text:
A társasház kárfelelőssége a felújítás elmaradása esetén - A bíróságok gyakorlatáról
Társasház a törvény szerint akkor jön létre, ha az ingatlanon legalább két önálló lakás, illetve nem lakás céljára szolgáló helyiség a tulajdonostársak külön tulajdonába, a külön tulajdonként meg nem határozott épületrész viszont a tulajdonostársak közös tulajdonába kerül. Az egyébként gyakran praktikus konstrukció magában rejti az érdekellentétek, viták, így a jogviták lehetőségét, hiszen a tulajdonostársak eltérő céljai és eltérő vagyoni helyzete gyakran jár azzal, hogy nem tudnak a tulajdonosok megegyezni arról, hogy milyen felújítási munkákat végezzen el a társasház.
A közös és külön tulajdonban álló épületrészek fizikai kapcsolódásából eredően ugyanakkor a közös tulajdon állapota hatással van a külön tulajdonban álló helyiségekre is, ebből adódóan pedig az a tulajdonostárs, akinek a saját lakására negatív hatással járt egy társasházi közös tulajdonban remélt felújítás elmaradása, érezheti úgy, hogy ezzel ő kárt szenvedett. Kérdés azonban, hogy ezt a kárt a társasházközösség köteles-e megtéríteni. A Kúria Pfv. III. 20.129/2014. sz. ítélete fontos iránymutatást tartalmaz ebben a tárgykörben.
Az ítéleti tényállás szerint egy ingatlanon három lakóépület áll: egy 120 lakásos, egy 2 lakásos és egy 6 lakásos ház, a házak egy társasházként vannak nyilvántartva. Felperesnek a hatlakásos épületben volt két lakása, melyeket egybenyitott és azokat egy, a lépcsőház felőli oldalon lévő szoba kivételével iroda céljára használta, e szobát pedig bérbeadás útján hasznosította.
„A perbeli lakóház mintegy 100 éve épült. Az épület térelhatároló szerkezeteinek állapota rossz; a teherhordó falakon repedések vannak, a külső falfelületek a karbantartás hiánya miatt leromlottak, a tetőszerkezet is felújításra szorul. Mindegyik lakáshoz téglából épült kémény tartozik. A lakásokat gázkonvektorokkal fűtötték. A füstgázokat a bérbeadás útján hasznosított szoba kivételével a falba vágott nyílásokon vezették a szabadba. A bérbe adott szoba füstcsöve a kéménybe volt bekötve. Ez a kémény az égéstermékektől eldugult.” A kémény tisztításakor „a kéményseprő megállapította, hogy a kémény csak béléscső elhelyezése esetén alkalmas gázüzemű fűtőberendezés égéstermékeinek elvezetésére. A szoba gázzal való fűtési lehetőségének kizártsága folytán a szóban lévő helyiség bérbeadással való hasznosíthatósága sem volt lehetséges.”
A fent említett szoba homlokzati és lépcsőház felőli falának belső felületén a fűtetlenség miatt a festés és a vakolat is károsodott, ugyanis a fal felülete egyes helyeken a harmatponti hőmérséklet alá csökkent és ott a pára kicsapódott. A tetőhéjazat hibái miatt felperes egyéb szobáinak mennyezetén beázási nyomok keletkeztek. A társaság közgyűlése úgy határozott, hogy a kémények béléscsövezése a lakástulajdonosok feladata, mert az az egyes lakástulajdonosok érdekeit szolgálja.
A felperes keresetében a bérbeadás elmaradása miatt elamardt haszon jellegű kárt, továbbá a keletkezett hibák miatt javítási költség és értékcsökkenés megtérítését kérte. A társasház alperes a kereset elutasítását kérte arra tekintettel, mert „a közgyűlés határozatának megfelelően a gázüzemű fűtőberendezések füstgázelvezetését mindegyik tulajdonos maga oldotta meg; volt aki béléscsöveztette a kéményt, volt aki ún. parapet fűtést alakított ki. Vitatta, hogy a lakás beázott volna; mert a tető közvetlen beázással fenyegető hibáit mindig haladéktalanul kijavíttatta. Előadta, hogy a ház teljes felújítása gazdaságosan nem végezhető el. A 100 éves épület bontásra érett. A 120 lakásos épület lakástulajdonosai nem is szavaznák meg a felújítás költségeit. A felperest az épület rossz állaga miatt kártérítés azért sem illeti meg, mert a ház akkor is rossz állapotban volt amikor a felperes a tulajdonjogát szerezte.”
Az elsőfokú bíróság álláspontja az volt, hogy az azonnali beavatkozást igénylő, tehát életveszélyt okozó, vagy az épület állagát károsító, a rendeltetésszerű használatot lényegesen akadályozó hibák kijavításának elmulasztása eredményezheti a társasházközösség szerződésen kívül okozott károkért való felelősségét. Egyéb munka elvégzésére a közösség csak akkor köteles, ha a társasházközösség tagjai a költségeket viselik. Az elsőfokú bíróság szerint a kémények béléscsövezete nem a karbantartás körébe tartozó hibaelhárítási munka, hanem korszerűsítési munka, erről a közgyűlés azt a döntést hozta, hogy a lakástulajdonosok a béléscsövezést saját költségükön végezhették el. A felperes a közgyűlési határozatot a 60 napos határidőben nem támadta meg, ezért annak jogszerűségét már nem kifogásolhatja. A felperes bérbeadás megszűnése miatt előterjesztett igénye kapcsán a bíróság szerint a felperes nem tett eleget kárenyhítési kötelezettségének, hiszen a béléscsövezést saját költségén nem végeztette el, amely elvégzése esetén csak ennek költségeivel kellett volna kárként számolnia, és az igénybejelentéssel is több évet késlekedett. A bíróság a beázással kapcsolatos károk vonatkozásában azonban megállapította alperes felelősségét, mert azok a karbantartási kötelezettség megszegésével okozati összefüggésben álltak.
A másodfokú bíróság a valamennyi kártípusban megállapította alperes felelősségét, mert azok álláspontja szerint a karbantartási kötelezettség elmulasztásával álltak összefüggésben. Az alperes felülvizsgálati kérelmében a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését és az elsőfokú ítélet helybenhagyását kérte. A Kúria a felülvizsgálati kérelmet alaposnak találta.
A Kúria álláspontja szerint téves a másodfokú ítélet azon megállapítása, hogy „az épület állagából adódóan az épületen elvégzendő helyreállítási munkák nem különíthetők el egyértelműen karbantartási és felújítási munkákra, ezért a munkák elvégzésének elmulasztása miatt a felperest a lakások forgalmi értékének csökkenésében megnyilvánuló kár érte”, amit az alperes neki megtéríteni köteles. A társasházközösség tagjai között „a Tht. és az abban nem szabályozott kérdésekben a Ptk. közös tulajdonra vonatkozó szabályaiban meghatározott tartalmú törvényes kötelmi viszony áll fenn. A társasház közösség tagjának jogait és kötelességeit a törvény szabályai állapítják meg; a társasház közös tulajdonban lévő részeivel kapcsolatos jogainak is a törvény előírásainak megfelelőn szerezhet érvényt.”
„A Tht. 28. § (1) bekezdés b) pontja szerint a közgyűlés kizárólagos határkörében határoz a közös tulajdonban álló épületrészek fenntartásáról. A Tht. 56. § 2. pontja fenntartásnak az üzemeltetést, valamint a karbantartási és a felújítási munkákat minősíti. A Tht. 56. § 2.3. pontja értelmében felújítási munka az épület egészére illetve egy vagy több főszerkezetére kiterjedő időszakonként szükségessé váló olyan általános javítási, építési , szerelési munkák végzése, amelyek az eredeti műszaki állapotot -megközelítőleg vagy teljesen- helyreállítják illetőleg az eredeti használhatóságot, üzembiztonságot az egyes szerkezetek, berendezések kicserélésével az eredetitől eltérő kialakításával növelik. A tetőszerkezet, cserépfedés, a tetőbádogozás cseréje, a homlokzati falak vakolása és festése felújítási munkáknak minősülnek, amelyek elvégzésének szükségességéről a Tht. 28. § (1) bekezdés b) pontja értelmében a közgyűlés jogosult dönteni.”
„A felperesnek lehetősége van a felújításról való döntésre vonatkozó javaslatot a közgyűlés elé terjeszteni és a közgyűlés esetleges elutasító határozatát a bíróságon megtámadni. A felperes tehát a felújítás elvégzését igényelheti és nem kártérítést követelhet az elavult épület leromlott állapota miatt.”
Álláspontom szerint ez a legfontosabb megállapítása az ítéletnek: tehát a Kúria álláspontja szerint a tulajdonostárs akként tudja igényét érvényesíteni, hogy a közgyűlés elé viszont a felújítással kapcsolatos javaslatát és elutasító döntés esetén a határozatot a bíróságon megtámadja. Ennek az elmulasztása tehát a fenti eseti döntés helyes értelmezése szerint azzal jár, hogy a társasházzal szemben kárigényt előterjeszteni nem lehet.
Az eseti döntés megállapításai szerint „az avultság miatti csökkentértékűség az egész közösséget érinti és az nem tekinthető részben sem a közösség által jogellenes magatartással a felperesnek okozott kárnak. A felújítás elhatározása vagy bíróság által történő elrendelése esetén természetesen a felújítás költségeit a tulajdonostársaknak viselniük kell, arra azonban nincs lehetőség, hogy egyes tulajdonostársak a felújítás elmaradása miatt a többiektől kártérítést kapjanak.”
Az esetleges kérdéseket, észrevételeket a tarczayaron@freemail.hu címen várom.
https://biroigyakorlat.blog.hu/api/trackback/id/tr3213245479

matches:
Kúria
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Kúria
Kúria
§ 2
§ 2
Kúria
bíróság


text:
Pécsi lövöldözés - harmadik szakértő kell - pecsma.hu
Pécsi lövöldözés – harmadik szakértő kell
A Baranya Megyei Bíróság még az ítélkezési szünet előtt egy harmadik szakértőt rendel ki a 2009. novemberi pécsi egyetemi lövöldözés vádlottjának perében, mert az ügyben szakvéleményt adó ideg- és elmeszakértői csoportok álláspontja nem közeledett egymáshoz.
Hajdu István bíró, a Baranya Megyei Bíróság szóvivője kedden az MTI megkeresésére azt mondta: a bíróság július 18-ig kirendeli az úgynevezett ellenőrző szakértőt, és rendelkezésére bocsátja a vádlott elmeállapotával kapcsolatos véleményeket, valamint az ügy iratait, tárgyalási jegyzőkönyveit. A harmadik szakértő a vádlottat már nem vizsgálja meg, a kapott dokumentumok alapján készít szakvéleményt, amelyet a bíróság figyelembe vesz az ítélethozatalkor.
A bíróság Kovács Attila vezette büntetőtanácsa még áprilisban rendelte el a per kimenetele, a büntetés kiszabása szempontjából rendkívül fontos szakértői vélemények kiegészítését, az ügyben dolgozó két szakértői csoport ugyanis ellentétes véleményt fogalmazott meg a vádlott elmeállapotáról.
A védelem által felkért szakértők szerint Gere Ákos a tett elkövetésének idején súlyos, a nyomozóhatóság által felkért szakemberek véleménye szerint viszont csak enyhe fokban volt korlátozva cselekedetei súlyának felismerésében.
A bíróság az után határozott a harmadik szakértő kirendeléséről, hogy a szakértői csoportok a vélemények kiegészítése után is ragaszkodtak korábbi álláspontjukhoz.
Gere Ákos büntetőpere október 7-én folytatódik a Baranya Megyei Bíróságon.
← Barroso és Daul dicsérte a magyar EU-elnökséget
Vendéglátósokat vár a Baranya Megyei Kormányhivatal →

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről – Kérdések És Válaszok
1 1997. évi LXXVIII. törvény
2 az épített környezet alakításáról és védelméről1
2.2.1 A törvény hatálya
2.2.2 Fogalommeghatározások
2.2.3 Általános követelmények
2.2.4 Az állam építésügyi feladatai
2.2.5 A helyi önkormányzatok építésügyi feladatai
2.4 A TELEPÜLÉSFEJLESZTÉS ÉS A TELEPÜLÉSRENDEZÉS74
2.4.1 A településfejlesztés és a településrendezés célja és alapvető követelményei75
2.4.2 A településfejlesztés és a településrendezés általános szabályai79
2.4.3 A településfejlesztés feladata82
2.4.4 A településfejlesztési koncepció és az integrált településfejlesztési stratégia84
2.4.5 A településrendezés feladata és eszközei86
2.4.6 A településszerkezeti terv
2.4.7 A helyi építési szabályzat
2.4.8 A fővárosra vonatkozó sajátos rendelkezések
2.4.9 A Duna-parti építési szabályzat103
2.4.10 A Városligeti építési szabályzat105
2.4.11 Több település építésügyi feladatainak közös ellátása107
2.4.12 A településtervezés
2.4.13 A településrendezési feladatok megvalósulását biztosító sajátos jogintézmények
2.4.14 Építésjogi követelmények
2.4.15 Tilalmak
2.4.16 Telekalakítás
2.4.17 Elővásárlási jog
2.4.18 Kisajátítás
2.4.19 Kiszolgáló és lakóút céljára történő lejegyzés158
2.4.20 Útépítési és közművesítési hozzájárulás
2.4.21 Településrendezési kötelezések
2.4.22 Kártalanítási szabályok
2.4.23 Településrendezési szerződés185
2.4.24 Összevont telepítési eljárás190
2.4.25 Településképi véleményezési eljárás193
2.4.26 Településképi bejelentési eljárás195
2.4.27 Közterület-alakítás197
2.4.28 Településképi követelmények199
2.6 AZ ÉPÍTÉSI FOLYAMAT SZABÁLYOZÁSA
2.6.1 Az építményekkel szemben támasztott általános követelmények
2.6.2 Az építészeti-műszaki tervezési és az építésügyi műszaki szakértői tevékenység211
2.6.3 Egyszerű bejelentéshez kötött építési tevékenység230
2.6.4 Építésügyi hatósági eljárások232
2.6.5 Az építés
2.6.6 Az építési folyamat egyéb résztvevői249
2.6.7 Az építőipari kivitelezési tevékenység végzésének feltételei264
2.6.8 Építtetői fedezetkezelés277
2.6.9 Az építmény használatbavétele
2.6.10 Az építésfelügyeleti tevékenység300
2.6.11 Az építésügyi hatósági kötelezés
2.6.12 Szabálytalan tevékenység és jogkövetkezményei330
2.6.13 Az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárás szabályai378
2.8 AZ ÉPÍTETT KÖRNYEZET FENNTARTÁSA, HASZNÁLATA ÉS ÉRTÉKEINEK VÉDELME
2.8.1 Az épített környezet fenntartása és használata
2.8.2 Az építészeti örökség védelme
2.8.3 Oktatási, tudományos és együttműködési feladatok403
2.9 IV/A. Fejezet408
2.10 FENNTARTHATÓSÁGI SZEMPONTOK ÉRVÉNYESÍTÉSE EGYES KERESKEDELMI ÉPÍTMÉNYEK ENGEDÉLYEZÉSE VONATKOZÁSÁBAN409
2.12 VEGYES ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
2.12.1 Nyilvántartások
2.12.2 A törvény hatálybalépése és átmeneti rendelkezések
2.12.3 Az Európai Unió jogának való megfelelés547
2.13 1. melléklet az 1997. évi LXXVIII. törvényhez549
Az Országgyűlés az épített környezet alakításával és védelmével kapcsolatos alapvető követelményekről, eszközökről, jogokról és kötelezettségekről, továbbá az ezekkel kapcsolatos feladatokról, hatáskörökről és hatósági jogkörökről a következő törvényt alkotja:2
8.11 Építmény: építési tevékenységgel létrehozott, illetve késztermékként az építési helyszínre szállított, – rendeltetésére, szerkezeti megoldására, anyagára, készültségi fokára és kiterjedésére tekintet nélkül – minden olyan helyhez kötött műszaki alkotás, amely a terepszint, a víz vagy az azok alatti talaj, illetve azok feletti légtér megváltoztatásával, beépítésével jön létre (az építmény az épület és műtárgy gyűjtőfogalma).
14.17 Önkormányzati (települési, a fővárosban fővárosi és kerületi, térségi) főmérnök: a települési önkormányzat településüzemeltetési, a település műszaki – különösen a sajátos építményekkel és a katasztrófavédelemmel kapcsolatos – feladatainak ellátásában közreműködő, e feladatokkal kapcsolatos döntést előkészítő személy.
18.22 Sajátos építményfajták: többnyire épületnek nem minősülő, közlekedési, hírközlési, közmű- és energiaellátási, vízellátási és vízgazdálkodási, bányászati tevékenységgel és a bányászati hulladék kezelésével kapcsolatos, atomenergia alkalmazására szolgáló, valamint a honvédelmi és katonai, továbbá a nemzetbiztonsági célú, illetve rendeltetésű, sajátos technológiájú építmények, amelyek létesítésekor – az építményekre, építési tevékenységekre vonatkozó általános érvényű településrendezési és építési követelményrendszeren túlmenően – eltérő, vagy sajátos, csak arra a rendeltetésű építményre jellemző, kiegészítő követelmények megállapítására és kielégítésére van szükség.
19.23 Építési napló: az építőipari kivitelezési tevékenység megkezdésétől annak befejezéséig vezetett, hatósági és bírósági eljárásban felhasználható, a szerződés tárgya szerinti építőipari kivitelezési tevékenység jellemzőit – kormányrendeletben meghatározott módon – tartalmazó dokumentum.
32.37 Építészeti érték: az épített környezet minden olyan tárgyi és szellemi (építészettörténeti, építőművészeti, műszaki-tudományos) építészeti minőséggel rendelkező alkotásokban megjelenő értéke, amelyben a mindenkori társadalom – ezen belül a helyi közösségek – identitása és alkotóképessége fejeződik ki.
33.38 Építészeti örökség: az épített környezet maradandó építészeti értéket is képviselő elemeinek (építmény, épületegyüttes, táj- és kertépítészeti alkotás) összessége – annak minden beépített alkotórészével, tartozékával és berendezésével együtt.
(4)52 A Kormány az építésügy központi irányítását, összehangolását – ideértve a sajátos építményfajták és a műemlékek tekintetében az összehangoló feladatokat is – az építésügyért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) útján gyakorolja.
d)56 elősegíti – a kulturális örökség védelméért felelős miniszter, valamint a természetvédelemért felelős miniszter bevonásával – az építészeti kultúra megőrzését, fejlesztését és védelmét, ennek keretében országos kutatási, műszaki fejlesztési, valamint oktatási-nevelési programokat dolgoztat ki és működtet,
i)61 elősegíti – a természetvédelméért felelős miniszter bevonásával – a települési zöldfelületek megőrzését, fejlesztését és védelmét.
(2)62 Az építésügyi hatóság az építményekkel – beleértve a hatáskörébe tartozó sajátos építményfajtákkal és a műemléki védelem alatt álló építményekkel – kapcsolatos építési tevékenységgel összefüggő engedélyezési, kötelezési és ellenőrzési feladatai során az építményekre vonatkozó általános érvényű településrendezési és építési követelményeket juttatja érvényre. A sajátos építményfajtákkal és a műemléki védelem alatt álló építményekkel kapcsolatos építési tevékenység esetén a hatáskörrel rendelkező építésügyi hatóság a sajátos építményfajtákra és a műemlékekre vonatkozó jogszabályi követelményeket is érvényesíti.
(4)65 Az építészeti értékvédelem és az (5) bekezdésben felsorolt feladatok ellátása érdekében – e törvény végrehajtására kiadott kormányrendeletben meghatározottak szerint – szakmai tanácsadó testületként településrendezési és építészeti-műszaki tervtanácsok működhetnek.
(2) Ha országos közérdekből vagy kiemelt nemzetgazdasági érdekből szükséges, törvény a települési önkormányzatot kötelezheti, hogy – a Kormány által rendeletben meghatározott határidőre – gondoskodjon a településfejlesztési koncepciójának, integrált településfejlesztési stratégiájának és a településrendezési eszközeinek elkészítéséről, módosításáról, azok jóváhagyásáról. Ilyen esetben a pénzügyi fedezetnek az éves központi költségvetésben történő tervezéséről a Kormány gondoskodik.
(3)69 Tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet esetén a Kormány rendeletben meghatározhatja a területfelhasználás és beépítés feltételeit. A területileg érintett települési önkormányzat – a fővárosban a fővárosi vagy a kerületi önkormányzat – hatályban lévő településrendezési eszközeinek a Kormány rendeletében meghatározott szabályokkal ellentétes szabályai nem alkalmazhatóak.
6/A. §70 (1) E törvényben meghatározott feltételek teljesülése esetén – jogszabályban meghatározott körben és az ott meghatározottak szerint –
b) a fővárosi önkormányzat – e törvényben meghatározott körben – elláthatja az épített környezet helyi védelmét, a helyi építészeti értékek és örökség védelmét.
(3) A települési önkormányzat (fővárosban a fővárosi és a kerületi önkormányzat) az építésügyi feladatát a helyi rendeletei megalkotásával és a kapcsolódó sajátos jogintézményekkel, továbbá a települési (fővárosban a fővárosi és a kerületi) vagy térségi – a főépítészi tevékenységről szóló kormányrendeletben foglaltak szerinti – önkormányzati főépítész közreműködésével látja el.
6/B. §73 Kormányrendeletben meghatározott települési önkormányzat kormányrendeletben meghatározottak szerint egyes – nem hatósági – építésügyi igazgatási és települési műszaki feladatokat lát el.
(3) A (2) bekezdésben foglaltak érvényesülése – különösen a természet- és a környezetvédelem, az erdők és a felszíni és felszín alatti vizek védelme, az ár- és belvízvédelem, valamint a termőfölddel és a területekkel való takarékos bánás – érdekében az alábbi követelményeknek kell érvényt szerezni:
c) a települések beépítésre szánt területeinek összességét – ott, ahol az fizikailag lehetséges – beépítésre nem szánt területekből álló gyűrűvel kell körülvenni, a települések összenövésének elkerülése érdekében,
(3) A fővárosi településfejlesztési koncepció – a 9/A. §-ban foglaltakon túl – meghatározza a főváros egészének jövőképét, fejlesztésének elveit, prioritásait, ezen kívül a főváros egészét vagy több kerületét érintő és az országban betöltött különleges szerepköréhez kapcsolódó településfejlesztési szándékokat foglalja rendszerbe.
(5)114 A településrendezési eszközök készítője a tervezés során birtokába jutott adatokat, információkat – ha azok nem minősülnek közérdekű adatoknak – más célra nem használhatja fel, azokat harmadik személynek nem adhatja át.
(6)115 A településrendezési eszközöket – azok jóváhagyásra kerülő és alátámasztó munkarészeivel együtt – magyar nyelven kell dokumentálni.
(2)126 Ha egy adott területre vonatkozóan nincs hatályban helyi építési szabályzat vagy az nem szabályoz teljeskörűen, építési munkát és egyéb építési tevékenységet végezni csak e törvény, valamint az építésügyi követelményekre vonatkozó egyéb jogszabályok megtartásával és csak akkor lehet, ha a célzott hasznosítás jellege, a kialakuló telek mérete, a tervezett beépítés mértéke – beépítettség és építménymagasság – valamint módja, rendeltetése (területfelhasználása) illeszkedik a meglévő környezethez.
19. § (1)127 Beépítésre szánt területen – a 4. § (3a) bekezdés és a 6. § (3) bekezdés végrehajtására kiadott kormányrendelet eltérő rendelkezésének hiányában – épület csak építési telken helyezhető el.
(3)133 A településrendezési feladatok megvalósulása érdekében az önkormányzati rendelettel elrendelt tilalomról, korlátozásról vagy ezek megszüntetéséről – a változtatási tilalom kivételével – a települési önkormányzat képviselő-testülete (a fővárosban a fővárosi önkormányzat közgyűlése, illetőleg a kerületi önkormányzat képviselő-testülete) a főjegyző, illetőleg a jegyző útján tájékoztatja az érintetteket.
(4)134 A természeti és a környezeti veszélyeztetettség megelőzése érdekében a telekalakítási vagy építési tilalmat elrendelő határozatot tájékoztatásul az érintett építésügyi hatósággal, és – amennyiben a veszélyeztetettség közigazgatási határon átnyúló – az érintett települési önkormányzattal is közölni kell.
22. § (1)141 A változtatási tilalom alá eső területen – a 20. § (7) bekezdésében foglalt esetek kivételével – telket alakítani, új építményt létesíteni, meglévő építményt átalakítani, bővíteni, továbbá elbontani, illetőleg más, építésügyi hatósági engedélyhez nem kötött értéknövelő változtatást végrehajtani nem szabad.
(2)150 Új beépítésre szánt, vagy jelentős mértékben átépítésre kerülő (pl. rehabilitációs) területek esetében a területre vonatkozó helyi építési szabályzat elfogadása után a beépíthetőség feltételeként a telkeket az előírásoknak megfelelő építési telekké, telekké kell alakítani az érintett telekcsoport – legalább telektömbönként történő – újraosztásával.
(5)155 Az önkormányzat (1)-(4) bekezdésekben szabályozott elővásárlási joga – az országos jelentőségű védett természeti területen lévő és a műemléki ingatlanra vonatkozó elővásárlási jogot kivéve – a más jogszabályokon, illetve szerződésen alapuló elővásárlási jogot megelőzi.
27. §159 (1)160 Ha a helyi építési szabályzat szerint – a településrészen fekvő ingatlanok megfelelő megközelítése, illetve használatának elősegítése érdekében – kiszolgáló és lakóút (a továbbiakban: kiszolgáló út) létesítése, bővítése vagy szabályozása szükséges, és a megvalósítás a kiszolgáló út, valamint a környező építmény, telek rendeltetésszerű használatának biztosítása érdekében az adott telkek igénybevételével indokolt, vagy a más telken történő megvalósítás a tulajdonban nagyobb sérelemmel járna, a fővárosi és megyei kormányhivatal a teleknek kiszolgáló út céljára szükséges részét a telek fekvése szerinti települési önkormányzat javára igénybe veheti és lejegyezheti.
28. § (1)166 A helyi építési szabályzatban a területre előírt kiszolgáló utakat és a közműveket az újonnan beépítésre szánt, illetve a rehabilitációra kijelölt területeken legkésőbb az általuk kiszolgált építmények használatbavételéig meg kell valósítani. E kötelezettség teljesítése, ha jogszabály vagy megállapodás arra mást nem kötelez, a települési – a fővárosban megosztott feladatkörüknek megfelelően a fővárosi, illetve a fővárosi kerületi – önkormányzat feladata.
(3)168 A fővárosban a (2) bekezdés szerinti hatósági jogkör gyakorlására – megosztott hatáskörüknek megfelelően – a fővárosi közgyűlés, illetve a fővárosi kerületi önkormányzat képviselő-testülete rendelkezik hatáskörrel. A hozzájárulásból befolyt bevétel olyan arányban illeti meg a fővárosi és a kerületi önkormányzatot, amilyen arányban a helyi közút kialakításával kapcsolatos költségeket viselték.
(3)178 Ha az ingatlanhoz fűződő korábbi, a 13. § (1) bekezdése szerinti építési jogok keletkezésétől számított 7 éven belül kerül sor e jogok megváltoztatására vagy megszüntetésére, a tulajdonosnak – kérelmére – a (2) bekezdés szerinti kártalanítás jár. A 7 év eltelte után csak a használat gyakorlásába való beavatkozásért és csak akkor jár kártalanítás, ha a változtatás a korábbi használatot megnehezíti vagy ellehetetleníti. A hét év a korábban hatályba léptetett helyi építési szabályzat, szabályozási terv esetében 2000. március 1-jétől számítandó.
(4)179 Ha az ingatlan rendeltetését a helyi építési szabályzat valamely később megvalósítandó – jogszabályban megállapított – olyan közérdekű célban határozza meg, amelynek megvalósítása a tulajdonostól nem várható el, és ez a tulajdonosi és építési jogokat korlátozza, a tulajdonos attól követelheti az ingatlan megvételét, akinek érdekében állt a közérdekű célt szolgáló korlátozás előírása (a továbbiakban: érdekelt). Ha az érdekelt nem állapítható meg, vagy jogutód nélkül megszűnt, a tulajdonos a települési önkormányzattól követelheti az ingatlan megvételét. Ha az ingatlan megvételére vonatkozó megállapodás az erre irányuló kérelemtől számított öt éven belül nem jön létre, a tulajdonos kezdeményezheti a kisajátításról szóló törvény szerinti eljárást.
(7)181 A kártalanítási igény a vagyoni hátrány keletkezésekor válik esedékessé. Ez az időpont a helyi építési szabályzat, szabályozási terv hatálybalépésének, illetőleg az e törvény 20. § (4) bekezdésében foglaltak szerinti tilalmat, korlátozást elrendelő határozat véglegessé válásának a napja. A kártalanítás a felek megállapodásának tárgya. A főváros esetében a megállapodás megkötésére irányuló kérelmet a fővárosi önkormányzatnak a területileg illetékes kerületi önkormányzathoz, a területileg illetékes kerületi önkormányzatnak a fővárosi önkormányzathoz nyolc napon belül írásban továbbítani kell. Ebben az esetben úgy kell tekinteni, mintha a kérelmező a kérelmét mindkét önkormányzathoz beadta volna. Ha a szerződő felek között – a kérelem benyújtásától számított egy éven belül – nem jön létre megállapodás, akkor kártalanítási eljárást kell lefolytatni, amelyet a fővárosi és megyei kormányhivatal folytat le a kisajátítási kártalanítás szabályai szerint, az e törvényben meghatározott eltérésekkel.
(10)184 A fővárosban a tulajdonos a (4) bekezdés szerinti igényét – választása szerint – a fővárosi vagy kerületi önkormányzatnál terjesztheti elő. A megvétel vagy a kisajátítás tekintetében a (6) és (7) bekezdés fővárosra vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
bb) következményei – a szükséges kiszolgáló intézmény és infrastruktúra-fejlesztések -, és azok megvalósítása az önkormányzatot terhelné.
30/E. §198 (1) A közterület egységes kialakítása érdekében a települési önkormányzat – szabadtér-építészetet, kertépítészetet, gyalogos és gépjármű közlekedést, közmű- és felszíni vízelvezetést, hírközlést is magába foglaló – közterület-alakítási tervet készíttethet.
(3)204 Az országos építési szakmai követelményektől – külön jogszabályban meghatározott esetekben és módon – lehet eltérni.
(8)219 A településrendezés, valamint az építmény (épület és műtárgy) és a rendeltetéséhez szorosan kapcsolódó technológia, továbbá a belsőépítészet, a táj- és kertépítés építési-műszaki tervezésére – jogszabályban meghatározott esetekben és módon – építészeti-műszaki tervpályázatot lehet, illetőleg kell kiírni.
(11)221 Az építészeti-műszaki dokumentáció az építési tevékenység megvalósításához – pályázathoz, tervpályázathoz, tervtanácshoz, hatósági eljáráshoz, ajánlatkéréshez, építőipari kivitelezéshez, állapotfelméréshez, állapot vagy megvalósítás dokumentálásához – szükséges tervezési programot, terveket, dokumentumokat tartalmazza.
38. §248 (1) Építési tevékenységet – ha kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – kivitelezési dokumentáció alapján lehet végezni.
39/A. §272 (1)273 Az építőipari kivitelezési tevékenység – a (2) bekezdés kivételével – csak olyan felelős műszaki vezető irányításával folytatható, aki a kivitelezési tevékenység szakirányának megfelelő jogosultsággal és egyéb feltételekkel, továbbá az építési tevékenységet végzők vonatkozásában közvetlen utasítási joggal rendelkezik.
(6)276 Építési tevékenység végzésére az építtető a vállalkozó kivitelezővel (alvállalkozói szerződés esetén a vállalkozó kivitelező az alvállalkozó kivitelezővel) kivitelezési szerződést köt. A kivitelezési szerződés teljesítésében részt vevő alvállalkozó kivitelező kivitelezési szerződésében rögzített fizetési határideje nem haladhatja meg az építtető és a vállalkozó kivitelező által megkötött kivitelezési szerződésben meghatározott fizetési határidejét. Az építtetővel szerződéses viszonyban álló vállalkozó kivitelező – a közbeszerzésekről szóló törvény hatálya alá tartozó, 2015. november 1-jét követően megindított építési beruházásokra irányadó kifizetési szabályok alkalmazása kivételével – a kivitelezési szerződésben foglalt kötelezettsége maradéktalan teljesítéséről benyújtott végszámla teljes körű kiegyenlítésére csak akkor jogosult, ha a kötelezettsége teljesítésében részt vevő alvállalkozó kivitelezők követelésének kiegyenlítését hiánytalanul igazolja, függetlenül azok fizetési határidejétől.
39/B. §278 (1)279 Az építtetői fedezetkezelés célja – az építtető és a vállalkozó kivitelező között létrejött kivitelezési szerződés teljesítése érdekében – az építőipari kivitelezési tevékenység fedezete célhoz kötött felhasználásának biztosítása.
(2) Az építtetői fedezetkezelő kizárólagos rendelkezése alatt álló elkülönített számlán kell – egy összegben, vagy több szakaszra bontott építkezés esetén a szerződés szerinti teljesítési szakaszonként – elhelyezni az építőipari kivitelezési tevékenység kormányrendeletben meghatározott ellenértékének fedezetét és a kivitelező által nyújtott, kormányrendeletben meghatározott biztosítékok összegét.
c)284 – kormányrendeletben meghatározott feladatai körében – az építmény, építményrész végleges építési engedélynek és a hozzá tartozó jóváhagyott engedélyezési terveknek, illetve a jogszabályban meghatározott kivitelezési dokumentációnak megfelelő megvalósításáért, továbbá
(3)285 A kivitelező – jogszabályban meghatározott esetekben és módon – építési naplót vezet, és azt a jogszabályban meghatározott szervek, hatóságok és az építési műszaki ellenőr rendelkezésére bocsátja. Jogszabály előírhatja az építési napló elektronikus vezetését.
44. § (1)297 Az építtetőnek minden olyan építményről, építményrészről, amelyre építési engedélyt kellett kérnie annak használatbavétele előtt – az e törvény végrehajtására kiadott jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – használatbavételi engedélyt kell kérnie, vagy az építmény elkészültét be kell jelentenie.
a)318 az építmény, építményrész részleges vagy teljes átalakítását, – amennyiben ez nem lehetséges, vagy ha az építtető ezt nem vállalja – a lebontását vagy az újraépítését, ha a kivitelezés az állékonyságot, az életet és egészséget, a közbiztonságot veszélyeztető módon történik,
(4)328 Az építésügyi vagy építésfelügyeleti hatóság, amennyiben a végrehajtható kötelezettséget – annak nem teljesítése miatt a kötelezett terhére hatósági úton, a felmerülő költségeket megelőlegezve – maga végezteti el, a költségek erejéig, azok megtérítéséig az érintett ingatlanra jelzálogjogot jegyeztethet be az ingatlan-nyilvántartásba.
ac)333 az engedély véglegessé válása nélkül – kivéve, ha a döntés fellebbezésre tekintet nélkül végrehajthatóvá válik -, vagy
48/A. §343 (1)344 Ha az építményt, építményrészt jogszerűtlenül vagy szakszerűtlenül valósították meg, az építésügyi hatóság arra az építtető vagy a tulajdonos kérelme alapján – amennyiben az építmény, építményrész fennmaradása nem eredményez az életet, egészséget veszélyeztető használatot vagy állapotot – fennmaradási engedélyt ad, ha
b) – ha az építmény fennmaradása az (1) bekezdés alapján nem engedélyezhető – a lebontását.
(4)347 Veszélyhelyzet elhárítása érdekében történő vagy kihirdetett veszélyhelyzet következtében szükségessé váló, továbbá tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetben nemzetbiztonsági érdekből végzett építési tevékenységek, valamint az építmények, építményszerkezetek veszélyes állapotának jogszerűtlen építési tevékenységgel történő, halasztást nem tűrő elhárítása vagy részleges elbontása esetén az építésügyi hatóság a megvalósult építmény, építményrész, építményszerkezet fennmaradását vagy elbontását – ha az az (1) bekezdésben előírtaknak, jogszabályban meghatározottak szerint megfelel – kérelemre tudomásul veszi.
(5)348 Az építésügyi és az építésfelügyeleti hatóság jogszabályban meghatározott esetekben és módon 60 napon belül folytatja le a hatósági ellenőrzést és ha szabálytalanságot állapít meg, hivatalból megindítja az eljárást és megteszi az (1)-(4) bekezdésben meghatározott intézkedéseket. Az eljárás megindításának legkésőbb az építés befejezésétől – ha az nem állapítható meg, akkor az építmény használatbavételétől – számított tíz éven belül van helye.
(8) Amennyiben a fennmaradás engedélyezésének feltételei fennállnak – kérelemre – a fennmaradási engedély kiadható akkor is, ha az (5) bekezdésben meghatározott intézkedési határidő már letelt. Ebben az esetben azonban átalakítási kötelezettséget előírni és építésügyi bírságot megállapítani már nem lehet.
49. §350 (1)351 Ha az építésügyi hatóság a 48/A. § szerint a fennmaradási engedélyt megadja, illetőleg a lebontást tudomásul veszi, ezzel egyidejűleg – a Kormány rendeletében meghatározott mértékben és módon – építésügyi bírságot szab ki.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott pénzügyi eszközök – jogszabályban meghatározott módon és mértékben – az alábbi építésügyi feladatok támogatására és finanszírozására használhatók fel:357
51. § (1)371 Az építésügyi és építésfelügyeleti hatóság az általa elrendelt munkálatok elvégzésére – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – az ingatlan tulajdonosát kötelezi. Ha a szabálytalan építési munkát más végeztette, a munkálatok elvégzésére az építtetőt kell kötelezni.
(4)373 Az építésügyi és építésfelügyeleti hatóság által elrendelt munkálatok költségei – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – a kötelezettet terhelik.
52. §374 (1) Az építésügyi és az építésfelügyeleti hatóság az építési folyamat résztvevőivel szemben – az e törvény végrehajtására kiadott kormányrendeletben meghatározott módon és mértékben, a 48. § szerinti szabálytalanságok esetén – a következő jogkövetkezményeket alkalmazza:
(2)375 Ha e törvény másként nem rendelkezik, a névjegyzéket vezető kamara a névjegyzékben szereplő szakmagyakorlóval, valamint a vállalkozó kivitelezővel szemben – az e törvény végrehajtására kiadott kormányrendeletben meghatározott módon és mértékben, a 48. § szerinti szabálytalanságok esetén – a következő jogkövetkezményeket alkalmazza:
e) figyelembe kell venni – az e törvény végrehajtására kiadott kormányrendeletben meghatározottak szerint – az építmény jellegét és rendeltetését, a szabálytalanság mértékét, a veszélyeztetés módját, nagyságát és a természetes és épített környezetre gyakorolt hatását.
(5) Az építésügyi vagy az építésfelügyeleti hatóság a tényállás tisztázása és a további szükséges intézkedések megállapítása érdekében ellenőrzése során az építési tevékenység folytatását a helyszínen – alkalmanként legfeljebb egyszer – 30 napra
(7) Az építésügyi szabályok megsértése miatt a természetes személlyel, jogi személy esetén szakmagyakorlási jogosultsággal rendelkező tagjával vagy alkalmazottjával szemben alkalmazott büntetést – jogszabályban meghatározottak szerint – a Nyilvántartás bírság és szankció adatállományában kell rögzíteni.
53. §377 Az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági ügyek döntésre való szakmai előkészítése, a döntés meghozatala, végrehajtása, az állami főépítészi, valamint az önkormányzati főépítészi feladatok ellátása jogszabályban meghatározott szakirányú felsőfokú végzettséghez, valamint egyéb – jogszabályban meghatározott – feltételekhez kötött tevékenység.
53/B. §380 Azon építési beruházás építésügyi hatósági eljárására, amely legalább – az építésügyi bírság megállapításának részletes szabályairól szóló kormányrendelet szerint számított – 90 millió forint építmény értékű, és ipari vagy szolgáltatási rendeltetésű, a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Ngtv.) rendelkezéseit kell alkalmazni, az Ngtv. 2. §-a kivételével.
54. § (1)388 Az épített környezet elemeit (a közterületet, az építési telkeket és területeket, építményeket, építményrészeket, építményegyütteseket, burkolt és zöldfelületeket) – a jó műszaki állapot folyamatos fenntartása mellett – csak a jellegük szerinti rendeltetésüknek, a rájuk vonatkozó hatósági előírásoknak és engedélyeknek megfelelő célra és módon szabad használni.
(3)389 Az építménynek, építményrésznek, önálló rendeltetési egységnek a használatbavételi, illetve fennmaradási engedélytől, ennek hiányában az eredeti rendeltetéstől eltérő használatához – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – az építésügyi hatóság engedélye szükséges. A használat változtatását az új használatra való alkalmasság igazolásával, továbbá jogszabályban meghatározott esetekben az építmény, építményrész, önálló rendeltetési egység és környezete kölcsönhatásának vizsgálatával kell alátámasztani.
(7)393 Egyéb ingatlanoknak a közhasználat céljára átadott területrészére – az erről szóló külön szerződésben foglaltak keretei között – a közterületre vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
(3)395 Ha az építmény, építményrész felújítása, átalakítása településrendezési okokból vált szükségessé, ezek költségei, továbbá az építmény használatának az átalakítás miatt történt korlátozásából eredő károk megtérítése – a munkálatok elvégzése folytán bekövetkezett értékemelkedés levonásával – a települési önkormányzatot terheli.
(4)402 Az önkormányzat – a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 5. § (1) bekezdésében foglalt együttműködési kötelezettségre figyelemmel – a helyi védettség településrendezési eljáráson kívüli megszüntetéséről szóló rendelet tervezetét tájékoztatásul megküldi a kulturális örökségvédelmi hatóságnak.
57/A. §404 (1) Az érintett miniszterek együttműködnek annak érdekében, hogy a lakosság – különös tekintettel a tanulókra és a hallgatókra – megismerhesse az épített környezet emberhez méltó, egészséges és esztétikus alakításával, az építészeti kultúra terjesztésével, fejlesztésével, az építészeti értékek, örökség védelmével kapcsolatos alapvető ismereteket az alap-, közép- és felsőfokú, valamint az iskolarendszeren kívüli oktatás, képzés, nevelés keretében, a közművelődés és ismeretterjesztés, a sajtó és a tömegtájékoztatás útján.
(5)406 Az e törvényben megállapított szakmagyakorlási tevékenységeket érintő feladatok ellátása során a miniszter együttműködik a felsőoktatásban folyó képzési és fejlesztési kérdésekben az állami hatáskörök ellátásában közreműködő testületekkel – különösen a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottsággal, a Felsőoktatási Tervezési Testülettel, a Magyar Rektori Konferenciával -, az egyéb civil vagy érdekképviseleti szervezetekkel és a műszaki tudományos egyesületekkel.
(6)407 A tervező- és szakértő mérnökök, valamint építészek szakmai kamaráiról szóló 1996. évi LVIII. törvény (a továbbiakban: Kamtv.) 11. § (2) bekezdés j) pontjában meghatározott eseteken túl a Magyar Építész Kamara, illetve a Magyar Mérnöki Kamara jogosult a Kamtv. 1. § (1) bekezdésében meghatározott körben, valamint az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági feladatot ellátó köztisztviselők és kormánytisztviselők, valamint állami tisztviselők esetében a külön kormányrendeletben meghatározott módon a felsőfokú végzettséget igazoló oklevél szakirányú kredittartalmának a megállapítására, ha az oklevélből a külön kormányrendeletben meghatározott munkakört megalapozó képzettségi szint – a kormányrendelet alapján – nem állapítható meg.
57/D. §415 (1) A szakhatósági eljárás során a Kormányhivatal – az építési engedély iránti kérelem és mellékletei, illetve az előzetes szakhatósági hozzájárulás iránti kérelem megküldése mellett – beszerzi a miniszter, a kereskedelemért, a településfejlesztésért és településrendezésért, a környezetvédelemért, valamint a közlekedésért felelős miniszterek képviselőinek részvételével működő bizottság (a továbbiakban: Bizottság) véleményét. A Kormányhivatal a szakhatósági állásfoglalás kiadása során mérlegeli a Bizottságtól beszerzett véleményt.
(3) A Bizottság a véleménye kialakítása során – az e törvény felhatalmazása alapján kiadott kormányrendeletben meghatározott részletes szempontok szerint – vizsgálja a tervezett kereskedelmi építménynek a létesítés helye szerinti településre és vonzáskörzetére gyakorolt környezeti, közlekedési és településfejlesztési hatásait, valamint az esetlegesen várható kedvezőtlen hatások megszüntetésére, elkerülésére, csökkentésére vonatkozóan a kérelmező által tervezett intézkedések megvalósíthatóságát.
(6)426 A miniszter – kormányrendeletben meghatározott módon – a Nyilvántartás keretében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvényben meghatározottak szerint építésügyi hatósági engedélyezési eljárást támogató elektronikus dokumentációs rendszert (ÉTDR) működtet. A miniszter a szabálytalan építési tevékenység feltárására irányuló építésfelügyeleti tevékenységet támogató elektronikus építésügyi monitoring rendszert (ÉMO) működtet.
(8)428 Az építésügy különböző területein keletkezett – a (9)-(10) bekezdésben meghatározott – személyes adatok kezelésével a Nyilvántartás célja
(12)437 A szakmai kamara, továbbá a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara a (11) bekezdésben meghatározott értesítés vagy kormányrendeletben meghatározott nemfizetési jelzés alapján – az 52. § (3) bekezdésben foglalt alapelvek figyelembe vétele mellett – a (11) bekezdésben meghatározott jogkövetkezményt alkalmazhat, mely a kamarák nyilvántartásának közérdekből nyilvános részét képezik.
59. §440 (1) Az adatkezelő – e törvényben és más jogszabályokban foglaltak szerint – gondoskodik a jogszerű adatkezelés feltételeiről, a személyes adatok elkülönített kezeléséről, továbbá a Nyilvántartás adataihoz való hozzáférés korlátozásával az illetéktelen adatfelhasználás megelőzéséről.
d) a szakmagyakorlók és az a)-c) pontba nem tartozó egyéb szervek és személyek – ha törvény eltérően nem rendelkezik – az érintett írásbeli hozzájárulásával
b)442 a Nyilvántartás működtetéséről, fenntartásáról és fejlesztéséről, valamint a fenntartást biztosító, a Nyilvántartás elektronikus alkalmazásai jogszabályban előírt kötelező használatának – a rendszerhasználattal arányos díj ellenében történő – biztosításáról,
az országos illetékességű – a személyes adatok kezelése tekintetében adatfeldolgozóként kijelölt – Dokumentációs Központ útján gondoskodik.
a) az ingatlan-nyilvántartási rendszerből az építésügyi és építésfelügyeleti hatóság számára az ingatlan-nyilvántartásra vonatkozó jogszabályok szerint, a tényállás tisztázásához szükséges, általuk megjelölt – eljárás alá vont ingatlanokhoz kapcsolódó – személyek 58. § (10) bekezdés a) és b) pontja szerinti személyes adatait,
(5) Az e törvényben és a felhatalmazása alapján kiadott kormányrendeletben meghatározott dokumentáció- és adatbeszerzés céljából a Dokumentációs Központ – a (4) bekezdés szerinti szervekkel, az általuk működtetett rendszer szolgáltatásainak a Dokumentációs Központ saját informatikai eszközeivel történő igénybevételére – szolgáltatási szerződést köt.
(6) A Nyilvántartás adatállományában rögzített személyes adatok – a (7) bekezdésben foglalt eltérésekkel – csak az 58. § (8) bekezdésében meghatározott közérdekű cél érdekében szükséges ideig, de legfeljebb 10 évig kezelhetőek.
60. § (1)445 E törvény – a (2) bekezdés kivételével – 1998. január 1-jén lép hatályba.
30. az egyes – nem hatósági – építésügyi igazgatási és települési műszaki feladatokat ellátó települési önkormányzatok körét, a feladatellátás feltételeit, illetékességi területük lehatárolását, a tevékenységet ellátók képesítési és foglalkoztatási feltételeit,
4. a területek biológiai aktivitás értékének számítására vonatkozó részletes szabályokat – a környezetvédelemért felelős miniszterrel egyetértésben -,
(3)531 Felhatalmazást kap a miniszter arra, hogy – az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben – rendelettel állapítsa meg
1. melléklet az 1997. évi LXXVIII. törvényhez549
Category: Hatályos törvények, Jog	| Tag: 1997. évi LXXVIII. törvény, Étv.


text:
DR. LÉHMANN GYÖRGY - ELÁLLÁSI JOG GYAKORLÁSA I. RÉSZ - Nemzeti Civil KontrollNemzeti Civil Kontroll
- Tagged: Add tovább, Dr.Léhmann György, Elállási jog, Elállási nyilatkozat	Oszd meg a cikket! Share on Facebook
I. Rész: Végső megoldás
Soha nem értettem azt, hogy egy olyan szerződésnél, ahol az egyik fél meghatározott pénzösszeget ad a másiknak, a másik fél pedig a szerződésben meghatározott feltételek között köteles ezt a pénzt és a kamatot megfizetni – kölcsönszerződés – mi köze van a hitelezőnek ahhoz, hogy az adós a pénzből mit vásárol.
De azért ez a könnyed hazudozás-többlet az autó vétele céljából felvett kölcsönöknél a bankok részéről akaratlanul a többi kölcsönökhöz képest az adósok számára előnyt biztosít akkor, ha arra gondolok, hogy egy-két kivételtől eltekintve egyszerűen fölöslegesnek tartotta a bank azt, hogy az adósok számára kockázatfeltáró nyilatkozatot adjon. Ennek a banki mulasztásnak pedig most már pontosan láthatóan következményei vannak.
Mindezt azért is közöltem most, mert a Somogyi Hírlap újságírója tájékoztatott arról, hogy a Népszabadságban mit közöltek az „autóhitel” forintosításáról, és kért véleményadásra.
Utánanéztem a témának és többek között Privátbankár által közölve az alábbiakat olvashattam:
2015. augusztus 19., 13:22
„Kedvezményesen forintosítják a devizaalapú személyi és autóhiteleket.
Piaci árfolyamon, de összesen 31 milliárd forintos támogatással forintosítják a devizaalapú személyi és autóhiteleket a kormány és a bankszövetség által szerdán aláírt megállapodás alapján – jelentette be Varga Mihály nemzetgazdasági miniszter.
Azaz euró esetében 309,2, svájci frank esetében 287,2 forint lesz az átváltási árfolyam.
A jelzáloghiteleknél korábban megállapított kedvezményes árfolyam (308,97 forint/euró, és 256,47 forint/frank) alapján jóváírást kapnak az ügyfelek. Az átváltáshoz kapcsolódó jóváírás 31 milliárd forintos összegét fele-fele részben állja a költségvetés, illetve a bankok. Az átváltás után a kamatokat a bankok nem emelhetik.
A mostani – december 1-jével hatályos – forintosítás 305 milliárd forintnyi, 229 ezer élő szerződést érint, de kiterjed már 260 milliárd forintnyi nem élő személyi és 255 milliárd forintnyi autóhitelre is.
Varga Mihály közölte, hogy a mostani intézkedéssel a lakossági devizaalapú hitelek aránya 54 százalékról 3 százalék alá csökken Magyarországon.”
Az ezzel kapcsolatos törvényhozással kapcsolatosan pedig a következőket tudhattam meg a HVG-nél:
2015. szeptember 01., kedd, 11:40 Utolsó frissítés: 2015. szeptember 01., kedd, 12:10
“Kimaradhat a kedvező árfolyamú forintosításból, ha nem fizeti az autóhitelét. Az ugyanis csak a rendben fizetőkre vonatkozna. A hátralékosok csak piaci árfolyamon válthatnák át a devizahitelüket. Törvényt szeptember közepére ígérnek.
Lemaradhatnak a kedvező árfolyamú forintosításról azok az autóhitelesek, akik elmaradtak a törlesztéssel – figyelmeztet az Az én pénzem. A pénzügyi összehasonlító portál szerint a bankszövetség főtitkára, Kovács Levente hétfőn tartott sajtótájékoztatóján arra utalt, hogy azok maradhatnak ki, akiknek 90 napon túli hátralékuk van. De valószínűleg ők is forintosíthatják majd a hitelüket, csak piaci, nem kedvezményes árfolyamon.
Az újabb „adósmentés” pontos részletei a parlament elé kerülő törvényből derülhetnek ki szeptember közepén. Lehet, hogy ebben azoknak sem lesz sok örömük, akik rendben törlesztenek. A forintban fixált törlesztőrészletet fizető autóhitelek esetében ugyanis a futamidő és a törlesztőrészlet optimális egyensúlyát fogják javasolni a bankok. Ez magyarul a törlesztők esetenként akár jelentős emelkedését is hozhatja. Persze a futamidő amúgy is kívánatos rövidítése mellett.
Varga Mihály két hete jelentette be, hogy piaci árfolyamon, de összesen 31 milliárd forintos támogatással forintosítják a devizaalapú személyi és autóhiteleket. A december 1-jével hatályos forintosítás 305 milliárd forintnyi, 229 ezer élő szerződést érint, de kiterjed már 260 milliárd forintnyi nem élő személyi és 255 milliárd forintnyi autóhitelre is.
Ezekből a hírekből a következőket tudhattuk meg.
2015. augusztus 19-én a Kormány és a Bankszövetség aláírta azt a megállapodást, mely alapján a Magyar Országgyűlés szeptember közepén törvényt hoz majd a személyi és autóhitelek forintosítására vonatkozóan
Augusztus 31-én a magyar Bankszövetség főtitkára, Kovács Levente sajtótájékoztatón adott tájékoztatót a Magyar Országgyűlés által szeptember közepén elfogadandó törvény tartalmáról
Piaci árfolyamon, azaz az árfolyamváltozás terheinek kizárólag adósra történő hárításával – 309,2, svájci frank esetében 287,2 forint – rendeli a törvény a forintosítást.
Kedvezményes árfolyamon is lehetséges személyi és autóhiteleknél a forintosítás akkor, ha az adós rendesen fizeti a törlesztő részletet, ekkor az adósnak – 308,97 forint/euró, és 256,47 forint/frank – árfolyamon forintosít a Kovács Levente bankszövetségi főtitkár által ismertetett, szeptember közepén Magyar Országgyűlés által a Kormány és Bankszövetség által szeptember 9-én aláírt megállapodás alapján hozandó törvény.
Egyébként pedig ezen héten tudtam meg, hogy a lengyel Bankszövetség a Szejm által akként elfogadott azt a törvényt, hogy az árfolyamváltozás terheinek 90 %-át a lengyel bankok viselik – úgy kéri a lengyel Felsőházzal elfogadtatni, hogy csak 50 %-át viselhessék a bankok az árfolyamváltozásnak. (Portfolió augusztus 29-i cikke)
Ott örülnek a bankok annak is, ha sikerül nekik az árfolyamváltozás terheit „csak” 50 % mértékben viselniük…
Ezek után Ady nyomán válogathatok aközött, hogy most káromkodjak, vagy fütyörésszek.
Rátérve a magyar bankokkal 2004. május 1-től 2009-ig megkötött valamennyi devizában nyilvántartott, még nem teljesített forintkölcsön szerződésnél lehetséges elállási jog gyakorlására, természetesen csak fogyasztói szerződések esetén lehetséges ennek a jogintézménynek alkalmazása.
226. § (2) bek: Jogszabály a hatályba lépése előtt megkötött szerződések tartalmát csak kivételesen változtathatja meg. Ha a szerződés megváltozott tartalma bármelyik fél lényeges jogos érdekeit sérti, a fél kérheti a bíróságtól a szerződés módosítását, vagy – ha jogszabály másként nem rendelkezik – a szerződéstől elállhat.
Az állami beavatkozást biztosító szabályozás mellett a (2) bekezdés második fordulatának rendelkezése azonban egyedi jogviszonyok tekintetében a szerződő felet feljogosítja arra, hogy meghatározott feltételek fennállása esetén – választása szerint – bíróság előtt kérje a szerződés módosítását, vagy attól elálljon. Mind a bírói ítélettel történő szerződésmódosításnak, mind az elállási jog jogszerű gyakorlásának törvényi feltétele az, hogy megváltozott szerződés tartalma bármelyik fél lényeges jogos érdekét sértse.
Az egyik mellékletben olvasható, devizában nyilvántartott forintkölcsön szerződés szerződési feltétel érvénytelenségének megállapítása iránti perben előterjesztett periratom első hét oldalán többek között az alábbiak szerint érveltem:
„ A felperesek kereseti kérelme tehát az uniós jog alkalmazását igényli, ezért jelentősége van a Bíróság gyakorlatának is, mely szerint a nemzeti joghoz képest az uniós jog elsőbbséget élvez („Costa con ra E.N.E.L” ügy), a nemzeti jogot az irányelvekkel összhangban kell értelmezni függetlenül attól, hogy a hazai jogalkotásra az irányelv elfogadása előtt vagy után került-e sor, amennyiben pedig ez nem lehetséges, úgy a nemzeti jogszabályt figyelmen kívűl kell hagyni („Colson” ügy, C-106/98., C-441/93., C-194/94.).”
Tudta a magyar törvényhozás 2014. december 5-én azt, hogy az 93/13. EGK Irányelv illetve Európai Bírósági döntés alapján az dönti el azt, hogy a bank, vagy a fogyasztó – adós – viseli az árfolyamváltozás terheit, hogy a banki árfolyam kockázati nyilatkozat eljutott-e az adóshoz vagy sem, illetve amennyiben eljutott, akkor a bíróság által megállapíthatóan tisztességes-e az árfolyam kockázati nyilatkozat, vagy sem.
Az Irányelvvel összhangban a LXXVII. törvénynek 21. §-át értelmezni a leírtak folytán nem lehet, erre tekintettel hivatkozással a „Colson” ügyre – C-106/98., C-441/93-, C-194/94. számú Európai Bírósági ítéletekre, alperes egy semmire nem jó banki számolgatásra hivatkozik az elszámolással kapcsolatosan.
Ezt a nemzeti jogszabályt pedig egyszerűen figyelmen kívűl kell hagyni.
Európai Bizottság Jogérvényesülési és Fogyasztópolitikai Főigazgatósága JUST-E2/TD/Ares(2015)1222808 számú, felperesi jogi képviselő felé címzett irat erről a következők szerint tájékoztat:
„Ön arra is rámutat, hogy a kormány olyan jogszabályi rendelkezést vezetett be, amely a bíróságoknak utasítást ad a tisztességtelen szerződési feltételek tárgyában folyamatban lévő összes eljárás függesztésére, valamint – véleménye szerint – sérti az igazságszolgáltatás függetlenségét. A levelében megfogalmazott érvek előzetes értékelése alapján úgy tűnik, hogy valóban az uniós jog helytelen átültetésére vagy értelmezésére vonatkozó, tagállammal szembeni panasz esete áll fenn.”
„C- 472/11. számu Európai Bírósági ítélet pedig a következők szerint rendelkezik:
A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5‑i 93/13/EGK tanácsi irányelv 6. cikkének (1) bekezdését és 7. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a valamely szerződési feltétel tisztességtelen jellegét hivatalból észlelő nemzeti bíróságnak ahhoz, hogy levonhassa az ezen észlelésből származó következményeket, nem kell megvárnia, hogy a jogairól tájékoztatott fogyasztó az említett feltétel megsemmisítését kérő nyilatkozatot tegyen.”
Ennek a bírósági itéletek indokolásából:
„26 E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy uniós szabályozás hiányában a jogalanyok uniós jogból származó jogainak a védelmét biztosító bírósági eljárási szabályok a tagállamok eljárási autonómiájának elve alapján azok belső jogrendjébe tartoznak. E szabályok azonban nem lehetnek kedvezőtlenebbek, mint a hasonló belső jellegű esetekre vonatkozó szabályok (egyenértékűség elve), és nem tehetik a gyakorlatban lehetetlenné vagy rendkívül nehézzé az uniós jogrend által biztosított jogok gyakorlását (tényleges érvényesülés elve) (lásd ebben az értelemben a fent hivatkozott Asturcom Telecomunicaciones ügyben hozott ítélet 38. pontját és a fent hivatkozott Banco Español de Crédito ügyben hozott ítélet 46. pontját.”
Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkében írtak:
Ugyanennek a pernek a másik mellékletében olvasható, felperesi keresetlevelet idézés kibocsátása nélkül bírósági elutasító végzés indokolásában a fenti közléseimre vonatkozóan pedig az alábbi bírói cáfolatok olvashatók:
„Alaptalan a felperes arra történő hivatkozása, miszerint a most idézett törvényi rendelkezések a hatályos Ptk. szabályaival ellentétben állnának. A Ptk általánosságban teszi lehetővé a szerződések érvénytelenségére történő hivatkozást, míg az úgynevezett devizahiteles törvények ezen általános lehetőségen belül határoznak meg olyan speciális feltételeket, melyek teljesülése esetén lehet a bíróság döntését kérni. Alaptalan a felperes hivatkozása a 93/13. EGK rendeletre is a hiánypótlás vonatkozásában. Az uniós irányelvek ugyanis a tagállamoknak címzett jogi aktusok, melyeket a tagállamoknak át kell ültetniük saját nemzeti jogukba. Az Európai Unió bíróságának ítélkezési gyakorlat szerint az irányelvek csak abban az esetben bírnak közvetlen hatállyal, ha feltétel nélküliek, megfelelően világosak és pontosak. A közvetlen hatály pedig kizárólag vertikális lehet, vagyis a magánszemélyek és a tagállamok közötti kapcsolatokra vonatkozhatnak és csak abban az esetben érvényesek, ha a tagállamok az irányelvet a megadott határidőn belül nem ültették át nemzeti jogukba. Jelen esetben az irányelv nemzeti jogba való átültetése megtörtént, a per pedig nem a Magyar Állam és polgára között indult.” II. Rész. III. Rész. Elállási nyilatkozat HA HASZNOSNAK TALÁLTAD A CIKKET, AKKOR OSZD MEG MÁSOKKAL IS! VAN MÉG ÖT PERCED? NEKED AJÁNLOTT CIKKEK :„DEVIZA”-HITEL-TÁMADNAK, TÁMADNAK…ISMÉT NAGY A TÉT!DEVIZAHITEL – PEREK FELFÜGGESZTVE, EB. VIZSGÁLAT INDUL!KOCKÁZATKEZELÉS? LÁSSUNK TISZTÁN!DR. KRISTON-FELHÍVÁS A KÚRIÁHOZ. KÁRTÉRÍTÉSI PERINDÍTÁS ELŐTT!LÉNMANN ÚR BOCSÁNATKÉRÉSÉRE VÁR KÁSLER ÁRPÁD.MOST AZ EGÉSZ “DEVIZÁS”-TÁRSADALOM GYŐZELME A TÉT!NYÍLT ÜGYVÉDI LEVÉL A KÚRIA POLGÁRI KOLLÉGIUMA SZAKMAI GONDATLANSÁGÁRÓL II. RÉSZ.FRISS HÍR 2017-01-20 FALUS ZSOLT ÜZENETE.BUKNI FOGNAK A “DEVIZA”-HITELEK?NYÍLT ÜGYVÉDI LEVÉL A KÚRIA POLGÁRI KOLLÉGIUMA SZAKMAI GONDATLANSÁGÁRÓL I. RÉSZ.
Nemzeti Civil Kontroll Powered by NCK	Nemzeti Civil Kontroll created by Ön a honlap használatával automatikusan hozzájárul a cookie-k használatához, és elfogadja a felhasználási feltételeket.Elfogadom További infoFelhasználási feltételek & Cookie- használat	Read previous post:HITELEK – FÉNY AZ ALAGÚT VÉGÉN?HITELEK - FÉNY AZ ALAGÚT VÉGÉN? Látni a fényt az alagút végén? Ezt a kérdést teszi fel az MNO a...ÉRVÉNYTELENSÉG – KEDVES DEVIZÁSOK! TESSÉK OLVASNI ÉS OSZTANI!ÉRVÉNYTELENSÉG - KEDVES DEVIZÁSOK! TESSÉK OLVASNI ÉS OSZTANI! Az oldalainkon már számos, az adósok által nyertes perről számoltunk be. Most...Close

matches: bíróság Bíróság bíróság bíróság KÚRIA KÚRIA


text:
ING (NN) BIZTOSÍTÓ "JÓ HÍRNÉV SÉRTÉSE(?) PER" - VÉGZÉS - ÍTÉLŐTÁBLA - I. FOKÚ ÍTÉLET HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉS (2015-2-25)
Címlap » ING (NN) BIZTOSÍTÓ "JÓ HÍRNÉV SÉRTÉSE(?) PER" - VÉGZÉS - ÍTÉLŐTÁBLA - I. FOKÚ ÍTÉLET HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉS (2015-2-25)
Eredeti nyomtatható PDF file
Szegedi Ítélőtábla Pf.II.20,065/2014/20
A Szegedi Ítélőtábla a Horváth és Társai Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Nemescsói András ügyvéd, 1123 Budapest, Csörsz utca 49-51.) által képviselt ING Biztosító Zrt. 1068 Budapest, Dózsa György út 84. B. épület alatti székhelyű felperesnek - a dr. Szőke Péter ügyvéd (6722 Szeged, Hajnóczy u. 5. 1/5.) által képviselt Piacz József 6000 Kecskemét, Gyenes Mihály tér 17. szám alatti lakos alperes ellen személyiségi jog megsértésének megállapítása iránt indított perében a Kecskeméti Törvényszék 2013. december 19. napján kelt 8.P.21.192/2013/7. számú ítélete ellen az alperes részéröl 9. sorszám alatt előterjesztett fellebbezés alapján lefolytatott másodfokú eljárásban meghozta a következő
Az elsőfokú bíróság ítéletét hatályon kívül helyezi és ugyanezt a bíróságot a per újabb tárgyalására és újabb határozat hozatalára utasítja.
A felperes másodfokú eljárással kapcsolatos költségét 95 000 (kilencvenötezer) Ft-ban, az alperesét 75 000 (hetvenötezer) Ft-ban állapítja meg.
A peres felek korábban befektetési egységekhez kötött ún. unit-linked életbiztosítási szerződést kötöttek, amelynek lényege, hogy a szerződő fél által befizetett díjakat a biztosító az általa felkínált és a szerződő fél által kiválasztott - befektetési alapokhoz hasonlító - eszközalapokba fekteti, így a lejáratkori kifizetés mértékét elsődlegesen ezen alapok hozama határozza meg. A szerződő a befektetésein módosíthat, áthelyezheti azokat az egyik eszközalapból a másikba. Az eszközalapok közötti váltás bizonyos számát meghaladóan a felperes további díjat nem számol fel, azaz díjmaximumot alkalmaz, miután azonban az alperes évi 13 alkalommal kérte az eszközalapok váltását, a felperes a díjmaximumot eltörölte, utóbb ezt az intézkedését visszavonta.
A felperes eljárását sérelmezve az alperes panasszal élt a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumnál azt állítva, hogy a felperes a fogyasztók ellen sorozatosan gazdasági bűntetteket követ el. Az alperes nyolc pontba foglalt panaszát a PSZÁF Fogyasztóvédelmi, Jogérvényesítési Főosztálya vizsgálta: annak négy pontját elutasította arra hivatkozva, hogy jogszabálysértést nem tárt fel, egy pontot illetően a beadványt a Gazdasági Versenyhivatalhoz tette át, míg a panasz tovább három pontja tekintetében az eljárást megszüntette utalva arra, hogy a Felügyelet megelőzően felügyeleti ellenőrzési eljárás keretében a felperesi biztosító befektetési egységekhez kötött életbiztosítási termékeit, továbbá a unit-linked befektetések kezelését, az eszközalapok befektetési politikáját megvizsgálta, a vizsgálatot lezáró határozatát a felügyelet honlapján közzétette.
Az alperes a biztositobank.hu weboldalon, és a youtube.com videómegosztón közzétette a felperes tevékenységével kapcsolatos kifogásait.
A felperes keresetében annak megállapítását kérte, hogy az alperes a biztositobank.hu webolaldalon és a youtube.com videómegosztón közzétett alábbi valótlan tényállításaival megsértette a jóhímévhez fűződő személyiségi jogát:
„Minél mélyebben belementem az ING Biztosító elszámolási módszerének a megértésébe, annál többet és hajmeresztőbbel tapasztaltam a visszaélésekből, melyeket az ING Biztosító minden nap elkövet minden egyes ügyfelével szemben.”
„Nagyon komoly elszámolási és manipulálási lehetőségeket alkalmaz az ING Biztosító a céljai elérése érdekében. Nevezetesen havi rendszerességgel euró 10 milliókat és forint 100 milliókat, időnként forint milliárdokat helyeznek el az eszközalapokban megmagyarázatlanul pl. (mérleg fejlődő eu). Az ING biztosító rendszeresen kivon euró milliókat vesztes eszközalapokból, és természetesen a vesztes eszközalapokba befektetőktől levonja a jogos veszteséget 100 %-ban, viszont a havi jogos veszteségen kívül az ING biztosító kivesz euró milliókat a befektetők vagyonából, ezzel megmenti az extrán kivont pénzt a veszteségtől, majd ezt az extrán kivont euró milliókat befekteti egy általa nyereségesre manipulált eszközalapba, melynek nyereség hozamát, mint „magánpénzt” zsebre vágja.”
Az ING által nyújtott hivatalos információ alapján e tevékenységet kb. 78,5 %-ban gyakorolja (2012. 08. 31. alapján).
Havi rendszerességgel komoly extra euró milliók kerülnek nyereséges eszközalapokba, míg euró milliókat von ki a veszteséges alapokból. Gyakran előfordul az a jelenség, hogy egy nyereségre manipulált eszközalap értékét milliókkal (euró) növeli, míg a következő hónapban ugyanezt az eszközalapot veszteségesre manipulálja, és az eszközalap értékét milliókkal (euró) csökkenti.”
„A biztosító által alkalmazott és általam megkérdőjelezett elszámolási problémákat, melyek alkalmazásával a mai napig az TNG Biztosító nagyon komoly anyagi kárt okoz valamennyi befektető részére.”
„Az ING Biztosító törvénysértően és illegálisan olyan elszámolási módszert alkalmaz, mely nem csak az én, de valamennyi befektető gazdasági érdekét sérti és veszélyezteti.”
„Meggyőződésem és álláspontom szerint az ING Biztosító ügyfelei kárára olyan elszámolási módszert alkalmaz, melyben ügyfeleit gazdaságilag károsítja.”
„Ma reggelre egy nagy meglepetés ért azzal kapcsolatban, hogy kitiltottak engem az INDEX fórumáról valószínűleg azért, mert az ING Biztosító Zrt. által a fogyasztók ellen elkövetett gazdasági büntettek sorozatáról rendszeresen írtam (és írni is fogok).”
„Az ING biztosító: (...) 2. manipulál az eszközalapok értékeivel;”
„Manipulálás a befektetésekkel, az ING biztosító saját javára és a befektetők kárára.” „Az ING biztosító euró tiz milliókat (euró alap), forint százmilliókat, milliárdokat (forint alap) helyez általa nyereségesre manipulált cszközalapokra, majd az elért extra hozamokat (profit) saját haszonként zsebre vágja, (mérleg fejlődő európa), (mérleg ázsia kötvény), (mérleg összesítés)
Az ING biztosító euró tíz milliókat (euró alap), forint százmilliókat, milliárdokat (forint alap) von ki az általa veszteségesre manipulált eszközalapokból, természetesen mielőtt az összegeket kivonja, a vesztes alapba befektetőktől teljes mértékben levonja a .jogos hozamveszteséget”, az extrán kivont pénzt -megmenti a veszteségtől”? majd a „kimentett pénzt” befekteti általa nyereségesre manipulált eszközalapba, majd az elért extra hozamokat saját haszonként zsebre vágja, (mérleg fejlődő európa), (mérleg ázsia kötvény), mérleg összesités)
Manipulálás plusz értékben az eszközalapok értékeivel: hónapról hónapra rendszeresen plusz értékben euró tízmilliókat (euró alap), forint százmilliókat, milliárdokat (forint alap) helyez általa nyereségre manipulált eszközalapokra, és az elért hasznot és a „magánhaszon” zsebre vágja, (kilengések euró), (kilengések huf),
Manipulálás mínusz értékben az eszközalapok értékeivel: hónapról hónapra rendszeresen von ki az általa veszteségre manipulált eszközalapokból euró tíz milliókat (euró alap), forint százmilliókat, milliárdokat (forint alap), ezzel a manipulálással az előző hónapban elkövetett manipulálását „visszaállítja eredeti állapotára" hogy jogilag minden helyes legyen, (kilengések euró), (kilengések huf)»"
„Az ING biztosító havi rendszerességgel manipulálja az eszközalapok értékét oly módon, hogy extra összegeket (Euró milliókat, forint Milliárdokat) helyez az általa nyereségesre manipulált eszközalapokba, vagy von ki az általa veszteségre manipulált eszközalapokból.
A KILENGÉSEK (EU), KILENGÉSEK (HUF) TÁBLÁZAT(OK) alapján havi rendszerességgel komoly összegek (Euró milliók, Forint milliárdok) vannak helyezve / kivonva az eszközalapokból. Ennek az a lényege, hogy miután egy „NYERESÉGRE / VESZTESÉGRE MANIPULÁLT” eszközalapra befektetett hozamát az ING biztosító „megszerezte vagy kivette”, utána rövid időn belül az eszközalap értékét hasonló de negatív / pozitív összeggel visszaállítja eredeti állapotára”.
„Az ING biztosító manipulálásai nyereségre / veszteségre MANIPULÁLÁS - „NYERESÉGRE”
Az ING biztosító havi rendszerességgel manipulálja az eszközalapok értékét oly módon, hogy komoly összegeket (Euró milliókat, forint százmilliókat, esetenként milliárdokat) von ki az általa veszteségre manipulált eszközalapokból. Természetesen a vesztes eszközalap befektetőitől 100 %-ban levonja a „JOGOS VESZTESÉGET’ azonban az extrán kivont Euró milliókat megmenti a veszteségtől, és a „MEGMENTETT ÖSSZEGET' befekteti mint „MAGÁNVAGYONT’ az általa nyereségesre manipulált eszközalapba, majd ennek a hozamát (nyereségét) mint „MAGÁNVAGYONT’ az általa nyereségesre manipulált eszközalapba, majd ennek a hozamát (nyereségét) mint „MAGÁNVAGYONT’ zsebre vágja.
„Büntetőjogi felelősségre vonás: Rövidesen eljön az idő. amikor az ING Biztosító Zrt. büntetőjogilag felelősségre lesz vonva valamennyi törvényellenes cselekedeteiért. Valamennyi résztvevő, akik segítették a Biztosítót törvényellenes cselekedeteinek a végrehajtásában hasonlóképpen elszámoltatva lesznek.”
m) „Az ING Biztosító az eszközalapok manipulálásaival megkárosítja ügyfeleit. Többek között:
valamint a veszteséges eszközalapok veszteséges múltjának az eltüntetésével.”
http: www.voutube.com watch/v^qDxlOOJOPhY - Az ING Biztosító mindent tagad és
hallgat! - Megvan rá az oka (Második rész)
n) „Kiemelten hangsúlyozom, hogy az ING Biztosító elleni vádak kizárólagosan valós tényekkel vannak igazolva, melyek eredete maga az ING Biztosító Zrt. által kiadott hiteles okmányokból áll. Itt nem újbóli kivizsgálásról van szó, hanem az elkövetett gazdasági bűncselekmény sorozat miatti felelősségre vonásról".
(http: www.voutube.com \vatch?v=qDxlOOJOPhY - Az ING Biztosító mindent tagad és hallgat! - Megvan rá az oka! (Második rész)”
A jogsértés megállapítása mellett kérte kötelezni az alperest a jogsértés abbahagyására oly módon, hogy távolítsa el az internetes weboldalákról a kifogásolt tényállításokat. Kérte továbbá, hogy a bíróság tiltsa el az alperest a további jogsértéstől akként, hogy a jövőben a sérelmezett valótlan tényállításoknak megfelelő közleményt ne jelentethessen meg.
Az alperes érdemi ellenkérelme a kereset elutasítására irányult. Elismerte, hogy a kifogásolt közleményeket ő írta, illetve jelentette meg, védekezése szerint azonban azok csak a saját peres ügyével kapcsolatos véleménynyilvánítások voltak, a saját és testvére sérelmeit kívánta a nyilvánosság elé tárni annak érdekében, hogy másokat segítsen jogaik érvényesítésében. Hangsúlyozta, az általa megfogalmazottak nem tényállítások, hanem értékítéletet, bírálatot tartalmazó véleménynyilvánítások, amelyekkel szemben a felperesnek, mint széles ügyfélkörrel rendelkező gazdasági társaságnak nagyobb a tűrési kötelezettsége. Álláspontja szerint a felperes a teljes szövegből bizonyos részeket kiragadott, a tejes szövegkörnyezetei nem vette figyelembe, a maga részéről pedig levezette és pontos számításokkal alátámasztotta saját következtetéseit.
Az elsőfokú bíróság ítéletével megállapította, hogy az alperes megsértette a felperes jóhimévhez való személyiségi jogát azzal, hogy az általa létrehozott biztositobank.hu weboldalon, valamint a youtube.com videómegosztón http:/-w\vw.voutuhe.com vvatch? v~qD10OJ0PhY alatt a keresetlevél a-k. és m-n. pontjaiban megjelölt szövegrészekben valótlan tartalmú tényállítást közölt. Kötelezte az alperest, hogy három napon belül távolítsa el a megjelölt szövegrészeket a biztositobank.hu és youtube.com megjelölt intenetfelületekröl. Eltiltotta az alperest minden olyan jövőbeli kijelentéstől, amelynek tartalma: az ING Biztosító olyan elszámolási módszert alkalmaz, amely során euró tízmilliókat, forint százmilliókat, időnként forint milliárdokat helyez el, vagy von ki az eszközalapokból, így manipulálva az eszközalapok értekét, saját magának hasznot, az ügyfeleknek kárt okozva. Kötelezte az alperest, hogy 15 nap alatt fizessen meg a felperesnek 100 000 Ft perköltséget, továbbá az államnak külön felhívásra 36 000 Ft eljárási illetéket. Határozatának indokolása szerint vizsgálta, hogy az alperesi közlések véleménynyilvánításnak, avagy tényállításnak minősülnek arra is figyelemmel, hogy a véleménynyilvánítás csak akkor eredményezi a jóhímév sérelmét, ha minden ténybeli alapot nélkülözve tartalmaz elmarasztaló értékítéletet. A kifogásolt alperesi szövegrészeket tényállításnak minősítette, rámutatva, az alperes az eszközalapok felperesi kezelésére és manipulálására vonatkozóan tett kijelentéseket, a felperes cselekvéseit törvényellenesnek, az ügyfeleknek kárt okozó magatartásnak jelenítette meg. Kiemelte, egy gazdálkodó szervezet üzletmenete, fö tevékenységi körében kifejtett cselekvése olyan objektív mozzanat, amely tényszerűen dokumentált és vizsgálható is. E tényállítások valóságát azonban az alperes a perben bizonyítani nem tudta, az általa hivatkozott PSZÁF határozat nem tartalmazott elmarasztaló megállapítást arra vonatkozóan, hogy a felperes saját tőkét mozgatna az eszközalapokban, illetve az ügyfél rendelkezése nélkül végezne az eszközalapok között átcsoportosítást, tőkekivonást. Az alperes által becsatolt termék - és ügyfél tájékoztatókat a jogvita elbírálása szempontjából közömbösnek ítélte. Erre figyelemmel a per tárgyát képező alperesi közléseket valótlan tényállításoknak minősítette, amelyek alkalmasak a felperes jó üzleti hímevének megsértésére, a pénzügyi, gazdasági tevékenységébe vetett bizalom megingatására.
Az elsőfokú bíróság ítélete ellen az alperes terjesztett elő fellebbezést, elsődlegesen az ítélet megváltoztatása, a kereset elutasítása, míg másodlagosan a sérelmezett ítélet hatályon kívül helyezése és az elsőfokú bíróságnak a per újabb tárgyalására és újabb határozat hozatalára utasítása iránt. Fellebbezési érvelése szerint a perben bizonyította, hogy a felperes a unitlinked befektetések kezelése és az eszközalapokhoz kapcsolódó befektetési politikájának gyakorlása során jogszabálysértést követett el. Kiemelte, hogy a PSZÁF hivatkozott határozata a felperes számára számos kötelezést fogalmazott meg, ami arra utal, hogy a felperes működésében - belső szabályzatok hiányában - súlyos hiányosságok mutatkoztak. Érvelése szerint a felperes által kifogásolt közléseiben a PSZÁF határozatában foglalt következtetések alapján alkotott értékítéletet és fogalmazta meg véleményét, az Alaptörvényben biztosított jogát gyakorolva. Kifogásolta, hogy az elsőfokú bíróság nem vizsgálta meg a honlap rendeltetését, célját, a közzétett közlések teljes szövegkörnyezetét, és kizárólag a felperes eszközalapok tekintetében kifejtett tevékenységére alapította ítélete indokolását. Kiemelte, a felperes hivatalos honlapjáról töltött le hiteles táblázatokat, arra alapítottan készítette el számításait és vont le azokból negatív értékítéletet, így azok a döntés meghozatala szempontjából nem tekinthetők közömbösnek. Álláspontja szerint az általa benyújtott dokumentumok valóságtartalmának megítélése érdekében a bíróságnak szakértőt kellett volna kirendelnie, ennek hiányában a tényállás tisztázatlan maradt. Hangsúlyozta, nem állított és közölt a perben és a honlapon sem olyan nyilatkozatot, miszerint a felperes az ügyfél rendelkezése nélkül csoportosítja át az eszközalapok vagyonát.
A felperes fellebbezési ellenkérelme az elsőfokú ítélet helybenhagyására irányult. Változatlanul fenntartotta álláspontját, miszerint az alperes valótlanul állította róla, hogy az eszközalapokban kezelt vagyont az ügyfelek rendelkezése nélkül mozgatja, amely valótlan tényállítás súlyosan sérti a jóhimevét, egyben jelentős nemvagyoni és vagyoni kárt is okoz neki. Hangsúlyozta, a PSZÁF alperes által is hivatkozott határozata a működésével kapcsolatos hiányosságokat nem az eszközalapok vagyonának kezelésével kapcsolatban tárta fel, hanem a jelen perrel össze nem függő egyéb tevékenységét illetően, emiatt a határozat tartalma a jogvita elbírálása szempontjából közömbös. Kiemelte, az alperes által készített és a periratok közé becsatolt számítások a fél előadásának minősülnek, bizonyítékként nem vehetők figyelembe, közgazdaságtanilag teljesen értelmezhetetlenek, azokkal összefüggésben szakértői vizsgálat sem rendelhető el.
A fellebbezés annyiban alapos, hogy a perben a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján érdemi döntés nem hozható, olyan további bizonyítási eljárás foganatosítása szükséges, amely a másodfokú eljárás kereteit meghaladja, ezén az ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét a Pp. 252. § (3) bekezdése alapján hatályon kívül helyezte és ugyanezt a bíróságot a per újabb tárgyalására és újabb határozat hozatalára utasította az alábbiakban kifejtendök szerint.
A perbeli ügyben alkalmazandó 1959. évi IV. tv. (Ptk.) 78. § (2) bekezdése szerint a jóhímév sérelmét jelenti különösen, ha valaki más személyre vonatkozó, azt sértő, valótlant tényt állít, híresztel, vagy valós tényt hamis színben tüntet fel. E rendelkezés alapján a jóhímév megsértésének megállapítására az olyan valótlan és a személy hátrányos megítélését kiváltó közlés alkalmas, amely valamely tényt határozottan vagy burkoltan tartalmaz. A véleménynyilvánítás is eredményezheti a jóhírnév sérelmét, ha minden ténybeli alapot nélkülözve tartalmaz értékítéletet, vagy kifejezésmódjában indokolatlanul bántó, sértő, lealázó (BH2003. 407.11., BH1993. 89., BDT2007. 1701.1.). Ebből következően egy adott közlés jóhímévsértő voltának megítélése eltérő szempontú vizsgálatot igényel attól függően, hogy a közlés tényállításnak vagy véleménynyilvánításnak minősül. Az alperes fellebbezésében arra hivatkozott, hogy - a felperes és az elsőfokú bíróság álláspontjától eltérően - a felperes által sérelmezett közlések véleménynyilvánításnak minősülnek, ezért az ítélőtáblának elsődlegesen abban a kérdésben kellett állást foglalnia, hogy az elsőfokú bíróság helytállóan tekintette-e az alperesi kijelentéseket tényállításnak.
A tény a való világ része, annak valamely objektív - az emberi tudattól független - mozzanata, a múltban létezett, vagy a jelenben létező érzékelhető jelenség, állapot, esemény, történés, vagy cselekvés. A vélemény ezzel szemben szubjektív kategória, valamely tényre vonatkozó állásfoglalás, értékítélet, következtetés. A tény valósága bizonyítható, vagy cáfolható, ezzel szemben egy adott véleménnyel lehet azonosulni, vagy attól elhatárolódni, de ahhoz a „valóság" kritériuma nem kapcsolható. Amint arra az Európai Unió Bírósága a Csányics kontra Magyarország ügyben hozott ítéletében rámutatott: „különbséget kell tenni a tényállítások és az értékítéletek között abban a tekinteten, hogy míg a tények fennállása bizonyítható, addig az értékítéletek valóságtartalmának bizonyítását előíró követelmény teljesítése általában lehetetlen, s az ilyen követelmény előírása sérti a véleményalkotás szabadságát". Vitás esetben tehát a tényállítás és a véleménynyilvánítás elhatárolása az ún. bizonyithatósági teszt alapján történhet, amely szerint az a közlés, amelynek valósága vagy valótlansága bizonyítható tény, amelynek valóságtartalma nem bizonyátható, az vélemény.
A fentiek alapján vizsgálva a per tárgyává tett közléseket megállapítható, hogy azok tényállításnak tekinthetők. Az alperes írásaiban azt állította, hogy a felperes az általa alkalmazott elszámolási módszerrel az eszközalapok értékét és a befektetéseket manipulálja, az ügyfeleinek kárt okoz, az ügyfelekkel szemben visszaéléseket követ el, azaz a saját nyeresége biztosítása érdekében bonyolítja az eszközalapok közötti pénzmozgást. Ezáltal a felperest, mint országosan ismert, pénzügyi tevékenységgel üzletszerűen foglalkozó, a lakosság széles rétege számára pénzügyi szolgáltatást nyújtó biztosító társaságot azzal vádolta, hogy e tevékenységét tisztességtelenül, visszaélésszerűen, esetlegesen jogszabályba ütköző módon, az ügyfeleit megkárosítva végzi. Mindez nem tekinthető véleménynyilvánításnak, az abban foglaltak valóságtartalma ugyanis bizonyítható. A közlések minősítésén pedig nem változtat az alperesi szóhasználat sem. így a „véleményem, meggyőződésem szerint** kifejezések alkalmazása ellenére az alperes írásai tényállításokat tartalmaznak.
Helytállóan mutatott rá az elsőfokú bíróság, hogy a sérelmes kijelentések önmagukban is alkalmasak a felperes üzleti jóhímeve megsértésére, a róla kialakított általános társadalmi értékítélet negatív befolyásolására. Ezért vizsgálni kellett, hogy e tényállítások megfelelnek-e a valóságnak, a jóhímév megsértésének megállapítása tekintetében ugyanis csak a valótlan tényállítások relevánsak. A jóhimévhez tüződö személyiségi jog megsértésének megállapítására irányuló perekben az állításokat megfogalmazó személyt terheli annak bizonyítása, hogy az általa megfogalmazott lények valósak (BDT2005. 1277.1., BDT2007. 1694. I.). Ezzel összefüggésben az elsőfokú bíróságnak tájékoztatnia kellett volna a feleket a Pp. 3. § (3) bekezdésében foglaltak alapján a bizonyításra szoruló tényekről, a bizonyítási teherről és a bizonyítás sikertelenségének következményeiről. A tájékoztatásnak ki kellett volna terjednie arra is, hogy az alperesi tényállítások valóságtartalmának bizonyítása elsősorban szakértői bizonyítás útján lehetséges (1/2009 PK. vélemény 7. pont). Ezt a tájékoztatást azonban az elsőfokú bíróság elmulasztotta, ezáltal az elsőfokú eljárás lényeges szabályait sértette meg, így a per eldöntése szempontjából releváns bizonyítás lefolytatására nem kerülhetett sor.
A másodfokú eljárás során az ítélőtábla e mulasztást pótolta, tájékoztatta az alperest a bizonyításra szoruló tényekről, valamint arról, hogy állításai valóságtartalmát - egyebek mellett azt, hogy a felperes jogosulatlanul végzett az eszközalapok között átcsoportosításokat, és ezzel megkárosította az ügyfeleit - szakértői bizonyítás útján igazolhatja. Az alperes az ítélőtábla felhívása alapján a kirendelendő szakértő költségeit megelőlegezte. E szakértői bizonyítás azonban terjedelménél fogva a másodfokú eljárás kereteit meghaladja, az a fellebbezési eljárás során nem foganatosítható, ezért az ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét a Pp. 252. § (3) bekezdése alapján hatályon kívül helyezte és ugyanezt a bíróságot a per újabb tárgyalására cs újabb határozat hozatalára utasította.
A megismételt elsőfokú eljárás során az elsőfokú bíróságnak ki kell rendelnie a szakértőt az alperesi tényállítások valóságtartalmának megítélése érdekében, e körben az elsőfokú bíróságnak kell meghatároznia a szakértő által megválaszolandó kérdéseket. E vonatkozásban az ítélőtábla nem adhat konkrét iránymutatást az elsőfokú bíróság számára, miután az az elsőfokú bíróság hatáskörébe tartozó feladatok átvételét eredményezné. Az elsőfokú bíróságnak mindenekelőtt a bizonyításra szoruló tények körét kell pontosítania, majd ennek ismeretében kell a szakértő feladatát meghatároznia. A felperes jogos igényként fogalmazta meg a szakértői bizonyítást illetően, miszerint a szakértő kizárólag a per tárgyává tett alperesi közlések valóságtartalmát vizsgálhatja, a keresettel nem érintett alperesi közlések, álláspontok, számítások a szakértő vizsgálatának tárgyát nem képezhetik. Az elsőfokú bíróságnak kell eldöntenie, szükséges-e a szakértőkirendelő végzés tartalmának meghatározását megelőzően a szakértő által vizsgálandó kérdések pontos megjelölése érdekében a szakértő tárgyaláson történő személyes meghallgatása, illetve esetlegesen társszakértő bevonására vonatkozó felhívás kiadása. Ugyanakkor célszerűnek mutatkozik a szakértő vizsgálati módszereinek előzetes kidolgozása, annak megismerése, e tekintetben a szakértő megnyilatkoztatása. Lényeges, hogy az alkalmazandó vizsgálati módszereket oly módon kell kidolgozni, hogy azok a titokvédelmi szabályokkal összhangban legyenek, azaz magántitok megsértésére ne kerülhessen sor.
A fellebbezési eljárás során az ítélőtábla a peres felek másodfokú eljárással kapcsolatban felmerült költségeit a Pp. 252. § (4) bekezdése alapján csupán megállapította, annak viseléséről a megismételt eljárás eredményéhez képest az elsőfokú bíróságnak kell döntenie.
Szeged, 2015. február 25.
Dr. Szeghő Katalin sk. Bereczkyné dr. Lengyel Nóra sk. Zanóczné dr. Ocskó Erzsébet sk. a tanács elnöke előadó bíró táblabiró
Lázár Ándrea tisztviselő

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság