2003. évi CXXXIII. törvénya társasházakról2014-03-152015-06-30232003. évi CXXXIII.törvény
A külön tulajdonnal kapcsolatosjogok és kötelezettségek
(2) A közösség köteles megtéríteni az (1) bekezdés c) pontja19 szerinti beavatkozással okozott kárt.
21. §20 (1) Az építtető tulajdonostárs a lakásában tervezett olyan építkezés megkezdéséhez, amely miatt az alapító okiratot nem kell módosítani, de a munka az alapító okiratban közös tulajdonként megjelölt épületberendezésre történő csatlakozással vagy a közös épületrész, épületberendezés műszaki állapotának megváltozásával jár együtt, az épület biztonságának, állékonyságának megőrzése érdekében köteles az ilyen munkával közvetlenül érintett tulajdonostársak tulajdoni hányada szerinti legalább kétharmadának írásbeli hozzájáruló nyilatkozatát beszerezni.
22. §21 (1) A szervezeti-működési szabályzat előírhatja, hogy a tulajdonostárs köteles a közös képviselőnek vagy az intézőbizottság elnökének bejelenteni:
A közös tulajdonnal kapcsolatosjogok és kötelezettségek
24. §22 (1) A közös tulajdonba tartozó épületrész, épületberendezés, nem lakás céljára szolgáló helyiség és lakás fenntartásának költsége, valamint a rendes gazdálkodás körét meghaladó kiadás (a továbbiakban együtt: közös költség) a tulajdonostársakat tulajdoni hányaduk szerint terheli, ha a szervezeti-működési szabályzat másképp nem rendelkezik.
c)23 a közösköltség-hátralék megfizetése érdekében a közös képviselőnek vagy az intézőbizottság elnökének az adós tulajdonostárs határidő megjelölésével történő felszólításával, továbbá – ha a felszólítás eredménytelen – a fizetési meghagyás kibocsátásának kezdeményezésével, illetőleg – e törvény rendelkezései szerinti felhatalmazása esetén – a jelzálogjog bejegyzése és annak törlése iránti kérelem benyújtásával kapcsolatos feladatait,
(3)24 A közös képviselőnek (az intézőbizottság elnökének) a (2) bekezdés c) pontjában meghatározott feladatkörében a hátralékos tulajdonostárs részére – az ismert lakóhelyére vagy levelezési címére – igazoltan, postai szolgáltató útján megküldött felszólítását a kézbesítés megkísérlésének napján kézbesítettnek kell tekinteni, ha a hátralékos tulajdonostárs az átvételt megtagadta. A másodszor megkísérelt és átvétel nélkül, „nem kereste” jelzéssel a közös képviselőhöz (az intézőbizottság elnökéhez) visszaérkezett felszólítást, a postai kézbesítés második megkísérlésének napját követő nyolcadik munkanapon kézbesítettnek kell tekinteni (kézbesítési vélelem).
(4)25 Ha az ismeretlen helyen tartózkodó hátralékos tulajdonostárs nyilvántartásba vett új lakó- vagy tartózkodási helye, székhelye, telephelye a nyilvántartást vezető szerv adatszolgáltatása alapján vagy egyéb módon ismertté válik, a kézbesítési vélelem az új lakó- vagy tartózkodási helyre, székhelyre, telephelyre a (3) bekezdés szerinti módon megkísérelt és eredménytelen kézbesítés esetében áll be.
25. §26 (1)27 A közös tulajdonban álló épületrészek, helyiségek és területek megfigyelését szolgáló, zárt rendszerű műszaki megoldással kiépített elektronikus megfigyelő rendszer (a továbbiakban: kamerarendszer) létesítéséről és üzemeltetéséről a közgyűlés az összes tulajdoni hányad szerinti legalább kétharmados többségével rendelkező tulajdonostársak igenlő szavazatával dönthet. Ebben az esetben a szervezeti-működési szabályzatnak tartalmaznia kell a kamerarendszer üzemeltetéséhez szükséges – az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény rendelkezéseivel összhangban megállapított – adatkezelési szabályokat.
(8)28 A felvételen szereplő természetes személy érintett számára biztosítani kell valamennyi, az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvényben felsorolt jognak az ott meghatározott korlátozások figyelembevételével történő gyakorlását.
26. §29 (1) A szervezeti-működési szabályzatban meg kell határozni a külön tulajdonon belüli építési-szerelési munka, és a zajjal járó más tevékenység végzésének a lakhatás nyugalmát szolgáló szabályait (a továbbiakban: házirend); e szabályok nem lehetnek ellentétesek az építésre, illetőleg a zajszint határértékére a lakóépület tekintetében irányadó külön jogszabályok rendelkezéseivel.
(3)30 A házirend szabályait – a használat jogcímétől függetlenül – a lakás, illetőleg a nem lakás céljára szolgáló helyiség mindenkori használója köteles betartani.
(4)31 A házirend – a tulajdonostársak összes tulajdoni hányad szerinti legalább négyötödös többségével megállapított – eltérő rendelkezése hiányában tilos dohányozni a közös tulajdonban lévő zárt légterű épületrészekben, területeken, illetve helyiségekben.
A társasház szerveinek törvényességi felügyelete32
27/A. §33 (1) A társasház működésének, a társasház szerveinek és e szervek működésének törvényességi felügyeletét a jegyző látja el. A törvényességi felügyelet nem terjed ki az olyan ügyre, amelyben bírósági, hatósági eljárásnak van helye.
28. §34 (1) A közgyűlés kizárólagos hatáskörében határoz:
29. §35
30. § (1)36 A közgyűlés a határozatával a legalább három hónapnak megfelelő közös költség összegének befizetésével hátralékba került tulajdonostárs külön tulajdonának és a hozzá tartozó közös tulajdoni hányadának jelzálogjoggal való megterhelését rendelheti el a hátralék megfizetésének biztosítékául.
(2)37 A jelzálogjog bejegyzésének elrendelése három hónapnak megfelelő hátralékonként megismételhető.
(3)38 A tulajdonostárs által írásban meghatalmazott általános képviselőt a közgyűlésre minden esetben meg kell hívni. Az általános és az eseti meghatalmazásra egyebekben a Ptk. rendelkezései az irányadók.
34. §39 (1) A meghívónak tartalmaznia kell:
(2)40 Kötelező a közgyűlés összehívása, ha azt a tulajdoni hányad 1/10-ével rendelkező tulajdonostársak a napirend, az ok és a közgyűlési határozatra tett javaslat megjelölésével írásban kérték. Ha a közös képviselő vagy az intézőbizottság elnöke a kérés kézhezvételétől számított 30 napon belüli időpontra a közgyűlést nem hívja össze, azt a harmincadik napot követő 15 napon belüli időpontra a számvizsgáló bizottság, ennek elmulasztása esetén az összehívást kérő tulajdonostársak vagy az általuk írásban megbízott bármely tulajdonostárs jogosult összehívni.
37. § (1)41 Ha a közgyűlés nem határozatképes, vagy a levezető elnök a közgyűlést a határozatképtelenné válása miatt berekesztette, megismételt közgyűlést kell tartani.
(2)42 A megismételt közgyűlést a határozatképtelen közgyűlést követő 15 napon belüli időpontban az eredetivel azonos – a határozatképtelenné vált közgyűlés esetén a közgyűlés berekesztését követően fennmaradó – napirenddel kell összehívni. A megismételt közgyűlés az eredeti közgyűlés meghívójában az eredeti közgyűlés határozatképességétől függő feltétellel a határozatképtelen közgyűlés napjára is kitűzhető, ha a szervezeti-működési szabályzat ettől eltérően nem rendelkezik.
(3)43 A rendes gazdálkodás körét meghaladó kiadások vállalásához a tulajdonostársak egyhangú határozata szükséges.
39. §44 (1) A közgyűlésről jegyzőkönyvet kell felvenni, amelynek tartalmaznia kell különösen:
b)45 azt, hogy a megjelent tulajdonostársak nevét, tulajdoni hányadát, továbbá a távol lévő tulajdonostárs által meghatalmazott személy nevét a jegyzőkönyvhöz mellékelt jelenléti ív tartalmazza;
(2)46 Az írásbeli szavazásnak és az eredmény megállapításának részletes szabályait a szervezeti-működési szabályzatban kell meghatározni.
(3)47 Az írásbeli szavazás eredményét a közös képviselő vagy az intézőbizottság elnöke – a 19. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – írásban köteles közölni a tulajdonostársakkal.
41. §48 (1) A szervezeti-működési szabályzat a közgyűlés megtartásának módját részközgyűlések formájában is meghatározhatja; ebben az esetben megállapítja a részközgyűlési körzeteket.
42. § (1)49 Ha a közgyűlés határozata jogszabályba, az alapító okiratba vagy a szervezeti-működési szabályzatba ütközik vagy a kisebbség jogos érdekeinek lényeges sérelmével jár, bármely tulajdonostárs keresettel kérheti a bíróságtól a határozat érvénytelenségének megállapítását a határozat meghozatalától számított hatvan napon belül. Ha a határozat bírósági felülvizsgálatát a jegyző a 27/A. § (4) bekezdése szerinti keresetében kérte, a kereseteket bíróság a perek egyesítésével bírálja el.
c)50 közölni és beszedni a tulajdonostársakat terhelő közös költséghez való hozzájárulás összegét, továbbá a 24. § (2) bekezdés b) pontja szerinti, külön jogszabályok alapján meghatározott szolgáltatások díját, valamint érvényesíteni a közösség ezzel kapcsolatos igényeit. Ezen igények érvényesítése iránti perben a tárgyalást – ha egyéb intézkedésre nincs szükség – legkésőbb a keresetlevélnek, fizetési meghagyásos eljárás perré alakulása esetén pedig az iratoknak a bírósághoz történő érkezésétől számított harmincadik napra kell kitűzni. A kereset más keresettel nem kapcsolható össze, keresetváltoztatásnak és szünetelésnek helye nincs.
(2)51 A közös képviselő vagy az intézőbizottság elnöke a közgyűlés határozata alapján társasház-kezelői tevékenységet is elláthat. Ebben az esetben a szerződésnek tartalmaznia kell az 52. § (2) bekezdésében meghatározott társasház-kezelői tevékenység körében ellátandó feladatokat és az e tevékenység díjazása kérdésében történő megállapodást is.
(3)52 A közös képviselő (az intézőbizottság elnöke) köteles megőrizni az ingatlanügyi hatósághoz benyújtott alapító okirat és szervezeti-működési szabályzat egy példányát.
43/A. §53 (1) A közös képviselő vagy az intézőbizottság – többletdíjazás felszámítása nélkül – a rezsicsökkentések végrehajtásához kapcsolódóan tájékoztatja a tulajdonostársa(ka)t
44. §54 (1) A közös képviselő (az intézőbizottság elnöke) köteles a közgyűlés határozatairól és a határozatok végrehajtásáról nyilvántartást (a továbbiakban: Közgyűlési Határozatok Könyve) vezetni.
45. §55 (1) A közös képviselő (az intézőbizottság elnöke) a külön tulajdont érintő tulajdonosváltozás esetén – a szerződő felek kérésére, részükre – köteles a Közgyűlési Határozatok Könyvét, illetőleg az elidegenítéssel érintett ingatlanra vonatkozó határozatokat bemutatni.
(2)56 A Közgyűlési Határozatok Könyvébe bármely tulajdonostárs betekinthet és a határozatokról – a másolási költség megfizetésével – másolatot kérhet.
48. § (1)57 A számviteli szabályok szerinti könyvvezetés és beszámoló alapján a közös képviselő, illetve az intézőbizottság éves elszámolása tartalmazza:
(2)58 Az éves elszámolás elfogadása esetén a közgyűlés a közös képviselő vagy az intézőbizottság tárgyévi ügykezelő tevékenységét jóváhagyja. A jóváhagyás nem jelenti az esetleges kártérítési igényről és a fogyasztóvédelmi hatóság 43/A. § (5) bekezdése szerinti eljárásáról való lemondást.
49. §59 (1) Nem lehet közös képviselő vagy az intézőbizottság elnöke, tagja (a továbbiakban együtt: tisztségviselő), és nem láthat el társasház-kezelői, ingatlankezelői tevékenységet:
(2)60 Azt a tényt, hogy az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott kizáró ok (a továbbiakban: kizáró ok) nem áll fenn:
50. §61 (1) A közös képviselő (az intézőbizottság elnöke) – a (2) bekezdés rendelkezésének kivételével – jogosult a közösség képviseletének ellátására a bíróság és más hatóság előtt is. E jogkörének korlátozása harmadik személlyel szemben hatálytalan.
(2)62 Építésügyi hatósági eljárásban – amennyiben a társasház közössége ügyfélnek minősül – annak képviseletére az (1) bekezdésnek megfelelően a közös képviselő (az intézőbizottság elnöke) jogosult, azonban az új építmény építésére, valamint a meglévő építmény tömegének megváltoztatására jogosító, továbbá a társasház kérelmére hozott építési engedélyt valamennyi tulajdonostársnak kézbesíteni kell.
b)63 véleményezi a közgyűlés elé terjesztett javaslatot, így különösen a számviteli szabályok szerinti könyvvezetés és beszámoló alapján elkészített éves elszámolást és a következő évi költségvetést, valamint a szervezeti-működési szabályzat által meghatározott értékhatár felett a bemutatott számlákat,
(4)64 A számvizsgáló bizottsággal nem rendelkező társasház közösségének ellenőrzési jogkörét és feladatait a szervezeti-működési szabályzatban az (1) bekezdés rendelkezéseinek figyelembevételével kell megállapítani; a szabályzat előírhatja, hogy e feladatokat évente a közgyűlés határozatával felhatalmazott tulajdonostárs látja el.
(5)65 Ha az (1) bekezdés szerinti feladatok ellátása számvizsgáló bizottság vagy a (4) bekezdésben említettek szerint felhatalmazható tulajdonostárs hiánya miatt nem biztosítható, e feladatok ellátásával – a szervezeti-működési szabályzat erről szóló rendelkezése esetén – a számvitelről szóló törvény szerinti könyvviteli szolgáltatás végzésére jogosult szolgáltató vagy okleveles könyvvizsgálói képesítéssel rendelkező és a számvitelről szóló törvény szerinti nyilvántartásban szereplő (a továbbiakban: regisztrált) személy vagy olyan gazdálkodó szervezet is megbízható, amelynek van ilyen tagja vagy alkalmazottja.
III/A. Fejezet66
A gazdasági ellenőrzést segítő személy67
51/A. §68 (1) Ha a közösség éves pénzforgalma meghaladja a húszmillió forintot vagy az alapító okirat szerint külön tulajdonban lévő lakások és nem lakás céljára szolgáló helyiségek száma meghaladja az ötvenet, a számvizsgáló bizottság, illetőleg az ellenőrzési jogkör gyakorlója (a továbbiakban együtt: számvizsgáló bizottság) feladatellátásának segítésére – a számviteli szabályok szerinti könyvvezetés és beszámoló alapján elkészített éves elszámolás és a következő évi költségvetési javaslat előzetes vizsgálatára és véleményezésére – gazdasági ellenőrzést segítő személyt kell igénybe venni. Gazdasági ellenőrzést segítő személy a számvitelről szóló törvény szerinti könyvviteli szolgáltatás végzésére jogosult szolgáltató vagy okleveles könyvvizsgálói képesítéssel rendelkező és regisztrált személy lehet.
51/B. §69 (1) A gazdasági ellenőrzést segítő személy feladata a számviteli szabályok szerinti könyvvezetés és beszámoló alapján elkészített éves elszámolás és a következő évi költségvetési javaslat – éves közgyűlés elé terjesztett – tervezetének előzetes vizsgálata és véleményezése.
52. § (1)70 Aki üzletszerűen kíván társasház-kezelői tevékenységet folytatni, köteles az erre irányuló szándékát az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóságnak bejelenteni.
53. § (1)71 Aki üzletszerűen kíván ingatlankezelői tevékenységet folytatni, köteles az erre irányuló szándékát az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóságnak bejelenteni.
(3)72 A 49. §-ban meghatározott feltételek az üzletszerűen végzett társasház-kezelői és ingatlanközvetítői tevékenységet folytató szolgáltatókra is megfelelően alkalmazandók.
54. §73 (1) Üzletszerűen végzett társasház-kezelői, illetőleg üzletszerűen végzett ingatlankezelői tevékenységet az folytathat, aki rendelkezik az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott szakmai képesítéssel, és megfelel az ott meghatározott egyéb feltételeknek.
(3)74 Az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóság az üzletszerű társasházkezelői vagy az üzletszerű ingatlankezelői tevékenység végzésére jogosult, bejelentést tevő természetes személyekről és gazdálkodó szervezetekről nyilvántartást vezet. A nyilvántartás – a (3a) bekezdés a)–f) pontjában meghatározottak kivételével – közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül. A nyilvántartásba való bejegyzésre és törlésre irányuló eljárás során okirati bizonyításnak van helye.
(3a)75 A (3) bekezdés szerinti nyilvántartás – a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvényben meghatározott adatokon túl – tartalmazza:
(3b)76 A (3) bekezdés szerinti nyilvántartásban szereplő adatok – a (3a) bekezdés c) pontjában foglaltak kivételével – nyilvánosak.
(3c)77 Az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóság a (3) bekezdés szerinti nyilvántartásban szereplő adatokat a nyilvántartásból való törlésig kezeli.
(4)78 Az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóság az üzletszerűen végzett társasház-kezelői vagy ingatlankezelői tevékenység gyakorlásának időtartama alatt lefolytatott hatósági ellenőrzés keretében ellenőrzi azt is, hogy a nyilvántartásba vett üzletszerűen végzett társasház-kezelői vagy ingatlankezelői tevékenységet végző személy büntetlen előéletű, és nem áll társasház-kezelői, illetve ingatlankezelői tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt. A hatósági ellenőrzés céljából az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóság adatot igényelhet a bűnügyi nyilvántartási rendszerből. Az adatigénylés kizárólag azon adatra irányulhat, hogy a társasház-kezelő vagy az ingatlankezelő büntetlen előéletű-e, és társasház-kezelői, illetve ingatlankezelői tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll-e.
(5)79 A (4) bekezdés alapján megismert személyes adatokat az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóság
2.3.3.80 korszerűsítés: meglévő épület, épületrész, épületberendezés rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmasságát javító, használati értékét, teljesítőképességét, üzembiztonságát növelő építési-szerelési munka. Korszerűsítésnek kell tekinteni a megújuló energiaforrások (napenergia, szél, geotermikus energia stb.) alkalmazására, a központi fűtő- és melegvíz-ellátó berendezésnek az energiaracionalizálással, a levegőtisztaság-védelemmel összefüggő átalakítására vagy cseréjére vonatkozó, továbbá az épület energiahatékonyságát szolgáló épületszerkezeteken végzett építési-szerelési munkát is.
3.81 Rendes gazdálkodás körét meghaladó kiadások: az állagvédelmet meghaladó, a fenntartás (az üzemeltetés, a karbantartás és a felújítás) körébe nem tartozó olyan munkálattal összefüggő kiadások, amelyek az alapító okirat szerint közös tulajdonban lévő épület, épületrész bővítésével, átalakításával vagy közös tulajdonba kerülő új épület, épületrész, illetőleg épületberendezés létesítésével járnak.
6.82 Üzletszerűen végzett társasház-kezelői, illetve üzletszerűen végzett ingatlankezelő tevékenység: társasház-kezelői, illetve ingatlankezelői szolgáltatás, mely a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvényben meghatározottak szerint önálló, üzletszerűen – nyereség elérése érdekében rendszeresen, gazdasági kockázatvállalás mellett – végzett gazdasági tevékenység.
7.83 A közösség éves pénzforgalma: a gazdálkodási évben, készpénzben és bankszámlán befolyt összes bevétel és kifizetett összes kiadás együttes összege.
62. § (1)–(2)88
7 A 10. §-t megelőző alcímet a 2009: LXXXIX. törvény 2. §-a iktatta be.
8 A 10. § a 2009: LXXXIX. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
9 A 11. §-t megelőző alcímet a 2009: LXXXIX. törvény 3. §-a iktatta be.
10 A 11. § a 2009: LXXXIX. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
11 A 12. § (1) bekezdése a 2009: LXXXV. törvény 132. §-a szerint módosított szöveg.
12 A 13. § – e törvény 58. § (3) bekezdése alapján – a 2004. január 1-jéig már bejegyzett társasház vonatkozásában 2005. január 1. napján lép hatályba.
13 A 17. § a 2010: CLXXVII. törvény 1. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 21. §-a alapján 2011. január 2. napjával a szervezeti-működési szabályzatnak a nem lakás céljára szolgáló helyiségek használatára, hasznosítására vonatkozó – a módosított társasházi törvénnyel ellentétes – rendelkezése hatályát veszti és helyébe a társasházi törvény vonatkozó rendelkezése lép. A szervezeti-működési szabályzat ennek megfelelő kijavítását a szervezeti-működési szabályzatnak egyéb okból első ízben történő módosítása során kell elvégezni.
14 A 17. § (3) bekezdése a 2011: LXXVI. törvény 34. § (1) bekezdésével megállapított, a 2013: CXXVIII. törvény 20. § a) pontja szerint módosított szöveg.
15 A 18. § a 2011: LXXVI. törvény 34. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését.
16 A 19. § (1) bekezdése a 2011: LXXVI. törvény 34. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését.
17 A 20. § (1) bekezdésének b) pontja a 2009: LXXXIX. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
18 A 20. § (1) bekezdésének c) pontja a 2009: LXXXIX. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
19 A 2009: LXXXIX. törvény 6. §-ával elrendelt módosítás alapján a hivatkozás helyesen: (1) bekezdés b) pontja.
20 A 21. § a 2009: LXXXIX. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
21 A 22. § – e törvény 58. § (3) bekezdése alapján – a 2004. január 1-jéig már bejegyzett társasház vonatkozásában 2005. január 1. napján lép hatályba.
22 A 24. § – e törvény 58. § (3) bekezdése alapján – a 2004. január 1-jéig már bejegyzett társasház vonatkozásában 2005. január 1. napján lép hatályba.
23 A 24. § (2) bekezdés c) pontja a 2009: L. törvény 73. § e) pontja szerint módosított szöveg.
24 A 24. § (3) bekezdését a 2009: LXXXIX. törvény 8. §-a iktatta be, szövege a 2011: LXXVI. törvény 34. § (4) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését.
25 A 24. § (4) bekezdését a 2009: LXXXIX. törvény 8. §-a iktatta be, szövege a 2011: LXXVI. törvény 34. § (4) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését.
26 A 25. §-t a 2009: LXXXIX. törvény 20. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2011: LXXVI. törvény 34. § (5) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (5) bekezdését.
27 A 25. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 249. §-a szerint módosított szöveg.
28 A 25. § (8) bekezdése a 2011: CCI. törvény 249. §-a szerint módosított szöveg.
29 A 26. § – e törvény 58. § (3) bekezdése alapján – a 2004. január 1-jéig már bejegyzett társasház vonatkozásában 2005. január 1. napján lép hatályba.
30 A 26. § (3) bekezdését a 2009: LXXXIX. törvény 9. §-a iktatta be.
31 A 26. § (4) bekezdését a 2011: XLI. törvény 15. §-a iktatta be.
32 A 27/A. §-t megelőző alcímet a 2009: LXXXIX. törvény 10. §-a iktatta be.
33 A 27/A. §-t újonnan a 2013: CCXXXI. törvény 2. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XI. törvény 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
34 A 28. § a 2009: LXXXIX. törvény 11. §-ával megállapított szöveg.
35 A 29. §-t a 2009: LXXXIX. törvény 20. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
36 A 30. § (1) bekezdése a 2010: CLXXVII. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
37 A 32. § (2) bekezdése a 2010: CLXXVII. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
38 A 33. § (3) bekezdése a 2011: LXXVI. törvény 34. § (6) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését.
39 A 34. § a 2009: LXXXIX. törvény 12. §-ával megállapított szöveg.
40 A 35. § (2) bekezdése a 2010: CLXXVII. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
41 A 37. § (1) bekezdése a 2009: LXXXIX. törvény 14. §-ával megállapított szöveg.
42 A 37. § (2) bekezdése a 2009: LXXXIX. törvény 14. §-ával megállapított szöveg.
43 A 38. § (3) bekezdését a 2009: LXXXIX. törvény 15. §-a iktatta be.
44 A 39. § a 2009: LXXXIX. törvény 16. §-ával megállapított szöveg.
45 A 39. § (1) bekezdés b) pontja a 2010: CLXXVII. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
46 A 40. § (2) bekezdése – e törvény 58. § (3) bekezdése alapján – a 2004. január 1-jéig már bejegyzett társasház vonatkozásában 2005. január 1. napján lép hatályba.
47 A 40. § (3) bekezdése a 2010: CLXXVII. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
48 A 41. § – e törvény 58. § (3) bekezdése alapján – a 2004. január 1-jéig már bejegyzett társasház vonatkozásában 2005. január 1. napján lép hatályba.
49 A 42. § (1) bekezdése a 2014: XI. törvény 4. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
50 A 43. § (1) bekezdés c) pontja a 2011: LXXVI. törvény 34. § (7) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését.
51 A 43. § (2) bekezdése a 2010: CLXXVII. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
52 A 43. § (3) bekezdése a 2006: CIX. törvény 73. § (2) bekezdésének g) pontja szerint módosított szöveg.
53 A 43/A. §-t a 2013: CCXXXI. törvény 2. § (2) bekezdése iktatta be.
54 A 44. § – e törvény 58. § (2) bekezdése alapján – 2005. január 1-jén lép hatályba.
55 A 45. §-nak „a Közgyűlési Határozatok Könyvének, illetőleg” szövegrésze – e törvény 58. § (2) bekezdése alapján – 2005. január 1-jén lép hatályba.
56 A 45. § (2) bekezdése – e törvény 58. § (2) bekezdése alapján – 2005. január 1-jén lép hatályba.
57 A 48. § (1) bekezdése a 2013: CCXXXI. törvény 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
58 A 48. § (2) bekezdése a 2013: CCXXXI. törvény 3. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
59 A 49. § a 2011: LXXVI. törvény 34. § (8) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését.
60 A 2011: LXXVI. törvény 36. § (4) bekezdése alapján a 2011. július 28-át követően meghozott közgyűlési határozattal előírt kötelezés esetén kell alkalmazni.
61 Az 50. § a 2009: LXXXIX. törvény 17. §-ával megállapított szöveg.
62 Az 50. § (2) bekezdése a 2010: CLXXVII. törvény 10. §-ával megállapított szöveg.
63 Az 51. § (1) bekezdés b) pontja a 2010: CLXXVII. törvény 11. §-ával megállapított szöveg.
64 Az 51. § (4) bekezdése – e törvény 58. § (3) bekezdése alapján – a 2004. január 1-jéig már bejegyzett társasház vonatkozásában 2005. január 1. napján lép hatályba.
65 Az 51. § (5) bekezdését a 2010: CLXXVII. törvény 12. §-a iktatta be.
66 A III/A. Fejezet megjelölést a 2010: CLXXVII. törvény 13. §-a iktatta be.
67 Az 51/A. §-t megelőző alcímet a 2009: LXXXIX. törvény 18. §-a iktatta be, szövege a 2010: CLXXVII. törvény 14. §-ával megállapított szöveg.
68 Az 51/A. §-t a 2009: LXXXIX. törvény 18. §-a iktatta be, szövege a 2010: CLXXVII. törvény 14. §-ával megállapított szöveg.
69 Az 51/B. §-t és az azt megelőző alcímet a 2010: CLXXVII. törvény 14. §-a iktatta be.
70 Az 52. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 308. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
71 Az 53. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 308. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
72 Az 53. § (3) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 94. § (2) bekezdése iktatta be.
73 Az 54. § a 2009: LVI. törvény 308. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
74 Az 54. § (3) bekezdése a 2013: CXV. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
75 Az 54. § (3a) bekezdését a 2013: CXV. törvény 6. §-a iktatta be.
76 Az 54. § (3b) bekezdését a 2013: CXV. törvény 6. §-a iktatta be.
77 Az 54. § (3c) bekezdését a 2013: CXV. törvény 6. §-a iktatta be.
78 Az 54. § (4) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 94. § (3) bekezdése iktatta be.
79 Az 54. § (5) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 94. § (3) bekezdése iktatta be.
80 Az 56. § 2.3.3. pontja a 2011: LXXVI. törvény 34. § (9) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését.
81 Az 56. § 3. pontja a 2009: LXXXIX. törvény 19. §-ával megállapított szöveg.
82 Az 56. § 6. pontját a 2010: CLXXVII. törvény 15. §-a iktatta be.
83 Az 56. § 7. pontját a 2010: CLXXVII. törvény 15. §-a iktatta be.
84 Az 59. §-t a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 655. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2009: LVI. törvény 308. § (4) bekezdése iktatta be.
85 Lásd a 217/2009. (X. 2.) Korm. rendeletet.
86 A 60. § (2) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 655. pontja hatályon kívül helyezte.
87 A 60. § (4) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 655. pontja hatályon kívül helyezte.
88 A 62. § (1)–(2) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 655. pontja hatályon kívül helyezte.
89 A 62. § (4) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 655. pontja hatályon kívül helyezte.
90 A 64/A. §-t a 2010: CLXXVII. törvény 16. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte e módosító törvény 18. §-a.
91 A 65. §-t a 2009: LVI. törvény 308. § (5) bekezdése iktatta be.
92 Lásd a 217/2009. (X. 2.) Korm. rendeletet.
93 A 66. §-t a 2009: LVI. törvény 308. § (5) bekezdése iktatta be, szövege a 2010: CXLVIII. törvény 192. §-a szerint módosított szöveg.
94 Lásd a 30/2009. (XI. 3.) ÖM rendeletet, a 23/2013. (VI. 28.) NGM rendeletet.
95 A 67. §-t a 2010: CLXXVII. törvény 17. §-a iktatta be, szövege a 2011: LXXVI. törvény 34. § (10) bekezdésével megállapított, a 2013: CXXVIII. törvény 20. § b) pontja szerint módosított szöveg.
96 Az 1. mellékletet a 2013: CCXXXI. törvény 4. §-a iktatta be, szövege a 2014: XI. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.


text:
Dr. Baka András | interjú | Jogi Fórum
2011. június 22. dr. Antal Attila, Budapest
„Azt kell mondanom, hogy ha a nyugdíj mellett még a szervezetben is lényeges változások történnek, akkor ennek olyan együttes, kumulatív hatása lesz, amely a meglévő eredmények és szint megtartását hosszú időre lehetetlenné teszi.” Baka Andrással, a Legfelsőbb Bíróság és az Országos Igazságszolgáltatási Tanács elnökével beszélgettünk az új Alaptörvényről, a bírósági szervezetrendszer önerőből és jogalkotás útján történő reformjáról és persze bírákat morálisan nyomasztó kérdésekről.
Milyen szerepet játszott a Legfelsőbb Bíróság az Alaptörvény előkészítésében?
Az új Alaptörvény előkészítésében mi különösebb szerepet nem kaptunk. Annak idején még a Salamon-féle bizottsághoz elküldtünk egy javaslatot, aztán más irányt vett a folyamat. Én az új Alkotmányt, pontosabban annak a bíróságokkal foglalkozó részét a legteljesebben a parlament előtt értékeltem. Ekkor részletesen kifejtettem álláspontomat, amelynek több eleme van. Úgy gondoltam, hogy a bírósági fejezet nem kapott olyan hangsúlyt, mint amilyet kellett volna. Korábban az igazságszolgáltatás kizárólagos letéteményese a bíróság volt, most pedig annyi van az új Alaptörvényben, hogy „[a] bíróságok igazságszolgáltatási tevékenységet látnak el.” [25. cikk (1.) bek.]. Ami azt jelenti, hogy nem kizárólagos e tevékenység, aminek megvannak a maga okai, s ezeket nem kívánom a továbbiakban kutatni. Találgatásokra ad okot továbbá, hogy kimaradt az Alaptörvényből a bírósági szintek felsorolása és maga az Országos Igazságszolgáltatási Tanács (OIT) is. Nyilván okkal maradtak ki azok a részek, amelyek korábban szerepeltek az Alkotmányban. Ugyanakkor fontos hangsúlyozni, hogy az Alaptörvény csak a vonatkozó sarkalatos törvényekkel együtt értelmezhető, önmagában értelmezhetetlen.
Az új Alaptörvénnyel lényegében új bírói fórum is létrejött, s ez az Alkotmánybíróság (AB). Milyen lesz ennek a következménye?
„S itt felmerül a kérdés, hogy milyen megfontolásból kapott az Alkotmánybíróság ilyen jogkört, hiszen ez gyakorlatilag egy felesleges közbeiktatás, egy időigényesen felesleges garancia. Ráadásul ez egy egészen más Alkotmánybíróságot feltételez, hiszen adott esetben ügyek ezreit kell ésszerű határidőben megvizsgálni.”
A bírósági döntések alkotmányossági felülvizsgálata tipikusan új jogköre lesz az Alkotmánybíróságnak. Őszintén szólva, mint volt strasbourgi bíró, azt kell, hogy mondjam, hogy ezzel a típusú jogkörrel csupán az uniós alkotmánybíróságok kis hányada rendelkezik, nem véletlenül. Európában csupán csak hét, többek között a német, a spanyol és a cseh. Nem vagyok benne biztos, hogy ez az új intézmény többletgaranciát jelent a polgárok számára, hiszen ezekben a kérdésekben az Emberi Jogok Európai Bíróságához lehet fordulni, s most lett egy új közvetítő, az Alkotmánybíróság. S ez olyan helyzetbe hozza majd az AB-t, hogy közvetlenül a strasbourgi bíróság alá fog tartozni: ez azt jelenti, hogy a magyar Alkotmánybíróság ide vonatkozó döntéseinek felülvizsgálatát közvetlenül az Emberi Jogok Európai Bírósága fogja végezni. Az Emberi Jogok Európai Bíróságát nem kötik az Alkotmánybíróság hatáskörét korlátozó költségvetési és egyéb rendelkezések, ugyanakkor az AB-t kötni fogják a strasbourgi határidők és azok az követelmények, amelyeket az Európai Emberi Jogi Egyezmény 6. cikkelye megállapít. Nem vagyok benne biztos, hogy erre szükség volt, hiszen az elmúlt lassan 20 év, amióta részesei vagyunk a Római Egyezménynek (egészen pontosan 1991. november 5-e óta), arról győzött meg, hogy Strasbourgban viszonylag kevés magyar alapjogi kérdést tárgyalnak, az ügyek túlnyomó többsége az eljárás hosszával kapcsolatos. S itt felmerül a kérdés, hogy milyen megfontolásból kapott az Alkotmánybíróság ilyen jogkört, hiszen ez gyakorlatilag felesleges közbeiktatás, egy időigényesen felesleges garancia. Ráadásul ez egy egészen más Alkotmánybíróságot feltételez, hiszen adott esetben ügyek ezreit kell ésszerű határidőben megvizsgálni. Ezeket a problémákat én már a döntés előtt jeleztem.
Ön számít szakmai együttműködésre az Alkotmánybírósággal?
Nyilván tárgyalni kell majd az Alkotmánybírósággal. A bírósági szervezetrendszer egyébként alapjogi szempontból jelentősen megerősödött az utóbbi időben, hiszen működik nálunk az európai jogi szaktanácsadói hálózat. Ez azt jelenti, hogy minden bíróságon van 2-3 ilyen szaktanácsadó, akik nyelvi és szakmai (európai jog, strasbourgi esetjog) segítséget adnak azoknak a kollégáknak, akik ilyen ügyekben járnak el. Ez a hálózat igen jól bevált, s az Ítélőtáblák, de egyéb bíróságok döntéseiben is már nyomon követhető a szaktanácsadók szakmai munkája. Úgy gondolom, hogy a jogalkotás után le kell ülni az AB tagjaival, s meg kell beszélni a tapasztalatokat és felmerülő problémákat, nehézségeket.
Hogyan értékeli elnöki programjának végrehajtását akár a bírósági szervezet, akár a jogalkotás szintjén?
„Ebben az időszakban volt az OIT választások, amelyek ugyan a korábbi szabályok alapján bonyolódtak, de személyes tekintélyemet is latba vetve, az elektorok számára adott iránymutatással egy új OIT-et hozunk létre, amely már nem az elnökök testülete, hanem leképezi a szervezeti sokszínűséget.”
Ha a parlament előtt ismertetett, illetve a magam számára kitűzött programot nézzük, akkor akár elégedett is lehetnék, hiszen megkezdődött az elmúlt 2 évben a bírósági szervezet átalakítása. Korábban a bírósági szervezetet szakmai körökből számos jogos szakmai kritika érte: a szaksajtó hangos volt attól, hogy a szervezet nem nyitott, sőt magába zárkózik, a tagok magukat ellenőrzik. Látnom kellett már a megbízatásom elején, hogy minden, a bírósági szervezettel kapcsolatos, jogalkotási szintű változtatás kétharmados konszenzust igényel – a megválasztásomat követő évben erre esély sem volt. Ezt felismerve a bírósági szervezet belső viszonyait kívántam megváltoztatni, legalábbis azt, amit kritika ért és amit megtehettem. Igyekeztem megtörni azokat a belső lobbikat, amelyek jelen voltak a bírósági szervezetben és károkat okoztak; átnéztük az OIT szabályzatait, új szabályzatokat alkottunk; sor került a Hivatal átvilágítására a hatékonyabb működés szempontjából. Ebben az időszakban voltak az OIT választások, amelyek ugyan a korábbi szabályok alapján bonyolódtak, de személyes tekintélyemet is latba vetve, az elektorok számára adott iránymutatással egy új OIT-et hozunk létre, amely már nem az elnökök testülete, hanem leképezi a szervezeti sokszínűséget.
Tehát mondhatjuk azt, hogy a bírósági szervezet belső reformját jogalkotás nélkül, belső erőforrásokból sikerült elérni?
Az hiszem ez megtörtént, jelentős átalakítás ment végbe a nyilvánossággal való kapcsolattatást terén: kiépült a szóvivői rendszer, minden megtalálható az OIT honlapján, a bíróságoknak a sajtóval való kapcsolata kiegyensúlyozottabbá vált, s így a bírósági munka is átláthatóbbá lett. Az egyik legfontosabbnak azt tekintettem, hogy belső erőforrásokból és a legszélesebb körű szakértői stáb bevonásával kidolgozzuk az igazságszolgáltatás stratégiai koncepcióját, amely hitünk szerint alkalmas arra, hogy az igazságszolgáltatást – persze nem rögtön, nem radikális reformok eredményeként – korszerűsítse. Ennek számos eleme volt. A fogalmazók és titkárok nagyobb felelősséggel és munkával való ellátása: a titkárokat nem peres ügyekben igen gyakran foglalkoztatták csak munkaerőként, ami nem szolgálta a bírói hivatásra való felkészülést. Emiatt szükség volt a titkári rendszer reformjára, sőt azt is el tudtam volna képzelni, hogy létrehozunk egy albírói rendszert. A statisztikai- és informatikai rendszer megerősítése, kiépítése, egységesítése, valamint a gazdálkodás egységesítése mind olyan kérdések voltak, amelyek a bírói szervezet áramvonalasítását, hatékonyságának növelését vetették fel. Ezen kívül megemlíthetjük a kötelező képzés és továbbképzés fejlesztését, továbbá a bírói munka és a bírói igazgatási munka ellenőrzésének megerősítését.
Említette a szakmai kritikákat. 2008-ban készült három átfogó tanulmány a bírósági szervezetrendszer reformját illetően. Ezekből sikerült valamit beépíteni?
Ezeket a szakmai anyagokat az OIT még az én hivatali időm kezdete előtt értékelte és határozatot hozott arról, hogy mely pontokban valósíthatók meg. Nehézséget okozott, hogy az anyagok között is jelentős ellentmondás volt, hiszen különböző műhelyekben készületek. Az anyagokra továbbá jellemző volt az elméleti megközelítés, valamint, hogy nem mindig vették figyelembe a bírói munka gyakorlati és speciális jellegét. Ennek ellenére azt hiszem, hogy több területen ezen anyagok alkalmazása, beépítés megtörtént, ilyen a nyilvánosság, a kötelező képzés, s a szolgálati bíróság bevezetése, amely a parlament előtt is ismertetett programom egyik fontos eleme volt.
Visszatérve az Ön elnöki programjára. Van olyan terület, amelynek megvalósítása nem volt annyira sikeres?
Amiben nem sikerült a programomhoz képest előrelépni az az, hogy óriási a különböző bíróságok ügyterhei közötti különbség. Rendkívül nagy a központi bíróságok terheltsége, máshol viszont sokkal kisebb az ügyek száma. Ez azt az elfogadhatatlan helyzetet eredményezi az állampolgárok számára, hogy a bírói döntéshez való hozzájutás ideje lényegében attól függ, hogy hol él az illető. Ott sem sikerült előrelépést tenni, hogy nálunk van Közép-Európa legnagyobb bírósága, 741 bíróval és több ezer bírósági tisztviselővel. Ez hosszú évtizedek óta fennálló állapot, az erőltetett centralizáció és a gazdasági-társadalmi fejlődés következménye. Az ügyek átfutási ideje csak akkor csökkenthető, ha ezeket a nagy monstrumokat kisebb egységekre bontjuk, a tevékenységüket igyekszünk decentralizálni, a kizárólagos illetékességeket lecsökkentjük és átalakítjuk az illetékességi területeket. De ez egy komplex program, s ehhez a bírósági szervezet ereje önmagában nem elegendő, a napi ügyek vitelére szolgáló igazgatása ezeket a problémákat csak enyhíteni tudja, végleges megoldást azonban nem tud adni.
Az ésszerű bírósági eljárási célkitűzés tekintetében a nemrég elfogadott nyugdíjkorhatár módosítás mit jelent?
A koherens koncepcióm megalkotásakor, kidolgozáskor, és annak végrehajtása során abban más elemek nem szerepeltek. Nem számolt - és egyáltalán nem tartotta indokoltnak - a bírósági rendszer gyökeres átalakításával, a nyugdíjkorhatár drasztikus csökkentésével.
Mondhatjuk azt, hogy a nyugdíjkorhatár csökkentése veszélyezteti ezeket a célkitűzéseket?
„A nyugdíj nem csak óriási bizonytalanságot és sokkot váltott ki a bíróságokban, de jelentősen aláásta a bíróságok munkamorálját, az önbecsülést és olyan folyamatokat is elindított, amelyek véleményem szerint a bírói hivatással össze egyeztethetetlenek: a helyezkedést, a törtetést… Azt gondolom, hogy ha a nyugdíj mellett még a szervezetben is lényeges változások történnek, akkor ennek olyan együttes, kumulatív hatása lesz, amely a meglévő eredmények és szint megtartását hosszú időre bizonytalanná teszi.”
Ez adott esetben az jelenti, hogy a kitűzött koncepcióm mondjuk március 1-jéig volt érvényes. A koncepcióm legfontosabb elemei belekerültek a 2010-es bírósági szervezeti-jogállási törvénybe, mint például a fizetési kategóriák bővítése, a szolgálati bíróság felállítása, az OIT belső viszonyának megváltoztatása, az OIT szabályozása. Ez gyakorlatilag a bírósági önigazgatás talaján álló koncepció volt, amely tartalmazta azokat a sarkalatos kérdéseket, amelyek az igazságszolgáltatás megújulásához szükséges volt. Most nem tudom, hogy hol állunk. Vajon ez a koncepció továbbra is él? Mi lesz a bírósági önigazgatással? Ezeket nem tudom. A nyugdíj nem csak óriási bizonytalanságot és sokkot váltott ki a bíróságokon, de jelentősen aláásta a bíróságok munkamorálját, az önbecsülést és olyan folyamatokat is elindított, amelyek véleményem szerint a bírói hivatással összeegyeztethetetlenek: a helyezkedést, a törtetést, a politikához való elvtelen dörgölőzést. Utóbbiak jelen voltak szűkebb körben korábban a főbíróválasztás előtt is, de most szélesebb körű ez a jelenség, s ez nem kedvez a stabilitást igénylő munkának. Azt gondolom, hogy ha a nyugdíj mellett még a szervezetben is lényeges változások történnek, akkor ennek olyan együttes, kumulatív hatása lesz, amely a meglévő eredmények és szint megtartását hosszú időre lehetetlenné teszi. Így nem hogy nem lesz jobb, hanem lényegesen rosszabb lesz a bírósági rendszer.
Ezen a ponton már át is tértünk a 2010-es bírósági reformhoz, a 2010. évi CLXXXIII. törvényhez. Ez a törvénycsomag (amelyben az eljárási törvények mellett a bírósági szervezeti törvény is módosításra került) tekinthető-e a bírósági reform jogalkotási oldalának?
Nem mondom, hogy a törvénycsomag teljesen egybevágott az elképzeléseimmel, én például soha nem igényeltem ilyen széles kinevezési jogkört és messze nem értek egyet a bíróvá válás kötött szempontrendszerével sem. De a csomag a legtöbb ponton abba az irányba ment, amelyet az én koncepciómnak is tekinthetünk.
Itt egyébként volt egyezetés a kormánnyal?
Ekkor még volt, de nagyon rövid határidő állt rendelkezésre és igen sokat dolgozunk, személy szerint is vezettem egyeztető üléseket. Nagyon gyorsan kellett dönteni. Az anyagaink ismertek voltak az Igazságügyi Minisztérium előtt, javaslatainkat a honlapunkon is közzétettük.
Arról van információja, hogy a törvénycsomagba foglalt bírósági reform meg fog maradni?
Fogalmunk sincs arról, hogy milyen irányba alakul a bírósági szervezet. A 2010-es törvényt az új Alaptörvény egy vonatkozásban már biztosan felülírta, nevezetesen, hogy ha a bírói életpálya 30 évtől 62 évig tart, akkor értelmetlen 14 fizetési, 3 évente változó kategóriáról beszélni, hiszen egyszerű számítások alapján sem jön ki ez. Annak kapcsán, hogy hogyan alakul a bírósági szervezet igazgatása, illetve milyen bírósági szintek lesznek, koncepcióról nem tudunk. A bírósági szervezet átalakítása mindenhol hosszú évekig tartó folyamat. Rövid idő alatt csak ötletelni, rögtönözni lehet.
Korábban kifejtett álláspontja szerint pusztán álkérdés az igazgatási modell problémája (önigazgatás vagy a minisztériumba való integrálás). Ennek ellenére melyik modell lehet működőképesebb hazánkban?
„A döntő kérdés nem az épületek kezelése vagy egyéb technikai megfontolás, hanem az, hogy a bírósági vezetők, tisztségvelők kinevezési kinek a kezében van: a bírói többségű testületek kezében vagy pedig a politika által befolyásolt személy kezében.”
Eleve több modell is létezik: lehet egy igazságügyi minisztériumi modell a miniszter alatt; lehet egy kvázi bírósági minisztérium, amelyet a jelenlegi OIT Hivatal és a kormány működtet (e két modell lényegébe ugyanaz); és beszélhetünk harmadikként az önigazgatási modellről. Európában 19 államban az önigazgatási modellt követik. A modellválasztás azonban behatárolt az adott ország jogi kultúrája, közjogi gondolkodása, viszonyainak stabilitása által. Ennek alapján mondom én, hogy az elmúlt évtizedben Európában teret nyerő önigazgatási modell Magyarország viszonyainak jobban megfelelő. A döntő kérdés nem az épületek kezelése vagy egyéb technikai megfontolás, hanem az, hogy a bírósági vezetők, tisztségvelők kinevezése kinek a kezében van: a bírói többségű testületek kezében vagy pedig a politika által befolyásolt személy kezében.
Korábban beszéltünk a bíróságok és a nyilvánosság viszonyáról, az eljárások időtartama közötti óriási, területi különbségekről. Mi a helyezet a jogegységgel? Hogyan oldható meg az, hogy ugyanabban a jogkérdésben (pl. a Magyar Villamos Művek közfeladatot ellátó szervi jellege) ugyanazt mondják a bíróságok?
A koncepcióban és korábban is mondtam, hogy a jogegység biztosítása alapkérdés. Ez már egy nagy bíróságon is nagyon fontos, de egy ország jogegysége meghatározó kérdés. Az Alkotmány szerint a jogegység biztosítása a Legfelsőbb Bíróság (LB) feladata, s ekként szól a Kúriáról is az Alaptörvény. A Kúria önmagában csak akkor tudja ellátni a jogegységet, ha egy-egy bírósági régióban a jogegységet más bíróságok is biztosítják. Meghatározó szerep jut ebben Ítélőtábláknak, amelyek a maguk területén ellátják a jogegységi feladatokat. Ezután már jóval egyszerűbb a Kúria dolga, hiszen az Ítélőtáblákon keresztül tud hatni a megyei szintre, s aztán a megyei bíróságok is tudnak bizonyos jogegységi feladatot ellátni a helyi bíróságok vonatkozásában. Ez tulajdonképpen egy piramis alapú szerveződés, ahol mindenkinek megvan a maga feladata a jogegység biztosításában. A tényleges kúriai ítélkezés nélkül azonban a Kúria jogegységi tevékenysége illuzórikus.
Dr. Baka András szakmai életrajza

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Kúria Kúria Kúria