text:
Közbeszerzési Hatóság - Gyakran ismételt kérdések
A becsült érték meghatározása során az ingyenes ügyleteket is figyelembe kell-e venni?
Válasz (2013. január 8-án hatályos szabályozás alapján):
A közbeszerzési kötelezettség, s azon belül is az egybeszámítási kötelezettség megállapítása során az ingyenes ügyleteket nem kell figyelembe venni, hiszen a visszterhes szerződések vonatkozásában kell csak a Kbt.-t alkalmazni. (Kbt. 5. §, Fővárosi Törvényszék 14.K.35.598/2010/10.)
A Kbt. 132. § (1) bekezdése c) pontjáról - új beszerzési igényhez vezetne-e a szerződésmódosítás?
2012. évben megkötött közbeszerzési szerződés ajánlatkérője kiadványok megrendelésének visszavonására kényszerült a 2013. évre vonatkozóan, a nyertes ajánlattevő viszont már más kiadványhoz fel nem használható alapanyagokat beszerezte. Van-e lehetőség a szerződés időtartamának meghosszabbítására oly módon, hogy a 2013-as kiadvány típusát a 2014. évben megjelenő kiadványtípusra módosítanák és a nyertes vállalná az eddigiek folyamán már beszerzett alapanyagok térítésmentes tárolását? A szerződésmódosítás sem a keretösszeget, sem a kiadványra vonatkozó egységárat, illetve mennyiséget, sem a műszaki tartalmat nem érintené. A két kiadvány közötti terjedelmi eltérést a felek az eredeti egységár alapulvételével számolnák el. Fennáll-e esetlegesen ezen tényállás alapján a Kbt. 132. § (1) bekezdése c) pontjának esete, új beszerzés igényhez vezetne-e a szerződésmódosítás?
Válasz (2013. február 21-én hatályos szabályozás alapján):
A fent vázolt tényállás alapján új beszerzési igényről nem lehet beszélni, ám ha nem csupán a meglévő kiadványok 2014. évi felhasználásáról van szó, hanem azokat a nyertes ajánlattevőnek át kell alakítania, vagy az eredeti szerződésben nem szereplő módon fel kell dolgoznia, akkor már valószínűsíthető a Kbt. 132. § (1) bekezdése c) pontjának fennállása. Felvetődik ugyanakkor az időtartam meghosszabbítása kapcsán a Kbt. 132. § (1) bekezdése a) pontjának fokozott vizsgálata. (D. 277/2010., C-454/06.)
FIDIC szerződés szerinti döntnökök kijelölése vonatkozásában a Kbt. 9. § (5) bekezdésének d) pontja szerinti kivételi esetkör hivatkozható-e?
Válasz (2013. január 18-án hatályos szabályozás alapján):
A Kbt. 9. § (5) bekezdésének d) pontja szerinti kivételi esetkör nem alkalmazható a FIDIC döntnökök tekintetében. (2004/18/EK irányelv preambulumának (26) bekezdése, a választott-bíráskodásról szóló 1994. évi LXXI. törvény, a közvetítői tevékenységről szóló 2002. évi LV. törvény 2. §, 4. §, 5. §, a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény 18. §, FIDIC Sárga Könyv 20.2. alcikkely)
Jogszerűen kezdheti-e meg a közbeszerzési eljárását az az ajánlatkérő, amely a fedezetét banki hitel útján kívánja biztosítani és a hitelszerződés a tervezett teljesítési határidő előtt le fog járni?
Az ajánlatkérő természetesen megteszi a szükséges lépéseket a meglévő hitelszerződés meghosszabbítására, illetve új hitelszerződés megkötésére, bár tényszerű adatokkal a közbeszerzési eljárás megindításakor még nem rendelkezik.
A Kbt. nem határozza meg, hogy a fedezetet milyen módon kell/lehet biztosítani, azt legfeljebb egyéb jogszabályi rendelkezések befolyásolhatják, ezen túlmenően a Kbt. azzal kapcsolatosan sem tartalmaz előírást, hogy a hitel lejárta a tervezett teljesítési határidőt követő időszakra kell, hogy essen. Tehát, ha az ajánlatkérő rendelkezésére áll a fedezet, a közbeszerzési eljárás megindításának nincsen akadálya. Ugyanakkor az alapelvekkel összhangban határozottan megfontolásra érdemes, hogy a levelében jelzett tény az ajánlattevők tudomására jusson az eljárást megindító felhívásban. (Kbt. 62. § (4) bek., D.977/12/2010., Legfelsőbb Bíróság Kfv.III.37.279/2006/6., Pest Megyei Bíróság 2.K.26.383/2011/5., Fővárosi Ítélőtábla 3.Kf.27.451/2007/18., az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 2. § (2) bekezdés o) pont, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 45. § (1) bek., 76. § (1) bek. c) pont)
A Kbt. 124. § (9) szerinti lényeges körülménynek tekinthető-e – mentesül-e az ajánlatkérő a szerződéskötési kötelezettség alól –, ha az írásbeli összegezés kiküldését követő jogorvoslati eljárás miatt a projekt csúszik és a megvalósulása ellehetetlenül?
Válasz (2013. február 6-án hatályos szabályozás alapján):
Az esetleges jogorvoslat nem minősül előre nem látható oknak, azzal az ajánlatkérőnek számolnia kell. (Magyarország Alaptörvénye XXVIII. cikk (7) bek., Kbt. 133. § (1) bek.)
Tekintettel arra, hogy a Kbt. az alvállalkozói szerződések bekérésének lehetőségéről nem rendelkezik, viszont nem is tiltja azt, indokolt esetben lehetőség van-e az ilyen szerződések ajánlatkérő általi bekérésére?
Válasz (2013. március 20-án hatályos szabályozás alapján):
A Kbt. nem rendezi az ajánlattevőként szerződő fél és az alvállalkozó(k) között létrejött szerződés ajánlatkérőként szerződő fél általi megkérését, mindazonáltal – tekintettel arra, hogy a Kbt. 3. §-a szerint a közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződésekre egyebekben a Ptk. rendelkezéseit kell alkalmazni – a Ptk. által megfogalmazott általános együttműködési kötelezettség [Ptk. 277. § (4) bekezdése, mely alapján a felek a szerződés teljesítésében együttműködésre kötelesek] esetlegesen megalapozhatja az említett alvállalkozói szerződések ajánlatkérőként szerződő fél általi megkérését.
Építési beruházás esetén az ugyanazon építmény ugyanazon helyrajzi számon lévő több épületet is jelenthet, vagy az építményt épületenként, beruházásonként kell ajánlatkérőnek vizsgálnia?
Válasz (2013. március 25-én hatályos szabályozás alapján):
A bejelentéshez kötött, illetve engedély és bejelentés nélkül végezhető építési beruházások esetében az egybeszámítási kötelezettség megállapítható, ha az egyes építési tevékenységek funkcionálisan összefüggőek (például ugyanazon épületre vonatkozó felújítási munkálatok). Ezen funkcionális összefüggés fennállásának vizsgálata szükséges abban az esetben is, ha az adott építési tevékenységek elvégzése – adott esetben – eltérő építményeket érint. A Kbt. 18. §-ának (2) bekezdése alapján az építési tevékenységek egybeszámítása tekintetében nem jelenthető ki, hogy csak az ugyanazon építményhez kapcsolódó építési tevékenységek értékét kell egybeszámítani. A Kbt. 18. §-ának (2) bekezdése szerint az ajánlatkérő több építési beruházását (több építési projektjét) nem kell egymással egybeszámítania, azonban az egybeszámítási kötelezettség több építési tevékenységnek minősülő beszerzés (pl. villanyszerelés, vakolás, üvegezés, tetőfedés stb.) esetében fennáll, ha azok mindegyike ugyanazon építési beruházás (építési projekt) megvalósítására irányul. Az építmény fogalmát az Étv. 2. §-ának 8. pontja határozza meg.
Határozatlan időre szóló vállalkozási szerződés keretében történő 10% alatti alvállalkozói teljesítés ellenőrzése érdekében milyen időszakot felölelően kérheti számon a Megrendelő a Vállalkozót a lefolytatott közbeszerzési eljárás és a benyújtott ajánlat, valamint a szerződésben foglaltak tükrében.
A Kbt. 26. §-a alapján egy gazdasági szereplőnek a szerződés teljesítésében való részvétele arányát az határozza meg, hogy milyen arányban részesül a beszerzés tárgyának ÁFA nélkül számított ellenértékéből. Az alvállalkozói teljesítés arányának vizsgálata során az ajánlattevőnek a saját nettó ajánlati árához kell viszonyítania az alvállalkozó(k)nak járó ellenszolgáltatást. Az ajánlatkérőként szerződő fél kifizetésenként vizsgálhatja az alvállalkozói teljesítés arányát úgy, hogy az alvállalkozók számláinak összegét az ajánlattevőként szerződő fél által a fennmaradó összegre benyújtott számlák alapján megismert teljes ellenszolgáltatáshoz kell viszonyítania. Az előzőekben foglalt megállapítások nem általános jelleggel alkalmazandóak, hanem a szerződés folyamatos teljesítése mellett, amennyiben a teljesítés tartalma számlázási időszakonként változatlan és a szerződés időtartama előre nem meghatározható. Előzőeken túl mindig egyedileg kell megvizsgálni az adott eset összes körülményét az alvállalkozói teljesítés arányának ellenőrzését illetően.
Amennyiben ajánlatkérő olyan közbeszerzési eljárást kíván lefolytatni, melynek tárgya már megkötött vagy előreláthatólag rövid időn belül (még ugyanazon költségvetési évben) megkötésre kerülő támogatási szerződés alapján beszerzendő áruhoz vagy szolgáltatáshoz hasonló, azonban a támogatási szerződés alapján történő beszerzést ajánlatkérő későbbi időpontban, de még ugyanazon költségvetési évben tervezi, megállapítható-e a beszerzési igény egy időben történő felmerülése, vagyis az egybeszámítási kötelezettség fennállása, ha a közbeszerzési tervben már valamennyi beszerzési igény szerepel?
Válasz (2013. március 11-én hatályos szabályozás alapján)
A közbeszerzési tervben történő feltüntetése a beszerzendő hasonló áruknak, vagy szolgáltatásoknak már megalapozza a „beszerzési igény egy időben merül fel” fordulat megállapíthatóságát, ha az eljárások egy időben történő lefolytatásának nincs objektív akadálya (mert például a forrás az ajánlatkérő rendelkezésére áll). Az egybeszámítás szempontjából tehát nem az egyes beszerzések tényleges megvalósításának időpontja az irányadó.
Ajánlatkérő a Kbt. 18. § (1) bekezdésében rögzített részekre bontás tilalmának figyelembe vétele mellett többször is alkalmazhatja-e „kis értékű beszerzési” tekintetében a 18. § (3) bekezdésében foglaltakat? Ez esetben hozzáadódik-e a már lefolytatott közbeszerzési eljárás értéke ahhoz az összeghez, melynek 20%-ához kell viszonyítani a 18. § (3) bekezdésének rendelkezéseit?
A Kbt. 18. §-ának (3) bekezdésében foglalt „leválasztási szabály” alkalmazásának feltétele, hogy a leválasztott értékű közbeszerzések együttes értéke – beleértve a leválasztás alapján már lefolytatott közbeszerzések értékét is – nem haladhatja meg az egybeszámított érték húsz százalékát. Ebből következik, hogy a húsz százalékos értéken belül több alkalommal is eljárhat az ajánlatkérő a Kbt. Harmadik Része szerint.
A Kbt. 46. § (2) bekezdés kapcsán milyen mennyiségi meghatározás érvényesíthető?
Válasz (2013. július 2-án hatályos szabályozás alapján):
A Kbt. nem határozza meg a közbeszerzés mennyiségétől való eltérés maximális vagy minimális mértékét, azonban annak érdekében, hogy az ajánlatkérő az alapelvek mentén megfogalmazott, a Kbt. eljárást megindító felhívás tartalmát szabályozásáról szóló rendelkezéseinek megfelelően járjon el, nem élhet korlátlanul a közbeszerzés mennyiségének 46. § (2) bekezdése szerinti meghatározásával, hanem az adott eset összes körülményét figyelembe véve rögzítheti a megadott mennyiségtől vagy értéktől történő eltérés százalékos mértékét. Amennyiben az ajánlatkérő a Kbt. 46. §-ának (2) bekezdése szerint határozza meg a beszerzés mennyiségét, úgy az eltérés mértékét is figyelembe kell venni a becsült érték megállapítása során. A százalékos eltérés tekintetében nem adható konkrét érték, ugyanis annak – a Kbt.-nek megfelelően meghatározott – mértéke mindig az eset összes körülményének figyelembe vételével állapítható meg. (Kbt. 46. § (2) bek., Kbt. 2. § (2) bek., Kbt. 39. § (1)-(2) bek., Közbeszerzési Döntőbizottság D.453/13/2008. számú határozata)
Ha egy adott elektronikus hírközlési szolgáltatást a szolgáltató általános szerződési feltételei között szabályozza, akkor az minden esetben nyilvános elektronikus szolgáltatásnak minősül, és így a Kbt. 9. § (1) bekezdés f) pontjában foglalt kivételi kör alkalmazható?
Válasz (2013. június 18-án hatályos szabályozás alapján):
A Ptk. adja meg az általános szerződési feltétel fogalmát. Általános szerződési feltételnek minősül az a szerződéses feltétel, amelyet az egyik fél több szerződés megkötése céljából egyoldalúan, a másik fél közreműködése nélkül előre meghatároz, és amelyet a felek egyedileg nem tárgyaltak meg. Ebből következőleg az általános szerződési feltétel fogalomnak – amely egy szerződéses feltétel típus – nem eleme a nyilvánosság. Ezt a fogalom tehát nem írja elő, de nem is zárja ki. Amennyiben a szolgáltató a hírközlési szolgáltatást az általános szerződési feltételei között szabályozza, az önmagában nem alapozza meg a nyilvánosság fogalmát, így tehát csak erre a körülményre tekintettel nem alkalmazható a Kbt. 9. § (1) bekezdés f) pontjában foglalt kivételi kör. Nem fogadható el olyan álláspont, amely alapján a szolgáltató mindössze azáltal mentesül a közbeszerzési kötelezettség alól, mert az adott elektronikus hírközlési szolgáltatást általános szerződési feltételekkel szabályozza. (Kbt. 9. § (1) bek f) pont, Ptk. 205/A. § (1) bek.)
Ajánlattevővel munkaviszonyban álló szakember minősülhet-e gazdasági szereplőnek, akinek a közbeszerzési eljárás folyamán a hiánypótlás keretében történő bevonása sérti a Kbt. 67. § (3) bekezdésben foglalt tilalmat?
Válasz (2013. június 26-án hatályos szabályozás alapján):
A munkajogviszony az ajánlattevő (munkaadó) és a szakember (munkavállaló) között áll fenn. A Kbt. gazdasági szereplő fogalma egyfajta önállóságot feltételez, amely kizárt munkajogviszonyban, ahol mintegy egységként kezelendő a munkaadó és a munkavállaló. Tehát, az ajánlattevővel munkaviszonyban álló szakember hiánypótlás keretében történő bevonása nem sérti a Kbt. 67. §-ának (3) bekezdésében foglalt tilalmat, mert nem minősül új gazdasági szereplőnek. (Kbt. 4. § 2. pont, 9. pont, 56. § (1) bek., 67. § (3) bek.)
Hogyan jár el helyesen az ajánlatkérőként szerződő fél, ha a szerződés teljesítésének időtartama alatt kétséget kizáró bizonyítékot hoznak a tudomására arról, hogy a nyertes ajánlattevőként szerződő fél a Kbt. 56. § (2) bekezdésében rögzített kizáró okok hatálya alatt áll?
Válasz (2013. július 2-án hatályos szabályozás alapján)
Ennek alapján az ajánlatkérőként szerződő fél jogosult és egyben köteles a szerződést felmondani - ha szükséges olyan határidővel, amely lehetővé teszi, hogy a szerződéssel érintett feladata ellátásáról gondoskodni tudjon. (Kbt. 125. § (5) bek., (6) bek., (7) bek.)
Központosított közbeszerzések hatálya alá tartozó szervezetnek van lehetősége saját hatáskörben megvalósított beszerzésre?
Válasz (2013. május 30-án hatályos szabályozás alapján)
Amennyiben valamely támogatott/pályázó szervezet a 168/2004. Korm. rendelet hatálya alá tartozik, úgy e szervezetnek azon termékeket, amelyekre van érvényes keretszerződés vagy keretmegállapodás főszabály szerint a központosított rendszerben kell beszerezniük, azonban a jogszabály szerint ilyenkor is lehetőség van az ún. saját hatáskörben megvalósított beszerzésre. A Korm. rendelet 7. § (1) bekezdésében a jogalkotó több különböző, egymástól függetlenül fennálló feltétel esetére biztosított lehetőséget arra, hogy lefolytatható legyen saját hatáskörben a beszerzés. (168/2004. (V.25.) Korm. rendelet 1. § (1) bek., 2. § (1) bek., 7. § (1) bek.)
A Kbt. 6. § (1) bekezdésének c) pontjának megállapítását illetően milyen általános szempontok szerint kell megvizsgálni az ajánlatkérői minőség fennállását?
Válasz (2013. július 1-jén hatályos szabályozás alapján):
A Kbt. 5. §-a szerint közbeszerzési eljárást az ajánlatkérőként meghatározott szervezetek visszterhes szerződés megkötése céljából kötelesek lefolytatni megadott tárgyú és értékű beszerzések megvalósítása érdekében (közbeszerzés).
A Kbt. 6. § (1) bekezdésének c) pontja értelmében e törvény alkalmazásában ajánlatkérő az a jogképes szervezet, amelyet közérdekű, de nem ipari vagy kereskedelmi jellegű tevékenység folytatása céljából hoznak létre, vagy amely ilyen tevékenységet lát el, ha az a)-d) pontokban meghatározott egy vagy több szervezet, az Országgyűlés vagy a Kormány külön-külön vagy együttesen, közvetlenül vagy közvetetten meghatározó befolyást képes felette gyakorolni vagy működését többségi részben egy vagy több ilyen szervezet (testület) finanszírozza.
Ezen pont alapján az ajánlatkérői minőség abban az esetben áll fenn, ha a következő feltételek egyidejűleg állnak fenn egy, a Kbt. 6. § (1) bekezdésének a) és b) pontja alapján ajánlatkérőnek nem minősülő szervezet esetén:
- a szervezet jogképes;
- közérdekű, de nem ipari vagy kereskedelmi jellegű tevékenység folytatása céljából hoznak létre, vagy amely ilyen tevékenységet lát el,
- az a)-d) pontokban meghatározott egy vagy több szervezet, az Országgyűlés vagy a Kormány külön-külön vagy együttesen, közvetlenül vagy közvetetten meghatározó befolyást képes felette gyakorolni vagy működését többségi részben egy vagy több ilyen szervezet (testület) finanszírozza.
A következők mondhatóak el a három feltétel kapcsán.
A jogképesség azt jelenti, hogy egy személyt vagy szervezetet jogok illethetik és kötelezettségek terhelhetik.
Mindig az adott szervezetre vonatkozó jogszabályi környezet (pl. Ptk., ágazati jogszabályok) alapján kell e kritériumot illetően megállapítást tenni.
2. A közérdekűség
A Kbt. nem határozza meg a közérdekűség fogalmát, ezért értelmezésekor más jogszabályok, illetve legfelsőbb bírósági (jelenleg: kúriai) állásfoglalások, valamint – lévén a Kbt. ezen szakasza európai uniós jogszabály átültetésének való megfelelést célozza – az uniós közbeszerzési jog vizsgálata szükséges.
A közérdekűség megállapíthatóságát illetően a Legfelsőbb Bíróság Közigazgatási Kollégiumának KK2. számú állásfoglalása szolgálhat iránymutatásul: ennek értelmében közérdekűnek minősül a cél elsősorban akkor, ha az a társadalom vagy egy szélesebb közösség érdekét szolgálja. A közérdekűség fogalmát azonban nem lehet csupán az érintett személyek száma alapján megítélni. Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről szóló 2011. évi CLXXV. törvény 2. §-ának 16. pontja hasonlóképpen fogalmaz a közcélú tevékenységet illetően: a közcélú tevékenység személyek csoportja által, valamely a csoportnál tágabb közösség érdekében – más, e közösségbe nem tartozó személyek érdekeinek sérelme nélkül – végzett tevékenység.
Az Európai Bíróság esetjoga szerint (pl. C-283/00. számú ügy) közjogi szervezetté minősítés alapja a funkcionális megközelítés, vagyis nem annak van relevanciája, hogy egy adott tevékenységet pl. jogszabály miként minősít, hanem a ténylegesen ellátott tevékenység jellegének, aminek megítélése az eset összes körülményének gondos mérlegelését igényli.
Mindenekelőtt az vizsgálandó, hogy a kérdéses szervezet létjogosultságát valamely közérdekű cél megvalósítása alátámasztja-e. Ha ez a közérdekű szükséglet (mint a szervezet alapításának vagy működtetésének célja) hiányzik, a vizsgált szervezet nem minősül közjogi szervezetnek.
Amennyiben a közérdekű szükséglet kielégítés célja az adott esetben a folytatott tevékenység – több tevékenységet folytató szervezetnél legalább egy tevékenységrész tekintetében – megállapítható, azt kell további elemzés tárgyává tenni, hogy a közérdekű cél teljesítéséhez szükséges tevékenység ún. ipari vagy kereskedelmi jellegű-e.
Az ipari, kereskedelmi jelleg fogalmát – a közérdekű tevékenység definíciójához hasonlóan – nem határozza meg sem a Kbt., sem a közösségi irányelvek. A tevékenység ipari vagy kereskedelmi jellegére vonatkozó utalás – amint azt a Közbeszerzési Döntőbizottság a D.47/19/2011. számú határozatában részletesen kifejtette – az általános közgazdasági fogalomhasználat szerint olyan gazdasági tevékenységet feltételez, amelynek eredményeként profitszerzési célból piacképes termék előállítása történik, illetőleg olyan tevékenységet, amely termékek vagy szolgáltatások kereskedelmi forgalomban, versenyfeltételek mellett történő értékesítési célja által jellemezhető.
Az Európai Bíróság esetjoga (pl. C-18/01. számú ügy) alapján a kereskedelmi, ipari jelleg jellemzően – de nem feltétlenül minden esetben – megállapítható akkor, ha a jogi személy a tevékenységét a piaci verseny feltételei mellett végzi, tehát pl. profitorientált, és üzleti kockázatot vállal. Az „ipari, kereskedelmi jelleg” azonban nem azonosítható mechanikusan a vállalkozási tevékenység folytatásával sem, mivel az Európai Bíróság a tevékenység folytatás kereskedelmi jellegét ún. non-profit tevékenységet folytató szervezet esetében is megállapította (C-223/99. és C-260/99. számú összevont ügyek), figyelembe véve az adott non profit szervezetre irányadó, a költséghatékony működést kikényszerítő előírásokat.
Mindazonáltal a Kbt. 6. § (2) bekezdése – az Európai Bíróság e témakörrel kapcsolatos joggyakorlatát kodifikálva – kimondja, hogy az (1) bekezdés c) pontja alkalmazásában a közérdekű, de nem ipari vagy kereskedelmi jellegű tevékenység megítélésével összefüggésben, az ajánlatkérői minőség megállapítása szempontjából nem lényeges, hogy az ott meghatározott szervezet a közérdekű feladatán kívül más tevékenységet is folytat-e haszonszerzési céllal, akár a szervezet közérdekű tevékenységéhez képest nagyobb arányban.
Hangsúlyos tehát, hogy a több tevékenységet folytató szervezetek esetén a megállapítás során a Kbt. 6. § (2) bekezdésében foglaltakra tekintettel irreleváns a fentiek alapján közérdekű, de nem ipari vagy kereskedelmi jellegű tevékenység aránya az egyéb, akár ipari, kereskedelmi jellegűnek tekinthető egyéb tevékenység(ek)hez képest [lásd: Európai Bíróság C-44/96. és C-306-97. ítélete].
Az Európai Bíróság az ún. Mannesmann-ügyben [C-44/96.] fejtette ki részletesebben a többfajta tevékenységet végző szervezetek tekintetében a közjogi szervezetnek való minősítés szempontjait.
Az ítélet 25. bekezdése szerint „Ezt követően helyénvaló megállapítani, hogy a StDrG 1. cikk (1) bekezdésének és a 2. cikk (1) bekezdésének rendelkezéseiből következik, hogy az ÖS e közérdekű szükségletek kialakításának különleges céljából alapított. E tekintetben közömbös, hogy ezen a feladaton kívül egy ilyen szervezet szabadon végezhet egyéb tevékenységeket, mint más nyomtatványok előállítása, valamint könyvkiadás és forgalmazás.Az osztrák kormány által az írásbeli észrevételeiben felvetett azon tény, hogy a közérdekű szükségletek kielégítése az ÖS által ténylegesen vállalt tevékenységeknek csak egy relatíve jelentéktelen részét képezi, számára sem bír relevanciával, mihelyst egy ilyen szervezet folyamatosan magára vállalja azokat a szükségleteket, amelyek kielégítésére kifejezetten kötelezett.”
Az ítélet 26. bekezdése szerint „Valóban, az irányelv 1. cikk b) pont második bekezdés első francia bekezdése által támasztott feltétel, amely szerint a szervezetet kifejezetten nem ipari vagy kereskedelmi, közérdekű szükségletek kielégítése céljából kell létrehozni, nem foglalja magában, hogy a szervezet kizárólagos feladata lenne az ilyen szükségleteket kielégíteni.”
Az ítélet 31. bekezdése szerint „ E tekintetben helyénvaló felidézni, amint az már jelen ítélet 26. pontjában megállapításra került, hogy magának a 93/37 irányelv 1. cikk b) pont második bekezdésének szövege nem zárja ki, hogy egy ajánlatkérő, a nem ipari vagy kereskedelmi jellegű, közérdekű szükségletek kifejezett kielégítésének feladatán kívül más tevékenységeket is gyakorolhasson.”
Az ítélet 32. bekezdése szerint „Az ilyen tevékenységekre vonatkozóan helyénvaló először megállapítani, hogy az irányelv 1. cikk a) pontja nem tesz különbséget az ajánlatkérő által a közérdekű szükségletek kielégítése feladatának teljesítéséhez odaítélt, építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések és az ezzel a feladattal nem kapcsolatosak között.”
Az ítélet 34. bekezdése szerint „Végül, a 93/37 irányelv 1. cikk b) pont második bekezdés első francia bekezdésének olyan értelmezése, amely szerint az alkalmazása a nem ipari vagy kereskedelmi jellegű szükségletek kielégítése céljából gyakorolt tevékenységre vonatkozó, többé-kevésbé kiterjedt rész függvényében változik, ellentétes a jogbiztonság elvével, amely megköveteli, hogy egy közösségi szabály az érintettek számára világos, és alkalmazása előrelátható legyen.”
Összegezve, a Kbt. 6. § (1) bekezdés c) pont második feltételének fennállása akkor állapítható meg, ha egy, bármilyen nagyságrendet képviselő, ténylegesen folytatott tevékenység vonatkozásában mind a közérdekűség, mind az ipari vagy kereskedelmi jelleg hiánya elmondható.
3. A meghatározó befolyás vagy finanszírozás
Azt, hogy a Kbt. alkalmazása során, mit kell érteni a meghatározó befolyás alatt, a Kbt. 4. § 16. pontja határozza meg akként, hogy meghatározó befolyástképes gyakorolni az a szervezet, amely az alábbi feltételek közül legalább eggyel rendelkezik egy másik szervezet tekintetében:
a) a tagok (részvényesek) szavazatának többségével társasági vagy tagsági részesedése alapján egyedül rendelkezik,
b) más tagokkal (részvényesekkel) kötött megállapodás alapján vagy más módon a szavazatok többségével egyedül rendelkezik,
c) jogosult arra, hogy a vezető tisztségviselők (döntéshozók, ügyvezetők) vagy a felügyelőbizottság (felügyeleti, ellenőrző szerv, testület) tagjainak többségét megválassza (kijelölje) vagy visszahívja.
A többségi finanszírozás alatt pedig az 50%-ot meghaladó finanszírozást kell érteni.
Az 1%-os SZJA felajánlás támogatásnak tekintendő-e?
Válasz (2013. április 22-én hatályos szabályozás alapján)
Nem, mert nem egy előre meghatározott, megvalósítani kívánt beszerzés igényhez nyújtják. (Kbt. 4. § 21. pont, felülvizsgálattal érintett D.92/14/2013.)
A Kbt.-ben „döntés” alatt mit kell érteni, kizárólag a közbeszerzési eljárást lezáró döntést? Ez a „testületi döntéshozatal” szempontjából lenne fontos, mármint, hogy csak az említett döntés esetén kell a Kbt. 22. § (5) bekezdését alkalmazni?
Az ajánlatkérő minden olyan aktusa döntés, amely joghatás kiváltására alkalmas, tehát nem csak a közbeszerzési eljárást lezáró döntés. (Kbt. 22. § (1), (4) és (5) bek.-hez fűzött indokolás)
Az ún. „egybeszámítás”-sal kapcsolatosan milyen változások említhetőek meg a 2012. január 1-je hatályos szabályozáshoz képest 2013. július 1-jén?
Válasz (2013. július 1-jén hatályos szabályozás alapján)
Az említett időponttól kezdve a Kbt. az egybeszámítás terminológia és szemlélet helyett a részekre bontás tilalma terminológiát és szemléletet alkalmazza egységesen a Kbt. 18. § (2) bekezdésében említett, valamennyi beszerzési tárgytípus vonatkozásában.
Ez a változás azt jelenti, hogy a Kbt. 2013. július 1-je előtti szabályai értelmében meghatározott feltételek fennállása esetében több beszerzés értékét kellett egymással egybeszámítani, ugyanakkor 2013. július 1-jét követően a hangsúly nem a különböző beszerzések értékének összeszámításán, hanem az egy beszerzés értéke részekre bontásának tilalmán van. Másképpen fogalmazva tehát különböző, egységes beszerzések értékét nem kell összeszámítani, ugyanakkor az egy egységes beszerzés értéke nem bontható részekre.
Így az ajánlatkérőknek alapvetően a beszerzéseiket az egyes beszerzési igényeik egységességének mentén kell együtt kezelniük, s az így meghatározott értéket kell a becsült értéknek tekinteniük.
Az építési beruházás
A Kbt. 16. § (1) bekezdésében szereplő gazdasági és műszaki funkció egységének előírása közösségi jogon alapszik.
Mind azEurópai Parlament és Tanács által 2004. március 31-én elfogadott, az építési beruházásra, az árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/18/EK irányelv, mind azEurópai Parlament és Tanács által 2004. március 31-én elfogadott,a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló2004/17/EK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének b) pontja az alábbiak szerint rendelkezik:
„ ’Public works contracts’ are public contracts having as their object either the execution, or both the design and execution, of works related to one of the activities within the meaning of Annex I or a work, or the realisation, by whatever means, of a work correspondingto the requirements specified by the contracting authority. A ‘work’ means the outcome of building or civil engineering works taken as a whole which is sufficient of itself to fulfil an economic or technical function.”
„Építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés: olyan közbeszerzési szerződés, amelynek tárgya az I. melléklet szerinti tevékenységek valamelyikéhez kapcsolódó építési projekt vagy egy építmény kivitelezése, illetve kivitelezése és tervezése együtt, vagy az ajánlatkérő szerv által megállapított követelményeknek megfelelő építmény bármilyen eszközzel, illetve módon történő kivitelezése. Az „építmény” magas- vagy mélyépítési munkálatok olyan összességében vett eredményét jelenti, amely önmagában alkalmas valamely gazdasági vagy műszaki funkció betöltésére.”
A Bíróság a C-16/98. számú ügyben foglalkozott az „egy építési beruházás” közbeszerzési megközelítésével még a jelenleg hatályban lévő közbeszerzési irányelvek előtti szabályozás alapján. Tekintettel arra, hogy a hatályos irányelvekben visszaköszön az ítélet alapját képező rendelkezés, a Bíróság megállapításai hivatkozhatóak továbbra is.
A Bíróság kifejtette, hogy az „egy beruházás meglétének mérlegelését…a betöltött gazdasági és műszaki funkcióhoz képest kell mérlegelni” [38. bekezdés]. Ezt mindenkor a vizsgált beszerzések „kontextusa és sajátosságai függvényében kell mérlegelni” [65. bekezdés].
A Bíróság ítéletének meghozatala során figyelembe vette a szerződések egyidejű kibocsátását, szerződési hirdetmények hasonlóságát, földrajzi keret egységességét [65. bekezdés], illetve a földrajzi korlátozottságot, összekapcsolás fakultatív jellegét, pénzügyi teherviselést [69. bekezdés]. A Bíróság rámutatott, hogy egyéb tényezők, mint az ugyanazon ajánlatkérő személye, vagy, hogy a különböző szerződésekben foglaltakat ugyanazon vállalkozás is tudná teljesíteni, a körülményektől függően ugyan utalhatnak egy építési beruházás fennállására, azonban ezek nem lehetnek meghatározó kritériumok, a döntő szempont az építési munkák eredményének funkcionális egysége[42. bekezdés].
A Bíróság tárgyi ítéletében az egy építési beruházást funkcionális módon közelíti meg, s ez azt jelenti, hogy az ajánlatkérő a vizsgált beszerzéseket gazdasági vagy műszaki szempontból egy egységes eredmény érdekében kívánja megvalósítani.
Az áru és a szolgáltatás
A szolgáltatásmegrendelés tekintetében a jogalkotó a C-574/10. számú ítéletben foglaltakra hivatkozással mutatja be a beszerzési igény egységességének kritériumait, az árubeszerzés vonatkozásában megjegyzendő viszont, hogy az európai bírósági ítélet még nem lelhető fel. A jogalkotó az említett ítéletből ugyanakkor arra következtet, hogy az elsőként az építési beruházások kapcsán a C-16/98. számú ítéletben kifejtett funkcionális szemlélet - miszerint a beszerzési igény egységessége a létrehozni kívánt eredmény műszaki és gazdasági funkcionális egységen alapul – más beszerzési tárgyra is irányadó.
A Kbt. 18. § (2) bekezdéséhez fűzött indokolás (a továbbiakban: Indokolás) szerint az áru és szolgáltatásmegrendelés műszaki és gazdasági funkcionális egysége elsősorban abban érhető tetten, hogy a szolgáltatások vagyáruk
- egyetlen cél megvalósítását szolgálják és
- emellett tartalmilag is hasonlóak vagy
- funkciójuk betöltésére együttesen alkalmasak.
Az Indokolás a hasonlóságot abban látja megvalósultnak
- árubeszerzés esetén, ha a termékeket azonos vagy hasonló felhasználás érdekében kívánják beszerezni (pl. élelmiszerek vagy irodabútorok, illetőleg olyan termékek, amelyeket tipikusan egy, az adott területen tevékenykedő gazdasági szereplő tartana árukészletében);
- szolgáltatásmegrendelés esetén, ha a szolgáltatások természete azonos (C-574/10. ítélet, ahol egy megvalósítandó munka tervezéséről és ellenőrzéséről volt szó).
Az Indokolás a beszerzési igény eredményének műszaki és gazdasági egységességének megítélése körében megemlíti
- az időtényezőt, mely adott esetben irreleváns – tehát nem befolyásolja a funkcionális egységet –, más esetben pedig jelentőséggel bírhat – tehát a funkcionális egység hiánya következik belőle –;
- egységes tervezést és döntést;
- költségvetési tervezést, melyet az Európai Bíróság a C-574/10. számú ítéletében a funkcionális egység szempontjából irrelevánsnak tekintett;
- forrás rendelkezésre állását/hiányát, mely teljes mértékben lényegtelen szempont.
A támogatási szerződésben szereplő azon előírás (vagy hasonló tartalmú, általános előírás), miszerint: „A Kedvezményezettnek a Kbt. alapján kell eljárnia a projekt megvalósításánál.”, úgy értelmezendő-e, a Kedvezményezett maga dönti el, hogy a Kbt. alkalmazásának kötelezettsége fennáll-e és csak akkor alkalmazza a törvényt, vagy pedig a Kbt. 6. § (1) bekezdésének h) pontja szerinti szerződéses kötelezettségvállalásnak minősül és a közbeszerzési kötelezettség fennállásának hiánya esetén is le kell folytatni közbeszerzési eljárást?
Válasz (2013. szeptember 4-én hatályos szabályozás alapján)
A hivatkozott megfogalmazás tekinthető akként is, hogy a támogatást nyújtó szervezet a Kbt. 6. § (1) bekezdésének g) pontjában foglaltak, illetve a közbeszerzési kötelezettség egyéb feltételeinek hiánya esetén is arra kötelezi a Kedvezményezettet, hogy a Kbt. szabályai szerint járjon el.
A Kbt. 6. § (1) bekezdésének c) pontja alapján már eleve ajánlatkérőnek minősülő szervezet alkalmazza-e a Kbt.-t a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tao) 22/C. §-a szerinti adókedvezményből megvalósítandó beszerzés vonatkozásában? Azaz, a Tao 22/C. § (6) bekezdésének e) pontja szerinti nyílt pályázatnak közbeszerzési eljárásnak kell-e lennie?
Válasz (2013. február 13-án hatályos szabályozás alapján)
A Kbt. 5. §-a alapján kijelenthető, hogy a beszerzésre fordítandó ellenszolgáltatás származása irreleváns körülmény a közbeszerzési kötelezettség megállapítása során.
Egy önkormányzat kívánja olyan szervezettől megrendelni sportcélú ingatlan fejlesztését (csarnok, pálya, öltöző építése), amely 70% arányban venné igénybe a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 22/C. §-a szerinti adókedvezményt és a hasznosítás jogát megkapná X évre. A közbeszerzési kötelezettséget illetően mit lehet elmondani?
Válasz (2013. február 4-én hatályos szabályozás alapján)
Az önkormányzatnak az általános szabályok szerint kell megvizsgálnia közbeszerzési kötelezettségét azzal, hogy a konstrukció az építési koncesszió beszerzési tárgyként való meghatározását veti fel, s így az adókedvezményben részesülő szervezetnek pedig a Kbt. 113. § (1) bekezdésének való megfelelést is adott esetben be kell tartania.
Érdeklődni szeretnénk, hogy honnan szerezhetünk tudomást kivitelezési munkák kiírásáról?
Válasz (2013. április 12-én hatályos szabályozás alapján)
Az ajánlatkérő által választott közbeszerzési eljárásfajta függvényében a közbeszerzési eljárásokon ajánlattevőként, részvételi jelentkezőként akkor tud részt venni, ha
- az ajánlatkérő közvetlenül meghívja; vagy
- közös ajánlattevőként csatlakozik egy, az ajánlatkérő által közvetlenül meghívott gazdasági szereplőhöz; vagy
- az eljárást megindító hirdetmény a Közbeszerzési Értesítőben vagy az Európai Unió Hivatalos Lapjában, illetőleg a hirdetmények elektronikus napilapjában, a TED-adatbankban megjelenik.
Külföldi cég indulhat-e magyarországi közbeszerzési eljáráson, és ha igen, milyen módon? Szükség van-e ehhez engedélyre?
Válasz (2013. április 9-én hatályos szabályozás alapján)
A közbeszerzési eljárásban való részvétel szabályait a Kbt. tartalmazza. Ezen szabályok alkalmazandók mind a magyar, mind a külföldi ajánlattevőkre. A kérdés eldöntésében iránymutatásul szolgálhatnak a Kbt. alapelvei [Kbt. 2. § (2) és (5) bekezdés], de különös figyelemmel kell lenni a Kbt. 4. §-ának 1. pontjában rögzített ajánlattevői fogalomra is.
Az ajánlattevőknek az ajánlatkérő által a hirdetményben foglalt kizáró okoknak, alkalmassági követelményeknek, illetve esetlegesen egyéb, az ajánlatkérő által támasztott érvényességi feltételeknek, valamint a dokumentációban foglaltaknak kell megfelelniük. A közbeszerzési eljárásokban az alkalmasság és a kizáró okok igazolásának, valamint a közbeszerzési műszaki leírás meghatározásának módjáról a 310/2011. (XII. 23.) számú kormányrendelet (a továbbiakban: Kormányrendelet) szól. E jogszabály megtalálható honlapunkon a „Jogi háttér” menüpont „Hazai szabályozás” almenüpontjában.
A Kbt. lehetőséget ad az ajánlattevőknek közös ajánlattételre, amelynek a szabályait a Kbt. a 25. §-ban részletezi. Továbbá az ajánlattevők alvállalkozókat [Kbt. 4. § 2. pont] vonhatnak be a közbeszerzési szerződés teljesítésébe, valamint az alvállalkozókkal, illetve más szervezetek kapacitására támaszkodva is megfelelhetnek az ajánlatkérő által előírt alkalmassági követelményeknek [Kbt. 55. § (5)-(6). bekezdése].
A Közbeszerzési Hatóság a Kbt. 172. §-a (2) bekezdésének eb) pontja értelmében vezeti és közzéteszi a minősített ajánlattevők jegyzékét, illetve meghatározza a minősítési szempontokat és igazolási módjait. Fontos, hogy a közbeszerzési eljárásban ajánlattevőként való részvételnek nem feltétele a minősített ajánlattevők listáján való szereplés.
Külön kiemelendőek a Kbt. 56. § (1) bekezdésében meghatározott kizáró okok, illetve a 75. § (2) bekezdésében foglalt fakultatív kizáró okok. Ezen jogszabályhelyekkel kapcsolatban további tájékoztatás található a Közbeszerzési Hatóság által kiadott útmutatókban (A Közbeszerzési Hatóság útmutatója azokról az államokról, melyekkel Magyarországnak kettős adózás elkerüléséről szóló egyezménye van, illetve Magyarországnak és az Európai Uniónak a közbeszerzések terén fennálló nemzetközi szerződéseiről), melyeket a Hatóság honlapján a „Jogi háttér” menüpont „Jogalkalmazás elősegítése” alpont „Útmutatók” pontja alatt talál.
Látható tehát, a külföldi ajánlattevőkre is a Kbt. és a Kormányrendelet szabályai vonatkoznak a fentiek alapján, a részvételhez külön engedély beszerzése szükségtelen.
Miként van lehetőség a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatósággal (KEF) történő keretszerződés megkötésére?
Válasz (2013. április 23-án hatályos szabályozás alapján)
Adott esetben a kérdés feltehetőleg a központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a központi beszerző szervezet feladat- és hatásköréről szóló 168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet szerinti közbeszerzésekre vonatkozik. A Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatósággal történő keretszerződés megkötésére a Kbt. szerinti közbeszerzési eljárás alapján kerül sor, a központosított közbeszerzési eljárás eredményeképpen megkötendő keretszerződésre vonatkozó speciális szabályokat a jogszabály 24. §-a tartalmazza.
Amennyiben a szerződésmódosításról utólag kerül sor a szerződésmódosításról szóló tájékoztató közzétételére, úgy a közzététellel megnyílnak-e a törvényben írt jogorvoslati határidők? (Az adott szerződés alapjául szolgáló közbeszerzési eljárás megindítására 2005. októberében került sor.)
Válasz (2005. VIII. 4. – 2005. X. 31. időszakban hatályos szabályozás alapján)
Ha a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény (a továbbiakban: régi Kbt.) 307. §-a (1) bekezdésében foglalt feladási kötelezettség megsértését vitatjuk (és nem a szerződés régi Kbt. 303. §-ába ütköző módosítását), akkor késedelmes feladás esetén a jogsértés időpontja a hirdetmény közzétételének az időpontja, ha pedig a feladás elmaradását sérelmezzük, akkor jogsértés időpontja az a nap, amelytől az ajánlatkérő mulasztásba esett, vagyis a szerződésmódosítástól számított ötödik munkanap. Késedelmes feladás esetén tehát a jogorvoslati (objektív és szubjektív) határidők kezdeményezők esetében a hirdetmény közzétételétől nyílnak meg, míg kérelmezők esetében a szubjektív határidő a hirdetmény közzétételétől számított tizenötödik naptól fog kezdődni. Amennyiben a feladás elmaradása lenne a jogorvoslati kérelem tárgya, úgy az objektív jogorvoslati határidő a mulasztásba esés napjától, a szubjektív pedig (az igazolt) tudomásszerzés napjától számítódik.
Részben OEP finanszírozásból megvalósuló orvosi ügyelet, illetve gyógyszerbeszerzés becsült értékének megállapítása során figyelembe kell venni az OEP által nyújtott támogatás összegét?
Válasz (2013. május 8-án hatályos szabályozás alapján)
A közbeszerzési kötelezettség egyik feltétele a visszterhesség [Kbt. 5. §]. Vizsgálni szükséges tehát azt, hogy történik-e az ajánlatkérő részéről – közvetve vagy közvetlenül – valamilyen – akár pénzbeli, más vagyoni, vagy hasznosítási jog átengedéseként jelentkező – ellenszolgáltatás. Figyelemmel arra, hogy az ajánlatkérő hasznosítási jog átengedésével is „fizethet”, a visszterhesség megállapításának nem feltétele, hogy a szolgáltatás ellenértékét az ajánlatkérő fizesse meg. Amennyiben a fentiek szerinti ellenszolgáltatás nem merül fel, úgy a beszerzés nem minősül közbeszerzésnek, és a Kbt. rendelkezéseit nem kell alkalmazni. Ingyenes szerződések ugyanis nem tartoznak a Kbt. hatálya alá. Ellenkező esetben azonban, ha bármilyen ellenszolgáltatás szüksége felmerül az ajánlatkérő részéről, a beszerzés – a megadott közbeszerzési értékhatárok elérése esetén – közbeszerzésnek minősül, és arra vonatkozóan közbeszerzési eljárást kell lefolytatni. Ebben az esetben az ellenszolgáltatás milyenségének tisztázása is fontos (pénzbeli, vagyoni, hasznosítási jog átengedése, stb.) a beszerzés tárgyának megállapítása szempontjából.
Fentiek alapján, a visszterhesség követelménye a beszerzési igénnyel rendelkező ajánlatkérő és az ajánlattevő közötti jogviszonyban az ellenszolgáltatás forrásától függetlenül teljesül. Mindez jelen esetben azt jelenti, hogy a visszterhesség akkor is megállapítható, ha adott esetben az orvosi ügyelet ellátását végző szervezet számára az OEP biztosítja a szükséges forrást a finanszírozási szerződés alapján.
Előzőeknek megfelelően az OEP finanszírozott – mind orvosi ügyelet biztosítására, mind gyógyszerbeszerzésre irányuló – beszerzés becsült értékének meghatározása a Kbt. 11. §-ának (1) bekezdése alapján egybeeshet az OEP finanszírozás összegével (illetve, amennyiben részben az önkormányzat finanszírozza a beszerzést, úgy az önkormányzat önrésze és az OEP támogatás összege jelentheti a beszerzés becsült értékét). A közbeszerzés tárgyának értéke – akárcsak a visszterhesség fogalma esetében – független attól, hogy az ahhoz szükséges forrást ki biztosítja.
Helyben központosított közbeszerzés keretében az önkormányzatnak azoknak az intézményeknek a nevében is le kell folytatni a közbeszerzési eljárást, ahol az adott szolgáltatásra vonatkozó becsült érték nem érné el a közbeszerzési értékhatárt?
A helyben központosított rendszerhez csatlakozott szervezeteknek azt kell először vizsgálniuk, hogy az önkormányzat a közbeszerzés helyben központosításáról szóló rendeletének tárgyi és személyi hatálya alá tartoznak-e. A rendelet hatálya alá tartozó szervezetek esetében az önkormányzat vizsgálja, hogy a helyben központosított rendszerhez csatlakozott szervezetek beszerzési igénye a Kbt. 5. §-a alapján közbeszerzési kötelezettség alá esik-e. Amennyiben igen, a beszerzést közbeszerzés útján kell a központosított közbeszerzés során ajánlatkérésre feljogosított szervezetnek megvalósítania. (Kbt. 5. §, Kbt. 23. § (5) bek., Kbt. 182. § (3) bek.)
A közbeszerzési szerződés jogszabály-változás miatt módosul. Vizsgálni kell a Kbt. 132. §-át?
Válasz (2013. szeptember 26-án hatályos szabályozás alapján)
Különbséget kell tenni „módosítás” és „módosulás” között. A Kbt. 132. §-a alapvetően a közbeszerzési szerződéseknek a felek közös akarat-elhatározásából fakadó módosításának korlátozásáról szól. Amikor kizárólag a közbeszerzési szerződéssel szembeni jogszabályi előírás változása miatt módosul a közbeszerzési szerződés, úgy e körülmény kívül esik a Kbt. szabályozási körén. (Kbt. 132. §, Ptk. 226. § (1) bek., Ptk. 240. § (1) bek.)
Hogyan lehet eldönteni a kizárólagos jog fennállását a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás jogalapja tekintetében?
Válasz (a 2013. szeptember 26-án hatályos szabályozás alapján)
A Kbt. a kizárólagos jog esetében nem követeli meg, hogy egy személy vagy szervezet legyen csak képes fizikailag teljesíteni, mivel ezen kritériumoknak csak azok a termékek és szolgáltatások felelnének meg, amelyeknek piacán nincsen verseny, hanem arról az esetről van szó, amikor a szerződést egy kizárólagos jog fennállása miatt jogszerűen csak egy szervezettel (személlyel) lehet megkötni.
A hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás jogalapjának megállapításához két körülmény vizsgálata és együttes fennállása szükséges:
1. az ok a kizárólagos jog védelme körében merüljön fel, és
2. a szerződés egyetlen személlyel/szervezettel legyen csak megköthető.
A Kbt. értelmező rendelkezései között nem található rendelkezés, hogy a „kizárólagos jog” alatt a Kbt. alkalmazásában mit kell érteni, van-e sajátos jelentéstartalma. Így azt kell vizsgálat tárgyává tenni, hogy a kizárólagos jog ennek a kitételnek megfeleltethető-e, a megfogalmazott beszerzési igény más személy/szervezet által történő teljesítése kizárólagos jogokat sértene-e, jogsértő lenne-e más személlyel/szervezettel a szerződéskötés. (Kbt. 94. §. (2) bek. c) pont)
Kizárólagos jogra hivatkozással van lehetőség mentesülni a közbeszerzési kötelezettség alól?
Válasz (2013. október 18-án hatályos szabályozás alapján)
A Kbt.-t – ha a közbeszerzés tárgya szolgáltatás megrendelés - nem kell alkalmazni abban az esetben, ha a szolgáltatást a 6. § (1) bekezdés a)-c) pontjaiban meghatározott ajánlatkérők valamelyike vagy általuk létrehozott társulás jogszabály alapján fennálló kizárólagos jog alapján nyújtja.
A kivételeket – az Európai Bíróság állandósult joggyakorlatának megfelelően – megszorítóan kell értelmezni.
A fenti kivételi esetkör fennállásának konjunktív feltételei az alábbiak:
a. a beszerzés tárgya szolgáltatás megrendelése,
b. a szolgáltatást a Kbt. 6. § (1) bekezdés a)-c) pontjaiban meghatározott ajánlatkérők valamelyike vagy általuk létrehozott társulás nyújtja,
c. a szolgáltatás nyújtására a fenti alanyi körnek kizárólagos joga van
d. a kizárólagos jog jogszabály alapján áll fenn.
(Kbt. 9. § (5) bek. g) pont, C-20/01 és C-28/01 Bizottság vs. Németország ügy)
Kiválás után jogelőd társaság tekintetében kell vizsgálnia ajánlatkérőnek a kizáró okokat?
Válasz (2013. november 25-én hatályos szabályozás alapján)
A Kbt. 56-57. §-ai (1) bekezdéseinek első fordulatai önálló jogalanyokra utalnak. Egy gazdasági szereplő jogelődje azonban – a szétválás után – a jogutódtól eltérő jogalany.
A kizáró okok tekintetében ajánlatkérőnek tehát – a szétválás előtt – főszabály szerint a jogelőd társaság tekintetében nem kell vizsgálnia a kizáró okokat.
Mindazonáltal – bizonyos esetekben – a közbeszerzési eljárás alapelveibe ütközne, ha egy ajánlattevő csupán arra tekintettel nem tartozna a kizáró okok hatálya alá, mert a jogutódlás révén már nem tartozik felelősséggel például a jogelőd által elkövetett jogsértésekért. Ez hátrányosabb helyzetbe hozná a jogutódlással nem érintett, ám az említett kizáró okok alá tartozó ajánlattevőket.
Az alapelvekre tekintettel tehát – mint a jóhiszeműség és tisztesség, a rendeltetésszerű joggyakorlás, az esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód – az egyes kizáró okokat az adott eset összes körülményére figyelemmel egyedileg vizsgálat tárgyává lehet tenni. Amennyiben például megállapítható, hogy a jogutód szervezet munkavállalói között szerepel az a személy (vagy személyek), akinek felelőssége miatt az 56. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározott adó-, vámfizetési vagy társadalombiztosítási járulékfizetési kötelezettségének – a szétválás előtt – a jogelőd cég nem tett eleget, akkor ebben az esetben különös körültekintéssel kell vizsgálni a jogutód kizárásának lehetőségét. (Kbt. 2. §, Kbt. 56. § (1) bek., Kbt. 57. § (1) bek.)
A nyertes ajánlattevő a három éves garanciavállalás ellenére nem cseréli a gépeket, alkatrészeket a poros – korábban nem kifogásolt – állapotra tekintettel. Mit tehetünk?
Válasz (2013. január 1-jén hatályos szabályozás alapján)
A Ptk. szerinti és nem a Kbt. 126. §-a szerinti biztosítékformának megfelelő jótállási igénnyel – melyet hétköznapi szófordulatban garanciának neveznek – összefüggő jogvitákkal kapcsolatosan a bírósághoz kell fordulni. A bíróság előtt peres eljárás alternatívája a békéltető testület igénybe vétele. (Kbt. 3. §, Kbt. 126. §, Kbt. 133. § (2) bek., Ptk. 248. §, Ptk. 306. §)
Nemzeti eljárásrend szerinti nyílt eljárásban az ajánlatkérő érvénytelenné nyilvánított egy ajánlattevőt és erről értesítette is. A bírálat folyamán ezt követően az ajánlatkérő újabb érvénytelenségi okot (egy kizáró okot) tárt fel az ajánlatban. Jogosult-e az ajánlatkérő megállapítani az újabb érvénytelenségi okot, és ha igen, készíthet-e újabb tájékoztató levelet a Kbt. 77. § (1) bekezdése szerint? S hogyan alakul a kérdés megítélése akkor, ha az írásbeli összegezés megküldését követően áll elő ugyanez a szituáció?
Válasz (2014. január 1-jén hatályos szabályozás alapján)
Az ajánlatkérő akkor tesz eleget a bírálati kötelezettségének, ha valamennyi érvénytelenségi okot feltárja és megteszi az azzal kapcsolatos eljárási kötelezettségeit a verseny tisztaságának, átláthatóságának és nyilvánosságának alapelvére tekintettel, függetlenül attól, hogy az írásbeli összegezés megküldése előtt vagy azt követően lel fel újabb érvénytelenségi okot az ajánlatban. Ez utóbbi esetben a módosított írásbeli összegezés megküldésével tesz eleget az ajánlatkérő a Kbt. 77. § (1) bekezdése szerinti értesítési kötelezettségének. (Kbt. 2. § (1) bek., Kbt. 63. § (1), (3) bek., Kbt. 77. § (1) bek., Kbt. 78. § (1) bek.)
Az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 259. § 25/A. pontja tartalmazza az üzletág fogalmát, melyből kitűnik, hogy annak átruházása egy komplett, visszterhes szerződés. Az üzletág nem osztható részekre, nem darabolható fel szerződésekre. A szerződések átvétele, jogok és kötelezettségek megszerzése minősülhet-e közbeszerzési tárgynak?
Figyelemmel arra, hogy a nemzeti jog nem szabályozza az „üzletág-átruházást” mint konstrukciót, az egyes vagyonelemeket külön-külön kell vizsgálat alá vonni, hogy mely polgári jogi szerződésfajtának feleltethető meg (pl. adásvétel, felhasználási szerződés, munkáltatói különös jogutódlás). Mindenekelőtt az ajánlatkérőnek a beszerzési igényére kell megállapítást tennie, ehhez előzetesen meg kell határoznia, hogy mely elemek képeznek szükségszerű egységet. Megjegyzendő, hogy az „üzletág-átruházás” nem szerepel a beszerzési tárgy szerinti kivételek között. (Kbt. 5. §, Kbt. 9. §, Kbt. 120. §)
A Kbt. 57. § (1) bekezdésének c) pontja szerinti kizáró ok kapcsán a választott bíróság ítélete bírósági ítéletnek minősül-e?
Amennyiben a választott bíróság ítélete megfelel a választott bíráskodásról szóló 1994. évi LXXI. törvényben (Váb.) foglaltaknak, abban az esetben ezen ítélet a Kbt. 57. § (1) bekezdés c) pontja szerinti kizáró ok alkalmazásában bírósági határozatnak minősül. (Alaptörvény 25. cikk (2) bek., bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 2. § (1) bek., 16. §, Váb. 7. §, 54. §, 58. §)
Ha a Közbeszerzési Döntőbizottság megsemmisíti az építési beruházás megvalósítására irányuló nemzeti eljárásrend szerinti nyílt eljárás dokumentációját és az azt követően hozott valamennyi döntést, folytatható-e az eljárás?
Tekintettel arra, hogy a Kbt. 122. § (2) bekezdése szerinti, kötelező dokumentáció már nem áll rendelkezésre, a közbeszerzési eljárást eredménytelenné kell nyilvánítani. (Kbt. 3. §, Kbt. 76. § (1) bek. g) pont, Kbt. 122. § (2) bek.)
Közbeszerzési eljárás alapján kötött szerződés megszüntethető-e a Ptk. szabályai alapján?
Válasz (2013. december 10-én hatályos szabályozás alapján)
A közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződésre a polgári jog szabályait kell alkalmazni a Kbt.-ben foglalt eltérésekkel. Amennyiben a Kbt. a Ptk. rendelkezéseihez képest eltérő szabályt fogalmaz meg, akkor kógens jellege miatt a Kbt. az irányadó. Amennyiben azonban nincs közbeszerzési szabály, a Ptk. alapján kell eljárni.
A közbeszerzési eljárás alapján kötött szerződést a Ptk. alapján a felek megszüntethetik, a megszüntetés jogkövetkezményeire is a Ptk. rendelkezéseit kell alkalmazni, az alapján kötelesek a felek elszámolni egymással.
A szerződés megszüntetése esetén az ajánlatkérő köteles a Közbeszerzési Adatbázisban közzétenni a Kbt. 31. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározott adatokat, hirdetményt nem kell feladnia. (Kbt. 3. §, Kbt. 31. § (1) bek. e) pont)
Sérti-e a Kbt. rendelkezéseit, ha a közbeszerzés bármely elemében (ajánlati felhívás, dokumentáció, engedélyezési tervdokumentáció, kivitelezési tervdokumentáció) kikötik a beépítendő márka nevét?
Válasz (2013. december 3-án hatályos szabályozás alapján)
A műszaki dokumentációban lehet meghatározott gyártmányú, eredetű, típusú dologra, eljárásra, tevékenységre, személyre, szabadalomra vagy védjegyre hivatkozni, azonban a konkrét gyártmány, típus mellett a „vagy azzal egyenértékű” fordulatot szerepeltetni kell.
Amennyiben az ajánlattevők a műszaki leírásban meghatározott gyártmány, típus helyett azzal egyenértékű megajánlást tesznek, ajánlatkérőnek – tekintet nélkül arra, hogy a műszaki leírásban a „vagy azzal egyenértékű” kifejezést szerepeltette-e vagy sem – el kell azt fogadnia, erre tekintettel az ajánlatot érvénytelenné nyilvánítani nem lehet. (Kbt. 123. § (7) bek., közbeszerzési eljárásokban az alkalmasság és a kizáró okok igazolásának, valamint a közbeszerzési műszaki leírás meghatározásának módjáról szóló 310/2011. (XII. 23.) Kormányrendelet 26. § (6) bek.)
Ajánlatkérő az ajánlati felhívásban a Kbt. 46. § (6) bekezdése alapján előírta, hogy a dokumentációt ajánlatonként legalább egy ajánlattevőnek, vagy az ajánlatban megnevezett alvállalkozónak át kell vennie. Van-e helye az ajánlat érvénytelenné nyilvánításának abban az esetben, ha ajánlattevő a dokumentációt átvette ugyan, de annak módosítását követően a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt dokumentációt már nem?
Válasz (2013. november 27-én hatályos szabályozás alapján)
A dokumentációt átvevő ajánlattevők közvetlenül tudomást szereznek a dokumentáció módosításáról és annak elérhetőségéről, továbbá, mivel az ajánlatkérő nem kérhet további ellenértéket a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt dokumentációért, az ajánlattevők minden nehézség nélkül hozzájuthatnak az egységes szerkezetbe foglalt dokumentációhoz. Ezen túl, a bírálatot indokolatlanul meghosszabbítaná, megnehezítené a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt dokumentációnak meg nem felelő ajánlat.
Tehát amennyiben ajánlatkérő előírta, hogy a dokumentáció átvétele az eljárásban való részvétel feltétele, az a tény, hogy az ajánlattevő nem vette át a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt dokumentációt, az ajánlat érvénytelenségéhez vezet. (Kbt. 49. § (6) bek., Kbt. 42. § (3)-(4) bek., Kbt. 74. § (1) bek. e) pont.)
A közszolgáltatók a GPA alanyi hatálya alá tartoznak-e?
Válasz (2013. november 26-án hatályos szabályozás alapján)
Magyarországnak és az Európai Uniónak a közbeszerzések terén fennálló nemzetközi kötelezettségeit az Európai Unión kívüli országok vonatkozásában nemzetközi szerződések szabályozzák, ebbe a körbe tartozik akormányzati beszerzésről szóló megállapodás (Government Procurement Agreement, a továbbiakban: GPA) is. A GPA-t ratifikálta az Európai Unió is, így annak rendelkezései beleolvadtak a vonatkozó Uniós jogba, így az uniós közbeszerzési irányelvekbe.
Az Irányelv szerint a GPA célja a közbeszerzési szerződésekkel összefüggő, kiegyensúlyozott jogok és kötelezettségek multilaterális keretének létrehozása, a világkereskedelem liberalizálása és növekedése céljából. Figyelemmel azokra a nemzetközi szintű jogokra és kötelezettségvállalásokra, amelyek a Közösség számára a GPA elfogadásából származnak, az aláíró harmadik országok ajánlattevőire és termékeire a GPA által meghatározott szabályozás alkalmazandó. A GPA-nek nincs közvetlen hatálya. Ezért a GPA hatálya alá tartozó azon ajánlatkérőknek, amelyek megfelelnek az Irányelvnek és az Irányelvet olyan harmadik országok gazdasági szereplőire alkalmazzák, amelyek a GPA-t aláírták, meg kell felelniük a GPA-nek.
A közszolgáltatói szerződések megkötésére vonatkozó közbeszerzési eljárásokban – főszabály szerint tehát – a GPA alkalmazandó, így ajánlatkérőknek is e szerint kell eljárniuk.
(Kbt. 2. § (5) bek., vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló parlamenti és tanácsi 2004/17/EK irányelv (14) preambulumbekezdése (2004. március 31.))
Amennyiben közbeszerzési eljárás nyerteseként kihirdetett közös ajánlattevők mindegyike külön-külön átvette a dokumentációt, ajánlatkérő követelheti-e a dokumentáció ellenértékét valamennyi közös ajánlattevőtől külön-külön?
Válasz (2013. november 18-án hatályos szabályozás alapján)
A konzorcium tagjainak nem kell külön-külön megfizetniük a dokumentáció ellenértékét.
A dokumentáció ellenértékét kizárólag a nyertes ajánlattevő köteles az ajánlatkérő által meghatározott feltételek szerint megfizetni, amely közös ajánlattevők esetén maga a konzorcium.
Az egyetemlegességre vonatkozó szabályok alapján az ajánlatkérő követelheti a konzorcium tagjaitól külön-külön a dokumentáció ellenértékét, de annak bármely ajánlattevő általi megfizetése kielégíti a Kbt. 52. § (2) bekezdésében foglalt kötelezettséget. (Kbt. 25. §, Kbt. 52. § (2) bek., Kbt. 124. § (4) bek.)
Amennyiben ajánlatkérő a 310/2011 (XII.23.) Korm. rendelet 17. §-a (6) bekezdésének alkalmazását a felhívásban lehetővé tette, úgy ajánlattevő helyett az általa bemutatott alkalmasság igazolásában részt vevő szervezet is jogosult-e a szóban forgó alkalmasságot a 17. § (6) bekezdés szerinti nyilatkozattal igazolni?
A közbeszerzési eljárásokban az alkalmasság és a kizáró okok igazolásának, valamint a közbeszerzési műszaki leírás meghatározásának módjáról szóló 310/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 14. §-a (8) bekezdésének, 17. §-a (6) bekezdésének rendelkezései alapján az ajánlatkérő előírhatja az eljárást megindító felhívásában, hogy az ajánlattevők és a részvételre jelentkezők választhatják a Korm. rendelet 14. § (1) bekezdésben foglalt és a Korm. rendelet 15. § (1)-(3) bekezdésében foglalt igazolási módokat vagy azok helyett a nyilatkozattételt.
A Kbt. 55. § (5) bekezdése szerint az előírt alkalmassági követelményeknek az ajánlattevők vagy részvételre jelentkezők bármely más szervezet (vagy személy) kapacitására támaszkodva is megfelelhetnek, a közöttük fennálló kapcsolat jogi jellegétől függetlenül. Ebben az esetben meg kell jelölni az ajánlatban, több szakaszból álló eljárásban a részvételi jelentkezésben ezt a szervezetet és az eljárást megindító felhívás vonatkozó pontjának megjelölésével azon alkalmassági követelményt (követelményeket), melynek igazolása érdekében az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező ezen szervezet erőforrására (is) támaszkodik. A kapacitásait rendelkezésre bocsátó szervezet az előírt igazolási módokkal azonos módon köteles igazolni az adott alkalmassági feltételnek történő megfelelést, továbbá köteles nyilatkozni, hogy a szerződés teljesítéséhez szükséges erőforrások rendelkezésre állnak majd a szerződés teljesítésének időtartama alatt.
A Kbt. 55. § (5) bekezdés harmadik mondatának első tagmondatában szereplő és a Korm. rendelet hivatkozott rendelkezéseinek összevetéséből megállapítható, hogyha az ajánlatkérő él a Korm. rendeletben szereplő választási lehetőség biztosításával, az előírt igazolási módnak az ajánlatkérő által előírt mindkét igazolási mód megfeleltethető. Ebből az következik, hogy a kapacitást nyújtó szervezet is választhatja a nyilatkozatot, mint igazolási formát.
Figyelemmel arra, hogy a Korm. rendelet idézett rendelkezései kizárólag az ajánlattevők és részvételre jelentkezők esetében adnak kifejezett iránymutatást, az ajánlatkérőnek az egyértelműség és a kiegészítő tájékoztatás kérésének elkerülése érdekében célszerű említést tennie a fentiekben kialakított álláspontról.
Ajánlatkérőnek kell-e vizsgálnia átalánydíjas építési vállalkozási szerződés esetén Ajánlattevő végső ajánlatában a teljes költségvetés egyes tételeire megadott anyag és munkadíjakat?
Tekintve, hogy átalánydíjas szerződésről van szó, értékelésre csupán ez az összesített, végső ár kerül.
A Kbt. 69. § (1) bekezdése szerint az ajánlatkérő az értékelés szempontjából lényeges ajánlati elemek tartalmát megalapozó adatokat, valamint indokolást köteles írásban kérni és erről a kérésről a többi ajánlattevőt egyidejűleg, írásban értesíteni, ha az ajánlat a megkötni tervezett szerződés tárgyára figyelemmel aránytalanul alacsony árat tartalmaz bármely olyan, az ellenszolgáltatásra vonatkozó összeg tekintetében, amely a 71. § szerint önállóan értékelésre kerül.
Ezt azt jelenti, hogy az értékelési részszempontra, esetleges alszempontra megadott összeget kitevő, azt alkotó egyes ártételek vonatkozásában az aránytalan alacsonyságra az ajánlatkérőnek nem kell és nem is lehet megállapítást tennie (lásd például a Közbeszerzési Döntőbizottság D.61/11/2011. számú, illetve 555/9/2012. számú határozatait). Ezeket az önállóan értékelésre nem kerülő tételeket tehát ajánlatkérőnek – kérdésére válaszolva – nem kell és nem is lehet vizsgálnia, amennyiben az önállóan értékelésre kerülő végső ár nem aránytalanul alacsony.
Ajánlatkérő az ajánlati kötöttség lejárta előtt – a Kbt. 65. §-a (2) bekezdése alapján –felkérte ajánlattevőket ajánlataik további 60 napig történő fenntartására. A 60 napos határidő hamarosan lejár, ugyanakkor az összegezés még nem érkezett meg. Ajánlatkérő jogosult-e felkérni ajánlattevőket újabb ajánlati kötöttség vállalására, következésképpen az összegezés elkészítésének ismételt elhalasztására?
A Kbt. 65. § (2) bekezdése lehetőséget teremt az ajánlati kötöttség időtartamának egyszeri meghosszabbítására a következők szerint. Az ajánlatkérő indokolt esetben az ajánlati kötöttség lejártának időpontját megelőzően felkérheti az ajánlattevőket ajánlataiknak meghatározott időpontig történő további fenntartására, az ajánlati kötöttség kiterjesztése azonban nem haladhatja meg az ajánlati kötöttség lejártának eredeti időpontjától számított 60 napot. Amennyiben az ajánlattevő az ajánlatkérő által megadott határidőben nem nyilatkozik, úgy kell tekinteni, hogy ajánlatát az ajánlatkérő által megjelölt időpontig fenntartja. Amennyiben valamelyik ajánlattevő ajánlatát nem tartja fenn, az ajánlati kötöttség lejártának eredeti időpontját követően az eljárás további részében az értékelés során ajánlatát figyelmen kívül kell hagyni.
A fenti jogszabályi rendelkezések alapján megállapítható, hogy ajánlatkérő a Kbt. 65. § (2) bekezdése alapján az eljárást megindító felhívásban meghatározott ajánlati kötöttség fennállása alatt egyszer kérheti fel ajánlattevőket az ajánlati kötöttségük fenntartására - legfeljebb az eljárást megindító felhívásban meghatározott, vagyis az eredeti ajánlati kötöttség lejártát követő 60 napig. Amennyiben ajánlattevő nem nyilatkozik arról, hogy fenntartja-e az ajánlatát, vagy akként nyilatkozik, hogy ajánlatát az ajánlatkérő által meghatározott új határidőig fenntartja, ajánlatához az ajánlatkérő által meghatározott új időpontig kötve van. Az ekként meghosszabbított ajánlati kötöttség lejártát követően azonban ajánlatkérő nem hívhatja fel ajánlattevőt ajánlatának további fenntartására.
Ajánlatkérőnek az eljárás eredményéről szóló összegzést a Kbt. 65. § (1) bekezdésének megfelelően az ajánlati kötöttség fennállása alatt – adott esetben a Kbt. 65. § (2) bekezdése szerint meghosszabbított időpontjának lejártáig – kell megküldenie ajánlattevők részére.
Ajánlatkérőként az a kérdésünk, hogy taxi szolgáltatás nyújtásának beszerzésére irányuló közbeszerzési eljárásban hogyan határozzuk meg a közbeszerzés tárgyát és az ahhoz kapcsolódó árbevételt?
Válasz (2014. március 15-én hatályos szabályozás alapján)
Általánosságban elmondható, hogy a taxi-társaságok, amelyek ajánlattevőként pályáznak e tendereken nem nyújtanak taxi-szolgáltatást, mivel azt a taxisofőrök (jellemzően egyéni vállalkozóként, vagy egyéni cégként) nyújtják. A taxi-társaságok fuvarközvetítő, -szervező szolgáltatást látnak el, amelyért a taxisofőr vállalkozók fuvarszervezési havidíjat fizetnek. Ebből következően, mivel a taxi-társaságok nem nyújtanak taxi-szolgáltatást, ezért ehhez kapcsolódóan taxi-szolgáltatás nyújtásából eredő árbevételük sincsen. Így, ha az ajánlatkérő ilyen árbevétellel szemben támaszt minimumkövetelményt, annak az ajánlattevő taxi-társaságok nem tudnak megfelelni.
Az ajánlatkérők felelőssége, hogy ennek megfelelően helyesen írják ki a közbeszerzés tárgyát, ami a fentiek alapján pl. „fuvarszervezési szolgáltatás”, és a közbeszerzés tárgya szerinti árbevétel: „fuvarszervezési szolgáltatásból származó árbevétel”.
A személytaxival végzett személyszállítási szolgáltatás és a személytaxi-szolgáltatást közvetítő és szervező szolgálat működtetésének feltételeiről, a taxiállomások létesítésének és igénybevételének rendjéről és a személytaxi-szolgáltatás hatósági áráról szóló 31/2013. (IV. 18.) számú Főv. Kgy. rendelet (a továbbiakban: Főv. Kgy. rendelet) 2013. szeptember 1-jei hatállyal Budapest közigazgatási határain belül a személytaxi-szolgáltatást nyújtó társaságok részére fix, hatósági árként rögzítette a viteldíjat. [Főv. Kgy. rendelet 16. §]
Az lenne a kérdésünk, hogy a Kbt. 71. § (2) bekezdésének b) pontja alapján alkalmazható-e az összességében legelőnyösebb ajánlat kiválasztása „taxi-szolgáltatás nyújtása” illetve „fuvarszervezési szolgáltatás nyújtása” tárgyú közbeszerzési eljárásban?
Amennyiben igen, milyen egyéb részszempontokat vehetünk figyelembe az értékelés során a rögzített áron kívül.
A Kbt. 71. § (2) bekezdésének b) pontja alapján a fenti tárgyú közbeszerzési eljárás során is választható értékelési szempontként az összességében legelőnyösebb ajánlat kiválasztásának elve. Az ajánlati árat ebben az esetben is értékelni kell ([Kbt. 71. § (4) bekezdés b) pontja], ugyanakkor nem kell azt a legmagasabb súlyszámmal szerepeltetni, ezzel az eszközzel is elősegítve a többi részszempont érvényesülését és az ajánlatok közötti versenyt. A következő példálózó felsorolás tartalmazza azon szolgáltatásokat, amelyek az áron kívül értékelhetőek, mint részszempontok:
- vidéki – Budapest közigazgatási határán kívüli – viteldíj;
- taxi rendelő applikáció mobiltelefonra;
- kiállási idő a rendelés leadásától számítva;
- gyermekülés az autóban, mint többletszolgáltatás;
- ülésmagasító használata az autóban;
- FreeWifi minden autóban;
- AMEX funkcióval is rendelkező bankkártya terminál minden autóban;
- egyedi fejlesztésű taxi-kártya használata – a jelenlegi „taxi-csekk” helyett – utólagos fizetés esetén, ami biztosítja az ajánlatkérőnek bizonyos adatok folyamatos, on-line ellenőrizhetőségét (pl.: kártyaszám, utas neve, költséghelye, utazás időpontja, utazás költsége);
- VIP ügyfélkezelő modul, ami előre sorolja a beérkező hívást egy túlrendelt napon (pl.: péntek-szombat esték, szilveszter, ünnepnapok);
- kihelyezett diszpécser biztosítása céges rendezvény esetén;
- VIP telefonszám biztosítása (a piac előtt nem ismert diszpécseri telefonszám, a könnyített elérés érdekében).
Önálló gazdasági szereplőként a szerződés teljesítésébe bevonni kívánt magánszemély szakember miként jelenhet meg az ajánlatban?
Válasz (2013. november 27.)
A Kbt. 60. § (2) bekezdése szerint több szakaszból álló eljárásban a részvételi jelentkezést a részvételre jelentkezőnek a részvételi felhívásban meghatározott tartalmi és formai követelményeknek megfelelően kell elkészítenie és benyújtania.
A Kbt. 63. § (1) bekezdésének megfelelően az ajánlatok elbírálása során az ajánlatkérőnek meg kell vizsgálnia, hogy az ajánlatok megfelelnek-e az ajánlati (ajánlattételi) vagy több szakaszból álló eljárás esetén a részvételi és ajánlattételi felhívásban, a dokumentációban, valamint a jogszabályokban meghatározott feltételeknek.
A Kbt. 64. § (1) bekezdése alapján a részvételi jelentkezések elbírálása során az ajánlatkérőnek meg kell vizsgálnia, hogy a jelentkezések megfelelnek-e a részvételi felhívásban, valamint a jogszabályokban meghatározott feltételeknek.
Ugyanezen szakasz (2) bekezdése alapján a részvételi felhívásban előírtaknak megfelelően kell megítélni a részvételre jelentkező szerződés teljesítésére való alkalmasságát vagy alkalmatlanságát. A (3) bekezdés értelmében az ajánlatkérő köteles megállapítani, hogy mely részvételi jelentkezések érvénytelenek, és hogy van-e olyan részvételre jelentkező, akit az eljárásból ki kell zárni.
A Kbt. 67. §-ának (1) bekezdése szerint az ajánlatkérő köteles az összes ajánlattevő, valamint részvételre jelentkező számára azonos feltételekkel biztosítani a hiánypótlás lehetőségét, valamint az ajánlatokban vagy részvételi jelentkezésekben található, nem egyértelmű kijelentések, nyilatkozatok, igazolások tartalmának tisztázása érdekében az ajánlattevőktől vagy részvételre jelentkezőktől felvilágosítást kérni.
A hiánypótlás rendeltetését – illetőleg a hiánypótlással végrehajtható módosítások, hiánypótoltatható dokumentumok körét – illetően a Kbt. 67. §-ának (3) bekezdése rögzíti, hogy a hiányok pótlása – melynek során az ajánlatban vagy részvételi jelentkezésben szereplő iratokat módosítani és kiegészíteni is lehet – csak arra irányulhat, hogy az ajánlat vagy részvételi jelentkezés megfeleljen az ajánlati, részvételi, illetve ajánlattételi felhívás, a dokumentáció vagy a jogszabályok előírásainak.
Kbt. 74. § (1) e) pontja értelmében az ajánlat vagy a részvételi jelentkezés érvénytelen, ha egyéb módon nem felel meg az ajánlati, ajánlattételi vagy részvételi felhívásban és a dokumentációban, valamint a jogszabályokban meghatározott feltételeknek, ide nem értve a részvételi jelentkezések és az ajánlatok ajánlatkérő által előírt formai követelményeit.
Az alvállalkozó fogalmát a Kbt. 4. § 2. pontja határozza meg, mely szerint alvállalkozó az a gazdasági szereplő, aki (amely) a közbeszerzési eljárás eredményeként megkötött szerződés teljesítésében az
ajánlattevő által bevontan közvetlenül vesz részt, kivéve
c) építési beruházás esetén az építőanyag-szállítót.
A Kbt. 4. §-ának 9. pontja kimondja, hogy e törvény alkalmazásában gazdasági szereplő bármely természetes személy, jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, egyéni cég vagy személyes joga szerint jogképes szervezet aki, illetve amely a piacon építési beruházások kivitelezését, és/vagy építmények építését, áruk szállítását vagy szolgáltatások nyújtását kínálja.
Az ajánlattevő, a részvételre jelentkező, az alvállalkozó és a kapacitást biztosító szervezet is önálló gazdasági szereplőnek minősül. Tehát amennyiben az ajánlattevő által a teljesítésbe bevont szakember önálló gazdasági szereplő, akkor bevonására elsősorban alvállalkozóként kerülhet sor.
A Kbt. alvállalkozó fogalma külön nem rögzíti, hogy az ajánlattevővel munkaviszonyban, vagy egyéb foglalkoztatási jogviszonyban álló személyek kivételnek minősülnek, vagyis nem minősülnek alvállalkozónak, ugyanakkor az alvállalkozó fogalmának alapjául szolgáló Kbt.-ben foglalt gazdasági szereplő fogalma önmagában kifejezi, hogy az alvállalkozó nem az ajánlattevő alkalmazásában álló személy. Erre tekintettel az ajánlattevő kizárólag munkaviszonyon és egyéb foglalkoztatási jogviszonyon alapuló kapcsolat esetében mentesül az alól, hogy az adott szakembert alvállalkozóként megjelölje. A levelében említett megbízási jogviszony önálló gazdasági szereplőre utal, és amennyiben önálló gazdasági szereplőről van szó, akinek/amelynek a teljesítésben részt kell vennie, akkor azt alvállalkozóként kell megjelölni.
Az eljárást megindító felhívás tartalmát illetően az ajánlatkérőnek mire kell különösen figyelemmel lennie a Kbt. alapján?
Válasz (2013. december 5.)
A Kbt. 3. §-a szögezi le a Kbt. kógens jellegét, amikor kimondja, hogy e törvény szabályaitól csak annyiban lehet eltérni, amennyiben e törvény az eltérést kifejezetten megengedi. E törvény rendelkezéseinek alkalmazásakor, valamint a jogszabályban nem rendezett kérdésekben a közbeszerzési eljárás előkészítése, lefolytatása, a szerződés megkötése és teljesítése során a közbeszerzésekre vonatkozó szabályozás céljával összhangban, a közbeszerzés alapelveinek tiszteletben tartásával kell eljárni.
A Kbt. 2. §-ában lefektetett alapelvek között kimondja, hogy az ajánlatkérőnek esélyegyenlőséget és egyenlő bánásmódot kell biztosítania a gazdasági szereplők számára.
A Kbt. 38.-40. §-ai szabályozzák az eljárást megindító felhívás kötelező tartalmi és formai követelményeit.
Ezen szabályok közül kiemelendő a Kbt. 39. §-a, amelynek (1) bekezdése értelmében az eljárást megindító felhívásnak minden esetben biztosítania kell, hogy annak alapján a gazdasági szereplők egyenlő eséllyel megfelelő ajánlatot tehessenek, illetve részvételi jelentkezést nyújthassanak be.
E § (2) bekezdése kimondja, hogy a közbeszerzés tárgyára vonatkozó adatokat az eljárást megindító felhívásban úgy kell megadni, hogy annak alapján a gazdasági szereplők meg tudják ítélni, hogy az eljárásban tudnak-e ajánlatot tenni.
A Kbt. alapelvi szinten rögzíti az esélyegyelőség és az egyenlő bánásmód biztosítását. Ehhez szorosan kapcsolódik a 39. §-ban megfogalmazott rendelkezés, amely további, konkrét szabályt fogalmaz meg az eljárást megindító felhívás tekintetében. A 39. § nem csupán megismétlése az alapelvi rendelkezésnek, hanem erős előírásként pontosítja, hogy az eljárást megindító felhívás tartalmának olyannak kell lennie, amely alapján a gazdasági szereplők egyenlő eséllyel megfelelő ajánlatot tudnak tenni, illetve megfelelő részvételi jelentkezést tudnak benyújtani.
A Közbeszerzési Döntőbizottság D.42/20/2005. számú határozata iránymutatónak mondható mindmáig, amelyben kifejtette, hogy a „megfelelő” ajánlat az alkalmassági előírásoknak való megfelelést is jelenti, az „egyenlő eséllyel” megfogalmazás pedig az alkalmassági követelmények tekintetében írja elő az ajánlatkérő számára az egyenlő esély biztosítását. A Döntőbizottság álláspontja szerint a Kbt. 39. §-ának (1) bekezdésében foglalt előírás nemcsak azzal sérülhet, hogy az ajánlatkérő bizonyos feltételeket a Kbt.-be ütköző módon határoz meg, hanem azáltal is, ha az adott feltételrendszer, illetve a feltételek kombinációja zárja el a szerződés teljesítésére egyébként alkalmas ajánlattevőket a megfelelő ajánlattételtől. Az ajánlatkérő eljárása jogszerűségének megítélése szempontjából nem az számít, hogy ajánlatkérő potenciális ajánlattevőként más cégekre is gondolt-e, hanem az, hogy objektíve olyan helyzetet idézett elő az eljárást megindító felhívással, hogy annak egyetlen ajánlattevő tudjon megfelelni, ezáltal nem alakulhatott ki a cégek között tényleges versenyhelyzet.
További kapcsolódó Döntőbizottsági határozatok: D.721/15/2009., D.29/26/2010., D.118/16-I/2009., D.739/18/2010., D836/20/2010.
Továbbá, megjegyzendő, hogy a Fővárosi Bíróság a 13.K.33.148/2010/11. számú ítéletében kifejtette, hogy nincs olyan jogszabályi előírás, amely meghatározná azt, hogy az ajánlatkérőnek milyen feltételek betartásával kell definiálnia a beszerzési igényét. Az ajánlatkérő a felhívásban úgy köteles a közbeszerzés tárgyát meghatározni, hogy az megfeleljen a verseny tisztasága és az esélyegyenlőség alapelveinek. A közbeszerzési eljárás során kötelezően alkalmazandó esélyegyenlőség követelménye azt a célt szolgálja, hogy az ajánlattevők azonos feltételek mellett tudjanak ajánlatot tenni, azonos esélyük legyen a szerződés elnyerésére. Ennek az ajánlatkérő akkor tesz eleget, ha a közbeszerzést megnyitja a tisztességes és a lehető legszélesebb verseny előtt. A verseny tisztaságának sérelme akkor következik be, ha az ajánlatkérő a közbeszerzési szerződés elnyerésének feltételeit valamely ajánlattevő vagy a megrendelni kívánt áru tekintetében befolyásolja, az ilyen helyzet az ajánlattevők közötti verseny torzulását eredményezi. Ebből következően minden esetben azt kell vizsgálni, hogy a közbeszerzés tárgyának meghatározásával az ajánlatkérő az egyik ajánlattevőt a többi ajánlattevővel szemben versenyelőnyhöz juttatta-e, és ezáltal torzította-e a versenyt.
Egy közbeszerzési eljárás eredményeként megkötött ingatlan bérleti szerződés helyett ajánlatkérő új bérleti szerződést kötne. Jól értelmezi-e ajánlatkérő, hogy ebben az esetben a Kbt. 9. § (5) bekezdés a) pont alapján nem kell közbeszerzési eljárást lefolytatni?
Válasz (2013. december 18.)
A Kbt. 9. § (5) bekezdés a) pontja szerint e törvény szerinti eljárást – ha a közbeszerzés tárgya szolgáltatás megrendelés – nem kell alkalmazni meglévő építmény vagy egyéb ingatlan vétele vagy ingatlanra vonatkozó egyéb jognak a megszerzése esetén; kivéve az ilyen szerződéssel összefüggő pénzügyi szolgáltatásra irányuló (bármilyen formában, illetve tartalommal megkötött) szerződést.
Fentiek alapján megerősíthető, hogy – tekintettel a Kbt. 9. § (5) bekezdés a) pontjának alkalmazhatóságára – az új ingatlan bérleti szerződés megkötése céljából nem kell közbeszerzési eljárást lefolytatni.
Indíthat-e ajánlatkérő közbeszerzési eljárást olyan beszerzés megvalósítására, amely tekintetében érvényes szerződéssel rendelkezik?
Válasz (2014. február 25.)
A Kbt. nem zárja ki, hogy valamely beszerzési igény tekintetében meglévő, érvényes szerződés esetén az ajánlatkérő közbeszerzési eljárás lefolytatása mellett döntsön.
A Közbeszerzési Döntőbizottság rendelkezésére álló, a Kbt. 141. § (3) bekezdése szerinti 15 napos jogorvoslati határidő a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás megkezdésétől (vagyis a Közbeszerzési Döntőbizottság tájékoztatásának napjától) vagy az ehhez kapcsolódó hiánypótlási felhívás teljesítéseként megküldött további dokumentumok beérkezésétől számítandó?
Válasz (2014. február 21.)
A Kbt. 141. §-ának (3) bekezdése alapján, ha a Közbeszerzési Döntőbizottság elnöke a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás megkezdéséről a Közbeszerzési Döntőbizottság részére megküldött iratok vizsgálata során megállapítja, hogy megalapozottan feltételezhető a közbeszerzésre, valamint a közbeszerzési eljárásra vonatkozó jogszabályok rendelkezéseinek, illetve alapelveinek megsértése, az iratok beérkezésétől számított tizenöt napon belül hivatalból megindítja a Közbeszerzési Döntőbizottság eljárását.
Ugyanezen szakasz (4) bekezdése alapján, ha az ajánlatkérő által megküldött iratokból nem állapítható meg egyértelműen a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazhatóságát megalapozó feltételek fennállása vagy az ajánlattételi felhívás jogszerűsége, a Közbeszerzési Döntőbizottság elnöke telefaxon vagy elektronikus úton felhívja az ajánlatkérőt a szükséges adatok három napon belüli pótlására.
A fentiek szerint tehát a Döntőbizottság elnöke jogorvoslati eljárást indíthat a jogosulatlanul indított tárgyalásos eljárás lefolytatásának észlelése esetén. A vonatkozó rendelkezés lehetőséget biztosít arra, hogy Közbeszerzési Döntőbizottság elnöke hiánypótlásra hívja fel az ajánlatkérőt, amennyiben az általa megküldött iratokból nem állapítható meg egyértelműen a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazhatósága feltételeinek fennállása, illetőleg az előírt ajánlattételi felhívás jogszerűsége. A jogalkotó ezzel azt a gyakorlatban jelentkező problémát kívánja kezelni, amely szerint az ajánlatkérők által rendelkezésre bocsátott adatokból nem állapítható meg egyértelműen, hogy ajánlatkérő milyen eljárásfajtát választott, illetve, hogy ennek feltételei fennállnak-e, és a felhívás jogszerű volt-e. A hiánypótlás lehetőségével mentesíthető a Döntőbizottság a feleslegesen indítandó és lefolytatandó eljárások alól.
Fentieknek megfelelően, a jogorvoslatra nyitva álló tizenöt napos határidőt az iratok első ízben történő beérkezésétől – nem a hiánypótlási felhívás teljesítéseként beküldött további iratok beérkezésétől – kell számítani. Az ajánlattételi felhívás jogszerűségének megállapíthatósága érdekében a hiánypótlási felhívás legrövidebb időn belüli – legfeljebb három napon belüli teljesítése ajánlatkérő érdeke is, tekintve, hogy a hiánypótlásra biztosított határidő megadása nem jár a jogorvoslatra nyitva álló határidő meghosszabbodásával.
A határidő számításával kapcsolatos egyéb szabályokat a Kbt. 37. §-a tartalmazza.
A Kbt. 67. §-ának (3) bekezdése szerint a hiánypótlás során a 26. § nem megfelelő alkalmazása esetén az ajánlatban vagy több szakaszból álló eljárásban a részvételi jelentkezésben alvállalkozóként megjelölt gazdasági szereplő közös ajánlattevőnek vagy több szakaszból álló eljárásban kizárólag a részvételi szakaszban közös részvételre jelentkezőnek minősíthető. A hivatkozott rendelkezés értelmében az ajánlatkérő opcionálisan választhatja, hogy 1) hiánypótlás keretében kiegészítő tájékoztatást kér az ellentmondás feloldására, vagy 2) a 26. §, illetve a 25. § (7) bekezdése alapján az ajánlatot érvénytelennek nyilvánítja, vagy 3) automatikusan lehetőséget kell biztosítani az ajánlattevő számára a helyzet tisztázására?
Válasz: (2014. március 20-án hatályos szabályozás alapján)
A Kbt. 67. §-ához fűzött miniszteri indoklás (a továbbiakban: Indoklás) szerint a hiánypótlás és az ajánlattevőktől vagy részvételre jelentkezőktől való felvilágosítás kérésének célja egyaránt az érvényes ajánlattétel elősegítése. Ennek érdekében a törvény mindkét intézmény alkalmazását kötelezővé teszi az ajánlatkérő számára - feltéve, hogy az ajánlat vagy részvételi jelentkezés valamilyen hiányt vagy hibát mutat vagy abban nem egyértelmű kijelentés található. Az ajánlatkérő köteles minden ajánlattevő (részvételre jelentkező) számára azonos módon biztosítani a hiánypótlás lehetőségét, nincs mód a hiánypótlás lehetőségének kizárására vagy a Kbt. szabályaihoz képest korlátozására.
Amennyiben tehát ajánlattevő tévesen alvállalkozóként jelölt meg olyan gazdasági szereplőt ajánlatában, akinek a teljesítése a 25%-ot meghaladja, ajánlatkérő köteles hiánypótlás keretében biztosítani ajánlattevő részére, hogy ezt a hibát orvosolja és ezzel ajánlatát a Kbt. 26. §-ának megfelelővé tegye.
Egyházi és civil szervezetek (alapítvány, egyesület) esetében releváns-e a Kbt. 21. § (1) bekezdése szerinti bejelentkezési kötelezettség, ha a Kbt. 122/A. § (1) bekezdés szerinti eljárást kívánnak lefolytatni? A bejelentkezési kötelezettség jár-e bármiféle regisztrációs díjjal? Mi a bejelentkezés módja? Szükséges-e eljárás eredményéről szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetményt közzétenni nevezett eljárásrend esetében?
Válasz: (2014. március 14-én hatályos szabályozás alapján)
A Kbt. 21. §-a (1) bekezdése alapján az ajánlatkérők – kivéve a 6. § (1) bekezdés g)-h) pontja szerinti ajánlatkérőket – kötelesek az e törvény hatálya alá tartozásukról, valamint adataikban bekövetkezett változásról a Közbeszerzési Hatóságot értesíteni az e törvény hatálya alá kerülésüktől, illetve a változástól számított harminc napon belül.
A fenti jogszabályi rendelkezés folytán az ajánlatkérőnek minősülő szervezetek – kivéve a 6. § (1) bekezdés g)-h) pontja szerinti ajánlatkérőket – kötelesek az e törvény hatálya alá tartozásukról (adataikban bekövetkezett változásról) a Közbeszerzési Hatóságot értesíteni. Látható tehát, hogy az ajánlatkérői minőség alapozza meg a bejelentési kötelezettséget és nem az eljárás típusa, fajtája határozza meg.
Kbt. 6. §-ának (1) bekezdése tartalmazza az ajánlatkérőnek minősülő szervezeteket. Az egyházak és civil szervezetek ajánlatkérői besorolását illetően a Kbt. 6. §-a (1) bekezdésének c) [amennyiben a civil szervezet közalapítvány, abban az esetben a b) pont], valamint támogatásból megvalósuló beszerzés esetén a g) pontban foglalt feltételek vizsgálata szükséges.
A Közbeszerzési Hatóság a közbeszerzési folyamatok informatikai támogatása és a közbeszerzések átláthatóságának növelése érdekében különböző elektronikus szolgáltatásokat vezetett be. A fejlesztések eredményeként üzembe helyezett rendszerek használatával a Hatóság ügyfelei mind szélesebb körben tudják ügyeiket on-line intézni, a honlap látogatói pedig új, illetve megújult nyilvántartásokat érhetnek el. Ennek részeként a Központi Bejelentkezési rendszer (KBEJ) 2012. június 18-ától érhető el az ügyfelek számára. A KBEJ a Közbeszerzési Hatóság elektronikus szolgáltatásainak azon programrésze, amely biztosítja, hogy a különböző ügyfelek jogosultságaik mentén különböző on-line szolgáltatásokat érjenek el. Így a KBEJ modulból lehet továbblépni az Elektronikus Hirdetménykezelő (EHR) és a Közbeszerzési Adatbázis (KBA) felé, majd a későbbiek során a Hirdetmény nélkül induló közbeszerzési eljárások (HNT), és az Elektronikus Jogorvoslat (eJogorvoslat) rendszerekbe.
A KBEJ modulban lehetséges a Kbt. 21. § (1) bekezdése szerinti bejelentkezési, illetve adatváltozás bejelentési kötelezettséget is teljesíteni. A bejelentkezési kötelezettség nem jár regisztrációs díjjal.
A Kbt. első részének általános rendelkezései között szabályozott Kbt. 30. §-a (1) bekezdésének e) pontja alapján az ajánlatkérő hirdetmény útján köteles közzétenni az eljárás eredményéről szóló tájékoztatót. Eltérő rendelkezést a 3. rész nemzeti eljárásrend vonatkozásában nem tartalmaz, így a Kbt. 122/A. § szerinti eljárás esetén is irányadó a Kbt. 30. §-ában foglalt előírás.
A Kbt. 30. §-ának (2) bekezdése értelmében az eljárás eredményéről szóló tájékoztatót [(1) bekezdés e) pont] az ajánlatkérő legkésőbb a szerződéskötést, vagy ennek hiányában az eljárás eredménytelenné nyilvánításáról vagy a szerződés megkötésének megtagadásáról [124. § (9) bekezdés] szóló ajánlatkérői döntést követő tíz munkanapon belül kell megküldeni. A közbeszerzési eljárás e hirdetmény közzétételével zárul le.
KEOP projekt keretében energetikai felújítással kapcsolatos pályázaton támogatást nyert az ajánlatkérő. A nyertes pályázat keretében – az építési beruházást leszámítva két – jól elkülöníthető – szolgáltatás csoport kerül megvalósításra, amelyek 1) a projekthez kapcsolódó „műszaki jellegű” szolgáltatások, 2) a projekthez kapcsolódó „humán jellegű” tevékenységek, a következők szerint:
1) energetikai feladatok (felmérések, számítások, műszaki összefoglalók készítése), tervezés, műszaki ellenőrzés
2) projektmenedzsment, tájékoztatás és nyilvánosság biztosítása.
Kérdés, hogy a két csoport miként minősíthető (egy beszerzés-e?) a Kbt. 18. § (2) bekezdése alapján?
Válasz: (2014. március 28-án hatályos szabályozás alapján)
Az 1. pontban foglalt szolgáltatások (előzetes felmérések, tervezés, műszaki ellenőrzés) a rendelkezésre álló információk szerint az építési beruházáshoz kapcsolódó, azzal összefüggő szolgáltatások, míg a 2. pontban meghatározott szolgáltatások (projekt menedzsment, tájékoztatás és nyilvánosság) jellemzően olyan tevékenységek, melyet a beszerzés tárgyától függetlenül a sikeres projekt megvalósítása érdekében minden kedvezményezett köteles elvégezni. A Kbt. és a Hatóság útmutatójában foglaltakat figyelembe véve megállapítható, hogy a vizsgált „műszaki jellegű” és „humán jellegű” szolgáltatások funkciójuk betöltésére külön-külön is alkalmasak. Ennélfogva a kérdéses 1. és 2. pontban található szolgáltatások esetében a részekre bontás tilalma vélhetően nem áll fenn.
Önkormányzati fenntartásban működő 9 óvoda gyermekétkeztetését kell biztosítania az önkormányzatnak. A 9 óvoda önállóan gazdálkodó költségvetési szerv, mely működéséhez szükséges pénzügyi előirányzatot az önkormányzat a költségvetési rendeletében intézményenként külön költségvetési soron szerepelteti. A vállalkozónak a 9 óvoda ellátásáért fizetett összeg évenként meghaladja a közösségi közbeszerzési értékhatárt. Kérdés, hogy alkalmazható-e a Kbt. 120. § c) pontja szerinti kivétel?
A közbeszerzési kötelezettség feltételeit – köztük a részekre bontási tilalom fennállását [Kbt. 18. §] is – az egyes ajánlatkérők a saját beszerzéseik vonatkozásában kötelesek vizsgálni. Amennyiben egy ajánlatkérő meghatalmazás útján más ajánlatkérő(k) beszerzéseit valósítja meg, úgy a beszerzési igények Kbt. 5. § szerinti minősítése ajánlatkérőnként külön-külön kell, hogy megtörténjen. Másképpen szólva az egyes ajánlatkérők érdekkörében felmerülő, ajánlatkérőnként saját forrásból finanszírozott beszerzések tekintetében önálló beszerzésekről beszélünk.
Az Ajánlatkérő által tervezett beszerzés tárgya a Kbt. 4. melléklete szerinti szolgáltatás megrendelése. Amennyiben a megkeresésben szereplő kilenc óvoda saját jogán is ajánlatkérőnek minősül, úgy a beszerzések becsült értékei ajánlatkérőnként veendők figyelembe, és ennek következtében az önkormányzat által lefolytatandó beszerzés(ek) becsült értéke nem fogja meghaladni a közösségi értékhatárt. Ebben az esetben a Kbt. 120. § c) pontja alkalmazható lesz.
Az ajánlatkérőnek a törvényi szabályok egyedi esetre alkalmazása során a körülményeket mérlegelve kell döntést hoznia arról, hogy közbeszerzési kötelezettsége fennáll-e, és ha igen, milyen eljárást folytasson le. Ennek során – figyelemmel a becsült érték nagyságára - különösen a rendeltetésszerű joggyakorlás, valamint a hatékony és felelős gazdálkodás alapelveire is tekintettel kell eljárni.

matches:
Bíróság
Bíróság
§ 2
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
§ 16
§ 21
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
§ 2
Bíróság
bíróság
§ 25
bíróság
bíróság
§ 2
Bíróság


text:
Újabb remény csillant a devizakárosultak számára
fullank.hu	CímlapBelpolSzerintünkKertévéNapiparasztKöz-értA világVideóIngatlanProgiTV-műsorKeresztrejtvényHoroszkóp	legolvasottabbA debreceni úszóbajnokság alatt...
Ahogyan azt tegnapi cikkünkben közreadtuk, egy kabinban vették föl két fiatalkorú úszó intim pillanatait. Akkor, még nem állt rendelkezésünkre...Új, pedofil gyanús ügy az...
Úgy tűnik kiskorú lányokat zaklatott az MTK úszó szakosztályának edzője
Kiss László után újabb úszóedzőről...Új: Kiskorú úszók készítettek...
/Képünk illusztráció/
Újabb durva, a valóságban is pornográf történet borzolja a hasonló ügyektől már amúgy is terhes, magyar úszó...Nyílt levél Lőcsei Virágnak...
...és a MÁV teljes vezetőségének
Tisztelt Asszonyom! Ön nemrégiben, Sebestyén Balázsék reggeli...Szuper gyorsan fogadták el...
Meg persze más országok, például a lengyelek bőrére is megy a dolog
Migránsonként 250 ezer euró (77,7 millió forint) "szolidaritási...A nőket korcsoknak tartja:...
Szántó mester a nőket korcsoknak tartja, akik a nemi végy kielégítésére valók...
Erőszakos nemi közösülés...Cirkusz Itália: Hazugságokkal...
-Büntető eljárást indítottak korábban ellene
-Egy éve lejárt műszakival, kopott gumikkal, feketén portyáztak Magyarországon
Érthető...Jegyzőkönyvhamisítás:Csalással...
//György Réka és Burián Kata/
György Réka akit Burián Kata
Egy, a lapunkhoz, dokumentált bizonyítékokkal eljuttatott információ szerint egy...Felgerjedt állapotban: Újabb pucér...
A kép készítése közben vajon mire gondolhatótt az úszó edző?
Egy héttel korábban hozta nyilvánosságra lapunk...Simicska: "Akkor kell megütni...
A külföldi bankszámla firtatása az első felvonás?
A ma már ismert "...és vedd meg az RTL-klubot" orbáni intelem...Meghalt az örök határőr, elment...
A család facebook oldalán tudatta, hogy 68 évesen elhúnyt Usztics Mátyás. Remekbe szabott rádiós munkáiból, és a Kisváros című sorozatból...Meggyalázták a kaposvári...
Tényleg csak az nem számít szentnek, ami magyar, Magyarországon?
A Berzsenyi parkban lévő szobrot fekete festékkel öntötték le...
A világ	2017. június 10.	Újabb remény csillant a devizakárosultak számára	Fordulat jöhet a devizahiteles ügyekben? Noha a Magyar Nemzeti Bank statisztikái szerint ötször annyi lakást árvereztek el a bankok az év első három hónapjában, mint egy évvel korábban, hamarosan megfordulhat a folyamat.
A Blikk információi szerint ugyanis egyre-másra függesztik fel a bíróságok a végrehajtásokat, amikor az adósok pert indítanak a végrehajtás megszüntetése miatt. A Fővárosi Ítélőtábla kérésére az év elején az Európai Bíróság előzetes döntéshozatali eljárást indított, melyben azt vizsgálják, hogy a bankok jogosan terhelték-e a teljes árfolyamkockázatot a devizahitelesekre, illetve megfelelően tájékoztatták-e a devizaárfolyam változásának veszélyeiről a pénzintézetek az ügyfeleiket. Ezt a magyar hatóságokra kötelező érvényű döntést akarják megvárni a bíróságok a folyamatban levő perekben.
– Az Európai Bí Bíróság legkorábban év vége felé dönthet, addig a végrehajtásokat fel lehet függeszteni, amivel egy kis időt nyerhetnek a bajba jutott devizahitelesek – mondta a Blikknek Czirmes György ügyvéd, akinek tapasztalatai szerint az esetek kilencven százalékában már felfüggesztik az eljárást.
– Májusban már a Kúriaúria is úgy döntött egy előtte levő ügyben, hogy bevárja az Európai Bíróság határozatát – magyarázta az ügyvéd.
Ha az Európai Bíróság tisztességtelen szerződési feltételnek minősíti azt, hogy az árfolyamkockázatot a fogyasztóra telepítették, akkor újra lehet mindent számolni.
– Ha az árfolyamkockázatot a bankoknak kell állniuk az Európai Bíróság döntése értelmében, akkor akár sok százmilliárd forint járhat vissza a devizahiteleseknek – kalkulált Czirmes György.
Nem csoda, hogy a devizahitelesek most az Európai Bíróságban bíznak.
– A hitelválság előtt, 2008 elején vettem fel 18 millió forint svájci frank alapú hitelt. Az elején a törlesztőm havi 85 ezer forint volt, ami később folyamatosan emelkedett a forint gyengülése miatt. Amikor 220 ezerre nőtt 2013 májusában, akkor bedobtam a törülközőt, hogy én ezt már nem fizetem – mondta Matécsa Zsolt, akit először behajtócégek kerestek, majd végrehajtás indult az ingatlana ellen, de az eljárást pár hete felfüggesztette a bíróság.
Nem volt gond vele
Korábban a Kúria még csak az árfolyamrést és az egyoldalú kamat- és díjemeléseket minősítette tisztességtelennek. Az árfolyamkockázatról azt állapította meg, hogy az nem tisztességtelen. Ennek alapján a hitelesek visszakapták a bankoktól az árfolyamrést és az egyoldalú díjemelések révén tisztességtelenül beszedett pénzeket, a legnagyobb jelentőséggel bíró árfolyam-különbözet viszont őket terhelte.
fullánk/mindenegyben
tweet Kapcsolat Média ajánlat Adatvédelem Impresszum

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Kúria