h)15 a közcélú vízilétesítmények esetén a közcélnak megfelelő üzemrendre és szükség esetén a közérdek mértékén felüli üzemelési igényekre, az érdekeltek körére, a költségviselőkre, az üzemeltetés biztonsági követelményei miatt szükséges intézkedésekre, valamint
(3)16 A kizárólag energetikai célra kitermelt felszín alatti vizet a hasznosítást követően ugyanazon vízadóba lehet visszatáplálni. A visszatáplálással engedélyezett vízhasznosítást a hasznosításból kikerülő termálvíznek a visszatáplálástól eltérő ártalommentes elvezetésével, elhelyezésével is folytatni lehet.
11. § (1)17 A termálvíz gyógyászati, egyéb egészségügyi, továbbá ivóvíz, ásványvíz, fürdővíz, használati melegvíz, hőellátási, villamosenergia-előállítási és intenzív medencés haltenyésztési célra hasznosítható.
(2)18 A termálvíz-hasznosítás tervezésénél a többcélú, ismételt és víztakarékos felhasználásra és a termálvíz hőtartalmának minél nagyobb mértékű kinyerésére kell törekedni. Vizsgálni kell az esetleges kísérő gázok hasznosításának lehetőségét is.
(3)19 Termálvízmű telepítésekor a hasznosításból kikerülő termálvizek ártalommentes elvezetéséről, elhelyezéséről gondoskodni kell. Ennek során állandó jellegű tavas vizes élőhelyek, többcélú víztározók létesíthetőek és a tavas természetközeli szennyvíztisztítási módszer alkalmazható.
6a.20 Saját célú ivóvízellátás
(5)21 A (3) bekezdésben foglalt tevékenységet az engedélyező hatóság ellenőrzi. Az ellenőrzés során a népegészségügyi feladatkörben eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatalának szakvéleménye kérhető.
(6)22 A saját célú ivóvízmű tulajdonosa az ivóvízmű üzemeltetését írásbeli szerződésben átengedheti, ha az üzemeltető részéről a személyi és tárgyi feltételek rendelkezésre állnak.
(2)23 A saját célú ivóvízmű üzemeltetője köteles a kitermelt ivóvíz minőségét az ivóvíz minőségi követelményeiről és az ellenőrzés rendjéről szóló 201/2001. (X. 25.) Korm. rendelet 2. számú melléklet A) rész 4. pontjában felsorolt paraméterek tekintetében az üzemeltetési engedélyezés alkalmával, illetve ezt követően háromévente ellenőrizni vagy ellenőriztetni. Az népegészségügyi feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala a helyben fennálló kockázatok figyelembevételével további vizsgálatokat írhat elő. A vizsgálatot a 16/A. § (5) bekezdés a) pontja szerinti ellenőrzés után 12 hónapon belül kell elvégezni. A saját célú ivóvízmű üzemeltetője köteles a vizsgálati eredményeket a népegészségügyi feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala részére a kézhezvételtől számított 15 napon belül megküldeni. A vizsgálati eredmények alapján a népegészségügyi feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal 15 napon belül kiértékeli és dönt a további szükséges intézkedések megtételéről.
(3)24 Ha a hatóság vagy az üzemeltető által végzett vizsgálati eredmények alapján a népegészségügyi feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala az ivóvíz minőségi követelményeinek való megfelelést nem tudja megállapítani, eljárást kezdeményez az engedélyező hatóságnál. Az eljárás kezdeményezésével egy időben csatolja a szakmai javaslatát indokolással ellátva, a megfelelő minőségű ivóvíz biztosítása érdekében.
(5)25 A saját célú ivóvízmű üzemeltetője részére az illetékes vízügyi hatóság, a népegészségügyi feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala, valamint a működési terület szerinti vízügyi igazgatóság a szakmai tanácsadás lehetőségét biztosítja.
(5)26 Az egyedi zárt szennyvíztároló üzemeltetése során gondoskodni kell a szennyvíz ártalmatlanításáról.
(5)27 Szennyvíztisztító telep fejlesztése esetén az agglomerációban és annak közelében a gazdaságos beszállítási távolságra levő településeken keletkező települési folyékony hulladék fogadását és tisztítását a nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvízszállítási közszolgáltatási tevékenység végzésének feltételeiről szóló kormányrendeletben előírt mód figyelembevételével biztosítani kell.
(2)28 A települési szennyvízkezelési programot a következő tartalommal kell elkészíteni:
ab)29 az egyes településrészeken alkalmazott szennyvízelvezetési, -tisztítási és egyéb szennyvíztisztítási középtávú igények, megoldások, továbbá azok környezeti, természeti és társadalmi hatásai,
bb)30 az egyes településrészek szennyvízelvezetési és -tisztítási megoldására vonatkozóan, megkülönböztetve a szennyvízelvezető művel ellátott és a Nemzeti Települési Szennyvízelvezetési és -tisztítási Megvalósítási Programmal összefüggő szennyvízelvezetési agglomerációk lehatárolásáról szóló kormányrendeletnek megfelelő lehatárolás alapján ellátni tervezett településrészeket [a települési szennyvízelvezetési agglomeráció(ka)t], valamint az egyedi szennyvíztisztításra lehatárolt területeket, megadva az alkalmazni kívánt vízilétesítmények, építmények fajtáit, megjelölve azokat a településrészeket is, ahol egyedi szennyvíztisztítás nem alkalmazható,
be)31 az egyedi szennyvíztisztító létesítményekre vagy az egyéb tervezett szennyvíz-ártalmatlanítási megoldásokra vonatkozó helyi környezetvédelmi, természetvédelmi követelményekre, valamint a fő műszaki adatokra és szabályokra vonatkozóan;
13.32 Egyedi szennyvíztisztítás
24. § (1)33 Az egyedi szennyvíztisztításra lehatárolt területek közé tartoznak
(2)34 Az egyedi szennyvíztisztításra lehatárolt területeken a szennyvíz keletkezésével érintett ingatlan tulajdonosa köteles gondoskodni a szennyvíz egyedi tisztításáról és ártalommentes elhelyezéséről olyan módon, hogy a szennyvíz elhelyezése ellenőrizhetően nem eredményezheti a felszíni és a felszín alatti vizek minőségi és mennyiségi állapotának romlását.
(3)35 Ha az ingatlant határoló közterületen a szennyvízelvezető mű műszakilag elérhető és rendelkezésre áll a megfelelő szennyvíztisztító-telepi kapacitás, akkor
25. § (1)36 A talaj adottságainak, a felszín alatti víz mélységének és a települési szennyvíz mennyiségének figyelembevételével méretezett, tisztítómezővel ellátott oldómedencés létesítmény és az egyedi szennyvíztisztító berendezés (a továbbiakban együttesen: egyedi szennyvíztisztító létesítmény) a vízgazdálkodási hatósági jogkör gyakorlásáról szóló kormányrendeletnek, valamint e §-ban és a 26. §-ban foglalt rendelkezéseknek megfelelően létesíthető.
(2)37 Egyedi szennyvíztisztító létesítményt bármely területen történő programszerű telepítés, illetve a felszín alatti vizek minősége szempontjából fokozottan érzékeny vagy magas talajvízállású területeken történő egyedi telepítés esetén akkor lehet létesíteni, ha a települési önkormányzat által elfogadott és a vízügyi hatóság által jóváhagyott települési szennyvíztisztítási program ezt lehetővé teszi.
(3)38 Egyedi szennyvíztisztító berendezést a felszín alatti vizek védelme szempontjából fokozottan érzékeny területek közül csak azokon a helyeken lehet létesíteni, ahol
26. § (1)39 Tisztítómezővel ellátott oldómedencés létesítmény és földtani közegbe történő bevezetés esetén egyedi szennyvíztisztító berendezés csak a felszín alatti vizek védelméről szóló kormányrendeletben meghatározott egyedi vizsgálatot követően létesíthető akkor, ha
(2)40 Egyedi szennyvíztisztító létesítményt akkor lehet létesíteni, ha
(3)41 Egyedi szennyvíztisztító létesítményt úgy kell létesíteni, hogy
a)42 az egyedi szennyvíztisztító berendezés esetén az elfolyó tisztított szennyvízből,
(4)43 Egyedi szennyvíztisztító létesítmény létesítése során a vízügyi hatóság előírja
(5)44 Az új egyedi szennyvíztisztító létesítmények megvalósításával gondoskodni kell a korábban épített szakszerűtlen egyedi szennyvíztisztító létesítmények felszámolásáról.
27. § (1)45 Egyedi szennyvíztisztító létesítmény üzemeltetése során a tulajdonosnak gondoskodnia kell
a)46 az egyedi szennyvíztisztító létesítmény üzemeltetés feltételeinek biztosításáról,
b)47 az egyedi szennyvíztisztító létesítmény működésének rendszeres, szemrevételezéssel történő napi ellenőrzéséről,
c)48 az egyedi szennyvíztisztító létesítmény megközelíthetőségéről,
e)49 a keletkező hulladéknak a hulladékról szóló törvénynek megfelelő módon történő elhelyeztetéséről, ártalmatlaníttatásáról, és
(2)50 Egyedi szennyvíztisztító létesítmény üzemeltetése során a tulajdonosnak gondoskodnia kell
(3)51 Az egyedi szennyvíztisztító létesítmény tulajdonosa kötelességeit átruházhatja.
(4)52 A tisztítómezővel ellátott oldómedencés létesítmény és az egyedi zárt szennyvíztároló tulajdonosának gondoskodnia kell a keletkező hulladék a hulladékról szóló törvénynek megfelelő módon történő elhelyeztetését és ártalmatlaníttatását igazoló, tárgyévre és előző évre vonatkozó dokumentumok, számlák őrzéséről.
28. § (1)53 Az egyedi szennyvíztisztító létesítmények működtetéséért felelős szolgáltatónak gondoskodnia kell
(1a)54 Egyedi telepítésnél, ha a kibocsátás meghaladja az 500 m3/év mennyiséget, évente mintavételt és analitikai vizsgálatot kell végezni. Programszerű telepítés esetén évente legalább az egyedi szennyvíztisztító létesítmények 20%-ánál a mintavételt és az analitikai vizsgálatot el kell végezni úgy, hogy valamennyi létesítmény legalább 5 évente bekerüljön a mintavételi és analitikai vizsgálati ütemezésbe.
13/A.55 Használt termálvizek elhelyezése, tisztítása és elvezetése
(3)56 Árvízvédelmi műnek és altalajának a vízoldali és a mentett oldali védősávok határvonala között történő megbontásához az árvízvédelmi mű kezelőjének hozzájárulása és az általa jóváhagyott ideiglenes árvízvédelmi terv szükséges, amely alapján az árvízvédelmi mű kezelője az ideiglenes árvízvédelmi mű felépítését, állagának megóvását és a fővédvonal védképességének helyreállítása után az ideiglenes árvízvédelmi mű elbontását ellenőrzi.
(3)57 Árvízvédelmi töltések esetén, amennyiben a védképesség számításokkal igazolt, a vízügyi hatóság a vízjogi létesítési engedélyezési eljárásban az Országos Vízügyi Főigazgatóság véleménye alapján eltérhet a vizek hasznosítását, védelmét és kártételeinek elhárítását szolgáló tevékenységekre és létesítményekre vonatkozó műszaki szabályokról szóló miniszteri rendeletben meghatározott koronaszélességtől és rézsűhajlástól.
39. §58 A folyókon és a nagytavakon csak a vízgyűjtő-gazdálkodási tervbe és intézkedési programjaiba illeszkedő létesítmények építhetők olyan sorrendben, hogy az általuk befolyásolt szakasz egységes rendezését biztosítsák. A szabályozott szakaszt a természetes állapotban hagyandó szakaszhoz úgy kell csatlakoztatni, hogy az az utóbbit kedvezőtlenül ne befolyásolja.
(4)59 A belterületi vízelvezető hálózatot, illetve annak részelemeit a településrendezési eszközökkel összhangban lévő vízrendezési terv és a vízkár-elhárítási terv figyelembevételével kell kialakítani.
60. § (1)60 Öntözőtelepet – az egynyári öntözés kivételével – a (2)–(6) bekezdésekre és a NATURA 2000 gyepterületek fenntartásának földhasználati szabályairól szóló kormányrendelet előírásaira figyelemmel csak ott és akkor szabad létesíteni, illetve öntözési célú vízkivételt engedélyezni, ahol
(1a)61 Egynyári öntözési célú vízkivétel az (1) bekezdés a) és c) pontjában meghatározott követelmények teljesülése esetén, valamint a 60. § (2)–(6) bekezdése és a NATURA 2000 gyepterületek fenntartásának földhasználati szabályairól szóló kormányrendelet előírásainak62 figyelembevételével engedélyezhető.
(1b)63 Az egynyári öntözési célú vízkivétel esetében a naponta kivett vízmennyiséget öntözési naplóban kell rögzíteni.
(2)64 Karsztvíz csak mikroöntözés céljából vehető igénybe. Rétegvíz mikroöntözés céljából, és – a 60/A. és 60/B. §-ban meghatározott feltételekkel – mikroöntözéstől eltérő öntözés céljából is igénybe vehető.
(3)65 Felszín alatti víz öntözési célú igénybevétele csak felszíni vízbeszerzési lehetőség hiányában engedélyezhető. Hiánynak minősül, ha a vízigény felszíni vízből történő kielégítése aránytalanul nagy költséggel járna a felszín alatti vízbeszerzéssel összehasonlítva. A hiány meglétét a vízügyi hatóság a vízügyi igazgatóság véleményének kikérését követően állapítja meg.
(7)66 Az engedélyesnek az öntözésre igénybevett vízmennyiség mérését – a 60/B. § (2) bekezdésben foglalt eltéréssel – 2014. január 1-jétől összegző vízmérővel kell biztosítania.
60/A. §67 Rétegvízből történő öntözésre szolgáló termelőkútra – mikroöntözés kivételével – vízjogi létesítési vagy fennmaradási engedély nem adható.
60/B. §68 (1) Rétegvízből történő, mikroöntözéstől eltérő öntözést az folytathat, aki 2010. május 14. napja előtt indult eljárásban kiadott, 2012. december 21. napján hatályos, mikroöntözéstől eltérő vízjogi üzemeltetési engedéllyel rendelkezik. A 2012. december 21. napján hatályos vízjogi üzemeltetési engedélyben lekötött vízmennyiség nem növelhető.
(7)69 A vízszint idősorokat – beleértve az engedélyes által mért adatokat is – a vízügyi igazgatóság értékeli, és ez alapján a vízszint-változásról szakvéleményt készít. A vízügyi igazgatóság az értékelést és a szakvéleményt minden harmadik évet követő év március 1. napjáig a vízügyi hatóság részére megküldi.
(7)71 A műemléki védelem alatt álló építmények, létesítmények kivételével, a vizek és vízilétesítmények keresztezésére vonatkozó, az 1. mellékletben foglalt követelményeket
73/A. §72 A vizet, vízi utat, vízilétesítményt és tartozékaikat érintő munkák megkezdése előtt a kivitelező köteles a munkakezdést bejelenteni azok kezelőjének, annak hiányában tulajdonosának. A vizet, vízi utat, vízilétesítményt és tartozékaikat érintő munkákat a kivitelező a kezelő, annak hiányában a tulajdonos ellenőrzése mellett köteles elvégezni.
77. §73 (1)74
77/A. §76 E rendelet hatálybalépése előtt indult eljárásokban kiadott, a mezőgazdasági termelés területén a kizárólag energiahasznosítás céljából, visszatáplálási kötelezettség nélkül történő termálvíz-kitermelésre irányuló vízjogi üzemeltetési engedélyek 2015. június 30. napjáig hatályosak.
(4)77 A vízügyi hatóság kérelemre a visszatáplálásra vonatkozó vízjogi létesítési engedély hatályát meghosszabbítja, ha a vízjogi engedélyes e rendeletnek az egyes vízügyi tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 156/2012. (VII. 13.) Korm. rendelettel megállapított rendelkezéseinek hatálybalépésekor78 a visszatáplálásra vízjogi létesítési engedéllyel rendelkezik.
(4a)79
(5)–(6)80
79. §81 E rendeletnek a nagyvízi medrek, a parti sávok, a vízjárta, valamint a fakadó vizek által veszélyeztetett területek használatáról és hasznosításáról, valamint a nyári gátak által védett területek értékének csökkenésével kapcsolatos eljárásról szóló 21/2006. (I. 31.) Korm. rendelet és a vizek hasznosítását, védelmét és kártételeinek elhárítását szolgáló tevékenységekre és létesítményekre vonatkozó általános szabályokról szóló 147/2010. (IV. 29.) Korm. rendelet módosításáról szóló 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: rendeletmódosítás) megállapított rendelkezéseit a rendeletmódosítás hatálybalépésekor82 folyamatban lévő hatósági eljárásokban is alkalmazni kell azzal, hogy a kérelem visszavonása esetén a folyamatban lévő eljárásokat meg kell szüntetni.
80. §83 E rendeletnek az egyes vízgazdálkodási és vízvédelmi tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mód. Kr. 1.) megállapított 2. § 9., 28a. és 30a. pontját, 16/A–16/C. §-át, valamint 18. § (5) bekezdését a Mód. Kr. 1. hatálybalépésekor84 folyamatban lévő első fokon még el nem bírált ügyekben és a megismételt eljárásokban is alkalmazni kell azzal, hogy a 16/B. § (2) bekezdésében foglalt ellenőrzést első alkalommal 2019. június 30-ig kell elvégezni.
81. §85 E rendeletnek az egyes kormányrendeleteknek a vízkészletek hasznosításának egyszerűsítéséhez kapcsolódó, valamint más vízgazdálkodási tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 518/2017. (XII. 29.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mód. Kr. 2.) megállapított
a) 2. § 22. és 24 pontját, valamint 80. §-át a Mód. Kr. 2. hatálybalépésekor86 első fokon még el nem bírált ügyekben és a megismételt eljárásokban is alkalmazni kell,
b) 4/A. § (1) és (2) bekezdését a Mód. Kr. 2. hatálybalépését87 követően indult ügyekben és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
82. §88 E rendeletnek a vízgazdálkodási tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 288/2018. (XII. 21.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mód. Kr. 3.) megállapított 7. § h) pontját a Mód. Kr. 3. hatálybalépését89 követően indult ügyekben és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
1. melléklet a 147/2010. (IV. 29.) Korm. rendelethez91
1.1.6. Árvízvédelmi töltést keresztező műtárgy csőszerű részének vízzáróságát nyomáspróbával kell ellenőrizni. Több tagból álló vasbeton cső nyomáspróbáját a konszolidáció lezajlása, de legalább hat hónap eltelte után meg kell ismételni. Az árvízvédelmi töltést keresztező csőszerű műtárgyakat árvízkor is biztonságosan kezelhető azonos biztonságot szolgáltató kettős elzáró szerkezettel kell ellátni.
1.2.1 A vezeték jellegű keresztező létesítmény tartószerkezetét a parti sávon, illetve az árvízvédelmi töltés és magasvezetésű csatorna vagy duzzasztott vízszintű vízfolyás töltésének lábvonalától – a töltésfejlesztés mértékét is figyelembe véve – 10 m-es sávon belül tilos elhelyezni.
1.2.5 Térszín felett a hullámteret keresztező létesítményt a mértékadó árvízszint, illetve az eddig előfordult legnagyobb vízállás közül a magasabb felett kell átvezetni úgy, hogy sem a vezeték, sem tartószerkezete a jég vagy árvíz levonulását, a vízi közlekedést ne zavarják, mederelfajulást ne okozzanak, ne akadályozzák az árvízvédekezést és a mederszabályozási tevékenységet.
1.2.6 Vízfolyást, öntöző-, táp- és belvízcsatornát légvezetékkel úgy lehet keresztezni, hogy a sokévi középvízszintnél, illetve az üzemvízszintnél a mederben úszó, a parti sávon, illetve a magasvezetésű csatorna töltéskoronáján, vagy a töltés menti, legfeljebb 6 m széles sávon dolgozó és legfeljebb 7 m magas munkagép akadálytalanul dolgozhasson.
1.3.4 Az 1.3.2. pontban foglaltak szerint átvezetett létesítmény védelmét a mederkezelő előírásai szerint kell biztosítani.
1.4.3. Árvízvédelmi töltés lábvonalától, a töltésfejlesztés mértékét is figyelembe véve számított tízméteres védősávon belül az üzemeltető üzemelési, védelmi céljainak szolgálatától eltérő rendeltetésű vezetéket elhelyezni tilos. Ha a mobil árvízvédelmi falak tízméteres védősávján belül húzódó vezeték nem helyezhető át, azt a védekezés időszakára, a fokozat elrendelése előtt üzemen kívül kell helyezni.
1.4.4. Árvízvédelmi töltést öntöző-, táp- és belvízcsatornával, az üzemeltető üzemelési céljainak szolgálatától eltérő rendeltetésű vízellátási, csapadék- és szennyvíz-elvezető nyomóvezetékkel vagy gravitációs vezetékkel és csatornával a töltéslábtól számítva, a töltésfejlesztés mértékét is figyelembe véve, tíz méteren belül tilos megközelíteni.
2.2.9.1. A hídszerkezet alsó élének legalacsonyabb magasságát úgy kell meghatározni, hogy az magasabban legyen, mint
2.3.2 A hídszerkezet alsó élének magasságát úgy kell meghatározni, hogy annak legalacsonyabb pontja is a mértékadó árvízszintnél legalább a folyók mértékadó árvízszintjeiről szóló jogszabályban meghatározott magassági biztonsággal magasabban legyen. Ha a jeges árvízszint a mértékadó, a hídszerkezet alsó élének magasságát a jeges legnagyobb vízszint (LNV) és a jogszabályban előírt magassági biztonság összegzett értéke határozza meg.
2.3.3 A mederbe pillér akkor építhető, ha az általa – mértékadó árvízi helyzetben – okozott hatások elfogadhatósága hidraulikai kisminta kísérlettel igazolt. A pillér parti sávban történő elhelyezése esetén a mederoldal védelmét a meder kezelőjének előírásai szerint kell megoldani.
2.4.5 A hídpillért csak úgy lehet elhelyezni, hogy ne okozzon 4,0 cm-nél nagyobb visszaduzzasztást vagy mederkimosódást. A meder védelmét a meder kezelőjének előírásai szerint kell megoldani.
2.5.2.1 Az áthidaló szerkezetet úgy kell kialakítani, hogy gerebbel megakadályozható legyen az uszadék műtárgyba jutása vagy a szerkezet alsó éle a keresztezési szakaszon a mértékadó vízszint felett minimum 1,0 m-rel magasabban legyen.
2.9.3 Árvízvédelmi töltés lábvonalától, a töltésfejlesztés mértékét is figyelembe véve számított 10 méteres védősávon belül vasutat tilos elhelyezni. Az árvízvédelmi töltés melletti közút elhelyezése a töltés fenntartójának előírásai szerint történhet.
2.9.4. Árvízvédelmi töltés lábvonalától, a töltésfejlesztés mértékét is figyelembe véve számított 10 méteres védősávon belül közutat úgy lehet elhelyezni, hogy az útpálya töltés felőli oldalát drénszivárgóval kell vízteleníteni és az útburkolat alatti talajt drénezni kell.
8.1.1 A szennyvízelvezető vezeték és a vízkivételi vezeték mederben levő végét úgy kell kialakítani, hogy az a legkisebb vízszint alatt legyen.
9.2.4.1 Elsőrendű árvízvédelmi töltésbe épített gravitációs csőzsilipet mindkét végén kettős elzárószerkezettel kell ellátni. A második elzárás betétpallókkal is megoldható. A kettős elzárást és a csövet a mértékadó árvízszint előírt magassági biztonsággal növelt magasságát alapul véve kell méretezni.
2. melléklet a 147/2010. (IV. 29.) Korm. rendelethez92
15 A 7. § h) pontja a 288/2018. (XII. 21.) Korm. rendelet 2. § (4) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
16 A 10. § (3) bekezdése a 182/2013. (VI. 7.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
17 A 11. § (1) bekezdése az 558/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
18 A 11. § (2) bekezdése az 558/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
19 A 11. § (3) bekezdése az 558/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
20 A 6a. alcímet (16/A–16/C. §) a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 14. §-a iktatta be.
21 A 16/A. § (5) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 295. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
22 A 16/A. § (6) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 295. § (2) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
23 A 16/B. § (2) bekezdése a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 12. § a)–b) pontja, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 296. §-a szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utbbi módosító rendelet 618. §-át.
24 A 16/B. § (3) bekezdése a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 12. § b) pontja szerint módosított szöveg.
25 A 16/B. § (5) bekezdése a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 12. § b) pontja szerint módosított szöveg.
26 A 18. § (5) bekezdését a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 15. §-a iktatta be.
27 A 19. § (5) bekezdése a 441/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 17. § b) pontja szerint módosított szöveg.
28 A 20. § (2) bekezdése a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
29 A 20. § (2) bekezdés a) pont ab) alpontja a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § c) pontja szerint módosított szöveg.
30 A 20. § (2) bekezdés b) pont bb) alpontja a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § a) és d) pontja szerint módosított szöveg.
31 A 20. § (2) bekezdés b) pont be) alpontja a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
32 A 13. alcím címe a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § a) pontja szerint módosított szöveg.
33 A 24. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § d) pontja szerint módosított szöveg.
34 A 24. § (2) bekezdése a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § d)–e) pontja szerint módosított szöveg.
35 A 24. § (3) bekezdését a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 16. §-a iktatta be.
36 A 25. § (1) bekezdése a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
37 A 25. § (2) bekezdése a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított, a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b)–c) pontja szerint módosított szöveg.
38 A 25. § (3) bekezdése a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított, nyitó szövegrésze a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
39 A 26. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
40 A 26. § (2) bekezdése a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított, nyitó szövegrésze a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
41 A 26. § (3) bekezdése a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított, nyitó szövegrésze a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
42 A 26. § (3) bekezdés a) pontja a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
43 A 26. § (4) bekezdés nyitó szövegrésze a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
44 A 26. § (5) bekezdése a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
45 A 27. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
46 A 27. § (1) bekezdés a) pontja a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
47 A 27. § (1) bekezdés b) pontja a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
48 A 27. § (1) bekezdés c) pontja a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
49 A 27. § (1) bekezdés e) pontja a 441/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 17. § c) pontja szerint módosított szöveg.
50 A 27. § (2) bekezdése a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 9. §-ával megállapított, nyitó szövegrésze a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
51 A 27. § (3) bekezdése a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 15. § (1) bekezdése, a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
52 A 27. § (4) bekezdése a 441/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 17. § c) pontja szerint módosított szöveg.
53 A 28. § (1) bekezdése a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
54 A 28. § (1a) bekezdését a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 10. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
55 A 13/A. alcímet (28/A. §) az 558/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta be.
56 A 33. § (3) bekezdése a 288/2018. (XII. 21.) Korm. rendelet 2. § (4) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
57 A 37. § (3) bekezdését a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 11. §-a iktatta be, szövege a 300/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
58 A 39. § a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 15. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
59 Az 58. § (4) bekezdése a 288/2018. (XII. 21.) Korm. rendelet 2. § (4) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
60 A 60. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 290/2012. (X. 15.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
61 A 60. § (1a) bekezdését a 290/2012. (X. 15.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdése iktatta be.
62 Lásd a 269/2007. (X. 18.) Korm. rendeletet.
63 A 60. § (1b) bekezdését a 290/2012. (X. 15.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdése iktatta be.
64 A 60. § (2) bekezdése a 348/2012. (XII. 11.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
65 A 60. § (3) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 87. §-a szerint módosított szöveg.
66 A 60. § (7) bekezdését a 400/2012. (XII. 20.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
67 A 60/A. §-t a 348/2012. (XII. 11.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
68 A 60/B. §-t a 348/2012. (XII. 11.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
69 A 60/B. § (7) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 87. §-a szerint módosított szöveg.
70 A 64. § (2) bekezdését a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 16. §-a hatályon kívül helyezte.
71 A 73. § (7) bekezdését a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 12. §-a iktatta be.
72 A 73/A. §-t a 288/2018. (XII. 21.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdése iktatta be.
73 A 77. § a 348/2012. (XII. 11.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
74 A 77. § (1) bekezdését a 156/2012. (VII. 13.) Korm. rendelet – 182/2013. (VI. 7.) Korm. rendelet 10. §-ával megállapított – 9. §-a hatályon kívül helyezte.
75 A 77. § (2) bekezdése a 400/2012. (XII. 20.) Korm. rendelet 2. §-a alapján nem lép hatályba.
76 A 77/A. §-t a 156/2012. (VII. 13.) Korm. rendelet 6. §-a iktatta be, szövege az 558/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
77 A 78. § (4) bekezdése a 182/2013. (VI. 7.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
78 A hatálybalépés napja: 2012. július 28.
79 A 78. § (4a) bekezdését a 156/2012. (VII. 13.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 182/2013. (VI. 7.) Korm. rendelet 9. §-a.
80 A 78. § (5)–(6) bekezdését a 182/2013. (VI. 7.) Korm. rendelet 9. §-a hatályon kívül helyezte.
81 A 79. §-t a 83. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 13. §-a iktatta be.
82 A hatálybalépés napja: 2011. október 27.
83 A 80. §-t a 83. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 17. §-a iktatta be, szövege az 518/2017. (XII. 29.) Korm. rendelet 32. § c) pontja szerint módosított szöveg.
84 A hatálybalépés időpontja 2016. június 15.
85 A 81. §-t a 83. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan az 518/2017. (XII. 29.) Korm. rendelet 31. §-a iktatta be.
86 A hatálybalépés időpontja 2018. január 1.
88 A 82. §-t a 83. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 288/2018. (XII. 21.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése iktatta be.
89 A hatálybalépés napja 2018. december 26.
90 A 83. § a (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
91 Az 1. melléklet a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 14. §-a és 15. § (3) bekezdése, a 288/2018. (XII. 21.) Korm. rendelet 2. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
92 A 2. mellékletet a 83. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.


text:
Alkotmánybírósági határozat Archives - keje.hu
Tag Archives: Alkotmánybírósági határozat
A jogorvoslathoz való jog alkotmányos védelmének újabb vívmánya az Alkotmánybíróság 25/2018. (XII. 28.) AB határozata alapján
Posted on január 14, 2019 február 10, 2020 by szeszter22@gmail.com
A 25/2018. (XII. 28.) AB határozat közigazgatási jogi vonatkozású összefoglalása.
A jogorvoslathoz való jog az ügyfél kezében az egyik legmarkánsabb eszköz jogainak védelme érdekében. Ezért különösen fontos, hogy egy adott szabályozásban oly módon legyen rögzítve, hogy képes legyen betölteni a neki szánt jogvédelmi funkciót. Először annak a meghatározása szükséges, hogy mikor mondhatjuk el azt, hogy a jogorvoslathoz való jog megfelelő módon érvényesül és betölti a neki szánt szerepet. Ezzel összefüggésben az Alkotmánybíróság több nagy jelentőségű döntésében is általános követelményt állított fel a jogorvoslatokkal kapcsolatosan. Ennek értelmében a jogorvoslathoz való jogot az azt megtestesítő konkrét jogorvoslat akkor juttatja érvényre, ha az a ténylegesség és hatékonyság követelményeinek megfelel. Erre tekintettel mondta ki az Alkotmánybíróság korábban, hogy minden jogorvoslat lényegi eleme a jogorvoslás lehetősége, vagyis, hogy a jogorvoslat fogalmilag és szubsztanciálisan tartalmazza a jogsérelem orvosolhatóságát. Ezen követelménnyel összefüggésben az Alkotmánybíróság több alkalommal is részletesen foglalkozott a kérdéssel, melynek során felállított egy kritériumrendszert, amely pontos megállapításokat tartalmaz, és amelyek lényege, hogy az eljárási szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy a jogorvoslat útján bármilyen irányból bekövetkező jogsérelem valóban és érdemben orvosolható legyen.
A most ismertetésre kerülő AB határozat a jogorvoslathoz való jog érdemi gyakorlásának hatékonyságával kapcsolatban felmerült aggályokra ad nagy jelentőségű választ, melyet a közigazgatás alkotmányos jogvédelmének újabb vívmányaként könyvelhetünk el.
A 25/2018. (XII. 28.) AB határozat legfontosabb közigazgatási jogi vonatkozású részei a következőkben foglalhatók össze.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése jogszabály alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló bírói kezdeményezés tárgyában megállapította, hogy a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 77. § (2) bekezdése alaptörvény-ellenes, ezért azt megsemmisítette. A megsemmisített rendelkezés az Alkotmánybíróság megsemmisítéséről szóló határozatának a hivatalos lapban való közzétételét követő napon (2018. december 29.) a hatályát vesztette, továbbá a megsemmisített rendelkezés a Szombathelyi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság előtt 11.K.27.109/2018. sorszám alatt, illetve a Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság előtt 2.K.27.519/2018. sorszám alatt, valamint a folyamatban lévő más ügyekben nem alkalmazható.
Az Alkotmánybíróság e határozata a Magyar Közlöny 2018. évi 215. számában, 2018. december 28. napján jelent meg.
[1] 1. A Szombathelyi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság […] bírói kezdeményezéssel fordult az Alkotmánybírósághoz, melyben a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény (a továbbiakban: Ebtv.) 77. § (2) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését, valamint e jogszabályi rendelkezés alkalmazásának kizárását kérte a bíróság előtt folyamatban lévő ügyben. Álláspontja szerint a támadott rendelkezés ellentétes az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdése szerinti tisztességes bírósági eljáráshoz, illetve a XXVIII. cikk (7) bekezdése szerinti jogorvoslathoz való alapvető joggal. Az indítványozó bíró hivatkozott továbbá az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdése szerinti tisztességes hatósági eljáráshoz való jog sérelmére is, azonban ezt alátámasztó érvet a beadvány nem tartalmaz. […]
[2] 1.1. Az alapul fekvő ügyben a felperes társadalombiztosítási támogatással nem rendelhető allopátiás gyógyszer árához méltányossági támogatás iránti kérelmet nyújtott be a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő Ártámogatási Főosztályához, mely a felperes kérelmét elutasította. A felperes kereseti kérelmet terjesztett elő az alperessel szemben, amelyben érdemben támadta az alperes határozatát, hivatkozva arra is, hogy a szóban forgó – kezelőorvosa által feltétlenül indokoltnak tartott – immunterápiás kezelésben még nem részesült, így ez az egyetlen esély, hogy életben maradhasson. A felperes keresetében az alperes határozatával kapcsolatosan fennálló semmisségi okra nem hivatkozott. Az alperes a kereseti kérelem elutasítását kérte. […]
[5] 1.3. Az előterjesztő bíró […] érvelése alapján a hatékony jogvédelem követelményét az Ebtv. 77. § (2) bekezdésében foglaltak nem elégítik ki, ugyanis a bíróság kizárólag a semmisségi okok fennálltát vizsgálhatja, miközben a méltányosságból adható gyógyszerár-támogatás feltételeinek fennállását, illetve azt, hogy a hatóság megfelelően alkalmazta-e a kérelem elbírálásával kapcsolatos vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket – különös tekintettel az Ebtv. végrehajtásáról rendelkező 217/1997. (XII. 1.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ebtv. Vhr.) 11/E. §-ára – nem érintheti. Ilyen jogszabályi feltételek mellett a közigazgatási per – mint a közigazgatási jogvitákban való döntés terepe – formálissá válik, a bíróságnak – amennyiben a felperes hivatkozik rá – kizárólag az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény (a továbbiakban: Ákr.) 123. § (1) bekezdésében megjelölt semmisségi okokat szabad vizsgálnia. Amennyiben a felperes nem hivatkozik semmisségi okra, vagy okokra, akkor a keresetet el kell utasítani. […]
[6] Az indítványozó bíró érvelése szerint a jogorvoslathoz való jog terjedelmét a támadott jogszabályhely “meglehetősen szűkre szabja”, ráadásul éppen olyan személyek esetében, akiknek a társadalombiztosítási támogatással nem rendelhető, de kezelésük szempontjából elengedhetetlen gyógyszerek megvásárlásához nincs elegendő forrásuk, és ezért élnek a méltányossági támogatás iránti kérelem lehetőségével. […] A hatóságok számára biztosított mérlegelési, méltányossági jogkörnek bírói kontroll alatt kell állniuk, de ez a követelmény jelen esetben nem teljesül, mivel a jogalkotó alkotmányos indok nélkül korlátozza a méltányossági gyógyszerár-támogatást igénylő személyek hatékony jogorvoslathoz fűződő jogát. […] A jogorvoslat Ebtv. 77. § (2) bekezdése szerinti biztosítása alkotmányosan nem indokolható, nem felel meg a hatékony, érdemi jogorvoslat és az érdemi felülbírálat alkotmányos követelményének.
[7] Az indítványozó bíró végezetül rámutatott arra is, hogy a jogorvoslathoz való jog korlátozása nem tekinthető arányosnak sem, hiszen az érintett személyek nem élhetnek érdemi jogorvoslattal a gyógyszerár-támogatási kérelmüket elutasító hatósági döntésekkel szemben, ugyanakkor számukra kiemelkedősen fontos lehet az, hogy bizonyos, társadalombiztosítási támogatással nem rendelkező gyógyszerek árához támogatást kapjanak az államtól, megkönnyítve ezzel betegségük kezelését és megváltozott élethelyzetüket.
[8] 2. A Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság […] ugyancsak bírói kezdeményezéssel fordult az Alkotmánybírósághoz, melyben – az […] ismertetett bírói indítvánnyal megegyezően – szintén az Ebtv. 77. § (2) bekezdése alaptörvény-elleneségének megállapítását és megsemmisítését, valamint a jogszabály alkalmazásának kizárását kezdeményezte a bíróság előtt folyamatban lévő ügyben. Álláspontja szerint is a támadott rendelkezés ellentétes az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdése szerinti tisztességes bírósági eljáráshoz, illetve a XXVIII. cikk (7) bekezdése szerinti jogorvoslathoz való alapvető joggal.
[9] 2.1. Az alapul fekvő ügyben az alperes közigazgatási szerv jogalap nélkül felvett rokkantsági ellátás visszafizetésére kötelezte határozatában a felperest. A felperes – az alperes felhívására – kérelmet terjesztett elő a teljes tartozás méltányosságból történő elengedése iránt, amelyet az alperes határozatával elutasított, egyúttal tájékoztatta a felperest arról is – hivatkozva az Ebtv. 77. §-ának (2) bekezdésére –, hogy a határozat ellen fellebbezésnek helye nincs, azonban semmisségre hivatkozással bírósági felülvizsgálat kérhető. A felperes keresetében ezen határozat megváltoztatását és a teljes tartozása elengedését, míg az alperes védiratában a kereset elutasítását kérte.
[10] 2.2. Az indítvány indokolása szerint – az […] ismertetett indítványban foglaltakkal egyezően – a támadott szabályozás csak formálisan biztosítja a jogorvoslatot, a közigazgatási perben nincs lehetőség az érdemi jogorvoslatra, ezért a hatékony jogvédelem nem biztosított. A támadott szabályozás továbbá alkotmányosan nem indokolható és nem tekinthető arányosnak sem.
[11] 3. Az Alkotmánybíróság a két ügyet a tartalmi egyezésre – az indítványozók azonos jogszabályhely megsemmisítésének kérése azonos indoklás alapján – tekintettel egyesítette.
[12] 1. Az Alaptörvény érintett rendelkezései:
“XXVIII. cikk (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat vagy valamely perben a jogait és kötelezettségeit törvény által felállított, független és pártatlan bíróság tisztességes és nyilvános tárgyaláson, ésszerű határidőn belül bírálja el.
(7) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogorvoslattal éljen az olyan bírósági, hatósági és más közigazgatási döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti.”
[13] 2. Az Ebtv. érintett rendelkezése:
“77. § (2) A méltányossági jogkörben hozott döntés ellen fellebbezésnek nincs helye, és azt kizárólag semmisségre hivatkozva lehet megtámadni”
[14] A bírói kezdeményezések megalapozottak.
[15] 1. Az Alkotmánybíróság előzőleg megvizsgálta, hogy a beadvány megfelel-e a törvényben előírt feltételeknek. […] Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítvány az Abtv. 25. §-ában és 52. §-ában előírt feltételeknek eleget tesz […] A bírói kezdeményezés szerint a felperes kereseti kérelmére tekintettel a támadott jogszabályt az eljárásban alkalmazni kell, a norma részleges vagy teljes alaptörvény-ellenessége esetén annak hiánya más döntéshez vezethet a konkrét ügyben, az eljárás felfüggesztése megtörtént, és az indítvány határozott kérelmet tartalmaz, azaz a beadvány érdemi elbírálásra alkalmas.
[16] 2. Az Alkotmánybíróság mindenekelőtt emlékeztet rá, hogy a 14/2018. (IX. 27.) AB határozatában (a továbbiakban: Abh.) már foglalkozott és állást foglalt az egyfokú közigazgatási eljárásban, méltányossági jogkör gyakorlása eredményeképpen meghozott közigazgatási határozat bíróság előtti megtámadhatóságának – jelen ügyben sérelmezett megoldással azonos – korlátozása, azaz a semmisségi okokra történő hivatkozásra való szűkítése Alaptörvénynek való megfelelése kérdésében. […] Tekintettel a két ügy között kétségkívül fennálló tárgyazonosságra, az Alkotmánybíróság úgy ítélte meg, hogy a jelen ügy elbírálásánál irányadónak kell tekinteni a vizsgálat eredményeként meghozott döntés mellett az Abh. meghozatala során figyelembe vett és idézett hivatkozásokat, illetve az Abh.-ban szereplő megállapításokat, következtetéseket, így a határozat indokolását is. […]
[17] “Az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdése alanyi jogot keletkeztet a jogorvoslat igénybevételére mindenki számára, aki a döntés folytán jogát vagy jogos érdekét sértve érzi.” […] Az Alkotmánybíróság gyakorlata számos követelményt határozott meg, amelynek meg kell felelnie a jogorvoslati rendszernek. E követelmények vonatkozásában az Alkotmánybíróság gyakorlata az Alkotmány alatt és az Alaptörvény hatályba lépését követően is következetes volt. A jogorvoslat egyik elemeként az érdemi, ügydöntő döntések tekintetében a más szervhez vagy ugyanazon szervezeten belüli magasabb fórumhoz fordulás lehetőségének biztosítását rögzítette […], melyhez a közigazgatási döntések vonatkozásában társult a bírói út rendelkezésre állásának követelménye is. […] Minden jogorvoslat lényegi, immanens eleme a jogorvoslás lehetősége, vagyis a jogorvoslat fogalmilag és szubsztanciálisan tartalmazza a jogsérelem orvosolhatóságát. […] Az érdemi, ügydöntő döntések fogalma értelmezésekor a döntés tárgya és a személyre gyakorolt hatása a meghatározó, vagyis az, hogy az érintett helyzetét, jogait a döntés lényegesen befolyásolta-e. […] A jogorvoslat ténylegességének követelménye, vagyis az, hogy a jogorvoslati fórum képes legyen a jogsérelem orvoslására két elemet foglal magában: egyrészt, hogy a jogorvoslati fórumrendszer igénybevételét nem gátolják-e jogszabályi előírások, másrészt, hogy milyen a jogorvoslat terjedelme, azaz teljes körűsége, illetve korlátozottsága. […] Feltétlen követelmény, hogy az eljáró fórum az eljárási szabályok által meghatározott keretek között a jogorvoslati eljárást lefolytassa és a jogorvoslati kérelemben írtakat a jogszabályban foglaltak szerint érdemben megvizsgálja. […] E körben hangsúlyozottan jelen vannak az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében meghatározott tisztességes bírósági eljárás követelményei. […] Az Alkotmánybíróság – korábbi alkotmánybírósági határozatokra hivatkozva – rámutatott arra, hogy a tisztességes eljáráshoz fűződő jog körébe tartozik a hatékony bírói jogvédelem követelménye, amely szerint a jogi szabályozással szemben alkotmányos igény, hogy a perbe vitt jogokról a bíróság érdemben dönthessen. Önmagában a bírói út igénybevételének formális biztosítása ugyanis nem elegendő az eljárási garanciák teljesedéséhez. […] A tisztességes eljárás követelménye tehát magában foglalja a hatékony bírói jogvédelem igényét is. A tisztességes eljárás alkotmányos követelményrendszerét kielégítő hatékony bírói jogvédelem pedig attól függ, hogy az eljárási szabályok értelmében a bíróság mit vizsgálhat felül. […]
Az Alkotmánybíróság […] a közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálata tekintetében megállapította, hogy a modern magyar közigazgatási bíráskodást létrehozó jogforrás, a magyar királyi közigazgatási bíróságról szóló 1896. évi XXVI. törvénycikk történeti alkotmányunk egyik vívmánya. […] Történeti alkotmányunk vívmányaira és a hivatkozott döntésre alapozva az Alkotmánybíróság megerősítette, hogy a közigazgatási határozatok törvényességének bírói felülvizsgálata alkotmányosan nem korlátozódhat a jogszerűség pusztán formális szempontok szerinti, az eljárási szabályok betartására korlátozódó vizsgálatára. A közigazgatási ügyben eljáró bíróság nincs kötve a közigazgatási határozatban megállapított tényálláshoz, és a jogszerűség szempontjából felülbírálhatja – sőt, felül kell bírálnia – a közigazgatási szerv mérlegelését is. Döntése során figyelemmel kell lennie az Alaptörvény XXVIII. cikkére, vagyis azt kell feltételeznie, hogy a jogszabályok a józan észnek és a közjónak megfelelő, erkölcsös és gazdaságos célt szolgálnak. […]
[18] 3. A fentiekre figyelemmel az Alkotmánybíróság jelen ügyben is a következőket vizsgálta: alkotmányjogi értelemben érdemi tárgykörre vonatkozik-e a hatóság határozata, hatékony jogvédelmet jelenthetne-e az érdemi jogorvoslat biztosítása, illetve – ha szükséges – azt kellett megvizsgálni, hogy az alapvető jog korlátozására alkotmányos indokkal került-e sor, és az arányosnak tekinthető-e.
[19] 3.1. A méltányosságból adható gyógyszerár-támogatás kérelemre induló hatósági eljárás eredményeként meghozott határozattal állapítható meg, amely döntés a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (a továbbiakban: Kp.) szerinti közigazgatási cselekménynek minősül, ezért közigazgatási per tárgya lehet. Az ártámogatás megállapítása vagy annak elutasítása az ügyfél hatékony gyógykezelésének, végső soron megélhetésének befolyásolása okán alkotmányjogilag érdemi döntésnek minősül. Hasonlóképpen, a jogalap nélkül felvett rokkantsági ellátás visszafizetésének teljes vagy részbeni elengedése iránti kérelem tárgyában is érdemi döntést hoz a hatóság. […]
[20] 3.2. Az Abh.-ban az Alkotmánybíróság rámutatott arra is, hogy […] “a közigazgatási jogalkalmazás során hozott határozatok tekintetében az eljárásjog intézményrendszerének a jogállamiságból fakadó mindkét követelmény, a közigazgatási határozatok törvényessége és a jogbiztonság követelményének érvényesülését egyaránt biztosítania kell. […] Az Alkotmánybíróság már többször nyomatékosította, hogy a közigazgatás törvény alá rendeltségét jogállami követelménynek tekinti, amelyet a közigazgatási határozatok törvényességi ellenőrzése folytán a bíróságoknak kell biztosítaniuk. […]
Az eljárás során elkövetett jogsértés anyagi jogi vagy eljárásjogi lehet. […] Az anyagi jogi hiba a jogorvoslati eljárás eredményeként rendszerint orvosolható, ilyenkor a döntés képes jogi hatás kiváltására, az eljárási hibák közül ugyanakkor egyes hibák olyan súlyosnak minősülnek, ami miatt elkerülhetetlen a törvénysértő döntés megsemmisítése, mert a hiba nem orvosolható – ezeket az ún. abszolút eljárási hibákat sorolja fel semmisségi okként az Ákr. 123. §-a. A semmis döntések jogi hatás kiváltására képtelenek.
A Kp. a hibás közigazgatási cselekményhez kapcsolódó jogkövetkezmények – a hiba jellegéből következő – három fajtáját különbözeti meg: megsemmisítés, hatályon kívül helyezés, megváltoztatás (90. §, 92. §).
[…] Feltétlen megsemmisítési ok a semmisség, az érvénytelenség, illetve a közigazgatási cselekmény nem létező jellege. A semmisség az Ákr. 123. §-ában meghatározottakat foglalja magában, a közigazgatási cselekmény érvénytelensége valamely, jogszabályban meghatározott okból állhat be, míg a nem létező döntés valamely lényeges alaki hiányosság miatt tekintendő ilyennek. Feltétlen megsemmisítési ok ezek mellett a jogalap téves megválasztása, illetve a bírósági eljárásban nem orvosolható lényeges eljárási jogsértés fennállása. […]
Mindezekkel ellentétesen a támadott rendelkezés szűkíti a vizsgálható hibák és az alkalmazható jogkövetkezmények körét. Gyakorlatilag csak a fórumhibák és a Kp. révén a nem létezőség körében a súlyos alaki hibák vizsgálhatók, az ügy érdeme, a megállapított tényállás és az anyagi jogi feltételek fennállása és értelmezése, illetve az eljárási szabályok betartása – lévén ezek megsértését sem az Ákr., sem a Tny. nem nevesíti semmisségi okként – nem. A bírói felülvizsgálat semmisségre korlátozása valójában jogorvoslat nélkül hagyja a relatív eljárási szabálytalanságokat és az anyagi jogi hibákat. Ez egyszersmind magával vonja azt is, hogy az eljárási szabályok kvázi ajánlásokká degradálódnak, hiszen megsértésüknek nincs szankciója. Hasonlóképpen nincs következménye az anyagi jogi rendelkezések téves értelmezésének, félretételének sem. Mindez az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdése szerinti jogorvoslathoz való jog, illetve a XXVIII. cikk (1) bekezdése szerinti tisztességes bírósági eljáráshoz való jogból együttesen levezetett azon követelmények jelentős korlátozását jelenti, melyek megkövetelik a jogorvoslat ténylegességét, érdemi jellegét.” […]
[21] 3.3. Az alapjogkorlátozás vizsgálata körében következő lépésként az Alkotmánybíróságnak annak indokoltságát, illetve arányosságát kellett vizsgálnia, és e tekintetben is irányadónak tekinti jelen ügyben is ezzel kapcsolatosan az Abh.-ban foglaltakat: “Az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdése rögzíti az alkotmányos alapjogkorlátozás kritériumait. Eszerint alapvető jog más alapvető jog érvényesülése vagy valamely alkotmányos érték védelme érdekében, a feltétlenül szükséges mértékben, az elérni kívánt céllal arányosan, az alapvető jog lényeges tartalmának tiszteletben tartásával korlátozható.
A korlátozás indokoltsága vizsgálatához figyelembe kell venni azt, hogy a támadott rendelkezésben felsorolt esetek nem alanyi jogon biztosított ellátások, hanem kivételesen, méltányossági jogkör alkalmazásával megállapítható juttatások. A méltányossági jogkörnek pedig egyedi jellemzői vannak. […]
Tekintettel a közigazgatás joghoz kötöttségének elvére, a méltányossági jogkör gyakorlásához is mindig szükséges valamilyen jogszabályi felhatalmazottság léte, vagyis kell egy normatív rendelkezés, ami megteremti e jogkört a közigazgatási szerv számára (jogalkotói méltányosság). Felhatalmazás nélküli méltányosság gyakorlása nem megengedett. […] A jogszabály által biztosított mérlegelési és méltányossági jogkör jogalkalmazói gyakorlása pedig bírósági kontroll alatt áll.” […]
[22] Ennek megfelelően, az Ebtv. 77. § (2) bekezdésében említett esetek közül a tartozás mérséklése, elengedése, fizetési kedvezmény engedélyezése feltételeit a törvény 72. § (1) bekezdése, míg a méltányosságból adható gyógyszerártámogatás engedélyezésének részletes szabályait az Ebtv. 26-26/C. §-ai, illetve az Ebtv. Vhr. 11/D-11/E §-ai tartalmazzák az Ebtv. 83. § (2) bekezdése felhatalmazása alapján.
[24] Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a méltányossági jogkör gyakorlására alapított közigazgatási döntés sajátos jellege indokolhatja, hogy az ilyen ügyekben a Kp. kizárja a közigazgatási határozat bíróság általi megváltoztatásának a lehetőségét, azonban ez nem vonja feltétlenül maga után az érdemi vizsgálat lehetőségének a jelen ügyben vizsgált jogszabályhely tartalma szerinti kizárását is. A formálissá tett jogorvoslat – különös tekintettel a méltányossági gyógyszerár-támogatásban való részesítés feltételeinek a kimerítő, taxatív módon történő meghatározására, tekintettel továbbá a helyenként bonyolult orvos-szakmai és közgazdasági megítélésű kérdések együttes mérlegelését igénylő jogszabályi feltételek teljes körű meglétére is kiterjedő komplex vizsgálat szükségességére – a kérelem elbírálására irányuló jogalkalmazás eredményeként megvalósuló jogszabálysértések bekövetkezésének reális lehetősége miatt mindazonáltal nem indokolható e sajátos jelleggel. “A közigazgatás joghoz kötöttsége olyan abszolút követelmény, amiből egyenesen következik annak számonkérhetősége, hatósági eljárások esetén bíróság általi vizsgálata. A méltányosság ugyan széleskörű mérlegelést tesz lehetővé a hatóság számára, de ez nem jelentheti azt, hogy annak vizsgálata, hogy a jogszabályi keretek között maradt-e ez a mérlegelés, vagy sem, bírósági kontroll nélkül maradhat”. […]
[25] Mindezek alapján – illetve figyelemmel arra, hogy az Ebtv. 77. § (2) bekezdésében szabályozott, de a jelen indítvánnyal nem támadott más ügyekben keletkezett, egyfokú közigazgatási eljárásban, méltányossági jogkör gyakorlása eredményeként meghozott közigazgatási határozatok bíróság előtti megtámadhatóságának korlátozására is igazak a fent írtak – az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Ebtv. 77. § (2) bekezdése szükségtelenül korlátozza az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésében biztosított jogorvoslathoz való jogot, illetve a XXVIII. cikk (1) bekezdésében biztosított tisztességes bírósági eljáráshoz való jogot, így a korlátozás arányosságának vizsgálata az Alkotmánybíróság megítélése szerint fel sem merült. Az Alkotmánybíróság ezért az Ebtv. 77. § (2) bekezdésének egészét megsemmisítette és a folyamatban lévő ügyekben alkalmazásának kizárásáról döntött.
Alkotmánybírósági ügyszám: III/1518/2018.
Posted on november 12, 2018 február 10, 2020 by szeszter22@gmail.com
1/2017. (I.17.) AB határozat
Posted on május 8, 2018 február 10, 2020 by admin
1/2017. (I.17.) AB határozat az Országgyűlés 2016. december 6-i ülésnapján elfogadott, a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény 7. § (4) bekezdése, valamint a 12. § (2) bekezdése a) és c) pontjai alaptörvény-ellenességének megállapításáról megtekintéséhez kattintson IDE
Posted in Bírósági határozatok gyűjteménye	| Tagged Alkotmánybírósági határozat

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
15/1999. (XI. 10.) IM rendelet a bírósági igazolványokról - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
15/1999. (XI. 10.) IM rendelet
a bírósági igazolványokról
Az igazságügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 157/1998. (IX. 30.) Korm. rendelet 4. §-a (1) bekezdésének a) és b) pontjában, valamint a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 307. §-ának a)-f) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) * A bírákat - ideértve az Országos Bírósági Hivatalba (a továbbiakban: OBH) és az igazságügyért felelős miniszter által vezetett minisztériumba beosztott bírákat is - e rendelet szerint „Bírói igazolvánnyal”, a bíróságokkal és az OBH-val igazságügyi alkalmazotti jogviszonyban lévő személyeket „Igazságügyi alkalmazotti igazolvánnyal”, a bíróságok által fenntartott üdülők, bölcsődék és óvodák dolgozóit (a továbbiakban: bírósági dolgozó) „Bírósági dolgozói igazolvánnyal” (a továbbiakban együtt: igazolvány) kell ellátni.
(2) A rendelet hatálya nem terjed ki az ülnökökre.
(3) * Az önálló bírósági végrehajtókat, a törvényszéki végrehajtókat, az önálló bírósági végrehajtó-helyetteseket, a törvényszéki végrehajtó-helyetteseket, az önálló bírósági végrehajtójelölteket és a törvényszéki végrehajtójelölteket a bírósági végrehajtás szervezetéről szóló 16/2001. (X. 26.) IM rendelet 55. § (1) és (2) bekezdése alapján Bírósági végrehajtói, Bírósági végrehajtó-helyettesi, illetve Bírósági végrehajtójelölti igazolvánnyal kell ellátni.
2. § Az igazolvány A/7 méretű PES-fólia között lévő papírkártya. A Bírói igazolvány a biztonsági okmányok védelmének rendjéről szóló 86/1996. (VI. 14.) Korm. rendelet 2. számú mellékletében meghatározott „A” védelmi kategóriába, az Igazságügyi alkalmazotti igazolvány és a Bírósági dolgozói igazolvány a „B” védelmi kategóriába tartozik.
3. § (1) * Az igazolványt - a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivételekkel - a bíró, az igazságügyi alkalmazott, illetve a bírósági dolgozó szolgálati helye szerinti törvényszék elnöke állítja ki.
(2) * A Kúria elnöke és elnökhelyettese, az OBH elnöke kinevezési jogkörébe tartozó bírósági vezető, az OBH-ba és az igazságügyért felelős miniszter által vezetett minisztériumba beosztott bíró, valamint az OBH igazságügyi alkalmazottja részére az OBH elnöke állítja ki az 1. § (1) bekezdése szerinti igazolványt.
(3) * A Kúria bírája és igazságügyi alkalmazottja részére a Kúria elnöke, az ítélőtáblai bíró és igazságügyi alkalmazott részére az ítélőtábla elnöke állítja ki az 1. § (1) bekezdése szerinti igazolványt.
4. § (1) * Az igazolvány - egyéb személyi okmány felmutatása nélkül is - tanúsítja a benne foglalt adatokat és egyben feljogosítja tulajdonosát a bíróságok, valamint az OBH épületébe - a biztonsági előírások megtartása mellett - történő belépésre.
(2) * Az igazságügyért felelős miniszter által vezetett minisztériumba beosztott bíró, az OBH elnöke, valamint elnökhelyettese, főosztályvezetője és főosztályvezető-helyettese részére kiállított igazolvány az (1) bekezdésben foglaltakon kívül feljogosítja tulajdonosát az igazságügyért felelős miniszter által vezetett minisztérium épületébe - a biztonsági előírások megtartása mellett - történő belépésre is.
5. § Az igazolvány a rajta feltüntetett időpontig érvényes, kivéve ha az igazolványt a 8. § c) pontja alapján ezen időpont bekövetkezte előtt bevonják.
6. § Az igazolvány tulajdonosa köteles az igazolványt megőrizni és a hivatalos eljárása során magánál tartani.
7. § Az igazolvány tulajdonosa köteles az igazolvány elvesztését, megrongálódását, megsemmisülését, az igazolványban feltüntetett adatokban bekövetkezett változást, érvényességének lejártát a szolgálati út betartásával haladéktalanul bejelenteni, a megrongálódott vagy lejárt igazolványt pedig haladéktalanul átadni a kiállítónak.
8. § Az igazolvány kiállítója
a) kiállítja az 1. § (1) bekezdése szerinti igazolványt, azt tulajdonosának az átvétel igazolása mellett átadja,
b) ha hivatalos tudomással bír a kicserélés alapjául szolgáló körülmény bekövetkezéséről, hivatalból, egyébként a tulajdonos bejelentése alapján gondoskodik az igazolvány kicseréléséről, amennyiben annak adataiban változás történt, az igazolvány megrongálódott, vagy érvényességének időtartama lejárt,
c) az igazolványt bevonja, ha tulajdonosának bírói, igazságügyi alkalmazotti szolgálata, közalkalmazotti jogviszonya megszűnt, az igazolványban feltüntetett adatokban változás történt, az igazolvány megrongálódott, vagy a kiállításától számítva 5 év eltelt,
9. § Az OBH elnöke *
a) beszerzi az igazolvány kiállításához szükséges technikai felszereléseket, a megfelelő számú kitöltendő igazolványt, és azokat megküldi a 3. §-ban megjelölt kiállítónak,
b) a 10. §-ban foglaltak kivételével ellátja a biztonsági okmányok védelmének rendjéről szóló 86/1996. (VI. 14.) Korm. rendeletben a biztonsági okmány kibocsátója részére előírt feladatokat.
10. § * Az Igazságügyért felelős miniszter által vezetett minisztérium az igazolvány előállítását megelőzően lefolytatja a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatnál a szükséges engedélyeztetési eljárást.
Bírói igazolvány
11. § (1) * A Bírói igazolvány előoldalán paragrafusjel, „BÍRÓI IGAZOLVÁNY” felirat, Magyarország címere, a bíró színes arcképe, a bíró neve, bírói minőségének megjelölése, szolgálati helye, az igazolvány sorszáma, valamint az érvényesség lejártának időpontja van feltüntetve.
(2) * A Bírói igazolvány hátoldala paragrafusjelet, a „BÍRÓI IGAZOLVÁNY” feliratot és a következő szöveget tartalmazza:
„Az igazolvány tulajdonosával szemben büntető- és szabálysértési eljárást indítani, folytatni vagy ilyen eljárásban kényszerintézkedést alkalmazni - a tettenérés esetét kivéve - csak a köztársasági elnök hozzájárulásával lehet. A bíró mentelmi jogáról a szabálysértési eljárás tekintetében lemondhat. [A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 2. § (1)-(3) bekezdés.]”
(3) * A vezető beosztású bíró igazolványa a „bíró” megjelölés mellett a vezetői munkakör megjelölését (Kúria elnöke, elnökhelyettese; bíróság elnöke, elnökhelyettese; kollégiumvezető, kollégiumvezető-helyettes, csoportvezető, csoportvezető-helyettes, tanácselnök; az OBH elnöke, elnökhelyettese, az OBH vagy az igazságügyért felelős miniszter által vezetett minisztérium főosztályvezetője, főosztályvezető-helyettese, osztályvezetője) is tartalmazza, és az igazolvány mindkét oldalán, annak jobb szélén felülről lefelé futó kék színű sáv húzódik.
Igazságügyi alkalmazotti igazolvány
12. § (1) * Az Igazságügyi alkalmazotti igazolvány előoldalán az „IGAZSÁGÜGYI ALKALMAZOTTI IGAZOLVÁNY” felirat, Magyarország címere, az igazságügyi alkalmazott színes arcképe, az igazságügyi alkalmazott neve, szolgálati helye, az igazolvány sorszáma, valamint az érvényesség lejártának időpontja van feltüntetve, hátoldalán az „IGAZSÁGÜGYI ALKALMAZOTTI IGAZOLVÁNY” felirat található. *
(2) * Az OBH vezető állású igazságügyi alkalmazottjának, a bírósági titkárnak, a bíróság függetlenített belső ellenőrének, a végrehajtási ügyintézőnek, valamint a Bírósági Gazdasági Hivatal vezetőjének igazolványa az (1) bekezdésben foglaltakon kívül e minőségének megjelölését is tartalmazza. Az OBH vezető állású igazságügyi alkalmazottja igazolványának mindkét oldalán, annak jobb szélén felülről lefelé futó zöld színű, a bírósági titkár, a bíróság függetlenített belső ellenőre, a végrehajtási ügyintéző, valamint a Bírósági Gazdasági Hivatal vezetőjének igazolványán barna színű sáv húzódik.
Bírósági dolgozói igazolvány
13. § * A Bírósági dolgozói igazolvány előoldalán a „BÍRÓSÁGI DOLGOZÓI IGAZOLVÁNY” felirat, Magyarország címere, a dolgozó színes arcképe, a dolgozó neve, szolgálati helye, az igazolvány sorszáma, valamint az érvényesség lejártának időpontja van feltüntetve, hátoldalán a „BÍRÓSÁGI DOLGOZÓI IGAZOLVÁNY” felirat található.
14. § (1) Ez a rendelet - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) Az ítélőtáblai bírák és igazságügyi alkalmazottak igazolványaira vonatkozó rendelkezések az ítélőtáblák székhelyének és illetékességi területének megállapításáról szóló külön törvény hatálybalépésével egyidejűleg lépnek hatályba.
15. § * A 2012. január 1. napján hatályba lépett, és az azt követő jogszabályváltozások miatt az e rendelet alapján kiállított igazolványokon feltüntetett adatok megváltozása nem érinti a bírósági igazolványokról szóló 15/1999. (XI. 10.) IM rendelet és a bírósági végrehajtás szervezetéről szóló 16/2001. (X. 26.) IM rendelet módosításáról szóló 47/2012. (XI. 28.) KIM rendelet hatályba lépését megelőzően kiállított igazolványok érvényességét; ezeket az igazolványokat ebből az okból nem kell bevonni és kicserélni.
Módosította: 8/2008. (IV. 22.) IRM rendelet 1. § 44., 40/2011. (XII. 30.) KIM rendelet 14. § (1) a).
Megállapította: 6/2008. (III. 1.) IRM rendelet 4. §. Módosította: 40/2011. (XII. 30.) KIM rendelet 14. § (1) b).
Módosította: 40/2011. (XII. 30.) KIM rendelet 14. § (1) c).
Módosította: 8/2008. (IV. 22.) IRM rendelet 1. § 44., 40/2011. (XII. 30.) KIM rendelet 14. § (1) d).
Módosította: 40/2011. (XII. 30.) KIM rendelet 14. § (1) e).
Módosította: 40/2011. (XII. 30.) KIM rendelet 14. § (1) f).
Módosította: 8/2008. (IV. 22.) IRM rendelet 1. § 44., 40/2011. (XII. 30.) KIM rendelet 14. § (1) g).
Módosította: 40/2011. (XII. 30.) KIM rendelet 14. § (1) h).
Módosította: 8/2008. (IV. 22.) IRM rendelet 1. § 44., 40/2011. (XII. 30.) KIM rendelet 14. § (1) i).
Módosította: 40/2011. (XII. 30.) KIM rendelet 14. § (1) j).
Megállapította: 47/2012. (XI. 28.) KIM rendelet 1. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.
Módosította: 47/2012. (XI. 28.) KIM rendelet 3. §.
Helyesbítette: Magyar Közlöny 1999/108.
Módosította: 17/2003. (VI. 24.) IM rendelet 51. § (1) c), 40/2011. (XII. 30.) KIM rendelet 14. § (1) l).
Hatályon kívül helyezte: 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 18. § 131. Hatálytalan: 2008. V. 16-tól.
Megállapította: 47/2012. (XI. 28.) KIM rendelet 2. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.
A korábbi alcímekkel együtt hatályon kívül helyezte: 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 18. § 131. Hatálytalan: 2008. V. 16-tól.

matches:
Kúria
Kúria
Kúria
bíróság
bíróság
bíróság
§ 44
§ 44
§ 44
§ 44
§ 131
§ 131