text:
Kriminológiai Közlemények 65. | kriminologia.hu
Kriminológiai Közlemények 65.
A Magyar Kriminológiai Társaság 2007-ben hét tudományos ülést szervezett. A Kriminológiai Közlemények 65. kötete ezen rendezvényeken elhangzott előadások írásos anyagát tartalmazza.
„A büntető jogszabályok 2007. évi módosítása" című tudományos ülésen 2007. február 23- án, valamint a 2007. május 10-én „A fehérgalléros bűnözés Amerikában" című rendezvényen elhangzott előadásokat sajnos a Társaság nem tudja megjelentetni a Kriminológiai Közlemények 65. számában.
A Magyar Kriminológiai Társaság 2007-ben az első tudományos ülését január 26-án tartotta „Életkor és belátási képesség" címmel. Az időről-időre felmerülő kérdéssel kapcsolatban négy különböző álláspont hangzott el. Dr. Vaskuti András, a Fővárosi Bíróság tanácselnöke, előadásában rövid történeti áttekintés után több, hazánkban megtörtént, különösen nagy sajtóvisszhangot kapott eset ismertetésén át próbálta érzékletesebbé tenni, hogy a felelősségrevonás korhatárának változtatása kérdésének létjogosultsága van. Míg Dr. Katonáné Dr. Pehr Erika, a Szociális és Munkaügyi Minisztérium Gyermekvédelmi Főosztályának vezetője, a hazai gyermekvédelmi rendszer és a büntető igazságszolgáltatás kapcsolatát vizsgálta, addig Csemáné Dr. Váradi Erika, a Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi karának egyetemi docense, a büntetőkorhatárra vonatkozó német és osztrák szabályozást ismertette a hallgatósággal. A Tudományos ülésen előadást tartott Dr. Dénes Veronika, a Pesti Központi Kerületi Bíróság bírája is, azonban az ő előadásának írásos anyaga e kötetben sajnos nem olvasható. Közzétesszük ugyanakkor Kertész Bence kutatásának összefoglalását, aki a belátási képesség témakörét egy gimnáziumban végzett empirikus kutatás alapján járja körbe.
2007. június 8-án „Kábítószerrel kapcsolatos jogalkalmazói problémák" című tudományos ülésen a kábítószer-problémával napi szinten foglalkozó, azonban különböző területeken dolgozó szakembereket kértünk fel előadások megtartására. Az előadások érdekességét az adta, hogy ugyan mindhárom előadó más-más nézőpontból vizsgálta a jogszabályokat, mindannyian éles kritikai észrevételekkel éltek, amelyet gyakorlati példákkal tettek különösen szemléletessé. A három megközelítési módot Dr. Krecsik Eldoróda, a Fővárosi Bíróság tanácselnöke, mint gyakorló bíró, Dr. Kovács Gábor, egyetemi adjunktus és igazságügyi orvosszakértő, valamint Horváthné Mátrai Katalin, a Fővárosi Igazságügyi Hivatal Pártfogó Felügyelői Szolgálat osztályvezetője mutatta be.
2007. szeptember 21-én Közgyűlést tartott a Kriminológiai Társaság, amelyen a tisztségviselők megválasztását és az alapszabály elfogadását követően dr. Bócz Endre, egyetemi docens „A bizonyítás egyes elméleti kérdései és gyakorlati problémái" címmel tartott előadást.
A Legfelsőbb Bíróság 2007. június 13. napján megjelent 1/2007. Büntető jogegységi határozata volt a kiváltó oka annak, hogy 2007. november 9-én ismét a kábítószer probléma került napirendre a Társaság tudományos ülésén „A kábítószerbüntetőjog aktuális problémái Magyarországon" címmel. Dr. Frech Ágnes, a Fővárosi Bíróság kollégiumvezetője előadásában értékelte a Legfelsőbb Bíróság jogegységi határozatát, valamint ismertette a résztvevőkkel, a kábítószerrel visszaélés új Btk.-ba tervezett tényállását. Dr. Hipp Katalin, ügyész példákkal alátámasztva hívta fel a figyelmet a kábítószerrel visszaélés tényállásához kapcsolódó, a gyakorlatban felmerülő problémákra.
A hagyományokhoz híven ebben az évben is az Országos Kriminológiai Intézet biztosított helyet 2007. november 29-én a Társaság kerekasztal-beszélgetésének, amelynek témája „A mediáció bevezetésének egyéves tapasztalatai: eredmények, kihívások, továbblépési lehetőségek". Dr. Opóczky László a büntető ügyekben alkalmazható közvetítői tevékenységről szóló 2006. évi CXXIII. törvényhez kapcsolódó ügyészségi és bírósági iránymutatások hiányosságaira és visszásságaira mutatott rá előadásában. Fellegi Borbála egy empirikus kutatást ismertetett, amelyben ügyészeknek és bíráknak a helyreállító igazságszolgáltatáshoz való hozzáállását vizsgálta. A kerekasztal-beszélgetés harmadik résztvevője Drienyovszki János, mediátor volt, aki több eset segítségével mutatta be a közvetítői eljárás ügymenetét.
ÉLETKOR ÉS BELÁTÁSI KÉPESSÉG
Dr. Vaskuti András: Életkor és belátási képesség a magyar büntetőjogban - jogalkotási és jogalkalmazási kérdések
Dr. Katonáné dr. Pehr Erika: A gyermekkorú elkövetőkkel való bánásmód gyermekvédelmi intézményei, gyermekkorú elkövetők a gyermekvédelemben
Csemáné Dr. Váradi Erika: Életkor és belátási képesség a német és osztrák büntetőjogban - különös tekintettel egyes kérdésekre
Dr. Kertész Bence: A felelőssé válás - Kutatás egy elit gimnáziumban
KÁBÍTÓSZERREL KAPCSOLATOS JOGALKALMAZÓI PROBLÉMÁK?
Dr. Krecsik Eldoróda: Kábítószerrel kapcsolatos jogértelmezési problémák
Dr. Kovács Gábor: Kábítószerrel kapcsolatos büntető-jogalkalmazási problémák egyes igazságügyi orvosszakértői aspektusai
Horváthné Mátrai Katalin: Pártfogó a rendszeren belül és kívül
A BIZONYÍTÁS EGYES ELMÉLETI KÉRDÉSEI ÉS GYAKORLATI PROBLÉMÁI
Dr. Bócz Endre: A bizonyítás egyes elméleti kérdései és gyakorlati problémái
A KÁBÍTÓSZER-BÜNTETŐJOG AKTUÁLIS PROBLÉMÁI MAGYARORSZÁGON
Dr. Frech Ágnes: A kábítószer-büntetőjog aktuális problémái Magyarországon
Dr. Hipp Katalin: A kábítószer-büntetőjog aktuális problémái Magyarországon
A MEDIÁCIÓ BEVEZETÉSÉNEK EGYÉVES TAPASZTALATAI: EREDMÉNYEK, KIHÍVÁSOK, TOVÁBBLÉPÉSI LEHETŐSÉGEK
Dr. Opóczky László: A büntető ügyekben alkalmazható közvetítői eljárással kapcsolatos jogértelmezési problémák
Fellegi Borbála: Megtorlás vs. Jóvátétel? Ügyészek és bírák attitűdjei a helyreállító igazságszolgáltatással kapcsolatban - Helyzetkép és jövőkép egy kutatás fényében
Drienyovszki János: Mediáció a gyakorlatban


text:
A törvényszék másodfokon 7 év börtönbüntetésre enyhítette a labdarúgó edző büntetését | Budapest Környéki Törvényszék
Beküldés ideje: 2018. április 26., 12:33
A mai ülésén a másodfokú bíróság, az elsőfokú bíróság ítéletét minősítő és büntetést kiszabó részében megváltoztatta és a cselekményt folytatólagosan elkövetett szemérem elleni erőszak bűntettére minősítette át. A vádlott büntetését 7 év börtönbüntetésre és 7 év közügyektől eltiltásra enyhítette. A bíróság a minősítést, az elkövetéskor hatályban lévő 1978. évi IV. törvényt (régi BTK) alkalmazva határozta meg. A végleges hatályú foglalkozástól eltiltást az edzői tevékenységre tekinti kiszabottnak. Egyebekben helybenhagyta az elsőfokú bíróság ítéletének rendelkezéseit.
A vádlottat korábban egy svájci bíróság 4 év börtönbüntetésre ítélte szexuális zaklatás és más bűncselekmények miatt, majd ennek részbeni végrehajtását követően kitiltotta őt Svájcból. A vádlott 2008-tól egy alapítvány megbízása alapján, mint foci project edző és koordinátor kezdte meg tevékenységét egy általános iskolában. A vádlott labdarúgó edzéseket tartott az iskola tornatermében, illetve sportpályáján, amelyen a kiskorú sértett is rendszeresen részt vett.
Az elsőfokú bíróság a vádlottat a 2017. november 29-én meghozott ítéletében bűnösnek mondta ki folytatólagosan elkövetett szexuális erőszak bűntettében, ezért őt – mint különös visszaesőt – 9 év 6 hónap fegyházban letöltendő szabadságvesztés büntetésre és 9 év közügyektől eltiltásra, mint mellékbüntetésre ítélte. Továbbá a vádlottat végleges hatállyal eltiltotta minden olyan foglalkozás gyakorlásától, illetve egyéb tevékenységtől, amelynek keretében tizennyolcadik életévét be nem töltött személy nevelését, felügyeletét, gondozását, gyógykezelését végzi, valamint ilyen személlyel egyéb hatalmi, vagy befolyási viszonyban áll. Az elsőfokú bíróság az ítélet kihirdetését követően elrendelte a vádlott előzetes letartóztatását.
A ítélet a mai napon jogerős és végrehajtható.
Budapest 2018. április 26.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság