text:
Például 12/09/2019
További információ Devizahiteles perek: A Kúria az általa felfüggesztett ügyben az európai bíróság ítéletében megadott szempontok alapján hozza meg döntését tartalommal kapcsolatosan
A munkavállaló megőrzési felelőssége esetén kármegosztásnak akkor lehet helye, ha munkáltató vétkes vagy felróható magatartása kétséget kizáróan bizonyított és az okozati összefüggés fennáll
Tájékoztató a Kúria (Mfv.II. 10.037/2019/3.) számú ügyben hozott határozatáról.
További információ A munkavállaló megőrzési felelőssége esetén kármegosztásnak akkor lehet helye, ha munkáltató vétkes vagy felróható magatartása kétséget kizáróan bizonyított és az okozati összefüggés fennáll tartalommal kapcsolatosan
A Kúria határozat kimondja: a hamis adattartalmú okirat benyújtása, illetve hamis nyilatkozat tétele a közbeszerzési eljárásból való kizárást vonja maga után
Tájékoztató a Kúria a Kfv.II.37.693/2018/7. számon hozott határozatáról.
A Kúria tanácsa által meghozott ítéletében a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 6. § (1) bekezdés b) pontja, 56. § (1) bekezdés j) pontja, 75. § (1) bekezdés b) pontja rendelkezései alapján kimondta, hogy a hamisított, de valódi okirat a jogosulatlanul kiegészített részében hamis adattartalmúnak minősül, az ilyen okirat alkalmasság igazolásra való felhasználása hamis adatszolgáltatásnak minősül és kizárást von maga után.
További információ A Kúria határozat kimondja: a hamis adattartalmú okirat benyújtása, illetve hamis nyilatkozat tétele a közbeszerzési eljárásból való kizárást vonja maga után tartalommal kapcsolatosan
Regensburgi nemzetközi hallgatói szemináriumon tartott előadást a Kúria elnöke. Dr. Darák Péter a Müncheni Kelet-Európai Jogi Intézet és a Regensburgi Egyetem meghívására 2019. október 9-11. között látogatott a bajorországi városba. A tudományos programot a fent említett intézet és egyetem, valamint ukrán és kazah partnerintézmény együttműködésével rendezték meg.
További információ A polgári perrendtartástól a saját közigazgatási perrendtartásig – A Kúria elnökének előadása Regensburgban tartalommal kapcsolatosan
A Zsolnay Porcelánmanufaktúra ingatlannyilvántartását érintő ügyben döntött a Kúria
Tájékoztató a Kúria Pfv.I.21.849/2018. számú ügyben 2019. október 9-én nyilvános tárgyaláson kihirdetett végzéséről: a legfőbb bírói fórum ingatlannyilvántartási jogorvoslat és a törlési per viszonyára vonatkozó elvi jelentőségű döntést hozott.
A kúriai döntés előzményei
Az I. rendű alperes kérelme alapján a földhivatal – a II. rendű alperes jelzálogjogának részbeni törése mellett – az I. rendű alperes javára szóló egyetemleges jelzálogjogot jegyzett be a felperes tulajdonában álló perbeli ingatlanokra.
További információ A Zsolnay Porcelánmanufaktúra ingatlannyilvántartását érintő ügyben döntött a Kúria tartalommal kapcsolatosan

matches: Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


A munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Mvt.) 15. §-ának a) pontjában foglalt felhatalmazás alapján – e rendelet 1. §-a (2) bekezdésének rendelkezései vonatkozásában tekintettel az Mvt. 9. § (3) bekezdésében foglalt felhatalmazásra is – az egészségügyi, szociális és családügyi miniszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
(2) Ha az alpintechnika alkalmazására az emberek életét, egészségét, a vagyonbiztonságot vagy a természeti környezetet közvetlenül fenyegető veszély miatt (pl. életmentés, katasztrófa-elhárítás) kerül sor, akkor a rendelet 4. §-ának (3) bekezdésében, 5. §-ának (1) bekezdésében, 11. §-ának (1) és (3)–(5) bekezdéseiben, illetve – az egyéni védőeszközök kivételével – a 12. §-ának (1) bekezdésében meghatározott követelményeket e rendkívüli munkavégzés körülményei eseteire nem kell alkalmazni. E bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni akkor is, ha az e rendelet előírásai szerint megkezdett alpintechnikai tevékenység végrehajtása során olyan elháríthatatlan ok következik be, mely e meghatározott rendkívüli munkavégzés körülményeit idézi elő.
(3)1 A 9. § hatálya a más részére szolgáltatásként nyújtott munkavégzés során alpintechnikát alkalmazó valamennyi jogi személyre, egyéni vállalkozóra és magánszemélyre kiterjed.
1.2 Alrendszer: a lezuhanásgátló rendszer részét képező elemek, illetve részegységek együttese.
2.3 Csatlakozó: a lezuhanásgátló rendszer eleme vagy részegysége, amely lehet karabiner (zárkapocs) és horog (kampó).
3.4 Dinamikus kötél: a munkavállaló zuhanása során fellépő erőhatás csökkentése érdekében alkalmazott, olyan körszövött kötél, amelyet a gyártó vagy szabvány akként határoz meg.
4.5 Elölmászás: az alpintechnika előkészítő része, amelynek során az e tevékenységre kiképzett elölmászó köztes biztosítási pontokat helyez el, miközben egy független rögzítési ponton kikötött másik munkavállaló dinamikus vagy erre a célra alkalmas félstatikus kötéllel biztosítja.
5.6 Energiaelnyelő: a lezuhanásgátló rendszer azon része, amely a zuhanás során keletkező energia egy részének elnyelésével a zuhanás hatását az emberi szervezet számára elviselhető mértékűre csökkenti.
6.7 Ereszkedő eszköz: a testhevederzethez csatlakoztatott fékező eszköz, amelynek használatával a függőleges irányban lefelé történő ereszkedés sebessége csökkenthető.
7.8 Esési tényező: a zuhanó test felfogásakor az esési magasság és a zuhanás megállításában résztvevő kiengedett kötél hosszának a hányadosa, ahol a kiengedett kötél hossza az a távolság, amelyet a mászó munkavállaló a zuhanás bekövetkeztéig a biztosítási ponttól megtett. Az esési tényező értéke akkor a legnagyobb (2-es értékű), ha a zuhanás hossza kétszer akkora, mint a biztosításban kiengedett kötél hossza.
8a.9 Ipari alpinista: az a 18. életévét betöltött személy, aki államilag elismert ipari alpinista szakképesítést igazoló bizonyítvánnyal, vagy honosított ipari alpinista szakképesítést igazoló külföldi bizonyítvánnyal, oklevéllel rendelkezik.
8b.10 Ipari alpinista segéd: az a 18. életévét betöltött személy, aki egyéb, nem államilag elismert ipari alpintechnikai képesítéssel, tanfolyami végzettséggel rendelkezik, illetve aki a szakképesítés megszerzésére irányuló tanulmányait megkezdte.
8c.11 Ipari alpinista gyakornok: az a 16. életévét betöltött, de 18 év alatti személy, aki a szakképesítés megszerzésére irányuló tanulmányait megkezdte, vagy államilag elismert szakképesítést biztosító bizonyítvánnyal rendelkezik.
13.12 Megtartási rántás: a zuhanás megállításakor a testet érő, a kötéltípusra a gyártó által kN-ban megadott érték. A megtartási rántás mértéke függ az eséstényezőtől, a test súlyától és a kötél energia elnyelő képességétől.
16.13 Részegység: Az alpintechnikához használt felszerelés tartósan egymáshoz rögzített alapelemeinek együttese.
19.14 Rögzítő kötél: a szerkezeti rögzítések közötti kötél, amelyhez az egyéni védőeszközt lehet csatlakoztatni.
21.16 Szerkezeti rögzítő: egy szerkezethez olyan módon rögzített elem vagy elemek, amelyről több személyt lehet biztosítani oly módon, hogy a teherbírása alkalmas egy elölmászó 2-es értékű esési tényezőjű zuhanásának a megtartására is.
22.17 Szélső szerkezeti rögzítő eszköz: olyan szerkezeti rögzítő eszköz, amely egy rögzítő kötél mindkét végének rögzítésére szolgál.
24.18 Teljes testhevederzet: egyéni védőeszköz, amely hevederből, szerelvényekből, csatokból és más elemekből áll, és alkalmas a munkavállaló teljes testének rögzítésére és megfogására a zuhanás alatt és a zuhanás megállítását követően, a zuhanás megállításakor fellépő erők elosztására a testfelületen, valamint a test függőleges vagy ahhoz közeli helyzetben tartására.
28.19 Félstatikus kötél: a munkavállaló statikus vagy dinamikus terhelésének megtartása érdekében alkalmazott, olyan körszövött kötél, amelyet a gyártó vagy szabvány akként határoz meg.
29.20 Karabiner: véletlenszerű kinyílás ellen önzáródó elemmel ellátott, vagy kézzel zárható csatlakozó, amely gyorsan oldható kapcsolatot biztosít a különböző eszközök között.
3. §21 (1) Alpintechnika csak akkor kezdhető meg, illetve folytatható, ha az megfelel az e rendeletben, valamint az egészséget nem veszélyeztető, biztonságos munkavégzésre vonatkozó egyéb jogszabályokban meghatározott előírásoknak.
A munkáltató alapvető munkavédelmi kötelezettségei22
(3)23 Az Mvt. szerinti munkavédelmi szempontú előzetes vizsgálat során és a kockázatértékelés keretében a munkafeladathoz szükséges, annak jellegéből adódó engedélyeket is be kell szerezni.
(5) Az alpintechnika módszerét úgy kell meghatározni és a munkakörnyezetet – szükség esetén elkerítéssel – úgy kell kialakítani, hogy az a munkavállalók és más személyek egészségét vagy biztonságát, illetve a vagyonbiztonságot ne veszélyeztesse. A munkavégzés hatókörében tartózkodó, a munkaterületen dolgozó, vagy a munkaterületre belépni jogosult más személyeket előzetesen tájékoztatni kell az alpintechnika alkalmazásának tényéről, az ezzel járó lehetséges veszélyekről, a tevékenység végzésének időtartama alatt megtartandó magatartási és munkabiztonsági szabályokról, valamint a megtett munkavédelmi intézkedésekről.
(6) Amennyiben a munkavégzés során az alpintechnika módszerének megváltoztatása válik szükségessé, akkor a munkáltató köteles a változásokat – a (2) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – előzetesen írásban rögzíteni és a módosításokat az érintett munkavállalókkal, továbbá szükség esetén az (5) bekezdés szerinti más személyekkel is – megismertetni. Ha erre nincs lehetőség, akkor a feltételek teljesítéséig az alpintechnikai tevékenység folytatását fel kell függeszteni.
5. § (1)24 A munkáltató a 4. §-ban meghatározott kötelezettségeinek teljesítéséhez köteles ipari alpinistát (a továbbiakban: munkairányító) írásban kijelölni és igénybe venni. A munkairányító elsődleges feladata az egészséget nem veszélyeztető és a biztonságos munkavégzés követelményeit figyelembe véve a munkaterület kijelölése, kialakításának meghatározása és a munkáltató által előírt alpintechnikai módszer szerinti munkavégzés irányítása. A munkairányító jelenléte nélkül a munkaterületen alpintechnikai tevékenység nem folytatható.
(3)26 A munkáltatónak az oktatás keretében a munkavállalókat az alpintechnika adott körülmények közötti végrehajtására is fel kell készítenie. Ennek érdekében minden munkakezdés előtt valamennyi munkavállalóval ismertetni kell a különleges, az alpintechnikai módszer alkalmazásának általános ismeretein túlmenő, a feladatok végrehajtásához kapcsolódó egyedi tudnivalókat, így különösen a munkafeladat végrehajtására és az esetleges mentésre vonatkozó különleges ismereteket.
(4)27 Az alpintechnika módszerének munkavégzés közbeni megváltoztatása esetén a munkavállalókat a szükséges új ismeretekkel kell ellátni. Az új módszer ismertetéséig az alpintechnika alkalmazását fel kell függeszteni.
(5)28 Az alpintechnikai feladat végrehajtására a munkáltató a munkavégzés megkezdése előtt írásban jelöli ki a munkavállalót.
7. § (1) A munkáltató köteles – az alpintechnika alkalmazott módszerének, a munkavállalók létszámának és a kockázatértékelés alapján várható veszélyhelyzetnek megfelelő tartalmú – mentési tervben meghatározni a munkavégzés folyamatában az általános alpintechnikai ismereteket meghaladó és rendkívüli veszélyhelyzetben lévő munkavállaló(k) mentésének módját.
8. §29 (1) A munkáltató által erre felhatalmazott munkairányító köteles minden munkakezdés előtt a munkavállalók alpintechnikai munkavégzésre alkalmas állapotáról meggyőződni, ideértve a 9. § (1) bekezdésében meghatározott dokumentumok meglétét is.
(2)30 A munkairányító a napi munkavégzés megkezdése előtt az építési naplóba tett bejegyzés útján, vagy egyéb módon írásban igazolja, hogy a munkavállaló írásbeli kijelölése megtörtént és a munkavállaló az alpintechnikai munkavégzésre alkalmas állapotban van.
(3) A munkavégzésre alkalmatlan munkavállaló – az alkalmatlanságot kiváltó ok megszűnéséig – alpintechnikai munkavégzést nem folytathat.
9. §31 (1) Alpintechnikát csak az az ipari alpinista, ipari alpinista segéd, illetve ipari alpinista gyakornok végezhet, aki az előzetes és időszakos munkaköri, illetve szakmai alkalmasság orvosi vizsgálata alapján arra alkalmas.
a)32 a munkafeladat egészére;
c)33 a munkahely, illetve munkaterület megközelítésének irányára és módjára;
(4) A munkavállaló ereszkedését és biztosítását szolgáló alrendszer – a munkafeladat elvégzéséhez szükséges munkaeszközök mozgatását kivéve – más célra nem vehető igénybe.
(5) Alpintechnika során a munkáltatónak a munkavégzés körülményeitől függően biztosítania kell a munkavállalók egymás közötti és a munkairányítóval történő állandó információkapcsolatát (pl. élőszó, rádió, adó-vevő készülék, jelzőkötél).
(7)34 A mentéshez szükséges felszerelést és egyéni védőeszközt a munkairányító közreműködésével kell a helyi, illetve a mentési sajátosságoknak megfelelően meghatározni, ha a 12. § (2) bekezdésben meghatározott alapfelszerelés nem elegendő. A mentéshez szükséges felszerelést és egyéni védőeszközt rendeltetésétől eltérő célra használni tilos.
12. § (1)35 Az alpintechnika alkalmazása során valamennyi munkavállalónak rendelkeznie kell a biztonságos munkavégzéshez szükséges felszereléssel és egyéni védőeszközzel. Az egymás felett kialakított munkaterületek elhatárolásáról gondoskodni kell.
(2)36 Az alpintechnika alkalmazása során a munkavállalót a rögzítési ponthoz biztosító, a magasból történő lezuhanást megakadályozó, vagy annak biztonságos lefékezését, illetve a munkaterület megközelítését szolgáló eszközként kizárólag egyéni védőeszköz alkalmazható. Az alpintechnikát végző munkavállaló számára legalább a következő egyéni védőeszközöket kell biztosítani:
(3) Ülőpad alkalmazása esetén, az lehetőleg egy darabból készített, legalább 45 x 35 centiméter, éles szélek és sarkaktól mentes, a várható igénybevételnek ellenálló anyagú legyen.
(4)37 Az alpintechnika során alkalmazott egyéni védőeszközöket EK-típustanúsítvány, illetve EK-megfelelőségi nyilatkozat, a tájékoztatóban foglalt, valamint a használatukra vonatkozó jogszabályi követelmények szerint kell használni.
(5)38 A munkavállaló és a munkaterületen tartózkodó egyéb személyek számára a védősisak használata kötelező. A munkavállalónak a fejről való leesés biztosítására Y kialakítású, a zuhanás esetén bekövetkező terhelés esetén legalább 0,25 kN erő hatására kioldódó állhevederes védősisakot kell viselni.
(6) Alpintechnikához kizárólag megfelelő méretű, a beállító elemekkel a használó munkavállaló alakjához igazított teljes testhevederzet – ideértve a megfelelően összekapcsolt beülő- és mellhevedert is – használható. A teljes testhevederzet beállított helyzete a használat során akaratlanul nem változhat meg.
13. § (1) A munkavállalónál kizárólag az alpintechnika módszere szerint meghatározott, valamint az adott munkafeladat végrehajtásához, az önmentéshez, illetve – a különleges mentési feladat kivételével – a másik munkavállaló kötélről történő gyors mentéséhez elengedhetetlenül szükséges és megfelelően rögzített felszerelés és egyéni védőeszköz lehet.
14. § (1) A munkáltató köteles gondoskodni az alpintechnika során használt felszerelések és egyéni védőeszközök – e rendeletben, illetőleg a más jogszabályokban meghatározott, illetve a gyártó vagy forgalmazó által előírt – karbantartásáról, időszakos felülvizsgálatáról és sajátosságainak megfelelő tárolásáról.
(8)41 Zuhanást gátló eszközként visszahúzható vagy vezérelt típusú lezuhanásgátló egyaránt használható.
(12)42 Az ülőpadot az ereszkedő kötélhez megfelelő teherbírású kötéllel vagy hevederrel kell biztonságosan rögzíteni. Az ülőpad a rögzítési ponthoz történő csatlakoztatás (biztosítás), illetve munkahelyzet-beállító deréköv helyettesítésére nem alkalmazható. Az ülőpad alatt keresztbe vezetett kötélgyűrűnek és az alkalmazott csomónak meg kell felelnie a várható igénybevételnek.
A rögzítési pontok kialakításának követelményei,
valamint az ereszkedés és a kötélhasználat szabályai
16. § (1) Alpintechnika céljára igénybe vett szerkezeti rögzítőnek legalább két, egymástól független rögzítési ponttal (biztosítások) kell rendelkeznie. A rögzítési pontokhoz csatlakoztatott kötelek egyikének – az ereszkedő kötélnek – a munkavállaló munkavégzés közbeni helyváltoztatását és megtartását, a másiknak – a biztosító kötélnek – a lezuhanás elleni biztosítását kell szolgálnia.
(2) Kivételesen, ha a kockázatértékelés megállapítása szerint a két kötél alkalmazása a munkavégzés során fokozott veszélyt jelentene – a 4. § (2) bekezdésében foglaltakat figyelembe véve – egy kötél is használható.
17. § (1)43 Az ereszkedő kötél és a biztosító kötél rögzítési pontjának terhelhetősége nem lehet alacsonyabb, mint 7,5 kN. A ferde kötélpálya rögzítési pontjának, valamint elölmászás során a köztes biztosítási pontoknak a terhelhetősége nem lehet alacsonyabb, mint 15 kN.
(2)44 Ereszkedő állásban és biztosító állásban legalább 10 mm átmérőjű félstatikus kötél használható.
(5)45 Ha a szélső szerkezeti rögzítések között köztes szerkezeti rögzítő elhelyezése szükséges, annak terhelhetősége nem lehet alacsonyabb, mint 15 kN.
(4)46 Ha a kötél leereszkedésekor fennáll a felakadás veszélye, így különösen fémszerkezetek közötti térben, a munkavállaló testéhez rögzített kötélzsákot kell használni. A kötélzsákba felszedett kötélre végcsomót kell kötni.
19. § (1)47 A kötél sérülését meg kell előzni, a sérülés lehetőségének kitett kötélrészt pedig a veszély jellegétől függő védelemmel kell ellátni.
(6) A megsérült kötelet a sérülés helyén el kell vágni, a vágási felületet megfelelően el kell dolgozni. A kötél végén a tényleges hosszát fel kell tüntetni. A megváltozott méretű kötél hosszát – a megváltozott méret dokumentálása mellett – minden érdekelt munkavállaló tudomására kell hozni. A mechanikai sérülés miatt vágott kötelet a nyilvántartásban és a kötélvizsgálati naplóban is dokumentálni kell.
20. §48 (1) Munkahelyzet beállításhoz használt rögzítő kötélként kizárólag szintetikus kötél, drótkötél, heveder vagy lánc használható, amely a kötélrendszer csatlakozó elemeként vagy részeként legfeljebb 2 méter hosszú lehet.
Az elölmászásra vonatkozó előírások49
21. §50 (1) Elölmászás kizárólag akkor alkalmazható, ha a munkahely ereszkedéssel nem közelíthető meg vagy az ereszkedés ráfordítási igénye nem áll arányban a munkafeladattal.
23. §51 E rendeletnek az ipari alpintechnikai tevékenység biztonsági szabályzatáról szóló 11/2003. (IX. 12.) FMM rendelet módosításáról szóló 45/2013. (X. 14.) NGM rendelettel (a továbbiakban: Módr.) megállapított rendelkezései nem érintik a Módr. hatálybalépése előtt megszerzett szakképesítést tanúsító bizonyítványok érvényességét.
24. §52 2015. december 31. napjáig alpintechnikát az e rendelet 9. § (1) bekezdés b) pontja szerinti ipari alpinista szakképesítéssel vagy képesítéssel nem rendelkező személy is végezhet, amennyiben
25. §53 Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
1 Az 1. § (3) bekezdését a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 1. §-a iktatta be, szövege a 12/2014. (III. 12.) NGM rendelet 3. §-a szerint módosított szöveg.
2 A 2. § 1. pontja a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
3 A 2. § 2. pontja a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
4 A 2. § 3. pontja a 18/2016. (VI. 9.) NGM rendelet 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
5 A 2. § 4. pontja a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
6 A 2. § 5. pontja a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
7 A 2. § 6. pontja a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
8 A 2. § 7. pontja a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
9 A 2. § 8. pont 8a. alpontját a 18/2016. (VI. 9.) NGM rendelet 3. § (3) bekezdése iktatta be.
10 A 2. § 8. pont 8b. alpontját a 18/2016. (VI. 9.) NGM rendelet 3. § (3) bekezdése iktatta be.
11 A 2. § 8. pont 8c. alpontját a 18/2016. (VI. 9.) NGM rendelet 3. § (3) bekezdése iktatta be.
12 A 2. § 13. pontja a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
13 A 2. § 16. pontja a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 2. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
14 A 2. § 19. pontja a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 2. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
15 A 2. § 20. pontját a 18/2016. (VI. 9.) NGM rendelet 9. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
16 A 2. § 21. pontja a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 2. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
17 A 2. § 22. pontja a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 2. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
18 A 2. § 24. pontja a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 2. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
19 A 2. § 28. pontját a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 2. § (6) bekezdése iktatta be, szövege a 18/2016. (VI. 9.) NGM rendelet 3. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
20 A 2. § 29. pontját a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 2. § (6) bekezdése iktatta be.
21 A 3. § a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
22 A 4. §-t megelőző alcím szövege a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
23 A 4. § (3) bekezdése a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 4. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
24 Az 5. § (1) bekezdése a 18/2016. (VI. 9.) NGM rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
25 Az 5. § (3) bekezdését a 18/2016. (VI. 9.) NGM rendelet 9. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
26 A 6. § (3) bekezdése a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 5. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
27 A 6. § (4) bekezdését a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 5. § (2) bekezdése iktatta be.
28 A 6. § (5) bekezdését a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 5. § (2) bekezdése iktatta be.
29 A 8. § a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
30 A 8. § (2) bekezdése a 18/2016. (VI. 9.) NGM rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
31 A 9. § a 18/2016. (VI. 9.) NGM rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
32 A 10. § (2) bekezdés a) pontja a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
33 A 10. § (2) bekezdés c) pontja a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
34 A 11. § (7) bekezdése a 18/2016. (VI. 9.) NGM rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
35 A 12. § (1) bekezdése a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 9. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
36 A 12. § (2) bekezdése a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 9. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
37 A 12. § (4) bekezdése a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 9. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
38 A 12. § (5) bekezdése a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 9. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
39 A 12. § (7) bekezdését a 18/2016. (VI. 9.) NGM rendelet 9. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
40 A 15. § (3)–(4) bekezdését a 18/2016. (VI. 9.) NGM rendelet 9. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
41 A 15. § (8) bekezdése a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 10. §-ával megállapított szöveg.
42 A 15. § (12) bekezdése a 18/2016. (VI. 9.) NGM rendelet 9. § e) pontja szerint módosított szöveg.
43 A 17. § (1) bekezdése a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 11. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
44 A 17. § (2) bekezdése a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 11. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
45 A 17. § (5) bekezdése a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 11. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
46 A 18. § (4) bekezdése a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 12. §-ával megállapított szöveg.
47 A 19. § (1) bekezdése a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 13. §-ával megállapított szöveg.
48 A 20. § a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 14. §-ával megállapított szöveg.
49 A 21. §-t megelőző alcím szövege a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 15. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
50 A 21. § a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 15. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
51 A 23. §-t a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 16. §-a iktatta be, szövege a 18/2016. (VI. 9.) NGM rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
52 A 24. §-t a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 16. §-a iktatta be.
53 A 25. §-t a 45/2013. (X. 14.) NGM rendelet 16. §-a iktatta be.


text:
Beszámoló egy botrányos bírói tárgyalásról | Sopron.info.hu
Beszámoló egy botrányos bírói tárgyalásról
2008.09.05 helyi, lapszemlenewsbot
A Soproni Honvéd Hagyományőrzők szeptember 02-án tartott nyilvános (koncepciós, ötvenes éveket idéző) tárgyalásáról beszámoló. A bíróság folyosóján két egyenruhás rendőr várakozik majd a tárgyalóterembe is bejönnek. Szünetben feltett kérdésre azt válaszolják, hogy szolgálatban vannak. A rendőrautó amivel érkezte, közben KRESZ tábla tiltását semmibe véve, szabálytalanul parkol (1. kép).
A nyilvános tárgyalásra a szokásosnál nagyobb számban érkező hallgatóságból akinek nem jutott szék a bíró dr. Németh Csaba (2. kép) a Mosonmagyaróvári Városi Bíróság elnöke arrogánsan kiküldi. “Jogszabályi” hivatkozása. “Nincs álló hely. Tessék kimenni!”
A Pulzus Tv (városi tv) kamerás, kicsit késve érkező munkatársát ellenszenves stílusban kérdőre vonja milyen médiától jött.
A védelem által meghallgatni kívánt tanút, Hegyi István Urat aki budapesti igazságügyi fegyver szakértő (aki több országos ismertségű ügyben, így a Móri esetben adott szakvéleményt) kiküldi a tárgyalóból, majd a távozása után megjegyzi, hogy egyébként nem kívánja meghallgatni.
Majd megtörténik az egyesületet vezetőjének mint eljárás alá vont meghallgatása. A bírósági gyakorlattal nem rendelkező Igler Attilát hagyta a bíró folyamatosan összefüggően beszélni, de a bíró által használt pattogó, ellenvetést nem tűrő, nagyon határozott, feszült légkör láthatóan blokkolta az egyesület vezetőjét. Tárgyalás után elmondta, hogy nem merte elővenni a táskájában lévő előre megírt a tárgyaláson előadni kívánt vázlat jegyzetét ezért több, szerinte lényeges felvetést nem tudott elmondani.
Ez után Dr. Bokros Gábor ügyvéd Úr aki a Kaliber fegyver szaklap munkatársa még egy kisérletet tett az igazságügyi fegyverszakértő tanúkénti meghallgatására, ezt azonban a bíró érthetetlen módon megtagadta. Ezt követően a hallgatóság számára is közérthetően, konkrét jogszabályi hivatkozásokkal adta elő a védelem álláspontját.
A végzés kihirdetése előtti szünetben a folyóson a hallgatóság, értetlenségének, megrökönyödésének adott hangot a tárgyaló teremben történtek miatt. Az ügyvéd elmondja, hogy praxisában még nem fordult elő ilyen légkörű tárgyalás vezetés, bár a bírónak jogában áll a tanú meghallgatásától eltekinteni.
A végzés kihirdetése után az indoklás alatt a székről felállva fényképeket szándékoztam készíteni, a bíró megszakítva az indoklást kérdőre vont – “Miért készítek képet? Talán sajtós?” – a válaszra, hogy igen igazolnom kellett azt, ami természetesen megtörtént.
A korábbi határozatot akként változtatta meg a bíróság, hogy a húsz “fegyverből” tizenötöt visszaadni rendeltek, továbbiakban fenntartotta a korábbi végzést, öt “fegyver” elkobzását, pénzbírság plusz eljárási költség.
Dr. Bokros Gábor ügyvéd az alábbiakat írta a beszámolóm olvasása után azt kiegészítendő, azt nem változtatva, hozzájárulásával bírva inkább lentebb csatolom.
Kérem a média segítségét, hogy nyilvánosságot kapjon ez a jogállamiságot nem tükröző megtörtént eset.
A tárgyalás még gyakorlott ügyvéd számára is megdöbbentően kezdődött.
A szabálysértési ügyet, amit általában az adott bíróság kezdő bíróira szoktak szignálni, nem is helyi bíró, hanem a mosonmagyaróvári városi bíróság elnöke tárgyalta.
A másik megdöbbentő a fegyveres rendőrök jelenléte volt a tárgyalóteremben. Én már védtem nem egy olyan ügyben, ami bűnszervezet tagjai ellen indult, de a szabadlábon levők ellen még soha nem láttam rendőrt a tárgyalóterembe vezényelni, szabálysértési ügyben meg különösen nem.
A bíróság a hallgatóság egy részét kiküldte a tárgyalóteremből, azzal, hogy nincs ülőhely. Annak a kettő személynek akit kiküldött, a helyén ültek a rendőrök. Ezzel komolyan sérült a tárgyalás nyilvánosságának törvényi alapelve.
A bíró a tárgyalás kezdetén többször is kérte az ügyvédi meghatalmazást és csak nyomatékos felhívásra volt hajlandó átlapozni az iratokat, ahol azt meg is találta, a védelem már korábban benyújtott indítványával együtt. A szóban is megismételt indítványt a bíróság elutasította, holott volt olyan szakkérdés, melyre Hegyi István tanácsos, gyémántjelvényes igazságügyi fegyverszakértő az IRM Bűnügyi Szakértő- és Kutatóintézet munkatársa ( aki a móri ügyön kívül a Magda Marinkó ügyben is komoly hírnevet szerzett) jelentősen megváltoztathatta volna az ügy kimenetelét.
5696 / 2156 látogató
← Kiestek a megyei csapataink	Babosnak öröm a válogatottság →
“Beszámoló egy botrányos bírói tárgyalásról” bejegyzéshez ozzászólás
csehi laszlo szerint:
2008.09.27 - 20:33
az én történetem sokkal koruptab és alkotmányos jogaimban is vastagon korlátoztakk a hatóságok összefonódásuk révén. a biróságot nemérdekelte a hamistanúzás hamisvád.nemvolt jogom megvédeni magam 2 kutya támadásától,de nevolt a rendőrségen sem sőt afüggetlennek mondott magyar biróságon sem. jogerősen elitéltek olyanért amit bizonyítottan elsem követtem.
G.M szerint:
2015.11.29 - 13:32
Az én esetem a fentihez képest egyszerűnek mondható, a bíró (Németh Csaba) mégsem állt a helyzet magaslatán! A bírót abszolút nem érdekelte, hogy valamennyi tanúvallomás eltér egymástól, valójában én egyszer sem találkoztam egyetlen tárgyaláson a tanúkkal, sem az elkövetővel! Így a bíróval bármilyen kreált, tényszerűnek tűnő információt el lehetett fogadtatni és érvényesnek is tekintett. Az előző esethez hasonlóan itt is történ hamis-tanúzás és hamis-vád: az elkövető édesapja részéről (Vági Róbert) és a csornai rendőrség közti (Kapovics Erik, Börötz Attila részéről) ferdített kommunikáció, továbbá a tanuk úgymond zsarolása, lefizetése. Ennek értelmében már nem a feljelentés alapját szolgáló tény alapján folyt a tárgyalás, hanem spekulatív módon.
A bíróság valójában hivatalosan tartott korrupt szervezet, akik a hatalmukat a saját erkölcstelen jogszabályaik s nem az Igazság alapján gyakorolják! Mivel a bíró a ferdített vallomásokra hivatkozva nem tudta tényleges eldönteni, hogy ki a bűnös (annak köszönhetően, hogy nem volt hajlandó részleteiben megvizsgálni az ügyet) mindkét félre bírságot szabott ki! Az elkövető (Vági Norbert) térségünkben az óta is folytatja tevékenységét!
2015.11.29 - 13:38
A bíróság valójában hivatalosan tartott korrupt szervezet, akik a hatalmukat a saját erkölcstelen jogszabályaik s nem az Igazság alapján gyakorolják! Mivel a bíró a ferdített vallomásokra hivatkozva nem tudta ténylegesen eldönteni, hogy ki a bűnös (annak köszönhetően, hogy nem volt hajlandó részleteiben megvizsgálni az ügyet) mindkét félre bírságot szabott ki! Az elkövető (Vági Norbert) térségünkben az óta is folytatja tevékenységét!

matches: bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Pert nyert a TASZ a Miniszterelnöki Hivatal ellen | TASZ TASZ | Pert nyert a TASZ a Miniszterelnöki Hivatal ellen
2008. október 7-i elsőfokú, nem jogerős ítéletében a Fővárosi Bíróság kimondta, hogy a kormányülésekről készült összefoglalók és azok mellékletei közérdekű adatok, s azok kiadására kötelezte az alperes Miniszterelnöki Hivatalt. A hangfelvételek azonban továbbra is titkosak maradhatnak.
A TASZ 2008. februárjában fordult a Miniszterelnöki Hivatalhoz (MEH) közérdekű adatigényléssel, melyben kérte a 2007. évben tartott kormányülések összefoglalóit és azok mellékleteit. A MEH elutasította az igényt arra hivatkozva, hogy az összefoglalók államtitoknak minősülnek, a mellékletek pedig döntés megalapozását szolgáló adatok, ezért automatikus nyilvánosságkorlátozás alá esnek. A TASZ keresetet adott be, melyben kérte a bíróságot, hogy kötelezze a Miniszterelnöki Hivatalt az adatok kiadására. A MEH az eljárás során a mellékletek egy jelentős részét önként kiadta a TASZ részére.
A Fővárosi Bíróság első fokú ítéletében részben helyt adott a kereseti kérelemnek. Az összefoglalók és azok mellékletei közérdekű adatok, amelyek megismerésére minden állampolgár jogosult. A bíróság indoklásában kifejtette, hogy a Kormány működésének megismeréséhez fűződő közérdek áll szemben az állam azon legitim érdekével, hogy bizonyos információkat elzárjon a nyilvánosság elöl. Főszabályként azonban a nyilvánosságnak kell érvényesülnie, és nem fogadható el, hogy a kormány egész adathalmazokat államtitokká minősítsen. A személyes adatok védelméről és közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény (Avtv.) lehetővé teszi, hogy a közérdekű adatot tartalmazó dokumentum igénylő által meg nem ismerhető részeit felismerhetetlenné téve teljesítsék az adat kiadását. Erre a bíróság szerint jelen esetben is lehetőség van.
A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény 13/A.§-a értelmében a kormányülésről készült hangfelvételek a miniszterelnök eltérő rendelkezése hiányában nem nyilvánosak. A bíróság ezt a szabályt megengedhető kivételnek tekintette az Avtv. nyilvánosságot biztosító főszabálya alól, ezért a TASZ kereseti kérelmét ebben a vonatkozásban elutasította. A TASZ továbbra is úgy gondolja, hogy a 2006. évi LVII. törvény 13/A.§-a olyan ellentétben áll az Avtv. szabályaival, amely alkotmányossági aggályokat vet fel, ezért a TASZ valószínűleg a közeljövőben az Alkotmánybírósághoz fordul majd a kollízió feloldása érdekében.
Nyilvános adat az a szerződés, amely a parkolási rendszer üzemeltetési jogainak Centrum Parkoló Kft. javára történő átruházásáról szól a Fővárosi Bíróság ma hozott ítélete szerint
A Fővárosi Bíróság ma elsőfokon ítéletet hozott abban a perben melyet a Blikk főszerkesztője indított, mert szerette volna megtudni, hogy mennyi a jövedelme a MÁV, az MVM, a Magyar Posta, a Szerencsejáték Rt. valamint a Nemzeti Vagyonkezelő vezetőinek.

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság


2016. évi XCII. törvény - 1.oldal - Törvények és országgyűlési határozatok
5. A kisajátításról szóló 2007. évi CXXIII. törvény módosítása
6. A közigazgatási bürokráciacsökkentés keretében egyes adminisztratív kötelezettségek megszüntetésével összefüggő törvénymódosításokról szóló 2016. évi XXXII. törvény módosítása
1. melléklet a 2016. évi XCII. törvényhez
a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény és az azzal összefüggő egyes törvények módosításáról *
1. § A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 102. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„102. § (1) A végrehajtó a foglalási jegyzőkönyv másolatának megküldésével 3 napon belül értesíti a kulturális javak hatósági feladatai körében eljáró kulturális örökség hatóságát, ha
a) a lefoglalt tárgy a védett kulturális javak körébe tartozik,
b) a lefoglalt tárgyról nem állapítható meg, hogy a védett kulturális javak közé tartozik, de valószínűsíthető, hogy a védetté nyilvánítás kritériumainak megfelel.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja esetében biztosítani kell a végrehajtás során, hogy a kulturális javak hatósági feladatai körében eljáró kulturális örökség hatósága a lefoglalt tárgyat megvizsgálja.”
2. § A köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 33. § (1) bekezdésében a „kulturális örökségvédelmi hatóság” szövegrész helyébe a „kulturális javak hatósági feladatkörében eljáró kulturális örökség hatósága” szöveg lép.
3. § Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény 17. § (1) bekezdés 16. pontjában hatályát veszti a „, továbbá a kulturális örökség védelméről szóló törvényben meghatározott örökségvédelmi hatósági kötelezés” szövegrész.
4. § (1) A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény (a továbbiakban: Kötv.) 7. §-a a következő 4a. ponttal egészül ki:
„4a. Földmunka: a földfelszíntől számított 30 centimétert meghaladó, kézi vagy gépi erővel végzett beavatkozás, beleértve a tereprendezést, depó, feltöltés, töltés kialakítását.”
(2) A Kötv. 7. § 16-18. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„16. Műemlékfenntartás: a műemlék rendeltetésszerű és biztonságos, méltó (eszmei értékével összhangban álló) használatához, illetve védett értékei megőrzéséhez szükséges üzemeltetés és ennek során a jókarbantartás teljesítése, állagmegóvási beavatkozások elvégzése, valamint a műemléki helyreállítás.
17. Műemléki érték: minden olyan építmény, történeti kert, történeti temetkezési hely, vagy sajátos terület, valamint ezek maradványa, továbbá azok rendeltetésszerűen összetartozó együttese, rendszere, amely hazánk múltja és a magyar nemzet vagy más közösség hovatartozás-tudata szempontjából országos jelentőségű történeti, művészeti, tudományos és műszaki emlék alkotórészeivel, tartozékaival és beépített berendezési tárgyaival együtt.
18. Műemléki helyreállítás: a jókarbantartási vagy az állagmegóvási feladatokon túlmenő, a műemlék egészét vagy részét érintő felújítás, részleges vagy teljes visszaállítást célzó építési tevékenység vagy restaurálás.”
(3) A Kötv. 7. §-a a következő 29a. ponttal egészül ki:
„29a. Régészeti feladatellátás: A földmunkával járó beavatkozás, fejlesztés, beruházás esetén feltárásra jogosult által végzett lelőhely-felderítés és megelőző jellegű örökségvédelmi tevékenység, melynek szaktevékenységi része a feltárásvezetés, a feltárás dokumentálása, a régésztechnikusi feladatellátás, a leletek elsődleges feldolgozása, valamint a geodéziai és térinformatikai feladatok ellátása. Járulékos része a régészeti bontómunka.”
(4) A Kötv. 7. §-a a következő 44a. és 44b. ponttal egészül ki:
„44a. Védett műemléki érték jókarbantartása: tervszerű megelőző vagy hosszabb időszakonként, rendszeresen visszatérő jelleggel végzett, a jó műszaki állapot megőrzését elősegítő, vagy a kármegelőzésre, hibaelhárításra irányuló vagy rendeltetésszerű és biztonságos napi használatot, működést biztosító építési-szerelési munka, valamint az üzembiztonság megtartására irányuló rendtartási, tisztítási, javítási tevékenység.
44b. Védett műemléki érték állagmegóvása: rossz műszaki állapotban lévő védett műemléki érték, annak önálló rendeltetési egysége további kármegelőzése, kárelhárítása érdekében végzett építési tevékenység.”
5. § A Kötv. Általános védelem alcíme a következő 11/A. §-sal egészül ki:
„11/A. § A régészeti lelőhelyek nyilvántartásba vételének szabályait jogszabály állapítja meg.”
6. § A Kötv. 21. § (1) bekezdés a)-c) pontjai helyébe a következő rendelkezés lép:
(A próbafeltárás célja)
„a) a terület régészeti érintettségének megállapítása,
b) régészeti lelőhelyek állapotának felmérése, jellegének, térbeli kiterjedésének és rétegsorainak megállapítása,
c) a nyilvántartott régészeti lelőhely védetté nyilvánításának előkészítése során a lelőhelyek védelmi fokozatának megállapítása és osztályozása,”
7. § A Kötv. 22. §-a a következő (2a) és (2b) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) A földmunkával járó, nagyberuházásnak nem minősülő, új nyomvonalú, külterületi közútépítések előkészítése során a beruházó a régészeti érintettség felderítése érdekében a feltárásra jogosult intézménnyel előzetes régészeti dokumentációt köteles készíttetni a kerékpárút kivételével.
(2b) A nagyberuházásnak nem minősülő, földmunkával járó beruházások előkészítése során az előzetes régészeti dokumentáció tartalmi elemeire a 23/C. § (2) és (5) bekezdésében, valamint a 23/D. § (1) és (2) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.”
8. § A Kötv. 23/E. §-a a következő (2a) és (2b) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) A beruházó a szerződéskötés szándékáról a feltárási projekttervben megjelölt, feltárásra jogosult akkreditált intézményt és a jogszabályban kijelölt örökségvédelmi szervet egyidejűleg értesíti, elektronikus úton is.
(2b) Ha az akkreditált intézmény a megelőző feltárásra vonatkozó szerződést a 22. § (11) bekezdésében meghatározott 15 napos határidőn belül nem köti meg, akkor a jogszabályban kijelölt örökségvédelmi szerv gondoskodik a régészeti feladatellátás elvégzéséről.”
9. § A Kötv. 23/F. § (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, és a § a következő (8a) bekezdéssel egészül ki:
„(8) Az előzetes régészeti dokumentáció készítésének költségei nem haladhatják meg a beruházás teljes bekerülési költségének 0,35 százalékát, kivéve, ha a beruházó ennél magasabb összeg megfizetését vállalja.
(8a) Az előzetes régészeti dokumentáció készítésének költsége
költségét.”
10. § A Kötv. 23/G. §-a a következő (1a)-(1c) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A közlekedési infrastruktúra-beruházás esetén a jogszabályban kijelölt örökségvédelmi szerv a gyűjtőterületén érintett akkreditált megyei hatókörű városi múzeum bevonásával gondoskodik
(1b) Ha a gyűjtőterületén érintett akkreditált megyei hatókörű városi múzeum a jogszabályban kijelölt örökségvédelmi szerv megkeresésére öt napon belül nem válaszol, vagy a válaszában foglaltak nem felelnek meg a jogszabályi előírásoknak, akkor a jogszabályban kijelölt örökségvédelmi szerv a gyűjtőterületén érintett akkreditált megyei hatókörű városi múzeum bevonása nélkül gondoskodhat a régészeti feladatellátás elvégzéséről.
(1c) Az (1a) bekezdésben meghatározott feladatok elvégzésébe jogszabályban meghatározott módon bevonható
c) akkreditált szervezet.”
„b) a jegyző útján a hatóságnak azt haladéktalanul bejelenteni, amely arról haladéktalanul tájékoztatja a mentő feltárás elvégzésére a 22. § (5) bekezdése szerint feltárásra jogosult intézményt, valamint”
12. § A Kötv. 27/B. §-a a következő (5) és (6) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Ha a feltárást nem a befogadó múzeum végzi, a végleges leletbefogadás költségeiről a feltáró intézmény és a befogadó múzeum a kultúráért felelős miniszter e törvény felhatalmazása alapján kiadott, az elsődleges leletfeldolgozás és a leletanyag végleges befogadásának szabályaira vonatkozó rendeletében meghatározottak szerint megállapodást köt.
(6) Előzetes régészeti dokumentáció keretében végzett régészeti feltárás esetén előkerült leletanyag végleges befogadásáért legfeljebb a feltárás régészeti költségének 10%-áig terjedő összeg illeti meg a befogadó múzeumot e kötelezettsége teljesítésekor.”
13. § A Kötv. 28/A. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) A műemléki érték nyilvántartásba vétele ügyében ügyfélnek minősül a nyilvántartásba vételi kezdeményezéssel érintett ingatlan tulajdonosa, tulajdonosi joggyakorlója, vagyonkezelője, társasház esetén tulajdonosi közössége, akinek az ingatlanra vonatkozó jogát az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezték.”
14. § A Kötv. 29. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A védelem alá vonni tervezett sajátos területen álló ingatlan, valamint a nyilvántartott műemléki érték ingatlan esetén
a) a 28/A. § (2a) bekezdésében meghatározott jogosultakat, és
b) a jogszabályban meghatározott egyéb érintett személyt és szervezetet
jogszabályban meghatározott módon értesíteni kell a műemlékké nyilvánítás tudományos előkészítésének befejezéséről.”
15. § A Kötv. 31. §-a a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:
„(4a) Az ideiglenes műemléki védettség ismételten nem rendelhető el.”
16. § A Kötv. a következő 32/B. §-sal egészül ki:
„32/B. § A műemléki védettség a védett műemléki érték értékleltárba vett, műemléki értéket megalapozó, hiteles alkotórészeire, tartozékaira, valamint beépített berendezési tárgyaira is kiterjed.”
17. § (1) A Kötv. 35. § (1) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
(A védettség megszüntetésére akkor kerülhet sor, ha a védett műemléki érték)
„e) áthelyezése vagy telekalakítása következtében az adott telken a védett érték nem található meg.”
(2) A Kötv. 35. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Az (1) bekezdés c) és d) pontja szerinti esetekben az általános védelem értékvizsgálat elvégzését követően tartható fenn.”
18. § A Kötv. 36. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A műemléki védelem alatt álló történeti kert egésze nem számolható fel, annak védett részei nem szüntethetők meg.”
19. § A Kötv. 43. §-a a következő (5a)-(5d) bekezdéssel egészül ki:
„(5a) Védett műemléki érték korszerűsítése - különösen az energiahatékonyságra vonatkozó minimumkövetelmények betartása, az energia-megtakarítási célú felújítás - nem okozhatja a műemléki védelem alapját képező értékeinek helyreállíthatatlan sérülését, elvesztését.
(5b) A védett műemléki érték egésze nem bontható le.
(5c) A védett műemléki érték részlegesen akkor bontható le, ha
(5d) A műemlék telkén és a műemléki területen a műemléki értékkel nem bíró építmény bontása, új építmény létesítése során a védelmet megalapozó műemléki érték érvényesülésére jogszabályban meghatározottak szerint tekintettel kell lenni.”
20. § (1) A Kötv. 44. §-t megelőzően a következő alcímmel egészül ki:
„A műemlékek hasznosítására és tulajdonjogának átruházására irányuló jogügyletek”
(2) A Kötv. 44. § (1)-(4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A miniszter jóváhagyása szükséges
(2) Az (1) bekezdés szerinti előzetes jóváhagyás a jogügylet érvényességi kelléke.
(3) A miniszter jóváhagyását megtagadhatja, ha az (1) bekezdésben meghatározott jogügylet a védettséget megalapozó értéket veszélyezteti, vagy az a védett érték egységes tulajdonosi szerkezetének kialakítását, egységes hasznosítását nem szolgálja.
(4) A nemzeti vagyon körébe tartozó műemlék ingatlannal kapcsolatos, az (1) bekezdés a)-c) pontja szerinti jogügylettel összefüggő ingatlan-nyilvántartási kérelem kötelező mellékletét képezi a miniszter hozzájáruló jognyilatkozata.”
21. § A Kötv. 52. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A bejelentésre kötelezett tulajdonos (birtokos) személyazonosító adatait és lakcímét az ezt igazoló hatósági igazolvány alapján közli a hatósággal.”
22. § A Kötv. 56. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép és a § a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A hatóság a kiviteli engedélykérelmet elutasítja, vagy a kiviteli engedélyt visszavonja és a műtárgykísérő igazolást érvénytelenné nyilvánítja, ha a tárgy
(5) A kiviteli engedélyezés tekintetében jogellenesen Magyarországra került tárgynak minősül különösen, ha a tárgynak a származási országból a jogszabályok megsértésével történt a kivitele, ideértve a jogszerű ideiglenes kivitelre vonatkozó feltételek megszegéséből adódó jogsértést, illetve a kivitel lejártát követően vissza nem vitt javak esetét is.”
23. § A Kötv. 63. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép és a § a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Műemlékvédelmi érdek érvényesítése céljából a műemlék fenntartása, különösen helyreállítása során az országos építési követelményektől, a településrendezési eszközöktől, annak részeként a helyi építési szabályzattól a tervezés folyamán és a hatósági eljárásban el lehet térni. A nemzeti szabványoktól való eltérést a műemléki értékek megőrzése érdekében előnyben kell részesíteni, ha az alkalmazandó megoldás az élet- és vagyonbiztonság követelményeinek megfelel, vagy az élet- és vagyonbiztonság más módon biztosítható.
(4a) A (4) bekezdés értelmezésében a műemlékvédelmi érdek alatt a védett műemléki érték megőrzését, fenntartását biztosító védelem és azt elősegítő közérdekű szempontok együttesét kell érteni.”
24. § (1) A Kötv. 64/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„64/A. § A miniszter vita esetén dönt arról, hogy valamely tárgy, létesítmény vagy jelenség a kulturális örökség körébe tartozik-e.”
(2) A Kötv. a III. Része a 64/A. §-t követően a következő 64/B. §-sal egészül ki:
„64/B. § A jogszabályban kijelölt örökségvédelmi szerv ellátja a miniszter által - eseti vagy állandó jelleggel - meghatározott egyéb feladatokat.”
25. § (1) A Kötv. 67. § (3) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Amennyiben a kötelezett a hatósági kötelezésben foglaltaknak nem tesz eleget és ezzel a védett kulturális örökség veszélybe kerül, a hatóság örökségvédelmi bírság kiszabásáról intézkedik és)
„a) a munkákat a kötelezett helyett annak költségére és felelősségére elvégeztetheti, más érdekelt, különösen tulajdonostárs erre irányuló kérelme esetén akként is, hogy a munkálatok költségének előlegezésére feljogosítja az érdekeltet;”
(2) A Kötv. 67. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A jogerős és végrehajtható határozatban megállapított (3) bekezdés a) pontja szerinti követelés biztosítékául a Magyar Államot a védett kulturális örökségi elemen jelzálogjog, valamint annak fennállásáig terhelési tilalom illeti meg.”
(3) A Kötv. 67. § (6)-(8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A (4) bekezdés szerinti határozatával a hatóság megkeresi
(7) A követelés kielégítése vagy megszűnése esetén a hatóság 15 napon belül megkeresi az ingatlanügyi hatóságot a bejegyzett jog és a feljegyzett tény törlése iránt.
(8) Abban az esetben, ha a (4) bekezdés szerinti jelzálogjogot olyan ingatlanra kell bejegyezni és a terhelési tilalom tényét feljegyezni, amelyre a 74. § (1) bekezdése szerinti jogi jelleg az ingatlan-nyilvántartásban ezt megelőzően még nem került feljegyzésre, az eljáró hatóság köteles a jogi jelleg ingatlan-nyilvántartási feljegyeztetéséről gondoskodni. A jelzálogjog bejegyzése és a terhelési tilalom tényének feljegyzése csak a jogi jelleg feljegyzését követően kezdeményezhető.”
26. § A Kötv. Nyilvántartások alcíme a következő 74/C. §-sal egészül ki:
„74/C. § (1) Ha a településrendezési eszközökkel érintett ingatlan a hatályos településrendezési eszközökben megállapítottakhoz képest utóbb védetté válik, vagy a védettsége megszűnik, úgy a védettség keletkezése vagy a védettség megszűnésétől számított 6 hónapon belül a helyi építési szabályzatban a 71. § (1) bekezdése szerinti központi, közhiteles nyilvántartás tartalmának megfelelő változtatásokat át kell vezetni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott változás átvezetése iránt az ezt megállapító jogerős határozatával vagy végzéssel a hatóság megkeresi az illetékes települési önkormányzatot.”
27. § A Kötv. A hatósági eljárások szabályai alcíme a következő 75/C. §-sal egészül ki:
„75/C. § A hatóság által hozott döntéssel szemben nincs helye fellebbezésnek.”
28. § A Kötv. 82. § (1) bekezdése a következő f) ponttal egészül ki:
„f) nyilvántartott régészeti lelőhelyen a hatóság engedélye vagy nyilatkozata nélkül beruházást valósít meg.”
29. § A Kötv. a következő 84. §-sal egészül ki:
„84. § (1) Az örökségvédelmi bírságból eredő jogerős és végrehajtható határozatban megállapított követelés biztosítékául a Magyar Államot a védett kulturális örökségi elemen jelzálogjog, valamint annak fennállásáig terhelési tilalom illeti meg.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott jelzálogjog bejegyzése és terhelési tilalom tényének feljegyzése iránt a 67. § (8) bekezdésének alkalmazásával kell feljegyezni.”
30. § A Kötv. 86. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A Magyar Állam elővásárlási jogát
31. § A Kötv. 92. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A (2) bekezdés alapján nyilvántartott műemléki értékké minősülő műemlékek esetében a 28/A. § (2) bekezdését nem kell alkalmazni.”
32. § A Kötv. 93. § (2) bekezdése a következő k) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben megállapítsa:)
„k) az örökségvédelmi tanácsadó testületek működtetésével kapcsolatos feladatokat és szabályokat;”
33. § A Kötv. Átmeneti rendelkezések alcíme a következő 92/F. §-sal egészül ki:
„92/F. § E törvénynek a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény és az azzal összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvénnyel (a továbbiakban: Módtv.4.) megállapított 24., 27/A., 28/A., 29., 64., 71., 72., 74., 74/C., 76. §-át a Módtv.4. hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.”
34. § A Kötv. 2. melléklete az 1. melléklet szerint módosul.
35. § A Kötv.
1. 6. § (1) bekezdés a) pontjában az „összehangolását és irányítását” szövegrész helyébe az „összehangolását és szakmai irányítását” szöveg,
2. 6. § (2) bekezdésében a „kormányrendeletben kijelölt központi hivatalként működő központi költségvetési szerv (a továbbiakban: Hivatal)” szövegrész helyébe a „jogszabályban kijelölt örökségvédelmi szerv” szöveg,
3. 6. § (3) bekezdésében az „Az örökségvédelmi hatósági és egyéb szakmai döntések” szövegrész helyébe az „A hatósági és egyéb szakmai döntések” szöveg,
4. 7. § 4. pontjában az „így biztosított fennmaradásuk” szövegrész helyébe az „így biztosítva fennmaradásukat” szöveg,
5. 7. § 13. pontjában a „fejlesztések, beruházások által érintett, nyilvántartott régészeti lelőhelyek feltárására irányul, kivéve a nagyberuházást” szövegrész helyébe a „beavatkozások, fejlesztések, beruházások által érintett, nyilvántartott régészeti lelőhelyek feltárására irányul” szöveg,
6. 7. § 20. pont nyitó szövegrészében a „beruházás” szövegrész helyébe a „beavatkozás, fejlesztés, beruházás” szöveg,
7. 7. § 20. pont d) alpontjában az „árapasztótározó-építés” szövegrész helyébe az „árapasztó- vagy árapasztó tározó-építés” szöveg,
8. 7. § 25. pontjában a „védelem” szövegrész helyébe a „védettség” szöveg,
9. 7. § 27. pontjában a „fejlesztés” szövegrész helyébe a „beavatkozás, fejlesztés” szöveg,
10. 15. § (2) bekezdés f) pontjában az „elővásárlási jogáról szóló tájékoztatást” szövegrész helyébe az „elővásárlási joga fennállásának tényét” szöveg,
11. 19. § (1) bekezdésében a „fejlesztésekkel, beruházásokkal, beleértve az ásványi vagyon kitermelését is (a továbbiakban együtt: fejlesztések, beruházások)” szövegrész helyébe a „beavatkozásokkal, fejlesztésekkel, beruházásokkal, beleértve az ásványi vagyon kitermelését is (a továbbiakban együtt: beruházások)” szöveg,
12. 19. § (3) bekezdésben a „23/F. § (6)” szövegrész helyébe a „23/F. § (7)” szöveg,
13. 20/A. § (1) bekezdésében a „végezhető tevékenység” szövegrész helyébe a „végezhető feltárási tevékenység” szöveg,
14. 22. § (2) bekezdésében az „a feltárásra jogosult intézményt” szövegrész helyébe a „feltárásra jogosult intézményt” szöveg,
15. 23/A. §-ában a „fejlesztések, beruházások” szövegrész helyébe a „beruházások” szöveg,
16. 23/C. § (1) bekezdésében az „esetén előzetes” szövegrész helyébe az „esetén - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - előzetes” szöveg,
17. 23/C. § (2) bekezdésében az „az öt évnél nem régebbi örökségvédelmi hatástanulmány” szövegrész helyébe az „a hatástanulmány is” szöveg,
18. 23/C. § (4) bekezdésében a „Hivatal megkeresésére” szövegrész helyébe a „jogszabályban kijelölt örökségvédelmi szerv megkeresésére” szöveg,
19. 23/C. § (4) bekezdésében a „Hivatal rendelkezésére” szövegrész helyébe a „jogszabályban kijelölt örökségvédelmi szerv rendelkezésére” szöveg,
20. 23/E. § (6) bekezdésében a „régészeti megfigyelést akkreditált intézménynek kell végezni a feltárás vezetőjének irányításával” szövegrész helyébe a „régészeti megfigyelést jogszabályban meghatározottak szerint akkreditált intézménynek vagy a jogszabályban kijelölt örökségvédelmi szervnek kell végezni” szöveg,
21. 23/F. § (9) bekezdésében a „leletfeldolgozás” szövegrész helyébe a „leletfeldolgozás, valamint a végleges leletbefogadás” szöveg,
22. 23/G. § (1) bekezdésében a „nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű közlekedési infrastruktúra-beruházás” szövegrész helyébe a „nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű közlekedési infrastruktúra-beruházás (a továbbiakban: közlekedési infrastruktúra-beruházás)” szöveg,
23. 23/G. § (4) bekezdésében a „régészeti feladatellátás keretében” szövegrész helyébe a „23/F. § (9) bekezdés szerinti 1%-on felül” szöveg,
24. 24. § (4) bekezdésében a „Hivatal” szövegrész helyébe a „feltárást végző intézmény” szöveg,
25. 27. § (4) bekezdésében az „a tervezett fejlesztés, beruházás műszaki tartalmának” szövegrész helyébe az „a földmunkával járó, tervezett beruházás műszaki tartalmának” szöveg,
26. 27/A. § (2) bekezdésében a „Hivatal ellenőrzi. A Hivatal által végzett feltárások esetén az ellenőrzést a hatóság végzi.” szövegrész helyébe a „hatóság jogszabályban meghatározottak szerint ellenőrzi.” szöveg,
27. 27/A. § (3) bekezdésében a „feltárásban alvállalkozóként nem működhet közre” szövegrész helyébe a „feltárásban nem működhet közre” szöveg,
28. 28. § a) pontjában a „műemléki területek” szövegrész helyébe a „sajátos területek” szöveg,
29. 28. § b) pontjában a „műemlékek és környezetük” szövegrész helyébe a „védett műemléki értékek, valamint a műemlékek, a műemlékvédelem sajátos tárgyai környezetének megőrzése,” szöveg,
30. 28. § c) pontjában a „műemléki szempontból védett területek fenntartását, fejlesztését és az értékvédelmét szolgáló kezelése” szövegrész helyébe a „védett műemléki értékek fenntartása és az értékvédelmet szolgáló fejlesztése” szöveg,
31. 28. § d) pontjában a „kutatások, oktatás” szövegrész helyébe az „oktatás, szakirányú szakképzés” szöveg,
32. 28/A. § (2) bekezdésében a „Hivatalnál” szövegrész helyébe a „hatóságnál” szöveg,
33. 28/A. § (4) bekezdésében az „értékre vonatkozó szabályokat” szövegrész helyébe az „érték védelmének részletes szabályait” szöveg,
34. 29. § (1) bekezdésében a „Hivatalnál” szövegrész helyébe a „hatóságnál” szöveg,
35. 29. § (4) bekezdésében a „tulajdonos és” szövegrész helyébe a „tulajdonos (tulajdonosi joggyakorló) vagy tulajdonosi közösség és” szöveg,
36. 32. § d) pontjában a „rendelkezést,” szövegrész helyébe a „rendelkezést, ha a védetté nyilvánítást megalapozó érték kiemelkedő jelentősége indokolja,” szöveg,
37. 35. § (1) bekezdés d) pontjában a „meg,” szövegrész helyébe a „meg, vagy” szöveg,
38. 35. § (3) bekezdésében az „és c) pontja” szövegrész helyébe az „és e) pontja” szöveg,
39. 35/A. § (1) bekezdésében a „kategóriába sorolással kell osztályozni” szövegrész helyébe a „kategóriába kell sorolni” szöveg,
40. 36. § (1) bekezdésében a „műemlékhez” szövegrész helyébe a „műemléki értékhez” szöveg, valamint az „, illetőleg” szövegrész helyébe a „vagy” szöveg,
41. 37. §-át megelőző alcím címében a „Temetők és” szövegrész helyébe a „Történeti” szöveg, az „emlékhelyek” szövegrész helyébe a „helyek” szöveg,
42. 37. § (1) bekezdésében a „temetőket és” szövegrész helyébe a „történeti”, az „emlékhelyeket vagy a temetőknek azokat a részeit,” szövegrész helyébe a „helyeket (történeti temetőket és temetkezési emlékhelyeket) vagy ezek meghatározott részeit, különösen a” szöveg,
43. 37. § (3) bekezdésében a „temető,” szövegrész helyébe a „történeti” szöveg, az „emlékhely” szövegrész helyébe a „hely” szöveg,
44. 41. §-át megelőző fejezetcímben a „MŰEMLÉKEK” szövegrész helyébe a „VÉDETT MŰEMLÉKI ÉRTÉKEK” szöveg, a „FENNTARTÁSA ÉS HASZNÁLATA” szövegrész helyébe a „MEGŐRZÉSE” szöveg,
45. 41. §-át megelőző alcímben a „műemlékek” szövegrész helyébe a „védett műemléki értékek” szöveg,
46. 41. § (1) bekezdésében a „nyilvántartott műemléki érték és a műemlék fenntartásáról, jókarbantartásáról annak tulajdonosa, vagyonkezelője, használója, a nemzetgazdasági szempontból kiemelt nemzeti vagyon körébe tartozó műemlékek esetében a vagyonkezelője, használója vagy a tulajdonosi jogok gyakorlója, továbbá” szövegrész helyébe a „védett műemléki érték fenntartásáról, jókarbantartásáról annak tulajdonosa (tulajdonosi jogok gyakorlója), vagyonkezelője, használója, vagy” szöveg,
47. 41. § (2) bekezdésében a „nyilvántartott műemléki értéket, műemléket” szövegrész helyébe a „védett műemléki értéket” szöveg, a „fenntartási,” szövegrész helyébe a „nyilvántartott műemléki érték, műemlék esetében a fenntartási,” szöveg,
48. 63. § (1) bekezdésében a „nyilvántartott műemléki értéken, a műemléken” szövegrész helyébe a „védett műemléki értéken” szöveg, valamint az „építésügyi hatóság” szövegrész helyébe az „építésügyi és építésfelügyeleti hatóság” szöveg,
49. 63. § (3) bekezdésében az „engedélyezi az építésügyi” szövegrész helyébe az „engedélyezi vagy tudomásul veszi az építésügyi” szöveg,
50. 64. §-ában a „Hivatal a kulturális örökségvédelem körében” szövegrész helyébe a „hatóság” szöveg,
51. 65. §-át megelőző alcímben a „hatósági nyilatkozat” szövegrész helyébe az „a hatóság jogszerű hallgatása” szöveg,
52. 65. § (3) bekezdésében a „hatósági nyilatkozatban” szövegrész helyébe a „jogszerű hallgatással” szöveg,
53. 67. § (1) bekezdés c) pontjában a „nyilvántartott műemléki értékek, a műemlékek,” szövegrész helyébe a „védett műemléki értékek állagmegóvására vagy” szöveg,
54. 67. § (2) bekezdésében a „tulajdonost, vagyonkezelőt,” szövegrész helyébe a „tulajdonost (tulajdonosi joggyakorlót), vagyonkezelőt, társasházat,” szöveg,
55. 67. § (5) bekezdésében a „minősül.” szövegrész helyébe a „minősül és adók módjára kell behajtani.” szöveg,
56. 71. § (1) bekezdés e) pontjában a „várományosi helyszínek” szövegrész helyébe a „várományos helyszínek és területek” szöveg,
57. 72. § (1) bekezdésében a „nyilvántartást vezető szerv” szövegrész helyébe a „hatóság” szöveg,
58. 74. § (2) bekezdésében a „jogerős határozatával a Hivatal” szövegrész helyébe a „jogerős döntésével a hatóság” szöveg,
59. 74. § (4) bekezdésében a „Hivatal jogerős határozatával” szövegrész helyébe a „hatóság jogerős döntésével” szöveg,
60. 81. § h) pontjában a „műemlékek helyreállításának támogatása” szövegrész helyébe a „műemlékek állagmegóvásának, helyreállításának vagy jókarbantartásának támogatása” szöveg,
61. 82. § (1) bekezdés a) pontjában az „engedély nélkül” szövegrész helyébe az „engedély vagy tudomásulvétel nélkül” szöveg,
62. 82. § (1) bekezdés e) pontjában a „jogosultság nélkül” szövegrész helyébe a „jogosultság vagy műemléki területen szakértői tevékenységet szakértői jogosultság nélkül” szöveg,
63. 82. § (4) bekezdés b) pontjában a „kár nagyságát” szövegrész helyébe a „kár jogszabályban meghatározottak szerint megállapítható vagy becsült nagyságát” szöveg,
64. 92. § (1) bekezdésében a „2015. december 31-ig” szövegrész helyébe a „jogszabályban meghatározottak szerint” szöveg,
65. 92. § (2) bekezdésében a „bírságkategóriába” szövegrész helyébe a „kategóriába” szöveg,
66. 93. (1) bekezdés j) pontjában a „lelőhelyek és a műemlékek ellenőrzésének” szövegrész helyébe a „lelőhelyek és a védett műemléki értékek ellenőrzésének” szöveg,
67. 93. (1) bekezdés k) pontjában a „földmunkával járó fejlesztésekkel, beruházásokkal” szövegrész helyébe a „földmunkával járó beruházásokkal” szöveg,
68. 93. (1) bekezdés r) pontjában az „engedélyhez kötött” szövegrész helyébe az „engedélyhez vagy tudomásulvételhez kötött” szöveg,
69. 93. § (1) bekezdés x) pontjában a „nyilvántartott műemléki érték, a műemlék, a műemléki terület” szövegrész helyébe a „védett műemléki érték” szöveg,
70. 93. § (1) bekezdés y) pontjában az „engedélyhez” szövegrész helyébe az „örökségvédelmi engedély iránti kérelemhez vagy bejelentéshez” szöveg
36. § (1) A Kötv.
a) 6. § (4) bekezdésében,
b) 20. § (4) bekezdés g) pontjában,
c) 23/C. § (3) bekezdésében,
d) 23/C. § (6) bekezdésében,
e) 23/D. § (2)-(5) bekezdésében,
f) 23/E. § (2)-(4) bekezdésében,
g) 23/F. § (1) és (2) bekezdésében
a „Hivatal” szövegrész helyébe a „jogszabályban kijelölt örökségvédelmi szerv” szöveg lép.
(2) A Kötv.
a) 14. § (1) bekezdésében,
b) 24. § (5) bekezdésében,
c) 29. § (2) bekezdésében,
d) 32/A. §-ában,
e) 71. § (1) és (2) bekezdésében,
f) 76. § (2) bekezdésében,
g) 86. § (2) bekezdésében
a „Hivatal” szövegrész helyébe a „hatóság” szöveg lép.
37. § Hatályát veszti a Kötv.
a) 7. § 20. pont b) alpontja,
b) 28/A. § (3) bekezdésében a „fellebbezésre tekintet nélkül” szövegrész,
c) 32. § e) pontjában az „az örökségvédelmi bírság szerinti számítási kategóriájába és a védelem” szövegrész és a „további” szövegrész,
d) 35. § (1) bekezdés c) pontjában a „vagy” szövegrész,
e) 39. § (3) bekezdése,
f) 43. §-át megelőző alcím címében a „vagyonátruházása,” szövegrész,
g) 43. § (6) bekezdésében a „környezetben, valamint a műemléki jelentőségű” szövegrész,
h) 45. §-a,
i) 51. § (4) bekezdése,
j) III. Rész címében az „A HIVATAL ÉS” szövegrész,
k) 64. § c), d) és f) pontja,
l) 67. § (1) bekezdésében a „, a 63. § (3) bekezdésében meghatározott” szövegrész,
m) 68. § (1) bekezdésében az „a 63. § (3) bekezdésében meghatározott tevékenységek vonatkozásában” szövegrész,
n) 74/A. §-a,
o) 74/B. §-a,
p) 81. § m) pontjában a „Hivatal által a” szövegrész,
q) 92. § (1) bekezdésében a „2015. január 1-jén” szövegrész,
r) 92. § (2) bekezdésében a „2015. december 31. napján a” szövegrész,
s) 92/E. §-a,
t) 93. § (1) bekezdés o) és v) pontja.”
38. § A kisajátításról szóló 2007. évi CXXIII. törvény (a továbbiakban: Kstv.) 4. § (1) bekezdés i) pont ia) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
örökségvédelem céljából, ha védetté nyilvánított régészeti lelőhely vagy műemlék, továbbá a nemzeti emlékhely örökségvédelmi érdekei másként nem biztosíthatóak, így különösen, ha)
„ia) az érintett ingatlanon olyan tevékenység folyik, amely kisajátítás hiányában a védetté nyilvánított régészeti lelőhely vagy műemlék, továbbá a nemzeti emlékhely megsemmisülését eredményezi, vagy amely által az a veszély fenyeget, hogy a védelem alapját képező értékeit helyreállíthatatlanul elveszti;”
39. § A Kstv. 18. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„18. § (1) A 4. § (1) bekezdés i) pont ia) alpontja, j) pont ja) alpontja, l) pont la) alpontja és m) pont ma) alpontja szerinti célból indult kisajátítási eljárás esetén a kártalanítás összegét csökkenteni kell a kisajátítást kérő vagy - arra hatáskörrel rendelkező - szervei által a károsodás felszámolása, valamint a további károsodás, illetve veszélyeztetés megelőzése érdekében
(2) Az (1) bekezdés szerinti célból történő kisajátításnak nem akadálya, hogy a kisajátítási eljárás időtartama alatt a kisajátítást kérő vagy annak - arra hatáskörrel rendelkező - szerve részben vagy egészben elvégezte a károsodás felszámolását.”
40. § A Kstv. 24/C. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„24/C. § A 18. §-ban foglalt esetben a kisajátítási eljárást a kisajátítást kérő kérelmére - legfeljebb a kárelhárítási intézkedések végrehajtásához szükséges időtartamra - fel kell függeszteni. Az eljárást a kisajátítást kérő kérelmére, de legkésőbb a kárelhárítási intézkedések befejezését követően folytatni kell. Ha a kisajátítást kérő a kárelhárítási intézkedések befejezését megelőzően vagy azzal egyidejűleg nem kérte az eljárás folytatását, a kárelhárítási intézkedések befejezését köteles a kisajátítási hatóság részére haladéktalanul bejelenteni.”
41. § A Kstv. a következő 46. §-sal egészül ki:
„46. § E törvénynek a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény és az azzal összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2016. évi XCII. törvénnyel (a továbbiakban: 2016. évi XCII. törvény) megállapított rendelkezéseit a 2016. évi XCII. törvény hatálybalépését követően indult kisajátítási hatósági eljárásokban kell alkalmazni.”
42. § A Kstv. 3. § (1) bekezdés d) pontjában a „kell egybevetnie, örökségvédelmi érték, természetvédelmi” szövegrész helyébe a „kell egybevetnie, a kulturális örökség védett elemei aktuális állapotát, veszélyeztetettségének mértékét, természetvédelmi” szöveg lép.
„141/A. Fémkereső műszer jogellenes használata
is szabhat ki helyszíni bírságot.”
44. § Nem lép hatályba a közigazgatási bürokráciacsökkentés keretében egyes adminisztratív kötelezettségek megszüntetésével összefüggő törvénymódosításokról szóló 2016. évi XXXII. törvény 11. § (1) bekezdése.
45. § Ez a törvény a kihirdetését követő tizenhatodik napon lép hatályba.
A Kötv. 2. melléklet II. pontjában foglalt táblázat a következő 14-16. sorral egészül ki:
A nemzeti emlékhely megnevezése A nemzeti emlékhely lehatárolása)
„14. Nagycenk, Széchenyi-kastély műemléki együttese cím: 9485 Nagycenk, Kiscenki út 3.
15. Szigetvár, vár cím: 7900 Szigetvár, Vár utca
16. Esztergom, Várhegy és Víziváros A Főszékesegyház (Bazilika) épülete
cím: Esztergom, 2500 Bercsényi utca 2.”