text:
Clodo-per: első fokon tíz évet kapott a bombagyáros | hírek | Jogi Fórum
Clodo-per: első fokon tíz évet kapott a bombagyáros
DietmarClodót tíz év börtönbüntetésre ítélte a Fővárosi Bíróság szombaton kihirdetett elsőfokú, nem jogerős ítéletében, bűnszervezet tagjaként elkövetett, robbanóanyaggal és lőfegyverrel visszaélés, illetve magánokirat-hamisítás miatt.
A sajtóban bombagyárosként emlegetett német férfi két vádlott-társa közül az izraeli állampolgárságú Leonid Kolchinskyt bűnszervezet tagjaként elkövetett, robbanóanyaggal és lőfegyverrel visszaélés miatt 8, míg az ukrán Vlagyimir Volkovot bűnszervezet tagjaként elkövetett, robbanóanyaggal visszaélés miatt, 5 év börtönbüntetéssel sújtotta a Fővárosi Bíróság. Továbbá az elsőfokú ítélet szerint mindhármukat kiutasították az országból.
Az ügyész súlyosításért fellebbezett, a vádlottak felmentést kértek, így a szombaton kihirdetett ítélet nem jogerős, a büntetőper másodfokon a Legfelsőbb Bíróságon folytatódik majd.
A vádlottakat 1998. június 3-án fogta el a rendőrség a ,90-es évek közepén elkövetett robbantásos bűncselekmény-sorozat kivizsgálásával összefüggésben.
A bíróság az ügyészséggel egyezően ítélte meg a vádlottak cselekményét, ugyanakkor a vádlottak az eljárás során mindvégig tagadták bűnösségüket.
Clodo a per során rendőrségi provokációnak minősítette, hogy fedett nyomozó rendelt és vásárolt tőlük bombát, továbbá állította, hogy a bombagyáros nem ő, hanem éppen az ügyben legfontosabb terhelő tanúként felvonultatott ukrán Leonid Sztecura volt.
A bíróság az ítélet szóbeli indoklásában kifejtette: szó sem lehet semmiféle rendőrségi provokációról, hiszen Clodo a fedett nyomozó, illetve a rendőrséggel együttműködő Sztecura megrendelésére nyolc-tíz nap múlva szállította a pokolgépet, ennyi idő alatt pedig képtelenség berendezni egy bombagyártó laboratóriumot és beszerezni a szükséges anyagokat.
A vádlotti védekezésben szereplő rendőri provokáció teóriája ellen szól a bíróság szerint az a tény is, hogy a vádlottak pilisszentlászlói, illetve fővárosi ingatlanjaiban tartott házkutatások során több olyan robbanószerkezetet, bombaalkatrészt, fegyvert, illetve robbanóanyagot találtak, amelyekről nem is volt szó az álvásárlások során.
Az indoklás során kiderült, hogy ez a rendőri akció azért vezethetett eredményre, mert a vádlottak esetében megvolt bombagyártáshoz szükséges robbanóanyag, laboratórium, szakértelem és hajlandóság.
A bíróság szerint a házkutatások és a szakértői vélemények kellően bizonyították, hogy a vádlottak állítottak elő működőképes bombákat. Az eljárás során megállapítható volt a bűnszervezet is, hiszen a vádlottak hierarchikus és a feladatok kiosztására épülő rendben, bűncselekménynek haszonszerzés céljából történő elkövetésére szövetkeztek.
Clodo volt az irányító, illetve az elektrotechnikai kérdésekkel foglalkozó személy, Kolchinsky a vegyész, Volkov pedig kisegítő feladatokat látott el.
A bíróság indoklásában megjegyezte azt is: nem zárható ki, hogy Clodóék lebukása maffia-belháború következménye, ám ez mit sem von le büntetőjogi felelősségükből, legfeljebb más személyek büntetőjogi felelősségének lehetősége is felvetődik.
A bíróság hangsúlyozta, hogy ítéletében az ügyészi vádhoz kötött: azaz azt ki kell merítenie, minden lényeges pontjáról döntenie kell, ám azon túl nem terjeszkedhet. Ezért nem foglalkozhat például azokkal a mások által állítólag elkövetett gyilkosságokkal, emberrablásokkal, amelyekkel a vádlottak védekezésük során más személyeket hoztak összefüggésbe.
A vádlottak az eljárás során részben azzal védekeztek, hogy Sztecura fenyegetésére, kényszerítésére tették, amit tettek. A vádban szereplő cselekmények öt évtől halmazati büntetésként akár húsz évig terjedő szabadságvesztéssel is büntethetők. A bíróság a büntetés-kiszabás kapcsán hangsúlyozta: nyomatékos súlyosító körülményként vette számításba azt, hogy a vádbeli időszakban történt robbantásos bűncselekmények sokkolták az egész magyar társadalmat és riadalmat, félelmet keltettek.
A Fővárosi Bíróság szombaton döntött arról is, hogy tekintettel a vádlottak terhére rótt bűncselekmények súlyára, a jogerős ítélet kihirdetéséig fenntartja Kolchinsky és Volkov három és fél éve tartó előzetes letartóztatását.
Clodót is akkoriban fogták el, ám ő időközben megkezdte a bűnsegédként elkövetett pénzhamisítás miatt kiszabott hároméves szabadságvesztés büntetésének letöltését.
Az eljárás során korábban a bíróság ismertette a német rendőrhatóságok tájékoztatást, mely szerint Clodót Németországban bankrablás és más súlyos bűncselekmények miatt jogerősen elítélték, emberöléssel és más bűntettekkel gyanúsították, továbbá több ország hatóságai egybehangzó információkkal rendelkeznek arra nézve, hogy Clodo részt vett a nemzetközi fegyver- és kábítószer-kereskedelemben, a szervezett bűnözés egyik központi alakja.
Clodo és Kolchinsky szombaton az utolsó szó jogán előadott védekezésében ismét hangsúlyozta, hogy nem követett el bűncselekményt, és mindketten kétségbe vonták, hogy a magyar hatóságok, beleértve a bíróságot is, mindvégig jogszerűen jártak volna el az ügyben.
Szombaton Clodo a bíró személye ellen terjesztett be elfogultsági kifogást, Kolchinsky pedig vitatta a bíróság pártatlanságát és úgy vélekedett, a bíróságon hangfelvételekkel manipuláltak, a bíró asztaláról pedig fontos papírok tűntek el.

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság


text:
Az Európai Unió L 41/2016
A BIZOTTSÁG (EU) 2016/222 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2016. február 5.)
egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről ((ម្រេចកំពត (Mrech Kampot)/Poivre de Kampot [OFJ])
Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Kambodzsa kérelmét (2) a „(ម្រេចកំពត” (Mrech Kampot)/„Poivre de Kampot” elnevezés bejegyzésére.
A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „(ម្រេចកំពត” (Mrech Kampot)/„Poivre de Kampot” elnevezést be kell jegyezni,
A „(ម្រេចកំពត” (Mrech Kampot)/„Poivre de Kampot” (OFJ) elnevezés bejegyzésre kerül.
Az első albekezdésben említett elnevezés egy, a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. mellékletének 1.8. osztályába – A Szerződés I. mellékletében felsorolt egyéb termékek (fűszerek stb.) – tartozó terméket jelöl.
Kelt Brüsszelben, 2016. február 5-én.
(2) HL C 265., 2015.8.13., 7. o.
A BIZOTTSÁG (EU) 2016/223 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
a kínai és vietnami exportáló gyártók által benyújtott egyes, piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmek értékelési eljárásának létrehozásáról, valamint a Bíróság által a C-659/13. és C-34/14. sz. egyesített ügyekben hozott ítélet végrehajtásáról
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (a továbbiakban: EUMSZ) és különösen annak 266. cikkére,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 14. cikkére,
2006. március 23-án a Bizottság elfogadta a Kínai Népköztársaságból és Vietnamból származó, egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik (a továbbiakban: lábbelik) behozatalára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetésére vonatkozó 553/2006/EK bizottsági rendeletet (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet).
Az 1472/2006/EK tanácsi rendelettel (3) (a továbbiakban: az 1472/2006/EK tanácsi rendelet vagy a vitatott rendelet) a Tanács kétéves időtartamra 9,7 %-tól 16,5 %-ig terjedő végleges dömpingellenes vámokat vetett ki a Kínai Népköztársaságból és Vietnamból származó egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára.
A Tanács a 388/2008/EK rendelettel (4) kiterjesztette a Kínai Népköztársaságból származó, egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára bevezetett végleges dömpingellenes intézkedéseket a Makaó Különleges Közigazgatási Területről szállított – a Makaóból való származás bejelentésére tekintet nélkül – behozatalra.
A 2008. október 3-án indított hatályvesztési felülvizsgálatot (5) követően a Tanács az 1294/2009/EU végrehajtási rendelettel (6) (a továbbiakban: az 1294/2009/EU rendelet) meghosszabbította a dömpingellenes intézkedések hatályát további 15 hónappal, nevezetesen 2011. március 31-ig, amely napon tehát az intézkedések hatályukat vesztették.
A Brosmann Footwear (HK/Hongkong) Ltd, a Seasonable Footwear (Zhongshan/Csungsan) Ltd, a Lung Pao Footwear (Guangzhou/Kuangcsou) Ltd és a Risen Footwear (HK/Hongkong) Co Ltd, valamint a Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd (a továbbiakban: a kérelmezők) az Elsőfokú Bíróság (jelenleg: Törvényszék) előtt megtámadták a vitatott rendeletet. A T-401/06. sz., Brosmann Footwear (HK) és társai kontra Tanács ügyben 2010. március 4-én (EBHT 2010., II-671. o.) és a T-407/06. és T-408/06. sz., Zhejiang Aokang Shoes és Wenzhou Taima Shoes kontra Tanács egyesített ügyekben 2010. március 4-én (EBHT 2010., II-747. o.) hozott ítéleteivel (a továbbiakban: a Törvényszék ítéletei) a Törvényszék elutasította a kereseteket.
A kérelmezők fellebbezést nyújtottak be ezen ítéletek ellen. A C-249/10. P. sz., Brosmann és társai ügyben 2012. február 2-án, valamint a C-247/10. P. sz., Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd. ügyben 2012. november 15-én hozott ítéleteiben a Bíróság hatályon kívül helyezte a Törvényszék ítéleteit. A Bíróság úgy ítélte meg, hogy a Törvényszék jogban való tévedést követett el, amikor megállapította, hogy a Bizottság nem volt köteles megvizsgálni a mintában nem szereplő gazdasági szereplőktől származó, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) és c) pontján alapuló piacgazdasági elbánás (MET) iránti kérelmeket (a C-249/10. P. sz. ügyben hozott ítélet 36. pontja és a C-247/10. P. sz. ügyben hozott ítélet 29. és 32. pontja).
A Bíróság ezt követően maga hozott érdemi döntést az ügyben. Kimondta, hogy: „[…] a Bizottságnak meg kellett volna vizsgálnia a fellebbezőknek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) és c) pontja alapján benyújtott, a vitatott rendeletben előírt dömpingellenes eljárás keretében a MET megszerzése iránti indokolt kérelmeit. Ezt követően meg kell állapítani, nem zárható ki az, hogy ez a vizsgálat a fellebbezők tekintetében a vitatott rendelet 1. cikkének (3) bekezdése értelmében velük szemben alkalmazandó 16,5 %-ostól eltérő végleges dömpingellenes vám kivetéséhez vezetett volna. E rendelkezésből ugyanis az derül ki, hogy csak egy, a mintában szereplő kínai gazdasági szereplővel szemben vetettek ki 9,7 %-os végleges vámot, aki megkapta a MET-et. Márpedig, amint az a jelen ítélet 38. pontjából következik, ha a Bizottság azt állapította volna meg, hogy piacgazdasági feltételek állnak fenn a fellebbezők tekintetében is, amennyiben egyéni dömpingkülönbözet kiszámítása nem lett volna lehetséges, velük szemben is ugyanezen vámot kellett volna alkalmazni” (a C-249/10. P. sz. ügyben hozott ítélet 42. pontja és a C-247/10. P. sz. ügyben hozott ítélet 36. pontja).
Mindezek alapján a Bíróság megsemmisítette a vitatott rendeletet az érintett kérelmezőket érintő részében.
2013 októberében a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (7) útján bejelentette, hogy úgy határozott, hogy a jogellenesség bekövetkeztének pontjától folytatja a dömpingellenes eljárást, és megvizsgálja, hogy a kérelmezők tekintetében 2004. április 1. és 2005. március 31. között piacgazdasági feltételek érvényesültek-e, valamint felkérte az érdekelt feleket, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál.
A Tanács 2014 márciusában a 2014/149/EU tanácsi végrehajtási határozattal (8) elutasította a Kínai Népköztársaságból származó és a Brosmann Footwear (HK/Hongkong) Ltd, a Seasonable Footwear (Zhongshan/Csungsan) Ltd, a Lung Pao Footwear (Guangzhou/Kuangcsou) Ltd, a Risen Footwear (HK/Hongkong) Co Ltd és a Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd által gyártott egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelikre vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről, valamint a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló tanácsi végrehajtási rendelet elfogadására irányuló bizottsági javaslatot, és e gyártók tekintetében megszüntette az eljárást. A Tanács úgy vélte, hogy az azon exportáló gyártóktól cipőt vásárló importőrök esetében, akik részére az illetékes nemzeti vámhatóságok a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/1992/EGK rendelet (9) (a továbbiakban: a Közösségi Vámkódex) 236. cikke alapján visszatérítették az érintett vámokat, jogos elvárás keletkezett a vitatott rendelet 1. cikkének (4) bekezdése alapján, amely előírta a Közösségi Vámkódex rendelkezéseinek és különösen a 221. cikkének alkalmazását a vámok beszedésére vonatkozóan, amelyet megkérdőjelezne a bizottsági javaslat elfogadása.
Az érintett termék két importőre, a C&J Clark International Ltd. és a Puma SE az (5)–(7) preambulumbekezdésben említett joggyakorlatra hivatkozva megtámadta az egyes lábbelik Kínából és Vietnamból történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket nemzeti bíróságaik előtt, amelyek az ügyeket előzetes döntéshozatalra a Bíróság elé terjesztették.
A C-659/13. sz. C & J Clark International Limited és a C-34/14. sz. Puma SE egyesített ügyekben a Bíróság érvénytelennek nyilvánította az 1472/2006/EK rendeletet és az 1294/2009/EU végrehajtási rendeletet, amennyiben az Európai Bizottság az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (10) 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában és 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott követelmények ellenére nem vizsgálta meg a mintába fel nem vett kínai és vietnami exportáló gyártók által benyújtott piacgazdasági elbánás (MET) és egyéni elbánás (IT) iránti kérelmeket (a továbbiakban: az ítéletek).
Az EUMSZ 266. cikke előírja, hogy az intézmények kötelesek megtenni a Bíróság ítéletében foglaltak teljesítéséhez szükséges intézkedéseket. Az intézmények igazgatási – így a dömpingellenes – eljárásokkal összefüggésben elfogadott aktusainak megsemmisítése esetén a Bíróság ítéletében foglaltak teljesítéséből adódik, hogy a megsemmisített aktust új, a Bíróság által megállapított jogellenességet megszüntető aktussal (a továbbiakban: Asteris-ítélet) (11) kell felváltani.
A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint a megsemmisített aktus felváltására irányuló eljárás folytatható attól a ponttól, amikor a jogellenesség bekövetkezett (12). Ez elsősorban azt jelenti, hogy abban az esetben, amikor igazgatási eljárást lezáró aktust semmisítenek meg, akkor e megsemmisítés nem feltétlenül érinti az előkészítő lépéseket, mint amilyen például a dömpingellenes eljárás megindítása. Amennyiben olyan rendeletet semmisítenek meg, amely végleges dömpingellenes intézkedések bevezetését írta elő, akkor az azzal jár, hogy a megsemmisítést követően a dömpingellenes eljárás – hacsak a jogellenesség nem a megindítási szakaszban következett be – továbbra is folyamatban van, mivel az eljárást lezáró aktus immár nem része az Unió jogrendjének (13).
Eltekintve attól a ténytől, hogy az intézmények nem vizsgálták meg a mintába fel nem vett kínai és vietnami exportáló gyártók által benyújtott, piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmeket, az 1472/2006/EK rendeletben és az 1294/2009/EU végrehajtási rendeletben foglalt minden egyéb ténymegállapítás érvényben marad.
Ebben az ügyben a jogellenesség a megindítás után következett be. A Bizottság emiatt úgy határozott, hogy ezt, az akkor még mindig folyamatban lévő dömpingellenes eljárást a jogellenesség bekövetkeztének pontjától folytatja, és megvizsgálja, hogy az érintett exportáló gyártók tekintetében 2004. április 1. és 2005. március 31. között piacgazdasági feltételek érvényesültek-e.
A Bizottság a C&J Clark International Ltd. és a Puma SE behozatalát érintő valamennyi, piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránt benyújtott kérelmet értékelni fogja.
Helyénvaló elrendelni, hogy mindeközben a nemzeti vámhatóságok az alaprendelet 14. cikke alapján ne térítsék vissza az említett vámokat. A Bizottság az ítélet időpontjától számított nyolc hónapon belül elvégzi az említett értékelést.
Azon egyéb importőrök behozatala tekintetében, akik nem kívántak megsemmisítés iránti keresetet benyújtani és akik ezért a Közösségi Vámkódex 236. cikke értelmében a dömpingellenes vámok visszatérítése iránti kérelmeikben támaszkodhatnak az ítéletre, a Bizottság a források hatékony felhasználása érdekében csak azon exportáló gyártók piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmeit fogja értékelni, akikre vonatkoznak a nemzeti vámhatóságoknál kellő időben és formában benyújtott visszatérítés iránti igények. A Bizottság megjegyzi, hogy a Közösségi Vámkódex 236. cikkének (2) bekezdése szerint a behozatali vagy kiviteli vámokat a megfelelő vámhivatalnál a szóban forgó vámösszegnek az adóssal való közlésétől számított 3 éven belül benyújtott kérelemre fizetik vissza vagy engedik el. A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy a dömpingellenes vámot kivető rendelet érvénytelenítése nem minősül az említett rendelkezés szerinti előre nem látható, és így azon hároméves határidő meghosszabbítását lehetővé tevő körülménynek, amely során az importőr igényelheti a szóban forgó rendelet értelmében megfizetett importvámok visszafizetését.
B. A BÍRÓSÁG C-659/13. ÉS C-34/14. SZ. EGYESÍTETT ÜGYEKBEN HOZOTT ÍTÉLETEINEK VÉGREHAJTÁSA
Amennyiben az intézmények valamely jogi aktusát a Bíróság előzetes döntése érvénytelennek nyilvánítja, ezen ítélet mindenkivel szemben hatásokat vált ki (14), nevezetesen nem korlátozódik a kérdést a Bíróságnak előterjesztő nemzeti bíróság előtti eljárás kérelmezőjére. Ilyen helyzetben a Bizottságnak ezért az intézkedés megsemmisítéséhez vezető jogellenességgel érintett valamennyi fél tekintetében végre kell hajtania az ítéletet.
A Bizottságnak lehetősége van arra, hogy a vitatott rendeletnek csak azon aspektusait helyesbítse, amelyek a szóban forgó rendelet megsemmisítéséhez vezettek, és változatlanul hagyja az értékelésnek az ítélet által nem érintett részeit (15).
Az erőforrások hatékony felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottság eláll a mintába fel nem vett kínai és vietnami exportáló gyártók által azon vizsgálat során benyújtott valamennyi piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelem kivizsgálásától, amely a vitatott rendelet elfogadásához vezetett. Ehelyett helyénvalónak ítéli, hogy arra kötelezze a nemzeti vámhatóságokat, amelyeknek a Közösségi Vámkódex (16) 236. cikke alapján dömpingellenes vámok visszatérítése iránti kérelmekről kell döntést hozniuk, hogy továbbítsák a Bizottságnak a visszatérítés iránti kérelmet és várják meg a piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelem bizottsági értékelését és adott esetben a dömpingellenes vámok megfelelő mértékű ismételt kivetését, mielőtt továbblépnének a visszatérítési eljárásban. E kötelezettség jogalapja az alaprendelet 14. cikke, amely előírja, hogy a vámot kivető rendelet meghatározza a tagállamok általi beszedés részletes módját.
A Bizottság ezt követően ellenőrizni fogja, hogy az exportáló gyártó, akinek exportja a visszafizetés iránti kérelem hatálya alá tartozott, valóban igényelte-e a piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelem értékelését, és amennyiben igen, az ilyen exportáló gyártó részesüljön-e piacgazdasági elbánásban vagy egyéni elbánásban, vagy sem.
A Bizottság el fogja fogadni az alkalmazandó vámtétel értékelését és adott esetben ismételt kivetését meghatározó rendeleteket. Az említett újonnan megállapított vámtételek a megsemmisített rendelet hatálybalépésének időpontjától lépnek hatályba.
A nemzeti vámhatóságok ezért kötelesek megvárni az ilyen vizsgálat eredményét, mielőtt döntenének a visszafizetés iránti kérelemről.
A Bizottság a felesleges késedelem elkerülése érdekében törekedni fog arra, hogy tiszteletben tartsa az alaprendeletben a piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelem értékelésére előírt határidőt, amely a nemzeti vámhatóságok által szolgáltatott információk kézhezvételétől számított nyolc hónap.
A Puma SE és a C&J Clark International Ltd vállalatoknak értékesítő exportáló gyártók piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmeinek elemzést az ítélet időpontjától számított nyolc hónapon belül kell elvégezni.
Ami a többi kínai és vietnami exportáló gyártóra kivetett dömpingellenes vámot illeti (eltekintve a 2014/149/EU tanácsi végrehajtási határozat hatálya alá tartozó és itt, az első mondatban említett exportáló gyártóktól), azon nemzeti vámhatóságoknak, akikhez beérkeztek ezen többi exportáló gyártó kivitele tekintetében megfizetett dömpingellenes vámok visszafizetése vagy elengedése iránti kérelmek, kapcsolatba kell lépniük a Bizottsággal, hogy értékelni tudja a piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmeket és adott esetben ismételten kivethesse a dömpingellenes vámokat.
D. BIZOTTSÁG
A rendelet összhangban van az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság véleményével,
(1) A nemzeti vámhatóságok, amelyekhez a Közösségi Vámkódex 236. cikke alapján az 1472/2006/EK rendelettel vagy az 1294/2009/EU végrehajtási rendelettel kivetett és a nemzeti vámhatóságok által beszedett dömpingellenes vámok visszatérítése iránti olyan kérelem érkezett, amely azon a tényen alapul, hogy a mintába fel nem vett exportáló gyártó piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelmet nyújtott be, továbbítják a szóban forgó kérelmet és bármely alátámasztó okmányt a Bizottságnak.
(2) A Bizottság a kérelem és bármely alátámasztó okmány kézhezvételétől számított nyolc hónapon belül ellenőrzi, hogy az exportáló gyártó valóban benyújtott-e piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti kérelmet. Amennyiben igen, úgy a Bizottság értékeli az említett kérelmet, és az alaprendelet 20. cikke szerinti nyilvánosságra hozatalt követően bizottsági végrehajtási rendelet útján ismételten kiveti a megfelelő vámot.
(3) A nemzeti vámhatóságok megvárják a vámokat ismételten kivető, vonatkozó bizottsági végrehajtási rendelet kihirdetését, mielőtt határoznak a dömpingellenes vámok visszafizetésére és elengedésére irányuló kérelemről.
Kelt Brüsszelben, 2016. február 17-én.
(1) A Tanács 1225/2009/EK rendelete (2009. november 30.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 343., 2009.12.22., 51. o.).
(2) HL L 98., 2006.4.6., 3. o.
(3) A Tanács 2006. október 5-i 1472/2006/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból és Vietnamból származó, egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 275., 2006.10.6., 1. o.).
(4) A Tanács 2008. április 29-i 388/2008/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból származó egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára az 1472/2006/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Makaó Különleges Közigazgatási Területről szállított ugyanezen termék behozatalára – a Makaóból való származás bejelentésére tekintet nélkül – történő kiterjesztéséről (HL L 117., 2008.5.1., 1. o.).
(5) HL C 251., 2008.10.3., 21. o.
(6) A Tanács 2009. december 22-i 1294/2009/EU végrehajtási rendelete a 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti, az intézkedések lejárati felülvizsgálatot követően a Vietnamból és a Kínai Népköztársaságból származó, egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára vonatkozó, a Makaó Különleges Közigazgatási Területről szállított – a Makaóból való származás bejelentésére tekintet nélkül –, egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára kiterjesztett – végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 352., 2009.12.30., 1. o.).
(7) HL C 295., 2013.10.11., 6. o.
(8) A Tanács 2014. március 18-i 2014/149/EU végrehajtási határozata a Kínai Népköztársaságból származó és a Brosmann Footwear (HK/Hongkong) Ltd, a Seasonable Footwear (Zhongshan/Csungsan) Ltd, a Lung Pao Footwear (Guangzhou/Kuangcsou) Ltd, a Risen Footwear (HK/Hongkong) Co Ltd és Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd által gyártott egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről, valamint a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló végrehajtási rendeletre irányuló javaslat elutasításáról (HL L 82., 2014.3.20., 27. o.).
(9) HL L 302., 1992.10.19., 1. o.
(10) HL L 56., 1996.3.6., 1. o.
(11) A 97, 193, 99 és 215/86. sz., Asteris AE és társai és a Görög Köztársaság kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1988., 2181. o.) 27. és 28. pontja.
(12) A C-415/96. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1998., I-6993. o.) 31. pontja; a C-458/98. P. sz., Industrie des Poudres Sphériques kontra Tanács ügyben hozott ítélet (2000., I-8147. o.) 80–85. pontja; a T-301/01. sz., Alitalia kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (2008., II-1753. o.) 99. és 142. pontja; a T-267/08. és T-279/08. sz., Région Nord-Pas de Calais kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (2011., II-0000. o.) 83. pontja.
(13) A C-415/96. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1998., I-6993. o.) 31. pontja; a C-458/98. P. sz., Industrie des Poudres Sphériques kontra Tanács ügyben hozott ítélet (2000., I-8147. o.) 80–85. pontja.
(14) A 66/80. sz. International Chemical Corporation ügyben hozott ítélet (EBHT 1981., 1191. o.) 18. pontja.
(15) A C-458/98. P. sz., Industrie des Poudres Sphériques kontra Tanács ügyben hozott ítélet (2000., I-8147. o.) 80–85. pontja.
(16) Illetőleg 2016. május 1-jétől az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.) vonatkozó rendelkezései alapján.
A BIZOTTSÁG (EU) 2016/224 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
a 947/2014/EU és a 948/2014/EU végrehajtási rendeletnek a vajra és a sovány tejporra vonatkozó magántárolási támogatás iránti kérelmek benyújtási határideje tekintetében történő módosításáról
tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 18. cikke (2) bekezdésére, 20. cikke c), f), l), m) és n) pontjára, valamint 223. cikke (3) bekezdésének c) pontjára,
tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésével kapcsolatos egyes támogatások és visszatérítések megállapítására vonatkozó intézkedések meghatározásáról szóló, 2013. december 16-i 1370/2013/EU tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 4. cikkére,
tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 62. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,
A 947/2014/EU (4) és a 948/2014/EU (5) bizottsági végrehajtási rendelet a különösen nehéz piaci helyzetre való tekintettel – amelyet elsősorban az Oroszország által az Unióból származó tejtermékek importjára kivetett tilalom idézett elő – bevezette a vaj, illetve a sovány tejpor magántárolási rendszerét.
A szóban forgó magántárolási rendszerek alkalmazási időszakát meghosszabbította az 1337/2014/EU (6), az (EU) 2015/303 (7) és az (EU) 2015/1548 (8) bizottsági végrehajtási rendelet. Ennek eredményeképpen a támogatás iránti kérelmeket 2016. február 29-ig lehet benyújtani.
2015. június 25-én Oroszország további egy évre, 2016. augusztus 6-ig meghosszabbította az Unióból származó mezőgazdasági termékek és élelmiszerek importjára vonatkozó tilalmat.
Emellett a 2015-ös év során mindvégig bizonytalan maradt a tej és a tejtermékek iránti globális kereslet, a fő exportáló régiókban viszont nőtt a tejtermelés.
Ennek következtében a vaj és a sovány tejpor ára tovább csökkent az Unióban, és az árakat leszorító piaci nyomás várhatóan továbbra sem enyhül majd.
A jelenlegi piaci helyzetre való tekintettel helyénvaló biztosítani a vajra és a sovány tejporra vonatkozó magántárolási támogatási rendszerek zavartalan rendelkezésre állását és meghosszabbítani azokat a 2016. évi intervenciós időszak végéig, 2016. szeptember 30-áig.
Annak érdekében, hogy folyamatosan be lehessen nyújtani kérelmeket az említett rendszerek keretében, e rendeletnek a kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie.
A 947/2014/EU végrehajtási rendelet módosítása
A 947/2014/EU rendelet 5. cikkében a „2016. február 29.” szöveg helyébe a „2016. szeptember 30.” szöveg lép.
A 948/2014/EU végrehajtási rendelet módosítása
A 948/2014/EU rendelet 5. cikkében a „2016. február 29.” szöveg helyébe a „2016. szeptember 30.” szöveg lép.
(3) HL L 347., 2013.12.20., 549. o.
(4) A Bizottság 2014. szeptember 4-i 947/2014/EU végrehajtási rendelete a vaj magántárolási rendszerének bevezetéséről és a magántárolási támogatás összegének előre történő megállapításáról (HL L 265., 2014.9.5., 15. o.).
(5) A Bizottság 2014. szeptember 4-i 948/2014/EU végrehajtási rendelete a sovány tejpor magántárolási rendszerének bevezetéséről és a magántárolási támogatás összegének előre történő megállapításáról (HL L 265., 2014.9.5., 18. o.).
(6) A Bizottság 2014. december 16-i 1337/2014/EU végrehajtási rendelete a 947/2014/EU és a 948/2014/EU végrehajtási rendeletnek a vaj és a sovány tejpor magántárolási támogatása iránti kérelmek benyújtási határideje tekintetében történő módosításáról (HL L 360., 2014.12.17., 15. o.).
(7) A Bizottság 2015. február 25-i (EU) 2015/303 végrehajtási rendelete a 947/2014/EU és a 948/2014/EU végrehajtási rendeletnek a vajra és a sovány tejporra vonatkozó magántárolási támogatás iránti kérelmek benyújtási határideje tekintetében történő módosításáról (HL L 55., 2015.2.26., 4. o.).
(8) A Bizottság 2015. szeptember 17-i (EU) 2015/1548 végrehajtási rendelete a 947/2014/EU és a 948/2014/EU végrehajtási rendeletnek a vajra és a sovány tejporra vonatkozó magántárolási támogatás iránti kérelmek benyújtási határideje tekintetében történő módosításáról (HL L 242., 2015.9.18., 26. o.).
A BIZOTTSÁG (EU) 2016/225 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
az egyes sajtok (EU) 2015/1852 rendeletben meghatározott mennyiségeiből fennmaradó ki nem használt mennyiségek kapcsán a termékek tagállamonkénti maximális mennyiségének és az ideiglenes rendkívüli magántárolási támogatás iránti kérelmek benyújtási határidejének meghatározásáról
tekintettel az egyes sajtok magántárolására vonatkozó ideiglenes rendkívüli támogatási program megnyitásáról és a támogatás összegének előzetes rögzítéséről szóló, 2015. október 15-i (EU) 2015/1852 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 15. cikkére,
Az (EU) 2015/1852 felhatalmazáson alapuló rendelet egyes sajtok magántárolására vonatkozó ideiglenes rendkívüli támogatási programot nyitott meg, és előzetesen rögzítette a támogatás összegét.
Az (EU) 2015/1852 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése szerint a kérelmek benyújtásának határideje 2016. január 15.
Írország, Franciaország, Olaszország, Litvánia, Hollandia, Finnország, Svédország és az Egyesült Királyság arról értesítette a Bizottságot, hogy a továbbiakban is használni kívánja a magántárolási támogatási programot.
2016. január 15. után 68 123 tonna maradt kihasználatlanul. Célszerű tehát elérhetővé tenni ezt a mennyiséget azon tagállamok számára, amelyek jelezték, hogy a továbbiakban is használni kívánják a magántárolási támogatási programot, és indokolt megállapítani az említett mennyiség tagállamonkénti bontását, figyelembe véve a tagállamok által 2016. január 15-ig kérelmezett mennyiségeket is.
A kérelmek benyújtására vonatkozóan új határidőt kell megállapítani.
Az (EU) 2015/1852 felhatalmazáson alapuló rendeletben az egyes sajtok magántárolására vonatkozó ideiglenes rendkívüli támogatási program végrehajtására vonatkozóan megállapított szabályokat értelemszerűen alkalmazni kell az e rendelettel meghatározott program végrehajtására is,
A fennmaradó ki nem használt sajtmennyiségekre vonatkozó, az (EU) 2015/1852 felhatalmazáson alapuló rendeletben előírt ideiglenes rendkívüli magántárolási támogatási program hatálya alá tartozó termékek tagállamonkénti maximális mennyiségét e rendelet melléklete határozza meg.
Az (EU) 2015/1852 felhatalmazáson alapuló rendeletben a program végrehajtására vonatkozóan megállapított szabályokat értelemszerűen alkalmazni kell az e rendelet mellékletében meghatározott mennyiségekre is.
Támogatási kérelmet e rendelet hatálybalépésének napjától lehet benyújtani. A kérelmek benyújtásának határideje 2016. szeptember 30.
(2) HL L 271., 2015.10.16., 15. o.
A BIZOTTSÁG (EU) 2016/226 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről szóló 999/2014/EU végrehajtási rendelet módosításáról
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 14. cikke (1) bekezdésére,
A 2022/95/EK rendelettel (2) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Oroszországból származó, 3102 30 90 és 3102 40 90 KN-kód alá tartozó ammónium-nitrát behozatalára. A vám hatásának semlegesítését megállapító újabb vizsgálat alapján az intézkedéseket a 663/98/EK tanácsi rendelet (3) módosította. A 384/96/EK tanácsi rendelet (4) 11. cikkének (2), illetve (3) bekezdése szerinti hatályvesztési és időközi felülvizsgálatot követően a Tanács a 658/2002/EK rendelettel (5) tonnánként 47,07 EUR összegű végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Oroszországból származó 3102 30 90 és 3102 40 90 KN-kód alá tartozó ammónium-nitrát behozatalára. Ezt követően a termékkörre vonatkozó, a 384/96/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően elvégzett időközi felülvizsgálat után a 945/2005/EK tanácsi rendelettel (6) tonnánként 41,42 EUR és 47,07 EUR összeg közötti végleges dömpingellenes vám kivetésére került sor az Oroszországból származó, jelenleg a 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 20 KN-kód alá tartozó, 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágya behozatalára.
A 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) és (3) bekezdése szerinti második hatályvesztési és második részleges időközi felülvizsgálatot követően a 661/2008/EK tanácsi rendelet (7) fenntartotta az előző preambulumbekezdésben ismertetett (legutóbb a 945/2005/EK rendelettel módosított) dömpingellenes intézkedéseket, kivéve a EuroChem csoport tekintetében, amelynél a vám rögzített összege tonnánként 28,88 EUR és 32,82 EUR között volt.
2008/577/EK határozatában (8) a Bizottság elfogadta a mennyiségi felső határokat tartalmazó kötelezettségvállalásokat, amelyeket többek között az Open Joint Stock Company (JSC, oroszul OAO) Acron és a JSC Dorogobuzh orosz gyártók ajánlottak fel.
A Törvényszék a 2008. szeptember 10-i ítéletében (9), amelyet a 2009. július 9-i ítélet (10) értelmezett, megsemmisítette a 945/2005/EK rendeletet, amennyiben az az OJSC UCC UralChem (a továbbiakban: UralChem) részét képező Open Joint Stock Company (a továbbiakban: JSC) Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat vállalatra (a továbbiakban: Kirovo) vonatkozott. A Tanács a 989/2009/EK rendelettel (11) ennek megfelelően módosította a 661/2008/EK rendeletet. Következésképpen a Kirovo vállalat tekintetében a (tonnánként 47,07 EUR összegű) dömpingellenes vám csak a jelenleg a 3102 30 90 és 3102 40 90 KN-kód alá tartozó ammónium-nitrát behozatalára alkalmazandó.
A Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat után a 999/2014/EU végrehajtási rendeletében (12) fenntartotta a (legutóbb a 989/2009/EK rendelettel módosított) dömpingellenes intézkedéseket.
A Kirovo 2015. szeptember 16-án bejelentette a Bizottságnak az Uralchem Group vállalatcsoporton belüli átszervezési terveit. A Kirovo 2015. október 1-jétől ténylegesen már nem az OJSC UCC Uralchemen (Uralchem) belüli részvénytársaságként működik, hanem Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat Branch of OJSC UCC Uralchem (Kirovo fióktelep) néven az Uralchem egyik fióktelepévé vált. A vállalkozás közölte, hogy az átszervezés célja a teljes Uralchem csoport vállalatirányításának javítása.
Az Uralchem egy másik termelőegységgel, az Uralchem bereznyiki (Oroszország) Azot fióktelepével is rendelkezik, amelynek tekintetében az ammónium-nitrát 999/2014/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározott valamennyi típusára (tonnánként 47,07 EUR összegű) dömpingellenes vám alkalmazandó. Ezért meg kell vizsgálni a szabályok kijátszásának kockázatát, tekintettel arra, hogy immár ugyanazon ammónium-nitráttermelő jogi személyen belül két fióktelep (Bereznyiki és Kirovo) létezik.
A Bizottság tehát megvizsgálta a vállalkozás által benyújtott, valamint az egyéb rendelkezésére álló információkat, és megállapította, hogy az alábbi okokból alacsony a veszélye annak, hogy az Uralchem különböző fióktelepei kijátsszák a dömpingellenes intézkedéseket.
Egyrészt az intézkedéseknek a 989/2009/EK rendeletet követő módosítása (amellyel a Kirovóra alkalmazandó dömpingellenes vámokat a jelenleg a 3102 30 90 és 3102 40 90 KN-kód alá tartozó ammónium-nitrát behozatalára korlátozták) óta nincs bizonyíték arra, hogy az Uralchem visszaélt volna a Kirovóra alkalmazandó mentességgel. A jelenleg nem a 3102 30 90 és 3102 40 90 KN-kód alá tartozó ammónium-nitrát behozatala az intézkedések módosítása óta stabil maradt. Emellett a Bizottság szemében nem utal semmi arra, hogy a bereznyiki üzem bármely termékét helytelenül tüntette volna fel oly módon, mintha azt a Kirovo állította volna elő, és ezáltal visszaélt volna a Kirovónak nyújtott mentességgel.
Másrészt az Uralchem közölte, hogy az alkalmazandó oroszországi nemzeti jogszabályok szerint a műtrágyákra kötelező bejegyzés és jelölés vonatkozik, amely magában foglalja a termelőegység tényleges jogi megnevezését és fizikai címét. A gyártó termelőegységét számos egyéb hivatalos dokumentumban is fel kell tüntetni. Végezetül abban az esetben, ha az ammónium-nitrát exportálásra kerül, a termelőegységet számos kötelező dokumentumban – kiviteli vámáru-nyilatkozat, származási bizonyítvány és fuvarlevél – fel kell tüntetni. Nem valószínű tehát, hogy amennyiben az Uralchem Kirovo fióktelepe megkapja az A959 TARIC-kiegészítő kódot, azzal a csoport bármely másik termelőegysége visszaélne.
Harmadrészt az Uralchem a Bizottságnak küldött 2015. október 13-i levelében kötelezettséget vállalt aziránt, hogy nem tesz olyan lépést, amely az A959 TARIC-kiegészítő kóddal való visszaéléshez vezetne oly módon, hogy e TARIC-szám alatt exportálnának az Unióba olyan termékeket, amelyeket nem a Kirovi területen található kirovo-csepecki Kirovo fiókktelepen állítottak elő.
Negyedrészt a Berezniki és a Kirovo üzem maximális kapacitásával a Bizottság is tisztában van, és a meglévő kapacitás kibővítéséhez vezető új létesítmények megépítéséhez évekre lenne szükség. Ezért a behozatal esetleges jövőbeni növekedése – különösen a Kirovo üzem maximális kapacitását meghaladó mértékben – azt jelentheti, hogy a Bizottság hivatalból megindítja a kijátszás elleni vizsgálatot.
Ugyanakkor a kijátszás kockázatának további csökkentése érdekében különleges intézkedésekre van szükség az Uralchem vállalkozáson belüli különböző fióktelepekre alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámok alkalmazásának biztosításához. Az Uralchemnek érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatnia a tagállami vámhatóságoknak. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében foglalt követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított vámtétel alkalmazandó.
A Bizottság minden érdekelt felet tájékoztatott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján módosítani szándékozik a 999/2014/EU végrehajtási rendeletet. A felek számára meghatározott időszakot biztosítottak a nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeik benyújtásához. Az Uralchem és az Oroszországi Föderáció kormánya észrevételeket nyújtott be. A Bizottság figyelembe vette észrevételeiket.
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,
A 999/2014/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (2) bekezdésének b) pontja a következőképpen módosul:
A Joint Stock Company United Chemical Company Uralchem kirovo-csepecki KCKK fióktelepe által gyártott áruk esetében (kiegészítő TARIC-kód: A959):
Rögzített összegű vám (EUR/tonna)
Ammónium-nitrát, nem vizes oldatban
Ammónium-nitrát és kalcium-karbonát vagy más szervetlen nem trágyázó anyag keveréke, 28 tömegszázalékot meghaladó nitrogéntartalommal
Az (1) bekezdésben említett, a Joint Stock Company United Chemical Company Uralchem kirovo-csepecki KCKK fióktelepe által előállított és a fenti táblázatban nem említett áruk esetében nem alkalmazandó dömpingellenes vám.
A Joint Stock Company United Chemical Company Uralchem kirovo-csepecki KCKK fióktelepe által előállított egyes termékekre vonatkozó dömpingellenes vám alkalmazása mellőzésének feltétele, hogy a Joint Stock Company United Chemical Company Uralchem a tagállami vámhatóságoknak érvényes kereskedelmi számlát nyújtson be, amelyen szerepel egy alábbi szövegezésű, keltezéssel és a számlát kibocsátó jogi személy tisztviselőjének aláírásával, nevével és beosztásával ellátott nyilatkozat: »Alulírott igazolom, hogy az e számlán szereplő, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (… mennyiségű) ammónium-nitrát előállítója az oroszországi (Joint Stock Company United Chemical Company Uralchem kirovo-csepecki KCKK fióktelepe, cím) (TARIC-kiegészítő kód: A959). Kijelentem, hogy az e számlán feltüntetett információk hiánytalanok és helytállóak.« A fenti számla benyújtásának hiányában a »minden más vállalatra« megállapított vámtétel alkalmazandó a Joint Stock Company United Chemical Company Uralchem kirovo-csepecki KCKK fióktelepe által előállított ammónium-nitrát valamennyi terméktípusára.”
(2) A Tanács 1995. augusztus 16-i 2022/95/EK rendelete az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 198., 1995.8.23., 1. o.).
(3) A Tanács 1998. március 23-i 663/98/EK rendelete az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 2022/95/EK rendelet módosításáról (HL L 93., 1998.3.26., 1. o.).
(4) A Tanács 1995. december 22-i 384/96/EK rendelete az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 56., 1996.3.6., 1. o.).
(5) A Tanács 2002. április 15-i 658/2002/EK rendelete az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 102., 2002.4.18., 1. o.).
(6) A Tanács 2005. június 21-i 945/2005/EK rendelete a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalra vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 658/2002/EK rendelet és a többek között Ukrajnából származó ammónium-nitrát behozatalra vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 132/2001/EK rendelet módosításáról (HL L 160., 2005.6.23., 1. o.).
(7) A Tanács 2008. július 8-i 661/2008/EK rendelete a 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot és a 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 185., 2008.7.12., 1. o.).
(8) A Bizottság 2008. július 4-i 2008/577/EK határozata az Oroszországból és Ukrajnából származó ammónium-nitrát behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban vállalt kötelezettségvállalások elfogadásáról (HL L 185., 2008.7.12., 43. o.).
(9) A T-348/05. sz., JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat kontra Tanács ügyben 2008. szeptember 10-én hozott ítélet (EBHT 2008., II-00159. o.) rendelkező részének 1. pontja.
(10) A T-348/05 INTP. sz., JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat kontra Tanács ügyben 2009. július 9-én hozott ítélet (EBHT 2009., II-00116. o.) rendelkező részének 1. pontja.
(11) A Tanács 2009. október 19-i 989/2009/EK rendelete az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 661/2008/EK rendelet módosításáról (HL L 278., 2009.10.23., 1. o.).
(12) A Bizottság 2014. szeptember 23-i 999/2014/EU végrehajtási rendelete az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről (HL L 280., 2014.9.24., 19. o.).
A TANÁCS (EU) 2016/228 HATÁROZATA
a szanálási eljárásról
tekintettel a Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2009. december 1-jei 2009/937/EU tanácsi határozatra (1) és különösen annak 12. cikke (1) bekezdésére és 14. cikke (1) bekezdésére,
A hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 18. cikkének (7) bekezdése olyan szanálási eljárást hoz létre, melynek során a Tanács felkérést kaphat, hogy hozzon határozatot valamely szanálási program elfogadásáról.
2016. január 1-jével kezdődően a Tanács az adott szanálási program elfogadását követő 24 órán belül egyszerű többséggel, a Bizottság javaslata alapján eljárva kifogást emelhet a szanálási program ellen, illetve jóváhagyhatja az Egységes Szanálási Testület által elfogadott szanálási program szerint az Alapból biztosítandó összeg jelentős módosítását, vagy kifogást emelhet ellene.
Tekintettel a rendelet 18. cikkének (7) bekezdésében megállapított igen szűk határidőre, célszerű, hogy a Tanács a határozatát írásbeli szavazás útján fogadja el. A szanálási programok kifogásolása, valamint a program szerint az Alapból biztosítandó összeg jelentős módosításának jóváhagyása vagy kifogásolása jellegénél fogva sürgősségi eljárás keretében kell, hogy történjen.
Az ügyek sürgősségére való tekintettel a Tanács az eljárási szabályzata 14. cikkének (1) bekezdésében a nyelvhasználatra vonatkozóan megállapított hatályos szabályokban meghatározott nyelvek egyikén megszövegezett dokumentumok és tervezetek alapján tanácskozhat és hozhat határozatot. Ez nem érinti azonban azt a kötelezettséget, hogy a határozatot egy későbbi szakaszban a nyelvhasználatra vonatkozó hatályos szabályokban meghatározott valamennyi nyelven el kell fogadni és ki kell hirdetni,
(1) Amennyiben a Tanácsnak – a Bizottság javaslata alapján – a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikkének (7) bekezdése szerint határozatot kell hoznia, a Tanács a jogi aktust írásbeli szavazás útján fogadja el.
(2) A határozatok elfogadása során a Tanács tanácskozhat és döntéseket hozhat olyan dokumentumok és tervezetek alapján, amelyek csak angol nyelven vannak megszövegezve.
Ezt a határozatot 2016. január 1-jétől kell alkalmazni.
Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.
(2) HL L 225., 2014.7.30., 1. o.
A TANÁCS (EU) 2016/229 HATÁROZATA
(2016. február 16.)
az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a Dán Királyság által javasolt egy tagja kinevezéséről
Marie-Louise KNUPPERT hivatali idejének lejártát követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett,
A Tanács Arne GREVSEN-t, a Dán Szakszervezetek Szövetségének (LO) első alelnökét, a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. szeptember 20-ig az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává nevezi ki.
Kelt Brüsszelben, 2016. február 16-án.
A BIZOTTSÁG (EU) 2016/230 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
a 2014/908/EU végrehajtási határozatnak a kitettségek 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti kezelése céljából egyenértékűnek tekintett felügyeleti és szabályozási követelményekkel rendelkező harmadik országok és területek jegyzékei tekintetében történő módosításáról
tekintettel a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 107. cikke (4) bekezdésére és 142. cikke (2) bekezdésére,
A 2014/908/EU bizottsági végrehajtási határozat (2) meghatározza azon harmadik országok és területek jegyzékeit, amelyek felügyeleti és szabályozási rendelkezései egyenértékűnek tekintendők az 575/2013/EU rendelettel összhangban az Unióban alkalmazott megfelelő felügyeleti és szabályozási rendelkezésekkel.
A Bizottság – a 2014/908/EU végrehajtási határozat elfogadását eredményező egyenértékűségi értékeléseknél alkalmazott módszertan felhasználásával – tovább értékelte a befektetési vállalkozásokra és tőzsdékre alkalmazandó felügyeleti és szabályozási rendelkezéseket.
Az értékelés során a Bizottság megvizsgálta a felügyeleti és szabályozási keretben a 2014/908/EU végrehajtási határozat elfogadása óta bekövetkezett lényeges fejleményeket, és figyelembe vette a rendelkezésre álló információforrásokat, többek között nemzetközi szervezetek – például a Nemzetközi Valutaalap és az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete – által végzett független értékeléseket.
A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Japán esetében csak a befektetési vállalkozások egy alcsoportjára alkalmazott felügyeleti és szabályozási rendelkezések felelnek meg a befektetési vállalkozásokra vonatkozó uniós felügyeleti és szabályozási rendelkezések alapvető elemeit tükröző működési, szervezési és felügyeleti standardoknak. Az említett alcsoporthoz tartozó japán befektetési vállalkozások a pénzügyi eszközökre és tőzsdére vonatkozó japán törvény 28. cikkének megfelelően meghatározott üzleti tevékenységet végeznek, és a japán jogi keret pénzügyi eszközökkel foglalkozó I-es típusú befektetési vállalkozásként hivatkozik rájuk. Az I-es típusú befektetési vállalkozások az engedélyezéshez kapcsolódó tőkekövetelményekre és a folyamatos kockázatalapú tőkekövetelményekre vonatkozó egyedi szabályok hatálya alá tartoznak. Az elvégzett elemzés alapján az 575/2013/EU rendelet 107. cikke (4) bekezdésének és 142. cikke (1) bekezdése 4. b) pontjának alkalmazásában helyénvaló a Japánban található, pénzügyi eszközökkel foglalkozó I-es típusú befektetési vállalkozásokra vonatkozó felügyeleti és szabályozási követelményeket legalább egyenértékűnek tekinteni az Unióban alkalmazottakkal.
A Bizottság megállapította, hogy Hongkong, Indonézia és Dél-Korea olyan felügyeleti és szabályozási rendelkezéseket alkalmaz, amelyek a befektetési vállalkozásokra alkalmazandó uniós felügyeleti és szabályozási rendelkezések alapvető elemeit tükröző, számos működési, szervezési és felügyeleti standardnak megfelelnek. Ezért az 575/2013/EU rendelet 107. cikke (4) bekezdésének és 142. cikke (1) bekezdése 4. b) pontjának alkalmazásában helyénvaló úgy tekinteni, hogy az említett harmadik országokban és területeken elhelyezkedő befektetési vállalkozásokra vonatkozó felügyeleti és szabályozási követelmények legalább egyenértékűek az Unióban alkalmazottakkal.
A Bizottság megállapította, hogy Ausztrália, Indonézia és Dél-Korea olyan felügyeleti és szabályozási rendelkezéseket alkalmaz, amelyek a tőzsdékre alkalmazandó uniós felügyeleti és szabályozási rendelkezések alapvető elemeit tükröző, számos működési standardnak megfelelnek. Ezért az 575/2013/EU rendelet 107. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában helyénvaló úgy tekinteni, hogy az említett harmadik országokban elhelyezkedő tőzsdékre vonatkozó felügyeleti és szabályozási követelmények legalább egyenértékűek az Unióban alkalmazottakkal.
A 2014/908/EU végrehajtási határozatot ezért módosítani kell abból a célból, hogy a harmadik országok és területek megfelelő jegyzékeibe felvegyék azon harmadik országokat és területeket, amelyek felügyeleti és szabályozási követelményei a kitettségek 575/2013/EU rendelet szerinti kezelése céljából az uniós szabályokkal egyenértékűnek tekintendők.
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az európai bankbizottság véleményével,
A 2014/908/EU végrehajtási határozat a következőképpen módosul:
a II. melléklet helyébe e határozat I. mellékletének szövege lép;
a III. melléklet helyébe e határozat II. mellékletének szövege lép;
az V. melléklet helyébe e határozat III. mellékletének szövege lép.
(2) A Bizottság 2014. december 12-i 2014/908/EU végrehajtási határozata a kitettségek 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti kezelése céljából bizonyos harmadik országok és területek felügyeleti és szabályozási követelményeinek egyenértékűségéről (HL L 359., 2014.12.16., 155. o.).
HARMADIK ORSZÁGOK ÉS TERÜLETEK JEGYZÉKE A 2. CIKK ALKALMAZÁSÁBAN (BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK)
Japán (a pénzügyi eszközökkel foglalkozó I-es típusú befektetési vállalkozásokra korlátozva)
Egyesült Államok”
HARMADIK ORSZÁGOK JEGYZÉKE A 3. CIKK ALKALMAZÁSÁBAN (TŐZSDÉK)
HARMADIK ORSZÁGOK ÉS TERÜLETEK JEGYZÉKE AZ 5. CIKK ALKALMAZÁSÁBAN (HITELINTÉZETEK ÉS BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK)
Hitelintézetek:
Befektetési vállalkozások:
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2016/231 IRÁNYMUTATÁSA
(2015. november 26.)
az Európai Központi Bank külső statisztikák területén érvényesülő statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről szóló EKB/2011/23 iránymutatás módosításáról (EKB/2015/39)
tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 3.1. és 3.3. cikkére, 5.1., 12.1., 14.3. cikkeire és 16. cikkére,
tekintettel az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. és 8. cikkére,
A külső statisztikákat egyre nagyobb mértékben használják nem monetáris politikai célokra, beleértve a makroprudenciális elemzést és a túlzott gazdasági egyensúlyhiányok nyomon követését. Az Európai Központi Bank ezeket a tevékenységeket, illetve a nemzetközi együttműködés és kutatás terén folyó egyéb tevékenységeket az EKB/2011/23 iránymutatás (2) alapján összeállított euroövezeti aggregátumok és az ebben a vonatkozásban gyűjtött nemzeti adatok közzétételével segíti elő.
Figyelemmel a hasznok és költségek egyensúlyára, a továbbiakban nem kerül alkalmazásra a negyedéves fizetésimérleg-tranzakciókra és a nemzetközi befektetési pozíciókra vonatkozó adatok továbbítására az EKB/2011/23 iránymutatás alapján 2019-től alkalmazni tervezett adatszolgáltatási időszak rövidítése.
Ezért az EKB/2011/23 iránymutatást megfelelően módosítani kell,
Az EKB/2011/23 iránymutatás a következőképpen módosul:
az 1. cikk a következő fogalommeghatározással egészül ki:
„17. »közzétehető nemzeti adatkészletek«: a II. melléklet 2A. és 4A. táblázatának megfelelő adatok, amelyek a II. melléklet 2., illetve a 4. táblázatában bemutatott adatok részhalmazát képezik.”;
„(1) Az NKB-k az EKB rendelkezésére bocsátják a nemzetközi tranzakciók, pozíciók és átértékelések, valamint a tartalékeszközök, egyéb devizaeszközök és tartalékkal kapcsolatos kötelezettségek adatait. Az adatokat a II. melléklet 1–5. táblázatában meghatározottak szerint és a 3. cikkben feltüntetett határidőkkel összhangban kell rendelkezésre bocsátani.”;
„(1a) A II. melléklet 2A. és 4A. táblázatában bemutatott részhalmazokat az ugyanazon melléklet 2., illetve 4. táblázatában bemutatott adatok benyújtásával együtt kell az EKB rendelkezésére bocsátani. Ebbe beletartoznak a negyedéves nemzetközi tranzakciók és pozíciók, amelyeket a negyedéves fizetésimérleg-tranzakciók és a nemzetközi befektetési pozíciók továbbítására a 3. cikkben feltüntetett határidőn belül kell továbbítani.”;
a 3. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:
2017-től azon negyedév végét követő 82. naptári nap, amelyre az adatok vonatkoznak.”;
Az adatok EKB által történő továbbítása és közzététele
(1) Az EKB továbbítja az NKB-knak az általa közzétett euroövezeti aggregátumokat, valamint a 2. cikk alapján gyűjtött közzétehető nemzeti adatkészleteket.
(2) Az EKB a vonatkozó euroövezeti aggregátumok közzététele után teheti közzé a közzétehető nemzeti adatkészleteket.”;
„(3) Amennyiben a II. melléklet 1–5. táblázatának valamely tétele tekintetében az euroövezeti és nemzeti statisztikák számára az adatok elhanyagolhatóak vagy jelentéktelenek, illetve az adott tételhez az adatok nem gyűjthetőek be ésszerű költséggel, megengedett a biztos statisztikai módszerekkel történő legjobb becslés alkalmazása, feltéve, hogy a statisztika analitikai értékét ez nem veszélyezteti. Emellett a legjobb becslés módszere megengedett a II. melléklet 1., 2., 2A. és 6. táblázataiban szereplő következő bontásokra:
egyéb befektetések elsődleges eredményének altételei;
egyéb elsődleges jövedelmek és másodlagos jövedelmek altételei;
a tőkemérlegben a tőkeátutalások altételei;
a származtatott pénzügyi eszközökből származó kötelezettségek földrajzi bontása;
ISIN-kóddal nem rendelkező befektetési alapok befektetési jegyeinek visszaforgatott nyeresége;
befektetési alapok ISIN-kóddal rendelkező befektetési jegyei befektetési jövedelmének jóváírása (mindaddig, amíg a CSDB-t megfelelőnek tekintik e tétel megfelelő kiszámítására);
a határokon átnyúló bankjegyszállítás címletenkénti bontásban.”;
az I. és a II. melléklet ezen iránymutatás mellékletével összhangban módosul.
(1) Ez az iránymutatás az azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro, nemzeti központi bankjaival történő közlésének napján lép hatályba.
(2) Az eurorendszerbeli központi bankoknak ennek az iránymutatásnak 2016. június 1-jétől kell megfelelniük.
Kelt Frankfurt am Mainban, 2015. november 26-án.
(2) Az Európai Központi Bank EKB/2011/23 iránymutatása (2011. december 9.) az Európai Központi Bank külső statisztikák területén érvényesülő statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről (HL L 65., 2012.3.3., 1. o.).
Az EKB/2011/23 iránymutatás I. és II. melléklete a következőképpen módosul:
az 1.2. szakasz helyébe a következő szöveg lép:
„1.2. Negyedéves fizetésimérleg-statisztika
Az euroövezet negyedéves fizetésimérleg-statisztikájának célja részletesebb adatok szolgáltatása, a nemzetközi tranzakciók további elemzésének lehetővé tételére. A negyedéves fizetésimérleg-adatok továbbá a részletes nemzetgazdasági monitoring alapját képezik.
E statisztikák különösen az euroövezet előkészítés alatt álló ágazati és pénzügyi számláinak összeállításához és az Unió/euroövezet fizetési mérlegének az Európai Bizottsággal (Eurostat) együttműködve történő együttes közzétételéhez járulnak hozzá.
A negyedéves fizetésimérleg-statisztika a lehető legnagyobb mértékben megfelel a nemzetközi előírásoknak (lásd ezen iránymutatás 2. cikkének (4) bekezdését). A negyedéves fizetésimérleg-statisztika előírt bontását a II. melléklet 2. és 2A. táblázatai tartalmazzák. A tőke- és pénzügyi mérlegben használt harmonizált fogalmakat és meghatározásokat a III. melléklet tartalmazza.
A negyedéves folyó fizetési mérleg bontása hasonló a havi adatokra előírt bontáshoz. A jövedelem vonatkozásában azonban negyedéves alapon részletesebb bontásra van szükség.
A pénzügyi mérlegben az EKB az »egyéb befektetések« tétel vonatkozásában a Nemzetközi Valutaalap (IMF) Fizetési mérleg és nemzetközi befektetési pozíció kézikönyve hatodik kiadásában (a továbbiakban: BPM6) megfogalmazott követelményeket követi. A bontás bemutatása más (azaz a szektor élvez elsőbbséget). Ez a szektoronkénti bontás azonban összeegyeztethető a BPM6 bontásával, ahol az eszközöknek van elsőbbségük. A BPM6 bemutatásával egyezően a készpénzt és a betéteket megkülönböztetik a hitelektől és egyéb befektetésektől.
Az NKB-k kötelesek megkülönbözetni az euroövezeti tagállamokkal folytatott tranzakciókat és az összes többi nemzetközi tranzakciókat. Az euroövezet portfólióbefektetések követeléseit érintő nettó tranzakcióinak statisztikáját az euroövezeten kívüli rezidensek által kibocsátott értékpapírokkal folytatott, jelentett nettó tranzakciók összesítése útján kell összeállítani. Az euroövezet portfólióbefektetési kötelezettségeit érintő nettó tranzakciók statisztikájának összeállítása az összesített nemzeti kötelezettségeket érintő nettó tranzakciók és az euroövezet rezidensei által kibocsátott és megvásárolt értékpapírokkal végzett nettó tranzakciók összesítése útján történik.
Hasonló jelentési kötelezettség és az összesített adatok összeállításának hasonló módszere vonatkozik a portfólióbefektetésekhez kapcsolódó jövedelmekre.
A közvetlen befektetések vonatkozásában az NKB-k kötelesek negyedévente a következő szektoronkénti bontást benyújtani: a) betétgyűjtő vállalatok a központi bank kivételével; b) államháztartás; c) nem MPI pénzügyi vállalatok; d) nem pénzügyi vállalatok, háztartások és háztartásokat segítő nonprofit intézmények. A »portfólióbefektetési követelések« és »egyéb befektetések« tételek vonatkozásában a jelentések intézményi szektoronkénti bontása követi az IMF összeállítások szabványos összetevőit, amelyek a) központi bank; b) betétgyűjtő vállalatok a központi bank kivételével; c) pénzpiaci alapok; d) államháztartás; e) nem MPI pénzügyi vállalatok; f) nem pénzügyi vállalatok, háztartások és háztartásokat segítő nonprofit intézmények.
Az euroövezet portfólióbefektetésekhez kapcsolódó kötelezettségeit érintő nettó tranzakciókról az euroövezetben rezidens kibocsátók szektora szerinti statisztika összeállításához a negyedéves adatokra vonatkozó követelmények hasonlóak, mint a havi fizetési mérlegre meghatározott követelmények.
A BMP6 – összhangban a Nemzeti Számlák Rendszerével – a kamatok eredményelszámolású kimutatását javasolja. Ez a követelmény a folyó fizetési mérleget (befektetések jövedelme) és pénzügyi mérleget egyaránt érinti.”;
a 3. szakasz helyébe a következő szöveg lép:
„3. Nemzetközi befektetési pozíciókra vonatkozó statisztika
A nemzetközi befektetési pozíció az euroövezet egésze külső eszközeinek és forrásainak jelentése, a monetáris politika és devizapiac elemzéséhez. Hozzájárul különösen a tagállamok külső sebezhetőségének értékeléséhez és a külföldi likvid eszközpozíciók alakulásának a pénztartó szektor általi figyelemmel kíséréséhez. E statisztikai információk kulcsfontosságúak a külföld számlák összeállításakor az euroövezet negyedéves pénzügyi számláiban, valamint segítséget nyújthatnak a fizetési mérleg tranzakcióinak összeállításában is. A nemzetközi befektetési pozíciókra vonatkozó negyedéves statisztika a részletes nemzetgazdasági monitoring alapját is képezi.
Az NKB-knak negyedévente kell megadniuk a tárgyidőszak végi pozíciók vonatkozásában a nemzetközi befektetési pozíciókat és az árfolyamváltozás vagy más árváltozás miatti átértékeléseket.
A nemzetközi befektetési pozíció adatai lehetőség szerint megfelelnek a nemzetközi előírásoknak (lásd ezen iránymutatás 2. cikkének (4) bekezdését). Az EKB a nemzetközi befektetési pozíciót az euroövezet egészére állítja össze. Az euroövezet nemzetközi befektetési pozíciójának bontását a II. melléklet 4. és 4A. táblázatai mutatják be.
A nemzetközi befektetési pozíció a bázisidőszak végén fennálló pénzügyi pozíciót mutatja, időszak végi áron értékelve. A pozíciók értékének változása a következő tényezőkből eredhet. Először, az értékben a bázisidőszak során történt változások egy része azon pénzügyi tranzakciók miatt következik be, amelyek a fizetési mérlegben mentek végbe és ott kerültek rögzítésre. Másodszor, a pozíciók adott időszak eleji és végi változásainak egy részét a bemutatott pénzügyi eszközök és források árainak változása okozza. Harmadszor, amennyiben a pozíciók a nemzetközi befektetési pozícióhoz használt elszámolási egységtől eltérő pénznemben merülnek fel, az egyéb pénznemekhez viszonyított árfolyamok változásai szintén hatással vannak az értékre. Végül bármely más olyan változás, amely nem a fenti tényezőknek tudható be, az időszakon belüli egyéb mennyiségi változások miatti változásnak minősül.
Az euroövezet pénzügyi tranzakcióinak és pozícióinak megfelelő egyeztetése megkívánja, hogy megkülönböztetésre kerüljön az értékben az ár- vagy árfolyamváltozás, illetve egyéb mennyiségi változás miatt bekövetkezett változások.
A nemzetközi befektetési pozíció körének a lehető legközelebbinek kell lenni a negyedéves fizetésimérleg-tranzakciókhoz. A felhasznált fogalmak, meghatározások és bontások összhangban vannak a negyedéves fizetésimérleg-tranzakciókhoz használtakkal.
Lehetőség szerint a nemzetközi befektetési pozíciónak konzisztensnek kell lennie a többi statisztikával, úgymint a monetáris- és banki statisztikákkal, valamint a pénzügyi és a nemzeti számlákkal.
A havi és a negyedéves fizetési mérleg esetében az NKB-k a nemzetközi befektetési pozíció statisztikáikban kötelesek megkülönbözetni az euroövezeti tagállamokkal szembeni eszközeiket és az összes többi nemzetközi pozíciót. A portfólióbefektetések esetében meg kell különbözetni az euroövezet rezidensei és az euroövezeten kívüli rezidensek által kibocsátott értékpapír-befektetéseket. Az euroövezet portfólióbefektetésekhez kapcsolódó nettó követeléseit bemutató statisztikát az euroövezeten kívüli rezidensek által kibocsátott értékpapírokban fennálló nettó követelések összesítése útján kell összeállítani. Az euroövezet portfólióbefektetésekhez kapcsolódó nettó kötelezettségeit bemutató statisztikát az összes nettó nemzeti kötelezettségnek és az euroövezet rezidensei által kibocsátott és megvásárolt értékpapírok nettó pozíciójának összesítésével állítják össze.
A nemzetközi befektetési pozíción belül a portfólióbefektetések követeléseinek és kötelezettségeinek összeállítása kizárólag állományi adatokból történik.
Az NKB-k (és adott esetben más illetékes statisztikai hatóságok) legalább a negyedéves portfólióbefektetési követeléseket és kötelezettségeket értékpapíronként gyűjtik, a VI. mellékletben szereplő táblázatban előírt modellek egyikének megfelelően.”;
a 2. táblázat helyébe a következő táblázat lép:
Negyedéves fizetési mérleg
Folyó fizetési mérleg (1)
Normál termékforgalom a fizetési mérleg szerint
Nettó árukivitel közvetítői kereskedelem keretében
Közvetítői kereskedelem keretében beszerzett áruk (negatív jóváírás)
Közvetítői kereskedelem keretében eladott áruk
Nem monetáris arany
Szolgáltatásimport – kvázi tranzitkereskedelem miatti kiigazítás
Mások tulajdonában lévő fizikai inputokkal összefüggő gyártási szolgáltatások
Máshová nem sorolt karbantartási és javítási szolgáltatások
Biztosítási és nyugdíjszolgáltatások
Külön felszámított és más pénzügyi szolgáltatások
Közvetve mért pénzügyi közvetítői szolgáltatások (FISIM)
Szellemi tulajdon használatának máshova nem sorolt díja
Távközlési, számítástechnikai és informatikai szolgáltatások
Szakmai és vezetési tanácsadási szolgáltatások
Műszaki, kereskedelemhez kapcsolódó és más üzleti szolgáltatások
Személyes, kulturális és szórakoztatással kapcsolatos szolgáltatások
Máshová nem sorolt kormányzati áruk és szolgáltatások
Befektetési jövedelem
Közvetlen befektetés
Osztalékok és jövedelem kivonása a kvázi vállalatokból
Közvetlen befektetéssel érintett vállalatokban
Közvetlen befektetőben (fordított befektetés)
Kapcsolt vállalkozások között
Rezidens szektoronként (2. ágazat) (3)
Újrabefektetett jövedelem
Rezidens szektoronként (2. ágazat)
Portfólióbefektetés
Részesedések és befektetési alapok befektetési jegyei
Részvényjellegű értékpapírok
Kibocsátó ügyfélszektoronként (2. ágazat)
Egyéb befektetés
Jövedelem kivonása a kvázi vállalatokból
Ebből: SDR-ek kamata
Ebből: kamat FISIM levonása előtt
Biztosítási kötvények, nyugdíjrendszerek és szabványosított garanciarendszerek tulajdonosainak betudható jövedelmek
Tartalékeszközök
Egyéb elsődleges jövedelmek
Geo 3/Uniós intézmények
Folyó nemzetközi együttműködés
Ebből: uniós intézményekkel szemben (az EKB kivételével)
Hozzáadottérték-adó és bruttó nemzeti terméken alapuló uniós saját forrás
Ebből: Személyes transzferek (rezidens és nem rezidens háztartások között)
Ebből: munkavállalók pénzátutalásai
Nyugdíjjogosultságok változása miatti kiigazítások
Nem termelt nem pénzügyi eszközök bruttó beszerzésének/eladásának egyenlege
Egyéb tőketranszferek
Ebből: adósságelengedés
Pénzügyi eszközök nettó beszerzése
Nettó felmerült kötelezettségek
Tőzsdén nem jegyzett
Egyéb (pl. ingatlan)
Részesedés az újrabefektetett nyereség kivételével
Újrabefektetett nyereség
Ebből: újrabefektetett nyereség
Származtatott pénzügyi eszközök (tartalékon kívül) és munkavállalói részvényopciók
Rezidens szektoronként (1. ágazat)
Egyéb részesedések
Biztosítás, nyugdíjrendszerek és szabványosított garanciarendszerek
Egyéb követelések/kötelezettségek
SDR-ek
Egyenlegező tételek
Áruk és szolgáltatások egyenlege
Nettó hitelnyújtás (+)/nettó hitelfelvétel (–) (a folyó fizetési mérleg és a tőkemérleg egyenlege)
Nettó hitelnyújtás (+)/nettó hitelfelvétel (–) (a pénzügyi mérlegből)
Nettó hibák és kihagyások
a szöveg a következő 2A. táblázattal egészül ki:
„2A. táblázat
Negyedéves fizetésimérleg-statisztika – közzétehető részhalmaz
Egyenleg/Nettó
Be nem sorolt szolgáltatások
Egyéb MPI-k
Nem MPI pénzügyi vállalatok
Nem pénzügyi vállalatok, háztartások, és háztartásokat segítő nonprofit intézmények
Részvényjellegű értékpapírra járó osztalékok
Befektetési jegyek jövedelme
Közvetlen tőkebefektetés
Kibocsátó ügyfélszektoronként: Egyéb MPI-k
Ebből: Nem pénzügyi vállalatok, háztartások, és háztartásokat segítő nonprofit intézmények
a 4. táblázat helyébe a következő táblázat lép:
„4. táblázat
Negyedéves nemzetközi befektetési pozíció
Árfolyamváltozások miatti átértékelések
Más árváltozások miatti átértékelések
Pénzügyi mérleg (5)
Rezidens szektoronként (2. ágazat) (7)
Egyéb valuták
Legfeljebb egyéves visszaváltással
Egy évnél hosszabb visszaváltással
a szöveg a következő 4A. táblázattal egészül ki:
„4A. táblázat
Negyedéves nemzetközi befektetési pozíció – közzétehető részhalmaz
Nem pénzügyi vállalatok, háztartások és háztartásokat segítő nonprofit intézmények
Ebből: Nem pénzügyi vállalatok, háztartások és háztartásokat segítő nonprofit intézmények
Geo 1”.
(1) A kiválasztott tételek fogalma és meghatározása a III. mellékletben található.
(2) A szükséges földrajzi bontást részletesen a 7. táblázat adja meg.
(3) A szükséges intézményi szektorok szerint bontást részletesen a 8. táblázat adja meg.”;
(4) Beleértve: »származtatott pénzügyi eszközök (nettó)«.”;
(5) A kiválasztott tételek fogalma és meghatározása a III. mellékletben található.
(6) A szükséges földrajzi bontást részletesen a 7. táblázat adja meg.
(7) A szükséges intézményi szektorok szerint bontást részletesen a 8. táblázat adja meg.”;

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság BÍRÓSÁG Bíróság bíróság