5/2011. (X. 6.) NMHH rendelet
a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság egyes eljárásainak igazgatási szolgáltatási díjairól és a díjfizetés módjáról
A médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény (a továbbiakban: Mttv.) 206. § (1) bekezdés b) és c) pontjaiban, valamint az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 67. § (2) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az Mttv. 149. § (3) bekezdésében és az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény (a továbbiakban: Eht.) 29. § (3) bekezdésében foglaltakra – a következőket rendelem el:
1. §1 A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatalának (a továbbiakban: Hivatal), a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Elnökének (a továbbiakban: Elnök), a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának (a továbbiakban: Médiatanács) e rendeletben meghatározott – a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvényben (a továbbiakban: Mttv.), az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvényben (a továbbiakban: Eht.) és a műsorterjesztés és a digitális átállás szabályairól szóló 2007. évi LXXIV. törvényben (a továbbiakban: Dtv.) szabályozott – egyes eljárásaiért igazgatási szolgáltatási díjat (a továbbiakban: díj) kell fizetni.
2. § (1)2 Amennyiben az Mttv., az Eht., a Dtv., illetve e rendelet másként nem rendelkezik, a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) kérelemre induló hatósági eljárásaiért díjat kell fizetni. Amennyiben az Mttv., az Eht., a Dtv., illetve e rendelet másként nem rendelkezik, a fizetendő díj összege azonos mértékű az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) mindenkor hatályos rendelkezése szerinti, az első fokú közigazgatási hatósági eljárásért fizetendő általános tételű eljárási illeték összegével.
(2) Nem tárgya a közigazgatási hatósági eljárási illetéknek az e rendeletben szabályozott eljárás, ideértve az (1) bekezdésben foglalt és az olyan eljárásokat is, amelyek tekintetében az eljárási díj 0 Ft-ban került megállapításra.
2/A. §3
A Hivatal egyes eljárásaiért fizetendő díjak
Médiaigazgatási eljárásokért fizetendő díjak
3. § Az Mttv. 41. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott bejelentés-köteles médiaszolgáltatás, illetve sajtótermék nyilvántartása keretében a változás-bejelentésre, valamint a nyilvántartásból való törlésre irányuló eljárás díja 0 Ft.
4. § A médiaszolgáltatások felajánlásának kötelezettsége körében a Hivatal általános szerződési keretfeltételek ellenőrzésére irányuló, kérelemre induló eljárásáért fizetendő díj összege 10 000 Ft.
Elektronikus hírközlési igazgatási eljárásokért fizetendő díjak
5. §4 (1) A Hivatal építésügyi hatósági eljárásaiért az e §-ban meghatározott mértékű díjat kell fizetni.
(2) Az elvi építési engedélyezési eljárás díja 20 000 Ft.
(3)5 Az építési engedélyezési eljárás díja a nyomvonal hossza (nyomvonal-kilométer két tizedesre kerekített értéke) alapján számítandó a következő módon:
a) 0 km–2,99 km között: 20 000 Ft/km, de minimum 20 000 Ft,
b) 3,00 km–9,99 km között: 60 000 Ft, és ezen felül arányosan a 3 és 9,99 km közé eső rész után 18 000 Ft/km,
c) 10 km felett: 186 000 Ft, és ezen felül arányosan a 10 km feletti rész után 10 000 Ft/km, de legfeljebb 500 000 Ft.
(4)6 A használatbavételi engedélyezési eljárás díja a nyomvonal hossza (nyomvonal-kilométer két tizedesre kerekített értéke) alapján számítandó a következő módon:
a) 0 km–2,99 km között: 15 000 Ft/km, de minimum 10 000 Ft,
b) 3,00 km–9,99 km között: 45 000 Ft, és ezen felül arányosan a 3 és 9,99 km közé eső rész után 8 000 Ft/km,
c) 10 km felett: 101 000 Ft, és ezen felül arányosan a 10 km feletti rész után 5000 Ft/km, de legfeljebb 200 000 Ft.
(5) A fennmaradási engedélyezési eljárás díja a nyomvonal hossza (nyomvonal-kilométer két tizedesre kerekített értéke) alapján számítandó a következő módon:
a) 0 km–2,99 km között: 40 000 Ft/km, de minimum 20 000 Ft,
b) 3,00 km–9,99 km között: 120 000 Ft, és ezen felül arányosan a 3 és 9,99 km közé eső rész után 25 000 Ft/km,
c) 10 km felett: 295 000 Ft, és ezen felül arányosan a 10 km feletti rész után 15 000 Ft/km, de legfeljebb 800 000 Ft.
(5a)7 Antenna és antennatartó szerkezet építési engedélyezési eljárásának díja megkezdett folyóméterenként 30 000 Ft, de legfeljebb 1 200 000 Ft.
(5b)8 Antenna és antennatartó szerkezet használatbavételi engedélyezési eljárásának díja megkezdett folyóméterenként 20 000 Ft, de legfeljebb 750 000 Ft.
(5c)9 Antenna és antennatartó szerkezet fennmaradási engedélyezési eljárásának díja megkezdett folyóméterenként 70 000 Ft, de legfeljebb 2 500 000 Ft.
(5d)10 Antennatartó szerkezet magasítása esetén az engedélyezési eljárás díja tekintetében a magasított szakasz méretének alapulvételével az (5a)–(5c) bekezdések rendelkezései irányadók.
(5e)11 Antennatartó szerkezet alapjának vagy bármely szerkezeti elemének megerősítése esetén az építési engedélyezési eljárás díja 200 000 Ft, a használatbavételi engedélyezési eljárás díja 150 000 Ft, a fennmaradási engedélyezési eljárás díja 500 000 Ft.
(5f)12 Rádióamatőr tevékenység folytatásához az antenna és antennatartó szerkezet elhelyezése esetén mind az építési engedélyezési eljárás, mind a használatbavételi engedélyezési eljárás díja 100 000 Ft, amennyiben a kérelmező a Hatóság által nyilvántartásba vett, érvényes rádióamatőr engedéllyel rendelkezik és az építményt a saját tulajdonában lévő ingatlanra, állandó jelleggel telepíti. A fennmaradási engedélyezési eljárás díja megkezdett folyóméterenként 70 000 Ft, de legfeljebb 2 500 000 Ft.
(6) Az építési engedélytől való eltérés engedélyezése iránti eljárás díja a módosítással érintett építményrész tekintetében az alapeljárás díjával egyező mértékű.
(7) Az építési engedély érvényességének meghosszabbítása iránti eljárás díja 30 000 Ft.
(8) A rendeltetés megváltozás bejelentésének díja 50 000 Ft.
(8a) Az építési vagy bontási engedély nélkül, bejelentés alapján végezhető építési és bontási tevékenység előzetes bejelentésének díja 5000 Ft.
(8b) Az építési vagy bontási engedély nélkül, bejelentés alapján végezhető építési és bontási tevékenység utólagos bejelentésének díja 5000 Ft.
(9) A bontási engedélyezési eljárás díja 0 Ft.
(10) Építésügyi hatósági ügyben a másodfokú eljárás díja: 40 000 Ft.
(11) A Hivatal építésügyi hatósági ügyben lefolytatott újrafelvételi eljárásának díja azonos mértékű az első fokú eljárás díjával.
6. § Az ingatlan használatát korlátozó szolgalmi vagy más használati jogot alapító határozat iránti kérelem díja 25 000 Ft. A kérelem elektronikus hírközlési építmény létesítésére vonatkozó engedélyezési eljárásban történő benyújtása esetén az eljárás díja 0 Ft.
7. § Az ingatlan tulajdonosának, birtokosának az elektronikus hírközlés védelmével összefüggő munkálatok elvégzésére kötelezés iránti eljárásért fizetendő díj összege 25 000 Ft.
8. § Az elektronikus hírközlési szolgáltatás nyilvántartása keretében a változás-bejelentésre, valamint a nyilvántartásból való törlésre irányuló eljárás 0 Ft.
8/A. §13 Az elektronikus hírközlési építmények több szolgáltató által megvalósuló közös eszközhasználatáról szóló nyilvántartásba történő bejegyzésre, az adatokban bekövetkezett változás bejegyzésére, valamint a nyilvántartásból való törlésre irányuló eljárás díja 0 Ft.
9. § A kérelemre induló hírközlési általános hatósági felügyeleti eljárásért fizetendő díj összege 3000 Ft.
10. §14 A Hivatal polgári célú frekvenciagazdálkodással kapcsolatos egyes hatósági eljárásaiért fizetendő díj összege:
a) a frekvenciakijelölés kiadása és módosítása iránti eljárás díja 0 Ft,
b) a rádióengedély kiadása és módosítása iránti eljárás díja 0 Ft,
c) a frekvenciahasználati jog jogutódlása és egyéb változások bejelentésének díja 0 Ft,
d) a frekvenciahasználati jog kérelemre történő visszavonására irányuló eljárás díja 0 Ft,
e) a frekvenciakijelöléssel kapcsolatos, a műszaki terv elkészítéséhez szükséges tervezési adatszolgáltatási eljárás díja 15 000 Ft,
f) az Mttv. 49. § (8) bekezdése szerinti adatszolgáltatási eljárás díja 350 000 Ft,
g) az egyszerűsített rádióengedélyezési eljárás díja 0 Ft,
h)15
i) rádióamatőr engedély kiadása iránti eljárás díja 0 Ft,
j)16 a rádióberendezésekkel kapcsolatos megfelelőségértékelési tevékenység végzésére jogosult szervezetté történő kijelölési eljárás díja 0 Ft.
10/A. §17 A nem polgári célú frekvenciagazdálkodással kapcsolatban a Hivatal elsőfokú és – a 16. § (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően – az Elnök másodfokú hatósági eljárásaiért fizetendő díj összege 0 Ft.
11. §18 A Hivatal azonosítókkal kapcsolatos hatósági eljárásaiért fizetendő díj összege eljárásonként 10 000 Ft.
12. § A Hivatal zavarvizsgálatra, zavarelhárításra irányuló eljárásáért fizetendő díj összege 0 Ft.
12/A. §19 (1) A rádióamatőr vizsga előtt vizsgáztatási igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni, amelynek összege – a pótvizsga és az önálló morze vizsga kivételével – 4000 forint, morze vizsgával együtt 6000 forint.
(2) A pótvizsgáért és az önálló morze vizsgáért fizetendő díj összege 2000 forint.
(3) A nyugellátásban részesülőnek, a fogyatékkal élőnek és a diákigazolvánnyal rendelkező nappali tagozatos diáknak az (1)–(3) bekezdés szerinti díj felét kell megfizetnie. A kedvezményre jogosító eredeti dokumentumot a vizsgán be kell mutatni.
(4) Ha a vizsgára jelentkező a jelentkezését a vizsga kitűzött időpontja előtt írásban visszavonta, a már befizetett díjat számára a Hatóság harminc napon belül visszatéríti. A visszatérítés feltétele, hogy az írásbeli kérelem legkésőbb a kitűzött vizsgaidőpont napját megelőző napon a Hatósághoz beérkezzen.
Postaigazgatási eljárásokért fizetendő díjak
13. § (1) A postai szolgáltatások engedélyezésével kapcsolatos eljárásokért fizetendő díj összege 175 000 Ft.
(2) Az egyetemes postai szolgáltatási körbe tartozó szolgáltatást nyújtó postai szolgáltató üzletszabályzatának jóváhagyására irányuló eljárásért fizetendő díj összege 25 000 Ft. Az üzletszabályzat postai szolgáltatás engedélyezése iránti eljárásban történő jóváhagyása esetén a díj 0 Ft.
(3) A postai szakértői tevékenység bejelentésére irányuló eljárásért fizetendő díj összege 10 000 Ft.
(4) A postai szolgáltatási engedély iránti kérelem, valamint a postai szolgáltatás nyilvántartása céljából tett bejelentés kötelező tartalmi elemeiben bekövetkezett változás bejelentése esetén a díj 0 Ft.
14. § A 13. § (1)–(4) bekezdéseiben nem szabályozott postaigazgatási eljárások díja egységesen 5000 Ft eljárásonként.
A mozgóképszakmai hatóság eljárásaiért fizetendő díjak20
14/A. §21
14/B. §22
14/C. §23
14/D. §24
14/E. §25
14/F. §26
Az Elnök egyes eljárásaiért fizetendő díjak
15. § (1) Az Elnöknek a referenciaajánlat jóváhagyása, illetőleg módosítása érdekében induló eljárásáért fizetendő díj összege 750 000 Ft.
(2) Az Elnöknek az (1) bekezdésben foglalt eljárásokon kívüli egyéb kérelemre induló eljárásaiért fizetendő díj összege 175 000 Ft.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott díj a 100 000 000 Ft árbevételt el nem érő elektronikus hírközlési szolgáltatók esetében 87 500 Ft. E bekezdés alkalmazása szempontjából árbevétel alatt az elektronikus hírközlési szolgáltató hírközlési tevékenységgel kapcsolatos értékesítésből származó – a kérelem előterjesztésének időpontjához képest – előző üzleti évi nettó árbevételét kell érteni. Árbevétel hiányában az e bekezdésben foglalt díj, árbevételi adatok szolgáltatása, igazolása hiányában a (2) bekezdésben foglalt díjak alkalmazandók.
16. § Az Elnök másodfokú eljárásáért – amennyiben a fellebbezési eljárás tárgyának értéke pénzben megállapítható – a fellebbezéssel érintett vagy vitatott összeg minden megkezdett 10 000 forintja után 400 Ft, de legalább 5000 Ft, legfeljebb 500 000 Ft összegű díj fizetendő. Ha a fellebbezési eljárás tárgyának értéke pénzben nem állapítható meg, a fellebbezés díja 5000 Ft.
A Médiatanács egyes eljárásaiért fizetendő díjak
17. § (1) A Médiatanácsnak a médiaszolgáltató műsorszámának kategóriába sorolása érdekében indult eljárásáért fizetendő díj összege 20 000 Ft.
(2) A Médiatanácsnak a médiaszolgáltató közleményének politikai reklámmá, közérdekű közleménnyé és társadalmi célú reklámmá történő minősítése érdekében indult eljárásáért fizetendő díj összege 20 000 Ft.
(3) A Médiatanács jogvitás eljárásáért fizetendő díj összege 100 000 Ft.
(4) Az (1)–(3) bekezdésben meghatározott díj a 10 000 000 Ft árbevételt el nem érő médiaszolgáltatók, kiegészítő médiaszolgáltatást nyújtók, sajtóterméket kiadók, műsorterjesztők esetében 5000 Ft. E bekezdés alkalmazása szempontjából árbevétel alatt a médiaszolgáltató, kiegészítő médiaszolgáltatást nyújtó, sajtóterméket kiadó, műsorterjesztő médiaszolgáltatási, kiegészítő médiaszolgáltatási, sajtótermék kiadási, illetve műsorterjesztési tevékenységgel kapcsolatos értékesítésből származó – a kérelem előterjesztésének időpontjához képest – előző üzleti évi nettó árbevételét kell érteni. Árbevétel hiányában az e bekezdésben foglalt díj, árbevételi adatok szolgáltatása, igazolása hiányában az (1)–(3) bekezdésben foglalt díjak alkalmazandók.
(5) A Médiatanácsnak a médiaszolgáltató médiapiac sokszínűségének növelésére irányuló intézkedéseire vonatkozó hatósági szerződés megkötése tárgyában induló eljárásának díja 0 Ft. A Médiatanácsnak a médiaszolgáltató médiapiac sokszínűségének növelése érdekében tervezett intézkedéseinek jóváhagyása érdekében induló eljárásáért fizetendő díj összege 100 000 Ft.
(6) Az Mttv. 65. § (1) bekezdése szerinti ideiglenes médiaszolgáltatási hatósági szerződés megkötésére irányuló eljárásért fizetendő díj összege 40 000 Ft. Az Mttv. 65. § (10) bekezdése szerinti ideiglenes médiaszolgáltatási hatósági szerződés megkötésére irányuló eljárásért fizetendő díj összege országos médiaszolgáltatás esetében 30 000 Ft, helyi, valamint körzeti médiaszolgáltatás esetében 5 000 Ft. Az Mttv. 65. § (11) bekezdése szerinti eljárás tekintetében e rendelet 2. § (1) bekezdése irányadó.
(7) A hálózatba kapcsolódás engedélyezésére irányuló eljárásért fizetendő díj összege hálózatba kapcsolódó médiaszolgáltatási jogosultságonként 15 000 Ft.
(8) A vételkörzet-bővítésx (a médiaszolgáltató azonos jellegű jogosultságainak egy jogosultsággá történő összevonása) engedélyezésére irányuló eljárásért fizetendő díj összege 30 000 Ft.
(9) A pályázati eljárás keretében kezdeményezett hálózatba kapcsolódási, illetve vételkörzet-bővítési, illetve közösségiként elismerésre irányuló eljárásért fizetendő díjat a pályázati díj tartalmazza, így ezen eljárásokért külön igazgatási szolgáltatási díjat nem kell fizetni.
(10) Közösségi médiaszolgáltatásként való elismerésre irányuló eljárásért fizetendő díj összege 15 000 Ft.
(11) Az Mttv. 48. § (4) bekezdése szerinti közfeladat ellátása érdekében történő médiaszolgáltatás végzésére feljogosító eljárásért fizetendő díj összege 50 000 Ft.
(12) Az Mttv. 20–21. § szerinti műsorkvóták teljesítése alóli éves mentesítésre irányuló eljárásért fizetendő összeg közösségi médiaszolgáltatás esetében 20 000 Ft, körzeti médiaszolgáltatás esetében 30 000 Ft, országos médiaszolgáltatás esetében 50 000 Ft.
(13) Amennyiben a mentesítési kérelem több évre vonatkozik, az eljárás díja a (12) bekezdésben megállapított díj és a mentesítéssel érintett évek számának szorzata.
(14) Az Mttv. 22. § (3) bekezdése szerinti tartós mentesítési eljárás díja országos lineáris médiaszolgáltatás esetében 200 000 Ft, körzeti lineáris médiaszolgáltatás esetében 120 000 Ft, közösségi lineáris médiaszolgáltatás esetében 80 000 Ft, lekérhető médiaszolgáltatás esetében 15 000 Ft.
(15) Az Mttv. 22. § (3) bekezdése szerinti állandó mentesítési eljárás díja országos lineáris médiaszolgáltatás esetében 250 000 Ft, körzeti lineáris médiaszolgáltatás esetében 150 000 Ft, közösségi lineáris médiaszolgáltatás esetében 100 000 Ft, lekérhető médiaszolgáltatás esetében 20 000 Ft.
(16) Az Mttv. 48. § (5) bekezdés szerinti megújítási kérelem díja helyi médiaszolgáltatás esetében 10 000 Ft, körzeti médiaszolgáltatás esetében 30 000 Ft, országos médiaszolgáltatás esetében 50 000 Ft.
(17) A Médiatanácsnak az Mttv. 75. § (3) bekezdése alapján a továbbítási kötelezettség tekintetében szerződéskötési kötelezettség alá eső médiaszolgáltatók meghatározására irányuló eljárásáért fizetendő díj összege 10 000 Ft.
(18) A Médiatanács másodfokú eljárásáért – amennyiben a fellebbezési eljárás tárgyának értéke pénzben megállapítható – a fellebbezéssel érintett vagy vitatott összeg minden megkezdett 10 000 forintja után 400 Ft, de legalább 5000 Ft, legfeljebb 500 000 Ft összegű díj fizetendő. Ha a fellebbezési eljárás tárgyának értéke pénzben nem állapítható meg, a fellebbezés díja 5000 Ft.
A díjfizetésre kötelezett, a díj esedékessége és megfizetésének módja
18. § (1)29 Az e rendelet szerinti díjak megfizetésére a Hatóság eljárását kezdeményező kérelmező, nyilvántartásba vételre irányuló bejelentést tevő köteles. Az Mttv. 145. § és az Eht. 25. § szerinti bejelentőt díjfizetési kötelezettség nem terheli.
(2)30 A díjfizetésre kötelezettnek a díjat a kérelem benyújtását megelőzően, átutalással kell megfizetni, a Hatóság Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-00300939-00000017 számú pénzforgalmi számlájára. Az átutalási megbízás közlemény rovatában a kérelmező nevét, adószámát és az eljárás tárgyát kötelező feltüntetni. A természetes személy kérelmező a díj megfizetését a Hatóság fenti számlaszámára készpénzátutalási megbízás útján is teljesítheti, ez esetben a közlemény rovatban kötelező feltüntetnie az eljárás tárgyát.
(3)31 A díjfizetés megtörténtének igazolását – a bankszámla megterhelését tartalmazó napi bankkivonatot (a továbbiakban: befizetési bizonylat) – a rádióamatőr vizsga kivételével a kérelemnek tartalmaznia kell. A befizetési bizonylaton a befizetés jogcímét fel kell tüntetni. A természetes személy kérelmező készpénzátutalási megbízás útján történő díjfizetése esetén a díjfizetésének igazolását – a feladóvevényt – a rádióamatőr vizsga kivételével a kérelemnek tartalmaznia kell. Rádióamatőr vizsga esetén a díjfizetés megtörténtét a jelentkező köteles a vizsga megkezdése előtt a befizetési bizonylat, vagy feladóvevény bemutatásával igazolni.
(4) A díj a Hatóság bevétele. A befizetett díjról a befizetési bizonylat, illetve a feladóvevény alapján a Hatóság számlát állít ki.
(5)32 A Hatóság túlfizetés esetén a díjtöbbletet, amennyiben a befizetőnek a Hatóság felé egyéb tartozása nem áll fenn, a túlfizetés tényének megállapításától számított harminc napon belül visszatéríti, ha a befizetést igazoló iratok alapján megállapítható, hogy a díjfizetésre kötelezett a meghatározott mértéket meghaladó összegű díjat fizetett meg. A túlfizetés tényét a Hatóság hivatalos feljegyzésben állapítja meg.
19. § (1)33 Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekre az Itv. 3. § (4) bekezdésében, 4. § (1) bekezdésében, 28. § (2)–(4) bekezdésében, 31. § (1)–(3) bekezdésében, (5)–(6) bekezdésében és 32. §-ában foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.
(2) Ahol az Itv. illetékről rendelkezik, e rendelet alkalmazásában díjat és költségtérítést, illetve ott, ahol illetékfizetési kötelezettséget említ, díjfizetési és költségtérítési kötelezettséget kell érteni.
(3) Az e rendeletben meghatározott díjak mértéke az adott eljárással kapcsolatban a Hatóságnál felmerülő és másra át nem hárítható valamennyi költségre fedezetet biztosít.
19/A. §34 (1)35 Teljes személyes díjmentességben részesülnek az Itv. 5. § (1) bekezdésében meghatározott személyek és szervezetek. Az Itv. 5. § (2)–(4) bekezdésben foglalt rendelkezéseket a személyes díjmentesség esetén is megfelelően alkalmazni kell.
(2) Nem terheli az 5. § szerinti díjfizetési kötelezettség azt, aki a Magyar Állam nevében és javára végzi tevékenyégét.
A díj nyilvántartása és elszámolása
20. § A Hatóság a díjakról külön nyilvántartást vezet. A Hatóság eljárásaiért fizetendő díj nyilvántartására, kezelésére és elszámolására az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló jogszabály előírásait kell megfelelően alkalmazni.
21. §36 (1) Ez a rendelet 2011. november 1. napján lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
(3)38
22. § Ez a rendelet az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv (engedélyezési irányelv) 12–13. cikkének való megfelelést szolgálja.
1 Az 1. § a 12/2012. (VIII. 9.) NMHH rendelet 1. §-ával megállapított, a 2020: LXXXV. törvény 86. § (2) bekezdés a) pont aa) alpontja szerint módosított szöveg.
2 A 2. § (1) bekezdése a 12/2012. (VIII. 9.) NMHH rendelet 2. §-ával megállapított, a 2020: LXXXV. törvény 86. § (2) bekezdés a) pont ab) alpontja szerint módosított szöveg.
3 A 2/A. §-t a 12/2012. (VIII. 9.) NMHH rendelet 3. §-a iktatta be,a 2020: LXXXV. törvény 86. § (2) bekezdés a) pont ac) alpontja hatályon kívül helyezte.
4 Az 5. § a 16/2013. (IX. 25.) NMHH rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
5 Az 5. § (3) bekezdése a 3/2015. (IV. 28.) NMHH rendelet 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
6 Az 5. § (4) bekezdése a 3/2015. (IV. 28.) NMHH rendelet 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
7 Az 5. § (5a) bekezdése a 3/2015. (IV. 28.) NMHH rendelet 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
8 Az 5. § (5b) bekezdését a 3/2015. (IV. 28.) NMHH rendelet 1. § (3) bekezdése iktatta be.
9 Az 5. § (5c) bekezdését a 3/2015. (IV. 28.) NMHH rendelet 1. § (3) bekezdése iktatta be.
10 Az 5. § (5d) bekezdését a 3/2015. (IV. 28.) NMHH rendelet 1. § (3) bekezdése iktatta be.
11 Az 5. § (5e) bekezdését a 3/2015. (IV. 28.) NMHH rendelet 1. § (3) bekezdése iktatta be.
12 Az 5. § (5f) bekezdését a 3/2015. (IV. 28.) NMHH rendelet 1. § (3) bekezdése iktatta be.
13 A 8/A. §-t a 12/2012. (VIII. 9.) NMHH rendelet 4. §-a iktatta be.
14 A 10. § nyitó szövegrésze az 1/2015. (III. 17.) NMHH rendelet 1. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 34. § (2) bekezdése alapján a 2015. március 18-át követően indult ügyekben és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
15 A 10. § h) pontját a 2/2017. (I. 17.) NMHH rendelet 23. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 21. §-át.
16 A 10. § j) pontját a 2/2017. (I. 17.) NMHH rendelet 23. § (1) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 21. §-át.
17 A 10/A. §-t az 1/2015. (III. 17.) NMHH rendelet 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 34. § (2) bekezdése alapján a 2015. március 18-át követően indult ügyekben és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
18 A 11. § az 1/2016. (I. 15.) NMHH rendelet 10. §-ával megállapított szöveg.
19 A 12/A. §-t a 15/2013. (IX. 25.) NMHH rendelet 22. § (1) bekezdése iktatta be.
20 A 14/A. §-t megelőző alcímet a 12/2012. (VIII. 9.) NMHH rendelet 6. § (1) bekezdése iktatta be.
21 A 14/A. §-t a 12/2012. (VIII. 9.) NMHH rendelet 6. § (1) bekezdése iktatta be, a 2020: LXXXV. törvény 86. § (2) bekezdés a) pont ad) alpontja hatályon kívül helyezte.
22 A 14/B. §-t a 12/2012. (VIII. 9.) NMHH rendelet 6. § (2) bekezdése iktatta be, a 2020: LXXXV. törvény 86. § (2) bekezdés a) pont ad) alpontja hatályon kívül helyezte.
23 A 14/C. §-t a 12/2012. (VIII. 9.) NMHH rendelet 6. § (3) bekezdése iktatta be, a 2020: LXXXV. törvény 86. § (2) bekezdés a) pont ad) alpontja hatályon kívül helyezte.
24 A 14/D. §-t a 12/2012. (VIII. 9.) NMHH rendelet 6. § (4) bekezdése iktatta be, a 2020: LXXXV. törvény 86. § (2) bekezdés a) pont ad) alpontja hatályon kívül helyezte.
25 A 14/E. §-t a 12/2012. (VIII. 9.) NMHH rendelet 6. § (5) bekezdése iktatta be, a 2020: LXXXV. törvény 86. § (2) bekezdés a) pont ad) alpontja hatályon kívül helyezte.
26 A 14/F. §-t a 12/2012. (VIII. 9.) NMHH rendelet 6. § (6) bekezdése iktatta be, a 2020: LXXXV. törvény 86. § (2) bekezdés a) pont ad) alpontja hatályon kívül helyezte.
27 A 16. § (2) bekezdését a 12/2012. (VIII. 9.) NMHH rendelet 7. §-a iktatta be, a 2020: LXXXV. törvény 86. § (2) bekezdés a) pont ae) alpontja hatályon kívül helyezte.
28 A 16. § (3) bekezdését a 16/2013. (IX. 25.) NMHH 6. §-a iktatta be, a 2020: LXXXV. törvény 86. § (2) bekezdés a) pont ae) alpontja hatályon kívül helyezte.
29 A 18. § (1) bekezdése a 16/2013. (IX. 25.) NMHH rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
30 A 18. § (2) bekezdése a 12/2012. (VIII. 9.) NMHH rendelet 8. §-ával megállapított, a 2020: LXXXV. törvény 86. § (2) bekezdés a) pont af) alpontja szerint módosított szöveg.
31 A 18. § (3) bekezdése a 15/2013. (IX. 25.) NMHH rendelet 22. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
32 A 18. § (5) bekezdése a 16/2013. (IX. 25.) NMHH rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
33 A 19. § (1) bekezdése a 16/2013. (IX. 25.) NMHH rendelet 11. §-a szerint módosított szöveg.
34 A 19/A. §-t a 16/2013. (IX. 25.) NMHH rendelet 9. §-a iktatta be.
35 A 19/A. § (1) bekezdése a 2020: LXXXV. törvény 86. § (2) bekezdés a) pont ag) alpontja szerint módosított szöveg.
36 A 21. § a 12/2012. (VIII. 9.) NMHH rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
37 A 21. § (2) bekezdését a 2020: LXXXV. törvény 86. § (2) bekezdés a) pont ah) alpontja hatályon kívül helyezte.
38 A 21. § (3) bekezdését a 16/2013. (IX. 25.) NMHH rendelet 10. §-a iktatta be, a 2020: LXXXV. törvény 86. § (2) bekezdés a) pont ah) alpontja hatályon kívül helyezte.


text:
19. Utazás a múltba - Viszkisdoboz
18. Egy álláshirdetés margójára
2011.08.11. 13:31 Viszkisdoboz
Az elmúlt héten Bolgár Györggyel beszélgettem a Klubrádióban, a szerkesztő műsorvezetőnek volt egy kérdése, ami azóta sem hagyott nyugodni. A kérdés lényege az volt, hogy ez az eljárás ellenem folyik vagy a volt honvédelmi miniszter a célpont.
A kérdés megválaszolását az Olvasóra bízva úgy döntöttem, egy kicsit visszautazom az időben, az első Orbán kormány időszakába és nézzük meg, hogy mi történt akkor velem.
1994-től hivatásos szolgálati viszonyom fennállása alatt a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem Jogtudományi tanszékének egyetemi adjunktusaként alkotmányjogot oktattam, és 1997-től ügyvédi tevékenységet is folytattam, amelyet az ügyvédi törvény lehetővé tett. Ugyanis az állami alkalmazásban álló egyetemi oktató ügyvéd is lehet, mert oktatóként nem gyakorol közhatalmat. A legnagyobb katonai szakszervezet, a Honvédszakszervezet Jogsegélyszolgálatának vezetőjeként is tevékenykedtem.
Egy rövid kronológiát adok közre, amely ma épp úgy aktuális, mint akkor volt:
1999. május 25. A Fővárosi Munkaügyi Bíróság előtt megbízóm, a Kónya Péter által vezetett Fegyveres és Rendvédelmi Dolgozók Érdekvédelmi Szövetsége felperes képviseletében – egyeztetési kötelezettség elmulasztása miatt - megállapítási keresetet nyújtottam be az első Orbán kormány öt minisztériuma ellen. A kormány ugyanis „elfelejtette” bevonni az érdekképviseleteket a szolgálati törvény módosításának előkészítésébe, ami jogszabályba ütközött. Az ügy ma talán rövidhírbe se kerülne be, annyira mindennapossá vált ez a gyakorlat, de akkor még botrány lett belőle:
A cikk a Népszava 1999. június 11-ei számában jelent meg.
1999. június 17. A kormány válaszára nem kellett sokáig várni. No, nem a bíróság előtt. A HM akkori fideszes közigazgatási államtitkára levelében a Budapesti Ügyvédi Kamara elnökéhez fordult és összeférhetetlenségi eljárást kezdeményezett ellenem.
A kormánynak hirtelen sürgőssé vált az eljárás.
1999. június 29. A Budapesti Ügyvédi Kamara elnöke levelében felszólított az összeférhetetlenség megszüntetésére, ami ellen panaszt jelentettem be, mert a kamara saját belső eljárási szabályait sem tartotta be. Ugyanis nem folytattak le összeférhetetlenségi eljárást, ami pedig ilyen esetben kötelező.
A Népszava 1999. augusztus 2-án írt a folytatásról.
A legviccesebb momentum az volt, hogy honvédelmi államtitkár óvó szeretettel a hangjában azt nyilatkozta, hogy dehogyis van baj énvelem, sőt, éppen azért kezdeményezte ügyvédi tevékenységem leállítását, mert „katonaként ragaszkodnak hozzám”. A kamara összeférhetetlenségi bizottsága végül új eljárásában megállapította, hogy a szolgálati viszony keretén belül ellátott egyetemi oktatói státuszom és az ügyvédi tevékenységem nem összeférhetetlen.
Levelem az ügyvédi kamarának.
Az ügyvédi kamara azonban ennek ellenére mégis kizárt az ügyvédek sorából. A jogerős kamarai határozat végrehajtását a Fővárosi Bíróság felfüggesztette, majd 2000-ben javamra döntött. A jogerős ítélet ellen benyújtott felülvizsgálati kérelemben 2003-ban a Legfelsőbb Bíróság is kimondta, hogy nem vagyok összeférhetetlen.
A bíróság mindenben nekem adott igazat.
Kamarai eltávolításomra tett lépésekkel párhuzamosan egyetemi oktatói státuszomat a Honvédelmi Minisztérium illetékes szervei meg kívánták szüntetni. Biztos nem olvasták a honvédelmi államtitkár nyilatkozatát, aki biztosította a sajtót, hogy ilyesmit nem terveznek. Végül arra kötelezték az egyetem rektorát, hogy az egyetem munkaköri jegyzékét maga módosítsa és törölje munkakörömet. Így aztán hamar az utcán találtam volna magamat. Azonban az egyetem független rektora szembe szállt a HM vezetésével. A rektor, a kar vezetése és tanszékvezetőm támogatták, hogy továbbra is elláthassam oktatói és ügyvédi tevékenységemet.
Mindezek után teljesen természetes volt, hogy ügyvédként egye többen kerestek meg politikailag érzékeny ügyekben. Amikor 2000-ben Orbán Viktor miniszterelnök a hírek szerint személyesen jelölte ki Szabó János honvédelmi miniszter részére, hogy mely tábornokokat kell a hadseregtől kirúgni, én voltam jogi tanácsadójuk, illetve a munkaügyi pert vállaló egyetlen tábornok jogi képviselője is. A munkaügyi bíróság ítélethozatalára nem volt szükség, mert a 2002-es választásokat követően az érintett tábornok szolgálati viszonyát Juhász Ferenc honvédelmi miniszter helyreállította.
Visszatérve a bevezetőben idézett riporteri kérdésre: nem gondolom, hogy a kreált viszkisdoboz-ügyben én lennék a legnagyobb vad, akit szeretnének célkeresztbe terelni. De az biztos, hogy a bíróság előtti, fent idézett győzelmeimmel sok ellenséget szereztem magamnak.
https://viszkisdoboz.blog.hu/api/trackback/id/tr333145946
P@blo 2011.08.12. 05:47:15
Én pedig még emlékszem, hogy a a HM akkori kisgizda államtitkára a Homoki János egy réges-régi Hosz választmányi ülésen még beosztást ajánlott föl Neked a HM-ben. Jót derültünk rajta.
Grippen 2011.08.12. 14:43:32
Megpróbálom elmagyarázni, miért főbenjáró bűn, ha bármely hadseregben felüti fejét a korrupció. Súlyos bűn, ha azok az emberek, akik az adófizetők pénzéből - későbbiekben "közpénz" - kapják jövedelmüket, lakásukat, szolgálati mobiljukat stb, különféle módon korrumpálódnak.
A közpénz lenyúlása azt is jelenti tehát, hogy engem személy szerint is megkárosított az illető, jóllehet egzisztenciája a pénzemből finanszírozott.
Ha idáig megvan, akkor nézzük a hadsereget. Nem sajnáljuk azt a pénzünket, amiből fenntartják, hiszen tagjai arra esküsznek fel, ha kell életük árán is megvédenek minket, személy szerint tehát engem is, ha külső ellenség megtámadja országunkat. Tagjai tehát kivételes erkölcsi tartással rendelkeznek.
A következtetés egyszerű: amennyiben egy hadsereget áthat a korrupció, alkalmatlan a feladata betöltésére, hiszen háború esetén jó pénzért átáll az ellenséghez.
Ettől persze még Fapál László vádlott lehet ártatlan.
Grippen 2011.08.12. 15:06:41
A vesztegetés nem vagyon elleni, hanem közbizalom elleni bűncselekmény. Ezért különös súllyal esik latba, ki az elkövető. A büntetés kiszabása során tehát az elkövető pozíciója különös súllyal esik latba, az összegszerűség másodlagos.
Nemrég a Debreceni Ítélőtábla jogerősen két év letöltendő börtönre ítélte azt a közrendőrt, aki egyetlen alkalommal 20 e Ft-ot fogadott el egy szabálytalan autóstól, s eltekintett a feljelentéstől.
A büntetőjogban nem számít az a közvélekedés, hogy aki egyszer lebukik ilyesmin, nyilván máskor is csinálta már, csak nem kapták el. Köztudomású, hogy a korrupciós bűncselekmények körében magas a látencia (felderítetlenség).
A magyar büntető eljárásjog több mint száz éve a bizonyítékok szabad mérlegelésén alapul. Ez azt jelenti, hogy egyetlen bizonyítéknak sincs törvény által meghatározott bizonyító ereje. Azaz a bizonyítékokat összességükben és külön-külön is értékelni kell, egymással össze kell vetni. A józan ész és a logika szabályainak megfelelően lehet következtetéseket vonni egyik tényből a másikra.
Nem folytatom, de tény, egyetlen terhelő vallomásra is adott esetben lehet ítéleti tényállást alapítani.
Ez meglehetősen gyakori a bírói gyakorlatban, elég legyen a nemi erőszakkal kapcsolatos ügyeket megemlíteni, de tipikusan ilyenek a korrupciós bűncselekmények is. (A terheltek döntő többsége végig tagad, a bíróság mégis az őket terhelő tanúknak, vagy vádlott társaknak ad hitelt.
Ebben az esetben természetesen különös gondossággal kell vizsgálni a terhelő vallomás tartalmát. Mennyire élményszerű, részletes. Különösen hitelesíti a vallomást, ha valaki ezzel saját is bűncselekmény elkövetésével vádolja.
Akár Oláh János dandártábornok. Aki nyolcvanvalahány oldalon keresztül sorolta - kikkel milyen vesztegetési cselekményeket követett el. A Fapál Lászlót érintő rész ennek csak igen csekély szelete.
Ettől persze még lehet a blog szerzője ártatlan, s a bíróság akkor fel fogja menteni. Kártérítésért sikerrel perelheti az államot, akár a kiesett ügyvédi jövedelem utólagos megfizetése érdekében.
Grippen 2011.08.12. 15:28:20
Budai Gyula már a demokráciában (évekkel ezelőtt)katonai ügyész volt, neki azonban az ügyhöz semmi köze. A nyomozás ugyanis még az előző kormány alatt indult. Az egyik korábbi bejegyzésben beágyazott Célpont videóban Szekeres Imre mondja is, hogy a korrupciós ügyet a katonai biztonsági szolgálat fedte fel.
Valójában az egyik vállalkozó ballagott el a rendőrségre, akinek elege lett, hogy a hadseregtől kapott megrendelés fejében vissza kell osztania. Innentől teljesen mindegy, hiszen rutin eljárás - hogyan csapdázták be a kenőpénzt átvevő tisztet és tartóztatták le.
Az is közömbös, hogy Oláh János gyanúsított védője az a Bárándy Péter, aki korábban igazságügyi miniszter is volt. (Tehát tudtával terhelte Oláh vádlott nemcsak Fapál Lászlót, de áttételesen Juhász Ferenc akkori minisztert is.)
Az viszont tény, hogy Oláh János vádlott esetében az ügyészség hozzájárult, hogy éljen a tárgyalásról lemondás lehetőségével.
Ebben az esetben kedvezőbb büntetési tétel fejében a vádlott nyilvános ülésen megismétli a nyomozás során tett beismerő vallomását, s a bíróság tanúk, szakértők stb. meghallgatása nélkül rövid iratismertetést követően ítéletet hoz vele szemben.
A Fapál Lászlót érintő tárgyaláson Oláh János nagy valószínűséggel, mint elítélt fog megjelenni, s tesz tanúvallomást.
Szakértők szerint öt év körüli szabadságvesztést fog kapni. Ez persze csak találgatás, de tény, a bűnszervezeti elkövetés miatt a blog szerzőjével szemben kiszabható maximális büntetés nem kevesebb, mint 20 év fegyház. A feltételes szabadság kizárva, végrehajtási fokozat - fegyház.
Oláh János ügyét a vádirat is megemlíti, aligha kerülhette el a jogász szerző figyelmét.
Ettől még lehet ártatlan. A tét óriási. Egy fiatal nyugdíjas katonatiszt egzisztenciája. A hadsereg becsülete.
Az eljárás nem koncepciós. A bíróság a sajtó nyilvánossága előtt fogja tárgyalni az ügyet.
Carl100 2011.08.13. 00:39:48
A nemi erőszak esetén nem hinném, hogy egyetlen terhelő vallomás alapján ítélnek el embereket. Talán orvosi látleletre is szükség van, nemde? Mert akkor én is feljelenthetném Önt, kedves Grippen, hogy megerőszakolt, és már vinnék is a sittre. Akkor gondolom már nem értene egyet korábbi véleményével.
Én csak a blogból tudok tájékozódni. Ha azt feltételezzük azt, hogy Fapál Úr mindent megosztott ezzel kapcsolatban... Maga szerint ez a vallomás életszerű?
Budai Gyulának semmi köze az ügyhöz? Persze, egyetértek: nem ő az ügyész. Ettől függetlenül a Fapál Úr elleni hadjáratból bőven kivette a részét. Amíg ki nem derült, mi is volt a Balaton utcában, ugye.
Szerintem egy per nem csak akkor lehet koncepciós, ha zárt ülésen tárgyalják. Talán az egész tárgyalást le fogják adni élőben? Nem hiszem. Egyes híradások kizárólag bizonyos részeket fognak közölni. Arról nem beszélve, hogy ha csak a ebben a mai magyar sajtóban lehetne bízni, akkor Fapál Úrnak bőven lehetne félnivalója...
grotti 2011.08.13. 09:26:37
Kedves Grippen! Miért olyan biztos benne, hogy a bíróság a sajtó nyilvánossága előtt fogja tárgyalni? Én hallottam már olyan tárgyalásról, ahonnan a sajtót is kizárták.
Red Velvet 2011.08.13. 13:13:17
Grippen levezetése teljesen korrekt - lenne egy kevésbé átpolitizált, valóban működő demokráciában. Sajnos ma egy ilyen súlyú ügyben a politika dönti el, ki a bűnös és ki az érinthetetlen. Az ügyészség már bő évtizede korrumpálódott (hol van már Györgyi Kálmán, Bócz Endre feddhetetlensége?), a polgári titkosszolgálatok ugyancsak elvéreztek. A katonai szolgálatok a legutóbbi időkig tartották magukat, mára (legkésőbb Stefán Géza 2009-es halála óta) ők is végképp lezüllöttek, politikai játékszerek lettek. Fapál úrnak egyetlen esélye, hogy a bíróság morális lerombolása nem történik meg a perének lezárultáig.
Káposztakukac 2011.08.13. 19:02:13
@Grippen: "Kedves" Grippen. Az a blog olvasása során nem esett le, hogy az egész blog azt vezeti le, hogy milyen képtelenek, nevetségesek a blog szerzője ellen előhozott vádak? Úgy sejtem, hogy Ön is a jobboldali szennymédia áldozata, és el se tudja képzelni, hogy az, ami a Hír Tv-ben elhangzik, talán csak a jelenlegi hatalom megrendelésére gyártott hadjárat része. Mit fog szólni, ha egy jogerős ítélet megállapítja, hogy a blog szerzője ártatlan? Akkor hogy fog a Hír Tv-re és a hasonló médiumokra tekinteni?
steve85 2011.08.14. 21:44:12
@Grippen: Lehet méltatlankodni azon, hogy milyen súlyos és méltatlan dolog a korrupció a hadseregben (vagy más állami intézményben) de tudomásul kell venni, hogy a sereg a társadalom része. Ha az beteg mitől lenne egészséges a hadsereg? Sem a katonák nevelése sem anyagi, erkölcsi megbecsülése nincs azon a szinten, hogy bármiféle plusz elvárást lehetne velük szemben megfogalmazni.A húsz éve egymást váltó politikai kurzusok folyamatosan tettek a jelenlegi helyzetért.
Véleményem szerint a Fapál ügy igen is koncepciós ügy. A FIDESZ-nek önigazolásként bűnösöket kell tételezni akikre rámutathat: azért veszünk el tőletek mindent mert ők bűnöztek.
grotti 2011.08.14. 22:19:52
@Red Velvet: Félő, hogy a bíróság lerombolása előbb be fog következni, mint ahogy ennek az ügynek vége lenne.
svejkné 2011.08.15. 11:53:07
Egyik kommentemben azt írtam: jó nagy pattanás lehet a Fidesz fenekén a blog írója.
Na mostmár azt is tudjuk, hogy miért.
svejkné 2011.08.15. 12:01:34
@Grippen: Kíváncsi lennék , ha Ön lenne az áldozata egy ilyen "nem koncepciós " eljárásnak, miként vélekedne?
Mzperx 2011.08.16. 00:53:41
@Grippen: A hadsereget nem hatja át a korrupció, mint volt tagja, ezt határozottan visszautasítom. A hadsereg néhány tagja, akik pénzzel, anyaggal és hadianyaggal bánnak, kaphattak "juttatásokat", olyanok, akiknek az volt a feladatuk, hogy azokkal bánjanak. A huszonvalahány ezer főből néhány fő került gyanúba. (egyelőre csak gyanú)
Emlékezzünk a világháborús visszaélésekre: papírtalpú bakancsokat, rossz minőségű ruházatot adtak a doni hadsereg katonáira jópénzért. Meg is fagytak sikeresen.
Ilyen pénzzel bánós posztokra csakis válogatott embereket szabadna tenni, akik igazán feddhetetlen háttérrel és attitűddel rendelkeznek. A harcoló katonák, azok, akik az ellenséggel érintkeznek, sosem fognak olyat tenni, mint amit leír, mármint hogy "háború esetén jó pénzért átáll az ellenséghez." Ezt a feltételezést határozottan visszautasítom ezernyi tiszt, tiszthelyettes és szerződéses kollégám nevében!
svejkné 2011.08.16. 20:57:14
@Grippen: Talán szíveskedjék Vérbíró úr az egész blogot nagyon figyelmesen, elejétől kezdve elolvasni - különös tekintettel arra a fejezetre, amely visszatekint a múltba - , mielőtt ítélkezni méltóztatik. Tartok tőle, hogy önt az igazság épp úgy nem befolyásolja, mint a blog írója ellen folyó koncepciós eljárás, politikai leszámolás megrendelőit.
grotti 2011.08.18. 23:46:31
@Káposztakukac: Ön hisz a független bíróságban?

matches: Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


ÜZLETI FELTÉTELEK - Bloc-Cellier.hu
cégnév: TODAK, s.r.o.
cégszékhely: Renneská tř. 40, 639 00 Brno
cégjegyzékszám (IČ) 29250102
bejegyző bíróság: Brno Megyei Bíróság, C 68381
a www.winepark.cz honlapon a szolgáltató online üzleten belül termékek eladására vonatkozik.
1.1. Ezen üzleti feltételek (továbbiakban „üzleti feltételek“) A TODAK, s.r.o. társaság , székhely: Renneská tř. 40, 639 00 Brno, cégjegyzékszám: 2925010 , a Brnoi Megyei Bíróságon vezetett cégjegyzék C 68381 részében bejegyezve (továbbiakban „eladó“) ezen üzleti feltételei (továbbiakban „üzleti feltételek“) összhangban Csehország Polgári Törvénykönyvének 89/2012 Sb. számú törvényével (továbbiakban csak „polgári törvénykönyv“) szabályozzák a szerződő felek kölcsönös jogait és kötelességeit az adásvételi szerződést tekintve (továbbiakban csak „adásvételi szerződés”) melyek az eladó és más természetes személy (továbbiakban csak „vásárló”) között kötött adásvételi szerződés kapcsán vagy az alapján keletkeznek, az eladó internetes üzletén keresztül. Az internetes üzletet az eladó a www.winepark.cz internetes címen elhelyezett weboldalon üzemelteti (továbbiakban csak „weboldal”), mégpedig a weboldal felületén keresztül (továbbiakban csak „üzlet webfelülete”).
1.2. Az Üzleti feltételek nem vonatkoznak azon esetekre, ha a személy, akinek szándékában áll árut vásárolni az eladótól, jogi személyként szerepel, vagy olyan személy, aki az áru megrendelése során a vállalkozási tevékenységén belül vagy a szakmai gyakorlata önálló végzésén belül tárgyal.
1.3. Az üzleti feltételektől eltérő rendelkezéseket az adásvételi szerződésben lehetséges lefektetni. Az adásvételi szerződésben szereplő eltérő megegyezések az üzleti feltételek felett élveznek elsőbbséget.
1.4. A üzleti feltételek az adásvételi szerződés elválaszthatatlan részét képezik. Az adásvételi szerződés és üzleti feltételek nyelve magyar. Az adásvételi szerződést magyar nyelven lehet megkötni.
1.5. Az Eladó módosíthatja vagy bővítheti az üzleti feltételeket. Ezek a rendelkezések nem érintik azokat a jogokat és kötelezettségeket, melyek abban az időben keletkeztek, amikor az előző üzleti feltételek voltak érvényben.
2.1. A weboldalon történt regisztráció alapján a Vásárló felhasználói felületre léphet, ahol megrendelést adhat le a weboldalon eladásra meghirdetett termékekre (továbbiakban „felhasználói fiók“). Ha a webfelület lehetővé teszi, a weboldalon történő vásárlás érvényes regisztráció nélkül is végrehajtható az üzlet webfelületén.
2.2. A regisztrációs felületen, a Vásárló az adatokat köteles helyesen megadni A Vásárló vállalja, hogy a regisztráció során megadott személyes adatokat szükség szerint frissíti annak érdekében, hogy azok időszerűek, teljesek és a valóságnak megfelelőek legyenek. A megrendelés leadása idejében a vásárló által felhasználói fiókban feltüntetett adatokat az Eladó valósnak tekinti.
2.3. A hozzáférés a felhasználói fiókhoz felhasználói név és jelszó révén van bebiztosítva. A felhasználói hozzáférési adatok titokban tartásáért kizárólag a Vásárló a felelős.
2.4. A Vásárló nem jogosult a felhasználói fiók használatát harmadik személynek lehetővé tenni.
2.5. Az Eladó jogosult a Vásárló regisztrációját megszüntetni, amennyiben a Vásárló ezt hoszabb ideig nem használja, vagy azon esetben, ha a Vásárló megszegi az adásvételi szerződésben foglaltatott kötelezettségeit (beleértve az üzleti feltételeket).
2.6. A Vásárló tudomásul veszi, hogy a felhasználói fiók nem állandóan elérhető az Eladó, illetve harmadik személyek hardware berendezés és software programok szükséges fenntartására való tekintettel.
3. AZ ADÁSVÉTELI SZERZÖDÉS MEGKÖTÉSE
3.1. Az üzlet webfelületén feltüntetett összes áru bemutatása informatív jelleggel bír és az Eladó nem köteles adásvételi szerződést kötni erre az árura. A polgári törvénykönyv § 1732 fejezet 2 bekezdése rendelete nem lesz alkalmazva.
3.2. Az üzlet webfelülete információkat tartalmaz a termékekről, egyes termékek árát beleértve. A weboldalon megjelenített termékek vételára az általános forgalmi adót és egyéb közterheket tartalmazó módon van feltüntetve. Az árak az üzlet webfelületén való feltüntetésük idejében érvényesek. Ez a rendelkezés nem zárja ki az Eladó Vásárlóval való külön megállapodás alapján adásvételi szerződés kötését.
3.3. Az üzlet webfelületén a csomagolási és kiszállítási költségek is fel vannak tüntetve. Az üzlet webfelületén feltüntetett csomagolási és kiszállítási költségeket illető információk kizárólag magyarországi szállítási címekre vonatkoznak.
3.4. Az áru megrendeléséhez a Vásárló kitölti a megrendelői lapot az üzlet webfelületén. A megrendelői lap a következő információkat tartalmazza:
3.4.1. a megrendelt termékeket (a kiválasztott terméket a Vásárló „beteszi” az üzlet webfelületén elektronikus bevásárló kosarába)
3.4.2. az áru vételi árának a fizetési módját, a megrendelt áru kiszállítási módját illető adatokat és
3.4.3. információkat az áru kiszállításával kapcsolatos költségekről (továbbiakban csakegyütt, mint „megrendelés”).
3.5. Mielőtt a Vásárló továbbítja a megrendelést az Eladónak, Az összesítő felületen a Vásárlónak lehetősége van ellenőrizni a megrendelését, így különösen az általa megadott adatokat, valamint a Vásárlónak lehetősége van arra is, hogy megkeresse és kijavítsa azokat a hibákat, melyek a megrendelésbe történő adatbevitel során keletkeztek. A megrendelést a Vásárló az Eladónak a „Befejezni a megrendelést“ feliratra kattintva küldi el. A megrendelésben megadott adatokat az Eladó valósnak tekinti.
3.6. Olyan művelet minősül megrendelésnek, mely kétségtelen módon azonosítja a megrendelt árut, vételárat, a Vásárló személyét, a vételár fizetési módját, és a szerződő felek adásvételi szerződés lekötelező ajánlatát jelenti. A megrendelés érvényességének feltétele a megrendelői lap kötelező adatainak megadása, a honlapon feltüntetett ezen Üzleti feltételek tudomásra vétele és a Vásárló által bizonyítás arról, hogy ezen Üzleti feltételekkel a Vásárló egyetértett.
3.7. Az Eladó a megrendelés sikerességéről haladéktalanul e-mailben értesíti a Vásárlót elektronikus postázási címére, melyet a Vásárló felhasználói felületén vagy a megrendelésben adott meg (továbbiakban csak „a vásárló elektronikus címe“).
3.8. Az Eladó a megrendelés jellegétől függően (az áru mennyisége, a vételi ár értéke, a várható kiszállítási költségek) mindig jogosult a Vásárlótól a megrendelés megerősítését kérni (pl. írásban vagy telefonon).
3.9. Az adásvételi szerződés megrendelés formájában 15 napig érvényes.
3.10.A szerződési kapcsolat az Eladó és Vásárló között az Eladó által a Vásárló elektronikus címére elküldött megrendelés átvételének (akceptálásának) visszaigazolása után jön létre.
3.11. Ha az Eladó a szerződésben vállalt kötelezettségét nem teljesítheti, köteles erről a Vásárlót haladéktalanul tájékoztatni elektronikus postával küldött módosított ajánlattal és a Vásárló álláspontját elkéri.
3.12. A módosított ajánlat egyenrangú az új adásvételi szerződéssel, ennek kötése a Vásárló által elektronikus postán küldött beleegyezésével válik hatályossá.
3.13. A Vásárló beleegyezik a távközlési eszközök használatával az adásvételi szerződés megkötésénél. A Vásárló felmerülő költségeit az adásvételi szerződés megkötésénél, melyek a távközlési eszközök használata kapcsán keletkeztek (internet hozzáféréssel, telefonbeszélgetéssel kapcsolatos költségek), a Vásárló maga téríti, miközben ezek a költségek nem térnek el az általános tarifáktól.
4. A Megrendelt termék ára, fizetési feltételek
4.1. Az adásvételi szerződésben lekötött termékek árát és esetleges szállítási költségeket a Vásárló a következő módon fizetheti:
4.1.1. készpénzes fizetés utánvétellel a Vásárló által a megrendelés során választott helyen
4.1.2. készpénz nélküli fizetés - banki átutalás az Eladó bankszámlájára: IBAN: CZ7368000000001201094810, SWIFT: VBOECZ2X (HUF) illetve IBAN: CZ9268000000001200246106, SWIFT: VBOECZ2X (EUR), Sberbank CZ, a.s. (továbbiakban „eladó számlája“);
4.1.3. készpénz nélküli fizetés - internetes fizetési rendszeren keresztül
4.1.4. harmadik személy által szolgáltatott hitel felhasználásával
4.2. A vételár mellett a Vásárló köteles a csomagolási költséget, valamint a szállítás díját is a meghatározott árban fizetni. Az esetben, ha erről nem létezik más megállapodás, a vételár a továbbiakban a kézbesítési költségeket is jelenti.
4.3. Készpénzes fizetés, illetve utánvétel esetében a vételár a termék átvételekor kifizetendő. Készpénz nélküli fizetés esetén a vételár az adásvételi szerződés megkötésétől számított 14 napon belül kifizetendő.
4.4. Készpénz nélküli fizetés esetén a Vásárló köteles a vételárat kifizetése mellett az átutalás egyedi azonosítóját (közleményt) is megadni. Készpénz nélküli fizetés esetében a Vásárló fizetési kötelezettsége a vételár Eladó számlájára írásával megszűnik.
4.5. Az Eladónak jogában áll kérni a teljes vételi ár térítését még az áru Vásárlónak való kiszállítása előtt, kiváltképp ha a Vásárló nem erősítette meg a megrendelést. A polgári törvénykönyv § 2119 fejezet 1 bekezdése rendelete nem lesz alkalmazva.
4.6. Az Eladó által Vásárló részére megadott esetleges árengedmények nem kombinálhatóak.
4.7. Ha a kereskedelmi kapcsolatban megszokott, vagy ha a kötelező általános jogi szabályok írják elő, az Eladó az adásvételi szerződés alapján történő fizetésekről számlát állít ki a Vásárló részére. Az Eladó általános forgalmi adó fizető. A számlát az Eladó a Vásárló részére elektronikus formában állítja ki és a megrendelt áru kifizetése után küldi el a Vásárló által megadott elektronikus címre.
5.1. A Vásárló tudomásul veszi, hogy a polgári törvénykönyv § 1837 szerint nem gyakorolhatja az elállási jogát a következő esetekben:
5.1.1. olyan termék vagy szolgáltatás tekintetében, amelynek ára, illetve díja a pénzpiac vállalkozás által nem befolyásolható, amely ára illetve díja az elállás bekezdésében meghatározott határidő alatt is lehetséges ingadozásától függ,
5.1.2. olyan alkoholtartalmú ital tekintetében, melyek kézbesítésére a szerződés megkötéstől számított harmincadik napot követően kerül sor, és amelynek tényleges értéke az Eladó által nem befolyásolható módon a piaci ingadozásoktól függ,
5.1.3. olyan termék tekintetében, amelyet egyértelműen a Vásárló kérése szerint módosítottak vagy a Vásárló személyére szabtak,
5.1.4. romlandó vagy minőségét rövid ideig megőrző termék tekintetében, valamint olyan termék tekintetében, amely jellegénél fogva az átadást követően elválaszthatatlanul vegyül más termékkel,
5.1.5. olyan zárt csomagolású termék tekintetében, amely higiéniai okokból az átadást követő felbontása után nem küldhető vissza,
5.1.6. lezárt csomagolású hang-, illetve képfelvétel, valamint számítógépes szoftver példányának adásvétele tekintetében, ha az átadást követően a fogyasztó a csomagolást felbontotta,
5.1.7. hírlap, folyóirat és időszaki lap tekintetében,
5.1.8. a nem tárgyi adathordozón nyújtott digitális adattartalom tekintetében, ha a vállalkozás a Vásárló kifejezett, előzetes beleegyezésével kezdte meg a teljesítést, és a Vásárló e beleegyezésével egyidejűleg nyilatkozott annak tudomásul vételéről, hogy a teljesítés megkezdését követően elveszíti az elállási jogát.
5.2. Az 5.1.-ben leírt eseten kívül, illetve más eseten kívül, melyben az elállási jog nem gyarkorolható a Vásárló a polgári törvénykönyv § 1829 1 bekezdése alapján elállási vagy felmondási jogát a termék adásvételére irányuló szerződés esetén a szerződés megkötésének napjátólszámított tizennégy (14) napon belül gyakorolhatja. Több termék illetve több darab adásvételekor, ha az egyes termékek vagy darabok szolgáltatása eltérő időpontban történik, az utoljára szolgáltatott terméknek vagy darabnak szolgáltatása napjától számított tizennégy (14) napon belül gyakorolhatja a fogyasztó elállási jogát.
5.3. A Vásárló elállási jogát a 13. mellékletben található nyilatkozat-minta felhasználásával gyakorolhatja. Ezt a nyilatkozatot mások mellett a forgalmazó hely illetve cégszékhely címére küldheti. Az elállási nyilatkozat eljuttatására ezen Üzleti Feltételek 11. fejezete vonatkozik.
5.4. Ha a Vásárló az Üzleti feltételek 5.2. fejezete szerint eláll az adásvételi szerződéstől, az adásvételi szerződés teljes kiterjedésében érvénytelenné válik. A Vásárló köteles a terméket haladéktalanul, de legkésőbb az elállás közlésétől számított tizennégy (14) napon belül visszaküldeni. Ha a Vásárló eláll az adásvételi szerződéstől, a termék visszaküldésének költségét viseli, akkor is, ha az jellegénél fogva postai küldeményként nem küldhető vissza.
5.5. Ha a Vásárló eláll az adásvételi szerződéstől az 5.2. fejezet alapján, az Eladó az elállásról való tudomásszerzésétől számított tizennégy (14) napon belül visszatéríti a Vásárló által ellenszolgáltatásként megfizetett teljes összeget és Vásárlónak visszajáró összeget a Vásárló által igénybe vett fizetési móddal megegyező módon téríti vissza. A Vásárló kifejezett beleegyezése alapján a Eladó a visszatérítésre más fizetési módot is alkalmazhat, de a Vásárlót ebből adódóan semmilyen többletdíj nem terhelheti. Termék adásvételére irányuló szerződés esetén az Eladó mindaddig visszatarthatja a meghatározott összeget, amíg a Vásárló a terméket vissza nem szolgáltatta, vagy kétséget kizáróan nem igazolta, hogy azt visszaküldte
5.6. Az árun keletkezett kár miatti követelését az Eladó jogosult egyoldalúan leszámítani a Vásárlónak visszajáró vételi árból.
5.7. Az Eladó jogában áll visszalépni az adásvételi szerződéstől a Vásárló által való áru átvevéséig. Ebben az esetben az Eladó visszatéríti a Vásárlónak a vételi árat felesleges késlekedés nélkül, átutalással a Vásárló által megadott számlaszámra.
5.8. Ha az áruval együtt a Vásárló ajándékot is kap, az ajándékozási szerződés az eladó és vásárló között azzal a felbontási feltétellel van megkötve, hogy ha a Vásárló visszalép az adásvételi szerződéstől, az ajándékozási szerződés elveszíti az érvényességét az ilyen ajándékot illetően, és a Vásárló köteles az áruval együtt a kapott ajándékot is visszaküldeni az Eladónak.
6. Házhoz szállítás, kézbesítés
6.1. Az esetben, ha a szállítás külön megállapodás szerint történik, ez a szállítási mód kockázatai illetve plusz kiadásai a Vásárló teljes felelősségében állnak.
6.2. Amennyiben az Eladó az adásvételi szerződés alapján köteles a termékeket a Vásárló által a megrendelésben megválasztott helyen kézbesíteni, a Vásárló köteles a termékeket a kézbesítés során átvenni.
6.3. Ha a Vásárlónak felróható okból a futárszolgálat a csomag kézbesítését többször kénytelen megkísérelni, vagy a kézbesítést más módon teljesíteni, mint ahogy a megrendelésen áll, a Vásárló az így keletkező szállítási költségek ellenértékét fizeti.
6.4. A Vásárló köteles az átvétel során ellenőrizni a csomag esetleges sérülését. Ha Vásárló bármilyen sérülést tapasztal a csomagoláson, az átvétel során, akkor ezt haladéktalanul jelentse a futárnak. Amennyiben az átvételkor láthatóan sérült a csomagolás, a Vásárló nem köteles a csomagot a futártól átvenni.
7. JOGEllátás Hibás teljesítés esetén
7.1. A hibás teljesítést illető szabályok jogok és kötelességek a szerződő felek számára a megfelelő általánosan kötelező előírások szerint igazodnak (elsősorban a polgári törvénykönyv § 1914-tól - 1925-ig, § 2099-tól 2117-ig és § 2161-tól 2174-ig).
7.2. Az Eladó felelős azért, hogy a termék átvételkor sértetlen. Ez annyit tesz, hogy a termék átvételekor mindenekelőtt
7.2.1. a termék olyan tulajdonságokkal rendelkezik, melyekben a két fél megegyezett, amennyiben ez a megegyezés hiányzik, a termék olyan tulajdonságokkal rendelkezik, melyek annak leírásában találhatók, vagy melyeket a termék természetéből vagy azt bemutató reklámból adódóan elvárhatóak,
7.2.2.a termék megfelel a célnak, melyet az Eladó feltüntetett, vagy melyre a megvásárolt árut általában használni szokták
7.2.3. az áru minősége és kiszerelése megegyezik az előzetes mintával, ha a minőség és kiszerelés egy előzetes minta alapján volt leegyezve,
7.2.4. a megfelelő mennyiségű, mértékű vagy súlyú;
7.2.5. megfelel a jogi követelményeknek.
7.3. Az Üzleti feltételek 7.2. részében található szabály nem alkalmazott olyan kedvezményes áron kínált áru hibájára, amikor a kedvezmény ezen hiba miatt volt adva, ha az áru használat jeleit viseli, melyek az áru szokásos használata során keletkeztek, használt áru esetében olyan hibára, mely megfelel a használat mértékének a termék átvételekor, vagy a termék temészetéből kifolyólag.
7.4. Ha az áru átvételét követő 6 hónapban az áru hibásnak minősül, hibásnak minősített az átvételekor is.
7.5. A Vásárló a hibás teljesítésből származó jogait az Eladó telephelyének címén, melyben az árusított árut tekintve a reklamáció átvétele lehetséges, illetve a cégszékhelyen érvényesítheti. A reklamáció érvényesítésének pillanata az a pillanat, melyben az ESladó a reklamált árut a Vásárlótól átvette.
7.6. A szerződő felek eladó hibákért való felelősségével kapcsolatos további jogokat és kötelezettségeket módosíthatja az eladó panaszkezelési szabályzata.
8. A SZERZÖDÖ FELEK TOVÁBBI JOGAI ÉS KÖTELESSÉGEI
8.1. Az Vásárló által történt áru teljes vételi kifizetése és átvétele után válik a Vásárló tulajdonává.
8.2. Az Eladó semmilyen magatartási kódex rendelkezéseinek nem veti alá magát. a polgári törvénykönyv § 1826 bekezdés. 1. e) értelmében.
8.3. A fogyasztók panaszainak bíróságon kívüli intézését az eladó az elektronikus címen keresztül bonyolítja. A vásárló panaszának kezeléséről szóló információkat az eladó a vásárló elektronikus címére küldi el.
8.4. Az Eladó vállalkozási engedély alapján jogosult az árueladásra. A kereskedelmi felügyeletet a hatáskörén belül a felelős Engedélyezési Hivatal végzi. Az adatvédelem területén a felügyeletet az Adatvédelmi Hivatal végzi. A Cseh Kereskedelmi Felügyelet meghatározott körben többek között a 634/1992 Sb. számú fogyasztóvédelmi törvény betartását is felügyeli, a jövőbeli módosításokkal.
8.5. A Vásárló ezzel magára vállalja a körülmények változásának veszélyét a polgári törvénykönyv § 1765 2. bekezdése értelmében.
9.1. A Vásárló, aki természetes személy, személyes adatainak védelmét a 101/2000 Személyi adatvédelmi Törvény határozza meg, illetve ezen törvény későbbi előírásainak értelmében jár el.
9.2. A Vásárló egyetért a következő adatok feldolgozásával: kereszt- és vezetéknév, lakcím, cégjegyzékszám, adószám, elektronikus postacím, telefonszám (a továbbiakban „személyes adatok“).
9.3. A Vásárló egyetért azzal, hogy a Szolgáltató a személyes adatait feldolgozza kizárólag az adásvételi szerződésének teljesítésével illetve a felhasználói fiók fenntartásával kapcsolatban. Amennyiben a Vásárló nem választ más lehetőséget, egyetért a Szolgáltató által történő személyes adatok feldolgozásával az információk és üzleti jellegű értesítések kiküldése céljából is. A beleegyezés a személyes adatok feldolgozására/kezelésére ennek a cikknek a teljes terjedelme alapján nem olyan feltétel, amely önmagában lehetetlenné tenné az adásvételi szerződés megkötését.
9.4. A Vásárló biztosítja, hogy az összes általa szolgáltatott adat (a regisztráció során, felhasználói fiókjában illetve az üzlet webfelületén történő rendelés során) a valóságot tükrözi és amennyiben ezen adatok változnak, erről köteles az Eladót azonnal értesíteni.
9.5. Az Eladó a Vásárló személyes adatait egy esetleges közvetítő segítségével dolgozhatja fel. Az Eladó a Vásárló ezen adatait további személyeknek nem adja ki, külön megállapodás nélkül, ez alól kivételt képeznek szállítás közvetítői.
9.6. A Eladó a személyes adatokat határozatlan ideig elektronikus automatizált formában, illetve nyomtatott, nem automatizált formában dolgozza fel.
9.7. A Vásásló kijelenti, hogy az összes általa szolgáltatott adat pontos és tudomást vett arról, hogy személyes adatait az Eladónak önként bocsátotta rendelkezésére.
9.8. Abban az esetben, ha a Vásárló úgy véli, hogy az Eladó vagy adatfeldolgozó által végrehajtott személyes adatok feldolgozása/kezelése nem felel meg az előírásoknak, ami a Vásárló magánéletének védelmét illeti, vagy nem felel meg az adatvédelmi törvényben foglaltatottaknak, ha a személyes adatok nem pontosak a megadott célból való kezelés/feldolgozást tekintve a vásárló:
8.1. tájékoztatást kérhet az Eladótól vagy Adatkezelőtől személyes adatainak kezeléséről
8.2. kérheti, hogy az Eladó vagy Adatkezelő szüntesse meg az így keletkezett állapotot.
9.9. Ha a Vásárló információkat kér a személyes adatai feldolgozásával/kezelésével kapcsolatban, az Eladó köteles ezeket az információkat átadni. Az Eladónak jogában áll az előbbi mondat alapján történő információ átadásért megfelelő költségtérítést kérni, amely nem haladja meg az információnyújtás közben keletkezett elkerülhetetlen költségeket.
10. ÜZLETI jellegü ÉRTESÍTÉSEK KÜLDÉSE ÉS COOKIES TÁROLÁSA
10.1. A Vásárló beleegyezését adja az áruval, szolgáltatásokkal vagy az eladó cégével kapcsolatos információk küldésére a megadott elektronikus címére és továbbá beleegyezik, hogy az Eladó üzleti jellegű értesítéseket küldjön a Vásárló megadott elektronikus címére.
10.2. A Vásárló engedélyezi az úgynevezett cookies tárolását a számítógépén. Abban az esetben, ha a weboldalon történő vásárlás úgy végrehajtható és az adásvételi szerződésben szereplő kötelezettségeit az Eladó úgy tudja teljesíteni, hogy nem tárolódnak a vásárló számítógépén az úgynevezett cookies, az előző mondatban feltüntetett engedélyezést a vásárló bármikor visszavonhatja.
11.1. A Vásárló és Eladó kapcsolatát illető értesítések, legfőképp az elállást illető értesítések, ajánlott levélben kézbesítendőek, ha ez az adásvételi szerződésben nincs máshogy lekötve. Az értesítések a másik fél által megadott postacímre vannak küldve és kézbesítettnek és érvényesnek minősülnek azon pillanatban, amikor a postaszolgálat kézbesítette ezeket, kivételt képez az elállási nyilatkozat, mely esetében az elállás akkor érvényes, amikor a nyilatkozat a Vásárló által az elállási határidőn belül el van küldve.
11.2. Az értesítés kézbesítettnek minősül akkor is, ha címzett elutasította átvételét, ha a küldemény felvétele nem történt meg határidőn belül, vagy mely visszatért mint kézbesíthetetlen küldemény.
11.3. A szerződő felek általános leveleket elektronikus postán küldhetnek egymásnak, mégpedig a felhasználói fiókban található, vagy megrendelésnél megadott Vásárló elektronikus postacímére, illetve az Eladó weboldalán feltünetett elektronikus postacímre.
12.1. Ha az adásvételi szerződésen alapuló kapcsolat nemzetközi (külföldi) elemet tartalmaz, akkor a felek megállapodnak abban, hogy a cseh jogszabályok szerint fognak eljárni. Ezzel nincsenek megsértve a fogyasztó jogai, melyek a kötelező általános jogszabályokból erednek.
12.2. Amennyiben a jelen Üzleti feltételek bármely rendelkezése érvénytelennek vagy hatástalannak minősül, az érvénytelen rendelkezéseket olyan rendelkezés helyettesíti, mely a szerződő felek eredeti akaratát leginkább tükrözi. Amennyiben bármely rendelkezés érvénytelennek vagy hatástalannak minősül, az nem eredményezi a szerződés egyéb rendelkezései érvénytelenségét. Módosítások vagy bővítések kizárólag írásbeli formában végrehajthatók.
12.3. Az adásvételi szerződés az üzleti feltételeket beleértve, az Eladónál elektronikus formában archivált és nem hozzáférhető.
12.4. Az Üzleti feltételek mellékletét az elállási nyilatkozatminta és reklamációs protokoll alkotják - lásd 13.1..
12.5. Az eladó elérhetőségei - kézbesítési cím: TODAK, s.r.o, Zvonařka 14, 617 00 Brno, elektronikus postázási cím: shop@winepark.cz, telefon: +36 70 355 4393.
13. Mellékelt dokumentumok
13.1. Letölthető mellékletek:


text:
157. Strasbourg - hosszabban - A Hunvald-ügy
Részlet egy tegnap megjelent cikkből. Így kezdődik:
Hunvald György egykori erzsébetvárosi polgármesterrel szemben megfogalmazott gyanú súlyossága megfelelő indok volt ugyan a politikus vizsgálati fogságba helyezéséhez, ám önmagában nem elegendő ahhoz, hogy igazolja, miért kellett Hunvaldot 31 hónapig rács mögött tartani – állapította meg keddi ítéletében a strasbourgi Emberi Jogok Európai Bírósága.
Ennyi a részlet. És nem fogják elhinni, de ennek a cikknek a forrása a Magyar Nemzet. Az ítélet lecsupaszítva valóban annyi, amennyit ők írtak. Néhány dolgot azonban tisztázni kell, mert sokan félreértik az ítélet egyéb részeit. Hunvald György a Strasbourgi Bíróságtól azt kérte, hogy állapítsák meg azt, hogy az előzetes fogva tartása és annak fenntartása a nemzetközi és a vonatkozó magyar joggal is ellentétes volt.
Ez megtörtént és az Emberi Jogok Európai Egyezménye 5. cikkének megsértése miatt elítélték Magyarországot. Itt azonban álljunk meg egy pillanatra, hiszen azt is olvassuk az ítéletben, hogy a Hunvalddal szemben megfogalmazott gyanú súlyossága önmagában megfelelő indok volt a vizsgálati fogságba (előzetes letartóztatás) helyezéshez. Mit jelent ez az első pillanatra ellentmondásnak tűnő mondat?
A Strasbourgi Bíróság gyakorlatában ez azt jelenti, hogy az ügyész által közölt súlyos (maffiavád) az előzetes letartóztatáshoz elég, de a későbbiek során már nem. A Bíróság azt nem vizsgálhatja ennek az eljárásnak a keretében, hogy a maffiavád megbukott (ami az előzetes letartóztatás indoka volt) és Hunvaldot felmentették. Ez egy újabb Strasbourgi kereset alapja lehet.
Mit jelent a Bíróság gyakorlatában a „későbbiek” idő meghatározása?
Ez már néhány esetjog szerint a letartóztatást követően a 40. naptól indulhat. A jogsértés megállapítása után fizetendő kártérítés mértéke nem arról szól, hogy az előzetes letartóztatás napjai után fizettetnek a Magyar Állammal kártérítést és egy egyszerű matematikai művelettel elosztom a megítélt vagyoni vagy nem vagyoni kártérítéssel a napok számát. Az ítélet is leszögezi, hogy nincs jogerős ítélet a magyar eljárásban és néhány kérdésben még nem ért el az eljárás oda, hogy Strasbourg egyáltalán foglalkozzon vele.
Azért nem vagyoni a megítélt kártérítés, mert, annak a ténynek szólt, hogy törvénytelen volt Hunvald fogva tartása hossza (az ítélet felsorolja az okokat, melyek között a magyar bíróságok sablonos döntései, Hunvald érveinek figyelmen kívül hagyása, az előzetes letartóztatás konkrét indokainak hiánya).
Az, hogy a Strasbourgban megállapított törvénytelen letartóztatás hossza, mint vagyoni kártérítés valójában „mennyit ér” az egy másik per tárgya lehet, amit első körben Magyarországon magyar bíróság előtt kell lefolytatni. Ezért nem tudott Strasbourg ok-okozati összefüggést az anyagi kár tekintetében megállapítani.
A Strasbourgi ítéletek jelentősége abban áll, hogy ha egy országot elmarasztaló ítélet születik, akkor annak az országnak tanulnia kell abból a hibából, amit elkövettek valakinek a sérelmére. Van más út is persze, kiírni magunkat a civilizált országok közül.
Hunvald kérhetett volna 100 millió Ft-ot és kérhetett volna 0 Ft-ot is, mint Julia Timosenko. Azonban a lényeg az, hogy Strasbourgi ítélet szerint mindkettejüknek igazuk volt abban, ami miatt a hazájukban nem kaptak igazságos jogorvoslatot. A nemzetközi bíróság ítélete Hunvald szempontjából azt jelenti, hogy számos olyan újabb lehetőséget kapott, amellyel az igazát tudja bizonyítani.
Az ítélet megerősítette azt, amit folyamatosan állított, hogy a letartóztatásának fenntartása más okokra vezethető vissza és a nemzetközi jog erre nem tud olyan magyarázatot adni, ami egy demokratikus országban elfogadható lenne.
Az ítélet ugyan nem jogerős, de azzal tisztában kell lenni, hogy a Nagykamarához fellebbezéssel csak akkor lehet fordulni, ha a Bíróság korábbi gyakorlatától el kívánnak térni (a Hunvald-ügy ezt nem alapozza meg) illetve nagy fontosságú értelmezési kérdésben kell dönteni (a Hunvald-ügyben hozott ítélet egyértelmű esetjog).
A fellebbezésben meg kell jelölni, hogy milyen fontos Egyezmény értelmezési kérdések vagy más, általános érvényű és nagy jelentőségű problémák teszik indokolttá a Nagykamara döntését.
A Nagykamara eljárása meglehetősen kivételes. Erre azonban nem automatikusan kerül sor, hanem a Nagykamara egy öttagú tanácsa (kollégium) dönt a fellebbezés elfogadhatóságáról. Azokban a rutinjellegű ügyekben, amelyekben a Bíróságnak régtől kialakult szilárd joggyakorlata van (a Hunvald-ügy ilyen) ez nem szokott sikeres lenni. A fellebbezés csak a nem egyértelmű, nem magától értetődő megítélésű ügyek számára nyitott a gyakorlatban.
Nos, akkor hosszabban ennyi volt…
https://hunvaldugy.blog.hu/api/trackback/id/tr245686463

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság