text:
Transindex - A Facebook rajongói oldalainak kezelõi is felelõsek a felhasználói adatokért az Európai Bíróság szerint
2018. június 11. 13:53, utolsó frissítés: 13:53
A Facebook rajongói oldalainak adminisztrátorai a Facebookkal együtt felelõsek az oldalt látogató személyek adatainak kezeléséért. Vitás esetekben az ország adatvédelmi hatósága felléphet a rajongói oldal kezelõje és a Facebook helyi leányvállalata ellen is - ismerteti az Európai Bíróság döntését a KPMG hétfõi közleménye.
A közleményben felidézik: a német regionális adatvédelmi hatóság 2011. november 3-i határozatával rajongói oldalának felfüggesztésére kötelezte a német Wirtschaftsakademie Schleswig-Holstein online oktatási vállalatot, mivel az nem tájékoztatta a rajongói oldal látogatóit arról, hogy a Facebook cookie-k - azaz internetes információcsomagok - segítségével gyûjtött és kezelt rájuk vonatkozó személyes adatokat.
A Wirtschaftsakademie jogorvoslattal élt a határozat ellen. Álláspontja szerint a személyes adatokat a Facebook kezelte, ügyfélként erre nem volt ráhatása, a folyamatot nem tudta ellenõrizni, ezért magát nem tekintette adatkezelõnek. A cég szerint a hatóságnak közvetlenül a Facebookkal szemben kellett volna fellépnie - írták.
A német Szövetségi Közigazgatási Bíróság az akkor még hatályos adatvédelmi irányelv értelmezését kérte az Európai Bíróságtól elõzetes döntéshozatali eljárás keretében.
Az Európai Bíróság most lezárult eljárásában megállapította, hogy a Facebook amerikai anyavállalata és írországi leányvállalata mellett adatkezelõnek minõsülnek a cég rajongói oldalainak adminisztrátorai is - mondta el Márkus Fanni, a KPMG ügyvédje.
A bíróság kiemelte, hogy a rajongói oldal adminisztrátora kikérheti a követõinek demográfiai adatait, érdeklõdési körére és szokásaira vonatkozó adatokat, sõt, földrajzi adatokat is.
Ezen adatok alapján képes eldönteni, hogy hol nyújtson különleges kedvezményeket vagy szervezzen eseményeket a látogatók számára. Ez alapján az adminisztrátor is adatkezelõnek tekinthetõ - ismertette.
A bíróság szerint az, hogy valaki a Facebook által létrehozott platformot és annak kapcsolódó szolgáltatásait használja, nem mentesíti a személyes adatok védelme terén meglévõ kötelezettségei alól.
Tehát az a tény, hogy a rajongói oldal kezelõjének nincs beleszólása az adatkezelési gyakorlatba, nem jelenti azt, hogy nem felelõs azért, amennyiben igénybe veszi a platformot.
Kitétel, hogy a tagállami hatóságoknak akkor is megvan a lehetõsége a platformszolgáltató felelõsségre vonására, ha az adott tagállamban letelepedett helyi leányvállalat a vállalatcsoporton belüli feladatmegosztás alapján nem lenne felelõs az adatkezelésért.
A szakértõ rámutatott: a bíróság ítélete a késõbbiekben irányadó lehet a magyarországi Facebook rajongói oldalakkal kapcsolatos adatkezelésekre is, azt valószínûleg a magyar adatvédelmi hatóság is figyelembe fogja venni.
Ez azt jelenti, hogy a hazai Facebook rajongói oldallal rendelkezõknek tájékoztatniuk kell a Facebook-oldalára látogatókat az adatkezelésrõl. Emellett figyelniük kell arra is, hogy adatkezelõi minõségükbõl adódóan biztosítani tudják az érintetti jogok - közöttük a törléshez való jog- érvényesülését - összegezte. (mti)

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság


11/2004. (K. Ért. 6.) KvVM utasítás
a Környezetvédelmi és vízügyi célelõirányzat mûködtetésének szabályairól
11/2004. (K. Ért. 6.) KvVM utasítás a Környezetvédelmi és vízügyi célelõirányzat mûködtetésének szabályairól
Feladatok és felelõsök a Kövice mûködtetésében
A Kövice fejezeti kezelésû elõirányzat mûködtetésének szabályai
Programok kidolgozása
A Kövice tervezésének általános szabályai
A Kövice nyilvántartására vonatkozó általános szabályok
A végrehajtásra vonatkozó általános szabályok
A beszámolásra vonatkozó általános szabályok
A tájékoztatásra vonatkozó általános szabályok
A Kövice ellenõrzésére vonatkozó általános szabályok
A Kövice egységes információs rendszere
A Kövice-keretek felhasználására vonatkozó sajátos rendelkezések
1. számú melléklet: A Kövice 2004. felhasználási terve
2. számú melléklet: Az Országos Környezeti Kármentesítési Program végrehajtásának szabályairól
Az Országos Környezeti Kármentesítési Program feladatai
3. számú melléklet: Az Országos Környezeti Kármentesítési Program megelõlegezési projektjeinek végrehajtásával kapcsolatos egyes szabályokról
4. számú melléklet: Az OKKP rendelkezésére álló források
1. § 2. § 3. § 4. § 5. § 6. § 7. § 8. § 9. § 10. § 11. § 12. § 13. § 14. § 15. § 16. § 17. § 18. § 19. § 20. § 21. § 22. § 23. § 24. § 25. § 26. § 27. § 28. § 29. §
Az államháztartásról szóló – többször módosított – 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 49. § o) pontja, valamint az államháztartás mûködési rendjérõl szóló – többször módosított – 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) elõírásai, valamint a Környezetvédelmi és vízügyicélelõirányzat (a továbbiakban: Kövice)felhasználásának, nyilvántartásának és ellenõrzésének részletes szabályairól szóló 3/2004. (II. 24.) KvVM rendelet (a továbbiakban: R.) alapján – a pénzügyminiszterrel egyetértésben – a Kövice mûködtetési szabályait az alábbiak szerint határozom meg.
1. § (1) Az utasítás hatálya kiterjed a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztériumra (a továbbiakban: Minisztérium) és az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Fõigazgatóságra (a továbbiakban: Fõigazgatóság), az Országos Környezet- és Vízügyi Fõfelügyelõségre (a továbbiakban: Fõfelügyelõség), a környezetvédelmi és vízügyi igazgatóságokra, a környezetvédelmi felügyelõségekre, valamint a nemzeti park igazgatóságokra.
(2) A Minisztérium közgazdasági és költségvetési helyettes államtitkára (a továbbiakban: közgazdasági helyettes államtitkár)
a) biztosítja az R.-ben és ezen utasításban foglaltaknak megfelelõen a Kövice jogszabályoknak megfelelõ, célszerû és hatékony felhasználását,
b) koordinálja a Kövice felhasználásával kapcsolatos feladatokat, valamint a bevételekkel kapcsolatos ellenõrzési tevékenységet,
c) irányítja a Kövice tervezési munkáját.
(3) Az Fõigazgatóság feladata a Kövice jogszabályoknak megfelelõ operatív, nyilvántartási, adatszolgáltatási, valamint a költségvetési tervezéssel, beszámolással kapcsolatos feladatok elõkészítése, a pályázatok értékelése és értékelésének összegzése, továbbá az általános pályázati rendszerben a szerzõdések elõkészítése.
2. § (1) A Kövice mûködtetése szakmai programok alapján történik, amelyek kidolgozásáról az érintett helyettes államtitkár vagy keretfelelõs gondoskodik.
(2) A környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi programok, valamint a Kövice több jogcímét átfogó szakmai programoknak tartalmaznia kell az elérni kívánt célokat, a célok eléréséhez vezetõ megoldásokat, a szakmai program keretében finanszírozható feladatokat, valamint a szakmai program éves ütemezését, költségét és finanszírozási forrásait, továbbá a támogatásban részesíthetõ projektek kiválasztásának szempontjait.
(3) A szakmai programokat a közigazgatási államtitkár javaslata alapján a miniszter hagyja jóvá.
3. § (1) A költségvetési törvényjavaslat készítésekor a Fejezeti Költségvetési Fõosztály (a továbbiakban: Költségvetési Fõosztály) vezetõje a Pénzügyminisztériummal együttmûködve megállapítja a tervezésnél figyelembe vehetõ központosított bevételeket, valamint a költségvetési támogatást.
(2) A Költségvetési Fõosztály a Kövice kötelezettségállományának, valamint a felhasználási céloknak megfelelõen javaslatot tesz a közigazgatási államtitkár részére a bevételi és kiadási fõösszegekre, az elõzõ években a tárgyévre vállalt kötelezettségeken felüli felhasználási célokra.
(3) A Kövice kiadási és bevételi fõösszegét, a felhasználási célokat a költségvetési törvényjavaslatba való beépítés után – a fejezet valamennyi elõirányzatával együtt – a közigazgatási államtitkár javaslata alapján a miniszter hagyja jóvá.
4. § (1) A költségvetési törvény kihirdetését követõen a külön jogszabály által meghatározott határidõn belül a Kövice-re
a) elemi költségvetést
b) felhasználási tervet
kell készíteni. Az elemi költségvetést és a felhasználási tervet a miniszter hagyja jóvá.
(2) A felhasználási terv Kövice keretenként tartalmazza a tárgyévi kötelezettségvállalások terhére történõ tárgyévi kiadásokat, az elõzõ évek kötelezettségvállalásai terhére történõ tárgyévi kiadásokat, valamint a keretfelelõsöket. A2004. évre vonatkozó felhasználási tervet az 1. számú melléklet tartalmazza.
(3) Az elemi költségvetést a Költségvetési Fõosztály készíti elõ. A felhasználási terv javaslatát – az érintett helyettes államtitkárok, a fõcsoportfõnökök, illetve a keretfelelõsök által megadott szakmai programok tárgyévi ütemének összesítésével, a velük történõ egyeztetést követõen – a Fejlesztéspolitikai Fõosztály készíti el.
(4) A felhasználási terv alapján a keretfelelõs részletes feladattervet készít, amely tartalmazza a megvalósításban résztvevõket és a megvalósítás pénzügyi ütemezését.
(5) A felhasználási terv évközi módosításainál az (1) - (4) bekezdésekben foglaltakat kell megfelelõen alkalmazni.
A Kövice nyilvántartására vonatkozó
5. § (1) A Kövice számviteli nyilvántartását a Költségvetési Fõosztály vezeti, amelynek alkalmasnak kell lennie a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi eredmények nyomon követésére, a hatékonysági elemzések elvégzésére, a tájékoztatás igényeinek kielégítésére.
(2) A Kövice-vel kapcsolatos analitikus nyilvántartások vezetését a Fõigazgatóság és a Fejlesztéspolitikai Fõosztály végzi.
(3) A nyilvántartásra vonatkozó szabályzatokat, így különösen a pályázatok nyilvántartására vonatkozó eljárásrendet a közgazdasági helyettes államtitkár a Fõigazgatóság bevonásával készíti elõ.
(4) A szabályzatokat a közigazgatási államtitkár hagyja jóvá.
6. § (1) Az éven túli kötelezettségvállalásokról az érintett helyettes államtitkárokkal, a keretfelelõsökkel és a Költségvetési Fõosztállyal történõ egyeztetést követõen a közgazdasági helyettes államtitkár elõterjesztésében, a közigazgatási államtitkár javaslata alapján a miniszter dönt.
(2) A szerzõdések ellenjegyzését a Költségvetési Fõosztály végzi. A szerzõdés aláírója a keretfelelõs. Az általános pályázati rendszer esetében a Kövice felhasználás sajátos szabályairól szóló fejezetben meghatározottak szerint kell eljárni. A 26. §, valamint a 27–28. §-ban foglalt szakmai programok végrehajtásáról a keretfelelõs – szükség szerint a Fõigazgatóság bevonásával – gondoskodik.
(3) A Kövice-bõl történõ kifizetés feltétele
a) a szakmai teljesítés igazolás,
b) a Költségvetési Fõosztály által történõ érvényesítés, ellenjegyzés,
(4) A Kövice-vel kapcsolatos utalványozási feladatokat a keretfelelõs látja el.
7. § (1) Az államháztartásra vonatkozó jogszabályoknak megfelelõen, az ott megadott határidõkhöz igazodva, a Költségvetési Fõosztály elemi költségvetési beszámolót készít az érintett helyettes államtitkárok, a keretfelelõsök, a Fejlesztéspolitikai Fõosztály és a Fõigazgatóság bevonásával.
(2) Az elemi költségvetési beszámolót a közigazgatási államtitkár javaslata alapján a miniszter hagyja jóvá.
8. § A felhasználási terv teljesítésének állásáról a közgazdasági helyettes államtitkár, a környezetvédelmi helyettes államtitkár, a természetvédelmi helyettes államtitkár, vízügyi helyettes államtitkár, a keretfelelõsök, a közigazgatási államtitkár és a miniszter számára a Fõigazgatóság – a feladatkörét érintõen – következõ jelentéseket adja:
a) havonta, a tárgyhónapot követõ hó 15. napjáig a felhasználási terv szerkezetében a havi, az év tárgyhónapig tartó idõszakának tényadatai, a várható éves teljesítés adatai, valamint a felhasználási terv eredeti és módosított elõirányzatai,
b) vezetõi tájékoztató,
c) a jelentést kérõ igényei szerinti tájékoztatás.
9. § (1) A Kövice mûködtetésében a nyilvánosság biztosítása a Fejlesztéspolitikai Fõosztály feladata.
(3) A (2) bekezdés a) pontja szerinti éves tájékoztató jelentést a Fejlesztéspolitikai Fõosztály iránymutatásai alapján a Fõigazgatóság állítja össze. A Fejlesztéspolitikai Fõosztály felterjesztésére az éves tájékoztató jelentést a miniszter hagyja jóvá a tárgyévet követõ év március 31-ig. A tájékoztató jelentést a miniszteri jóváhagyást követõ 30 napon belül a Minisztérium honlapján kell közzétenni. Aközzétételrõl hirdetményt kell megjelentetni a Minisztérium hivatalos lapjában és egy országos napilapban.
10. § (1) A Kövice ellenõrzését a külön jogszabályoknak és a Minisztérium Ellenõrzési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/1999. (K. Ért. 7.) KöM utasítás, valamint a Minisztérium Szervezeti és Mûködési Szabályzatáról szóló 27/2003. (K.Ért. 2004. 1.) KvVM utasítás szerint kell végezni.
(2) A vezetõi és munkafolyamatba épített ellenõrzés részletes szabályait a Kövice mûködtetésében érintett szervezeti egységek ügyrendje, munkaköri leírásai határozzák meg.
11. § (1) A Kövice vezetõi ellenõrzését – az általa irányított szervezeti egység tekintetében – a keretfelelõsök, a Kövice általános pályázati rendszerében a közgazdasági helyettes államtitkár, az érintett helyettes államtitkárok, valamint az ellenjegyzésért felelõs Költségvetési Fõosztály vezetõje végzi.
12. § (1) A Kövice munkafolyamatba épített ellenõrzésének feladata biztosítani, hogy minden mûvelet egyben a megelõzõ mûvelet elvégzésének ellenõrzését is magába foglalja.
(3) A szakmai teljesítés igazolása – a (4) bekezdésben meghatározott kivétellel – a keretfelelõs által írásban megbízott, illetve a Kövice felhasználására vonatkozó szerzõdésben meghatározott személy vagy szervezet feladata.
(4) A 26. § (1) bekezdésében foglalt környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi szakmai programok szakmai teljesítésének igazolásáról az érintett helyettes államtitkár gondoskodik.
13. § (1) A Kövice utólagos ellenõrzése során, a szerzõdések teljesítését követõen – a szerzõdés teljesülésének ellenõrzése mellett – vizsgálni kell, hogy a források felhasználásával a kívánt környezetvédelmi, természetvédelmi, vagy vízügyi eredmény megvalósult-e, az eredmény megvalósulása hatékonyan történt-e.
(2) Az utólagos ellenõrzést a közgazdasági és költségvetési helyettes államtitkár koordinálja a szakmailag érintett helyettes államtitkár, a keretfelelõs, valamint a számviteli nyilvántartás tekintetében a Költségvetési Fõosztály, míg az egyéb Kövice-vel kapcsolatos analitikus nyilvántartások tekintetében a Fõigazgatóság bevonásával.
14. § (1) A Kövice tervezési, nyilvántartási, végrehajtási, beszámolási, tájékoztatási, ellenõrzési feladatainak ellátása érdekében – az Informatikai Önálló Osztály, a Költségvetési Fõosztály, valamint a Fejlesztéspolitikai Fõosztály és a Fõigazgatóság egymással együttmûködve – információs rendszert mûködtet.
(2) A Kövice információs rendszer mûködtetésével, fejlesztésével, az adatszolgáltatással kapcsolatos feladatok végrehajtását a közgazdasági helyettes államtitkár és az Informatikai Önálló Osztály vezetõje az irányításuk alá tartozó szervezeti egységek útján, a szakmai rendszergazdai feladatokat ellátó egységek, illetve az informatikai rendszergazdai feladatokat ellátó szervezeti egység tevékenységére támaszkodóan szükség esetén külsõ szakértõk segítségével végzi.
15. § (1) A bevételeket a tervezés és elõirányzat módosítás valamennyi szakaszában részletes háttérszámítások alapján,
a) a környezetvédelmi és vízügyi támogatások visszatérülését, megtéríttetését a támogatási szerzõdésekbõl következõ követelések naprakész, analitikus nyilvántartásának,
b) a környezetvédelmi és természetvédelmi bírságokat a jogerõs bírság határozatok és az azokból befolyt bevételek,
c) a környezetvédelmi termékdíjakat a termékdíjköteles termékek termékdíj-tételenkénti tényleges és várható belföldi forgalma, a termékdíjkedvezmény, a termékdíj alóli mentesség tényleges és várható nagyságának,
d) a saját bevételeket az elõzõ idõszaki tényadatok és a már ismert várható folyamatok figyelembevételével kell megtervezni.
(2) A vízkészletjárulék beszedése, nyilvántartása és nemzetgazdasági számlára történõ átutalása a környezetvédelmi és vízügyi igazgatóságok feladata.
(3) A mezõgazdasági célú vízhasználatok után teljesített befizetéseket – a vízkészletjárulék bevételeken belül – külön kell nyilvántartani.
(4) A bevételek miniszteri feladatkörbe tartozó beszedése és a bevételek nyomon követése a Költségvetési Fõosztály feladata.
16. § (1) Az érintett helyettes államtitkárok és fõcsoportfõnökök javaslatot tesznek az általános pályázati felhívás egyes részeire január 15-ig, amelybõl a Fejlesztéspolitikai Fõosztály – a Fõigazgatóság és a Költségvetési Fõosztály bevonásával – összeállítja a pályázati felhívást. A pályázati felhívást a miniszter hagyja jóvá.
(2) A pályázati felhívás megjelentetésérõl az R.-ben foglaltak szerint a Fejlesztéspolitikai Fõosztály gondoskodik jogszabályban meghatározott határidõig.
(3) A pályázati felhívás alapján a pályázati adatlapok és útmutató összeállításáról az érintett szakterületek bevonásával a Fõigazgatóság gondoskodik és az érintett helyettes államtitkárok hagyják jóvá. A jóváhagyott adatlapok és útmutató közzétételérõl – beleértve az Interneten történõ megjelentetést – és a pályázati felhívásban megjelölt befogadó szervezetekhez történõ eljuttatásról a Fõigazgatóság gondoskodik.
(4) A pályázók informálása és segítése a pályázat összeállításában a R.-ben meghatározott közremûködõ szervezetek és a Fõigazgatóság feladata.
17. § A pályázati felhívás és útmutató programonként tartalmazza:
d) az elbírálás értékelési szempontjait és prioritásait,
f) a pályázattal kapcsolatos egyedi feltételeket,
g) a pályázat benyújtásának helyét és módját,
h) a pályázat benyújtásának határidejét,
i) a pályázat mellékleteinek felsorolását,
j) a támogatási szerzõdés általános feltételeinek meghatározását,
k) a támogatás mértékét és formáját,
l) a támogatás folyósításának feltételeit.
18. § (1) A pályázati felhívásban megjelölt befogadó szervezethez benyújtott pályázatokat, a pályázat befogadója iktatja és rögzíti a benyújtás idõpontját.
(4) A szakértõi értékelést a pályázatokkal együtt a befogadó szervezet megküldi a Fõigazgatóság részére.
19. § (1) Az értékelés szempontjait, formáját az érintett helyettes államtitkárok tárgyév március 14-ig megadják a befogadó szervezetek részére.
(2) A Fõigazgatóság gondoskodik a szakmai (környezetvédelmi, természetvédelmi, vízügyi, mûszaki, közgazdasági, pénzügyi) értékelések összegzésérõl, szükség esetén külsõ szakértõ bevonásával.
(5) A pénzügyi értékelés kiszûri a pénzügyi, hitelképességi szempontok szerint nem támogatható pályázatokat, illetve meghatározza a támogatható pályázatokra a támogatás pénzügyi feltételeit.
(6) A szakmai értékelések összegzésekor a Fõigazgatóság meghatározza a nem támogatható pályázatokat és indokolja azt, illetve megállapítja – közgazdasági helyettes államtitkár a Minisztérium szakfõosztályai közötti koordinálása alapján – a támogatható pályázatok rangsorát.
20. § (1) A minisztert a pályázatokról szóló döntésének meghozatalában a következõ szakmai Munkabizottságok (a továbbiakban: bizottságok) segítik:
a) Vásárhelyi-terv,
b) Ezerarcú Balaton,
c) Zöld Lánc és határtalan környezetvédelem,
d) Pátria program,
e) Tiszta jövõ,
f) Partnerség.
(2) A Munkabizottságok létszámára és tagjaira az érintett helyettes államtitkárok ajánlásának figyelembevételével a közigazgatási államtitkár útján a közgazdasági helyettes államtitkár tesz javaslatot.
21. § (1) A Fõigazgatóság a Bizottság ülésérõl a külön jogszabályban foglaltaknak megfelelõen emlékeztetõt készít és azt a bizottsági ülést követõ 10 munkanapon belül megküldi a Fejlesztéspolitikai Fõosztálynak, amely azt a miniszter elé terjeszti.
(2) A miniszteri döntés eredményérõl a Fõigazgatóság értesíti a pályázókat és a miniszteri döntést tájékoztatásul megküldi az érintett helyettes államtitkároknak, valamint a befogadó szervezeteknek.
22. § (1) Fejlesztési pályázatok esetén a kiértesítõ levélben a szerzõdést kötõ szervezet a támogatást elnyerõ pályázókat felhívja, hogy a kiértesítéstõl számított 30 napon belül nyilatkozzanak a támogatási feltételek elfogadásáról, illetve elutasításáról.
(2) A Fõigazgatóság a Fejlesztéspolitikai Fõosztály bevonásával kidolgozza a támogatási szerzõdés mintáját. Atámogatási szerzõdésben meg kell határozni a támogatásban részesülõ beruházásokkal kapcsolatos korlátozások, tilalmak körét (így például: elidegenítési tilalom idõtartamát, a felhasználási cél megváltoztatásának tilalma).
(5) Amennyiben a támogatási döntés érvényét veszti, ezt – a miniszter egyidejû tájékoztatása mellett – a Fõigazgatóság rögzíti a nyilvántartásba.
(6) A támogatási szerzõdés akkor tekinthetõ lezárhatónak, illetve megvalósultnak, ha a szerzõdésben megjelölt támogatott feladat és cél a támogatási szerzõdésben meghatározottak szerint, valamint a hatósági engedélyekben foglaltaknak megfelelõen teljesült.
(7) A megvalósulás tényérõl szakmai beszámolóval, bizonylatokkal és hatósági nyilatkozatokkal alátámasztva a szerzõdést kötõ szervezetnek számol be a támogatott. A támogatási szerzõdés lezárása 50 millió Ft feletti támogatás esetén kötelezõen, egyéb esetben szükség szerint helyszíni ellenõrzés alapján, záró-jegyzõkönyv készítésével történik. A helyszíni ellenõrzés tényérõl az ellenõrzést végzõ a Fõigazgatóságot, 50 millió Ft feletti támogatás esetén az érintett helyettes államtitkárokat is értesíti.
23. § (1) Nem fejlesztési célú pályázatok esetén a Fõigazgatóság tájékoztatja a támogatást elnyerõ pályázót a döntésrõl és a támogatás átutalásának feltételeirõl a döntést követõ 15 munkanapon belül. A kiértesítõ levélben A Fõigazgatóság a támogatást elnyerõ pályázókat felhívja, hogy a kiértesítéstõl számított 20 napon belül nyilatkozzanak a támogatási feltételek elfogadásáról, illetve elutasításáról.
(2) A Fõigazgatóság a Fejlesztéspolitikai Fõosztály bevonásával kidolgozza a támogatási szerzõdés mintáját.
(3) A Fõigazgatóság elkészíti a szerzõdés-tervezetet, amelyet a szerzõdéskötési elõfeltételek elfogadásától számított 15 napon belül aláírásra megküldi a pályázónak.
(4) A Fõigazgatóság a pályázó által aláírt szerzõdést a miniszter vagy az aláírással megbízott elé terjeszti, aki a szerzõdést 15 napon belül aláírja, vagy indokolt esetben elutasítja a szerzõdés aláírását.
(5) A támogatási szerzõdés akkor tekinthetõ lezárhatónak, illetve megvalósultnak, ha a szerzõdésben megjelölt támogatott feladat és cél a támogatási szerzõdésben meghatározottak szerint megfelelõen teljesült.
(6) A megvalósulás tényérõl szakmai beszámolóval és bizonylatokkal alátámasztva a szerzõdéskötõ szervezetnek számol be a támogatott. A támogatási szerzõdés lezárása - szükség szerint helyszíni - utóellenõrzés alapján, záró-jegyzõkönyv készítésével történik, amelyrõl az ellenõrzést végzõ értesíti a Fõigazgatóságot.
Pályáztatási eljárás a beszerzési eljárás szabályai
24. § (1) A beszerzés alatt a közbeszerzési eljárásról szóló törvény, valamint a szabadkézi vétellel történõ beszerzések szabályairól szóló külön jogszabály szerinti beszerzést kell érteni.
a) 50 millió forint és az alatt a közigazgatási államtitkár,
(4) A beszerzési eljárás esetén a Bíráló Bizottság minimum öttagú, melynek állandó tagjai: a beszerzést kezdeményezõ fõosztály által kijelölt köztisztviselõk, továbbá a Beruházási és Vagyongazdálkodási Fõosztály vezetõje, a Költségvetési Fõosztály vezetõje, valamint a Fejlesztéspolitikai Fõosztály vezetõje, vagy az általuk kijelölt köztisztviselõk.
(5) A Bíráló Bizottság javaslata alapján az eljárás nyertesérõl a beszerzést kezdeményezõ dönt.
(6) Az eljárás nyertesével a szerzõdést a beszerzést kezdeményezõ köti meg.
(7) Az Országos Környezeti Kármentesítési Program (a továbbiakban: OKKP) esetében a beszerzési eljárásra vonatkozó külön szabályokat jelen utasítás 2. számú melléklete tartalmazza.
25. § (1) A R. 7. § (1) b) pontjában a szakmai programokra, valamint a c)–d) pontjában megjelölt célokra rendelkezésre álló Kövice források – szakmai programok alapján történõ–- felhasználásáról a miniszter pályázati felhívás kiírása nélkül dönt.
(2) A Kövice felhasználásához a minisztérium stratégiájába illeszkedõ szakmai programot a keretfelelõs – az érintett szervezeti egység bevonásával – a 4. § szerinti tervezés keretében készíti elõ.
(3) A keretfelelõs március 31-ig éven belül ütemezi a projektek megvalósítását. Nem szükséges az ütemezésbe beilleszteni a szakmai programban eseti felmerüléssel is befogadható projekteket.
26. § Az OKKP
a) végrehajtásával összefüggõ szabályokat a jelen utasítás 2. számú melléklete,
b) megelõzési és egyedi projektjeinek végrehajtásával kapcsolatos egyes szabályokat jelen utasítás 3. számú melléklete,
c) rendelkezésére álló forrásokat jelen utasítás 4. számú melléklete
27. § (1) A környezet- és természetvédelmi kárelhárításra, valamint a vízkárelhárításra – ideértve a veszélyhelyzetet, az árvíz és belvízvédekezést, a vízminõségi kárelhárítást, illetve az aszálykár elhárítást – rendelkezésre álló források felhasználásáról a szakterületileg érintett helyettes államtitkár javaslata alapján a közigazgatási államtitkár dönt.
(2) A közgazdasági helyettes államtitkár – szükség szerint – kezdeményezi a fel nem használt keret más célokra való átcsoportosítását.
(3) Nem szükséges a közbeszerzési eljárásnak a külön jogszabályban, a közigazgatási államtitkári intézkedésben foglaltak szerinti lebonyolítása, amennyiben ezt kivételes sürgõsség indokolja és a külön jogszabály ezt megengedi.
28. § (1) A környezet- és természetvédelmi, illetve vízügyi alapfeladatok teljesítésére, valamint a Kövice mûködtetésére rendelkezésre álló források felhasználására az illetékes helyettes államtitkár tesz javaslatot a közgazdasági helyettes államtitkár részére. A felhasználásra vonatkozó elõterjesztés elkészítése a Fejlesztéspolitikai Fõosztály feladata.
(2) A környezet- és természetvédelmi, illetve vízügyi alapfeladatok teljesítésére és a mûködtetésre rendelkezésre álló források felhasználásáról a közigazgatási államtitkár egyetértése alapján a miniszter dönt.
29. § (1) Ez az utasítás a kiadmányozását* követõ napon lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban lévõ ügyekre is alkalmazni kell.
(2) Az utasítás hatálybalépésével egyidejûleg a Környezetvédelmi alap célfeladatok fejezeti kezelésû elõirányzat kezelésének és mûködtetésének szabályairól szóló 8/2003. (K. Ért. 4.) és vízügyi célelõirányzat felhasználásának szabályairól szóló 9/2003. (K. Ért. 4.) KvVM utasítás hatályát veszti.
(3) Az utasítás hatálybalépését megelõzõen odaítélt támogatásokra és benyújtott pályázatokra a Környezetvédelmi alap célfeladatok fejezeti kezelésû elõirányzat felhasználásának szabályairól szóló 8/2003. (K. Ért. 4.) KvVM utasítás, valamint a vízügyi célelõirányzat felhasználásának szabályairól szóló 9/2003. (K. Ért. 4.) KvVM utasítás rendelkezéseit kell alkalmazni.
1. számú melléklet a 11/2004. (K. Ért.6.) KvVM utasításhoz
A Kövice 2004. felhasználási terve
Költségvetési törvény szerinti tárgyévi kiadási elõirányzat:
35 796 200 000
Termékdíj visszaigénylés (1995. Évi LVI. törvény)
Felhasználható tárgyévi kiadási elõirányzat:
32 796 200 000
A 3/2004. (II. 24. ) KvVM rendelet szerinti felhasználási jogcímek
7. § a)
a környezet- és természetvédelmi, vízügyi fejlesztések, programok, tevékenységek, intézkedések és ezek megalapozása
(beleértve az újrahasznosítási rendszerek mûködtetéséhez nyújtott támogatást is.)
19 677 720 000
Korábbi évek kötelezettségvállalása
11 517 000 000
Hasznosítási rendszerek
KKHÁT
VHÁT
TvHÁT
Zöld Lánc, Határtalan környezetvédelem
A tiszta, szép, egészséges települések programja (Pátria)
3 260 720 000
KvHÁT
Tiszta jövõ, tiszta haszon program
7. § b)
Társadalmi célú programok, tevékenységek, szakmai programok
1 311 848 000
Kabinetfõnök
Szakmai program, kommunikáció, szemléletformálás I.
Szakmai program, kommunikáció, szemléletformálás II.
411 848 000
7. § c)
Környezet- és természetvédelmi kárelhárítás, vízkárelhárítás, valamint kármentesítés, illetve külön jogszabályban megjelölt egyéb kiadások, kötelezettségek
3 607 582 000
Kárelhárítás, kötelezettségek
2 307 582 000
7. § d)
Környezet- és természetvédelmi, illetve vízügyi alapfeladatok, mûködtetés
8 199 050 000
2. számú melléklet a 11 /2004. (K. Ért.6.) KvVM utasításhoz
Az Országos Környezeti Kármentesítési Program végrehajtásának szabályairól
I. 1. A felszín alatti vizek minõségét érintõ tevékenységekkel összefüggõ egyes feladatokról szóló 33/2000. (III.17.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Kr.) meghatározott OKKP Minisztériumot érintõ feladatai:
a) Általános feladatok
aa) Irányítás
ab) Szakmai koordináció
ac) Ellenõrzés
ad) OKKP- mûködtetés, hatósági kivizsgálás
ae) K + F feladatok
af) PR
ag) Hazai és nemzetközi kapcsolatok
ah) Szabályozás
ai) EU és egyéb nemzetközi támogatások elõkészítése, lebonyolítása
b) Országos feladatok
ba) a Felszín Alatti Víz és Földtani Közeg Nyilvántartási Rendszer (a továbbiakban: FAVI) és annak részét képezõ a felszín alatti vizet, illetve földtani közeget veszélyeztetõ, szennyezõ, károsító szennyezõ források, továbbá a szennyezett területek térinformatikai rendszere (a továbbiakban: KÁRINFO) és mûködtetése, fejlesztése
bb) Szennyezõforrások, szennyezett területek, kármentesítések számbavétele
bc) a Nemzeti Kármentesítési Prioritási Listák (a továbbiakban: NKPL) készítése
bd) a Minisztérium- Vízügyi-, Természetvédelmi- és Környezetvédelmi Alprogramjainak elõkészítése, koordinálása
be) a kormányzati munkamegosztás szerinti Tárca-Alprogramok koordinálása, elõkészítésének támogatása
bf) Önkormányzati Alprogramok koordinálása
c) Egyedi kármentesítési feladatok
ca) Minisztérium:
caa) kötelezettségébe tartozó egyedi projektek végrehajtása,
cab) vagyonkezelésébe tartozó kármentesítési területek kezelése, monitoringozás, barnamezõs projektek, területvásárlás, kisajátítás
cb) nem a minisztérium felelõsségi körbe tartozó, de a minisztérium szervezeteinek beruházásában végzett kármentesítések:
cba) megelõlegezési projektek az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) 82. § (1) bekezdése szerint,
cbb) megbízásos projektek, illetve kármentesítési beruházások lebonyolítása vállalkozás keretében,
cc) Ismert fedezethiányos kármentesítések, barnamezõs beruházások támogatása:
cca) a Kövice pályázati kiírások, illetve EU-támogatási rendszerek szerint
cd) kormányhatározatban rögzített minisztériumot érintõ kármentesítési feladatok
2. Az 1. pont szerinti feladatokat a Kövice mûködtetési feladatok keretében és annak szabályai szerint kell finanszírozni és mûködtetni, ezen utasítás mellékleteinek figyelembevételével.
II. 1. Az OKKP általános irányítása magában foglalja az OKKP mûködtetésének irányítási feladatait, koordináló szervezetek létrehozását és mûködtetését, az OKKP szakmai fejlõdése és az ellenõrzés eredményei alapján az OKKP mûködésének fejlesztését. Az OKKP irányítása keretében kell gondoskodni a Kr. 4. §-ában foglaltak szerint a minisztériumra háruló kormányzati feladatok ellátásáról, a tárcaközi kapcsolattartásról is.
3. Az általános irányítási feladatokat a közigazgatási államtitkár az irányítása alá tartozó szervezeti egységek útján, illetve szükség szerint külsõ szakértõk segítségével látja el.
III. 1. A szakmai koordináció, irányítás részét képezi az OKKP valamennyi részében
a) a szakmai követelmények, különösen a felszín alatti vizek és földtani közeg védelmével, kapcsolatos követelmények meghatározása;
b) a szakmai követelményeknek való megfelelés elõsegítésének (így például: a szabályozások, K + F feladatok) szakmai megalapozása, koordinációja;
c) szakmai koordináció részét képezõ javaslat kidolgozása
cb) a Kövice kármentesítési feladatokat szolgáló elõirányzatának felosztását és a felhasználás szabályait tartalmazó szabályozások elõkészítésére;
d) valamennyi döntéselõkészítõ és ellenõrzési folyamat szakmai véleményezése, összehangolása;
e) az OKKP-vel kapcsolatosan az Országgyûlés, illetve a Kormány részére készítendõ elõterjesztések, jelentések elõkészítésének irányítása, különös tekintettel az állami felelõsségi körbe tartozó, hátrahagyott környezetkárosodások kártérítésérõl szóló 2205/1996. (VII. 24.) Korm. határozat 5. pontja, illetve az állami felelõsségi körbe tartozó tartós környezetkárosodások elhárítását szolgáló kármentesítési program középtávú szakaszáról szóló 2304/1997. (X. 8.) Korm. határozat. 2. és 4. pontjai szerinti kötelezettségekre.
3. A szakmai koordináció, szakmai irányítás feladatainak végrehajtását a környezetvédelmi helyettes államtitkár az irányítása alá tartozó szervezeti egységek útján, a Költségvetési Fõosztály, a Beruházási- és Vagyongazdálkodási Fõosztály, az Informatikai Önálló Osztály, az EU és Nemzetközi Fõcsoport, a Közigazgatási-, Jogi és Hatósági Fõosztály, és az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Fõigazgatóság (a továbbiakban: OKTVF) Kármentesítési Területkezelési Egységének (a továbbiakban: területkezelési egység), illetve a VITUKI Kármentesítési Koordinációs Központ (a továbbiakban: koordinációs egység) és a VITUKI Beruházási és Vállalkozási Iroda (a továbbiakban: lebonyolítási egység) bevonásával, továbbá külsõ szakértõk segítségével végzi.
4. A Minisztérium valamennyi OKKP-val foglalkozó szervezeti egységénél az OKKP valamely részéért felelõs köteles egyeztetni a szakmai irányításért és koordinációért felelõs környezetvédelmi helyettes államtitkárral, és számára folyamatos tájékoztatást adni.
5. A szakmai irányítás végrehajtását állandó munkacsoportok, a Kármentesítési Programcsoport és az Alprogramok Tárcaközi Koordináló Munkacsoportja segíti.
6. A munkacsoportok szervezési, elõkészítési, lebonyolítási feladatait a koordinációs egység látja el.
7. A Kármentesítési Programcsoport figyelemmel kíséri az OKKP Minisztériumot érintõ feladatainak, továbbá az érintett tárcák felelõsségi körébe tartozó kármentesítések elõrehaladását, összehangolja az OKKP-ban részt vevõ minisztériumi szervezetek tevékenységét, illetõleg folyamatosan informálja a résztvevõket.
8. A Kármentesítési Programcsoport elnöke a környezetvédelmi helyettes államtitkár vagy az általa megbízott személy.
9. A Kármentesítési Programcsoport tagjai az OKKP végrehajtásában érintett minisztériumi egységek és szervezetek, a Környezet- és Vízügyi Fõfelügyelõség, illetve a Fejlesztési Igazgatóság kijelölt képviselõi, a környezetvédelmi felügyelõségek és a Vízügyi- és Természetvédelmi Alprogramokkal érintett területi szervek delegált koordinátorai, továbbá a területkezelési egységet, valamint a koordinációs- és a lebonyolítási egységet közvetlenül irányító vezetõi. Az ülésre meghívást kapnak a napirend szerint érintett más, a Minisztérium szervezeti egységeinek vezetõi, illetve külsõ szakértõk is.
10. A Programcsoport alkalomszerûen, de minimum félévente ülésezik.
11. A környezetvédelmi miniszter Kr. 4. § (7) bekezdése szerinti feladatának ellátását, az alprogramok koordinálását Alprogramok Tárcaközi Koordináló Munkacsoportja segíti.
12. Az Alprogramok Tárcaközi Koordináló Munkacsoportjának elnöke a környezetvédelmi helyettes államtitkár vagy az általa megbízott személy.
13. Az Alprogramok Tárcaközi Koordináló Munkacsoportjának
a) titkára: a koordinációs egység vezetõje,
b) külsõ tagjai: a Pénzügyminisztériumon és ezen belül a Kincstári Vagyoni Igazgatóság és az Állami Privatizációs Rt., az Igazságügyi Minisztérium, a Belügyminisztérium, a Földmûvelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium, a Honvédelmi Minisztérium, a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium, az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium, az Oktatási Minisztérium, a Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma, a Magyar Terület- és Regionális Fejlesztési Hivatal, továbbá a Tárca-Alprogramok irányítóinak kijelölt képviselõi;
c) belsõ tagjai: a minisztérium témában érintett fõosztályainak és a koordinációs egységnek a meghívott képviselõi,
d) tanácskozási jogú tagok: a lebonyolítási egység és az érintett szakértõi szervezetek képviselõi.
IV. 1. Az ellenõrzési feladat kiterjed az OKKP keretében folyó, a minisztérium felelõsségi körébe tartozó tevékenységek átfogó, illetõleg részletes pénzügyi és szakmai ellenõrzésére.
2. Az ellenõrzésért a közigazgatási államtitkár a felelõs.
3. Az ellenõrzést – külsõ szakértõk bevonásával – az Ellenõrzési Önálló Osztály, a környezetvédelmi helyettes államtitkár és a közgazdasági és költségvetési helyettes államtitkár, az ellenõrzési szabályzat szerint végzik.
4. A szakmai ellenõrzést a környezetvédelmi helyettes államtitkár koordinálja, külsõ szakértõk, illetve a koordinációs egység bevonásával.
V. 1. Az OKKP mûködtetési, hatósági kivizsgálási feladata magában foglalja az OKKP részeinek és egészének mûködtetését a Kövice szabályozásának és a szakmai követelményeknek megfelelõen. A mûködtetési feladatok jellegük szerint lehetnek:
a) szakmai és hatósági kivizsgálási feladat: a környezetvédelmi helyettes államtitkár felelõsségébe tartozó feladatok szakmai elõkészítésében való részvétel jelen utasítás szerint, a hatósági kivizsgálási feladatokat a környezetvédelmi felügyelõségek végzik külön jogszabály [1] elõírásai szerint;
b) pénzügyi jellegû feladat: a Költségvetési Fõosztály OKKP-t érintõ pénzügyi feladatai (így például: pénzügyi értékelés, számviteli nyilvántartás, pénzügyi kifizetések ellenjegyzése);
c) beruházói jellegû feladat: a területkezelési egység által megvalósítandó beruházások lebonyolítása a beruházás elõkészítésétõl – beleértve a területvásárlást, kisajátítást, területkezelést – az utóellenõrzésig, továbbá a lebonyolítási egység által vállalkozás, illetve kijelölés alapján végzett kármentesítési beruházások lebonyolítása.
2. A mûködtetési feladatok közé tartoznak a nyilvántartási feladatok, a beszámolók elõkészítésének feladatai:
a) szakmai nyilvántartási feladatok: az OKKP mûködtetése során keletkezett dokumentumok, tanulmányok, szakirodalmi gyûjtemény, kézi könyvtár rendszerezése, rendezett tárolása,
b) a pénzügyi nyilvántartási feladatok a Kövice szabályozás és az Áht. szabályozás szerint;
c) a beruházói feladatokhoz kapcsolódó nyilvántartás a folyamat egészére, adatszolgáltatás, információátadás, a kijelölt dokumentációk folyamatos digitális archiválása a szakmai és pénzügyi nyilvántartási követelményekkel összehangoltan.
5. A nyilvántartások alapján az OKKP feladatainak végrehajtásban résztvevõ szervezeti egységek igény szerint szolgáltatnak adatot, készítenek jelentést a közigazgatási államtitkár és a környezetvédelmi helyettes államtitkár felé.
6. A mûködtetés szakmai és azt segítõ hatósági kivizsgálási feladatokért felelõs a környezetvédelmi helyettes államtitkár a környezetvédelmi felügyelõségek vezetõinek és a koordinációs egység vezetõjének bevonásával, a pénzügyi jellegû feladataiért a Költségvetési Fõosztály vezetõje, a beruházói jellegû feladatokért OKTVF vezetõje, a területkezelési egység irányítója és a VITUKI vezetõje a lebonyolítási egység irányítója.
7. A mûködtetés szakmai jellegû feladatait a környezetvédelmi felügyelõségek, illetve a koordinációs egység, a pénzügyi jellegû feladatait a Költségvetési Fõosztály, a beruházói jellegû feladatokat a területkezelési egység, illetve a lebonyolítási egység végzi, indokolt esetben külsõ szakértõk bevonásával.
VI. 1. A K + F feladatok az OKKP szakmai megalapozásával kapcsolatos kutatási és mûszaki fejlesztési feladatok ellátását jelentik.
3. A K + F feladatok végrehajtását a környezetvédelmi helyettes államtitkár – a minisztérium kutatási és mûszaki fejlesztési tevékenységével összhangban – az irányítása alá tartozó szervezeti egységek útján a Kutatási és Oktatási Önálló Osztály bevonásával, illetve a minisztérium érintett szervezeteinek bevonásával, a külsõ szakértõk segítségével végzi.
VII. 1. A PR-feladatok jelentik – a minisztérium kommunikációs tevékenységével összehangoltan – az OKKP-t érintõ, a minisztérium által folytatott kommunikációs tevékenység ellátását, az OKKP jelentõsebb eredményeinek közreadását (így például: kiadványok készítése szerkesztõbizottság mûködtetésével, Interneten, intraneten, CD-lemezen történõ megjelenés).
2. A PR-feladatokért felelõs a környezetvédelmi helyettes államtitkár a minisztérium PR feladataiért felelõs egység vezetõjének bevonásával.
3. A PR-feladatok végrehajtását a környezetvédelmi helyettes államtitkár, a koordinációs egység, az OKTVF, illetve külsõ szakértõk segítségével végzi.
VIII. 1. A hazai és nemzetközi kapcsolatok feladat magában foglalja a nemzetközi együttmûködésekkel kapcsolatos tárcaszintû feladatok ellátását, illetve a programhoz kapcsolódó továbbképzési, oktatási, feladatok szakmai irányítását, továbbá hazai és nemzetközi konferenciákon történõ részvételt elõadások tartásával.
2. A hazai és nemzetközi kapcsolatokért az EU és Nemzetközi Fõcsoport vezetõje a felelõs, a környezetvédelmi helyettes államtitkár bevonásával.
3. A hazai és nemzetközi kapcsolatok feladatainak végrehajtását az EU és Nemzetközi Fõcsoport vezetõje az irányítása alá tartozó szervezeti egységek útján. A környezetvédelmi helyettes államtitkár a feladatokat a koordinációs egység és az OKTVF bevonásával, illetve külsõ szakértõk segítségével végzi.
IX. 1. A szabályozási feladat magában foglalja az OKKP megalapozott mûködtetéséhez szükséges jogi, mûszaki, gazdasági szabályozás koncepcionális elõkészítését, kidolgozását, elõterjesztését, továbbá a témakört érintõ hatályos jogszabályok hatékony és eredményes mûködtetési feltételeinek elõsegítését.
2. A szabályozási feladatokért a környezetvédelmi helyettes államtitkár, a jogi és közigazgatási helyettes államtitkárral egyetemlegesen felelõs.
3. A szabályozási feladatok végrehajtását a 2. pont szerinti felelõsök az irányításuk alá tartozó szervezeti egységek útján, a koordinációs egység és az OKTVF bevonásával, továbbá külsõ szakértõk segítségével végzik.
X. 1. Az EU és egyéb nemzetközi támogatások elõkészítésével, lebonyolításával kapcsolatos feladatok:
a) a Strukturális- és Kohéziós Alapok pályázati felhívásainak elõkészítése, véleményezése;
b) a formai ellenõrzés részletes szempontrendszerének kidolgozása;
c) a tartalmi értékelés szempontrendszerének kidolgozása;
d) a tartalmi értékelés elvégzése:
da) a pályázó szakmai és pénzügyi értékelése,
db) a pályázat szakmai és pénzügyi értékelése,
e) részvétel az elõzetes helyszíni szemlén,
f) a projektek szakmai értékelésének jóváhagyása
g) a projekt értékelés összegzésének véleményezése,
h) a támogatási javaslat véleményezése, egyetértés megadása,
i) a projekt elõrehaladási jelentések jóváhagyása,
j) a záró megvalósítási jelentés jóváhagyása.
2. Az EU és egyéb nemzetközi támogatások elõkészítésével, lebonyolításával kapcsolatos feladatokért a Fejlesztési Igazgatóság vezetõje a környezetvédelmi helyettes államtitkár bevonásával a felelõs.
3. Az 1. pont a), b), c), f), g) és h) pontjaiban meghatározott feladatokat a Víz- és Talajvédelmi Fõosztály a koordinációs egység, illetve az érintett környezetvédelmi felügyelõségek, valamint külsõ szakértõk bevonásával látjael.
4. Az 1. pont d) és e) pontjaiban meghatározott feladatokat a koordinációs egység látja el.
5. Az 1. pont i) és j) pontjaiban meghatározott feladatokat a Víz- és Talajvédelmi Fõosztály javaslata alapján a környezetvédelmi helyettes államtitkár hagyja jóvá.
XI. 1. A FAVI és ennek részét képezõ KÁRINFO térinformatikai rendszer mûködtetése, fejlesztése feladat kiterjed a kapcsolódó eszközbeszerzések és informatikai oktatási programok végrehajtására is.
2. A FAVI és ennek részét képezõ KÁRINFO térinformatikai rendszer mûködtetéséért, fejlesztéséért a környezetvédelmi helyettes államtitkár az Informatikai Önálló Osztály bevonásával a felelõs.
3. A FAVI és ennek részét képezõ KÁRINFO térinformatikai rendszer mûködtetésével, fejlesztésével, hazai és nemzetközi adatszolgáltatással kapcsolatos feladatok végrehajtását a környezetvédelmi helyettes államtitkár és az Informatikai Önálló Osztály vezetõje az irányításuk alá tartozó szervezeti egységek útján, a szakmai rendszergazda feladatokat ellátó koordinációs egység, illetve az informatikai rendszergazda feladatokat ellátó szervezeti egység tevékenységére támaszkodóan, továbbá külsõ szakértõk segítségével végzi.
XII. 1. A szennyezõ források, szennyezett területek országos számbavétele felelõsségi körtõl függetlenül kiterjed, a környezeti elemekre vonatkozó egységes adatszolgáltatási és nyilvántartási követelményekre figyelemmel, a 11. fejezet szerinti információs rendszerekre támaszkodóan a felszín alatti vizet, illetve földtani közeget veszélyeztetõ szennyezõ források teljes körû országos számbavételére az állami felelõsségi körbe tartozó, hátrahagyott környezetkárosodások kártérítésérõl szóló 2205/1996. (VII. 24.) Korm. határozat 6. pontja szerint.
2. A számbavétel során a különbözõ helyekrõl (adatszolgáltatók, a Tárca-Alprogramok koordinátorai, továbbá külsõ szakértõk által átadott) beérkezõ adatok szakmai és informatikai felülvizsgálatával kell biztosítani, az átfedések kizárására, lehetõség szerint teljes körû és homogén kitöltöttségre.
3. Az országos számbavételért a környezetvédelmi helyettes államtitkár a felelõs.
4. Az országos számbavétel végrehajtása a Tárca-Alprogramok koordinátorainak bevonásával, külsõ szakértõk segítségével a koordinációs egység feladata.
XIII. 1. A Nemzeti Kármentesítési Prioritási Lista felelõsségi körtõl függetlenül, az ország egész területére kiterjedõen, a földtani közeg, a felszín alatti víz minõségét veszélyeztetõ szennyezõ források, szennyezett területek szennyezettségének ismertségi állapotától függõen, különbözõ szintû adatokra támaszkodva, a kármentesítés különbözõ szakaszaira (tényfeltárás, mûszaki beavatkozás, utóellenõrzés) elõzetes egyszerûsített relatív kockázatbecslésre támaszkodó prioritási számok alapján összeállított különbözõ (I. II. és III.) prioritási listákat jelenti. A prioritási szám kifejezi a szennyezett, károsodott terület környezeti kockázatát, a kármentesítés sürgõsségét. Az NKPL módszertanát a környezetvédelmi helyettes államtitkár hagyja jóvá.
2. Az NKPL készítés feladatai közé tartozik
b) az NKPL összeállítása, bõvítése, karbantartása, aktualizálása
ba) a szennyezõ források, szennyezett területek prioritási számmal történõ ellátása,
bb) a Tárca-Alprogramok végrehajtói által, a PRIOLIST programra támaszkodóan meghatározott prioritási számok felülvizsgálata, jóváhagyása;
bc) az NKPL listák összeállítása, aktualizálása legkésõbb tárgyév március 31-ig, kivéve a 2004. évet, amikor az új módszertan bevezetése miatt, július 30-áig.
c) a kármentesítések költségvetési és nemzetközi támogatásához, finanszírozásához szükséges adatszolgáltatás az NKPL-bõl.
3. Az NKPL készítéséért a környezetvédelmi helyettes államtitkár a felelõs.
4. Az NKPL-készítés feladatainak végrehajtása a Tárca-Alprogramok koordinátorainak bevonásával, külsõ szakértõk segítségével a koordinációs egység feladata.
XIV. 1. A környezet védelméért felelõs miniszter vagyonkezelésében lévõ szennyezett területek kármenetesítésének a Kr. 4. § (8) bekezdése szerinti kötelezettje az OKTVF.
a) a Vízügyi-,
b) a Természetvédelmi-, és
Alprogram keretében látja el.
2. Az 1. pont szerinti feladata magába foglalja:
a) az 1. pont szerinti KvVM-Alprogramok elõkészítését, az érintett központi és területi szervek vagyonkezelésében lévõ szennyezett területek és azokon lévõ vélelmezhetõen szennyezettséget okozó potenciális szennyezõforrások számbavételét az “ASZF” és “B” adatlapok kitöltésével;
b) a “B” adatlapokra támaszkodóan a koordinációs egység meghatározott prioritási számok, továbbá az adott kármentesítési szakasz költségbecslése alapján éves, illetve öt éves végrehajtási és pénzügyi ütemterv készítése az 1. pont a), b) és c) pontjai szerinti Alprogramokra;
c) a b) pont szerinti évente aktualizált végrehajtási és pénzügyi ütemterveket figyelembe kell venni az éves költségvetési tervezés során;
d) tárgyév év március 15-éig javaslat összeállítása a KvVM-Alprogramok tárgyévi beruházásaira.
3. A koordinációs egység:
a) végzi a 2. pont a) pontja szerinti adatok szakmai felülvizsgálatát, ellenõrzését;
b) meghatározza az a) pont szerinti adatokra támaszkodóan a prioritási számokat;
c) figyelembe veszi a 2. pont d) pontja szerinti javaslatot az NKPL alapján – a fontossági sorrend és a források figyelembevételével összeállított –, a környezetvédelemi és vízügyi miniszter felelõsségi körébe tartozó kármentesítési feladat-végrehajtások évenként aktualizált ütemtervének elõkészítése során.
XV. 1. A kormányzati munkamegosztás szerinti Tárca-Alprogramok elõkészítésének feladata a Kr. 4. § (3) bekezdés b) pontja szerint állami felelõsségi körû, különbözõ tárcákhoz tartozó kármentesítésekkel kapcsolatos koordinációs feladatok ellátása a Kr. 4. § (6) és (7) bekezdései alapján, az állami felelõsségi körbe tartozó, hátrahagyott környezetkárosodások kártérítésérõl szóló 2205/1996. (VII.24.) Korm. határozat 3. pontja, illetve az állami felelõsségi körbe tartozó tartós környezetkárosodások elhárítását szolgáló kármentesítési program középtávú szakaszáról szóló 2304/1997. (X. 8.) Korm. határozat 2. és 3. pontjaira is figyelemmel:
a) a Tárca-Alprogramok készítéséhez módszertani segítség nyújtása,
b) az alprogramok koordinációjával kapcsolatos feladatok ellátása.
2. A Tárca-Alprogramok koordinációjáért a környezetvédelmi helyettes államtitkár a felelõs a koordinációs egység, továbbá az Alprogramok tárcaközi munkacsoportjának delegált tagjainak bevonásával.
XVI. 1. Az önkormányzati alprogramok elõkészítése az állami felelõsségi körbe tartozó tartós környezetkárosodások elhárítását szolgáló kármentesítési program középtávú szakaszáról szóló 2304/1997. (X. 8.) Korm. határozat mellékletének b) pontja szerinti önkormányzati alprogramok kialakításának érdekében nyújtott támogatásokkal kapcsolatos feladatokat foglalja magába.
2. Az önkormányzati alprogramok elõkészítési feladatait a Kövice pályázati rendszer szabályai szerint kell finanszírozni és mûködtetni.
XVII. 1. Egyedi feladatok körébe tartoznak azok az egy adott területhez kötõdõ kármentesítési beruházások, amelyek:
a) minisztérium kötelezettségébe tartozó egyedi projektek;
b) nem minisztérium kötelezettségébe, de minisztérium, illetve szervezetei beruházásába végrehajtott projektek;
c) ismert, fedezethiányos kötelezettségû kármenetesítések, barnamezõs beruházások támogatása.
2. Az 1. pont a) pontja szerinti minisztérium egyedi projektnek minõsülnek, ha:
a) a 14. fejezetben foglaltak szerint a minisztérium a felelõs a KvVM-Alprogramokba tartozó feladatok ellátásáért;
b) a kármentesítés állami felelõsségi körbe tartozó és a kormányzati munkamegosztás szerint nincs más felelõs;
c) az a) és b) pontokhoz tartozó kármentesítési-, illetve utóellenõrzési monitoring kialakítása, üzemeltetése, területkezelés, területvásárlás, barnamezõs beruházás.
3. Az 1. pont b) pontja szerinti egyedi feladatok:
a) a megelõlegezési projektek, az Áe. 82. § (1) bekezdése szerint a kötelezett terhére és veszélyére végrehajtott kármentesítések;
b) a megbízásos projektek, kármentesítési beruházások lebonyolítása vállalkozás keretében
4. Az 1. pont c) pontja szerinti egyedi feladatok támogatása a Kövice pályázati kiírások, illetve EU támogatási rendszerek szerint;
5. Korm. határozatban rögzítettek szerinti kármentesítési feladatok.
XVIII. 1. A 17. fejezet a) pontja szerinti, minisztérium felelõsségébe tartozó egyedi projektekkel kapcsolatos feladatok:
a) finanszírozási döntés elõkészítése
e) az egyedi projektek végrehajtása.
2. A finanszírozási döntés elõkészítése során
a) tárgyév március 15-ig az egyedi projektekre, a 14. fejezet 2. pontjának d) pontjában foglaltakra is figyelemmel a területkezelési egység, továbbá a környezetvédelmi felügyelõségek javaslatot tesznek a koordinációs egység felé a tárgyévben finanszírozható minisztérium egyedi feladatokra;
b) a koordinációs egység ellenõrzi, illetve szükség esetén aktualizálja a korábbi prioritási számot, illetve azokat prioritási számmal látja el;
c) a koordinációs egység – szükség esetében külsõ szakértõ segítségével – felülvizsgálja a minisztérium egyedi projektjei körébe tartozást és összesíti a területkezelési egység és a felügyelõségi javaslatokat, majd tárgyév április 15-ig a környezetvédelmi helyettes államtitkár elé terjeszti a minisztérium egyedi projektjei közé tartozó kármentesítési feladatokat.
3. A környezetvédelmi helyettes államtitkár a jogi és közigazgatási helyettes államtitkár bevonásával május 1-jéig jóváhagyja a tárgyévben finanszírozásra kerülõ minisztérium egyedi feladatai közé tartozó kármentesítési projektek elõzetes tervét.
4. A 17. fejezet 1. pontjának a) és b) pontjai szerinti, Minisztérium beruházásában indított kötelezettségvállalás elõkészítése során:
a) a környezetvédelmi helyettes államtitkár jóváhagyását követõen a területkezelési egység a tárgyév május 31-ig megbecsüli a kármentesítési feladatok várható költségét,
b) a koordinációs egység területkezelési egységnek a minisztérium felelõsségi körébe tartozó egyedi projektekre és a lebonyolítási egységnek a megelõlegezési projektekre vonatkozó költségbecsléseire támaszkodva, a tárgyévi rendelkezésre álló források alapján összeállítja a tárgyévben finanszírozható egyedi és megelõlegezési projektek ütemtervét indokolással, szükség esetén több változatban,
c) a b) pont szerinti ütemtervet a környezetvédelmi helyettes államtitkár a közgazdasági és költségvetési helyettes államtitkár bevonásával készített javaslata alapján a közigazgatási államtitkár június 15-ig hagyja jóvá,
d) a döntésrõl a környezetvédelmi helyettes államtitkár tájékoztatja a közgazdasági és költségvetési helyettes államtitkárt, a felügyelõségeket, koordinációs egységet, a területkezelési egységet és a lebonyolítási egységet,
e) az illetékes környezetvédelmi felügyelõség a c) pont szerinti ütemterv figyelembevételével hozott határozatának kiadása elõtt a Kr. 18. § (3) bekezdése szerint egyeztet a Kr. 4. § (8) bekezdése szerinti, a minisztérium felelõsségi körébe tartozó kármentesítések végrehajtásával megbízott OKTVF-fel.
5. A 4. pont b) pontjában jóváhagyott ütemterv szerinti egyedi projektek kötelezettje OKTVF vezetõje lebonyolítja kármentesítési feladat végrehajtására vonatkozó közbeszerzési eljárást szakmai értékelõ bizottság mûködtetésével, döntõbizottság összehívásával, továbbá jogosult a vonatkozó együttes keretösszeg mértékéig kötelezettségvállalásra, utalványozásra a 6. pontban foglaltak kivételével.
6. Az 5. pont szerinti kötelezettségvállalás esetén, a 100millió Ft-ot meghaladó projekt esetében a közigazgatási államtitkár jogosult a kötelezettségvállalásra.
7. A 6. pont szerinti kármenetesítések esetében is a kármentesítés kötelezettje az OKTVF, a területkezelési egység feladata a közbeszerzési eljárást lefolytatása, szakmai értékelõ bizottság mûködtetése, a döntõbizottság összehívásának megszervezése, a szerzõdéskötés elõkészítése, mûszaki ellenõri tevékenység ellátása, az utalványozás elõkészítése úgy, hogy:
a) a Bíráló Bizottság (a továbbiakban: BB) elnökét és tagjait, továbbá a BB titkárát, aki egyben a Szakértõi Bíráló Bizottság (a továbbiakban: SzÉB) elnöke, a közigazgatási államtitkár nevezi ki;
b) a Kbt. szerint bármilyen tárgyalásos eljárás esetében Tárgyaló Bizottságot (a továbbiakban: TB) kell mûködtetni, amelynek elnökét a BB elnöke, tagjait a BB elnökének egyetértésével a TB elnöke kéri fel;
c) a SzÉB tagjait, a BB elnökének egyetértésével SzÉB elnöke kéri fel,
d) a közbeszerzés nyertesével kötendõ szerzõdést az OKTVF készíti elõ, közigazgatási államtitkári aláírásra,
e) a területkezelési egység gondoskodik a mûszaki ellenõrzésérõl és végzi a szakmai teljesítés igazolását;
f) a Költségvetési Fõosztály végzi az érvényesítést és ellenjegyzést,
g) a közigazgatási államtitkár utalványoz.
8. A területkezelési egység irányító szervének vezetõje évente, illetve a környezetvédelmi helyettes államtitkár eseti kérésére elszámol a 4. pont c) pontja szerinti egyedi projektekre vonatkozó együttes keretösszeggel.
9. A keretösszeg fel nem használt része az OKKP egyéb feladataira csoportosítható át a környezetvédelmi helyettes államtitkár javaslata alapján a közigazgatási államtitkári döntés szerint.
XIX. 1. A minisztérium vagyonkezelésébe tartozó kármentesítési területek kezelése, monitoringozás barnamezõs projektek, területvásárlás, kisajátítás területkezelés, területvásárlás, barnamezõs projektek feladat ellátása áll:
a) a kedvezõ területek megvétele, kisajátítása, illetve a terület kezelõi jogai átvételének lebonyolítása,
b) adott területeken a jövõbeni területhasználat megtervezése, az adott térség területrendezési, területfejlesztési terveivel összhangban, szükség esetén a tervek módosításának kezdeményezése, az érintett hatóságokkal, szervezetekkel és jövõbeni hasznosítókkal folyamatos, iterációs egyeztetések lebonyolítása, az ehhez kapcsolódó tervezési, szervezési, koordinációs feladatok ellátása,
c) õrzés – védés, kármegelõzést szolgáló intézkedések,
d) monitoringozás,
e) a területeken a kármentesítés végrehajtása,
f) a területek hasznosítása, értékesítése.
2. Az 1. pont szerinti feladatok felelõse a OKTVF vezetõje a környezetvédelmi helyettes államtitkár folyamatos tájékoztatásával.
3. Az OKTVF vezetõje 2. pont szerinti feladatát az irányítása alá tartozó szervezet, továbbá külsõ szakértõk, illetve az 1. d) pont esetében a kármentesítési- utóellenõrzési monitoringhoz tartozó megfigyelõ-kutak mérését, észlelését, értékelését a VITUKI bevonásával látja el.
4. Az OKTVF vezetõje 2. pont szerinti feladat-végrehajtásához éves, illetve öt éves tervet készít a költségvetési tervezéshez kapcsolódóan. A tárgyévet megelõzõ év június 30-áig részletes feladat- és pénzügyi tervet készít, indokolással és azt szakmai jóváhagyásra felterjeszti a környezetvédelmi helyettes államtitkárhoz.
5. A területkezelés, területvásárlás, barnamezõs projekteket a 3. pont szerinti kivétellel, a minisztérium egyedi projektekhez kapcsolódóan, annak részeként és szabályai szerint kell finanszírozni és mûködtetni.
XX. 1. Nem a felelõsségi körbe tartozó, 17. fejezet 3.pontjának a) pontja szerinti megelõlegezési projektekkel kapcsolatos feladatok végrehajtását ezen utasítás 3. számú mellékletének szabályai szerint kell végezni.
2. A minisztérium szervezeteinek beruházásában, lebonyolításában végzett megbízásos kármentesítési projektek esetén a Polgári Törvénykönyv szabályai szerint kell eljárni.
XXI. Az ismert, fedezethiányos kármentesítések támogatásával kapcsolatos feladatokat a Kövice pályázati, illetve az EU támogatási rendszerek szabályai szerint kell finanszírozni és mûködtetni a 10. fejezet szerinti szabályok figyelembevételével.
XXII. Amennyiben Korm. határozat kármenetesítéshez kapcsolódó KvVM felelõsséget állapít meg, az adott Korm. határozatban rögzítettek szerint kell eljárni.
3. számú melléklet a 11/2004. (K. Ért.6.) KvVM utasításhoz
megelõlegezési projektjeinek végrehajtásával kapcsolatos egyes szabályokról
I. Megelõlegezési projekteknek minõsülnek az Áe. 82. § (1) bekezdése szerint a kötelezett terhére és veszélyére végrehajtott kármentesítések, ha
a) a kármentesítésért felelõs személyt a hatóság kármentesítési határozatban kármentesítésre kötelezte és
b) a kármentesítés környezetvédelmi indokból nem halasztható, illetve
c) a kármentesítésért felelõs személy pénzügyi helyzete a kármentesítést nem teszi lehetõvé.
II. 1. Az illetékes környezetvédelmi felügyelõség tárgyév március 15-ig javaslatot tesz a tárgyévben finanszírozható megelõlegezési feladatokra.
2. A felügyelõségi javaslatban szereplõ projektek bemutatása tartalmazza:
a) összefoglalót a megelõlegezési projekt keretében elvégzendõ kármentesítési feladatokról, várható költségeirõl, a megelõlegezés indokairól, a megelõlegezés visszafizetésének feltételeirõl,
b) kármentesítés érintett szakaszaira vonatkozó jogerõs kármentesítési határozatot,
c) az aktualizált, az adott kármentesítési szakaszban szükséges KÁRINFO adatlapokat (tényfeltárás elõtt az ASZF és B1 adatlap, mûszaki beavatkozás elõtt B2 adatlap, utóellenõrzés elõtt B3 adatlap),
d) az érintett kármentesítési szakasztól függõen a kivizsgálás külön jogszabály2 szerint szükséges dokumentumait, a tényfeltárási, illetve mûszaki beavatkozási záródokumentációt,
e) az elvégzendõ kármentesítési feladatok becsült költség- és ütemtervét,
f) megelõlegezett összeg visszafizetésének elõirányzott ütemezését, kamatfeltételeit, biztosítékait,
g) az 1. § c) pont esetén a kötelezett finanszírozási hiányának és a megelõlegezett összeg visszafizetésének alátámasztására a kötelezett mérlegét, eredmény-kimutatását, valamint a projektben szereplõ kármentesítési feladatok idõtartamára, továbbá a véghatáridõt követõ két évre vonatkozó üzleti tervet,
h) a végrehajtás tervezett elemeit, különös tekintettel
ha) a végrehajtás elrendelésére
hb) a végrehajtás módjaként a kármentesítés elvégzésének kötelezett költségére és veszélyére történõ elrendelésére,
hc) az elõreláthatólag felmerülõ költség ütemezett, a kötelezett pénzügyi lehetõségeit figyelembe vevõ elõlegezésére, illetve a megelõlegezett összeg visszafizetésére történõ kötelezésre.
III. 1. A VITUKI Kármentesítési Koordinációs Központ (a továbbiakban: koordinációs egység) szükség szerint –külsõ szakértõk, illetve a c) és d) pontok esetében a VITUKI Beruházási és Vállalkozási Irodájának (a továbbiakban: lebonyolítási egység) bevonásával – értékeli a felügyelõségi javaslatokban szereplõ projekteket. Az értékelés során
a) ellenõrzi, hogy a kármentesítési határozat végrehajtható-e, illetve a végrehajthatóság nem évült-e el,
b) a felügyelõségi javaslatokban szereplõ kármentesítési projektek esetében aktualizálja a prioritási számot, illetve azokat prioritási számmal látja el,
c) felülvizsgálja a költség- és ütemtervet,
d) felülvizsgálja a végrehajtási tervet,
e) az 1. fejezet c) pont esetén felülvizsgálja a kötelezett finanszírozási hiányának tényét és a megelõlegezett összeg visszafizetésére vonatkozó tervet.
2. A koordinációs egység az értékelést követõen összesíti a felügyelõségek megelõlegezési javaslatait, majd tárgyév április 15-ig a környezetvédelmi helyettes államtitkár elé terjeszti.
3. A környezetvédelmi helyettes államtitkár a jogi és közigazgatási helyettes államtitkár bevonásával május 1-jéig jóváhagyja a tárgyévben finanszírozásra kerülõ megelõlegezési feladatok elõzetes tervét.
4. A környezetvédelmi helyettes államtitkár jóváhagyását követõen, a lebonyolítási egység a tárgyév május 31-ig megbecsüli a megelõlegezési feladatok várható költségét.
5. A koordinációs egység az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Fõigazgatóság Kármentesítési Területkezelési Egységének a Minisztérium felelõsségi körébe tartozó egyedi projektekre és a lebonyolítási egységnek a megelõlegezési projektekre vonatkozó költségbecsléseire támaszkodva, a tárgyévi rendelkezésre álló források alapján összeállítja a tárgyévben finanszírozható egyedi és megelõlegezési projektek ütemtervét indokolással, szükség esetén több változatban.
6. Az 5. pont szerinti ütemtervet a környezetvédelmi helyettes államtitkár a közgazdasági és költségvetési helyettes államtitkár bevonásával készített javaslata alapján a közigazgatási államtitkár június 15-ig hagyja jóvá.
7. A döntésrõl a környezetvédelmi helyettes államtitkár tájékoztatja a közgazdasági és költségvetési helyettes államtitkárt, a felügyelõségeket, koordinációs egységet, a lebonyolítási egységet, a területkezelési egységet.
8. A 7. pont szerinti tájékoztatást követõen a felügyelõség külön jogszabályok3 szerint intézkedik, hogy a kötelezett terhére és veszélyére a lebonyolítási egység végezze el a kármentesítést.
IV. 1. 100 millió Ft-ot meg nem haladó projekt esetében kötelezettségvállalásra, utalványozásra a VITUKI vezetõje jogosult.
2. A kötelezettségvállalás és utalványozás elõkészítésével kapcsolatos feladatokat a lebonyolítási egység végzi, beleértve a közbeszerzésrõl szóló törvény szerinti eljárás bonyolítását is.
3. A VITUKI vezetõje évente, illetve a környezetvédelmi helyettes államtitkár eseti kérésére elszámol 3. fejezet 6. pontja szerinti döntés szerinti megelõlegezési projektekre vonatkozó együttes keretösszeggel.
4. A keretösszeg fel nem használt része az OKKP egyéb feladataira csoportosítható át a környezetvédelmi helyettes államtitkár javaslata alapján a közigazgatási államtitkári döntés szerint.
V. 1. A lebonyolítási egység gondoskodik a megelõlegezési feladatok mûszaki ellenõrzésérõl.
2. Az illetékes környezetvédelmi felügyelõség a megelõlegezési feladatok végrehajtása során hatósági ellenõrzést végez, továbbá szükség esetén szakértõk bevonásával gondoskodik a megelõlegezési projektek végrehajtásának szakmai és pénzügyi ellenõrzésérõl.
3. Az Ellenõrzési Önálló Osztály szükség esetén külsõ szakértõk bevonásával gondoskodik a megelõlegezési projektek végrehajtásának ellenõrzésérõl.
VI. 1. A környezetvédelmi felügyelõség gondoskodik
a) a Kövice által megelõlegezett összeg visszakövetelésérõl,
b) az Áe. 82. § (1) bekezdés a) pont alkalmazása esetén, az elõreláthatólag felmerülõ költség elõlegezésére történõ kötelezés esetén az elõlegezett összeg kötelezettõl történõ beszedésérõl.
2. A környezetvédelmi felügyelõség az 1. pont szerinti összegek beszedése során a kötelezettet a Kövice 10032000-01220263-53000004 számú számlájára történõ befizetésre kötelezi. Ezeket a határozatokat másolatban a közgazdasági és költségvetési helyettes államtitkár által, ezen utasítás hatályba lépését követõ 60 napon belül kijelölt szervezeti egység számára 8 napon belül megküldi.
3. A közgazdasági és költségvetési helyettes államtitkár gondoskodik arról, hogy
a) az 1–2. pont szerint beérkezett összegeket elkülönítetten tartsák nyilván oly módon, hogy abból megállapítható legyen a kötelezett neve, címe, a határozat száma, az illetékes felügyelõség, az összeg beérkezésének idõpontja,
b) a megelõlegezéssel kapcsolatban beérkezõ összegekrõl az illetékes környezetvédelmi felügyelõséget 8 napon belül tájékoztassa.
4. A környezetvédelmi felügyelõség ellenõrzi, hogy az 1. pont szerinti összegek határidõben teljesítésre kerültek-e. Amennyiben határidõben nem került sor az elõírt összeg befizetésére, a felügyelõség az államigazgatásról, valamint a végrehajtásról szóló törvény rendelkezései szerint haladéktalanul intézkedik a befizetések teljesítése érdekében.
VII. 1. A megelõlegezési projektek lezárása a lebonyolítási egység felterjesztése alapján a környezetvédelmi helyettes államtitkár feladata.
2. A megelõlegezési projekt lezárható, ha
a) a határozatban elõírt kármentesítési feladatok befejezését jogerõs határozat elfogadja,
b) a megelõlegezett összeg visszafizetésre került,
c) a megelõlegezett összeg nem került részben vagy egészben visszafizetésre, de a felügyelõség már valamennyi jogi lehetõséget felhasználta a visszafizetés kikényszerítése érdekében,
d) a projekt 5. fejezet 2. pont szerinti szakmai, illetve pénzügyi ellenõrzése lezárult.
4. számú melléklet a 11/2004. (K. Ért. 6.) KvVM utasításhoz
Korábbi évekrõl 2004. évet terhelõ köt. vállalás
2004. évi 2004. évet terhelõ köt. vállalás
Összes 2004. évet terhelõ köt. vállalás
2005. évet terhelõ 2003. évi köt. vállalás
2005. évet terhelõ 2004. évi köt. vállalás
Össz 2005. évet terhelõ köt. vállalás
2006. évet terhelõ köt. vállalás
Általános feladatok [aa)–ai)] összes
OKKP mûködtetés, hatósági kivizsgálás
EU és egyéb nemzetközi támogatások elõkészítése, lebonyolítása
Országos feladatok [ba)–be)] összes
KÁRINFO, FAVI fejlesztés, mûködtetés
Szennyezõforrások, szennyezett területek kármentesítések számbavétele
Nemzeti Kármentesítési Prioritási Lista készítése
Vízügy-, Természetvédelmi és Környezetvédelmi Alprogramok elõkészítése
Tárca-Alprogramok koordinálása
Önkormányzati Alprogramok
KÖVICE pályázati rendszer szabályai szerint
Egyedi feladatok [ca)–cd)] összes
KvVM kötelezettségébe tartozó
Területkezelés, területvásárlás, Barnamezõ, kisajátítás, monitoring
Nem KvVM kötelezettségébe, de KvVM beruházásába tartozó
Megelõlegezési projektek Áe. 82. § (1) bek. alapján
Ismert fedezethiányos kármentesítések, barnamezõs beruházások támogatása
KÖVICE pályázati, illetve EU támogatási rendszer szabályai szerint
Korm. határozat szerint
* A 2003. évi költségvetésrõl szóló 2002. évi LXII. tv. 44. § (4) bekezdése szerint.
[1] A felszín alatti vizek minõségét érintõ tevékenységekkel összefüggõ egyes feladatokról szóló 33/2000. (III. 17.) Korm. rendelet.