text:
IV/01193/2018
. IV/01193/2018
Első irat érkezett: 07/23/2018
Az ügy tárgya: A Győri Törvényszék 4.Bf.221/2017/9. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (bizonyítékok hiánya, garázdaság)
Az indítványozó - az Abtv. 27. §- a alapján - a Győri Törvényszék 4.Bf.221/2017/9. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól a Győri Járásbíróság B.696/2016/14. számú ítéletére kiterjedő hatállyal. Kérte a jogerős döntés végrehajtásának a felfüggesztését az Alkotmánybíróság eljárásának befejezéséig.
Az indítványozó előadta, hogy garázdaság és testi sértés vétsége miatt az elsőfokú bíróság egy év próbára bocsátotta. A másodfokon eljáró bíróság a döntést helybenhagyta. Az indítványozó álláspontja szerint mind az elsőfokú, mind a másodfokú bíróság megsértette a tisztességes eljáráshoz való alkotmányos alapjog szerves részét képező ártatlanság vélelmét, és az in dubio pro reo elvét, mert a büntetőeljárásban szolgáltatott bizonyítékok alapján nem lehetett levonni azt a következtetést, hogy az indítványozó a vád tárgyává tett cselekményt elkövette. Az indítványozó továbbá előadta, hogy a bíróságok azzal is megsértették a tisztességes eljáráshoz való jogát, hogy a bizonyítási indítványait elvetették..
Győri Törvényszék 4.Bf.221/2017/9. számú végzése
Győri Járásbíróság B.696/2016/14. számú ítélete
IV_1193_4_2018_indkieg. anonim.pdf
A határozat száma: 3086/2019. (IV. 17.) AB végzés
3086_2019 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Győri Járásbíróság B.696/2016/14. számú ítélete és a Győri Törvényszék 4.Bf.221/2017/9. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó jogi képviselője útján az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján kezdeményezte az Alkotmánybíróság eljárását.
[2]	Az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló ügyben első fokon a Győri Járásbíróság B.696/2016/14. számú ítéletében az indítványozót bűnösnek mondta ki garázdaság vétségében és könnyű testi sértés vétségében, ezért őt egy évi időtartamra próbára bocsátotta. Az indítványozó fellebbezése folytán másodfokon eljáró Győri Törvényszék 4.Bf.221/2017/9. számú végzésében helybenhagyta az elsőfokú ítéletet.
[3]	2. Az indítványozó alkotmányjogi panaszában kifejtette, hogy a Győri Járásbíróság B.696/2016/14. számú ítélete és a Győri Törvényszék 4.Bf.221/2017/9. számú végzése az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) és (2) bekezdéseit sérti.
[4]	Az indítványozó álláspontja szerint a tisztességes bírósági eljáráshoz való jogának a sérelme az alapügyben abban nyilvánult meg, hogy az eljárt bíróságok elutasították a bizonyítási indítványait, a bizonyítékokat nem megfelelően értékelték és ezért helytelenül levont következtetéseken alapult mind a tényállás megállapítása, mind a cselekmény jogi minősítése.
[5]	Az ártatlanság vélelméhez fűződő alapjogát sértette – az indítványozó szerint – a bíróságok azon tevékenysége, hogy – az in dubio pro reo elvének megsértésével – oly módon állapították meg az indítványozó felelősségét, hogy erre a büntetőeljárásban szolgáltatott bizonyítékok alapján nem lehetett imperatív módon, minden kétséget kizáróan következtetést levonni.
[6]	3. Az Abtv. 56. § (1) bekezdésében meghatározottak szerint az Alkotmánybíróságnak elsődlegesen az alkotmányjogi panasz befogadhatóságáról szükséges döntenie.
[7]	Az Abtv. 30. § (1) bekezdése szerint az alkotmányjogi panaszt a sérelmezett döntés kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet írásban benyújtani. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az indítványozó alkotmányjogi panasza – az ügyben 2018. augusztus 21. napján kelt, igazolási kérelemnek helyt adó egyesbírói végzésre is figyelemmel – határidőben benyújtottnak tekintendő.
[8]	Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítvány a határozott kérelem Abtv. 52. § (1b) bekezdésében előírt feltételeinek – az alábbiak szerint – megfelel. Az indítvány az Alkotmánybíróság hatáskörére és az indítványozó jogosultságára vonatkozó hivatkozást tartalmaz, megjelöli az Alaptörvény megsértett rendelkezését, illetve a sérelmezett bírói döntéseket, indokolja azok Alaptörvénybe ütközését és kifejezetten kéri azok megsemmisítését.
[9]	Az Alkotmánybíróság az Abtv. 56. § (2) bekezdése alapján a továbbiakban azt vizsgálta meg, hogy az alkotmányjogi panasz az Abtv. 27. §-ában és az Abtv. 29–31. §-aiban foglalt tartalmi feltételeket kimeríti-e.
[10]	Az egyedi ügyben való érintettség megállapítható, mivel az indítványozó a panasszal támadott ügy terheltje és szankciót szabtak ki vele szemben. Megállapítható továbbá, hogy az indítványozónak a támadott határozatokkal szemben további jogorvoslati lehetősége nem állt fenn.
[11]	Az Abtv. 29. §-a a befogadhatóság további tartalmi feltételeiként nevesíti, hogy a panasznak a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést kell tartalmaznia.
[12]	Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az indítványozó alkotmányjogi panasza arra irányult, hogy az Alkotmánybíróság a büntetőeljárás során beszerzett bizonyítékokat, a bíróságoktól eltérő módon értékelje, illetve a bíróság által megállapított tényállást és jogi minősítést felülvizsgálja. Az Alkotmánybíróságnak ugyanakkor az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés d) pontja, valamint az Abtv. 27. §-a alapján a bírósági eljárást befejező döntéseknek kizárólag az alkotmányossági szempontú felülvizsgálatára van hatásköre. A bírói döntések ellen benyújtott alkotmányjogi panasz nem tekinthető tehát a további jogorvoslattal nem támadható bírósági döntések általános felülvizsgálata eszközének, mivel az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszon keresztül is az Alaptörvényt és az abban biztosított jogokat védi {3111/2012. (VII. 26.) AB végzés, Indokolás [3]}. Ebből következően az Alkotmánybíróság a bírói döntés irányának, a bizonyítékok bírói mérlegelésének és értékelésének felülbírálatára sem rendelkezik hatáskörrel {3231/2012. (IX. 28.) AB végzés, Indokolás [4]}.
[13]	4. A kifejtettek alapján az Alkotmánybíróság arra a következtetésre jutott, hogy az indítványozó panasza sem a Győri Járásbíróság B.696/2016/14. számú ítéletében, sem a Győri Törvényszék 4.Bf.221/2017/9. számú végzésében foglaltakkal kapcsolatosan nem állított bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet, illetve alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést sem vetett fel, így nem teljesítette az Abtv. 29. §-ában meghatározott befogadhatósági feltételt.
[14]	Mindezekre figyelemmel az Alkotmánybíróság az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) pontja alapján, figyelemmel az Abtv. 56. § (2) és (3) bekezdéseire is, az alkotmányjogi panaszt visszautasította.
. 07/23/2018
. Constitutional complaint against the ruling No. 4.Bf.221/2017/9 of the Győr Regional Court (lack of evidence, public nuisance)
. 3086/2019. (IV. 17.)

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
in dubio
in dubio
bíróság


text:
Magyar ügyek Európában - Az Európai Uniób Bíróságának munkarendjéből | hírek | Jogi Fórum
2013.01.29. Jogi Fórum / Európai Unió Bírósága
C-32/11 Allianz / Legfelsőbb Bíróság / 2011. január 21. / Verseny
A magyar és az uniós versenyjog is tiltja a piaci verseny kizárására, korlátozására vagy torzítására irányuló vagy ilyen hatással járó megállapodásokat.
A gazdasági versenyhivatal 2006 decemberében hozott határozatában megállapította, hogy 2000. és 2005. között több, a magyar piacon tevékenykedő biztosító társaság és autójavító vállalkozás, valamint ez utóbbiak egyesülete versenyellenes megállapodásokat kötöttek. E megállapodások keretében az érintett biztosítók az általuk biztosított járművek javítása után az autójavító műhelyeknek fizetendő javítási óradíj mértékét a javító, mint az adott biztosító társaság közvetítője által a társaság javára kiközvetített biztosítások számától és arányától is függővé tették. E megállapodások hozzájárultak ahhoz, hogy a javítási óradíjak emelkedjenek, ami pedig végső soron a fogyasztók által fizetendő casco biztosítási díj összegét növelte meg, valamint kihatással volt a kötelező gépjármű felelősségbiztosítások díjaira is.
Az érintett biztosítók és autójavítók a versenyhivatal határozatát bírósági úton támadták meg, az ügyben eljáró Legfelsőbb Bíróság pedig azzal a kérdéssel fordult az Európai Bírósághoz, hogy a biztosítók és az autójavítók, illetve ez utóbbiak egyesülete közötti, említett megállapodások az uniós jog értelmében a piaci versenyt kizárására, korlátozására vagy torzítására irányuló megállapodásoknak minősülnek-e. A Legfelsőbb Bíróság az előzetes döntéshozatal iránti kérelmében kifejti, hogy bár a jelen ügyben a magyar piacon belül érvényesülő megállapodások versenyellenes jellegét kell megítélni a magyar versenyjog szabályai alapján, e szabályokat azonban az uniós versenyszabályozás mintájára fogadták el. Következésképpen a Legfelsőbb Bíróság szerint az azonos fogalmak Unión belüli egységes értelmezése érdekében szükséges, hogy a magyar szabályok alkalmazása előtt az azok alapjául szolgáló Uniós rendelkezéseket a luxembourgi bíróság értelmezze.
A tárgyalás 2012. június 7-én volt.
2012. október 25-én kihirdetett indítványában Cruz Villalón főtanácsnok úgy vélte, hogy az Európai Bíróság nem rendelkezik hatáskörrel az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés megválaszolására, ezért elsősorban ennek kimondását javasolta az Európai Bíróságnak.
Arra az esetre, ha a Bíróság mégis úgy döntene, hogy van hatásköre a kérdés megválaszolására, a főtanácsnok annak megállapítását javasolta, hogy az érintett autójavító vállalkozások és azok egyesülete (a Gépjármű-márkakereskedők Országos Szövetsége), illetve a biztosítók között létrejött megállapodások korlátozták a versenyt a gépjármű-javítások szolgáltatásának piacán.
C-254/11 Shomodi / Legfelsőbb Bíróság / 2011. május 25. / Külső határok
A Shengeni övezetbe való belépést és az ottani tartózkodást szabályozó általános rendelkezésektől eltérő előírások vonatkoznak a Shengeni határokkal szomszédos, nem EU államok e határok közelében lakó polgárai kishatárforgalom keretében történő beutazására és tartózkodására. A kishatárforgalomról szóló uniós rendelet értelmében az így beutazó nem EU polgárok csak a számukra kishatárforgalmi engedélyt kiadó uniós tagállam érintett határ menti terültén tartózkodhatnak, úgy hogy folyamatos tartózkodásuk leghosszabb ideje nem haladhatja meg a három hónapot.
Egy kishatárforgalmi engedéllyel rendelkező ukrán állampolgár Záhonynál kívánt hazánk és az EU területére lépni, azonban a belépését a magyar hatóságok azzal az indokkal tagadták meg, hogy a kérelmező a szándékolt belépést megelőző, kevesebb, mint hat hónapos időszakban már 105 napot tartózkodott Magyarországon. Márpedig a kishatárforgalomról szóló rendelet végrehajtása céljából elfogadott magyar-ukrán megállapodás szerint a kishatárforgalmi engedély az első beutazástól számított hat hónapos időszakon belül csak összesen legfeljebb három hónapos tartózkodásra jogosítja a határmenti lakost. A magyar hatóságok szerint tehát a hat hónapon belül történt beutazásokat össze kell adni, és amint összegyűlik a három hónapos tartózkodás, úgy a további beutazást és tartózkodást az első beutazástól számított hat hónapos időszak végéig meg kell tagadni. Álláspontjuk szerint ráadásul csak az ez értelmezés felel meg az Unióba történő beutazás általános szabályait meghatározó schengeni jog hasonló tartalmú rendelkezéseinek.
A jogvitában eljáró Legfelsőbb Bíróság azzal a kérdéssel fordult az Európai Bírósághoz, hogy a rendelet három hónapos maximális tartózkodást előíró rendelkezését lehet-e úgy értelmezni, hogy a tartózkodás megszakítása, majd újabb beutazás esetén az érintett ismét jogosult lesz három hónapos tartózkodásra. A Legfelesőbb Bíróság lényegében arra is kíváncsi, hogy a magyar-ukrán megállapodásnak a három hónapos maximális tartózkodást egy hat hónapos időkeretbe foglaló rendelkezése összhangban van-e a rendelettel.
A tárgyalásra 2012. június 14-én került sor.
Cruz Villalón főtanácsnok 2012. december 6-án ismertetett indítványában úgy vélte, hogy a kishatárforgalmi engedéllyel rendelkező nem uniós polgárokat megillető, három hónapos folyamatos tartózkodáshoz való jog nem korlátozható azzal az indokkal, hogy az érintett már korábban is élt e jogával
C-397/11 Jőrös / Fővárosi Bíróság / 2001. július 27. / Fogyasztóvédelem
A C-243/08. sz. Pannon és C-137/08. sz. VB Pénzügyi Lízing ügyekben hozott ítéletek szerint a nemzeti bíróságok hivatalból is kötelesek vizsgálni a fogyasztó és az eladó vagy a szolgáltató között megkötött szerződésben alkalmazott valamely feltétel tisztességtelen jellegét.
Egy devizahiteles keresetet indított egy neki svájcifrank-hitelt folyósító pénzintézet ellen, arra hivatkozva, hogy a hitelszerződésük azon rendelkezései, amelyek a bankot meghatározott körülmények között egyoldalú szerződésmódosításra (különösen kamatemelésre, valamint új díjak és költségek bevezetésére) jogosítják fel, tisztességtelenek és ezért semmisek.
A jogvitában másodfokon eljáró Fővárosi Bíróság többek között azt kérdezi az Európai Bíróságtól, hogy a nemzeti bíró a másodfokú eljárásban is vizsgálhatja-e az általános szerződési feltétel észlelt tisztességtelenségét, ha az elsőfokú eljárásban ennek vizsgálatára nem került sor, és a magyar szabályozás szerint a fellebbezési eljárásban új tények és új bizonyítékok főszabályként már nem vehetők figyelembe.
A következő eljárási cselekmény az ítélethirdetés lesz (az időpont még nem ismert).
C-472/11 Banif Plus Bank / Fővárosi Bíróság / 2001. szeptember 16. / Fogyasztóvédelem
És akkor még egy, fogyasztóvédelemmel kapcsolatos ügy:
A C-243/08. sz. Pannon és C-137/08. sz. VB Pénzügyi Lízing ügyekben hozott ítéletek szerint a nemzeti bíróságok hivatalból is kötelesek vizsgálni a fogyasztó és az eladó vagy a szolgáltató között megkötött szerződésben alkalmazott valamely feltétel tisztességtelen jellegét. Emellett e bíróságok hivatalból is kötelesek bizonyítást folytatni a fogyasztói szerződésekben található szerződési feltételek tisztességtelen jellegének értékeléséhez szükséges ténybeli és jogi elemek kiderítése érdekében.
A Fővárosi Bíróság a jelen ügyben egy kölcsönszerződés tisztességtelen feltételét érintő jogvita kapcsán az említett ítéletek további pontosítására kérte fel az Európai Bíróságot.
A tárgyalás 2012. szeptember 12-én volt.
Az ítélethirdetésre 2013. február 21-én kerül sor.
C-33/12 Körös-vidéki Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóság és C-38/12 Felső-Tisza Vidéki Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóság / Fővárosi Törvényszék és Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Bíróság / 2012. január 24. és 2012. január 26. / Mezőgazdaság
A Fővárosi Törvényszék és a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Bíróság elé is olyan ügyek kerültek, amelyekben árvízvédelmi töltésoldalakon vagy gátoldalakon található gyepes földterületekhez kapcsolódóan igényeltek az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozandó egységes területalapú támogatást. A kérelmezők érvelése szerint e területek után is jár a mezőgazdasági támogatás, mivel azokat gyepterületként mezőgazdasági célra hasznosítják, e célból pedig jó állapotban tartják, rendszeresen kaszálják. Előadásuk szerint az érintett gyepterületet emellett legeltetésre is használják.
A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal azonban elutasította a támogatás iránti kérelmeket azzal az indokkal, hogy az érintett területek elsődlegesen árvízvédelmi, vízgazdálkodási célokat szolgálnak, így azok nem minősíthetők mezőgazdasági hasznosítású területnek. Márpedig a hivatal szerint uniós mezőgazdasági támogatás csak mezőgazdasági hasznosítású területek után nyújtható.
Az ügyeket tárgyaló magyar bíróságok annak eldöntésére kérték fel az Európai Bíróságot, hogy az egységes területalapú támogatásból kizárhatóak-e a csak másodlagosan mezőgazdasági hasznosítású töltésoldalak vagy gátoldalak.
Miután a magyar bíróságok visszavonták az előzetes döntéshozatal iránti kérelmüket, az Európai Bíróság végzéssel törölte ezen ügyeket a nyilvántartásból.
C-112/12 Franklin Templeton / Kúria / 2012. március 1. / Letelepedés szabadsága és a tőke szabad mozgása
A magyarországi tőkebefektetéseiről ismert, de hazánkban vállalkozási tevékenységet nem folytató, luxembourgi székhelyű Franklin Templeton Investment Funds 2004. május 1. és 2005. december 31. között osztalékfizetésben részesült magyarországi társaságok részvényeiből képzett portfoliója után. Az osztalékból a kifizetők a társasági adóról és osztalékadóról szóló törvény alkalmazásával 20% mértékű osztalékot vontak le és fizettek be az adóhatóságnak.
A befektetési vállalkozás később jogi eljárásban kérte a befizetett osztalékadó visszatéríttetését azzal az indokkal, hogy mivel az említett törvény szerint a belföldi illetőségű osztalékban részesülők mentesek az osztalékadó fizetése alól, ezért az uniós jognak a letelepedés szabadságára és a tőke szabad mozgására vonatkozó rendelkezései alapján ő, mint külföldi illetőségű osztalékban részesülő sem részesíthető ennél hátrányosabb elbánásban. A magyar jogszabály szerint azonban a külföldi illetőségű osztalékban részesülőnek csak akkor nem kell osztalékadót fizetnie, ha az osztalékfizető magyarországi társaság jegyzett tőkéjében fennálló részesedése a juttatás időpontját közvetlenül megelőző legalább két éven keresztül folyamatosan legalább 20 %, vagy e részesedési arány két évnél rövidebb fennállása esetén, ha az adó megfizetéséért más személy kezességet vállal. Mivel a Franklin Templetonra e kedvezményes szabály nem volt alkalmazható, ezért a céget teljes mértékű osztalékfizetési kötelezettség terhelte.
Az ügyben eljáró Kúria azt kérdezi az Európai Bíróságtól, hogy az osztalékadó-fizetésre vonatkozó említett magyar szabályok összhangban vannak-e az uniós joggal.
Megjegyzendő, hogy a vitatott magyar szabályozást 2006. január 1-jén hatályon kívül helyezték, de annak az uniós jog fényében történő megvizsgálása a jelen ügy eldöntéséhez mégis szükséges.
Miután a magyar bíróság visszavonta az előzetes döntéshozatal iránti kérelmét, az Európai Bíróság végzéssel törölte ezt az ügyet a nyilvántartásból.
C-182/12 Fekete / Székesfehérvári Törvényszék / 2012. április 19. / Vámunió
C-191/12 Alakor / Kúria / 2012. április 23. / Adózás
A magyar ÁFA-törvény 2006. január 1-je előtt hatályos rendelkezései szerint az adóalapot nem képező államháztartási támogatásban részesülő adóalany a támogatott projekthez kapcsolódó beszerzésekkel összefüggő kiadásoknak kizárólag a támogatással nem érintett része tekintetében érvényesíthette ÁFA-levonási jogát (ÁFA-arányosítás). A C-74/08. sz. Parat ügyben 2009. április 23-án meghozott ítéletében az Európai Bíróság megállapította, hogy az említett szabályozás ellentétes az uniós ÁFA-szabályokkal, mivel azok nem engedik meg az ÁFA-arányosítás alkalmazását.
A mostani ügyben a Kúria kérelmére arról kell az Európai Bíróságnak döntenie, hogy akkor is joguk van-e az adóalanyoknak az ÁFA teljes körű levonására, ha már magát a támogatást is ÁFA-t finanszírozó módon kapták, vagy ha a le nem vonható ÁFA ellentételezésére további állami támogatást kaptak.
C-349/12 Peró Gáz / Fővárosi Bíróság / 2012. július 24. / Szellemi és ipari tulajdon
Ezen ügy hasonlít a C-180/11. sz. Bericap ügyre, de míg ott egy használati minta oltalomról, addig itt egy szabadalomról van szó.
Egy műszaki találmányra még 1995 februárjában szabadalmi oltalmat jegyeztek be, amelynek később egy cég a megsemmisítését kérte a Magyar Szabadalmi Hivataltól (MSZH). A cég szerint ugyanis a szabadalmaztatott találmány nem felel meg a szabadalmi bejegyzés feltételéül támasztott újdonság követelményének.
Miután az MSZH elutasította a szabadalom megsemmisítése iránti kérelmet, az érintett cég a Fővárosi Bírósághoz fordult. E bíróság a megsemmisítési eljárás lefolytatása céljából a szellemi tulajdonjogok érvényesítésére vonatkozó uniós szabályok értelmezését kéri az Európai Bíróságtól.
C-488/12 Nagy, C-489/12 Böszörményi, C-490/12 Gálóczhi-Tömösváry, C-491/12 Szabadosné és C-614/12 Dutka / Debreceni Munkaügyi Bíróság / 2012. október 31. és 2012. december 31. / Szociálpolitika
A kormánytisztviselők jogállásáról szóló törvény alapján a kormánytisztviselői jogviszonyt a munkáltató felmentéssel, indokolás nélkül megszüntetheti. A törvény e rendelkezését az Alkotmánybíróság ugyan alkotmányellenesnek találta és azt 2011. május 31-i hatállyal megsemmisítette, e döntés azonban a jelen ügyek elbírálását még nem érinti.
Az említett törvényi rendelkezés alapján több közigazgatási szerv is indokolás nélkül elbocsátott kormánytisztviselőket. Az érintettek szerint azonban elbocsátásuk az indokolás hiánya miatt jogellenes volt.
Az ügyeket tárgyaló Debreceni Munkaügyi Bíróság arra a kérdésre vár választ az Európai Bíróságtól, hogy a magyar szabályozás ellentétben áll-e az Európai Unió Alapjogi Chartájának az indokolatlan elbocsátással szembeni védelmet előíró rendelkezésével.
Az ügyekben az írásbeli eljárás van folyamatban.
C-526/12 Ványai és C-10/13 Sajtos / Debreceni Munkaügyi Bíróság és Fővárosi Munkaügyi Bíróság / 2012. november 20. és 2013. január 8. / Szociálpolitika
Ezen ügyek nagyban hasonlítanak az indokolás nélkül elbocsátott kormánytisztviselők fentebb említett ügyeire, annyi különbséggel, hogy most az indokolás nélkül elbocsátott köztisztviselők helyzetéről van szó.
A köztisztviselőkről szóló törvény alapján a közszolgálati jogviszonyt a munkáltató felmentéssel, indokolás nélkül megszüntetheti. A törvény e rendelkezését az Alkotmánybíróság ugyan alkotmányellenesnek találta és azt megsemmisítette, e döntés azonban a jelen ügyek elbírálását még nem érinti.
Az említett törvényi rendelkezés alapján több közigazgatási szerv is indokolás nélkül elbocsátott köztisztviselőket. Az érintettek szerint azonban elbocsátásuk az indokolás hiánya miatt jogellenes volt.
Az ügyeket tárgyaló Debreceni Munkaügyi Bíróság és Fővárosi Munkaügyi Bíróság arra a kérdésre várnak választ az Európai Bíróságtól, hogy a magyar szabályozás ellentétben áll-e az uniós jognak az indokolatlan elbocsátással szembeni védelmet előíró rendelkezéseivel.
A vasúti közlekedésről szóló uniós szabályok értelmében vasúti szállítási szolgáltatásokat nyújtó szervezet nem hozhat menetvonal-kijelöléssel kapcsolatos döntést, és nem vehet részt a kapacitáselosztási feladatok elvégzésében. Ilyen szervezet azonban végezhet infrastruktúra-üzemeltetést.
A Bizottság azért indított kötelezettségszegési eljárást hazánkkal szemben, mert Magyarországon a vasúti forgalomirányítást vasúttársaságok, a MÁV és a GySEV végzik. Márpedig a Bizottság szerint a forgalomirányítás szükségképpen együtt jár azzal, hogy a forgalomirányító részesévé válik a menetvonal-kijelöléssel, illetve kapacitáselosztással kapcsolatos döntéshozatali folyamatnak. Ez pedig a piaci verseny torzulásához vezethet, mivel e döntéshozatali folyamat keretében a forgalomirányító részletes ismereteket szerez meg a versenytárs vasúttársaságok által nyújtott szolgáltatásokról, azok mennyiségéről és időpontjairól.
Magyarország szerint a forgalomirányítás nem jár együtt menetvonal-kijelöléssel, illetve kapacitáselosztással, hanem az infrastruktúra-üzemeltetés része.
A tárgyalás 2012. május 23-án volt.
2012. szeptember 6-án megtett indítványában Jääskinen főtanácsnok annak megállapítását javasolta a Bíróságnak, hogy Magyarország nem teljesítette teljes körűen a vasúti közlekedés területén alkalmazandó uniós jogból eredő kötelezettségeit.
Az ítélethirdetés 2013. február 28-án lesz.
2009. július 31 én, egy nappal a borokra vonatkozó, oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések elektronikus nyilvántartásának (az ún. E Bacchus nyilvántartás) bevezetése előtt, közzétették az m.t. minőségi borok új jegyzékét. E jegyzék a korábbi jegyzékekben szereplő oltalom alatt álló eredetmegjelölésnek egy Szlovákia által kért módosítását tartalmazta. Ennek megfelelően ezen új jegyzékbe a „Tokajská/Tokajské/Tokajsky vinohradnícka oblast’” oltalom alatt álló eredetmegjelölés került bejegyzésre.
A Bizottság, miután meggyőződött arról, hogy az E-Bacchus nyilvántartás bevezetése napján a kérdéses szlovák jogszabályban valóban a „Vinohradnícka oblasť Tokaj” megjelölés szerepelt, Szlovákia kérelmének megfelelően módosította az említett nyilvántartásban szereplő adatokat. Magyarország ugyanakkor e módosítást kifogásolta, a borokra vonatkozó, 2009. június 30 án elfogadott (és 2009. szeptember 1 jén hatályba lépett) azon új szlovák jogszabályra való hivatkozással, amelyben a „Tokajská vinohradnícka oblast’” kifejezés szerepelt. Magyarország így a Törvényszékhez fordult, és azt kérte, hogy az semmisítse meg a Bizottság által az E Bacchus nyilvántartásba bevezetett, Szlovákia tekintetében szereplő, „Vinohradnícka oblasť Tokaj” oltalom alatt álló eredetmegjelölés bejegyzését.
2012. november 8-án meghozott ítéletében a Törvényszék elutasította a „Vinohradnícka oblast’ Tokaj” megjelölésnek az E Bacchus nyilvántartásba Szlovákia tekintetében történt bejegyzésével szemben Magyarország által indított keresetet. A Törvényszék szerint ugyanis e bejegyzés nem támadható meg, mivel arra automatikus módon került sor, azon oltalom alapján, amelyben e megjelölés az Unióban már az e nyilvántartásba való bejegyzése előtt is részesült.
A tárgyalás 2012. december 5-én volt.
Pannon Hőerőmű (T-352/08), AES-Tisza Erőmű (T-468/08) és Dunamenti Erőmű (T-179/09) kontra Bizottság / 2008. augusztus 25., 2008. október 21., és 2009. április 28. / Állami támogatások
A Pannon Hőerőmű, a Csepeli Áramtermelő, az AES-Tisza Erőmű, a Dunamenti Erőmű és a Budapesti Erőmű indítottak kereseteket a Törvényszék előtt a Bizottságnak a Magyarország által a hosszú távú villamosenergia-vásárlási megállapodások keretében nyújtott állami támogatásról szóló határozata megsemmisítése érdekében. A Bizottság e határozatában megállapította, hogy az állami tulajdonú Magyar Villamos Művek és a hazai villamosenergia-termelők között kötött hosszú távú és garantált felvásárlási árat biztosító villamosenergia-vásárlási megállapodások a termelők javára a közös piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatást tartalmaznak. A Bizottság ezért elrendelte, hogy Magyarország szüntesse meg az említett állami támogatás nyújtását, és hogy a jogtalanul kifizetett támogatást fizettesse vissza a termelőkkel.
A többi ügyben a tárgyalást később tartják.
Az ügyben a tárgyalás 2011. október 24-én volt.
Az eljáró bírói tanács összetételének megváltozása miatt az ügyben 2012. június 27-én új tárgyalást tartottak.
T-320/11 Magyarország kontra Bizottság / 2011. június 17. / Uniós támogatások
Magyarország az EU-hoz történő csatlakozása előtti időszakban a SAPARD program keretében évi több tízmillió euró összegű mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatást kapott. A program végrehajtását a Bizottság a magyar hatóságokra (SAPARD Hivatal) bízta, de az uniós szerv a pénzeszközök kifizetése és felhasználása tekintetében szigorú szabályokat állapított meg, többek között a magyar kifizető szerveket kötő határidők betartását érintően. E szabályok alapján Brüsszel késedelmes kifizetések esetén csökkenthette az uniós támogatás összegét. Az Unió akkor tekintett késedelmesnek egy kifizetést, ha az annak teljesítéshez szükséges dokumentumok átvétele és a kifizetés között több mint három hónap telt el.
Miután a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Magyarország több esetben is megsértette a három hónapos határidőt, 2 535 286 EUR összeget kizárt az uniós finanszírozásból. Hazánk azonban vitatja a Bizottság azon megállapítását, hogy a három hónapos határidő számítása során azon dátumot kell kiindulási pontnak tekinteni, amikor a hatóság befogadta a kifizetés iránti kérelmet, és azon az állásponton van, hogy a határidő számítása szempontjából a kifizetéshez szükséges valamennyi dokumentum hiánytalan beérkezése számít mérvadónak. Magyarország szerint a kifizetéseknek a vitatott esetekben történt késleltetése a támogatás odaítéléséhez szükséges további nélkülözhetetlen információk beszerzéséhez és ezáltal az EU pénzügyi érdekeinek védelméhez volt szükséges.
Hazánk a Törvényszékhez fordult a Bizottsággal támadt nézeteltérésének tisztázása érdekében.
2012. december 18-án meghozott végzésében a Törvényszék a keresetindítási határidő elmulasztása miatt elutasította Magyarország keresetét.
T-387/11 Nitrogénművek Zrt. kontra Bizottság / 2011. július 22. / Állami támogatások
A tárgyalás 2012. november 15-én volt.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Kúria Kúria bíróság Bíróság Kúria Bíróság Kúria Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


(9)195 A társasági adóelőleg-kiegészítésre kötelezett iparűzési adóalany köteles az adóévre megfizetett iparűzési adóelőleget a várható éves fizetendő adó összegére kiegészíteni.
42/E. §223 (1) A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény 36. § (4) bekezdése alapján a cégről a cégbíróság útján az állami adóhatósághoz érkezett adatokat az állami adóhatóság a cég székhelye szerinti önkormányzati adóhatóság részére elektronikus úton, haladéktalanul megküldi, feltéve, hogy az önkormányzat helyi iparűzési adórendelete hatályos.
3.247 vagyoni értékű jog: vagyoni értékű jog: a kezelői jog, a vagyonkezelői jog, a tartós földhasználat, a haszonélvezet, a használat joga – ideértve a külföldiek ingatlanhasználati jogát is –, a földhasználat és a lakásbérlet,
5.248 épület: az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvény szerinti olyan építmény vagy annak azon része, amely a környező külső tértől szerkezeti elemekkel részben vagy egészben mesterségesen kialakított, elválasztott teret alkot és ezzel az állandó vagy időszakos tartózkodás, illetve használat feltételeit biztosítja, ideértve az olyan önálló létesítményt is, amely részben vagy teljes belmagasságával a környező csatlakozó terepszint alatt van;
6.249 épületrész: az épület önálló rendeltetésű, a szabadból vagy az épület közös közlekedőjéből nyíló önálló bejárattal ellátott helyisége vagy helyiség-csoportja, amely a 8., a 20., a 45. és 47. pontokban foglaltak szerint azzal felel meg lakásnak, üdülőnek, kereskedelmi egységnek, egyéb nem lakás céljára szolgáló épületnek, hogy az ingatlan-nyilvántartásban önálló ingatlanként nem szerepel;
7.250 tulajdonos: az ingatlan tulajdonosa az a személy vagy szervezet, aki/amely az ingatlan-nyilvántartásban tulajdonosként szerepel. Ha az ingatlan tulajdonjogának átruházására irányuló szerződést az ingatlanügyi hatósághoz benyújtották – melynek tényét az ingatlanügyi hatóság széljegyezte –, a szerző felet kell tulajdonosnak tekinteni, kivéve, ha a tulajdonjog bejegyzése iránti kérelmet az ingatlanügyi hatóság jogerősen vagy véglegesen elutasította vagy azt visszavonták vagy a bíróság megállapította a szerződés érvénytelenségét. Újonnan létrehozott építmény tulajdonjogának – a használatbavételi (fennmaradási) engedély jogerőre emelkedését vagy véglegessé válását, használatba vétel tudomásulvételét, egyszerű bejelentéshez kötött épület felépítésének megtörténtéről szóló hatósági bizonyítvány kiadását megelőző – átruházása esetén a szerződés ingatlanügyi hatósághoz történő benyújtását követően a szerző felet a használatbavételi (fennmaradási) engedély jogerőre emelkedésének vagy véglegessé válásának, használatba vétel tudomásulvételének, egyszerű bejelentéshez kötött épület felépítésének megtörténtéről szóló hatósági bizonyítvány kiadásának időpontjától kell tulajdonosnak tekinteni. Egyéb módon történő tulajdonszerzés esetére a Polgári Törvénykönyv vonatkozó szabályai az irányadók;
8.251 lakás: a lakások és helyiségek bérletére, valamint elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény 91/A. §-a 1–6. pontjában foglaltak alapján ilyennek minősülő és az ingatlan-nyilvántartásban lakóház, lakóépület, lakás, kastély, villa, udvarház megnevezéssel nyilvántartott, vagy ilyenként feltüntetésre váró ingatlan;
9.252 hasznos alapterület: a teljes alapterületnek olyan része, ahol a belmagasság – a padlószint (járófelület) és az afelett levő épületszerkezet (födém, tetőszerkezet) vagy álmennyezet közti távolság – legalább 1,90 m. A teljes alapterületbe a lakáshoz, üdülőhöz tartozó kiegészítő helyiségek, melléképületek, melléképületrészek kivételével valamennyi helyiség összegzett alapterülete, valamint a többszintes lakrészek belső lépcsőjének egy szinten számított vízszintes vetülete is beletartozik. Az építményhez tartozó fedett és három oldalról zárt külső tartózkodók (lodzsa, fedett és oldalt zárt erkélyek), és a fedett terasz, tornác alapterületének 50%-a tartozik a teljes alapterületbe. A lakások esetében a pinceszinten (a csatlakozó terepszint alatt) kialakított helyiségek alapterületének 70%-át kell a teljes alapterületbe számítani.
10.253 kiegészítő helyiség: a lakáshoz, üdülőhöz tartozó, jellegénél és kialakításánál fogva csak tárolásra alkalmas padlás, pince, ide nem értve a gépjárműtárolót;
11.254 nem lakáscélú épület: az az épület, épületrész, amely nem minősül a 8. pont szerinti lakásnak;
12.255 építmény megszűnése: ha az építményt lebontják, vagy megsemmisül,
13. korrigált forgalmi érték: az illetékekről szóló törvény256 alkalmazásával megállapított forgalmi érték 50%-a,
14.257 erdő: az ingatlan-nyilvántartásban erdő művelési ágban nyilvántartott földterület, továbbá az a földterület, amelyet az Országos Erdőállomány Adattárban erdőként tartanak nyilván;
15.258 mezőgazdasági művelés alatt álló belterületi telek:
16.259 telek: az épülettel, épületrésszel be nem épített földterület, ide nem értve
g)260 a halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló törvény szerinti víztározó, bányató területét,
17.261 termőföld: az ingatlan-nyilvántartásban szántó, szőlő, gyümölcsös, kert, rét, legelő (gyep), nádas, fásított terület, halastó művelési ágban nyilvántartott földrészlet;
19.262 termék-előállító üzem: az az állandó jellegű üzleti létesítmény (épület, műtárgy), amelyet az elhelyezésére szolgáló telek utáni adó alanya saját termék előállítására vagy saját termék előállításával összefüggő célra (ideértve különösen a saját előállítású termék tárolását, szállítását, kiszolgálását, a termeléshez kapcsolódó irányító, kiszolgáló tevékenységeket) használ;
20.263 üdülő: az ingatlan-nyilvántartásban üdülőként (üdülőépület, hétvégi ház, apartman, nyaraló, csónakház) feltüntetett vagy ilyenként feltüntetésre váró építmény;
21. állandó lakos, aki a lakcímbejelentés szabályai szerint264 nyilvántartásba vett lakóhellyel, tartózkodási hellyel rendelkezik az önkormányzat illetékességi területén,
22.265 nettó árbevétel:
a)266 a számviteli törvényben meghatározott értékesítés nettó árbevétele (egyszeres könyvvitelt vezető vállalkozó esetében: a pénzügyileg rendezett nettó árbevétel és a nem pénzben kiegyenlített értékesítés nettó árbevételének együttes összege), csökkentve a jogdíjból származó, árbevételként elszámolt ellenértékkel, a jövedéki adó fizetésére kötelezett vállalkozó esetében az adóhatósággal elszámolt – az egyéb szolgáltatások értékeként, illetve az egyéb ráfordítások között kimutatott – jövedéki adó összegével, továbbá az egyéb ráfordítások között kimutatott, az adóhatósággal elszámolt regisztrációs adó, népegészségügyi termékadóról szóló törvény szerinti alkoholos ital utáni népegészségügyi termékadó összegével, feltéve, ha az így elszámolt regisztrációs adó, népegészségügyi termékadó összege az értékesítés nettó árbevételét növelte, valamint a külön jogszabály szerinti felszolgálási díj árbevételként elszámolt összegével, a b)-i) alpontokban foglalt eltérésekkel,
b)267 a hitelintézeteknél és pénzügyi vállalkozásoknál: a kapott kamatok és kamatjellegű bevételek csökkentve a fizetett kamatokkal és kamatjellegű ráfordításokkal és a pénzügyi lízingbe adott eszköz beszerzési értékével, azzal, hogy e beszerzési értékre tekintettel az adóalap nem csökkenthető, továbbá, ha a vásárolt követelés értékesítésekor az eladási ár összegét egyéb pénzügyi szolgáltatás bevételeként számolják el, akkor a vásárolt követelés könyv szerinti értékének egyéb pénzügyi szolgáltatás ráfordításaként elszámolt összegével, és növelve az egyéb pénzügyi szolgáltatás bevételeivel, a befektetési szolgáltatások bevételeivel és a nem pénzügyi és befektetési szolgáltatás bevételével. Fedezeti ügyletek esetén az alapügylet (fedezett tétel) nyereségének/veszteségének és az ahhoz tartozó fedezeti ügylet veszteségének/nyereségének nyereségjellegű különbözete tartozik a nettó árbevételbe. A számviteli törvény szerinti kereskedési célú származékos ügyletek esetében azok eredményének összevont különbözete tartozik a nettó árbevételbe, ha az nyereségjellegű,
f)268 lakásszövetkezet, társasház, köztestület, alapítvány, egyesület, önkéntes kölcsönös biztosító pénztár, iskolaszövetkezet, a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter felügyelete alá tartozó, a fogvatartottak kötelező foglalkoztatására létrehozott gazdálkodó szervezetek, a kizárólag a fogvatartottak foglalkoztatása céljából közhasznú nonprofit gazdasági társaság, a TIG Tartalékgazdálkodási Nonprofit Kft., a KHVT Közhasznú Nonprofit Kft. esetében a vállalkozási tevékenységből származó, a) pont szerinti nettó árbevétel. Alapítvány, egyesület esetében a nettó árbevételbe tartozik továbbá az ingatlan használatának átengedésére tekintettel az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenység bevételeként az adóévben elszámolt összeg is. Nem minősül vállalkozási tevékenységből származó nettó árbevételnek a társasház és a lakásszövetkezet belső szolgáltatásból származó árbevétele,
h)269 a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvény szerinti kisadózó vállalkozás esetén, a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvény szerinti kisadózó vállalkozás bevétele,
i)270 sportvállalkozásnál: az a) alpont szerinti nettó árbevétel, csökkentve a sportrendezvényre szóló belépőjegy-, bérlet értékesítéséből, a reklámközzétételre irányuló szolgáltatásnyújtásból, játékjog használati jogának ideiglenes vagy végleges átadásából, a sportról szóló törvény szerinti szponzorálási szerződés alapján nyújtott szolgáltatásból, sportrendezvény televíziós, rádiós, valamint egyéb elektronikus-digitális módon való közvetítéséből, a sportról szóló törvény szerinti sportlétesítmény hasznosításából származó árbevétellel;
23.271 háziorvos, védőnő vállalkozó: az a vállalkozó, aki/amely – gazdálkodó szervezetként vagy egyéni vállalkozóként – külön jogszabály alapján háziorvosi, házi gyermekorvosi, fogorvosi alapellátási vagy védőnői tevékenységet végez és nettó árbevételének legalább 80%-a e tevékenység (tevékenységek) végzésére vonatkozó, az egészségbiztosítási szervvel kötött finanszírozási szerződés alapján az Egészségbiztosítási Alapból származik;
24.272 építőipari tevékenység: a Gazdasági Tevékenységek Egységes Osztályozási Rendszere 2008. január 1-jétől hatályos (TEÁOR'08) besorolása szerint a 41–43. ágazatokba sorolt tevékenységek összessége;
25.273 alapkutatás, alkalmazott kutatás, kísérleti fejlesztés közvetlen költsége: a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 7. § (1) bekezdés t) pontja szerint az adózás előtti eredményt csökkentő összeg, azzal, hogy a helyi iparűzési adóalap megállapítása során a felmerült költséget csak egyszer lehet figyelembe venni;
26.274 vállalkozó: a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti bizalmi vagyonkezelési szerződés alapján kezelt vagyon, valamint a gazdasági tevékenységet saját nevében és kockázatára haszonszerzés céljából, üzletszerűen végző
28.275 szálláshely: egész éven át vagy csak időszakosan, üzletszerűen működtetett olyan létesítmény, amely éjszakai elszállásolásra és tartózkodásra szolgál,
29.276 szállásdíj: a szálláshely általános forgalmi adóval csökkentett ára a kötelező reggeli és egyéb szolgáltatások nélkül,
30.277 vendégéjszaka: vendégként eltöltött — éjszakát is magában foglaló vagy így elszámolt — legfeljebb 24 óra,
31.278 telephely: a)279 az adóalany olyan állandó üzleti létesítménye (ingatlana) – függetlenül a használat jogcímétől –, ahol részben vagy egészben iparűzési tevékenységet folytat, azzal, hogy a telephely kifejezés magában foglalja különösen a gyárat, az üzemet, a műhelyt, a raktárt, a bányát, a kőolaj- vagy földgázkutat, a vízkutat, a szélerőművet (szélkereket), napelem-erőművet, az irodát, a fiókot, a képviseletet, a termőföldet, a hasznosított (bérbe vagy lízingbe adott) ingatlant, az ellenszolgáltatás fejében igénybe vehető közutat, vasúti pályát;
b)280 azon távközlési tevékenységet végző vállalkozó esetén, amelynek
ba)281 az adóévben a számviteli törvény szerinti nettó árbevétele legalább 75%-ban vezeték nélküli távközlési tevékenységből [TEÁOR'08 61.2] származik (vezeték nélküli távközlési tevékenységet végző vállalkozó)
c)282 a villamos energiáról szóló törvény szerinti egyetemes szolgáltató, villamosenergia-kereskedő és villamos energia elosztó hálózati engedélyes, továbbá a földgázellátásról szóló törvény szerinti egyetemes szolgáltató, földgázkereskedő és földgázelosztói engedélyes esetén azon önkormányzat illetékességi területe, ahol villamos energia vagy földgáz értékesítése, illetve a villamos energia vagy földgáz elosztása a végső fogyasztó, a végső felhasználó (a továbbiakban együttesen: a végső fogyasztó) részére történik, feltéve, hogy a villamosenergia-kereskedő, a földgázkereskedő, a villamos energia egyetemes szolgáltató, a földgáz egyetemes szolgáltató, illetve a villamosenergia elosztó hálózati engedélyes, a földgázelosztói engedélyes adóévet megelőző adóévi számviteli törvény szerinti nettó árbevételének legalább 75%-a közvetlenül a végső fogyasztónak történő értékesítésből, illetve a végső fogyasztó számára történő elosztásból származik;
d)283 a bizalmi vagyonkezelésbe adott vagyon esetén a kezelt vagyonba tartozó hasznosított ingatlan;
32.284 alvállalkozói teljesítések értéke: az adóalany által továbbadott (számlázott) olyan alvállalkozói teljesítés értéke, amelynek végzése során az adóalany mind megrendelőjével, mind alvállalkozójával a Polgári Törvénykönyv (Ptk.) szerinti – írásban kötött – vállalkozási szerződéses kapcsolatban áll. Ide értendő annak a – közvetített szolgáltatásnak nem minősülő – szolgáltatásnak az ellenértéke is, amelyet az adóalany az általa értékesített új (a használatbavételi engedély jogerőre emelkedését vagy véglegessé válását megelőzően vagy azt követően első ízben értékesített) lakás előállításához a Ptk. szerinti, írásban megkötött vállalkozási szerződés alapján vesz igénybe. Az e pont szerinti értékkel az adóalany akkor csökkentheti a nettó árbevételét, ha azzal a 22. pont a) alpontja szerint jogdíjként, a 36. pont szerint eladott áruk beszerzési értékeként, a 37. pont szerint anyagköltségként vagy a 40. pont szerint közvetített szolgáltatások értékeként nettó árbevételét nem csökkentette;
33.285 szociális intézmény: a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló törvényben meghatározott nappali, illetve bentlakásos ellátást vagy támogatott lakhatást biztosító szervezet;
34.286 beszerző, értékesítő szövetkezet: az a szövetkezet, amelynek nettó árbevétele legalább 95%-ban tagjai részére történő értékesítésből vagy tagjai termékeinek értékesítéséből származik;
35.287 közszolgáltató szervezet: a Magyar Posta Zrt., a Duna Médiaszolgáltató Nonprofit Zrt., a Diákhitel Központ Zrt., a Tartalékgazdálkodási Kht., illetve annak tevékenységét folytató nonprofit gazdasági társaság. Közszolgáltató szervezet továbbá a vasúti pályahálózatot üzemeltető feltéve, ha nettó árbevétele legalább 55%-ban a vasúti pályahálózat működtetéséből származik, valamint a helyi- és helyközi menetrendszerinti tömegközlekedési szolgáltatást nyújtó feltéve, ha nettó árbevétele legalább 55%-ban a tömegközlekedési szolgáltatás nyújtásából származik;
36.288 eladott áruk beszerzési értéke: a kettős könyvvitelt vezető vállalkozások esetében a vásárolt és változatlan formában eladott anyagoknak, áruknak – a számvitelről szóló törvény szerint az eladott áruk beszerzési értékeként elszámolt – bekerülési (beszerzési) értéke. Az egyszeres könyvvitelt, valamint – a személyi jövedelemadóról szóló törvény hatálya alá tartozó – pénzforgalmi nyilvántartást vezető vállalkozók esetében a tárgyévi árubeszerzésre fordított kiadás, csökkentve a kifizetett árukészlet leltár szerinti záró értékével, növelve a kifizetett árukészlet leltár szerinti nyitó értékével. Csökkenti az eladott áruk beszerzési értékét az az érték, amellyel az adóalany a 37. pont szerint anyagköltségként, a 32. pont szerint alvállalkozói teljesítés értékeként, a 40. pont szerint közvetített szolgáltatások értékeként nettó árbevételét csökkentette,
37.289 anyagköltség: a kettős könyvvitelt vezető vállalkozások esetében a vásárolt anyagoknak – a számvitelről szóló törvény szerint – anyagköltségként elszámolt bekerülési (beszerzési) értéke. Az egyszeres könyvvitelt, valamint – a személyi jövedelemadóról szóló törvény hatálya alá tartozó – pénzforgalmi nyilvántartást vezető vállalkozók esetében a tárgyévi anyagbeszerzésre fordított kiadás, csökkentve a kifizetett anyagkészlet leltár szerinti záró értékével, növelve a kifizetett anyagkészlet leltár szerinti nyitó értékével. Csökkenti az anyagköltséget a saját vállalkozásában végzett beruházáshoz felhasznált anyagok bekerülési (beszerzési) értéke, továbbá az az érték, amellyel az adóalany a 36. pont szerint az eladott áruk beszerzési értékeként, a 32. pont szerint alvállalkozói teljesítés értékeként, a 40. pont szerint közvetített szolgáltatások értékeként nettó árbevételét csökkentette,
38.290 anyag, áru: a számvitelről szóló törvény291 szerinti vásárolt készletekből az anyagok, az áruk,
39.292 az egyszerűsített vállalkozói adónak a számviteli törvény hatálya alá nem tartozó alanya esetében nettó árbevétel: a 22. pont g) alpontja szerinti nettó árbevétel, eladott áruk beszerzési értéke és anyagköltség: a 36. és a 37. pontokban foglalt, pénzforgalmi nyilvántartást vezető vállalkozókra meghatározott eladott áruk beszerzési értéke és anyagköltség,
40.293 közvetített szolgáltatások értéke: az adóalany által saját nevében vásárolt és a harmadik személlyel (a megrendelővel) írásban kötött szerződés alapján, a szerződésben rögzített módon részben vagy egészben, de változatlan formában továbbértékesített (továbbszámlázott) szolgáltatás értéke. Közvetített szolgáltatásnál az adóalany vevője és nyújtója is a szolgáltatásnak, az adóalany a vásárolt szolgáltatást részben vagy egészben közvetíti úgy, hogy a megrendelővel kötött szerződésből a közvetítés lehetősége, a számlából a közvetítés ténye, vagyis az, hogy az adóalany nemcsak a saját, hanem az általa vásárolt szolgáltatást is értékesíti változatlan formában, de nem feltétlenül változatlan áron, egyértelműen megállapítható. Az e pont szerinti értékkel az adóalany akkor csökkentheti a nettó árbevételét, ha azzal a 22. pont a) alpontja szerint jogdíjként, a 36. pont szerint eladott áruk beszerzési értékeként, a 37. pont szerint anyagköltségként vagy a 32. pont szerint alvállalkozói teljesítések értékeként nettó árbevételét nem csökkentette;
41.294 székhely: belföldi szervezet esetében az alapszabályában (alapító okiratában), a cégbejegyzésben (bírósági nyilvántartásban), az egyéni vállalkozó esetében az egyéni vállalkozók nyilvántartásában ekként feltüntetett hely, a magánszemélyek esetében az állandó lakóhely. A külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe vonatkozásában a székhely alatt a cégbejegyzésben a fióktelep helyeként megjelölt helyet, a bizalmi vagyonkezelésbe adott vagyon esetében a bizalmi vagyonkezelő székhelyét, lakóhelyét kell érteni;
42.295 saját vállalkozásban végzett beruházás: a számviteli törvény szerinti tárgyi eszköznek minősülő eszközök saját vállalkozásban végzett megvalósítása, létesítése, bővítése, rendeltetésének megváltoztatása, átalakítása, élettartamának növelése, eredeti állagának helyreállítását szolgáló felújítása – ide nem értve a tárgyi eszköz folyamatos, zavartalan, biztonságos üzemeltetését szolgáló javítási, karbantartási munkákat, továbbá az erdőnevelési, erdőfenntartási, erdőfelújítási munkákat – akkor is, ha az adóalany kizárólag a beruházás megvalósításához szükséges anyagot biztosítja,
43.296 építési tilalom: az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvény alapján elrendelt változtatási, telekalakítási, illetőleg építési tilalom,
44.297 helyi és helyközi menetrendszerinti tömegközlekedés: a díjfizetés ellenében bárki által igénybe vehető menetrendszerinti személyszállító járatokkal lebonyolított közlekedés,.
45.298 kereskedelmi egység: az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés alapján kereskedelmi üzletnek, boltnak, abc-nek, üzletháznak, játékteremnek, csárdának, bisztrónak, borozónak, sörözőnek, büfének, cukrászdának, kávézónak, kávéháznak, teaháznak, fagylaltozónak, étteremnek, vendéglőnek, presszónak, irodának, műteremnek, szállodának, hotelnek, panziónak, fogadónak, motelnek, szállónak, vendégháznak, vadászháznak, rendelőnek, kórháznak, szanatóriumnak, gyógyszertárnak minősülő vagy ilyenként feltüntetésre váró épület, épületrész;
46.299 szállásépület: az a kereskedelmi egység, mely szálláshely-szolgáltatás nyújtására alkalmas, így különösen az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés alapján szállodának, hotelnek, panziónak, fogadónak, motelnek, szállónak, vendégháznak, vadászháznak minősülő vagy ilyenként feltüntetésre váró épület, épületrész;
47.300 egyéb nem lakás céljára szolgáló épület: az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés alapján garázsnak, gépjárműtárolónak, raktárnak, üvegháznak, műhelynek, szerviznek, üzemnek, üzemcsarnoknak, pincének, présháznak, hűtőháznak, gyárnak minősülő vagy ilyenként feltüntetésre váró épület, épületrész, továbbá a melléképület és a melléképületrész;
48.301 a lakáshoz, üdülőhöz tartozó gépjárműtároló: a lakóépületben lévő épületrész, vagy a lakóépület elhelyezésére szolgáló telken álló épület, amely kialakításánál fogva gépjármű tárolására alkalmas, függetlenül attól, hogy az épület vagy az épületrész az ingatlan-nyilvántartásban önálló ingatlanként szerepel;
49.302 vagyoni értékű jog jogosítottja: az ingatlanon fennálló vagyoni értékű jog jogosítottja az a személy vagy szervezet, aki/amely az ingatlan-nyilvántartásban a vagyoni értékű jog jogosítottjaként feltüntetésre került. Amennyiben az ingatlant terhelő vagyoni értékű jog alapításáról szóló okiratot az ingatlanügyi hatósághoz benyújtották – melynek tényét az ingatlanügyi hatóság széljegyezte –, az okiratban megjelölt, jogszerzésre feljogosított személyt vagy szervezetet kell a vagyoni értékű jog jogosítottjának tekinteni, kivéve, ha a vagyoni értékű jog bejegyzése iránti kérelmet az ingatlanügyi hatóság jogerősen vagy véglegesen elutasította vagy azt visszavonták vagy a bíróság megállapította a szerződés érvénytelenségét;
50.303 melléképület, melléképületrész: a lakás, az üdülő elhelyezésére szolgáló telken lévő és a lakás, üdülő szokásos használatához szükséges, de huzamos emberi tartózkodásra részben és ideiglenesen sem szolgáló, tüzelő, lom, szerszám, kerékpár, babakocsi tárolására szolgáló épület vagy épületrész, ide nem értve a gépjárműtárolót. A többlakásos lakóépületben lévő lakás esetén a lakástulajdonhoz tartozó, 5 m2 hasznos alapterületet meg nem haladó, lomok, szerszámok, tüzelő tárolására szolgáló helyiség, feltéve, hogy az az épületen belül, de a lakástól elkülönítve helyezkedik el, valamint lakóépületben az osztatlan közös tulajdonban lévő közlekedő és tároló-helyiség, akkor, ha azt a tulajdonközösség közösen használja;
51.304 jogdíj:
52.305 sportvállalkozás: főtevékenységként sporttevékenységet [TEÁOR '08 93.1] végző, a sportról szóló törvény szerinti azon sportvállalkozás, amely az adóévben indult mindazon sportág sportszövetsége által kiírt, szervezett, rendezett vagy engedélyezett versenyrendszerben, amely sportágban versenyző játékjogának használati jogával rendelkezik;
53.306 közszolgálati kötelezettség:
j) a külön jogszabály által mentelmi jogot biztosító jogállás
54.307 beruházás: az adómentességet, adókedvezményt rendeletében biztosító önkormányzat illetékességi területén üzembe helyezett, a számvitelről szóló törvény szerinti olyan beruházás, amelyet a vállalkozó vesz első ízben használatba;
55–59.308
60.309 lakóépület: olyan épület, amelynek hasznos alapterülete legalább 50 százalékát lakások hasznos alapterülete teszi ki.
61.310 külföldön létesített telephelyen végzett tevékenységből származó adóalaprész: az iparűzési adóalapnak az a része, amely a 3. számú melléklet – tevékenységre leginkább jellemző – 1.1 vagy 1.2 vagy 2.1 vagy 2.3 pontja alkalmazásával a külföldön létesített telephelyre, telephelyekre jut, azzal, hogy a 3. számú mellékletben említett település, települések kifejezések alatt a külföldön létesített telephelyet, telephelyeket is érteni kell. Ha a vállalkozó adóévet megelőző teljes adóévi adóalapja a 100 millió forintot meghaladta, csak a 3. számú melléklet 2.1 pontja vagy 2.3 pontja szerinti módszer alkalmazható,
62.311 építőipari tevékenységet folytató vállalkozó: az a vállalkozó, akinek (amelynek) az adóévben a számviteli törvény szerinti értékesítés nettó árbevétele és az adóév utolsó napján készletre vett befejezetlen termelés, félkésztermék, késztermék értékének együttes összege legalább 75%-ban építőipari tevékenységből [52. § 24. pont] származik,
63.312 távközlési tevékenységet végző vállalkozó: a TEÁOR'08 szerint a 61. ágazatba sorolt tevékenységet (távközlési tevékenység) végző azon vállalkozó, amelynek az adóévet megelőző adóévi számviteli törvény szerinti nettó árbevételéből legalább 75% távközlési tevékenységből származik,
64.313 előfizető: az elektronikus hírközlésről szóló törvény szerinti előfizető.
65.314 nemzetközi számviteli standardok: a számvitelről szóló törvény szerinti azonos elnevezésű fogalom;
66.315 IFRS-ek: a számvitelről szóló törvény szerinti azonos elnevezésű fogalom;
67.316 anyag az IFRS-ek szerint beszámolót készítő vállalkozó esetén: IAS 2 Készletek című standard 6. bekezdés c) pontja szerinti készlet;
68.317 átmeneti adóév: az IFRS-t alkalmazó vállalkozó esetén az áttérés adóéve, valamint az azt követő adóév;
69.318 áttérési különbözet: a 40/J. § (1) bekezdés szerinti adóalap-növelő és -csökkentő tételek együttes összege (előjellel ellátva).
VIII. FEJEZET319
53. §320 (1) A 39/F. § szerinti mentesség az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet (a továbbiakban: csekély összegű támogatásokról szóló rendelet) szabályaival összhangban vehető igénybe.
FÜGGELÉK321
Melléket az 1990. évi C. törvény 39. §-ához322
1.323 Az a vállalkozó, akinek a tárgyévet megelőző teljes adóévben az iparűzési adóalapja (a továbbiakban: adóalap) nem haladta meg a 100 millió forintot, a következő 1.1., 1.2. vagy 2.1. pont szerinti adóalap-megosztási módszer valamelyikét köteles alkalmazni.
1.1.324 Személyi jellegű ráfordítással arányos megosztás módszere
1.2.325 Eszközérték arányos megosztás módszere:
2.1.326 Az a vállalkozó, akinek a tárgyévet megelőző teljes adóévben az adóalapja meghaladta a 100 millió forintot, köteles a következő adóalap megosztási módszert alkalmazni.
2.2.327 A villamos energiáról szóló törvény szerinti egyetemes szolgáltató, villamosenergia-kereskedő és villamos energia elosztó hálózati engedélyese, továbbá a földgázellátásról szóló törvény328 szerinti egyetemes szolgáltató, földgázkereskedő és földgázelosztói engedélyes végső fogyasztó részére történő villamos energia, földgáz értékesítése, illetve villamos energia vagy földgáz elosztása esetén – a melléklet 1. és 2.1. pontjában foglaltaktól eltérően – a helyi iparűzési adó alapját [39. § (1) bek.]:
a)329 egyetemes szolgáltató, villamosenergia- vagy földgázkereskedő esetén az önkormányzat illetékességi területén végső fogyasztó részére eladott villamos energia vagy földgáz értékesítéséből származó számviteli törvény szerinti nettó árbevételnek a villamos energia vagy földgáz végső fogyasztók részére történő értékesítéséből származó összes számviteli törvény szerinti nettó árbevételben képviselt arányában,
2.3.330 Az építőipari tevékenységet folytató vállalkozó [52. § 62.] – döntésétől függően, az 1.1., 1.2., 2.1. pontokban foglaltaktól eltérően – adóalapját következők szerint is megoszthatja:
2.4.1.331 A vezeték nélküli távközlési tevékenységet végző vállalkozó – a Melléklet 1. és 2.1. pontjától eltérően – a helyi iparűzési adóalapját a székhelye, telephelye szerinti települések között következők szerint köteles megosztani:
2.4.2.332 A vezetékes távközlési tevékenységet végző vállalkozó – a 3. számú melléklet 1. és 2.1. pontjától eltérően – a helyi iparűzési adóalapját a székhelye, telephelye szerinti települések között a vezetékes távközlési szolgáltatást igénybe vevő előfizetője részére nyújtott szolgáltatás helyének címe, valamint – ha a vállalkozó vezeték nélküli távközlési szolgáltatást is nyújt – a vezeték nélküli távközlési szolgáltatást igénybe vevő előfizetője számlázási címe alapján a településen az adóév első napján, a vezetékes vagy vezeték nélküli távközlési szolgáltatást igénybe vevő előfizetők számának az összes, vezetékes és vezeték nélküli távközlési szolgáltatást igénybe vevő előfizetője adóév első napja szerinti számában képviselt aránya szerint osztja meg.
5.333 Az adóalap-megosztásra vonatkozó számításokat – a kerekítés általános szabályai alapulvételével – hat tizedesjegy pontossággal kell elvégezni.
7.334 Az 1.1, 1.2, 2.1 pontok szerinti megosztási módszerek közül nem lehet azt alkalmazni, amelyik a székhely vagy valamelyik telephely szerinti település esetén nulla forint települési adóalapot eredményezne.
8.335 Amennyiben a vállalkozónak a székhely szerinti településen kívül legalább egy telephelye van és az adóalapot az 1.1. vagy 2.1. pont szerint kell megosztani, akkor a magánszemély vállalkozó, illetve nem magánszemély vállalkozó esetén az ügyvezető, ügyvezetők után figyelembe veendő személyi jellegű ráfordítás legalább 10%-át a székhely szerinti településhez kell kimutatni.
9.336 Az 1.2 pont szerinti megosztási módszer nem alkalmazható, ha a székhely szerinti településen eszközérték nem mutatható ki.
195 A 41. § (9) bekezdését a 2018: XLI. törvény 127. §-a iktatta be.
223 A 42/E. §-t a 2017: LXXVII. törvény 104. §-a iktatta be.
247 Az 52. § 3. pontja az 1999: XCIX. törvény 145. §-ával megállapított szöveg.
248 Az 52. § 5. pontja a 2013: CC. törvény 116. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
249 Az 52. § 6. pontja a 2013: CC. törvény 116. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
250 Az 52. § 7. pontja a 2017: LXXVII. törvény 106. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
251 Az 52. § 8. pontja a 2007: CXXVI. törvény 142. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
252 Az 52. § 9. pontja a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (1) bekezdésével megállapított, a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 7. pontja, a 2013: CC. törvény 117. § 8. pontja, a 2017: LXXVII. törvény 107. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
253 Az 52. § 10. pontja a 2007: CXXVI. törvény 142. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
254 Az 52. § 11. pontját a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 8. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2014: LXXIV. törvény 146. § (1) bekezdése iktatta be.
255 Az 52. § 12. pontja az 1999: XCIX. törvény 210. §-a, a 2013: CC. törvény 117. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
256 Lásd az 1990: XCIII. törvényt.
257 Az 52. § 14. pontját a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 8. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: CC. törvény 116. § (3) bekezdése iktatta be.
258 Az 52. § 15. pontja a 2016: LXVI. törvény 91. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
259 Az 52. § 16. pontja a 2013: CCXXXVI. törvény 180. §-ával megállapított szöveg.
260 Az 52. § 16. pont g) alpontja a 2015: CLXXXVII. törvény 55. § 4. pontja, a 2016: LXVI. törvény 92. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
261 Az 52. § 17. pontját a 2002: XLII. törvény 309. (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2011: CLVI. törvény 179. §-a iktatta be, szövege a 2013: CC. törvény 116. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
262 Az 52. § 19. pontját a 2010: XC. törvény 24. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: CC. törvény 116. § (5) bekezdése iktatta be.
263 Az 52. § 20. pontja a 2007: CXXVI. törvény 142. § (1) bekezdésével megállapított és a 2013: CC. törvény 117. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
264 Lásd az 1992: LXVI. törvényt.
265 Az 52. § 22. pontja a 2011: CLVI. törvény 179. §-ával megállapított szöveg.
266 Az 52. § 22. pont a) alpontja a 2015: CLXXVIII. törvény 16. § (1) bekezdésével megállapított, a 2016: LXVI. törvény 93. § (2) bekezdés 4. pontja, a 2017: CLIX. törvény 15. § 8. pontja, a 2017: CLXIII. törvény 3. §-a szerint módosított szöveg.
267 Az 52. § 22. pont b) alpontja a 2016: CXXV. törvény 116. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
268 Az 52. § 22. pont f) alpontja a 2017: LXXVII. törvény 106. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
269 Az 52. § 22. pont h) alpontját a 2012: CXLVII. törvény 33. § (2) bekezdése iktatta be.
270 Az 52. § 22. pont i) alpontját a 2017: CLXIII. törvény 1. § (1) bekezdése iktatta be.
271 Az 52. § 23. pontját újonnan a 2015: LXXXI. törvény 37. §-a iktatta be, szövege a 2016: CIV. törvény 5. §-a szerint módosított szöveg.
272 Az 52. § 24. pontját az 1997: CIX. törvény 26. §-ának (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2003: XCI. törvény 126. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2007: CXXVI. törvény 142. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
273 Az 52. § 25. pontját az 1997: CIX. törvény 26. §-ának (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2009: LXXVII. törvény 67. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2016: LXVI. törvény 91. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
274 Az 52. § 26. pontja a 2018: XLI. törvény 132. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
275 Az 52. § 28. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta a szövegbe.
276 Az 52. § 29. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta a szövegbe.
277 Az 52. § 30. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta a szövegbe.
278 Az 52. § 31. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta be, szövege a 2007: CXXVI. törvény 142. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
279 Az 52. § 31. pont a) alpontja a 2017: LXXVII. törvény 107. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
280 Az 52. § 31. pont b) alpontja a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
281 Az 52. § 31. pont b) pont ba) alpontja a 2013: CC. törvény 116. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
282 Az 52. § 31. pont c) alpontja a 2009: LXXVII. törvény 67. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
283 Az 52. § 31. pont d) alpontját a 2014: XV. törvény 52. § (2) bekezdése iktatta be.
284 Az 52. § 32. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 179. §-ával megállapított, a 2017: CLIX. törvény 14. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
285 Az 52. § 33. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta be, szövege a 2018: XLI. törvény 132. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
286 Az 52. § 34. pontját újonnan a 2014: LXXIV. törvény 146. § (2) bekezdése iktatta be.
287 Az 52. § 35. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 179. §-ával megállapított, a 2018: XLI. törvény 133. § (1) bekezdés 7. pontja szerint módosított szöveg.
288 Az 52. § 36. pontját az 1997: CIX. törvény 20. § (6) bekezdése iktatta be, szövege a 2000: CXIII. törvény 146. § (2) bekezdésével megállapított, a 2011: CLVI. törvény 180. § (2) bekezdés 7. pontja szerint módosított szöveg.
289 Az 52. § 37. pontját az 1997: CIX. törvény 20. § (6) bekezdése iktatta be, szövege a 2000: CXIII. törvény 146. § (2) bekezdésével megállapított, a 2011: CLVI. törvény 180. § (2) bekezdés 8. pontja szerint módosított szöveg.
290 Az 52. § 38. pontját az 1997: CIX. törvény 20. § (6) bekezdése iktatta be, szövegét újonnan a 2000: CXIII. törvény 146. § (2) bekezdése állapította meg. A 38. pontot a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
291 Lásd a 2000: C. törvényt.
292 Az 52. § 39. pontját újonnan a 2003: XVIII. törvény 4. §-a iktatta be, szövege a 2016: LXVI. törvény 92. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
293 Az 52. § 40. pontját az 1997: CIX. törvény 20. § (6) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 179. §-ával megállapított szöveg.
294 Az 52. § 41. pontját az 1997: CIX. törvény 20. § (6) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XV. törvény 52. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
295 Az 52. § 42. pontját az 1999: XCIX. törvény 145. §-a iktatta be. A 42. pontot a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
296 Az 52. § 43. pontját az 1999: XCIX. törvény 145. §-a iktatta be, szövegét újonnan a 2000: CXIII. törvény 146. § (2) bekezdése állapította meg.
297 Az 52. § 44. pontját az 1999: XCIX. törvény 145. §-a iktatta be, szövege a 2001: L. törvény 79. § (4) bekezdése, a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 9. pontja szerint módosított szöveg.
298 Az 52. § 45. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
299 Az 52. § 46. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
300 Az 52. § 47. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
301 Az 52. § 48. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
302 Az 52. § 49. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2016: CXXV. törvény 117. § 5. pontja, a 2017: CLIX. törvény 14. § 13. pontja szerint módosított szöveg.
303 Az 52. § 50. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
304 Az 52. § 51. pontját a 2016: LXVI. törvény 91. § (3) bekezdése iktatta be.
305 Az 52. § 52. pontját újonnan a 2017: CLXIII. törvény 1. § (2) bekezdése iktatta be.
306 Az 52. § 53. pontját újonnan a 2018: XLI. törvény 132. § (3) bekezdése iktatta be.
307 Az 52. § 54. pontját újonnan a 2018: XLI. törvény 132. § (3) bekezdése iktatta be.
308 Az 52. § 55–59. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezések 2009. január 1. napján léptek volna hatályba. Az 52. § 55–59. pontját az Alkotmánybíróság a 155/2008. (XII. 17.) AB határozatának 2. pontjával megsemmisítette.
309 Az 52. § 60. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
310 Az 52. § 61. pontját a 2009: CXVI. törvény 38. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
311 Az 52. § 62. pontját a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (3) bekezdése iktatta be.
312 Az 52. § 63. pontját a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (3) bekezdése iktatta be.
313 Az 52. § 64. pontját a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (3) bekezdése iktatta be.
314 Az 52. § 65. pontját a 2015: CLXXVIII. törvény 16. § (2) bekezdése iktatta be.
315 Az 52. § 66. pontját a 2015: CLXXVIII. törvény 16. § (2) bekezdése iktatta be.
316 Az 52. § 67. pontját a 2015: CLXXVIII. törvény 16. § (2) bekezdése iktatta be.
317 Az 52. § 68. pontját a 2016: CXXV. törvény 116. § (2) bekezdése iktatta be.
318 Az 52. § 69. pontját a 2016: CXXV. törvény 116. § (2) bekezdése iktatta be.
319 A VIII. Fejezetet (53. §) a 2014: LXXIV. törvény 147. §-a iktatta be.
320 Az 53. § a 2017: CLXIII. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
321 A Függeléket a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 67. pontja hatályon kívül helyezte.
322 A mellékletet az 1992: LXXVI. törvény 20. § (1) bekezdése iktatta be, szövege az 1999: XCIX. törvény 211. §-ával megállapított és a 2000: CXIII. törvény 280. §-a szerint módosított szöveg.
323 A melléklet 1. pontja a 2004: CI. törvény 155. §-ával megállapított szöveg.
324 A melléklet 1.1. pontjának negyedik mondatát a 2002: XLII. törvény 309. § (2) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 309. § (1) bekezdése alapján a módosított rendelkezést 2003. január 1. napjától kell alkalmazni.
325 A melléklet 1.2. pontja a 2001: LXXIV. törvény 162. § (4) bekezdésével megállapított, a 2005: CXIX. törvény 191. §-a, a 2007: CXXVI. törvény 437. §-a szerint módosított szöveg.
326 A melléklet eredeti 2. pontjának számozását 2.1. pontra változtatta a 2004: CI. törvény 155. §-a.
327 A melléklet 2.2. pontját a 2004: CI. törvény 155. §-a iktatta be, szövege a 2007: CXXVI. törvény 143. § (1) bekezdésével megállapított, bevezető szövegrésze a 2008: LXXXI. törvény 223. §-a szerint módosított szöveg; alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 276. § (4)–(5) bekezdését.
328 Lásd a 2008: XL. törvényt.
329 A melléklet 2.2. pontjának a) alpontja a 2008: LXXXI. törvény 223. §-a szerint módosított szöveg; alkalmazására lásd e módosító törvény 276. § (4)–(5) bekezdését.
330 A melléklet 2.3. alpontját a 2010: CXXIII. törvény 123. §-a iktatta be.
331 A melléklet 2.4.1. alpontját a 2010: CXXIII. törvény 123. §-a iktatta be, szövege a 2013: CC. törvény 119. §-ával megállapított szöveg.
332 A melléklet 2.4.2. alpontját a 2010: CXXIII. törvény 123. §-a iktatta be.
333 A melléklet 5. pontja a 2004: CI. törvény 155. §-ával megállapított szöveg.
334 A melléklet újabb 6. pontját a 2007: CXXVI. törvény 143. § (1) bekezdése iktatta be, számozását a 2008: LXXXI. törvény 222. §-a 7. pontra változtatta.
335 A melléklet 8. pontját a 2010: CXXIII. törvény iktatta be.
336 A melléklet 9. pontját a 2010: CXXIII. törvény iktatta be.