text:
1993. évi XCVI. törvény. az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról. I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. A törvény hatálya - PDF
1 1993. évi XCVI. törvény az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról A szociális biztonság erısítése sürgetı társadalmi érdek. A szociális biztonságot szolgáló rendszerek újjáépítése, a szolidaritás, a rendszerszerőség, a kiszámíthatóság és az önkéntesség elve alapján a szociális piacgazdaság kiépítéséhez nélkülözhetetlen. Az ezt szolgáló önkéntes kölcsönös biztosító pénztárak új, intézményes formát adnak az öngondoskodásnak, s a tartósan befektethetı források bıvítésével elısegítik a hazai tıkepiac fejlıdését. Az önkéntes kölcsönös biztosító pénztárak meghonosítása Magyarországon a társadalombiztosítás reformjának szerves része. A pénztárszervezet és mőködési forma bevezetése, új intézménytípusként a hazai jogrendbe történı illesztése érdekében az Országgyőlés a következı törvényt alkotja. I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A törvény hatálya 1. (1) E törvény hatálya alá tartozik valamennyi, a) a természetes személyek elhatározásából, illetve a munkáltató kezdeményezésére munkavállalók által alapított olyan pénztári szervezet, amely tagjai - vagy a pénztártag jogán annak közeli hozzátartozói - részére társadalombiztosítási vagy más szociális ellátást kiegészítı, pótló, illetve - külön törvényben meghatározott feltételek szerint - azt helyettesítı szociális, illetve egészségügyi egészségvédelmi - szolgáltatást szervez és nyújt, b) a pénztárak által e törvényben foglaltak szerint létrehozott szervezet, valamint a számukra e törvény szerint szolgáltatást nyújtó természetes és jogi személy, valamint jogi személyiség nélküli gazdasági társaság - a 2. (2) bekezdés d) pontja szerinti szolgáltató - a pénztárak részére végzett tevékenysége tekintetében, c) a pénztárak állami felügyeletét ellátó szerv, d) természetes személy, aki az e törvény alapján létrehozott pénztári szervezet tagja. (2) A nemzetközi szerzıdések hatálya alá tartozó személyekre e törvény rendelkezéseit a nemzetközi szerzıdésben foglalt eltéréssel kell alkalmazni. (3) A pénztárak részére vagyonkezelési és letétkezelési tevékenységet végzı pénzügyi intézményekre, befektetési vállalkozásokra és befektetési alapkezelıkre és az ilyen tevékenységet végzı egyéb szervezetekre a biztosítókról és a biztosítási tevékenységrıl szóló évi LX. törvényben (a továbbiakban: Bit.), a hitelintézetekrıl és a pénzügyi vállalkozásokról szóló évi CXII. törvényben (a továbbiakban: Hpt.), a tıkepiacról szóló törvényben foglaltakon kívül e törvény rendelkezéseit is alkalmazni kell. (4) E törvény hatálya és a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének (a továbbiakban: Felügyelet) intézkedési jogköre, valamint az Egészségbiztosítási Felügyelet külön jogszabály szerinti jogköre az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott szervezetekre az alakuló közgyőlésük idıpontjával kezdıdıen terjed ki. Fogalmak 2. (1) E törvény alkalmazásában a társadalombiztosítás és más szociális ellátás (a továbbiakban együtt: társadalombiztosítási ellátások) mindazokat a szociális ellátásokat jelenti, amelyeket jogszabály, társadalombiztosítási vagy más szociális ellátásként megjelöl. (2) E törvény alkalmazásában a) önkéntes kölcsönös biztosító pénztár (a továbbiakban: pénztár): természetes személyek (a továbbiakban: pénztártag) által a függetlenség, kölcsönösség, a szolidaritás és az önkéntesség elve alapján létrehozott, társadalombiztosítási ellátásokat kiegészítı, pótló, illetve ezeket helyettesítı szolgáltatásokat, továbbá az egészség védelmét elısegítı ellátásokat (a továbbiakban: szolgáltatások) szervezı és finanszírozó társulás. A pénztár
2 szolgáltatásait rendszeres tagdíjbefizetésekbıl, egyéni számlavezetés alapján szervezi, finanszírozza, illetve nyújtja. A pénztártevékenységhez kapcsolódó gazdálkodási és felelısségi szabályokat és jogosultságokat e törvény szabályozza; b) kiegészítı pénztár: önkéntes kölcsönös biztosító pénztár, amely a társadalombiztosítási ellátásokat kiegészíti, pótolja és tagjai igénye szerint szervezi; c) elismert pénztár: önkéntes kölcsönös biztosító pénztár, amely az (1) bekezdésben foglalt jogszabályok szerint, külön törvény által feljogosítva az adott társadalombiztosítási, szociális ágazatban társadalombiztosítási ellátást szervez és helyettesít, illetve azokat kiegészítı szolgáltatásokat nyújt; d) szolgáltató: az a természetes személy, jogi személy és jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, amely a pénztárral kötött szerzıdés alapján a pénztár részére a pénztárüzem mőködésének részét képezı, azt lehetıvé tevı, elısegítı, illetve a pénztári szolgáltatásokat ténylegesen nyújtó tevékenységet végez - ide nem értve az egészségpénztári szolgáltatót. Szolgáltatónak minısül különösen az, aki (amely) a fentiekben meghatározott pénztár részére letétkezelıi tevékenységet folytat, amelyhez a pénztár a befektetési üzletmenetét, illetve a könyvelése, nyilvántartásai vezetését kihelyezte, amely a pénztár részére tagszervezést végez, illetve amely az egészségpénztárak részére szolgáltatás-szervezési tevékenységet lát el. Szolgáltatónak minısül az is, aki (amely) az e pontban meghatározott szolgáltatóval kötött szerzıdés alapján az elızıek szerinti, pénztárral kapcsolatos tevékenységet végez; e) egészségpénztári szolgáltató: az egészségpénztárral szerzıdésben, vagy tulajdonában álló, illetve általa üzemeltetett, az egészségügyrıl szóló törvényben meghatározott egészségügyi szolgáltató, valamint az a természetes személy, jogi személy és jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, amely a pénztárral kötött szerzıdés alapján a pénztártagok számára egészségpénztári szolgáltatást ténylegesen nyújt. (3) E törvény alkalmazásában a) alapszabály: a taggá válás feltételeit, a tagok jogait és kötelezettségeit, a pénztár szolgáltatásait, önkormányzati mőködését és gazdálkodási rendjét a jogszabályok keretei között az alapszabály határozza meg. A pénztártagok, illetve a pénztártagok és a pénztár közötti vitás kérdéseket a pénztár gazdálkodására és felelısségi viszonyaira vonatkozó jogszabályok és az adott pénztár alapszabálya alapján kell eldönteni. Az alapszabály a pénztár alkalmazottaira, a munkáltatói tagra és a támogatókra nézve is kötelezı érvényő; b) tagdíj: a pénztár szolgáltatásainak fedezetére, valamint a pénztárszervezet mőködtetésére a pénztártagok által vállalt kötelezettségként, rendszeresen fizetett pénzbeli hozzájárulás, amelyet a munkáltató e törvényben meghatározott szabályok szerint, munkáltatói hozzájárulás jogcímen részben vagy egészben átvállalhat. A tagdíj - minden pénztártagra kötelezı - legkisebb mértékét (a továbbiakban: egységes tagdíj) a pénztár alapszabálya határozza meg; c) egységes tagdíj: az alapszabályban megjelölt azon összeg, amelyet valamennyi pénztártag a pénztárnak rendszeresen megfizet; d) egyéni számla: az az alapnyilvántartás, amelyen a pénztár gazdálkodása és üzemvitele alapul, és amelyet a pénztár - számviteli rendjével összhangban - a pénztártagok részére vezet. A pénztár gazdálkodása során az egyéni számla tartalmazza (elszámoló-egységekre épülı nyilvántartási rendszert vezetı pénztárak esetén elszámolóegységben és forintban kifejezve) a pénztártagok rendszeresen fizetett tagdíjának, egyéb befizetéseinek és a munkáltatói tag hozzájárulásának azt a részét, amelyet a pénztár a tagjai számára a szolgáltatások fedezeteként jóváír, illetve a tagnak a pénztárral szembeni követeléseként az alapszabályban rögzítettek szerint elismer, továbbá a támogató rendelkezése szerint az általa nyújtott adományból a tag számára jóváírandó összeget. A pénztár szolgáltatásait az egyéni számlák megterhelésével, az alapszabályban rögzített tevékenységi rendhez igazodó szolgáltatási számlákról teljesíti. A pénztár felszámolásakor, illetve végelszámolásakor az egyéni számla a pénztár kötelezettségekkel nem terhelt közös vagyona tagok közötti felosztásának eszköze. Az egyéni számla a pénztártag rendelkezése szerint az egyéni nyugdíjszámlán lekötött összeg (tagi lekötés) kivételével követelés biztosítékául nem szolgálhat. Az egyéni számlát a pénztár csak e törvényben, illetve felhatalmazásán alapuló jogszabályban foglalt rendelkezések alapján terhelheti meg; e) haláleseti kedvezményezett: a pénztártag által megjelölt természetes személy, aki a pénztártag halála esetén az e törvényben meghatározott módon az egyéni számlára jogosulttá válik; f) tagsági okirat: a pénztár által kiállított, legalább a belépési nyilatkozaton szereplı adatokat tartalmazó, teljes bizonyító erejő magánokirat; g) pénztári befizetések kedvezménye: a személyi jövedelemadóról szóló évi CXVII. törvény 44/A. -a szerint a magánszemély rendelkezése alapján az adóhatóság által a magánszemély javára a pénztárhoz átutalt összeg. (4) E törvény alkalmazásában a) közeli hozzátartozó: a Ptk ának b) pontjában megjelölt közeli hozzátartozó és az élettárs;
3 b) hozzáférhetıség: a pénztár által szervezett és nyújtott szolgáltatásokra a pénztár alapszabályában meghatározott módon kizárólag a pénztártagok, illetve a pénztártag jogán a közeli hozzátartozók jogosultak; c) várakozási idı: a tagsági viszonynak a belépéstıl számított alapszabály szerinti azon idıszaka, amelynek elteltével az egyéni számlaköveteléshez, illetve a szolgáltatáshoz a pénztártag hozzájuthat; d) kiegészítı vállalkozási tevékenység: a pénztár szervezetében folytatott mindazon gazdálkodási tevékenység, amelyet az alaptevékenységként megjelölt szolgáltatások szervezéséhez és nyújtásához kapcsolódóan, arra visszahatóan, a pénztár szolgáltatási kötelezettségén felül, ellenszolgáltatás fejében nyújt; e) kihelyezés: a pénztár feladatkörébe tartozó tevékenységének e tevékenység ellátásával üzletszerően foglalkozó szervezet (szolgáltató) által, szerzıdés alapján történı megvalósítása; f) kiszervezés: tevékenység olyan kihelyezése, melynek során adatkezelés vagy adatfeldolgozás is megvalósul; g) adatkezelés: a személyes adat, illetve pénztártitkot képezı adat tekintetében végzett, a személyes adatok védelmérıl és a közérdekő adatok nyilvánosságáról szóló törvényben meghatározott adatkezelési tevékenység; h) adatfeldolgozás: a személyes adat, illetve pénztártitkot képezı adat tekintetében végzett, a személyes adatok védelmérıl és a közérdekő adatok nyilvánosságáról szóló törvényben meghatározott adatfeldolgozási tevékenység. (5) E törvény alkalmazásában a kiegészítı nyugdíjpénztárnál a) nyugdíjkorhatár: az életkor, melynek betöltését a társadalombiztosítási jogszabályok az öregségi nyugdíjra való jogosultság feltételéül elıírják. E törvény alkalmazásában a nyugdíjkorhatár betöltésének minısül, ha a pénztártag elırehozott öregségi nyugdíjban, csökkentett összegő elırehozott öregségi nyugdíjban, szolgálati nyugdíjban, korengedményes nyugdíjban, elınyugdíjban, a foglalkoztatás elısegítésérıl és a munkanélküliek ellátásáról szóló évi IV. törvény 30. (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott jogosultságon alapuló álláskeresési segélyben, bányásznyugdíjban, egyes mővészeti tevékenységet folytatók öregségi nyugdíjában, rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíjban vagy növelt összegő öregségi, munkaképtelenségi járadékban részesül. A nyugdíjkorhatár betöltése után a pénztártag a várakozási idı idıtartamától függetlenül jogosulttá válik a nyugdíjszolgáltatásra; b) felhalmozási idıszak: a tagsági viszonynak a belépéstıl a c) pont szerinti nyugdíjszolgáltatás megnyílásáig terjedı idıszaka; c) nyugdíjszolgáltatás (kiegészítı nyugdíj): A nyugdíjkorhatár elérése után a pénztártag részére, az egyéni számláján nyilvántartott összeg terhére, az alapszabályban rögzített módozatoknak megfelelıen választása szerint egy összegben vagy járadék formájában, illetıleg e kettı kombinációjaként történı pénzbeni kifizetés; d) értékelési különbözet céltartaléka: az önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztárak befektetési és gazdálkodási tevékenységérıl szóló jogszabályban felsorolt eszközcsoportokba tartozó eszközök esetében az üzleti év mérlegfordulónapjára, illetve a negyedév utolsó napjára meghatározott felhalmozott kamatot is tartalmazó piaci értéke és könyv szerinti értéke közötti különbözet összegében képzett céltartalék. Az értékelési különbözet az adott eszközcsoportokon belül elkülönítetten, a források között a mőködési, a fedezeti (választható befektetési portfóliót biztosító rendszert mőködtetı pénztárak esetén választható befektetési portfóliónként), illetve a likviditási céltartalékon belül értékelési különbözetbıl képzett céltartalékként jelenik meg; e) egyéni nyugdíjszámla: a nyugdíjpénztár által vezetett egyéni számla; f) ingatlanfejlesztés: minden épület és mőtárgy (a továbbiakban együtt: építmény) építési, szerelési munkáival, elsıdlegesen az építmény létrehozásával, átépítésével, felújításával kapcsolatos tervezı, elıkészítı és kivitelezı munkálatok összessége; g) ingatlankezelés: a pénztárral kötött szerzıdés szerint az ingatlannal való gazdálkodás és az ingatlanhasznosítás, az esetleges befektetés kérdéseiben javaslatok kidolgozása, továbbá az üzemeltetési és a karbantartási feladatok ellátása, a tervezett felújítások irányítása és ellenırzése, valamint az ingatlan fenntartására vonatkozó tervajánlat elkészítése; h) ingatlanüzemeltetés: az ingatlan napi mőködésével és mőködtetésével összefüggı feladatok ellátása; i) elszámolóegység: a tagok felhalmozási idıszakban fennálló követelésének, valamint a függı tételeknek a kimutatására, nyilvántartására szolgáló, napi árfolyammal rendelkezı egység. (6) E törvény alkalmazásában az egészségpénztárnál a) egyéni egészségszámla: az egészségpénztár által vezetett egyéni számla; b) szolgáltatás-szervezés: egészségpénztári szolgáltató által nyújtott szolgáltatások elérhetıségének biztosítása a pénztártagok részére; c) egészségügyi szolgáltatás: az egészségügyrıl szóló évi CLIV. törvény (a továbbiakban: Eütv.) 3. e) pontjában meghatározott szolgáltatás; d) egészségügyi hatóság: az Eütv. 3. h) pontjában meghatározott hatóság; e) egészségügyi szolgáltató: az Eütv. 3. f) pontjában meghatározott szolgáltatók; f) minıségi tanúsítványok kiadására jogosult intézmény: az orvostechnikai eszközökrıl szóló jogszabályban meghatározottak szerinti kijelölt szervezet;
4 g) gyógyszer és gyógyászati segédeszköz árának támogatása: 1. az emberi alkalmazásra kerülı gyógyszerek forgalomba hozataláról szóló jogszabályban meghatározott, hatóság által engedélyezett, lakosság számára közvetlenül forgalmazott humán gyógyszerek (beleértve a homeopátiás gyógyszereket és az immunológiai készítményeket is) árának támogatása; 2. az emberi felhasználásra kerülı gyógyszerek rendelésérıl és kiadásáról szóló jogszabályban meghatározott egyedi gyógyszerbeszerzés keretében alkalmazásra kerülı gyógyszerek és immunológiai készítmények árának támogatása; 3. orvosi vényen rendelt egyedi összetételő (magisztrális) gyógyszerkészítmények árának támogatása; 4. a hatályos Magyar Gyógyszerkönyvben és a hatályos Formulae Normalesben meghatározott, közvetlen lakossági felhasználásra alkalmas gyógyszeranyagok árának támogatása; 5. az anyatej-helyettesítı és anyatej-kiegészítı tápszerekrıl szóló jogszabályban meghatározott tápszerek megvásárlásának támogatása; 6. a speciális gyógyászati célra szánt tápszerekrıl szóló jogszabályban meghatározott tápszerek megvásárlásának támogatása; 7. társadalombiztosítási támogatással rendelhetı, illetve kölcsönözhetı gyógyászati segédeszközökrıl, a támogatás összegérıl és mértékérıl szóló jogszabályban meghatározott gyógyászati segédeszközök megvásárlásának, kölcsönzésének támogatása, a társadalombiztosítás által nem finanszírozott részre, vagy e támogatás igénybevétele nélküli megvásárlásának, valamint javításának támogatása; 8. közvetlen lakossági felhasználásra alkalmas, minıségi tanúsítványok kiadására jogosult intézmény által kiadott tanúsítvánnyal rendelkezı, illetve CE jelöléssel ellátott, az orvostechnikai eszközökrıl szóló jogszabályban meghatározottak szerinti orvostechnikai eszköz megvásárlásának támogatása; 9. egészségügyi hatóság által engedélyezett csecsemı- és betegápolási cikkek megvásárlásának támogatása; 10. gyógyvizek és gyógyiszap megvásárlásának támogatása; 11. Az Országos Gyógyszerészeti Intézet által kiadott engedélyszámmal és forgalomba hozatali engedéllyel rendelkezı, gyógyszernek nem minısülı gyógyhatású termékek; 12. az pontokban felsorolt termékek házhoz szállítása; h) fogyatékos személy: a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlıségük biztosításáról szóló évi XXVI. törvény 4. a) pontjában meghatározott személy. (7) E törvény alkalmazásában önsegélyezı pénztárnál: a) szociális kockázat: gyermek születésével, beiskolázásával, egészségi állapottal kapcsolatos pénzügyi helyzettel, munkanélküliséggel, halálozással és a Bit.-ben meghatározott tőz- és elemi károkkal kapcsolatos kockázatok; b) idıszaki járadék: a pénztártag részére nyújtott rendszeres pénzbeli szolgáltatás, amely az alapszabályban meghatározott esetekben és feltételek szerint határozott idıtartamig, illetve legfeljebb a kiváltó esemény megszőnéséig tart; c)-d) (8) E törvény alkalmazásában a 3. (2) bekezdésének b) pontjában és a 36. (1) bekezdésében, illetve azok alapján meghatározott alapok tartaléknak minısülnek. (9) Önkéntes kölcsönös biztosító pénztári tevékenységnek minısül a társadalombiztosítási és szociális ellátásokat kiegészítı, pótló, illetve ezeket helyettesítı szolgáltatások, továbbá az egészség védelmét elısegítı ellátások e törvényben foglaltak szerinti szervezése, finanszírozása és nyújtása, amely rendszeres tagdíjbefizetésekbıl, egyéni számlavezetés útján történik. Mőködési alapelvek 3. (1) Önkormányzati mőködés: A pénztárra vonatkozó alapvetı döntések meghozatalára kizárólag a pénztártagok jogosultak. A döntés meghozatala során a pénztártagok azonos jogokkal rendelkeznek. (2) A zárt gazdálkodás elve: a) a pénztár gazdálkodása kizárólag csak az alapszabályban meghatározott szolgáltatások szervezésére és teljesítésére irányulhat; b) a pénztár gazdálkodásához alapokat képez, és a tagok részére egyéni számlát vezet; c) a pénztár szolgáltatásaira kizárólag a 2. (4) bekezdésének b) pontja szerinti személyek jogosultak; d) a pénztár gazdálkodása során az alapszabály felhatalmazása alapján, a jogszabályi elıírások keretei között a pénztárvagyon erejéig vállalhat más jogi, illetve természetes személyekkel szemben kötelezettséget; e) a pénztár a tartozásaiért saját vagyonával felel;
5 f) a tagsági viszony megszőnése, illetve a pénztár felszámolása esetén a pénztártag az egyéni számláján levı összeget az alapszabály szerint követelheti a pénztártól; g) a pénztár szolgáltatásait rendszeres tagdíjbefizetésekbıl és egyéb bevételekbıl, a pénztártípusok sajátosságainak figyelembevételével, a közgyőlés által elfogadott pénzügyi terv alapján szervezi, finanszírozza és teljesíti. (3) Kölcsönösség: a pénztártagok közösen teremtik meg a szolgáltatások fedezetét. A pénztárak szolgáltatásaira jogosultakat az igénybevétel szempontjából azonos jogok illetik meg. Minden pénztártag egyben tulajdonosa is a pénztárnak. (4) Önkéntesség: természetes személyek szabad akaratukból hozhatnak létre pénztárakat, és a pénztár alapszabályának rendelkezései szerint csatlakozhatnak, illetve léphetnek ki azokból. (5) Függetlenség: a pénztárak a jogszabályok keretei között szabadon alakítják ki szolgáltatási körüket és üzletpolitikájukat. (6) Szolidaritás: a pénztártagok egységes elvek alapján megállapított tagdíjat fizetnek, mely a nem kárarányos tehermegosztás alapján független egyéni kockázatuk mértékétıl. A tagsági feltételeknek eleget tevı természetes személy felvételi kérelme nem utasítható el. (7) Társulási elv: a tagsági kör meghatározásakor nem alkalmazható vallási, faji, etnikai, politikai meggyızıdés, kor és nemek szerinti megkülönböztetés. (8) Non-profit (nem haszonelvő) mőködés: a pénztár gazdálkodásának eredményét sem osztalék, sem részesedés formájában nem fizetheti ki, azt csak az alaptevékenység érdekében használhatja fel. Az elnevezés védelme 4. (1) Az önkéntes kölcsönös biztosító pénztár, valamint a nyugdíjpénztár, önsegélyezı pénztár és egészségpénztár elnevezést vagy idegen nyelvő megfelelıjét kizárólag az e törvénynek megfelelıen alapított és mőködtetett szervezet, továbbá a pénztárak érdek-képviseleti szerve és az általa alapított szervezet használhatja a nevében. (2) A pénztár köteles a nevében a pénztár szót a pénztár típusára utaló kiegészítéssel együtt feltüntetni. (3) Abban a kérdésben, hogy egy szervezet jogosult-e a nevében az (1) bekezdés szerinti elnevezések valamelyikének használatára, a nyilvántartásba vétel helye szerint illetékes bíróság határoz. A pénztár alapítása 5. (1) Pénztárat kizárólag természetes személyek alapíthatnak. Az alapításhoz legalább 15 alapító tag szükséges. (2) A pénztárak alapítását az alakuló közgyőlés határozza meg. Az alakuló közgyőlés hatáskörébe tartozik az alapszabály és az induló gazdálkodási terv elfogadása, a tisztségviselık és a könyvvizsgáló megválasztása, valamint a tisztségviselık díjazásának megállapítása, döntés az alapítással kapcsolatos, az alakuló közgyőlés idıpontjáig felmerült költségek viselésérıl. (3) Az alakuló közgyőlésrıl készült jegyzıkönyvet a közgyőlés által választott elnök és a jegyzıkönyvvezetı írja alá, és az erre a tisztségre megválasztott két tag hitelesíti. A közgyőlésen felvett jelenléti ívet a közgyőlés elnöke és a jegyzıkönyvvezetı aláírásával hitelesíti. (4) Az alapszabályt, és annak módosítását közokiratba vagy ügyvéd (jogtanácsos) által ellenjegyzett okiratba kell foglalni. 6. (1) A pénztár jogi személy. (2) A pénztárt a székhelye szerint illetékes megyei (fıvárosi) bíróság veszi nyilvántartásba. A nyilvántartásba vétel iránti kérelmet az alakuló közgyőlést követı 30 napon belül kell benyújtani a bírósághoz. A kérelemhez mellékelni kell az alakuló közgyőlés által elfogadott alapszabályt, az alakuló közgyőlés jegyzıkönyvét, a jelenléti ívet, valamint a kérelem beadását követıen a számlavezetésre feljogosított pénzforgalmi szolgáltató igazolását pénzforgalmi számla megnyitásáról. A bíróság a nyilvántartásba vételrıl nemperes eljárásban határoz és határozatáról a kérelmezıvel egyidejőleg az illetékes ügyészséget és a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletet (a továbbiakban: Felügyelet) is értesíti. (3) A pénztár a bírósági nyilvántartásba vétellel jön létre, az alakuló közgyőlés idıpontjára visszaható hatállyal. A pénztár nyilvántartásba vételének meghiúsulása esetén a felek egymás közötti jogviszonyaira a Polgári Törvénykönyvrıl szóló többször módosított évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) rendelkezései az irányadók.
6 7. (1) A bírósági nyilvántartásba vétel megtörténte elıtt a pénztár nevében eljáró természetes személyek egyetemlegesen felelnek a pénztár nevében vállalt kötelezettségekért. E felelısség korlátozása vagy kizárása harmadik személlyel szemben semmis. (2) A nyilvántartásba vételt megelızıen a pénztár nevében vállalt kötelezettségekért az (1) bekezdés szerint fennálló felelısség megszőnik, ha a pénztár közgyőlése a kötelezettségvállalásokat utólag jóváhagyja. Errıl a közgyőlés a tevékenységi engedély (60. ) jogerıre emelkedése elıtt érvényesen nem határozhat. (3) Ha a pénztár a nyilvántartásba vétel elıtt jogot szerez vagy kötelezettséget vállal, a nyilvántartásba vétel hiányára nem hivatkozhat. 8. A pénztárak törvényességi felügyeletét az ügyészség a rá irányadó jogszabályok szerint, állami felügyeletét e törvény VI. Fejezete alapján a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete látja el. Az egészségpénztárak egészségbiztosítási szolgáltatásaikkal összefüggı, külön törvény szerinti felügyeletét az Egészségbiztosítási Felügyelet látja el. 9. (1) A pénztár a 10. (1) bekezdésében meghatározott tevékenységet a Felügyelet jogerıs tevékenységi engedélye birtokában kezdheti meg. A tevékenység engedélyezésének eljárási szabályait a ok tartalmazzák. (2) A pénztár az alakuló közgyőlést követı 15 napon belül köteles számlavezetésre feljogosított pénzforgalmi szolgáltatónál pénzforgalmi számlát nyitni. (3) A tevékenységi engedély jogerıre emelkedéséig a pénztár a hozzá bármilyen címen befizetett összegekbıl kizárólag a pénztár szervezésével összefüggı kifizetéseket teljesíthet, egyebekben pedig a pénztár megalakulását követıen a pénztár gazdálkodására és befektetéseire az e törvényben foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni. (4) (5) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezés megsértése esetén a pénztár nevében eljáró személyek, ha a tevékenység megkezdése kárt okozott, korlátlanul és egyetemlegesen felelnek az okozott kárért. E személyekkel szemben a Felügyelet 5 ezertıl 100 ezer forintig terjedı eljárási bírságot szabhat ki a tevékenység engedély nélküli megkezdése miatt. Felügyeleti díj 9/A. (1) A pénztár mőködési alapja terhére felügyeleti díjat fizet. (2) A felügyeleti díj a (3)-(5) bekezdés szerint számított alapdíj, valamint a (6) bekezdés szerint számított változó díj összege. Az egészségpénztárak által fizetendı felügyeleti díj ezen összeg 80%-a. (3) Az alapdíj az alapdíjegység és a (4) bekezdés szerinti szorzószám szorzata. Az alapdíjegység ötvenezer forint. (4) A szorzószám önkéntes nyugdíj-, önsegélyezı- és egészségpénztár esetén: kettı. (5) A (4) bekezdés rendelkezésétıl eltérıen azon önkéntes nyugdíj-, önsegélyezı- és egészségpénztár esetén, melynek fedezeti alapja a tárgyévet megelızı év végén nem haladja meg az 50 millió forintot, a szorzószám 0,5. (6) A pénztár által fizetendı változó díj éves mértéke a pénztári vagyon piaci értékének 0,25 ezreléke. A pénztárak típusai és tevékenységük 10. (1) A pénztár az általa győjtött és kezelt befizetésekbıl az alapszabályban meghatározott feltételek szerint az alábbi szolgáltatásokat nyújthatja: a) a 2. (5) bekezdésének c) pontjában meghatározott nyugdíjszolgáltatás (nyugdíjpénztár); b) szociális kockázat bekövetkezte esetén, jogszabály által elıírt szociális kötelezettségek alapján biztosított kiegészítı ellátás, valamint a gyógyszer és gyógyászati segédeszköz árának támogatása (önsegélyezı pénztár); c) az egészség védelmét szolgáló programok szervezése és finanszírozása, egészségügyi szolgáltatások megvásárlása (egészségpénztár). (2) A nyugdíjpénztár kizárólag nyugdíjszolgáltatást nyújthat, az önsegélyezı pénztár kizárólag önsegélyezı feladatokat láthat el. Az egészségpénztár elláthatja az (1) bekezdés b) pontjában felsoroltak közül a gyógyszer és gyógyászati segédeszközök árának támogatását, a pénztártag betegség miatti keresıképtelensége esetén a kiesı jövedelmének teljes vagy részbeni pótlását, valamint a pénztártag halála esetén a hátramaradottak támogatását (a továbbiakban: egészségügyi célú önsegélyezı feladat) is. (3) A devizakülföldi pénztártagnak a devizajogszabályok betartásával nyújthatók az (1) bekezdésben felsorolt szolgáltatások. BH Csak az adójogszabályok által támogatott célnak tartalmilag is megfelelı megállapodás alapján felvett juttatás után jár az adókedvezmény [1990. évi XCI. tv. 1/A. ; évi XCVI. tv. 10. ].
7 A tagsági viszony 11. (1) Pénztártag lehet az a 16. életévét betöltött személy, aki az alapszabály rendelkezéseit magára nézve kötelezınek ismeri el és tagdíjfizetést vállal. Az önkéntes kölcsönös biztosító pénztári törvény pénztártagság létesítésére vonatkozó szabályozása módosul. A jövıben az egyes országok állampolgárai közötti valamennyi különbségtétel megszőnik, és azonos feltételek mellett léphetnek be önkéntes pénztárba. A módosítás célja a személyek szabad áramlására vonatkozó EU elıírásoknak való megfelelés megteremtése. (2) A tagsági viszony, a tagdíjfizetési kötelezettség és a várakozási idı a pénztárhoz benyújtott belépési nyilatkozatnak a pénztár általi elfogadásával kezdıdik. A pénztár a belépési nyilatkozat elfogadását annak záradékolásával tanúsítja. A belépési nyilatkozatot a benyújtástól számított 30 napon belül kell záradékolni, majd annak egy példányát vagy a tagsági okiratot az alapszabállyal együtt a pénztártagnak át kell adni. (3) A tevékenységi engedély jogerıre emelkedése elıtt a pénztár tagdíjat nem fogadhat, az alapító tagokon kívül új tagokat nem vehet fel. Az alapító tagok tagdíjfizetési kötelezettsége és várakozási ideje a tevékenységi engedély jogerıre emelkedését követı napon kezdıdik. A pénztár a tevékenységi engedély jogerıre emelkedésétıl számított 30 napon belül átadja az alapító tagok részére a pénztár alapszabályát és a tagsági okiratot. (4) Az alapszabály rendelkezhet úgy, hogy - a (2) bekezdésben foglaltaktól eltérıen - a pénztártagsági jogviszony az elsı havi tagdíj befizetésével jön létre. Ebben az esetben az elsı havi tagdíj megfizetésének elmulasztása esetén a belépni kívánó tagot az alapszabályban rögzített eljárási szabályoknak megfelelıen értesíteni kell a mulasztás jogkövetkezményeirıl. A befizetés pótlására elıírt határidı eredménytelen elteltét követıen a személy adatai a nyilvántartásból kivezethetık. 11/A. (1) Pénztár részére történı tagszervezést természetes személy, jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkezı gazdasági társaság (a továbbiakban együtt: tagszervezı) a pénztárral kötött szerzıdés alapján végezhet. A tagszervezı alvállalkozót igénybe vehet, azonban az alvállalkozójáért úgy felel, mintha a tevékenységet saját maga végezte volna. A tagszervezı által igénybe vett alvállalkozóra a tagszervezıre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni, azzal, hogy az alvállalkozó további alvállalkozót nem vehet igénybe. (2) A tagszervezésre vonatkozó szerzıdésnek tartalmaznia kell a tagszervezéshez kapcsolódó díjazás mértékét, a díjazás nyújtásának feltételeit, valamint a tagszervezéshez kapcsolódó károkozásáért való felelısség viselésének kérdéseit. (3) Tagszervezésért díjazást a pénztár csak a mőködési tartaléka terhére nyújthat. (4) A pénztári tagszervezés során a tagszervezınek tilos olyan módszert alkalmazni: a) amellyel más személyek terhére ígér elınyöket a pénztártaggá váló személy részére arra az esetre, ha az más személyt pénztártaggá vagy tagszervezıvé válásra bír rá, vagy b) amely a pénztártaggá vagy tagszervezıvé váló személytıl olyan befektetést igényelne, melyet részben vagy egészben olyan más személyekre hárít át, akiket pénztártaggá vagy tagszervezıvé válásra kell rábírni. (5) 11/B. (1) A tagszervezı a tagszervezés során tudomására jutott, valamely természetes személyre vonatkozó személyes adatokat csak az adott természetes személy pénztártaggá válása érdekében használhatja fel. (2) A tagszervezı - ha törvény másként nem rendelkezik - korlátlan ideig köteles megırizni a tudomására jutott pénztár-, illetve üzleti titkot. 12. (1) Munkáltatói tag az a természetes vagy jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkezı gazdasági társaság, aki a pénztárral kötött szerzıdés alapján munkavállalójának tagdíjfizetési kötelezettségét egészben vagy részben átvállalja (munkáltatói hozzájárulás). (2) A munkáltatói hozzájárulási kötelezettséget vállaló munkáltató a munkáltatói hozzájárulásból egyetlen olyan munkavállalóját sem zárhatja ki, aki nála legalább hat hónapja munkaviszonyban (közalkalmazotti, közszolgálati, szolgálati jogviszonyban) áll. A munkáltató munkavállalóként mindhárom típusú pénztárban egyidejőleg is vállalhat hozzájárulási kötelezettséget. (3) A munkáltatói hozzájárulás - a (4) bekezdésben foglaltak kivételével - minden pénztártag munkavállalóra nézve azonos összegő vagy a munkabérének azonos százaléka, amelyet a munkáltató köteles az alkalmazott által választott pénztártól függetlenül egységesen megállapítani. A munkáltató a hozzájárulás megállapításakor pénztártípusonként különbséget tehet. A munkabér százalékban meghatározott munkáltatói hozzájárulás esetén a munkáltató meghatározhatja a hozzájárulás legkisebb és legnagyobb összegét is. (4) A munkáltató a munkáltatói hozzájárulás (3) bekezdésben meghatározott mértékétıl - az életkorral növekedı mértékben - korcsoportonként egységesen eltérhet azon alkalmazottai tekintetében, akik 15 éven belül betöltik a nyugdíjkorhatárt. A nyugdíjkorhatárt betöltött alkalmazottak esetében a munkáltatói hozzájárulás nem haladhatja meg a nyugdíjkorhatárt be nem töltött alkalmazottak részére megállapított munkáltatói hozzájárulást.
8 (5) A munkáltató és a pénztár között létrejövı szerzıdésben rendelkezni kell: a) a munkáltatói hozzájárulás mértékérıl és a teljesítés ütemezésérıl; b) a munkáltatói hozzájárulás szüneteltetésének lehetıségérıl és feltételeirıl; c) a munkáltatói hozzájárulás teljesítését biztosító esetleges mellékkötelmekrıl. (6) A munkáltatói tag és a pénztár közötti szerzıdés, a szerzıdés módosítása - ha az alapszabály másként nem rendelkezik - a közgyőlés jóváhagyásával válik érvényessé. (7) A pénztár a munkáltatói hozzájárulásról rendelkezı szerzıdésekrıl naprakész nyilvántartást vezet. A nyilvántartásnak tartalmaznia kell a szerzıdéseknek a pénztár mőködéséhez szükséges fıbb adatait, így különösen a munkáltatói tag adatait, a munkáltatói hozzájárulás mértékét, a szerzıdés hatályát, esetleges módosítását. (8) Amennyiben a tag azt a munkáltatótól írásban kéri, a munkáltató a kérelmezı tag javára vállalt munkáltatói hozzájárulás teljes összegének, vagy egy részének teljesítését szüneteltetheti vagy megszüntetheti. Egyebekben a munkáltató a munkáltatói hozzájárulás teljesítését kizárólag valamennyi pénztártag alkalmazottjára kiterjedıen szüneteltetheti vagy szüntetheti meg. E rendelkezéstıl érvényesen nem lehet eltérni. (9) A (8) bekezdésben foglaltaktól eltérıen a munkáltató szüneteltetheti a munkáltatói hozzájárulás fizetését azon idıszakokra, amikor a tag munkaviszonya szünetel, illetve munkabér a részére nem jár. Ennek feltételeit a munkáltatónak valamennyi pénztártag munkavállalójára nézve azonos módon kell meghatároznia. (10) Nem kell alkalmazni a (2)-(4) bekezdés rendelkezéseit abban az esetben, ha a Munka Törvénykönyvérıl szóló évi XXII. törvény 193/H. (10) bekezdés rendelkezései alapján a munkáltatói hozzájárulás fizetésére a kölcsönbeadó a kölcsönvevınél fennálló feltételek szerint kötelezett. 13. (1) A pénztártag az általa vállalt tagdíj összegét a pénztárnak az alapszabályban elıírt módon bejelenti, és fizetési kötelezettségének határidıre eleget tesz. A tagdíj összege az egységes tagdíjnál kevesebb nem lehet. (2) A befizetett tagdíjak szolgáltatásokra fordítandó részét, valamint a tagok javára jóváírt egyéb összegeket egyénileg, az egyéni számlán kell nyilvántartani a pénztárakra vonatkozó számviteli és gazdálkodási szabályok szerint. (3) A pénztártag számláján elhelyezett összegekre sem a pénztártag hitelezıi, sem kívülálló harmadik személy hitelezıi nem tarthatnak igényt, kivéve a pénztártag rendelkezése szerint az egyéni számlán lekötött összeget, amelyet a 47. (7) bekezdés szerint a Hpt. hatálya alá tartozó hitelintézettel kötött szerzıdésében fedezetként felajánl (tagi lekötés). (4) A pénztár gazdálkodásáról és pénzügyi helyzetérıl, ideértve a felügyeleti bírságot is, a pénztártagokat, a munkáltatói tagokat, és a támogatókat évente egyszer - az alapszabályban rögzített közzétételi szabályok szerint - tájékoztatni kell. A pénztártagok tájékoztatásának tartalmaznia kell az egyéni számla alakulását is. A pénztártagok az egyéni számla állásáról kérésére az alapszabály szerinti rendben év közben is tájékoztatni kell. (5) Az alapszabályban az egyéni számla, valamint a pénztár alapképzési és költségelszámolási rendjének figyelembevételével kell rendelkezni a kilépı taggal való elszámolásról, illetve a jogutód nélkül megszőnı pénztár vagyonának a tagok közötti felosztásáról. 14. (1) A tagdíjfizetési kötelezettség elmulasztása esetén alkalmazandó eljárásokat és a tagnak az ezen idıszak alatt történı tagsági jogainak gyakorlására vonatkozó elıírásokat az alapszabály tartalmazza. (2) Az alapszabályban rendelkezni kell arról is, hogy azon idıszakban, amíg tagdíjfizetés nem történik, a pénztártag milyen szolgáltatásokra jogosult. (3) A tagdíjfizetés elmulasztásának kezdı idıpontjától a pénztár jogosult nyugdíjpénztár esetében a tag egyéni nyugdíjszámlájának, egészségpénztár esetében a tag egyéni egészségszámlájának, önsegélyezı pénztár esetében a tag egyéni számlájának befektetésébıl származó hozamát - a mindenkori pénztári egységes tagdíjnak a mőködési és likviditási alapra jutó hányadnak megfelelı összeggel, de legfeljebb a hozam összegével - csökkenteni, és azt a mőködési, illetve likviditási alap javára jóváírni. 15. (1) A pénztártag tagsági viszonya megszőnik a) halálával; b) kilépésével; c) ha a tag a tagdíjat az alapszabályban megjelölt idıtartamon túl nem fizeti, és az alapszabály szerint a tagdíjhátralék utólagos rendezésére nincs lehetıség, vagy a tag e lehetıséget elmulasztja; d) más pénztárba történı átlépéssel; e) kizárással. (2) A tagsági viszony megszőnése esetén a pénztártaggal, illetve kedvezményezettjével elszámolási kötelezettség keletkezik. (3) A pénztár a tagot az alapszabály ilyen értelmő rendelkezése esetén akkor zárhatja ki, ha a tag a pénztár alapszabályában meghatározott tagsági feltételnek már nem tesz eleget és a pénztár írásbeli felszólítására nem kezdeményezte az átlépését másik pénztárba.
9 (4) A pénztártag csak azonos típusú pénztárba léphet át, az alábbi kivételekkel: a) a 47. (3) bekezdésében foglalt esetet; b) önsegélyezı pénztár tagja a 2. (5) bekezdésének a) pontjában meghatározott nyugdíjkorhatár betöltésekor nyugdíjpénztárba átléphet. (5) A tagsági jogviszony megszőnésének jogkövetkezményeit és a követendı eljárást az alapszabályban kell rögzíteni. 16. (1) A pénztártag választhat és - ha e törvény vagy az alapszabály eltérıen nem rendelkezik - választható a pénztár szerveibe. (2) A pénztártag jogosult - a zárt tanácskozásokról készült jegyzıkönyvek és az azokon tárgyalt határozattervezetek kivételével - az alapszabályban meghatározott módon a pénztár irataiba és könyveibe betekinteni, továbbá jogosult a pénztár mőködésével kapcsolatban felvilágosítást kérni. A pénztártag a megszerzett információt nem használhatja fel a pénztár érdekeit, illetve a pénztár tagjai személyes adatait és személyiségi jogait sértı módon. (3) A pénztártag az alapszabály rendelkezései alapján veheti igénybe a pénztár szolgáltatásait. 16/A. (1) A tag halála esetén az egyéni számla hagyatékának nem része. A tag a halála esetére az alapszabályban foglaltak szerint természetes személy kedvezményezettet jelölhet a belépési nyilatkozaton, közokiratban vagy teljes bizonyító erejő magánokiratban (haláleseti kedvezményezett). (2) A kedvezményezett-jelölés a pénztár tudomásulvételével, a jelölés megtételének idıpontjára visszamenılegesen válik hatályossá. A pénztár a kedvezményezett-jelölésérıl a tagot a záradékolt belépési nyilatkozat átadásával vagy megküldésével, illetve egyéb esetben a tudomásszerzést követı 15 napon belül a tagsági okirat megküldésével értesíti. A tagsági okiratnak tartalmaznia kell a tag adatain kívül a tag által megjelölt kedvezményezett(ek) nevét, adatait, jogosultsága(ik) arányát, a kedvezményezett-jelölés idıpontját. (3) Amennyiben a tag egyidejőleg több kedvezményezettet jelöl meg, akkor ellenkezı rendelkezése hiányában a megjelölt személyek egyenlı arányban válnak jogosulttá. (4) A tag az (1) bekezdésben meghatározott formában bármikor új kedvezményezettet jelölhet. (5) A kedvezményezett jelölés hatályát veszti, ha a) a tag a korábbi kedvezményezett-jelölését visszavonja, vagy helyette másik kedvezményezettet jelöl, b) a kedvezményezett a tag halála elıtt meghal, c) a tag a kedvezményezett - a bíróság jogerıs ítélete szerint - szándékos cselekménye következtében hal meg. Ebben az esetben a kedvezményezett az egyéni számlából nem részesülhet. (6) Több kedvezményezett esetén, ha valamely kedvezményezett meghal, akkor az egyéni számla rá esı részébıl a tag halála idıpontjában még életben lévı kedvezményezettek a jogosultságaik arányában részesednek. (7) Ha a pénztártag kedvezményezettet nem jelölt, vagy a jelölés az (5) bekezdésben foglaltak alapján hatályát vesztette, akkor kedvezményezettnek a tag természetes személy örökösét kell tekinteni, örökrésze arányában. Az örökös jogállása a kedvezményezettével megegyezik. Ha a tagnak a törvényes öröklés rendje szerint természetes személy örököse nincs, akkor az egyéni számlán lévı összeg a pénztárra száll és azt a pénztár fedezeti tartalékán a tagok egyéni számlái és a szolgáltatási tartalékok javára a jóváírás idıpontjában fennálló egyenlegek figyelembevételével kell elszámolni. (8) A kedvezményezett(ek) a tag halálának idıpontjában az egyéni számla kizárólagos tulajdonosává válik (válnak). A pénztár a kedvezményezett jelölésérıl a nála ırzött okirat alapján, a kedvezményezett jogosultságának igazolását követıen 3 munkanapon belül megteszi a kedvezményezett (9) bekezdés szerinti választásának teljesítéséhez szükséges intézkedést. (9) A kedvezményezett a jogosultságának igazolását követıen írásban nyilatkozik, hogy a rá esı részt a) egy összegben felveszi, b) az alapszabály rendelkezésének megfelelıen saját nevén a pénztárban hagyja tagdíjfizetés folytatásával vagy anélkül, c) más, azonos típusú pénztárba átutaltatja. (10) Amennyiben a kedvezményezett a (9) bekezdés b) pontjában meghatározott választási lehetıséggel él, a várakozási idejébe be kell számítani az elhunyt pénztártag várakozási idejét is. (11) Amennyiben a pénztár írásbeli felhívására a kedvezményezett a felhívás igazolt kézhezvételétıl számított 30 napon belül nem teszi meg a (9) bekezdés szerinti nyilatkozatot, akkor a pénztárnak úgy kell eljárnia, mintha a kedvezményezett a követelés egyösszegő felvétele mellett döntött volna, és a követelés összegét - az esetlegesen felmerülı költségek és követelések összegével csökkentve - a kedvezményezett javára, annak lakóhelye szerint illetékes helyi bíróságnál a negyedévet követı 50. napig bírói letétbe kell helyeznie.
10 A támogató jogállása 17. (1) A pénztár támogatójának minısül az a természetes vagy jogi személy - kivéve az adóhatóságot a pénztári befizetések kedvezményének átutalása tekintetében -, aki (amely) eseti vagy rendszeres pénzbeli vagy nem pénzbeli szolgáltatást teljesít (a továbbiakban: adomány) a pénztár javára ellenszolgáltatás kikötése nélkül. (2) A támogató jogosult meghatározni, hogy az adományt a pénztár milyen célra és milyen módon használhatja fel, de a támogatás csak a pénztártagság egészének, az 50. (1) bekezdésében meghatározott szolgáltatási tartalék javára vagy az alapszabályban meghatározott tagsági körnek nyújtható. (3) A pénztár alapszabálya rendelkezhet úgy, hogy a támogatói adomány legfeljebb 3 százalékát a mőködési alapban kell jóváírni. Az alapszabály 18. (1) Az alapszabálynak tartalmaznia kell: a) a pénztár elnevezését; b) a pénztár székhelyét és telephelyeit; c) a pénztár által nyújtott szolgáltatások körét és az igénybevétel feltételeit, az egyes szolgáltatásokra vagy a szolgáltatások teljes körére elıírt várakozási idı tartamát; d) a tagsági kör meghatározását és a taggá válás feltételeit, a tag jogait a pénztár szerveiben; e) a pénztártagok, a szolgáltatásra jogosult közeli hozzátartozóik, a kedvezményezettek, illetve örökösök jogait és kötelezettségeit; f) a tagsági viszony megszőnésének feltételeit, jogkövetkezményeit és a követendı eljárást; g) a pénztári bevételek (tartalékok) közötti megosztási arányait és elveit, az egységes tagdíj mértékét és a díjfizetésre vonatkozó szabályokat; h) a tagdíjfizetés elmulasztásának joghatásait és az eljárás rendjét; i) a tagdíjhátralék kiegyenlítésére rendelkezésre álló határidıt és a tagsági jogviszony díjnemfizetés miatti megszőnésének joghatásait, valamint a követendı eljárást; j) a pénztárvagyon kezelésének és befektetésének szabályait; k) a pénztári gazdálkodás eredménye felhasználásának alapelveit; l) a pénztár megszőnése esetén a vagyon felosztásának elveit; m) a pénztár szervezetét és szerveinek mőködését; n) a pénztár képviseletének módját, a hatáskörök átruházásának módját és mértékét; o) a közgyőlés összehívásának módját; p) a közgyőlés (ha van: a részközgyőlés, illetve küldöttközgyőlés) mőködését, küldöttközgyőlés esetén a küldöttek megválasztásának szabályait; r) azon esetek meghatározását, amelyeknél a határozathozatalhoz minısített többség szükséges; s) a közgyőlési határozatok közzétételének módját; t) mindazt, amit a törvény vagy a törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabály a pénztár alapszabályába utal, vagy amit a közgyőlés szükségesnek tart. (2) A tagsági kört a társulási elv [3. (7) bekezdés] betartásával kell meghatározni. (3) A módosított alapszabályt - a módosítások megjelölésével - a közgyőlés idıpontját követı 30 napon belül meg kell küldeni a bíróságnak és a Felügyeletnek. A nemek közötti megkülönböztetés tilalma 18/A. (1) A pénztár a nemi hovatartozás alapján kizárólag az egyenlı bánásmódról és az esélyegyenlıség elımozdításáról szóló évi CXXV. törvény 30/A. -ában meghatározott feltételek teljesülése esetén nyújthat eltérı mértékő, típusú vagy formájú szolgáltatásokat. (2) A pénztár köteles az adott típusú vagy formájú szolgáltatás elsı alkalommal történı nyújtásával egyidejőleg nyilvánosságra hozni és évente a 64/C. (2) bekezdésében foglaltak szerinti adatszolgáltatás teljesítésekor aktualizálni azokat a biztosításmatematikai és statisztikai adatokat, amelyek alapján a nemek között arányos különbségeket alkalmaz a szolgáltatásokban. Ezek az adatok folyamatosan hozzáférhetı módon kerülnek közzétételre.
11 II. Fejezet A PÉNZTÁR SZERVEZETÉRE ÉS MŐKÖDÉSÉRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK A pénztár szervezete 19. (1) A pénztár szervei: a) a közgyőlés, alapszabályban meghatározott esetekben küldöttközgyőlés, részközgyőlés; b) az igazgatótanács; c) az ellenırzı bizottság. (2) Az alapszabály szakértıi bizottságok létesítését is elıírhatja. (3) Az igazgatótanács, valamint az ellenırzı bizottság létszáma páratlan számú, 3-7 fı. Az alapszabály a taglétszámra tekintettel ennél nagyobb létszámot is meghatározhat. (4) Az igazgatótanács és az ellenırzı bizottság tagjait (a továbbiakban együtt: vezetı tisztségviselık) a közgyőlés titkosan választja meg legfeljebb 5 évre. A vezetı tisztségviselıi megbízás az érintett személy által való elfogadással jön létre. Az igazgatótanács és az ellenırzı bizottság elnöke a megválasztott igazgatótanácsi, illetve ellenırzı bizottsági tagok közül titkos szavazás útján kerül megválasztásra. Az igazgatótanács és az ellenırzı bizottság elnökének csak olyan személy választható meg, aki felsıfokú végzettséggel rendelkezik. (5) Az alapszabály eltérı rendelkezése hiányában az igazgatótanács a folyamatos feladatok ellátásával ügyvezetıt alkalmazhat. Az ügyvezetıt - a személyét érintı kérdések kivételével - az igazgatótanács üléseire meg kell hívni. Az ügyvezetı az igazgatótanács ülésein tanácskozási joggal vesz részt. 20. (1) A vezetı tisztségviselık, valamint az ügyvezetı (helyettes ügyvezetı) mindenkor az ilyen tisztséget betöltı személytıl elvárható gondossággal, a tagok és a pénztár érdekeinek figyelembevételével, a rájuk vonatkozó jogszabályok szerint kötelesek eljárni. A vezetı tisztségviselık, valamint az ügyvezetı (helyettes ügyvezetı) a kötelezettségeik megszegésével okozott kárért a polgári jog általános szabályai szerint felelısek, akkor is, ha a pénztárral munkaviszonyban álltak, illetve állnak. (2) Vezetı tisztségviselıkre vonatkozó feltételek: a) nem lehet az igazgatótanács tagja olyan személy, aki aa) nem pénztártag és nem töltötte be 18. életévét, ab) büntetett elıélető, ac) büntetlen elıélető, de büntetıjogi felelısségét a bíróság a Büntetı Törvénykönyvrıl szóló évi IV. törvény XV. fejezet III. címében meghatározott államtitok és szolgálati titok megsértése, hamis vád, hatóság félrevezetése, hamis tanúzás, hamis tanúzásra felhívás, mentı körülmény elhallgatása, bőnpártolás, a XV. fejezet VII. címében meghatározott közélet tisztasága elleni bőncselekmény, VIII. címében meghatározott nemzetközi közélet tisztasága elleni bőncselekmény, bőnszervezetben részvétel, önbíráskodás, a XVI. fejezet III. címében meghatározott közbizalom elleni bőncselekmény, a XVII. fejezetben meghatározott gazdasági bőncselekmény, a XVIII. fejezetben meghatározott vagyon elleni bőncselekmény elkövetése miatt jogerıs ítéletben megállapította, addig az idıpontig, amíg az e tényre vonatkozó adat kezelését a bőnügyi nyilvántartási rendszerben a bőnügyi nyilvántartási rendszerrıl, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bőnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló évi XLVII. törvény elrendeli, ad) az ac) alpontban meghatározott bőncselekmény elkövetésének megalapozott gyanúja miatt büntetıeljárás hatálya alatt áll, valamint ae) gazdálkodó szervezetben vagy gazdasági társaságban vezetı tisztség betöltését kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll; b) az ellenırzı bizottság tagja pénztártagként vagy a munkáltató(k) képviselıjeként az a személy lehet, akivel szemben az a) pontban meghatározott kizáró ok nem áll fenn; c) nem lehet vezetı tisztségviselı, valamint a pénztár ügyvezetıje (helyettes ügyvezetıje) az a személy sem, ca) aki vezetı tisztségviselı volt olyan önkéntes kölcsönös biztosítópénztárban, magánnyugdíj-pénztárban, biztosítóintézetben, pénzügyi intézményben vagy befektetési vállalkozásban, amely öt éven belül fizetésképtelenné vált, illetve amelynek tevékenységi engedélyét a Felügyelet jogsértés miatt visszavonta, vagy amelynek a felszámolását a bíróság jogerısen elrendelte,
12 cb) aki súlyosan vagy ismételten megsértette a Felügyelet feladatkörébe esı törvények, illetve e törvények felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok elıírásait, és emiatt vele szemben 5 évnél nem régebben az illetékes felügyelet vagy más hatóság a kiszabható legmagasabb összegő bírságot szabta ki, vagy annál súlyosabb szankciót alkalmazott, illetve a bíróság jogerıs ítéletével büntetıjogi felelısségét megállapította. (3) Az igazgatótanács és az ellenırzı bizottság tagjai, ha az alapszabály erre módot ad, díjazásban részesülhetnek a közgyőlés határozatának megfelelıen. (4) Az ellenırzı bizottságnak nem lehet tagja a pénztár ügyvezetıje, alkalmazottja, illetve az igazgatótanács tagja, valamint ezen személyek közeli hozzátartozója [Ptk b) pont]. (5) a) az igazgatótanács és az ellenırzı bizottság tagjaira, valamint az ügyvezetıkre vonatkozó további összeférhetetlenségi szabályokat az alapszabályban kell meghatározni; b) az ügyvezetı a bére és a közgyőlés által jóváhagyott juttatásai kivételével a pénztárral kapcsolatos tevékenységéért ellenszolgáltatást nem fogadhat el. (6) Amennyiben a pénztártag alkalmazottja a pénztárnak, nem választható az igazgatótanács és az ellenırzı bizottság tagjának. (7) Az igazgatótanács és az ellenırzı bizottság, valamint az alapszabályban meghatározott más testületi szerv tagjait az adott testület döntéseiért egyetemleges felelısség terheli. Nem terheli felelısség azt a személyt, aki a határozat vagy intézkedés ellen tiltakozott, és tiltakozását írásban az igazgatótanácsnak és az ellenırzı bizottságnak, igazgatótanácsi és ellenırzı bizottsági tagság esetében a közgyőlésnek a döntés meghozatalától vagy tudomására jutásától számított 8 napon belül írásban bejelentette. (8) A pénztár vezetı tisztségviselıje, a befektetésekért felelıs vezetıje, a befektetési döntéshozatalban, végrehajtásban részt vevı alkalmazottja nem lehet közvetlenül a portfóliókezeléshez kapcsolódó területen tevékenykedı alkalmazott személy a) a letétkezelınél, b) a befektetetési döntések végrehajtásában közremőködı szolgáltatónál, így különösen a befektetési szolgáltatónál, az ingatlanértékelınél, ingatlanforgalmazónál. 20/A. (1) A pénztár a nevében, székhelyében, a bevételek tartalékok közötti megosztásának arányában, a vezetı tisztségviselık, illetve az ügyvezetı (helyettes ügyvezetı) személyében bekövetkezı változást annak idıpontját követı 30 napon belül a Felügyeletnek bejelenti. (2) A pénztár megalakulásakor és a vezetı tisztségviselık, az ügyvezetı (helyettes ügyvezetı), illetve a kötelezı alkalmazottak, megbízottak változása esetén - ideértve azok újraválasztását vagy újbóli kinevezését is - figyelemmel a (3) bekezdésben foglaltakra a pénztár csatolja a) a 20. (2) bekezdésében meghatározott kizáró ok hiányát igazoló hatósági bizonyítvány eredeti példányát, b) az érintett személy nyilatkozatát arról, hogy vele szemben jogszabályban meghatározott összeférhetetlenségi ok nem áll fenn, c) a jogszabály által elıírt végzettségét vagy gyakorlatát igazoló dokumentumok hiteles másolatát és d) a vezetı tisztségviselı esetén annak nyilatkozatát a tisztség elfogadásáról. (3) A vezetı tisztségviselık, az ügyvezetı (helyettes ügyvezetı), illetve a kötelezı alkalmazottak, megbízottak újraválasztása vagy újbóli kinevezése esetén a (2) bekezdés c) pontjában foglaltak ismételt igazolására nincs szükség. 20/B. (1) Az igazgatótanács tagjának jelölt személy azt, hogy a 20. (2) bekezdés a) pontjában, az ellenırzı bizottság tagjának jelölt személy azt, hogy a 20. (2) bekezdés b) pontjában meghatározott feltételek alapján nincs kizárva a vezetı tisztségviselıi tisztség betöltésébıl, megválasztását megelızıen a közgyőlés részére hatósági bizonyítvánnyal igazolja. (2) A vezetı tisztségviselıi tisztség betöltésének ideje alatt a közgyőlés írásban, a mulasztás jogkövetkezményeinek ismertetésével felhívhatja a) az igazgatótanács tagját annak igazolására, hogy a 20. (2) bekezdés a) pontjában, b) az ellenırzı bizottság tagját annak igazolására, hogy a 20. (2) bekezdés b) pontjában meghatározott feltételek alapján nincs kizárva a vezetı tisztségviselıi tisztség betöltésébıl. (3) Ha a (2) bekezdésben meghatározott felhívásra a vezetı tisztségviselı igazolja, hogy nincs kizárva a vezetı tisztségviselıi tisztség betöltésébıl, a közgyőlés az igazolásra szolgáló hatósági bizonyítvány kiadása iránti eljárásért megfizetett igazgatási szolgáltatási díjat részére megtéríti. (4) A közgyőlés a vezetı tisztségviselınek az (1) bekezdés alapján megismert személyes adatait a megválasztásáról meghozott döntésig, a (2) bekezdés alapján megismert személyes adatait a vezetı tisztségviselıi jogviszony megszőnéséig kezeli. (5) Nem lehet vezetı tisztségviselı a személy, aki a közgyőlés felhívására, a felhívástól számított tizenöt munkanapon belül - vagy ha e határidın belül a rajta kívül álló ok miatt nem lehetséges, az ok megszőnését követıen haladéktalanul - nem igazolja, hogy vele szemben a vezetı tisztségviselıi tisztség betöltését kizáró ok nem áll fenn.
13 A közgyőlés feladata és hatásköre 21. (1) A pénztár legfıbb szerve a tagok összességébıl álló közgyőlés, vagy a tagok által - az alapszabályban meghatározottak szerint - közvetlenül vagy közvetett úton választott testület (küldöttközgyőlés). Az alapszabály a hatásköri és eljárási szabályok rögzítése mellett részközgyőlések tartásáról is rendelkezhet. (2) A közgyőlést évente legalább kétszer össze kell hívni, az éves beszámoló, illetve a pénzügyi terv elfogadására. A közgyőlés összehívásának módjáról az alapszabályban kell rendelkezni. A hirdetmény közzététele vagy a meghívó elküldése, valamint a közgyőlés idıpontja között legalább 15 napi idıköznek kell lennie. A közgyőlés összehívásáról szóló értesítésben meg kell jelölni a közgyőlés helyét, idejét, napirendjét, valamint a napirendhez tartozó iratok megtekintésének helyét és idejét. (3) A közgyőlést a (2) bekezdésben meghatározott eseteken kívül akkor is össze kell hívni, ha azt a bíróság elrendeli, a Felügyelet, vagy az ellenırzı bizottság, illetve a pénztártagok legalább tíz százaléka - az ok és a cél megjelölésével - írásban indítványozza, illetve, ha az igazgatótanács szükségesnek látja. Az alapszabály más esetekben is elıírhatja közgyőlés összehívását. A közgyőlés összehívása az igazgatótanács feladata. Amennyiben az igazgatótanács a közgyőlés összehívása iránt nem intézkedik, az indítványozók bírósághoz fordulhatnak. (4) A közgyőlésre a Felügyelet képviselıjét is meg kell hívni. A Felügyelet képviselıje a közgyőlésen tanácskozási joggal vesz részt. (5) A közgyőlés a meghívóban (hirdetményben) nem szereplı napirendi pontokat az Öpt ának (1) bekezdésében meghatározott, a közgyőlés kizárólagos hatáskörébe tartozó kérdések esetén csak akkor tárgyalhatja meg, ha az ülésen valamennyi tag jelen van, illetve képviselve van, és egyhangúlag hozzájárul a napirendi kérdés megtárgyalásához. 22. (1) A közgyőlés akkor határozatképes, ha azon a pénztártagok legalább fele jelen van, vagy képviselete biztosított. A közgyőlésen a tagot meghatalmazott is képviselheti. A meghatalmazást közokiratba vagy teljes bizonyító erejő magánokiratba kell foglalni. Küldöttközgyőlés mőködtetése esetén minden küldött annyi szavazattal rendelkezik, ahány tagot képvisel. A küldött akadályoztatása esetén helyette csak a vele azonos szabályok szerint megválasztott pótküldött járhat el, a küldöttet más nem helyettesítheti. (2) Amennyiben a közgyőlés határozatképtelen, úgy a 21. (2) bekezdése szabályainak figyelembevételével összehívott új közgyőlés az eredeti napirendi pontok tekintetében a megjelentek számától függetlenül határozatképesnek tekintendı. Amennyiben az eredeti közgyőlés meghívója (hirdetménye) ezt tartalmazza, akkor az eredeti és a megismételt közgyőlés egy napon is megtartható. (3) A közgyőlésen mindegyik pénztártagnak egy szavazata van. (4) A közgyőlés a határozatait - ha a törvény vagy az alapszabály eltérıen nem rendelkezik - a jelenlévı tagok egyszerő szavazattöbbségével hozza. (5) A jelenlévık kétharmados szavazattöbbsége szükséges a 23. (1) bekezdés a), d), i) és j) pontjaiban írt esetekben. 23. (1) A közgyőlés kizárólagos hatáskörébe tartozik: a) az alapszabály elfogadása és módosítása; b) az igazgatótanács tagjainak és elnökének megválasztása, visszahívása, díjazásuk megállapítása; c) az ellenırzı bizottság tagjainak és elnökének megválasztása, visszahívása, díjazásuk megállapítása; d) az igazgatótanács éves beszámolójának elfogadása, a mérleg megállapítása, döntés az eredmény felhasználásáról vagy az egyes alapokban mutatkozó hiány rendezésérıl; e) a pénztár éves és hosszú távú pénzügyi tervének elfogadása; f) az alapszabály által meghatározott körben a munkáltatói taggal (tagokkal) kötött szerzıdés jóváhagyása; g) a tevékenységi engedély jogerıre emelkedése elıtt kötött szerzıdések jóváhagyása; h) a tevékenységi engedély jogerıre emelkedése elıtt a pénztár nevében eljáró személyek, az igazgatótanács és az ellenırzı bizottság tagjai elleni kártérítési igény érvényesítése, továbbá intézkedés a pénztár képviseletére jogosultak ellen indított perekben a pénztár képviseletérıl; i) döntés érdekképviseleti szervhez történı csatlakozásról, illetve az abból történı kiválásról; j) döntés a pénztár megszőnésérıl, szétválásáról vagy más pénztárral történı egyesülésérıl; k) a könyvvizsgáló társaság és a könyvvizsgáló természetes személy megválasztása és felmentése; l) döntés mindazon ügyekben, amelyeket e törvény vagy jogszabály hatáskörébe utal. (2) A közgyőlésen jelenléti ívet kell felvenni, és jegyzıkönyvet kell vezetni. A jegyzıkönyv tartalmazza az elhangzott felszólalások lényegét és a hozott határozatokat. A jegyzıkönyvhöz csatolni kell az igazgatótanács és az ellenırzı bizottság beszámolójának egy példányát. A jegyzıkönyv egy példányát a csatolt iratokkal együtt - a közgyőlést követı harminc napon belül - meg kell küldeni a Felügyeletnek. A jelenléti ívre és a jegyzıkönyvre az 5. (3) bekezdésében foglaltak irányadók.
14 23/A. A közgyőlési határozatok ellen a pénztártagok, illetve a küldöttek, valamint a Felügyelet a határozat meghozatalától számított 90 napon belül keresetet nyújthatnak be a pénztár székhelye szerint illetékes megyei bíróságon. Az igazgatótanács feladata és hatásköre 24. (1) Az igazgatótanács a pénztár ügyvezetı szerve. (2) Az igazgatótanács gondoskodik a közgyőlés határozatainak végrehajtásáról, a pénztár könyveinek szabályszerő vezetésérıl, a pénztár üzletpolitikájának kialakításáról, a pénztár zavartalan mőködésérıl. (3) Az igazgatótanács gyakorolja az ügyvezetı és - amennyiben a pénztár ügyvezetıt nem alkalmaz - a pénztár alkalmazottai felett a munkáltatói jogokat. (4) Az igazgatótanács az alapszabályban meghatározott idıközönként, de legalább három havonként ülést tart. Ülést kell tartania ezen idıszakon belül akkor is, ha azt közgyőlési határozat vagy a Felügyelet elıírta, illetve ha az ellenırzı bizottság, az igazgatótanács tagjainak egyharmada vagy az ügyvezetı kéri. Amennyiben az igazgatótanács, az ellenırzı bizottság tagjainak egyharmada vagy az ügyvezetı kérése ellenére az igazgatótanácsi ülés nem kerül összehívásra, abban az esetben a kezdeményezık jogosultak az igazgatótanácsi ülés összehívására. Az igazgatótanácsi ülés összehívása elmaradásának tényét a kezdeményezık kötelesek bejelenteni a Felügyeletre. (5) Az igazgatótanács ülés megtartása nélkül távbeszélın, telefaxon, telexen, elektronikus levélben ( ) is hozhat érvényes határozatot, ha az igazgatótanácsi tagok az alapszabályban meghatározott hányada, de legalább a fele szavazatát teljes bizonyító erejő magánokiratba foglalja, és az alapszabályban meghatározott idıtartamon, de legfeljebb 8 napon belül megküldi a pénztár székhelyére. (6) Az ülés akkor határozatképes, ha azon a tagoknak legalább a fele jelen van. (7) Az igazgatótanács határozatait - amennyiben az alapszabály másként nem rendelkezik - a jelen lévı igazgatótanácsi tagok szavazatainak egyszerő többségével hozza. Szavazategyenlıség esetén az elnök szavazata dönt. (8) Az ülésrıl jegyzıkönyvet kell felvenni, amelynek tartalmaznia kell a jelenlévık nevét, az elhangzott felszólalások lényegét és a hozott határozatokat. A jegyzıkönyvhöz csatolni kell az írásos beszámolók egy példányát. 25. Az igazgatótanács feladata, hogy elkészítse és a közgyőlés elé terjessze a pénztár a) éves és hosszú távú pénzügyi tervét; valamint b) mérlegét és éves beszámolóját. 26. (1) A pénztárat a) az igazgatótanács elnöke önállóan; b) az igazgatótanács elnökön kívüli két tagja együttesen; c) a pénztár két képviseleti joggal felruházott alkalmazottja együttesen; d) amennyiben a pénztár alkalmaz ügyvezetıt, az igazgatótanács által kijelölt egy igazgatótanácsi tag az ügyvezetıvel együttesen képviseli. (2) Az igazgatótanács hatáskörének gyakorlását - felelısségének érintetlenül hagyása mellett - az ügyvezetıre átruházhatja. A hatáskör gyakorlása átruházásának módjáról és mértékérıl az alapszabályban rendelkezni kell. Az ellenırzı bizottság feladata és hatásköre 27. (1) A pénztár köteles tagjai közül ellenırzı bizottságot választani. (2) Az ellenırzı bizottság feladata, hogy a jogszabályi elıírások, a pénztár pénzügyi terve, az alapszabályában és szabályzataiban foglaltak megvalósulása érdekében rendszeresen vizsgálja és ellenırizze a pénztár gazdálkodását, számvitelét, ügyvitelét, a pénztár fizetıképességének, bevételeinek és kiadásainak, eszközeinek és kötelezettségvállalásainak összhangját, a pénztár mőködését. (3) Az ellenırzı bizottság megállapításait évente a közgyőlés elé terjeszti; kérheti az igazgatótanács vagy a közgyőlés soron kívüli összehívását, ha az ellenırzés során tapasztaltak szükségessé teszik. (4) Az ellenırzı bizottság köteles megvizsgálni a közgyőlés elé terjesztett valamennyi jelentést és a pénztár éves beszámolóját. Az ellenırzı bizottság hatáskörébe tartozó kérdésekben az ellenırzı bizottság jelentése nélkül a közgyőlés érvényesen nem határozhat. (5) Az ellenırzı bizottság a (2) bekezdésben meghatározott feladatok ellátására évente ellenırzési tervet készít és gondoskodik annak végrehajtásáról.
15 Az ügyvezetı feladata és hatásköre 28. (1) A pénztár ügyvezetıje (helyettes ügyvezetıje) a pénztárral munkaviszonyban álló személy lehet. Az ügyvezetı munkaviszonyára az e törvényben foglalt eltérésekkel a Munka Törvénykönyvérıl szóló évi XXII. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. (2) Ügyvezetıként (helyettes ügyvezetıként) az alkalmazható, aki a) büntetlen elıélető, nem áll gazdálkodó szervezetben vagy gazdasági társaságban vezetı tisztség betöltését kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, valamint akivel szemben nem áll fenn a 20. (2) bekezdés a) pont ac) és ad) alpontjában meghatározott kizáró ok, b) felsıfokú végzettséggel rendelkezik; c) legalább 3 éves, a pénztári tevékenységben hasznosítható szakmai gyakorlattal rendelkezik, melyet gazdálkodó szervezetnél, államigazgatási szervnél vagy költségvetési intézménynél szerzett meg. (3) A pénztár köteles ügyvezetıjének alkalmazását - a 20/A. -ban meghatározott határidın belül - a Felügyeletnek bejelenteni. A pénztár kérésére a Felügyelet a (2) bekezdés b) és c) pontja alól felmentést adhat. (4) Az ügyvezetı felelıs a közgyőlés és az igazgatótanács határozatainak végrehajtásáért, a pénztár eredményes mőködéséért, folyamatos ügyviteléért, gyakorolja a pénztár alkalmazottai felett a munkáltatói jogokat. (5) Az igazgatótanács jogsértı határozata, illetve utasítása esetén az ügyvezetı az ellenırzı bizottsághoz fordulhat, és kezdeményezheti a közgyőlés összehívását is. A munkáltatói taggal mőködı pénztárra vonatkozó külön szabályok 29. (1) A munkáltatói tag jogosult tanácskozási joggal a közgyőlésen részt venni. (2) Ha a munkáltatói hozzájárulás eléri vagy meghaladja a pénztár tagdíjbevételének 50 százalékát, a munkáltató(k) képviselıje jogosult az ellenırzı bizottságban szavazati joggal részt venni. (3) Amennyiben a természetes személy munkáltatói tag egyszemélyben pénztártag is, az alapszabályban rögzíteni kell a jogait érintı összeférhetetlenségi szabályokat. Panaszkezelés 29/A. (1) A pénztár biztosítja, hogy a pénztártag a pénztár magatartására, tevékenységére vagy mulasztására vonatkozó panaszát szóban (személyesen, telefonon) vagy írásban (személyesen vagy más által átadott irat útján, postai úton, telefaxon, elektronikus levélben) közölhesse. (2) A pénztár a) a szóbeli panaszt valamennyi, a pénztártagok számára nyitva álló helyiségben, annak nyitvatartási idejében, ennek hiányában a székhelyén minden munkanapon 8 órától 16 óráig, b) a telefonon közölt szóbeli panaszt legalább a hét egy munkanapján 8 órától 20 óráig, c) elektronikus eléréssel - üzemzavar esetén megfelelı más elérhetıséget biztosítva - folyamatosan fogadja. (3) Telefonon történı panaszkezelés esetén a pénztár biztosítja az ésszerő várakozási idın belüli hívásfogadást és ügyintézést. (4) Telefonon történı panaszkezelés esetén a pénztár és a pénztártag közötti telefonos kommunikációt a pénztár hangfelvétellel rögzíti, és a hangfelvételt egy évig megırzi. Errıl a pénztártagot a telefonos ügyintézés kezdetekor tájékoztatni kell. A pénztártag kérésére biztosítani kell a hangfelvétel visszahallgatását, továbbá térítésmentesen rendelkezésre kell bocsátani a hangfelvételrıl készített hitelesített jegyzıkönyvet. (5) A pénztár a szóbeli panaszt - a (6) bekezdésben meghatározott eltéréssel - azonnal megvizsgálja, és szükség szerint orvosolja. Ha a pénztártag a panasz kezelésével nem ért egyet, a pénztár a panaszról és az azzal kapcsolatos álláspontjáról jegyzıkönyvet vesz fel, és annak egy másolati példányát a személyesen közölt szóbeli panasz esetén a pénztártagnak átadja, telefonon közölt szóbeli panasz esetén a pénztártagnak - a (7) bekezdésben foglaltakkal egyidejőleg - megküldi, egyebekben az írásbeli panaszra vonatkozó rendelkezések szerint jár el. (6) Ha a panasz azonnali kivizsgálása nem lehetséges, a pénztár a panaszról jegyzıkönyvet vesz fel, és annak egy másolati példányát a személyesen közölt szóbeli panasz esetén a pénztártagnak átadja, telefonon közölt szóbeli panasz esetén a pénztártagnak - a (7) bekezdésben foglaltakkal egyidejőleg - megküldi, egyebekben az írásbeli panaszra vonatkozó rendelkezések szerint jár el.
16 (7) A pénztár az írásbeli panasszal kapcsolatos, indokolással ellátott álláspontját a panasz közlését követı harminc napon belül megküldi a pénztártagnak. (8) A panasz elutasítása esetén a pénztár válaszában tájékoztatja a pénztártagot arról, hogy panaszával - annak jellege szerint - a Felügyeletnek vagy a békéltetı testületnek az eljárását kezdeményezheti, továbbá meg kell adni a Felügyeletnek és a békéltetı testületnek a levelezési címét. (9) A pénztár a panaszt és az arra adott választ három évig ırzi meg, és azt a Felügyelet kérésére bemutatja. (10) A pénztár a pénztártagok panaszai hatékony, átlátható és gyors kezelésének eljárásáról, a panaszügyintézés módjáról, valamint a (11) bekezdés szerinti nyilvántartás vezetésének szabályairól szabályzatot (a továbbiakban: panaszkezelési szabályzat) készít. A pénztár a panaszkezelési szabályzatban tájékoztatja a pénztártagot a panaszügyintézés helyérıl, levelezési címérıl, elektronikus levelezési címérıl, telefonszámáról és telefaxszámáról. (11) A pénztár a pénztártagok panaszairól, valamint az azok rendezését, megoldását szolgáló intézkedésekrıl nyilvántartást vezet. (12) A (11) bekezdés szerinti nyilvántartásnak tartalmaznia kell a) a panasz leírását, a panasz tárgyát képezı esemény vagy tény megjelölését, b) a panasz benyújtásának idıpontját, c) a panasz rendezésére vagy megoldására szolgáló intézkedés leírását, elutasítás esetén annak indokát, d) a c) pont szerinti intézkedés teljesítésének határidejét és a végrehajtásért felelıs személy megnevezését, továbbá e) a panasz megválaszolásának idıpontját. (13) A pénztár a panaszkezelési szabályzatot a pénztártagok számára nyitva álló helyiségében, ennek hiányában a székhelyén kifüggeszti és a honlapján közzéteszi. A pénztárak gazdálkodása 30. (1) A pénztár e törvény 3. és 10. -ának keretei között szolgáltatásai szervezéséhez, finanszírozásához és teljesítéséhez kapcsolódó pénzügyi feltételek megteremtése érdekében jogosult gazdálkodási tevékenységet folytatni. A pénztár gazdálkodása keretében: a) a 10. (1) bekezdés szerinti tevékenységet; b) a pénztárvagyon befektetését és kezelését végzi, valamint c) kiegészítı vállalkozási tevékenységet folytat. 45/2000. Számviteli kérdés Kiegészítı vállalkozási tevékenységnek minısül-e, ha az önkéntes nyugdíjpénztár befektetési célú ingatlanát bérbeadás útján hasznosítja? Az önkéntes kölcsönös biztosítópénztárakról szóló évi XCVI. törvény (az öpt.) 30. -ának (1) bekezdése értelmében a pénztár a szolgáltatás szervezéséhez, finanszírozásához és teljesítéséhez kapcsolódó pénzügyi feltételek megteremtése érdekében jogosult gazdálkodási tevékenységet folytatni. A pénztár gazdálkodása keretében a pénztártagok részére az alapszabályában meghatározott szolgáltatásokat nyújthatja, a pénztárvagyon befektetését és kezelését végzi, valamint kiegészítı vállalkozási tevékenységet folytathat. Az öpt. a 30. (3) bekezdésében azt is kimondja, hogy a pénztári vagyon kizárólag a pénztári tagság érdekében fektethetı be, és a pénztár a gazdálkodása során elért bevételeit kizárólag a szolgáltatások fedezetének biztosítására, a szolgáltatások szinten tartására, illetve fejlesztésére, valamint a gazdálkodás költségeinek fedezetére fordíthatja, azt sem osztalék, sem részesedés formájában nem fizetheti ki. Az önkéntes nyugdíjpénztárak a pénztárvagyon befektetését a pénztárak befektetési tevékenységét szabályozó 267/1997. (XII. 22.) Korm. rendelet elıírásai szerint végezhetik. A kormányrendelet lehetıvé teszi az önkéntes nyugdíjpénztárak számára a befektetési célú ingatlan vásárlását, de olyan korlátot szab, hogy befektetési célú ingatlanban a pénztár befektetett eszközeinek legfeljebb 10%-át tarthatja. Az öpt., valamint az önkéntes nyugdíjpénztárak befektetési tevékenységét szabályozó kormányrendelet vagyonkezelésre vonatkozó elıírásait figyelembe véve - azokkal összhangban - az ingatlanvagyon hasznosításával és értékelésével kapcsolatos számviteli elszámolások részletes szabályait az önkéntes nyugdíjpénztárak beszámolókészítésének és könyvvezetésének sajátosságairól szóló 269/1997. (XII. 22.) Korm. rendelet tartalmazza. A 269/1997. (XII. 22.) Korm. rendelet 13. -ában foglaltak szerint az önkéntes nyugdíjpénztárnak a tárgyi eszközök között külön kell kimutatnia a tartós befektetési céllal vásárolt, illetve követelés fejében kapott és bérbeadás útján éven túl hasznosított ingatlanokat, valamint a pénztár mőködését, illetve kiegészítı vállalkozási tevékenységét tartósan szolgáló, mőködtetett ingatlanokat. Azokat a forgalomképes ingatlanokat,
17 amelyeket a pénztár továbbértékesítési céllal, árfolyamnyereség elérése céljából vásárolt és ténylegesen nem hasznosít, nem a tárgyi eszközök között, hanem a forgóeszközök között áruként kell kimutatni. Az önkéntes nyugdíjpénztáraknak a tartós befektetési célú ingatlanokat, valamint az árunak minısülı, továbbértékesítési céllal beszerzett ingatlanokat a mérleg fordulónapján, illetve a negyedév utolsó napján piaci értéken kell értékelniük. Az értékeléskor az ingatlan fordulónapra vonatkozóan meghatározott piaci értéke és könyv szerinti értéke közötti különbözetet a kormányrendelet 22. -ában foglalt szabályok szerint kell elszámolni. A 269/1997. (XII. 22.) Korm. rendelet 23. -ának (8) bekezdésében foglaltak szerint az önkéntes nyugdíjpénztárnak az eredménykimutatásban befektetési tevékenységgel kapcsolatos bevételként, illetve ráfordításként kell kimutatnia a befektetési tevékenységet szabályozó 267/1997. (XII. 22.) Korm. rendeletben meghatározott befektetési formákba eszközölt - a számviteli nyilvántartásban a befektetett, illetve forgóeszközök között kimutatott - befektetésekbıl adódó bevételeket, illetve ráfordításokat. E rendelkezésnek megfelelıen az eredménykimutatás befektetési tevékenységgel kapcsolatos bevételei, valamint ráfordításai között valamennyi tartalék (mőködési, fedezeti, likviditási) vonatkozásában külön soron nevesítve jelennek meg a befektetési célú ingatlanok hasznosításából, eladásából származó bevételek, illetve a befektetési célú ingatlanokkal kapcsolatos ráfordítások. A Befektetési célú ingatlanok hasznosításából, eladásából származó bevételek között kell kimutatni a tartós befektetési célú ingatlanok bérbeadásából származó, felszámított bérleti díjak összegét, továbbá a tartós befektetési célú ingatlanok és a továbbértékesítési célra beszerzett ingatlanok eladási árának összegét. A Befektetési célú ingatlanokkal kapcsolatos ráfordítások között kell kimutatni a tartós befektetési célú, bérbe adott ingatlanok fenntartásával, mőködtetésével összefüggésben felmerült költségek - nem a bérbe vevı által viselt - összegét, valamint az elszámolt értékcsökkenési leírás összegét. Itt kell továbbá kimutatni a tartós befektetési célú ingatlanok és a továbbértékesítés céljára beszerzett ingatlanok eladáskori könyv szerinti értékét. [269/1997. (XII. 22.) vonatkozásában 3. számú melléklete] Ha az ingatlan beszerzése a fedezeti tartalék pénzeszközeibıl történt, akkor az ingatlan hasznosításával kapcsolatos bevételek és ráfordítások különbözetében megállapított nettó hozambevételt a pénztártagok egyéni számláján is jóváírják. Tekintettel arra, hogy az önkéntes nyugdíjpénztárak alapvetı feladata a felhalmozási idıszakban a pénztári vagyon kezelése, a felhalmozott vagyon tagság érdekében történı gyarapítása, és ennek jogszabályi feltételei is adottak, a befektetési célú ingatlanok hasznosítása nem minısül vállalkozási tevékenységnek. [1993. évi XCVI. törvény, a 267/1997. (XII. 22.) Korm. rendelet, a 269/1997. (XII. 22.) Korm. rendelet.] (2) A pénztár a fedezeti alap terhére - a befektetési tevékenység és a szolgáltatások teljesítése kivételével - harmadik személyekkel szemben kötelezettséget nem vállalhat. (3) A pénztári vagyon kizárólag a pénztári tagság érdekében fektethetı be. A pénztár a gazdálkodása során elért bevételeit kizárólag a szolgáltatások fedezetének biztosítására, a szolgáltatások szinten tartására, illetve fejlesztésére, valamint a gazdálkodás költségeinek fedezetére fordíthatja, azt sem osztalék, sem részesedés formájában nem fizetheti ki. (4) Az (1) bekezdés a) és b) pontjában szereplı tevékenységekbıl származó jövedelem nem minısül vállalkozási jövedelemnek. (5) 31. (1) A pénztár kiegészítı vállalkozási tevékenységet kizárólag a Felügyelet engedélyével folytathat. (2) A Felügyelet a pénztár kiegészítı vállalkozási tevékenységével kapcsolatban beszámolási kötelezettséget külön is megállapíthat. (3) A kiegészítı vállalkozási tevékenység engedélyezési rendjét a Felügyelet állapítja meg. (4) A pénztár köteles kiegészítı vállalkozási tevékenységét részben vagy egészben megszüntetni, vagy jogi személyiséggel rendelkezı vállalkozásba kihelyezni, amennyiben a kiegészítı vállalkozási tevékenységbıl származó bevételei az adóévben meghaladják a pénztár összes bevételének 20 százalékát. 32. (1) Amennyiben a pénztár indulásakor vagyonnal rendelkezik, azt az alakuló közgyőlés határozatával az alapok között fel kell osztani. Az induló vagyon felosztásakor e törvény 17. -ában foglalt rendelkezések szerint kell eljárni. (2) Az induló vagyon nem pénzbeli része csak tehermentesen, vagyonszakértıvel felbecsültetett piaci értéken vehetı nyilvántartásba. 33. A pénztár köteles pénzforgalmát számlavezetésre feljogosított pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett számlán bonyolítani. A pénztárnak egy számlája lehet. 33/A. (1) A szolgáltatókkal kötött szerzıdés és annak módosítása csak írásban érvényes. (2)
18 33/B. Az önsegélyezı pénztárak, illetve az egészségpénztárak pénztári kártyát bocsáthatnak ki, és szolgáltatásaik elszámolását kártyás elszámoló rendszeren keresztül bonyolíthatják. A pénztár pénzügyi terve 34. (1) A pénztár következı évi pénzügyi tervét a tárgy pénzügyi év lejárta elıtti 90 napos idıszakban kell a közgyőlés elé terjeszteni és elfogadni. A három évre, nyugdíjpénztár esetén öt évre vonatkozó hosszú távú pénzügyi tervet elsı ízben az alakuló közgyőlés állapítja meg, és annak lejártakor a közgyőlés új hosszú távú tervet határoz meg. (2) A pénzügyi tervnek alkalmasnak kell lennie arra, hogy a pénztártagok meggyızıdhessenek a pénztár pénzügyi céljainak megvalósíthatóságáról, a pénztár mőködıképességérıl. (3) Az éves pénzügyi tervnek megfelelı alátámasztottsággal és kellı részletezettséggel tartalmaznia kell a pénztár bevételeit és kiadásait meghatározó adatokat, különösen a várható taglétszámot, tagdíjbevételeket (munkáltatói hozzájárulásokat), adományokat, mőködési és szolgáltatási kiadásokat, valamint a befektetéseken elérendı hozamot. (4) A mőködési költségek, továbbá a dologi eszközök beszerzésére, valamint a felújításra fordított ráfordítások mértékét a közgyőlés határozza meg. Ezeknek arányban kell állnia a pénztár általános anyagi helyzetével. (5) Az éves pénzügyi terv legalább negyedéves bontásban, a hosszú távú terv legalább éves bontásban készül, kiegészítve a hosszú távú számításoknál használt feltételezésekkel. (6) Az éves pénzügyi terv idıtartama megegyezik a számviteli jogszabályokban meghatározott üzleti év idıtartamával. 35. (1) A Felügyelet a tevékenységi engedélyezési eljárás, valamint az általános ellenırzés során megvizsgálja a pénztár pénzügyi tervét. (2) A Felügyelet a pénzügyi terv átdolgozására kötelezheti a pénztárat, ha az nem tölti be a célját, nem tartalmazza a 34. (3) bekezdésében elıírtakat, illetve nem felel meg a pénztár alapszabályában foglaltaknak. A pénztár a Felügyelet észrevételeinek figyelembevételével köteles az elıírt idın belül a pénzügyi tervet átdolgozni. A pénztár üzemviteli és beszámolási szabályai 36. (1) A pénztár bevételeibıl köteles fedezeti, mőködési és likviditási alapot létrehozni, és azokat a törvény elıírásai szerint felhasználni. A fedezeti alapon belül elkülönítetten kell kezelni az egyéni és a szolgáltatási számlákat. A pénztárak e törvénnyel és a pénztárak számviteli rendjét szabályozó jogszabállyal összhangban a pénztártípusok szolgáltatási rendjéhez igazodóan további alapokat is képezhetnek. (2) A fedezeti alap a szolgáltatások finanszírozására, a mőködési alap, a mőködési költségek fedezésére, a likviditási alap az idılegesen fel nem használt pénzeszközök győjtésére és - a másik két alap általános tartalékaként - a pénztár fizetıképességének biztosítására szolgál. (3) A pénztár bevételeit a következık szerint kell az (1) bekezdés szerinti gazdálkodási tartalékokba elhelyezni: a) a tagok által fizetett tagdíjat, a munkáltatói tag (munkáltatói tagok) által fizetett hozzájárulást, a vagyon értékesítésébıl származó összeget és a tagok egyéb befizetéseit az alapszabályban meghatározottak szerint - a pénztár mőködési szükségleteinek megfelelıen - fedezeti, mőködési és likviditási tartalékba, b) a befektetések hozamát abba a tartalékba, amelynek befektetésébıl származik, azonban a pénztár igazgatótanácsa dönthet úgy, hogy a fedezeti tartalék (egyéni számlák összessége, illetve a szolgáltatási tartalékok összessége) javára más tartalék(ok) befektetési hozamát jóváírja, c) a rendszeres támogatóktól befolyó összeget, valamint az adományokat a támogató rendelkezése szerinti tartalékba, ennek hiányában a likviditási tartalékba, d) a kiegészítı vállalkozási tevékenységbıl származó bevételt, valamint az egyéb bevételeket a mőködési tartalékba, e) a belépı tagok által hozott egyéni fedezetet, valamint a pénztári befizetések kedvezményét a fedezeti tartalékba kell helyezni. (4) A kiadások a következık szerint teljesíthetık: a) a szolgáltatási kiadásokat a fedezeti alapból; b) a mőködési kiadásokat, ideértve a tárgyi eszközök beszerzését, létesítését, felújítását a mőködési alapból; c) a tagoknak visszatérített összeget a fedezeti alapból kell fedezni; d) a befektetések vagyonarányos költségeit annak az alapnak a terhére kell elszámolni, amellyel kapcsolatban felmerült, ideértve a befektetett, illetve a forgóeszközök között kimutatott kamatozó értékpapírok beszerzési árában felhalmozott kamat összegét is. A befektetések további költségeit a mőködési alap terhére kell elszámolni. A
19 befektetésekkel kapcsolatos bevételek és költségek elszámolása során a bruttó elszámolás számviteli alapelvének érvényesülését biztosítani kell. A fedezeti tartalék befektetésébıl származó hozamnak kell tekinteni a fedezeti tartalékból vásárolt, a pénztár elhelyezésére szolgáló ingatlan hasznosítási díjaként a mőködési tartalékból átvezetett összeget. (5) A közgyőlés dönt arról, hogy milyen módon kell a likviditási és a mőködési alapnak az elıirányzott szintet meghaladó részét felhasználni. A fedezeti alap részét képezı szolgáltatási számlák elıirányzott szintet meghaladó részét nem lehet a fedezeti alapon kívül felhasználni. (6) A pénztárak gazdálkodásuk nyilvántartását e tevékenységgel üzletszerően foglalkozó szervezethez (szolgáltatóhoz) kiszervezhetik. (7) A pénztár váltót, hitelviszonyt megtestesítı értékpapírt nem bocsáthat ki; hitelt vagy kölcsönt a fedezeti alap terhére nem vehet fel. A hitelfelvétel részletes szabályait a 78. -ban foglalt felhatalmazás alapján kormányrendelet tartalmazza. (8) A pénztár - a (9) bekezdésben foglalt kivételtıl eltekintve - hitelt nem nyújthat, váltót nem fogadhat el, pénzügyi garanciát és kezességet nem vállalhat. (9) A nyugdíjpénztár a pénztárak befektetéseirıl rendelkezı jogszabály és a pénztár alapszabályának keretei között tagjai részére kölcsönt nyújthat. (10) A nyugdíjpénztár a tulajdonában lévı értékpapírt kölcsön adhatja. Az értékpapír kölcsönbe adására a Tpt. értékpapír-kölcsönzésre vonatkozó szabályait az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. (11) Értékpapír kölcsönbe adása esetén a nyugdíjpénztár köteles megfelelı óvadékot kikötni. Ha az óvadék piaci értéke a kölcsönbe adott értékpapír piaci értékének (13) bekezdésben meghatározott szintje alá csökken, az óvadékot ki kell egészíteni, azt folyamatosan a kölcsönbe adott értékpapír piaci értékéhez kell igazítani. (12) Ha a kölcsönbe vevı a szerzıdésben kikötött óvadék kiegészítési kötelezettségének nem tesz eleget, a nyugdíjpénztár a rendkívüli felmondással egyidejőleg az óvadékból közvetlen kielégítést kereshet. (13) Az óvadék mértéke nem lehet kevesebb, mint a kölcsönbe adott értékpapír piaci értéke. 37. (1) A pénztárak a kockázatok mérséklése és az egyoldalú függıség megelızése érdekében befektetéseiket kötelesek befektetési formák és - üzletmenet kihelyezés kivételével - befektetési közvetítık szerint is megosztani. (2) A pénztári befektetések kockázatok szerinti megosztására, valamint állomány összetételére vonatkozó biztonsági szabályokat és keretelıírásokat, a tıkepiac fejlıdéséhez és szerkezeti változásaihoz igazodóan a Kormány rendeletileg szabályozza. (3) A pénztári befektetésekre vonatkozó biztonsági szabályok és keretelıírások rendeleti meghatározása és változása nem veszélyeztetheti a pénztárak folyamatos fizetıképességét, indokolatlanul nem korlátozhatja a pénztárak gazdálkodási önállóságát, nem akadályozhatja a pénztár alapszabályában meghatározott szolgáltatások teljesíthetıségét. (4) (5) A pénztár - kihelyezett kiegészítı vállalkozása, a pénztár vagyonának befektetését és kezelését, ingatlanfejlesztését, ingatlanüzemeltetését, ingatlankezelését végzı, vagy adminisztrációs és nyilvántartási, járadékszolgáltatási feladatait ellátó szervezetben lévı, a mőködési alap forrásai terhére megszerzett tulajdoni részesedés kivételével - sem a pénztárvagyon befektetése, sem adományok révén nem szerezhet egy vállalkozásban egy évnél hosszabb idıtartamot meghaladóan olyan arányú közvetlen tulajdoni részesedést, amely nagyobb, mint a vállalkozás jegyzett, illetve törzstıkéjének 10 százaléka. Ilyen részesedés átmeneti megszerzésének a tényérıl a Felügyeletet - a részesedés megszerzésétıl számított 15 napon belül - tájékoztatni kell. (6) A pénztár vagyonának összesen 10 százalékát fektetheti a munkáltatói tag(ok) vagyonába, illetve azon vagyoni érdekeltségeibe, amelyekben a munkáltatói tag(ok) részesedése meghaladja a 10 százalékot. (7) 38. (1) A pénztár befektetési üzletmenetét saját maga végezheti vagy kihelyezheti. (2) A befektetési üzletmenet kihelyezése esetén pénztári vagyonkezelı csak olyan befektetési vállalkozás, pénzügyi intézmény, biztosító részvénytársaság vagy befektetésialap-kezelı lehet, amely a) tevékenységét a Felügyelet engedélye alapján végzi, vagy b) az Európai Unió más tagállamában rendelkezik székhellyel, rendelkezik nyugdíjalapok kezelésére engedéllyel és tevékenységét az egyéb jogszabályban foglaltaknak megfelelıen határon átnyúló szolgáltatás keretében vagy magyarországi fióktelepe útján folytatja. (3) A befektetési üzletmenet kihelyezése esetén a pénztár köteles gondoskodni arról, hogy a befektetési elıírások ellenırzéséhez szükséges információk folyamatosan a Felügyelet rendelkezésére álljanak. (4) A befektetési üzletmenet kihelyezésekor szerzıdésben kell gondoskodni a befektetési állomány befektetési kockázatokat megosztó összetételérıl és a befektetési elıírások betartásának biztosításáról.
20 (5) Ha a pénztár a vagyonkezelést vagyonkezelı megbízása nélkül, önállóan végzi, és a pénztár tárgyévi nyitómérlegében a fedezeti és likviditási alap együttes állománya meghaladja a százmillió forintot, a vagyonkezelési tevékenység irányítására olyan személy alkalmazható, aki büntetlen elıélető, nem áll jogi, államigazgatási, közgazdasági, pénzügyi vagy könyvvizsgálói végzettséghez kötött munkakörnek megfelelı foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, akivel szemben nem áll fenn a 20. (2) bekezdés a) pont ac) és ad) alpontjában meghatározott kizáró ok, valamint megfelel a külön jogszabályban meghatározott képesítési feltételeknek. 38/A. (1) Az ingatlanokra vonatkozó adásvételi szerzıdés érvényességéhez a letétkezelı ellenjegyzése szükséges. A letétkezelı az adott ügyletet csak a pénztárakra vonatkozó jogszabályok szerint minısítheti, ellenjegyzése során a pénztár döntését üzleti megfontolások szempontjából nem értékeli. (2) A pénztár a tulajdonában álló biztosítható ingatlanokra köteles teljes körő vagyonbiztosítást kötni. (3) A pénztár a tulajdonában álló ingatlanokat kizárólag bérbeadás, továbbértékesítés, valamint fejlesztés útján hasznosíthatja. Amennyiben a pénztár a fedezeti tartalékból vásárolt ingatlant a pénztár elhelyezésére hasznosítja, akkor az ingatlan hasznosítási díjaként (hozamaként) a pénztár köteles legalább az ingatlanértékelı által meghatározott minimális bérleti díjat a mőködési tartalékból a fedezeti tartalékba negyedévente átvezetni. (4) A pénztár az ingatlant vállalkozási tevékenység folytatására harmadik személy részére bérbe adhatja, azonban a pénztár maga azzal kapcsolatban a befektetési kockázaton túli kockázatot jelentı, haszonszerzésre irányuló, üzleti tevékenységet nem végezhet. (5) Az ingatlanok bérbeadása, forgalmazása és fejlesztése (a továbbiakban: ingatlanhasznosítás) a pénztári befektetési tevékenység részét képezi. A befektetési üzletmenet kihelyezése az ingatlanok tulajdonjogával és hasznosításával kapcsolatos döntések meghozatalára nem vonatkozik, azt a pénztár kizárólag saját maga végezheti. (6) Ha a pénztár befektetési portfóliója ingatlant is tartalmaz, ingatlanértékelıt köteles megbízni. Az ingatlan értékelésével kizárólag olyan személy bízható meg, aki büntetlen elıélető, nem áll agrár-, mőszaki, gazdasági vagy jogi egyetemi, illetve fıiskolai végzettséghez kötött munkakörnek megfelelı (a továbbiakban: ingatlanértékelı tevékenység gyakorlását kizáró) foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, valamint akivel szemben nem áll fenn a 20. (2) bekezdés a) pont ac) és ad) alpontjában meghatározott kizáró ok. Amennyiben a pénztár ingatlanfejlesztést végez, és az adott fejlesztés tervezett értéke meghaladja az ötmillió forintot, a pénztár az építési, szerelési munka szakszerőségének ellenırzésével, illetıleg helyszíni képviselete ellátásával építési mőszaki ellenırt köteles megbízni. A mőszaki ellenır az építési mőszaki ellenıri tevékenység gyakorlására vonatkozó jogszabályi elıírások szerint köteles eljárni. 38/B. (1) Ha a pénztár a 38. (5) bekezdés alapján a vagyonkezelést önállóan végzi, valamint ha a 38/A. (6) bekezdése alapján ingatlanértékelıt bíz meg, a vagyonkezelıi tevékenység irányítója, illetve az ingatlanértékelı a pénztár részére hatósági bizonyítvánnyal igazolja azt a tényt, hogy büntetlen elıélető, nem áll ingatlanértékelı tevékenység gyakorlását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, és vele szemben nem áll fenn a 20. (2) bekezdés a) pont ac) és ad) alpontjában meghatározott kizáró ok. (2) Az (1) bekezdés alapján megismert személyes adatokat a pénztár a vagyonkezelıi tevékenység irányítójának alkalmazásáról, illetve ingatlanértékelı megbízásáról meghozott döntésig, a vagyonkezelı alkalmazása vagy ingatlanértékelı megbízása esetén a jogviszony fennállásáig kezeli. (3) A pénztár az ingatlanértékelı megbízását követı tizenöt munkanapon belül a Felügyeletnek jóváhagyás végett bejelenti az értékelı személyét, és csatolja az ingatlanértékelı hatósági bizonyítványát - annak igazolására, hogy büntetlen elıélető, nem áll az ingatlanértékelı tevékenység gyakorlását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, vele szemben nem áll fenn a 20. (2) bekezdés a) pont ac) és ad) alpontjában meghatározott kizáró ok -, valamint a végzettségét és gyakorlatát igazoló dokumentumok hiteles másolatát. (4) A Felügyelet hatósági ellenırzés keretében ellenırizheti, hogy az ingatlanértékelı büntetlen elıélető, nem áll az ingatlanértékelı tevékenység gyakorlását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, és vele szemben nem áll fenn a 20. (2) bekezdés a) pont ac) és ad) alpontjában meghatározott kizáró ok. A hatósági ellenırzést folytató Felügyelet adatot igényelhet a bőnügyi nyilvántartási rendszerbıl. Az adatigénylés kizárólag azon adatra irányulhat, hogy az ingatlanértékelı büntetlen elıélető-e, az ingatlanértékelı tevékenység gyakorlását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll-e, valamint fennáll-e vele szemben a 20. (2) bekezdés a) pont ac) és ad) alpontjában meghatározott kizáró ok. (5) A Felügyelet az ingatlanértékelı a) (3) bekezdés alapján megismert személyes adatait az ingatlanértékelı megbízásának jóváhagyásáig, b) a (4) bekezdés alapján megismert személyes adatait a hatósági ellenırzés idıtartamára vagy a pénztár az ingatlanértékelı jogviszonyának megszüntetésérıl szóló (6) bekezdés szerinti értesítésének a Felügyelethez történı megérkezéséig kezeli.
A szociális biztonság erısítése sürgetı társadalmi érdek. A szociális biztonságot szolgáló rendszerek újjáépítése, a szolidaritás, a rendszerszerőség, a kiszámíthatóság és az önkéntesség elve alapján a
Tempo Egészségpénztár Alapszabálya T E M P O ALAPSZABÁLYA. 2013. december 10. (Hatályos 2013.12.10.)
Tempo Egészségpénztár Alapszabálya T E M P O O R S Z Á G O S Ö N K É N T E S K I E G É S Z Í T İ E G É S Z S É G P É N Z T Á R ALAPSZABÁLYA 2013. december 10. (Hatályos 2013.12.10.) I.... 3 A PÉNZTÁR ELNEVEZÉSE...

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság