2011. évi CLV. törvény a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról – Kérdések És Válaszok
1 2011. évi CLV. törvény
2 a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról1
2.2.1 1. A szakképzési hozzájárulás célja
2.2.2 2. A szakképzési hozzájárulásra kötelezettek köre
2.4 A szakképzési hozzájárulás teljesítése
2.4.1 4. A szakképzési hozzájárulás alapjának megállapítása és mértéke
2.4.2 5. A szakképzési hozzájárulás teljesítésének módja
2.4.3 6. A szakképzési hozzájárulás teljesítésének részletes szabályai
2.4.3.1 Bevallás és visszatérítés
2.6 A képzés, valamint a képzési rendszer fejlesztésének támogatása
2.8.1 7. Felhatalmazó rendelkezések
2.8.2 8. Hatályba léptető rendelkezések
2.8.3 9. Átmeneti rendelkezések
2.8.4 10. Hatályon kívül helyező rendelkezések
2. § (1) Szakképzési hozzájárulásra kötelezett – a (3)-(4) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – a belföldi székhelyű
c) állami vállalat, tröszt, tröszti vállalat, közös vállalat, erdőbirtokossági társulat, vízgazdálkodási társulat – kivéve a víziközmű-társulatot -, egyes jogi személyek vállalata és a leányvállalat,
h)8 a szakképzésről szóló törvény 43. § (2) bekezdés a)-c) pontjában meghatározott egyéb szerv, szervezet (a továbbiakban: Szt. szerinti egyéb szervezet), ha az állami adóhatóságnak az erre a célra rendszeresített nyomtatványon bejelenti, hogy a szakképzési hozzájárulást az 5. § a) pont aa) vagy ab) alpontja szerint teljesíti, a választás bejelentését követő hónap első napjától.
b)12 szociális hozzájárulási adóalap: Az egyes adótörvények és azzal összefüggő egyéb törvények módosításáról szóló 2011. évi CLVI. törvény 455. § (2) bekezdés a)-c) és h) pontjában meghatározott adófizetési kötelezettséget eredményező jogviszony alapján, a (3) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel, a 455. § (1) bekezdés a)-b) és e) pontjában meghatározott adóalap, valamint a 457. § (1) bekezdésében meghatározott adóalap. A 457. § (1) bekezdés alkalmazása során e törvény szempontjából figyelmen kívül kell hagyni azon jogi személyt, aki a 2. § (5) bekezdése szerint szakképzési hozzájárulásra nem kötelezett;
ea)27 az 5. § ab) alpontja szerint, az év 1-6. és 9-12. hónapjában legalább – a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény 4. § (2)-(6) bekezdése szerinti partner- vagy kapcsolódó vállalkozás esetében együttesen számított – 30 fő tanulószerződéses tanuló gyakorlati képzésével teljesíti részben a hozzájárulási kötelezettségét, és
b) a 2012. évet követően a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott alapnormatíva alapján31
(1a)32 A szakképzési hozzájárulást az 5. § a) pont ab) alpontja szerinti gyakorlati képzés szervezésével teljesítő hozzájárulásra kötelezett a bruttó kötelezettsége mértékét az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott alapnormatíva alapján számított összeggel (a továbbiakban: kiegészítő csökkentő tétel) is csökkentheti az alábbiak szerint:
b)33 a 2. § (1) bekezdés a)-g) pontjában nevesített hozzájárulásra kötelezett
(1b)34 Azok az Szt. szerinti egyéb szervezetek, amelyek az 5. § a) pont ab) alpontja szerint az agrárpolitikáért felelős miniszter, az erdőgazdálkodásért felelős miniszter, az élelmiszeriparért felelős miniszter, a halgazdálkodásért felelős miniszter, a honvédelemért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítésekre történő felkészítés keretében végzett gyakorlati képzés szervezésével teljesítik a hozzájárulási kötelezettségüket – az (1) és (1a) bekezdésben foglaltaktól eltérően – a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott alapnormatíva 100%-ával csökkenthetik bruttó kötelezettségük mértékét.
(2)35 Az a 2. § (1) bekezdés a)-g) pontjában nevesített hozzájárulásra kötelezett, aki a bruttó kötelezettségét részben vagy egészben az 5. § a) pont ab) alpontja vagy c) pont cb) alpontja alapján teljesíti, és az (1) és (1a) bekezdés szerinti csökkentő tételek összege meghaladja a bruttó kötelezettsége mértékét,
(2a)36
(2b)37
(2c)38 A 2. § (1) bekezdés h) pontjában meghatározott – kivéve az (1b) bekezdésben nevesített – hozzájárulásra kötelezett esetében az 5. § a) pontja és az (1a) bekezdés a) pontja alapján számított csökkentő tételek vehetők figyelembe a 9. § (1), (4) és (5) bekezdése szerinti eljárásnak megfelelő visszaigénylésnél. Az (1b) bekezdésben meghatározott hozzájárulásra kötelezett az (1b) bekezdésben meghatározott összeget igényelheti vissza a 9. § (1) bekezdés a) pontja, valamint (4) és (5) bekezdése szerinti eljárásnak megfelelően.
(3)39 A gyakorlati képzést szervező átalányadózó hozzájárulásra kötelezettet nem illeti meg a (2) és a (2c) bekezdés szerinti visszatérítés.
(5)41 Az a hozzájárulásra kötelezett, aki az 5. § a) pont ab) alpontja szerint kötött tanulószerződés alapján gyakorlati képzés szervezésével teljesíti hozzájárulási kötelezettségét és csak részben rendelkezik a szakképzésről szóló törvényben meghatározott és a tanulószerződésben rögzített, a gyakorlati képzés teljesítéséhez szükséges feltételekkel, megállapodást köthet egy másik, gyakorlati képzés folytatására jogosult szervezettel vagy szakképző intézménnyel (a továbbiakban együtt: teljesítési megbízott), akihez gyakorlati képzésre átirányíthatja a tanulószerződéses tanulóját. Az átirányítás időtartama a tanulószerződésben meghatározott gyakorlati képzési idő legfeljebb 50%-a lehet, azzal, hogy a teljesítési megbízott a gyakorlati képzéssel kapcsolatosan költségei fedezetére díjat jogosult felszámítani a hozzájárulásra kötelezettel szemben. A teljesítési megbízott az általa végzett gyakorlati képzésre vonatkozóan nem érvényesítheti az (1) és (1a) bekezdésben foglaltakat.
(5a)42 Az (5) bekezdéstől eltérően amennyiben a szakképzésről szóló törvény 8. § (6) bekezdése alapján a gyakorlati képzés egy része iskolai tanműhelyben valósul meg, az 5. § a) pont ab) alpontja szerint gyakorlati képzés szervezésével teljesítő hozzájárulásra kötelezettnek a gyakorlati képzés ezen részére a tanulószerződéses tanulója átirányítása érdekében a szakképző intézménnyel teljesítési megbízottként megállapodást kell kötnie. Az e megállapodás alapján megvalósuló átirányítás időtartama nem számít bele az (5) bekezdésben az átirányítás időtartamára meghatározott időtartamba azzal, hogy a teljesítési megbízottat a gyakorlati képzés költségeinek a szakképzési hozzájárulás terhére történő elszámolásánál figyelembe vehető gyakorlati képzési normatívák mértékéről és a csökkentő tétel számításáról szóló, e törvény felhatalmazása alapján kiadott kormányrendeletben meghatározott normatíva alapján számított összeg – a hozzájárulásra kötelezett által a tanulónak ezen időszakra is fizetett juttatással és annak járulékaival csökkentett – arányos része illeti meg.
ae)43 cégjegyzékszámát, nyilvántartási számát, vagy OM azonosítóját,
c)44 az adott szakképesítésre kiadott szakképzési kerettantervben szereplő gyakorlati képzés időtartamát, a hozzájárulásra kötelezettnél a tanulószerződés keretében végzett gyakorlati képzés időtartamát, valamint az átirányítás időtartamát, annak arányát tanévenként,
g)45 a gyakorlati képzéssel összefüggésben a teljesítési megbízottat megillető díjazást vagy az (5a) bekezdésben meghatározott összeget,
i)46 a gyakorlati képzés helyszínét.
(7)47 Amennyiben a hozzájárulásra kötelezett a megkötött tanulószerződésben rögzített gyakorlati képzés teljesítéséhez a gyakorlati képzési idő 50%-át meghaladó mértékben vesz igénybe teljesítési megbízottat, akkor az adott tanulószerződéses tanulóra vonatkozóan nem érvényesítheti az (1) és (1a) bekezdésben foglaltakat.
(8)48 Ha a hozzájárulásra kötelezett az általa megkötött tanulószerződést az abban foglalt határidő lejárta előtt jogellenesen felmondja, a tanulószerződés alapján e törvény szerint a szakképzési hozzájárulási kötelezettsége terhére a tanulószerződés megkötésétől a tanulószerződés felmondásáig elszámolt csökkentő tétel teljes összegét az adózás rendjéről szóló törvény (a továbbiakban: Art.) önellenőrzésre vonatkozó szabályainak megfelelően köteles a szerződés felmondását követő 15 napon belül az állami adóhatóságnál vezetett számlára visszatéríteni.
(9)49 A (7) vagy (8) bekezdésben foglaltak megvalósulása esetén a hozzájárulásra kötelezett az érintett adóévek tekintetében nem élhet az 5. § e) pontjában meghatározott levonás lehetőségével, a levonás teljes összegét az Art. önellenőrzésre vonatkozó szabályai szerint az állami adóhatóságnál vezetett számlára kell befizetnie.
9. § (1)50 A hozzájárulásra kötelezett
b)51 a 8. § (1) és (1a) bekezdése szerinti csökkentő tétel és az 5. § e) pontja szerinti levonás éves összegét,
maga állapítja meg, elektronikus úton vallja be és fizeti meg a tárgyévet követő év január 12. napjáig az állami adóhatóságnak, vagy igényli vissza a 8. § (2) bekezdése szerint figyelembe vehető összeget.52
(3)53 Az előleg mértéke a tárgyhavi bruttó kötelezettség azzal, hogy a 8. § (1) bekezdése és az (1a) bekezdés b) pontja szerinti csökkentő tétel, valamint az 5. § e) pontja szerinti pénzügyileg teljesített időarányos költség az előleg befizetésénél figyelembe vehető és a 8. § (2) és (2c) bekezdésében foglalt feltétel teljesülése esetén visszaigényelhető.
(5)54 A befizetett előleg és az éves nettó kötelezettség különbözetét a tárgyévet követő év január 12. napjáig kell befizetni vagy a többletbefizetést ettől az időponttól lehet visszaigényelni.
(6)55 A kettős könyvvitelt vezető, egészségügyi szolgáltató vagy a közhasznú nonprofit társaság a fizetendő szakképzési hozzájárulás alapjának a 2. § (5) bekezdés b) pontja, valamint e) pontja szerinti meghatározásához szükséges, az üzleti évet követő év ötödik hónap utolsó napjáig az árbevétele összetételének alakulásában bekövetkezett – az (1) bekezdés szerinti éves bevallásában figyelembe nem vett – változása esetén a szakképzési hozzájárulás különbözetét az üzleti évet követő év ötödik hónap utolsó napjáig a társasági adóról készítendő bevallásában vallja be, fizeti meg vagy igényli vissza.
(8)56 Az állami adóhatóság a visszatérítés tekintetében az adóigazgatási rendtartásról szóló törvény (a továbbiakban: Air.) és az Art. szerint jár el. A kapott visszatérítést egyéb bevételként kell elszámolni.
(2)57 Az állami adóhatóság a hozzájárulásra kötelezett szakképzési hozzájárulási alapjáról és mértékéről, a 8. § (1) és (1a) bekezdése szerinti csökkentő tételről – csökkentő tételenként, létszám és összeg adatok tekintetében -, a 8. § (1b) bekezdésében meghatározott kötelezettek által visszaigényelt összegről, a hozzájárulásra kötelezett által bejelentett tanulószerződéses tanulók létszámáról, a tanulószerződéses tanulók után fizetendő szociális hozzájárulási adóról és a tanuló által fizetendő nyugdíj és egészségügyi járulékról a bevallási időszakot követően, a Nemzeti Foglalkoztatási Alapot megillető hozzájárulások átutalásáról az alapkezelővel kötött megállapodása alapján adatot szolgáltat az alapkezelőnek.
11. § (1)58 A hozzájárulásra kötelezettnek a szakképzési hozzájárulás bevallási, befizetési és elszámolási kötelezettsége e törvény által nem szabályozott kérdéseiben, valamint a kötelezettség teljesítésének ellenőrzése tekintetében az Air. és az Art. rendelkezéseit kell alkalmazni.
12. §59 A Nemzeti Foglalkoztatási Alap képzési alaprészének (a továbbiakban: alaprész) a központi költségvetésről szóló törvényben a szakképzési és felnőttképzési támogatásokhoz kapcsolódóan meghatározott előirányzata tartalmazza
e)60 a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter által fenntartott szakképző iskolák fejlesztésére, beruházási és felújítási célú támogatására felhasználható keretösszeget,
f)61 a szakképesítésért felelős miniszter által fenntartott szakképző iskolák fejlesztésére, beruházási és felújítási célú támogatására felhasználható keretösszeget,
g)62
i)63
j)64 az állami fenntartású szakképző iskolák működési költségéhez való hozzájárulásra biztosítható keretösszeget,
k)65 a szakképzésről szóló törvény 24/A. § (6) bekezdése alapján a Szakképzési Hídprogramban részt vevő tanuló részére ösztöndíj formájában nyújtott támogatás, a pedagóguspótlék és az ezekkel összefüggésben felmerülő költségek biztosítására szolgáló keretösszeget.
(2)66 A 12. § szerinti keretösszegek mértékét a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter határozza meg.
a)67 dönt a decentralizált keret megyénkénti felosztásáról, a decentralizált keret terhére kiírandó pályázati célok prioritásairól, valamint a 12. § a), d), e) és h) pontjában meghatározott keret terhére nyújtandó támogatásokról,
14. §69 A szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter döntése alapján – erre irányuló kérelem esetén – a 2. § (1) bekezdés a)-c) pontjában és (2) bekezdésében meghatározott szakképzési hozzájárulásra kötelezett részére
15. §70
16. §71 (1) Az állam az alaprész terhére támogatást nyújthat a szakképzésben az első szakképesítésre felkészítő, nappali rendszerű iskolai oktatásban részt vevő, tanulói jogviszonyban lévő, hiány-szakképesítést tanulók részére ösztöndíj (a továbbiakban: Szabóky Adolf Szakképzési Ösztöndíj) biztosításával a költségvetési évre megállapított, a 12. § c) pontja szerint rendelkezésre álló keretösszeg mértékéig.
17. §72 A 12. § d) pontja szerinti decentralizált keretből beruházási célú támogatás nyújtható
18. §73 Az alaprész központi kerete
19. § (1)-(3)74
(4)75 A (10) és (17) bekezdés, valamint a 17. § szerinti támogatás odaítélése nyilvános pályázat alapján történik.
(5)76 Az alaprész központi keretéből támogatás nyújtható az állami szakképzési és felnőttképzési szervnek és a szakképesítésért felelős miniszter által a szakképzésről szóló törvény alapján működtetett fejlesztő-szolgáltató intézetnek a szakképzés korszerűsítéséhez szükséges tananyag- és taneszközfejlesztéshez és központi programok kidolgozásához, valamint az általa szervezett szakmai elméleti és gyakorlati tantárgyakat oktató tanárok, szakoktatók, gyakorlati oktatók továbbképzéséhez, az országos szakmai tanulmányi versenyek szervezéséhez.
(9)78 Az alaprész központi keretéből – kérelemre – támogatás nyújtható az állami szakképzési és felnőttképzési szerv, az országos gazdasági érdekképviseletek, a szakképzés és felnőttképzés fejlesztésében közreműködő közalapítványok és szakmai szervezetek részére a szakképzés és felnőttképzés fejlesztéssel összefüggő feladataik ellátásához, valamint – pályázat útján – országos szakmai tanulmányi versenyek szervezéséhez.
(10)79 Az alaprész központi keretéből támogatható a 17. § szerinti beruházási célú támogatásra jogosultnál a szakképzés korszerűsítéséhez szükséges tananyag- és taneszköz-fejlesztés, továbbá az elméleti, gyakorlati tantárgyakat oktató tanárok, szakoktatók, gyakorlati oktatók továbbképzése.
(11)80 Az alaprész központi keretéből támogatás nyújtható az állami szakképzési és felnőttképzési szerv, a szakképzés fejlesztésében közreműködő közalapítványok és szakmai szervezetek részére a szakképző intézményben tanulók lemorzsolódásának csökkentését, illetve a lemorzsolódott tanulók képzésbe történő visszavezetését célzó programok megvalósításához.
(12)81 Az alaprész központi keretéből támogatás nyújtható szakképzési és felnőttképzési kutatási, fejlesztési célú tevékenységre az állami szakképzési és felnőttképzési szerv részére.
(13)82 Az alaprész központi keretéből támogatás nyújtható szakképzési, illetve felnőttképzési célú uniós finanszírozású program előfinanszírozására az állami szakképzési és felnőttképzési szerv részére.
(14)83 Az alaprész központi keretéből támogatás nyújtható a Kormány döntésén alapuló szakképzéssel, illetve felnőttképzéssel összefüggő központi program megvalósításához.
(15)84 Az alaprész központi keretéből támogatható
(16)85 Az oktatásért felelős miniszternek a (15) bekezdésben meghatározott feladatai ellátásához szükséges forrás biztosítására az oktatásért felelős miniszter és a szakképzésért felelős miniszter évente külön megállapodást köthet.
(17)86 Az alaprész központi keretéből támogatás nyújtható a szomszédos államokban élő magyarokról szóló törvény szerinti szomszédos államban működő, magyar nyelvű szakképző iskolában folytatott képzésnek az állami szakképzési és felnőttképzési szerv koordinációjával megvalósuló fejlesztésére.
(18)87 Az alaprész központi keretéből támogatás nyújtható az állami szakképzési és felnőttképzési szerv részére a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Tanács működtetésével, valamint szakképzési és felnőttképzési szaklapok szerkesztésével, kiadásával összefüggő feladataira.
(19)88 A WorldSkills és EuroSkills versenyeken érmet szerző magyar versenyzőket – az eredmények elismeréseként, miniszteri rendeletben meghatározottak szerint – díjazás illeti meg, amelyhez a pénzügyi forrást az alaprész központi keretéből szükséges biztosítani.
19/A. §89 (1)90 A pályázati eljárás alapján nyújtható támogatások esetén a pályáztatás lebonyolítását az állami szakképzési és felnőttképzési szerv végzi. A pályáztatás lebonyolításával összefüggő feladatai ellátására a pályázati támogatási keretösszegből legfeljebb a keretösszeg 1%-a biztosítható az állami szakképzési és felnőttképzési szerv részére.
(2)-(3)91
(4)-(6)92
ae)93 cégjegyzékszámát, egyéni vállalkozó esetén nyilvántartási számát, szakképző iskola, valamint felsőoktatási intézmény esetében az intézmény OM azonosítóját,
f)95
i)96 a beruházási célú támogatásoknál, ha biztosítékként jelzálog alapítása előírt, a jelzálogjog megszűnésének feltételeit,
j)97
k)98 mindazt, amit az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló kormányrendelet előír.
20/A. §99 A 14. § b) és c) pontja szerinti, valamint a beruházási célú támogatások esetén a támogatott a tárgyi eszközt köteles elkülönítetten nyilvántartani és 5 évig – ingatlan esetén 10 évig – költségvetési hozzájárulással támogatott gyakorlati képzés céljaira használni.
22. § (1)101 A hozzájárulásra kötelezett az alaprészből a 14. § b) és c) pontja szerint a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter egyedi döntésén alapuló beruházási célú támogatást a tőketartalékba helyezi, majd azt lekötött tartalékként mutatja ki. A lekötött tartalékba helyezés időtartamáról a támogatási szerződésben kell rendelkezni.102
a)104 a 8. § (1) és (1a) bekezdése szerinti gyakorlati képzési normatívák mértékét, az alap és a kiegészítő csökkentő tétel számításának szabályait, valamint az elszámolhatóság feltételeit,
b)105 a Szabóky Adolf szakképzési ösztöndíjra, az ösztöndíjban részesíthetők körére, az ösztöndíj mértékére, feltételeire, folyósítására, az ösztöndíj folyósításával kapcsolatban felmerült költségek térítésére, valamint az ösztöndíjban részesülő és tanulási nehézségekkel küzdő tanulók felzárkóztató oktatására és az ebben közreműködő tanárok díjazására, az elszámolásra és az ellenőrzésre vonatkozó szabályokat,106
(2)108 Felhatalmazást kap a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter, hogy – az államháztartásért felelős miniszterrel és az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben – rendeletben állapítsa meg
a)109 az alaprészből a 12. § d) és h) pontja szerinti célra nyújtott támogatásokkal összefüggésben a támogatás és díjazás mértékére, feltételeire, folyósítására, valamint a támogatás felhasználásáról történő elszámolásra és ellenőrzésre, továbbá a támogatásra irányuló pályázatok kiírására és elbírálására vonatkozó szabályokat,110
b) az alaprészből felnőttképzési célra nyújtott támogatások részletes szabályait,111
24. § (1) Ez a törvény – a (2)-(4) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2012. január 1-jén lép hatályba.
28/B. §120 Az alaprészből a szakképzésről szóló törvény 2014. december 31-én hatályos 43. § (2) bekezdés c) pontja alapján tanulószerződés megkötésére jogosult szervezet által 2014. augusztus 31-éig megkötött tanulószerződésekre a szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény, a felnőttképzésről szóló 2013. évi LXXVII. törvény és az azokkal összefüggő tárgyú törvények módosításáról szóló 2015. évi LXVI. törvény hatálybalépését megelőző napon hatályos 15. § szerint nyújtható támogatás a tanulószerződések megszűnéséig.
29. §121
(2)122 Ha a hozzájárulásra kötelezett a gyakorlati képzés szervezését vagy az adott szakképesítés gyakorlati képzésének a szervezését megszünteti, az e törvény hatálybalépését megelőzően hatályos szabályok szerint a szakképzési hozzájárulási kötelezettség terhére beszerzett tárgyi eszköznek és beruházásnak – a képzés megszűnése időpontjában fennálló – az (1) bekezdés szerint még hátralévő használati kötelezettség idejével arányos bekerülési értékét legkésőbb a megszüntetéssel egyidejűleg be kell fizetnie a Magyar Államkincstárnál vezetett Nemzeti Foglalkoztatási Alap területi előirányzat-felhasználási keretszámlájára.
b)123 a jogutód nélkül megszűnő vagy a gyakorlati képzést jogutód nélkül megszüntető gyakorlati képzést szervező hozzájárulásra kötelezett, ha a gyakorlati képzést közvetlenül szolgáló tárgyi eszközök tulajdonjogát a szakképzésről szóló törvényben meghatározott állami fenntartású, nappali iskolai rendszerű szakképzést folytató intézménynek térítésmentesen átadja.
33. §125
33/A. §126 E törvénynek az egyes adótörvények és azzal összefüggő egyéb törvények módosításáról szóló 2012. évi CLXXVIII. törvénnyel megállapított 9. § (1) bekezdés c) pontját és 9. § (5) bekezdését első alkalommal a 2013. január 1-jén vagy azt követően kezdődő adómegállapítási időszakra vonatkozóan kell alkalmazni.
34. § (1)-(2)127
(3)-(4)128
35. §129
36. §130
37. §131
Category: Hatályos törvények, Jog	| Tag: 2011. évi CLV. törvény, Szakhoz tv.


text:
Mennyibe kerül egy válás? | hírek | Jogi Fórum
2006.08. 9. hvg.hu
A válási procedúra során a házastársak könnyen pokollá tehetik egymás és gyermekeik életét, hát még akkor, ha az érzelmi viharokon túl még az vagyonmegosztás is kicsinyes vitává fajul.
A válások 71 százalékát kezdeményezik a nők, és az elmúlt 50 évben öt-hatszorosára nőtt az elváltak száma. Sokan azonban még azzal sincsenek tisztában, hogy a válást nem kell mindkét félnek egyformán akarnia, mert ha a házasélet "helyrehozhatatlanul megromlott", a bíróság szétválasztja a feleket.
Egy bontóper (amikor a bíróság elválasztja a házastársakat) a felperesnek 12 ezer forintjába kerül, ennyi illetéket kell lerónia, hogy meginduljon az eljárás. A gyermekelhelyezésről döntő eljárásban sem a perköltség játsza a főszerepet, még a gyermeket vizsgáló pszichológus szakértőért sem kell fizetni. Nem így a vagyonmegosztási pereknél: az itt igényelt szakértők már pénzbe kerülnek. A felek maguk is felkérhetnek egy-egy hozzáértőt, de jellemzően a bíróság jelöl ki valakit a Bírósági Szakértői Jegyzékből. Ennek költsége minimum 50 ezer forint, de elérheti a százezret is. A munka díját a szakértőt kérő félnek kell megelőlegezni, a per teljes költségét pedig a két fél között osztja meg a bíró az eljárás végén.
A hvg.hu megkereste a Fővárosi Bíróságot, ahol azonban furcsamód nem tudták megmondani, hogy a hozzájuk forduló polgárok pontosan milyen „díjszabással” számoljanak. A perköltséget a bíróság az eljárás végén a per megnyerésétől vagy elvesztésétől függetlenül, az összes körülményt mérlegelve oszja el a felek között.
Ha a házastársak nem tudnak a vagyonról megegyezni, a házastársi vagyonközösség megosztásáért pert indíthatnak, de ez esetben a követelt vagyon 6 százalékát illetékként be kell fizetniük. Közös tulajdon esetén az egyik fél kifizetheti a másikat, de ha erre nincs pénze, és nem sikerül megegyezniük, akkor elárverezhetik a közös ingatlant, ez azonban általában áron aluli értékesítést jelent.
Az általunk megkérdezett ügyvédek egyike sem tudta, vagy nem kívánta megmondani, pontosan mennyit tesz zsebre egy válás után. Más egyéb forrás szerint viszont egy megegyezéses válás minimum 50 ezer forintba kerül, a vitás eseteket 100-250 ezerért vállalják, de az ügyvéd óradíja, a tárgyalásonként fizetendő összeg nagyon változó, és sokszor – főleg az elhúzódó ügyeknél – a végére olcsóbb óradíjat számítanak fel. Előfordulhat, hogy tíz órát kifizettetnek az ügyféllel, aztán tárgyalásonként 20-40 ezer forintot, és amikor kifut ez az összeg, újabb megállapodás születik. A legtöbben azonban azt hangsúlyozták, hogy „megegyezés kérdése”, hogy mennyibe kerül az ügyfélnek a válási procedúra. Egy vidéki nagyváros ügyvédi irodájában lapunknak azt mondták, a megegyezéses válás 50-60 ezer forint körül van, míg az elhúzódó ügyek szintén erről az összegről indulnak, tárgyalásonként 10-15 ezer forintos tarifával. A beadványokért, megbeszélésekért óradíjat számítanak fel, ez esetben 10 ezer forintot. A fővárosi, felkapottabb ügyvédi irodákban - az esetek bonyolultságától is függően - ennek többszörösét elkérhetik.
Gyerektartásra az apa, vagy az anya jövedelemének 50 százalékánál többet nem lehet kérni. A bíróság egy gyermek után rendszerint a fizető szülő jövedelmének 15-25 százalék között állapítja meg a tartásdíjat. Több gyerek esetében (főként, ha más kapcsolatból születtek) eltérő mértékű összeget is megállapíthatnak, tekintettel a gyerek szükségleteire, illetve az őt nevelő anyagi helyzetére. A gyermektartásról nem lehet lemondani, és a bírósági ítélet kihirdetése előtt is, előzetesen is végrehajtható, hiszen a gyermeket addig is el kell tartani, amíg ezek a – sokszor évekig elhúzódó – perek tartanak. A felek abban is megegyezhetnek, hogy a fizetésre kötelezett egy nagyobb összeggel, vagy ajándékkal váltja ki a rendszeres tartásdíjat, például lakást irat a gyerekre. Ilyenkor a bíróságok megvizsgálják, hogy van-e megfelelő fedezet a gyermek folyamatos eltartására. Megteheti valaki, hogy minimálbéren van bejelentve, csak azért, hogy megússza kevesebb gyermektartással, de a környezettanulmány és a per során felmerülő tények, kérdések általában tisztázzák, hogy milyen a szülő valós anyagi helyzete és ennek megfelelően állapítják meg a fizetendő összeget.
ELHIDEGÜLÉS ÉS ANYAGI GONDOK
Közös megegyezéses váláskor az első, vagyis a békéltető tárgyaláson még nem, de következő alkalommal kimondhatja a bíróság a válást – általában ez is eltart 6-7 hónapig. Megegyezés hiányában azonban „tényfeltárásos” bontásra kerül sor: a bíróság a házasélet részleteit igyekszik megismerni, hogy megállapíthassa, mi vezetette a házaspár döntéséhez.
Ha a békítés eredménytelen, akkor a házasság az első tárgyaláson is felbontható, de ezt - a törvény alapján - három feltételhez köti a bíróság. Ha az egyik fél jogerős bírói ítélet alapján cselekvőképességet kizáró gondnokság alatt áll, ismeretlen helyen tartózkodik vagy más, elháríthatatlan akadály miatt nem képes a bíróság előtt megjelenni, akkor már ez első alkalommal szétválaszthatják a feleket. Szintén emellett dönthet a bíróság, ha már legalább három éve úgy szakadt meg az életközösség, hogy külön lakásban élnek, és igazolják, hogy a közös gyermek elhelyezését és tartását rendezték. A harmadik lehetőség, ha a párnak nincs a kapcsolatból közös kiskorú gyermeke. Egyéb esetben csak akkor folytatódik az eljárás, ha az első tárgyalástól számított 3 hónapos határidőn belül a felek valamelyike, vagy mindketten írásban kérik ezt. Az esetek többségében azonban minimum két tárgyalás van, de jellemzően ennél több. A bontóper is elhúzódhat, de általában a gyermekelhelyezés és a vagyonmegosztás körüli viták mérgesednek el a leginkább.
A tényfeltárásos bontás jelenti azt az eljárást, amikor a házaspár kénytelen kiteregeti szennyesét. A bíróság igyekszik kideríteni, hogy kinek a hibájából és milyen módon romlott meg az együttélés, illetve, hogy valóban reménytelen-e a felek összebékítése. Rendszerint ugyanazok az okok vezetnek a váláshoz: gyermekek születése utáni elhidegülés, az anyagi problémák okozta feszültségek. Az ügyvédek szerint jellemzően túl korán vagy igen későn fordulnak bírósághoz a felek. Sokan az első komoly probléma felmerülések – annak megoldása helyett – válni szeretnének. A másik véglet pedig az, amikor hosszú évekig élnek olyan kapcsolatban, amely megnyomorítja az életüket. A pertől egyébként bármikor el lehet állni, ha férj és feleség meggondolja magát, és a bíróság is az eljárás bármely szakaszában megkísérelheti a felek kibékítését.
Tévhit, hogy a házasság megromlásáért felelős fél automatikusan anyagi hátrányba kerülhet: az amerikai filmekben gyakran látott, az angolszász jogrendszerben valóban létező gyakorlattal - mikor egy bizonyított félrelépés súlyos összegeket jelenthet a házasságtörőnek - a magyar jogrendszerben nem kell számolni.
Gyermekelhelyezési keresettel már a bontóper kezdete előtt bírósághoz lehet fordulni. Ez akkor indokolt, ha valamelyik fél attól tart, hogy a másik szülő önkényesen magánál tarthatja a gyereket. A magyar sajtó már többször volt hangos olyan esetektől, amikor apuka vagy anyuka a gyermeket korábban nevelő felet nem értesítve magához vette a gyereket és magánál is tartotta, abban bízva, hogy a bíróság a végleges felügyeletről döntve figyelembe veszi, hogy a gyermek megszokott környezetében maradjon. Gyermektartási díj megállapítása miatt is indíthatnak a felek pert, amennyiben az egyik szülő nem, vagy nem megfelelő mértékben járul hozzá a gyerek ellátásához. Ezeket a pereket soron kívül bírálják el.
További részletek: http://hvg.hu/…s/page3.aspx

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Kúria mint felülvizsgálati bíróság Kfv.III / 2016 /7 számú ítélete - PDF
Download "Kúria mint felülvizsgálati bíróság Kfv.III / 2016 /7 számú ítélete"
1 Kúria mint felülvizsgálati bíróság Kfv.III / 2016 /7 számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/98 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: Iktatószám: 9831/2016 CPV Kód: Ajánlatkérő: Teljesítés helye: Ajánlattételi/részvételi jelentkezési határidő: Nyertes ajánlattevő: Ajánlatkérő típusa: Ajánlatkérő fő tevényeségi köre: Fővárosi Bíróság ítélete Szöveg: A Kúria mint felülvizsgálati bíróság ítélete Az ügy száma: A tanács tagjai: A felperes: A felperes képviselője: Az alperes: Az alperes képviselője: Kfv.III /2016/7. dr. Kovács András a tanács dr. Kovács Ákos előadó bíró dr. Fekete Ildikó bíró Mecsek Mérnökiroda Kft. (7630 Pécs, Barázda köz 8.) dr. Zoric Ildikó ügyvéd (7800 Siklós, Felszabadulás u. 38/A.) Közbeszerzési Hatóság Közbeszerzési Döntőbizottság (1026 Budapest, Riadó u. 5.) dr. Szaller Ottó jogtanácsos Más perbeli személyek neve és perbeli állása: Pécsi Tudományegyetem alperesi beavatkozó 1
2 (7622 Pécs, Vasvári P. u. 4.) Az alperesi beavatkozó képviselője: dr. Bányai Dávid jogtanácsos A per tárgya: közbeszerzési ügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: felperes (18. sorszám) A felülvizsgálni kért jogerős határozat: Pécsi Törvényszék, 1.Kf /2015/6. Az elsőfokú bíróság határozatának száma: Pécsi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság, 8.K /2015/14. Rendelkező rész A Kúria a Pécsi Törvényszék mint másodfokú bíróság 1.Kf /2015/6. számú ítéletét hatályon kívül helyezi és a Pécsi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 8.K /2015/14. számú ítéletét helybenhagyja azzal a kiegészítéssel, hogy az alperesi beavatkozó 15 napon belül köteles (kétszázezer) forint igazgatási szolgáltatási díjat megfizetni a felperesnek. Kötelezi az alperest és az alperesi beavatkozót, hogy 15 napon belül fizessenek meg a felperesnek külön-külön (ötvenezer-ötvenezer) forint együttes felülvizsgálati eljárási és másodfokú perköltséget. A felperes által lerótt (hetvenezer) forint felülvizsgálati és le nem rótt (huszonnégyezer) forint fellebbezési eljárási illetéket az állam viseli. Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye. Indokolás A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás [1] A beavatkozó a Pécsi Tudományegyetem Klinikai Központ Onkotherápiás Intézetének fejlesztéséhez kapcsolódó építési, műszaki, ellenőri feladatok ellátására hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos közbeszerzési eljárást kezdeményezett. A július 7-én indított eljárásban az ajánlattételi határidőt július 23. napjának 10:00-órájában jelölték meg. A felhívást öt vállalkozásnak küldték ki, köztük a felperesnek is. A beavatkozó végül október 10-én készítette el az eljárást lezáró összegzését, melyet október 30-án módosított és a nyertes ajánlattévőnek egy perben nem álló Kft-t nevezett meg. [2] A közbeszerzési eljárás ellen a felperes jogorvoslati kérelmet nyújtott be, melynek elbírálása során az alperes megállapította, hogy a nyertes ajánlattevő árindokolása nem volt elfogadható, ezért jogszabályt sértett a beavatkozó azzal, hogy nem nyilvánította érvénytelenné a nyertes ajánlattevő ajánlatát. Ezt követően a beavatkozó az eljárást tovább folytatta, új összegzést bocsátott ki, 2
3 melyben az eljárást eredménytelennek nyilvánította. Ezzel a módosított összegzéssel szemben a felperes nyújtott be jogorvoslati kérelmet, amire tekintettel a beavatkozó ismét módosította a korábbi összegzését és ismét érvénytelennek és eredménytelennek nyilvánította az eljárást. [3] Az alperes február 19-én hozott D.34/10/2015. számú határozatában a felperes jogorvoslati kérelmét elutasította. Álláspontja szerint nyilvánvaló, hogy az összegzések és a jogorvoslati kérelmek a kivitelezési szerződés október 29-ei megkötését követően keletkeztek. E miatt bármely ajánlattevő nyertessége esetén sem teljesíthette volna a feladatait. [4] A felperes keresetében a jogerős határozat megváltoztatását és a beavatkozóval szemben jogkövetkezmények alkalmazását, az ajánlatkérő eljárást lezáró döntésének megsemmisítését kérte. A Pécsi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a támadott alperesi határozatot megváltoztatta és az ajánlatkérő január 9-én kibocsátott új összegzését megsemmisítette. Indokolása szerint a beavatkozó az eljárás eredménytelenségét nem állapíthatta volna meg, mert annak törvényi feltételei hiányoztak. [5] A másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletét megváltoztatta és a keresetet elutasította. Indokolása szerint a beavatkozó azért hivatkozhatott jogszerűen arra, hogy elállt a közbeszerzési eljárás lefolytatásának szándékától, mert az alperes megsemmisítő döntését követő jogszerű döntéssel sem állítható helyre az eljárás jogszerűsége, mert az olyan szerződés megkötésével járna együtt, aminek teljesítésére az ajánlattevő nem lenne képes tekintettel arra, hogy az elvégzett építési tevékenység műszaki ellenőrzését objektív okokból nem lehet elvégezni. A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem [6] A jogerős ítélet ellen a felperes nyújtott be felülvizsgálati kérelmet, kérve annak hatályon kívül helyezését és az elsőfokú bíróság ítéletének helybenhagyását. Felülvizsgálati kérelmében arra hivatkozott, hogy a másodfokú bíróság tévesen értelmezte a közbeszerzésekről szóló évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 76. (1) bekezdésének g) pontjában foglaltakat, mely rendelkezés szerint a beavatkozó nem nyilváníthatta volna eredménytelenné az eljárást. Tévedett a másodfokú bíróság, amikor a szerződés ellehetetlenülésének jogkövetkezményeit a közbeszerzési eljárásban is 3
4 alkalmazhatónak tartotta, jólehet, e következményeket csak polgári eljárásban lehetett volna a közbeszerzési eljárást követően levonni. [7] A beavatkozó felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályában fenntartását kérte. A Kúria döntése és jogi indokai [8] A felülvizsgálati kérelem alapos. [9] A Kbt. 76. (1) bekezdésének g) pontja értelmében eredménytelen az eljárás, ha a közbeszerzési döntőbizottság megsemmisíti az ajánlatkérő valamely döntését és az ajánlatkérő új közbeszerzési eljárás lefolytatását határozza el, vagy eláll az eljárás lefolytatásának szándékától, az ajánlatkérő azonban nem nyilváníthatja eredménytelennek az eljárást akkor, ha a jogszerűtlen eljárást lezáró döntés megsemmisítését követően jogszerű döntés meghozatalával az eljárás jogszerűsége helyreállítható. [10] Az idézett törvényhelyet alkalmazva állapította meg helyesen a Pécsi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság elsőfokú ítéletében, hogy a felperes sem új közbeszerzési eljárás lefolytatását nem határozta el, sem nem állt el az eljárást lefolytatásának szándékától. Az ajánlatkérő csak abban az esetben nyilváníthatja eredménytelennek az eljárást e törvényhely alkalmazásával, ha a jogszerűtlen eljárást lezáró döntés megsemmisítését követően a jogszerű döntés meghozatalával az eljárás jogszerűsége helyreállítható. Az alperes tévedett az eljárás jogszerűségének helyreállíthatósága tekintetében, mert csak abban az esetben lehet eredménytelennek tekinteni az eljárást e törvényhelyre hivatkozással, ha volt egy közbeszerzési döntőbizottság által megsemmisített ajánlatkérői döntés és a közbeszerzési döntőbizottság megsemmisítő határozatát követően volt lehetőség olyan döntés meghozatalára, amely miatt az eljárás jogszerűsége helyreállítható. A jogszerűség helyreállításának a döntőbizottság megsemmisítést kimondó határozatában foglalt jogszerűtlenség tekintetében lehet csak jelentősége. Az eljárás jogszerűsége csak azzal lett volna helyreállítható, ha a nyertes ajánlattevő ajánlatait megsemmisítik. Erre nem került sor, ehelyett eredménytelenné nyilvánították az eljárást, ami jogszabálysértő volt. [11] Tévedett a másodfokú bíróság, amikor a fentiekkel ellentétes eredményre jutott ítéletében. [12] A kifejtett indokok alapján a Kúria a polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény (a továbbiakban Pp.) 275. (4) bekezdése alapján a 4
5 jogerős ítéletet hatályon kívül helyezte és helyette a jogszabályoknak megfelelő új határozatot hozva az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta. Záró rész [13] Az igazgatás és szolgáltatási díj megfizetéséről az elsőfokú bíróság nem rendelkezett, ezért ebben a körben az ítéletet a Kúria a Pp át alkalmazva kiegészítette. [14] A felülvizsgálati és másodfokú perköltség viselésére a beavatkozó és a felperes a Pp a alapján köteles. [15] A felülvizsgálati eljárási illetéket az Illetékekről szóló évi XCVIII. törvény 5. -a alapján az állam viseli. A felperes felülvizsgálati kérelmére illetékfeljegyzési jog ellenére (hetvenezer) forint illetéket lerótt, melyet az illetékes adóhatóságtól igényelhet vissza. Budapest, június 7. Dr. Kovács András s.k. a tanács elnöke, Dr. Kovács Ákos s.k. előadó bíró, Dr. Fekete Ildikó s.k. bíró 5
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság Kfv.III /2015/5. számú ítélete
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság Kfv.III.37.378/2015/5. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2015/127 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma:
Fővárosi Törvényszék 3.Kf /2014/6. számú ítélete
Fővárosi Törvényszék 3.Kf.650.061/2014/6. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2015/14 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2015.02.04.
A Közbeszerzési Döntőbizottság (a továbbiakban: Döntőbizottság) a Közbeszerzési Hatóság nevében meghozta az alábbi. H A T Á R O Z A T-ot.
KÖZBESZERZÉSI HATÓSÁG KÖZBESZERZÉSI DÖNTŐBIZOTTSÁG 1026 Budapest, Riadó u. 5. 1525 Pf.: 166. Tel.: 06-1/336-7776, fax: 06-1/336-7778 E-mail: dontobizottsag@kt.hu Ikt. sz.: D.661/6/2016. A Közbeszerzési
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság, Kfv.III /2015/11. számú ítélete
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság, Kfv.III.37.158/2015/11. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2015/79 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel
Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 10.K /2017/8 számú ítélete
Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 10.K.27.105/2017/8 számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2017/184 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel
A KÚRIA mint másodfokú bíróság Kfv.II /2014/9. számú ítélete
A KÚRIA mint másodfokú bíróság Kfv.II.37.747/2014/9. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2015/49 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma:
Fővárosi Ítélőtábla ítélete Szöveg: FŐVÁROSI ÍTÉLŐTÁBLA 3.Kf /2009/7. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla a dr.
Fővárosi Ítélőtábla ítélete Szöveg: FŐVÁROSI ÍTÉLŐTÁBLA 3.Kf.27.005/2009/7. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla a dr. Farkas Mihály ügyvéd (1042 Budapest, Árpád út 67.) által képviselt
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság Kfv.II /2015/7. számú ítélete
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság Kfv.II.37.401/2015/7. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/11 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel
Fővárosi Törvényszék 3.Kf.650.064/2015/5. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2015/129 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2015.11.11.
KÖZBESZERZÉSI HATÓSÁG KÖZBESZERZÉSI DÖNTŐBIZOTTSÁG 1126 Budapest, Riadó u. 5. 1525 Postafiók 166. Tel: 882-8594, Fax: 882-8593 E-mail cím: dontobizottsag@kt.hu Ikt.sz.: D.389/3/2014. A Közbeszerzési Döntőbizottság
Budapest Környéki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 7.K /2015/16. számú ítélete
Budapest Környéki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 7.K.28.040/2015/16. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/42 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája:
Kúria Kfv.VI /2017/4.számú ítélete
Kúria Kfv.VI.37.358/2017/4.számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2018/27 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2018.02.07. Iktatószám: 1573/2018
Fővárosi Törvényszék, mint másodfokú bíróság 3.Kf /2013/8. számú ítélete
Fővárosi Törvényszék, mint másodfokú bíróság 3.Kf.650.051/2013/8. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2013/143 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság Kfv. III /2014/4. számú ítélete
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság Kfv. III.37.538/2014/4. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2015/14 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel
Kfv.III / 2013/ 5.számú ítélete
Kfv.III.37. 723/ 2013/ 5.számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2014/85 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2014.07.21. Iktatószám:
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság Kfv.II /2015/5. számú ítélete
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság Kfv.II.37.690/2015/5. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/34 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel
4.K /2014/4. számú ítélete
4.K.27.103/2014/4. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2014/81 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2014.07.11. Iktatószám: 14047/2014
Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 10.K /2016/14 számú ítélete
Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 10.K.27.265/2016/14 számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/149 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel
Legfelsőbb Bíróság ítélete Szöveg: A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság Kfv.VI /2009/6.
Legfelsőbb Bíróság ítélete Szöveg: A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság Kfv.VI.37.118/2009/6. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága
Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 28.K /2015/9. számú ítélete
Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 28.K.33.431/2015/9. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2015/120 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel

matches: bíróság bíróság Kúria bíróság Bíróság Bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria KÚRIA bíróság KÚRIA bíróság Bíróság KÚRIA KÚRIA Bíróság Bíróság KÚRIA bíróság KÚRIA bíróság Bíróság KÚRIA bíróság KÚRIA bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság KÚRIA bíróság KÚRIA bíróság Bíróság Bíróság KÚRIA bíróság KÚRIA bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
A Kbt. 62-63. §-ai tartalmazzák a kizáró okokra vonatkozó szabályokat. A kizáró okok határozzák meg azokat a körülményeket, amelyek fennállása esetén az ajánlattevő, a részvételre jelentkező, az alvállalkozó vagy az alkalmasság igazolásában részt vevő szervezet az eljárásból kizárásra kerül [kivéve, ha a Kbt. 64. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően kellőképpen igazolta megbízhatóságát, amelyet a Közbeszerzési Hatóság véglegessé vált – vagy annak megtámadására irányuló közigazgatási per esetén – a bíróság jogerős határozatában megállapított].
A bizonyos bűncselekmények elkövetésével kapcsolatos kizáró ok [Kbt. 62. § (1) bekezdés a) pont] körébe tartozik 2015. november 1-jétől például az 1978. évi IV. törvény, illetve a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) szerinti terrorcselekmény, valamint ehhez kapcsolódó felbujtás, bűnsegély vagy kísérlet; 1978. évi IV. törvény, illetve a Btk. szerinti pénzmosás, valamint a Btk. szerinti terrorizmus finanszírozása; az 1978. évi IV. törvény, illetve a Btk. szerinti emberkereskedelem, valamint a Btk. szerinti kényszermunka. Az Európai Bizottsággal folytatott egyeztetések eredményeként került továbbá a Kbt.-be az 1978. évi IV. törvény, illetve a Btk. szerinti versenyt korlátozó megállapodás közbeszerzési és koncessziós eljárásban bűncselekmény.
A Kbt. 62. § (1) bekezdés b) pontja szerinti, adó, vám és járulékfizetési kötelezettség elmulasztásával kapcsolatos kizáró ok szabályozásában lényeges, hogy a törvény előírásai alapján 2015. november 1-je után nem feltétel, hogy a mulasztást a letelepedés szerinti ország vagy az ajánlatkérő székhelye szerinti ország jogszabályai állapítsák meg (bármely államban elkövetett jogsértés megalapozza a kizáró okot). Továbbá, nemcsak azon gazdasági szereplő mentesül ezen kizáró ok hatálya alól, aki a tartozás megfizetésére halasztást kapott, hanem az is, aki a tartozását, az esetleges kamatot és bírságot az ajánlat vagy részvételi jelentkezés benyújtásának időpontjáig megfizette.
A Kbt. 62. § (1) bekezdés c) pontja tekintetében rögzítendő, hogy a Kbt. 62. § (4) bekezdés szerint e kizáró okot nem kell alkalmazni olyan esetben, ha az ajánlatkérő a 98. § (4) bekezdés d) pontja alapján hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást folytat le.
A Kbt. 62. § (1) bekezdés g) pontja szerinti, közbeszerzési eljárásokban való részvételtől eltiltással kapcsolatos kizáró ok tekintetében változás, hogy 2015. november 1-jétől maga a kizáró ok utal arra, hogy a Közbeszerzési Döntőbizottság általi eltiltásra, illetve annak időtartamára vonatkozik a kizáró ok. Egyrészt a törvény konkrétan utal a Kbt. 165. § (2) bekezdés f) pontjára, a Közbeszerzési Döntőbizottság érdemi határozatában megjelenő döntésre. Másrészt a törvény egyértelműsíti a kizárás időtartamára vonatkozó szabályt: a korábbi szabályozás szerint a kizáró ok hatálya az eltiltás ideje alatt állt fenn, a 2015. november 1-jétől hatályos, illetve 2018. január 1. napjával módosított Kbt. pedig a kizáró ok hatályát úgy határozza meg, hogy az a Közbeszerzési Döntőbizottság véglegessé vált döntésében (vagy a Közbeszerzési Döntőbizottság határozatának megtámadására irányuló közigazgatási per esetén) a bíróság által jogerősen megállapított időtartam végéig áll fenn. A Közbeszerzési Döntőbizottság az eltiltás időtartamát a Kbt. 165. § (8)-(11) bekezdései alapján határozza meg.
A Kbt. 62. § (1) bekezdés h) pontja szerinti, korábbi közbeszerzési eljárásban elkövetett hamis adatszolgáltatás (hamis nyilatkozattétel) miatti kizárásra vonatkozó kizáró ok a korábbi jogszabályi előírás egyértelműsítéseként 2015. november 1-jén kiegészült azzal a követelménnyel, hogy – a tárgyi kizáró ok abban az esetben állapítható meg, ha – a kizárás tekintetében jogorvoslatra nem került sor az érintett közbeszerzési eljárás lezárulásától számított három évig. Ugyancsak a korábbi jogszabályi rendelkezés egyértelműsítéseként elválasztásra került a tárgyi kizáró oknak az az esete, amikor az érintett gazdasági szereplő a kizárását el nem fogadva a Közbeszerzési Döntőbizottság előtt megtámadja az ajánlatkérő döntését [lásd Kbt. 62. § (1) bekezdés g) pont]. A 2017. január 1. napjától hatályos, valamint az eljárásjogi szabályokkal való összhang megteremtése érdekében 2018. január 1. napjával módosított Kbt. 62. § (1) bekezdés h) pontja a fentiek mellett vagylagosan rendelkezik arról az esetről is, amikor a kizárás tekintetében jogorvoslatra került sor, és az ajánlatkérő hamis adat szolgáltatása miatt történt kizárásról hozott döntését a Közbeszerzési Döntőbizottság véglegessé vált döntésében (vagy a Közbeszerzési Döntőbizottság határozatának megtámadására irányuló közigazgatási per esetén) a bíróság jogerős három évnél nem régebben hozott határozata jogszerűnek mondta ki, a hamis adat szolgáltatásának megállapítás mellett.
A Kbt. 62. § (1) bekezdés i) pontjában megjelenő kizáró ok is hamis adatszolgáltatással kapcsolatos kizáró ok, azonban az adott közbeszerzési eljáráshoz kapcsolódik.
A Kbt. 62. § (1) bekezdés i) pontja szerint ugyanis az eljárásban nem lehet ajánlattevő, részvételre jelentkező, alvállalkozó, és nem vehet részt alkalmasság igazolásában olyan gazdasági szereplő, aki az adott eljárásban előírt adatszolgáltatási kötelezettség teljesítése során a valóságnak nem megfelelő adatot szolgáltat (a továbbiakban: hamis adat), illetve hamis adatot tartalmazó nyilatkozatot tesz, vagy a közbeszerzési eljárásban előzetes igazolásként benyújtott nyilatkozata ellenére nem tud eleget tenni az alkalmasságot, a kizáró okokat vagy a 82. § (5) bekezdése szerinti kritériumokat érintő igazolási kötelezettségének (a továbbiakban együtt: hamis nyilatkozat), amennyiben
A Kbt. 124. § (4) bekezdése a koncessziós beszerzési eljárással kapcsolatban rögzíti, hogy a 62. § (1) bekezdés i) pontjában az egységes európai közbeszerzési dokumentumban foglalt nyilatkozat alátámasztására szolgáló igazolások be nem nyújtásához kapcsolódó kizáró ok akkor alkalmazandó, ha az ajánlatkérő a koncessziós beszerzési eljárásban is a kizáró okok előzetes igazolására előírja e dokumentum használatát.
A Kbt. – 2019. április 1-jétől hatályos – 62. § (1) bekezdés j) pontja értelmében az eljárásban nem lehet ajánlattevő, részvételre jelentkező, alvállalkozó, és nem vehet részt alkalmasság igazolásában olyan gazdasági szereplő,
aki esetében az ajánlatkérő bizonyítani tudja, hogy az adott eljárásban megkísérelte jogtalanul befolyásolni az ajánlatkérő döntéshozatali folyamatát, vagy
A Kbt. 62. § (1) bekezdés h) ponthoz hasonlóan 2019. április 1-jei hatállyal a Kbt. 62. § (1) bekezdés j) pontja szerinti kizáró ok tekintetében is rögzítésre került a kizáró ok időbeli hatálya abban az esetben, ha a kizárás tekintetében sor került jogorvoslatra (Közbeszerzési Döntőbizottság határozatának véglegessé válásától/Közbeszerzési Döntőbizottság döntésének megtámadása esetén a bíróság döntésének jogerőssé válásától számított 3 év).
Ajánlatkérőnek e kizáró ok szerinti kizárás esetén tájékoztatási kötelezettsége áll fenn a Közbeszerzési Hatóság felé a Kbt. 62. § (7) bekezdése alapján.
A Kbt. 62. § (1) bekezdés l) pont szerinti kizáró ok 2018. január 1. napjával annyiban módosult, hogy – összhangban az eljárásjogi szabályok változásával – a kizáró okot a munkaügyi hatóság két évnél nem régebben véglegessé vált határozata vagy (annak közigazgatási perben történő megtámadása esetén) a bíróság két évnél nem régebben jogerőssé vált határozata alapozza meg, amely határozat a jogsértés megállapítása mellett a központi költségvetésbe történő befizetésre kötelezést vagy közrendvédelmi bírság kiszabását tartalmazza.
A Kbt. 62. § (1) bekezdés m) pont szerinti, összeférhetetlenséggel kapcsolatos kizáró ok – az irányelvi előírásoknak megfelelően – 2015. november 1-jét követően kizáró okként jelenik meg a törvényben (a régi szabályozás alapján érvénytelenséget eredményezett az összeférhetetlenség).
E kizáró ok szorosan összefügg a Kbt. 25. § (8) bekezdésben foglalt rendelkezéssel, mely szerint az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező az eljárásból e § alapján csak akkor zárható ki, ha közbeszerzési eljárásban részt vevő gazdasági szereplők esélyegyenlősége más módon nem biztosítható. A kizárást megelőzően az ajánlatkérő – hiánypótlás vagy felvilágosítás kérés útján – köteles biztosítani annak lehetőségét, hogy az érintett gazdasági szereplő bizonyítsa, hogy a közbeszerzési eljárás előkészítésében való részvétele az esélyegyenlőséget és a verseny tisztaságát nem sérti, vagy az összeférhetetlenségi helyzetet más módon elhárítsa. Az összeférhetetlenségi helyzet elhárítása érdekében a gazdasági szereplő által tett intézkedéseket az ajánlatkérő köteles az ajánlatok (részvételi jelentkezések) elbírálásáról szóló összegezésben ismertetni.
A Kbt. 62. § (1) bekezdés n) pont szerinti, korábban elkövetett versenyjog-sértéssel kapcsolatos kizáró ok a régi Kbt.-ben fakultatív kizáró okként szerepelt (mint súlyos szakmai kötelességszegés lehetett figyelembe venni). Ezen túl, 5 év helyett 3 évnél nem régebben hozott véglegessé vált és végrehajtható versenyfelügyeleti határozat, illetve annak megtámadására irá-nyuló közigazgatási per esetén jogerős és végrehajtható bírósági ítélet alapján lehet megállapítani a szóban forgó kizáró okot 2015. november 1-jét követően. Fontos változás, hogy – miután nem csak az említett szervek határozata, ítélete alapozza meg a kizáró okot, hanem a Kbt. 62. § (1) bekezdés n) pontja szerint ilyen jogsértést megállapító más versenyhatóság vagy bíróság határozata, ítélete is – nem kizárólag versenyeztetési eljárásban elkövetett versenyjogsértés jelenthet kizárást a Kbt. 62. § (1) bekezdés n) pontja alapján.
Fontos kapcsolódó szabályt tartalmaz a Kbt. 62. § (5a) bekezdése, mely szerint a tárgyi kizáró okot a közbeszerzési eljárásban nem kell alkalmazni, ha a Kormány a verseny biztosítása érdekében annak alkalmazása alól az ajánlatkérő kezdeményezésére a közbeszerzésekért felelős miniszter előterjesztése alapján hozott egyedi határozatában felmentést adott. A felmentést az ajánlatkérő kizárólag a közbeszerzési eljárás megkezdését megelőzően, akkor kérheti, ha a közbeszerzési eljárással érintett piac gazdasági szereplőinek jelentős része az (1) bekezdés n) pontja szerinti kizáró ok hatálya alatt áll, ide nem értve azon gazdasági szereplőket, amelyek a 64. § szerinti öntisztázás alapján nem zárhatók ki a közbeszerzési eljárásból. Az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban feltünteti, hogy a közbeszerzési eljárásban az (1) bekezdés n) pontja szerinti kizáró okot a Kormány határozatára tekintettel nem alkalmazza.
az adott, folyamatban lévő közbeszerzési eljárásban elkövetett versenyjogsértés miatt rendeli kizárni az érintett gazdasági szereplőt, kivéve, ha
A 2017. január 1. napjától bevezetésre kerülő új kizáró ok, a Kbt. 62. § (1) bekezdés q) pontja szerint nem lehet ajánlattevő, részvételre jelentkező, alvállalkozó, és nem vehet részt alkalmasság igazolásában olyan gazdasági szereplő, aki súlyosan megsértette a közbeszerzési eljárás vagy koncessziós beszerzési eljárás eredményeként kötött szerződés teljesítésére e törvényben előírt rendelkezéseket, és ezt a Közbeszerzési Döntőbizottság véglegessé vált, - vagy a Döntőbizottság határozatának megtámadására irányuló közigazgatási per esetén a bíróság jogerős - 90 napnál nem régebben meghozott határozata megállapította. 1
1 Ld. A Közbeszerzések Tanácsának útmutatóját a Kbt. 62. § (1) bekezdés q) pontja szerinti jogsértés súlyosságának megítéléséhez kapcsolódó szempontokról (KÉ 2017. évi 18. szám; 2017. február 10.), amely alapvetően a 2017. január 1. napja és 2017. március 31. napja közötti átmeneti időszak vonatkozásában nyújtott támpontot a jogalkalmazók számára a kizáró ok megítélése kapcsán.
A fakultatív kizáró okok között – az irányelvi előírásoknak megfelelően – új kizáró okként jelent meg 2015. november 1-jén a Kbt. 63. § (1) bekezdés a) pontja, mely szerint az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban előírhatja, hogy az eljárásban nem lehet ajánlattevő, részvételre jelentkező, alvállalkozó, illetve nem vehet részt alkalmasság igazolásában olyan gazdasági szereplő, aki súlyosan megszegte a 73. § (4) bekezdésében említett környezetvédelmi, szociális és munkajogi követelményeket és ezt három évnél nem régebben meghozott, jogerős bírósági, véglegessé vált közigazgatási vagy annak közigazgatási perben való megtámadása esetén jogerős bírósági határozat megállapította.
A tárgyi kizáró okban hivatkozott Kbt. 73. § (4) bekezdés a jogszabályok, kötelezően alkalmazandó kollektív szerződés, illetve a Kbt. 4. mellékletben felsorolt környezetvédelmi, szociális és munkajogi rendelkezésekre utal.
E kizáró ok tekintetében a gyakorlati alkalmazhatóság biztosítása érdekében a törvény rögzíti, hogy a szakmai kötelezettségszegést jogerős bírósági, véglegessé vált közigazgatási vagy annak közigazgatási perben való megtámadása esetén jogerős bírósági határozatnak kell megállapítani.
A Kbt. 63. § (1) bekezdés c) pontja szerinti, korábbi közbeszerzési vagy koncessziós beszerzési eljárás eredményeként kötött szerződés teljesítéséhez kapcsolódó szerződésszegéssel kapcsolatos kizáró ok irányelvi szabályok alapján került a Kbt.-be. Annak érdekében, hogy a folyamatban lévő közbeszerzési eljárásban az ajánlatkérő a kizáró ok fennállását a gazdasági szereplők tekintetében ellenőrizni tudja, a Kbt. 142. § (5)-(6) bekezdése általános tájékoztatási kötelezettséget ír elő az ajánlatkérők számára a Kbt. 63. § (1) bekezdés c) pontjában szereplő körülmények fennállása esetén a Közbeszerzési Hatóság felé. Abban az esetben tehát, ha az ajánlatkérő a közbeszerzési vagy koncessziós beszerzési eljárás eredményeként kötött szerződés teljesítése során a Kbt. 63. § (1) bekezdés c) pontja szerinti körülmények bekövetkezését tapasztalja, köteles azt bejelenteni a Közbeszerzési Hatóságnak. A Közbeszerzési Hatóság a Kbt. 187. § (2) bekezdés ae) pontja alapján nyilvántartást vezet a számára bejelentett a szerződésszegésekről és honlapján közzéteszi azokat (az adatoknak a honlapon a szerződésszegéstől számított három évig kell elérhetőnek lenniük). A Kbt. a közbeszerzési irányelvekkel összhangban nem követeli meg jogerős határozat meglétét a releváns szerződésszegések vonatkozásában.
A Kbt. 47. § (2a) bekezdés értelmében – amennyiben az ajánlatok benyújtása egészében papíralapon történik – az ajánlatkérő – többek között – a ki-záró okok igazolására benyújtandó igazolásokat, nyilatkozatokat köteles egyszerű másolatban is elfogadni, azok eredetiben történő benyújtása előírásának nincs helye.
A Kbt. 69. § (11) bekezdése és a Korm. rendelet 1. § (3) bekezdése értelmében minden olyan kizáró ok hiányát, amelyek adataihoz az ajánlatkérő elektronikus nyilvántartásban, ingyenesen hozzáfér, az ajánlatkérőnek kell ellenőriznie e nyilvántartásokból. Ilyen nyilvántartások2:
2 A Közbeszerzések Tanácsának útmutatója a Kbt. 69. § (11) bekezdése szerinti elektronikus, hatósági nyilvántartások köréről és Internetes elérhetőségéről
A kizáró okok hiányának előzetes igazolására az egységes európai közbeszerzési dokumentum benyújtásával van lehetőség az uniós értékhatárokat elérő értékű közbeszerzési eljárások esetén. A Kbt. 67. § (1) bekezdése rögzíti, hogy a gazdasági szereplő ajánlatában vagy – több szakaszból álló eljárás esetén – részvételi jelentkezésében köteles a kizáró okok fenn nem állása, az alkalmassági követelményeknek való megfelelés, valamint – adott esetben – a 82. § (5) bekezdése szerinti objektív kritériumok teljesülése tekintetében az egységes európai közbeszerzési dokumentumba foglalt nyilatkozatát benyújtani. A Kbt. 67. § (2) bekezdése értelmében az (1) bekezdés szerinti dokumentumban a gazdasági szereplő egyrészt nyilatkozik arról, hogy a kizáró okok nem állnak fenn, valamint az előírt alkalmassági követelmények teljesülnek, másrészt megadja az eljárásban kért információkat, köztük az alkalmassági követelmények teljesítésére vonatkozó adatokat. Az ajánlatkérő a közbeszerzési dokumentumokban köteles arra vonatkozó iránymutatást adni, hogy az alkalmassági követelményeknek való megfelelésről a gazdasági szereplő az egységes európai közbeszerzési dokumentumban milyen részletességű nyilatkozatot köteles tenni. A nyilatkozat tartalmazza annak megjelölését, hogy a 69. § (4) bekezdése szerint benyújtandó igazolás kiállítására mely szerv jogosult, valamint a 69. § (11) bekezdése szerinti adatbázis alkalmazásához szükséges adatokat és – szükség esetén – hozzájáruló nyilatkozatot. Az ajánlatkérő köteles ezt a nyilatkozatot előzetes ellenőrzésre elfogadni [Kbt. 69. § (2) bekezdés].
ha a (4) bekezdés szerinti ajánlattevő valamely kizáró ok vagy alkalmassági feltétel, valamint – adott esetben – a 82. § (5) bekezdése szerinti objektív kritérium tekintetében egyáltalán nem, vagy határidőn túl nyújtott be igazolást, vagy a hiányosan benyújtott, illetve nem egyértelmű tartalmú igazolások esetében az esetleges hiánypótlást, illetve felvilágosítás kérést követően sem megfelelően nyújtja be az igazolásokat (ideértve azt is, ha az igazolás nem támasztja alá az egységes európai közbeszerzési dokumentumban foglalt nyilatkozat tartalmát, vagy azzal ellentétes), az ajánlatkérő ezen ajánlattevő ajánlatának figyelmen kívül hagyásával az értékelési szempontokra figyelemmel legkedvezőbbnek tekinthető ajánlattevőt hívja fel a (4) bekezdés szerint az igazolások benyújtására [Kbt. 69. § (5) bekezdés];
közös ajánlattétel/részvételre jelentkezés esetén a közös ajánlattevők/részvételre jelentkezők mindegyike külön nyújtja be az egységes európai közbeszerzési dokumentumot [Korm. rendelet 3. § (3) bekezdés]
Igazolás módja: a kapacitásait rendelkezésre bocsátó szervezet esetében a kizáró okok hiányának igazolására elegendő az egységes európai közbeszerzési dokumentumban tett nyilatkozat, e tekintetben egyéb igazolás benyújtására nem kötelezett. A Korm. rendelet szerinti igazolásokat csak az alkalmassági követelményeknek való megfelelés érdekében kell benyújtania. Az alkalmasság igazolásában részt vevő alvállalkozó tekintetében az egységes európai közbeszerzési dokumentum benyújtásával az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező eleget tesz a Kbt. 67. § (4) bekezdése szerinti nyilatkozati kötelezettségének. [Korm. rendelet 15. § (1) bekezdés].
A Korm. rendelet 17. § (2) bekezdése szerint az alvállalkozó és adott esetben az alkalmasság igazolásában résztvevő más szervezet vonatkozásában az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező nyilatkozatot nyújt be arról, hogy az érintett gazdasági szereplők vonatkozásában nem állnak fenn az eljárásban előírt kizáró okok.
Nemzeti eljárásrendben az alvállalkozó, alkalmasságot igazoló más szervezet tekintetében ajánlattevőnek/részvételre jelentkezőnek kell egyszerű nyilatkozat formájában nyilatkoznia arról, hogy az általa megjelölt alvállalkozó, alkalmasságot igazoló más szervezet nem áll az előírt kizáró okok hatálya alatt az ajánlat/részvételi jelentkezés benyújtásával egyidejűleg, (további) igazolási kötelezettség nem terheli. Ez ily módon egybeesik a Kbt. 67. § (4) bekezdésben foglalt kötelezettséggel, a Kbt. 67. § (4) bekezdés és a Korm. rendelet 17. § (2) bekezdése együttesen értelmezendő, ajánlattevő – ilyen irányú – nyilatkozattételi kötelezettsége nem duplikálódik.
Ha az ajánlatkérő a Kbt. 117. §-a alapján önállóan kialakított szabályok szerint jár el, a felhívásban előírt kizáró okok igazolásának módját e rendeletben meghatározottak szerint írhatja elő [Korm. rendelet 17. § (3) bekezdés].
A Kbt. 62. § (1) és (2) bekezdése tartalmazza azokat a kizáró okokat, amelyeket uniós eljárásrendben a közbeszerzési eljárásban kötelező érvényesíteni, vagyis azok bármelyikének fennállása esetén az ajánlattevőt, részvételre jelentkezőt, alvállalkozót és kapacitást biztosító szervezetet ajánlatkérőnek az eljárásból ki kell zárnia.
aa)-af) : III. rész „A” szakasz
ag) : III. rész „D” szakasz
ah) : III. rész „A” és „D” szakasz
kizárólag természetes személy gazdasági szereplő köteles igazolni [Korm. rend. 8. § a) pont] 3
igazolás: az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) szerinti köztartozásmentes adózói adatbázisból 4 az ajánlatkérő ellenőrzi, ha a gazdasági szereplő az adatbázisban nem szerepel, az illetékes adó- és vámhivatal igazolása vagy az Art. szerinti együttes adóigazolás [Korm. rend. 8. § b) pont]
igazolás: a kizáró ok hiányát a céginformációs szolgálattól5 ingyenesen, elektronikusan kérhető cégjegyzék-adatok alapján az ajánlatkérő ellenőrzi [Korm. rendelet 8. § c) pont]
cégnek nem minősülő gazdasági szereplő esetén vagy ha az adott szervezet tevékenységének felfüggesztésére a cégbíróságon kívül más hatóság is jogosult : közjegyző vagy gazdasági, illetve szakmai kamara által hitelesített nyilatkozatot [Korm. rendelet 8. § c) pont]
cégnek nem minősülő gazdasági szereplő esetén : közjegyző vagy gazdasági, illetve szakmai kamara által hitelesített nyilatkozatot [Korm. rendelet 8. § d) pont]
igazolás: ajánlatkérő ellenőrzi a Közbeszerzési Hatóság honlapján elérhető nyilvántartásból6, valamint a céginformációs szolgálattól ingyenesen, elektronikusan kérhető cégjegyzék-adatok alapján [Korm. rendelet 8. § e) pont]
igazolás: egységes európai közbeszerzési dokumentum szerinti nyilatkozat, a Közbeszerzési Döntőbizottság vagy a bíróság döntésére vonatkozóan a kizáró ok hiányát a Közbeszerzési Hatóság honlapján közzétett adatokból7 az ajánlatkérő ellenőrzi [Korm. rend. 8. § f) pont]. A Közbeszerzési Hatóság naprakészen vezeti, és honlapján közzéteszi a 62. § (1) bekezdés h) pontja szerinti kizárást megalapozó döntőbizottsági és bírósági határozatok számát és a határozathozatal napját [Kbt. 187. § (2) bekezdés ac) pont].
k)8 tekintetében a következő feltételek valamelyike megvalósul:
kb)alpontja tekintetében az ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező nyilatkozata arról, hogy:
- olyan társaságnak minősül-e, melyet nem jegyeznek szabályozott tőzsdén, vagy amelyet szabályozott tőzsdén jegyeznek;
- ha az ajánlattevőt vagy részvételre jelentkezőt nem jegyzik szabályozott tőzsdén, akkor a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. évi LIII. törvény 3. § 38. pont a)-b) vagy d) alpontja szerint definiált valamennyi tényleges tulajdonos nevének és állandó lakóhelyének bemutatását tartalmazó nyilatkozatot szükséges benyújtani; ha a gazdasági szereplőnek nincs a pénzmosásról szóló törvény 3. § 38. ponta)-b)vagyd) alpontja szerinti tényleges tulajdonosa, úgy erre vonatkozó nyilatkozatot szükséges csatolni;
kc)alpontjára vonatkozóan az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező nyilatkozata arról, hogy
- van-e olyan jogi személy vagy személyes joga szerint jogképes szervezet, amely az ajánlattevőben, illetve részvételre jelentkezőben közvetetten vagy közvetlenül több, mint 25%-os tulajdoni résszel vagy szavazati joggal rendelkezik;
- ha van ilyen szervezet, az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező azt nyilatkozatban megnevezi (cégnév, székhely), továbbá nyilatkozik, hogy annak vonatkozásában a Kbt. 62. § (1) bekezdés k) pont kc) 9 alpontjában hivatkozott kizáró feltétel nem áll fenn;
igazolás: ajánlatkérő ellenőrzi a munkaügyi hatóságnak a munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény 8/C. §-a szerint vezetett nyilvántartásából 10 nyilvánosságra hozott adatokból, valamint a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal honlapján közzétett adatokból [Korm. rendelet 8. § j) pont]
a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal a honlapján 11 a Kbt. 62. § (1) bekezdés l) pontja alapján érintett, a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény szerint általa közrendvédelmi bírsággal sújtott gazdasági szereplőkről – a személyes adatok sérelme nélkül – tájékoztatást tesz közzé a határozat véglegessé válásától számított két éves időtartamra. Ha a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal tudomására jutott, hogy határozatával szemben közigazgatási pert indítottak, a kizáró okra vonatkozó adatokat a bíróság jogerős és végrehajtható határozatában foglalt döntésre figyelemmel teszi közzé, megjelölve a keresetet elutasító vagy a határozatot megváltoztató döntés jogerőre emelkedésének időpontját. Ha az adatok nyilvánosságra hozatalára már sor került – a keresetindításról történő tudomásszerzéssel egyidejűleg – intézkedik a honlapon nyilvánosságra hozott adatok törléséről [Korm. rendelet 16. § (4) bekezdés]
igazolás: a Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: GVH) döntései, illetve az ezt felülvizsgáló bírósági döntések tekintetében a jogsértés megtörténtét az ajánlatkérő a GVH honlapján található, döntéseket tartalmazó adatbázisokból 12 ellenőrzi; az ajánlatkérő ezen felül nem kérhet külön igazolást, a GVH honlapján található adatbázisokban nem szereplő esetleges jogsértés hiányának igazolásaként az ajánlatkérő köteles elfogadni az eljárásban benyújtott egységes európai közbeszerzési dokumentumba foglalt nyilatkozatot [Korm. rendelet 8. § l) pont]
a tárgyi kizáró okot a közbeszerzési eljárásban nem kell alkalmazni, ha a Kormány a verseny biztosítása érdekében annak alkalmazása alól az ajánlatkérő kezdeményezésére a közbeszerzésekért felelős miniszter előterjesztése alapján hozott egyedi határozatában felmentést adott 13 [Kbt. 62. § (5a) bekezdés]
q) súlyosan megsértette a közbeszerzési eljárás vagy koncessziós beszerzési eljárás eredményeként kötött szerződés teljesítésére e törvényben előírt rendelkezéseket, és ezt a Közbeszerzési Döntőbizottság véglegessé vált, - vagy a Döntőbizottság határozatának megtámadására irányuló közigazgatási per esetén a bíróság jogerős - 90 napnál nem régebben meghozott határozata megállapította.14
igazolás: az ajánlatkérő nem kérhet külön igazolást, a jogsértés megtörténtét vagy annak hiányát a Hatóság honlapján közzétett adatokból az ajánlatkérő ellenőrzi. 15[Korm. rendelet 8. § o) pont] A Közbeszerzési Hatóság naprakészen vezeti és honlapján közzéteszi – a jogsértés súlyosságának mérlegelése nélkül –minden olyan döntőbizottsági vagy annak megtámadására irányuló közigazgatási per esetén jogerős bírósági határozat számát és a határozathozatal napját, amely megalapozhatja a 62. § (1) bekezdés q) pontja szerinti kizárást [Kbt. 187. § (2) bekezdés ac) pont].
kizárólag természetes személy gazdasági szereplő köteles igazolni [Korm. rend. 8. § a) pont] 16
igazolás: közjegyző vagy gazdasági, szakmai kamara által hitelesített nyilatkozat [Korm. rend. 8. § a) pont]17
3 Amennyiben a felsorolt bűncselekmények elkövetése miatt jogi személlyel szemben a bíróság a jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló 2001. évi CIV. törvény 5. § (2) bekezdés b), c) vagy g) pontja alapján a tevékenységet jogerős ítéletében korlátozta, úgy a Kbt. 62. § (1) bekezdés f) pontja szerinti kizáró ok állapítható meg a jogi személlyel szemben
4 www.nav.gov.hu (az oldal jobb oldali menüsorában található „Adatbázisok” menüpontban „Köztartozásmentes adózók” elnevezéssel)
5 www.e-cegjegyzek.hu
6 http://www.kozbeszerzes.hu/tevekenysegek/eltiltott-ajanlattevok/
7 http://www.kozbeszerzes.hu/tevekenysegek/kizart-ajanlattevok-hamis-adatszolgaltatas/
8 E kizáró ok tekintetében a Korm. rendelet rögzíti közvetett tulajdon, szavazati jog fogalma; ajánlatkérőt nem terheli további ellenőrzési kötelezettség; szabályozott tőzsde fogalmát [Korm. rendelet 14. §].
9 A Kbt. 62. § (1) bekezdés kc) pontjában foglaltakra tekintettel az érintett, 25%-os tulajdoni résszel vagy szavazati joggal rendelkező gazdasági szereplők tekintetében azt kell vizsgálni, hogy esetükben fennállnak-e a Kbt. 62. § (1) bekezdés kb) pontjában szereplő körülmények.
10 http://nyilvantartas.ommf.gov.hu/
11 http://www.kozrend.hu
12 http://www.gvh.hu/szakmai_felhasznaloknak/kizaras_a_kozbeszerzesi_eljarasbol
13 A Kbt. 62. § (5a) bekezdése szerint a felmentést az ajánlatkérő kizárólag a közbeszerzési eljárás megkezdését megelőzően, akkor kérheti, ha a közbeszerzési eljárással érintett piac gazdasági szereplőinek jelentős része a 62. § (1) bekezdés n) pontja szerinti kizáró ok hatálya alatt áll, ide nem értve azon gazdasági szereplőket, amelyek a 64. § szerinti öntisztázás alapján nem zárhatók ki a közbeszerzési eljárásból. Az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban feltünteti, hogy a közbeszerzési eljárásban az (1) bekezdés n) pontja szerinti kizáró okot a Kormány határozatára tekintettel nem alkalmazza.
14 Ld. A Közbeszerzések Tanácsának útmutatóját a Kbt. 62. § (1) bekezdés q) pontja szerinti jogsértés súlyosságának megítéléséhez kapcsolódó szempontokról (KÉ 2017. évi 18. szám; 2017. február 10.), amely alapvetően a 2017. január 1. napja és 2017. március 31. napja közötti átmeneti időszak vonatkozásában nyújtott támpontot a jogalkalmazók számára a kizáró ok megítélése kapcsán.
15 http://www.kozbeszerzes.hu/cikkek/kbt-62-1-bekezdes-q-pont
16 Amennyiben a felsorolt bűncselekmények elkövetése miatt jogi személlyel szemben a bíróság a jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló 2001. évi CIV. törvény 5. § (2) bekezdés b) vagy az adott közbeszerzési eljárásban releváns módon c) vagy g) pontja alapján a tevékenységet jogerős ítéletében korlátozta, úgy a Kbt. 62. § (1) bekezdés f) pontja szerinti kizáró ok állapítható meg a jogi személlyel szemben
17A Kbt. 62. § (1) bekezdés a) pontjához hasonlóan a Kbt. 62. § (2) bekezdésében foglalt időtartamot is az ellenőrzés időpontjától kell számítani a kizáró ok jellege miatt.
A Kbt. 63. § (1) bekezdése azon kizáró okok körét szabályozza, amelyek közül egy vagy több az ajánlatkérő választása szerint írható elő az eljárásban.
c) korábbi közbeszerzési vagy koncessziós beszerzési eljárás alapján vállalt szerződéses kötelezettségét az elmúlt három évben súlyosan megszegte 18 és ez az említett korábbi szerződés felmondásához vagy elálláshoz, kártérítés követeléséhez vagy a szerződés alapján alkalmazható egyéb szankció érvényesítéséhez vezetett, vagy ha a nyertes ajánlattevőként szerződő fél olyan magatartása, amelyért felelős részben vagy egészben a szerződés lehetetlenülését okozta;
18 A súlyos szerződésszegés tekintetében továbbra is irányadó a korábbi joggyakorlat [például az Európai Bíróság C‑465/11. számú (Forposta) ügyben hozott ítélete). Emellett a Közbeszerzési Hatóság álláspontja szerint a kötbér ellenszolgáltatáshoz viszonyított értékének aránya kapcsolatban lehet az alapul szolgáló szerződésszegés súlyosságával.
Az ajánlatkérő – amint az a fentiekben is rögzítésre került – a bírálat során az alkalmassági követelmények, a kizáró okok és a 82. § (5) bekezdése szerinti kritériumok előzetes ellenőrzését az egységes európai közbeszerzési dokumentumba foglalt nyilatkozat alapján teszi meg [Kbt. 69. § (2) bekez-dés].
A Kbt. 69. § (11a) bekezdése értelmében nem kérhető a gazdasági szereplőtől olyan igazolás benyújtása, amelyet ugyanazon ajánlatkérő részére a gazdasági szereplő korábbi közbeszerzési vagy koncessziós beszerzési el-járásban az EKR-ben elektronikus úton már benyújtott. Ebben az esetben az ajánlatkérő (4) vagy (6)-(8) bekezdés szerinti felhívására a gazdasági szereplő nyilatkozik arról, hogy mely korábbi eljárásban benyújtott igazolást kéri figyelembe venni a bírálat során. Az ajánlatkérő attól függetlenül vizsgálja meg, hogy a korábban benyújtott igazolás megfelel-e az adott közbeszerzési eljárásban benyújtandó igazolásra irányadó tartalmi követelményeknek, hogy a korábbi igazolás adott esetben megjelöli, hogy azt mely közbeszerzési eljárásban való felhasználás céljára állították ki.
Figyelemmel arra, hogy több kizáró ok esetében az igazolást a gazdasági szereplő nyilatkozata pótolja, így amennyiben a nyilatkozat valóságtartalmával kapcsolatban kétség merül fel, az ajánlatkérő jogosult az ajánlatban vagy részvételi jelentkezésben benyújtott igazolások, nyilatkozatok tartalmának ellenőrzése érdekében más állami szervtől, hatóságtól vagy gazdasági szereplőtől információt kérni, mely információt a megkeresett szervezet három munkanapon belül köteles megadni [Kbt. 69. § (13) bek.].
[Kbt. 74. § (1) bek].
Ennek megfelelően, ha a Kbt. 71. § (4) bekezdésben szereplő valamely kizáró ok hatálya alá eső alvállalkozót vagy alkalmasság igazolásában részt vevő más szervezetet jelölt meg ajánlattevő ajánlatában/részvételre jelentkező részvételi jelentkezésében, úgy az érintett alvállalkozó, alkalmasság igazolásában részt vevő más szervezet hiánypótlás keretében lecserélhető. Ha egyéb – a Kbt. 71. § (4) bekezdésben felsorolt kizáró okokon kívüli – kizáró ok hatálya alatt áll az alvállalkozó [Kbt. 62. § (1) bekezdés i) pont, az adott eljárásban tanúsított, 62. § (1) bekezdés j) pont szerinti kizáró okot megalapozó magatartás, valamint a Kbt. 62. § (1) bekezdés o) pont], alkal-masság igazolásában részt vevő más szervezet, úgy személyük – a Kbt. 2. § (7) bekezdése szerinti kógenciája alapján is – hiánypótlás keretében nem módosítható, az ajánlat, részvételi jelentkezés érvénytelen a Kbt. 73. § (1) bekezdés c) vagy e) pontja alapján.
Amennyiben ajánlattevő, részvételre jelentkező nem jelöl meg a Kbt. 71. § (4) bekezdésében foglalt kizáró okok hatálya alá nem eső alvállalkozót, alkalmasság igazolásában részt vevő más szervezetet a hiánypótlás keretében és ezáltal kizáró ok hatálya alá eső alvállalkozó, alkalmasság igazolásában részt vevő más szervezet szerepel ajánlatában/részvételi jelentkezésében, úgy ajánlata, részvételi jelentkezése a Kbt. 73. § (1) bekezdés e) pontja alapján érvénytelennek minősül.
[Kbt. 74. § (2) bek].
A Kbt. 69. §-ának (3) bekezdése értelmében a Kbt. 69. § (2) bekezdés szerinti előzetes ellenőrzés alapján nem megfelelőnek talált ajánlatokat az ajánlatkérőnek nem kell az értékelési szempontok szerint értékelnie.
A meghívásos eljárással és a Kbt. 87. § (2) bekezdés alapján a tárgyalásos eljá-rással kapcsolatban a Kbt. a kizáró okok ellenőrzése vonatkozásában rögzí-ti, hogy az ajánlattételi felhívásnak tartalmaznia kell a részvételi vagy közvetlen részvételi felhívásban előírtakkal összhangban az ajánlattételi szakaszban az egységes európai közbeszerzési dokumentumban foglalt nyilatkozat alátámasztására a 69. § szerint benyújtandó igazolások meghatározását, valamint – ha szükséges – az ajánlathoz csatolandó azon nyilatkozatok, dokumentumok meghatározását, amelyek igazolják, hogy az ajánlattevő, il-letve alvállalkozója és az alkalmasság igazolásában részt vevő szervezet az ajánlattételi szakaszban sem tartozik a kizáró okok hatálya alá [Kbt. 84. § (1) bek. d) pont]. Nem kell az ajánlathoz csatolni azonban azokat az igazolásokat, nyilatkozatokat, amelyeket a részvételi jelentkezéshez az ajánlattevő már csatolt, kivéve, ha a korábban benyújtott igazolás vagy nyilatkozat már nem alkalmas az előírtak bizonyítására [Kbt. 84. § (3) bek.; 87. § (5) bek.].
A tárgyalásos eljárásban a Kbt. 89. §-a szerint az ajánlattételi szakaszban több szakaszra oszlik az ajánlatok bírálata [kivéve a Kbt. 87. § (6) bekezdés szerinti esetet, amikor az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban jelzett lehetőségével élve az első ajánlatok beérkezését követően úgy dönt, hogy nem tart tárgyalás]:
a részvételi szakaszban a kizáró okok ellenőrzése a Kbt. 69. § (2) bekezdése alapján az egységes európai közbeszerzési dokumentum alapján – illetve a Kbt. 69. § (11) bekezdés szerinti nyilvántartásból, valamint azon kívül a gazdasági szereplő által az egységes európai közbeszerzési dokumentumban megjelölt nyilvántartásból – történik,
az ajánlattételi szakaszban csatolni kell szükség szerint azokat a nyilatkozatokat, dokumentumokat, amelyek igazolják, hogy az ajánlattevő, illetve alvállalkozója és az alkalmasság igazolásában részt vevő szervezet az ajánlattételi szakaszban sem tartozik a kizáró okok hatálya alá19, valamint
az ajánlattételi szakaszban kerül sor az egységes európai közbeszerzési dokumentumban foglaltak alátámasztására szolgáló igazolások benyújtására a Kbt. 69. § (4)-(7) bekezdés alapján,
amennyiben az ajánlatkérő keretszámot határozott meg az ajánlattételre felhívandó gazdasági szereplők tekintetében, és az adott közbeszerzési eljárásban a keretszámot meghaladó részvételi jelentkezést nyújtottak be, az ajánlatkérőnek már a részvételi szakaszban be kell kérnie az egységes európai közbeszerzési dokumentumban foglaltak alátámasztására szolgáló igazolásokat és a részvételi szakasz eredményét ezek figyelembevételével megállapítani [Kbt. 69. § (8) bekezdés].
A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásra vonatkozó szabályok nem utalnak a Kbt. 89. §-ában foglaltak alkalmazására az ajánlatok bírálatát illetően, így hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásban ajánlatkérőnek a Kbt. XIII. fejezetében foglalt előírások szerint kell elvégeznie az ajánlatok bírálatát, illetve 76-78. §-a szerint az ajánlatok értékelését.
A bírálat, értékelés általános szabályait a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás sajátosságaira figyelemmel kell alkalmazni [például a Kbt. 100. § (4) bekezdésében az ajánlati kötöttség beálltának időpontja a hiánypótlás, felvilágosítás-kérés szempontjából jelenthet eltérést; a Kbt. 101. § (2) bekezdésében foglalt korlátok a bírálati, értékelési cselekmények tekintetében is irányadóak]. A tárgyalás megkezdése előtt az ajánlattételi felhívásban, illetve a közbeszerzési dokumentumokban rendezni kell az új Kbt. tárgyi fejezeteiben előírt szabályokat [Kbt. 100. § (1)-(2) bekezdés], így például az értékelési szempontokat, illetve ha az új gazdasági szereplő bevonására vonatkozó hiánypótlási korlátozást [Kbt. 71. § (6) bekezdés].
Innovációs partnerség alkalmazása esetén – tekintettel arra, hogy a Kbt. 96. § (1) bekezdése értelmében az innovációs partnerségi szerződés megkötésére a tárgyalásos eljárás szabályait kell alkalmazni – a kizáró okok előírása és ellenőrzése tekintetében a tárgyalásos eljárás szabályai alkalmazandók.
Koncessziós beszerzési eljárás esetén a Kbt. 124. § (4)-(5) bekezdése rögzíti, hogy a 62–64. § rendelkezéseit koncessziós beszerzési eljárásban is alkalmazni kell. A 62. § (1) bekezdés i) pontjában az egységes európai közbeszerzési dokumentumban foglalt nyilatkozat alátámasztására szolgáló igazolások be nem nyújtásához kapcsolódó kizáró ok akkor alkalmazandó, ha az ajánlatkérő a koncessziós beszerzési eljárásban is a kizáró okok előzetes igazolására előírja e dokumentum használatát. Az alvállalkozó vagy az alkalmasság igazolásába bevont szervezet kizáró ok hatálya alá tartozása esetében a 71. § (4) bekezdését alkalmazni kell. A Kbt. 124. § (4) bekezdés szerinti előírás alapján az ajánlatkérő nem köteles az egységes európai közbeszerzési dokumentum használatát előírni koncessziós beszerzési eljárásban.
Az előminősítési hirdetménnyel meghirdetett meghívásos, tárgyalásos eljárásban, versenypárbeszédben és innovációs partnerség alkalmazása esetén a közvetlen részvételi felhívás a Kbt. 50. § (2) bekezdés m) pontjától eltérően – ha szükséges - tartalmazza a részvételi jelentkezéshez az egységes európai közbeszerzési dokumentumban foglalt nyilatkozat alátámasztására a Kbt. 69. § szerint csatolandó azon igazolások, nyilatkozatok, dokumentumok meghatározását, amelyek igazolják, hogy az előminősített gazdasági szereplő a részvételi szakaszban sem tartozik – a jelentkező gazdasági szereplők listára vételének feltételei (a továbbiakban: előminősítési szempontok) szerinti – kizáró okok hatálya alá [Közszolg. rend. 11. § (6) bek. a) pont]. A részvételi jelentkezések és az ajánlatok értékelésére a Kbt. 69. §-ában foglaltakat megfelelően alkalmazni kell, azzal, hogy az ajánlatkérő nem követelheti meg olyan igazolások benyújtását a gazdasági szereplőktől, amelyek az előminősítési rendszer keretében már rendelkezésére állnak, és amelyek a kizáró okok fenn nem állását, vagy a gazdasági szereplő alkalmasságát megfelelően bizonyítják [Közszolg. rend. 11. § (9) bekezdés].
Az előminősítési szempontokat és azok igazolási módjait az ajánlatkérő a Kbt. XI. Fejezetében foglaltakkal összhangban – a közbeszerzési eljárásban az alkalmasság és a kizáró okok igazolásának módjáról szóló külön jog-szabályban meghatározottak szerint – köteles meghatározni, azzal, hogy az alkalmasság vizsgálata körében egyéb objektív alapú előminősítési szempontot és igazolási módot is előírhat, de ennek során is megfelelően alkalmaznia kell a Kbt. 65. § (3) és (5) bekezdésében foglaltakat. [Közszolg. rend. 13. § (1) bek.].
E tekintetben 2015. november 1. napjától hatályos változás, hogy a Kbt. 66. § (6) bekezdése értelmében nem kötelező az ajánlat/részvételi jelentkezés benyújtásakor ismert alvállalkozókat megjelölni, ajánlatkérő mérlegelési jogkörébe tartozik ennek előírása (mint, ahogy annak előírása is, hogy az ajánlattevőnek/részvételre jelentkezőnek meg kell jelölnie a közbeszerzés azon részét, amelynek teljesítéséhez alvállalkozót kíván igénybe venni). A nyertes ajánlattevő a szerződés megkötésének időpontjában, majd – a ké-sőbb bevont alvállalkozók tekintetében – a szerződés teljesítésének időtar-tama alatt köteles előzetesen az ajánlatkérőnek valamennyi olyan alvállal-kozót bejelenteni, amely részt vesz a szerződés teljesítésében, és – ha a megelőző közbeszerzési eljárásban az adott alvállalkozót még nem nevezte meg – a bejelentéssel együtt nyilatkozni vagy az érintett nyilatkozatát benyújtani arról is, hogy az általa igénybe venni kívánt alvállalkozó nem áll a megelőző közbeszerzési eljárásban előírt kizáró okok hatálya alatt. –[Kbt. 138. § (3) bekezdés].
A Kbt. 64. § (1) bekezdése lehetővé teszi, hogy – bizonyos kizáró okok tekintetében – a gazdasági szereplő bizonyíthassa megbízhatóságát a kizáró ok fennállása ellenére. A Kbt. 64. § (1) bekezdés ugyanis kimondja, hogy a 62. § (1) bekezdés b) és f) pontjában említett kizáró okok kivételével bár-mely egyéb kizáró ok fennállása ellenére az ajánlattevő, részvételre jelentkező, alvállalkozó vagy alkalmasság igazolásában részt vevő gazdasági szereplő nem zárható ki a közbeszerzési eljárásból, amennyiben a Közbeszerzési Hatóság a 188. § (4) bekezdése szerinti véglegessé vált határozata, vagy annak megtámadására irányuló közigazgatási per esetén a bíróság 188. § (5) bekezdése szerinti jogerős határozata kimondta, hogy az érintett gazdasági szereplő az ajánlat vagy részvételi jelentkezés benyújtását meg-előzően olyan intézkedéseket hozott, amelyek a kizáró ok fennállásának ellenére kellőképpen igazolják a megbízhatóságát.
A Közbeszerzési Hatóság felhívja a figyelmet arra, hogy a gazdasági szereplők a Kbt. idézett rendelkezése alapján tehát minden kizáró ok esetében élhetnek az öntisztázás lehetőségével, kivéve a Kbt. 62. § (1) bekezdés b) és f) pontja szerinti kizáró okokat. Ez utóbbiak esetében öntisztázásra nincs lehetőség.
19 Például, ha ajánlattevő és az alkalmasságát igazoló szervezet üzleti kapcsolata megromlik és az említett szervezet az ajánlattételi szakaszban már nem kívánja kapacitásait biztosítani ajánlattevő számára.
A Közbeszerzési Hatóság útmutatója a kizáró okok tekintetében benyújtandó igazolásokról, nyilatkozatokról, nyilvántartásokról és adatokról a Magyarországon letelepedett gazdasági szereplők v.

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
§ 38
§ 38
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság