text:
IV/00756/2019
. IV/00756/2019
Az ügy tárgya: A Kúria Kfv.VI.37.648/2018/9. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (természetvédelmi ügy)
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Kúria Kfv.VI.37.648/2018/9. számú ítélete és a Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2.K.27.150/2017/20. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó Vízügyi Igazgatóság felperes, mint a Magyar Állam tulajdonát képező tó vagyonkezelője előadta, hogy az illetékes Kormányhivatal határozatával az alperesi részvénytársaság részére engedélyezte a tó területén nád aratását, és nád égetését, továbbá a természetvédelmi területekre való belépést. Az indítványozó álláspontja szerint vagyonkezelői hozzájárulását nem adta meg a nád aratásához, ugyanis az érintett részvénytársaság használati jogát az ingatlan-nyilvántartásból törölték. A közigazgatási hatóság döntésének indokolása szerint a hatóság a tevékenységének engedélyezése során kizárólag a természetvédelmi érdekeket vizsgálja, a vagyonkezelői hozzájárulás hiányát nem. Az indítványozó keresetet terjesztett elő a bíróságon. Az elsőfokú bíróság az indítványozó keresetét elutasította, hivatkozással arra, hogy a 120/1999. (VIII. 6.) Kormányrendelet 9. § (3) és (7) bekezdései a nádaratási tevékenységre utalnak és nem az engedélyezési eljárásra, ennek megfelelően csak a természetvédelmi szempontokat vizsgálhatta a hatóság, a vagyonkezelő hozzájárulását nem, így szabályszerűen járt el. A Kúria a jogerős döntést hatályában fenntartotta.
Az indítványozó álláspontja szerint a bírói döntések sértik a nemzeti vagyonnal való felelős gazdálkodás alkotmányos elvét, az alapvető jogok tiszteletben tartásának az elvét, és az indítványozó tulajdonhoz való alapjogát, valamint a tisztességes eljáráshoz való alapjogát. Az indítványozó véleménye szerint a nádaratási tevékenység vonatkozásában a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 14. § (7) bekezdése valamint a 20/1999. (VIII. 6.) Kormányrendelet 9. § (1) bekezdése, továbbá a (3) és (7) bekezdései is irányadóak..
Kúria Kfv.VI.37.648/2018/9. számú ítélete
Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2.K.27.150/2017/20. számú ítélete
IV_756_2_2019_indítvány. anonim.pdf
A határozat száma: 3287/2020. (VII. 17.) AB végzés
Az ABH 2020 tárgymutatója: alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés (Abtv. 29. §); alkotmányjogi panasz és a jogsérelem; tisztességes hatósági eljáráshoz való jog; állami szervek érintettsége (alkotmányjogi panasz eljárásban); alkotmányjogi panasz; indítványozói jogosultsága közhatalmat gyakorló indítványozónak
2020.03.03 13:00:00 Teljes ülés
2020.06.16 13:00:00 Teljes ülés
2020.06.30 10:00:00 Teljes ülés
3287_2020 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Kúria mint felülvizsgálati bíróság Kfv.VI.37.648/2018/9. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. A jogi képviselővel (dr. Papp lldikó kamarai jogtanácsos) eljáró központi költségvetési szerv indítványozó (Észak-dunántúli Vízügyi Igazgatóság) alkotmányjogi panaszt terjesztett elő az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján, melyben a Kúria mint felülvizsgálati bíróság
Kfv.VI.37.648/2018/9. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte, a Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2.K.27.150/2017/20. számú ítéletére is kiterjedő hatállyal.
[2]	1.1. Az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló eljárás során megállapított tényállás szerint a Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal mint elsőfokú természetvédelmi hatóság 2016. július 22. napján kelt,
6247-11/2016. számú határozatával engedélyezte egy gazdasági társaság részére a határozatban rögzített területeken a nád aratását, és a nem aratható, elöregedett nád égetését, továbbá ebből a célból a fokozottan védett természeti területekre történő belépést. A határozat 2.2. pontjában rögzítésre került, hogy “jelen engedély csak a külön jogszabályokban nevesített engedélyek és az érintett területek vagyonkezelőinek hozzájárulásával együtt érvényes”. A határozat indokolása kiemelte, hogy a természetvédelmi hatóságnak nincs jogszabályi lehetősége arra, hogy előírja a vagyonkezelői hozzájárulás beszerzését, csupán felhívhatja a figyelmet arra, hogy a természetvédelmi engedély megszerzése nem mentesít az egyéb hatósági engedélyek és tulajdonosi, vagyonkezelői hozzájárulások beszerzése alól. Az eljárásban az indítványozó ügyfélként vett részt. Az indítványozó fellebbezése nyomán másodfokon eljáró Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőség (a továbbiakban: OKTF) 2016. október 17. napján kelt, OKTF-KP/8972-7/2016. számú határozatával az elsőfokú határozatot helybenhagyta azzal, hogy törölte az elsőfokú határozat 2.9. pontjában rögzített azon előírást, miszerint az egyes parcellákat teljes egészében le kell aratni.
[3]	1.2. A határozattal szemben az indítványozó terjesztett elő kereseti kérelmet, melyben kérte a határozat elsőfokú döntésre is kiterjedő hatályon kívül helyezését és a hatóság új eljárásra kötelezését. Álláspontja szerint a gazdasági társaság használati joga 2014. május 1. napján a törvény erejénél fogva megszűnt, az indítványozó pedig nem adott, és a jövőben sem kíván adni vagyonkezelői hozzájárulást a társaság részére, ezért az engedélyes a területre jogszerűen nem léphet be, ekként a hatóság olyan határozatot hozott, amely joghatás kiváltására nem lehet alkalmas. Érvelése szerint a határozat nem felel meg a vizek és a közcélú vízilétesítmények fenntartására vonatkozó feladatokról szóló 120/1999. (VIII. 6.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. r.) 9. § (3) bekezdésében foglaltaknak, mely előírja a vagyonkezelő hozzájárulását, a hatóság továbbá megsértette a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 50. § (1) bekezdésében foglalt tényállás-tisztázási és 72. § (1) bekezdés e) pontjában foglalt indokolási kötelezettségét, és nem vette figyelembe az ügy egyedi körülményeit, a rendelkezésre álló bizonyítékokat jogellenesen értékelte. Az OKTF a per folyamán beolvadásos különválás útján jogutódlással megszűnt, általános jogutódja a Pest Megyei Kormányhivatal lett.
[4]	A Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2.K.27.150/2017/20. számú ítéletében az indítványozó keresetét elutasította. Az ítélet megállapította, hogy az indítványozó az érintett ingatlanok vagyonkezelője, az ügy ezen jogát és jogos érdekét közvetlenül érinti, ezért az indítványozó a Ket. 15. § (1) bekezdése alapján ügyfélnek minősül, és a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 327. § (1) bekezdés a) pontja alapján keresetindítási joga és kereshetőségi joga is van. A bíróság ítéletében rögzítette, hogy a Korm. r. 9. § (3) bekezdése nem azt írja elő, hogy a természetvédelmi engedély nem adható ki mindaddig, míg az érintett terület vagyonkezelője nem járul hozzá a nádaratáshoz, hanem azt rögzíti, hogy az állam tulajdonában álló vizek medrében és azok csatlakozó szárazulatain nádaratás, nádégetés és nádirtás csak a vízügyi igazgatási szerv vagyonkezelői hozzájárulásával végezhető. Éppen ezért az adott tevékenység végzése nem minősül jogszerűnek a hozzájárulás hiányában, de az nem előfeltétele a természetvédelmi engedély kiadásának. A bíróság azt is megállapította, hogy a hatóság nem hagyta figyelmen kívül az indítványozó nyilatkozatát és az indítványozó ügyféli jogai nem sérültek az eljárás során, ugyanis az indítványozó nyilatkozattételi jogának gyakorlása nem azt jelenti, hogy a hatóság köteles lenne a nyilatkozatnak megfelelő döntést hozni, és azt sem jelenti, hogy pusztán attól sérülne az ügyfél joga, hogy a hatóság adott esetben nem a nyilatkozatnak megfelelő döntést hoz.
[5]	1.3. A határozattal szemben az indítványozó terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet a Kúriához. A Kúria Kfv.VI.37.648/2018/9. számú ítéletével a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta, tekintettel arra, hogy az elsőfokú bíróság a pontosan és törvényesen megállapított tényállásból helytálló jogi következtetést vont le. A Kúria osztotta az elsőfokú bíróság érvelését, miszerint a természetvédelmi hatóság engedélyezési eljárása során a természetvédelmi szempontokat érvényesíti, a vagyonkezelői hozzájárulás megadásának kérdése pedig nem természetvédelmi szempont. A természetvédelmi hatóság ugyanakkor a határozatban külön is rögzítette, hogy az engedély csak a külön jogszabályokban nevesített engedélyek és az érintett területek vagyonkezelőinek hozzájárulásával együtt érvényes. A Kúria ítéletében azt is kiemelte, hogy az elsőfokú bíróság a vonatkozó jogszabályokat azok céljával és az Alaptörvénnyel összhangban értelmezte, döntése megfelelt az Alaptörvény 28. cikke szerinti értelmezési alapelvnek, és nem sértette az Alaptörvény nemzeti vagyon védelmére vonatkozó előírásait sem.
[6]	1.4. Az ítélettel szemben az indítványozó terjesztett elő alkotmányjogi panaszt az Abtv. 27. §-ára alapítva, kérve a Kúria Kfv.VI.37.648/2018/9. számú ítélete és a Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2.K.27.150/2017/20. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését, tekintettel arra, hogy a támadott bírói döntések sértik az Alaptörvény 38. cikk (1) bekezdését, a 28. cikket, az Alaptörvény I. cikk (1), (2) bekezdéseit és a XIII. cikk (1) bekezdését, valamint a XXIV. cikk (1) bekezdését és az R) cikk (2) bekezdését.
[7]	Az indítvány szerint az Alaptörvény 38. cikk (1) bekezdése azért sérült, mert az indítványozó, mint vagyonkezelő hozzájárulása hiányában kiadott nádaratási engedély sérti a nemzeti vagyonnal való felelős gazdálkodás elvét, a Fertő-tó ugyanis a Magyar Állam kizárólagos tulajdonát képező, forgalomképtelen nemzeti vagyon, melynek hasznosítása nagy társadalmi felelősséggel jár, és melynek hasznosítása kizárólag az indítványozó, mint vagyonkezelő hozzájárulásával lenne végezhető.
[8]	Az indítványozó az Alaptörvény 28. cikkének sérelmét arra tekintettel állítja, hogy a természetvédelmi engedély kiadása vagyonkezelői hozzájárulás hiányában is elősegíti a nádaratási tevékenység jogszerűtlen gyakorlását, és ekként az eljáró hatóságok, illetőleg bíróságok jogértelmezése ellentmond az Alaptörvény 28. cikke szerinti értelmezési kritériumoknak, különösen a józan ész követelményének. A természetvédelmi engedély kiadása ugyanis teljes mértékben értelmetlenné válik akkor, ha bizonyosan megállapítható, hogy az engedélyes a vagyonkezelői hozzájárulást nem fogja megszerezni, ekként az engedély szerinti tevékenységet jogszerűen biztosan nem fogja tudni végezni.
[9]	Az Alaptörvény I. cikk (1) és (2) bekezdései, valamint a XIII. cikk (1) bekezdése sérelmét az indítványozó azért látja megvalósulni, mert az engedélyes a természetvédelmi engedélyezési eljárásban nem szerezhetett meg olyan jogosultságot (nevezetesen a nádgazdálkodást), amely ellen az indítványozó kifejezetten tiltakozott. A nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 11. § (8) bekezdése alapján az indítványozót az érintett terület vonatkozásában megilletik a tulajdonos jogai és kötelezettségei, a kiadott természetvédelmi engedély pedig ezen tulajdonosi jogosultságokat sérti, hiszen az indítványozó tiltakozása kifejezetten arra irányult, hogy a nemzeti vagyon körébe tartozó ingatlan birtoklását, használatát, hasznai szedését ne kaphassa meg az engedélyes, tekintettel arra, hogy a megelőző években ugyanezen nádaratási tevékenysége során nem tartotta be a vonatkozó jogszabályokat. A XIII. cikk (1) bekezdése szerinti tulajdonhoz való jog sérelme pedig az Alaptörvény I. cikk (1) és (2) bekezdéseinek sérelmét is megvalósítja azáltal, hogy az indítványozó alapvető jogainak tiszteletben tartása és elismerése nem valósult meg.
[10]	Az indítványozó végezetül az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdése és R) cikk (2) bekezdése megsértését is állítja. Érvelése szerint már az is önmagában a tisztességes hatósági eljáráshoz való jog sérelmére vezet, hogy az eljáró hatóságok, illetőleg bíróságok a jogszabályok szövegét nem azok céljával és az Alaptörvénnyel összhangban értelmezik. Jelen esetben azonban a kiadott természetvédelmi engedély joghatás kiváltására alkalmatlan, hiszen a vagyonkezelő hozzájárulása hiányában az engedély szerinti tevékenység nem kezdhető meg, ekként a határozat kiadása nem csupán értelmetlen, hanem visszaélés alapjául is szolgálhat. Az indítvány szerint a Ket. vonatkozó rendelkezéseiből az következik, hogy az indítványozó ügyféli nyilatkozata (tiltakozása) ügydöntő jelentőséggel kell, hogy bírjon, amihez képest az eljáró hatóságok, illetőleg bíróságok ezt a nyilatkozatot az ügy elbírálása során mellőzték. Az indítványozó szerint a fennálló jogi helyzet alapjaiban változott meg a határozatban is hivatkozott korábbi eseti döntéshez képest (immáron kifejezetten jogszabály írja elő a tevékenység folytatásához a vagyonkezelői hozzájárulás beszerzését), melyre az Alkotmánybíróságnak is tekintettel kell lennie az alkotmányjogi panasz elbírálása során.
[12]	2.1. Az Abtv. 30. § (1) bekezdése alapján az Abtv. 27. § szerinti alkotmányjogi panaszt a sérelmezett döntés kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet írásban benyújtani. A Kúria ítéletét az indítványozó 2019. február 26. napján vette át, az alkotmányjogi panaszt pedig 2019. április 26. napján, határidőben nyújtotta be, közvetlenül az Alkotmánybírósághoz. A jogi képviselővel eljáró indítványozó csatolta az eljáró jogi képviselő meghatalmazását. Az indítványozó jogorvoslati lehetőségeit kimerítette, így az indítvány e tekintetben is megfelel a törvényi feltételeknek.
[13]	2.2. Az Abtv. 2019. december 20. napjától hatályos 27. § (2) bekezdése értelmében jogállásától függetlenül érintettnek minősül az a személy vagy szervezet, a) aki (amely) a bíróság eljárásában fél volt; b) akire (amelyre) a döntés rendelkezést tartalmaz; vagy c) akinek (amelynek) jogára, kötelezettségére, magatartása jogszerűségére a bíróság döntése kiterjed, mely rendelkezést a folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell {3030/2020. (II. 24.) AB határozat, Indokolás [23]}. Az Alkotmánybíróság ennek megfelelően megállapítja, hogy az indítványozó jogosultnak és érintettnek tekinthető, mert egy olyan bírósági eljárást lezáró bírói döntéssel szemben nyújtotta be alkotmányjogi panaszát, mely bírósági eljárásban félként (jelen esetben felperesként) szerepelt.
[14]	2.3. Az alkotmányjogi panasz benyújtásának törvényi feltétele [Abtv. 27. § (1) bekezdés a) pont, 52. § (1b) bekezdés b) pont], hogy az indítványozó valamely Alaptörvényben biztosított joga sérelmére hivatkozzon. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata értelmében az Alaptörvény I. cikk (1) és (2) bekezdései, R) cikk (2) bekezdése, 28. cikke és a 38. cikk (1) bekezdése az alkotmányjogi panaszok elbírálása szempontjából nem tartalmaznak Alaptörvényben biztosított jogot, ezért azok állított sérelme nem vetheti fel az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogának sérelmét sem {az I. cikk (1) és (2) bekezdéseire: 3082/2018. (III. 5.) AB végzés, Indokolás [21], az R) cikk (2) bekezdésre: 3202/2019. (VII. 16.) AB végzés, Indokolás [29], a 28. cikkre: 3152/2019. (VI. 26.) AB végzés, Indokolás [19], a 38. cikk (1) bekezdésére: 3013/2019. (I. 7.) AB végzés, Indokolás [18]}. Az Alkotmánybíróság ezért megállapítja, hogy az indítvány ezen elemek vonatkozásában nem teljesíti az Abtv. 27. § (1) bekezdés a) pontja szerinti követelményt. Az Alaptörvény XXIV. cikke, illetőleg XIII. cikk (1) bekezdése ugyanakkor az alkotmányjogi panaszok elbírálása szempontjából Alaptörvényben biztosított jogokat tartalmaznak.
[15]	2.4. Az alkotmányjogi panasz az Alaptörvény XIII. cikk (1) bekezdésének sérelmével összefüggésben ugyan állítja a bírói döntés alaptörvény-ellenességét, ám azt alkotmányjogilag releváns indokolással nem támasztja alá. Az Abtv. 52. § (1b) bekezdés b) pontjának megfelelően az indítványnak meg kell jelölnie az Alaptörvényben biztosított jog sérelmének lényegét, azaz arra vonatkozóan kell részletes indokolást tartalmaznia, hogy a támadott bírói döntés miért ellentétes az Alaptörvény (és nem pedig valamely, a perben alkalmazott szabály) rendelkezéseivel. Az indítvány ezzel szemben azért állítja az Alaptörvény XIII. cikk (1) bekezdésének sérelmét, mert “a hatóság, és a bírósági jogértelmezés alapján mégis kiadásra került egy az állami ingatlan birtoklására, használatára, és hasznainak szedésére feljogosító engedély”, ami “a tulajdonhoz való jog érvényesítésének teljes kudarca”. Az indítványozó lényegében a hatósági, illetőleg bírói döntés egyes megállapításai megalapozatlanságát, a Ket. és más jogszabályok indítványozó álláspontjától eltérő értelmezését állítja, megfeleltetve ezen jogszabályok állított megsértését a XIII. cikk (1) bekezdése sérelmének. Az indítvány tehát “[a] törvénysértést alaptörvény-sértéssel azonosítja, ezzel azonban nem tesz eleget az Abtv.-ben előírt határozottság követelményének” {lásd: 3138/2020. (V. 15.) AB végzés, Indokolás [15]}. Mindez egyben azt is jelenti, hogy az indítvány az Alaptörvény XIII. cikk (1) bekezdésének sérelmével összefüggésben nem teljesíti a határozott kérelem Abtv. 52. § (1b) bekezdés b) pontja szerinti követelményét.
[16]	2.5. Az Abtv. 27. § (3) bekezdése értelmében közhatalmat gyakorló indítványozó esetén vizsgálni kell, hogy a panaszában megjelölt, Alaptörvényben biztosított jog megilleti-e. Az indítványozó az első fokon a Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal, majd másodfokon az OKTF előtt zajló eljárásban a Ket. 15. § (1) bekezdése alapján ügyfélnek minősült, ügyféli jogállását, illetőleg jelen esetben ebből következő keresetindítási jogát és kereshetőségi jogát a Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság, illetőleg a Kúria is kifejezetten elismerte. Az eljárás során az indítványozó részben a tisztességes hatósági eljáráshoz való jogának sérelmére hivatkozott egy olyan eljárással összefüggésben, melyet egy másik hatóság folytatott és melyben ügyfélként vett részt, ügyféli jogai pedig az alkalmazandó jogszabályok alapján minden más ügyfélével azonosak, ahhoz jelen esetben semmilyen közhatalom-gyakorlási jogosultság nem társul.
[17]	Mindezen szempontok figyelembevételével az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az indítványozó ugyan közjogi jogállással rendelkezik, azonban jelen alkotmányjogi panasz alapját képező ügyben egy másik közigazgatási szerv által lefolytatott közigazgatási hatósági eljárásban és az ahhoz kapcsolódó peres eljárásban ügyfélként, illetőleg felperesként vett részt, ekként jelen alkotmányjogi panasz elbírálása szempontjából nem minősül az Abtv. 27. § (3) bekezdése szerinti közhatalmat gyakorló indítványozónak. Ennek megfelelően az indítványozó jelen ügyben az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdésének sérelmére hivatkozhat.
[18]	2.6. Az Abtv. 29. §-a értelmében az alkotmányjogi panasz a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség kételye, vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés felvetése esetén fogadható be. E befogadhatósági feltételek vagylagos jellegűek, így azok fennállását az Alkotmánybíróság külön-külön vizsgálja {3/2013. (II. 14.) AB határozat, Indokolás [30]}.
[19]	Az indítványozó az Alaptörvény XXIV. cikkének sérelmét részben azért állítja, mert az eljáró hatóságok, illetőleg bíróságok az alkalmazott jogszabályok szövegét nem azok céljával és az Alaptörvénnyel összhangban értelmezték, részben pedig az indítványozó Ket. szerinti ügyféli nyilatkozatának (tiltakozásának) figyelmen kívül hagyását sérelmezi. Az indítványozó arra is kitért, hogy álláspontja szerint a fennálló jogi helyzet alapjaiban változott meg azon korábbi eseti döntéshez képest, melyet az eljáró hatóságok, illetőleg bíróságok a döntésük meghozatala során alapul vettek.
[20]	Az Alkotmánybíróság következetes, az Alaptörvény 24. cikk (1) bekezdésére visszavezethető gyakorlata szerint nem vizsgálhatja felül a támadott bírói döntések jog-, illetve törvényszerűségét, ezért “[ö]nmagában a rendes bíróságok által elkövetett vélt vagy valós jogszabálysértések nem adhatnak alapot alkotmányjogi panasznak. Egyébként az Alkotmánybíróság burkoltan negyedfokú bírósággá válna.” {Elsőként: 3325/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indokolás [13]} Ennek megfelelően az Alkotmánybíróság az indítvány azon elemeit, amelyek a hatósági, illetőleg bírói döntések egyes törvényekbe (így különösen a Ket., illetőleg a Korm. r. rendelkezéseibe) ütközését állítják, nem vizsgálhatja. Az Alkotmánybíróság hatásköre nem terjed ki annak vizsgálatára sem, hogy a jogalkalmazó helytállóan értékelte-e az eljárásban beszerzett bizonyítékokat és előadott érveket, vagy a konkrét ügyben a bírói mérlegelés eredményeként megállapított tényállás és az abból levont következtetés megalapozott-e. A tényállás megállapítása, a bizonyítékok értékelése és mérlegelése ugyanis az eljárási jogi szabályokban a jogalkalmazó számára fenntartott feladat {elsőként lásd: 3237/2012. (IX. 28.) AB végzés, Indokolás [12]}. Ennek megfelelően az Alkotmánybíróság hatásköre annak vizsgálatára sem terjedhet ki, hogy a fennálló jogi helyzet megváltozása mennyiben érinti a határozatban is hivatkozott korábbi eseti döntés felhasználhatóságát.
[21]	Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint továbbá a jogszabályok értelmezése a bíróságok, és nem az Alkotmánybíróság hatáskörébe tartozó kérdés, az Alkotmánybíróság csak az értelmezési tartomány alkotmányos kereteit jelölheti ki {elvi rögzítését lásd: 3325/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indokolás [14]}. Az Alkotmánybíróság a bíróságok ítéleteit csak akkor bírálhatja felül, ha azok az Alaptörvény megszabta értelmezési tartományt megsértik, és ezáltal a bírói döntés alaptörvény-ellenes lesz {lásd például: 3073/2017. (IV. 19.) AB végzés, Indokolás [29]}. Nem értékelhető a XXIV. cikk (1) bekezdése sérelmeként a hatóságok, illetőleg bíróságok által követett jogértelmezés akkor, ha a határozatok, illetőleg ítéletek egyértelműen megindokolják, hogy az indítványozó érvelésével szemben miért helyezkedtek eltérő, a vonatkozó jogszabályok szövegével egyébként összhangban álló álláspontra, és nem tagadják meg a természetvédelmi hatósági engedély kiadását akkor, ha az engedély kiadásának jogszabályi feltételei maradéktalanul fennállnak.
[22]	Az Alkotmánybíróság a fentiek alapján megállapította, hogy az alkotmányjogi panasz a XXIV. cikk (1) bekezdésével összefüggésben nem veti fel a támadott bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség kételyét, és nem alapoz meg alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést sem, ennek megfelelően az alkotmányjogi panasz nem felel meg az Abtv. 29. §-ában foglalt befogadhatósági feltételek egyikének sem.
[23]	3. Az Alkotmánybíróság mindezen érvek alapulvételével az alkotmányjogi panaszt – az Ügyrend 5. §-a alapján eljárva – az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) és h) pontja alapján, figyelemmel az Abtv. 56. § (3) bekezdésében előírtakra is, visszautasította.
. 04/30/2019
. Constitutional complaint against the judgement No. Kfv.VI.37.648/2018/9 of the Curia (nature conservation case)
. 3287/2020. (VII. 17.)

matches: Kúria Kúria Bíróság bíróság Kúria Kúria Bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria Bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria


text:
⭐Országos Igazságügyi Orvostani Intézet. 14. sz. módszertani levele
Országos Igazságügyi Orvostani Intézet. 14. sz. módszertani levele
Download "Országos Igazságügyi Orvostani Intézet. 14. sz. módszertani levele"
1 Országos Igazságügyi Orvostani Intézet 14. sz. módszertani levele az igazságügyi pszichiátriai szakért!i vizsgálatokról és véleményezésr!l * Az igazságügyi pszichiátriai szakért!i vélemények megalapozottságának és egységes értékelhet!ségének érdekében az Országos Igazságügyi Orvostani Intézet a jelen módszertani levélben közreadja a pszichiátriai szakért!i vizsgálatok és véleményezés azon formai és tartalmi követelményeit, amelyek az említett célok megvalósítását el!segíthetik. I. A jogszabályi rendelkezésekkel összefügg! szakért!i ismeretek A) Büntet! ügyek A Be ának (2) bekezdése szerint: Szakért! igénybevétele kötelez!, ha az eldöntend! kérdés tárgya a) kóros elmeállapot, b) kényszergyógykezelés vagy kényszergyógyítás szükségessége. A büntet!eljárásban a terhelt, a sértett és a tanú vizsgála-tára kerülhet sor, velük szemben - a vizsgálat érdekében (a Be a alapján) - kényszerintézkedést is lehet alkalmazni. A terhelt elmeállapotának vizsgálatánál - a Be ának (2) bekezdése szerint - két orvosszakért!t kell igénybe venni. Közülük az egyik igazságügyi pszichiáter (elmeorvos) szakért!, a másik pszichiáter szakorvos, illet!leg igazságügyi orvosszakért! lehet [R. 52. (2) bek.]. Ha a terhelt pszichés állapotát ambuláns vizsgálattal nem lehet véleményezni, az orvosszakért!nek megfigyelést kell javasolnia. Az R ának (3) bekezdése kimondja, hogy ha a szakért! véleménye szerint az el!zetes letartóztatásban lév! terhelt elmeállapotának megfigyelése szükséges,!t az IMEI-be, a szabadon lév! terheltet az ideggondozó intézet (rendel!intézeti ideggyógyászati rendelés) útján kórházi pszichiátriai osztályra kell beutalni. (Ez a megfigyelés egy hónapig tarthat, ezt a határid!t azonban az elrendel! hatóság - megfigyelést végz! intézet véleménye alapján - további egy hónappal meghosszabbíthatja.) I. Kóros elmeállapot a) A kóros elmeállapot cím alatt a Btk. a következ! rendelkezéseket tartalmazza: Nem büntethet!, aki a cselekményt az elmem"ködés olyan kóros állapotában - így különösen elmebetegségben, gyen-geelméj"ségben, szellemi leépülésben, tudatzavarban vagy személyiségzavarban - követi el, amely képtelenné teszi a cselekmény következményeinek felismerésére vagy arra, hogy e felismerésnek megfelel!en cselekedjék [24. (1)]. A büntetés korlátlanul enyhíthet!, ha az elmem"ködés kóros állapota az elkövet!t korlátozza a cselekmény következményeinek felismerésében vagy abban, hogy e felismerésnek megfelel!en cselekedjék [24. (2)]. A 24. rendelkezései nem alkalmazhatók arra, aki a cselekményt önhibájából ered! ittas vagy bódult állapotban követi el (25. ). A beszámítási képességet kizáró, a psziché kóros m"ködését megalapozó biológiai okokat a Btk. a kóros elmeállapot gy"jt!fogalomban foglalja össze, a leggyakrabban el!forduló öt okot példaszer"en külön is felsorolva. Ezekr!l a Btk. miniszteri indoklása a következ! fogalmi meghatározásokat adja: Az elmebetegség (pszichózis) - általában tartós - megbetegedés, amely a magasabb rend" idegm"ködésben súlyos zavarokat idéz el!, s amely többek között az abban szenved! gondolati, akarati és érzelmi világára is kihat. A gyengeelméj"ség (oligophrenia) nem betegség, hanem az értelmi teljesít!képesség csökkent állapota, amelynek oka lehet az agy veleszületett vagy esetleg a gyermekkorban szerzett károsodása. A súlyosabb fokban gyengeelméj" az élet minden területén csak korlátozott szellemi tevékeny-ségre képes, értelmi, akarati, érzelmi színvonala alacsony. A szellemi hanyatlás (dementia) a már kifejl!dött értelmi teljesít!képesség különböz! kórokú és mérték" - olykor csak az értelmi m"ködés bizonyos körére kiterjed! - végleges, többnyire el!rehaladó csökkenése.2 A tudat a központi idegrendszer legmagasabb rend" funkciója. A tudatzavar általában id!leges, múló jelleg", oka lehet a központi idegrendszer megbetegedésein kívül mérgez! anyagok fogyasztása (kábítószer, alkohol), illet!leg bizonyos élettani folyamatok következményeként is el!fordulhat. Az indulatok általában besz"kítik a tudatot, de pszichiátriai szempontból ez nem értékelhet! a beszámítási képességet korlátozó vagy kizáró tényez!nek. A bírói mérlegelés hatáskörébe tartozó méltányolható okból származó er!s felindulásban elkövetett emberölés [167. ], ezért nem feladata a szakért!i véleményezésnek. A tudatzavarok csak súlyosságuktól függ!en lehetnek figyelembe veend!k, a beszámíthatóságot érint! tényez!k, megállapításuk esetén a szakért!knek vagy súlyos fokú korlátozást, vagy kizárást célszer" véleményezniük. A beszámíthatóságot a személyiségzavar is befolyásolhatja, súlyosabb eseteiben. Büntet!jogi szempontból ennek egyik legjelent!sebb formája a pszichopátia. Ez önmagában nem betegség, hanem olyan személyiség, amely a társadalmi elvárások szempontjából elégtelen magatartáshoz vezethet. A személyiségzavarok biológiai és környezeti tényez!k hatására alakulnak ki, a személyiség összetev!i nem illeszkednek harmonikusan egymásba, ez a kiegyensúlyozatlan állapot teremti meg egyes esetekben a társadalmi szabályokhoz való alkalmazkodás nehézségeit, különösen testi-lelki megterhelések idején. Az ilyen dekompenzációk lehetnek olyan fokúak, amelyek kimerítik a kóros lelki reakciók, pszichés állapotok fogalmát, s olyan mérték"ek lehetnek, hogy a beszámíthatóságot enyhe vagy súlyosabb fokban korlátozzák, kivételesen kizárását eredményezhetik. b) A beszámítási képesség kizártsága, a kényszergyógykezelés A Btk ának (1) bekezdése szerint kényszergyógykezelést akkor kell elrendelni, ha az elkövet! - elmem"ködésének kóros állapota miatt nem büntethet!, - személy elleni er!szakos - pl. merénylet, emberölés, testi sértés, hivatalos és közfeladatot ellátó személy, valamint elöljáró elleni er!szak, er!szakos közösülés, szemérem elleni er!szak, természet elleni er!szakos fajtalanság, garázdaság, rablás vagy közveszélyt okozó b"ncselekményt követett el (büntethet!sége esetén egy évi szabadságvesztésnél súlyosabb büntetést kellene kiszabni) és tartani kell attól, hogy hasonló cselekményt követ el. A kényszergyógykezelést - a Btk ának (2) bekezdése szerint - az erre kijelölt, zárt intézetben (IMEI) kell végrehajtani a pszichiátriai szakmai szabályai szerint. A Be ának (1) bekezdése szerint ideiglenes kényszer-gyógykezelésnek akkor van helye, ha - a szakvéleményt és az eljárás egyéb adatait figyelembe véve - alaposan lehet követ-keztetni arra, hogy a terhelt kényszergyógykezelését kell elrendelni. Az említett (3) bekezdése értelmében az ideig-lenes kényszergyógykezelés is az IMEI-ben hajtható végre. A Be ának (2) bekezdése szerint: A bíróság a kényszergyógykezelés megkezdését!l számított egy év eltelte el!tt a kényszergyógykezelés szükségességét hivatalból felülvizsgálja. Ha a kényszergyógykezelést nem szünteti meg, a felülvizsgálatot évenként megismétli [R. 53. (3) bek.]. Ilyen felülvizsgálatnak - a Be ának (3) bekezdése alapján - a kényszergyógykezelést végrehajtó intézet vezet!jének el!terjesztésére is helye van. A hivatkozott (4) bekezdése szerint: A felülvizsgálat el!tt orvosszakért!i véleményt kell beszerezni. A Legfels!bb Bíróság Büntet! és Katonai Kollégiumának 74. számú állásfoglalása (BH évi 9. szám) szerint a bíróságnak azt kell vizsgálnia, hogy a törvényben írt [Btk. 74. ] azok az alanyi jelleg" feltételek, amelyek a kényszergyógykezelés elrendelését megalapozták, továbbra is fennállanak-e. A szakért!nek a felülvizsgálat során vizsgálnia kell a gyógykezelt személy állapotában beállott változást és azt mérlegelve arról kell nyilatkoznia, hogy a beteg javult-e oly mértékben, vagy gyógyult-e, hogy szükséges-e a további kezelés? A szükségesség akkor sz"nik meg, ha a b"nismétlés veszélye már nem áll fenn. c) A beszámítási képesség korlátozottsága Ha a pszichés m"ködés kóros állapota csupán korlátozza az elkövet! beszámítási képességét, úgy a büntetés mértéke bírói mérlegelés tárgya. 2. Az alkoholisták kényszergyógyítása Az elkövet! kényszergyógyítása rendelhet! el, ha b"ncselekménye alkoholista életmódjával függ össze és hat hónapot meghaladó, végrehajtandó szabadságvesztésre ítélik [Btk. 75. ]. A Btk. nem mondja ki, hogy ez a szakasz a kábítószerfügg!ségben szenved!kre is vonatkozik, de értelemszer"en a miniszteri indokolásban megtalálható, mivel a kényszergyógyításra els!sorban az ún. narkomán alkoholisták szorulnak. A narkománia kifejezés a kábítószer-, gyógyszer-, pszichotrop szer és drogfügg!ségi állapotokra is vonatkozik, ezekben az esetekben, ha a cselekmény összefügg a függ!ségi3 állapotban szenved! életmódjával, a szakért! az egyéb feltételek fennállása esetén javasolhatja a kényszergyógyítást. A kábítószerrel való visszaélésr!l szóló 282/A. szerint nem büntethet!, aki a) csekély mennyiség" kábítószert saját használatra termeszt, állít el!, megszerez vagy tart; b) kábítószer fogyasztásával összefügg! - kétévi szabadságvesztésnél nem súlyosabban büntetend! - b"ncselekményt követ el; feltéve, hogy az els!fokú ítélet meghozataláig okirattal igazolja, hogy legalább hat hónapig folyamatosan, kábítószerfügg!séget megel!z! vagy gyógyító kezelésben részesült. A kezelés lehet ambuláns vagy kórházi osztályon történ!. Figyelembeveend!, hogy kábítószeren a visszaélés szempontjából veszélyes pszichotrop anyagot is érteni kell [286/A. ]. Ha a büntet!eljárás adatai alapján az elkövet! kényszergyógyítása látszik indokoltnak, a büntet! ügyben eljáró hatóság az R. 52. (1) bekezdése értelmében igazságügyi pszichiáter szakért!t rendel ki. A hivatkozott (2) bekezdése szerint a szakért!nek a vizsgálat alapján arról kell véleményt nyilvánítania, hogy a terhelt - alkoholfügg!ségben, kábítószerfügg!ségben szenved-e, - a kényszergyógyítása szükséges-e, - a kényszergyógyítástól várható-e eredmény. A Bv. tvr ának (1) bekezdése szerint a végrehajtandó szabadságvesztésre ítélt alkoholista, illet!leg kábítószer-élvez!, vagy kábító hatású anyagot fogyasztó kényszergyógyítását a szabadságvesztés végrehajtása alatt, a kijelölt büntetésvégrehajtási intézetben kell végezni. A Legfels!bb Bíróság III. számú Büntet! Elvi Döntése (MK évi 37. szám) az ittas vagy bódult állapotban el-követett b"ncselekményekért való felel!sségr!l - a Btk. már idézett 24. -ában foglaltakkal kapcsolatban - az alkoholos állapot megjelenésének három formáját fogadja el; - normál vagy szokványos részegség; - patológiás részegség és - abortív patológiás részegség között tesz különbséget. (Ezek véleményezésének kérdéseivel az Országos Igazságügyi Orvostani Intézet 15. számú módszertani levele foglalkozik.) B) Polgári ügyek A polgári ügyek vonatkozásában az R. 52. (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az elmeállapotot igazságügyi elmeorvos-szakért!vel vagy pszichiáter szakorvossal kell megvizsgáltatni. A pszichiáter szakért!nek ilyen esetben arról kell nyilatkoznia, hogy a megvizsgált személynek a) az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége - elmebeli állapota vagy szellemi fogyatkozása miatt - állandó jelleggel teljesen hiányzott-e, illet!leg, hogy b) az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége - elmebeli állapota, szellemi fogyatkozása vagy valamilyen kóros szenvedélye miatt - tartósan vagy id!szakonként visszatér!en nagymértékben csökkent-e. A cselekv!képesség bármely jognyilatkozat érvényességének meghatározó feltétele, hiányának vagy csökkent voltának következményei leggyakrabban a következ! kérdésekkel kapcsolatban merülhetnek fel: 1. A polgári anyagi jogban: a szerz!déskötésnél - az érvénytelenség megállapításánál [Ptk ai, illet!leg ai], valamint a végintézkedésnél - az érvénytelenség megállapításánál [a Ptk. említett szakaszai és a külön szabályok: Ptk (2) bekezdés, 631. b) pont, 648. ]. 2. A családjogban: a házasság érvénytelenségének kimondásánál [Csjt. 9. és 11. ], az örökbefogadó szül! jogállása, a szül!i felügyelet, a gyámrendelés, a házassági vagyonjog, stb. egyes kérdéseiben. 3. Polgári eljárási jogban: a perbeli cselekv!képességet - ha ez iránt kétség merül fel - a bíróság az eljárás bármely szakaszában hivatalból vizsgálja [Pp. 49. (1) bekezdés és 50. (1) bekezdés], ha a fél nem teljesen cselekv!képes: törvényes képvisel!je útján jár el [Pp. 49. (2) bekezdés], úgy a bíróság ügygondnokot rendel részére [Pp. 74. ].4 Akár az érvénytelenség megállapítása a per tárgya, akár a perbeli cselekv!képesség vitás, pszichiáter szakért! kirendelésére kerül sor [Pp ]. A pszichiáter szakért!t!l véleményt kérhet a bíróság a) valamely jognyilatkozat el!tt, illetve általában a vizsgálatot követ! id!szakban a cselekv!képesség megítélésére, vagy b) valamely jognyilatkozat visszamen!leges érvényességének megállapítására (akár a kés!bbi állapot vizsgálata, akár a peradatok, boncolási lelet stb. értékelése alapján). A cselekv!képesség hiányának - a képviselet körében jelentkez! - következménye esetenként a gondnokság alá helyezés lehet. (Anyagi és eljárásjogi szabályai: Ptk. 13. és 16.., Ptké , Pp ) Külön szabályok vonatkoznak az eseti gondnokság, valamint az ideiglenes gondnokság esetére [Ptké. 43. és 44. ]. A gyermekelhelyezés iránti perekben felmerülhet annak szükségessége, hogy a gyermeknevelésre való alkalmasság is pszichiátriai szakért!i vizsgálatra és véleményezésre kerüljön abban az esetben, ha valamelyik fél el!zményi adataiban vagy aktuálisan pszichés betegség, gyógykezelés szerepel. Ha nincs, úgy a véleményezést pszichológus szakért! végzi. II. Az igazságügyi elmeorvos (pszichiáter)-szakért!i vélemény megszerkesztése Az R ának értelmében: (1) A szakvélemény magában foglalja: a) a vizsgálat tárgyára, a vizsgálati eljárásokra és eszközökre, valamint a vizsgálat tárgyában bekövetkezett változásokra vonatkozó részletes adatokat (lelet), b) a vizsgálat módszerének rövid ismertetését, c) a szakmai megállapítások összefoglalását (szakmai ténymegállapítás), d) a szakmai ténymegállapításból levont következtetéseket, utalva azok bizonyosságára vagy a valószín"ség fokára, ezek keretében a feltett kérdésekre adott válaszokat (vélemény). (2) A szakért!nek véleménye megalkotásánál értékelnie kell az ügyben esetleg már korábban lefolytatott vizsgálat adatait és megállapításait is. A szakvélemény szerkezeti felépítésének alapkövetelménye, hogy a szakért!i vélemény célszer"en tagolt és áttekinthet! legyen. A jogszabály szerint a szakvélemény hármas tagozódású. 1. Fejrész a) A cím Pszichiátriai szakért!i lelet és vélemény. b) A fejrész tartalmazza: a kirendel! hatóság megnevezését, az ügy számát, kinek és milyen ügyében kérik a vizsgálatot, illet!leg a véleményt, a vizsgálandó személy adatait, az eljárásban betöltött szerepét (gyanúsított, vádlott, elítélt, sértett, tanú, felperes, alperes, stb.), a vizsgálat célját. Amennyiben a kirendel! hatóság több kérdést tesz fel és ezek a beszámíthatóságról, illetve a cselekv!képességr!l szóló szokványos kérdésekt!l eltérnek, szükséges e kérdések felsorolása is, mivel az áttekinthet!séget és az értékelhet!séget nagymértékben segíti, ha a véleményben a válaszadás is a felsorolás sorrendjében történik. c) El!zmények: Ez az eljárás alapjául szolgáló b"ncselekmény vagy polgári ügy - szakért!vel közölt - tényeinek, adatainak rövid összefoglalása, ismertetése. Lényeges, hogy ez az ismertetés objektív legyen. Ezért a rend!rségi megkeresés esetén az elrendel! határozat, a nyomozati adatok, az eljárás kés!bbi szakaszában történ! vizsgálatnál pedig a vádirati vagy az ítéleti tényállás alapján szükséges ezen ismertetést elkészíteni. (Kizárólag az el!zményi adatokat kell összefoglalni, orvosi vélemény nyilvánítása nélkül.) Helyes ebben az összefoglalásban annak a kiemelése is, hogy a vizsgált személy ellen folyt-e már büntet! eljárás, ha igen, milyen b"ncselekményeket követett el és azok milyen büntetést vontak maguk után, számos esetben ugyanis diagnosztikus jelent!sége lehet annak, hogy a vizsgált személy még nem követett el b"ncselekményt, vagy az el!z! b"ncselekmények azonosak voltak-e, illetve a pathológiás elváltozások ismétl!dnek-e stb. Polgári eljárásnál az el!zmények összefoglalása a keresetben foglaltak alapján történhet. 2. Szakmai ténymegállapítások a) Az eljárás irataiban szerepl! tanúvallomások és egyéb adatok összesítése Az iratokból a szakért!i véleményadáshoz szükséges és fontosnak ítélt adatok emelend!k ki. Így a tanúvallomásokból azok az adatok, amelyek az egyén - elmeállapotára, életvezetésére, a személyiség jellegzetes reakcióformáira, valamint - a cselekmény elkövetésének id!pontjában fennálló állapotára utalnak. (A tanúvallomások különös jelent!séget nyernek mindazon esetekben, amikor a b"ncselekmény idején ittasság, tudatzavar állott fenn, az életvezetésben törések következtek be, a személyiség degradálódott5 stb.) Egyes polgári eljárásokban - pl. a szerz!dés vagy a végrendelet érvénytelenítése iránti perekben - az egyidej" orvosi eljárás hiányában a tanúk vallomásából alakulhat ki az a kép, amely a szerz!désköt! vagy végrendelkez! személy adott állapotban fennállott elmeállapotát tükrözi. A tanúvallomások értékelése a bíróság feladata és nem a szakért!é. Az említett esetekben azonban elkerülhetetlen, hogy a szakért! ne tájékozódjék ezekb!l is. Az egyes tanúvallomások felhasználása során ügyeljen arra, hogy csak a szakért!i kompetenciába tartozó, a vélemény szempontjából releváns adatokra korlátozódjék és azokra a feltételes módban hivatkozzon (pl. amennyiben az idézett állítások tényként fogadhatók el, azok alapján igazolható vagy valószín"síthet!, hogy...). Az iratok egyéb adataiból célszer" rögzíteni a környezetének - család, lakótársak, munkahely stb. - véleményét. Helyes, ha az iratok minden olyan okmánya, amely az életvezetésre, illetve a pszichés állapotra vonatkozik, ebben a részben kerül megemlítésre a lényeg kiemelésével. b) A megel!z! orvosi, illet!leg az esetleges szakért!i vizsgálatok eredményének összefoglalása. Szükséges a korábbi orvosi vizsgálatok fontosabb adatainak közlése is. Az adatok túlságos részletezése azonban nem kívánatos. Ebben a részben csupán a lényeges, a vélemény kialakítása szempontjából fontos adatokat kell ismertetni, de értékelésükre a véleményi részben kerüljön sor. Megjegyzend!, hogy várható mind a büntet!, mind a polgári eljárás változása abban az értelemben, hogy a szakért!nek els!sorban a véleményét kell a kirendel! hatóság számára írásban megküldeni, s csak a tárgyaláson kell - vitatható vagy aggályos esetekben - részleteiben kifejtenie az indoklást, amit az el!zményi adatok, a vizsgálati lelet támasztanak alá. A részletes orvosi adatok különösen az ügy szempontjából irreleváns leletek ismertetése felesleges és az orvosi titoktartás szempontjából indokolatban. c) A pszichiátriai-szakért!i vizsgálat. Tartalmazza a személyes és a kiegészít! vizsgálatok adatait: anamnézis, exploráció, a vizsgált személynek a cselekményr!l, a tényállásról szóló ismertetését, a belgyógyászati és a neurológiai státuszt, továbbá a pszichopathológiai elemzést, a kiegészít! vizsgálatok eredményeinek rövid összefoglalását. (A felsoroltak részletezése a kés!bbiekben szerepel.) Itt értékelhet!k a v. sz. által írt levelek, beadványok, stb., amelyek gyakran tartalmazhatnak olyan kóros elemeket, amelyek az állásfoglalást alátámasztják. Az iratok alapján adott szakért!i vélemény ezen részében az a) és b) pontokban részletezett anyagot kell leírni. Itt tehát pszichiátriai szakért!i tényleírást kell szerkeszteni, amelynek legfontosabb része mindig az orvosi leletek és azok értékelése. 3. Vélemény A vélemény az el!z!ek szintézise. Tartalmaznia kell, hogy a szakért! a) véleményét milyen vizsgálatokra támaszkodva alakította ki, b) ezek szerint milyen kórismét állapított meg, c) a pszichés állapot alapján milyen következtetésre jutott a beszámítási-belátási képesség, illetve a cselekv!képesség tekintetében. [Az a)-c) pontok sorrendje szükség szerint változhat.] 3. Vélemény A vélemény az el!z!ek szintézise. Tartalmaznia kell, hogy a szakért! a) véleményét milyen vizsgálatokra támaszkodva alakította ki, b) ezek szerint milyen kórismét állapított meg, c) a pszichés állapot alapján milyen következtetésre jutott a beszámítási-belátási képesség, illetve a cselekv!képesség tekintetében. [Az a)-c) pontok sorrendje szükség szerint változhat.] Külön kérdés nélkül is ki kell térni arra, hogy a vizsgált személynél a) a b"ncselekmény, (illetve a polgári ügyekben az intézkedés) idején, és b) a szakért!i vizsgálat idején volt-e kórismézhet! elváltozás, vagyis a véleményt két különböz! id!pontra kell megadni. Válaszolni kell az elrendel! hatóság egyéb kérdéseire. Feltétlenül meg kell említeni, ha különböz! körülmények akadályozzák a határozott szakért!i állásfoglalást - pl. adatok hiánya, a betegség jellege, a tanúvallomások ellentmondása stb. - és ezeket részletesen fel is kell sorolni. Ilyen esetekben arról is nyilatkozni kell, hogy lehetséges-e a bizonyosság és ha6 igen, hogyan (pl. a korábbi, el!zetes kezelésekr!l szóló orvosi iratok vagy meghatározott kérdésekre adandó tanúvallomások beszerzése stb.). Meg kell indokolni, ha egy kérdés nem válaszolható meg, vagy ha a szakért! az elrendel! hatóság kérdését azért hagyja válasz nélkül, mert az nem orvosszakért!i kérdés. Helyes röviden említést tenni azokról a panaszokról, megbetegedésekr!l - még ha a kérdések között nem is szerepel -, amelyekre az eljárás során gyakran történik hivatkozás, de az adott b"ncselekmény esetén a beszámíthatóságra kihatással nincsenek. Bonyolultabb ügyekben és az ún. másodszakért!i vélemények elkészítésekor a véleményi részben helyes az iratok egyes adatait külön-külön értékelni, nyilatkozva azok felhasználhatóságáról, vagy elvetésér!l. Rendkívül fontos, hogy a vélemény érthet! és világos legyen, kívánatos a magyar szakkifejezések használata - kivéve, ha ez a kevésbé ismert-, a kórismét pedig magyarul és latinul (valamelyiket zárójelben) egyaránt szerepeltetni kell. A kórismét a BNO szerint célszer" megadni, s helyes kiemelni az aktuális tünetegyüttes f! jellemz!it. Ha a véleményben megjelölt kórisme nem lezárt kórfolyamat következménye, a szakért! köteles erre a figyelmet felhívni és javasolhatja, hogy az elmeorvos-szakért!i vizsgálat és véleményezés - kés!bbi id!pontban - megismétlésre kerüljön. III. Az igazságügyi pszichiátriai szakért!i vizsgálat Az igazságügyi pszichiátriai-szakért!i vizsgálat módja a szokványos pszichiátriai vizsgálatokkal általában megegyezik, de a vizsgálat sajátos célja miatt egyes összetev!it hangsúlyosabban kell kezelni és ki kell egészíteni speciális kérdésekkel is. Feltétlenül biztosítani kell, hogy a pszichiátriai vizsgálathoz szükséges feltételek - vizsgáló helyiség, vizsgáló eszközök stb. - rendelkezésre álljanak. 1. A kórel!zményi adatok felvételének módja lényegében azonos a klinikai pszichiátriai vizsgálatok alkalmával készített anamnézis felvételi módjával, a kórkép jellege és a jogi kérdés azonban - bizonyos esetekben - kiemeléseket, b!vítéseket tehet szükségessé. Ezek részletes felsorolása nem történhet meg, de pl. lényeges lehet annak részletezése, hogy a vizsgált személy miként reagál az alkohol különböz! mennyiségeire, ittas állapotai miként zajlanak le, milyen az emlékezése azokra, milyen az alkoholt"r! képessége, azt esetleg milyen tényez!k befolyásolják. (Az ittasság próbaitatással történ! újrajátszása helytelen!) 2. Az exploráció során a pszichopathológiai elváltozások feltárása szintén a klinikai vizsgálattal azonos módon történik. A kórkép tüneteinek elemzése mellett szakért!i vizsgálat esetén is igen fontos a kórfolyamat dinamikájának megismerése. A büntet!eljárásnál ugyanis annak kimutatása, hogy aktív folyamat vagy maradványtünet áll-e fenn, a tünetek mennyiben függnek össze a cselekménnyel (a tüneti kórkép súlyossága, dinamikája, stb.) a beszámíthatóságról alkotott véleményt illet!en dönt! lehet. Az exploráció során mindig ki kell térni arra is, hogy a vizsgált személy miként viszonyul saját betegségéhez, kóros tartalmait a vizsgálat idején korrigálja-e, fenntartja-e vagy disszimuláció regisztrálhatóe. (A betegségbelátás hiánya kétségessé teheti a beteggel való kell! együttm"ködést.) Az életvezetés (biográfiai adatok) elemzését, amely a személyiség megismerését célozza - a vizsgált személy emberi kapcsolatainak alakulását, problémáit, életkörülményeit, életének fordulópontjait stb. - egyetlen szakért!i vélemény sem nélkülözheti, de bizonyos kórformák és állapotuk esetén elengedhetetlen. Ilyenek a különböz! személyiségzavarok, a kóros személyiségalakulások. (A pszichopathia kórisme enélkül megalapozatlan és nem megengedhet!). Ki kell mutatni a személyiségzavar súlyosságát is, hogy a személyiség egészében vagy egyes összetev!iben, továbbá következményes magatartásmódjaiban az elfogadott általános normáktól miként tér el, a szociális alkalmazkodást is nagymértékben megnehezíti-e és ez az emberi kapcsolatok súlyos zavarához vezet-e. A pszichopathia és a b"ncselekmény kapcsolatának elemzése ad választ arra, hogy a feltárt szituációkban az adott személyiségszerkezet mellett miként jöhetett létre a b"ncselekmény. Hasonló jelent!ség" a személyiség ismerete mindazokban az esetekben, amikor valamely nem kell!en motivált cselekmény énidegenségér!l kell dönteni. Bár az ún. kivételes állapotok kórismézésében látszólag a b"ncselekmény elemzése áll az el!térben, a személyiség vizsgálata és a személyiség - b"ncselekmény közötti kapcsolat feltárása nélkül e kérdés nem válaszolható meg. A cselekmény ismertetése. Az explorációnak ki kell terjednie arra, hogy a vizsgált személy miként ismerteti b"ncselekményét (az indoklás, a körülmények, a kivitelezés módja stb.), annak részletes elmondatására is, hogy azt a szakért!i vizsgálat idején miként értékeli (idegennek érzi, értetlenül áll-e azzal szemben, változatlanul fenntartja-e kóros indoklásait, logikus védekezést hangoztat-e és az események ismertetését ennek megfelel!en módosítja-e stb.) Mindez azt segíti felismerni, hogy a cselekmény motivált volt-e, illetve ez a motiváció nem volt-e kóros pszichés tünetek által meghatározott. Ha a vizsgált személy emlékezészavart hangoztat, elemezni kell, hogy az valódinak fogadható-e el, vagy a védekezés célját szolgálja.7 A cselekmény tényállását illet!en a szakért! megjegyezheti, hogy a vizsgálat során a gyanúsított/vádlott másképp mondja el a történteket, mint korábban (gyanúsítottkénti kihallgatási jegyz!könyv, ügyészi kihallgatás), vagy mint azt a vádirat, ítélet tartalmazza. Ilyen esetben a vádirat vagy az ítélet tényállása alapján véleményezzünk feltételes módban, mivel az sem zárható ki, hogy a tényállás újabb adatok alapján a kés!bbiekben is változhat. Tisztázandó, hogy a vizsgált személy fel tudja-e mérni cselekménye következményeit, illetve az esetleges ellentmondó ismertetések, az iratoktól eltér! kijelentések pszichológiai eltérések következményei-e vagy a célszer" védekezés összetev!i. 3. A tájékozó jelleg" belgyógyászati-, valamint a neurológiai vizsgálat szerves része a szakért!i vizsgálatnak. 4. A pszichés státuszt (pszichopathológiai elemzést), a szokásos didaktikus csoportosításban kell leírni, kiemelve a pszichopathológiai tüneteket azok jellemzésével, értékelésével. Kívánatos a normál lelet megemlítése (pl. a tudat tiszta, a tájékozódás megtartott stb.), valamint részletesen ki kell térni a magatartás rendellenességeire, a vizsgálattal való együttm"ködésre. Feltétlenül ki kell térni az intellektus szintjére, amely az explorátio során tanúsított magatartás, a használt fogalmak, a kombinációk stb. segítségével is jellemezhet!k. Az intellektuális funkciók hiányáról vagy csökkenésének gyanúja esetén a gondolkodásvizsgálat (Kleist) séma egyes feladatai elvégeztetésével - az ismeretanyagra vonatkozó kérdésekkel - tájékozódhat a szakért!. Igazolásához pedig - f!ként kétes esetekben - a MAVI (Wechsler)-teszt végeztethet! el (lásd a következ!kben). Az esetleges korábbi panaszokra, megel!z! megbetegedésekre vonatkozóan orvosi dokumentációk beszerzése szükséges, mert ezek ismerete feleslegessé teheti egyes vizsgálatok elvégzését. Az orvosi dokumentáció beszerzése a diagnosztikus tévedések elkerülése végett még olyan esetekben is kívánatos, amikor a vizsgált személy a kórel!zményekben jól felismerhet! megtéveszt! szándékkal súlyos tünetekr!l, hosszantartó megbetegedésekr!l vagy terheltségr!l számol be. A helyes szakvéleményhez tehát a pozitívumok és a negatívumok dokumentációja egyaránt hozzátartozik. A korábbi leletek beszerzése a vizsgálatot elrendel! hatóság feladata. IV. Kiegészít! vizsgálatok az igazságügyi pszichiátriai szakért!i vizsgálatokhoz A szakért!k feladata annak mérlegelése, hogy véleménye alátámasztására milyen kiegészít! vizsgálatokat tart szükségesnek. Az elrendel! hatóság is jelezheti vagy elrendelheti bizonyos vizsgálatokkal - pl. EEG, pszichológiai vizsgálat - történ! kiegészítést. 1. Az EEG vizsgálat nélkülözhetetlen az eszméletvesztéses rosszullétek, egyes tudatzavarok esetén, de célszer" olyankor is, ha az elemzés személyiségidegen cselekményre utal és hátterében szervi-idegrendszeri károsodás feltételezhet!. 2. A pszichológiai vizsgálat a szakért!i feladattól függ!en válhat szükségessé. A vizsgálatok során gyakran találkozik a szakért! a gyengeelméj"ség enyhébb formáival, ritkábban a súlyosabb formákkal. A súlyosabb gyengeelméj"ség kórisméjében - ha teszt-vizsgálatra nem is kerül sor - ritkán adódik véleménykülönbség. Az enyhe gyengeelméj"séget azonban egyesek debilitásnak tartják, mások az intelligenciát a normál övezet alsó határán állónak véleményezik. Így, bár a beszámíthatóság megítélésében a vizsgált személy társadalmi beilleszkedése, munkavégzése, a cselekmény kivitelezési módja, következményeinek felismerése stb. a dönt! - és a kórismézett debitilitás általában nem zárja ki a beszámíthatóságot -, ezt a bírói gyakorlat sokszor ellentmondásként értékeli, s felülvéleményezést rendel el. Ez annál is inkább jelentkezhet, mivel gyakran ismételten b"ncselekményt elkövet!kr!l (visszaes!kr!l) van szó, több szakért!i véleménnyel. Ezért - ha mód van rá - kívánatos, már a kisebb súlyú cselekményeknél is a vizsgálati eredményt intelligencia-tesztekkel legalább egy alkalommal objektiválni. A pszichológiai vizsgálat végzésére nemcsak a büntet! eljárásban, hanem polgári ügyekben is gyakran szükség van. A gyermekelhelyezés iránti perekben a szül!k személyiségének megismerése, a gyermek pszichológiai vizsgálata - egybevetve a pszichiátriai vizsgálattal és a per egyéb adataival -, a fennforgó kérdések eldöntéséhez az esetek többségében elengedhetetlen. A pszichológus szakért!k m"ködésére vonatkozik az O.I.O.I. 10. számú módszertani levele. 3. A gyógypedagógus-szakért! igénybevételének esetei jogilag pontosan körülhatároltak, a gyógypedagógus a fiatalkorú gyengeelméj" vagy fogyatékos értelm" képezhet!ségér!l illetékes nyilatkozni. Mivel a gyógypedagógus a vizsgált személy intelligenciaszintjét, ennek összetételét és az ebb!l adódó adaptáció készséget, készségeket stb. a képezhet!ség szempontjából ítéli meg, más jelleg" értékelést ad, mint a pszichológus-tesztvizsgálat vagy a pszichiáter szakért!, aki az említetteket a pszichiátriai vizsgálat, az életvezetés, a b"ncselekmény adataival egybevetve a beszámíthatóság kérdésében nyilatkozik. 4. Szaktanácsadót vehet igénybe a szakért! minden olyan esetben, az R. 39., illetve 31. (1) bekezdése szerint - a vizsgálat egy részének elvégzésére -, amelyben a klinikai kórisme megállapítása speciális (pl.8 belgyógyászati, otoneurológiai, szemészeti, sebészeti stb.) szaktudást is igényel. A szakvéleményben ilyenkor meg kell jelölni, hogy a lelet és a szakmai ténymegállapítás megfelel! része kit!l származik. 5. Siketnéma tolmács igénybevétele esetenként szintén szükséges lehet az eredményes vizsgálat elvégezhet!ségéhez. A tolmács igénybevételét csak az eljáró hatóság rendelheti el [Be. 80 -ának (3) bekezdése], ezért ha tolmács igénybevétele szükséges, a szakért!nek az!t kirendel! hatósághoz kell fordulnia. 6. Hazánkban a szakért!i vizsgálatot ambulanter végzik. Az esetek többségében lehetséges az egyértelm" kórisme és vélemény, szükség esetén kiegészít! vizsgálatokkal együtt. Amennyiben az elvégzett vizsgálatok alapján aggálytalan vélemény nem alakítható ki, a szakért!k kórházi pszichiátriai osztályon történ! elmemegfigyelésre tesznek javaslatot. Kórházi vizsgálatra tehát olyan esetekben van szükség, amelyekben a beteg célzott megfigyelése vagy a kizárólag kórházi osztályokon végezhet! diagnosztikus eljárások eredményei nélkül nem állapítható meg a kórisme. A megfigyelés az arra kijelölt intézetben (IMEI), vagy polgári gyógyintézet pszichiátriai osztályán történhet. A beutalás módját a Be a szabályozza (vesd össze a módszertani levél I. fejezetében írottakkal). A felsorolt intézményekben történt kivizsgálás befejezése után kerülhet sor az újabb szakért!i vizsgálatra és véleményezésre. Jelen módszertani levél kiadásával egyidej"leg az Intézet az igazságügyi elmeorvosszakért!i vizsgálatokról szóló 4. számú (megjelent az Eü. K évi 16. számában), valamint az ennek kiegészítésér!l szóló (megjelent az Eü. K évi 21. számában) módszertani levele érvényét veszti. Használt rövidítések Be. = A büntet! eljárásról szóló, többször módosított évi I. törvény BH = Bírósági határozatok BJD = Büntet!jogi Döntvénytár Btké. = Az évi 5. számú törvényerej" rendelet Bv. tvr. = Az évi 11. számú törvényerej" rendelet a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról Büntetésvégrehajtási szabályzat = A 9/1979. (VI. 30.) IM számú rendelet Csjt. = Családjogi törvény (az évi IV. törvény) IMEI = Igazságügyi Megfigyel! és Elmegyógyító Intézet, m"ködésér!l lásd a 106/1980. (IK. 4.) IM számú utasítást MK = Magyar Közlöny Ptk. = A Polgári Törvénykönyv (az évi IV. törvény) Ptké. = Az évi 11. számú törvényerej" rendelet R. = Az igazságügyminiszter 2/1988. (V. 19.) IM rendelete az igazságügyi szakért!kr!l Közlönytár /14. Országos Igazságügyi Orvostani Intézet módszertani levele - Az igazságügyi pszichiátriai szakért!i vizsgálatokról és véle május 31. Lezárás dátuma: május 31. Több megjelenítése
A BETEGEK JOGAI A PSZICHIÁTRIAI KEZELÉS SORÁN 1998. július elsejétõl új egészségügyi törvény szabályozza a betegjogokat. Fõbb rendelkezései meghatározzák, milyen jogok illetnek meg minket a gyógykezelésünk Részletesebben A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM. r e n d e l e t e
A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM r e n d e l e t e a katonai szolgálati viszony méltatlanság címén történő megszüntetésének eljárási szabályairól A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK. 53/2007. BK vélemény... 53 56/2007. BK vélemény - A büntetéskiszabás során értékelhet tényez kr l... 54
időbeli területi személyi 2 fogalma a fő szabály az elkövetési idő jelentősége az elkövetési időre vonatkozó elméletek magatartás (vagy tevékenység) elmélet cselekményegység elmélete ok-folyamat elmélet Részletesebben http://www.lb.hu/joghat/jk0306.html
1. oldal, összesen: 5 A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSBB BÍRÓSÁGA 3/2006. KJE szám A Magyar Köztársaság nevében! A Magyar Köztársaság Legfelsbb Bíróságának közigazgatási jogegységi tanácsa a 2006. március Részletesebben TÖRVÉNYESSÉGE ÉS A BIZONYÍTÉKOK ÉRTÉKELÉSE. A bizonyítás tárgya
végrehajtás szervezete továbbítja, a 20/2009. (VI. 19.) IRM rendeletben foglaltak szerint. Az első két nyilvántartás közvetlen felhasználói a büntetőeljárásban közreműködő szervek, a harmadik adatbázisnak Részletesebben B/3. BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI ÉS SZABÁLYSÉRTÉSI JOG
B/3. BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI ÉS SZABÁLYSÉRTÉSI JOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG Egyes tételeknél szükséges a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (Btk.), a büntetőeljárásról szóló Részletesebben A közjegyzői nemperes eljárások
A közjegyzői nemperes eljárások A nemperes eljárás olyan eljárás amely nem a peres eljárás szabályai szerint zajlik (Kengyel Miklós) Célja eltérő: -perelterelő, permegelőző, perelőkészítő -Jogok, tények Részletesebben DEVIANCIÁK ÉS BŰNÖZÉS MAGYARORSZÁGON. Dr. Szabó Henrik r. őrnagy
DEVIANCIÁK ÉS BŰNÖZÉS MAGYARORSZÁGON Dr. Szabó Henrik r. őrnagy Devianciák az átlagostól, az uralkodó normáktól, az elvárt és még tolerált magatartási formáktól eltérő viselkedések Fajtái - csavargás - Részletesebben Készítette: Ellenőrizte: Jóváhagyta:
1075 Budapest, Madách tér 3-4. IV. emelet száma Készítette: Ellenőrizte: Jóváhagyta: PROTOKOLL Betegjogi képviselő tevékenységei önkéntes, sürgősségi és kötelező gyógykezelés esetén. 1. PROTOKOLL CÉLJA Részletesebben A jogvédők feladata és tevékenységi rendszere. Gondnoksággal kapcsolatos ellátottjogi feladatok
TÁMOP-557-08/1-2008-0001 TÁMOP-557-08/1-2008-0001 Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ A jogvédők feladata és tevékenységi rendszere Gondnoksággal kapcsolatos ellátottjogi Részletesebben NETJOGTÁR. A CompLex Kiadó Kft. CompLex jogi adatbázisából.
NETJOGTÁR. A CompLex Kiadó Kft. CompLex jogi adatbázisából. 1957. évi V. törvény az állampolgárságról I. FEJEZET A magyar állampolgárok 1. (1) Magyar állampolgár az, aki a) magyar állampolgár szül gyermeke; Részletesebben 1978. évi IV. törvény a Büntet Törvénykönyvrl 1. ÁLTALÁNOS RÉSZ A büntet törvény célja. I. Fejezet A büntet törvény hatálya Idbeli hatály
1978. évi IV. törvény a Büntet Törvénykönyvrl 1 ÁLTALÁNOS RÉSZ A büntet törvény célja 1. 2 I. Fejezet A büntet törvény hatálya Idbeli hatály 2. A bncselekményt az elkövetése idején hatályban lev törvény Részletesebben T/11074. számú törvényjavaslat. a Polgári Törvénykönyvről szóló 2009. évi.. törvény hatálybalépéséről és végrehajtásáról
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA T/11074. számú törvényjavaslat a Polgári Törvénykönyvről szóló 2009. évi.. törvény hatálybalépéséről és végrehajtásáról Előadó: Dr. Draskovics Tibor igazságügyi és rendészeti Részletesebben A MAGYAR HELSINKI BIZOTTSÁG TÁJÉKOZTATÓJA A BÜNTETJOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁSI PROGRAMRÓL. Budapest, 2004.
A MAGYAR HELSINKI BIZOTTSÁG TÁJÉKOZTATÓJA A BÜNTETJOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁSI PROGRAMRÓL Budapest, 2004. Mirl szól a Büntetjogi Segítségnyújtási Program? A Büntetjogi Segítségnyújtási Program keretében a Magyar Részletesebben A sürgősségi pszichiátriai ellátás és jogi szabályozása FOK IV.
A sürgősségi pszichiátriai ellátás és jogi szabályozása FOK IV. Sürgősség a pszichiátriában Bármely zavar elsősorban a viselkedésben, de gondolkodásban, észrevevésben, érzelmek területén, amely azonnali Részletesebben BEUGRÓ KÉRDÉSEK BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG I. TÁRGYBÓL NAPPALI TAGOZATOS HALLGATÓK SZÁMÁRA 1. Határozza meg a büntetőeljárás, illetve a büntető eljárásjog
BEUGRÓ KÉRDÉSEK BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG I. TÁRGYBÓL NAPPALI TAGOZATOS HALLGATÓK SZÁMÁRA 1. Határozza meg a büntetőeljárás, illetve a büntető eljárásjog fogalmát egy-egy mondatban! 2. Határozza meg az alábbi Részletesebben 74. A FELLEBBEZÉS ELINTÉZÉSÉNEK ALAKI SZABÁLYAI
szernek az alkalmazására került sor; úgy az eljárási szabályok közül a súlyosítási tilalomra vonatkozóan is a Be. 354. (4) bekezdésének a 2010. május 1. napját megelőző korábbi rendelkezései érvényesülnek. Részletesebben bekezdés] vagy a vádemelés elhalasztását [Be. 222. (2) bekezdés] megelőzően kezdte meg.
42/2008. (XI. 14.) EüM-SZMM együttes rendelet a kábítószer-függőséget gyógyító kezelés, kábítószer-használatot kezelő más ellátás vagy megelőző-felvilágosító szolgáltatás szabályairól A büntetőeljárásról Részletesebben Végrehajtás korlátozása iránti kérelem
Magyar Precíziós Légfegyveres Országos Sportági Szövetség FEGYELMI SZABÁLYZAT Fonyód 2014 1 A szabályzat illetékessége és hatásköre Illetékesség: A MAPOSZ illetékes a MAPOSZ tagjai, A MAPOSZ által üzemeltetett Részletesebben Tartalomjegyzék JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS... 2 ÁLDOZATSEGÍTÉS... 4 PÁRTFOGÓ FELÜGYELET... 6 UTÓGONDOZÁS... 7
Tartalomjegyzék JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS... 2 ÁLDOZATSEGÍTÉS... 4 PÁRTFOGÓ FELÜGYELET... 6 UTÓGONDOZÁS... 7 Jogi segítségnyújtás Hatáskörrel rendelkező szerv: VEMKH Igazságügyi Szolgálat Jogi Segítségnyújtó Részletesebben Egészségügyi dolgozók munkaköri alkalmassági véleményezésének jogszabályi háttere
Egészségügyi dolgozók munkaköri alkalmassági véleményezésének jogszabályi háttere dr. Nagy Károly főosztályvezető Munkahigiénés Főosztály OMFI 2003. évi LXXXIV. törvény az egészségügyi tevékenység végzésének Részletesebben JOGI ISMERETEK JOGVISZONY. Olyan életszituáció, amelyet a jog szabályoz. Találjunk rá példákat!
JOGI ISMERETEK 2. témakör: jogviszony (alanya, tárgya, tartalma) jogképesség cselekvőképesség Olyan életszituáció, amelyet a jog szabályoz. Találjunk rá példákat! JOGVISZONY. Emberek Kinek-minek a magatartását Részletesebben A cselekvőképesség korlátozása a sürgősségi betegellátás során. Talabér János MSOTKE Kongresszus 2011.
A cselekvőképesség korlátozása a sürgősségi betegellátás során Talabér János MSOTKE Kongresszus 2011. Miről van szó? Cselekvőképességet fogjuk vizsgálni Előfordul, hogy korlátozni kell a sürgősségi ellátás Részletesebben Egyéni vállalkozó orvosok/egészségügyi dolgozók alkalmassági vizsgálata
Egyéni vállalkozó orvosok/egészségügyi dolgozók alkalmassági vizsgálata dr. Nagy Károly osztályvezető Munkahigiénés Osztály Nemzeti Munkaügyi Hivatal 2003. évi LXXXIV. törvény az egészségügyi tevékenység Részletesebben Kábítószeres bűnözés. Dr. Szabó Henrik r. őrnagy
Kábítószeres bűnözés Dr. Szabó Henrik r. őrnagy A kábítószerek kapcsolata a bűnözéssel Visszaélés kábítószerrel (BTK 282-282/C) - fogyasztói magatartás - terjesztői magatartás Kábítószer megszerzése érdekében Részletesebben 9. Az elítéltek jogai és kötelességei. Az elítélt nevelése*...59 9.1. Az elítéltek jogai...59 9.1.1. A szabadságvesztés végrehajtása alatt szünetelő
BÜNTETŐBÍRÓSÁG ELŐTTI ÜGYÉSZI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI 2012. év Kiadja: LEGFŐBB ÜGYÉSZSÉG ISSN 1217-0003 BEVEZETŐ 4 A büntetőbíróság előtti ügyészi tevékenység 2012. évi adatai alapján: jogerős bírósági Részletesebben 1998. évi XIX. törvény. a büntetıeljárásról A SZAKVÉLEMÉNY. A szakértı alkalmazása
1998. évi XIX. törvény a büntetıeljárásról A SZAKVÉLEMÉNY A szakértı alkalmazása 99. (1) Ha a bizonyítandó tény megállapításához vagy megítéléséhez különleges szakértelem szükséges, szakértıt kell alkalmazni. Részletesebben ORVOSI VÉLEMÉNY Lőfegyverek megszerzésére vagy tartására irányuló hatósági engedély kiadásához szükséges egészségi alkalmasságról
4. melléklet a 22/1991. (XI. 15.) NM rendelethez ORVOSI VÉLEMÉNY Lőfegyverek megszerzésére vagy tartására irányuló hatósági engedély kiadásához szükséges egészségi alkalmasságról 1. Név:... 2. Születési Részletesebben A tárgyalást megelızı szakasz. elıadás
A tárgyalást megelızı szakasz Polgári eljárásjog elıadás Dr. Pribula László egyetemi docens Az elsıfokú eljárás szakaszai 1. A tárgyalást megelızı szakasz (a keresetlevél benyújtásától a perindítás hatályának Részletesebben Bír í ós ó ági g i n e n mpe p res e lj l á j rások Dr. r P ri r b i ul u a l L ász s ló e y g e y t e e t m e i m i do d ce c n e s
Bírósági nemperes eljárások Polgári eljárásjog elıadás Dr. Pribula László egyetemi docens Nemperes eljárás fogalma 1. A magánjogi jogviszonyokat érintı, az igazságszolgáltatás megvalósítása vagy a tények, Részletesebben ÁPOLÁSI DÍJ. Az ápolási díj a tartósan gondozásra szoruló személy otthoni ápolását ellátó nagykorú hozzátartozó
ÁPOLÁSI DÍJ Az ápolási díj a tartósan gondozásra szoruló személy otthoni ápolását ellátó nagykorú hozzátartozó (Ptk. 8:1.. (1) bek 2.pont) részére biztosított anyagi hozzájárulás. ALANYI JOGÚ ÁPOLÁSI DÍJ: Részletesebben Az igazságügyi informatikai szakértés modellezése. Illési Zsolt illesi.zsolt@proteus.hu
Az igazságügyi informatikai szakértés modellezése Illési Zsolt illesi.zsolt@proteus.hu Témák Az igazságügyi szakértői módszertani levelek és a szakértés minősége Az igazságügyi informatikai szakértés modellezése Részletesebben dr. Boros Zsuzsa Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
dr. Boros Zsuzsa Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Átmeneti rendelkezések A Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről Részletesebben Tárgy: Szociális rendelet módosítása Mell.: 1 db rendelet-tervezet
Szentes Város Polgármesterétől 6600 Szentes, Kossuth tér 6. U-7115/2010. Témafelelős: Lencséné Szalontai Mária Tárgy: Szociális rendelet módosítása Mell.: 1 db rendelet-tervezet Szentes Város Önkormányzata Részletesebben 4) Idősotthoni ellátás esetében a gondozási szükségletet megalapozó egyéb körülmények a következők:
I. A gondozási szükséglet, valamint az egészségi állapoton alapuló szociális rászorultság vizsgálatának és igazolásának részletes szabályairól szóló 36/2007. (XII.22.) SZMM rendelet főbb rendelkezései: Részletesebben (1) A tanú, aki bíróság vagy más hatóság előtt az ügy lényeges
(1) A tanú, aki bíróság vagy más hatóság előtt az ügy lényeges körülményére valótlan vallomást tesz, vagy a valót elhallgatja, hamis tanúzást követ el. (2) A hamis tanúzásra vonatkozó rendelkezéseket kell Részletesebben EU levélsablon büntetőeljárás alá vont személyek (gyanúsítottak és vádlottak) jogairól való tájékoztatáshoz
Hungarian EU levélsablon büntetőeljárás alá vont személyek (gyanúsítottak és vádlottak) jogairól való tájékoztatáshoz Önnek joga van ezt a jogairól tájékoztató levelet fogva tartása alatt magánál tartani. Részletesebben Érintett jogszabály szövege
Érintett jogszabály szövege Smtv. 13. A tájékoztatási tevékenységet végz lineáris médiaszolgáltatások kötelesek a közérdekldésre számot tartó helyi, országos, nemzeti és európai, valamint Magyarország Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA Bf.II.355/2004/3. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla a Szegeden, 2004. évi szeptember hó 30. napján tartott fellebbezési nyilvános ülés alapján meghozta Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ RENDSZERES SZOCIÁLIS SEGÉLYRL
TÁJÉKOZTATÓ RENDSZERES SZOCIÁLIS SEGÉLYRL A rendszeres szociális segély, olyan szociális rászorultságtól függ pénzbeli ellátás, amelyet a települési önkormányzatok biztosítanak a jogosultsági feltételeknek Részletesebben Csanádpalota Város Önkormányzatának Közbeszerzési szabályzata
Csanádpalota Város Önkormányzatának Közbeszerzési szabályzata Csanádpalota Város Önkormányzati Képviselő-testülete a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII törvény (a továbbiakban: Kbt.) 22. (1) bekezdése Részletesebben SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT. (Segédanyag) PEST MEGYEI KÖZMŰVELŐDÉSI INTÉZET 1052 BUDAPEST, VÁROSHÁZ U. 7. TEL./FAX: 06 1 318-6806, 317-6436
SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT (Segédanyag) 1052 BUDAPEST, VÁROSHÁZ U. 7. TEL./FAX: 06 1 318-6806, 317-6436 A költségvetési szervek jogállásáról és gazdálkodásáról szóló 2008. évi CV. tv. hatályba lépésével Részletesebben A BETEGEK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI (AZ 1997.ÉVI CLIV.TÖRVÉNY ALAPJÁN)
A BETEGEK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI (AZ 1997.ÉVI CLIV.TÖRVÉNY ALAPJÁN) I. Az egészségügyi ellátáshoz való jog Minden betegnek joga van jogszabályban meghatározott keretek között az egészségi állapota által Részletesebben Gyakorlati kérdések az adóellenőrzésekkel kapcsolatban
Gyakorlati kérdések az adóellenőrzésekkel kapcsolatban Adóellenőrzés folyamata az Adózás rendjéről szóló törvény (ART.) tükrében. Az adóhatóság és az adózó jogai és kötelezettségei az adóellenőrzés során. Részletesebben Az alkohol, a befolyásoltság és a büntetőjog
Az alkohol és hatása (vizsgálati területek, módszerek) Tóth Mihály Az alkohol, a befolyásoltság és a büntetőjog Alkohológia felső fokon Pécs, 2011. november 9. Szociológia Pszichológia Orvostudomány (élettan, Részletesebben Gyógymód Ügyészi vizsgálat az IM EI-ben
Gyógymód Ügyészi vizsgálat az IM EI-ben A Legfőbb Ügyészség 1997 első félévében megvizsgálta a kényszergyógykezelés és az ideiglenes kényszergyógykezelés végrehajtásának törvényességét ai, Igazságügyi Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ ÁPOLÁSI DÍJRÓL
TÁJÉKOZTATÓ ÁPOLÁSI DÍJRÓL Az ápolási díj olyan anyagi hozzájárulás, amelyet a tartósan gondozásra szoruló személyek otthoni ápolását ellátó nagykorú hozzátartozók vehetnek igénybe. Az ápolási díj három Részletesebben A MUNKAEGÉSZSÉGÜGYI SZAKTEVÉKENYSÉG (A MUNKAVÉDELMI TÖRVÉNY VONATKOZÓ ELÍRÁSAINAK ÉRTELMEZÉSE)
A MUNKAEGÉSZSÉGÜGYI SZAKTEVÉKENYSÉG (A MUNKAVÉDELMI TÖRVÉNY VONATKOZÓ ELÍRÁSAINAK ÉRTELMEZÉSE) 2005 Készült 2005. márciusban, a korábban befolyt munkavédelmi bírságok felhasználására kiírt nyilvános pályázat Részletesebben Pétervására Város Önkormányzatának eseti közbeszerzési szabályzata
Pétervására Város Önkormányzatának eseti közbeszerzési szabályzata "ELSŐ LÉPÉS Szociális célú városrehabilitáció Pétervásárán tárgyú, ÉMOP-3.1.1-12-2013-0013 azonosítószámú projekt közbeszerzési eljárásaira Részletesebben A bizonyítás. Az eljárás nem szükségképpeni része.
A bizonyítás A bizonyítás fogalma A bizonyítási eljárás (vagy bizonyítás) - a hivatalbóli eljárás alapelvén nyugvó, - a hatóság az ügyfelek és az eljárás más résztvevői közreműködésével zajló eljárási Részletesebben Tárgy: A képzési kötelezettségről és a pedagógiai szakszolgálatokról szóló 14/1994. (VI.24.) MKM rendelet módosítása
A KORMÁNY ÉS A MINISZTÉRIUM ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI TERVEZET! (honlapra) Tárgy: A képzési kötelezettségről és a pedagógiai szakszolgálatokról szóló 14/1994. (VI.24.) MKM rendelet módosítása Budapest, Részletesebben Nyilatkozat ... 1/A. A felszámolás, végelszámolás alatt álló gazdálkodó szervezet azonosító adatai: ... ... ...
1.sz. levélminta 1. sz. melléklete 1. számú melléklet a 106/1995. (IX. 8.) Korm. rendelethez Nyilatkozat az 1991. évi IL. törvény 31. (1) bekezdés c) pontja, illetve a 70. c) pontja szerint a felszámolási Részletesebben A gondnokságról. Mire szolgál a gondnokság intézménye?
A gondnokságról Mire szolgál a gondnokság intézménye? Minden ember maga a legjobb tudója annak, hogy mi az, ami számára jó. Ő dönt arról, mi az, ami az ő érdekét szolgálja, és mi az, ami nem. Mi történik Részletesebben A FEKETE ZOLTÁN KOLLÉGIUM ÉS MACHATSEK GYULA DIÁKHOTEL FEGYELMI SZABÁLYZATA
NYUGAT-MAGYARORSZÁGI EGYETEM A FEKETE ZOLTÁN KOLLÉGIUM ÉS MACHATSEK GYULA DIÁKHOTEL FEGYELMI SZABÁLYZATA SOPRON 2008 A Nyugat-magyarországi Egyetem Szenátusa a Fekete Zoltán Kollégium és Machatsek Gyula Részletesebben Jogszabályi keretek összefoglalása polgári ügyszak
Jogszabályok listája Jogszabályi keretek összefoglalása polgári ügyszak 1952. évi III. törvény a polgári perrendtartásról a bírósági ügyvitel szabályairól szóló 14/2002. (VIII. 1.) IM rendelet (Büsz) 56/2008.(III.26.) Részletesebben A Magyar Ügyvédi Kamara 3/1998. (VI. 27.) Fegyelmi Eljárási Szabályzata
Elfogadva: 1998. június 27., 2002. február 25.,2009. október 26. Kihirdetve: IK 1998. évi 11. szám, egységes szerkezet: IK 2002. évi 4. szám (helyesbítve: IK 2004. évi 4. szám), Hivatalos Értesítő 2010. Részletesebben Rendkívüli és egyéb események jelentésének szabályai 2015.
Rendkívüli és egyéb események jelentésének szabályai 2015. Rendészeti Szabályzat 3. sz. melléklete Hatályba lépett: 2015. A szabályzat hatálya Kiterjed a Javítóintézet minden dolgozójára, és növendékére. Részletesebben Szigetvár Város Önkormányzata Képvisel-testületének. 10/2005. (IV.27.) rendelete
Szigetvár Város Önkormányzata Képvisel-testületének 10/2005. (IV.27.) rendelete AZ ÖNKORMÁNYZAT VAGYONÁRÓL ÉS A VAGYONGAZDÁLKODÁS SZABÁLYAIRÓL (Egységes szerkezetben a módosításáról szóló 8/2008. (III. Részletesebben Balatonkenese Nagyközség Önkormányzata Képvisel-testületének 7/2009.(III.05.) rendelete
Balatonkenese Nagyközség Önkormányzata Képvisel-testületének 7/2009.(III.05.) rendelete az egyes szociális ellátásokról szóló 6/2007. (III.30.) számú rendelet módosításáról Balatonkenese Nagyközség Önkormányzata Részletesebben A) A FOGYASZTÓ TÖLTI KI
23/b. számú melléklet a 273/2007. (X. 19.) Korm. rendelethez Kérelem fogyatékkal él ő személyként a védend ő fogyasztók nyilvántartásába történ ő felvétel / nyilvántartásába vétel meghosszabbítása iránt Részletesebben az egészségi állapoton, illetve betegségen alapuló szociális rászorultság igazolásának szabályairól
SZOCIÁLIS ÉS MUNKAÜGYI MINISZTER Szám: 14.484-1/2006-SZMM TERVEZET M i n i s z t e r i r e n d e l e t az egészségi állapoton, illetve betegségen alapuló szociális rászorultság igazolásának szabályairól Részletesebben TOMORI PÁL FİISKOLA SZABÁLYZAT A HALLGATÓI BALESETEK MEGELİZÉSÉVEL KAP- CSOLATOS ÉS A BEKÖVETKEZETT BALESETEK ESE- TÉN KÖVETENDİ ELİÍRÁSOKRÓL
TOMORI PÁL FİISKOLA SZABÁLYZAT A HALLGATÓI BALESETEK MEGELİZÉSÉVEL KAP- CSOLATOS ÉS A BEKÖVETKEZETT BALESETEK ESE- TÉN KÖVETENDİ ELİÍRÁSOKRÓL Változat száma: 1. Elfogadás dátuma: 2008. május 29. Határozat Részletesebben 2010. évi XV. tör vény* a Polgári Törvénykönyvrõl szóló 2009. évi CXX. törvény hatálybalépésérõl és végrehajtásáról
9606 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2010. évi 30. szám II. Törvények 2010. évi XV. tör vény* a Polgári Törvénykönyvrõl szóló 2009. évi CXX. törvény hatálybalépésérõl és végrehajtásáról ELSÕ RÉSZ A POLGÁRI TÖRVÉNYKÖNYV Részletesebben Országos Igazságügyi Orvostani Intézet 19. számú módszertani levele
Országos Igazságügyi Orvostani Intézet 19. számú módszertani levele a traumákhoz kapcsolódó pszichés kórképek igazságügyi orvosszakértői véleményezéséről A különböző súlyosságú sérüléseket, különösen a Részletesebben Az új Pp. és fogyasztóvédelmi védjegybitorlás és jellegbitorlás esetén
MIE 2008. november 25., Siófok HAMISÍTÁSI (T)REND 2008 Az új Pp. és fogyasztóvédelmi szabályok alkalmazása védjegybitorlás és jellegbitorlás esetén Dr. Bacher Gusztáv gusztav.bacher@szecskay.com www.szecskay.com Részletesebben A korlátozottan cselekvőképesek, illetve cselekvőképtelenek által kötött szerződések érvényességi kérdései fókuszban a vagyonjogi kérdések
A korlátozottan cselekvőképesek, illetve cselekvőképtelenek által kötött szerződések érvényességi kérdései fókuszban a vagyonjogi kérdések I. A cselekvőképességről általában A cselekvőképesség az embernek Részletesebben HANGONY KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELÕ - TESTÜLETE
HANGONY KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELÕ - TESTÜLETE 13/2008. (XII. 30.) SZÁMÚ RENDELETE Hangony Község Önkormányzatának Képviselõ Testülete és szerveinek Szervezeti és Mûködési Szabályzatáról alkotott 9/2001. Részletesebben 3. Milyen korlátozások vannak ha vannak egyáltalán a videokonferencia útján beszerezhető bizonyítéktípusok tekintetében?
Olaszország 1. Van-e lehetőség videokonferencia útján történő bizonyításfelvételre akár a megkereső tagállam bíróságának részvételével, akár közvetlenül e tagállam bírósága által? Ha igen, melyek a vonatkozó Részletesebben A Szolnoki Törvényszék Polgári-Gazdasági-Közigazgatási Kollégiumának
SZOLNOKI TÖRVÉNYSZÉK Polgári-Gazdasági-Közigazgatási Kollégium V e z e t ő j e 5000 Szolnok, Kossuth Lajos út 1. t. 06 56 501 410 f. 06 56 410 906 e. birosag@szolnokit.birosag.hu http://www.szolnokitorvenyszek.birosag.hu Részletesebben A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI
20.K.33.725/2006/18. 1 A Magyar Köztársaság nevében! A Fővárosi Bíróság a dr. ügyvéd által képviselt felperesnek, a dr. Balogh Edina jogtanácsos (hivatkozási szám: ) által képviselt Közép-magyarországi Részletesebben ÉRTESÍTÉS előzetes letartóztatás elrendeléséről, fenntartásáról, megszüntetéséről
... Járásbíróság/Törvényszék/Ítélőtábla/Kúria.../20.../...szám 1. melléklet a 9/2013. (VI. 29.) KIM rendelethez 1. melléklet a 9/2002. (IV. 9.) IM rendelethez ÉRTESÍTÉS előzetes letartóztatás elrendeléséről, Részletesebben Kishajók felelsségbiztosítása 1. Szabályzat Kishajók felelsségbiztosítása
Kishajók felelsségbiztosítása 1 Szabályzat Kishajók felelsségbiztosítása Kishajók felelsségbiztosítása 2 Tartalomjegyzék 1. A biztosítás tárgya...3 2. Szerzd, biztosított...3 3. Együttbiztosított személyek...3 Részletesebben Az EV-sport Magyarország Autósport Egyesület alapszabálya
Az EV-sport Magyarország Autósport Egyesület alapszabálya Az alapító tagok az egyesülési jogról szóló 1989 évi II. törvényben biztosított jogukkal élve önkéntes elhatározással megállapodnak abban, hogy Részletesebben Figyelemhiány/Hiperaktivitás Zavar - ADHD TÁJÉKOZTATÓ FÜZET. ADHD-s gyermekek családjai részére
Figyelemhiány/Hiperaktivitás Zavar - ADHD TÁJÉKOZTATÓ FÜZET ADHD-s gyermekek családjai részére KEZELÉSI TÁJÉKOZTATÓ FÜZET Ezt a tájékoztató füzetet azért készítettük, hogy segítsünk a FIGYELEMHIÁNY/HIPERAKTIVITÁS Részletesebben KIVONAT. 2004. szeptember 21-i rendkívüli ülésérl készült jegyzkönyvébl
KIVONAT Szentendre Város Önkormányzat Képvisel-testületének 2004. szeptember 21-i rendkívüli ülésérl készült jegyzkönyvébl 2/B Sürgsségi indítvány a Szentendrei Városfejlesztési Kht. alapító okiratának Részletesebben Kérelem. Súlyos mozgáskorlátozottak közlekedési kedvezményeinek igénybevételére. Születési neve:. Település irányítószámmal:
Kérelem Súlyos mozgáskorlátozottak közlekedési kedvezményeinek igénybevételére Súlyos mozgáskorlátozott (kérelmező) Neve: Születési neve:. Anyja neve:. Születési hely és idő :. Családi állapota: hajadon Részletesebben A tartási kötelezettség elmulasztásának és a kapcsolattartás. akadályozásának büntetőjogi megítélése
A tartási kötelezettség elmulasztásának és a kapcsolattartás akadályozásának büntetőjogi megítélése Szerző: dr. Fülöp Judit bírósági titkár Komárom, 2014. június 30. I. Bevezetés: Ha a különélő szülők Részletesebben XV. Országos Járóbeteg Szakellátási és X. Járóbeteg Szakdolgozói Konferencia 2013. szeptember 12. Balatonfüred
XV. Országos Járóbeteg Szakellátási és X. Járóbeteg Szakdolgozói Konferencia 2013. szeptember 12. Balatonfüred A témaválasztás indokai A feldolgozott esetek statisztikai és tartalmi bemutatása Összegzés, Részletesebben Állásfoglalás a munkavállalók alkoholszondával történő ellenőrzéséről
Állásfoglalás a munkavállalók alkoholszondával történő ellenőrzéséről Sok esetben nem csak jogos gazdasági érdeke diktálja a munkáltatónak, hogy munkavállalói tiszta fejjel, alkoholos befolyásoltságtól Részletesebben Az elkövető kiskorú védelembe van-e véve?
1 Megelőző elrendelése vagy mellőzése Bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható v. vádolt a gyermek Elzárással is sújtható szabálysértés miatt szabálysértési eljárás alá vonták a gyermeket Részletesebben EZ AZ ELŐTERJESZTÉS A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI
A Kormány /2007. (...) Korm. r e n d e l e t e az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Programja keretében kiírásra kerülő pályázatokon való részvételi jogosultság feltételeiről, a Részletesebben A pártfogó ügyvédi díj viseléséről való rendelkezés problematikája Szerző: dr. Hajdu Emese
Szegedi Ítélőtábla A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla Szegeden, 2003. évi július hó 8. napján tartott fellebbezési nyilvános ülés alapján meghozta a következő Í T É Részletesebben Jog o h g a h tós ó ág, g, h a h táskör ö,, i l i l l e l tékesség
Joghatóság, hatáskör, illetékesség Polgári eljárásjog elıadás A három fogalom 1./ Joghatóság az államok közötti ügymegosztás a nemzetközi elemet tartalmazó ügyekben melyik ország bírósága jár el 2./ Hatáskör Részletesebben 2013. évi... törvény. a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról
mm Részletesebben Értékelés az igazságügyi szakértő követelményei szerint
Értékelés az igazságügyi szakértő követelményei szerint Csirmaz László (Debreceni Igazságügyi Szakértői Kamara) Magyar Ingatlanszövetség, EUFIM Konferencia 2012.10.04. Általában mi a jellemzi az igazságügyi Részletesebben Droghelyzet és jogi szabályozás. Molnár András r. őrnagy Tapolcai Rendőrkapitányság
Droghelyzet és jogi szabályozás Molnár András r. őrnagy Tapolcai Rendőrkapitányság Kábító hatású anyagok kábítószerek ( marihuána, extasy, speed, kokain, heroin ) új pszichoaktív anyagok ( C listás anyagok Részletesebben Az elhunyt emlékéhez fűződő jogok a személyhez fűződő jogok rendszerében 1
Az elhunyt emlékéhez fűződő jogok a személyhez fűződő jogok rendszerében 1 A jogalkalmazás körében érvényesülő szempontok megjelölése előtt szükséges rögzíteni, hogy a személyhez fűződő jog az egyes személyek Részletesebben A képzési kötelezettségről és a pedagógiai szakszolgálatokról szóló 14/1994. (VI. 24.) MKM rendelet módosítása
Oktatási és Kulturális Minisztérium A képzési kötelezettségről és a pedagógiai szakszolgálatokról szóló 14/1994. (VI. 24.) MKM rendelet módosítása Budapest, 2008. április 2 I. ÖSSZEFOGLALÓ Az Oktatási Részletesebben A pszichopatológia alapfogalmai az igazságügyi elmeorvos szakértői vélemény. elkészültéhez és megértéséhez vezető út. Szerző: dr.
A pszichopatológia alapfogalmai az igazságügyi elmeorvos szakértői vélemény elkészültéhez és megértéséhez vezető út Szerző: dr. Máthé Magdolna 2015. október hó 12. Az igazságügyi pszichiátria alapvető Részletesebben Kérelem a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások igénybevételéhez
1 Kérelem a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások igénybevételéhez 1. Az ellátást igénybe vevő adatai: Név:... Születési neve:... Anyja neve:... Születési helye, időpontja:... Lakóhelye:... Részletesebben A beszámíthatóság fogalmának pszichopatológiai és normatív megközelítése Európa büntetőjogi szabályozásában
A beszámíthatóság fogalmának pszichopatológiai és normatív megközelítése Európa büntetőjogi szabályozásában Rottler Violetta Pázmány Péter Katolikus Egyetem JÁDI dr.rottlervioletta@freemail.hu Bevezetés Részletesebben PÉNZÜGYMINISZTÉRIUM. Szóbeli vizsgatevékenység
PÉNZÜGYMINISZTÉRIUM A vizsgarészhez rendelt követelménymodul azonosítója, megnevezése: 197-06 Bevezetés a jogtudományba A vizsgarészhez rendelt vizsgafeladat megnevezése: A jogi alapfogalmak, a közigazgatási Részletesebben hatályos: 2015.01.02 -
13/2014. (XII. 16.) IM rendelet a kényszergyógykezelés és az ideiglenes kényszergyógykezelés végrehajtásáról, valamint az Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézet feladatairól hatályos: 2015.01.02 Részletesebben A MAGYAR LABDARUGÓ SZÖVETSÉG (MLSZ) Elnökségének. 394/2011 (12.05.) számú határozatával elfogadott ESETI KÖZBESZERZÉSI SZABÁLYZAT
A MAGYAR LABDARUGÓ SZÖVETSÉG (MLSZ) Elnökségének 394/2011 (12.05.) számú határozatával elfogadott ESETI KÖZBESZERZÉSI SZABÁLYZAT a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX tv. Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
„Minél előbb meg kell oldani a Székely Mikó Kollégium ügyét"
2015. április 20., címkék: székely mikó kollégium (sepsiszentgyörgy)
A romániai magyar felsőoktatásról és az egyházi restitúciós kérdésekről tájékozódott Trócsányi László igazságügy-miniszter április 16-án és 17-én. A miniszter a Sapientia Erdélyi Magyar Tudományegyetem meghívására érkezett Kolozsvárra, ahol egyházi vezetőkkel találkozott és látogatást tett magyar felsőoktatási intézményekben.
Nyilatkozat az Erdélyi Református Egyházkerület mellett
2014. december 03., címkék: székely mikó kollégium, székely mikó kollégium (sepsiszentgyörgy), zsinati tanács, nyilatkozat
A Magyarországi Református Egyház Zsinati Tanácsa nyilatkozatot fogadott el a Székely Mikó Kollégium ügyében hozott romániai bírósági ítéletről.
2014. november 29., címkék: székely mikó kollégium (sepsiszentgyörgy)
2014. november 29., címkék: székely mikó kollégium (sepsiszentgyörgy), székely mikó kollégium, erek
Az Erdélyi Református Egyházkerület Rendkívüli Közgyűlésének nyilatkozata a Református Székely Mikó Kollégium újraállamosítása alkalmából.
„25 év jogállamiságba vetett hitünk dőlt ma meg"
2014. november 26., címkék: székely mikó kollégium (sepsiszentgyörgy), kató béla, székely mikó kollégium, közlemény
Jogerős döntés született a sepsiszentgyörgyi Székely Mikó Kollégium ügyében: a román bíróság döntésének értelmében a református egyház elveszíti tulajdonjogát az ingatlan felett. Az Erdélyi Református Egyházkerület az alábbi közleményben reagált az ítéletre.
Jogerős ítélet a Mikó-perben
2014. november 26., címkék: erdélyi egyházkerület, székely mikó kollégium, kató béla, székely mikó kollégium (sepsiszentgyörgy)
A román bíróság visszavette az Erdélyi Református Egyházkerülettől a kommunizmus idején államosított, majd az egyháznak visszaszolgáltatott Székely Mikó Kollégium épületének tulajdonjogát. Ugyanakkor fefüggesztett börtönbüntetésre ítélte a visszaszolgáltatást végző bizottság mindhárom tagját. A kerület vezetése élesen bírálta a november 26-i döntést, s rendkívüli egyházkerületi közgyűlést hívott össze a hétvégére.
Újabb halasztás a fellebbviteli tárgyaláson
2014. január 21., címkék: székely mikó kollégium, székely mikó kollégium (sepsiszentgyörgy), sepsiszentgyörgy
Február tizedikére halasztotta a ploiesti-i táblabíróság a Mikó-ügy fellebbviteli tárgyalását január 21-én, mivel a bíróságnak nem sikerült szabályosan beidéznie az ügy egyik vádlottját, Marosán Tamást, a református egyház volt jogtanácsosát.
Folytatódik a per
2013. október 14., címkék: székely mikó kollégium, székely mikó kollégium (sepsiszentgyörgy)
Visszakerül a ploiesti táblabírósághoz az úgynevezett Mikó-ügy, miután a román legfelső bíróság elhárította illetékességét a csütörtöki fellebbviteli tárgyaláson - derült ki a bíróság honlapján pénteken közzétett bejegyzésből.
Nem született ítélet
2013. október 10., címkék: székely mikó kollégium (sepsiszentgyörgy), székely mikó kollégium
Nem hoz jogerős ítéletet a román legfelső bíróság a Mikó-ügy csütörtöki fellebbviteli tárgyalásán, a bíróság csak arról dönt, hogy illetékes-e az ügyben - közölte az MTI-vel Kapcza Mikolt Krisztina, az egyik vádlott ügyvédje.
Májusban lesz folytatás
2013. január 28., címkék: székely mikó kollégium (sepsiszentgyörgy)
Májusban lesz a sepsiszentgyörgyi református Székely Mikó Kollégium épületének visszaszolgáltatása miatt indított per első tárgyalása a román legfelsőbb bíróságon - derült ki pénteken az intézmény honlapjáról.
Visszaszolgáltatott egyházi iskolák térképe
2012. szeptember 20., címkék: állam-egyház kapcsolatok, székely mikó kollégium (sepsiszentgyörgy)
Romániában több száz olyan egyházaknak visszaszolgáltatott ingatlan van, köztük számos iskola, óvoda, amit a visszaállamosítás veszélye fenyegethet. A sok száz oktatási intézményből kereken százat mutat be interaktív térkép segítségével Erdély minden tájáról, a Mikó üggyel foglakozó portál.
Az Igazság Napja Sepsiszentgyörgyön
2012. szeptember 01., címkék: romániai magyar demokrata szövetség (rmdsz), kató béla, székely mikó kollégium (sepsiszentgyörgy), pap géza
Szeptember elsején Kató Béla, az Erdélyi Református Egyházkerület püspök-helyettese egy kiáltványt olvasott fel, amelyet a jelen lévők három "igen" kiáltással fogadtak el. A demonstrálók tiltakoztak az ellen a bírósági döntés ellen, amely - jogerőre emelése esetén - visszavenné a református egyháztól a sepsiszentgyörgyi Székely Mikó Kollégiumot, az ingatlan tíz évvel ezelőtti visszaszolgáltatását végrehajtó bizottság tagjait pedig börtönbüntetéssel sújtja.
2012. augusztus 27., címkék: szeged, erdélyi egyházkerület, ökumenikus, székely mikó kollégium (sepsiszentgyörgy)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Jankovich Kúria Hotel és Étterem**** - online foglalás
Jankovich Kúria Hotel és Étterem****
email@jankovich-kuri...
Március 15-i hosszú hétvége 21000 Ft / fő/ éj
ár félpanziós ellátással 21 000 Ft/fő/éj
Ár: 100 000 Ft helyett 84 000 Ft(-16%)
Tavaszi felfrissülés változatos programokkal, a tavasz első napsugaraival. Töltsék velünk a márciusi hosszú hétvégét, a nyugodt pihenés mellett színes programokkal járulunk hozzá a testi-lelki feltöltődéshez.
Kétágyas superior (2 fő, 1 franciaágy) 84 000 Ft
Kétágyas de lux (2 fő, 1 franciaágy) 94 000 Ft
Kényelmes szállás a kiválasztott szobatípusban
Bőséges, svédasztalos reggelik
Esténként ínycsiklandó vacsorák
Péntek és szombat este hangulatos élőzene
Gasztrokurzus – betekintés konyhánk kulisszái mögé
Borkóstoló 5 tételben borkorcsolyával
Aquafitness – könnyed, eszközös vízigyakorlatok
Masszázsok, Thalion tengeri algás arc- és testkezelések, melyek során megújul testünk, lelkünk
Ayurvédikus masszázs: mely testet-lelket harmonizálva segít megőrizni fiatalságunkat
Március 14 – 17. Felnőttbarát hétvége Hotelünkben!
Megtakarítás: 12 802 Ft 71 198 Ft
Megtakarítás: 4 402 Ft 79 598 Ft
Zuhanyzó, Fürdőkád, Hajszárító, Szobaszéf, Telefon, Internet(vezetékes), Légkondícionálás, Minibár, Fürdőköpeny, LCD TV, Íróasztal
Zuhanyzó, Fürdőkád, Hajszárító, Szobaszéf, Telefon, Internet(vezetékes), Légkondícionálás, Minibár, Erkély, Fürdőköpeny
Zuhanyzó, Fürdőkád, Hajszárító, Szobaszéf, Telefon, Internet(vezetékes), Légkondícionálás, Minibár, Fürdőköpeny
Zuhanyzó, Fürdőkád, Hajszárító, Szobaszéf, Telefon, Internet(vezetékes), Légkondícionálás, Minibár, Színes kábel TV, Erkély
Kérdezzen és a(z) Jankovich Kúria Hotel és Étterem**** szálláshely válaszát hamarosan küldjük!
Kicsi,felnőtt barát szálloda!Apró figyelmességek mindenhol:csoki a párnán,luxus minőségű kávé a reggelinél,jó fajta pihenőágyak,asztalkák,tea-víz a wellnessben.Minden újszerű.Kényelmes ágy és ágynemű.
A félpanziós vacsora finom volt, de sokkolóan szegényes! A koreai vacsora élmény volt,de nekünk nagyon íztelen és "hústalan". Ezt leszámítva az egyik legjobb hely,ahol valaha is jártunk.
A wellness jó, az ételek is elég jók, a koreai vacsora viszont fantasztikus. A Dunaág közel van, remek sétákat lehet tenni.
Az úszómedence vize hideg.27-re van írva,hát 26 fok fölött volt vmivel.Összességében a szálloda kinézete és a szobák is csak 3*-os.Lehetne sokkal szebb ezen az áron. Hotelstars minősítése nincs sztem.
Szuper egy hely, szuper minőségű szolgàltatásokkal! Gasztro paradicsom!
Jankovich Kúria Hotel és Étterem**** - Bemutatkozás
A Jankovich Kúria, egy a XVIII. században épült nemesi kúria ősfás parkjában található, az ország szívében, Rácalmás ófalujának központjában. Szállodánk a 4 hektáros park bejáratánál, 2007-ben nyílt meg, mely igényes belsőépítészetével elegánsan és finoman simul bele a műemléki környezetbe. A vendégeket 50 klimatizált, zuhanyzós/fürdőkádas, hajszárítóval, telefonnal, műholdas televízió-adásokkal, internet kapcsolattal, minibárral és szobaszéffel felszerelt szoba várja. A szálloda hangulatos étterme európai és koreai ételkülönlegességekkel kínál igazi gasztronómiai élményt vendégeinknek. Rácalmáson a Duna-part, a Nagy-sziget és a 4 hektáros arborétumszerű park eszményi kikapcsolódási lehetőséget biztosít kicsiknek és nagyoknak egyaránt.
Foglalását az érkezés napján 14 óráig szabadon lemondhatja. Utána a nem garantált foglalásokat töröljük.
Wellness részlegünket 12 éven aluli gyermekek kizárólag szülői felügyelet mellett látogathatják.
Felnőtt relaxációs órák minden nap 18-tól 21 óráig. Ez idő alatt a 12 éven aluli gyermekek Hotelünk egyéb szolgáltatásait vehetik igénybe.
Tegye fel kérdését és a(z) Jankovich Kúria Hotel és Étterem**** szálláshely válaszát hamarosan elküldjük Önnek!

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria kúria Kúria