text:
Munkajog - Állam- és jogtudomány - Ronni Könyvkereskedés - Jogi szakkönyvek nagy választéka a büntetőjog, büntető eljárásjog, polgári jog, polgári eljárásjog, gazdasági jog, társasági jog, csődjog, közlekedési jog, családjog, közigazgatási jog, közbeszerzési jog, nemperes eljárások, orvosi jog, ingatlanjog, adójog, agrárjog, borjog, bankjog, fogyasztóvédelmi jog, védjegy, szabadalom, mediáció, kulturális jog, kisebbségi jog, európai uniós jog, egyházjog, munkajog, versenyjog, szerzői jog, pénzügyi jog, reklámjog, médiajog, szabálysértési jog, fizetésképtelenségi jog, felszámolás, közösségi jog területéről. Jogszabályok, jogi tankönyvek, szakvizsga könyvek. Pénzügyi, számviteli, társadalombiztosítási, államháztartási szakkönyvek széles választékát találják az érdeklődők. Természettudományi, társadalomtudományi, bölcsészettudományi szakkönyvek mellett az informatika és az alkalmazott tudományok területéről is talál olvasnivalót a böngésző. Igényes kínálat hadtörténeti, fegyvertörténeti, régészeti, történeti, szépirodalmi munkákból, gyermekkönyvekből. OK
Munkajog	Fő kategória >Állam- és jogtudomány >Munkajog
A MUNKA TÖRVÉNYKÖNYVE - kiegészítve az Mth. vonatkozó részeivel. ÚJ
Hatályos: 2014. március 15. napjától
2012. évi I. törvény A Munka Törvénykönyvéről, kiegészítve a 2012. évi LXXXVI. törvény (Mth.) vonatkozó részeivel. 890 Ft
A munkaidő és pihenőidő szabályozási köréhez tartozó alapvető előírások ismertetésére szorítkozunk úgy, hogy példával, beosztásmintával illusztráljuk a szabály alkalmazását. A munkaidő és a pihenőidő rendelkezéseinek gyakorlati alkalmazása a munkaügyi hatóság kiemelt ellenőrzési területe, ezért helyenként külön kiemeltük szempontjait. 2 495 Ft
MUNKA TÖRVÉNYKÖNYVE (KÖZALKALMAZOTTI JELÖLÉSEKKEL)
Hatályos: 2014. március 15-től
Árboc Kft., 2014
A kiadvány a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvényt tartalmazza közalkalmazotti jelölésekkel, valamint tartalomjegyzékkel és betűrendes címmutatóval. 1 200 Ft
A közalkalmazottakra vonatkozó munkajogi szabályok 1992. július 1-jei hatálybalépésük óta évente, de gyakran egy éve belül többször is módosultak. A könyv iránymutatást ad a közalkalmazottak részére az őket érintő jogszabályokban való eligazodáshoz. Tartalmazza a közalkalmazottak jogállásáról szóló törvényt, a Munka Törvénykönyvének a közalkalmazottakra vonatkozó rendelkezéseit, a közoktatásról szóló törvénynek, a felsőoktatásról szóló törvénynek és az egészségügyi tevékenységre vonatkozótörvénynek a munkajogi rendelkezéseit, továbbá a Kjt. végrehajtására kiadott fontosabb kormányrendeleteket és ágazati miniszteri rendeleteket. A jogszabályok részletes magyarázata, valamint a legfelsőbb bírósági eseti döntések biztosítják a joganyag könnyebb megértését. 6 990 Ft
A KÖZALKALMAZOTTAK JOGÁLLÁSÁRÓL SZÓLÓ TÖRVÉNY ÉS MAGYARÁZATA - 2012. A kézirat lezárva: 2012. június 30.
A Szegedi Munkaügyi Bíróság elnöke
Szegedi Rendezvényszervező Kft., 2012 „Tisztelt Olvasó! A könyv, amelyet a kezében tart, azért született, hogy a közalkalmazotti jogviszony keretében történő munkavégzésre vonatkozó jogszabályok útvesztőiben mindenki számára érthető, egyértelmű eligazítást adjon.
Megírásakor igyekeztem az új Munka Törvénykönyve (Mt.) és a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (Kjt.) hatályba lépésétől kialakult munkaügyi joggyakorlatot, a szakirodalmat világos rendszerben összefoglalni, az új jogszabályi rendelkezések lényegét feltárni.
E célok érdekében a kiadvány tartalmazza az új Mt., a Kjt., az új Mt. hatálybalépésével összefüggő átmeneti rendelkezésekről és törvénymódosításokról szóló 2012. évi LXXXVI. törvény (Mth.), illetve a kapcsolódó jogszabályok hiteles – egységes szerkezetű – szövegét, a hozzájuk fűzött magyarázatokat, a bírósági ítélkezés iránymutató eseti döntéseit, a Legfelsőbb Bíróság Munkaügyi Kollégiumának állásfoglalásait, jogegységi határozatait.”
A kötethez tartozó Segédletet itt találja. 12 000 Ft
A KÖZALKALMAZOTTAK JOGÁLLÁSÁRÓL SZÓLÓ TÖRVÉNY ÉS MAGYARÁZATA 2014
A kézirat lezárva: 2014. január 2.
Szegedi Rendezvényszervező Iroda Kft., 2014
A kötethez kapcsolódó Segédlet ide kattintva rendelhetp meg.
Az új Munka Törvénykönyvnek (Mt.), az új Polgári Törvénykönyvnek (Ptk.), a nemzeti köznevelési és felsőoktatási törvénynek, az egészségügyi foglalkoztatást érintő törvényeknek módosuló rendelkezései a közalkalmazotti jogviszonyban történő munkavégzés szabályait lényegesen megváltoztatják.
A könyv (kb. 900 oldal terjedelemben) a munkaügyek szakszerű és pontos elintézéséhez szükséges naprakész, megbízható információkkal szolgál a felhasználó számára. A kiadvány tartalmazza a Kjt. hatályos - az Mt.-vel és az új Ptk. –val egybeszerkesztett szövegét, az ágazati szabályokat, a rendelkezésekhez fűzött magyarázatokat, a bírósági ítélkezés változatlanul iránymutató döntéseit, a Kúria Kollégiumi állásfoglalásait, véleményeit, jogegységi határozatait, az Alkotmánybíróság határozatait.
A könyv szerkesztője továbbra is Dr. Cséffán József, az Alföldi Közigazgatási és Munkaügyi Regionális Kollégiumának kollégiumvezetője. 16 000 Ft
A MAGYAR MUNKAJOG I-IV. KOMMENTÁR A GYAKORLAT SZÁMÁRA
Szerző: Hajdu Edit dr., Mészárosné dr. Szabó Zsuzsanna dr., Radnay József dr., Tallián Blanka dr., Tálné dr. Molnár Erika dr.
Szerkesztő: Radnay József dr.
Az 1. számú pótlapot már tartalmazza. Amennyiben csak az 1. számú pótlapot kívánja megrendelni, a legördülő sáv segítségével teheti meg, a pótlapok ára: 14 920 Ft.
A Kommentár új, 4. kiadása 2012. július 2-án jelent meg. Ebben már az új Munka törvénykönyvének, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló új törvénynek a kommentárja olvasható. Tájékoztatjuk Önt, hogy az új Munka törvénykönyvével kapcsolatos „A” részben már a 2012. június 18. napján elfogadott módosításokat (a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti rendelkezésekről és törvénymódosításokról szóló 2012. évi LXXXVI. törvény, az ún. Mth. módosító rendelkezéseit) is átvezettük!
A magyar munkajoggal hivatásszerűen foglalkozó szakembereknek (jogászok, HR- és gazdasági vezetők) szól a négykötetes „A Magyar Munkajog” kapcsos kommentár. A könyv szerkesztője és egyik szerzője a Legfelsőbb Bíróság Munkaügyi Kollégiumának korábbi vezetője, egyetemi tanár, társszerzői pedig a Kúria bírái. Céljuk, hogy a hatályos joganyagot és az ahhoz kapcsolódó felsőbírósági gyakorlatot rendszeresen megújítva, mindig az aktuális állapotában tárják az olvasók elé. A kommentár középpontjában tehát az egyes rendelkezésekkel kapcsolatos bírósági döntések, fontosabb álláspontok rendszerbe foglalása és ismertetése áll. Az új, negyedik kiadásban a szerzők elvégzik az ítélkezési gyakorlat válogatását, tehát bemutatják, hogy az új szabályozási közegben a korábbi gyakorlat mely részei maradnak fenn, illetve mely részei nem helytállóak többé.
Az olvasó a magyar munkajog hatályos jogszabályainak teljes rendszerét figyelemmel követheti, mindenekelőtt az új, 2012. évi Munka törvénykönyvét (Mt.), a közszolgálati tisztviselőkről szóló új, 2011. évi törvényt (Kttv.), a közalkalmazotti törvényt (Kjt.), valamint e törvényekhez kapcsolódó egyéb munkajogi jogszabályokat (Flt., Mvt., Met. stb.). Emellett a könyvben az Európai Unió munkaügyi kérdésekben felmerülő jogának ismertetése is helyet kap. A kiadó napra készen tartja a kommentárt: a törvényhozás és a bírói gyakorlat változásának függvényében a tartalmát rendszeresen kiegészíti, illetve módosítja. A kommentár+1. számú pótlapCsak az 1. számú pótlap megrendelése (-24 080 Ft)
"CSR - ugyanaz a fogalom sorsa, mint a demokrácia vagy a civilizáció kifejezéseké? Minél többet használjuk, annál kevesebbet tudunk róla, egyben annál többféle értelmezése létezik. Mi a CSR? A vállalatok jótékonykodása, mely valódi arcukat fedi el? Avagy a közjóért elkötelezett felelős vállalatvezetés? Aki ezt a könyvet elolvassa már nem ugyanúgy fog gondolkodni a világról, mint korábban." (Ligeti György, CSR szakértő, Kurt Lewin Alapítvány). „Hiányzott idehaza egy ilyen könyv, amely a CSR elterjedésének több tudományban, munkajogban, szociológiában, szociálpolitikában, politikatudományban felhalmozott nemzetközi tapasztalatait összegzi. A 2008-ban megindult pénzügyi, gazdasági válsággal való küzdelmek közepette különösen izgalmas a gazdálkodók társadalmi felelősségéről és az ezt erősíteni hivatott közpolitikákról folyó tudományos, ideológiai, közpolitikai vitákba belelátni.” (Simonyi Ágnes, szociológus, c. egyetemi tanár, Szociálpolitikai és Munkaügyi Intézet − Főigazgató) „A munka kísérletet tesz arra, hogy meghatározza és elemezze a CSR és a munkajog, munkaügyi szabályozás viszonyrendszerét. E tekintetben a munka hiánypótló a magyar munkajogi szakirodalomban. Érdekes és tanulságos olvasmány lesz minden munkaügyi kapcsolatokkal, munkajoggal és menedzsmenttel foglalkozó kolléga számára.” (Prof. Hajdú József egyetemi tanár, Szegedi Tudományegyetem) „Kun Attila munkája az első magyar jogászi megközelítésű könyv erről a témáról. Mi is a CSR Kun Attila könyvében? A nemzetközi munkajog félig optimista, félig realista válasza a globalizálódó munkaerőpiac által generált problémákra.” (Gyulavári Tamás) 4 500 Ft
Nincs munkaviszony munkabér nélkül. Könyvünk összefoglalja a munka díjazására vonatkozó munkajogi szabályokat, áttekintve a leggyakoribb bérelemeket, az egyes kötelező bérpótlékoktól a jutalomig. A számos gyakorlati kérdés között ismertetjük a munkabér elszámolásának, kifizetésének szabályait és részletesen bemutatjuk a távolléti díj számítását. Az egyes témák magyarázatát gyakorlatias példák teszik követhetővé. Nem hiányozhat egyetlen számfejtéssel foglalkozó, vagy személyügyi szakember polcáról sem! 2 495 Ft
A MUNKA TÖRVÉNYKÖNYVE 1992-2012 jogszabálytükör
A munkajog területe teljesen átalakult 2012. július 1-jével, az új munka törvénykönyve (2012. évi I. törvény) hatálybalépésével. Jelen kiadványunk – a már jól ismert tükrös formában - kívánja összehasonlítani a régi szabályozást az új jogszabályszöveggel úgy, hogy a 2013. augusztus 1-jén hatályba lépett módosításokat is tartalmazza. Naprakész segítséget nyújt munkajogászoknak, bíráknak, HR-eseknek, joghallgatóknak.
A MUNKA TÖRVÉNYKÖNYVE ÉS MAGYARÁZATA - 2014
Szegedi Rendezvényszervező Kft., 2014
A kötethez kapcsolódó segédletet ide kattitnva rendelheti meg.
Az új Munka Törvénykönyve módosított rendelkezései, az új Polgári Törvénykönyvnek (Ptk.) hatályba lépő rendelkezései és az ezzel összefüggésben módosuló törvények, jogszabályok a munkaviszony keretében történő munkavégzésre vonatkozó szabályokat lényeges részeiben megváltoztatják.
A könyv (kb. 800 oldal terjedelemben), a munkaügyek szakszerű és pontos elintézéséhez szükséges naprakész, megbízható információkkal szolgál a felhasználónak. A kommentár tartalmazza az új Mt. hatályos szövegét, a Ptk. alkalmazandó rendelkezéseit, a kapcsolódó háttér jogszabályokat, az ezekhez fűzött magyarázatokat, a bírósági ítélkezés változatlanul iránymutató döntéseit, a Kúria Kollégiumi állásfoglalásait, jogegységi határozatait, az Alkotmánybíróság határozatait. A könyvet továbbra is Dr. Cséffán József, az Alföldi Közigazgatási és Munkaügyi Regionális Kollégiumának kollégiumvezetője szerkeszti. 16 000 Ft
A kézirat lezárva: 2007. május 31.
Szerző: Dr. Kenderes György
Lektor: Dr. Prugberger Tamás
Novotni Alapítvány Kiadó, 2007
„A munkaszerződéssel kapcsolatos kérdések, problémák, szabályozásbeli ellentmondások és az előbbiek megoldásának keresése… a témakör aktualitása különösebb bizonyítást nem igényel, hiszen e kérdéskör a munkajog létezése óta folyamatosan foglalkoztatja a tudomány művelőit és állandó jelleggel napirenden van, sőt mindez elmondható már a mai értelembe vett munkajogot jóval megelőző időszakoknak a munkavégzési viszonyokra vonatkozó, de munkajognak még nem tekinthető szabályanyagára is.”
A RÉGI ÉS AZ ÚJ MUNKA TÖRVÉNYKÖNYVE ÖSSZEHASONLÍTÁSA - a továbbélő bírói gyakorlattal kiegészítve Kézirat lezárva: 2012. július 24.
Összeállította: Dr. Dudás Katalin, Dr. Horváth István
"Könyvünk összeállításakor célunk az volt, hogy segítsük az átállást a régi munkajogi kódexről az újra. A kiadvány tükrös szerkezetben, párhuzamosan, paragrafusról paragrafusra mutatja be az új és a korábbi munkajogi kódex rendelkezéseit, kiemelve a szabályozásban bekövetkezett fontosabb változásokat, továbbá az érintett szakaszokat követően szerepeltetve az átmeneti szabályokat is. Kiadványunk azonban nem csupán az új szabályokra való átállást segíti, az egyes rendelkezések után megtalálható ugyanis a kapcsolódó, a szabályok tartalmának vagy szellemének továbbélése okán a jövőben is irányadó ítélkezési gyakorlat, ily módon válnak könnyebben értelmezhetővé az újonnan megfogalmazott rendelkezések."
Mintaoldalak: (pdf formátumban) 3-5. oldal 64. oldal 3 600 Ft
Kezdete: 2014.01.16 Vége: 2014.04.30
Az atipikus munkajogviszony nem csak a munkajog tudományának művelői számára ismert fogalom, hanem élénk érdeklődés és vizsgálódás övezi a jogalkotás, a jogalkalmazás és a foglalkoztatáspolitika alakítóinak köreiben is. Az atipikus munkajogviszonyokat vizsgáló kötet egy általános, az atipikus munkajogviszonyok mindegyikét érintő kérdéseket vizsgáló, valamint az egyes atipikus munkajogviszonyokat egyenként tárgyaló részből áll. Az első részben olyan problémák elemzésére kerül sor, amelyek az atipikus munkajogviszonyoknak a munkajog újragondolásában, átalakulásában betöltött szerepével kapcsolatos. A második részben a részmunkaidőre létrejött munkajogviszony, a határozott idejű munkajogviszony, a munkaerő-kölcsönzés és a távmunka kerül áttekintésre, azok európai uniós, hazai jogalkotási vonatkozásain és dogmatikai alapkérdésein keresztül. 2 980 Ft
Szerkesztette: Kiss György Osiris Kiadó, 2003
A monográfia az Európai Unió munkajogáról nyújt teljes körű áttekintést, és ennek vetületében elemzi a hazai munkajog állapotát, valamint az uniós csatlakozásból származó jogharmonizációs feladatokról ad átfogó képet. Az Unió általános intézményi alapjainak bemutatása után részletesen foglalkozik az Unió munkajogi normáival - érintve az egyes intézmények egyéb nemzetközi munkajogi aspektusait -, az Európai Bíróság jogalkalmazásával, valamint az egyes tagállamok modellértékű megoldásaival. Ezt követően a szerzők minden egyes témakör tekintetében kimerítően elemzik a hazai munkajogi szabályozást és jogalkalmazást, az eddig elért eredményeket és a jogharmonizációs kötelezettségnek megfelelően, időrendi bontásban a várható feladatokat. 4 800 Ft
Kezdete: 2014.04.23 A készlet erejéig!
AZ ÚJ MT. HATÁLYBALÉPÉSE, AZ ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK Megjelenés: 2012. július eleje
Szerző: Lőrincz György dr. Szerkesztő: Pál Lajos dr.
Az új Munka Törvénykönyvének magyarázata című kötettel együtt: 10 990 Ft
2012. július 1-jéig az Országgyűlés megalkotja az új Munka Törvénykönyvének hatályba léptető rendelkezéseit (Mth.). Ettől az időponttól munkaviszonyra alkalmazandó szabályt az új Mt., a jelenleg hatályos Mt. és az Mth. is tartalmazni fog.
A lényegesen megújított szabályozás csaknem hárommillió fennálló munkaviszonyt érint.
Az átmeneti törvény feladata annak meghatározása, hogy mely időponttól, milyen feltételek mellett alkalmazandók az új rendelkezések. Olyan kérdésekre kell választ adni, mint például:
• meddig illeti meg a kismamát vagy a keresőképtelen munkavállalót a felmondási védelem,
• mely időpontig járnak a korábbi szabályozás szerinti tanulmányi kedvezmények,
• mikortól lehet alkalmazni a munkavállaló szigorúbb kártérítési felelősségét kimondó rendelkezéseket,
• mely időponttól változnak a műszakpótlék szabályai.
„Mikortól változik?” A könyv az időbeli alkalmazás szempontjából az új Munka Törvénykönyvének egészét, valamennyi jogintézményt áttekinti. Az ezekhez fűzött magyarázat több konkrét példa bemutatásával is segíti a gyakorlati alkalmazást.
„Mi változik?” A gyakorlat számára fontos második kérdés, hogy a könyv – ugyancsak valamennyi jogintézményt érintve – megjelöli azokat a lényeges pontokat és különbségeket, amelyekben az új Munka Törvénykönyve eltér a korábbi szabályozástól.
Az átmeneti törvény több mint hatvan egyéb törvényt is módosít. A könyv ezek közül magyarázattal ellátva ismerteti a munkaviszonyok szempontjából lényeges változásokat.
Különösen fontos, hogy a változások magát az új Munka Törvénykönyvét is hozzávetőleg negyven pontban érintik, amelyek – természetesen megfelelő magyarázattal – szintén ismertetésre kerülnek.
Végül a kötet az előzőekben említett módosításokat átvezetve közli az új Munka Törvénykönyve 2012. július 1-től hatályos normaszövegét.
AZ ÚJ MUNKA TÖRVÉNYKÖNYVE - MUNKÁLTATÓKNAK Hasznos összefoglaló a változásokról
A kézirat lezárva: 2012. július 15.
Szerkesztette: dr. Kártyás Gábor, dr. Takács Gábor
2012. július 1-jén hatályba lépett az új munka törvénykönyve.
A közel 300 paragrafusból álló új munkajogi kódex számos ponton alapvető változást hoz a magyar szabályozásban, ami minden munkáltató működését érinteni fogja, a néhány főt alkalmazó kisvállalkozásoktól kezdve a mamutcégekig egyaránt. Kiadványunk közérthetően, a főbb változásokra koncentrálva kalauzolja végig az Olvasót az új munkajogi törvényen, felhívva a figyelmet az új lehetőségekre, vagy éppen az esetleges kockázatokra. Az új munka törvénykönyve mellett minden eddiginél nagyobb szerephez jut majd a munkaügyi folyamatok megállapodásokon alapuló szabályozása. A törvény ugyanis tág mozgásteret enged ahhoz, hogy a felek kollektív szerződésben, vagy munkaszerződésben, közös akarattal eltérjenek a törvényi előírásoktól, sok esetben akár a munkavállaló hátrányára is. A törvény ismerete ahhoz is elengedhetetlen, hogy a munkáltató ajánlatot tudjon tenni szakszervezeti és munkavállaló partnereinek arra vonatkozólag, hogy mit és hogyan szabályozzanak megállapodásaikban.
Kiadványunkban összefoglaljuk az ehhez szükséges információkat - mindezek mellett a teljes törvényszöveg is olvasható. 2 080 Ft
AZ ÚJ MUNKA TÖRVÉNYKÖNYVE – MUNKAVÁLLALÓKNAK Tudjon meg mindent a változásokról!
Szerző: dr. Bodnár Lilla
Az új munka törvénykönyve lényeges változást hoz a munkajogi szabályozásban és ezáltal a munkavállalók életében. Kiadványunk közérthetően, logikusan felépítve, a főbb változásokra összpontosítva vezeti végig a munkavállalót az új munkajogi rendelkezéseken, kiemelve az új törvény azon pontjait, amelyek változást jelentenek a korábbi joganyaghoz képest. Az új munka törvénykönyve hatálybalépésével minden eddiginél nagyobb szerep jut majd a megállapodásoknak. A törvény tág mozgásteret enged ahhoz, hogy a felek kollektív szerződésben, vagy munkaszerződésben eltérjenek a törvényi előírásoktól, az esetek többségében akár a munkavállaló hátrányára is. A törvény ismerete így elengedhetetlenné válik a munkavállalók számára, akiknek a jövőben sokkal jobban tisztában kell lenniük a törvény adta lehetőségekkel és korlátokkal, ha nem akarnak magukra nézve hátrányos megállapodás alanyává válni. Kiadványunkban az ehhez szükséges információkat röviden és érthetően igyekszünk összefoglalni, annak érdekében, hogy a munkavállalók élni tudjanak a jogszabály által biztosított jogaikkal - mindezek mellett a teljes törvényszöveg is olvasható. A szerző, dr. Bodnár Lilla ügyvéd, gyakorlati példákkal is igyekszik az olvasó segítségére lenni abban, hogy ez a cél megvalósuljon. 2 080 Ft
ELLENŐRZÉS A MUNKÁLTATÓNÁL Munkaügyi, munkavédelmi, munkaerő-piaci, társadalombiztosítási ellenőrzés
Szerzők: dr. Horváth István, dr. Lesfalvi Tibor, Molnárné dr. Balogh Márta, Molnárné dr. Nagy Ágnes, Szárazné dr. Zara Andrea
Szerkesztette: dr. Dudás Katalin
A könyv tartalma fejezetenként:
- a szabályok bemutatása jogesetek segítségével
- a munkaügyi ellenőrzés területei és az alkalmazható jogkövetkezmények
- a munkavédelem szervezetrendszere, egy kézben a munkabiztonság és a munkaegészségügy ellenőrzése
- a munkavédelem alapvető szabályai esettípusok
- a munkáltató kötelezettségei
Hatósági ellenőrzés és jogorvoslat
- a hatósági ellenőrzés fajtái
- a munkaügyi és munkavédelmi eljárás közös és speciális szabályai
- szabálysértések, jogorvoslat
A foglalkoztatásra irányuló jogviszony minősítése a közigazgatási szervek (OMMF és APEH) eljárási gyakorlata alapján
- elsődleges és másodlagos minősítő jegyek
- értékelés, jogkövetkezmények.
Társadalombiztosítási ellenőrzés
- a tb-ellenőrzés rendszere, tárgykörei, formái és módszerei
Munkaerő-piaci hatósági ellenőrzés
- az ellenőrzés rendszere
- a folyósított támogatások felhasználásának ellenőrzése
- munkaerő-közvetítést és -kölcsönzést folytató cégek ellenőrzése
A CD-melléklet jogszabálygyűjteményt és a témakörhöz kapcsolódó bírósági határozatokat tartalmaz. 8 400 Ft
HUMÁN CONTROLLING SZÁMÍTÁSOK Szerzők: Ambrus Tibor, Lengyel László
Az ember az egyetlen olyan erőforrás, amelynek érzelmei, gondolatai vannak, ezért az emberi erőforrás menedzsereknek biztosítani kell a dolgozói elégedettséget, a képzést stb. A humán controlling a fenti tevékenységekbe befektetett tőke megtérülését, hatékonyságát vizsgálja. A HC gyakorlati alkalmazásában elemezni és értékelni kell a társadalmi-gazdasági környezetet, az emberi erőforrás megszerzésének, működésének és fluktuációjának költségeit, hozadékait.
Kezdete: 2012.09.03 A készlet erejéig!
Kommentár a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvényhez
Szerzők: dr. Boncz Tünde, dr. Funtig Zoltán
A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény hatályba lépése óta rengeteget változott a gazdasági környezet, a támogatásra szorulók köre, a támogatások formája és 2012 évben a hozzá szorosan kapcsolódódó munka törvénykönyve is megújult.
Ez a sok változás indokolta egy részletes kommentár kiadását, mely a foglalkoztatási törvény mellett rengeteg szorosan kapcsolódó jogszabályt, jogintézményt magyaráz, értelmez. Pl. az esélyegyenlőségi törvény, a START-kártyák körét szabályozó jogszabályok, a külföldiek foglalkoztatásának köre, a magán-munkaközvetítés stb. ide kapcsolódó legfontosabb előírásait is tartalmazza. 3 675 Ft
Szerző: György István dr.
Szerkesztő: Hajas Barnabás lektor, Imre Miklós lektor
A közszolgálati jog jogágként és önálló felsőoktatási diszciplínaként is rendkívül fiatal. Születése a magánszféra (versenyszféra) és a közszféra alkalmazottaira vonatkozó törvények és más jogszabályok elválásának idejére, az 1990-es évek elejére tehető. Ekkortól a munkajog és a Munka Törvénykönyve hatálya már nem terjed ki a köztisztviselők, közalkalmazottak, fegyveres szervek hivatásos állományú tagjai, a bírák és ügyészek jogállásának rendezésére. E rétegeknek az államhoz kötődése, a közhatalom igénybevételének lehetősége, a fokozott kötelezettségeik és esetleges többlet-jogosítványaik eltérő szabályozást igényelnek.
A könyv két fő részre oszlik. Az általános részben a közszolgálat értelmezése és a közszolgálati jog meghatározása mellett a munkajog és a közszolgálati jog összefüggései, a közszolgálati jog sajátosságai, jellemzői és a magyar közszolgálati jog története kapnak helyet. Ezek segítenek megérteni a munkajog és a közszolgálati jog elválásának szükségességét, valamint a közszolgálati jogot jellemző közjogias szabályozás mibenlétét. A különös rész a közszolgálati alkalmazottak jogállását, a szolgálati viszony egyes elemeit dolgozza fel a jogviszony keletkezésétől, valamennyi pragmatika–elemen át a jogviszony megszűnéséig. Tekintettel arra, hogy az egyes közszolgálati rétegekre vonatkozó jogi szabályozás korántsem egységes, a tankönyv külön-külön elemzi a rájuk vonatkozó rendelkezéseket.
A mű (figyelemmel várható olvasóinak többségére) mindig a köztisztviselők jogállásának egyes jogintézményeit mutatja be elsőként, ismertetve a lehetséges konstrukciókat is. A többi rétegnél attól függően, hogy a szabályozásban a hasonlóságok vagy a különbözőségek dominálnak-e, a jellemzés eltérő terjedelmű. 3 000 Ft
KÚRIAI DÖNTÉSEK - BÍRÓSÁGI HATÁROZATOK - 2014. évi előfizetés
2014. évi előfizetés, 12 szám
Szerkesztő: Darák Péter dr.
A lap 2013 januárjában új címet kapott, Kúriai Döntések, amely jobban kifejezi az immár kibővült tartalmát. A „Bírósági Határozatok” ezentúl alcímként kerül feltüntetésre, és a folyóirat ezentúl is tartalmazza a „BH” döntvényeket, amelyek elnevezése változatlan. 31 320 Ft
MUNKA TÖRVÉNYKÖNYVE Hatályos: 2013. szeptember 1.
ÁRBOC Szolgáltató Kft., 2013
A Munka Törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény a 2012. július 1. napjától hatályos módosításokkal egységes szerkezetben.
Közalkalmazotti jelölésekkel. 1 200 Ft
MUNKAJOG Második, átdolgozott kiadás
Szerző: Kiss György
A könyv a teljesség igényével mutatja be a magyar munkajog elméletét, gyakorlatát, valamint összehasonlító elemzés segítségével helyét az európai munkajogi rendszerek között. Az első kiadás óta eltelt időszakban a munkajog szinte valamennyi részterületén alapvető jogszabály-módosítások következtek be, és uniós tagként harmonizáltuk a teljes joganyagot az európai szabályokkal. Mindezek a változások indokolták, hogy a kötetet a szerző teljes egészében átdolgozza, megtartva korábbi erényeit: a világos stílust, a jól áttekinthető tagolást és a könnyű kereshetőséget, amely a gyakorló szakemberek számára kézikönyvként is használhatóvá teszi. 4 500 Ft
Kezdete: 2013.11.09 A készlet erejéig!
Szerkesztette: Gyulavári Tamás
A munkajogi szabályozásban hatalmas változást jelentett a 2012. július elsejétől hatályos új Munka Törvénykönyve, amely jelentős mértékben megváltoztatta a rendszerváltás óta kialakult munkajogi szabályozást. Ez az egyetemi tankönyv bemutatja az új szabályokat, a mögöttük meghúzódó vezérlő elveket, elvi és gyakorlati problémákat, ugyanakkor részletes kitekintést ad a munkajogi gyakorlatra, a bíróságok időtálló döntéseire is. A szerzők igyekeznek lépést tartani a gyorsan változó joganyaggal, ezért ez a második, átdolgozott kiadás már tartalmazza az új Munka Törvénykönyve hatályba lépésével és első módosításával kapcsolatos szabályokat is. Rosszabb helyzetbe kerülnek a munkavállalók Könnyebb lesz megszüntetni a munkaviszonyt Nagyobb szerepe lesz a kollektív szerződésnek és a munkaszerződésnek Ezekre a kérdésekre keresik a választ a kötet szerzői, akik munkajogász szakemberek, egyetemi oktatók, ügyvédek és bírák. A szerzők számos munkajogi kommentár, könyv és szakcikk megírása után arra vállalkoztak, hogy megismertetik a munkajogi szabályozás legapróbb részleteit, s közérthető nyelvezettel és logikus rendben tárják az olvasó elé a munkajog egyre nagyobb jelentőségű és rendkívül érdekes világát. A tankönyv elsősorban egyetemi hallgatók számára készült, de bátran ajánljuk mindazoknak a munkajoggal foglalkozó gyakorlati szakembereknek, akik szeretnének részletekbe menő és mélyreható ismereteket szerezni a gyakorlatban felmerülő munkajogi problémák megoldásához. 7 000 Ft
Mintaoldalak (pdf formátumban)
Mintatétel 4 200 Ft
+ Szerződés minták 2 950 Ft
A kötet lezárásának időpontja: 2013. szeptember 1.
Szerzők: Ember Alex Frigyes, Hajdú József, Kun Attila, Lajkó Dóra, Rózs Molnár Krisztina, Waldmann Gábor
Dialóg Campus Kiadó, 2013 Jogi Szakvizsga Segédkönyvek összefoglalják az adott tárgyhoz kapcsolódó legszükségesebb ismereteket, tartalmazzák a témához kapcsolódó joggyakorlatot, iratmintákat.
A kötetek tartalma szorosan kötődik az IRM Jogi Szakvizsga Bizottsága által megállapított követelményekhez. 4 980 Ft
A 2012-ben elfogadott új Munka Törvénykönyve nagymértékben megváltoztatta a rendszerváltás óta kialakult munkajogi szabályozást. Ez a jegyzet, nevével összhangban az új, hatályos egyéni és kollektív munkajog alapjait ismerteti. Nem tér ki minden részletszabályra, sem a közszféra munkajogára, de a versenyszféra munkajogának lényegét, alapvető szabályait igyekszik olvasmányos, könnyen érthető formában bemutatni az Olvasónak. A könnyebb tanulást segíti a kötet közérthető nyelvezete, a gyakorlati példák, kiemelések, a bonyolultabb összefüggéseket összefoglaló táblázatok es ábrák, illetve a fejezetek végén szereplő rövid összegzés. A sok, pontosan megjelölt bírósági határozatra, jogszabályhelyre való hivatkozás a részletesebb ismeretekre vágyóknak is kiindulási pontot jelenthetnek. A kötet szerzői munkajogász szakemberek, egyetemi oktatók, akik gyakorlati és oktatási tapasztalataik alapján olyan jegyzetet szerettek volna készíteni, amelyből szeretnek tanulni a munkajog iránt érdeklődők. A könyvet egyetemi hallgatóknak írtuk, akik a munkajogot alapszinten tanulják, de bátran ajánljuk a munkajog iránt érdeklődő munkáltatók és munkavállalók figyelmébe is. A jegyzet azoknak szól, akik gyorsan, könnyen szeretnék elsajátítani a hatályos munkajogi szabályozás alapjait. 3 200 Ft
Szerző: Fekete Zsuzsanna dr., Radnay József dr., Tallián Blanka dr., Zanathy János dr.
HVG-ORAC, 2009
Gondos jogalkotás esetén is felmerülnek olyan esetek, amikor a jogszabályok alkalmazásának köre, illetve az egyes rendelkezések egymáshoz való viszonya nem egyértelmű; ilyenkor részben a jogtudomány, jórészt azonban a bírósági, elsődlegesen felsőbírósági eseti döntések adnak eligazítást.
Munkajogi kérdésekben a Legfelsőbb Bíróság 1994-ig, majd 1995-1998-ig meghozott döntéseit a Munkajogi Döntvénytár I., majd II. számú kötetei tartalmazzák. A jelen kiadvány az 1997-2007-ig meghozott jelentős határozatokat foglalja magában.
A kifejtettekre tekintettel a munkajogi kérdésekkel foglalkozók számára a kiadvány használata és ismerete elengedhetetlennek tűnik.
A kiadó szeretne a megrendelői igényekhez alkalmazkodni, azért a könyv papír alapon, azaz könyv formában és CD-n is megjelenik. 19 000 Ft
Szerkesztette: Gyulavári Tamás, Hős Nikolett, Kártyás Gábor ELTE Eötvös Kiadó Kft., 2013
Úgy a legkönnyebb és legélvezetesebb munkajogot tanulni, ha olyan konkrét problémákon keresztül ismerjük meg, amelyekkel találkozni fogunk a gyakorlatban is. Ezért született meg ez a kiadvány, amely 150 jogeset és 50 gyakorlati feladat segítségével mutatja be a munkajogi szabályokat. A feladatgyűjtemény 12 tematikus fejezetre tagolódik, amelyek három típusú feladatot tartalmaznak. A jogeseteket elsősorban órai munkához javasoljuk, csoportos feldolgozás keretében, ahol mód van a különböző vélemények, értelmezések megvitatására. A gyakorlati feladatok inkább az önálló tanulást segítik de itt is hasznos lehet a különböző megoldások közös megbeszélése. A fejezetek végén található, összesen 300 tesztkérdés az ismeretek ellenőrzését és a vizsgára való felkészülést segítik. A könyv szerzői egyrészt egyetemi oktatók, akik ezeket a feladatokat már évek óta alkalmazzák a munkajog oktatásában, másrészt gyakorlati szakemberek, ügyvédek, bírók, akik saját praxisukból is merítettek a feladatok kidolgozásakor. Természetesen a való életből vett példák szereplőit átkereszteltük és megváltoztattuk, így a valós személyekkel való bármiféle egyezés csak a véletlen műve lehet.Ajánljuk ezt a kiadványt mindenkinek, aki munkajogot tanul vagy tanít. Kívánjuk, hogy a sok gyakorlati feladat és problémafelvetés minél többek érdeklődését keltse fel a munkajog iránt! 3 000 Ft
Második, bővített hatályosított kiadás
Szerző: Kócsó és Társai Ügyvédi Iroda, Pintérné dr. Torma Mária, Újházi Miklós dr.
A könyv a nagysikerű kiadvány, második, bővített, hatályosított kiadása. Az iratminták a Munka Törvénykönyve (1992.évi XXII. törvény, Mt.), a Köztisztviselők jogállásáról szóló törvény (1992. évi XXIII. Törvény, Ktv.), a Közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény (1992. évi XXXIII. törvény, Kjt.) valamint az ezekhez kapcsolódó jogszabályok figyelembevételével készültek. A könyvhöz egy, a kiadvány teljes anyagát tartalmazó CD-t is mellékelünk, így válik a Munkajogi iratmintatár egy valóban praktikus segédeszközzé a munkajoggal foglalkozó szakemberek számára.
MUNKAJOGI ISMERETEK 2013 Szerző: dr. Kiss György
KompKonzult Kiadó, 2013
A KOMPKONZULT Számítástechnikai és Tanácsadó Kft. az utóbbi években immár hatodik alkalommal jelenteti meg a munka világában nélkülözhetetlen MUNKAJOGI ISMERETEK című kézikönyvét. A kiadvány a Munka Törvénykönyv szerkezeti rendszeréhez igazodva közérthető magyarázat formájában ismerteti a munkaviszonyban érvényesülő jogok és kötelezettségek fontosabb rendelkezéseit, mind az egyéni, mind a kollektív munkaügyi kapcsolatok főbb szabályait. Ismeretes, hogy a Munka Törvénykönyve az elmúlt évek során számtalan esetben változott. Jelentős módosításokra került sor az elmúlt év során is. E kézikönyv nemcsak a legutóbb két évvel ezelőtt közzétett kiadvány átdolgozott formája, hanem az időközi jogszabályváltozásokat, az újabb eseti döntéseket, valamint a jogirodalomban megjelent érdekesebb okfejtéseket is magába foglaló új kiadvány, amelyet gazdasági vezetőknek, munkaügyi ügyintézőknek, valamint a munka világában közreműködő szakembereknek, társadalmi szervezeteknek, a jogásztársadalom egészének figyelmébe ajánljuk. 6 300 Ft
Szerkesztette: dr. Tálné dr. Molnár Erika
A kötet kb. 80 precedens értékű legfelsőbb bírósági döntést tartalmaz. A szerkesztő a Legfelsőbb Bíróság tanácselnökeként a Legfelsőbb Bíróság adatbázisából válogatott. Az egyes ítéletek az ügy kapcsán kialakított tömör elvi megállapításon túlmenően összegzést is tartalmaznak. A szövegek könnyen áttekinthetők, és elkülönítve tartalmazzák a keresetre, a tényállásra vonatkozó megállapításokat, az első és a másodfokú bíróság döntéseit, valamint a Legfelsőbb Bíróság döntését és indokait.
Kezdete: 2012.10.15 A készlet erejéig!
MUNKAÜGYI KÉZIKÖNYV SZOCIÁLIS INTÉZMÉNYEK SZÁMÁRA A kézirat lezárva: 2010. június 30.
A szociális ágazat a közalkalmazotti szférán belül sajátos jegyeket viselő ágazat, amely a szociális alapellátástól a szakellátásig foglalkoztat közalkalmazottakat. A közalkalmazotti törvény és szociális törvény hatálybalépése óta nagyon sok jogszabály módosításra került sor, és így az ágazati joganyag naprakész ismerete és alkalmazása ma már egyre bonyolultabb feladattá vált. A kézikönyv a napi munkavégzés során felmerülő jogalkalmazási, illetve ennek során felmerülő munkajogi problémák megoldásához kíván segítséget nyújtani a gyakorló jogászi megközelítésben. A könyv a joganyag ismertetésén és hozzá kapcsolódó magyarázaton keresztül példák bemutatásával kívánja segíteni a napi munkát. A könyv felépítése követi a közalkalmazotti törvény szabályozását, és az egyes témaköröket fejezetekre osztva mutatja be az egyes jogintézményeket.
MUNKAVÉDELMI ÉS MUNKAÜGYI ELLENŐRZÉS AZ ÉPÍTŐIPARBAN A kézirat lezárva: 2009. március 18.
Szerzők: Bánoczki Klára, Csatári Mihályné, Kardos Ágnes
Köztudott, hogy a munkaügyi ellenőrzések során az építőipar területén találják a legtöbb "fekete" munkást, itt szegik meg leginkább a munkáltatók a nyilvántartásra vonatkozó előírásokat, ebben az iparágban fordul elő a legtöbb munkabaleset.
A könyv gyakorlati példákkal, illetve a munkáltatók által feltett kérdések megválaszolásával szemléltetik a munkavédelmi előírásokat. Összefoglalja a legfontosabb tudnivalókat annak érdekében, hogy akik az építőiparban dolgoznak, mindig legyenek tisztában a vállalt munkavégzés veszélyhelyzeteivel, illetve azzal, hogy azok ellen milyen módon lehet és kell védekezni. A munkavédelemmel összefüggő jogok és kötelezettségek pontos ismerete hozzásegíti az építőipari munkáltatókat ahhoz, hogy elejét vegyék a súlyos baleseteknek, foglalkozási megbetegedéseknek, amelyek tovább növelik az amúgy is tetemes kiadásaikat. 7 340 Ft
MUNKAVISZONY MEGSZÜNTETÉSE II. Munkaviszony-megszüntetési módok a rendes és rendkívüli felmondás kivételével
A kézirat lezárva: 2009. március 20.
A kiadvány a nagy népszerűségnek örvendő Rendes és rendkívüli felmondás című kötet folytatásaként a
- jogutódlás és jogutód nélküli megszűnés,
- próbaidő alatti jogviszony megszüntetés,
- közös megegyezéses jogviszony megszüntetés,
- határozott idejű jogviszony megszüntetése
témaköreiből merít.
A szerkesztő a Legfelsőbb Bíróság tanácselnökeként a Legfelsőbb Bíróság adatbázisából válogatott. Az egyes ítéletek az ügy kapcsán kialakított tömör elvi megállapításon túlmenően összegzést is tartalmaznak. A szövegek könnyen áttekinthetők, és elkülönítve tartalmazzák a keresetre, a tényállásra vonatkozó megállapításokat, az első és a másodfokú bíróság döntéseit, valamint a Legfelsőbb Bíróság döntését és indokait. Az ítéletek maguk is hivatkoznak korábbi precedensértékű döntésre. 6 195 Ft
Akció: 5 575 Ft
Kezdete: 2013.11.02 A készlet erejéig!
A közoktatásra vonatkozó joganyag alkalmazása a nagy mértékű jogszabály-módosítások miatt ma már egyre bonyolultabb feladattá vált. Jól tudjuk, hogy a munka világa az egyik leggyakrabban változó jogterület, így nélkülözhetetlen a naprakész ismeret. A jogalkotási folyamathoz igazodó, évente kétszer megjelenő kötet, valamint a könyvhöz megrendelhető folyamatosan frissülő online szolgáltatás segítségével gyorsan és könnyen tud tájékozódni a jogszabályok rengetegében.
A jogszabályi módosításokon túl a közoktatás területén jelentős szerkezeti átalakításra is sor került, és így napjainkban komoly munkáltatói feladatok hárulnak a közoktatási intézmények vezetőire. A kézikönyv a napi munkavégzés során felmerülő jogalkalmazási, illetve ennek során felmerülő munkajogi problémák megoldásához kíván segítséget nyújtani a gyakorló jogászi megközelítésben.
A kézikönyv az egyes jogintézmények alkalmazása során a közoktatás területén naponta jelentkező kérdések felvetésével és az erre adandó válaszokkal segíti a pedagógusokat a hatályos joganyag gyakorlati alkalmazásában.
RECENT DEVELOPMENTS IN LABOUR LAW
With the grant of the Hungarian Academy of Sciences the MTA–PTE Research Group of Comparative and European Employment Policy and Labour Law was established at the University of Pécs on 1 January 2012 to conduct research under the title “Effect of the globalised economy on labour law: The future of European and Hungarian labour law in the context of the great regions.” The research is set for 5 years. The aim of the research is to explore the development and directions of labour law policy, legislation, and legal practice in the great regions of the world, to assess the situation of Hungarian labour law and employment policy, and finally to draft a proposal for a future transformation of the structure of Hungarian employment law.
The present volume contains the edited version of the presentations delivered at the Constitutive Meeting of the MTA–PTE Research Group on 25–26 October 2012 concerning the following topics.
– The restructuring of the legal sources of labour law: The relationship between individual and collective autonomy.
– Work performed for another person.
Researchers from 11 countries participated in this first part of the research project. 6 000 Ft
0244922
Kínálatunk | Regisztráció | Adatok módosítása | Kosár | Részletes keresés | Profil | Információk | Ált. Szerz. Feltételek(ÁSZF) | 1.080 | S12

matches: Bíróság Bíróság Kúria Bíróság Kúria Kúria Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság


text:
Jogos önvédelem kisokos, mikor védheti magát? - Szép Ügyvédi Iroda
2020. április 6. | Dr. Szép Árpád Olivér
Ki védhet meg minket, ha erőszak vagy támadás ér? Kihez fordulhatunk, ha saját testi épségünket veszély fenyegeti? Eléri vajon az állam védelmező karja ezeket a fenyegető, sürgető helyzeteket? Vagy csak magunkra számíthatunk? Nézzük meg együtt a törvény által felkínált lehetőségeket, amikor jogosan elhárítható a támadás saját önhatalmunkkal.
Mit jelent a jogos önvédelem?
A Büntető Törvénykönyv 15.§-a felsorolja azokat az okokat, amelyek egy cselekmény büntethetőségét kizárják vagy korlátozhatják. Itt találjuk néhány sor olvasás után a jogos védelmet, mint kizáró tényezőt. Ami rögtön szembetűnik, hogy a törvény szövegében nem jogos önvédelmet olvasunk, ahogy azt a hétköznapi szóhasználatban megszoktuk. Miért lehet ez? A válasz nagyon egyszerű, ugyanis nem csak saját magunkat védhetjük meg “jogosan”. Minden olyan cselekmény ide sorolható, amely “a saját, illetve más vagy mások személye, javai vagy a közérdek ellen intézett, illetve ezeket közvetlenül fenyegető jogtalan támadás elhárításához szükséges.”
Büntethető-e a jogos önvédelem?
Ha amiatt aggódik, hogy hozzátartozója vagy akár Ön büntetőeljárás alá vonható-e egy támadás elhárítása miatt, jó hírünk van. Nagy valószínűséggel a jogos védelem körébe esik a cselekmény, ami a törvény sorai szerint “nem büntetendő”. A bizonytalanság viszont még nem oszlott szét egészen. Honnan tudhatja, hogy az Ön védekezésre irányuló cselekménye jogos védelemnek számít-e? Ebben szeretnénk segíteni a következő szempontokkal.
Milyen helyzetekben jogos az önvédelem?
Jogos védelemről csak akkor lehet szó, ha támadás történik. Egy jogsértésre adott reakció, ha az például egy későbbi időpontban történik, már önbíráskodás lehet. A támadás elhárítását persze nem bünteti a törvény, viszont arra figyelni kell, hogy közvetlenül történjen. A jogos védelmi helyzet a közvetlen fenyegetés hatására formálódik ki. Azt, hogy mit tekint a törvény ilyen fenyegető, közvetlen támadásnak, a bíróság az ügy összes körülményei alapján ítéli meg. Emiatt is fontos, hogy minden részletre kiterjedően beszélje át a helyzetből adódó lehetőségeket tapasztalt ügyvéddel.
A támadás szó hallatán bizonyára Önnek is valamilyen erőszakos cselekmény jut eszébe, amelyben érvényesülhet a jogos védelem.
Mi a teendő jogilag akkor, ha például sétáltatás közben a szabadban ránk támad valakinek a nagytestű kutyája? Ebben az esetben is jogos védelemnek számít, ha a tragédiát elkerülve az eb végül megsérül, vagy elpusztul? A bírói gyakorlat szerint ebben a helyzetben a végszükség szabályait kell alkalmazni, ugyanis támadás csakis emberi, tevőleges magatartás lehet. Ezt tisztázva még egy kérdés adódik a jogos védelem törvényszerűségét illetően.
Mi történik, ha valakit például azzal “tréfálnak meg” a munkatársai, hogy támadást színlelnek? Hiszen a sértett így azt érezheti, hogy teljesen jogosan védi meg magát. Ilyenkor a bíróság – bár a körülményekből azt gondolnánk – nem a jogos védelemhez szükséges támadásként, hanem tévedésként ítéli meg a magatartást.
Elmaradhatatlan feltétel a jogos védelem megállapításához a támadás jogtalansága.
Akkor nevezhetjük jogtalannak a támadást, ha olyan magatartást valósít meg, ami egyébként a törvény szerint büntetendő. Például jogtalannak számít a testi sértés, nemi élet szabadsága elleni cselekmények.
Hogyan ítéli meg a törvény azt az esetet, ha egy erősen alkoholos állapotban lévő vagy esetleg elmebeteg támadó fenyegeti közvetlenül a sértettet? A jogos védelem szempontjából a bíróság nem vizsgálja, hogy a támadó büntethető-e vagy sem. Tehát nem számít, hogy ki és milyen állapotban, milyen életkorban támad Önre, a fentebb említett feltételek fennállása mellett jogszerűen megvédheti magát.
Nézzünk egy életszerű példát a jogos védelem és a támadás jogtalanságának összefüggésére. Ivócimborák találkoznak a kocsmában, majd egy elmaradt tartozás miatt úgy dönt az egyik fél, hogy a másikat szándékosan provokálja, amiből verekedés kerekedik. A provokáló szándéka a tartozás elmaradása miatti bosszú volt, így az őt ért testi sértés miatt nem hivatkozhat jogos védelemre. Amennyiben kölcsönös és egyidejű a támadás, tehát verekedésbe torkollik a vita, mindkét fél jogtalanul jár el. Jogos védelemre egyikük sem hivatkozhat.
Ha a sértett jogos védelemre szeretne hivatkozni, ahhoz meg kell vizsgálni, hogy a támadás mire irányult. A törvény szerint akkor áll fenn, ha “a saját, illetve más vagy mások személye, javai vagy a közérdek ellen” irányul a támadás.
A védelmi cél tehát kiterjed nem csak a sértettre, hanem másokra, illetve a közérdekre is. Ezért van az, hogy jogos önvédelem helyett a Btk. jogos védelemként használja a fogalmat. Ebbe a meghatározásba sokféle cselekmény/ támadás beletartozik, például testi sértés, a becsület-, nemi élet szabadsága-, tulajdon megsértése.
A jogos védelmi helyzet létrejöttéhez mindenképp meg kell lennie azoknak a feltételeknek, amik a törvényben fel vannak sorolva (közvetlenül fenyegető, jogtalan támadás, amely saját vagy mások személye, javai, illetve a közérdek ellen irányul). Amennyiben gondolatban kipipálta ezeket a feltételeket, meg is nyugodhat. Egy kérdés azonban mégis befurakodhat a fejébe, hogy meddig tart ez a jogos védelem? Mikortól számítja önbíráskodásnak, megtorlásnak a bíróság a kialakult védekező magatartást? A bírói gyakorlat szerint a jogos védelmi helyzet addig tart, ameddig fennáll a támadás, vagy a közvetlen fenyegetés meg nem szűnik.
A jogtalan támadás elhárításának módját nagyban meghatározza annak intenzitása és formája. Általánosságban elmondható, hogy a támadás visszaverése testi sérülést vagy kárt okozhat. Az arányosság elve azt jelenti, hogy a jogtalan támadás esetén alkalmazott védekezés mértéke szükséges volt-e annak elhárításához.
A bíróság tehát azt fogja vizsgálni, hogy fennállnak-e a jogos védelem megállapításához szükséges feltételek és hogy volt-e esetleg más mód, amivel a támadás elhárítható lett volna. A bírói joggyakorlat szerint ha valakit olyan támadás ér, amely az életét veszélyezteti és erre válaszul például lelövi az elkövetőt, aki meghal, az arányosságot nem vizsgálják. Hiszen az életét csakis a támadó életének kioltásával menthette meg. Ez pedig kimeríti a szükségesség fogalmát.
A törvényben mégis van egy figyelemre méltó bekezdés, ami mellett nem érdemes elmenni. Meghatároz bizonyos eseteket, amiket úgy kell tekinteni, mintha az élet kioltására irányultak volna. Ilyenkor ugyanis a bíróságnak nem kell vizsgálnia a szükségesség mértékét. Mondhatnánk úgy is, hogy ezek súlyosabb, minősített esetek.
A Btk. felsorolja az ebbe a körbe eső cselekményeket: “ha személy ellen éjjel, fegyveresen, felfegyverkezve vagy csoportosan követik el; a lakásba éjjel, fegyveresen, felfegyverkezve vagy csoportosan történő jogtalan behatolás, vagy a lakáshoz tartozó bekerített helyre fegyveresen történő jogtalan behatolás.”
Jogtalan támadás vagy intézett támadás?
A Büntető Törvénykönyvben megtaláljuk a jogos védelem fogalmánál a támadásra vonatkozó részleteket. Az intézett támadás alatt azt a magatartást kell érteni, amikor valaki az eltervezett bűncselekmény megvalósításába már belekezdett. Míg a “közvetlenül fenyegető” jogtalan támadás során az elkövető cselekményéből arra lehet következtetni, hogy nagyon rövid időn belül, akár azonnal megvalósítja a támadást (például egy késsel megindul a sértett felé és lendíti a kezét). Mindkét fogalom, a közvetlen fenyegetés és az intézett támadás is a jogtalan támadás körébe tartozik.
Hogyan bizonyítható, hogy jogos volt az önvédelem?
A jogos védelem bíróság által történő megállapításához minden esetben az ügy összes körülményeit meg kell vizsgálni. Miért fontos ez az Ön számára? Mert a lehető legkedvezőbb kimenetelű eljáráshoz, amelyben az Ön érdekei és jogai vannak kiemelve, tapasztalt ügyvédi segítségre lesz szüksége. A jogos védelem megállapítása a cikkünkben részletezett szempontok szerint történik. Ugyanis ezeknek a törvényben meghatározott tényezőknek fontos szerepük van az ügyben. Mielőtt bármit is lépne vagy aggasztja a jogos védelem megítélésének kérdése, keresse bizalommal munkatársainkat, akik sokéves szakmai tapasztalatuk révén rutinos átlátják az ügy részleteit.
Mi számít jogos önvédelemnek?
Jogos védelemnek számít az a cselekmény, amely a saját, más vagy mások személye, javai vagy a közérdek ellen intézett, illetve ezeket közvetlenül fenyegető jogtalan támadás elhárításához szükséges.
Hogyan büntetik a jogos önvédelmet?
Amennyiben bizonyítható a jogos védelem megállapításához szükséges összes feltétel, a cselekmény nem büntetendő.
Megvédheti magát, családját és értékeit, ha betörnek a lakásába?
Igen, amennyiben jogtalan behatolás történik az Ön lakásába éjjel, fegyveresen, felfegyverkezve vagy csoportosan, megilleti a jogos védelem.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Zu Guttenberg: Ha politikailag releváns, le lehet fényképezni egy volt miniszter villáit | Strasbourgi Figyelő
Zu Guttenberg v. Germany
no. 14047/16
Visszautasította a strasbourgi bíróság a volt német védelmi miniszter kérelmét, aki azt kifogásolta, hogy egy lap a berlini és amerikai villáiról közölt képeket. A bíróság szerint a német bíróságok minden releváns szempontot kellő mértékben megvizsgáltak, ezért alaptalan a kérelem.
2014. április 17-én jelent meg egy cikk a német Bunte magazinban Karl-Theodor Zu Guttenberg és felesége, Stephanie házairól. Karl-Theodor korábban parlamenti képviselő és technológiai, majd védelmi miniszter volt Angela Merkel kormányában. A cikk szerint a házaspár eladja előkelő berlini villáját miután az Egyesült Államokba költözött, ahol Greenwichben (Connecticut) vettek egy nagy házat. A magazin címlapján a házaspárról készült kép, mellette kicsiben a berlini ház volt látható azzal a felirattal, hogy “A Guttenbergek – Még a berlini házukat is eladják”. A magazin 20-22. oldalán további képek voltak a berlini házról, egy kép belülről mutatta villát, valamint egy másik kép az amerikai ház olyan külső részeit ábrázolta, ami az utcáról vagy nyilvános helyről nem látható. A cikk szövege kifejtette, hogy noha a család tagadja, hogy vissza szeretne térni a politikába és hangsúlyozták, hogy jól érzik magukat az USA-ban, szakértők szerint több jel is a politikába való visszatérésükre utal, például a férj többször kommentálta a német külpolitikát és előző év novemberében a kancellárián járt. A cikk szerint a berlini villát 5,5 millió euróért árulták.
A kérelmező (j) Angela Merkel német kancellárral.
A megjelenés után egy héten belül a pár kifogásolta a cikkekben megjelenő képeket és kérte, hogy a magazin ígérje meg, hogy nem közli őket a továbbiakban. A Bunte megtagadta a pár kérését, így per lett az ügyből. Május 15-én az elsőfokú bíróság ideiglenes intézkedéssel megtiltotta a magazinnak a képek és a képaláírások további közlését. Az újság kiadója elfogadta a berlini ház belső terét mutató képre és képaláírásra vonatkozó tiltást, de a házat kívülről mutató képek vonatkozásában nem fogadta el a keresetben kérteket. A bíróság ítéletében fenntartotta az ideiglenes intézkedést és megtiltotta a magazinnak, hogy képeket közöljön, arra hivatkozva, hogy a cikkben a kerületet is megjelölték (Charlottenburg), így a ház könnyen beazonosíthatóvá vált, ami azt eredményezheti, hogy az nem lesz alkalmas arra, hogy a pár oda visszavonuljon. Ugyanez igaz az amerikai villára is, mert a cikkből az is beazonosíthatóvá vált. A bíróság szerint nem szólt fontos közérdek a képek közlése mellett, a villa becsült ára pedig nem bírt valódi információs tartalommal, mert köztudomású volt, hogy a család gazdag.
A másodfokon eljáró kölni fellebbviteli bíróság megfordította az ügyet. A bíróság elfogadta, hogy a cikkek beavatkoztak a pár magánszférájába, és azzal a veszéllyel jártak, hogy a házak nem tudják betölteni a funkciójukat, mint olyan helyek, ahova a házaspár pihenésre visszavonulhat. A bíróság szerint azonban a magánszférába való ilyen beavatkozás jogszerűen történt és a véleménynyilvánítás védelme alatt áll. A bíróság szerint a házaspár közérdeklődésre számot tartó helyet töltött be a társadalomba, a férj volt miniszterként és parlamenti képviselőként, a feleség pedig a jótékonysági szervezetek prominens támogatójaként. Mivel több jel is arra utalt, hogy a pár visszatérhet a politikába és ebből a szempontból nagyon is fontos, hogy Németországban vagy az Egyesült Államokban élnek, a cikkek nem csupán bulvárkíváncsiságot elgítettek ki, hanem fontos közügyről szóltak.
A Zu Guttenberg család korábbi berlini villája (a kép nem az ügy alapjául szolgáló Bunte magazinból származik).
A berlini villa tekintetében a bíróság úgy érvelt, hogy a fényképekről a pár életére nem lehetett következtetni, nem mutatták be a személyes ízlésüket vagy más intim részletet. A házaspár már nem is élt ebben a házban, ez nagymértékben csökkentette bármilyen érdeksérelem veszélyét. A pár a biztonságuk veszélyeztetésével kapcsolatban is érvelt, de a bíróság ezt az érvet irrelevánsnak tartotta. Az amerikai házról készült képek a bíróság szerint szintén nem utaltak a pár magánéletére, illetve a képek és a leírás (a kert nagysága) alapján nem lehetett beazonosítani a házat, főleg, hogy az újságot elsősorban Németországban olvassák. Mivel a ház beazonosításának esélye alacsony, a pár biztonsági kockázatokra alapuló érvelése nem erős érv, különösen mert semmi sem utalt arra, hogy a házaspár egyébként titokban kívánta tartani a lakóhelyét. A berlini villa árával kapcsolatban a bíróság azzal érvelt, hogy köztudomású tény, hogy a család gazdag, a férj apja az 500 leggazdagabb német egyike, a feleség pedig egy régi, jómódú nemesi családból származik (Otto von Bismarck, az első német kancellár leszármazottja). A cikk így nem közölt korábban már nem ismert információt.
A bíróság szerint nyomós indokok szóltak a cikk publikálása mellett, hiszen a régi családi villa eladása arra utal, hogy a pár jóideig külföldön maradhat. Ugyanígy az amerikai ház bemutatása azért releváns, mert abból következtetés szűrhető le arról, hogy csak ideiglenesen, vagy tartósan maradnak a Guttenbergek az USA-ban. A bíróság szerint tehát a cikk nem csak a társadalom kíváncsiságát elégítette ki, amit általában kevésbé véd a bírói gyakorlat, mint a magánszférát, hanem a férj politikai életbe való lehetséges visszatérésével kapcsolatban közölt információkat.
2015 szeptemberében a német Szövetségi Alkotmánybíróság indoklás nélkül visszautasította az alkotmányjogi panaszt.
A Bíróság a kérelmező panaszát, mely a 8. cikkre alapult (Magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jog) befogadhatatlannak minősítette, így az ügyben nem született ítélet. A Bíróság a híres Von Hannover ügyre hivatkozva rögzítette, hogy a magánszférát védelem illeti bizonyos esetekben fényképekkel szemben is. A Bíróság azt is rögzítette, hogy a kérelmező itt nem egy állami intézkedést sérelmez, hanem azt, hogy az állam elmulasztotta megvédeni őt a magánszférájának megsértésétől. A Bíróság szerint az ügyben a 8. cikk és a 10. cikk (Véleménynyilvánítás szabadsága) között kell egyensúlyt teremteni. A Bíróság korábbi gyakorlatára hivatkozva rögzítette, hogy melyek azok a szempontok, amelyeket egy ilyen ügyben figyelembe kell venni:
közügyről való vitához való hozzájárulás,
a cikk tárgyául szolgáló személy ismertsége,
a személy korábbi magatartása a médiával kapcsolatban,
a cikk tartalma, formája és hatása,
fényképek esetén az elkészítésük körülményei.
A Bíróság elfogadta a kölni fellebbviteli bíróság érvelését és megállapította, hogy a német bíróság minden releváns szempontot figyelembe vett. A Bíróság szerint a német bíróság mérlegelte, hogy a cikk nem csupán az általános kíváncsiság kielégítéséről szólt, hanem fontos közügyről (a politikába való visszatérésről) is szólt. A cikket illusztráló képek nem voltak önkényesek, hanem szorosan kapcsolódtak a cikk tartalmához. A német bíróság azt is megállapította, hogy a pár régóta a figyelem középpontjában volt, ezért a Bíróság szerint ők nem számíthattak a magánszférájának ugyanolyan szintű védelmére, mint egy ismeretlen átlagember.
A Bíróság egyetértett azzal is, hogy a képek alapján a házakat nem könnyű beazonosítani (például azért, mert volt olyan kép, ami az utcáról nem látható részt ábrázolt, az ilyen kép pedig nem teszi könnyebbé a beazonosítást). A Bíróság szerint a képek és a képaláírások nem utaltak a lakók magánéletére sem, és nem voltak bántóak vagy lealacsonyítóak. A képek megszerzésének körülményeit nem vizsgálták a német eljárásban és azt a kérelmező sem kifogásolta, így a Bíróság arra a következtetésre jutott, hogy ez a jelen ügyben nem releváns. Mindezek alapján a Bíróság úgy döntött, hogy a német bíróságok megfelelően mérlegelték a releváns szempontokat, ezért a kérelmet befogadhatatlannak nyilvánította.
Címlapkép forrása: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/2/28/Ramsauer%2C_Merkel%2C_von_und_zu_Guttenberg.jpg, a berlini házat ábrázoló kép forrása: https://www.berliner-kurier.de/berlin/leute/die-guttenbergs-tschuess–berlin–tschuess–villa—1030192.
10. cikk / 8. cikk / Magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jog / Magánélethez való jog / Véleménynyilvánítás szabadsága

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


1. §1 A rendelet hatálya – a víziközművek kivételével – a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Vgtv.) hatálya alá tartozó vizek és vízilétesítmények körében az állami, önkormányzati tulajdonban álló vagy a vízügyi hatóság kijelölő döntése alapján állami üzemeltetésben és fenntartásban lévő, valamint a magántulajdonban lévő, de a vízügyi igazgatóság által fenntartott felszíni vizekre – vízfolyásokra, természetes tavakra, ezek medrére és partjára –, vízkárelhárítási vízilétesítményekre, vízkészletek átcsoportosítását szolgáló vízelosztó, többes rendeltetésű és a mezőgazdasági vízszolgáltató rendszerek vízilétesítményeire terjed ki.
1. fenntartás: a vizeken és a közcélú vizilétesítményeken végzett munka, amelyet a biztonságos üzemelés és a rendeltetésszerű használat érdekében rendszeresen vagy eseti jelleggel el kell végezni, beleértve az építmény, illőleg egyéb tárgyi eszköz alkotórészei lényeges elemeinek részleges cseréjét, valamint a vis maior következtében közvetlenül szükséges hibaelhárítást, továbbá ezzel közvetlenül összefüggésben más tárgyi eszközökön végzett bontást és helyreállítást;
2.2 közérdekű fenntartás: a Vgtv.-ben meghatározott vízgazdálkodási feladatok ellátása érdekében az állami és az önkormányzati tulajdonban lévő vizek és közcélú vízilétesítmények, valamint a területi vízügyi hatóság kijelölő döntése alapján a vízügyi igazgatóság által üzemeltetett egyéb vizek és vízilétesítmények fenntartására, mint közfeladatra a központi és az önkormányzati költségvetésben biztosított pénzeszközből, illetve egyéb támogatásból megvalósuló tevékenység;
4. folyóban újonnan keletkezett sziget: a vízből állandóan kiemelkedő terület (szárazulat), amelyet a vízfolyás természetes módon (hordaléklerakódás) vagy mesterséges beavatkozás (folyószabályozás) hozott létre.
5.3 tulajdonos: a tulajdonos, valamint – állami tulajdonban álló ingatlan esetében – az állami tulajdonban álló ingatlan felett jogszabály vagy szerződés alapján tulajdonosi jogokat gyakorló személy vagy szervezet.
3. § (1)4 Az állam a tulajdonában vagy kijelölő döntés alapján üzemeltetésében lévő, az önkormányzat a tulajdonában lévő, valamint a vízitársulat az önkormányzattól üzemeltetésre átvett vizek és közcélú vízilétesítmények fenntartásáról olyan színvonalon és olyan mértékben kötelesek gondoskodni, amely lehetővé teszi a Vgtv.-ben meghatározott vízgazdálkodási közfeladataik ellátását.
(3)5 Az állami tulajdonban vagy kijelölő döntés alapján állami üzemeltetésben lévő, az önkormányzati tulajdonban lévő, valamint az önkormányzattól a vízitársulat által üzemeltetésre átvett vizek és 1. § szerinti vízilétesítmények fenntartása a Mellékletben felsorolt munkák rendszeres vagy az igénybevétel, elhasználódás mértéke szerinti, időszakos elvégzését jelenti.
(4) A fenntartó által elvégzett, de a közédekű fenntartás körébe nem tartozó fenntartás költségeit az abban érdekelt személyek, illetve az azt igénylők az e rendeletben foglaltak szerint a fenntartó részére kötelesek megtéríteni.
4. § (1) A közérdek mértékét meghaladó, illetve a fenntartással összefüggő vízimunka elvégzéséhez – a külön jogszabályban meghatározott hatósági engedélyek mellett – a fenntartó hozzájárulása szükséges.
(3) A (2) bekezdésben megjelölt szerződést – külön jogszabály6 szerint – a hatósági engedély iránti kérelemhez kell csatolni, ideértve a meglévő engedély módosítására irányuló kérelmet is.
(5) A (2) és (3) bekezdés szerinti szerződésben a fenntartási többletköltséget és az ennek megfelelő költségviselés mértékét (összegét) évenként kell meghatározni.
(7) Amennyiben a vízjogi engedélyezési kötelezettség alá tartozó és fenntartási többletköltséggel járó tevékenység a közcélú vízilétesítmény meghatározott körű használatát célozza és eredményezi, a vízhasználati szolgalomra vonatkozó rendelkezések7 megfelelő alkalmazásával kell a vízilétesítmény használatával felmerült fenntartási többletköltségeket megállapítani.
(2) A meder szabályozását és a partok védelmét szolgáló létesítmények fenntartásának kötelezettsége a közérdek mértékéig terjed. Az ezt meghaladó feladatokat – a feladatok ellátását – igénylőnek a kérelmére a fenntartó vagy a fenntartó hozzájárulásával az igénylő maga végezheti el.
(4) A természetes úton létrejött, a parti ingatlan alkotórészévé vált feliszapolódásokkal (parti növedék) összefüggő – a meder részét már nem képező – területekről, közérdekű mederszabályozási munkák esetén a fenntartó a Vgtv. 25. § (2) bekezdésére figyelemmel rendelkezhet.
(5)8 A (3) és (4) bekezdés szerinti feliszapolódások minősítéséről, eredetéről, illetve ebből következően a meder és a part találkozási vonalának – a partvonalnak – a meghatározásáról a területileg illetékes vízügyi hatóság határoz.
(7) Amennyiben a közérdekű mederszabályozás eredményeként a korábban meghatározott partvonal módosul, a fenntartónak kezdeményezni kell annak ismételt megállapítását, illetve a meder részévé vált parti területeket a vízgazdálkodással összefüggő, művelés alól kivett – a vízfolyás, tó részét képező – területként kell nyilvántartani.
6. § (1)9 A meder tulajdonosa a meder használatával összefüggésben – a közérdek, illetve a fenntartási szakfeladatok ellátásához fűződő követelmények sérelme nélkül – hozzájárulhat ahhoz, hogy a medret meghatározott vízilétesítmény (kikötői lekötőmű, móló az úszó móló kivételével, sólyapálya, partvédő művek, hullámtörő, energiatörő) elhelyezése céljából használják, ha azt más jogszabály nem korlátozza, illetve nem tiltja (a továbbiakban: mederhasználati vízilétesítmény).
(2)10 A nemzeti vagyonba tartozó vizek medrében elhelyezett mederhasználati vízilétesítmények üzemeltetőjét az üzemeltetési hatósági engedély jogerőre emelkedése napjától kezdődően a vízilétesítmény által igénybe vett terület mértékéig terjedően e rendelet erejénél fogva használati jog illeti meg (a továbbiakban: mederhasználati jog). A mederhasználati jog ingatlan-nyilvántartásba – használati jogként – történő bejegyzését e rendeletre való hivatkozással, a jogerős engedély benyújtásával az üzemeltető köteles kérni.
(3)11 A mederhasználati jog az üzemeltetési engedélyben meghatározott üzemeltetési időszakban áll fenn. Az üzemeltetési engedély meghosszabbítása esetén a mederhasználati jog a meghosszabbított üzemeltetési időszakra terjedően áll fenn a meghosszabbítást kimondó hatósági határozat jogerőre emelkedésének napjától számítottan. Az üzemeltetési engedély lejártának napján vagy visszavonásának jogerőre emelkedése napján a mederhasználati jog megszűnik. Az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett mederhasználati jogot annak megszűnésekor az ingatlanügyi hatóság a vízügyi hatóság megkeresésére törli. A vízügyi hatóság megkeresésén alapuló törléshez az üzemeltető hozzájárulására nincs szükség.
(4)12 A mederhasználati jog jogosultja – jogszabályban meghatározott – ellenérték fizetésére köteles. A jogosultnak az üzemeltetési engedély meghosszabbítása esetén a meghosszabbított időszakra vonatkozó ellenérték fizetési kötelezettségére az (5) bekezdésben foglaltak az irányadók.
(5)13 A mederhasználati jog ellenértékét – a meder tulajdonosával kötött eltérő tartalmú megállapodás hiányában – a jogosult egy összegben, az üzemeltetési engedély jogerőre emelkedésének napjától számított 30 napon belül köteles megfizetni a meder tulajdonosának.
(6)14 A nemzeti vagyonba tartozó vizek medrében elhelyezett mederhasználati vízilétesítmény üzemeltetési engedélyét a hatóság köteles azonnali hatállyal visszavonni, ha
a) a mederhasználati jog jogosultja az (5) bekezdés szerinti egyösszegű ellenérték, vagy – megállapodásban meghatározott – részletfizetés esetén bármely részlet megfizetését nem teljesíti, vagy azzal 90 napot meghaladó késedelembe esik, vagy
(7)15 A mederhasználati jog megszűnésétől számított 90 napon belül a jogosult köteles a mederhasználati vízilétesítményt eltávolítani. Amennyiben a jogosult az eltávolítási kötelezettségének határidőben nem tesz eleget, a meder tulajdonosa a jogosult költségére a vízilétesítményt eltávolíthatja. Az eltávolított létesítmény megőrzésére, tárolására a meder tulajdonosa nem köteles.
(8)16 A mederhasználati jog jogosultja a fenntartónak a szakfeladatok ellátásával kapcsolatos tevékenységét akadályozás és kártalanítás nélkül köteles tűrni. A nemzeti vagyonba tartozó meder tulajdonosát, fenntartóját a víz hullámmozgásából, jegesedéséből, szélviharból a mederhasználati vízilétesítményben keletkezett károkért felelősség nem terheli.
c) a partok állékonyságát, valamint a hullámtérre, a parti sáv használatára vonatkozó, külön jogszabályban17 meghatározott rendelkezések szerinti vízgazdálkodási (fenntartási) szakfeladatok ellátását;
d) élővilág-védelmi szempontból a parti sáv élővilágát, valamint a halak ívó- és táplálkozó helyeit.
e)18 a kulturális örökségi értékeket.
(2) Az árvízvédelmi töltésen és az (1) bekezdésben meghatározott védősávon belül a fenntartó hozzájárulása szükséges különösen a járműközlekedéshez, kivéve a kerékpárral való közlekedést, állatok legeltetéséhez, hajtásához – a természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 18. §-ának (4) bekezdésében foglaltak figyelembevételével –, anyagok ideiglenes tárolásához.
a)19 nyilvántartja az állami és az önkormányzati tulajdonban lévő, valamint a területi vízügyi hatóság kijelölő döntése alapján üzemeltetett egyéb vizeket, azok medrét képező területeket, továbbá a meder részét nem képező parti földrészleteket;
b) szükség esetén gondoskodik az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott területként nyilvántartott vizek medrét vagy azok partját érintő ingatlan-nyilvántartási bejegyzéssel kapcsolatos feladatokkal, továbbá a földrészleteken fennálló – a fenntartási feladatokkal összefüggő, a Vgtv. 20. § (3) bekezdésében, 23. és 24., valamint a 27. §-ban meghatározott – korlátozásokkal járó jogok és tények bejegyzéséről, illetve bejegyeztetéséről.
a) a meder és a part találkozási vonalának módosulása esetén – a változást megalapozó jogcímre figyelemmel – elkészíti az ingatlan-nyilvántartási átvezetéshez szükséges munkarészeket, szükség esetén gondoskodik a part vonalának a természetben történő kitűzéséről;
b) indokolt esetben – különösen jogellenes beavatkozás esetén, saját ellenőrzése alapján – intézkedés végett megkeresi a hatáskörrel rendelkező államigazgatási szervet, és kezdeményezi az eredeti állapot helyreállítását vagy ha az elbontás nem indokolt, a partvonal megállapítását (módosítását);
c)20 a meder jogellenes igénybevétele, feltöltése esetén az eredeti állapot visszaállítására irányuló jogerős közigazgatási hatósági határozat, illetve jogerős bírósági döntés alapján – ha a munkák elvégzésére más személy nem kötelezhető – ellátja a végrehajtás műveleti (operatív) feladatait.
(3)21 Amennyiben a jogellenes feltöltést végző személye ismeretlen, a fenntartónak a fennmaradásra vagy az eredeti állapot helyreállítására vonatkozó, az eljárást megindító javaslata alapján, valamint a területileg illetékes önkormányzat véleményére figyelemmel a vízügyi hatóság határoz a partvonal ismételt megállapításáról vagy ennek hiányában a feltöltött terület megszüntetéséről, a meder eredeti állapotának helyreállításáról.22
(4)23 A (3) bekezdésben érintett hatáskörben eljárva, a vízügyi hatóság a partvonal ismételt megállapítására irányuló, elutasító döntésében kötelezi a fenntartót a (2) bekezdés a) pontja szerint feltöltött terület megszüntetésére, illetve az eredeti állapot visszaállítására.
(6)24 Az ingatlan-nyilvántartási változás és átvezetés alapja a jogerős partvonal-megállapító határozat, amelynek alapján – figyelemmel a (5) bekezdés szerinti dokumentációra – az illetékes ingatlanügyi hatóság az eddig mederként nyilvántartott területet a változás átvezetésével, rendeltetésének, illetve a hasznosításnak megfelelő művelési ágban tartja nyilván.
(7) Az ingatlan-nyilvántartási átvezetés után a meder részét már nem képező parti területeken – ha annak tulajdonosa és a vagyonkezelő személye megegyezik a meder tulajdonosával – a fenntartó gondoskodik a földrészletek (parti területek) jogszabálynak megfelelő, rendeltetésszerű hasznosításáról.
9. § (1)25 Az állam tulajdonában álló természetes vizek medrében, valamint a csatlakozó szárazulatokon található nádas területeken, a vízminőség védelmét is szolgáló nádgazdálkodási feladatok keretében, a meder fenntartója gondoskodik:
(3)26 Az állam tulajdonában álló vizek medrében és azok csatlakozó szárazulatain nádaratás, nádégetés és nádirtás csak a vízügyi igazgatási szerv vagyonkezelői hozzájárulásával végezhető.
(5)27 A nádaratás csak vegetációs időn kívül és csak úgy végezhető, hogy a nádas termőképessége és állománya ne károsodjon. A nádas égetése csak kivételesen, a környezetvédelmi és természetvédelmi és egyéb jogszabályok előírásaira figyelemmel, illetve a jogszabály szerint szükséges hatósági engedélyekkel végezhető.
(6)28 Az (5) bekezdés szerinti engedélyezési eljárásra természeti, illvetve védett természeti területen a természetvédelmi hatóság, egyéb területeken a területileg illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala rendelkezik hatáskörrel, amennyiben arról kormányrendelet másként nem rendelkezik.
(7)29 Védett és egyéb természeti területeken – a környezetvédelmi és vízgazdálkodási követelmények mellett – a nádgazdálkodás csak a természet védelméről szóló külön jogszabályban meghatározott előírások szerint, a természetvédelmi hatóság engedélyével folytatható.
(8) Olyan védett természeti területeken, ahol védett növények találhatók, gépi nádaratás, közlekedés és egyéb gazdasági tevékenység nem folytatható, illetve a természetvédelmi hatóság – ha az a természetvédelmi érdekekkel nem ellentétes –, a tevékenységet kivételesen és egyedi vizsgálat alapján engedélyezheti.
(9) Természetvédelmi okból, a természetvédelmi hatóság kijelölése szerint, megfelelő nagyságú – 1–3 éves (avas) – nádasokat kell hagyni, amelyek csak vágásforgó-szerűen arathatók.
(10) A nádasokra a fenntartó – a természetvédelmi hatóság egyetértésével – üzemeltetési tervet készít, amelyben meg kell határozni a nádgazdálkodással érintett területeket, valamint a nádasok e rendelet szerinti minősítését és a minőséggel kapcsolatos gazdasági és egyéb feladatokat.
A települési vízrendezéssel összefüggő
(2) A fenntartási feladatok során – ideértve a melléklet szerinti munkákat is – gondoskodni kell különösen
11. §30
12. § (1)31 A közcélú vízilétesítményekre, vízimunkákra és vízhasználatokra vonatkozó külön jogszabály32 alapján végzett vízügyi hatósági ellenőrzés során – a jogszabályban meghatározott egyéb szempontok mellett – vizsgálni kell:
(2)33 Az (1) bekezdésben érintett felülvizsgálatot a vízügyi hatósági ellenőrzés keretében végzett ellenőrzések során – az adott felügyeleti kategóriára figyelemmel – folyamatosan, de legkésőbb e rendelet hatálybalépéstől számított két éven belül kell elvégezni.
(2)34 A nemzeti vagyonnal összefüggésben egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 242/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mód Kr.) megállapított 6. § (1)–(8) bekezdésének rendelkezéseit a Mód Kr. hatálybalépését követően indult eljárásokban kell alkalmazni, e rendelkezések a Mód Kr. hatálybalépését35 megelőzően jogszerűen és jóhiszeműen szerzett jogokat és kötelezettségeket nem érintik, azokat a Mód Kr. hatálybalépését megelőzően megkötött szerződésekre nem kell alkalmazni.
(3)–(6)36
14. § (1)37
(2) Amennyiben a vizek vagy a közcélú vízilétesítmények a közérdek mértékét meghaladó, illetve a közfeladatok körébe nem tartozó igénybevétele – az ahhoz egyébként szükséges – vízjogi engedély nélkül történik, de a fennmaradási engedély megadható, e rendelet 4. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott feltételt is teljesíteni kell.
(3) Az R. 8. §-ának e rendelettel kiegészített rendelkezései körében a jogellenes feltöltés jogkövetkezményeinek alkalmazására vonatkozó rendelkezések e rendelet hatálybalépését követően indult ügyekben alkalmazhatók.
– koronadomborítás,
– a rézsűhajlás kialakítása a védelmi terv szerinti eredeti méretre,
– burkolatok hibáinak megszüntetése, legfeljebb 100 m hosszú szakaszon azok cseréje,
– tartalékdepónia és kitérő pótlása,
– gyeptakaró ápolása: kaszálás évenként legalább kétszer, gyomtalanítás, felülvetés, újravetés, öntözés,
– ellennyomó medencék vízelvezető csatornáinak és a fakadóvíz-elvezető csatornák gaztalanítása, kotrása,
– rágcsálók írtása,
– hóeltakarítás.
2. Töltéstartozékok (így például sorompók, lépcsők, vízmércék, rampák, szelvénykövek, VO-kövek, kisajátítási kövek, KRESZ és egyéb táblák) karbantartása, cseréje, megszüntetése.
– elzáró, felhúzó és mozgató szerkezetek cseréje,
– kiüregelődések, szivárgások megszüntetése,
– burkolatok, szárnyfalak helyreállítása, részleges átépítése,
– jegesedés eltávolítása.
– magassági hiányok megszüntetése,
– szivárgások szabályozása, megszüntetése,
– vízzáró rézsűvédelem,
– anyaggödrök, kopolyák betöltése.
5. A töltés menti – hullámtéri és mentett oldali – védősáv kialakítása:
III.39 Vízfolyások, csatornák, tározók
1.16. az állami tulajdonban lévő vízilétesítményeknél – a vízgazdálkodási közfeladatok ellátásához szükséges – a vízgazdálkodási feladatokkal összefüggő alapadatokról szóló kormányrendelet szerinti, a vizek, vízilétesítmények állapotának feltárását, valamint állapotuk értékelését szolgáló monitoringadatok gyűjtése.
5.40 Az öntözőrendszerek és felszíni vízelvezető főcsatornák fővízkivételénél, valamint a vízátadó helyeken a vízmennyiség mérése a vizek hasznosítását, védelmét és kártételeinek elhárítását szolgáló tevékenységekre és létesítményekre vonatkozó műszaki szabályokról szóló miniszteri rendelet szerinti módon és a mérési eredmények nyilvántartása.
1 Az 1. § a 232/2016. (VII. 29.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
2 A 2. § 2. pontja az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 12. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
3 A 2. § 5. pontját a 242/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdése iktatta be.
4 A 3. § (1) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 12. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
5 A 3. § (3) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 12. § (4) bekezdésével megállapított, a 232/2016. (VII. 29.) Korm. rendelet 4. §-a szerint módosított szöveg.
6 18/1996. (VI. 13.) KHVM r.
7 1995. évi LVII. tv. 20. § (2) bek., 72/1996. (V. 22.) Korm. r. 7. § (1) és (3) bek.
8 Az 5. § (5) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 172. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
9 A 6. § (1) bekezdése a 242/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
10 A 6. § (2) bekezdése a 242/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
11 A 6. § (3) bekezdése a 242/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
12 A 6. § (4) bekezdése a 242/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
13 A 6. § (5) bekezdése a 242/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
14 A 6. § (6) bekezdése a 242/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
15 A 6. § (7) bekezdése a 242/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
16 A 6. § (8) bekezdése a 242/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
17 46/1999. (III. 18.) Korm. r.
18 A 6. § (9) bekezdésének e) pontját a 190/2001. (X. 18.) Korm. rendelet 4. §-ának (4) bekezdése iktatta a szövegbe.
19 A 8. § (1) bekezdés a) pontja az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 12. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
20 A 8. § (2) bekezdésének c) pontja a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 171. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
21 A 8. § (3) bekezdése a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 44. § (1) bekezdés 60. pontja szerint módosított szöveg, e módosító rendelet 45. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
22 72/1996. (V. 22.) Korm. r. 10. §.
23 A 8. § (4) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 170. §-ával megállapított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
24 A 8. § (6) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 39. §-a szerint módosított szöveg.
25 A 9. § (1) bekezdésének bevezető szövegrésze a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 172. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
26 A 9. § (3) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 172. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 232/2016. (VII. 29.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
27 A 9. § (5) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 171–172. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
28 A 9. § (6) bekezdése a 174/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet 21. §-ával megállapított szöveg.
29 A 9. § (7) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 171. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
30 A 11. §-t az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 12. § (6) bekezdése hatályon kívül helyezte.
31 A 12. § (1) bekezdésének bevezető szövegrésze a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 171. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
32 Lásd a 72/1996. (V. 22.) Korm. rendelet 21. §-át.
33 A 12. § (2) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 171. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
34 A 13. § (2) bekezdését a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 1227. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 242/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 2. § (3) bekezdése iktatta be.
35 A hatálybalépés napja 2012. szeptember 1-
36 A 13. § (3)–(6) bekezdését a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 1227. pontja hatályon kívül helyezte.
37 A 14. § (1) bekezdését a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 1227. pontja hatályon kívül helyezte.
38 A 15. §-t a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 1227. pontja hatályon kívül helyezte.
39 A melléklet III. fejezete a 232/2016. (VII. 29.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
40 A melléklet IV. fejezet 5. pontját a 232/2016. (VII. 29.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.