text:
Polgári jog, Alapfogalmak Polgári jogi jogviszony Az érvényesség Kötelmi jog Társasági jog Alapelvek... - PDF
Polgári jog, Alapfogalmak Polgári jogi jogviszony Az érvényesség Kötelmi jog Társasági jog Alapelvek...
Download "Polgári jog, Alapfogalmak... 2. Polgári jogi jogviszony... 4. Az érvényesség... 7. Kötelmi jog... 10. Társasági jog... 12. Alapelvek..."
Attila Zsigmond Péter
1 Gazdasági jog jegyzet Tartalom Polgári jog, Alapfogalmak... 2 Polgári jogi jogviszony... 4 Az érvényesség... 7 Kötelmi jog Társasági jog Alapelvek Gazdasági társaság A társasági szerződés tartalmi elemei A gazdasági társaság szervezeti felépítése, szervezeti modellje Egyszemélyes gazdasági társaságnál a legfőbb szervre vonatkozóan (Kft., Rt.) Vezető tisztségviselők Felelősségi kérdés Felügyelőbizottság Könyvvizsgáló Gazdasági társaság megszűnése KKT (közkereseti társaság): Betéti társaság Korlátolt felelősségű társaság (Kft.) Egyszemélyes korlátolt felelősségű társaság Részvénytársaság fogalma, részvény Zártkörűen működő részvénytársaság Egyszemélyes részvénytársaság Nyilvánosan működő részvénytársaság Különböző társasági formák - összehasonlítás... 69
2 Polgári jog, Alapfogalmak JOG valamilyen magatartási szabályok összessége jogszabály, jogi norma jogosultság szabadságtartalom JOGSZABÁLY gyűjtőfogalom magatartásszabály, parancs, amelyet az állam alkot, elismer és biztosítja a kikényszeríthetőséget jogosultságok és kötelességek összessége MAGATARTÁSI NORMA erkölcs, vallás. JOGREND egy adott állam térben és időben egymással összefüggésben álló jogszabályainak rendszere KÖZJOG közhatalom kiépítése és biztosítása határozottan alá-fölé rendeltség -> többletjogosítványként jelenik meg az utasítási jog a kötelezett akaratát figyelmen kívül hagyjuk kötelező és tiltó jellegű szabályok = kogens szabályok CÉL FELEK HELYZETE AKARAT AUTONÓMIA SZABÁLYOZÁS JELLEGE MAGÁNJOG alanyi jogok érvényesülésének biztosítása mellérendeltség, egyenjogúak, de nem egyenlő mértékűek (pl.: szavazati joguk van, de azé többet ér, akinek a részesedése nagyobb) teljes mértékben érvényesül az akarat autonómia megengedő, eltérést engedő szabályok = diszpozitív szabályok A kogens és a diszpozitív két szélsőséges irány. A kettő között helyezkedik el a klaudikáló kogencia, vagy más néven sántikáló kogens, ami 1 irányba enged eltérést. A polgári jog ide sorolhatóa polgári jog ide sorolható 2
3 POLGÁRI JOG =POLGÁRI ANYAGI JOG vagyoni és személyi viszonyokat szabályoz o vagyoni viszonyok tulajdonviszonyok kötelmi jogi viszonyok (szerződések, felelősségi szabályok stb.) öröklési jogviszonyok o személyi viszonyok jogalanyisághoz kapcsolódó viszonyok (általános személyekre vonatkozik) alkotó személyekre vonatkozó (feltaláló, író- találmány, védjegy stb.) JOGFORRÁS az az írott jog, amiből a jogi normát megismerjük hierarchikusan kell nézni Magyarországon ez a Polgári Törvénykönyv (Ptk) 59. IV. törvény JOGI NORMA SZERKEZETE 1. Tényállás (hipotézis): a lényeges és tipikus elemek kiemelése, összegyűjtése elvont módon vélelem: valószínű tényállást valóságként fogadunk el annak érdekében, hogy a bizonyítás könnyebb legyen o megdönthető vélelem: van helye ellenbizonyításnak o megdönthetetlen vélelem: ellenbizonyításnak nincs helye fikció: valótlan tényállást valóságosként fogad el a jogalkotó azért, hogy bizonyos jogintézményeket lehessen alkalmazni 2. Rendelkezés: a Tényállásban felállított dolgok megvalósulása esetén követendő magatartás 3. Jogkövetkezmény ALAPELVEK olyan irányultatások, melyek a polgári jog egészénél érvényesülnek hézagpótló vagy értelmező funkció hézagpótló: ha valamilyen élethelyzetet nem szabályoz a jogalkotó, akkor az alapelveknek megfelelően kell eljárni értelmező: ugyanazon jogszabályi rendelkezést a különböző jogalkalmazók azonosan kell, hogy értelmezzék 1. Autonóm mozgástér védelmének elve cselekvési szabadságot jelöl ki, vagyis az alanyi jogok biztosítását szolgálja megsértése esetén bírósághoz lehet fordulni 2. Rendeltetésszerű joggyakorlás autonóm mozgástér védelmének elvét keretek közé szorítja 3
4 az alanyi jogokat kizárólag céljuknak és rendeltetésüknek megfelelően szabad gyakorolni 3. Ésszerűség elve a társadalmi viszonyokat ésszerűen kell rendezni 4. Igazságosság elve alapvető követelmény, hogy egy vitás helyzetben jogszerűen járjanak el, de a formális jogszerűség mellett igazságosan is kell eljárni 5. Jogbiztonság elve a jogszabályok legyenek áttekinthetőek, kiszámíthatóak 6. Jogfejlesztő értelmezés a hatályos jogot úgy kell értelmezni, hogy lépést tartson a társadalmi fejlődéssel 7. Jóhiszeműség és tisztesség elve olyan magatartás tanúsítását írja elő, amelyet a társadalom, vagy annak egy nagyobb része helyesnek tart jóhiszemű az, aki nem tud és kellő körültekintés mellett sem kell tudnia a látszattal ellentétes valóságról rosszhiszemű az, aki tud, illetve kellő körültekintés mellett tudnia kell a látszattal ellentétes jogi helyzetről 8. Joggal való visszaélés elve látszat szerint jogszerű a magatartás, kifejezetten nem is ütközik jogszabályba, azonban rendeltetésellenes a joggyakorlás 9. Együttműködés elve tájékoztatási kötelezettség, adatszolgáltatási kötelezettség, értesítési kötelezettség 10. Elvárható magatartás elve általában elvárható dolgok 11. Utaló magatartás elve úgy keletkezik kár, hogy a jóhiszemű felet a másik fél megtéveszti szándékos magatartásával (bíztatási kár keletkezik) Polgári jogi jogviszony Polgári jogi jogviszony sajátosságai jogilag szabályozott társadalmi viszony személyek közötti vagyoni, illetve személyi jellegűek a felek mellérendeltek és egyenjogúak az autonóm felek szabad akaratukból kapcsolódnak össze a feleket kölcsönösen jogok illetik meg, illetve kötelezettségek terhelik Polgári jogi jogviszony alanyai: SZEMÉLYEK természetes személyek jogi személyek (Kft., Rt., szövetkezetek ) jogi személyiséggel nem rendelkező egyéb szervezetek jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságok (Kkt., Bt.) 4
5 Polgári jogi jogviszony tárgya közvetlen: felek által tanúsítandó magatartás o dare (átadás) o facere (tevés) o nonfacere (tűrés) o prestare (helytállás) közvetett: az a dolog, amire irányul a felek magatartása o dolog: minden birtokba vehető testi tárgy o rendhagyó dolgok: pénz, értékpapír, dolog módjára hasznosítható természeti erők o dolgok csoportosítása ingó: minden, ami nem ingatlan ingatlan: föld és, ami vele tartósan egyesítve van forgalomképes dolgok: átruházható, tűri a tulajdonosváltozást forgalomképtelen dolgok korlátozottan forgalomképes dolgok: feltételhez kötött o összetett dolgok: tartozék, vagy alkotórész tartozik hozzá (ezek elengedhetetlenek vagy segítségül szolgálnak a rendeltetésszerű működéshez) o egyszerű dolgok Polgári jogi jogviszony tartalma jogok kötelességek és kötelezettségek összessége 1. Alanyi jog jogilag elismert lehetséges magatartás igényállapotba kerülhet igény nélküli helyzet: alanyi jog jogosultja nem tudja gyakorolni alanyi jogát, sérelem éri, de bíróságra nem mehet, nem érvényesítheti akaratát o ha nincs igényhelyzet, mert kizárja a jogalkotó o ha letelt az igényállapot, elévülés (ált. 5 év) megszakad az elévülés, ha a felek egyességet kötnek tartozáselismerő nyilatkozatot kötnek a jogosult érvényesíti az igényét nyugszik az elévülési idő, amikor a jogosult menthető okból nem tudja érvényesíteni kötelezettségét o ha még nincs igényállapot, váromány: a leendő jogosult oldalán a jogszerzés lehetősége 2. Kötelezettség nem magatartási lehetőség, hanem a jogi norma által előírt, követendő magatartás 3. Alakító jogok 5
6 6 Készítette: Kuruczleki Éva valamelyik fél egyoldalú jognyilatkozattal megállapítja a jogviszony tartalmát vagy módosítja, vagy megszünteti úgy, hogy a másik félre kötelezettséget keletkeztet, vagy jogosultságot szüntet meg o egyoldalú jogosultságok elállás felmondás elvitel joga (túlépítésnél, ráépítésnél) visszatartás joga választás joga visszautasítás joga o kifogások jogszüntető: megszünteti az alanyi jogot beszámítási kifogás szavatossági kifogás igényérvényesítést zárja ki elévülési kifogás sortartási kifogás (kezességnél) Jogi tények: minden olyan magatartás, állapot, körülmény, amely jogviszonyt keletkeztet, módosít vagy megszüntet Emberi magatartások o jogos jogügyletek egyoldalúak (végrendelet, díjkitűzés) kétoldalúak (tényleges jogügylet, mindkét fél kölcsönös és kétoldalú ügylete) o egyoldalú (ajándékozás) o kétoldalú (adás-vétel) reálaktus: van egy akaratlagos magatartás, de nincs célzott joghatás (megbízás nélküli ügyvitel) cselekvéseredmény: akaratlagos magatartás sincs (találás) o jogilag nem védett: olyan magatartás, mely közömbös a jogalkotó számára o jogellenes: valamilyen jogszabályi rendelkezést sért abszolút: mindegy kivel szemben relatív: csak az adott szerződés viszonylatában álló feleket érinti objektív: jogellenes magatartás szankcionálása szubjektív: az szándékot is figyelembe veszik a szankcionálás kérdésénél Emberi és társadalmi körülmények o objektív (születés, halál stb.) o szubjektív (jóhiszemű, rosszhiszemű) Közhatalmi aktusok o jogviszonyt keletkeztető: konstitutív hatályú (gt. bejegyzése) o megállapító hatályú: deklaratív hatályú Embertől független külső körülmények
7 Az érvényesség o természeti jelenségek (árvíz stb.) o idő folyása (elévülés, jogvesztő határidő stb.) Akkor érvényes egy jogszabály, hogyha a jogalkotásról szóló törvénynek megfelelő abban felhatalmazott szerv a törvényben meghatározottak szerint fogadta el, alkotta meg az adott jogszabályt és kihírdették. A hatályosság az alkalmazással kapcsolatos. Amikor már alkalmazható és alkalmazandó. Ami érvényes az nem tuti h hatályos. Lehet: Személyi hatály: meghatározza, h milyen jogalanyokra vonatkozik Tárgyi hatály: mire vonatkozik Időbeli hatály: mettől meddig alkalmazzuk Területi hatály: hol érvényes, hol alkalmazzák SZEMÉLYEK 1. Jogalanyok a. természetes személyek b. jogi személyek (kft, rt): nincs fogalom, feltételek (állandó szervezet-képviselő és ügyintéző, elkülönült vagyon és felelősség, megengedett cél)! c. jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság (kkt, bt): a vagyonuk nem különül el a tagok vagyonától 2. Alapfogalmak: a. jogképesség: i. az adott jogalany jogviszony alanya ii. jogai lehetnek és kötelezettséget vállalhat. iii. az élve született ember jogképes. iv. születésétől kezdve (fogalmzási vélelem) haláláig. v. pl KKT meg BT akkor jön létre mikor a cégbíróság bejegyzi a cégnyilvántartásba vi. általános jellegű, egyenlő a jogképesség és feltétlen, abszolútjellegű (jogszabályon alapul) b. cselekvőképesség: i. saját akaratából, saját magának szerezhet jogokat és vállalhat kötelezettséget ii. fokozatai: 1. cselekvőképes: ld előző sor 2. korlátozottan cselekvőképes a. életkor alapján (14-18 év között korlátozott csel.kép.) b. a bíróság cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezte 3. cselekvőképtelen a. életkor alapján (14 év alatti) b. bíróság alapján: a bíróság cselekvőképtelenség miatt kizáró gondnokság alá helyezte c. állapotcselekvő képtelen: alapjáraton cselekvőképes, de épp nem (részeg, drogozott, stb) c. szerzőképesség 7
8 8 Készítette: Kuruczleki Éva i. a szerzőképes személy jogképesség korlátozását jelenti ii. lehet h jogképes de az adott helyzetben mégse szerezheti meg iii. pl: öröklésből kizárt személy d. vétőképesség i. a belátási képesség ii. rendelkezik-e megfelelő mértékű belátási képességgel az adott helyzethez 3. Személyhez fűződő jogok a. A becsület és a jó hírnév védelme i. becsület: a természetes személyről kialakult társadalmi értékítélet ii. becsületsértő: az a közlés, magatartás, amely tartalmára és annak valósságára tekintet nélkül aránytalanul túlzó, indokolatlanul bántó, lealázó, lekicsinylő vádaskodás iii. hírnév: társadalmi, közéleti, gazdasági ismertség iv. jó hírnév sérelme: a más személyre vonatkozó, sértő, valótlan tényállítás, híresztelés vagy való tény hamis színben történő feltűntetése v. goodwill: cégnévre, üzleti tevékenységre, üzleti partnerkörre vonatkozó kedvező megítélés, vagyoni értékű jog, ami forgalomképes. b. Névviseléshez való jog i. a névviselés jelentősége abban áll, hogy a névben testesül meg a személyiség a társadalom előtt ii. a cégneve alatt szerezhet jogokat és vállalhat kötelezettséget iii. alkalmas legyen arra, hogy megkülönböztethessük a gazdasági társaságokat iv. 3 kapcsolódó elv 1. cégkizáróság: megkülönböztető legyen a cégnév 2. cégvalódiság: csak a valóságnak megfelelő információkat tartalmazhat egy cégnév (pl nem írhatom bele, h kormányzati ha nincs kapcsolatban a kormányzattal) 3. cégszabatosság: a cégnévben szereplő szavak meg kell hogy feleljenek a magyar helyesírás és nyelvtan szabályainak c. know how: i. szellemi alkotáson belül, szerzői joghoz tartozik ii. gazdasági szervezési, műszaki ismeretek és tapasztalatok összességét jelenti 4. Tulajdonjog (Dologi jog) a. Tulajdonosi triász i. birtoklás ii. használat és hasznok szedésének a joga (korlát: szomszédjogi szabályok) iii. rendelkezési jog (korlát: elidegenítési és rendelkezési tilalom) b. Tulajdonos kötelezettségei i. köztehetviselés (adófizetés, stb) ii. kárveszélyviselés 1. a tulajdonos köteles tűrni, viselni mindazt a kárt, amire más kötelezhető 2. pl természeti erők hatására leviszi a szél a tetőt, a biztosítóhoz nem tartozik, ekkor én fizetem a kárt iii. szükséghelyzetben okozott kár tűrése 1. másnak az életét, testi épségét vagy vagyonát közvetlenül veszélyeztető és más módon el nem hárítható veszély esetén a megszűntetés érdekében okozott kárt köteles megtéríteni
9 2. pl ég a szomszéd háza, kihívom a tűzoltót, a házba csak úgy tudnak bemenni ha átmennek a kertemen és eltapossák a növényeket -> én fizetem ki iv. vezetékjog 1. jogszabályban meghatározott feladat és joghatározatban meghatározott szerv feladat ellátásához szükséges mértékben használhatja más ingatlanát 2. kártalanítás jár érte c. Tulajdonjog szerzése i. Módjai: 1. eredeti szerzésmód: nincs jogelőd és jogutód, nincs jogi értelemben vett előzmény 2. származékos/származtatott: van jogelőd és jogutód, valakitől származtatom a tulajdonjogomat ii. Esetei: 1. eredeti módon ingót: a. hatásági határozat, árverés: ingó megszerzése vmilyen határozaton alapul b. elbirtoklás: nem az enyém, de úgy bánok vele mintha az enyém lenne, így megszerzem később, bejegyeztetem c. találás: csak olyan dologra vonatkozik, ami valaki másé d. okkupáció=gazdátlan javak elsajátítása: senki másé, valaki lemondott róla 2. származékos módon ingót: a. átruházás: i. termék, termény, szaporulat elsajátítása ii. vadak, halak tulajdonjogának megszerzése iii. feldolgozás iv. egyesítés v. öröklés PLUSZ: feltételei 1. érvényes jogcím pl advé 2. átadás 3. átruházási szándék 4. csak a tulajtól 5. csak olyan mértékű tulajdonjogok szerezhetek, amivel rendelkezett az előző tulaj 3. eredeti módon ingatlan a. hatósági határozat, árverés b. elbirtoklás c. kisajátítás 4. származékos módon ingatlant a. átruházás i. feltételei 1. érvényes jogcím pl advé 2. átadás 3. átruházási szándék 4. csak a tulajtól 5. csak olyan mértékű tulajdonjogok szerezhetek, amivel rendelkezett az előző tulaj 9
10 6. csak ingatlan esetén plusz feltételek: írásba foglalás és ingatlan-nyilvántartásba be kell jegyezni a tulajdonjogot b. növedék: pl odahordja a patak a homokot c. beépítés: saját ingatlanomba beépítek más anyagát ami nem az enyém d. ráépítés: saját anyagomból más ingatlanán építek e. öröklés Kötelmi jog Keletkeztető tényállások: 1. Szerződés 2. Egyoldalú jognyilatkozatok 3. Hatósági, bírósági határozat 4. Jogalap nélküli gazdagodás 5. Jogellenes magatartás SZERZŐDÉS: a. minimum 2 fél kölcsönös és egybehangzó akaratnyilatkozata, amely joghatás kiváltására irányul b. szerződéses szabadság: i. eldönthetem h akarok-e szerződést kötni ii. partnerválasztási szabadság (eldönthetem h kivel) iii. típusszabadság (eldönthetem h milyen szerződést pl csere v adásvétel) iv. tartalom (kinek milyen jogai, kötelezettségei lesznek) c. ajánlat + elfogató nyilatkozat = szerződés d. tudomásszerzéssel hatályosak e. érvénytelenség i. fogalma: a szerződéskötés pillanatában, időpontjában a jogszabályban meghatározott érvénytelenségi ok áll fenn, amely miatt a felek által célzott joghatás kiváltására nem alkalmas ii. formái 1. semmisség: súlyosabb okok tartoznak ide, bíróságnak hivatalból észlelnie kell a semmisségi okot, határidő nélkül 2. megtámadhatóság: enyhébb okcsoport, csak kérelemre jár el a bíróság, csak meghatározott időtartamon belül (1 év) iii. okok: 1. semmisségre vezető okok: a. cselekvőképtelenség, korlátozottan cselekvőképes b. valódi akarat hiánya (pl: fizikai kényszer, színlelt szerződés) c. alakszerűség hiánya és álképviselet d. célzott joghatás tilos vagy lehetetlen (a felek olyan joghatást akarnak kiváltani, ami tilos pl uzsarásszerződés) 2. megtámadhatóságra vezető okok: a. tévedés b. megtévesztés c. jogellenes fenyegetés (pszichikai kényszer) d. feltűnő értékkülönbség e. tisztességtelen általános szerződési feltételek (ászf) f. szerződés módosítása i. a szerződés fennállta alatt lehetséges 10
11 ii. történhet: 1. felek akaratából 2. bíróság álltali módosítás által 3. jogszabály által g. szerződést biztosító mellékkötelezettségek i. szerződésszerű teljesítést segítik elő ii. pl foglaló: a szerződés megkötésekor a kötelezettségvállalás jeléül adható pl kötbér: a kötelezett azt vállalja, hogy ez meghatározott pénzösszeget fizet, ha nem szerződésszerűen teljesít és ezért ő felelős pl zálogjog pl kezesség iii. AZ ELŐLEG NEM SZERZŐDÉST BIZTOSÍTÓ MELLÉKKÖTELEZETTSÉG, ez a szerződés megkezdése!!! h. szerződésszegés i. a szerződés fennállta alatt történhet i. szerződés megszűnése j. felelősség i. helytállási kötelezettség ii. polgárjogban: általában eredményfelelősségről beszélünk, minden kárt meg kell téríteni k. szerződéses és szerződésen kívüli károkozás l. kit terhel a felelősség: 1. elsődleges v közvetlen a. aki okozta a kárt, az fizeti 2. másodlagos v mögöttes v közvetett a. nem az fizeti meg a kárt aki okozta, hanem vki más (pl gyerek betöri az ablakot, az anyja fizeti meg) 3. mellettes (a károkozó mellé belép valaki más is) a. egyetemleges felelősség: bármelyiktől kérhetem h fizessen b. együttes felelősség ii. felelősség mértéke 1. korlátlan: társasági vagyon nem fedezi a tartozást, a tag vagyonával is köteles helyt állni 2. korlátozott: nem köteles saját vagyonával helytállni iii. jogalap: 1. szubjektiv: vizsgálom az eredményt és a felróhatóságot 2. objektiv: csak azt nézem, hogy okozott-e kárt v sem iv. felelősség fokozatai: 1. enyhe szubjektiv 2. rendes szubjektiv: a. aki másnak jogellenes kárt okoz, köteles ezt megtéríteni b. kivételesen mentesülhet (kivétel: ha bizonyítja h úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható) 3. fokozott objektiv: a. csak akkor mentesül, ha a jogszabályban meghatározott feltételeknek eleget tesz 4. feltétlen objektiv: a. pl atomkár b. nincs mentesülés 11
12 Társasági jog Társasági jog: évi 4. törvény gazdasági társaságokról szóló törvény -> társasági jog alapját képezi Mit szabályoz? Alapelvek 1. Magyarországon alapítható gazdasági társaságokról: ki alapíthat, milyen módon, milyen formájú gazdasági társaságot lehet alapítani? 2. Társasági szerződés módosítása, megszűnése=jogutód nélküli megszűnés, átalakulása=jogutódlással történő megszűnés. 3. Gazdasági társaság tagjainak a felelőssége, ki milyen felelősséggel tartozik, korlátozott vagy korlátlan? 4. Gazdasági társaság felépítése: milyen szervek, milyen részek, ezek hatásköre, működése, egymáshoz való viszonyuk 5. Egyesülés: nem gazdasági társaság, jogi személyiséggel rendelkezik, kooperatív társaság, ami alapvetően a tagok érdekeinek az érvényre juttatását szolgálja, de gazdasági tevékenységet nem végez; 6. Vállalatcsoport, elismert vállalatcsoport: a gazdasági társaságok együtt működésének spec. formája. A polgári törvénykönyv képezi alapját a társasági jognak is. Nyolc alapelv van, ebből 5-öt ismerhetünk meg a mai előadáson. Vállalkozás szabadságának az alapelve Az alkotmányból származtatható, lényege, hogy bárki létrehozhat vállalkozást és szabadon csatlakozhat már létező vállalathoz. Megkülönböztetünk társas vállalkozásokat és egyéni vállalkozásokat. Egyéni vállalkozás: kizárólag a természetes személyek jellemzője, nem különböztetjük meg a devizakülföldieket és a devizabelföldieket. Különböző elvárások léteznek ahhoz, hogy valaki egyéni vállalkozó lehessen: rendelkezzen állandó lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel, legyen nagykorú és cselekvőképes, ne álljon fenn vele szemben törvényi kizáró ok; felelőssége korlátlan. Az egyéni vállalkozónak van jogi lehetősége továbblépni, egyéni vállalkozását egyéni céggé alakítani, ez minőségi változás az eljárás és a törvényesség szempontjából, a cégbíróság gyakorolja felette a törvényes működést. Egyéni cég tulajdonságai: jogi személyiség nélküli gazdasági forma, amely kizárólag üzletszerű gazdasági tevékenység folytatására jöhet létre, a cégbírósági bejegyzéssel nyeri el jogalanyiságát, a bejegyzés konstitutív hatályú, azaz az keletkezteti az egyéni céget. A társasági jog közös rendelkezéseit, és a polgári jogok megfelelő rendelkezéseit megfelelően kell alkalmazni az egyéni vállalkozóra. Egyéni cég alapításának módjai: 1. alapító okirattal: vannak kötelező alaki és tartalmi elemei. 12
13 Alaki elemek: aláírás, ügyvédi ellenjegyzés vagy közjegyzői közokiratba foglalás (minősített aláírás). Tartalmi elemek: egyéni vállalkozó adatai, lakcíme, nyilvántartási száma, tevékenység megjelölése (főtevékenység is), jegyzett tőke mértéke, rendelkezésre bocsátásának módja és ideje, vezető tisztségviselő neve, lakcíme, képviselet, cégjegyzés módja, korlátolt vagy korlátlan felelősség (ha korlátolt, akkor a pótbefizetésre vonatkozóan is kell rendelkezés), osztalékelőleg fizetésének szabálya. Egyéb elemeket is bele lehet foglalni, ha az alapító úgy szeretné. 2. nyomtatvány kitöltésével: évi 5. törvény mellékletében található, CTV (cégbírósági eljárásról való jogszabály) mellékletei közt található egy szerződésminta, amiben az alaki szabályok megegyeznek, azonban a tartalmi szabályok annyiban különböznek, hogy a szerződésminta nem bővíthető. Az egyéni vállalkozó rendelkezhet arról, hogy korlátolt vagy korlátlan felelősséget vállal az egyéni cég tartozásaiért. Ha korlátlan a hatalom, akkor anyagi jogilag korlátlanul helyt kell állnia a cég tartozásaiért, ha korlátolt, akkor a pótbefizetésekről az alapító okiratban rendelkeznek. Ez a veszteség rendezését jelenti, és az egyéni vállalkozónak kötelezettséget kell vállalni, hogy mekkora pótbefizetést vállal. Azonban ezt a pótbefizetést nem kell az alapításkor a cég rendelkezésére bocsátani, de tartozás esetén kötelessége, hogy az összeg rendelkezésre álljon. Vagyon: rendelkezni kell a jegyzett tőke értékéről, a rendelkezésre bocsátás módjáról és idejéről. Az egyéni cég jegyzett tőkéjéről nincsen se minimum se maximum korlátozás, csak egy szimbolikus minimum limit: 5 forint (mert az a forgalomban levő legkisebb fizetőeszköz) forint: ez egy fontos érték. Abban az esetben, ha ennyi alatti a jegyzett tőke, ez csak készpénzbetét lehet, felette pedig készpénz és nem pénzbeni betét is (apport). Az egyéni cégnek csak egyéni vállalkozó tagja lehet, az egyéni vállalkozó csak egy egyéni céget alapíthat, viszont elképzelhető, hogy időszakosan az egyéni cégnek több egyéni vállalkozója is van, de soha az alapításkor, hanem a működés során. Ez érthető úgy, hogy ha például az egyéni vállalkozó meghal, jogutódai megörökölhetik az egyéni céget, 3 hónap alatt pedig eldönthetik, hogy ki lesz a cég egyéni vállalkozója. Társas vállalkozás: formakényszer mellett gyakorolható csak, ez azt jelenti, hogy aki ma vállalkozni szeretne, az köteles tiszteletben tartani a vonatkozó rendelkezéseket és csak és kizárólag a szabályozott és engedélyezett formákban végezheti tevékenységét. Fajtái: közkereseti társaság, (Kkt.), betéti társaság (Bt.), korlátolt felelősségű társaság (Kft.), zártkörűen működő részvénytársaság (Zrt.), nyilvánosan működő részvénytársaság (Nyrt.), közös vállalat (Kv., a hatályos szabályozás szerint nem lehet alapítani, viszont a meglévőek időkorlátozás nélkül továbbműködhetnek és csatlakozni lehet hozzájuk). Nem lehet őket egymással vegyíteni, olyat sem lehet alapítani, amit nem szabályoz jog. Társulás szabadságának alapelve Ez az alapelv szintén az alkotmányból eredeztethető, s azt jelenti, hogy mindenkinek joga van arra, hogy társadalmi, gazdasági, politikai céljainak elérése érdekében másokkal szervezetet hozzon létre. (Megjegyzés: aki politikai célokat akar megvalósítani, pártot alapít, aki társadalmi célokat akar elérni, közhasznú társaságot alapít. Ezzel nem foglalkozunk.) Bárki jogosult arra, hogy gazdasági érdekeinek elősegítése érdekében hozzon létre szervezetet. Aki a polgári jogok szerint jogalany, alapíthat társaságot, és szabadon csatlakozhat (természetes, 13
14 14 Készítette: Kuruczleki Éva személy, jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság). Ennek van tárgyi és alanyi oldala. Tárgyi oldal: milyen tevékenység folytatására, gyakorlására alapíthatunk társaságot Alanyi oldal: ki az, aki Magyarországon gazdasági társaságot alapíthat, ki az, aki a meglévő gazdasági társasághoz tagként, részvényesként csatlakozhat. Fontosabb gazdasági társaságokat érintő rendelkezések: 1. Természetes személy egy időben csak egy gazdasági társaságnak lehet korlátlanul felelős tagja. 2. Felelősségek: Bt. beltagja, Kkt. beltagja, egyéni vállalkozás tagja: aki az egyiknek tagja, a másiknak nem lehet tagja, a korlátolt felelősségek meglétét nem vizsgálja a jogalkotó, mindig csak a vagyon egy meghatározott részét kell érintenie, Zrt-nél és Nyrt-nél a részvényes, Kftnél az üzletrész-tulajdonos felelőssége korlátozott, a Bt kültagjának nincs felelőssége, a korlátolt felelősségek egy korlátlannal párosulhatnak. 3. Kiskorúak: alapíthatnak gazdasági társaságot, részese is lehet, de olyan gazdasági társaságnak nem, ahol felelőssége korlátlan lenne. 4. Cselekvőképtelenek: alapíthat gazdasági társaságot, azonban kizárólag csak olyan gazdasági társaságnak lehet tagja, ahol személyes közreműködést a törvény vagy a társasági szerződés nem ír elő. 5. Önkormányzatok, költségvetési szervek: alapíthatnak gazdasági társaságot, de csak olyat, ahol a felelősségük nem haladja meg a bevitt vagyon mértékét, azaz felelősségük korlátozott (rk, kft, bt kültagság) 6. Szövetkezet: alapíthat gazdasági társaságot, de csak olyat, ahol a felelőssége korlátozott, azaz felelőssége nem haladja meg a bevitt vagyon értékét. 7. Előtársaság: nem alapíthat gazdasági társaságot az előtársasági stádium alatt. 8. Társasházközösség vagy építőközösség: abszolút kizáró ok, amiért el vannak tiltva az alapítástól, hogy egyik polgárjogi kategóriába sem sorolható. Társult jogalanyok egyenlőségének alapelve A társaság tagjai mellérendelt pozícióban vannak, azonos jogok illetik meg őket, és azonos kötelezettségek terhelik a tagokat. Társasági szerződés: legalább két fél kölcsönösen egybehangzó akaratnyilatkozata. Nincs alávagy fölérendeltség, mint pl. a munkajogban. Alapításkor a felek között születik egy megállapodás (konszenzus): a vagyoni betétekhez igazodik a jog és a kötelezettség, minél több, annál nagyobb. Alappillérek: 1. sociates leonina (oroszlános társaság tilalma egyoldalúságot tiltja, a mellérendeltséget hangsúlyozza. Nem lehet ma Magyarországon olyan gazdasági társaságot alapítani, ahol az egyik tag ki van zárva a nyereségből és csak a veszteséget élvezheti.) 2. Kisebbségvédelmi eszköz (kisebbség az, ami a társaságon belül a szavazati jogok 5%át képviseli, ami alatta van, nem számít): 3 intézmény van, ami a kisebbségnek többletjogot tulajdonít: 2.1. Ha úgy gondolják, az ok és a cél megjelölésével kérhetik a vezető tisztségviselőtől a legfőbb szerv összehívását (igen vagy nem), majd elmehet a cégbírósághoz és kérheti a
15 legfőbb szerv összehívását (feljogosíthatja őket arra, hogy a kisebbség maga hívja össze a legfőbb szerv ülését, vagy saját maga hívja össze) Az elmúlt két év gazdasági eseményeit vagy beszámolóját független könyvvizsgálóval megvizsgáltathatja, az eseményt konkrétan kell megjelölni, nincs jelentősége, hogy a társaságnál működik-e könyvvizsgáló 2.3. A jogalkotó lehetővé teszi az önálló perindítást, pert indíthat a kisebbség egy másik taggal, a vezető tisztségviselővel, a felügyelőbizottság tagjával, vagy a könyvvizsgálóval szemben. Hitelezővédelem, közérdekvédelem A jogalkotó fél szemmel rájuk is figyel, egészséges egyensúlyt akar fenntartani. Intézkedései: 1. Szigorú felelősségi szabályok meghatározása: a korlátlan felelősségek törvényei ezt támasztják alá, lawful trading. 2. Nyilvános és közhiteles cégeljárás 3. Bizonyos esetekben kivesszük a gazdasági társaság kezéből a döntési jogot. Kötelező ellenőrző szerveket kell a társaságba beépíteni, törvény által meghatározott esetekben kötelező felügyelő és könyvvizsgáló alkalmazása. 4. A jogalkotó kötelezően előírhatja, hogy bizonyos eseményeket megelőzően vagy követően hirdetményeket kell közzétenni, a hirdetményekben a hitelezőket kötelezően tájékoztatni kell (pl. törzstőke-, alaptőke leszállítás, a gazdasági társaság átalakítása), mivel a vagyon egyik funkciója a hitelezők kielégítése, így a hitelezők véleményét ki kell kérni ezekről az eseményekről. Tulajdonosi elkülönültség alapelve Gazdasági társaságot a saját vagyonunk terhére alapítunk, az alapításhoz szükséges vagyont a tagok adják össze, ezt azelőtt ki kell fizetni, hogy a társaság megalakul. Ez a vagyon, amit a tagok szolgáltatnak a társaság részére, a gazdasági társaság vagyona lesz, innentől kezdve ezt a vagyont a tag nem követelheti vissza. Ez az elkülönültség mindenhol megvan, a Kft-nél és az Rtnél nem lehet átlépni, Kkt-nél és Bt-nél ez összemosódik, de elkülönül. Aki vagyont ad a gazdasági társaságba, szavazati jogot (beleszólást) kap, osztalékot pedig kaphat (nem biztos, hogy kap is). Önigazgatás alapelve Nincs lehetőség a jogszabályoktól való eltérésre, ahol a törvény ezt megengedi, ott eltérhetnek, de csak abban az irányban, amit a gazdasági társaság lehetővé tesz. Akkor térhetnek el, ha van 50%+1 szavazat, például megállapíthatnak szigorúbb intézkedéseket, mint amit a jogalkotó előír. Olyan rendelkezéseket is felvehetnek a létesítő okiratba, amelyet a törvény nem ismer, de ezeknek a rendelkezéseknek összhangban kell lenniük a gazdasági társaságra vonatkozó általános rendelkezésekkel, és az egyes társasági formákra vonatkozó rendelkezésekkel, valamint nem sérthetik a jóhiszemű joggyakorlást. Az alapelv azt is jelenti, hogy a gazdasági társaság a törvény keretei közt maga határozza meg szervezeti struktúráját, és a határozatokat szótöbbséggel hozzák. Cégnyilvánosság elve 15
16 A CTV V. törvény a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szól. A mai előadáson elsőként foglalkozzunk a cégnyilvánosság alapelvével. A cég fogalma: az a jogalany, amely a cégnyilvántartásba történő bejegyzéssel üzletszerű gazdasági tevékenység folytatására jön létre. A cég tágabb kategória, mint a gazdasági társaságok köre. Cégnyilvántartás: A cégnyilvánosság eszköze a cégnyilvántartás, részei a cégjegyzék (telephely, jegyzett tőke, cég neve stb.), a cégjegyzékben szereplő adatok igazolására szolgáló mellékletek (pl. alapító okirat), és minden egyéb olyan dokumentum, amely benyújtására a céget törvény kötelezi (pl. beszámoló) A cégjegyzéknek közhitelesnek és nyilvánosnak kell lennie. Megjegyzés: a cégnyilvántartáshoz hasonló dokumentum a cégjegyzék és az ingatlan-nyilvántartás. 1. Közhitelesség: Amiért fontos: 1. bízhatunk abban, hogy a céggel kapcsolatos adatok, jogok és tények és ezek változásai teljes körűen szerepelnek a cégnyilvántartásban, 2. hitelesen tanúsítja ezeket, 3. az ellenkező bizonyításáig igaznak és valódinak kell elfogadni a tartalmát, 4. a közérdeket szolgálja, fontos a hitelezői érdek kielégítése (pl. a jegyzett tőke miatt), 5. a forgalom biztonságát biztosítja. Gyakorlati biztosítékok a közhitelesség mellett: 1. az ellenkező bizonyításáig vélelmezni kell annak jóhiszeműségét, aki a cégnyilvántartásban szereplő adatokban bízva ellenérték fejében szerez jogot 2. a cég jóhiszemű személlyel szemben nem hivatkozhat arra, hogy az általa bejelentett és a cégjegyzékbe bejegyzett adat nem felel meg a valóságnak. A gazdasági társaságnak is érdeke, hogy az adataikat hitelesen és pontosan tartalmazza a cégjegyzék, ezért a gazdasági társaságnak kötelezettsége az adataik változását bejelenteni (pl. anya-leányvállalat létrejötte, alaptőke-emelés, foglalkozási kör meghatározása stb.) 2. Nyilvánosság 4 publicitási csatornával rendelkezik, melyek a következők: cégbíróság, cégszolgálat, cégközlöny, cég honlapja. Az első három a cégnyilvánossághoz kapcsolódó közhitelesség eszköze, a cég honlapja nem minősül közhiteles forrásnak Cégbíróság: ingyenesen megtekintheti bárki a cégiratokat és készíthet róluk feljegyzést, Megjegyzés: Szegeden a Tábor utcában találhatjuk meg a cégbíróságot, a munkaügyi bírósággal egy épületben Cégszolgálat: Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Céginformációs és Elektronikus Cégeljárásban Működő Szolgálat a hivatalos neve, itt is megismerhetjük a cégek bejegyzett adatait. Mindkettőtől kérhető hiteles másolat: cégmásolat (a cég valamennyi fennálló és törölt adatát hitelesen tanúsítja), cégkivonat (a cégjegyzék valamennyi fennálló adatát hitelesen tanúsítja jelenlegi állapotot mutatja), cégbizonyítvány (kérelemtől függően a cégjegyzék egyes fennálló vagy törölt adatait tartalmazza), azonban ezek az adatok nem ingyenesen elérhetők. 16
17 17 Készítette: Kuruczleki Éva Csak a cégszolgálattól kérhető: csoportosított adatok, amelyek felvilágosítanak, tájékoztatnak, biztosítják a betekintést pl. egyes személyekre vonatkozóan, vagy megtudhatjuk, hogy egy speciális tevékenység ellátására mely cégek képesek; ingyenes céginformációs szolgáltatás; 47/2007 X. 20. IRM rendelet szabályozza, tájékoztató jellegű, és közhiteles okiratként nem használható fel, mert nem frissítik naponta) 2.3. Cégközlöny: az igazságügyért felelős miniszter hivatalos elektronikus lapja, ingyenes betekintési és letöltési lehetőséget biztosít, amit a cégbíróság bejegyez, az megjelenik a cégközlönyben, valamint pl. az is, ha a cég ellen felszámolást rendeltek el, vagy pl. ha úgy jön létre konszem (anya-leányvállalat), hogy van uralmi szerződés, annak is meg kell jelennie. Az elektronikus lap címe: Cég honlapja: a nyilvánosság biztosítható a cég útján is, a cégjegyzék tartalmazza a honlap címét, de ez nem közhiteles okirat, Nyrt-nél kötelező honlapot működtetni Cégbejegyzés elve A gazdasági társaság a cégnyilvántartásba történő cégbejegyzéssel jön létre, a cégbejegyzés jogképessége származtatott (jogképesség=jogok illethetik meg, kötelezettséget vállalhat, származtatott=állami elismerésen alapul). A cégbejegyzés kétfajta hatályú: 1.konstitutív=keletkeztető hatályú: amikor bejegyzik, akkor jön létre a társaság) 2.ex nunc=a jövőre nézve jön létre a társaság Bejegyzési kérelem után, egyszerűsített és általános cégbejegyzési eljárással kerülhet be a cég a cégjegyzékbe 1. Egyszerűsített: a bejegyzési kérelemtől kötött egy munkaórán belül határoz a cégbíróság (márc. 1től az ezzel kapcsolatos törvények megváltoztak) 2. Általános: 3-8 nap az eljárási idő Bírói kontroll elve Van egy olyan bírói fórumrendszer, mely a gazdasági társaságokkal kapcsolatos jogi eljárásokat ellenőrzi. Ez 3 bírói úttal rendelkezik, a cégbírósággal, a polgári bírósággal, és a választottbírósággal. Cégbíróság: állam által fenntartott bíróság, módszere a törvényességi felügyeleti eljárás, célja a törvényes működés helyreállítása ésszerű határidőn belül. Az eljárás megindítására alapul szolgálhat, ha 1. A cégjegyzék-beli adat törvénysértő, és már a bejegyzés alatt is az volt, csak a cégbíróság nem vette észre, vagy utóbb vált azzá. 2. A cég törvénysértően működik: vannak bizonyos szabályok, amelyeket be kell tartani, pl. a felügyelőbizottságnak jóvá kell hagynia a beszámolót, vagy a jegyzett tőke módosításának szabályait is be kell tartani. 3. A törvény kötelezővé teszi az eljárás folytatását: pl. cégalapítás érvénytelenségének a megállapítására való per indítását. Törvényességi eljárás folytatását kezdeményezheti a cégbíróság:
18 18 Készítette: Kuruczleki Éva 1. Hivatalból, ezen belül: 1.1. hivatalos eljárása során maga szerez tudomást törvénysértésről 1.2. bejelentés alapján:a bejelentő nem kezdeményezhet, de ha bejelenti, a cégbíróság indíthat eljárást 1.3. más bíróság kezdeményezi: polgárjogi vita esetén 2. Kérelemre: az esetek több, mint 90%-ban ez történik. Ezen belül: 2.1. Azok a szervek, amelyeknek szükségszerűen rálátásuk van a gazdasági társaság működésére, ilyen az ügyész, a hatóság, a közigazgatási szervek, a gazdasági- és szakmai kamara, jó példa ezekre a NAV Jogi érdekeltségüket valószínűsítik, például tagok, vezető tisztségviselők, felügyelőbizottság tagjai. Megjegyzés: a felügyelőbizottság, mint testület, nem jogképes, így csak tag kezdeményezhet benne eljárást. A gazdasági társaság maga ellen nem kezdeményezhet eljárást, mert önmagának kell helyreállítani a saját törvényes működését, ez saját kötelessége. Az eljárást kezdeményezhetik: 1. Kérelemre: 30 napos szubjektív határidő= a tudomásszerzéstől számított 30 nap; 1 éves objektív jogvesztő határidő= a törvénysértés bekövetkeztétől számított egy éven belül van lehetőség eljárás megindítására 2. Hivatalból: kivételesen 1 év letelte után is van rá lehetőség, indítása a törvénysértési eljárásnak okot adó törvénysértés súlyától függ. Az eljárás szakaszai: 1. A cégbíróság felhívja a céget, hogy nyilatkozzon: vitatja-e a törvénysértést? Erre a válasz lehet igen vagy nem. Ha a válasz nem (azaz beleegyezik az eljárás folytatásába), akkor: 2. Valamilyen intézkedést alkalmaz a cégbíróság. Intézkedések: 2.1. Ismételt felhívás: ha a törvénysértés súlya kisebb, a cégbíróság felkérheti a céget a törvényes működés helyreállítására Pénzbírság: a vezető tisztségviselőt forintig terjedő pénzbírsággal sújthatja 2.3. Megsemmisítheti a cég határozatát és szükség szerint új határozat hozatalát írhatja elő: például, ha a gazdasági társaság meg akar szűnni, azt szótöbbséghez köti, a törvény ad garanciákat a megszűnésre, de bizonyos döntések esetén eltérhetnek a törvénytől, azaz például magasabb szótöbbséget írhatnak elő, de ezt is meg lehet sérteni Összehívhatja a cég legfőbb szervét 2.5. Legfeljebb 90 napra felügyelőbiztost rendelhet ki a cég mellé 2.6. A céget megszűntnek nyilváníthatja (cégjegyzékből való törlés) a cégbíróság ezeket az intézkedéseket együttesen is alkalmazhatja, a pénzbírságot ismételten is kiszabhatja, a cég megszűntnek nyilvánítása előtt alkalmazni kell valamelyik intézkedést, amaz csak végső lehetőség lehet. Ha a cégbíróság elrendeli a törvényességi ellenőrzési eljárást, az eljárás indításától számított 90 napon belül köteles valamelyik eljárást/intézkedést alkalmazni. Polgári bíróság: több eljárás is felmerülhet: 1. Tagkizárás: aki a gazdasági társaság jelentős érdekeit nagymértékben veszélyezteti, kizárhatjuk a gazdasági társaságból, 2. társasági határozat bírósági felülvizsgálata: akkor történhet, ha a határozat
19 2.1. a gazdasági társaságokról szóló törvény rendelkezéseibe ütközik 2.2. más jogszabály rendelkezéseibe ütközik (pl nem tartják be a számviteli törvényt) 2.3. a társasági szerződés rendelkezéseibe ütközik Eljárást kezdeményezhetnek: 1. tagok a társasági szervek határozataival szemben (felügyelőbizottsági, vezetőségi stb. határozatával szemben) 2. vezető tisztségviselő és felügyelőbizottsági tag a társaság legfőbb szervének határozatával szemben; Perbeli legitimáció: mindig a gazdasági társasággal szemben indítják meg az eljárást Határidő kérdése: szubjektív, elévülési határidő (tudomásszerzéstől számított 30 napon belül), objektív, jogvesztő határidő (a határozat hozatalától számított 90 napon belül) A bíróság döntése: hatályon kívül helyezi, vagy hatályban fenntartja a gazdasági társaság határozatát (mert pl. nem bizonyítható törvénysértő valója a határozatnak) Választottbíróság: a felek választása dönti el, hogy az adott ügyet bíróság elé viszik-e. A választottbírósági eljárás feltételei: 1. Legalább a felek egyike üzletszerű gazdasági tevékenységgel hivatásszerűen foglalkozik, és a jogvita e tevékenységgel kapcsolatos; 2. A felek az eljárás tárgyáról szabadon rendelkezhetnek (Megjegyzés: ha az egyik fél sikkaszt, vagy lop, azt nem lehet választott bíróság elé vinni, mert bűncselekmény) 3. A választottbírósági eljárás alkalmazásának lehetőségét választottbírósági szerződésben, írásban kikötötték (alávetési nyilatkozat) Akkor lehet ezt az eljárást alkalmazni, ha a jogvita társasági jogvitának minősül, mégpedig akkor, ha: 1. a társaság tagja/volt tagja társasági jogviszonyán alapul a jogvita. 2. a tagok egymás közötti tagsági jogviszonyával összefüggő a jogvita, pl. szindikátusos szerződésből eredő jogvita. 3. a legfőbb szerv határozatának bírósági felülvizsgálata: ha a vezető tisztségviselő vagy a felügyelőbizottság tagja kezdeményezi, csak a súlyosan jogszabálysértő határozatot lehet választott bíróság elé vinni! A magyar választottbírósági rendszer: szakmai szervezet, az adott speciális szakterület szakemberei döntenek bizonyos speciális kérdésekben. Az eljárás egyfokú, azaz nincsenek szintjei helyi, megyei stb., emiatt költségkímélő, bár maga az eljárás többe kerül. Nagy előnye, hogy gyorsabban dönt, mint az állami bíróságok. Fajtái: eseti vagy állandó. 1. Eseti: adott jogvita eldöntésére jön létre, ilyen például az Internet Szolgáltató Eseti Választottbíróság, amely az internet jogi kérdéseit dönti el 2. Állandó: jelenleg 5 működik Magyarországon: 2.1. Magyar Kereskedelmi és Iparkamara mellett szervezett Állandó Választottbíróság közel 70 éve működik 2.2. Pénz- és Tőkepiaci Állandó Választottbíróság 2.3. Hírközlési Állandó Választottbíróság 2.4. Sport Állandó Választottbíróság 2.5. Energetikai Állandó Választottbíróság; A választottbíróság mindig páratlan számú bírából áll, és legalább három főből: egy a felperesnek, egy az alperesnek, valamint egy elnök, amit a két tag jelöl meg.a bírákat egy hivatalos listából lehet kiválasztani. 19
20 Gazdasági társaság Gazdasági társaság általános fogalma: természetes személy, jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság üzletszerű közös gazdasági tevékenység folytatására a törvényben meghatározott formában és módon létrejövő egyesülése. Gazdasági társaságot non-profit tevékenység folytatására is lehet alapítani. A gazdasági társaság fogalmának magyarázatát 4 részre osztjuk: 1. Természetes személy, jogi személy, jogi személy nélküli jelentése: Az alapítókra vonatkozik, kik azok akik alapíthatnak gazdasági társaságot? Egy-két kivétel van, előző előadáson már megbeszéltük. Deviza belföldi és deviza külföldi között nem tesz különbséget a jogalkotó. 2. Üzletszerű közös gazdasági tevékenység jelentése: Ez a szíve-lelke a gazdasági jognak, ez a klasszikus értelemben vett gazdasági társaság. Azért jönnek létra a gazdasági társaságok Magyarországon, hogy profitot termeljenek. A gazdasági társaság tevékenységeit három nagy csoportra oszthatjuk: Tiltott tevékenységek: két alcsoportja van Amit mindenkinek tiltanak: pl. bűncselekmény elkövetésére nem alapítunk gazdasági társaságot, de az ügyvédi és a jogászi tevékenység sem folytatható gazdasági társaság formájában. Amik csak egyes társasági formákra tilalmazottak: pl. közoktatási tevékenység (kizárólag jogi személyiséggel rendelkező gazdasági társaságok folytathatják Magyarországon; csak a Kft-k és az Rt-k) Megkötéses-feltételhez kötött-tevékenységek Koncessziós(engedményezés,felhatalmazás) tevékenység: mit lehet koncesszióba adni? Az állam vagy az önkormányzat kizárólagos feladatait, részfeladatait, vagy az önkormányzat, állam kizárólagos tulajdonában lévő egyes dolgokat. Ennek az a lényege, hogy a dolgok használatát adja át az állam/önkormányzat a koncesszornak, de a rendeltetési jogot nem adja át. A koncessziós szerződés koncessziós pályázat útján kerül megkötésre, és a pályázat nyertesének az lesz a kötelezettsége, hogy 90 napon belül saját részvétellel működő, belföldi székhellyel rendelkező gazdasági társaságot kell alapítania. Ez az új gazdasági társaság KIZÁRÓLAG koncessziós tevékenységet folytathat. Vannak olyan dolgok, amik állami tulajdonban vannak: közút, bányászat, halászat, sugárzó anyagok előállítása, pszichotróp anyagok előállítása A koncesszió MINDIG határozott időre köttetik, legfeljebb 35 évre Hatósági engedélyhez kötött tevékenység: A hatósági engedélyeknek 2 típusa van: o Alapítási engedély: kizárólag törvény határozhatja meg Lényege, hogy amikor az alapítók létrehozzák a gazdasági társaságot(aláírják a szerződést), utána kérik, hogy adják meg az alapítási engedélyt, ha megadja, akkor elmennek a cégbírósághoz és kérik az engedélyt. ha nem adja meg akkor nem mennek sehova. Az alapító a gazdasági társaság tevékenységétől függő o Működési engedély: az alapítási engedélyhez képest lájtosabb. 20

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Milyen feltételekkel kötelezhető DNS-vizsgálatra a feltételezett apa? - Jogászvilág - Jogászvilág
Milyen feltételekkel kötelezhető DNS-vizsgálatra a feltételezett apa? - Jogászvilág
Kezdőlap » Milyen feltételekkel kötelezhető DNS-vizsgálatra a feltételezett apa?
Milyen feltételekkel kötelezhető DNS-vizsgálatra a feltételezett apa?
Dátum: 2019. augusztus 28.
Címkék: alapjogok ütközése, Alkotmánybíróság, apaság bírói megállapítása, apaság vélelmének megdöntése, DNS-vizsgálat, EJEB, EJEE, emberi jogok, kilakoltatás, magánélethez való jog, Nagykamara, személyazonosság, születési anyakönyv
Az apaság megállapítását célzó ügyben a 92 éves kérelmezőt kötelezte a máltai bíróság, hogy adjon DNS-mintát, amely 99.9998%-os bizonyossággal igazolta a közte és házasságon kívül született lánya közti rokoni kapcsolatot. A férfi az EJEB előtt arra hivatkozott, hogy a szájból történő kötelező mintavétel sértette a magánélethez való jogát. Az EJEB hangsúlyozta, hogy ilyen ügyekben a leszármazó és a felmenő alapjogainak kiegyensúlyozása szükséges. A máltai bíróság megfelelően figyelembe vette e két ütköző érdeket, így a mintaadásra kötelezés nem volt egyezménysértő.
Az ügy kérelmezője egy 1925-ben született brit férfi. 2012 decemberében egy hölgy – akinek neve az EJEB döntésében csak “X”-ként szerepel – bírósági eljárást indított annak megállapítása érdekében, hogy a kérelmező a biológiai édesapja. A kérelmező tagadta, hogy ő lenne az édesapa, és az angolszász jogrendszerben ismert execeptio plurium concubentium jogelvre, azaz arra hivatkozott, hogy X édesanyja a fogantatás körüli időben több partnerrel volt kapcsolatban.
A hölgy azonban továbbra is állította, hogy édesanyja a gyermekkora óta a kérelmezőt nevezte meg, mint édesapát. Tizenhatodik születésnapján X még levelet is írt a kérelmezőnek, amelyre azonban nem kapott választ. Később mégis találkoztak, sőt, X egy ideig a kérelmező egyik máltai lakásában lakott, 1979-ben született gyermekének pedig a kérelmező lett a keresztapja. Kapcsolatuk 1998-ban romlott meg. Ekkor X a kérelmező egy másik máltai lakásában lakott, ahonnan a kérelmező kilakoltatta. A hölgy az általa előadott eseménysor számos pontját okiratokkal is alátámasztotta.
Az igazság kiderítése érdekében a máltai bíróság szájból vett mintán elvégzett DNS-vizsgálat lefolytatását rendelte el, ami ellen a kérelmező tiltakozott. Vitatta, hogy indokolt az apaság megállapítása iránti pert 53 évvel X születése után lefolytatni. Hivatkozott továbbá hivatkozott idős korára, és kérte, hogy az ügyet emberi jogainak érintettségére tekintettel alkotmányos vizsgálat keretében bírálják el. A brit rendszerben ilyen kompetenciákkal rendelkező First Hall polgári bírósága az ügyet meg is vizsgálta, és arra jutott, hogy a DNS vizsgálat nem sérti a kérelmező magánélethez való jogát. A kérelmező fellebbezése nyomán másodfokon eljáró brit alkotmánybíróság a döntést helybenhagyta.
Később a szájból vett mintán el is végezték a vizsgálatot, amely 99.9998%-os valószínűséggel megállapította, hogy valóban a kérelmező X édesapja. A bíróság ezt követően elrendelte e ténynek X születési anyakönyvében való feltüntetését.
A kérelmező az Egyezmény családi- és magánélet védelmét rögzítő 8. cikkének megsértésére hivatkozva a Bírósághoz fordult.
A kérelmező a kérelem benyújtását követően, de az EJEB döntését megelőzően elhunyt, azonban felesége kérte az ügy folytatását. Az EJEB , korábbi nagykamarai ítéletére hivatkozva úgy ítélte meg, hogy a feleségnek, mint a kérelmező közeli rokonának és örökösének kellően szoros kapcsolata van a kérelmezővel, és megfelelő érdekében is áll az ügy elbírálása, így az eljárást a kérelmező halálát követően is lefolytatta.
Az ügy érdemére vonatkozóan az EJEB felidézte, hogy az S. and Marper [GC]-ügyben már kimondta, hogy az emberi sejt vételezése és a DNS-profil meghatározása és tárolása a magánéletbe való beavatkozásnak minősül, így a 8. cikk hatálya alá tartozik. Bár az Egyezmény alapvetően negatív cselekvésre, a magánéletbe beavatkozástól való tartózkodásra kötelezi az államot, az EJEB az S.H. and Others [GC]-ügyben is kiemelte, hogy a magánélet hatékony védelme adott esetben a magánfelek közötti viszonyokra vonatkozó pozitív cselekvést is megkövetelhet az államtól.
A Călin and Others-ügyben a Bíróság azt is kimondta, hogy a magánélet védelméhez való jog magában foglalja a saját identitására vonatkozó adatok megismerésének jogát, ideértve a szülők személyazonosságának megismerését is. Az A.M.M.-ügyben az EJEB el is marasztalta a román államot, mert a jogrendszere nem biztosított hatékony eszközöket a DNS-vizsgálatra kötelező hazai bírósági ítéletek végrehajtására.
A strasbourgi plénum a Mikulić -ügyben is hangsúlyozta ugyanakkor, hogy a szülők megismerésének joga nem korlátlan. Harmadik személyek (így a vélt szülők) magánélethez való jogának védelme felülkerekedhet, amely kiterjed a beavatkozás visszautasításának jogára is.
A Pascaud-ügyben az EJEB egyezménysértőnek találta azt a francia ítéletet, amely a vélt apa beleegyezésétől tette függővé, hogy a vizsgálat elvégezhetőségét, mert ezzel mérlegelés nélkül a vélt szülő javára dönti el az alapjogok ütközésével járó, egyedi mérlegelést igénylő helyzetet.
A Jäggi-ügyre mutatva a hétfős Kamara hangsúlyozta, hogy a felmenők kilétének megismerése iránti igény az évek múlásával nem enyészik el, sőt, akár még erősödhet is.
A konkrét esetet vizsgálva az EJEB leszögezte, hogy a kötelező DNS-vizsgálat elrendelése beavatkozást jelentett a kérelmező magánéletébe. A máltai bíróság rendelkezése a máltai polgári törvénykönyv rendelkezésein alapult, így az EJEB azt törvényben meghatározottnak fogadta el, ami a leszármazó jogainak védelmét, mint legitim célt szolgált.
Az EJEB vizsgálatának középpontjában tehát az állt, hogy a máltai bíróság megfelelő szempontok mentén mérlegelve egyensúlyozta-e ki az ügyben versengő érdeket.
Ebben a körben vizsgálta a kérelmező hivatkozását, amely szerint a DNS-mintavétel tűrése saját magára nézve terhelő bizonyíték szolgáltatására kötelezésnek minősül. A strasbourgi plénum nem értett egyet ezzel az érveléssel, hangsúlyozva, hogy az ügyben a kérelmezőnek volt alkalma védekezését előadni, és csak a valamennyi szempontot és bizonyítékot mérlegelő, alkotmánybíróságként eljáró hazai testület ítéletét követően kötelezték mintaadásra, az addig felmerült bizonyítékok fényében.
A Tsvetelin Petkov-ügyben már kifejtette az EJEB, hogy a DNS-vizsgálat a tudomány jelenlegi állása szerint a rokoni kapcsolat megállapításának leghatékonyabb, minden más eszköznél nagyságrendekkel nagyobb bizonyosságú eredményt szolgáltató eszköze. A büntetőügyben született Jalloh-döntésben is megjelenik a tétel, hogy az Egyezmény korlátainak tiszteletben tartása mellett önmagában nem tilos sem a terheltet sem a tanúkat egészségügyi beavatkozás tűrésére kötelezni. Az EJEB ezt a polgári ügyekre is érvényesnek tekinti.
Ezekben az esetekben, ahogy a jelen ügyben is, a legitim cél döntő súllyal esik latba. Az államnak ugyanis a kérelmező lányának magánélethez fűződő jogaival kapcsolatban is védelmi kötelezettsége van, ami megfelelő indokul szolgál a nem invazív, szájból történő mintavétel elrendelésére.
Az EJEB elismerte, hogy a máltai polgári törvénykönyv irányadó rendelkezése még a máltai alkotmánybíróság értelmezése szerint is felvethet az önkényességgel kapcsolatos kérdéseket, mert nem egyértelmű, hogy a bíróság a felmenő hiányzó beleegyezését pótolhatja, vagy pótolnia kell. Ugyanakkor megismételte a Magyar Helsinki Bizottság [GC]-ügyben is hangsúlyozott tételt, amely szerint a strasbourgi felülvizsgálatnak nem feladata az államok jogrendszerének absztrakt vizsgálata. A konkrét ügyben pedig a teszt elrendelésére és az apa hozzájárulásának bírósági pótlására a megfelelő szempontokat mérlegelő eljárást követően került sor, így azt az EJEB nem tekintette önkényesnek.
Összességében a máltai igazságszolgáltatás a kérelmező és lányának érdekeit is figyelembe vette az ügy elbírálása során, a felek, illetve jogi képviselőjük részvételével zajló eljárás pedig nem volt önkényes. Minderre tekintettel a Bíróság héttagú kamarája egyhangú döntésében mellőzte az egyezménysértés megállapítását.
(ejeb.atlatlszo.hu)
Ők lettek a Wolters Kluwer Jogászdíj 2019 jelöltjei!
A Wolters Kluwer szakértőiből álló zsűri 2019-ben is kiválasztotta azokat a pályázókat, akik közül a Jogászdíj nyertesei hamarosan kikerülnek.
Quaestor-ügy: 11 milliárdot kell fizetnie Tarsoly CsabánakDátum: november 19
Sehol sem érvényesül teljesen a gyermekjogi egyezményDátum: november 19

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
A Kúria szándékosan érvényteleníthetett a Fidesz-KDNP kárára levélszavazatokat | Lokál
A Kúria szándékosan érvényteleníthetett a Fidesz-KDNP kárára levélszavazatokat
MTI, 2018. 05. 05. 16:45
Egyre biztosabb, hogy szándékosan érvénytelenítette a Kúria a sérült vagy saját címzésű borítékban érkező levélszavazatokat, hogy ne kelljen pluszmandátumot adni a Fidesznek – írta szombaton az Origo.
A hírportál a birtokába került levélre hivatkozva közölte: a Kúria tudott arról, hogy a kérdéses levélszavazatok érvénytelenítésével a Fidesz-KDNP elveszít egy képviselői helyet a május 8-án alakuló Országgyűlésben.
A közzétett dokumentum szerint a Kúria a döntés előtt kérte a Nemzeti Választási Irodától: “nyilatkozzon arról, hogy az általuk érvénytelennek minősített 4360 levélszavazat, amennyiben az kizárólag a Fidesz-KDNP jelölőszervezek országos listáján elszámolásra kerül, eredményez-e mandátumváltozást”. Arról is érdeklődtek, hogy az érvénytelenítés változtat-e a képviselői helyek megoszlásán, illetve hány kormánypárti szavazatnál módosulna a mandátumeloszlás.
A válasz szerint a nem megfelelő boríték miatt érvénytelenített 4360 szavazatból 506 már elegendő lett volna még egy kormánypárti mandátumhoz. Az origo.hu megjegyezte, hogy a választási eljárásról szóló törvény a levélszavazatok érvényességéhez nem ír elő ilyen feltételt, a Nemzeti Választási Bizottság ezért “mondvacsinált okból” döntött az érvénytelenítésről.
A Kúria az NVI tájékoztatásával ellentétesen mondta ki, hogy nem lehet rekonstruálni az eseményeket, vagyis hogy utólag nem lehet pontosan megállapítani, hány szavazatról volt szó – írta az Origo.
Úgy néz ki, jogtalanul érvénytelenítettek több ezer szavazatot a Fidesz kárára
LMP-s bunyó: Sallai szerint Hadházy zsarolt
Veréssel vádolják az LMP-st
A szocialisták a választások legnagyobb vesztesei
Konfigurációs és erőforrás-problémák miatt nem bírta a honlap a terhelést
Címkék választás Országgyűlés Origo kúria Fidesz-KDNP boríték szavazat mandátum megsemmisítés választás 2018 Nemzeti Választási Iroda szándékosság levélszavazat
Elfogadta az Országgyűlés a kulturális átalakításról szóló törvényt, amely átlátható működési modellt és kiszámítható helyzetet és felelősségi viszonyokat teremt a színházak fenntartásában.
Hiába próbálják Karácsony Gergelyék megfúrni, a Liget-projekt az emberek nagy többsége szerint mégsem az ördögtől való, sőt kifejezetten hasznosnak találják a fejlesztéseket.
A magyar állam csak akkor lehet sikeres, ha a kereszténységre és a nemzetre épül – jelentette ki Orbán Balázs, a Miniszterelnökség államtitkára „A magyar állam karaktere” című könyv bemutatóján.
Digitális bíróság könnyíti az ítélkezést
Az elmúlt évek fejlesztéseinek hála, gyökeres változás készül a bírósági ügyek intézésében.
A vadrizs lehet az ünnepi ételek bemelegítése
Milák Kristóf már most meghódította Tokiót

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria kúria bíróság


text:
15/2017. NVB határozat - V. T. magánszemély által benyújtott fellebbezés tárgyában
15/2017. számú határozata
A Nemzeti Választási Bizottság V. T. magánszemély (a továbbiakban: Beadványozó) által benyújtott fellebbezés tárgyában – 7 igen és 1 nem szavazattal – meghozta a következő
A Nemzeti Választási Bizottság a Fővárosi Választási Bizottság 16/2017. (IV. 3.) FVB számú határozatát helybenhagyja.
A határozat ellen a meghozatalától számított 3 napon belül az ügyben érintett természetes és jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet személyesen, levélben, vagy elektronikus dokumentumként a Kúriához címzett bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet nyújthat be a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest Pf: 547.; e-mail: nvb@nvi.hu). A bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb 2017. április 10-én 16.00 óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági felülvizsgálat iránti kérelem elektronikus dokumentumként való benyújtása esetén a kérelem benyújtójának jogi képviselője minősített elektronikus aláírásával látja el a kérelmet. Az elektronikus dokumentumként benyújtott kérelem mellékleteit oldalhű másolatban elektronikus okirati formába kell alakítani. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. A bírósági felülvizsgálat iránti kérelem benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
[1] Beadványozó 2017. március 31-én 13 óra 17 perckor kifogást nyújtott be a Fővárosi Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: FVB), mert álláspontja szerint Budapest Főváros VIII. kerület Józsefvárosi Önkormányzat heti lapja, a Józsefváros időszaki lap 2017. március 29-i számának tartalma sérti a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) 2. § (1) bekezdés c) pontját.
[2] Jogorvoslati kérelmében előadta, hogy a Józsefváros időszaki lap 2017. március 29-én megjelent számában Sántha Péterné Budapest Főváros VIII. kerület Józsefvárosi Önkormányzat alpolgármestere és egyben a Budapest VIII. kerület 06. számú egyéni választókerület időközi választásán a Fidesz – KDNP közös jelöltje – a lap hátoldalán található politikai hirdetést nem számítva – összesen 8 képen – ebből egy címlap kép – szerepel.
[3] Ezen túl öt cikkben nyolc alkalommal kerül említésre még a neve, két cikkben idéznek is józsefvárosi események kapcsán megtartott beszédeiből. Rögzítette, hogy az időközi választáson induló további jelöltek közül Huszár Péter (Jobbik Magyarországért Mozgalom) neve egy alkalommal, Király Éva (Együtt-a Korszakváltók Pártja) neve egy alkalommal, Konczos László József (Magyar Munkáspárt) neve egy alkalommal, Pityinger László (független) neve két alkalommal kerül említésre az „Időközi önkormányzati választások a Magdolna Negyedben” című cikkben, amely távirati stílusban felsorolja a megfelelő számú ajánlást összegyűjtő jelölteket. Románné Bolba Mária (független) jelölt neve hét alkalommal kerül említésre a lapban. Sántha Péterné jelöltön kívül más jelöltről nem jelent meg sem kép, sem idézet az újságban.
[4] Beadványozó szerint a kampányidőszakban Sántha Péterné a lap 2017. március 17. napján megjelent számában négy képen látható, neve tizenegy alkalommal, öt cikkben került említésre és öt ízben idéztek tőle.
[5] A lap március 8. napján megjelent számában négy képen látható, neve három cikkben hét alkalommal került említésre és kétszer idéztek is tőle, továbbá szerepelt egy saját írása. Ezekben a lapszámokban a többi jelölt semmilyen formában nem szerepelt.
[6] Beadványozó szerint Sántha Péterné jelölt kampányidőszakban való hangsúlyos megjelenését az újságban jól példázza, hogy kizárólag alpolgármesterként a tavalyi évben ugyanebben az időszakban lényegesen kevesebbet szerepelt. Ezzel összefüggésben a 2016. március 9-i, a 2016. március 17-i és a 2016. március 24-i lapszámokra hivatkozott.
[7] Beadványozó ezen túl idézte a Kúria Kvk.I.37.394/2014/2 számú végzését is, melyben a Kúria a Ve. esélyegyenlőségi elvének értelmezésével kapcsolatos álláspontját fejtette ki.
[8] A kifogástevő szerint, mivel az időszaki lap felelős kiadója Budapest Főváros Józsefváros Önkormányzata, így a sajtótermék a helyi közhatalmat jeleníti meg. Álláspontja szerint úgy tűnhet, hogy az Önkormányzat, mint a közhatalom gyakorlója egyoldalúan elkötelezett Sántha Péterné jelölt mellett. Az időszaki lap alkalmas arra, hogy megbontsa a jelölő szervezetek és a jelöltek közötti esélyegyenlőséget.
[9] Mindezek alapján kérte a Fővárosi Választási Bizottságot, hogy állapítsa meg a jogszabálysértés tényét, tiltsa el a Józsefváros lapot a további jogszabálysértéstől, továbbá kötelezze arra, hogy a határozat rendelkező részét a határozat közlését követő legközelebbi számban a jogsértő közléshez hasonló módon tegye közzé, valamint, hogy a Ve. 152. § (2) bekezdése alapján szabjon ki bírságot. A kifogáshoz a Józsefváros újság 2017. évi 10. számát, valamint a szerkesztőség 2017. évi médiaajánlatát csatolta.
[10] A kifogást az FVB a 16/2017. (IV. 3.) FVB számú határozatával elutasította.
[11] Az FVB határozatában rögzítette, hogy Sántha Péterné, a Fidesz-KDNP jelöltje Budapest Főváros VIII. kerület Józsefváros Önkormányzatának alpolgármestere és a kifogáshoz csatolt, illetve a kifogásban vizsgált lapszámokban ilyen minőségében jelent meg. Ez alól kivétel a 2017/10. szám hátsó lapján megjelenő fizetett politikai hirdetés. Az FVB megállapította, hogy az eseményekről szóló írások, melyeken Sántha Péterné az önkormányzat képviseletében, megjelenítőjeként feltűnik, rövid, tárgyilagos tudósítások, melyekben nincsen utalás, még közvetett módon sem jelölti minőségére, pártállására.
[12] Emellett rámutatott arra is, hogy a 2017/10. lapszám volt az első, amelynek megjelenésekor már az időközi választáson induló összes jelölt nyilvántartásba vételre került. A 2017. március 8-án megjelenő 2017/8. számban azért nem jelenhetett meg egyik jelölt sem, mert az elsőként nyilvántartásba vételét kérő jelölt annak megjelenése napján nyújtotta be ez irányú kérelmét.
[13] A 2017/9. lapszám megjelenésekor egy jelölt volt jogerősen nyilvántartásba véve, a lapszám megjelenését megelőző napon, március 16-án döntött a Helyi Választási Bizottság további három jelölt nyilvántartásba vételéről. Ezek a döntések egyrészt nem emelkedtek a megjelenésig jogerőre, másrészt a lapzárta miatt nem kerülhettek bele a másnap megjelenő újságba.
[14] Abban, hogy az előző év azonos időszakában Sántha Péterné miért szerepelt kevesebbszer az újságban, az FVB-nek nem volt módja állást foglalni.
[15] Megjegyezte ugyanakkor, hogy abban, hogy egy jelölt, aki aktuálisan része a helyi vezetésnek, egy kampányban gyakrabban szerepel az önkormányzati ünnepségeken, az önkormányzat újságjának nincsen felelőssége.
[16] A Fővárosi Választási Bizottság is utalt határozatában kifogástevő által is hivatkozott, Kvk.I.37.394/2014/2 számú kúriai végzésre, melyben a Kúria megállapította, hogy a helyi önkormányzatok kiadványaiban a települések prominens személyeinek többszöri megjelenítése általános jelleggel nem kifogásolható.
[17] Az FVB a kifogással érintett esetben nem látta igazoltnak, hogy az újság, mint a helyi önkormányzat sajtóterméke, ily módon a közhatalom megjelenítője semleges pozícióját feladva Sántha Péterné jelölt mellett tűnt volna fel, ezért a kifogást a Ve. 220. §-a szerint elutasította.
[18] Beadványozó 2017. április 6-án 15 óra 52 perckor elektronikus úton fellebbezést nyújtott be az FVB 16/2017. (IV.3.) FVB számú határozata ellen, a Ve. 223. § (3) bekezdés a) és b) pontjára tekintettel.
[19] Sérelmezte, hogy az FVB nem vizsgálta érdemben a kifogáshoz bizonyítékként mellékelt 2017/8. számot és a 2017/9. számot, arra hivatkozással, hogy abban az időszakban még csak egy jelölt volt nyilvántartásba véve, így nem sérülhetett a jelöltek közötti esélyegyenlőség elve.
[20] Idézte a Ve. 2. § (1) bekezdés c) pontját és a 3. § 3. pontját, mely alapján álláspontja szerint a jelölő szervezetetek esetében már a jelölt jogerős nyilvántartásba vétele előtt érvényre kell juttatni az esélyegyenlőség elvét. Továbbá hivatkozott arra, hogy a Ve. 139. § alapján Budapest VIII. kerület 06. sz. egyéni választókerület időközi választásán a kampányidőszak 2017. március 4-től 2017. április 23-ig tart, tehát a Józsefváros időközi lap hivatkozott számai a kampányidőszak ideje alatt jelentek meg.
[21] Álláspontja szerint a választási eljárás alapelvei az egész kampányidőszakban alkalmazandók, ezért az, hogy Sántha Péterné, illetve a többi jelölő szervezet által indított jelölt mikor lett jogerősen is jelölt, irreleváns. Megítélése szerint a független jelöltek esetében a Ve. esélyegyenlőségi elve már a nyilvántartásba vett jelöltté válásuk előtt is alkalmazandó.
[22] Rögzítette továbbá, hogy Sántha Péterné alpolgármesterként a tavalyi év hasonló időszakához képest jóval többször szerepel a Józsefvárosi időközi lapban. Megítélése szerint a választópolgárok számára nem elválasztható, hogy egy jelölt, akinek a választókerületben rendkívül hangsúlyos a megjelenése, hol, mikor, és milyen minőségében jelenik meg.
[23] Egyetértett az FVB azon megállapításával, hogy nincsen módja állást foglalni abban, hogy az előző év azonos időszakában miért szerepelt Sántha Péterné kevesebbszer az időszaki lapban, ám megítélése szerint ez nem is szükséges, ahhoz hogy legalább a látszata fennálljon annak, hogy a Józsefváros időközi lap Sántha Péterné jelölt mellett tűnik fel, semlegességét feladva.
[24] Hangsúlyozta, hogy míg az időközi választás többi jelöltje a kampányidőszakban csupán egy távirati stílusú cikkben, és néhány, a jelölt aktivistái közötti konfliktust bemutató cikkben jelent meg a Józsefváros időközi lapban, ezzel szemben Sántha Péterné alpolgármester, illetve jelölt számtalan alkalommal jelenik meg a kampányidőszakban az újságban.
[25] Álláspontja szerint Sántha Péterné alpolgármester Józsefvárosi időközi lapban való kampányidőszaki szereplése önmagában nem sérti az esélyegyenlőség alapelvét, viszont azzal együtt igen, hogy a többi jelöltnek semmilyen felületet sem biztosít az időközi lap, a többi jelöltről például egyetlen fotó sem jelent meg a kampányidőszakban.
[26] Fentieken túl álláspontja szerint az FVB határozatának jogorvoslatról kioktató része is jogsértő, mert a szerint a fellebbezést jogszabálysértésre hivatkozással lehet benyújtani. Ezzel szemben a Ve. 223. § (3) bekezdése alapján fellebbezést jogszabálysértésre hivatkozással vagy a választási bizottság mérlegelési jogkörben hozott határozata ellen lehet előterjeszteni.
[27] Mindezek alapján kérte a határozat megváltoztatását és annak megállapítását, hogy a Józsefváros időszaki lap 2017. március 29-i számának tartalma sérti a Ve. 2. § (1) bekezdés c) pontját, kérte továbbá a jogsértő eltiltását a további jogsértéstől, a Ve. 152. § (1) bekezdés b) pontja szerinti jogkövetkezmény alkalmazását és bírság kiszabását.
[28] A fellebbezés nem alapos.
[29] A Nemzeti Választási Bizottságnak az eljárás során az ügy érdemét tekintve abban kellett állást foglalnia, hogy az FVB az esélyegyenlőség érvényesülésére vonatkozó vizsgálata során helyesen állapította-e meg a tényállás tisztázásához szükséges tényeket, illetve megfelelően értékelte-e a Beadványozó által a jogsértés alátámasztása érdekében benyújtott bizonyítékokat e tényekkel összefüggésben.
[30] A kampányhoz kötődő jogegyenlőség követelménye, az egyenlő esély elve a választási kampány idején akkor érvényesül, ha a jelölőszervezetek és jelöltek számára azonosak azok az objektív, külső feltételek, amelyek mellett képesek választási üzeneteiket eljuttatni a választókhoz. [Kvk.IV.37.359/2014/2.]
[31] Az FVB sérelmezett határozata hangsúlyosan veszi figyelembe az esélyegyenlőség vizsgálatakor, hogy a Józsefváros című ingyenes időszaki önkormányzati lap 2017/10. lapszáma az első, amelynek megjelenésekor már az összes jelölt nyilvántartásba vételre került. Az esélyegyenlőséget ez alapján már csak szűkebb időtartamban, a nyilvántartásba vett jelöltek viszonylatában vizsgálja, amely miatt helyesen zárja ki a Beadványozó által megjelölt további lapszámokat a vizsgálatból.
[32] A Beadványozó fellebbezésében tévesen hivatkozik a vizsgált időszak kibővítése érdekében a Ve. 3. § 3. pontjában megjelölt jelölő szervezetekre, mint az esélyegyenlőség alanyaira, hiszen a jogsértést nem különböző jelölő szervezetek eltérő megjelenésére, hanem Sántha Péterné Budapest Főváros VIII. kerület Józsefvárosi Önkormányzat alpolgármestere nagy terjedelmű és pozitív hangvételű közszereplésére alapozza. Az alpolgármester azonban csak Budapest Főváros VIII. Kerületi Helyi Választási Bizottságának 15/2017. (III. 16.) határozatának jogerőre emelkedésével nyerte el jelölti státuszát, így az ő, vagy személyén keresztül jelölő szervezetének alapelvsértő előnyben részesítése csak ettől az időponttól vizsgálható. Ugyanezen okból téves az aláírásgyűjtési szakaszban járó független jelöltek említése, hiszen az esélyegyenlőség értelemszerűen csak ugyanazon státuszban lévő szereplők között értelmezhető.
[33] Ebből következően a korábbi lapszámokkal kapcsolatban a Beadványozónak azt kellett volna bizonyítania, hogy az alpolgármester szereplése valamely bejelentett jelölő szervezet, már nyilvántartásba vett jelölt kampányát támogatja, vagy arra nézve egyértelműen hátrányos tartalommal bír. A Beadványozó ilyen bizonyítékot nem jelölt meg, ezzel szemben maga is elismeri fellebbezésében, nem állította, hogy Sántha Péterné kifejezetten jelölti minőségben szerepelne a többi jelölthöz képest szinte kizárólagos módon az időszaki lapban. Mindezek alapján a Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint nem nyert bizonyítást olyan „tény avagy látszat, amikor a helyi közhatalom a választási kampányban semleges pozícióját feladva az egyik jelölő szervezet vagy jelölt mellett tűnik fel.” [Kvk.IV.37.359/2014/2.]
[34] A Beadványozó a fenti okokból tévesen hívja fel Kvk.I.37.394/2014/2. határozatát is álláspontjának alátámasztására. Nem igazolható ugyanis, hogy az alpolgármester a hivatkozott lapszámokban az egyik jelölő szervezet vagy jelölt mellett tűnne fel jelölti nyilvántartásba vételét megelőzően a közhatalom képviselőjeként. Az FVB helyesen állapította meg e körben, hogy az „eseményekről szóló írások, melyeken az önkormányzat képviseletében, megjelenítőjeként feltűnik, rövid, tárgyilagos tudósítások, melyekben nincsen utalás, még közvetett módon sem, jelölti minőségére, pártállására”.
[35] A jelen eljárásban vizsgált ügyben releváns tényállással összefüggésben a Kúria Kvk.II.37.907/2014/3. számú határozatában megállapította, „[a] kérelmező által kifogásolt további tudósítások a jelenleg polgármesteri tisztséget betöltő, egyúttal polgármesterjelöltként is induló, személy polgármesteri tisztségével kapcsolatos feladatok ellátásáról tudósítottak, így azok közérdeklődésre számot tartó eseményekről szóló beszámolók és nem a polgármesterjelöltet népszerűsítő cikkek. A tisztség betöltésével összefüggésben, az önkormányzati tisztségből fakadó feladatok ellátásáról tudósító cikkek nem minősíthetők kampányidőszakban sem a jelöltet népszerűsítő cikknek.”
[36] A jelölti minőségben való megjelenés hiánya miatt nem értékelhető az esélyegyenlőség sérelmeként a többi jelölt szereplésének mellőzése. Az kétségtelen, hogy az időközi választás lényeges közügy, ugyanakkor a választás témájának és ebből eredően a jelöltek, jelölő szervezetek szereplésének hiánya az időszaki lapban a választási jogorvoslati eljárásban nem vizsgálható.
[37] A Bizottság nem találta alaposnak a fellebbezésnek az FVB határozata jogorvoslati záradékát kifogásoló részét sem.
[38] A Ve. 46. §-a határozza meg a választási bizottság határozatának elemeit. E szerint a rendelkező résznek tartalmaznia kell a választási bizottság döntését és a jogorvoslat lehetőségéről, benyújtásának helyéről és határidejéről, valamint a jogorvoslat benyújtásának feltételeiről való tájékoztatást.
[39] A Ve. 224. § (3) bekezdése szerint a fellebbezésnek tartalmaznia kell – többek között – a kérelem 223. § (3) bekezdése szerinti alapját, ami jogszabálysértés, vagy téves mérlegelésre utalást jelent.
[40] Az FVB határozata részletes tájékoztatást tartalmaz a jogorvoslat benyújtásának szabályairól, rögzíti, hogy ki jogosult a fellebbezés benyújtására, azt is, hogy hová és milyen módon nyújtható be, azaz a személyesen, a fax-on és az elektronikus levélben való benyújtásra vonatkozó felvilágosítást is tartalmaz. Emellett tájékoztat a fellebbezés kötelező, a Ve. 224. § (3) bekezdés b) és c) pontja szerinti elemeiről, melyek megléte az érdemi elbírálás feltétele, valamint rögzíti az új tények és bizonyítékok előterjesztésének, valamint a rövid utas elérhetőségek megadásának lehetőségét.
[41] Az FVB határozatának jogorvoslati tájékoztatása bár pontatlan abban a tekintetben, hogy a fellebbezés jogalapjaként kizárólag a jogszabálysértésre való hivatkozást tünteti fel, tehát nem teljekörűen idézi a Ve. 223. § (3) bekezdését, ettől azonban a Bizottság álláspontja szerint nem válik jogsértővé a határozat.
[42] A jogorvoslati tájékoztató ilyen csekély mértékű pontatlansága nem alkalmas arra, hogy a fellebbezést benyújtani jogosultak jogorvoslathoz való jogának sérelméhez, esetleg kiüresedéséhez vezessen, ahogyan Beadványozót sem akadályozta abban, hogy érdemi elbírálásra alkalmas fellebbezéssel éljen. Megjegyzi a Nemzeti Választási Bizottság, hogy a bizonyítékok mérlegelése nem jelent egyben mérlegelési jogkörben meghozott döntést, a feltételek fennállása esetén a jogsértés megállapítása nem mellőzhető, szemben a mérlegelési jogkörben megállapított egyes jogkövetkezményekkel pl. a kiszabott bírság mértéke.
[43] Mindezek alapján a Nemzeti Választási Bizottság az FVB 16/2017. (IV.3.) FVB számú határozatát a Ve. 231. § (5) bekezdés a) pontjában foglalt jogköre alapján helyben hagyja.
[44] A határozat a Ve. 2. § (1) bekezdés c) pontján, a 46. §-án, a 231. § (5) bekezdés a) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 222. § (1) bekezdésén, 223. § (1) bekezdésén, 224. § (1)-(2) és (5) bekezdésein, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 43. § (7) bekezdésén, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.

matches:
Kúria
Kúria
Kúria
§ 3
§ 3
Kúria