1–4. §
6. § (1)3 A nemzeti park igazgatóságok szervezetrendszere a környezetvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó, központi hivatalként működő központi költségvetési szerv. A nemzeti park igazgatóságok szervezetrendszerének területi szerve a Nemzeti Park Igazgatóság (a továbbiakban: NPI).
AZ ORSZÁGOS, A TERÜLETI ÉS A JÁRÁSI KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS TERMÉSZETVÉDELMI HATÓSÁG ILLETÉKESSÉGE, VALAMINT A KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS TERMÉSZETVÉDELMI HATÓSÁGOK KIJELÖLÉSE
4.5 Az országos környezetvédelmi és természetvédelmi hatóság
8. § Országos illetékességű környezetvédelmi hatóságként (a továbbiakban: országos környezetvédelmi hatóság), és országos illetékességű természetvédelmi hatóságként (a továbbiakban: országos természetvédelmi hatóság) (a továbbiakban együtt: országos környezetvédelmi és természetvédelmi hatóság) – kormányrendeletben hatáskörébe utalt hatósági ügyekben – a Pest Megyei Kormányhivatal jár el.
4/A.6 A területi környezetvédelmi és természetvédelmi hatóság
8/A. § (1) Területi környezetvédelmi és természetvédelmi hatóságként megyei illetékességgel – e bekezdésben foglalt kivétellel – a megyei kormányhivatal megyeszékhely szerinti járási hivatala jár el. Budapest főváros és Pest megye területére kiterjedő illetékességgel a Pest Megyei Kormányhivatal környezetvédelmi és természetvédelmi hatáskörben eljáró Érdi Járási Hivatala jár el.
4/B.7 A járási környezetvédelmi hatóság
8/B. § A kormányrendelettel hatáskörébe utalt ügyekben környezetvédelmi hatóságként járási illetékességgel a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala (a továbbiakban: járási környezetvédelmi hatóság) jár el.
4/C.8 Egyes felügyeleti, törvényességi és szakszerűségi hatáskörök gyakorlása
8/C. § (1) Az országos és a területi környezetvédelmi és természetvédelmi hatóság, valamint a járási környezetvédelmi hatóság – a (2) bekezdésbe nem tartozó – környezetvédelmi és természetvédelmi feladatkörei gyakorlásával összefüggésben az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 9. § f)–i) pontjában meghatározott, valamint a törvényességi és a szakszerűségi ellenőrzési hatásköröket szakmai irányító miniszterként a miniszter gyakorolja.
(4) Az országos környezetvédelmi és természetvédelmi hatóság eljárásával, mulasztásával, döntéseivel szemben a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvényben meghatározott felügyeleti eljárás lefolytatására felügyeleti szervként a miniszter jogosult.
b)9 a Pest Megyei Kormányhivatalt,
d)11 a megyei kormányhivatal (a továbbiakban: kormányhivatal) járási hivatalát,
(2)12 Környezetvédelmi hatóságként – ha kormányrendelet másként nem rendelkezik – a területi környezetvédelmi hatóság jár el.
a)13 az elsőfokon eljáró környezetvédelmi hatóság a területi környezetvédelmi hatóság,
b)14 a másodfokon eljáró környezetvédelmi hatóság az országos környezetvédelmi hatóság.
(4)15 Az önkormányzati környezetvédelmi hatóság környezetvédelmi hatósági ügyben hozott elsőfokú döntése esetén másodfokon a területi környezetvédelmi hatóság jár el.
9/A. §16 A miniszter jár el elsőfokon országos illetékességgel a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Kvt.) 92. §-a szerinti környezetvédelmi hatóságként.
10. §17 Az országos környezetvédelmi hatóság jár el elsőfokon országos illetékességgel
a)18 a Kvt. 66. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt környezetvédelmi hatóságként gyorsforgalmi út építése esetén,
d)–e)20
g)21 a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény (a továbbiakban: Ht.) 12. § (2) bekezdésében, 13. §-ában és 14. §-ában foglalt tevékenységgel kapcsolatos hatósági eljárásban környezetvédelmi hatóságként, ha a hulladékgazdálkodással kapcsolatos hatósági engedély megszerzése vagy a nyilvántartásba vétel iránti kérelem több területi környezetvédelmi hatóság hatáskörét érintő illetékességi területére terjed ki,
jb)22 9. § (1) bekezdésében foglalt környezetvédelmi hatóságnak az országos illetékességű szerveként a gyorsforgalmi utak építése során a Kvt. 67. § (1) és (2) bekezdésében, 71. § (1) bekezdés a) és b) pontjában, 71. § (3) bekezdésében, valamint 72. §-ában foglalt környezetvédelmi hatóságként azzal, hogy a Kvt. 72. §-ában foglalt környezetvédelmi hatóságként az országos környezetvédelmi hatóság csak a környezetvédelmi engedély tekintetében járhat el.
(2)23 A hulladékkezelő létesítmény telephelye szerint illetékes területi környezetvédelmi hatóság jár el környezetvédelmi hatóságként, ha a hulladékgazdálkodással kapcsolatos hatósági engedély megszerzése több, területi környezetvédelmi hatóság illetékességi területére terjed ki.
(3)24 A hulladékkezelő létesítmény telephelye szerinti területi környezetvédelmi hatóság az illetékes, ha a hulladékkezelés egységes környezethasználati engedély köteles tevékenység.
12. §25 A Kormány a Ht. 29. §-a szerinti közvetítő szervezetek tevékenysége tekintetében a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként az országos környezetvédelmi hatóságot jelöli ki.
b)26 a Pest Megyei Kormányhivatalt,
c)27 a kormányhivatal járási hivatalát,
(2)28 Természetvédelmi hatóságként – ha kormányrendelet másként nem rendelkezik – a területi természetvédelmi hatóság jár el.
a)29 az elsőfokon eljáró természetvédelmi hatóság a területi természetvédelmi hatóság,
b)30 a másodfokon eljáró természetvédelmi hatóság az országos természetvédelmi hatóság.
(4)31 A fővárosi főjegyző és a települési önkormányzat jegyzője által természetvédelmi hatósági ügyben hozott elsőfokú döntés esetén másodfokon a területi természetvédelmi hatóság jár el.
15. § (1)32 Az országos természetvédelmi hatóság jár el elsőfokú országos illetékességgel rendelkező természetvédelmi hatóságként, ha a természetvédelmi hatósági engedély megszerzése iránti kérelem az ország egész területére vagy több területi természetvédelmi hatóság illetékességi területére irányul.
(2)33 Az országos természetvédelmi hatóság jár el a Tvt. 13. § (2) és (4) bekezdésében, valamint 42. § (4) bekezdésében foglalt elsőfokú természetvédelmi hatóságként országos illetékességgel.
(3)34 Fokozottan védett növényfaj esetén az országos természetvédelmi hatóság jár el elsőfokú természetvédelmi hatóságként a Tvt. 42. § (3) bekezdés c) és e)–h) pontjában meghatározott esetben országos illetékességgel.
(4)35 Fokozottan védett állatfaj esetén – ha a védett állatfajokra vonatkozó részletes szabályokat megállapító kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – az országos természetvédelmi hatóság jár el a Tvt. 43. § (2) bekezdés a)–k) és m) pontjában foglalt elsőfokú természetvédelmi hatóságként, valamint a Tvt. 78. § (4) bekezdésében foglaltak esetén országos illetékességgel.
(5)36 Az országos természetvédelmi hatóság jár el a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény 21. § (4) bekezdésében foglalt természetvédelmi hatóságként.
a)37 az országos természetvédelmi hatóság,
b)38 a területi természetvédelmi hatóság, valamint
(2)39 Az országos természetvédelmi hatóság elsőfokú természetvédelmi hatóságként országos illetékességgel akkor jár el, ha a bírság kiszabásának jogalapja
a)40 a Tvt. 80. § (1) bekezdés a) pontja esetén az országos természetvédelmi hatóság egyedi határozata előírásainak megsértése;
c)41 a Tvt. 80. § (1) bekezdés e) pontja esetén az országos természetvédelmi hatóság engedélyéhez, hozzájárulásához kötött tevékenység engedély, hozzájárulás nélkül vagy attól eltérően történő végzése.
18. §42 Ha a természetes környezet megőrzésére szánt takarmánynövény-vetőmagkeverékek kereskedelmi célú begyűjtésére vonatkozó tevékenység engedélyezése több területi természetvédelmi hatóság illetékességi területéhez tartozik, az engedélyező hatóság az országos természetvédelmi hatóság.
19/A. §43 Az állatok védelméről és kíméletéről szóló 1998. évi XXVIII. törvény 21. § (1)–(3), (7) és (8) bekezdésében, 22. és 23. §-ában, 39. §-ában, 40. § (5) bekezdésében, valamint 45/A. §-ában foglaltak tekintetében a területi természetvédelmi hatóság jár el.
20. § (1)44 A Kormány környezetvédelmi igazgatási szervként
b) az országos környezetvédelmi hatóságot,
c) a területi környezetvédelmi hatóságot,
d) a Herman Ottó Intézet Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaságot és
e) az OMSZ-t
(2)45 Környezetvédelmi igazgatási szervként – ha kormányrendelet másként nem rendelkezik – a területi környezetvédelmi hatóság jár el.
20/A. §46 A miniszter ellátja a Magyarország tagságával összefüggő feladatokat a Környezetvédelmi Jog Átültetéséért és Végrehajtásáért tevékenykedő Európai Uniós Hálózat (IMPEL) szervezetében.
21. § (1)47 A Ht. 73. § (1) bekezdésében foglalt környezetvédelmi igazgatási szervként az országos környezetvédelmi hatóság jár el.
(2)48 A környezetvédelmi termékdíjról szóló törvényben az állami hulladékgazdálkodást közvetítő szervezet számára meghatározott környezetvédelmi igazgatási feladatokat a miniszter látja el.
ab)49
ba)50 országos illetékességgel az országos környezetvédelmi hatóság,
bb)51 a 8/A. § (1) bekezdése szerinti területi környezetvédelmi hatóság
23. §52 A levegő védelméről szóló 306/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet 14. § (4) bekezdése, 15. § (3) bekezdése, 16. §-a, 17. §-a és 18. § (1) bekezdésében meghatározott igazgatási feladatokat a 4. melléklet 2. pontjában kijelölt területi környezetvédelmi hatóság látja el.
a)53 a Pest Megyei Kormányhivatalt, valamint
b)54 a területi környezetvédelmi hatóságot
(2)55 Környezetvédelmi szakhatóságként – ha kormányrendelet másként nem rendelkezik – a területi környezetvédelmi hatóság jár el.
b)56 az országos természetvédelmi hatóságot,
c)57 a területi természetvédelmi hatóságot,
(2)58 Természetvédelmi szakhatóságként – ha kormányrendelet másként nem rendelkezik – a területi természetvédelmi hatóság jár el.
28. § (1)59 A területi környezetvédelmi hatóság elsőfokon az 5. melléklet I. táblázatában meghatározott szakkérdéseket is vizsgálja, ha az 5. melléklet I. táblázata szerinti előzetes vizsgálati, környezeti hatásvizsgálati, egységes környezethasználati engedélyezési eljárásban, az összevont eljárásban valamint az egységes környezethasználati engedélynek a környezeti hatásvizsgálati és az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló 314/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 20/A. § (4) és (6) bekezdése szerinti felülvizsgálatára irányuló eljárásban (a továbbiakban: felülvizsgálati eljárásban) az 5. melléklet I. táblázatában megjelölt feltételek fennállnak.
29. § (1)60 A területi környezetvédelmi hatóság elsőfokon a 6. melléklet I. táblázatában meghatározott szakkérdéseket is vizsgálja, ha a 6. melléklet I. táblázata szerinti környezetvédelemmel összefüggő eljárásokban a 6. melléklet I. táblázatában megjelölt feltételek fennállnak.
30. § (1)61 Az országos környezetvédelmi hatóság, illetve a területi környezetvédelmi hatóság elsőfokon a 7. melléklet I. táblázatában meghatározott szakkérdéseket is vizsgálja, ha a 7. melléklet I. táblázata szerinti hulladékgazdálkodással összefüggő eljárásokban a 7. melléklet I. táblázatában megjelölt feltételek fennállnak.
(2)62 A 7. melléklet I. táblázata szerinti hulladékgazdálkodással összefüggő eljárásokban, ha elsőfokon a szakkérdést a kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala, vagy a kormányhivatal vizsgálta, a másodfokon eljáró környezetvédelmi hatóság a 7. melléklet I. táblázatában megjelölt feltételek esetén a 7. melléklet I. táblázatában meghatározott szakkérdést is vizsgálja.
31. § (1)63 Az országos környezetvédelmi hatóság, illetve a területi környezetvédelmi hatóság elsőfokon a 8. melléklet I. táblázatában meghatározott szakkérdéseket is vizsgálja, ha a 8. melléklet I. táblázata szerinti, a nem veszélyes hulladék kereskedelme, közvetítése, szállítása, gyűjtése, előkezelése, tárolása, hasznosítása, ártalmatlanítása engedélyezésével összefüggő eljárásokban a 8. melléklet I. táblázatában megjelölt feltételek fennállnak.
32. §64 Ha kormányrendelet eltérően nem rendelkezik, a területi természetvédelmi hatóság szakkérdés vizsgálatával kapcsolatos feladatkörében, vagy a 27. § szerinti hatóság a természet és a táj védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek való megfelelés elbírálására vonatkozó szakhatósági feladatkörében azt vizsgálja, hogy az engedélyeztetni kívánt tevékenység, építmény, létesítmény megfelel-e
33. § (1)65 A területi természetvédelmi hatóság elsőfokon a 9. melléklet I. táblázatában meghatározott szakkérdéseket is vizsgálja, ha a 9. melléklet I. táblázat szerinti természetvédelemmel összefüggő eljárásokban a 9. melléklet I. táblázatában megjelölt feltételek fennállnak.
13.66 Az országos környezetvédelmi és természetvédelmi hatóság feladatai
34. §67 Az országos környezetvédelmi és természetvédelmi hatóság állami alaptevékenysége körében
35. § (1)69 A területi környezetvédelmi és természetvédelmi hatóság állami alaptevékenysége körében
(2)70 A területi környezetvédelmi hatóság a levegőtisztaság-védelmi emisszió mérés, a mobil mérőegységekkel elvégezhető levegőminőségi mérés és zajmérés vonatkozásában a 8/A. § szerinti általános illetékességi területére a hatósági ellenőrzési terv előkészítése céljából az ellenőrzési időszakot megelőző 30. napig hatósági mérési tervet készít. A hatósági mérési terv – a 2. melléklet szerint – az adott területen a regionális laboratóriumot üzemeltető megyei kormányhivatal bevonásával és jóváhagyásával készül.
(4)72 A vízvédelmi hatóság, valamint a vízvédelmi és vízügyi igazgatási szerv részére a 22. § a) pont ab) alpontja szerinti területi környezetvédelmi hatóság biztosítja az (1) bekezdés a) pontja és a 36. § szerinti rendszerben rögzített, a vizekre vonatkozó adatokhoz történő hozzáférést.
(5)73 A vízvédelmi hatósági és a vízügyi igazgatási tevékenység ellátáshoz szükséges a 36. § b) és c) pontja szerinti feladatok finanszírozása – a hivatalból indult és kötelezettséget megállapító határozattal záruló hatósági eljárások kivételével – önköltségi alapon, a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter és a vízvédelemért, illetve vízügyi igazgatási szervek irányításáért felelős miniszter közötti megállapodásban foglaltak szerint történik. A hivatalból indult és kötelezettséget megállapító határozattal záruló hatósági eljárások esetében a 36. § b) és c) pontja szerinti tevékenység költségét – a környezetvédelmi és vízügyi hatósági eljárás során felmerülő egyéb eljárási költségekről szóló kormányrendelet szerint – a kötelezett viseli.
15.74 A regionális laboratóriumok működtetése
36. § A 2. melléklet szerinti kormányhivatal – a víz, mint környezeti elem tekintetében a vízvédelemért felelős miniszter szakmai irányítása mellett – regionális laboratóriumot működtet, amely mintavétellel, laboratóriumi, illetve egyéb műszeres vizsgálati tevékenységével üzemelteti
38. § (1)–(2)75
(3)76 A területi környezetvédelmi és természetvédelmi hatóság által kiadott szakhatósági állásfoglalások tekintetében szakhatóságként másodfokon az országos környezetvédelmi és természetvédelmi hatóság jár el.
(4)77 Abban a másodfokú eljárásban, amelyben az eljáró hatóság környezetvédelmi és természetvédelmi szakkérdés eldöntéséhez szakértőt vesz igénybe, ha
39. §79 A területi természetvédelmi hatóság által folytatott természetvédelmi hatósági eljárás, szakhatósági közreműködés vagy szakkérdés vizsgálata során, ha a döntéshez vagy a tényállás tisztázásához olyan adat, illetve tény ismerete szükséges, amellyel állami alaptevékenysége köréhez kapcsolódóan a területi természetvédelmi hatóság illetékességi területén működő NPI vagy a Herman Ottó Intézet Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság rendelkezik, a területi természetvédelmi hatóság megkeresi az említett szervet.
40. §80
40/A. §81 A sajátos építményfajták körébe tartozó honvédelmi és katonai célú építményekkel összefüggő környezetvédelmi és természetvédelmi ügyek elintézésében csak olyan személyek vehetnek részt, akik a Nemzeti Biztonsági Felügyelet által kiállított személyi biztonsági tanúsítvánnyal rendelkeznek.
42. §82 (1) A Nemzeti Környezetügyi Intézet – a közfeladatok hatékonyabb ellátása és a költségcsökkentés érdekében – a Herman Ottó Intézetbe 2015. július 1-jével beolvad. A beolvadást követően a Herman Ottó Intézet, mint a Nemzeti Környezetügyi Intézetnek általános és egyetemes jogutódja látja el a beolvadó költségvetési szerv közfeladatait.
2. melléklet a 71/2015. (III. 30.) Korm. rendelethez83
3. melléklet a 71/2015. (III. 30.) Korm. rendelethez84
Területi környezetvédelmi és természetvédelmi hatóság
10.Fejér megye,
11.Tolna megye,
12.Baranya megye
2.Szabolcs-Szatmár-Bereg megye,
3.Hajdú-Bihar megye,
4.Jász-Nagykun-Szolnok megye,
5.Békés megye,
6.Csongrád megye,
7.Bács-Kiskun megye,
8.Heves megye
[a védett állatfajok védelmére, tartására, hasznosítására és bemutatására vonatkozó részletes szabályokról szóló 348/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 17. § (2) bekezdés a) pont; 19. § (3) bekezdés]
A sajátos építményfajták körébe tartozó honvédelmi és katonai célú építményekkel összefüggő környezetvédelmi és természetvédelmi hatósági ügyek
[az atomenergia alkalmazása során a levegőbe és vízbe történő radioaktív kibocsátásokról és azok ellenőrzéséről szóló 15/2001. (VI. 6.) KöM rendelet 2. § i) pontja szerinti kiemelt létesítmények (atomerőmű, kísérleti és tanreaktor, uránbánya, radioaktív hulladéktároló, A-szintű izotóplaboratórium, kiégett fűtőelem-tároló)]
4. melléklet a 71/2015. (III. 30.) Korm. rendelethez85
Győri Járási Hivatala
Nyíregyházi Járási Hivatala
a honvédelmi és katonai célú építmények vonatkozásában az ország egész területe:
a) a „10. Az ország többi területe” légszennyezettségi zónából Bács-Kiskun megye közigazgatási területe,
b) a „10. Az ország többi területe” légszennyezettségi zónából Borsod-Abaúj-Zemplén megye közigazgatási területe,
a) a „10. Az ország többi területe” légszennyezettségi zónából Csongrád megye közigazgatási területe,
b) a „11. Kijelölt városok” légszennyezettségi zónából Szeged közigazgatási területe
a) az „5. Dunaújváros környéke” légszennyezettségi zóna,
b) a „4. Székesfehérvár–Veszprém” légszennyezettségi zónából Fejér megye közigazgatási területe
b) a „10. Az ország többi területe” légszennyezettségi zónából Győr-Moson-Sopron megye közigazgatási területe,
Egri Járási Hivatala
a) a „10. Az ország többi területe” légszennyezettségi zónából Heves megye közigazgatási területe,
a) a „3. Komárom–Tatabánya–Esztergom” légszennyezettségi zóna,
b) a „10. Az ország többi területe” légszennyezettségi zónából Komárom-Esztergom megye közigazgatási területe,
a) a „10. Az ország többi területe” légszennyezettségi zónából Nógrád megye közigazgatási területe,
a) a „10. Az ország többi területe” légszennyezettségi zónából Somogy megye közigazgatási területe,
Szekszárdi Járási Hivatala
a) a „10. Az ország többi területe” légszennyezettségi zónából Tolna megye közigazgatási területe,
a) a „10. Az ország többi területe” légszennyezettségi zónából Vas megye közigazgatási területe,
a) a „4. Székesfehérvár–Veszprém” légszennyezettségi zónából Veszprém megye közigazgatási területe,
a) a „10. Az ország többi területe” légszennyezettségi zónából Zala megye közigazgatási területe,
5. melléklet a 71/2015. (III. 30.) Korm. rendelethez86
Egységes környezet-
használati engedélyezés
Az egységes környezet-
használati engedély megszerzésér e irányuló eljárás nyilvántartott régészeti lelőhelyet, régészeti védőövezetet vagy műemléki területet érint.
Kulturális örökség (nyilvántartott műemléki értékek, műemlékek, műemléki területek védelme, nyilvántartott régészeti lelőhelyek, védetté nyilvánított régészeti lelőhelyek, régészeti védőövezetek) védelmére kiterjedően.
A termőföldre gyakorolt hatások vizsgálata.
a) Az erdőre gyakorolt hatások vizsgálata,
Ha az egységes környezet-
használati engedély megszerzésére irányuló eljárás termőföldet érint.
Gyorsforgalmi út esetén, ha a tevékenység következtében az a környezeti elem vagy rendszer hatásviselő lehet, amelynek védelme a hatáskörébe tartozik, azt érinti vagy olyan környezet-
veszélyeztetés fordulhat elő, amely elleni védelmet jogszabály a feladat- és hatáskörébe utalja.
Gyorsforgalmi út esetén, ha a környezetvédelmi engedély megszerzésére irányuló eljárás nyilvántartott régészeti lelőhelyet, régészeti védőövezetet vagy műemléki területet érint.
Gyorsforgalmi út esetén, ha a tevékenység következtében az a környezeti elem vagy rendszer hatásviselő lehet, amelynek védelme hatáskörükbe tartozik, azt érinti, vagy olyan környezet-
veszélyeztetés fordulhat elő, amely elleni védelmet jogszabály feladat- és hatáskörébe utalja.
Gyorsforgalmi út esetén, ha az egységes környezethasználati engedély megszerzésére irányuló eljárás termőföldet érint.
Természetes gyógytényezők, gyógyhelyek természeti adottságainak és az emberi használatra szolgáló felszíni vizek védelmére, valamint a természetes gyógytényezőket érintő hatások vizsgálatára kiterjedően.
és szennyvíz elvezetése, valamint
a szennyvíz tisztítása biztosított-e, vízbázis védőterületére, védőidomára, jogszabályban, illetve határozatban meghatározott előírások érvényesíthetők-e, továbbá annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység az árvíz és a jég levonulására, a mederfenntartásra milyen hatást gyakorol.
Katasztrófavédelmi Igazgatóság, a honvédelmi és katonai célú sajátos építményekkel összefüggő eljárásban országos illetékességgel a Jász-Nagykun-
használati engedély megszerzésére irányuló eljárás nukleáris anyagot érint.
Az atomenergia biztonságos alkalmazásával, a nukleáris baleset-
elhárítással kapcsolatos kérdésben.
a) az ipari baleseti kockázatok tekintetében: a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleseteknek való kitettségből eredő várható hatások elbírálása
b) a természeti katasztrófáknak való kitettség tekintetében: annak elbírálása, hogy a kérelem megfelelően tartalmazza-e a telepítési hely környezetében feltárt kockázatokat és azok várható hatásait.
a hivatásos katasztrófa-
védelmi szerv területi szerve
a hivatásos katasztrófa-védelmi szerv központi szerve
6. melléklet a 71/2015. (III. 30.) Korm. rendelethez87
- a tényfeltárási terv elfogadására,
a tényfeltárási záródokumentáció elbírálására,
A felszín alatti ivóvíz-, ásványvíz- és gyógyvízkészlet minőségét, egészségkárosítás nélküli fogyaszthatóságát, felhasználhatóságát befolyásoló körülmények vizsgálata.
irányuló döntése meghozatala iránti eljárás.
Termőföldön vagy termőfölddel szomszédos földrészleten megvalósuló tevékenység esetén vizsgálja, hogy a tevékenység megfelel-e, és ha igen, milyen feltételekkel a termőföld védelméről szóló törvény szerinti talajvédelmi kötelezettségeknek.
A kivitelező részére a zajterhelési határértékek betartása alól egyes építési időszakokra, valamint az építkezés közben előforduló, előre nem tervezhető, határérték feletti zajterhelést okozó építőipari tevékenységekre vonatkozó felmentés megadása.
Az egészségkárosító kockázatok és esetleges hatások vizsgálata.
Az egyes tevékenységek illékony szerves vegyület kibocsátásának korlátozásáról szóló rendelet alapján indított, a VOC diffúz kibocsátási határértékek betartása alóli, felmentés megadása iránti eljárás
Az emberi egészségre gyakorolt hatás vizsgálata.
Az egyes tevékenységek illékony szerves vegyület kibocsátásának korlátozásáról szóló rendelet alapján indított, a zárt körülmények között nem végezhető bevonatfelviteli, festési tevékenységek esetében a VOC kibocsátási határértékek betartása alóli felmentés megadása iránti eljárás.
Bevonás és
közreműködés feltétele
Környezetvédelmi felülvizsgálatra való kötelezésre irányuló eljárás.
A felülvizsgálat elvégzése felszíni és felszín alatti vizek minősége védelme szempontjából indokolt-e, továbbá a benyújtandó felülvizsgálati dokumentáció vízvédelmi tartalmának meghatározása.
Katasztrófavédelmi Igazgatóság, a honvédelmi és katonai célú sajátos építményekkel összefüggő eljárásban országos illetékességgel a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság
A felülvizsgálat elvégzése vízgazdálkodási, vízbázis-védelmi és vízkár-elhárítási szempontból indokolt-e, továbbá a benyújtandó felülvizsgálati dokumentáció vízgazdálkodási tartalmának meghatározása.
Környezetvédelmi működési engedélyezési eljárás (felülvizsgálat, teljesítményértékelés alapján) környezetvédelmi teljesítményértékelés jóváhagyása.
A felszíni és felszín
alatti vizek minősége védelmére jogszabályban, illetve határozatban meghatározott előírások érvényesülnek-e a tevékenység vízellátása, a keletkező csapadék- és szennyvíz elvezetése, valamint a szennyvíz tisztítása biztosított-e, a vízbázis védőterületére, védőidomára, jogszabályban, illetve határozatban meghatározott előírások érvényesülnek-e, továbbá annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység az árvíz és a jég levonulására, a mederfenntartásra milyen hatást gyakorol.
BM Országos
A felszín alatti vizek védelméről szóló kormányrendelet szerinti, a tényfeltárásra kötelezésre a tényfeltárási terv elfogadására, a tényfeltárási záródokumentáció elbírálására, az „(E) egyedi szennyezettségi határérték”
megállapítására, a szennyezettséggel, károsodással kapcsolatos beavatkozás szükségességének megítélésére,
a beavatkozási terv elfogadására a (D) kármentesítési célállapot határérték megállapítására,
a beavatkozási záródokumentáció elfogadásával való befejezésére, a kármentesítési monitoring elrendelésére,
a kármentesítés befejezésére, a kármentesítési monitoring záródokumentáció elbírálására
A felszín alatti vizek védelmére vonatkozó jogszabályi követelmények érvényesítése vízbázis védőterületére, védőidomára, jogszabályban, illetve határozatban meghatározott előírások érvényesülnek-e.
(vízgazdálkodási hatáskörében eljárva
A környezetkárosodás
megelőzésének és elhárításának rendjéről szóló kormányrendelet szerinti területi terv és üzemi terv jóváhagyására
A tevékenységnek,
létesítménynek a felszíni és felszín alatti vizek védelmére, valamint a vizek állapotára gyakorolt hatás vizsgálata.
A tevékenységnek, létesítménynek vízbázisra, a vizek lefolyására, az árvíz és a jég levonulására gyakorolt hatás vizsgálata.
A környezetvédelmi nyilatkozat elbírálására, a környezeti állapotvizsgálatra kötelezésre és állapotvizsgálat eredményének elbírálására irányuló eljárás.
A felszíni és felszín alatti vizekre gyakorolt környezeti hatások megállapítása.
BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (vízvédelmi hatáskörében eljárva)
A helyhez kötött 50 MWth és annál nagyobb teljes névleges bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezéshez kapcsolt kibocsátás-csökkentő berendezés meghibásodása esetén a tüzelőberendezés továbbműködtetésének engedélyezésére irányuló eljárás.
Az energiaellátás fenntartása, beleértve a hőszolgáltatást is, a tüzelőberendezés működése nélkül, más módon biztosítható-e.
A hulladékégetés műszaki követelményeiről, működési feltételeiről és a hulladékégetés technológiai kibocsátási határértékeiről szóló rendelet alapján indított eljárás.
A hulladékégető vagy hulladék-együttégető műre vonatkozó engedély szennyvíz-kibocsátási követelményeinek megállapítása.
7. melléklet a 71/2015. (III. 30.) Korm. rendelethez88
Másodfokon szakkérdés vizsgálata
Hulladék hivatalbóli besorolására irányuló eljárásában.
Annak vizsgálata, hogy az állati hulladék rendelkezik-e a Ht. 1. melléklete szerinti HP9 veszélyességi jellemzővel.
A veszélyes hulladékkal kapcsolatos engedélyezési eljárásában (a minősítési eljárás és a bírság kiszabásának kivételével, a területi környezetvédelmi hatóság elsőfokú eljárása).
Az egészségkárosító kockázatok és esetleges hatások, a gyorsan bomló szerves és szervetlen anyagokat tartalmazó veszélyes hulladék gyűjtése módjának és mennyiségének jóváhagyása, tárolása, közegészségügyi feltételeinek érvényesítésének vizsgálata.
A veszélyes hulladékkal kapcsolatos engedélyezési eljárásában (a minősítési eljárás és a bírság kiszabásának kivételével,
az országos környezetvédelmi hatóság elsőfokú eljárása).
A veszélyes hulladékkal kapcsolatos engedélyezési eljárásában (a minősítési eljárás és a bírság kiszabásának kivételével).
védett természeti terület esetén
A helyi önkormányzati
rendeletben meghatározott természetvédelmi követelményeknek való megfelelés vizsgálata.
A veszélyes hulladékkal kapcsolatos engedélyezési eljárásában hulladék-kezelési tevékenység engedélyezése esetén
(a minősítési eljárás és a bírság kiszabásának kivételével).
Katasztrófavédelemmel összefüggő létesítési és használati szabályok érvényre juttatása, a környezetbiztonság katasztrófavédelmi vizsgálata.
A veszélyes hulladékkal kapcsolatos engedélyezési eljárásában a hulladékkezelési tevékenység engedélyezése esetén.
A tevékenység vízellátásának, csapadék- és szennyvíz-elvezetésének, valamint a szennyvíz tisztításának a vízbázisra, a vizek lefolyására gyakorolt hatás vizsgálata.
A tevékenységnek a felszíni és felszín alatti vizekre gyakorolt hatás vizsgálata.
a hulladékkezelés
helye szerint illetékes Katasztrófavédelmi Igazgatóság
(vízvédelmi hatáskör)
8. melléklet a 71/2015. (III. 30.) Korm. rendelethez89
(a területi környezet-
védelmi hatóság elsőfokú eljárása).
Környezet-egészségügyi szakkérdésekre, így különösen az egészségkárosító kockázatok és esetleges hatások felmérésére, a fertőző betegségek terjedésének megakadályozására, a rovar- és rágcsálóirtás, a veszélyes készítményekkel végzett tevékenység vizsgálatára, a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közegészségügyi, járványügyi vonatkozású követelmények érvényesítésére kiterjedően.
Nyilvántartott ásványi nyersanyag lelőhely, bányatelek érintettsége, ásványi nyersanyag kitermelése és annak használata, értékesítése, hasznosítása esetén.
Földtani környezet, földtani veszélyforrások, földgátak és az ásványvagyon-védelem értékelése, a fizetendő bányajáradék mértékének meghatározása, az építésföldtani megalapozottság vizsgálata, a földtani veszélyeztetettség vizsgálata, figyelemmel a vízzáró rétegre, a felszínen folyásra alkalmas képződmények meglétére, tektonikai jelenségekre (vetők, csúszásra alkalmas felületek), védelemre érdemes földtani képződményekre, a felszínmozgás veszélyeztetésének vizsgálata.
(az országos környezetvédelmi hatóság eljárása).
Kereske-
delem, közvetítés, szállítás, gyűjtés
Ártalmat-
lanítás, illetve kapcsolódó előkezelés, tárolás
Annak elbírálása, hogy a felszíni és felszín alatti
vizek minősége védelmére jogszabályban, illetve határozatban meghatározott előírások érvényesülnek-e.
és szennyvíz elvezetése, valamint a szennyvíz tisztítása biztosított-e, a vízbázis védőterületére, védőidomára jogszabályban, illetve határozatban meghatározott előírások érvényesülnek-e, valamint a vizek lefolyására, az árvíz és a jég levonulására gyakorolt hatás vizsgálata.
BM Országos Katasztrófa- védelmi Főigazgatóság
Ha a tevékenység helyi jelentőségű védett természeti területet érint.
Annak elbírálása, hogy a tevékenység a helyi önkormányzati rendeletben meghatározott természetvédelmi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e.
9. melléklet a 71/2015. (III. 30.) Korm. rendelethez90
A természetben okozott károsodás mértékének megállapításáról, valamint a kármentesítés szabályairól szóló kormányrendelet szerinti tényfeltárási terv és záródokumentáció elfogadására, valamint a természetben okozott károsodással kapcsolatos beavatkozás elvégzésének szükségessége megállapítására, a beavatkozás megvalósítási tervének elkészítésére és benyújtására való kötelezésre irányuló, a beavatkozási munkálatok ellenőrzésével kapcsolatos, a beavatkozás elégtelensége esetén annak folytatásáról, a további tényfeltárás elrendeléséről, a beavatkozásnak a záródokumentáció elfogadásával való befejezéséről,
A bekövetkezett kár helyreállítására alkalmas erdészeti beavatkozás megállapításának, valamint a kár naturáliákban meghatározható mértékének, a szennyező anyagok termőföldre gyakorolt hatásának, a kár helyreállítására alkalmas talajvédelmi beavatkozásoknak a meghatározásának erdővédelmi kérdésében.
a kármentesítési monitoringról és a kármentesítés befejezéséről szóló döntése meghozatalára irányuló eljárásban
A kár naturáliákban meghatározható mértékének, a szennyező anyagok termőföldre gyakorolt hatásának, a kár helyreállítására alkalmas talajvédelmi beavatkozásoknak a meghatározása.
Állatkert létesítésének, működésének engedélyezésére irányuló eljárásában.
Az egészségkárosító kockázatok és esetleges hatások felmérése, a higiénés és egészségvédelmi, a települési hulladékkal és a nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvízzel kapcsolatos közegészségügyi, járványügyi követelmények, valamint a kémiai biztonságra vonatkozó jogszabályi előírások betartása kérdésében.
A különösen és közepesen veszélyes állat tartására, szaporítására, elidegenítésére, megvételére, illetve bemutatására irányuló engedélyezési eljárásában.
Az állategészségügyi és állatvédelmi szabályoknak való megfelelés kérdésében.
A Tvt. 38. § (1) bekezdés i) pontja szerinti, erdőben technikai jellegű sporttevékenység folytatásának engedélyezésére irányuló eljárás.
Az erdőre gyakorolt hatások vizsgálata kérdésében.
Településrendezési eszköznek és településfejlesztési tervnek való megfelelés kérdésében.
Az állattartás helyi szabályainak való megfelelés kérdésében.
10. melléklet a 71/2015. (III. 30.) Korm. rendelethez91
1 Az 1. alcímet (1–4. §) a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (19) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
2 A 2. alcímet (5. §) a 147/2015. (VI. 12.) Korm. rendelet 11. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte.
3 A 6. § (1) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 1. pontja szerint módosított szöveg.
4 A II. fejezet címe a 473/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 15. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
5 A 4. alcím (8. §) a 473/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 15. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
6 A 4/A. alcímet (8/A. §) a 473/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 15. § (1) bekezdése iktatta be.
7 A 4/B. alcímet (8/B. §) a 473/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 15. § (1) bekezdése iktatta be.
8 A 4/C. alcímet (8/C. §) a 473/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 15. § (1) bekezdése iktatta be.
9 A 9. § (1) bekezdés b) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 2. pontjával megállapított szöveg.
10 A 9. § (1) bekezdés c) pontját a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (19) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
11 A 9. § (1) bekezdés d) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 3. pontjával megállapított szöveg.
12 A 9. § (2) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 4. pontja szerint módosított szöveg.
13 A 9. § (3) bekezdés a) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 4. pontja szerint módosított szöveg.
14 A 9. § (3) bekezdés b) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 5. pontja szerint módosított szöveg.
15 A 9. § (4) bekezdését a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (2) bekezdése iktatta be.
16 A 9/A. §-t a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (3) bekezdése iktatta be.
17 A 10. § nyitó szövegrésze a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 5. pontja szerint módosított szöveg.
18 A 10. § a) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 6. pontja szerint módosított szöveg.
19 A 10. § b) pontját a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (19) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
20 A 10. § d)–e) pontját a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (19) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
21 A 10. § g) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
22 A 10. § j) pont jb) alpontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 5. pontja szerint módosított szöveg.
23 A 11. § (2) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 7. pontja szerint módosított szöveg. [Ne vezethető át a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 4. pontjában foglalt módosítás, mely szerint a „kormányhivatal” szövegrész helyébe a „területi környezetvédelmi hatóság” szövegrész lép.]
24 A 11. § (3) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 4. pontja szerint módosított szöveg.
25 A 12. § a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
26 A 13. § (1) bekezdés b) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 2. pontjával megállapított szöveg.
27 A 13. § (1) bekezdés c) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 8. pontjával megállapított szöveg.
28 A 13. § (2) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 9. pontja szerint módosított szöveg.
29 A 13. § (3) bekezdés a) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 9. pontja szerint módosított szöveg.
30 A 13. § (3) bekezdés b) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 10. pontja szerint módosított szöveg.
31 A 13. § (4) bekezdését a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (6) bekezdése iktatta be.
32 A 15. § (1) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 9. és 10. pontja szerint módosított szöveg.
33 A 15. § (2) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 10. pontja szerint módosított szöveg.
34 A 15. § (3) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 10. pontja szerint módosított szöveg.
35 A 15. § (4) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 10. pontja szerint módosított szöveg.
36 A 15. § (5) bekezdését a 37/2016. (III. 3.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta be, szövege a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 10. pontja szerint módosított szöveg.
37 A 17. § (1) bekezdés a) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 10. pontjával megállapított szöveg.
38 A 17. § (1) bekezdés b) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 9. pontja szerint módosított szöveg.
39 A 17. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 10. pontjával megállapított szöveg.
40 A 17. § (2) bekezdés a) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 10. pontjával megállapított szöveg.
41 A 17. § (2) bekezdés c) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 10. pontjával megállapított szöveg.
42 A 18. § a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 9. és 10. pontja szerint módosított szöveg.
43 A 19/A. §-t a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (7) bekezdése iktatta be.
44 A 20. § (1) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
45 A 20. § (2) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 4. pontja szerint módosított szöveg.
46 A 20/A. §-t a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (9) bekezdése iktatta be.
47 A 21. § (1) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 5. pontja szerint módosított szöveg.
48 A 21. § (2) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (10) bekezdésével megállapított szöveg.
49 A 22. § a) pont ab) alpontját a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (19) bekezdés d) pontja hatályon kívül helyezte.
50 A 22. § b) pont ba) alpontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 5. pontja szerint módosított szöveg.
51 A 22. § b) pont bb) alpontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (11) bekezdésével megállapított szöveg.
52 A 23. § a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 4. pontja szerint módosított szöveg.
53 A 26. § (1) bekezdés a) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 2. pontja szerint módosított szöveg.
54 A 26. § (1) bekezdés b) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 11. pontjával megállapított szöveg.
55 A 26. § (2) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 4. pontja szerint módosított szöveg.
56 A 27. § (1) bekezdés b) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 12. pontjával megállapított szöveg.
57 A 27. § (1) bekezdés c) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 13. pontjával megállapított szöveg.
58 A 27. § (2) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 9. pontja szerint módosított szöveg.
59 A 28. § (1) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 7. pontja szerint módosított szöveg.
60 A 29. § (1) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 7. pontja szerint módosított szöveg.
61 A 30. § (1) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 14. pontja szerint módosított szöveg.
62 A 30. § (2) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (19) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
63 A 31. § (1) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 14. pontja szerint módosított szöveg.
64 A 32. § nyitó szövegrésze a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 15. pontja szerint módosított szöveg.
65 A 33. § (1) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 15. pontja szerint módosított szöveg.
66 A 13. alcím címe a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 16. pontja szerint módosított szöveg.
67 A 34. § nyitó szövegrésze a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 16. pontja szerint módosított szöveg.
68 A 34. § f) pontját a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (19) bekezdés f) pontja hatályon kívül helyezte.
69 A 35. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 17. pontja szerint módosított szöveg.
70 A 35. § (2) bekezdése a 473/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 15. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
71 A 35. § (3) bekezdését a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (19) bekezdés g) pontja hatályon kívül helyezte.
72 A 35. § (4) bekezdése a 473/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 15. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
73 A 35. § (5) bekezdése a 473/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 15. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
74 A 15. alcímet (36. §) a 147/2015. (VI. 12.) Korm. rendelet 11. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 473/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 15. § (4) bekezdése iktatta be.
75 A 38. § (1)–(2) bekezdését a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 249. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
76 A 38. § (3) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (18) bekezdés 19. és 20. pontja szerint módosított szöveg.
77 A 38. § (4) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 248. §-ával megállapított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
78 A 38. § (5) bekezdését a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (19) bekezdés h) pontja hatályon kívül helyezte.
79 A 39. § a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (14) bekezdésével megállapított szöveg.
80 A 40. §-t a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (19) bekezdés i) pontja hatályon kívül helyezte.
81 A 40/A. §-t a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (15) bekezdése iktatta be.
82 A 42. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette, újonnan a 147/2015. (VI. 12.) Korm. rendelet 11. § (1) bekezdése iktatta be.
83 A 2. melléklet a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (16) bekezdésével megállapított szöveg.
84 A 3. melléklet a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (17) bekezdés a) pontjával megállapított szöveg.
85 A 4. melléklet a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (17) bekezdés b) pontjával megállapított, az 52/2017. (III. 20.) Korm. rendelet 10. §-a, a 171/2017. (VI. 29.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
86 Az 5. melléklet a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (17) bekezdés d) pontjával megállapított, a 139/2017. (VI. 9.) Korm. rendelet 13. §-a, a 162/2017. (VI. 28.) Korm. rendelet 84. §-a szerint módosított szöveg.
87 A 6. melléklet a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (17) bekezdés e) pontjával megállapított szöveg.
88 A 7. melléklet a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (17) bekezdés g) pontjával megállapított szöveg.
89 A 8. melléklet a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (17) bekezdés i) pontjával megállapított, a 162/2017. (VI. 28.) Korm. rendelet 84. §-a szerint módosított szöveg.
90 A 9. melléklet a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (17) bekezdés j) pontjával megállapított szöveg.
91 A 10. mellékletet a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 293. § (19) bekezdés j) pontja hatályon kívül helyezte.


text:
Mit tehetnek a tüntetők? | Szuverén
JogGazdaság Mit tehetnek a tüntetők?
Társadalom | 2012. április 10.	Nyomtatás | Cikk küldése | Olvasói levél | Megosztás
A rendszerváltás hajnalán a demokratikus ellenzék egyik kiemelt követelése volt a jogállami gyülekezési törvény. Az azóta is hatályos (kissé módosított) törvény nem a szabadságjogával élő tüntetőt, hanem a rendőrségi önkényt fékezi. A gyülekezésről szóló előzetes bejelentés után a rendőrség (48 órán belül) csak a törvényben foglalt esetekben tilthatja meg a tüntetést, többek között akkor, ha a közlekedés más úton nem biztosítható. A jogsértő rendőrségi határozatot a bíróság három napon belül orvosolhatja.
Már jó ideje nyilvánvaló, hogy a liberális törvény ellenére a hatóságok jogtalan praktikák sorozatával tudják korlátozni a gyülekezési szabadságot. Mi történik akkor, ha a rendőrség tudatosan visszaél az elvben szűk jogkörével, és mondvacsinált okokra hivatkozva akadályozza meg a joggyakorlást? Mit szabad tenni, ha általános gyakorlattá válik, hogy a kormánypárti menetek megtarthatók, az ellenzéki megmozdulásokat vagy például a Pride-felvonulást viszont próbálja ellehetetleníteni a rendőrség?
Jól működő bírói felülvizsgálat képes ezt orvosolni, ám a jogorvoslat a tervezett tüntetés utáni időpontra is eshet. Tüntetést viszont utólag pótolni nem lehet, és a nem vagyoni kártérítés szimbolikus intézménye sem tekinthető hatékony jogorvoslásnak. Adódik a kérdés: mit tehetnek a békés tüntetők, akik törvénytisztelő módon járnak el, ám a hatóságok törvénytelenül akadályozzák a rendezvényt?
Tavaly nyáron a kínai kormányfő látogatását egyetlen tüntetés sem „zavarta meg”. A hatóságok két nap alatt számos eszközt bevetettek annak megakadályozására, hogy az emberi jogok, Tibet vagy éppen a Kínában elnyomott kisebbségek melletti tüntetéseket rendezzenek Budapesten. Ilyen eszköz volt a „gyanús” tibeti menekültek hétvégi hatósági berendelése, a diktatúra ellen demonstráló egyetemisták megfenyegetése vagy a Kínában üldözött meditációs technika, a Falun Gong-követők tüntetésének betiltása. Ha bárkiben is maradt kétely afelől, hogy nem véletlenek sorozata állt a rendőrség jogsértő aktusai mögött, annak csak a magyar miniszterelnök kínai látogatást értékelő megnyilvánulását kell felidéznie: „Tüntetni lehet, de elvárjuk, hogy a tüntetések ne akarják lerombolni Magyarország fontos céljait.”
Majdnem hasonló történt idén a március 15-ei Milla-tüntetéssel, mert a kormányerők emlékezetes módon einstandolni próbálták Budapestet. A helyzet végül a budapesti önkormányzat területfoglalásról való lemondásával oldódott meg. És ki ne tudná, hogy a magyar gyülekezési jog visszatérő epizódja az éves melegfelvonulás rendőrségi gáncsolása – a „közlekedés rendjével” operáló rendőrségi határozatokat eddig a bíróság korrigálta.
A felsorolt tüntetések közül volt, amelyben a bírósági jogorvoslat hatékony tudott lenni (melegfelvonulás); volt olyan, ahol az akadályozó politikusok hátráltak meg (Milla); de volt olyan is, ahol a jogorvoslat hatástalannak bizonyult. A Falun Gong-követők esete ilyen. Azt bizonyítja, hogy hiába van bírósági jogorvoslás, a rendőrség egy „jó időben” meghozott, jogsértő határozattal meg tudja akadályozni a kormánynak kellemetlen tüntetést. A tüntetők jogorvoslati kérelmét ugyanis csak a kínai miniszterelnök – tüntetés apropóját adó – magyarországi látogatása után tudta csak elbírálni a bíróság. Persze a bírósági joggyakorlat hosszú távon orientálhatja a rendőrséget. Csakhogy a tapasztalat ellentmondani látszik ennek. Egyrészt a rendőrség újra és újra ugyanazokkal a közlekedési „szakvéleményekkel” áll elő, nem zavartatva magát az ezeket sorra elutasító bírói ítéletektől. A Falun Gong-esetben ráadásul mindenki tudta, hogy a rendőrségi hivatkozás egy rosszindulatú jogkorlátozás: a maroknyi Falun Gong-os a Kossuth tér egy részén akart tüntetni, ezzel egy időben számos Kína-szimpatizáns gyülekezhetett jogszerűen a téren.
A tüntetés helyének és idejének megválasztása legalább olyan fontos, mint az ott elhangzott üzenet. A melegfelvonulás a fővárosi politikai rendezvények megszokott helyszínein azt is szimbolizálja, hogy a különböző magánéletű, világnézetű, politikai felfogású emberek szabadságjogaikban egyenlőek. A Falun Gong esete riasztó: a betiltott tüntetés szervezői a bírói döntés után jelezték, hogy a kártérítési per helyett egy hivatalos bocsánatkéréssel is beérnék. A rendőrség azonban ezt visszautasította, mondván, az elmarasztaló bírósági döntés ellenére a rendőrségnek „diszkrecionális jogköre van” a közlekedési szempont mérlegelésekor, ezért „[a]z a tény, hogy utóbb a bíróság hatályon kívül helyezte a rendőrség határozatát, nem teszi jogellenessé annak meghozatalát, amely anyagi és eljárásjogi szempontból a jogszabályoknak megfelelt”. Világos beszéd, nincs miért exkuzálni: a döntés lehet botrányosan jogellenes, ám az odavezető út makulátlan.
A dilemma persze nem új, ezekhez hasonló szituációba került például Martin Luther King és az amerikai polgárjogi mozgalom 1963-ban. Az alabamai Birmingham ekkor az USA egyik legszegregáltabb városa volt, ahol a feketék és a fehérek nemcsak az iskolákat, hanem a nyilvános vízcsapokat is csak elkülönítetten vehették igénybe. A hírhedt szegregacionista városvezetéssel szemben Kingék nyilvános bojkottot, csak fehéreknek fenntartott templomokban való imádkozást („kneel-in”), valamint utcai demonstrációkat („sit-in”) szerveztek. A mozgalom a fehér többség erőszakmentes meggyőzésére törekedett. A demonstráció sokadik napján Connor rendőrkapitány megelégelte a „felfordulást”, és a mozgalom felszámolása érdekében különleges határozatot hozott: másnaptól a határozat megnevezett címzettjei (sic!), King és a többi vezető mozgalmár és szervezet csakis hatósági engedély birtokában tüntethetett. A határozat időzítése sem volt véletlen: lehetetlenné tette volna a nagypéntekre szervezett menetet. Az elrettentő hatás fokozásaként Connor a helyi szövetségi bírónál kezdeményezte, hogy a rendőrségi ukázt a bíróság egy ideiglenes tiltó határozattal („injunction”) fejelje meg. A szegregációpárti bíró nem volt rest a kérésnek eleget tenni, aminek komoly jogi jelentősége volt: a bírói döntéssel való szembehelyezkedés önálló bűncselekmény, „a bíróság megsértése”. E bűncselekmény elkövetői nem kezdeményezhetik a tiltó határozat tartalmi felülvizsgálatát.
A polgárjogi mozgalom vezetői csapdába kerültek. Egy igazságtalan és nyíltan alkotmányellenes politikai döntéssel szembeszállni és a rendészeti következményeket vállalni a mozgalom bevett eszköze volt. Más helyzet azonban a független bíróság határozatával való szembehelyezkedés és annak büntetőjogi következményei. A nyíltan alkotmányellenes tiltó határozat érvénytelensége nem volt kétséges, ám azt egy másik bírói fórumnak kellett kimondania.
Kingék dilemmája a következő volt: a jogszerű utat járva megtámadják bíróság előtt a nyilvánvalóan alkotmányellenes rendőrségi döntést (és bírósági tiltást), ám ekkor elmarad a tervezett felvonulás; vagy megtartják a tüntetést, de így megszegik a formálisan törvényes tiltó határozatot. Ez viszont azt jelentette, hogy később nem hivatkozhattak a gyülekezési jogukat alkotmányellenesen korlátozó határozat érvénytelenségére. Kingék végül ez utóbbi mellett döntöttek. Kinget és társait az engedély nélküli tüntetés megtartása miatt letartóztatták, és büntetőeljárás indult ellenük a bíróság megsértése miatt. A többi mára a történelem része: King a birminghami börtönben írta meg nagy hatású levelét a polgári engedetlenségről; s a következő napokban az elszabaduló indulatok veszélye miatt a városvezetés kénytelen volt elfogadni a feketék követeléseit. Kennedy elnök pedig részben az események hatására tett javaslatot a polgárjogi törvény elfogadására, amely jogilag érvénytelenítette a déli államokban virágzó hatósági rasszizmust.
Évekkel később került a legfelső bíróság elé Kingék büntetőügye. A Walker v. City of Birmingham ügyben egy szűk, 5:4-es többség jóváhagyta Martin Luther King és társai ötnapos börtönbüntetését. A kisebbségben maradt bírákat és a többséget az választotta el, hogy utóbbiak szerint bár a tiltó döntés súlyos alkotmányos aggályokat vetett fel, a legalitás útjáról nem szabad letérni. A különvéleményt jegyző bírák ezzel mint főszabállyal még egyet is értettek volna, ám különbséget láttak egy nyilvánvalóan jogcsorbító bírósági döntéssel történő szembeszegülés és a jogorvoslathoz való görcsös ragaszkodás között. A kisebbségben maradt Warren főbíró szerint ha egy bíróság a döntésével nyíltan az alkotmány felé emeli magát (ti. azáltal, hogy előzetes feltételhez köti egyesek gyülekezési jogát), akkor nem várható el, hogy a tüntetők pusztán egy hosszú jogorvoslati utat követően gyakorolhassák az őket nyilvánvalóan megillető emberi jogokat. Ráadásul a jogorvoslatra várva így elesnek a tüntetési időpontválasztás fontos jogától, amely legalább annyira része a gyülekezési jognak, mint maga az üzenet. Brennan bíró szerint pedig „[a] jog tiszteletéről prédikálni ilyen körülmények között annyit tesz, mint megtagadni a polgárok szólásszabadságát”.
Kingék dilemmája ma is időszerű. Mi a teendő a formális jogszerűség álruhájába bújtatott jogtalansággal? Jogrendszer nem működhet azon az alapon, hogy mindenki fittyet hány a neki nem tetsző törvényekre. Egy demokratikus jogállamban a bírói fórumok a jogi csaták színterei. Így volt ez a hatvanas évek Amerikájában is, ahol a szövetségi bíróságok rendszeresen bíráltak felül szegregációs rendelkezéseket. Az 1963-as történet azonban arra példa, hogy ha a törvényesség tisztelete kritikátlan jogkövető magatartást követel, akkor lehet, hogy az amerikai Délen még ma sem szavazhatnának a feketék, és gyermekeik nem ihatnának egy csapból fehér társaikkal.
Leegyszerűsítés lenne e dilemma mögött pusztán a formális jogbiztonság és az elvont természetjog konfrontációját látni. Egy jogállamban csakis a formális jog szabályai alkalmasak a jogalkalmazás hibáinak orvoslására. Más dolog azonban a jogalkalmazás hibáit orvosolni, és megint más a hatóságok átlátszó és rendszeres jogsértéseit eltűrni, következményeit elszenvedni. Ha egy hatóság rendszeresen és nyíltan visszaél a jog formális eszközeivel, például a március 15-ei tüntetés „engedélyezésének” lebegtetésével vagy a melegfelvonulás körüli önkényeskedéssel, akkor nincs az a jogi csavar, amely jogszerűvé tenné a jogsértést. Szigeti Tamás	Szuverén archívum 2010-2012

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság