagállamokban található bizonyítékok megszerzésének lehetőségeit, hanem annak e lehetőségek javítása a célja ezen a területen a bíróságok közötti együttműködés javításával.
Márpedig ezeknek a célkitűzéseknek nem felel meg az 1206/2001 rendelet 1. cikke (1) bekezdése b) pontjának és 17. cikkének olyan értelmezése, amely szerint a tagállami bíróság egy másik tagállamban közvetlenül lefolytatandó összes szakértői vizsgálat esetén az e cikkek szerinti bizonyításfelvételi mód szerint lenne köteles eljárni. Bizonyos körülmények között ugyanis az ilyen vizsgálatot elrendelő bíróság számára egyszerűbbnek, hatékonyabbnak és gyorsabbnak bizonyulhat az ilyen bizonyításfelvételt az említett rendelet alkalmazása nélkül lefolytatni.
Végül az 1206/2001 rendelet 21. cikkének (2) bekezdése is megerősíti azt az értelmezést, amely szerint az 1206/2001 rendelet a határon átnyúló bizonyításfelvételt nem kimerítően szabályozza, hanem az csak az ilyen bizonyításfelvétel megkönnyítésére irányul, lehetővé téve az ugyanezen célra irányuló más eszközök igénybevételét is, és ez a rendelkezés kifejezetten engedélyezi a bizonyításfelvétel további könnyítését szolgáló, tagállamok közötti két- vagy többoldalú megállapodásokat, feltéve hogy azok összeegyeztethetőek ezen rendelettel (lásd a fent hivatkozott Lippens és társai ügyben hozott ítélet 33. pontját).
Pontosítani kell azonban, hogy amennyiben a valamely tagállam bírósága által kirendelt szakértőnek a rábízott szakértői vizsgálat elvégzése érdekében egy másik tagállam területére kell mennie, a szakértői vizsgálat bizonyos körülmények között befolyásolhatja azon tagállam közhatalmát, amelyben a szakértői vizsgálatot el kell végezni, különösen ha azt közhatalom gyakorlásához kapcsolódó helyeken, vagy olyan helyeken kell elvégezni, amelyek esetében a belépés vagy egyéb beavatkozás a vizsgálat végzésének helye szerinti tagállam joga szerint tilos, illetve csak az arra jogosult személyek számára megengedett.
E körülmények között, hacsak a határon átnyúló bizonyításfelvételt elrendelni kívánó bíróság nem mond le az említett bizonyíték megszerzéséről, továbbá az 1206/2001 rendelet 21. cikkének (2) bekezdése szerinti, a tagállamok közötti megállapodás hiányában az említett rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 17. cikke szerinti bizonyításfelvétel gyakorlatilag az egyetlen olyan mód, amely lehetővé teszi, hogy az egyik tagállam bírósága közvetlenül végezzen szakértői vizsgálatot egy másik tagállamban.
A fentiekből az következik, hogy az a nemzeti bíróság, amely egy másik tagállam területén elvégzendő szakértői vizsgálatot kíván elrendelni, nem feltétlenül köteles az 1206/2001 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 17. cikke szerinti bizonyításfelvételi módot alkalmazni.
Ezt az értelmezést nem tehetik kétségessé az ezen irányelv keletkezésére vonatkozó érvek, és különösen az a körülmény, hogy az említett irányelvbe nem vették át az azon rendelkezésre vonatkozó javaslatot, amely kifejezetten kimondja, hogy a határon átnyúló szakértői vizsgálat esetén a tagállami bíróság a másik tagállam engedélye vagy tájékoztatása nélkül közvetlenül is kirendelheti a szakértőt.
Ezt a rendelkezést ugyanis az 1206/2001 rendeletre vonatkozó eredeti javaslat összefüggésében kell értelmezni, amely a bizonyításfelvételnek csak egyetlen módját tartalmazta, nevezetesen a másik tagállam megkeresett bírósága általi bizonyításfelvételt. Az említett rendelkezés kivételt jelentett ezen egységes bizonyításfelvételi mód alól, mivel nem tette lehetővé, hogy a szakértői vizsgálatot a másik tagállam bírósága végezze el. Márpedig az a körülmény, hogy az ilyen rendelkezés nem szerepel az 1206/2001 rendeletben, ennek ellenére nem jelenti azt, hogy a határon átnyúló szakértői vizsgálatot elrendelő nemzeti bíróság módszeresen az e rendelet szerinti bizonyításfelvételi módokat köteles alkalmazni.
A ProRail állításával ellentétben ezt az értelmezést sem teheti kétségessé a Bíróság által a C-104/03. sz. St. Paul Dairy ügyben 2005. április 28-án hozott ítélet (EBHT 2005., I-3481. o.) 23. pontjában tett azon megállapítás sem, amely szerint az ezen ítéletnek alapul szolgáló ügyben előfordulóhoz hasonló körülmények között megvalósuló tanúkihallgatás iránti megkeresést az 1206/2001 rendelet szabályai megkerülésének eszközeként lehet felhasználni, amelyek – minden jogalanyra nézve azonos biztosítékok és azonos hatások mellett – valamely tagállam bíróságának valamely másik tagállamban foganatosítandó bizonyításfelvétel iránti megkeresésének továbbítását és elintézését szabályozzák.
Ahogyan azt a Bíróság már kimondta, ezt a megállapítást az említett ítéletnek alapul szolgáló körülmények összefüggésében kell értelmezni, amely szerint a tanú lakóhelye szerinti – azonban az ügy érdemében való eljárásra nem illetékes – bírósághoz közvetlenül intézett előzetes tanúkihallgatás iránti kérelmet hatékonyan fel lehet használni az 1206/2001 rendelet szabályai megkerülésének eszközeként, mivel az alkalmas arra, hogy az illetékes bíróságot – amelyhez ezt a kérelmet be kellene nyújtani – megfossza attól a lehetőségtől, hogy az említett tanú kihallgatását az említett rendeletben előírt szabályok szerint végezze el (lásd a fent hivatkozott Lippens és társai ügyben hozott ítélet 36. pontját). Márpedig a jelen ügy körülményei eltérnek a fent hivatkozott St. Paul Dairy ügyben hozott ítéletnek alapul szolgáló körülményektől, mivel a megszerzendő bizonyíték nagy része az eljáró bíróság tagállamától eltérő tagállamban található, ezért ennek a bíróságnak lehetősége van az 1206/2001 rendelet alkalmazására.
A fenti megfontolások összességére tekintettel az előterjesztett kérdésre azt a választ kell adni, hogy az 1206/2001 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b) pontját és 17. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az a tagállami bíróság, amely egy másik tagállamban kíván szakértői bizonyítást lefolytatni, e bizonyításfelvétel elrendelése érdekében nem feltétlenül köteles az e rendelkezések szerinti bizonyításfelvételi módot alkalmazni.
A polgári és kereskedelmi ügyekben a bizonyításfelvétel tekintetében történő, a tagállamok bíróságai közötti együttműködéséről [helyesen: együttműködésről] szóló, 2001. május 28-i 1206/2001/EK tanácsi rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b) pontját és 17. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az a tagállami bíróság, amely egy másik tagállamban kíván szakértői bizonyítást lefolytatni, e bizonyításfelvétel elrendelése érdekében nem feltétlenül köteles az e rendelkezések szerinti bizonyításfelvételi módot alkalmazni.

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság


text:
Aránytalan! Jogtalan! Bizonyítatlan!: 2016
Hamarosan több "megdönthetetlen bizonyítékról" is lerántjuk a leplet, csak győzzék kivárni.
Címkék: menü ügy bizonyítottság, vicc
Budaházy: "Ma december 20-a van, a héten Karácsony, és én itt ülök a Venyige utcai bv-intézetbeli zárkában"
Ma december 20-a van, a héten Karácsony, és én itt ülök a Venyige utcai bv-intézetbeli zárkában a rozoga 40x60 cm-es kis fa asztalnál (amire az egyik tiszt azt mondta, hogy örüljünk, hogy a mi zárkánkban ilyen van legalább) és bámulom a rácsos ablakon át a deres tájat.
dátum: péntek, december 23, 2016
Az ügyről, a többi politikai fogolyról és vádlottról, az ismételt elhurcolásról, a közelgő ünnepekről, a börtönkörülményekről adott helyzetértékelést Budaházy György.
dátum: kedd, december 20, 2016
Címkék: börtön, Budaházy György, interjú, menü videó, menü videó interjúk, videó
dátum: vasárnap, december 18, 2016
Címkék: menü kampány tüntetések
Advent idén a bebörtönzött politikai foglyok számára a szabadulás várakozását jelenti, amire az idei karácsonyig egyre kisebb az esély.
dátum: péntek, december 16, 2016
Címkék: Budaházy György, menü videó, menü videó interjúk
dátum: szombat, december 10, 2016
Címkék: Hunnia, menü ügy, összefoglaló
Kerepes városa is kiáll Budaházyék közkegyelme mellett - a példa követendő!
dátum: kedd, december 06, 2016
Címkék: amnesztia, Dr. Gaudi-Nagy Tamás, Kerepes, menü amnesztia
EXKLUZÍV - Interjú Budaházy Györggyel: "Három karácsonyomat már elvették..."
"...most muszáj erősnek lenni..."
Ismételt letartóztatása óta először adott interjút Budaházy György a Venyige utcai Büntetés-végrehajtási Intézetben az N1TV stábjának. Mivel az eddig beadott interjú-kérelmek agyonbürokratizált elbírálása csigalassúságú, több, mint egy hónap után szólalhatott meg az újbóli előzetes letartóztatás elrendelése óta.
dátum: péntek, december 02, 2016
Címkék: börtön, Budaházy György, interjú, menü videó, menü videó interjúk, N1 TV, videó
Eredményesen lezajlott a Budaházy Györgyért és társaiért meghirdetett villámtüntetés a Madách téren. Köszönjük minden megjelentnek a kiállását és kitartását!
dátum: csütörtök, december 01, 2016
Címkék: menü kampány, menü kampány tüntetések, tüntetés
Tények a Budaházy-ügyről (17. rész)
dátum: kedd, november 29, 2016
Címkék: menü kampány, menü kampány anyagok
Budaházy: "Olyan ez, mintha élve el lennék temetve."
Budaházy György első levele a Venyige utcai börtönből:
dátum: péntek, november 25, 2016
'56-osok a Budaházy-perről: dr. Bőzsöny Ferenc, Szilágyi Andor, Wittner Mária
dátum: csütörtök, november 24, 2016
Címkék: Bőzsöny Ferenc, menü videó, menü videó vélemény, Szilágyi Andor, Wittner Mária
Sneider Tamás facebookos közleménye:
IGAZSÁGOT - Az 1956-os forradalom és szabadságharc 60. és a 2006-os forradalmi események 10. évfordulója alkalmából közkegyelem gyakorlására irányuló törvényjavaslatot nyújtottam be. A javaslat célja szerint a társadalmi megbékélést szolgálja, hatálya kiterjedne az ún. Hunnia/Budaházy ügy érintettjeire is.
dátum: szerda, november 23, 2016
Címkék: amnesztia, Jobbik, menü amnesztia, Országgyűlés, Sneider, Toroczkai
Morvai Krisztina nyílt levele képviselőtársaihoz Budaházyék amnesztiájának ügyében
Megkönnyebbüléssel vegyes megdöbbenéssel értesültem arról, hogy Budaházy Györgyöt ismételten jogerősen felmentette a bíróság egy 7 évig tartó büntetőeljárás befejezéseként.
Címkék: amnesztia, Dr. Morvai Krisztina, menü amnesztia, menü sajtó hírek
Támogassa ön is a bebörtönzött politikai foglyokat!
Támogatói pólóval
A Szkíta Kézműves Boltban megvásárolható póló viselésével a bebörtönzött politikai foglyok szabadon bocsátását követelheti nap mint nap, illetve megvásárlásával anyagilag is támogathatja őket.
A pólók ára 2500 Ft, amelyek a webáruházban is megrendelhetők.
Személyes kapcsolatfelvételen keresztül
Amennyiben nincs lehetősége személyesen felkeresni az egyik gyűjtőhelyet, illetve banki úton sincs módja vagy egyéb okból ezt kerülné, kérem vegye fel a kapcsolatot emailen a gyűjtés szervezőivel és aktivistáink akár személyesen felkeresik az egész országban. Kérésre csekket is tudunk küldeni.
Email: segitseg@budahazy.org
Honlapunkon folyamatosan hírt adunk az aktuális rendezvényekről, eseményekről, ahol személyesen adhat adományt.
dátum: péntek, november 18, 2016
A börtönélet és anyagi vonzatai
Az ügy vádlottjaként, néhány évvel ezelőtt magam is keserves hónapokat töltöttem előzetes letartóztatásban. Bár az emberek azt gondolják, hogy az állam gondoskodik a fogvatartottakról, egy magunkfajta áltlagember bekerülésekor ez aligha igaz.
Címkék: börtön, menü ügy ítélet, támogatás
Tények a Budaházy-ügyről (16. rész)
dátum: hétfő, november 14, 2016
Budaházy György Strasbourgban támadja meg újbóli előzetes letartóztatását
Budaházy György és védője, Dr. Szikinger István jogorvoslati kérelmet nyújt be az Emberi Jogok Európai Bíróságához, mivel Budaházy György újbóli előzetes letartóztatásának elrendelésekor a másodfokként eljáró Ítélőtábla nem azt vizsgálta, hogy fennállnak-e az előzetes letartóztatás körülményei, hanem az elsőfokon kiszabott büntetés nagyságával indokolta a kényszerintézkedés szükségességét. Határozatával az Ítélőtábla Alaptörvényt, valamint hazai jogszabályokon kívül nemzetközi szabályokat is sértett.
Cikkünkben a kérelem tömörített vázlatát közöljük. Aki részletesebben szeretné elolvasni, ezen a hivatkozáson megteheti: Dr. Szikinger István - Jogorvoslati kérelem
dátum: szombat, november 12, 2016
Címkék: Budaházy György, menü ügy ítélet
Tények a Budaházy-ügyről (15. rész)
dátum: péntek, november 11, 2016
Hivatalos személy elleni erőszak vádja alól felmentette Budaházy Györgyöt a másodfokú bíróság
2009. március 15-én Demszky Gábor beszédének méltatására gyűlt össze jelentős számú hazafi, köztük Budaházy György is a Március 15. téren, a Petőfi szobornál. Mint rendőri rádióforgalmazási adatokból is kiderült, a rendőrség kifejezetten „utazott” már Budaházy Györgyre, akit mihamarabb, az ünnepségek legelején már ki akartak vonni a forgalomból. Céljukat törvénytelen rendőri intézkedéssel (Budaházy György szavaival: emberrablással) tudták csak elérni, azaz indokolatlanul kiemelték a tömegből, testi kényszert alkalmaztak, és nem közöltek semmit azzal kapcsolatban, hogy mi célból intézkednek. Nem közölték sem azt, hogy előállítják, sem azt, hogy milyen indokkal fogták el.
Ráébredve intézkedésük jogszerűtlenségére és számolva azzal, hogy Budaházy György hamarosan feljelentéssel fog élni a jogszerűtlen intézkedés ellen, a Budapesti Nyomozó Ügyészség elémenve Budaházy György rendőrök elleni feljelentésének, ők hozakodtak elő egy hivatalos személy elleni erőszak váddal. Indoklásuk szerint Budaházy György „a rendőri eljárás alatt egy alkalommal hátrafejelt a mögötte haladó rendőrnő felé, majd kicsit később egy alkalommal hátra is rúgott felé.” (Nemzeti Jogvédő Alapítvány beszámolója)
dátum: kedd, november 08, 2016
Címkék: Budaházy György, menü sajtó, menü sajtó hírek
Tények a Budaházy-ügyről (14. rész)
dátum: hétfő, november 07, 2016
Tények a Budaházy-ügyről (13. rész)
dátum: péntek, november 04, 2016
Köszönjük! - Értékelés és beszámoló a 2016. november 2-i tüntetésről és Országgyűlés igazságügyi bizottsági ülésről
Az ügy vádlottjainak, hozzátartozóinak nevében köszönjük a kiállást mindenkinek, aki részt vett a szerda reggeli tüntetésen! Köszönjük, hogy - ismét - hallattátok a hangotokat, mely, az Igazságügyi Bizottság ülésén történtek fényében el is jutott a döntéshozók fülébe. Sőt, a szokatlan időpont ellenére -a megjelentek nagy száma miatt- hír volt országos médiumokban, eljutott a napi híradókon, hírportálok beszámolóin keresztül a közvéleményhez.
Külön köszönjük a szervezőknek és felszólalóknak, hogy időt, energiát nem kímélve állnak mellettünk és hirdetik az igazságunkat.
Ugyanakkor itt fontos megemlíteni azokat a tanulságokat, értékeléseket, amelyek a nap eseményei nyomán láttak napvilágot.
dátum: szerda, november 02, 2016
Címkék: Budaházy Edda, Dr. Gaudi-Nagy Tamás, Dr. Morvai Krisztina, Hír Tv, Jobbik, menü amnesztia, menü kampány tüntetések, menü sajtó, menü sajtó hírek, Országgyűlés, Toroczkai
Tények a Budaházy-ügyről (12. rész)
dátum: kedd, november 01, 2016
Tüntetés! 2016. november 2. 9 óra, Kossuth tér
dátum: hétfő, október 31, 2016
Címkék: menü kampány, menü kampány tüntetések
Budaházy Edda: Nem adjuk fel!
Tegnap, 2016. október 27-én ismét börtönbe vitték Budaházy Györgyöt.
Az, hogy ő és társai ilyen súlyos ítéletet kaptak, egyvalamiről lerántja a leplet.
dátum: vasárnap, október 30, 2016
Címkék: Budaházy Edda, menü ügy ítélet, nyilatkozat
Ítélőtábla: szigorúbb kényszerintézkedések másodfokon!
Blogunkat, folyamatosan frissítjük továbbra is, azonban a fejlemények miatt jelenleg csak a legfontosabb történések közlésére van módunk. Kérjük kövesse oldalunkat és a FaceBook támogatói csoport híreit!
A másodfokon eljáró Fővárosi Ítélőtábla az ügyre szignált bírói tanácsa, 2016 október 27.-i határozatával szigorította a Fővárosi Törvényszék 2016 augusztus 30.-án hozott döntését, az elsőfokú ítéletet követő, kényszerintézkedések tekintetében.
Ennek alapján minden egyes vádlottat -nem jogerősen elítéltet- aki eddig háziőrizetben várhatta a másodfokú eljárást, előzetes letartóztatásba helyezett, aki lakhelyelhagyási tilalom alatt volt annak elrendelték háziőrizetét, valamint az eddig szabadlábon védekező vádlottak tágabb lakókörnyezetüket nem hagyhatják el - lakhelyelhagyási tilalmat kaptak.
Ennek alapján 7 hazafi került előzetes letartóztatásba és vitték börtönbe, annak ellenére is, hogy az ítélet óta eltelt két hónapban senki nem szegte meg az elrendelt kényszerintézkedést!
Címkék: amnesztia, börtön, Budaházy Edda, Budaházy György, Dr. Morvai Krisztina, menü sajtó hírek, menü ügy ítélet, tüntetés
Tények a Budaházy-ügyről (11. rész)
dátum: szombat, október 29, 2016
Tények a Budaházy-ügyről (10. rész)
dátum: hétfő, október 24, 2016
A bizonyítottság (politikusi ingatlanok esetei 3. rész)
Szilvásy György nyaralójának megtámadása
időpont: 2008. szeptember 3. szerda 2:00 körül
cím: 8318 Lesencefalu, Kossuth utca 21.
2007 tavaszán a jobboldali médiumok részletesen foglalkoztak Szilvásy György Lesencefalun épülő „nyaraló komplexumával”. Ezt a nyaralót érte a támadás a fenti éjszakán.
dátum: szombat, október 22, 2016
Címkék: menü ügy bizonyítottság
Tények a Budaházy-ügyről (9. rész)
Tények a Budaházy-ügyről (8. rész)
dátum: hétfő, október 17, 2016
Tények a Budaházy-ügyről (7. rész)
dátum: péntek, október 14, 2016
Tények a Budaházy-ügyről (6. rész)
Tények a Budaházy-ügyről (5. rész)
dátum: péntek, október 07, 2016
Tények a Budaházy-ügyről (4. rész)
dátum: hétfő, október 03, 2016
A bizonyítottság (politikusi ingatlanok esetei 2. rész)
Az egészségbiztosításról szóló törvényt a parlament 2007. december 17-én megszavazta, de a köztársasági elnök megfontolásra visszaküldte a parlamentnek. Mivel a Gyurcsány-kormány ezt mindenáron keresztül akarta vinni, ezért 2008. február 11-én azt újra megszavazták.
Az ezt a napot megelőző héten MSZP-s képviselők ingatlanait ért rongálásos támadásokat ezzel a szavazással hozza összefüggésbe a vádirat.
Az ügyészség már 2008. február 12-én egyesíti az ügyet a 2007. decemberi Hiller-Kóka üggyel, mondván, hogy "kellő alappal feltehető az elkövetői kör azonossága". Már itt egyértelmű a koncepciógyártás. Miből következne az azonos elkövetői kör? A közleményeket különböző címről küldték, és az elvállaló csak a 2008-as esetben a Magyarok Nyilai, a másikban nem volt aláíró. Ráadásul utóbbinál csak Kóka házára dobtak molotov-koktélt, Hillerére lőttek. Inkább különbözik a két eset, mint hasonlít.
dátum: szombat, október 01, 2016
Tények a Budaházy-ügyről (3. rész)
dátum: péntek, szeptember 30, 2016
Tények a Budaházy-ügyről (2. rész)
dátum: hétfő, szeptember 26, 2016
A bizonyítottság (politikusi ingatlanok esetei 1. rész)
2007 végére a magyar társadalom többségével már szembekerült Gyurcsány-kormányzat újabb ellenséges lépésre szánta el magát. Egy olyan egészségügyi törvényjavaslatot akart mindenáron megszavaztatni a parlamentben, amivel az ország 70-80 %-a nem értett egyet. Ez széleskörű társadalmi felháborodást és tiltakozást váltott ki, még a köztársasági elnök is - ezt érzékelve - egyszer visszadobta a javaslatot, ennek ellenére Gyurcsányék áterőltették. Végül népszavazással kellett az ámokfutásuknak véget vetni.
Ezzel a témával vannak kapcsolatban az ügyben szereplő olyan cselekmények, amik politikusok ingatlanainak megrongálásairól szólnak.
Interjú a "Magyarok nyilai" per egyik elítéltjével
Egyik társunkkal készítettek interjút olvashatjátok el ebben a cikkben.
dátum: vasárnap, szeptember 25, 2016
Címkék: menü sajtó, menü sajtó hírek, nyilatkozat
A bizonyítottság (Csintalan Sándor esete)
időpont: 2007. december 11. kedd 19:00 körül
cím: 1032 Budapest, Föld út 54.
Ez a cselekmény az, amelyik nem terrorcselekményként fut az eljárásban, hanem "csak" testi sértésként. Viszont itt is megjegyzendő, hogy a vádhatóság a végtelenségig próbálta súlyosítani az esetet. Csintalan Sándor sérüléseiről két orvos is, akik elsőre megvizsgálták, azt állapították meg, hogy 8 napon belül gyógyuló sérülések. A rendőrség erre kerített egy orvosszakértőt, aki napok múlva Csintalan néhány zúzódását 8 napon túl gyógyulónak nyilvánította, hogy lehessen súlyos testi sértéssel gyanúsítani a könnyű helyett.
Talán még emlékszik mindenki annak a rendőrnek az esetére, aki egy gödöllői szórakozóhelyen történt szóváltás után hazament egy viperáért és egy machetéért, majd visszamenve ezekkel esett neki egy embernek (aki egyébként a szóváltásban sem volt benne, csak a rendőr összekeverte egy másik személlyel) és össze-vissza kaszabolta a fejét. Az ügyészség meg a bíróság azt se tudta, hogy enyhítse a cselekmény súlyát, végül 1-2 év felfüggesztettel megúszta. Ha Csintalan Sándort 2007-ben ilyen módon bántalmazták volna valakik, most minimum emberölési kísérlettel lennének vádolva a jelenlegi vádlottak. Sajnos ez a kettős mérce folyton tetten érhető a hazai igazságszolgáltatásban, ebben az ügyben pedig kifejezetten.
dátum: péntek, szeptember 23, 2016
Tények a Budaházy-ügyről (1. rész)
A bizonyítottság (pártirodák esetei)
Az őszödi beszéd kiszivárgása utáni feszült és konfliktusos években számos, a hatalmon lévő pártok objektumait ért támadás történt. Ezekből három szerepel ebben az ügyben. Jogi abszurditás, hogy a többi ilyen cselekménnyel ellentétben, ez a három terrorcselekmény lett, miközben ezekhez sem kapcsolódott mégcsak valamiféle követelés vagy közlemény sem.
Az ítélet utáni TV interjúkban folyton azzal nyüstölték Budaházyt, hogy most akkor "elkövette-e, amivel vádolják?" A vádlottak már mind nyilatkoztak ez ügyben az eljárás során.
Tudjuk, hogy mennyire szerettek volna és szeretnének most is beismerő vallomásokat hallani, mert ezek nélkül csak erőből tudnak ítélkezni felettük, de nincs és nem is lesz ilyen. És egyébként sem a vádlottaknak kell bizonygatniuk az ártatlanságukat, hanem a vádlónak kell törvényes bizonyítékokkal kétséget kizáróan a bűnösségüket.
Itt a "törvényesség" és "kétséget kizáró" szint elérése a kulcskérdések, ezeket kell vizsgálni.
dátum: kedd, szeptember 20, 2016
Címkék: menü ügy bizonyítottság, terrorizmus
Ebben az ügyben talán a legfontosabb kérdés, a terrorizmus értelmezésének kérdése. Mert a terrorizmus elleni törvénnyel kezdünk odajutni, ahová a halálbüntetéssel anno, amit lényegében azért kellett megszüntetni, hogy a politikai hatalmaskodók ne tudjanak ennek eszközével leszámolni az ellenlábasaikkal. Ma a hatalmaskodók a terrorizmust kezdik ilyen leszámoló eszközként használni, és a velük szemben állókat, ennek segítségével tönkretenni.
dátum: szombat, szeptember 17, 2016
Tüntetés most szombaton, szeptember 17-én! Kossuth tér visszatér! - 16 órakor a Kossuth téren.
A 2006-os őszi eseményekre emlékeznek most vasárnap, szeptember 18-án, a Szabadság téri Szabó Dezső Katakombaszínházban.
A megemlékezés egyúttal szolidaritás a koncepciós eljárásban terrorváddal elítélt honfitársaink, Budaházy György és társai mellett.
Szeptember 18-án 17 órakor, a debreceni Kossuth téren Budaházy és társai mellett tüntetnek.
Tüntetés minden hétfőn politikai elítéltekért!
A rendezvény időpontja: 2016 szeptember 19; 26 és október 3; 10; 17; 24; 31 17-19 óra között.
A rendezvény helyszíne: Budapest, Kossuth tér, az Országház előtt.
dátum: péntek, szeptember 16, 2016
I.r. Budaházy György 13 év
II.r. Somogyi József 12 év
III.r. Sz. Endre 7 év 10 hónap
IV. r. Sz. Frigyes 10 év
V. r. M. Csaba 9 év
VI. r. P. László 10 év
VII.r. P Gergely 10 év
VIII. T. Csaba 10 év
IX.r. N. Zoltán 6 év 10 hónap
X.r. Gy. Blanka 5 év 4 hónap
XI.r. F. Róbert Zoltán 7 év 2 hónap
XII.r. J. Gábor Patrik 5 év
XIII.r. K. Csaba 5 év
XIV.r. B. Beáta 5 év
XVI.r. B. Gábor 6 év
A fenti vádlottakat mint bűnszervezetben elkövetőket általánosan terrorcselekmény bűntettében hirdette a törvényszék bűnösnek, ezért az ítéletet fegyházban bárminemű kedvezmény lehetőségétől megfosztva kell letölteniük, amennyiben a másodfokon eljáró bíróság is fenntartja az elsőfokú bíróság megállapításait.
További két vádlottat nem terrorcselekmény elkövetőjeként találta bűnösnek a bírói tanács:
XV.r. B. Anikó 10 hónap börtön - 2év próbaidőre felfüggesztve
XVII.r. R. Krisztián 1 év 2 hónap börtön - 2év próbaidőre felfüggesztve
Ez mindösszesen 124 év és 2 hónapnyi szabadságvesztés!
A vádlottak többsége a nyomozati szakasz alatt előzetes letartóztatásba került.
Budaházy György, Somogyi József és Sz. Endre két évet is jóval meghaladó időt töltött börtönben. A többi vádlott kettő kivételével jellemzően 1 évet illetve 6 hónapot volt előzetes letartóztatásban. Ezt az időt a bíróság a letöltendő szabadságvesztésbe beleszámítja.
Az ügyészség fellebbezést jelentett be, minden vádlott esetében az ítélet súlyosbításáért.
Az összes vádlott fellebbezett az ítélet ellen a teljes felmentésért!
Jelenleg kettő kivételével minden vádlott valamilyen kényszerintézkedés alatt áll az előzetes letartóztatástól, a háziőrizeten át, a lakhelyelhagyási tilalomig.
dátum: csütörtök, szeptember 15, 2016
Címkék: ítélet, menü ügy ítélet
Vádlotti állásfoglalás az ítélet után
Mi, a vádlottak az egész eljárás alatt következetesen tagadtuk, hogy elkövettük volna a terhünkre rótt cselekményeket. Az elsőfokú ítéletet elfogadhatatatlannak tartjuk és minden lehetséges fórumon kiállunk az igazunkért.
Célunk, hogy a közvéleménynek is egyértelműen bizonyítsuk, hogy az eljárás törvénytelenségekkel tűzdelt és politikailag motivált.
dátum: vasárnap, szeptember 11, 2016
Címkék: menü ügy ítélet
Varjú László volt politikai fogoly, az amerikai légierő veterán alezredese is Budaházyék mellett!
Varjú László írása a Magyar Nemzet 2016. szeptember 6-ai számában jelent meg.
dátum: csütörtök, szeptember 08, 2016
Címkék: amnesztia, Budaházy György, menü sajtó, menü sajtó hírek, terrorizmus
Bertha Szilvia közleménye
dátum: csütörtök, szeptember 01, 2016
Címkék: ítélet, menü sajtó, menü sajtó hírek, nyilatkozat
dátum: szerda, augusztus 31, 2016
Címkék: Bayer Zsolt, ítélet, menü sajtó, menü sajtó hírek, nyilatkozat
Bencsik András közleménye
Bencsik András:
13 év fegyház
Annak idején egy év letöltendőt kaptam első fokon (a szerzővel egyetemben) egy cikk egyetlen mondatáért, amit nem is én írtam. A másodfok próbaidőre felfüggesztette, a legfelsőbb bírói fórum végül megsemmisítette az ítéletet.
Ez éppen olyan eszelős ítélet, mint amaz volt.
Hogy Magyarországon nincs bírói függetlenség? Hogy nálunk egyes bírák nem folytathatnak jogi ámokfutást következmények nélkül? Ugyan már!
A Budaházy Györgyre mért ítélet olyan arcátlanul túlzó, hogy esetében nem téves vagy túl szigorú ítéletről kell beszélnünk, hanem sokkal inkább bosszúról és megfélemlítésről.
Kik akarnak megfélemlíteni kit? Kik akarnak bosszút állni kiken? Ez itt a kérdés.
Toroczkai László közleménye
dátum: kedd, augusztus 30, 2016
Címkék: ítélet, menü sajtó, menü sajtó hírek, nyilatkozat, Toroczkai
Schiffer András közleménye
Schiffer András: Budaházy tizenhárom év. Mennyi jár a szemkilövetésekért?
Budaházy: "Olyan ez, mintha élve el lennék temetve...
'56-osok a Budaházy-perről: dr. Bőzsöny Ferenc, Sz...
Benyújtották a közkegyelemre irányuló törvényjavas...
Morvai Krisztina nyílt levele képviselőtársaihoz B...
Támogassa ön is a bebörtönzött politikai foglyokat...
Budaházy György Strasbourgban támadja meg újbóli e...
Hivatalos személy elleni erőszak vádja alól felmen...
Köszönjük! - Értékelés és beszámoló a 2016. novemb...
Ítélőtábla: szigorúbb kényszerintézkedések másodfo...
A bizonyítottság (politikusi ingatlanok esetei 3. ...
A bizonyítottság (politikusi ingatlanok esetei 2. ...
A bizonyítottság (politikusi ingatlanok esetei 1. ...
Interjú a "Magyarok nyilai" per egyik elítéltjével...
Varjú László volt politikai fogoly, az amerikai lé...
Budaházy György (34) amnesztia (28) ítélet (21) Kenéz Andrea (17) bíróság (16) börtön (14) videó (11) Kerepes (10) Hunnia (9) Országgyűlés (8) interjú (8) nyilatkozat (8) sajtó (8) szabadulás (8) Budaházy Edda (7) börtönlevél (7) önkormányzat (7) N1 TV (6) Toroczkai (6) terrorizmus (6) Dr. Gaudi-Nagy Tamás (5) Jobbik (5) Dr. Morvai Krisztina (4) Franka Tibor (4) Magyarok Nyilai (4) Lovas István (3) támogatás (3) tüntetés (3) Bayer Zsolt (2) Benkő György (2) Dr. Szikinger (2) Hír Tv (2) Nyilas Levente (2) Sneider (2) felmentés (2) Bayer (1) Bőzsöny Ferenc (1) Dr. Magyar Gábor (1) Echo TV (1) Fazekas Sándor (1) Győriné Bajza Zsuzsanna (1) HVIM (1) Hajlamászné Váczi Ágnes (1) Horváth Miklós (1) Kassai Lajos (1) Kondor Katalin (1) Lándori Tamás (1) Magyar Nemzet (1) Mónus József (1) Petrás János (1) Sajtóklub (1) Sneider Tamás (1) Soós Tibor (1) Szilágyi Andor (1) Sziva Balázs (1) Tián (1) Tompó László (1) Völgyesi Miklós (1) Wittner Mária (1) mandiner (1) polgármester (1) vicc (1) Átlátszó (1) összefoglaló (1) ügyvéd (1)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság