text:
Általános rendelkezések. Az önkormányzat feladata, hatásköre - PDF
Download "Általános rendelkezések. Az önkormányzat feladata, hatásköre"
1 Velem Község Önkormányzata Képviselő-testületének.../2011.() önkormányzati rendelete a képviselő-testület Szervezeti és Működési Szabályzatáról (indokolás) Jelen indokolás biztosítja a rendelet megfelelő értelmezéséhez szükséges információkat, mivel a jogszabályszerkesztésről szóló 61/2009. (XII. 14.) IRM rendelet alapján az önkormányzati rendelet nem ismételheti meg más jogszabály szövegét, így a rendelet nem vehet át részeket a helyi önkormányzatokról szóló évi LXV. törvényből (a továbbiakban: Ötv.). A rendelet önmagában nehezen értelmezhető, ezért a jogértelmezés és a tájékoztatás céljából jelen indokolás kerül kiadásra. Általános rendelkezések Az általános rendelkezések között az önkormányzat alapvető adatai kerültek rögzítésre. Az önkormányzat feladata, hatásköre Az Ötv. 9. (1) bekezdése kimondja, hogy az önkormányzat jogi személy. Az önkormányzati feladat- és hatáskörök a képviselő-testületet illetik meg. Az Ötv. 8. (1) bekezdése határozza meg a települési önkormányzat helyi közszolgáltatások körében ellátandó feladatait, melyek különösen: - a településfejlesztés, - a településrendezés, - az épített és természeti környezet védelme, - a lakásgazdálkodás, - a vízrendezés és vízelvezetés, - csatornázás, - köztemető fenntartása, - a helyi közutak és közterületek fenntartása, - a helyi közutakon, a helyi önkormányzat tulajdonában álló közforgalom elöl el nem zárt magánutakon, valamint tereken, parkokban és egyéb közterületeken közúti járművel történő várakozás (parkolás) biztosítása, - helyi tömegközlekedés, - a köztisztaság és településtisztaság biztosítása, - gondoskodás a helyi tűzvédelemről, közbiztonság helyi feladatairól, - közreműködés a helyi energiaszolgáltatásban, a foglalkoztatás megoldásában, - az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról, az egészségügyi, a szociális ellátásáról, valamint a gyermek és ifjúsági feladatokról való gondoskodás, - a közösségi tér biztosítása, - közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, sport támogatása, - a nemzeti és etnikai kisebbségek jogai érvényesítésének biztosítása, - az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése. Az Ötv. 8. (4) bekezdése határozza meg a települési önkormányzat által ellátandó kötelező feladatokat. Így az önkormányzat: a) köteles gondoskodni: - az egészséges ivóvízellátásról, - az óvodai nevelésről, - az általános iskolai oktatásról és nevelésről, - az egészségügyi és szociális alapellátásról, - a közvilágításról, - a helyi közutak és a köztemető fenntartásáról, - a helyi közutakon, a helyi önkormányzat tulajdonában álló közforgalom elöl el nem zárt magánutakon, valamint tereken, parkokban és egyéb közterületeken közúti járművel történő várakozás (parkolás) biztosításáról, b) köteles biztosítani a nemzeti és etnikai kisebbségek jogainak érvényesülését. A rendelet az önkormányzat önként vállalt feladatai körében csak azokat a feladatokat határozza meg, melyeket a kötelező feladatain túl vállal.
2 Az önkormányzati feladatok ellátása (a rendelet ához) Az Ötv. 9. (1) (2) bekezdése kimondja, hogy: - az önkormányzati feladat- és hatáskörök a képviselő-testületet illetik meg, és - az önkormányzati feladatokat a képviselő-testület és szervei látják el. A képviselő-testület szervei: - polgármester, - képviselő-testület bizottságai, - képviselő-testület hivatala, - ha van részönkormányzat, akkor a részönkormányzat testülete. A képviselő-testület bizottságai alatt értelemszerűen az állandó és az ideiglenes bizottságokat kell érteni, míg a képviselő-testület hivatalán a Szervezeti és Működési Szabályzatban (a továbbiakban: SZMSZ) később megjelölt hivatalt. Az Ötv. 9. (3) bekezdése rendelkezik arról, hogy a képviselő-testület egyes hatásköreit átruházhatja: - a polgármesterre, - a bizottságaira, - ha van részönkormányzat, akkor a részönkormányzat testületére, - ha van helyi kisebbségi önkormányzat, akkor a helyi kisebbségi önkormányzat testületére, - a társulására törvényben meghatározottak szerint. A képviselő-testület: - az átruházott hatáskör gyakorlásához utasítást adhat, - a hatáskörgyakorlás jogát visszavonhatja. A képviselő-testület által átruházott hatáskör tovább nem ruházható. Az Ötv. 9. (4) bekezdése értelmében a képviselő-testület a feladatkörébe tartozó közszolgáltatások ellátása céljából önkormányzati intézményt, vállalatot, más szervezetet alapíthat, kinevezi a vezetőiket. Az Ötv. 10. (1) bekezdése tételesen felsorolja azokat a hatásköröket, melyeket a képviselő-testület nem ruházhat át. Ide tartoznak: a) a rendeletalkotás, b) szervezetének kialakítása és működésének meghatározása, továbbá a törvény által hatáskörébe utalt választás, kinevezés, megbízás, c) a helyi népszavazás kiírása, az önkormányzati jelképek, kitüntetések és elismerő címek meghatározása, használatuk szabályozása, díszpolgári cím adományozása, d) a gazdasági program, a költségvetés megállapítása, döntés a végrehajtásukról szóló beszámoló elfogadásáról, a helyi adó megállapítása, a településrendezési terv jóváhagyása, a képviselő-testület által meghatározott értékhatár feletti hitelfelvétel, a kötvénykibocsátás, továbbá a közösségi célú alapítvány és alapítványi forrás átvétele, és átadása, e) önkormányzati társulás létrehozása, társuláshoz, érdekképviseleti szervezethez való csatlakozás, f) megállapodás külföldi önkormányzattal való együttműködésről, nemzetközi önkormányzati szervezethez való csatlakozás, g) intézmény alapítása, h) közterület elnevezése, emlékmű állítás, i) eljárás kezdeményezése az Alkotmánybíróságnál, j) a bíróságok népi ülnökeinek a megválasztása, k) állásfoglalás megyei önkormányzati intézmény átszervezéséről, megszüntetéséről, ellátási, szolgáltatási körzeteiről, ha a szolgáltatás a települést is érinti, l) véleménynyilvánítás olyan ügyben, amelyben törvény az érdekelt önkormányzat álláspontjának a kikérését írja elő, m) a települési képviselő, a polgármester összeférhetetlenségi ügyében való döntés; a 33/A. (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott hozzájárulással kapcsolatos döntés, a vagyonnyilatkozati eljárással kapcsolatos döntés, n) amit törvény a képviselő-testület át nem ruházható hatáskörébe utal. Az Ötv. 10. (2) bekezdése alapján a képviselő-testület rendeletével a törvény által hatáskörébe utalt: - kinevezést, - megbízást és - intézmény alapítását
3 a helyi önkormányzatok társulásairól és együttműködéséről szóló törvény szerint társulásra ruházhatja. Jogorvoslat A helyi önkormányzati rendelet a a jogszabályi tartalom megismétlésének tilalma miatt nem tartalmazza az önkormányzati döntések elleni fellebbezési és más jogorvoslati lehetőségeket. A vonatkozó szabályokat az Ötv a tartalmazza a következők szerint: 11. (1) A képviselő-testület önkormányzati hatósági ügyben hozott határozata ellen fellebbezésnek nincs helye. (2) A polgármester (főpolgármester), valamint a képviselő-testület bizottságának, részönkormányzat testületének önkormányzati jogkörben hozott hatósági határozata ellen a képviselő-testülethez lehet fellebbezést benyújtani. (3) A képviselő-testület (1) és a (2) bekezdés alapján hozott határozatának a felülvizsgálatát jogszabálysértésre hivatkozással a bíróságtól lehet kérni a határozat közlésétől számított harminc napon belül. A pert az önkormányzat ellen kell indítani. A képviselő-testület működése (az Ötv ) A képviselő-testület üléseinek száma Az Ötv. 12. (1) bekezdése kimondja, hogy a képviselő-testület szükség szerint, de évente legalább hat ülést tart. Az ülések évenkénti minimum számát a szervezeti és működési szabályzatban kell szabályozni. Jelen esetben ez szintén 6 ülés. A képviselő-testület rendes ülést tart és rendkívüli ülést tarthat. Az ülések előre ütemezéséhez, a megfelelő előkészítéshez, a határidős feladatok teljesíthetőségéhez éves munkatervet kell készíteni, melyben minimum hat rendes ülésnek szerepelnie kell. 14. (1) Rendkívüli ülés összehívásának vannak kötelező és nem kötelező esetei. Kötelező összehívni a rendkívüli ülést: a) az Ötv. 12. (1) bekezdésében meghatározott esetben, azaz ha azt a települési képviselő egynegyede vagy a képviselő-testület bizottsága indítványozza, b) ha a képviselő-testület eseti határozattal rendkívüli ülés összehívásáról dönt, c) ha azt más hivatalos szervek kezdeményezik. A képviselő-testületi ülések összehívása A képviselő-testületi ülések összehívásával kapcsolatban az Ötv. részletes szabályokat nem határoz meg. Az Ötv. 12. (2) bekezdése rendelkezik arról, hogy a képviselő-testület elnöke a polgármester, aki összehívja és vezeti a képviselő-testület ülését. A helyi rendelet a polgármesteri, az alpolgármesteri tisztség betöltetlensége, valamint a polgármester, az alpolgármester tartós távolléte helyzetét szabályozza, és adja meg az ülés összehívására és vezetésére való felhatalmazást. Az ülés összehívásával kapcsolatos részletes szabályokat a rendelet a helyi sajátosságokhoz igazodva határozza meg, így rendelkezik arról, hogy: - a képviselő-testület ülését főszabályként az önkormányzat székhelyére kell összehívni, azonban ha a tárgyalandó napirend vagy más körülmény indokolja, akkor a képviselő-testület ülése a székhelyen kívül máshová is összehívható, - a képviselő-testület rendes üléseit a munkatervnek megfelelő időpontra kell összehívni, - a rendkívüli ülést mikor lehet összehívni, - a képviselő-testület eseti határozattal is rendelkezhet rendkívüli ülés megtartásáról. A képviselő-testületi tagok, a tanácskozási joggal résztvevők, valamint a meghívottak részére a rendelet írásos meghívó kiküldésének kötelezettségét írja elő. A rendelet felsorolja a meghívó kötelező tartalmi követelményeit. A képviselő-testület ülésének vezetése A rendelet részletesen meghatározza az ülés vezetése során ellátandó feladatokat. A felsorolás valamennyi lehetséges feladatot tartalmazza, azokat teljes körűen minden ülésen nem kell elvégezni, pl.: - ha nincsen rendzavarás, akkor nem kell a rendet fenntartani, - ha nincsenek időszerű kérdések, akkor nem kell arról tájékoztatást adni, - ha nincsenek lejárt idejű határozatok, akkor azokról nem kell tájékoztatást adni stb. A határozatképesség megállapítása Az Ötv a határozza meg a a képviselő-testület határozatképességének feltételeit. A képviselő-testületi ülés akkor határozatképes, ha az ülésen a települési képviselők több mint fele jelen van. A helyi rendelet 21. (1) bekezdése ezt az általános szabályt konkretizálja a pontos testületi létszám függvényében.
4 Jegyzőkönyv-hitelesítők választása Az Ötv. jegyzőkönyv-hitelesítésről nem rendelkezik. Nem írja elő a rendelet a hitelesítők kötelező alkalmazását, az alkalmazás szükségességére vonatkozó döntést rábízza a képviselő-testületre. Napirendi javaslat előterjesztése és elfogadtatása Az Ötv. nem rendelkezik a napirendi javaslat előterjesztésének és elfogadásának rendjéről, így az önkormányzati rendeletben rögzített szabályok a helyi igények és az általános elvárások, szokások alapján kerültek meghatározásra. Az ülés jellegének (nyílt/zárt) megítélése, a zárt ülés tényének bejelentése Az Ötv. 12. (3) bekezdése kimondja, hogy a képviselő-testület ülése nyilvános. Ugyanezen szakasz (4) bekezdése felsorolja a zárt ülés kötelező-, valamint lehetséges elrendelésének eseteit. A képviselő-testület zárt ülést tart: a) ha az érintett a nyilvános tárgyalásba nem egyezik bele: - választás, - kinevezés, - felmentés, - vezetői megbízás adása, illetőleg visszavonása, - fegyelmi eljárás megindítása, - fegyelmi büntetés kiszabása és - állásfoglalást igénylő személyi ügy tárgyalásakor, továbbá b) önkormányzati hatósági, összeférhetetlenségi és kitüntetési ügy, valamint vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás tárgyalásakor. A képviselő-testület zárt ülést rendelhet el a vagyonával való rendelkezés és az általa kiírt pályázat tárgyalásakor, ha a nyilvános tárgyalás üzleti érdeket sértene. Az Ötv. 12. (5) bekezdése meghatározza, ezért a helyi rendeletben már nem szabályozható, hogy a zárt ülésen kik vehetnek részt. A zárt ülésen: - a képviselő-testület tagjai, - a nem a képviselő-testület tagjai közül választott alpolgármester, - a kisebbségi szószóló és a jegyző, továbbá - meghívása esetén az érintett és a szakértő vesz részt. Törvény előírhatja, mely esetben kötelező az érintett meghívása. Napirendek tárgyalása vitától a döntéshozatalig A napirendek tárgyalására vonatkozóan az Ötv. nem ad meg kötelező szabályokat, így annak kialakítása a képviselőtestület saját elképzelése, bevált gyakorlata alapján történik. Az Ötv. egyedül a minősített többségre vonatkozóan határoz meg szabályokat. A törvény 15. -a rögzíti, hogy a megválasztott képviselők több mint felének egybehangzó szavazata szükséges a) az Ötv. 10. a), b), e), f), g) pontban foglalt ügyek eldöntéséhez, azaz: - a rendeletalkotáshoz, - a képviselő-testület szervezetének kialakítása és működtetésének meghatározásához, továbbá a törvény által hatáskörébe utalt választáshoz, kinevezéshez, megbízáshoz, - az önkormányzati társulás létrehozásához, társuláshoz, érdekképviseleti szervezethez való csatlakozáshoz, - külföldi önkormányzattal való együttműködési megállapodásról, nemzetközi önkormányzati szervezethez való csatlakozáshoz, - intézmény alapításához, továbbá b) az önkormányzat Szervezeti és Működési Szabályzatban meghatározott ügyek eldöntéséhez, c) a képviselő kizárásához, valamint d) a törvény 12. (4) bekezdés b) pontja szerinti zárt ülés elrendeléséhez, azaz ha a zárt ülést azért kívánja a képviselő-testület elrendelni, mert a vagyonával való rendelkezés és az általa kiírt pályázat tárgyalásakor a nyilvános tárgyalás üzleti érdeket sértene. A helyi rendelet meghatározza továbbá a név szerinti szavazás lehetőségét, alkalmazási módját. A rendelet nem szabályozza a titkos szavazás lebonyolításának részletes szabályait, mivel a titkos szavazás lehetőségét az Ötv. 12. (6) bekezdése tartalmazza. (Titkos szavazást azokban az ügyekben lehet tartani, amelyek esetében kötelező vagy pedig elrendelhető a zárt ülés megtartása.)
5 A döntéshozatalból való kizárás szabályait a rendelet nem szabályozza, mivel arról az Ötv. 14. (2) bekezdése így rendelkezik: - a képviselő-testület döntéshozatalából kizárható az, akit vagy akinek a hozzátartozóját az ügy személyesen érinti, - a települési képviselő köteles bejelenteni a személyes érintettséget, - a kizárásról az érintett települési képviselő kezdeményezésére vagy bármely települési képviselő javaslatára a képviselő-testület dönt, - a kizárt települési képviselőt a határozatképesség szempontjából jelenlevőnek kell tekinteni. A felvilágosítás-kérés szabályai Az Ötv. 19. (2) bekezdés a) pontja tartalmazza a képviselő felvilágosítás-kérési jogára vonatkozó szabályokat, azaz a képviselő a képviselő-testület ülésén a polgármestertől (alpolgármestertől), a jegyzőtől, a bizottság elnökétől önkormányzati ügyekben felvilágosítást kérhet, amelyre az ülésen vagy legkésőbb tizenöt napon belül írásban érdemi választ kell adni. Előterjesztés Az Ötv. nem határozza meg a képviselő-testületi előterjesztések szabályait. Annak részletes belső előírásait a képviselő-testület szabadon határozza meg. Határozati javaslat Az Ötv. nem határozza meg a képviselő-testületi előterjesztések mellé csatolandó határozati javaslatok szabályait. Annak részletes belső előírásait a képviselő-testület szabadon határozhatja meg. A képviselő-testület döntései Az Ötv. nem rendelkezik részletesen a képviselő-testület döntéseiről. A döntések körében megkülönböztetésre kerül: - a jegyzőkönyvi rögzítésre kerülő, de önálló döntést nem tartalmazó döntések, - az önálló döntésként dokumentált döntések, ezeken belül: - a határozatok, valamint - a rendeletek. A képviselő-testület maga határozza meg, hogy melyek azok az ügyek, melyekben jegyzőkönyvi rögzítéssel, de számozott határozat (és rendelet) nélkül dönt. A rendelet sajátos eleme, hogy tartalmazza a határozatok pontos jelölési módját. A jelölés úgy kerül meghatározásra, hogy az igazodjon a jogszabályszerkesztésről szóló 61/2009. (XII. 14.) IRM rendelet rendelet megjelölésére vonatkozó előírásaihoz. A rendelet előírja a határozatok nyilvántartási kötelezettségét, mely a határozatok nyomon követése, végrehajtása, esetleges módosítása miatt szükségszerű. Az Ötv a tárgyalja az önkormányzati rendeletek megalkotására vonatkozó szabályokat. A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot. A rendeletalkotásra vonatkozó kezdeményezési lehetőséget a helyi rendelet az Ötv. eltérő rendelkezése hiányában szabályozza. Az Ötv. 16. (2) bekezdése rendelkezik arról, hogy az önkormányzati rendeletet a képviselő-testület hivatalos lapjában, illetőleg a helyben szokásos módon ki kell hirdetni. A helyben szokásos mód meghatározása az önkormányzat saját hatáskörében történik. Az Ötv. 16. (3) bekezdése kimondja, hogy az önkormányzati rendeletet a polgármester és a jegyző írja alá. A rendelet kihirdetéséről a jegyző gondoskodik. A rendelet a rendeletek jelölésére vonatkozó előírást az adott önkormányzatra konkretizálva a jogszabályszerkesztésről szóló 61/2009. (XII. 14.) IRM rendelet alapján tartalmazza. Ettől az előírt formától eltérő megjelölést a rendelet hatálybalépését követően megtárgyalt és elfogadott rendeletek esetében nem lehet alkalmazni. A jegyzőkönyv Az Ötv. 17. (1) bekezdése alapján: - a képviselő-testület üléséről jegyzőkönyvet kell készíteni, - a jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell:
6 - a megjelent képviselők és meghívottak nevét, - a tárgyalt napirendi pontokat, - a tanácskozás lényegét, - a szavazás számszerű eredményét és a hozott döntéseket, - a jegyzőkönyv elkészítéséről a jegyző gondoskodik. A zárt ülés jegyzőkönyvében a meghívottak minősége lehet érintett, szakértő stb. A rendelet központi szabályozás hiányában saját hatáskörben állapítja meg a tárgyalt napirendi pontnál rögzítendőket, a jegyzőkönyvhöz csatolandó dokumentumokat. Mivel az Ötv. 17. (2) bekezdése tartalmazza, ezért a helyi rendelet már nem rögzíti, hogy: - a képviselő-testület ülésének jegyzőkönyvét a polgármester és a jegyző írja alá, - az aláírt, mellékletekkel ellátott jegyzőkönyvet az ülést követő tizenöt napon belül a jegyző köteles megküldeni a Kormány által rendeletben kijelölt szervnek. Az Ötv. 17. (3) bekezdése rögzíti a betekintési jogot, a közérdekű adat és közérdekből nyilvános adat megismerésének szabályait, azaz: - a választópolgárok a zárt ülés kivételével betekinthetnek a képviselő-testület előterjesztésébe és ülésének jegyzőkönyvébe, - a zárt ülésről külön jegyzőkönyvet kell készíteni, - a közérdekű adat és közérdekből nyilvános adat megismerésének lehetőségét zárt ülés tartása esetén is biztosítani kell. A képviselő-testület feloszlására vonatkozó szabályokat az Ötv. 18. (3) bekezdése tartalmazza, ezért ezen szabályokat a helyi rendelet nem tartalmazza. A törvény értelmében: - a képviselő-testület a megbízatásának lejárta előtt név szerinti szavazással, minősített többségű döntéssel kimondhatja a feloszlását, - a képviselő-testület az új képviselő-testület alakuló üléséig, a polgármester az új polgármester megválasztásáig ellátja feladatát, gyakorolja hatáskörét, - a képviselő-testület feloszlása nem mondható ki a választást követő hat hónapon belül, illetve az általános önkormányzati választásokat megelőző év október 1. napját követően, - az időközi választás költségeit az önkormányzat viseli. A települési képviselő A megbízatás keletkezése A települési képviselő megbízatásának keletkezésével kapcsolatos szabályokat a helyi önkormányzati képviselők jogállásának egyes kérdéseiről szóló évi XCVI. törvény 1. -a tartalmazza, mely szerint a települési képviselő megbízatása, jogai és kötelezettségei a megválasztásával keletkeznek, jogai és kötelezettségei a megbízatás megszűnésével szűnnek meg. A fent hivatkozott paragrafus (2) bekezdése írja elő a képviselők eskütételi kötelezettségét. Ennek értelmében az önkormányzati képviselő a képviselő-testület, a közgyűlés (a továbbiakban együtt: képviselő-testület) alakuló ülésén, időközi választás esetén a megválasztását, illetőleg a kislistán, a kompenzációs listán, a megyei közgyűlési listán mandátumhoz jutott képviselők esetében a megbízólevelének átvételét a választás eredménye elleni jogorvoslat esetén a jogorvoslati eljárás befejezését követő ülésen a képviselő-testület előtt a polgármesterre irányadó szöveggel esküt vagy fogadalmat tesz, és erről okmányt ír alá. A képviselő feladatát az Ötv. 19. (1) bekezdése is tartalmazza, amikor kimondja, hogy a települési képviselő: - a település egészéért vállalt felelősséggel képviseli választóinak érdekeit, - részt vehet a képviselő-testület döntéseinek előkészítésében, végrehajtásuk szervezésében és ellenőrzésében. Az Ötv. 19. (1) bekezdése rögzíti, hogy minden települési képviselőnek azonosak a jogai és kötelességei. Az Ötv. 19. (2) bekezdés a) e) pontja tartalmazza a képviselő jogait, melyek a következők: a) a képviselő-testület ülésén a polgármestertől (alpolgármestertől), a jegyzőtől, a bizottság elnökétől önkormányzati ügyekben felvilágosítást kérhet, amelyre az ülésen - vagy legkésőbb tizenöt napon belül írásban - érdemi választ kell adni; b) kérésére az írásban is benyújtott hozzászólását a jegyzőkönyvhöz kell mellékelni; illetőleg kérésére a véleményét rögzíteni kell a jegyzőkönyvben;
7 c) tanácskozási joggal részt vehet bármely bizottság ülésén. Javasolhatja a bizottság elnökének a bizottság feladatkörébe tartozó ügy megtárgyalását, amelyet a bizottság legközelebbi ülése elé kell terjeszteni és tárgyalására a települési képviselőt meg kell hívni. Kezdeményezheti, hogy a képviselő-testület vizsgálja felül bizottságának, a polgármesternek, a részönkormányzat testületének, a helyi kisebbségi önkormányzat testületének - a képviselő-testület által átruházott - önkormányzati ügyben hozott döntését; d) megbízás alapján képviselheti a képviselő-testületet; e) a képviselő-testület hivatalától igényelheti a képviselői munkájához szükséges tájékoztatást, ügyviteli közreműködést. Közérdekű ügyben kezdeményezheti a képviselő-testület hivatalának intézkedését, amelyre a hivatal tizenöt napon belül érdemi választ köteles adni. A települési képviselő kötelességét fogalmazza meg az Ötv. 19. f) pontja, miszerint a képviselő köteles részt venni a képviselő-testület munkájában. Járandóságok, képzés, továbbképzés A települési képviselők járandóságait az önkormányzat képviselő-testülete külön rendeletben határozza meg. A helyi önkormányzati képviselők jogállásának egyes kérdéseiről szóló évi XCVI. törvény 12. -a rendelkezik arról, hogy a képviselők képzéséről, továbbképzéséről feladataik eredményes ellátása érdekében a képviselőtestület gondoskodik. A megbízatás megszűnése A képviselő megbízatása megszűnésének eseteit a helyi önkormányzati képviselők jogállásának egyes kérdéseiről szóló évi XCVI. törvény a tartalmazza, ezért az önkormányzati rendelet e témát már nem tárgyalja. 2. Az önkormányzati képviselő megbízatása megszűnik: a) a megválasztását követő helyi önkormányzati általános választás napján, b) a választójogának elvesztésével; c) az összeférhetetlenség kimondásával, d) lemondással, e) ha az önkormányzati képviselő egy éven át nem vesz részt a képviselő-testület ülésén, f) a képviselő-testület feloszlatásával, g) a képviselő-testület feloszlása esetén, h) az önkormányzati képviselő halálával. 3. (1) Az önkormányzati képviselő a képviselő-testület ülésén jelentheti be lemondását. A lemondást és a megbízatás megszűnésének időpontját az ülés jegyzőkönyvében rögzíteni kell. (2) Az önkormányzati képviselő lemondhat a képviselő-testülethez intézett írásbeli nyilatkozatával is, melyet a polgármesternek, a főpolgármesternek, a közgyűlés elnökének (a továbbiakban együtt: polgármester) ad át vagy juttat el. Az írásbeli nyilatkozatot a képviselő-testület következő ülésén ismertetni kell. (3) A lemondás nem vonható vissza. (4) Az önkormányzati képviselő megbízatása megszűnik a) a képviselő által meghatározott, a lemondást követő egy hónapon belüli időpontban, ennek hiányában b) a lemondás bejelentésének, illetve az írásbeli nyilatkozat átvételének napján. 4. (1) Az önkormányzati képviselői megbízatás megszűnését a 2. c) és e) pontja esetén a képviselő-testület a határozatában állapítja meg. (2) A képviselő-testület (1) bekezdés szerinti határozatát az ülést követő munkanapon kézbesíteni kell: a) az érintett önkormányzati képviselőnek, b) a választási bizottságnak, c) a közigazgatási hivatalnak. Összeférhetetlenség és az összeférhetetlenségi eljárás A helyi önkormányzati képviselők jogállásának egyes kérdéseiről szóló évi XCVI. törvény a tartalmazza az önkormányzati képviselő összeférhetetlenségével kapcsolatos szabályokat. 5. Az önkormányzati képviselő nem lehet: a) központi államigazgatási szerv köztisztviselője, b) a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzéséért felelős szervnek a vezetője, köztisztviselője, továbbá annak a területi, helyi államigazgatási szervnek a köztisztviselője, amelynek feladatkörébe az adott önkormányzatot érintő ügyek tartoznak és illetékessége az önkormányzatra kiterjed, c) jegyző (főjegyző, körjegyző), aljegyző, továbbá ugyanannál az önkormányzatnál a képviselő-testület hivatalának köztisztviselője, d) a területileg illetékes területfejlesztési tanács munkaszervezetének munkavállalója,
8 e) a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének köztisztviselője, f) kuratóriumi tagság kivételével a képviselő-testület által létrehozott közalapítvány kezelő szervének tisztségviselője, g) a képviselő-testület által alapított önkormányzati vállalat vezérigazgatója, vezérigazgató-helyettese, igazgatója, igazgatóhelyettese, igazgatótanácsának, vezető testületének tagja, h) az önkormányzat tulajdoni részesedésével működő gazdasági társaság vezető tisztségviselője, igazgatótanácsának, igazgatóságának vagy vezető testületének, valamint a társasággal munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló más jogviszonyban álló vezetője (vezérigazgatója), i) az önkormányzat tulajdoni részesedésével működő gazdasági társaság által alapított gazdasági társaság vezérigazgatója, vezérigazgató-helyettese, igazgatója, igazgatóhelyettese, igazgatótanácsának, igazgatóságának vagy vezető testületének tagja, j) helyi és körzeti médiaszolgáltató, lapkiadó, lapterjesztő vezetője, vezető testületének tagja, ügyvezetője, ezek vezető állású alkalmazottja. 6. Az önkormányzati képviselő tiszteletdíjat, más járandóságot a költségtérítés kivételével nem vehet fel az önkormányzat által létrehozott közalapítványban, közhasznú társaságban végzett tevékenységéért. 7. (1) Az önkormányzati képviselő, a képviselő-testület bizottságának nem képviselő tagja jogi képviselőként nem járhat el, és perbeli képviseletet a törvényes képviselet kivételével nem láthat el az önkormányzattal, annak intézményével, illetve a képviselő-testület hivatalával szemben. (2) Az önkormányzati képviselő szakmai vagy üzleti ügyben önkormányzati képviselői minőségére nem hivatkozhat, önkormányzati képviselői megbízatásának felhasználásával jogosulatlanul bizalmas információkat nem szerezhet és nem használhat fel. Az összeférhetetlenségi eljárásra vonatkozó előírásokat a helyi önkormányzati képviselők jogállásának egyes kérdéseiről szóló évi XCVI. törvény a tartalmazza. 8. (1) Az önkormányzati képviselő a vele szemben fennálló összeférhetetlenségi okot köteles haladéktalanul bejelenteni a polgármesternek. (2) Az önkormányzati képviselő a megbízólevelének átvételét, illetve az összeférhetetlen helyzet keletkezését vagy annak az önkormányzati képviselő tudomására jutását követő 30 napon belül köteles a vele szemben fennálló összeférhetetlenségi okot megszüntetni, az összeférhetetlen tisztségről való lemondását írásban benyújtani és annak másolatát átadni a polgármesternek. 9. (1) Az önkormányzati képviselő összeférhetetlenségének a megállapítását bárki kezdeményezheti a polgármesternél. (2) A polgármester az összeférhetetlenség megállapítására irányuló kezdeményezést a szervezeti és működési szabályzatban meghatározott bizottságnak adja át kivizsgálásra. (3) A bizottság, ennek hiányában a polgármester előterjesztése alapján a képviselő-testület a következő ülésén, legkésőbb az összeférhetetlenség megállapításának kezdeményezését követő 30 napon belül határozattal dönt az összeférhetetlenségről. Jogorvoslat az összeférhetetlenségi ügyekben 10. (1) Az érintett önkormányzati képviselő az összeférhetetlenségét megállapító, illetőleg a megbízatása megszűnését a 2. e) pontja alapján kimondó képviselő-testületi határozat felülvizsgálatát kérheti - jogszabálysértésre hivatkozással - a határozat kézhezvételétől számított 8 napon belül a fővárosi, megyei bíróságtól. (2) A bíróság a kérelemről - annak beérkezésétől számított harminc napon belül - nemperes eljárásban, három hivatásos bíróból álló tanácsban határoz. A bíróság az érintett önkormányzati képviselőt, a polgármestert vagy a keresettel megtámadott határozatot hozó képviselő-testület képviselőjét, illetőleg a kereset előterjesztőjét meghallgathatja. A bíróság döntése ellen további jogorvoslatnak, felülvizsgálatnak helye nincs. (3) A helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzéséért felelős szerv a fővárosi, megyei bíróságnál kezdeményezheti az önkormányzati képviselő összeférhetetlenségének a kimondását, ha a képviselő-testület nem dönt az összeférhetetlenségről, vagy döntése jogszabálysértő. A bíróság eljárására a (2) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy a bíróság döntése ellen - annak kézhezvételétől számított nyolc napon belül - az érintett önkormányzati képviselő, illetve a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzéséért felelős szerv fellebbezést nyújthat be. A fellebbezésről, annak beérkezésétől számított három napon belül a másodfokú bíróság nemperes eljárásban, három hivatásos bíróból álló tanácsban határoz. A bíróság döntése ellen felülvizsgálatnak helye nincs. A képviselő-testület bizottságai Az Ötv. a képviselő-testület bizottságaira vonatkozó szabályokat a ában rögzíti. Az Ötv. 22. (1) (2) bekezdése értelmében: - a képviselő-testület határozza meg bizottsági szervezetét, és választja meg bizottságait, - a képviselő-testület a kétezernél több lakosú településen pénzügyi bizottságot köteles választani,
9 - törvény más bizottság megalakítását is elrendelheti, - a képviselő-testület a kisebbségi jelöltként mandátumot nyert tagjai kezdeményezésére kisebbségek ügyeivel foglalkozó bizottságot kell létrehozni A bizottságok létrehozása Az Ötv a ad iránymutatást a bizottság tagjaira vonatkozóan. A bizottság elnökét és tagjainak több, mint a felét a települési képviselők közül kell választani. Fontos szabály, hogy nem lehet a bizottság elnöke vagy tagja: - a polgármester, - az alpolgármester, - a települési kisebbségi önkormányzat elnöke, - a képviselő-testület hivatalának dolgozója. A bizottságba azonban indokolt beválasztani: - a települési kisebbségi önkormányzat tagját, - a feladatköre szerinti területi szolgáltatást nyújtó jelentősebb szervezet képviselőjét, - társadalmi szervezet küldöttjét, - a szolgáltatást igénybe vevő más választópolgárt. A képviselő-testület bizottságának nem képviselő tagjára vonatkozó rendelkezéseket így az eskütételre, és az öszszeférhetetlenségre vonatkozó szabályokat a helyi önkormányzati képviselők jogállásának egyes kérdéseiről szóló évi XCVI. törvény 11. -a tartalmazza, így: 11. (1) A képviselő-testület bizottságának nem képviselő tagja (a továbbiakban: a bizottság tagja) a megválasztását követően a képviselő-testület előtt a polgármesterre irányadó szöveggel esküt vagy fogadalmat tesz, és erről okmányt ír alá. (2) A bizottság tagja nem lehet az 5. -ban meghatározott köztisztviselő, tisztségviselő vagy egyéb személy. (3) A bizottság tagja a vele szemben fennálló összeférhetetlenségi okot köteles haladéktalanul bejelenteni a bizottság elnökének és a polgármesternek. Az önkormányzati képviselő, a bizottság elnöke és tagja a tudomására jutott összeférhetetlenségi okot a bizottság elnökének vagy a polgármesternek bejelentheti. (4) Ha a bizottság tagja 30 napon belül nem szünteti meg a vele szemben fennálló összeférhetetlenségi okot, a képviselő-testület köteles a határidő lejártát követő ülésén az érintett bizottsági tagságát megszüntetni. A bizottságok működése A bizottsági ülések összehívásának jogát a törvény az elnök jogaként határozza meg. A jog gyakorlásánál azonban figyelembe kell venni azt, hogy az Ötv. 25. (1) bekezdése kimondja, hogy a bizottságot a polgármester indítványára is össze kell hívni. A rendelet nem tartalmazza, mivel az Ötv. 23. (3) bekezdése már rögzíti, hogy a bizottság határozatképességére és határozathozatalára a képviselő-testületre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. Az Ötv a rendelkezik a bizottsági döntéshozatalból való kizárás szabályairól, így e szabályokat a rendelet nem ismétli meg. A hivatkozott paragrafus értelmében a bizottsági döntéshozatalból kizárható az, akit vagy akinek a hozzátartozóját az ügy személyesen érinti. A személyes érintettséget az érdekelt köteles bejelenteni. A kizárásról az elnök esetén a polgármester, bizottsági tag esetén a bizottság dönt. A bizottság működésével kapcsolatos az Ötv. által nem szabályozott kérdéseket az önkormányzat képviselőtestülete szabadon határozza meg. A bizottság feladatai A bizottságok által ellátandó általános feladatokat az Ötv. 23. (1) (2) bekezdése és a 27. -a tartalmazza. A bizottság a fentiek alapján következő feladatokat látja el: - feladatkörében előkészíti a képviselő-testület döntéseit, - feladatkörében szervezi és ellenőrzi a döntések végrehajtását, - benyújtja a képviselő-testület által meghatározott előterjesztéseket, - a képviselő-testület által meghatározott előterjesztésekhez állásfoglalást készít, - gyakorolja a képviselő-testület által átadott döntési jogot és hatósági hatáskört, - feladatkörében ellenőrzi a képviselő-testület hivatalának a képviselő-testület döntéseinek: - az előkészítésére, illetőleg - végrehajtására irányuló munkáját, - ha a hivatal tevékenységében: - a képviselő-testület álláspontjától, céljaitól való eltérést,
10 - az önkormányzati érdek sérelmét, vagy - a szükséges intézkedés elmulasztását észleli, a polgármester intézkedését kezdeményezheti. Vagyonnyilatkozatot Nyilvántartó és Ellenőrző Bizottság feladata A bizottság vonatkozásában a rendelet hivatkozik a helyi önkormányzati képviselők jogállásának egyes kérdéseiről szóló évi XCVI. törvény 9. (2) bekezdésére. Az e bekezdésben meghatározott feladat ellátására köteles bizottságot a képviselő-testületnek az SZMSZ-ben kell kijelölnie. A rendelet az összeférhetetlenség megállapítására irányuló kezdeményezés kivizsgálását az Vagyonnyilatkozatot Nyilvántartó és Ellenőrző Bizottság feladat- és hatásköreként rögzíti. A rendelet e bizottság feladatkörének meghatározásakor hivatkozik a helyi önkormányzati képviselők jogállásának egyes kérdéseiről szóló évi XCVI. törvény 10/A. (3) bekezdésére, azaz a vagyonnyilatkozatot a Szervezeti és Működési Szabályzatban erre kijelölt bizottság tartja nyilván és ellenőrzi. A képviselő-testület és a polgármester bizottságokkal kapcsolatos jogosítványai A képviselő-testület és a polgármester bizottságokkal kapcsolatos jogosítványait a helyi rendelet nem tárgyalja, mivel az azokra vonatkozó szabályokat az Ötv. több helyen is tartalmazza, így a 22. (1) bekezdése, a 23. (1) (2) bekezdése, valamint a a. Az előzőek alapján képviselő-testület bizottságokkal kapcsolatos jogosítványai: - meghatározza bizottsági szervezetét és megválasztja bizottságait, - meghatározza azokat az előterjesztéseket, amelyeket a bizottság nyújt be a képviselő-testületnek, - meghatározza azokat az előterjesztéseket, amelyek a bizottság állásfoglalásával nyújthatók be a képviselőtestülethez, - döntési jogot adhat bizottságainak, - a bizottság által hozott döntést felülvizsgálhatja, - önkormányzati rendeletében hatósági hatáskört állapíthat meg a bizottságnak, - határoz a polgármester által felfüggesztett bizottsági döntések tárgyában (a felfüggesztést követő ülésen). Az Ötv alapján a polgármester bizottságokkal kapcsolatos jogosítványai: - indítványára össze kell hívni a bizottságot, - felfüggeszti a bizottság (részönkormányzat testülete) döntésének a végrehajtását, ha az ellentétes a képviselő-testület határozatával, vagy sérti az önkormányzat érdekeit, - dönt a bizottság elnökének (személyes érintettsége miatt történő) döntéshozatalból való kizárásáról. A polgármester, az alpolgármester, a jegyző A polgármester A polgármesterre vonatkozó alapvető szabályokat az Ötv. szabályozza. A polgármester jogállásával kapcsolatos alapvető szabályokat az Ötv a határozza meg, azaz: - a polgármester tagja a képviselő-testületnek, - a képviselő-testület határozatképessége, döntéshozatala, működése szempontjából települési képviselőnek tekintendő, - a polgármester a megválasztását követően esküt tesz a képviselő-testület előtt. - a polgármester tekintetében a képviselő-testület gyakorolja a munkáltatói jogokat, munkabérét a jogszabály keretei között határozza meg, - a polgármester az államigazgatási tevékenységéért a közszolgálati szabályok szerint felelős. A polgármesteri tisztség összeférhetetlenségi szabályait a helyi rendelet nem részletezi, mivel azt az Ötv. 33/A. -a tartalmazza, így: 33/A. (1) A polgármester nem lehet: a) köztársasági elnök, az Alkotmánybíróság tagja, országgyűlési biztos, b) az Állami Számvevőszék elnöke, elnökhelyettese és számvevője, c) a Kormány tagja, államtitkár, közigazgatási államtitkár, helyettes államtitkár, központi államigazgatási szerv köztisztviselője, d) a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. igazgatóságának és felügyelő bizottságának elnöke és tagja, vezető alkalmazottja és munkavállalója, e) bíró, ügyész, közjegyző, bírósági végrehajtó, f) a Magyar Honvédség, a rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagja,
11 g) más önkormányzatnál polgármester, alpolgármester, h) más települési önkormányzat képviselő-testületének tagja, i) a közigazgatási hivatal vezetője, köztisztviselője; annak a területi, helyi államigazgatási szervnek a köztisztviselője, amelynek feladatkörébe az adott önkormányzatot érintő ügyek tartoznak, és illetékessége az önkormányzatra kiterjed, j) jegyző (főjegyző, körjegyző), aljegyző, a képviselő-testület hivatalának köztisztviselője, k) a területileg illetékes területfejlesztési tanács hivatali szervezetének munkavállalója, l) a képviselő-testület által alapított költségvetési szerv vezetője, vezetőhelyettese, gazdasági vezetője, továbbá olyan közalkalmazott, aki kinevezését, megbízását a képviselő-testülettől kapja, m) aki, illetve akinek a személyes közreműködésével működő gazdasági társaság önkormányzati feladatot a képviselő-testülettel vagy a képviselő-testület szervével kötött vállalkozási, megbízási szerződés vagy munkaszerződés alapján lát el, n) kuratóriumi tagság kivételével a képviselő-testület által létrehozott közalapítvány kezelő szervének tisztségviselője, o) a képviselő-testület által alapított önkormányzati vállalat vezérigazgatója, vezérigazgató-helyettese, igazgatója, igazgatóhelyettese, igazgatótanácsának, vezető testületének tagja, p) az önkormányzat tulajdoni részesedésével működő gazdasági társaság vezető tisztségviselője, igazgatótanácsának, igazgatóságának vagy vezető testületének, valamint a társasággal munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló más jogviszonyban álló vezetője (vezérigazgatója), r) az önkormányzat tulajdoni részesedésével működő gazdasági társaság által alapított gazdasági társaság vezérigazgatója, vezérigazgató-helyettese, igazgatója, igazgatóhelyettese, igazgatótanácsának, igazgatóságának vagy vezető testületének tagja, s) helyi és körzeti műsorszolgáltató, lapkiadó, lapterjesztő vezetője, vezető testületének tagja, ügyvezetője, ezek vezető állású alkalmazottja. (2) A főállású polgármester: a) a tudományos, oktatói, lektori, szerkesztői, művészeti és jogi oltalom alá eső szellemi tevékenység kivételével egyéb, munkavégzésre irányuló jogviszonyt az országgyűlési képviselői megbízatás kivételével nem létesíthet; b) a képviselő-testület hozzájárulása nélkül nem lehet ba) vállalatnak vezérigazgatója, vezérigazgató-helyettese, igazgatója, igazgatóhelyettese, igazgatótanácsának, vezető testületének és felügyelő bizottságának tagja, bb) gazdasági társaság vezető tisztségviselője, igazgatótanácsának, igazgatóságának vagy vezető testületének, felügyelő bizottságnak tagja, valamint a társasággal munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló más jogviszonyban álló vezetője (vezérigazgatója), bc) szövetkezet tisztségviselője, bd) alapítvány kezelő szervezetének tagja, tisztségviselője. (3) A polgármester az összeférhetetlenségi okot a megválasztásától, illetve az összeférhetetlenségi ok felmerülésétől számított 30 napon belül köteles megszüntetni. (4) Ha a polgármester a (3) bekezdésben foglalt kötelezettségének nem tett eleget, bármely képviselő indítványára a száznál kevesebb lakosú község kivételével a képviselők közül választott háromtagú bizottság javaslata alapján a képviselő-testület a következő ülésén, legkésőbb az összeférhetetlenség megállapításának kezdeményezését követő 30 napon belül határozattal megállapítja az összeférhetetlenség alapjául szolgáló körülmények fennállását, és kimondja az összeférhetetlenséget, illetőleg dönthet a hozzájárulás megadásáról, ha e törvény ezt lehetővé teszi. A képviselő-testület határozatát az ülést követő munkanapon a polgármesternek kézbesíteni kell. (5) A polgármester az összeférhetetlenségét, illetőleg a megbízatás megszűnését megállapító képviselő-testületi határozat felülvizsgálatát kérheti jogszabálysértésre hivatkozással a határozat kézhezvételétől számított 8 napon belül a fővárosi, megyei bíróságtól. (6) A bíróság a kérelemről annak beérkezésétől számított harminc napon belül nemperes eljárásban, három hivatásos bíróból álló tanácsban határoz. A bíróság a polgármestert, a keresettel megtámadott határozatot hozó képviselő-testület képviselőjét, illetőleg a kereset előterjesztőjét meghallgathatja. A bíróság döntése ellen további jogorvoslatnak, felülvizsgálatnak helye nincs. (7) A közigazgatási hivatal a fővárosi, megyei bíróságnál kezdeményezheti a polgármester összeférhetetlenségének a kimondását, ha a képviselő-testület nem dönt az összeférhetetlenségről vagy döntése jogszabálysértő. A bíróság eljárására a (6) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy a bíróság döntése ellen annak kézhezvételétől számított nyolc napon belül az érintett polgármester, illetve a közigazgatási hivatal fellebbezést nyújthat be. A fellebbezésről, annak beérkezésétől számított három napon belül a másodfokú bíróság nemperes eljárásban, három hivatásos bíróból álló tanácsban határoz. A bíróság döntése ellen felülvizsgálatnak helye nincs. A polgármester vagyonnyilatkozat tételi kötelezettsége A polgármester vagyonnyilatkozat tételi kötelezettségét az Ötv. 33/B. -a tartalmazza, azaz a polgármester megválasztásakor, majd azt követően évente vagyonnyilatkozatot köteles tenni a helyi önkormányzati képviselők vagyonnyilatkozatára vonatkozó szabályok szerint.
12 A polgármesteri tisztség megszűnésének és megszüntetésének, a munkakör átadásának alapvető szabályai A polgármesteri tisztség megszűnésének és megszüntetésének, a munkakör átadásának alapvető szabályait az Ötv. 33/C. -a tartalmazza. E hivatkozás értelmében a polgármester sorozatos törvénysértő tevékenysége, mulasztása miatt, továbbá vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettsége szándékos elmulasztása vagy a valóságnak nem megfelelő teljesítése esetén a képviselő-testület minősített többséggel hozott határozata alapján keresetet nyújthat be a polgármester ellen a helyi önkormányzat székhelye szerint illetékes megyei, fővárosi bírósághoz a polgármester tisztségének megszüntetése érdekében. Egyidejűleg kérheti a polgármesternek e tisztségéből történő felfüggesztését is. A bíróság a keresetet soron kívül bírálja el. A bíróság eljárása során a polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény rendelkezéseit azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a perben viszontkeresetnek, szüneteltetésnek és egyezségnek nincs helye. A polgármester feladatellátás A polgármester feladatellátására vonatkozó főbb szabályokat az Ötv a tartalmazza. A polgármester az önkormányzati, valamint államigazgatási feladatait, hatásköreit a képviselő-testület hivatalának közreműködésével látja el. A polgármester a képviselő-testület döntései szerint és saját önkormányzati jogkörében irányítja a hivatalt. A polgármester: a) a jegyző javaslatainak figyelembe vételével meghatározza a hivatal feladatait az önkormányzat munkájának szervezésében, a döntések előkészítésében és végrehajtásában; b) dönt a jogszabály által hatáskörébe utalt államigazgatási ügyekben, hatósági jogkörökben, egyes hatásköreinek a gyakorlását átruházhatja; c) a jegyző javaslatára előterjesztést nyújt be a képviselő-testületnek a hivatal belső szervezeti tagozódásának, munkarendjének, valamint ügyfélfogadási rendjének meghatározására; d) a hatáskörébe tartozó ügyekben szabályozza a kiadmányozás rendjét; e) gyakorolja az egyéb munkáltatói jogokat az alpolgármester, a jegyző és az önkormányzati intézményvezetők tekintetében. A polgármester, ha a képviselő-testület döntését az önkormányzat érdekeit sértőnek tartja, ugyanazon ügyben egy alkalommal kezdeményezheti a döntés ismételt megtárgyalását. A kezdeményezést az ülést követő három napon belül nyújthatja be, a képviselő-testület a benyújtás napjától számított tizenöt napon belül dönt. Az alpolgármester Az Ötv ában rögzíti az alpolgármesterre vonatkozó alapvető szabályokat, így: 34. (1) A képviselő-testület a polgármester javaslatára, titkos szavazással, minősített többséggel a polgármester helyettesítésére, munkájának segítésére egy vagy több alpolgármestert választhat. A képviselő-testület legalább egy alpolgármestert saját tagjai közül választ meg. Az alpolgármester megbízatása megszűnik az új polgármester megválasztásával, valamint ha a képviselő-testület a polgármester javaslatára, titkos szavazással, minősített többséggel megbízását visszavonja. (2) Azon alpolgármester, akit nem a képviselő-testület tagjai közül választottak, nem tagja a képviselőtestületnek, a polgármestert a képviselő-testület elnökeként nem helyettesítheti, de a képviselő-testület ülésein tanácskozási joggal részt vesz. A nem a képviselő-testület tagjai közül választott alpolgármester jogállására egyebekben a képviselő-testület tagjai közül választott alpolgármesterre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. (3) Az alpolgármester a polgármester irányításával látja el feladatait. (4) Az alpolgármester megbízatása a megválasztásával kezdődik és amennyiben az önkormányzati választáson települési képviselőnek megválasztották, akkor az új képviselő-testület alakuló üléséig tart. Ha az alpolgármestert az önkormányzati választáson települési képviselőnek nem választották meg, akkor az alpolgármesteri megbízatása a választás napjával megszűnik. A jegyző Az Ötv a tartalmazza a jegyzővel kapcsolatos szabályokat, melyek a következők: A képviselő-testület pályázat alapján a jogszabályban megállapított képesítési követelményeknek megfelelő jegyzőt nevez ki. A képviselő-testület a jegyző, a főjegyző javaslatára a jegyzőre vonatkozó szabályok szerint községben kinevezhet, más önkormányzatnál kinevez aljegyzőt a jegyző helyettesítésére, a jegyző által meghatározott feladatok ellátására. A kinevezés határozatlan időre szól. Az Ötv. 36. (2) bekezdése érelmében jegyző vezeti a képviselő-testület hivatalát. A jegyző: a) gondoskodik az önkormányzat működésével kapcsolatos feladatok ellátásáról;
13 b) a hatáskörébe tartozó ügyekben szabályozza a kiadmányozás rendjét; gyakorolja a munkáltatói jogokat a képviselő-testület hivatalának köztisztviselői tekintetében. A kinevezéshez, vezetői megbízáshoz, felmentéshez, a vezetői megbízás visszavonásához, jutalmazáshoz a polgármester által meghatározott körben a polgármester egyetértése szükséges; c) döntésre előkészíti a polgármester hatáskörébe tartozó államigazgatási ügyeket; d) dönt azokban a hatósági ügyekben, amelyeket a polgármester ad át; e) tanácskozási joggal vesz részt a képviselő-testület, a képviselő-testület bizottságának ülésén; f) dönt a hatáskörébe utalt ügyekben. A jegyző köteles jelezni a képviselő-testületnek, a bizottságnak és a polgármesternek, ha a döntésüknél jogszabálysértést észlel. Az Ötv. 40. (1) bekezdése szerint a körjegyzőt a képviselő-testületek együttes ülése nevezi ki. A körjegyző kinevezéséhez a körjegyzőséghez tartozó képviselő-testületek mindegyikének minősített többséggel hozott egybehangzó döntése szükséges. A körjegyzőség munkájával kapcsolatos kérdésekben szükség szerint a képviselő-testületek együttes ülésen határoznak. A képviselő-testület hivatala Az Ötv. 38. (1) bekezdése tartalmazza a képviselő-testület hivatalára vonatkozó főbb szabályokat. A képviselő-testület egységes hivatalt hoz létre polgármesteri hivatal elnevezéssel az önkormányzat működésével, valamint az államigazgatási ügyek döntésre való előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos feladatok ellátására. A polgármesteri hivatal ellátja a nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló törvényben meghatározott feladatokat. A (2) bekezdés rögzíti, hogy a körjegyzőséghez tartozó községekben a polgármesteri hivatal feladatkörét - a (3) bekezdésben foglalt kivétellel - a körjegyzőség látja el. A képviselő-testület fogadja el a hivatal belső szervezeti tagozódását, munka és ügyfélfogadási rendjét. A rendelet előírja a hivatal részére az SZMSZ-készítési kötelezettséget. A lakossággal való kapcsolati formák, lakossági fórumok, a közmeghallgatás Az Ötv a rögzíti azt, hogy a képviselő-testületnek évente legalább egyszer, előre meghirdetett közmeghallgatást kell tartania, amelyen a választópolgárok és a helyben érdekelt szervezetek képviselői közérdekű kérdést és javaslatot tehetnek. A közmeghallgatás részletes szabályait az Ötv. eltérő rendelkezése hiányában a rendelet saját hatáskörben szabályozza. Együttműködés az önszerveződő közösségekkel Az önszerveződő közösségekkel való együttműködésről az Ötv. a 8. (5) bekezdése rendelkezik. Ezek alapján a települési önkormányzat a feladatai körében támogatja a lakosság önszerveződő közösségeinek a tevékenységét, együttműködik e közösségekkel. A képviselő-testület a szervezeti és működési szabályzatában határozza meg, mely önszerveződő közösségek képviselőit illeti meg tevékenységi körében tanácskozási jog a képviselő-testület és bizottsága ülésein. A képviselő-testület gazdasági programja A képviselő-testület gazdasági programjára vonatkozó előírásokat az Ötv. 91. (1), (6) és (7) bekezdése határozza meg a következők szerint. Az önkormányzat meghatározza gazdasági programját. A gazdasági program készíthető: - a képviselő-testület megbízatásának időtartamára, vagy - a képviselő-testület megbízatását meghaladó időszakra is. A gazdasági program az önkormányzat részére helyi szinten határozza meg mindazon célkitűzéseket, feladatokat, amelyek a költségvetési lehetőségekkel összhangban, a helyi társadalmi, környezeti, gazdasági adottságok átfogó figyelembevételével a kistérségi területfejlesztési koncepcióhoz illeszkedve az önkormányzat által nyújtandó kötelező és önként vállalt feladatok biztosítását, fejlesztését szolgálják.
14 A gazdasági program tartalmazza különösen: - a fejlesztési elképzeléseket, - a munkahelyteremtés feltételeinek elősegítését, - a településfejlesztési politika, az adó politika célkitűzéseit, - az egyes közszolgáltatások biztosítására, színvonalának javítására vonatkozó megoldásokat, továbbá - a befektetéstámogatási politika, városüzemeltetési politika célkitűzéseit (városok esetén). Ha a gazdasági program egy választási ciklus idejére szól, akkor a képviselő-testület a gazdasági programot az alakuló ülését követő hat hónapon belül fogadja el. Ha a meglévő gazdasági program az előző ciklusidőn túlnyúló, úgy azt az újonnan megválasztott képviselő-testület az alakuló ülését követő hat hónapon belül köteles felülvizsgálni, és legalább a ciklusidő végéig kiegészíteni vagy módosítani. Vagyonnyilatkozat A vagyonnyilatkozat tétellel kapcsolatos szabályokat a helyi önkormányzati képviselők jogállásának egyes kérdéseiről szóló évi XCVI. törvény 10/A. -a tartalmazza, így: 10/A. (1) Az önkormányzati képviselő a megbízólevelének átvételétől, majd ezt követően minden év január 1- jétől számított 30 napon belül az e törvény melléklete szerinti vagyonnyilatkozatot köteles tenni. A képviselő saját vagyonnyilatkozatához csatolni köteles a vele közös háztartásban élő házas- vagy élettársának, valamint gyermekének a melléklet szerinti vagyonnyilatkozatát. (2) A vagyonnyilatkozat tételének elmulasztása esetén annak benyújtásáig az önkormányzati képviselő a képviselői jogait nem gyakorolhatja, és a helyi önkormányzatokról szóló évi LXV. törvény 20. -ában meghatározott juttatásokban nem részesülhet. (3) A vagyonnyilatkozatot a Szervezeti és Működési Szabályzatban erre kijelölt bizottság tartja nyilván és ellenőrzi. A képviselő vagyonnyilatkozata az ellenőrzéshez szolgáltatott azonosító adatok kivételével nyilvános. A képviselő hozzátartozójának nyilatkozata nem nyilvános, abba csak az ellenőrző bizottság tagjai tekinthetnek be az ellenőrzés céljából. (4) A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárást a vagyonnyilatkozatot ellenőrző bizottságnál bárki kezdeményezheti. Az eljárás eredményéről az ellenőrző bizottság tájékoztatja a soron következő ülésen a képviselő-testületet. (5) A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás során a vagyonnyilatkozatot ellenőrző bizottság felhívására a képviselő köteles saját, illetve a hozzátartozója vagyonnyilatkozatában feltüntetett adatokra vonatkozó azonosító adatokat haladéktalanul írásban bejelenteni. Az azonosító adatokat csak a bizottság tagjai ismerhetik meg, azokat az eljárás lezárását követő nyolc napon belül törölni kell. Ellenőrzés A jogszabályszerkesztésről szóló 61/2009. (XII. 14.) IRM rendelet alapján rendeletben nem ismételhető meg más jogszabály szövege, ezért az önkormányzat Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló rendelete nem tartalmazza az ellenőrzésre vonatkozó szabályokat. (Az ellenőrzés szabályait az Ötv /D. -a rögzíti.) Az önkormányzat gazdálkodását: - az Állami Számvevőszék ellenőrzi, valamint - a helyi önkormányzatnak nyújtott európai uniós és az ahhoz kapcsolódó költségvetési támogatások felhasználását: - az Európai Számvevőszék és az Európai Bizottság illetékes szervezetei, - a kormány által kijelölt szerv, - a fejezetek ellenőrzési szervezetei, - a kincstár, - az európai uniós támogatások irányító hatóságai és - a kifizető hatóság képviselői is ellenőrizhetik. Az önkormányzat belső pénzügyi ellenőrzését: - a folyamatba épített, előzetes és utólagos vezetői ellenőrzés (FEUVE) és - a belső ellenőrzés útján biztosítja. A képviselő-testület az előző év november 15-ig jóváhagyja a helyi önkormányzatra vonatkozó éves belső ellenőrzési tervet. A polgármester a tárgyévre vonatkozó éves ellenőrzési jelentést, valamint az önkormányzat felügyelete alá tartozó költségvetési szervek éves ellenőrzési jelentései alapján készített összefoglaló ellenőrzési jelentést a tárgyévet követően, a zárszámadási rendelettervezettel egyidejűleg a képviselő-testület elé terjeszti.
1 Monoszló Önkormányzat Képviselőtestületének 5/2008. (VI. 30.) számú rendelete a képviselőtestület és szervei szervezeti és működési szabályzatáról (módosítással egységes szerkezetbe foglalva 2009. május
Maglóca Község Önkormányzat Képviselő-testületének 2/2007. ( IV.12. ) r e n d e l e t e
Maglóca Község Önkormányzat Képviselő-testületének 2/2007. ( IV.12. ) r e n d e l e t e a képviselő-testület és szervei szervezeti és működési szabályzatáról Maglóca Község Önkormányzatának Képviselő-testülete
Egyenlő esély mindenkinek A helyi önkormányzati képviselők tevékenységének elősegítése érdekében az általános önkormányzati választásokat követően immár negyedik alkalommal tesszük közzé azokat az önkormányzással
Községi Önkormányzat önálló polgármesteri hivatala Szervezeti és Muködési Szabályzata
Községi Önkormányzat önálló polgármesteri hivatala Szervezeti és Muködési Szabályzata CSÁKBERÉNY Község Önkormányzata Képviselo-testületének 10/2007. (IV. 27.) sz. RENDELETE A képviselo-testület és szervei

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Másodfokon elvesztettük a közrádió-pert - Átlátszó Erdély
MédiaRMDSZ by Sipos Zoltán 15.08.2016
A Román Rádiótársaság (SRR) azután fellebbezett, miután alapfokon a bíró gyakorlatilag mindenben igazat adott az Átlátszó Erdélynek, és elrendelte az általunk kért adatok kiadását.
Személyes adatnak számít-e a közrádiónál alkalmazásban álló szerkesztők névsora? Leegyszerűsítve ennek a kérdésnek a tisztázására kértünk 2015 júliusában jogorvoslatot, miután a Román Rádiótársaság (SRR) megtagadta a választ adatigénylésünkre.
A pert alapfokon megnyertük, a Kolozsvári Törvényszék pedig elrendelte az adatok kiadását. Ez ellen a határozat ellen fellebbezett a közrádió – a Kolozsvári Fellebbviteli Bíróság pedig ezúttal a Román Rádiótársaságnak adott igazat.
A történet 2015 márciusában kezdődött, amikor kiderült: az RMDSZ-elnök sajtótanácsosa, Debreczeni Hajnalka titokban, néhány éven keresztül a Kolozsvári Rádió alkalmazottja is volt.
Debreczeni úgy keresett évi 44 ezer lejt (9900 euró, kis híján 3 millió forint) a Kolozsvári Rádiónál, hogy a szerkesztőségben senki nem látta, érdemi rádiós, szerkesztői munkát nem végzett, ráadásul az összeférhetetlenség gyanúja is fennállt a munkavállalással kapcsolatban.
A történet korábbi állomásai:
Kikértük az alkalmazottak listáját
Mivel egy, a közrádiónál dolgozó forrásunk szerint Debreczeni Hajnalka nem az egyedüli, akit titokban alkalmaztak, a történetet nem hagytuk annyiban.
Kikértük három szerkesztőség – a Kolozsvári Rádió magyar szerkesztősége, a Marosvásárhelyi Rádió magyar szerkesztősége, valamint a bukaresti Nemzeti Kisebbségi Szerkesztőség – alkalmazottainak a listáját, a szerződéskötés időpontját, valamint az általuk betöltött munkakörök leírását, beleértve azokét is, akiknek a munkaszerződése fel van függesztve.
A közrádió azonban elutasította az adatok kiadását azzal érvelve, hogy az újságírók neve személyes adatnak számít, így az kívül esik a közérdekű adatok körén (a rádióval való levelezésről egyébként itt számoltunk be részletesebben).
Az újságíró közszereplőnek számít, mondta ki a bíró
A 2015. november 5-i határozatában a Kolozsvári Törvényszék rámutatott, hogy – mint azt egyébként a közrádió igazgatótanácsa által elfogadott, a rádiós újságíró státuszáról szóló belső szabályzat is kimondja – az újságíró közszereplőnek számít, a neve pedig szoros kapcsolatban áll ezzel a közszereplői státusszal.
A bíró határozatában azt is kimondja, hogy az egyedüli pluszinformáció, melyhez az adatigényléssel hozzájutottunk volna, a munkaviszony kezdete és a vége, ez azonban a személyes adatok védelméről szóló 677/2001-es törvény értelmében nem számít személyes adatnak.
A bíróság arra kötelezte a Román Rádiótársaságot, hogy az általunk kért adatokat kiadja, az Átlátszó Erdélyt pedig felszólította arra, hogy tartsuk tiszteletben a magánélethez való jogot.
Ez ellen a határozat ellen fellebbezett a Román Rádiótársaság 2016. február 4-én. Azt kérte, hogy az alapfokon megszületett döntést semmisítsék meg, az ügyet tárgyalják újra, és a perbehívási kérelmünket minősítsék alaptalannak.
Az újságíró nem közhivatalnok
A Kolozsvári Fellebbviteli Bíróság 2016 május 9-i döntése a Legfelsőbb Bíróság 37/2015-ös határozatának a fényében írta felül a Kolozsvári Törvényszék határozatát. A Legfelsőbb Bíróság döntése azt mondja ki, hogy a személynevek akkor is személyes adatnak számítanak, ha a név az adott helyzetben nem elégséges a személy beazonosításához.
A Kolozsvári Fellebbviteli Bíróság indoklása szerint egy személy neve csak akkor számít közérdekű információnak, ha az a közérdekű információkhoz való hozzáférést szabályozó 544/2001-es törvény 14-es cikkelyének 1-es bekezdése értelmében ez az információ közhivatal ellátását befolyásolja.
Mi minősül közhivatalnak?
Ezt a közhivatalnokok jogállásáról szóló 188/1999-es törvény szabályozza. Ennek a törvénynek az előírásai értelmében a közrádiónál alkalmazásban levő újságírók nem gyakorolnak közhatalmat, ilyen funkció nem is létezik a törvény közhivatali funkciókat felsoroló mellékletében – így a bíróság, elutasítva azt az érvünket, hogy a közrádió honlapjain jelenleg is olvashatóak az újságírók nevei, illetve hogy rádió belső szabályzata szerint az újságíró közszereplőnek számít.
A Kolozsvári Fellebbviteli Bíróság a fentiek alapján helyt adott az alperes fellebbezésének, semmissé nyilvánította a Kolozsvári Törvényszék 2015 novemberi határozatát, és elutasította az Átlátszó Erdély keresetét.
Közérdekű adatigénylés eszközével tehát nem tudhatjuk meg, vannak-e a közrádiónak Debreczeni Hajnalkához hasonló, titokban alkalmazott munkatársai.
Címkék: Debreczeni Hajnalka, kelemen hunor, Kolozsvári Rádió, közérdekű adat, per, RMDSZ
Debreczeni Hajnalka, kelemen hunor, Kolozsvári Rádió, közérdekű adat, per, RMDSZ

matches: Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Az Európai Unió Hivatalos Lapja, C 86, 2006. április 08.
A Bíróság ítélete (nagytanács) (2005. október 25.) a C-465/02 és C-466/02. sz., Németországi Szövetségi Köztársaság, Dán Királyság kontra Európai Közösségek Bizottsága egyesített ügyekben (Mezőgazdaság – A mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzései és eredetmegjelölései – „Feta” elnevezés – 1829/2002/EK rendelet – Érvényesség)
A Bíróság ítélete (harmadik tanács) 2005. október 6. a C-234/03. sz., az Európai Közösségek Bizottsága kontra Francia Köztársaság ügyben (HÉA – Az előzetesen felszámított adó levonása – Támogatásból finanszírozott tárgyi eszközök)
A Bíróság ítélete (harmadik tanács) (2006. február 9.) a C-305/03. sz., az Európai Közösségek Bizottsága kontra Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága ügyben (Tagállami kötelezettségszegés – Hatodik HÉA-irányelv – A 2. cikk 1. pontja, az 5. cikk (4) bekezdésének c) pontja, a 12. cikk (3) bekezdése és a 16. cikk (1) bekezdése – Belföldi ügylet – Ideiglenes behozatali eljárásban behozott művészeti tárgyak árverése – Az árverezők jutaléka)
A Bíróság ítélete (nagytanács) (2005. október 25.) a C-350/03. sz. (a Landgericht Bochum előzetes döntéshozatal iránti kérelme) Elisabeth Schulte, Wolfgang Schulte kontra Deutsche Bausparkasse Badenia AG ügyben („Fogyasztóvédelem – Házaló kereskedelem – Ingatlanvásárlás – Jelzáloghitel-alapú befektetés – Elállási jog – Az elállás jogkövetkezményei”)
A Bíróság ítélete (nagytanács) (2006. január 31.) a C-503/03. sz., az Európai Közösségek Bizottsága kontra Spanyol Királyság ügyben (Személyek szabad mozgása – 64/221/EGK irányelv – Tagállami állampolgár harmadik állam állampolgárságával rendelkező házastársa – Beutazási és tartózkodási jog – Közrendi okból történő korlátozás – Schengeni Információs Rendszer – Beléptetési tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzés)
A Bíróság ítélete (első tanács) (2006. január 26.) a C-514/03. sz. az Európai Közösségek Bizottsága kontra a Spanyol Királyság ügyben (Tagállami kötelezettségszegés – EK 43. és 49. cikk – A letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságának korlátozása – Személy- és vagyonvédelmi vállalkozások és szolgáltatások – Feltételek – Jogi személyiség – A társasági tőke legalacsonyabb összege – Biztosíték – Alkalmazottak legkisebb létszáma – 89/48/EGK és 92/51/EGK irányelv – Szakképesítések elismerése)
A Bíróság ítélete (második tanács) (2006. január 26.) a C-533/03. sz. az Európai Közösségek Bizottsága kontra az Európai Unió Tanácsa ügyben (1798/2003/EK rendelet – 2003/93/EK irányelv – A jogalap megválasztása)
A Bíróság ítélete (második tanács) (2006. február 9.) a C-23/04–C-25/04. sz., (a Dioikitiko Protodikeio Athinon előzetes döntéshozatal iránti kérelme) Sfakianakis AEVE kontra Elliniko Dimosio egyesített ügyekben (A Közösség és Magyarország közötti Társulási Megállapodás – A vámhatóságok kölcsönös segítségnyújtási kötelezettsége – A behozatali vámok utólagos beszedése a behozott termékek szállítási bizonyítványainak az exportáló államban történt visszavonását követően)
A Bíróság ítélete (első tanács) (2006. február 9.) a C-127/04. sz., (a High Court of Justice (Anglia és Wales), Queen's Bench Division előzetes döntéshozatal iránti kérelme) Declan O'Byrne kontra Sanofi Pasteur MSD Ltd, Sanofi Pasteur SA ügyben (85/374/EGK irányelv – Hibás termékért való felelősség – A termék „forgalomba hozatalának” fogalma – A gyártó és egyszemélyes leányvállalata közötti forgalom)
A Bíróság ítélete (első tanács) (2006. február 16.) a C-215/04. sz. (az Østre Landsret előzetes döntéshozatal iránti kérelme) Marius Pedersen A/S kontra Miljøstyrelsen ügyben (Hulladék – Hulladékszállítás – Hasznosítási műveletekre szánt hulladékok – A „bejelentő” fogalma – A bejelentőt terhelő kötelezettségek)
A Bíróság ítélete (első tanács) (2006. február 9.) a C-226/04. és C-228/04. sz., (a Tribunale amministrativo regionale del Lazio előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) La Cascina Soc. coop. arl és társai kontra Ministero della Difesa és társai, valamint Consorzio G. f. M kontra Ministero della Difesa és társai egyesített ügyekben (Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések – 92/50/EGK irányelv – A 29. cikk első bekezdésének e) és f) pontja – A szolgáltatók kötelezettségei – Társadalombiztosítási járulékok, valamint adók fizetése)
A Bíróság ítélete (második tanács) (2005. október 25.) a C-229/04. sz., (a Hanseatisches Oberlandesgericht in Bremen előzetes döntéshozatal iránti kérelme): Crailsheimer Volksbank eG kontra Klaus Conrads, Frank Schulzke és Petra Schulzke-Lösche, Joachim Nitschke (Fogyasztóvédelem – Üzlethelyiségen kívül kötött szerződések – Ingatlan megszerzésével összefüggésben házaló kereskedelemben kötött kölcsönszerződés – Elállási jog)
A Bíróság ítélete (második tanács) (2005. október 20.) a C-247/04. sz., (a College van Beroep voor het bedrijfsleven előzetes döntéshozatal iránti kérelme) Transport Maatschappij Traffic BV kontra Staatssecretaris van Economische Zaken ügyben (Közösségi Vámkódex – Behozatali vagy kiviteli vámok visszafizetése vagy elengedése – A „jogszabály szerinti” kifejezés jelentése)
A Bíróság ítélete (harmadik tanács) (2006. február 9.) a C-415/04. sz., (a Hoge Raad der Nederlanden előzetes döntéshozatal iránti kérelme) Staatssecretaris van Financiën kontra Stichting Kinderopvang Enschede ügyben (Hatodik HÉA-irányelv – Adómentességek – A szociális gondozással és a szociális biztonsággal, valamint a gyermek- és ifjúságvédelemmel, illetőleg a gyermek- és ifjúságneveléssel összefüggő szolgáltatásnyújtás)
A Bíróság ítélete (harmadik tanács) (2006. február 9.) a C-473/04. sz. (a Hof van Cassatie előzetes döntéshozatal iránti kérelme) Plumex kontra Young Sports NV ügyben (Igazságügyi együttműködés – 1348/2000/EK rendelet – 4-11. és 14. cikk – Bírósági iratok kézbesítése – Intézményközi továbbítással történő kézbesítés – Postai kézbesítés – A továbbítási és a kézbesítési módok viszonya – Elsőbbség – Fellebbezési határidő)
A Bíróság ítélete (negyedik tanács) (2006. január 26.) a C-2/05. sz. (az Arbeidshof te Brussel (Belgium) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) Rijksdienst voor Sociale Zekerheid kontra Herbosch Kiere NV ügyben (Migráns munkavállalók szociális biztonsága – Az alkalmazandó jog meghatározása – Másik tagállamba kiküldött munkavállalók – Az E 101-es igazolás hatálya)
C-456/05. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Németországi Szövetségi Köztársaság ellen 2005. december 23-án benyújtott kereset
C-40/06. sz. ügy: A Finanzgericht München 2005. december 8-i végzésével a Juers Pharma Import-Export GmbH kontra Oberfinanzdirektion Nürnberg ügyben benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem
C-43/06. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Portugál Köztársaság ellen 2006. január 27-én benyújtott kereset
C-44/06. sz. ügy: A Finanzgericht des Landes Brandenburg 2005. október 12-i végzésével a Gerlach & Co. mbH kontra Hauptzollamt Frankfurt (Oder) ügyben benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem
C-51/06. sz. ügy: A Tribunale di Livorno 2006. január 13-i végzésével az Alberto Bianchi kontra De Robert Calzature Srl ügyben benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem
C-56/06. sz. ügy: A Finanzgericht Düsseldorf 2006. január 31-én végzésével az Euro Tex Textilverwertung GmbH kontra Hauptzollamt Duisburg ügyben benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem
C-61/06. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által az Olasz Köztársaság ellen 2006. február 3-án benyújtott kereset
C-62/06. sz. ügy: A Supremo Tribunal Administrativo 2006. január 11-i végzésével Fazenda Pública – Director Geral das Alfândegas kontra Z.F. ZEFESER – Importaçao e Exportaçao de Produtos Alimentares, Lda. ügyben benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem
C-63/06. sz. ügy: A Lietuvos Vyriausiasis Administracinis Teismas 2005. december 20-i végzésével az USB Profisa kontra Muitines Departamentas prie Lietuvos Respublikos Finansų Ministerijos ügyben benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem
C-65/06. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Belga Királyság ellen 2006. február 6-án benyújtott kereset
C-70/06. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Portugál Köztársaság ellen 2006. február 7-én benyújtott kereset
C-75/06. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Portugál Köztársaság ellen 2006. február 8-án benyújtott kereset
C-79/06. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Francia Köztársaság ellen 2006. február 10-én benyújtott kereset
C-81/06. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által az Olasz Köztársaság ellen 2006. február 8-án benyújtott kereset
C-82/06. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által az Olasz Köztársaság ellen 2006. február 8-án benyújtott kereset
C-83/06. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által az Olasz Köztársaság ellen 2005. február 9-én benyújtott kereset
C-89/06. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Portugál Köztársaság ellen 2006. február 14-én benyújtott kereset
C-90/06. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Portugál Köztársaság ellen 2006. február 14-én benyújtott kereset
C-93/06. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által az Osztrák Köztársaság ellen 2006. február 14-én benyújtott kereset
C-94/06. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által az Osztrák Köztársaság ellen 2006. február 14-én benyújtott kereset
C-98/06. sz. ügy: A Högsta Domstolen (Svédország) 2006. február 8-i végzésével a Freeport PLC kontra Olle Arnoldsson ügyben benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem
C-100/06. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Luxemburgi Nagyhercegség ellen 2006. február 21-én benyújtott kereset
C-101/06. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Francia Köztársaság ellen 2006. február 21-én benyújtott kereset
C-105/06. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Luxemburgi Nagyhercegség ellen 2006. február 22-én benyújtott kereset
C-106/06. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Luxemburgi Nagyhercegség ellen 2006. február 22-én benyújtott kereset
C-107/06. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Görög Köztársaság ellen 2006. február 22-én benyújtott kereset
C-110/06. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Belga Királyság ellen 2006. február 23-án benyújtott kereset
C-113/06. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Luxemburgi Nagyhercegség ellen 2006. február 27-én benyújtott kereset
T-202/03. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2006. február 7-i ítélete – Alecansan kontra OHIM („Közösségi védjegy – Felszólalási eljárás – A COMP USA ábrás közösségi védjegybejelentés – A COMP USA korábbi nemzeti ábrás védjegy – Az áruk és szolgáltatások hasonlóságának hiánya – A felszólalás elutasítása – A 40/94/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontja”)
T-251/03. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2006. január 31-i ítélete – Albrecht és társai kontra Bizottság („Állat-egészségügy – Állatgyógyászati készítmények – Benzatin-benzilpenicillin tartalmú készítmények – Forgalomba hozatali engedélyek felfüggesztését elrendelő bizottsági határozat – Hatáskör”)
T-273/03. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2006. január 31-i ítélete – Merck Sharp & Dohme és társai kontra General Electric kontra Bizottság („Emberi felhasználásra szánt gyógyszerek – Enalapril tartalmú gyógyszerek forgalomba hozatalának engedélyezése – Termék alkalmazási előírása módosítását elrendelő bizottsági határozat – Hatáskör”)
T-293/03. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2006. január 31-i ítélete – Giulietti kontra Bizottság („Tisztviselők – Nyílt versenyvizsga – A versenyvizsgából való kizárás – Jogellenes versenyvizsga-kiírás – Elfogadhatatlanság – Szakmai tapasztalat – Teljes munkaidős tevékenység”)
T-206/04. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2006. február 1-jei ítélete – Rodrigues Carvalhais kontra OHIM („Közösségi védjegy – Felszólalási eljárás – A »PERFIX« szóelemet tartalmazó ábrás védjegy – A »cerfix« szóelemet tartalmazó, korábbi közösségi ábrás védjegy – Viszonylagos kizáró ok – Összetéveszthetőség – A 40/94/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontja”)
T-466/04. és T-467/04. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2006. február 1-jei ítélete – Elisabetta Dami kontra OHIM („Közösségi védjegy – A GERONIMO STILTON szóvédjegy – Felszólalás – Az eljárás felfüggesztése – A bejelentett védjegy árujegyzékének korlátozása – A felszólalás visszavonása”)
T-376/05. és T-383/05. sz. egyesített ügyek: Az Elsőfokú Bíróság 2006. február 14-i ítélete – TEA-CEGOS és társai kontra Bizottság („Közbeszerzés – Közösségi közbeszerzési eljárás – Szakértők rövid idejű alkalmazása külső segítségnyújtásban részesülő harmadik országok műszaki támogatása céljából – Ajánlat elutasítása”)
T-249/02. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2005. október 13-i végzése – Fintecna kontra Bizottság („Európai Szociális Alap – Pénzügyi támogatás csökkentése – Megsemmisítés iránti kereset – Jogorvoslatra okot adó jogi aktus – Előkészítő aktus – Elfogadhatatlanság”)
T-48/03. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2006. január 31-i végzése – Schneider Electric SA kontra Európai Közösségek Bizottsága (Verseny – Összefonódások – Az ellenőrzési eljárás újbóli megindítása az összefonódást megtiltó határozat Elsőfokú Bíróság általi megsemmisítését követően – A második fázisú vizsgálati eljárás megindítása – Lemondás az összefonódásról – Az ellenőrzési eljárás lezárása – Megsemmisítés iránti kereset – Sérelmet okozó aktusok – Eljáráshoz fűződő érdek – Elfogadhatatlanság)
T-278/03. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2006. január 27-i végzése – Van Mannekus kontra Tanács (Dömping – Kínából származó magnéziumoxid-behozatal – Korábban meghozott dömpingellenes intézkedések módosítása – Megsemmisítés iránti kereset – Elfogadhatatlansági kifogás)
T-280/03. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2006. január 27-i végzése – Van Mannekus kontra Tanács (Dömping – Kínából származó kiégetett (szinterezett) magnézia-behozatal – Korábban meghozott dömpingellenes intézkedések módosítása – Megsemmisítés iránti kereset – Elfogadhatatlansági kifogás)
T-42/04. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2006. január 13-i végzése – Komninou és társai kontra Bizottság („Kártérítés iránti kereset – Szerződésen kívüli felelősség – Kötelezettségszegés megállapítása iránti eljárás megindítására okot adó tagállami magatartását kifogásoló panasz besorolása – A panasz Bizottság általi elintézése – Gondos ügyintézés elve”)
T-396/05. R. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2006. január 10-i végzése – ArchiMEDES kontra Bizottság (Ideiglenes intézkedés iránti eljárás – Ideiglenes intézkedés iránti kérelem – Választottbírósági kikötés – Elfogadhatóság – Sürgősség – A sürgősség hiánya)
T-397/05. R. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2006. január 10-i végzése – ArchiMEDES kontra Bizottság (Ideiglenes intézkedés iránti eljárás – Ideiglenes intézkedés iránti kérelem – Választottbírósági kikötés – Sürgősség – A sürgősség hiánya)
T-417/05. R. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2006. február 1-i végzése – Endesa kontra Bizottság (Ideiglenes intézkedés – Összefonódások ellenőrzése – Sürgősség)
T-437/05. R. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság elnökének 2006. február 7-i végzése – Brink's Security Luxembourg kontra Bizottság („Ideiglenes intézkedés – Sürgősség – Hiány”)
T-8/06. sz. ügy: 2006. január 12-én benyújtott kereset – FAB Fernsehen aus Berlin kontra Bizottság
T-14/06. sz. ügy: 2006. január 16-án benyújtott kereset – K-Swiss kontra OHIM
T-18/06. sz. ügy: 2006. január 23-án benyújtott kereset – Deutsche Telekom kontra OHIM
T-21/06. sz. ügy: 2006. január 21-én benyújtott kereset – Németország kontra Bizottság
T-24/06. sz. ügy: 2006. január 24-án benyújtott kereset – Medienanstalt Berlin-Brandenburg kontra Bizottság
T-28/06. sz. ügy: 2006. január 24-én benyújtott kereset – RheinfelsQuellen H. Hövelmann kontra OHIM
T-29/06. sz. ügy: 2006. január 24-én benyújtott kereset – Procter & Gamble kontra OHIM
T-30/06. sz. ügy: 2006. január 24-én benyújtott kereset – Procter & Gamble kontra OHIM
T-31/06. sz. ügy: 2006. január 24-én benyújtott kereset – Procter & Gamble kontra OHIM
T-35/06. sz. ügy: 2006. január 30–án benyújtott kereset – Honig-Verband kontra Bizottság
T-39/06. sz. ügy: 2006. február 3-án benyújtott kereset – Transcatab kontra Bizottság
T-42/06. sz. ügy: 2006. február 13-án benyújtott kereset – Gollnisch kontra Parlament
T-43/06. sz. ügy: 2006. február 9-én benyújtott kereset – Cofira SAC kontra Bizottság
T-44/06. sz. ügy: 2006. február 14-én benyújtott kereset – Bizottság kontra Hellenic Ventures és öt társa
T-45/06. sz. ügy: 2006. február 13-án benyújtott kereset – Reliance Industries kontra Tanács és Bizottság
T-46/06. sz. ügy: 2006. február 13-án benyújtott kereset – Galileo Lebensmittel kontra Bizottság
T-48/06. sz. ügy: 2006. február 17-én benyújtott kereset – Astex Therapeutics kontra OHIM
T-50/06. sz. ügy: 2006. február 17-én benyújtott kereset – Írország kontra Bizottság
T-53/06. sz. ügy: 2006. február 21-én benyújtott kereset – UPM-Kimmene Oyj kontra Bizottság
T-59/06. sz. ügy: 2006. február 23-án benyújtott kereset – Low & Bonar és Bonar Technical Fabrics kontra Bizottság
T-61/06. sz. ügy: 2006. február 13-án benyújtott kereset – Olasz Köztársaság kontra Bizottság
T-62/06. sz. ügy: 2006. február 23-án benyújtott kereset – Eurallumina kontra Bizottság
T-330/05. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2006. február 8-i végzése – Aqua-Terra Bioprodukt kontra OHIM
F-124/05. sz. ügy: 2005. december 16-án benyújtott kereset – A kontra Bizottság
F-2/06. sz. ügy: 2006. január 31-én benyújtott kereset – Marcuccio kontra Bizottság
F-12/06. sz. ügy: 2006. február 3-án benyújtott kereset – Suleimanova kontra Régiók Bizottsága
A Bíróság utolsó kiadványa az Európai Unió Hivatalos Lapjában HL C 74., 2006.3.25 .

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság