text:
A jog- és intézményrendszer módosításának lehetséges irányai a zöld gazdaságélénkítés érdekében - PDF
A jog- és intézményrendszer módosításának lehetséges irányai a zöld gazdaságélénkítés érdekében
Download "A jog- és intézményrendszer módosításának lehetséges irányai a zöld gazdaságélénkítés érdekében"
1 A jog- és intézményrendszer módosításának lehetséges irányai a zöld gazdaságélénkítés érdekében Dr. Bendik Gábor Készült a Környezetgazdászok kiútkeresése című kutatás keretében a Foglalkoztatási és Szociális Hivatal megbízásából a Gazdasági és Szociális Tanács felkérésére Budapest, szeptember Lélegzet Alapítvány 1465 Budapest, Károly krt. 3/a. A kuratórium tagjai: Vida Gábor akadémikus (elnök), Dr. Kemény Attila, Dr. Kerekes Sándor, Dr. Ligetvári Ferenc, Dr. Novák Ágnes2 A jog- és intézményrendszer módosításának lehetséges irányai a zöld gazdaságélénkítés érdekében TARTALOM Bevezetés A jogrendszer változtatásainak szükségessége Javaslatok a jogalkotás átalakítására A jelenlegi helyzet A jövő útjai a jogalkotásban Javaslatok a jogalkalmazás átalakítására A jelenlegi helyzet A jövő útjai a jogalkalmazásban Harc a korrupció ellen A jelenlegi helyzet Mi lehet a kiút? Összegzés3 Bevezetés A zöld gazdaság kialakítását nagymértékben elősegítené a jog- és intézményrendszer átalakítása. A tapasztalatok azt mutatják ugyanis, hogy a természeti és épített környezet pusztítását sokszor éppen a korrupció és egyéb jogi-intézményi visszásságok ösztönzik, illetve segítik elő. Példa erre a budapesti Erzsébetvárosban folytatott ingatlanpanama, a sukorói kaszinóügy, valamint a sávolyi motoros versenypálya ügye. Sok olyan eset ismeretes, amikor például a települési képviselőtestület által jóváhagyott területátsorolás következtében előállt százmilliós, milliárdos haszon nem a közt, hanem a magánzsebeket gazdagítja. A BKV-val kapcsolatos visszaélések súlyosan ártottak a környezetvédelmi szempontból mindenképp támogatandó közösségi közlekedés ügyének. Ezek és az ezekhez hasonló jelenségek tömegének nemcsak a környezet látja kárát, hanem a gazdasági fejlődés is. Ezek a jelenségek ugyanis súlyosan torzítják a piacot, és komoly erőforrásokat vonnak el a valódi értéket létrehozó gazdasági tevékenységektől. Az alábbiakban a teljesség igénye nélkül ismertetjük azokat a visszásságokat, amelyek a jog- és intézményrendszer hiányosságai miatt akadályozzák a zöld gazdaságélénkítést, és javaslatokat teszünk a helyzet javítására. 1. A jogrendszer változtatásainak szükségessége Nem szükséges ragozni, hogy életkörülményeink, környezetünk és társadalmi viszonyaink alakulásában milyen fontos jelentősége van a jogrendszernek, ezen belül a jogszabályoknak és a jogszabályokat alkalmazó szerveknek. A gazdasági rendszer fenntarthatóvá formálásában emiatt szintén alapvető szerepet kell játszania a jognak, természetesen támaszkodva a tudomány eredményeire, a szokásokra, tradíciókra és a felhalmozott hazai és külföldi tapasztalatokra. A jogrendszer fenntartható gazdaság irányába fordítása így korántsem csupán jogászi feladat, sőt alapvetően a szakmai javaslatok, eredmények technikai jellegű megfogalmazására, a végrehajtás megszervezésére és megvalósítására kell szorítkoznia. Az általános tapasztalatok szerint éppen akkor beszélhetünk nem eléggé hatékony vagy éppenséggel rossz jogi termékről, amikor annak kialakításakor a jogászok túlzottan beleszólnak szakmai kérdésekbe, és fordítva, ha a szakmai javaslatok kiagyalói túlságosan nagy befolyást nyernek a jog nyelvére történő lefordításban. Ennél az állapotnál csak egy rosszabb van: amikor a politika mindkét részterületre, a szakmai és a jogtechnikai területre is beteszi a lábát. Leginkább ennek köszönhetőek az elmúlt időszak nehezen alkalmazható jogszabályai, tehetetlen hatóságai és bizonytalan bíróságai. Egyértelmű tehát, hogy változásra van szükség. A jogrendszer változtatási igényeit aszerint érdemes csoportosítani, hogy a jogalkotáshoz, azaz a jogszabályok előkészítéséhez és megalkotásához vagy a jogalkalmazáshoz, azaz a hatósági és bírósági rendszerhez, valamint az önkéntes jogkövetéshez kötődnek-e. Mindkét területen számos vertikális és horizontális rész- és szakterületet érintünk. 7304 2. Javaslatok a jogalkotás átalakítására 2.1. A jelenlegi helyzet A szakirodalomban (akár a jogász szakma, akár az egyes humán vagy reál szakterületek forrásait tekintjük) mára egyöntetűvé vált az a vélemény, hogy a jogalkotás színvonala nagyon alacsonnyá vált. Ennek tünetei a gyakran nehezen értelmezhető, egymásnak ellentmondó jogszabályok, bizonyos területeken a túlszabályozottság, a bürokrácia túlburjánzása, máshol pedig a szabályozatlanság és a bezárni elmulasztott kiskapuk. Ezek következménye, hogy a gazdaság és a társadalom számos területén találkozhatunk a zavarosban halászó jogalanyokkal, illetve önkényeskedő, korrupt hatóságokkal és hivatalnokokkal. A központi államigazgatás többször igyekezett nekirugaszkodni a deregulációnak is, de látványos eredményekről egyelőre ezen a téren sem beszélhetünk. A szakmai színvonal csökkenésének okai között első helyen mindenképp a politika túlzott befolyását, a párt- és magánérdekek megjelenítését jelölhetjük meg. Számos olyan történetet mesélnek a jogalkotásban dolgozó köztisztviselők az elmúlt évtizedből, amikor politikai megrendelést vagy felettestől kapott utasítást kellett automatikusan jogszabályba ültetniük, vagy a már előre, a befolyásolók által elkészített normaszöveget kellett valahogy beleszőniük a meglévő jogszabályokba. Ez azzal a következménnyel járt, hogy nem kellően átgondolt normák születtek, és nem a társadalom vagy az adott szabályozás alanyainak gyakorlati igényeire adtak választ, hanem egy-egy marginális érdek kibontakoztatását szolgálták. Ha ettől a hatástól eltekintenénk, és ezeket a felülről jövő javaslatokat szakmailag kifogástalannak is tartanánk (ami nyilvánvalóan nincs így), akkor is károsnak tekinthetjük ezt a gyakorlatot, hiszen az eltérő megfogalmazás és az eltérő szabályozási mélység miatt az egyéb jogszabályokkal kialakítandó koherencia súlyosan sérül a kampányszerű és különböző helyekről érkező normajavaslatok hatására. Ezt a zavart pedig a jogszabály-előkészítést végző köztisztviselők pusztán formai vagy minimális tartalmi észrevételei nem képesek javítani. A másik problémakör éppen a jogszabály-előkészítést végző szakemberekkel kapcsolatos. A kodifikáció területén dolgozó köztisztviselők gyakorlati tapasztalata általában igen csekély, általánosnak mondható jó szándékaik és magas szintű elméleti tudásuk ellenére nem elég felkészültek az egyes szakterületeket érintő gyakorlati igények jogszabályi formába öntésére, továbbá nincs elég ellenálló képességük a politikai nyomásgyakorlás távol tartására. A harmadik súlyos problémakör a társadalmi egyeztetés hiányosságaival függ össze. A jogszabály-tervezetek véleményeztetését jelenleg szükséges rossznak tartják a minisztériumok. A társadalmi szereplőktől érkező javaslatokat azok bekérése esetén is csak nagyon ritkán építik be a tervezetekbe, holott a normák címzettjei, illetve alkalmazói leginkább éppen a véleményezők köréből kerülnek ki. Rendkívül aggályos az a folyamat, amely a véleményezési és részvételi jogok csorbításával kívánja gyorsítani a jogalkotási folyamatokat (részletesebben ld. alább) A jövő útjai a jogalkotásban Általános jogalkotás A jogszabály-tervezeteket a jelenleginél szélesebb körben és jóval tágabb határidővel javasolt társadalmi véleményezésre bocsátani, mégpedig oly módon, hogy az eltérő vélemények szóbeli egyeztetésére is lehetőség nyíljon. A véleményezés azonban nem lehet formális, az érdekeltektől érkező észrevételeket minél nagyobb arányban kell beépíteni a javaslatokba, és amennyiben ez lehetetlen, akkor az észrevételek mellőzését alapos, írásbeli 7315 indoklással kell alátámasztani. Ez biztosíthatja a jogszabályok társadalmi elfogadottságát és az önkéntes jogkövetés erősödését. Ennek érdekében meg kell erősíteni a civil szervezeteket, ami elsősorban a jogszabályok véleményezéséhez szükséges személyi feltételek biztosítását jelenti (főállású, valamint alkalmi megbízási viszonyban lévő szakértők). A civil szervezetek észrevételeit, valamint a jogalkotó ezekre adott válaszát is haladéktalanul nyilvánosságra kell hozni az érintett állami szerv és civil szervezet honlapján. Ez azért is szükséges, mert megerősíti a társadalmi kontrollt mind az állami szervek, mind a civil szervezetek felett. A fontosabb jogszabályok előkészítése során minden esetben alapos, valamennyi szempontra kiterjedő, független törvények esetében az illetékes parlamenti szakbizottság által megbízott szakértő által készített társadalmi-gazdasági-környezeti elemzést kell végezni, és ennek eredményét figyelembe kell venni. Ezeket az elemzéseket haladéktalanul nyilvánosságra kell hozni egy egységes, központi honlapon. A hatáselemzés követelményét az Alkotmányban célszerű előírni, mert a jogalkotásról szóló törvény jelenlegi hasonló szabályát a gyakorlat az Alkotmánybíróság elnéző hozzáállása mellett mindeddig figyelmen kívül hagyta, a törvényt magát pedig az Alkotmánybíróság megsemmisítette. Az alkotmányellenesség miatt szükséges egy alaposan átgondolt és garanciális szabályokat tartalmazó új jogalkotási törvény elkészítése, amely megteremti az átlátható és ellenőrizhető jogalkotási folyamatot, megfelelő szabályokat adva a társadalmi véleményezésre, a hatásvizsgálatok részletes szabályaira (az általános előírást az Alkotmányban szükséges rögzíteni), a helyi jogalkotás feladataira és a jogalkotásban résztvevők személyes felelősségére. Folytatni, sőt gyorsítani kell a jogszabályi dzsungel ritkításának folyamatát. Hatékony módszert kell kidolgozni a párhuzamos szabályok megszüntetésére, egy adott életviszonyt csak egy helyen kell szabályozni. (Például a környezetvédelmi engedélyezés szabályai esetén nem szerencsés külön jogszabályokban pl. autópálya-törvény, kiemelt beruházásokról szóló törvény eltérően szabályozni egyes kérdéseket.) Vissza kell fordítani azt a kedvezőtlen folyamatot, amely a beruházások mielőbbi megvalósítását a lakosság és a civil szervezetek részvételi, észrevételezési jogainak csökkentésével kívánja elérni. (E vonatkozásban komoly visszalépés történt egyebek mellett a következő jogszabályok megalkotásakor, illetve módosításakor: autópálya-törvény, kiemelt beruházásokról szóló törvény, építési törvény és egyes építési szabályok módosítása, közigazgatási eljárásról szóló törvény, építési szabályok, a hosszú távú kötelezettségek vállalásának egyes szabályairól szóló kormányrendelet évi módosítása, a bűnügyi és az igazságügyi tájékoztatásról szóló 10/1986. IM-BM-rendelet hatályon kívül helyezése, az állami vagyonról szóló évi törvény és évi módosítása. Szintén visszalépést jelent az eljárási díjak esetenként olyan mértékű emelése, amely gyakorlatilag lehetetlenné teszi a társadalmi szervezetek részvételét bizonyos eljárásokban.) A gyakorlatban lényeges értelmezési kérdéseket okozó jogszabályokat megfelelően át kell alakítani, illetve egyszerűsíteni és egyértelművé tenni annak érdekében, hogy a jogszabály elérje valós célját. (Az egyértelműség hiányára példa a környezetvédelmi termékdíj szabályozása, a Natura 2000 területeken folytatható tevékenységek esetén a jelentős közérdek fogalma, vagy a környezetvédelmi engedélyezésnél a jelentős környezeti hatás fogalma). A közérdek védelmében fellépő civil szervezetek és magánszemélyek esetén ésszerű eljárási költségeket kell meghatározni és alkalmazni. Egyes igazgatási szolgáltatási díjak (pl. a 7326 közlekedési hatóság eljárásai) drasztikus csökkentésére, valamint a perköltség egyes elemeinek (például ügyvédi költség, szakértői díjak) mérséklésére van szükség ilyen esetekben. Szükséges az adójogszabályok egyszerűsítése, illetve átalakítása a környezetszennyező tevékenységek következetes és hatékony megadóztatása, és a környezetbarát tevékenységek, technológiák elterjedésének ösztönzése érdekében. A jelenleginél sokkal nagyobb súllyal kell figyelembe venni az állampolgári jogok országgyűlési biztosainak ajánlásait a jogalkotásban. Ne történhessen meg olyan eset, mint a kecskeméti Malom Center esetén, aminek kapcsán a hasonló visszásságok elkerülése érdekében az ombudsman konkrét jogszabály-módosítások sorát javasolta 1 az országgyűlésnek, azonban ezeket a javaslatokat az országgyűlés indoklás nélkül egyszerűen lesöpörte az asztalról. Szükséges a vonatkozó eljárási szabályok módosítása, annak érdekében, hogy a bontási és közmű-előkészítési, fakivágási, építési, valamint az egyéb tevékenységre jogosító engedélyeket csak akkor lehessen kiadni, amikor az üggyel kapcsolatos összes egyéb, előzetes közigazgatási eljárás (pl. környezetvédelmi) jogerősen lezárult. Eddig az időpontig a tulajdonos semmilyen kivétellel ne végezhessen engedélyköteles tevékenységet a területen. Minden jogalkotásban résztvevő intézmény működésében legyen kötelező egy általános és az intézmény tevékenységéhez illeszkedő részeket tartalmazó etikai kódex megalkotása és szigorú betartása. A szabályzat tartalma segítse a szabálykövető magatartást, és legyen segítségre akkor is, ha szabályellenes utasítást kell megtagadni. Az etikai kódex betartatásáért az illetékes szakminiszter legyen felelős. Védeni kell a még művelhető és szabad, beépítetlen, aláépítetlen földterületeket, belterületen és külterületen egyaránt. Ennek érdekében drasztikusan növelni kellene a földvédelmi járulékot, illetve a bányajáradék összegét. A bányatörvényt és a földtörvényt szigorítani kell annak érdekében, hogy minél kevesebb termőföld váljon hosszú távú társadalmi károkat okozva külszíni bányává. (Például törölni kellene azt a szabályt, hogy jó minőségű átlagosnál jobb termőföldet helyhez kötött létesítmények céljára igénybe lehet venni.) A termőföldek minőségi osztály szerinti besorolásának csökkentését pedig minden esetben térségi hatástanulmánnyal legyen szükséges indokolni. A közigazgatási eljárásról szóló törvényt módosítani kellene oly módon, hogy ha egy építési engedélyezési eljárás során a környezetvédelmi, természetvédelmi, vagy vízügyi szakkérdésekben az illetékes szakhatóság állásfoglalását kötelező beszerezni, akkor az állásfoglalás megadásának határidőben történő elmulasztása ne eredményezzen automatikus pozitív állásfoglalást. 1 Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának Jelentése az OBH 4113/2004. és 6379/2004. számú ügyekben 7337 Környezetvédelmi és kapcsolódó jogalkotás A fák és cserjék védelmének alapvető szabályait a jelenlegi rendeleti szabályozás helyett törvényben kell meghatározni annak érdekében, hogy a magánterületi fák kivágásának engedélyezési kötelezettsége ne ütközzön alkotmányossági aggályokba. A törvény hatályának ki kell terjednie a jelenleg nem szabályozott fákra is (pl. közutak mentén álló fasorok, vízgazdálkodó kezelésében lévő fák), mert ezeknél a garanciális szabályok híján sok esetben visszaélnek a kezelői jogosítványokkal és indokolatlanul, bevételi céloktól vezérelve kivágják a fákat. A fakivágás engedélyezéséhez elő kellene írni, hogy minden esetben legyen kötelező kertészeti szakvélemény beszerzése. Ezzel sok esetben el lehetne kerülni, hogy a fák káros állapotára hivatkozva vágják ki őket. Szintén a törvényben kellene előírni, hogy a fák értékének meghatározását (bírságolásnál, pótlás elrendelésénél) ne a törzsátmérő, hanem a lombkorona együttható alapján számítsák a hatóságot. Ez a Radó- Párkányi-módszer 2 gyakorlati alkalmazását és a zöldfelületek biológiai aktivitásának megőrzését jelentené. További előírásként javasolt a fák kivágásának tervét a helyszín környezetében látható módon közzétenni. A környezetvédelmi engedélyezési eljárásokhoz, valamint a stratégiai környezeti vizsgálatokhoz szükséges dokumentáció, hatástanulmány elkészítését csak valóban független, kamarai tagsággal, speciális akkreditációval rendelkező és a szakmai kamara által szigorúan ellenőrzött szakértő végezhesse annak érdekében, hogy el lehessen kerülni a megrendelő (beruházó) által befolyásolt tanulmányok születését. A környezetvédelmi hatásvizsgálatok, előzetes vizsgálati dokumentációk esetén az adott beruházási igény megvalósítási lehetőségeinek alaposabb vizsgálatát is elő kellene írni, oly módon, hogy ez ne csak a pontos helyszínre, nyomvonalra vonatkozzon, hanem például a közlekedési módok, energia-felhasználási lehetőségek vizsgálatára is. A környezetvédelmi és természetvédelmi törvényben lévő speciális, a civil szervezetek által közérdekből indítható pertípusokat (környezet-, illetve természetveszélyeztető magatartástól való eltiltás) tartalommal kell megtölteni. Jelenleg ezekben a pertípusokban feloldhatatlan bizonyítási nehézségek és a gyakorlatban elriasztó, büntető jellegű perköltségek a jellemzőek. Javasolható esetleg egy költségmentes megállapítási keresetté való alakítás, vagy a veszélyeztetés fogalmának, és ezzel a bizonyítandó tényeknek az egyértelmű tisztázása. Meg kell szüntetni a lehetőséget arra, hogy az ún. szalámi taktika alkalmazásával egy egységes beruházást oly módon daraboljanak fel, hogy külön-külön már ne kelljen a környezetvédelmi hatóságtól engedélyt kérni a beruházásra, hanem pusztán építési engedély birtokában megkezdődhessen a kivitelezés. Ezt a környezetvédelmi törvény és a 314/2005. számú Korm. rendelet megfelelő kiegészítésével lehet elérni. A környezetvédelmi engedélyezési eljárással kapcsolatos közzétételi kötelezettség teljesítésére a jelenlegi helyben szokásos módon előírás helyett azt kellene kötelezővé tenni, hogy az érintett lakossági csoportok számára elérhető meghirdetésről a helyi önkormányzat jegyzője legyen köteles gondoskodni úgy, hogy az érintett településrész és a hatásterület valamennyi lakosa számára ismertté váljon a közzétett tény, emellett az önkormányzatok honlapjukon is kötelezően hirdessék ki a kérdéses tényt/tervet. 2 Ld. 7348 A jogerős környezetvédelmi engedélyt megtámadó bírósági felülvizsgálati kérelemnek a határozat végrehajtására legyen automatikusan halasztó hatálya. Meg kell teremteni a parkolás garanciális törvényi szabályrendszerét. A javaslatunk szerint a parkolási szabályokat a közterület-használat szabályai keretében kell elhelyezni az Önkormányzati törvény megfelelő módosításával, hiszen így teremthető meg az egyéb közterület-foglalásokkal azonos, igazságos előírásrendszer. Ki kell alakítani a szabályozási és intézményi rendszerét annak, hogy a közlekedésben elkövetett szabálysértési és közigazgatási jellegű szankciók külföldi rendszámú gépjárművek, vagy külföldi állampolgárságú üzembentartók esetén is egyszerűen és hatékonyan behajthatóak legyenek. Ennek megtámogatására olyan kényszerintézkedések is szóba jöhetnek, mint pl. a szállítójármű megállítása a bírság kiegyenlítéséig, vagy a forgalmi engedély ideiglenes bevonása stb Önkormányzati jogalkotás Ki kell alakítani a helyi jogalkotásban a személyes felelősségre vonás rendszerét annak érdekében, hogy ne születhessenek az ésszerűség szabályait és a közérdeket súlyosan sértő önkormányzati döntések. Egyebek mellett szükséges a korrupcióról szóló jogszabályok olyan módosítása, hogy az érintett politikusok és köztisztviselők ne csak akkor legyenek büntethetőek, ha a megvesztegetés konkrétan bizonyítható, hanem akkor is, ha csak egyéb jogszabályokat szegtek meg a jogtalan előny érdekében. Így például célszerű a hivatali vesztegetés Büntető törvénykönyvében található tényállását az alábbiak szerint átalakítani: Az a hivatalos személy, aki a működésével kapcsolatban másnak jogtalan előnyt ad vagy ígér, illetőleg a jogtalan előny adójával vagy ígérőjével egyetért, bűntettet követ el, és büntetendő. A településrendezési döntéseknél meg kell szüntetni azt a gyakorlatot, hogy háttéralkuk eredményeképpen egyes befektetőknek sok milliárdos hasznot hozzon a képviselő-testület döntése egy terület övezeti szabályainak módosításával. Az Alkotmányban elő kellene írni, és a jogalkotási törvényben részletes értelmező rendelkezéseket kellene adni arról, hogy övezeti szabályok lazítását kizárólag közérdek fennállása esetén lehessen megtenni. Természetesen a közérdek fogalmát megfelelő értelmező rendelkezéssel az egész jogrendszer számára iránymutatásként definiálni szükséges. Az övezeti szabályok módosításakor lehetőségként meglévő kártalanítási igények egyoldalúságát fel kell számolni. Jelenleg csak akkor kell kártalanítást fizetni, ha egy ingatlantulajdonos számára az övezeti szabályok módosítása (pl. kisebb beépítési hányad, nagyobb zöldfelületi mutató előírása, stb.) értékcsökkenést okoz. Ez azzal a hatással jár, hogy a gyakorlatban az övezeti szabályok szigorítására sosem kerül sor, tekintve, hogy a képviselő-testületet folyamatosan kártalanítási igénnyel fenyegetik a tulajdonosok. A kártalanítást ezért csak akkor lehessen megítélni, ha a tulajdonszerzés időpontjában volt kedvezőbb az övezeti besorolás. A másik fontos lépés, hogy az övezeti szabályok lazítása esetén a kedvezményezett ingatlantulajdonosoknak a változások miatt felmerülő társadalmi költségekkel arányos adót/társadalmi kártalanítást kelljen fizetnie az állam részére (az önkormányzat részére történő befizetés nem célszerű, hiszen így az pénzügyileg érdekeltté válna az övezetátsorolásban). Vissza kell állítani a közigazgatási hivatalok törvényességi felügyeleti jogát az önkormányzati normák, különösen a településrendezési eszközök tekintetében. Tarthatatlan 7359 ugyanis az az állapot, hogy a képviselő-testületek egyre-másra alkotják a törvény- és alkotmányellenes normákat annak tudatában, hogy ezeket kizárólag az Alkotmánybíróság semmisítheti meg évekkel később. Ez a tapasztalatok szerint sok esetben szándékos törvénysértésre is sarkallja az önkormányzatokat. A településrendezési eljárással kapcsolatos közzétételi kötelezettség teljesítésére a jelenlegi "helyben szokásos módon" előírás helyett azt kellene kötelezővé tenni, hogy az érintett lakossági csoportok számára a hatékony meghirdetésről a helyi önkormányzat jegyzője köteles legyen gondoskodni úgy, hogy az érintett településrész és a hatásterület valamennyi lakosa számára ismertté váljon a közzétett terv, emellett az önkormányzatok honlapjukon is kötelezően hirdessék ki a tervezetet. Javasolt, hogy az újonnan szabályozott telkek beépíthetőségi paramétereinek meghatározását térségi és városrendezési hatásvizsgálatok előzzék meg. Ezek a lefolytatott településrendezési eljárás keretében kerüljenek közzétételre. Az önkormányzatok ilyen módon egy meghatározott határidőn (pl. 1 éven) belül vizsgálják felül jelenleg érvényben lévő településrendezési terveiket, és azokat amennyiben ennek szükségességét a hatásvizsgálat alátámasztja minden következmény (pl. kártalanítás) nélkül módosíthassák Intézményi kérdések Csökkenteni kell a jogalkotásban a politika túlzott beleszólását a szakmai, illetve jogtechnikai kérdésekbe. El kell érni, hogy a politikai vitákat ne a minisztériumi tisztviselők, kodifikátorok, hanem a törvényjavaslat vitája során, a Parlamentben folytassák le. A politikai államtitkári tisztséget meg kell szüntetni, hogy megszűnjön az összeférhetetlenség a pártpolitika és a végrehajtó hatalom képviselete között. Továbbá rendkívül lényeges a korrupció elleni lépések gyors és hatékony megtétele (lásd később). Erősíteni kell a környezetvédelemmel összefüggő jogalkotás szakmai színvonalát és gyakorlatiasságát. Ennek érdekében meg kell követelni a jogszabály-előkészítést végző vezető köztisztviselőktől, hogy pozíciójuknak elfoglalása előtt legalább 5 évet az adott szakterületen gyakorlati munkával (vállalatnál, civil szervezetnél, ügyvédként, tanácsadóként, stb.) töltsenek. A kodifikációt végző alacsonyabb rangú köztisztviselők alkalmazásánál a mai gyakorlatnál jóval nagyobb súllyal vegyék figyelembe az adott szakterületen eltöltött gyakorlati időt, egyes kulcspozícióknál alapkövetelmény is lehet a gyakorlati tapasztalat. Javasolt az Országgyűlési képviselők létszámának körülbelül a jelenlegi felére csökkentése a hatékonyabb működés érdekében. Javasolt továbbá az országgyűlési képviselők összeférhetetlenségi szabályainak szigorítása, további összeférhetetlenségi okok bevezetése a magán- és részérdekek megjelenésének csökkentésére (ne lehessen országgyűlési képviselő pl. a polgármester, gazdasági társaság vezető tisztségviselője, ügyvéd, helyi önkormányzati képviselő vagy tisztségviselő, államtitkári szintnél alacsonyabb rangú köztisztviselő stb.). Javasolt a helyi önkormányzatok és az önkormányzati képviselők számának csökkentése a hatékonyabb működés, és a magánérdekek közérdekű döntésekbe történő minél kisebb befolyása érdekében. A kistelepülések külön önkormányzatai helyett kistérségi önkormányzatok létrejöttét tartjuk szükségesnek. 73610 Be kellene vezetni, hogy az Országgyűlés környezetvédelmi, költségvetési és gazdasági bizottságainak minden második ülésén környezetvédő civil szervezetek javaslatainak és észrevételeinek meghallgatására kerüljön sor Az Alkotmánybíróság A legfontosabb feladat az Alkotmánybírósággal kapcsolatban, hogy az ügyek elintézésének idejét jelentősen szükséges csökkenteni. Tarthatatlan az a jelenlegi helyzet, hogy gyakran 5-6 évet vagy még többet kell várni egy-egy fontos norma megvizsgálására, mivel az utólagos hatályon kívül helyezésnek a gyakorlatban már kicsi a jelentősége, különösen a környezetvédelemben, ahol 5-6 év alatt hatalmas károk következhetnek be. Az Alkotmánybíróságnak következetesen és kellő szigorral kellene továbbvinnie a 28/1994. számú AB határozatban elindított és azóta számos határozatban megerősített értelmezést, amely szerint a környezetvédelem jogszabályban biztosított szintjét nem csökkentheti, kivéve, ha ez más alapjog vagy alkotmányos érték érvényesítéséhez elkerülhetetlen. A védelmi szint csökkentésének mértéke az elérni kívánt célhoz képest ekkor sem lehet aránytalan. Az értelmezés következetes érvényesítésével számos országos és helyi jogszabályt (pl. nagyobb beépítést, vagy kisebb zöldfelületet engedélyező rendezési terveket) lehetne alkotmányellenessé nyilvánítani Civil részvétel a jogalkotásban Fentebb már említettük a jogszabály-tervezet társadalmi véleményezésének hatékonyabbá tételét. Javasoljuk a civil szervezetek jogszabály-tervezetek véleményezéséhez szükséges kapacitásainak fejlesztését. Az igen rövid határidők és a jogi és/vagy szakmai tudás hiánya miatt a társadalmi szervezetek észrevételezési tevékenysége nem hatékony. Ezt a civil szervezetek ilyen irányú kapacitásainak hangsúlyosabb támogatásával és civil jogsegélyszolgálatok működtetésével lehetne fejleszteni. A fejlesztés révén a javaslatok megalapozottabbak és kidolgozottabban lennének, ami a jogalkotás színvonalára is jótékony hatással lenne. Formalizálni kellene az önkéntesen, a civil szférától érkező jogszabály-módosító vagy új jogszabály javaslatok befogadásának eljárásrendjét. A közigazgatásnak a kellő részletezettséggel és formátumban elkészített szövegjavaslatokat kötelezően meg kellene vizsgálnia, és azt a jogalkotó számára továbbítani, ha alkalmas az adott cél elérésére. Ha nem alkalmas, akkor részletes indokolással ellátott, írásbeli visszautasító tájékoztatást kellene adnia. 73711 3. Javaslatok a jogalkalmazás átalakítására 3.1. A jelenlegi helyzet Az előző fejezet bevezetőjében leírt problémák önmagukban is súlyos következményekkel járnak, de az elmúlt időszak társadalmi-gazdasági és ezzel összefüggően környezeti-egészségügyi problémáinak súlyosságát valószínűleg az okozta, hogy a jogalkotás diszfunkcióit a jogalkalmazás működése sem volt képes orvosolni, sőt bizonyos esetekben még súlyosbította is a helyzetet. Az Európai Unió már a csatlakozásunk előtt minden országjelentésében keményen kifogásolta jogszabályaink végrehajtásának gyengeségét. Egy modern állam nem nélkülözheti például a hatékonyan működő, jól felkészült állami ellenőrző szerveket. A felgyorsult tudományos-technikai és gazdasági fejlődés eredményeként egyre több kockázattal kell szembesülnünk. Az új vegyi anyagok nagy száma, a nukleáris anyagok elterjedése, a növekvő szállítási teljesítmények, a genetikailag módosított termékek megjelenése, a sok veszélyes ipari üzem működése olyan kockázatokat jelent, ami szigorú ellenőrzést és szakmailag magas színvonalon tevékenykedő hatóságokat követel meg. Magyarországon az elmúlt időszakban az ellenőrző szerveket a környezetvédelmi és természetvédelmi hatóságokat, az ÁNTSZ-t, vízügyi szerveket, a növényvédelmi szolgálatot, a közlekedési felügyeleteket, a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőségeket és másokat átgondolatlanul, folyamatosan és nagymértékben leépítették. Az állami ellenőrző szerveknél történő pénzügyi megszorítások sokkal nagyobb károkat okoznak, mint amennyi előnnyel járnak: növekszik a bűnözés, erősödnek a társadalmi igazságtalanságok és feszültségek, romlik a lakosság egészségi állapota, kedvezőtlenül alakul az ország megítélése, továbbá csökken az államháztartás bevétele. Az ellenőrző szervek leépítése csak azoknak kedvez, akik igyekeznek a jogszabályokat megkerülni. Ilyen panaszok folyamatosan érkeznek nemcsak a lakosság, hanem az előírásokat komolyan vevő multinacionális és kisebb hazai vállalatoktól is. A kormány a 2005 és 2008 között zajló folyamatos leépítéseket a költségvetési takarékossággal próbálta indokolni. Ugyanakkor fel sem mérték, hogy a leépítések miatt mekkora kár éri a társadalmat, vagy mekkora költségek hárulnak majd az államra például a több megbetegedés, a természeti és kulturális értékeink, a közvagyon megsemmisülése és környezetszennyezések miatt. Az intézkedéseket ugyanis semmiféle hatástanulmány, szakmai és társadalmi vita nem előzte meg. Érdemtelenül kevés figyelem jutott arra is, hogy a hatóságok leépítése az ügyek elhúzódásához, az ügyintézés színvonalának romlásához és jogbizonytalansághoz vezet. Az eljárások lassúak, átláthatatlanok, a felelősséget ide-oda hárítgatóak, amely tünetek jobbára az ügyintézők túlterheltségéből, a kiszámíthatatlanságból, az állandó átszervezésekből, racionalizálásból fakad. A tisztességes vállalkozások keserűen tapasztalják, hogy a korrupció és a gátlástalanság kifizetődik, a szankcionálások nemegyszer formálisak, vagy éppen a szabálykövetőket sújtják. Azt, hogy az ellenőrzéssel kapcsolatos súlyos hiányosságok a magyar vállalkozók jelentős részét is aggasztja, mi sem mutatja jobban, mint hogy a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara már 2005-ben közzétett Javaslatok 25 pont a 100 lépéshez című anyagának több pontjában is az ellenőrzések fokozását és minőségének javítását sürgette, és a vállalkozói, valamint a civil szféra azóta is minden lehetséges fórumon ezt a célt hangoztatja Környezet- és természetvédelmi területi szervek Az Európai Unió már a csatlakozásunk előtt megállapította, hogy a környezet- és természetvédelmi területi szerveknél több mint ezer új dolgozó felvételére lenne szükség ahhoz, hogy megfeleljünk a 73812 közösség követelményeinek. Ezzel szemben azóta folyamatosan csökkentették ezen szervek létszámát, a folyamat csak az utolsó egy-két évben állt meg. Jelenleg a környezetvédelmi felügyelőségeken egy-egy ügy elintézésére sokszor csak néhány perc jut. Ritka kivételektől eltekintve az egyes ügyeket érdemi áttekintés nélkül engedélyezik. Helyszíni ellenőrzésekre csak igen elvétve, rendkívüli esetben tudnak sort keríteni, így a hivatalban dolgozók szinte mindig csak a benyújtott dokumentumok alapján döntenek. Elképzelhető, hogy mennyire tárgyszerűek azok a dokumentumok, amelyeket azok adnak be, akik az adott beruházás mielőbbi megvalósításában, illetve a környezetvédelmi bírságok elkerülésében érdekeltek. Évről évre szaporodnak a civil szervezetekhez érkező lakossági panaszok. Az illegális hulladéklerakás, a különböző levegőszennyező és komoly zajjal járó tevékenységek, zöldfelület-pusztítások sokszor a hatósági ellenőrzések és mérések hiányának tudhatók be, illetve annak, hogy rendkívül ritkává váltak a helyszíni ellenőrzések, és azok színvonala sem mindig megfelelő a dolgozók túlterheltsége miatt. Gyakori az ügyek elhúzódása is, amely elriaszthatja a tisztességes befektetőket. Több forrásból is megerősített értesülésünk szerint az előző kormányok alatt még a környezetvédelmi tárca egyes vezetői is esetenként lényeges szempontként hangsúlyozzák, hogy a hatóságok ne akadályozzák, hanem minél gördülékenyebben segítsék a vállalkozások tevékenységét, utalva arra, hogy nem kell mindenben eleget tenni a környezetvédelmi jogszabályoknak. (Ahelyett, hogy arra adnának utasítást, hogy gyorsabb, professzionálisabb ügyintézéssel segítsék a jogszabályok maradéktalan teljesítését, erősítve a jogbiztonságot és az ország versenyképességét.) A lakossági bejelentések egyre növekvő hányada utal arra, hogy a környezet- és természetvédelmi hatóságok olyan intézkedéseket is hoznak, amelyek még a rendkívüli túlterheltség mellett is nehezen magyarázhatók mással, mint korrupcióval vagy felülről jövő, törvényellenes utasításokkal. A folyamatos leépítések, a munkahelyek elvesztésétől való félelem, valamint a legképzettebb és leglelkiismeretesebb szakemberek elküldése nagymértékben felgyorsították a kedvezőtlen folyamatokat. A fentieknek következtében általános gyakorlat, hogy a környezetvédelmi hatóságok hatalmas területigényű, komplex kibocsátású beruházásokról (pl. lakóparkok, bevásárlóközpontok, stb.) állapítják meg, hogy jelentős környezeti hatásuk nincs, és ezzel egy egyszerű építési engedélyezési eljárásra bízzák a hatások értékelését. Az alábbiakban idézünk az állampolgári jogok országgyűlési biztosának szeptember 11-i sajtóközleményéből: Az ombudsmani jelentés kitér arra is, hogy a tervek szerint 161 személyt bocsátanak el a környezetvédelmi felügyelőségektől és 78-at a nemzeti parkoktól. A jövő év elejétől meg kívánják szüntetni a bajai Alsó-Duna-völgyi Felügyelőséget és a gyulai Körös-vidékit. Alapvető kérdés, hogy mindez miként fogja érinteni a környezet védelmét szolgáló állami tevékenység hatékonyságát, ha az mint a vizsgált esetben is már eddig is elégtelennek, illetve hatékonytalannak bizonyult. Ugyanis mint a fenti példa is mutatja számos esetben tapasztalható már most, hogy az átszervezés (leépítés) előtt sincs kapacitás (az ombudsmani megkeresések teljesítésén túl) arra, hogy környezetveszélyeztetés esetén megfelelő időben, kellő hatékonysággal járjanak el a felügyelőségek. A tapasztalatok szerint már most is mellőzniük kell sok esetben létszám hiányában az ellenőrzéseket, holott evidencia, hogy a környezeti elemeket érő terhelések, szennyezések jellegükből eredően olyanok lehetnek, hogy azonnali vizsgálatot, tényfeltárást, beavatkozást igényelhetnek. Az összevonás, a hatósági struktúra átalakítása olyan területen történik, ahol fontos tényező a közelség, valamint a helyi ismeretekkel bíró, megfelelő létszámú, azonnali reagálásra képes szakapparátus. A rendkívül túlterhelt környezetvédelmi hatóságokat érintően tervezett leépítés indokoltságát és ésszerűségét kérdőjelezi meg az a tény, hogy már most sem tudnak megfelelően eljárni. A jog érvényesülése nélkül ugyanakkor jogbiztonság nem létezik. Aggályos, hogy a jogi környezetből eredően a folyamatosan növekvő feladat mennyisséggel terhelt, alulfinanszírozott, alacsony létszámokkal dolgozó hatósági rendszer áll leépítés előtt, mely 73913 ezáltal egészében képtelen lesz érvényt szerezni a környezetvédelmi jogszabályoknak Az ÁNTSZ Az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat (ÁNTSZ) fő feladata az egészségvédelem, a betegségmegelőzés, az országgyűlés határozatával megerősített Nemzeti Népegészségügyi Program végrehajtása. Feladata továbbá a környezet-egészségügyi tevékenység irányítása is. Az elmúlt évek több eseménye (élelmiszer-botrányok, madárinfluenza, magas városi légszennyezettség esetén a tájékoztatás hiányosságai) is arra utal, hogy az ÁNTSZ-t erősíteni kell. 4 A hatóság azonban már jelenleg is a működésképtelenség határán áll. Csak a legszükségesebb alapfeladatokat tudja ellátni, és azokat is egyre alacsonyabb színvonalon. Az ellenőrzések száma és minősége jelentősen csökkent, a betegségmegelőzési tevékenysége a mélyponton van. Már 2004-ben is komoly létszámcsökkenés volt, amit még súlyosabbá tett, hogy elsősorban a magasabb keresetű, tapasztaltabb dolgozóktól váltak meg. Az nem számított, hogy ezzel nagymértékben csökken a munka minősége. A évi leépítések érintették az országos intézeteket és a területi szerveket is: az Országos Tisztifőorvosi Hivatalt; az Országos Munkahigiénés és Foglalkozásegészségügyi Intézetet; az Országos Kémiai Biztonsági Intézetet; az Országos Környezet-egészségügyi Intézetet; az Országos Sugárbiológiai és Sugáregészségügyi Intézetet; az Országos Epidemiológiai Központot; az Országos Egészségfejlesztési Intézetet; az Országos Élelmezés- és Táplálkozástudományi Intézetet; a Magyar Élelmiszerbiztonsági Hivatalt, a 19 megyei és a fővárosi ÁNTSZ-t, valamint közel 120 városi és kerületi intézetet. A városi ÁNTSZ intézetek kistérségi határokhoz igazodó átszervezése következtében a korábbi 136 városi intézet száma 109-re csökkent. Ezáltal sok helyütt megszűntek vagy jelentősen csökkentek azok az ellenőrzések, amelyeket a helyszíneket és a körülményeket jól ismerő szakemberek végeztek ben az elsorvasztás tovább folytatódott: a korábbi 20 megyei ÁNTSZ helyett csak hét régiós lett, a 109 önálló városi, kerületi intézetből mintegy 80 maradt meg 5. Az ÁNTSZ létszámát 2007-re 1427 fővel csökkentették, miután 2006-ban már elküldtek 557 főt az akkori 6187 fős létszámból. A reális csökkentés azonban még ennél is nagyobb volt, mivel 2007-től az Országos Tisztifőorvosi Hivatalba integrálták az Országos Alapellátási Intézetet. Különösen megdöbbentő, hogy mindezekre a leépítésekre a kormány akkor kerített sort, amikor a gyógyító egészségügyben is jelentős megtakarításokat irányozott elő. Pedig a betegségek megelőzésével sokkal nagyobb összeget takaríthatott volna meg A közlekedési hatóságok Az Európai Unió 2006-ban megjelent szabályozása szerint az ellenőrzések arányát az akkori 1%- ról, 2008-ra 2%-ra, 2010-re 3%-ra, 2012-re 4%-ra kell, illetve kellett emelni, vagyis több mint négyszeresére (figyelembe véve, hogy a járművek száma is folyamatosan növekszik). Ehhez az EKH jogutódjának, a Nemzeti Közlekedési Hatóságnak (NKH) 2012-ig további 500 főt kellene felvennie. Ezzel szemben 2005-ben 15%-os, 2006-ban további 5%-os, 2007-ben és 2008-ban újabb 10-10%-os leépítés történt. Az NKH szakértői létszáma a járművek arányát és az ellenőrzések számát tekintve általában megfelel a nyugat-európai országokban alkalmazott létszámnak azzal az óriási különbséggel, hogy ott egyrészt a közlekedési felügyeletnek általában nem feladata a gépjárművek műszaki állapotának a vizsgálata, másrészt a technikai ellátottságuk is jobb, mint 3 4 A helyzetet jól jellemzi a Szabad a pálya a calici vírus előtt című cikk. Index, július Bujdosót elgázolta a reform. Népszabadság, november14 nálunk. Ráadásul ott a gépjármű-állomány is korszerűbb és jobban karbantartott. Ráadásul a külföldi járművek ellenőrzése esetén a felügyelet nem bírságolhat. Ezért csak a rendőrséggel, a határőrséggel vagy a vámhatósággal együtt célszerű ellenőrzést végezni, ami sokszor gondot jelent, hiszen mindig előre kell egyeztetni, és nem mindig van rá ember. A rendőrség legfeljebb 100 ezer forintos szabálysértési bírságot vethet ki, azonban a hivatalos indoklás szerint a korrupció megelőzése céljából készpénzt nem fogadhat el, csak csekket adhat. Viszont a külföldi járművezetőket más országokban már nem mindig tudják nyomon követni, így a bírság tényleges megfizettetésére sokszor nincs mód. Az NKH ellenőrei köztisztviselők, munkaidejük reggel 8 órától délután fél 5-ig tart. Amennyiben ezen időponton kívül dolgoznak, kétszeres bért kell részükre fizetni, amire az NKH-nak gyakorlatilag nincs forrása. Ezért a túlsúlyos járművek főleg éjszaka és hétvégén közlekednek, amikor alig van ellenőr az utakon. A közlekedésrendészet létszáma is messze elmarad a szükségestől. Ezt jól jellemzi a következő idézet: A közlekedési rendőrök létszámát és a sebességmérők számát tekintve Magyarország egyaránt elmarad az európai átlagtól. A közúti tragédiák számát tekintve azonban az élbolyhoz tartozunk. A jelenleginél hatszor több korszerű, menet közbeni mérésre is képes sebességmérő eszközre lenne szüksége a rendőrségnek mutatott rá egy közelmúltban megrendezett szakmai konferencián dr. Holló Péter, a Széchenyi István Egyetem tanára, az MTA doktora. ( ) Összehasonlításképp: Svájcban 100 ezer lakosra 79 közlekedési rendőr jut, Portugáliában 47, Magyarországon Az építésfelügyelet Jelenleg az állam karikatúrájaként 21 ember felügyeli Magyarországon az építkezéseket, amelyeknek mintegy tíz százalékát ellenőrzik (az európai átlag hatvan százalék). Így jellemezte az építésfelügyelet helyzetét korábban az egyik napilap. 7 Az építési engedélyek kiadása a jegyző illetve az építéshatósági osztályok hatásköre. Ez utóbbiak viszont nem tekinthetőek függetlennek az önkormányzattól, a polgármestertől. Ez a gyakorlat költséges apparátust köt le, és ugyanakkor különösen a kisebb önkormányzatok területén nem biztosított a megfelelő szakértelem. Nagyon gyakori, hogy szabálytalan építési eljárásokat folytatnak le, illetve nem szereznek érvényt a közérdeknek a szabálytalanul építőkkel szemben. Legalább ekkora a társadalmi, nemzetgazdasági veszélye annak, hogy a szabálytalan építkezéseket túlságosan gyakran nem állítják le, illetve nem ellenőrzik megfelelően. A törvényellenesen megépült építmények lebontására gyakorlatilag soha nem kerül sor A mezőgazdasággal kapcsolatos hatóságok A működésképtelenség határán van a növény- és talajvédelem, valamint az állategészségügy. Az uniós csatlakozás előtti időszakban még arról volt szó, hogy a növekvő hatósági terhek miatt mintegy 150 fővel szükséges növelni az akkor mintegy 1000 embert foglalkoztató állat- és növényegészségügyi felügyeleti rendszert. A Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatalok jelenlegi állománya 6 Gyorshajtás bűnhődés nélkül? A traffipaxot a rendőrök sokszor csak villogtatják. Népszabadság, november Önálló lesz-e az építésügyi hatóság? Magyar Hírlap, július 30. Ld. még: Engedély nélküli építkezések: Házmesterkedés. Magyar Narancs, Újraállamosítani az építéshatósági munkát. A Mi Otthonunk,15 nem képes megbirkózni például a növényvédő szerek besorolásának elmaradásaival és a több évtizede érintetlen engedélyokiratok felülvizsgálatával. Az eltérő agroökológiai adottságok, fogyasztói szokások, növényvédelmi technológia és károsítók miatt a külföldön elvégzett vizsgálatok, értékelések teljes egészében történő átvétele nem lehetséges. A hatóság nem képes a kellő számú vizsgálat elvégzésére, a vizsgálati minták számának csökkentése a növényvédő szerek felhasználási fegyelmének és az importtermékek minőségének csökkenését eredményezheti, hisz a lebukás esélye minimálisra csökken. Nem szabad elfelejteni, hogy ez a hatóság közvetlenül őrködik mindannyiunk egészségének védelmében, így a jelenleginél lényegesen nagyobb elismerést érdemelne. Működése nélkül többek között elfogyasztottunk volna több tonna olyan észak-afrikai eredetű primőrpaprikát, amely a határértéknél nagyságrendekkel szennyezettebb volt rovarirtóval. Fontos hangsúlyozni azt is, hogy ezek az intézmények a piaci verseny tisztasága felett őrködve a hazai termelőket is segítik, hiszen az importált termékekben a növényvédőszer-maradványok sok esetben jóval magasabbak, mint a hazai árukban Fogyasztóvédelem Kétséges az is, hogy a fogyasztóvédelmi szervezetek eleget tudnak-e tenni az uniós és a hazai jogszabályok által megkövetelt feladataiknak: A fogyasztóvédelemről szóló második középtávú ( os) kormányhatározat ellenére nem történt meg a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség (FVF), valamint a területi felügyelőségek létszámának növelése. A megyékben és a fővárosban jelenleg működő területi felügyelőségek létszámhiányát, a piacfelügyeleti ellenőrzések esetleges elmaradását a fogyasztók érezhetik leginkább. mondta a Fogyasztóvédelmi Egyesületek Országos Szövetségének (FEOSZ) ügyvezető elnöke 8. Ennek ellenére a Főfelügyelőség létszámát a fogyasztóvédelmi civil szervezetek támogatásával együtt lecsökkentették, még inkább kiszolgáltatva így a hazai fogyasztókat, akik egyébként is sokkal kevesebb ismerettel rendelkeznek a témáról, és jóval kevésbé képesek a tudatos fogyasztói magatartásra, felkészült vásárlói döntésekre, mint a nyugat-európai fogyasztók A helyi önkormányzatok jegyzője mint környezetvédelmi hatóság A helyi önkormányzatok számos elsőfokú környezetvédelmi hatósági feladatot kapnak (fás szárú növényekkel kapcsolatos engedélyezés, levegővédelmi hatóság, építési hatóság, stb.), amelyeket a jogszabályok a jegyzőhöz telepítenek, aki az ezekkel kapcsolatos teendőket általában delegálja a környezetvédelmi osztályhoz vagy referenshez. Ezekre a szervekre hatványozottan igaz, hogy sok helyen nem áll rendelkezésre a megkívánt szakértelem, ráadásul a helyi kapcsolatok és befolyásrendszer miatt igen nagy a részrehajlás, súlyosabb esetben a korrupció esélye. Sok esetben maguk az önkormányzatok is érdekeltek (pl. a helyi adók révén) egy-egy környezetterhelő beruházás megvalósulásában, ami szintén a korrupciós kockázatokat erősíti Az ügyészség Az ügyészség szerepe a környezetvédelemben sokáig meglehetősen alulértékelt volt, mind maguk az ügyészek, mind a környezethasználók és környezetvédők körében. Az utóbbi években azonban 8 Új szelek a fogyasztóvédelemben? - eredmények, problémák és jövőbeni lehetőségek. A Fogyasztóvédelmi Egyesületek Országos Szövetségének sajtónyilatkozata, július16 látványosan nőtt az ügyészség aktivitása és hozzáértése. Nem kizárólag a környezettel kapcsolatban elkövetett bűncselekmények (pl. természetkárosítás, környezetkárosítás, hulladékgazdálkodás rendjének megsértése) nyomozás-felügyeletében és a vád képviseletében mutatkozik meg ez a folyamat, hanem a közigazgatás és a társadalmi szervezetek munkája feletti törvényességi felügyelet körében, valamint a magánjogban, egyes közérdekű szerződéssel kapcsolatos törvénytelenségek feltárásában. Az ügyészség kapacitásai sajnos nehezen tudnak lépést tartani a megnövekedett ügyszámmal és az egyre bonyolultabb szakkérdésekkel A bíróság Nem tartjuk szükségesnek részletesen kifejteni, hogy a bíróságok milyen komoly szerepet játszanak a környezetvédelemmel kapcsolatos jogszabályok alkalmazásában. Elég pusztán arra gondolni, hogy végső soron a független bíróság értelmezi a sok esetben igen kétértelműen vagy a gyakorlati élettől idegen módon megfogalmazott jogszabályokat, vagy arra, hogy a közigazgatás által hozott határozatok felülvizsgálatát végső soron a bíróság végzi. Sajnos a jelenlegi bírósági rendszerben sok hiányosság tapasztalható. Nagyon hiányzik a például a környezetvédelmi jog beható ismerete, és az ezzel kapcsolatos fejezetek a bíróképzésből. A szakmai kérdésekre csak nagyon kevés, és tisztelet a kivételnek meglehetősen határozatlan környezetvédelmi igazságügyi szakértő áll rendelkezésre. Súlyos probléma a bírósági eljárások elhúzódása, a sokszor hosszú évekig tartó jogvita. Ez, a beruházás-végrehajtás felfüggesztésének hiányával párosulva, azt eredményezi, hogy a káros hatások már régen megvalósulnak, mire a bíróság jogerős ítéletet hoz. A károk megtérítését vagy ellentételezését pedig az idő múlása ellehetetleníti A jövő útjai a jogalkalmazásban A környezetvédelmi hatóságok A környezetvédelmi engedélyezés gyakorlatát szigorítani kell. A hatalmas területigényű, súlyos forgalmat vonzó beruházások esetén ne fordulhassanak elő olyan abszurd megállapítások a környezetvédelmi hatóság részéről, hogy a beruházásnak jelentős környezeti hatása nincs. Változtatni, szélesíteni kellene a beruházások esetén a hatásterület-lehatárolások gyakorlatát. Ne fordulhasson elő például, hogy egy hatalmas területen jelentős forgalmat vonzó nyomvonalas létesítmény hatásait csak az új nyomvonal közvetlen közelében vizsgálja a hatóság. A beruházó által benyújtott vizsgálati, illetve hatásvizsgálati dokumentációk kulcsfontosságú elemeinek, méréseinek helyességét minden esetben felügyelőségi felülellenőrzéssel vizsgálja meg a hatóság. Mind az anyagi, mind a humán erőforrásokat jelentősen bővíteni kell a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőségnél, a vízügyi igazgatóságoknál és a természetvédelmi őrszolgálatnál. Továbbá meg kell teremteni azokat az átlátható szervezeti kereteket, amelyek biztosítják az erőforrások minél hatékonyabb felhasználását. A környezetvédelmi hatóságok működtetéséhez a legjobb gyakorlati példákat kell átvenni a rendkívül gazdag nemzetközi szakirodalomból. Elsőként például az Impel (Európai Unió 74317 Hálózata a Környezetvédelmi Jogszabályok Alkalmazásáért és Érvényesítéséért) által kidolgozott ajánlásokat kellene a hazai gyakorlatban meghonosítani. A természetvédelmi őrszolgálat járőreivel közösen, a rendőrségnek is állandó jelleggel járőröznie kellene a természetkárosítások (pl. falopás, kvadozás, motorozás) hatékony megakadályozása, a kényszerítő intézkedések teljes tárházának alkalmazása, és szükség szerint az elkövetők azonnali előállítása érdekében. Törvényben kell előírni, hogy a környezetvédelmi, természetvédelmi, illetve vízügyi hatóságok a hatáskörükbe tartozó szakkérdésben független szakértőt ne alkalmazhassanak. A társhatóságoktól bekért szakvélemények, a szakhatósági állásfoglalások, illetve a saját szakértők elegendő szakmai hátteret kell, hogy biztosítsanak a döntéshozatalhoz. A rengeteg problémát okozó égetéses ügyek (illegális hulladékégetés, műanyagégetés, bálás ruha tüzelés, stb.) problémáját a környezetvédelmi hatóság gyakran azzal intézi el, hogy az nem tartozik a hatáskörébe, tekintettel az érintett kazán hőteljesítményére. Fontos lenne azonban ilyen esetekben az ügyet a hulladékgazdálkodás oldaláról is megvizsgálni, hiszen feltehetően ezek a jogszabályok is sérülnek, és ez már a környezetvédelmi felügyelőségek hatáskörébe tartozik Hatóságok a határterületeken Meg kell erősíteni a hatósági ellenőrzéseket végző közigazgatási szerveket (ÁNTSZ, növény-egészségügyi állomások, fogyasztóvédelmi felügyelőségek, VPOP, stb.). A megerősítés során mind az anyagi, mind a humán erőforrásokat jelentősen bővíteni kell, továbbá meg kell teremteni azokat az átlátható szervezeti kereteket, amelyek biztosítják az erőforrások minél hatékonyabb felhasználását. Ha az Európai Unió betilt egy növényvédő vagy rovarirtó szert, akkor a hazai hatóságok (ÁNTSZ, MGSZH, FvM) a tiltás hazai érvényesítését a gyakorlatban a lehető legtovább próbálják húzni, vagy derogáció kérésével, vagy pedig a tiltás kirívóan megengedő értelmezésével (pl. a forgalomba hozatal időpontjának értelmezésénél a hazai hatóság kizárólag a nagykereskedelmi forgalomba hozatalt értette; a betiltott anyag tehát a hatóság szerint a szavatosságának lejártáig még használható). Ezt a gyakorlatot a megelőzés és elővigyázatosság elve alapján meg kell szüntetni, a nehezebben értelmezhető előírásokat minden esetben a szigorúbb és a környezetre kedvezőbb módon kell alkalmazni. A REACH rendelet (a vegyi anyagok bejegyzéséről, értékeléséről és engedélyezéséről szóló európai uniós norma) hazai végrehajtása jelenleg kissé nehézkesen megy. Ezt mindenképpen fel kell gyorsítani, amelynek első lépéseként egyértelműen meg kell határozni az előírások teljesítését ellenőrző hatóságot, a hatóságnak pedig minden szükséges eszközzel, szigorúan be kell tartatnia a jelenlegi előírásokat (pl. a gyártók és forgalmazók adatszolgáltatási kötelezettségét). A közútkezelési tevékenységet kell előtérbe helyezni az új útberuházások támogatásával szemben. Ez sokkal hatékonyabb mind gazdasági, mind környezeti szempontból. Ennek érdekében a közútkezelők anyagi forrásait növelni, a kezelői jogokat pedig a vegyeskezelésű területeken rendezni, koordinálni kell. 74418 Bíróságok Meg kell erősíteni a bíróságokat. Az ügyek számának növelését nem követte a bíróságok infrastrukturális feltételeinek javítása. Egyes bírósági dolgozók elképesztő körülmények között (számítógép, CD-jogtár, vagy sokszor papír nélkül) kénytelenek dolgozni. A bírósági dolgozók (ügyintézők, bírósági fogalmazók, titkárok, fizikai segédszemélyzet és részben a bírák) illetményét komolyan emelni kellene a nehéz szakmai munka elismerése, a korrupció lehetőségeinek visszaszorítása, az értékes munkaerő megtartása és a kontraszelekció elkerülése érdekében. A bírósági ügyterhet szervezési megoldásokkal (pl. szakosított bírói tanácsok létrehozása a típusügyek kezelésére, a bírósági titkárok feladatkörének további bővítése), valamint a hatásköri, illetékességi szabályok átalakításával egyenletessé kell tenni (tarthatatlan a jelenlegi helyzet, amelyben egyes bírósági tanácsok egyszerre több száz bonyolult ügyet visznek, miközben mások jóval kevésbé leterheltek). Lényeges a bírák, bírósági dolgozók képzési programjába környezetvédelmi, valamint társadalmi részvétellel kapcsolatos ismeretanyagot beépíteni. Furcsa az a helyzet, hogy a hazánknál jóval fejletlenebb és szegényebb, demokratikus hagyományokkal rendelkező közép-ázsiai országokban is komoly környezetvédelmi képzési programok folynak a bírósági dolgozók részére, míg Magyarországon nem találunk ilyet. A tudományos eredmények, bizonyított tudományos tények dokumentált igazolása esetén a bíróságok ezeket a tényeket egy egyedi ügyben nagyobb súllyal vegyék figyelembe bizonyítékként. A valódi tényállás felderítését ugyanis sokszor megakadályozza, hogy a bíróságok a legtöbb esetben kizárólag a korlátozott kapacitású és a határozott álláspont megfogalmazásától általában tartózkodó igazságügyi szakértő véleményét veszik figyelembe a döntéskor. Az igazságügyi szakértő igénybevételével járó költségeket sok ügyfél az anyagi lehetőségek hiányában nem is tudja állni. Szükség lenne az igazságszolgáltatás belső igazgatási folyamatainak teljesítményalapú átalakítására a garanciális szabályok és a bírói függetlenség érintése nélkül, azaz kizárólag objektív, mérhető alapon. Bizonyos keretek között érvényesíteni kellene a teljesítménytől függő karrierszabályokat (néhány szakértő a bérezést is a teljesítménytől tenné függővé, de ez a bíróságoknál, álláspontunk szerint, már aggályos lenne) Az ügyészség Az ügyészségek megerősítése is nagyon fontos. Különösen lényeges a környezetvédelmi ügyekhez jól értő kollégák számának növelése, valamint a szakkérdések megoldásához és a független szakértők igénybevételéhez szükséges költségvetési feltételek megteremtése. Az ügyészség közigazgatás feletti törvényességi felügyeleti ügyeinek lefolytatását fel kellene gyorsítani, hiszen egy jogerős határozat végrehajtása miatt az esetleges káros hatások már akkor bekövetkezhetnek, amikor az arra alapot szolgáltató határozat törvényességét az ügyészség még vizsgálja. 74519 A rendőrség A rendőri létszámot növelni kell. Ne fordulhasson elő olyan helyzet, hogy a rendőrség már a feljelentéskor vagy a bejelentéskor legyint egy adott ügyre (pl. illegális hulladéklerakás, gépjárműlopás), és csak formálisan foglalkozik vele. Drasztikusan növelni kell a közlekedési szabálysértések és bűncselekmények ellenőrzésben résztvevő rendőrök számát. Megengedhetetlen például az a helyzet, hogy mindenki tudja, mely napokon, mely útszakaszokon lehet a sebességhatárokat messze túllépő, fokozottan balesetveszélyes gyorsasági motorosokkal találkozni, a rendőrség mégsem végez célellenőrzéseket, razziákat. A környezetvédelemmel kapcsolatos bűncselekmények ügyeiben a rendőrségnek annak ellenére (vagy talán épp azért) is komolyabban kell vennie a nyomozati munkát, hogy jelenleg kevés a gyakorlati tapasztalat ezen a téren. A rendőrségi szervezet hatékonyságát is növelni kell. Ezen belül szükséges a belső szabályzatok, a függelmi viszonyok felülvizsgálata, modernizálása az átláthatóbb folyamatok kialakítása, a felelősségi körök pontos meghatározása, a belső ellenőrzés függetlenítése és a személyes felelősség erősítése. A rendőri állományba történő kiválasztásnál, valamint a szakképzés során hangsúlyossá kell tenni a rendőri hivatás értékeit, ezzel növelve az elkötelezettséget és a hivatástudat kialakulását. Ehhez egy jól felépített, hatékony oktatási programra van szükség, valamint a meglévő állomány tudatformálásának komolyan vételére, kiemelten alkalmazva az etikai kódex szabályait Civil részvétel a jogalkalmazásban Vissza kell fordítani azt a folyamatot, hogy a hatóságok az eljárásaikat véleményező civil szervezetekre úgy tekintenek mint akadályozó tényezőkre, ahelyett hogy a hatékonyságot, a döntések szakmai színvonalának és társadalmi elfogadottságának növelését szolgáló eljárási résztvevőket látnák bennük. A környezetvédelmi engedélyezési eljárásokkal kapcsolatos közmeghallgatásokat mindig munkaidő után, a tervezett beruházáshoz a lehető legközelebb eső helyszínen kell tartani annak érdekében, hogy minél többen részt tudjanak venni rajta (jelenleg sok esetben a törekvések éppen fordítottak). 4. Harc a korrupció ellen 4.1 A jelenlegi helyzet Magyarország működésének az egyik legnagyobb problémája a korrupció elterjedtsége. A korrupció fogalom alá sorolható számos illegális, illetve félig legális tevékenység, egyebek mellett például a vesztegetés, a protekcionizmus, a hálapénz, a hatalommal való visszaélés, a befolyással üzérkedés. Az elmúlt évek során az ilyen jellegű esetek száma és az okozott kár mértéke kimutathatóan emelkedett (lásd pl. a Transparency International országjelentéseit). Az utóbbi egy-két évben 74620 részben a világgazdasági és a még mélyebb hazai gazdasági válság miatt annyiban kezd szerencsésebbre fordulni a helyzet, hogy a társadalom meghatározó rétegei számára egyértelművé vált a probléma, és az is, hogy az ország felemelkedésének alapvető feltétele a korrupció felszámolása. Sajnálatos azonban, hogy a gombamód szaporodó tanulmányok, elemzések és az ezek hatására beígért nagy ívű korrupció-ellenes programok eddig semmilyen eredménnyel nem jártak, sőt a komolyabb, hatékonyabb intézkedések sem születtek meg. Arra nem számíthatunk, hogy a korrupció jelenségét meg tudjuk szüntetni, ez hosszabb távon sem reális cél. Sőt, azt sem gondolhatjuk, hogy hazánk korrupciós mutatói a legtisztább európai országok számaihoz fognak közelíteni. Hazánkban sajnos a korrupcióhoz vezető folyamatoknak, a köznyelvben dzsentrivilágnak, sógor-komaságnak régi hagyományai vannak. Feladatunk ezért az, hogy a korrupciós folyamatok leglátványosabb és a legnagyobb károkat okozó magatartásformáit szorítsuk vissza. A Transparency International korrupció érzékelési indexe (CPI) szerint hazánk értékelése és helyezése az alábbiak szerint alakult (a pontszámnál 1-10-ig történik az értékelés, ahol a 10 jelenti a korrupciómentességet): Az Egységes Rendőrségi és Ügyészségi Bűnügyi Statisztika adatai szerint a korrupciós bűncselekmények száma 1991 óta évente 344 és 967 között alakult úgy, hogy 1991-ben és 2007-ben volt a legalacsonyabb. Ebben nem csak a számok abszolút alacsony volta a meglepő, hanem azok alakulása is, amely szerint hektikusan alakulnak ugyan a bűncselekmények, de semmiképp sem lehet emelkedő adatokat észlelni. Erre számos magyarázat született. Az első és legfontosabb, hogy a statisztika nem tartalmazza a korrupciónak a büntetőjogon kívüli, azaz szociológiai, társadalomelméleti, közgazdasági fogalomkörébe tartozó jelenségeit. Másrészt a korrupciós bűncselekményeknél a bizonyítás nehézségei miatt meglehetősen alacsony a felderítési arány, szakértők szerint akár ezerszeres látencia is előfordulhat. A statisztikákat böngészve az is feltűnő lehet, hogy a klasszikus korrupciós területeken (pl. bíróságnál, ügyészségnél, vám- és pénzügyőrségnél) szinte egyáltalán nem létezik a probléma. Ezt a jelenséget a szakértők a szakszerű elkövetés és ezzel összefüggésben a bizonyítás nehézségei mellett azzal magyarázzák, hogy teljesen hiányzik a feljelentői réteg, hiszen a klasszikus ügyletekben az előny nyújtója és kérője egyformán érdekelt a büntetőjog által üldözendő cselekmény eltitkolásában, harmadik személy pedig csak nagyon ritkán vesz részt az ügyletekben. A korrupció jelenségéhez való hozzáállás legújabb változásait a nagy port kavaró és nagy nyilvánosságot kapó, politikusok részvételével zajló korrupciós ügyek okozták (BKV-ügy, Budapest VII. kerületi ingatlanügyek, stb.). Ki kell tehát emelnünk, hogy a sajtónak és a civil szervezeteknek sok esetben döntő szerepük van az ezzel kapcsolatos társadalmi álláspont alakításában, és így végső soron az intézkedések kikényszerítő erejében. Az alábbiakban bemutatjuk a legfertőzöttebb területeket: Pártfinanszírozás: Kevés olyan súlyú jelenséggel találkozunk a közéletben, amelyről mindenki tudja, hogy milyen visszaélések történnek a háttérben, mégsem történik semmi. A pártfinanszírozás éppen ilyen. Az Állami Számvevőszék és a Transparency International Magyarország tanulmányai szerint a pártok tisztelet a kivételnek sokkal több pénzt költenek el minden kampányban, mint ami a nyilvánosságra hozott költségvetésükből következne. Számos, névtelen informátoroktól elhangzott történetet lehet hallani a sajtóban a pártkasszákba visszagurított milliókról egyes nagyberuházások vagy rendszeres megrendelések elnyerése után, a rendőrség, illetve az ügyészség mégsem rendelt el 747 Több megjelenítése
AZ ELŐTERJESZTÉS SORSZÁMA: 176. MELLÉKLET: - db TÁRGY: Településrendezési terv 2016/2. sz. részleges módosításához kapcsolódó környezeti vizsgálat szükségletének megállapítása E L Ő T E R J E S Z T É S Részletesebben A korrupció megelőzése érdekében tett intézkedések
A korrupció megelőzése érdekében tett intézkedések A kormányzati szervek A korrupció megelőzése érdekében tett főbb intézkedések: 1. Részvétel a KIM által koordinált korrupciómegelőzési program végrehajtásának Részletesebben Budakalász Város Polgármestere E L ŐT E R J E S Z T É S. A Képviselő-testület február 24-ei rendes ülésére
Tájékoztató a 2016. június 4. napját megelőzően engedély nélkül létesített vízkivételt biztosító vízilétesítmények vízjogi fennmaradási engedélyezési eljárásáról BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Részletesebben A műszaki vizsgálatról
A műszaki vizsgálatról A Nemzeti Közlekedési Hatóság a kormány kijelölése alapján felelős többek között a közúti járművek műszaki megvizsgálásáért is. A járművek műszaki megvizsgálásáról rendelkező jogszabályok Részletesebben ELŐTERJESZTÉS Alsózsolca Város képviselő-testületének 2013. október 31-én tartandó ülésére. A közútkezelői hatáskörök átruházásáról
ELŐTERJESZTÉS Alsózsolca Város képviselő-testületének 2013. október 31-én tartandó ülésére A közútkezelői hatáskörök átruházásáról A 2012. évi XCIII. Törvény megszüntette a jegyző közútkezelői hatáskörét Részletesebben Az ombudsman költségvetése és az állami alapjogvédelem szintje
Az ombudsman költségvetése és az állami alapjogvédelem szintje Társaság a Szabadságjogokért 2015. június A Civilek a költségvetésről projektet támogatja a Nyílt Társadalom Intézet. Az alapvető jogokról Részletesebben ELŐTERJESZTÉS a KÉPVISELŐTESTÜLET május 17-i ülésére
Budapest Főváros IX. Kerület Ferencváros Önkormányzata Ikt.szám: 131/2012. ELŐTERJESZTÉS a KÉPVISELŐTESTÜLET 2012. május 17-i ülésére Tárgy: Egyes szabálysértési tárgyú rendelkezéseket megállapító önkormányzati Részletesebben I. Országgyűlés Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság
I. Országgyűlés Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság I. A célok meghatározása, felsorolása Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. évi törvény Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. - a Képviselő-testülethez. A belső ellenőrzésről
Mátészalka Város Önkormányzat J e g y z ő j é t ő l 4700 Mátészalka Hősök tere 9.sz. Tel:(44) 501-364 Fax:(44) 501-367 Száma:./2007. ELŐTERJESZTÉS - a Képviselő-testülethez A belső ellenőrzésről Tisztelt Részletesebben XXX. Gazdasági Versenyhivatal
XXX. Gazdasági Versenyhivatal I. A célok és elvárt eredmények meghatározása, felsorolása A Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: GVH vagy Hivatal ) státuszát és jogosítványait a tisztességtelen piaci Részletesebben A BELSŐ ELLENŐRÖKRE VONATKOZÓ ETIKAI KÓDEX
ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK KÖZIGAZGATÁSI ISMERETEK Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ 2015. MÁRCIUS 20. TÁMOP 5.5.7-08/1-2008-0001 Betegjogi, ellátottjogi és gyermekjogi Részletesebben Zalakaros Város Önkormányzata Képviselőtestülete. 14/2005.(VI.10) rendelete. az Önkormányzati Környezetvédelmi Alapról
Zalakaros Város Önkormányzata Képviselőtestülete 14/2005.(VI.10) rendelete az Önkormányzati Környezetvédelmi Alapról Zalakaros Város Önkormányzata Képviselőtestülete ( továbbiakban: képviselőtestület ) Részletesebben K I V O N A T. A településrendezési terv és helyi építési szabályzat módosítása véleményezési szakaszának lezárásáról
K I V O N A T A Tiszalök Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2014. június 26-án tartott ülése jegyzőkönyvéből. TISZALÖK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 65/2014.(VI. 26.) számú határozata Részletesebben A környezetvédelmi jog szabályozási módszerei, szabályozási típusok, jogágak, alapfogalmak. dr. Gajdics Ágnes szeptember 6.
A környezetvédelmi jog szabályozási módszerei, szabályozási típusok, jogágak, alapfogalmak dr. Gajdics Ágnes 2016. szeptember 6. A környezetjog rendszere, szabályozási módszerei A környezetjog sajátosságai, Részletesebben Tájékoztató. BM Országos Katasztrófavédelmi. Főigazgatóság Budapest, szeptember 19.
Tájékoztató a 2016. június 4. napját megelőzően engedély nélkül létesített vízkivételt biztosító vízilétesítmények vízjogi fennmaradási engedélyezési eljárásáról BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Részletesebben Lakossági építkezés Magyarországon
MINISZTERELNÖKSÉG Építészeti és Építésügyi Helyettes Államtitkárság Lakossági építkezés Magyarországon AZ ÉPÍTÉSÜGY AKTUÁLIS KÉRDÉSEI 2015 2015. április 17. Nem a kreativitást és innovációt kell szabályozni, Részletesebben Rendezvény helyszíne Kecskemét Békési László vezető-főtanácsos, GKM
A műszaki szabályozás alakulása Rendezvény helyszíne Kecskemét 2008.03.28. Békési László vezető-főtanácsos, GKM Üzleti Környezet Fejlesztése A magyarországi üzleti környezet a 66., az adminisztratív ügyintézés Részletesebben Általános jogi ismeretek. Tematika:
Általános jogi ismeretek Tematika: 1 Általános közigazgatási jog, közigazgatási alapismeretek 2 A közigazgatás intézményrendszere 3 Közigazgatási hatósági eljárás, hatáskör, illetékesség Budapest, 2014 Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S
E L Ő T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2005. december 19-i ülésére Tárgy: Zirc Városi Önkormányzat 2006. évi belső ellenőrzési tervének kockázatelemzése Előterjesztés tartalma: Részletesebben MOZGÁSSÉRÜLTEK MEZŐKÖVESDI EGYESÜLETE
MOZGÁSSÉRÜLTEK MEZŐKÖVESDI EGYESÜLETE FEGYELMI SZABÁLYZATA Érvényes: 2011. január 2. Készítette: Monoki László FB. elnök Jóváhagyta: Bukta László elnök 1 1. Szabályzat célja és hatálya (1) A szabályzat Részletesebben A települési önkormányzat jegyzőjének közreműködése a komplex környezetvédelmi hatósági eljárásokban
A települési önkormányzat jegyzőjének közreműködése a komplex környezetvédelmi hatósági eljárásokban Dél-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség 2011. június 8. dr. Jeges-Varga Részletesebben Civil szervezetek jogi eszközei, lehetőségei a környezet védelmében
Civil szervezetek jogi eszközei, lehetőségei a környezet védelmében Reflex Környezetvédő Egyesület A programot a Nemzeti Együttműködési Alap támogatta. A társadalmi részvétel előnyei több szakmai-társadalmi Részletesebben Bodorkós Ferenc polgármester. Dr. Görög István jegyző. Rendelettervezet Előzetes hatásvizsgálati lap
Javaslat az egészségügyi alapellátás körzeteiről szóló önkormányzati rendelet megalkotására Bodorkós Ferenc polgármester Dr. Görög István jegyző Rendelettervezet Előzetes hatásvizsgálati lap Az előterjesztést Részletesebben Pásztó Város Polgármestere Pásztó, Kölcsey F. u. 35. (06-32) * ; * /13 Fax: (06-32)
Pásztó Város Polgármestere 3060 Pásztó, Kölcsey F. u. 35. (06-32) *460-753 ; *460-155/13 Fax: (06-32) 460-918 E-mail: forum@paszto.hu Szám: 1-98/2016. A rendelet megalkotása minősített szavazattöbbséget Részletesebben Dr. Bukovics István - Varga Imre A SEVESO II. EU IRÁNYELVHEZ KAPCSOLÓDÓ TELEPÜLÉSRENDEZÉSI TERVEZÉS EU GYAKORLATA, HAZAI MEGVALÓSULÁSÁNAK IRÁNYAI
Dr. Bukovics István - Varga Imre A SEVESO II. EU IRÁNYELVHEZ KAPCSOLÓDÓ TELEPÜLÉSRENDEZÉSI TERVEZÉS EU GYAKORLATA, HAZAI MEGVALÓSULÁSÁNAK IRÁNYAI Előzmények A veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleseti Részletesebben 316/2013. (VIII. 28.) Korm. rendelet. a biocid termékek engedélyezésének és forgalomba hozatalának egyes szabályairól
316/2013. (VIII. 28.) Korm. rendelet a biocid termékek engedélyezésének és forgalomba hozatalának egyes szabályairól Hatályos:2013. 09. 02-től A Kormány a kémiai biztonságról szóló 2000. évi XXV. törvény Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. a Kormány részére. a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről
SZOCIÁLIS ÉS MUNKAÜGYI MINISZTÉRIUM Szám: 194/2009-SZMM E L Ő T E R J E S Z T É S a Kormány részére a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről Budapest, 2009. január 2 Vezetői összefoglaló Részletesebben A munkafelügyeleti rendszer szervezeti átalakítása
TÁMOP-2.4.8-12/1-2012-0001 A munkahelyi egészség és biztonság fejlesztése, a munkaügyi ellenőrzés fejlesztése A munkafelügyeleti rendszer szervezeti átalakítása Előadó: dr. H. Nagy Judit főosztályvezető-helyettes Részletesebben A MAGYAR KÖNYVVIZSGÁLÓI KÖZFELÜGYELET
A MAGYAR KÖNYVVIZSGÁLÓI KÖZFELÜGYELET Dr Sugár Dezső előadás a VISEGRÁDI NÉGYEK TALÁLKOZÓJÁRA MISKOLC, LILLAFÜRED 1 A KÖNYVVIZSGÁLÓI KÖZFELÜGYELET MUNKÁJÁNAK JOGI KERETEI EU irányelv egységes keretfeltételeket Részletesebben Békés Város Képviselő-testülete október 20-i ülésére
Tárgy: Békés Város Önkormányzata évi ellenőrzési terve Előkészítette: Juhos Józsefné belső ellenőrzési vezető Békési Kistérségi Iroda Véleményező Pénzügyi Bizottság bizottság: Sorszám: III/4. Döntéshozatal Részletesebben A katasztrófavédelem megújított rendszere
A katasztrófavédelem megújított rendszere MAGYARORSZÁG BIZTONSÁGA ÁLLAM BM OKF ÁLLAM- POLGÁR... A régi Kat. törvény alapvetően jó volt DE 10 év 2010. évi árvízi veszélyhelyzet; vörösiszap katasztrófa kezelésének Részletesebben A Demokratikus Koalíció Etikai és Fegyelmi szabályzata
Etikai és Fegyelmi szabályzata 1. Az Etikai Bizottság: 1. biztosítja, hogy a párt az Alapszabálynak megfelelően tevékenykedjen, elősegíti az Alapszabály egységes értelmezését, ennek érdekében saját döntése Részletesebben A MAGYAR SZABADALMI HIVATAL ALAPTEVÉKENYSÉGÉBE TARTOZÓ MUNKAKÖRÖK JEGYZÉKE
3. melléklet A MAGYAR SZABADALMI HIVATAL ALAPTEVÉKENYSÉGÉBE TARTOZÓ MUNKAKÖRÖK JEGYZÉKE A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 7. -ának (6) bekezdése alapján szabadalmi elbíráló Részletesebben A környezetvédelem szerepe
A környezetvédelem szerepe Szerepek a környezetvédelemben 2010. június 17. 7. Tisztább Termelés Szakmai Nap TÖRTÉNETE Az emberi tevékenység hatásai a történelem során helyi, térségi, országos, majd ma Részletesebben A Natura 2000 területekhez kapcsolódó eljárások kritikus mérlegelési kérdései
A Natura 2000 területekhez kapcsolódó eljárások kritikus mérlegelési kérdései 2010. január 11. Ambrusné dr. Tóth Éva JNOB, Nemzetközi Fıosztály Bevezetés Nem kell félretenni a 275/2004. (X. 8.) Korm. rendeletet Részletesebben TÖRÖKBÁLINT VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK.Önkormányzati rendelete a Környezetvédelmi Alap létrehozásáról. Preambulum
1. melléklet TÖRÖKBÁLINT VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK.Önkormányzati rendelete a Környezetvédelmi Alap létrehozásáról Preambulum Törökbálint Város Önkormányzata Képviselő-testülete a környezet Részletesebben A képviselőtestületek és a jegyzők közútkezelői és közlekedési hatósági feladatai
BARANYA MEGYEI KORMÁNYHIVATAL Közlekedési Felügyelősége A képviselőtestületek és a jegyzők közútkezelői és közlekedési hatósági feladatai Gida Attila útügyi szakmai tanácsadó Jogszabályi háttér 1988. évi Részletesebben NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS POLGÁRMESTERI HIVATALA V Á R O S I FŐÉPÍTÉSZ
Ügyiratszám: 1623-2 / 2009.. Ügyintéző: Mándi-Hajnal Brigitta / Jné NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS POLGÁRMESTERI HIVATALA V Á R O S I FŐÉPÍTÉSZ 4401 Nyíregyháza, Kossuth tér 1. Pf.: 83. Telefon: (42) 524-550 Részletesebben Tisztelt Képviselő-testület!
6. napirendi pont E - 167 Előterjesztő: Előterjesztést készítette: dr. Zakály Erzsébet Előzetesen tárgyalja: Ügyrendi Bizottság Mellékletek: Rendelet-tervezet Előterjesztés Nagykovácsi Nagyközség Önkormányzat Részletesebben ELŐTERJESZTÉS A KÉPVISELŐ-TESTÜLET 2013. október 03-ai ülésére
Budapest Főváros IX. kerület Ferencváros Önkormányzata Iktató szám: 164/2013. ELŐTERJESZTÉS A KÉPVISELŐ-TESTÜLET 2013. október 03-ai ülésére Tárgy: Előterjesztő: Készítette: Javaslat a közterületen történő Részletesebben MISKOLC MEGYEI JOGÚ VÁROS POLGÁRMESTERE. Miskolc Megyei Jogú Város Közgyűlése. Helyben
MISKOLC MEGYEI JOGÚ VÁROS POLGÁRMESTERE Miskolc Megyei Jogú Város Közgyűlése Helyben Javaslat a helyben központosított közbeszerzési rendszer keretében történő központi Beszerző Szervezet létrehozására, Részletesebben A JÁRÁSI SZAKIGAZGATÁSI SZERVEK ÉS A POLGÁRŐRSÉG EGYÜTTMŰKÖDÉSE
A JÁRÁSI SZAKIGAZGATÁSI SZERVEK ÉS A POLGÁRŐRSÉG EGYÜTTMŰKÖDÉSE ELŐZMÉNYEK Ø Magyarországon 1950-ben megyerendezés történik Ø 19 megyére oszlik. Ø A jó Állam kialakításának egyik eleme, a járások kialakítása Részletesebben XXX. Gazdasági Versenyhivatal
XXX. Gazdasági Versenyhivatal I. A célok meghatározása, felsorolása A Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: GVH vagy Hivatal ) státuszát és jogosítványait a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás Részletesebben Budapest Főváros X. kerület Kőbányai Önkormányzat Képviselőtestülete
Főváros X. kerület Kőbányai Önkormányzat Képviselő-testület ülése i X. kerületi Rendőrkapitányság?nnQ < P n i c Vezetője.{""L^l?. * 1102, Harmat u. 6-8. 3 1475, Pf. 31. S 36 (1) 263-7200 /50-100 Főváros Részletesebben Tájékoztató a bírósági szervezetet érintő, 2014.január 1. napján hatályba lépő törvénymódosításokról
Tájékoztató a bírósági szervezetet érintő, 2014.január 1. napján hatályba lépő törvénymódosításokról I. A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (Bszi.) módosítása Meghatározásra Részletesebben MŰSZAKI IRODA. Ügyintézést végző iroda megnevezése Ügykör megnevezése Ügykör általános leírása
Ügyintézést végző iroda megnevezése Ügykör megnevezése Ügykör általános leírása Fúrt kút engedélyezés iránti kérelem Maximum 20 méter talpmélységű, 500m 3 /év maximális vízigény (locsolási, háztartási) Részletesebben Fejér megye területfejlesztési program környezeti értékelés tematika
Fejér megye területfejlesztési program környezeti értékelés tematika Készült: A Fejér Megyei Önkormányzat megbízásából a Lechner Lajos Tudásközpont Nonprofit Kft. Területi és építésügyi szakértői osztályán Részletesebben Földhivatalok új köntösben (avagy mégsem a ruha teszi? )
Földhivatalok új köntösben (avagy mégsem a ruha teszi? ) Gósz Zoltán hivatalvezető GISopen Székesfehérvár, 2012. március 12-14. Az előadás vázlata Vállalkozóból kormánytisztviselő. Kezdeti tervek, elképzelések. Részletesebben 151/2009. (VII. 23.) Korm. rendelet
151/2009. (VII. 23.) Korm. rendelet a környezeti hatásvizsgálati és az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló 314/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet módosításáról A környezet védelmének Részletesebben Országos Egészségbiztosítási Pénztár F Ő I G A Z G A T Ó
Országos Egészségbiztosítási Pénztár F Ő I G A Z G A T Ó Nyt. szám: S01/ /2014. AZ ORSZÁGOS EGÉSZSÉGBIZTOSÍTÁSI PÉNZTÁR 2015. ÉVI ORSZÁGOS HATÓSÁGI ELLENŐRZÉSI TERVE a fővárosi /megyei kormányhivataloknak Részletesebben sorszám VERSENY-JOGÁSZ KÉRDŐÍV 2003. október
sorszám VERSENY-JOGÁSZ KÉRDŐÍV 2003. október Kérdező aláírása:... igazolványszáma Jó napot kívánok. A TÁRKI munkatársa,. vagyok. A Gazdasági Versenyhivatal megbízásából szeretnék néhány kérdést feltenni Részletesebben TERVEZET A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM TERVEZET
Hatásvizsgálati Konferencia Fenntartható fejlődés, környezeti és természeti hatások? Bibók Zsuzsanna főosztályvezető-helyettes 2011. június 14. Tartalom Fenntartható fejlődés A környezetvédelem és alapelvei Részletesebben JAVASLAT. egyes önkormányzati rendeletek módosítására
Előterjesztő: Szitka Péter polgármester Készítette: Dr. Piskóthy László jogi szakreferens JAVASLAT egyes önkormányzati rendeletek módosítására Kazincbarcika, 2014. június 27. Tisztelt Képviselő-testület! Részletesebben Tiszalök város Településrendezési Tervének módosításához
Tiszalök város Településrendezési Tervének módosításához Ipari területek övezeti előírásainak módosítása Környezeti vizsgálat lefolytatásához egyeztetési dokumentáció Tervező: ART VITAL Tervező, Építő Részletesebben Hatásvizsgálatok és stratégiák kidolgozása a Vidékfejlesztési Minisztériumban. 2013. november 26. ÁROP-1.1.19 Záró konferencia
Hatásvizsgálatok és stratégiák kidolgozása a Vidékfejlesztési Minisztériumban 2013. november 26. ÁROP-1.1.19 Záró konferencia Államreform Operatív Program ÁROP-1.1.19 Amiről szó lesz. Az ÁROP-1.1.19 pályázati Részletesebben T. Veszprémi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (8200 Veszprém, Vár u. 19.) Siklórepül Szövetség (1037 Budapest, Toboz út 7.)
T. Veszprémi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (8200 Veszprém, Vár u. 19.) Siklórepül Szövetség (1037 Budapest, Toboz út 7.) képviseletében: Kardos István elnök közigazgatási határozat felülvizsgálata Részletesebben 45/2004. (VII. 26.) BM-KvVM együttes rendelet az építési és bontási hulladék kezelésének részletes szabályairól. A rendelet hatálya
45/2004. (VII. 26.) BM-KvVM együttes rendelet az építési és bontási hulladék kezelésének részletes szabályairól A hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény 59. -a (3) bekezdésének d) pontjában Részletesebben A módosított kormányrendeletek hatásai a tűzvédelmi szakhatósági eljárásokra. A deregulációról egymás közt
A módosított kormányrendeletek hatásai a tűzvédelmi szakhatósági eljárásokra A deregulációról egymás közt Hatásköri rendezés A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. Részletesebben Gondolatok a PM módszertan korlátairól, lehetőségeiről amit a felsővezetőknek tudniuk kell! dr. Prónay Gábor
Gondolatok a PM módszertan korlátairól, lehetőségeiről amit a felsővezetőknek tudniuk kell! dr. Prónay Gábor 5. Távközlési és Informatikai Projekt Menedzsment Fórum 2002. április 18. AZ ELŐADÁS CÉLJA néhány Részletesebben Dél-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség 7623 Pécs, Papnövelde u. 13.
Dél-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség 7623 Pécs, Papnövelde u. 13. Tomity Zoltán Ellenőrzési és Felügyeleti Osztály osztályvezető Web: http://www.ddktvf.hu e-mail: deldunantuli@zoldhatosag.hu Részletesebben Biztonságunkért, versenyképességünkért
Biztonságunkért, versenyképességünkért A hatóságok, ellenőrző szervek helyzetéről Levegő Munkacsoport Budapest, 2006. december 4. 2 A hatóságok, ellenőrző szervek helyzetéről a 2007. évi költségvetési Részletesebben VESZPRÉM MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT KÖZGYŰLÉSÉNEK ELNÖKE 8200 Veszprém, Megyeház tér 1. Tel.: (88) , Fax: (88)
VESZPRÉM MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT KÖZGYŰLÉSÉNEK ELNÖKE 8200 Veszprém, Megyeház tér 1. Tel.: (88)545-011, Fax: (88)545-012 E-mail: mokelnok@vpmegye.hu Szám: 02/137-24/2016. Sürgős minősítésű indítvány E L Ő Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S
E L Ő T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2015. január 29-i ülésére Tárgy: A nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz összegyűjtésére, elszállítására és elhelyezésére Részletesebben Vízügyi és vízvédelmi hatósági jogkörök a hivatásos katasztrófavédelmi szerveknél
Vízügyi és vízvédelmi hatósági jogkörök a hivatásos katasztrófavédelmi szerveknél Dr. Mógor Judit tű. ezredes BM OKF főosztályvezető Környezetvédelmi Szolgáltatók és Gyártók Szövetsége Budapest, 2014. Részletesebben 1336/2015. (V. 27.) Korm. határozat
1336/2015. (V. 27.) Korm. határozat a Nemzeti Korrupcióellenes Program és az azzal összefüggő intézkedések 2015-2016. évre vonatkozó terve elfogadásáról 1. A Kormány elfogadta a Nemzeti Korrupcióellenes Részletesebben A munkaanyagot a Kormány nem tárgyalta meg, ezért az nem tekinthető a Kormány álláspontjának. Tervezet
A munkaanyagot a Kormány nem tárgyalta meg, ezért az nem tekinthető a Kormány álláspontjának. Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium KVVM/KJKF/32/2010. Tervezet az ózonréteget lebontó anyagokkal és egyes Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S
E L Ő T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2014. szeptember 15-i ülésére Tárgy: A környezetvédelem részleges helyi szabályozásáról szóló 33/2012.(XII.18.) önkormányzati rendelet Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben Cselekvési forgatókönyvek és a társadalmi gazdasági működés biztonsága - A jó kormányzás: új, intézményes megoldások -
Dr. Kovács Árpád egyetemi tanár, a Magyar Közgazdasági Társaság elnöke Cselekvési forgatókönyvek és a társadalmi gazdasági működés biztonsága - A jó kormányzás: új, intézményes megoldások - 1 Államhatalmi Részletesebben I. rész. Általános rendelkezések A rendelet célja. 1. A rendelet célja, hatálya
Karancsalja község Önkormányzata Képviselő testületének 11/2013. (VIII.27.) önkormányzati rendelete az Önkormányzat által államháztartáson kívülre nyújtott támogatásokról Karancsalja község Önkormányzatának Részletesebben A környezeti szabályozás célja, feladatai. A szabályozás alapkövetelményei. A szabályozás alapkövetelményei 2. A közvetlen szabályozás eszközei
ELÕADÁS ÁTTEKINTÉSE Környezeti szabályozás, környezetvédelmi stratégiák A környezeti szabályozás célja, feladatai Közvetett vagy gazdasági szabályozás A környezetvédelem térnyerése a vállalati gyakorlatban Részletesebben Város Polgármestere. Tájékoztató az Ország úti zajvédő fal létesítésével összefüggő kérdésekről
Város Polgármestere 2051 Biatorbágy, Baross Gábor utca 2/a. Telefon: 06 23 310-174/112, 113, 142 mellék Fax: 06 23 310-135 E-mail: polgarmester@biatorbagy.hu www.biatorbagy.hu Tájékoztató az Ország úti Részletesebben Budapest Főváros IV. kerület Újpest Önkormányzat Képviselő-testületének /2009. (...) számú R E N D E L E T E. az Újpesti Közterület-felügyeletről
Budapest Főváros IV. kerület Újpest Önkormányzat Képviselő-testületének /2009. (...) számú R E N D E L E T E az Újpesti Közterület-felügyeletről (T E R V E Z E T) Budapest Főváros IV. kerület Újpest Önkormányzat Részletesebben 1. Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat Országos Tisztiorvosi Hivatala (ÁNTSZ)
BESZÁMOLÓ MAGYARORSZÁG PIACFELÜGYELETI TEVÉKENYSÉGEI MŰKÖDÉSÉNEK FELÜLVIZSGÁLATÁRÓL ÉS ÉRTÉKELÉSÉRŐL (20102013) I. FEJEZET: AZ ÁLTALÁNOS PIACFELÜGYELETI TEVÉKENYSÉGEK ÁTTEKINTÉSE 1. Állami Népegészségügyi Részletesebben Vízügyi hatósági feladatok a felszín alatti vizek területén
Vízügyi szervezet felépítése BELÜGYMINISZTÉRIUM Vízügyi Helyettes Államtitkársága Országos Vízügyi Főigazgatóság Vízügyi Igazgatóságok Országos Vízügyi Hatóság Területi Vízügyi Hatóságok OVF és VIZIGEK Részletesebben Tisztelt Képviselő-testület!
Jegyző Tárgy: Teljesítménykövetelmények alapját képező 2012. évi célok meghatározása a Polgármesteri Hivatal köztisztviselői részére Tisztelt Képviselő-testület! A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. Részletesebben A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10.
A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10. A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEKRE VONATKOZÓ EURÓPAI UNIÓS SZABÁLYOZÁS.MOSTANÁIG CSAK BIZOTTSÁGI Részletesebben Salgótarján Megyei Jogú Város Jegyzője. Javaslat
Szám: 20391/2015 Salgótarján Megyei Jogú Város Jegyzője Javaslat az önkormányzati adóhatóság hatáskörébe tartozó adók befizetési lehetőségeinek kibővítéséről szóló önkormányzati rendelet megalkotására Részletesebben Enying Város Önkormányzatának közbeszerzési szabályzata
Enying Város Önkormányzatának közbeszerzési szabályzata Enying Város Önkormányzatának Képviselő-testülete a 2011. évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 22. (1) bekezdésében foglalt kötelezettség alapján Részletesebben KISTARCSA VÁROS ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE. ELŐTERJESZTÉS A Képviselő-testület 2015. szeptember 2-i ülésére
KISTARCSA VÁROS ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE 2143 Kistarcsa, Szabadság út 48. Telefon: (28)- 507-133 Fax: (28)-470-357 Nyílt ülésen tárgyalandó ELŐTERJESZTÉS A Képviselő-testület 2015. szeptember 2-i ülésére Részletesebben A SZABÁLYTALANSÁGOK KEZELÉSÉNEK RENDJE
A SZABÁLYTALANSÁGOK KEZELÉSÉNEK RENDJE Az államháztartás működési rendjéről szóló többször módosított 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 145/A. (5) bekezdésének megfelelően a Jegyző kötelessége a szabálytalanságok Részletesebben J a v a s l a t Ózd város 2013-2018. közötti időszakra készült Környezetvédelmi Programjának elfogadására
J a v a s l a t Ózd város 2013-2018. közötti időszakra készült Környezetvédelmi Programjának elfogadására Ózd, 2012. március 28. Előterjesztő: Polgármester Előkészítő: PH. Településfejl. és Vagyong. Osztály Részletesebben ÁTLÁTHATÓSÁGI JELENTÉS 2013.
ÁTLÁTHATÓSÁGI JELENTÉS 2013. 1.) Gazdálkodási forma és tulajdonviszonyok A MOORE STEPHENS K-E-S AUDIT Könyvvizsgáló, Könyvvezető és Adószakértő Kft. a Fővárosi Bíróság, mint Cégbíróság által bejegyzett Részletesebben Budapest, június
VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTER XIX/898/2/2010. TERVEZET! Készült: 2010. június 24-én ELŐTERJESZTÉS a Kormány részére a környezeti hatásvizsgálati és az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról Részletesebben NYÍREGYHÁZI FŐISKOLA A BELSŐ ELLENŐRZÉSI IRODA ÜGYRENDJE. Elfogadva: március 22. Módosítva: január 22., hatályba lép: 2013.
NYÍREGYHÁZI FŐISKOLA A BELSŐ ELLENŐRZÉSI IRODA ÜGYRENDJE Elfogadva: 2011. március 22. Módosítva: 2013. január 22., hatályba lép: 2013. január 24-én A Belső Ellenőrzési Iroda ügyrendjét (a továbbiakban: Részletesebben I. Országgyűlés Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság
I. Országgyűlés Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság I. A célok és elvárt eredmények meghatározása, felsorolása, számszerűsítése Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról Részletesebben egyes tiltott, kirívóan közösségellenes magatartásokról
Mágocs Város Önkormányzatának 13/2012(XI. 01) önkormányzati rendelete az egyes tiltott, közösségellenes magatartásról.. Mágocs Város Önkormányzati Képviselő-testülete a Magyarország helyi önkormányzatairól Részletesebben A tervezet előterjesztője
Jelen előterjesztés csak tervezet, amelynek közigazgatási egyeztetése folyamatban van. A minisztériumok közötti egyeztetés során az előterjesztés koncepcionális kérdései is jelentősen módosulhatnak, ezért Részletesebben A KÖZÉRDEKŰ BEJELENTÉSEK ÉS PANASZOK KEZELÉSÉNEK RENDJÉRŐL
A KÖZÉRDEKŰ BEJELENTÉSEK ÉS PANASZOK KEZELÉSÉNEK RENDJÉRŐL Jászberény Város Jegyzője tekintettel az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2004. évi XXIX. törvény 141. Részletesebben CompArt Stúdió Tervező és Beruházó Kft. tel.: NEMESVÁMOS KÖZSÉG HELYI ÉPÍTÉSI SZABÁLYZATÁNAK MÓDOSÍTÁSA
NEMESVÁMOS KÖZSÉG HELYI ÉPÍTÉSI SZABÁLYZATÁNAK MÓDOSÍTÁSA A településfejlesztési koncepcióról, az integrált településfejlesztési stratégiáról és a településrendezési eszközökről, valamint egyes településrendezési Részletesebben Minőség-ellenőrzés 2016
Minőség-ellenőrzés 2016 Visegrád 2016. szeptember 8. Mádi-Szabó Zoltán MKVK Minőségellenőrzési Bizottság elnöke 1 A minőség-ellenőrzés célja A minőség-ellenőrzési rendszer célja a könyvvizsgálók által Részletesebben I. fejezet. Általános rendelkezések. II. fejezet
78/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalmára vonatkozó részletes szabályokról 2005. november 1-jétől hatályos szöveg A védjegyek és a földrajzi Részletesebben Országos Egészségbiztosítási Pénztár
Országos Egészségbiztosítási Pénztár F Ő I G A Z G A T Ó Nyt. szám: S01/ 514-1 /2013. AZ ORSZÁGOS EGÉSZSÉGBIZTOSÍTÁSI PÉNZTÁR 2014. ÉVI ORSZÁGOS HATÓSÁGI ELLENŐRZÉSI TERVE a fővárosi /megyei kormányhivataloknak Részletesebben Civil szervezetek a hátrányos helyzetű térségekben
Civil szervezetek a hátrányos helyzetű térségekben NOSZA Egyesület 2014. február 28. A projekt célok és tevékenységek Alapgondolat hátrányos helyzetű térségekben alacsonyabb részvételi képesség Célok civil Részletesebben Abony Városi Önkormányzat. Az előterjesztés készítésében közreműködött: Településfejlesztési Osztály

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Pf. 31
Bíróság
Bíróság


text:
A felmentési időre is jár a szabadság a Kúria szerint - Honvédszakszervezet
2017. 09. 20., 08:55
Egy közelmúltbeli ítélete alapján a Kúria megerősítette, hogy a munkavállalót megilleti az időarányos szabadsága arra az időre is, amíg a munkáltató felmondása után felmentési idejét tölti. Megvizsgáljuk az ítélet lehetséges következményeit.
A Munka Törvénykönyve szerinti fizetett szabadság akkor jár a munkavállalónak, ha a naptári év egészében fennáll a munkaviszonya, és azt munkában is tölti. Ha ez nem így van, akkor a szabadság időarányos részére jogosult. A törvény – kivételként – külön felsorolja azokat az időtartamokat, amelyek alatt bár a munkavállaló nem végez munkát, mégis szabadságra jogosult. Ide tartozik például a keresőképtelenség, vagy a szülési szabadság ideje.
A felmentési idő is egy olyan időszak, amikor a munkavállaló mentesül a rendelkezésre állási és munkavégzési kötelezettsége alól. A törvény szerint, ha a munkáltató szünteti meg felmondással a munkaviszonyt, a felmondási idő felére kötelező felmenteni a munkavállalót a munkavégzés alól. Ez tehát a felmentési idő. A fent említett, szabadságra jogosító távollétek között a törvény külön nem nevesíti a felmentési időt. Ebből pedig az következne, hogy erre az időszakra szabadság nem is jár.
Ehhez képest a Kúria abból indult ki, hogy a törvény a munkáltató kötelezettségévé teszi, hogy a felmentési időre mentesítse a munkavállalót a munkavégzési kötelezettség alól (a konkrét esetben a felperes közalkalmazott volt, de az érvelés azonos munkavállaló esetén is). Ez a mentesítés tehát jogszabályon alapul. Márpedig, a Munka Törvénykönyve a szabadságra jogosító távollétek körébe sorolja azt az esetet is, amikor a munkavállaló munkaviszonyra vonatkozó szabályban meghatározott időtartamra mentesül a munkavégzési kötelezettség alól. Munkaviszonyra vonatkozó szabály a jogszabály, a kollektív szerződés és az üzemi megállapodás, valamint az egyeztető bizottság kötelező határozata. Mivel tehát a jelen esetben jogszabályon alapul a mentesülés (magán a Munka Törvénykönyvén), a felmentési idő a szabadságra való jogosultság szempontjából munkában töltött időnek minősül.
A Kúria fenti levezetése okán tehát a felmentési idő teljes egészében szabadságra jogosító idő. Az erre az időre járó szabadságot vagy még a felmondási idő ledolgozandó része alatt természetben ki kell adni a munkavállalónak, vagy – ha ez nem lehetséges –, akkor a munkaviszony megszűnésekor pénzben megváltani.
Figyelmet érdemel ugyanakkor, hogy a fenti logika alapján minden olyan távollétre jár a szabadság, amelyet a Munka Törvénykönyve, vagy valamely más jogszabály nevesít. A munkaviszonyt szabályozó jogszabályok ugyanis munkaviszonyra vonatkozó szabálynak minősülnek. Például, a Munka Törvénykönyve szerinti hozzátartozó ápolása céljából igényelt fizetés nélküli szabadság, vagy a 10 éven aluli gyermek személyes gondozása érdekében, a gyes folyósításának idejére adott fizetés nélküli szabadság is teljes egészében szabadságra jogosító idő. Míg tehát az eddigi vélekedés az volt, hogy a 115. § (2) bekezdésében felsorolt távollétek priorizáltak, hiszen ha ezeket külön nem említené a törvény, akkor egyáltalán nem járna rájuk szabadság, a Kúria ítélete óta ezek felesleges, vagy kifejezetten megszorító szabályokká váltak. Így például felesleges szabadságra jogosító időként külön nevesíteni a keresőképtelenséget, vagy a szülési szabadságot, hiszen ezeket is munkaviszonyra vonatkozó szabály rögzíti. Másfelől, a gyermek hároméves koráig kérhető fizetés nélküli szabadság viszont kivételessé válik, azzal, hogy annak nem egészére, csak az első hat hónapjára jár a szabadság.
Külön érdekessége a konkrét esetnek, hogy a munkáltató a felperest a felmondási idő teljes egészére mentesítette a munkavégzési kötelezettség alól. Tehát, a mentesítés valójában csak a felmondási idő fele tekintetében alapult magán a jogszabályon, a másik fele tekintetében kizárólag a munkáltató egyoldalú intézkedése volt az alapja. A Kúria ezen a különbségen átsiklott, és az utóbbi tételt is szabadságra jogosító időnek minősítette, lényegében azon az alapon, hogy a törvény maga engedi meg a hosszabb időtartalmú mentesítést. Ez megítélésem szerint téves magyarázat, amely összemossa a munkáltató egyoldalú döntésén és a jogszabályon alapuló munkavállaló jogosultságokat. Az ugyanis természetes, hogy minden egyoldalú munkáltatói döntés jogszabályon (munkaviszonyra vonatkozó szabályon) alapul, ellenkező esetben ugyanis jogellenes lenne. A döntésből viszont így az következik, hogy ha a munkáltató a törvénynél hosszabb időre, vagy a törvényben nem nevesített jogcímen biztosít fizetés nélküli szabadságot, akkor a bíróság azt is szabadságra jogosító időnek minősítené. A Munka Törvénykönyve ugyanis megengedi az általa szabályozott távollétektől való eltérést, a munkavállaló javára.
A Kúria ítélete rávilágított a 115. § (2) bekezdés nem szerencsés szövegezésére, amelyet – az ítélet fényében – a jogalkotónak érdemes lenne pontosítania.
97 Gerecse Tavaszi Terepfutás

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria