text:
A MAGÁN ERDŐTULAJDONOSOK ÉS GAZDÁLKODÓK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE ALAPSZABÁLYA - A HATÁLYOS JOGSZABÁLYOKKAL VALÓ BUDAPEST, MÁJUS.. - PDF
A MAGÁN ERDŐTULAJDONOSOK ÉS GAZDÁLKODÓK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE ALAPSZABÁLYA - A HATÁLYOS JOGSZABÁLYOKKAL VALÓ BUDAPEST, MÁJUS..
Download "A MAGÁN ERDŐTULAJDONOSOK ÉS GAZDÁLKODÓK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE ALAPSZABÁLYA - A HATÁLYOS JOGSZABÁLYOKKAL VALÓ BUDAPEST, 2014. MÁJUS.."
1 A MAGÁN ERDŐTULAJDONOSOK ÉS GAZDÁLKODÓK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE A - A HATÁLYOS JOGSZABÁLYOKKAL VALÓ MEGFELELTETÉS, ILLETVE A SZERVEZETI STRUKTÚRÁBAN BEKÖVETKEZETT VÁLTOZÁSOK ÁLTAL MEGKÖVETELT MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBEN - BUDAPEST, MÁJUS..2 A MAGÁN ERDŐTULAJDONOSOK ÉS GAZDÁLKODÓK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE A - a hatályos jogszabályokkal való megfeleltetés, illetve a szervezeti struktúrában bekövetkezett változások által megkövetelt módosításokkal egységes szerkezetben - PREAMBULUM A MAGÁN ERDŐTULAJDONOSOK ÉS GAZDÁLKODÓK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE (teljes név, a továbbiakban rövidített nevén: MEGOSZ) Közgyűlése a hatályos Alapszabálya VII.7.a) pontja alapján május..-én hozott.../2014. (2014.V ) számú határozata alapján elhatározta az Alapszabály átfogó módosítását, amelynek oka egyrészt a hatályos jogszabályoknak való megfeleltetés, illetőleg a MEGOSZ működésében, struktúrájában bekövetkezett változásoknak, illetőleg a hatékonyabb működés érdekében indukált változásoknak való megfeleltetés. A hatályos Alapszabály hatályon kívül helyezése és új, egységes szerkezetű Alapszabály elfogadásának időszerűsége okán tehát figyelemmel az évi II. törvény, az évi IV. törvény hatályon kívül helyezésére, valamint a évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről (a továbbiakban: Ptk.) hatályba lépésére és az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló évi CLXXV. törvény (a továbbiakban: Civil tv.) hatályba lépésére jelen, fenti határozattal elfogadott, új formába szerkesztett és teljes egészében módosított egységes szerkezetű Alapszabály a bekövetkezett jogszabályváltozások miatt a törvényes működés megfelelőségét és a MEGOSZban bekövetkezett változások megfelelőségét szolgálja. Fentiek alapján, figyelemmel a Ptk. Első Könyvének, Harmadik Könyvének Első és Második Része rendelkezéseire, illetve a Civil törvény rendelkezéseire a MEGOSZ Alapszabályát az alábbi szöveggel állapítja meg a Közgyűlés és a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező Törvényszék bejegyző végzésének jogerőre emelkedésétől az alábbi szöveggel marad hatályban: 2. oldal az összesen 23 oldalból3 I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A MEGOSZ a tagjai közös, tartós, jelen alapszabályban meghatározott céljának folyamatos megvalósítására létesített, nyilvántartott tagsággal rendelkező jogi személy. A MEGOSZ a magán erdőtulajdonos személyek, a közösségi erdők tulajdonosainak, gazdálkodóinak, függetlenül ezen személyek természetes személy, vagy jogi személy minőségétől, országos szakmai érdekképviseleti szervezete, ezen érdekképviselet a MEGOSZ elsődleges célja. 2. A MEGOSZ a fenti cél megvalósításával közvetlenül összefüggő gazdasági tevékenység végzésére jogosult a vagyonát a céljának megfelelően használja, vagyonát nem oszthatja fel tagjai között, és a tagok részére nyereséget nem juttathat. A célok, feladatok és tevékenységek tételes felsorolását az Alapszabály II. fejezete tartalmazza. 3. A MEGOSZ közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független és azoknak anyagi támogatást nem nyújt. 4. A MEGOSZ működési területe Magyarország. A MEGOSZ törekszik nemzetközi kapcsolatok kiépítésére szakmai alapon, elősegítve céljai hatékonyabb elérését. 5. A MEGOSZ székhelye: 1021 Budapest, Budakeszi út 91., ahol biztosítja a részére címzett jognyilatkozatok fogadását és a jogszabályokban meghatározott iratainak elérhetőségét. 6. A MEGOSZ az 1994-ben alapított Társas Erdőgazdálkodók Országos Szövetségének jogutódja. A MEGOSZ Fővárosi Törvényszéken 6160 / számú megyei nyilvántartási számmal, 11608/1994 országos nyilvántartásbeli azonosítóval a Fővárosi Törvényszék 61343/ /I. számú határozatával nyilvántartott jogi személy. 3. oldal az összesen 23 oldalból4 II. A MEGOSZ CÉLJAI, FELADATAI ÉS TEVÉKENYSÉGEI. A MEGOSZ GAZDÁLKODÁSA 1. A MEGOSZ elsődleges célja tagjainak érdekvédelme és érdekképviselete mindazokon a fórumokon, amelyeken az erdő és az erdőtulajdonhoz kapcsolódó jogok és kötelezettségek, így különösen a gazdálkodás, természetvédelem, közösségi érdekek és célok szolgálata, erdészeti, természetvédelmi, vadászati jog, illetve a fentiekhez kapcsolódó egyéb kérdések kerülnek megvitatásra. A MEGOSZ célja továbbá az erdővel mint a legösszetettebb szárazföldi ökológiai rendszerrel és megújítható természeti erőforrással való gazdálkodás elméleti és gyakorlati alapjainak gazdagítása, a természeti értékek megóvásának elősegítése, valamint a társadalom hosszú távú érdekeinek és a fenntartható fejlődés szakmai alapelveinek a képviselete. A MEGOSZ tagjai számára lehetőséget teremt ismereteik, tapasztalataik, eredményeik kicserélésére és ismertetésére, így fórumot teremt többek között az erdő szerepével, funkcióival kapcsolatos társadalmi és szakmai álláspontok egységes képviseletére. 2. A MEGOSZ részt vesz tagságának szakmai érdekvédelmében a fenti célokkal összhangban, így véleményt nyilvánít az erdőtulajdonlással, az erdőgazdálkodással kapcsolatos jogszabályokról, jogszabály tervezetekről, amennyiben szükséges, indokolt és lehetséges jogszabály módosításokat kezdeményez. E körben a MEGOSZ elősegíti és támogatja saját területi szerveinek, irodáinak működését, megalakulását, kapcsolattartásra törekszik és kapcsolatot tart országos és helyi tulajdonosi, közigazgatási, hatósági, szakmai, oktatási, kutatási és érdekképviseleti szervezetekkel és intézményekkel. A MEGOSZ célja továbbá az egyesületi és szakmai hagyományok képviselete és fenntartása, a határon túli magyar kötődésű szakmai szervezetekkel való kapcsolattartás, a nemzetközi szakmai szervezetekkel való kapcsolattartás. A MEGOSZ együttműködik más hazai, külföldi és nemzetközi szakmai-tudományos egyesületekkel, szövetségekkel és szervezetekkel, illetve képviseli a céljait és a magyar erdészetet az Európai Unió szakbizottságaiban. 3. A MEGOSZ az erdőgazdálkodás szakmai színvonalának emelése érdekében szakmai bemutatókat, előadásokat, tanfolyamokat, találkozókat, tanulmányutakat és konferenciákat szervez, illetve képviselői útján ilyen jellegű rendezvényeken részt vesz. A MEGOSZ egyebekben tevékenységével kapcsolatban, illetve azok társadalmi megismertetése érdekében folyamatosan kapcsolatban áll a sajtóval törekedve az erdőgazdálkodás társadalmi megítélésének, a magán erdőgazdálkodás helyzetének javítására, bemutatására, eredményeinek illetve problémáinak szélesebb körű megismertetésére. A MEGOSZ e körben különös hangsúlyt fektet a céljaival, feladataival és tevékenységével kapcsolatos aktuális kutatási eredmények és egyéb aktualitások nyilvánosságra hozatalára, illetve ellátja mindazon tevékenységeket, amelyek a tagsága érdekeit szolgálja. 4. A MEGOSZ gazdálkodása a jelen Alapszabályban meghatározott célok megvalósítása érdekében történik, a MEGOSZ vagyonával önállóan gazdálkodik azzal, hogy vállalkozási tevékenysége kizárólagosan másodlagos jellegű. 5. A MEGOSZ tartozásaiért saját vagyonával felel. A tagok a tagdíjuk, mint vagyoni hozzájárulásuknak megfizetésén, illetőleg jogszabály eltérő rendelkezésén túl a MEGOSZ tartozásaiért saját vagyonukkal nem felelnek. 6. A MEGOSZ a jelen Alapszabályban meghatározott célok szerinti tevékenységet (a továbbiakban: alapcél szerinti tevékenység) folytat és célja megvalósítása gazdasági feltételeinek biztosítása érdekében gazdasági-vállalkozási tevékenységet is végezhet, amennyiben ez az 4. oldal az összesen 23 oldalból5 alapcél szerinti tevékenységét nem veszélyezteti. Ezen tevékenységek különösen, de nem kizárólagosan a könyvkiadás és egyéb szakmai kiadványok kiadása, utazásszervezés, rendezvényszervezés, szakmai, tanulmányi rendezvények, konferenciák szervezése és lebonyolítása, szakvélemények készítése, hazai és nemzetközi kutatási, innovációs projektekben való részvétel, szakmai tanácsadás az ezekhez kapcsolódó, illetőleg az erdőgazdálkodáshoz, vadgazdálkodáshoz kapcsolódó kiegészítő szolgáltatások, amelyek során a mindenkor hatályos számviteli jogszabályoknak megfelelően köteles bizonylatot kiállítani és szerződéseket kötni. E körben a MEGOSZ csak olyan módon vehet fel hitelt, kölcsönt és vállalhat kötelezettséget, amely nem veszélyezteti az alapcél szerinti tevékenységének ellátását és működésének fenntartását. A MEGOSZ tevékenységeit a II.8. és II.9. pontjai tartalmazzák. 7. A MEGOSZ legfőbb szervének feladata a működőképesség fenntartása, és a fenyegető fizetésképtelenség esetén a hitelezők érdekeinek szem előtt tartásával a szükséges intézkedések meghozatala, illetve kezdeményezése. A gazdálkodás eredménye felosztásra nem kerül, kivéve a törvényben rögzített eseteket, az minden esetben az alapcél szerinti tevékenységek ellátását szolgálja. 8. Fentieknek megfelelően a MEGOSZ elsődleges érdekvédelmi, érdekképviseleti tevékenységén, amely a Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanácsról szóló évi XCIII. törvényen és az ágazati párbeszéd bizottságokról és a középszintű szociális párbeszéd egyes kérdéseiről szóló évi LXXIV. törvényen alapul túli egyéb alapcél szerinti tevékenységei a következők: - Természetvédelem, amelynek területén közreműködik természetvédelmi döntések szakmai előkészítésében; önálló javaslatokat dolgoz ki, összhangban a természet védelméről szóló évi LIII. törvény 64. (1) bekezdésével. - Környezetvédelem, amelynek közreműködik a környezetvédelmi, vidék- és területfejlesztési döntések szakmai előkészítésében, összhangban a környezet védelemének általános szabályairól szóló évi LIII. törvény 10., 12., 38., 46. és 48/A (3) bekezdésével. - Tudományos tevékenység, kutatás, amelynek területén közreműködik a szakmai munka tudományos színvonalának emelésében; a tudomány eredményeinek gyakorlati alkalmazásában; az erdészeti, természet- és környezetvédelmi oktatás támogatásában; az erdészeti természet- és környezetvédelmi szakemberek ismereteinek és tájékozottságának folyamatos gyarapításában, összhangban a természet védelméről szóló évi LIII. törvény 56. c, d, f, h, i pontjaival, a környezet védelemének általános szabályairól szóló évi LIII. törvény 53. -val, a termőföld védelméről szóló évi CXXIX törvény 34. -val és a kutatás feljesztésről és a technológiai innovációról szóló évi CXXXIV. törvény 5. (3) bekezdésével. - Kulturális örökség megóvása, amelynek területén közreműködik az erdészeti hagyományok őrzésében és ápolásában; tárgyi és személyi emlékek ápolásában, gyűjtésében; az erdőkben található történelmi, szakrális emlékhelyek megőrzésében, fejlesztésében, bemutatásában, összhangban a kulturális örökség védelméről szóló évi LXIV. törvény 62. -val, a természet védelméről szóló évi LIII. törvény val, a helyi önkormányzatok és szerveik, a köztársasági megbízottak valamint egyes centrális alárendeltségű szervek feladat-és hatásköréről szóló évi XX. törvény oldal az összesen 23 oldalból6 a) és b) pontjaival, valamint a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló évi CLXXXIX. törvény 13. (1) bekezdés 7. pontjával. - Nevelés és oktatás, képességfejlesztés, ismeretterjesztés és tájékoztatás, amelynek területén közreműködik a szakma etikai alapelveinek kialakításában, betartásában és betartatásában; részt vesz a társadalmi kapcsolatok ápolásával és a tömegtájékoztatás eszközeinek felhasználásával az erdész szakma társadalmi megbecsülésének elősegítésében; hirdeti és terjeszti a tartamos erdőgazdálkodás alapelveit, ismerteti az erdőgazdálkodás céljait, lehetőségeit, eredményeit és szerepét a gazdasági és társadalmi fejlődésben; feltárja és elemzi a társadalom elvárásait és közreműködik ezen elvárások teljesítésében; fórumot teremt a szakmát és a kapcsolódó szakterületeket érintő társadalmi párbeszéd kialakulásához és fejlődéséhez s ezen keresztül az együttműködés kiszélesítéséhez; összhangban a természet védelméről szóló évi LIII. törvény 64. -val, a környezet védelemének általános szabályairól szóló évi LIII. törvény 54. -val, valamint a nemzeti köznevelésről szóló CXC. törvény 2. (3) bekezdésével és 4. (1) bekezdés a)-u) pontjaival. - Nemzetközi integráció elősegítése, amelynek területén aktív tagságot vállal és együttműködik a nemzetközi erdészeti és természetvédelmi szervezetekkel; szakmai továbbképzést biztosító nemzetközi tanulmányutak szervezésével elősegíti minden képzettségi szintű tagja számára az ismeretek gyarapodását és az információáramlást, összhangban a környezet védelemének általános szabályairól szóló évi LIII. törvény 11. -val. A fentiekben felsorolt tevékenységeinek elősegítése céljából többek között előadásokat, konferenciákat, vitaüléseket, továbbképzéseket és gyakorlati bemutatókat rendez, utazásokat szervez; szak- és egyéb könyveket, kiadványokat jelentet meg, illetve támogatja kiadásukat, a törvény, illetve szerződéses kapcsolatai szerint erdőgazdálkodási, vadgazdálkodási, vadászati szaktanácsadást folytat, továbbá biztosítja, hogy tagjain kívül minden más érdeklődő is részesülhessen szolgáltatásaiból. 9. A MEGOSZ tevékenységi körei a TEÁOR 08 struktúra szerint a következők: A MEGOSZ főtevékenysége: 9412 szakmai érdekképviselet A MEGOSZ egyéb tevékenységi körei a TEÁOR 08 struktúra szerint a következők: 9411 vállalkozói, munkaadói érdekképviselet 0170 Vadgazdálkodás, vadgazdálkodási szolgáltatás 0210 Erdészeti, egyéb erdőgazdálkodási tevékenység 0220 Fakitermelés 0230 Vadon termő egyéb erdei termék gyűjtése 0240 Erdészeti szolgáltatás 1610 Fűrészárugyártás 1624 Tároló fatermék gyártása 1629 Egyéb fa-, parafatermék, fonottáru gyártása 1811 Napilapnyomás 1812 Nyomás (kivéve: napilap) 1813 Nyomdai előkészítő tevékenység 1814 Könyvkötés, kapcsolódó szolgáltatás 1820 Egyéb sokszorosítás 4618 Egyéb termék ügynöki nagykereskedelme 6. oldal az összesen 23 oldalból7 5621 Rendezvényi étkeztetés 5629 Egyéb vendéglátás 5811 Könyvkiadás 5812 Címtárak, levelezőjegyzékek kiadása 5813 Napilapkiadás 5814 Folyóirat, időszaki kiadvány kiadása 5819 Egyéb kiadói tevékenység 6820 Saját tulajdonú, bérelt ingatlan bérbeadása, üzemeltetése 6910 Jogi tevékenység 7021 PR, kommunikáció 7022 Üzletviteli, egyéb vezetési tanácsadás 7311 Reklámügynöki tevékenység 7312 Médiareklám 7810 Munkaközvetítés 7820 Munkaerőkölcsönzés 8531 Általános középfokú oktatás 8532 Szakmai középfokú oktatás 8541 Felső szintű, nem felsőfokú oktatás 8542 Felsőfokú oktatás 8559 M.n.s. egyéb oktatás 10. A MEGOSZ bevételei és kiadásai a következők: Bevételek: a) tagdíj; pártoló tagi tagdíj b) gazdasági-vállalkozási tevékenységből (szolgáltatás nyújtásából) származó bevétel; c) költségvetési támogatás: ca) a pályázat útján, valamint egyedi döntéssel kapott költségvetési támogatás; cb) az Európai Unió strukturális alapjaiból, illetve a Kohéziós Alapból származó, a költségvetésből juttatott támogatás; cc) az Európai Unió költségvetéséből vagy más államtól, nemzetközi szervezettől származó támogatás; d) az államháztartás alrendszereiből közszolgáltatási szerződés ellenértékeként szerzett bevétel; e) más szervezettől, illetve magánszemélytől kapott adomány; f) befektetési tevékenységből származó bevétel; g) az a) f) pontok alá nem tartozó egyéb bevétel. Kiadások: a) alapcél szerinti tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó költségek; b) gazdasági vállalkozási tevékenységhez (szolgáltatás nyújtásához) közvetlenül kapcsolódó költségek; c) a működési költségek (ideértve az adminisztráció költségeit és az egyéb felmerült közvetett költségeket), valamint a többi tevékenységhez használt immateriális javak és tárgyi eszközök értékcsökkenési leírása; d) az a) c) pontok alá nem tartozó egyéb költség. 7. oldal az összesen 23 oldalból8 11. A MEGOSZ mind a bevételeit, mind a kiadásait a fentiek szerinti részletezésben, elkülönítetten, a számviteli előírások szerint tartja nyilván magyar nyelven, forintban. A MEGOSZ fentiek szerinti költségeit, ráfordításait (kiadásait) az alapcél szerinti tevékenység és a gazdasági-vállalkozási tevékenység között az előzőekben felsorolt tevékenységek bevételének (árbevételének) arányában kell évente megosztani. A MEGOSZ a gazdasági-vállalkozási tevékenységgel összefüggő immateriális javak és a tárgyi eszközök értékcsökkenési leírását társasági adó alapjának meghatározásakor a társasági adóról és az osztalékadóról szóló törvény szerint veheti figyelembe. Ha valamely évre vonatkozóan megállapítható, hogy a MEGOSZ elsődlegesen gazdasági-vállalkozási tevékenységű szervezetnek minősült, az adóhatóság a civil szervezettel szemben törvényességi ellenőrzési eljárást kezdeményez. 12. A MEGOSZ javára adománygyűjtő tevékenység folytatható. A MEGOSZ nevében vagy javára történő adománygyűjtés nem járhat az adományozók, illetve más személyek zavarásával, a személyhez fűződő jogok és az emberi méltóság sérelmével, és csak az elnök vagy az ügyvezető elnök írásbeli meghatalmazása alapján végezhető. A MEGOSZ részére juttatott adományokat az adományozó nyilvántartásába beállított könyv szerinti, ennek hiányában a szokásos piaci áron kell nyilvántartásba venni. 13. A MEGOSZ gazdálkodására egyebekben különösen a Civil Tv., a számvitelről szóló évi C. törvény, a civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyűjtés és a közhasznúság egyes kérdéseiről 350/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet, a civil szervezet éves költségvetési tervét a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló-készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni. 14. A gazdálkodásról a nyilvánosságot évente megfelelően, így különösen a MEGOSZ honlapján illetve a székhelyén kifüggesztett tájékoztatón történő megjelentetéssel tájékoztatni kell. 15. A MEGOSZ működéséről, vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetéről az üzleti év könyveinek lezárását követően az üzleti év utolsó napjával, illetve a megszűnés napjával mint mérlegforduló nappal a jogszabályban meghatározottak szerint köteles beszámolót készíteni. A MEGOSZ esetében az üzleti év azonos a naptári évvel. A mérleg fordulónapja a megszűnést kivéve december 31. A beszámoló formáját az Egyesület által folytatott tevékenység, az éves összes bevétel (az alapcél szerinti tevékenység és a gazdasági-vállalkozási tevékenység összes bevételének) nagysága, valamint a könyvvezetés módja határozza meg. A MEGOSZ köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni a MEGOSZ honlapján és székhelyén. 16. A MEGOSZ a vezető tisztségviselőt, a támogatót, az önkéntest, valamint e személyek közeli hozzátartozóját a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető szolgáltatások, illetve a MEGOSZ által tagjának a tagsági jogviszony alapján nyújtott, Alapszabálynak megfelelő juttatások kivételével cél szerinti juttatásban nem részesítheti. 17. A MEGOSZ váltót, illetve más hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt nem bocsáthat ki. 8. oldal az összesen 23 oldalból9 III. A MEGOSZ TAGSÁGA, A TAG JOGAI, KÖTELEZETTSÉGEI, A TAGSÁGI JOGVISZONY KELETKEZÉSE ÉS MEGSZŰNÉSE 1. A MEGOSZ-nak tagja lehet önkéntes alapon minden olyan természetes és jogi személy, aki elfogadja a MEGOSZ Alapszabályát, teljes bizonyító erejű magánokirati formában belépési nyilatkozatot tesz és az Elnökség a belépési nyilatkozatát többségi határozattal elfogadja és a tagi nyilvántartásba az elfogadást követően az ügyvezető elnök haladéktalanul bejegyzi, azaz a jelen alapszabály felhatalmazza az ügyvezető elnököt a tag felvételéről való döntés meghozatalára. A MEGOSZ pártoló tagja az a természetes vagy jogi személy, akivel a MEGOSZ vezető tisztségviselője erre megállapodást köt. A pártoló tagok tagdíját fenti megállapodás határozza meg. A pártoló tag tagdíjat fizet, jogait és kötelezettségeit a vele kötött megállapodás tartalmazza, azonban sem választójoga, sem választhatósági joga nem lehet. A MEGOSZ tiszteletbeli tagja az a kiemelkedő természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező jogi szervezet, akit a MEGOSZ érdemei elismeréséül, vagy a MEGOSZ céljainak megvalósításában kifejtett tevékenységéért tiszteletbeli taggá választ. A tiszteletbeli tagot az Elnökség előterjesztése alapján a Közgyűlés választja. A tiszteletbeli tag tagdíjat nem fizet, a rendes tag valamennyi joga megilleti, kivéve a választás és a választhatóság jogát. A tag tagsági jogviszonyát a MEGOSZ ügyvezető elnökéhez intézett írásbeli nyilatkozattal bármikor, indokolás nélkül szüneteltetheti. A tag tagsági jogviszonyát legfeljebb három évig szüneteltetheti. A szünetelés kezdő időpontja a nyilatkozat igazolt átvételét követő 8. nap. A kezdő időpontig a tag valamennyi jogát és kötelezettségét teljesíteni köteles. A szünetelés ideje alatt a tagsági jogok gyakorlására, illetve a tagsági kötelezettségek teljesítésére a tag nem jogosult, illetve nem kötelezhető. A szünetelés megszüntetése a szünetelést kezdeményező tag írásbeli nyilatkozatával lehetséges, melynek hatálya a nyilatkozat ügyvezető elnök által történő igazolt átvételét követő 8. nap. A hatály beálltával a tag valamennyi joga és kötelezettsége feléled. Amennyiben a szünetelés megszüntetésére a szünetelő tag által három éven belül nem kerül sor, az ügyvezető elnök a tagot a tagnyilvántartásból törli. A törlési határozatot a szünetelő tag részére a határozat keltét követő 8. napon belül meg kell küldeni. A törlési határozat ellen annak kézhezvételétől számított 30 napon belül a címzett tag annak érvénytelenségének megállapítása érdekében bírósághoz fordulhat. A törlési határozatnak a jogorvoslatról történő kioktatást megfelelően tartalmazni kell. 2. A belépési nyilatkozatnak tartalmaznia kell a belépni kívánó személy nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy az Alapszabály rendelkezéseit megismerte, azt magára nézve kötelezőnek fogadja el, a MEGOSZ céljaival egyetért, a célok elérését segíti, a MEGOSZ működését támogatja erejéhez mérten anyagilag és önkéntes munkájával, tagdíjfizetési kötelezettségének eleget tesz és adatai MEGOSZ általi kezeléséhez hozzájárul. 3. A tag jogosult az egyesület tevékenységében részt venni. A tagokat egyenlő jogok illetik meg és egyenlő kötelezettségek terhelik. 9. oldal az összesen 23 oldalból10 4. A tag tagsági jogait személyesen gyakorolhatja. A jogi személy tag tagsági jogait a rá irányadó jogszabályok rendelkezései szerinti törvényes képviselője útján gyakorolja. A közgyűlésen való részvétel, illetőleg a tag kizárására irányuló eljárás kivételével a tagsági jogok meghatalmazott útján való gyakorlása nem lehetséges. 5. A tagsági jogok forgalomképtelenek és nem örökölhetők. A tagok személyére vonatkozó adatok nem nyilvánosak. A tag joga a MEGOSZ munkájában való részvétel, az MEGOSZ rendezvényeinek látogatása, a MEGOSZ bármely tisztségére való választás és megválasztás joga. A tag jogosult a MEGOSZ céljainak elérése érdekében a MEGOSZ bármelyik szerve elé javaslatot előterjeszteni, jogosult tájékoztatást kérni és kapni a MEGOSZ mindennemű tevékenységéről, működéséről és anyagi helyzetéről; jogosult a tagsági viszony alapján járó minden kedvezményt az egyenlő jogok alapján igénybe venni. A tag jogosult a közgyűlésen részt venni, szavazati jogát gyakorolni, a közgyűlés rendjének megfelelően felszólalni, kérdéseket feltenni, javaslatokat és észrevételeket tenni. 6. A tag köteles az Alapszabályban meghatározott tagi kötelezettségek teljesítésére. A tag nem veszélyeztetheti a MEGOSZ céljainak megvalósítását és a MEGOSZ tevékenységét. A tag kötelezettsége a MEGOSZ működésének és munkájának támogatása, az Alapszabály és a Közgyűlés betartása és a tagdíj megfizetése. 7. Fentieken túl a tag kötelessége a MEGOSZ céljainak lehetősége és képességei szerinti megvalósítása, rendszeres egyesületi tevékenység kifejtése; alkotó és felelősségteljes munka végzése a vállalt tisztségekben; a MEGOSZ nevében történő nyilvános szereplés esetén ezek szövegének és szellemiségének képviselete; a MEGOSZ társadalmi tekintélye és belső fegyelme feletti őrködés, a MEGOSZ tagjához méltó magatartás, a hivatástudat és az összetartozás szellemének ápolása; a MEGOSZ hagyományos egységének megőrzéséért, szellemi és anyagi gyarapodásáért és a tagsági kör bővítéséért tevékenykedés. 8. A tagok - a tagdíj megfizetésén túl - az egyesület tartozásaiért saját vagyonukkal nem felelnek. 9. A tagsági jogviszony megszűnik a) a tag kilépésével; illetve a szünetelés esetén leírtak szerint törléssel b) a tagsági jogviszony egyesület általi felmondásával; c) a tag kizárásával; d) a tag halálával vagy jogutód nélküli megszűnésével. 10. A tag tagsági jogviszonyát az egyesület képviselőjéhez intézett írásbeli nyilatkozattal bármikor, indokolás nélkül megszüntetheti. 11. Amennyiben a tag tagdíjfizetési kötelezettségének tárgyév május 15-ig nem tesz eleget az évi rendes közgyűlésen a tagsági jogviszony harmincnapos határidővel történő írásbeli felmondásáról a MEGOSZ közgyűlése határozatot hoz. 12. A tagnak jogszabályt, a MEGOSZ Alapszabályát vagy közgyűlési határozatát súlyosan vagy ismételten sértő magatartása esetén a közgyűlés - bármely tag vagy MEGOSZ szerv kezdeményezésére - a taggal szemben kizárási eljárást folytat le. A kizárás kezdeményezésére irányuló bejelentést az elnökség részére kell megküldeni. Az elnökség a kezdeményezés 10. oldal az összesen 23 oldalból11 kézhezvételétől számított 30 napon belül megküldi a kezdeményezést az érintett tagnak és egyben gondoskodik a rendkívüli közgyűlés összehívásáról a kezdeményezés kézhezvételétől számított kilencven napon belüli időpontra, egyben gondoskodik a Kizárási Bizottság megalakításáról. A Kizárási Bizottság 3 tagból és 3 póttagból áll, akiket az Elnökség választ ki a tagok közül. A Kizárási Bizottság tagja nem lehet a kizárást kezdeményező fél a kizárási eljárással érintett személy, illetve annak hozzátartozója. Amennyiben az Elnökség kezdeményezi a kizárást, úgy a Kizárási Bizottság tagjait a Felügyelő Bizottság jelöli ki. A Kizárási Bizottság a tagság számára nyilvános ülést tart legkésőbb a rendkívüli közgyűlést megelőző tizenötödik napon a MEGOSZ székhelyén. Amennyiben a Kizárási Bizottság valamely tagja nem tud részt venni az ülésen, úgy helyette az alfabetikus sorrend szerinti első, az ő akadályoztatása esetén a második, míg az ő akadályoztatása esetén a harmadik póttag jár el. A Kizárási Bizottság határozatait nyílt szavazással, a jelenlévők egyszerű szótöbbségével hozza meg. A Kizárási Bizottság határozatképességéhez három tag szükséges, amely állhat a rendes és a póttagokból a fentiek szerint. A Kizárási Bizottság meghallgatja a tagot, aki előadja védekezését, bizonyítékait. A Kizárási Bizottság meghallgatása a tagság számára nyilvános. A meghallgatást úgy kell megtartani, hogy az lehetőleg egy napon belül befejeződjék, kivételes esetben egyszeri, nyolc napon belüli halasztásra van lehetőség. A Kizárási Bizottság tagjai közül elnököt választ, aki az ülést vezeti. Az ülés berekesztése előtt a Kizárási Bizottság Elnöke figyelmezteti a tagot arra, hogy egyéb előadnivaló hiányában a Kizárási Bizottság ülését berekeszti. A berekesztést követően a Kizárási Bizottság tagjai szavaznak a kizárási kezdeményezésről. A szavazás során a elsőként a legfiatalabb Kizárási Bizottsági tag szavaz, majd utolsóként a Kizárási Bizottság elnöke. A szavazás eredményétől függően a Kizárási Bizottság javaslatot hoz, amely szerint vagy javasolja a tag kizárását vagy javasolja a tag kizárására irányuló kezdeményezés elutasítását. Valamennyi javaslatát indokolással köteles ellátni, az indokolásnak tartalmaznia kell a kezdeményezés indokát, a tagi védekezés összefoglalását és a Kizárási Bizottság javaslatának indokait. A Kizárási Bizottság javaslatát a tagság részére a rendkívüli közgyűlésen ismertetni kell, míg a kezdeményező és az érintett tag részére postai úton is meg kell küldeni. A rendkívüli közgyűlésen elsőként a Kizárási Bizottság javaslatát kell ismertetni az aktuális napirendi pontnál, ezt követően a kizárást kezdeményező adhatja elő indítványát végül a kizárási indítvánnyal érintett tagnak lehetőséget kell biztosítani védekezése ismertetésére. A kizárásról ezt követően a rendkívüli közgyűlés szótöbbségi határozattal dönt. Amennyiben a rendkívüli közgyűlés a tagot kizárja, a kizárt tag tagsági viszonya az írásba foglalt határozat a kizárt tag részére történő kézbesítésével megszűnik. A kizárási határozatot írásba kell foglalni és indokolással kell ellátni; az indokolásnak tartalmaznia kell a kizárás alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat a Kizárási Bizottság javaslatára irányadó szabályok szerint, a határozatnak tartalmaznia kell továbbá, hogy a határozat ellen a kizárt tag jogorvoslati kérelemmel fordulhat a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bírósághoz a közgyűlési határozatok megtámadására vonatkozó jogszabályi rendelkezések szerint. 11. oldal az összesen 23 oldalból12 IV. A MEGOSZ SZERVEI 1. A MEGOSZ működését szervei útján látja el, amelyek a következők: - A Közgyűlés, - Az Elnökség, - A Felügyelőbizottság - A Titkárság - A helyi irodák 2. A MEGOSZ döntéshozó szerve a közgyűlés, amely a tagok összességéből áll. 3. A közgyűlés évente legalább egy alkalommal ülésezik. A közgyűlés nem nyilvános; azon a tagokon és az ügyvezetésen kívül a közgyűlés összehívására jogosult által meghívottak és az alapszabály vagy a közgyűlés határozata alapján tanácskozási joggal rendelkező személyek vehetnek részt. 4. A közgyűlés hatáskörébe tartozik a) az alapszabály módosítása; b) a MEGOSZ megszűnésének, egyesülésének és szétválásának elhatározása; c) a vezető tisztségviselők megválasztása, visszahívása és díjazásának megállapítása; d) az éves költségvetés elfogadása; e) az éves beszámoló - ezen belül az ügyvezető szervnek a MEGOSZ vagyoni helyzetéről szóló jelentésének-elfogadása; f) a vezető tisztségviselők feletti munkáltatói jogok gyakorlása, ha a vezető tisztségviselő a MEGOSZ-al munkaviszonyban áll; g) az olyan szerződés megkötésének jóváhagyása, amelyet a MEGOSZ saját tagjával, vezető tisztségviselőjével, a felügyelőbizottság tagjával vagy ezek hozzátartozójával köt; h) a jelenlegi és korábbi tagok, a vezető tisztségviselők és a felügyelőbizottsági tagok vagy más MEGOSZ szervek tagjai elleni kártérítési igények érvényesítéséről való döntés; i) a Felügyelőbizottság tagjainak megválasztása, visszahívásuk és díjazásuk megállapítása; és j) a végelszámoló kijelölése k) kitüntetés alapítása és adományozása 5. Az Elnök vagy az Ügyvezető Elnök, mint vezető tisztségviselő, meghívó küldésével vagy közzétételével hívja össze a közgyűlést. A Közgyűlést össze kell hívni akkor is, ha azt a bíróság elrendeli, illetve ha azt a tagok legalább egytizede az ok és a cél megjelölésével kéri, illetve tag kizárására irányuló kezdeményezés következett be. A kérelem kézhezvételétől számított 30 napon 12. oldal az összesen 23 oldalból13 belül a rendkívüli közgyűlést össze kell hívni. Ugyancsak rendkívül közgyűlést kell összehívni, ha azt a MEGOSZ feletti törvényességi felügyeletet ellátó szerv döntése, vagy törvény kötelezően előírja. 6. A meghívónak tartalmaznia kell a MEGOSZ nevét és székhelyét; a közgyűlés idejének és helyszínének megjelölését; a közgyűlés napirendjét. A közgyűlést a MEGOSZ székhelyén kell megtartani. A meghívóban fel kell tüntetni, hogy az esetleges határozatképtelenség esetén az eredeti napirendi pontok megtárgyalására ismételten összehívott közgyűlés mikor és hol kerül megtartásra. A meghívót írásban kell megküldeni oly módon, hogy az ülés időpontját legalább 15 nappal megelőzően a meghívók bizonyíthatóan elküldésre kerüljenek. 7. A közgyűlési meghívó kézbesítésétől vagy közzétételétől számított nyolc napon belül a tagok és a MEGOSZ szervei a közgyűlést összehívó szervtől vagy személytől a napirend kiegészítését kérhetik, a kiegészítés indokolásával. A napirend kiegészítésének tárgyában a közgyűlést összehívó szerv vagy személy jogosult dönteni. Ha a napirend kiegészítése iránti kérelemről a közgyűlést összehívó szerv vagy személy nem dönt vagy azt elutasítja, a közgyűlés a napirend elfogadásáról szóló határozat meghozatalát megelőzően külön dönt a napirend kiegészítésének tárgyában. 8. A napirendet a meghívóban olyan részletességgel kell feltüntetni, hogy a szavazásra jogosultak a tárgyalni kívánt témakörökben álláspontjukat kialakíthassák. Ha a közgyűlést nem szabályszerűen hívták össze, a közgyűlést akkor lehet megtartani, ha a közgyűlésen valamennyi részvételre jogosult jelen van, és egyhangúlag hozzájárul a közgyűlés megtartásához. A közgyűlésen a szabályszerűen közölt napirenden szereplő kérdésben hozható határozat, kivéve, ha valamennyi részvételre jogosult jelen van és a napirenden nem szereplő kérdés megtárgyalásához egyhangúlag hozzájárul. Valamennyi Közgyűlésen a jelen pontban foglaltak megtárgyalása önálló napirendi pontként kötelező az Elnökség beszámolója és a Felügyelőbizottság jelentése az előző Közgyűlés óta eltelt időszakról. 9. A Közgyűlés akkor határozatképes, ha azon a leadható szavazatok több mint felét képviselő szavazásra jogosult részt vesz. A határozatképességet minden határozathozatalnál vizsgálni kell. Ha egy tag valamely ügyben nem szavazhat, őt az adott határozat meghozatalánál a határozatképesség megállapítása során figyelmen kívül kell hagyni. A megismételt Közgyűlést kizárólag az eredeti napirendi pontokban hozhat határozatot. A megismételt közgyűlést az eredetileg meghirdetett Közgyűlés időpontját követő későbbi időpontban kell megtartani és a megjelent tagok számától függetlenül határozatképes. 10. A tagok a Közgyűlésen szavazással hozzák meg határozataikat. A határozat meghozatalakor nem szavazhat az, a) akit a határozat kötelezettség vagy felelősség alól mentesít vagy a jogi személy terhére másfajta előnyben részesít; b) akivel a határozat szerint szerződést kell kötni; c) aki ellen a határozat alapján pert kell indítani; d) akinek olyan hozzátartozója érdekelt a döntésben, aki a jogi személynek nem tagja vagy alapítója; e) aki a döntésben érdekelt más szervezettel többségi befolyáson alapuló kapcsolatban áll; vagy f) aki egyébként személyesen érdekelt a döntésben. Az egyesület alapszabályának módosításához a jelen lévő tagok háromnegyedes szótöbbséggel hozott határozata szükséges. Az egyesület céljának módosításához és az egyesület megszűnéséről 13. oldal az összesen 23 oldalból14 szóló közgyűlési döntéshez a szavazati joggal rendelkező tagok háromnegyedes szótöbbséggel hozott határozata szükséges. 11. A Közgyűlés határozatait a határozatképesség megállapításánál figyelembe vett szavazatok többségével hozza meg. Ha törvény, vagy az Alapszabály rendelkezése egyszerű vagy azt meghaladó szótöbbséget, vagy egyhangúságot ír elő a határozat meghozatalához, akkor a törvény vagy az Alapszabály rendelkezéseit kell alkalmazni. 12. A Közgyűlésen az Elnökség valamely tagja levezető elnökként elnököl. A Közgyűlésről jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyet a levezető elnök elnököl, a jegyzőkönyvvezető és két hitelesítő ír alá. A jegyzőkönyv betekintésre minden érdeklődő tag rendelkezésére áll a MEGOSZ székhelyén. 13. A MEGOSZ irányításával kapcsolatos olyan döntések meghozatalára, amelyek nem tartoznak a tagok hatáskörébe a kilenc tagú Elnökség, mint a vezető tisztségviselőkből álló testület jogosult. Az Elnökség tagjai, mint vezető tisztségviselők ügyvezetési tevékenységüket a MEGOSZ érdekének megfelelően kötelesek ellátni. Az Elnökség tagjai az Elnök, az Ügyvezető Elnök és az alelnökök. 14. Az Elnökség tagjait, mint vezető tisztségviselőket a Közgyűlés választja legfeljebb öt éves határozott időtartamra, a választás, mint megbízás a tisztségre megválasztott személy által történő elfogadásával, vagy a munkaszerződés megkötésével jön létre. Az elnökség tagjai közül maga választ elnököt, ügyvezető elnököt és alelnököket. Az ügyvezető elnökre vonatkozó külön rendelkezéseket a jelen pont tartalmazza. Az elnökség tagjai kötelesek a közgyűlésen részt venni, a közgyűlésen a MEGOSZ-al kapcsolatos kérdésekre válaszolni, a MEGOSZ tevékenységéről és gazdasági helyzetéről beszámolni. Az elnökség határozatait a jelenlévők egyszerű szótöbbségével hozza. Az elnök és az ügyvezető elnök törvényes képviseleti joga önálló. Az ügyvezető elnök a MEGOSZ-al munkaviszonyban álló vezető tisztségviselő, aki a MEGOSZ és az Elnökség mindennapi munkáját végzi a Közgyűlések és az Elnökségi ülések között az általa vezetett MEGOSZ munkavállalókkal. E körben meghatározza a MEGOSZ mindennapi operatív feladatait, a munkavállalókat utasítja, intézkedik a feladatok végrehajtásáról, a Titkárság munkáját vezeti és irányítja. Az ügyvezető elnök az elnökivel megegyező aláírási jogokkal rendelkezik. 15. Vezető tisztségviselő az a nagykorú személy lehet, akinek cselekvőképességét a tevékenysége ellátásához szükséges körben nem korlátozták. Ha a vezető tisztségviselő jogi személy, a jogi személy köteles kijelölni azt a természetes személyt, aki a vezető tisztségviselői feladatokat nevében ellátja. A vezető tisztségviselőkre vonatkozó szabályokat a kijelölt személyre is alkalmazni kell. 16. A vezető tisztségviselő ügyvezetési feladatait személyesen köteles ellátni. Nem lehet vezető tisztségviselő az, akit bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen szabadságvesztés büntetésre ítéltek, amíg a büntetett előélethez fűződő hátrányos következmények alól nem mentesült. Nem lehet vezető tisztségviselő az, akit e foglalkozástól jogerősen eltiltottak. Akit valamely, a MEGOSZ tevékenységével kapcsolatos foglalkozástól jogerős bírói ítélettel eltiltottak, az eltiltás hatálya alatt a MEGOSZ vezető tisztségviselője nem lehet. Az eltiltást kimondó határozatban megszabott időtartamig nem lehet vezető tisztségviselő az, akit eltiltottak a vezető tisztségviselői tevékenységtől. 14. oldal az összesen 23 oldalból15 17. A vezető tisztségviselő a tagok részére köteles a MEGOSZ-ra vonatkozóan felvilágosítást adni, és számukra a vonatkozó iratokba és nyilvántartásokba betekintést biztosítani. A felvilágosítást és az iratbetekintést a vezető tisztségviselő a jogosult által tett írásbeli titoktartási nyilatkozat tételéhez kötheti. A vezető tisztségviselő megtagadhatja a felvilágosítást és az iratokba való betekintést, ha ez a MEGOSZ üzleti titkát sértené, ha a felvilágosítást kérő a jogát visszaélésszerűen gyakorolja, vagy felhívás ellenére nem tesz titoktartási nyilatkozatot. Ha a felvilágosítást kérő a felvilágosítás megtagadását indokolatlannak tartja, a nyilvántartó bíróságtól kérheti a MEGOSZ kötelezését a felvilágosítás megadására. 18. A vezető tisztségviselő az ügyvezetési tevékenysége során a MEGOSZ-nak okozott károkért a szerződésszegéssel okozott kárért való felelősség szabályai szerint felel a MEGOSZ-al szemben. 19. Megszűnik a vezető tisztségviselői megbízatás a) határozott idejű megbízatás esetén a megbízás időtartamának lejártával; b) megszüntető feltételhez kötött megbízatás esetén a feltétel bekövetkezésével; c) visszahívással; d) lemondással; e) a vezető tisztségviselő halálával vagy jogutód nélküli megszűnésével; f) a vezető tisztségviselő cselekvőképességének a tevékenysége ellátásához szükséges körben történő korlátozásával; g) a vezető tisztségviselővel szembeni kizáró vagy összeférhetetlenségi ok bekövetkeztével h) munkaszerződése megszűnésével. A Közgyűlés a vezető tisztségviselőt bármikor, indokolás nélkül visszahívhatja, munkaviszony esetében a vezető tisztségviselőkre vonatkozó szabályok szerint a munkaviszonyt megszűntetheti.. A vezető tisztségviselő megbízatásáról a MEGOSZ-hoz címzett, a MEGOSZ másik vezető tisztségviselőjéhez intézett nyilatkozattal bármikor lemondhat, vagy a munkaviszony esetén a Munka Törvénykönyve szerint megszűntetheti munkaviszonyát. Ha a MEGOSZ működőképessége ezt megkívánja, a lemondás az új vezető tisztségviselő megválasztásával, ennek hiányában legkésőbb a bejelentéstől számított hatvanadik napon válik hatályossá. 20. A MEGOSZ törvényes képviseletét az Elnökség bármely tagja, mint vezető tisztségviselő látja el, e képviseleti jogát önállóan gyakorolja, továbbá köteles a MEGOSZ-ra irányadó jogszabályban előírt adatait a nyilvántartó bíróságnak bejelenteni. A képviseleti jog korlátozása és nyilatkozatának feltételhez vagy jóváhagyáshoz kötése harmadik személyekkel szemben nem hatályos, kivéve, ha a harmadik személy a korlátozásról vagy a feltétel bekövetkeztének vagy a jóváhagyásnak a szükségességéről és annak hiányáról tudott vagy tudnia kellett volna. 21. Az Elnökség feladatkörébe tartozik a) a MEGOSZ napi ügyeinek vitele, az ügyvezetés hatáskörébe tartozó ügyekben a döntések meghozatala, belső szabályzatok készítése; b) a beszámolók előkészítése és azoknak a közgyűlés elé terjesztése; c) az éves költségvetés elkészítése és annak a közgyűlés elé terjesztése; d) a MEGOSZ vagyonának kezelése, a vagyon felhasználására és befektetésére vonatkozó, a közgyűlés hatáskörébe nem tartozó döntések meghozatala és végrehajtása; e) a MEGOSZ jogszabály és az alapszabály szerinti szervei megalakításának és a tisztségviselők megválasztatásának előkészítése; f) a közgyűlés összehívása, a tagság és a MEGOSZ szerveinek értesítése; g) az Elnökség által összehívott közgyűlés napirendi pontjainak meghatározása; 15. oldal az összesen 23 oldalból16 h) részvétel a közgyűlésen és válaszadás az egyesülettel kapcsolatos kérdésekre; i) a tagság nyilvántartása; j) a MEGOSZ határozatainak, szervezeti okiratainak és egyéb könyveinek vezetése; k) a MEGOSZ működésével kapcsolatos iratok megőrzése; l) a MEGOSZ-t érintő megszűnési ok fennállásának mindenkori vizsgálata és annak bekövetkezte esetén az e törvényben előírt intézkedések megtétele; és m) a tag felvételéről való döntés n) kitűntetés adományozásának javasolása a Közgyűlésnek, o) a Titkárság útján működteti a honlapot és egyéb sajtómegjelenéseket szervez. Az Elnökség, mint vezető szerv, testületként működik és annak minden egyes tagja munkáját az Alapszabályban rögzített célok szem előtt tartásával, a Közgyűlés határozatainak megfelelően végzi. Az Elnökség munkájáról köteles a Közgyűlésnek beszámolni. Az Elnökség üléseit szükség szerint, de legálabb félévente tartja, amely ülések nyilvánosak, azokon megívottként bármely tag, a MEGOSZ bármely szerveinek tagjai, illetve külső meghívottak tanácskozási joggal részt vehetnek. Az Elnökség meghatározza saját ügyrendjét, amelyben rögzíti üléseinek, döntéshozatalának rendjét. Az ülés napirendjét az Egyesület elnöke határozza meg, és azt az írásbeli meghívóban közli az elnökség tagjaival. A határozati javaslatokat bármely tag előterjeszthet. Az elnökség határozatait egyszerű szótöbbséggel, nyílt szavazással hozza. Az ülésről felvett hitelesített jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell a döntést támogatók, illetve az ellenzők számát. Az elnökség határozatait a MEGOSZ honlapján nyilvánosságra kell hozni. Azon személyeket, akiket a határozat közvetlenül érint, a határozat közvetlen megküldésével is értesíteni kell. Az Elnökség döntéseire egyebekben a IV.12. pont rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell. 22. Az Elnökség köteles a közgyűlést összehívni a szükséges intézkedések megtétele céljából, ha a) a MEGOSZ vagyona az esedékes tartozásokat nem fedezi; b) a MEGOSZ előreláthatólag nem lesz képes a tartozásokat esedékességkor teljesíteni; vagy c) a MEGOSZ céljainak elérése veszélybe került. A fentiek szerint összehívott közgyűlésen a tagok kötelesek az összehívásra okot adó körülmény megszüntetése érdekében intézkedést tenni vagy a MEGOSZ megszüntetéséről dönteni. 23. Az Elnökség tagjainak választása minden ötödik év május 31-ig történik, kivéve évet, amikor a választás december 31-ig történik meg. A választás kiírása és előkészítése az Elnökség feladata. Amennyiben ezen kötelezettségének a választási év február 28-ig (2014-ben november 30-ig) nem tesz eleget, a Felügyelőbizottság készíti elő és írja ki a választást. A Felügyelőbizottság ezen kötelezettségének nem teljesítése esetén a tagság 10%-a a bíróságtól kérheti a törvénysértő állapot megszüntetését. A megválasztott elnökség mandátuma a választást követő ötödik május 31-ig tart. A megválasztott elnökség jogait és kötelezettségeit a választási év június 1. napján (illetve évi választás esetén a választást követő napon) veszi át a korábbi elnökségtől. A választást követő időszakban a megbízatását átadó elnökség a megválasztott elnökség megbízatásának átvételéig ügyvezető elnökségként gyakorolja a jogait azzal a megkötéssel, hogy a tárgyévi költségvetés 10%-át meghaladó összegszerűséget elérő kötelezettséget nem vállalhat, a belső szabályzatokat nem módosíthatja és új választást nem írhat ki. Az ügyvezető elnökség köteles a megválasztott elnökség részére átadás-átvételi eljárást lefolytatni. Az átadás- átvétel rendjéről az ügyvezető elnökség és a megválasztott elnökség közösen dönt. 24. Az Elnökség a választási év január 31-ig (2014-ben szeptember 30-ig) a MEGOSZ honlapján közzéteszi a tisztségre megválasztható jelöltek listáját, amit az Elnökség által felkért Választási 16. oldal az összesen 23 oldalból17 Bizottság állít össze. Az Elnökség a tisztújítást elvégző Közgyűlés meghívójához is mellékeli a jelöltek listáját azzal, hogy annak kézhezvételét követő 8 napon belül a tagság köréből további jelölések tehetők. A tisztséget az nyeri el, aki a Közgyűlésen a legtöbb szavazatot kapta. Szavazategyenlőség esetén a szavazást haladéktalanul meg kell ismételni. A Közgyűlésen e körben a tagok közül három tagú Szavazatszámláló Bizottságot kell a Közgyűlésnek választani. A Szavazatszámláló Bizottság tagjaira a jelen pont szerinti eljárásban tehet a bármely tag javaslatot azzal, hogy a Szavazatszámláló Bizottság tagja jelölt, jelöltet támogató tag nem lehet és a jelöléshez nem kell támogató nyilatkozat becsatolása. 25. Valamely vezető tisztségviselő tisztségének megszűnése esetén a megszűnés napját követő 30 napon belüli időpontra kötelesek választást kiírni a megmaradt vezető tisztségviselők azzal, hogy az így megválasztott vezető tisztségviselő a választás napján hivatalba lép. Ezen esetben a tagok kizárólag a megüresedett tisztség betöltőjének személyére szavaznak, a megválasztott vezető tisztségviselő mandátuma a többi vezető tisztségviselő mandátumához igazodik időtartamban. 26. Az elnökség valamely tagjának tisztsége megszűnése esetén a hivatalban lévő elnök a megszűnés napját követő 30 napon belüli időpontra köteles pótválasztást kiírni. Az így megválasztott elnökségi tag a választás napján hivatalba lép. Ezen esetben a küldöttek kizárólag az elnökségi tag személyére szavaznak, a megválasztott elnökségi tag az a személy lesz, aki a küldöttek szavazatának többségét elnyeri. Szavazategyenlőség esetén a szavazást haladéktalanul meg kell ismételni. 27. A Felügyelőbizottság feladata a MEGOSZ szerveinek, valamint a jogszabályok, az alapszabály és a közgyűlési határozatok végrehajtásának, betartásának ellenőrzése. A Felügyelőbizottság három tagú, tagjai közül elnököt választ, ügyrendjét maga állapítja meg és szükség szerint, de legalább félévente az elnöke összehívásával ülésezik, határozatait szótöbbséggel hozza, amelyről jegyzőkönyvet vesz fel. 28. A Felügyelőbizottság tagja az a nagykorú személy lehet, akinek cselekvőképességét a tevékenysége ellátásához szükséges körben nem korlátozták. Nem lehet a felügyelőbizottság tagja, akivel szemben a vezető tisztségviselőkre vonatkozó kizáró ok áll fenn, továbbá aki vagy akinek a hozzátartozója a MEGOSZ vezető tisztségviselője, továbbá aki e megbízatásán kívüli más tevékenység kifejtésére irányuló munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll a MEGOSZ-al, a MEGOSZ cél szerinti juttatásából részesül - kivéve a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatásokat, és a MEGOSZ által tagjának a tagsági jogviszony alapján a létesítő okiratban foglaltaknak megfelelően nyújtott cél szerinti juttatást -, illetve a fenti személyek közeli hozzátartozója. A Felügyelőbizottság választására, megbízatásuk időtartamára, megszűnésére a vezető tisztségviselők választására és időtartamára, tisztségük megszűnésére vonatkozó szabályokat megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy a felügyelőbizottsági tag lemondó nyilatkozatát az Elnökséghez intézi. 29. A Felügyelőbizottság tagjai a Felügyelőbizottság munkájában személyesen kötelesek részt venni. A Felügyelőbizottság tagjai a MEGOSZ Elnökségétől függetlenek, tevékenységük során nem utasíthatóak. A felügyelőbizottsági tagsági jogviszony az elfogadással jön létre. 30. A Felügyelőbizottság köteles az intézkedésre való jogosultságának megfelelően a Közgyűlést vagy az Elnökséget tájékoztatni és annak összehívását kezdeményezni, ha arról szerez tudomást, hogy 17. oldal az összesen 23 oldalból18 a) a MEGOSZ működése során olyan jogszabálysértés vagy a szervezet érdekeit egyébként súlyosan sértő esemény (mulasztás) történt, amelynek megszüntetése vagy következményeinek elhárítása, illetve enyhítése az intézkedésre jogosult szerv döntését teszi szükségessé; b) a vezető tisztségviselők felelősségét megalapozó tény merült fel. A Közgyűlést vagy az Elnökséget a Felügyelőbizottság indítványára - annak megtételétől számított harminc napon belül - intézkedés céljából össze kell hívni. E határidő eredménytelen eltelte esetén a Közgyűlés és az Elnökség összehívására a Felügyelőbizottság is jogosult. Ha az arra jogosult szerv a törvényes működés helyreállítása érdekében szükséges intézkedéseket nem teszi meg, a Felügyelőbizottság köteles haladéktalanul értesíteni a törvényességi ellenőrzést ellátó szervet. 31. A Felügyelőbizottság köteles a Közgyűlés elé kerülő előterjesztéseket megvizsgálni, és ezekkel kapcsolatos álláspontját a Közgyűlésen ismertetni. A Felügyelőbizottság a MEGOSZ irataiba, számviteli nyilvántartásaiba, könyveibe betekinthet, a vezető tisztségviselőktől és a MEGOSZ munkavállalóitól felvilágosítást kérhet, a MEGOSZ fizetési számláját, pénztárát, értékpapír- és áruállományát, valamint szerződéseit megvizsgálhatja és szakértővel megvizsgáltathatja. 32. A felügyelőbizottsági tagok az ellenőrzési kötelezettségük elmulasztásával vagy nem megfelelő teljesítésével a MEGOSZ-nak okozott károkért a szerződésszegéssel okozott kárért való felelősség szabályai szerint felelnek a jogi személlyel szemben. 33. A Titkárság az ügyvezető elnök által irányított munkaszerv, amelynek feladata a MEGOSZ szerveinek feladatellátásában történő hatékony segítség nyújtása így ellátja a MEGOSZ mindennapi életében felmerülő szervezési, gazdasági és ügyviteli feladatokat, kezeli a MEGOSZ iratait, a tagnyilvántartást, és az MEGOSZ szervezetével, működésével, gazdálkodásával kapcsolatos naprakész adatbázist vezet. 34. A MEGOSZ működésének és tagságának hatékonyabb elérése és a tagság szervezésének decentralizálására, a helyi szervezetekkel, hatóságokkal való jobb együttműködés és kapcsolattartás, illetőleg a hatékony érdekképviselet ellátására helyi irodákat tarthat fenn. A helyi irodák helyi szervezeti egységnek minősülnek, tagjai csak MEGOSZ tagok lehetnek azzal, hogy illetékességi területük Magyarország közigazgatási beosztását követi. A helyi irodák nem jogi személyek, de mindennapi vezetésükre, irányításukra és a MEGOSZ központi szerveivel való hatékonyabb együttműködésükre saját belső szabályzatot alkothatnak, saját tisztségviselőket választhatnak azzal, hogy a belső szabályzatuk hatályba lépésének feltétele az Elnökség jóváhagyása, illetve a megválasztott tisztségviselő a megválasztását az ügyvezető elnöknek bejelenteni köteles. A megválasztott helyi tisztségviselő jelen Alapszabály rendelkezéseivel összhangban látja el tevékenységét. A helyi irodák nevükben a MEGOSZ-ra utalni kötelesek. 18. oldal az összesen 23 oldalból19 V. A MEGOSZ MEGSZŰNÉSE 1. A MEGOSZ más jogi személlyé nem alakulhat át, csak egyesülettel egyesülhet és csak egyesületekre válhat szét, mint jogutódlással történő megszűnés. A döntést a Közgyűlés jogosult meghozni. A MEGOSZ megszűnésének eseteit a mindenkor hatályos Polgári Törvénykönyv, a évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról és a kapcsolódó jogszabályok határozzák meg. 2. A MEGOSZ egyesülésére és szétválására a Polgári Törvénykönyvben a jogi személyek átalakulásra vonatkozó szabályait megfelelően alkalmazni kell. 3. A MEGOSZ jogutód nélkül megszűnik, ha a) a Közgyűlés kimondja megszűnését; vagy b) az arra jogosult szerv megszünteti c) megvalósította célját vagy a céljának megvalósítása lehetetlenné vált, és új célt nem határoztak meg; vagy d) a tagjainak száma hat hónapon keresztül nem éri el a tíz főt feltéve mindegyik esetben, hogy a MEGOSZ vagyoni viszonyainak lezárására irányuló megfelelő eljárás lefolytatását követően a bíróság a a nyilvántartásból törli. A MEGOSZ jogutód nélküli megszűnése esetén a hitelezők követeléseinek kiegyenlítése után fennmaradó vagyont az alapszabályban meghatározott, az egyesület céljával megegyező vagy hasonló cél megvalósítására létrejött közhasznú szervezetnek az -nak kell átadni. A nyilvántartó bíróság jogszabályban meghatározott szervezetnek juttatja a vagyont, ha az. a vagyont nem fogadja el vagy azt nem szerezheti meg. A fennmaradó vagyon sorsáról a nyilvántartó bíróság a törlést kimondó határozatában rendelkezik, a vagyonátruházás teljesítésére szükség esetén ügygondnokot rendel ki. A vagyon feletti rendelkezési jog az egyesület törlésével száll át az új jogosultra. 4. A MEGOSZ végelszámolása, kényszer- végelszámolása és egyszerűsített törlési eljárása során az alábbi szabályokat kell alkalmazni. A MEGOSZ végelszámolására a Civil tv. rendelkezései szerint kerülhet sor. 19. oldal az összesen 23 oldalból20 VI. A MEGOSZ TÖRVÉNYES MŰKÖDÉSÉNEK BIZTOSÍTÉKAI. A MEGOSZ FELETTI TÖRVÉNYESSÉGI ELLENŐRZÉS 1. A MEGOSZ bármely tagja, vezető tisztségviselője és Felügyelőbizottsági tagja kérheti a bíróságtól a Közgyűlés, vagy a MEGOSZ egyéb szervei által hozott határozat hatályon kívül helyezését, ha a határozat jogszabálysértő vagy a jelen Alapszabályba ütközik. A határozat hatályon kívül helyezése iránt attól az időponttól számított harminc napon belül lehet keresetet indítani a MEGOSZ ellen, amikor a jogosult a határozatról tudomást szerzett vagy a határozatról tudomást szerezhetett volna. A határozat meghozatalától számított egyéves, jogvesztő határidő elteltével per nem indítható. Nem jogosult perindításra az, aki a határozat meghozatalához szavazatával hozzájárult, kivéve, ha tévedés, megtévesztés vagy jogellenes fenyegetés miatt szavazott a határozat mellett. 2. Ha a határozatot a MEGOSZ vezető tisztségviselője támadja meg, és a MEGOSZ nincs más olyan vezető tisztségviselője, aki a MEGOSZ képviseletét elláthatná, a perben a MEGOSZ-t a Felügyelőbizottság által kijelölt felügyelőbizottsági tag képviseli. Ha felügyelőbizottság valamennyi tagja felperesként perben áll, a bíróság a MEGOSZ perbeli képviseletére ügygondnokot rendel ki. 3. A határozat hatályon kívül helyezése iránti per megindításának a határozat végrehajtására halasztó hatálya nincs. A bíróság indokolt esetben a felperes kérelmére a határozat végrehajtását felfüggesztheti. A felfüggesztést elrendelő végzés ellen nincs helye fellebbezésnek. A perben bírósági meghagyás nem bocsátható ki. 4. Ha a határozat jogszabályt sért vagy az Alapszabályba ütközik, a bíróság a határozatot hatályon kívül helyezi és szükség esetén új határozat meghozatalát rendeli el. A határozat hatályon kívül helyezését kimondó bírósági ítélet hatálya a határozat felülvizsgálatának kezdeményezésére jogosult, de perben nem álló más személyekre is kiterjed. Ha a jogszabálysértés vagy az Alapszabályba ütközés nem jelentős és nem veszélyezteti a jogi személy jogszerű működését, a bíróság a jogsértés tényét állapítja meg. 5. A MEGOSZ feletti általános törvényességi felügyeletet a MEGOSZ-t nyilvántartó bíróság, a Fővárosi Törvényszék látja el. A törvényességi felügyeleti jogkör nem terjed ki olyan ügyekre, amelyekben más bírósági vagy közigazgatási hatósági eljárásnak van helye. A törvényességi felügyelet nem irányulhat a MEGOSZ döntéseinek gazdaságossági, célszerűségi szempontból való felülvizsgálatára. Ha a törvényes működés helyreállítása érdekében tett intézkedések nem vezetnek eredményre, a nyilvántartó bíróság megszünteti a MEGOSZ-t. 6. A MEGOSZ működése felett az ügyészség - az a Civil t.-ben, valamint a Ptk.-ban meghatározott eltérésekkel - az ügyészségről szóló törvény rendelkezései szerint törvényességi ellenőrzést gyakorol. A törvényességi ellenőrzés nem terjed ki az olyan ügyekre, amelyekben 20. oldal az összesen 23 oldalból Több megjelenítése
ALAPSZABÁLY (minta-tervezet, javasolt szövegezéssel) I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.1 Az egyesület neve: 1.2. Az egyesület székhelye: 1.3. Az egyesület jogi személy, amely a nyilvántartásba vétellel jön Részletesebben Kiválók Kerékpáros Sportegyesület Alapszabály
Kiválók Kerékpáros Sportegyesület Alapszabály I. Az alapítók attól a céltól vezérelve, hogy elősegítsék a kerékpáros sportban érintettek összefogását a polgári törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény, Részletesebben 1997. évi CLVI. törvény. a közhasznú szervezetekről1
A Szent Gellért Diákszövetség - módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt ALAPSZABÁLYA 1 2015. december 19. 1. Általános rendelkezések: 1.1. Az egyesület neve: Szent Gellért Diákszövetség 1.2. Az egyesület Részletesebben Alapszabály. 2. Az Egyesület székhelye: 9483 Sopronkövesd, Kossuth L. u. 77.
EASZ-01 - Egyesület adatai 1. Kötelező rendelkezések az általános rendelkezések körében 1.1. az egyesület neve Nemzeti Ifjúsági Tanács Egyesület 1.2. az egyesület székhelye Irányítószám Község, város Közterület Részletesebben 1 Alapszabály sablon Egyesület
1 Alapszabály sablon A... EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Elhatározva a... létrehozását, a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (Ptk.) és az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a Részletesebben A MAGÁN ERDŐTULAJDONOSOK ÉS GAZDÁLKODÓK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE ALAPSZABÁLYA - A HATÁLYOS JOGSZABÁLYOKKAL VALÓ BUDAPEST, NOVEMBER 21.
A MAGÁN ERDŐTULAJDONOSOK ÉS GAZDÁLKODÓK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE A - A HATÁLYOS JOGSZABÁLYOKKAL VALÓ MEGFELELTETÉS, ILLETVE A SZERVEZETI STRUKTÚRÁBAN BEKÖVETKEZETT VÁLTOZÁSOK ÁLTAL MEGKÖVETELT MÓDOSÍTÁSOKKAL Részletesebben Az IPA Magyar Szekció Számvizsgáló Bizottságának Ügyrendje
Az IPA Magyar Szekció Számvizsgáló Bizottságának Ügyrendje I. A Számvizsgáló Bizottság és tagjai 1. Az IPA Magyar Szekció (a továbbiakban: Magyar Szekció) Számvizsgáló Bizottsága (a továbbiakban: Bizottság) Részletesebben EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA 1
EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA 1 (MINTA) Alulírott személyek az alább feltüntetett helyen és napon gyűlést tartottak a.. EGYESÜLET elnevezésű civil szervezet létrehozása tárgyában, és egyező akaratnyilatkozattal Részletesebben az új Ptk. rendszerének tükrében
A vadásztársaságok, mint egyesületek szabályozása az új Ptk. rendszerének tükrében Dr. Kiss István Szabályozásának jogszabályi háttere Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek Részletesebben A HÓDMEZŐVÁSÁRHELYI KOSÁRSULI SPORTEGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
1 A HÓDMEZŐVÁSÁRHELYI KOSÁRSULI SPORTEGYESÜLET ALAPSZABÁLYA A Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (Ptk.) és az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről Részletesebben SIMSON Baráti Kör Egyesület MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYESÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPSZABÁLY
SIMSON Baráti Kör Egyesület MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYESÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPSZABÁLY A SIMSON Baráti Kör Egyesület 2015. 06. 17-én megtartott közgyűlése 4/2015(Vl. 17.) Kgy. sz. határozatával a Pécsi Törvényszék Részletesebben MOMO Művészeti és Kulturális Egyesület Alapszabálya
R é s z l e t a HKVSZ 2014. október 16-án elfogadott Alapszabályából 1. Általános rendelkezések 1.1. A Szövetség elsősorban szakmai és gazdasági érdekképviseletet ellátó független egyesület, olyan önálló Részletesebben A BIZART KÍSÉRLETI SZÍNHÁZ és MŰVÉSZETI EGYESÜLET MÓDOSITOTT ALAPSZABÁLYA
A BIZART KÍSÉRLETI SZÍNHÁZ és MŰVÉSZETI EGYESÜLET MÓDOSITOTT ALAPSZABÁLYA Elhatározva a BizArt Kísérleti Színház és Művészeti Egyesület létrehozását, a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény Részletesebben A MAGYAR APARTMANKIADÓK EGYESÜLETE ALAPSZABÁLYA
1 A MAGYAR APARTMANKIADÓK EGYESÜLETE ALAPSZABÁLYA Elhatározva a Magyar Apartmankiadók Szervezete Egyesület létrehozását, a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (Ptk.) és az egyesülési jogról, Részletesebben Green Business Szövetség - Tagdíjrendszer
Green Business Szövetség - Tagdíjrendszer A Szövetség tagja lehet bárki, aki a Green Business Szövetség filozófiáját elfogadja és e gondolat a tevékenységében tükröződik. Tagjaink között szívesen látjuk Részletesebben A KYOKUSHIN SHINJU-KAI KARATE EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
Nytsz.: 1/2014 1 EGED FUTÓ KLUB ALAPSZABÁLY Egységes szerkezetbe foglalása Az Eged Futó Klub a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény, az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint Részletesebben Öttevény Községért Közalapítvány. Alapító Okiratának módosítása
V. FEJEZET A TÁRSASÁGI TAGSÁG, A TAGOK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI A Társaság tagjai lehetnek: rendes tagok, tiszteletbeli tagok, pártoló tagok, ifjúsági tagok. 1. SZAKASZ A TÁRSASÁGI TAGSÁG 2. SZAKASZ A Részletesebben Tervezett. A Nagycsaládosok Szentendrei Egyesülete (NSZE) ALAPSZABÁLYA
Tervezett A Nagycsaládosok Szentendrei Egyesülete (NSZE) ALAPSZABÁLYA Tartalom A NAGYCSALÁDOSOK SZENTENDREI EGYESÜLETE... 2 I. AZ EGYESÜLET ADATAI:... 2 II. AZ EGYESÜLET CÉLJA, TEVÉKENYSÉGE:... 2 III. Részletesebben Délibáb Cívis Segélynyújtó És Szolgáltató Egyesület alapszabálya
Délibáb Cívis Segélynyújtó És Szolgáltató Egyesület alapszabálya I. Általános rendelkezések 1. Az egyesület neve: Délibáb Cívis Segélynyújtó és Szolgáltató Egyesület Az egyesület rövid neve: Délibáb Cívis Részletesebben ALAPSZABÁLY. I. fejezet Általános rendelkezések
Nagyvállalatok Logisztikai Vezetőinek Klubja Közhasznú Egyesület módosítása egységes szerkezetben A Nagyvállalatok Logisztikai Vezetőinek Klubja Közhasznú Egyesület a 2014. május. napján hozott xxx /2014. Részletesebben MOL Magyar Olaj- és Gázipari Nyilvánosan Működő Részvénytársaság
MOL Magyar Olaj- és Gázipari Nyilvánosan Működő Részvénytársaság A MOL Magyar Olaj- és Gázipari Nyilvánosan Működő Részvénytársaság AUDIT BIZOTTSÁGÁNAK ÜGYRENDJE 2015. március 24. A MOL Magyar Olaj- és Részletesebben A Vasutasok Szakszervezete Felügyelő Bizottságának ÜGYRENDJE
1. oldal, összesen: 11 Alapszabály I. fejezet Általános rendelkezések 1./ Az Egyesület neve: 2./ Az Egyesület székhelye: 3./ Az Egyesület tevékenységét a Magyar Köztársaság területén végzi, az Alkotmány Részletesebben AZ ALTEO ENERGIASZOLGÁLTATÓ NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG AUDIT BIZOTTSÁGÁNAK Ü G Y R E N D J E
J A V A S L A T az Ózdi Távhőtermelő és Szolgáltató Kft. Felügyelő Bizottsága Ügyrendjének jóváhagyására Ózd, 2015. október 29. Előterjesztő: Ózdi Távhőtermelő és Szolgáltató Kft ügyvezetője Ózd Város Részletesebben Partnerségi információs nap a civil szervezetek előtt álló feladatokról
Partnerségi információs nap a civil szervezetek előtt álló feladatokról Főbb jogszabályok Alaptörvény Ptk. Az egyesülési jogról a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról Részletesebben Mozgáskorlátozottak Sopron Városi Egyesülete Alapszabály Mi, a Mozgáskorlátozottak Sopron Városi Egyesülete tagjai a mai napon a Polgári
Mozgáskorlátozottak Sopron Városi Egyesülete Alapszabály Mi, a Mozgáskorlátozottak Sopron Városi Egyesülete tagjai a mai napon a Polgári Törvénykönyv, valamint a civil szervezetekre vonatkozó hatályos Részletesebben MAGYAR ERGONÓMIAI TÁRSASÁG ALAPSZAB ÁLYA (Módosította a 2007. október 26-i közgyűlés) (Módosította a 2010. november 19-i közgyűlés)
MAGYAR ERGONÓMIAI TÁRSASÁG ALAPSZAB ÁLYA (Módosította a 2007. október 26-i közgyűlés) (Módosította a 2010. november 19-i közgyűlés) I. fejezet Általános rendelkezések 1.) A társadalmi szervezet neve: MAGYAR Részletesebben AZ ALTEO ENERGIASZOLGÁLTATÓ NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG Ü G Y R E N D J E. módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva
SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA POLGÁRMESTER 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1 TELEFON +36 84 504100 FAX:+36 84 504 103 Az előterjesztés törvényességi szempontból megfelelő: Siófok, 2016. január 12... Kónyáné dr. Zsarnovszky Részletesebben A 101. TÜZÉREZRED ÉS DANDÁR BARÁTI KÖR ALAPSZABÁLYA
A 101. TÜZÉREZRED ÉS DANDÁR BARÁTI KÖR ALAPSZABÁLYA I. A társadalmi szervezet neve: 101. TÜZÉREZRED ÉS DANDÁR BARÁTI KÖRE A társadalmi szervezet székhelye: Magyar Honvédség Baranya Megyei Hadkiegészítő Részletesebben Nyíregyházi Méhészek Egyesülete. ALAPSZABÁLYA módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva. 1. Az Egyesület neve, székhelye
1. Az egyesület - Neve: Nyíregyházi Méhészek Egyesülete - Székhelye: 4400 Nyíregyháza, Toldi út 23. Nyíregyházi Méhészek Egyesülete ALAPSZABÁLYA módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva 1. Az Egyesület Részletesebben BFTE - Megismételt rendkívüli taggyűlés 2014. Jegyzőkönyv. Nyílt szavazás. Tartózkodás és nem szavazat nélkül egyhangúlag elfogadva.
Helye: Ökológiai Intézet, BFTE iroda. 3525 Miskolc, Kossuth u. 13. I. emelet Ideje: 2014.10.30., szerda 17.00 óra BFTE - Megismételt rendkívüli taggyűlés 2014. Jegyzőkönyv Boronkai József: Köszöntöm az Részletesebben SOPRON-FERTŐD KISTÉRSÉG CIVIL SZERVEZETEK SZÖVETSÉGE. Alapszabály
SOPRON-FERTŐD KISTÉRSÉG CIVIL SZERVEZETEK SZÖVETSÉGE Alapszabály A Sopron-Fertőd Kistérség Civil Szervezetek Szövetsége alakuló közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg a Részletesebben VAGYONÉPITŐ KLUB ALAPSZABÁLYA
41. melléklet a 11/2012. (II. 29.) KIM rendelethez Az egyesület alapszabályának adattartalma 1. Kötelezı rendelkezések az általános rendelkezések körében: 1.1. az egyesület neve 1.2. az egyesület székhelye Részletesebben BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6.
BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6. Ikt. sz.: 23/2014. NYIL V ANOS ÜLÉS napirendje A döntéshozatal minősített többséget igényel! Tárgy: ALAPÍTÓI DÖNTÉS A Békéscsaba Vagyonkezelő Részletesebben Alapszabály- Rábatamási Sportkör ALAPSZABÁLY
ÉRTEM Értelmes Tervezettség Mozgalom Egyesület Alapszabály I. fejezet Általános rendelkezések 1.1. Az Egyesület neve: ÉRTEM Értelmes Tervezettség Mozgalom Egyesület. Rövid neve: Értem Egyesület 1.2. Az Részletesebben A Magyar Azbesztmentesítők Szövetsége Alapszabályának 2014. 03. 18. napján kelt módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege
A Magyar Azbesztmentesítők Szövetsége Alapszabályának 2014. 03. 18. napján kelt módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege 1. (1) Magyar Azbesztmentesítők Szövetség (továbbiakban: Szövetség) célja. Részletesebben Víz, Zene, Virág Fesztivál Egyesület Alapszabálya
Víz, Zene, Virág Fesztivál Egyesület Alapszabálya Preambulum Tekintettel a 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról; Részletesebben Jegyzőkönyv, A közgyűlés egyhangú határozattal levezető elnöknek Lovász Lászlót választja meg.
Jegyzőkönyv, amely a Budai Polgárok Társasága 2010. március 30. napján 17 órakor tartott közgyűléséről készült. Jelen vannak a mellékelt jelenléti ív szerint 13 fő: A közgyűlés egyhangú határozattal levezető Részletesebben AZ EÖTVÖS JÓZSEF KOLLÉGIUM BARÁTI KÖRÉNEK ALAPSZABÁLYA
AZ EÖTVÖS JÓZSEF KOLLÉGIUM BARÁTI KÖRÉNEK ALAPSZABÁLYA (Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény, valamint Részletesebben A Dorogi Szénmedence Sportjáért Közalapítvány alapító okiratának 13. számú módosítása
A Dorogi Szénmedence Sportjáért Közalapítvány alapító okiratának 13. számú módosítása 1. Dorog Város Önkormányzatának Képviselő-testülete alapító (továbbiakban: Alapító ), a Dorogi Szénmedence Sportjáért Részletesebben ÉLETFA TERMÉSZETBARÁT EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
ÉLETFA TERMÉSZETBARÁT EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA (módosításokkal egységes szerkezetben) Jelen Alapszabályt az egyesület alapító tagjai a 2010. november 6. napján megtartott közgyűlésen az 1989. évi II. tv., Részletesebben AZ AKTÍV IDEGENVEZETŐK SZERVEZETE EGYESÜLETI ALAPSZABÁLY. I. Az egyesület adatai
AZ AKTÍV IDEGENVEZETŐK SZERVEZETE EGYESÜLETI ALAPSZABÁLY Elhatározva az Aktív Idegenvezetők Szervezete Egyesület létrehozását, a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (Ptk.) és az egyesülési Részletesebben GYÖMRŐ 2000 KÖR KULTURÁLIS EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
GYÖMRŐ 2000 KÖR KULTURÁLIS EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA melyet a Gyömrő 2000 Kör tagjai a 2010. május 14. napján megtartott közgyűlésen az alábbiak szerint fogadtak el. 1. AZ EGYESÜLET ELNEVEZÉSE: Gyömrő 2000 Részletesebben Magyar Jogász Egylet Egyesületek
EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Az alapszabály mellékletét képező tagjegyzéket aláírók, mint alapító tagok, jelen alapszabály elfogadásával megalakítják a következő egyesületet és elfogadják annak alapszabályát, Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT (3. sz. módosítással egységes szerkezetben, a 3. sz. módosítás dőlt betűvel szedve Hatályos: 2014. április 1-től)
Újpalota Sportegyesület Alapszabály Az Újpalota Sportegyesület alakuló közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959. évi Részletesebben BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. FELÜGYELŐBIZOTTSÁGA 5600 Békéscsaba, Irányi u. 4-6.
BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. FELÜGYELŐBIZOTTSÁGA 5600 Békéscsaba, Irányi u. 4-6. Ikt. sz.: 3/2015. Mell.: 1 db Ügyrend Véleményező: Pénzügyi, Gazdasági és Városfejlesztési Bizottság NYILVÁNOS ÜLÉS napirendje Részletesebben Mátraalmásért Egyesület Alapszabálya
Mátraalmásért Egyesület Alapszabálya I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az egyesület neve: Mátraalmásért Egyesület 2. Az egyesület székhelye: 3154 Szuha-Mátraalmás, Bem u. 1. 3. Az Egyesület önkormányzati elven Részletesebben Magyar Elektrotechnikai Egyesület szervezete
A CSOBÁNKAI POLGÁRŐR Egyesület ALAPSZABÁLYA Csobánka, 2012 március 23 2 I) Általános rendelkezések 1. Az egyesület neve: Csobánkai Polgárőr Egyesület 2. Székhelye: 2014 Csobánka, Fő út 1. (Csobánka Község Részletesebben A MOL Magyar Olaj- és Gázipari Nyilvánosan Működő Részvénytársaság FELÜGYELŐ BIZOTTSÁGÁNAK. egységes szerkezetbe foglalt ÜGYRENDJE
A MOL Magyar Olaj- és Gázipari Nyilvánosan Működő Részvénytársaság FELÜGYELŐ BIZOTTSÁGÁNAK egységes szerkezetbe foglalt ÜGYRENDJE A MOL Magyar Olaj- és Gázipari Nyilvánosan Működő Részvénytársaság Felügyelő Részletesebben A PILISCSABAI FUTRINKÁK SPORTEGYESÜLET ALAPSZABÁLYA. a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény rendelkezései szerint
A PILISCSABAI FUTRINKÁK SPORTEGYESÜLET ALAPSZABÁLYA a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény rendelkezései szerint Alulírott személyek az alább feltüntetett helyen és napon gyűlést tartottak Részletesebben Kaposvári Német Közhasznú Egyesület Alapszabálya
Kaposvári Német Közhasznú Egyesület Alapszabálya amelyet a Kaposvári Német Közhasznú Egyesület (a továbbiakban: egyesület) 2014. június 18-án megtartott rendkívüli közgyűlése fogadott el, a módosításokkal Részletesebben ESZME Európai Szülők Magyarországi Egyesülete. Alapszabálya
ESZME Európai Szülők Magyarországi Egyesülete Alapszabálya Az Európai Szülők Magyarországi Egyesülete alakuló közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg a Magyar Köztársaság Részletesebben 2013. évi V. törvény. a Polgári Törvénykönyvről 1
1. oldal 2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről 1 ---->>----->>-- Részletesebben KISZÁMOLÓ EGYESÜLET ALAPSZABÁLY
KISZÁMOLÓ EGYESÜLET ALAPSZABÁLY 2016 ELFOGADVA: A Kiszámoló Egyesület 2016.május 15-én Budaörsön megtartott közgyűlésének 2/2016 (V. 15) számú határozatával A Kiszámoló Egyesület ( Egyesület ) közgyűlése Részletesebben A Rózsavölgy Egyesület Alapszabálya 2. számú módosítása
ALAPSZABÁLY 1. Az egyesület neve Pozsonyi Piknik Egyesület 2. Az egyesület célja Az egyesület célja: 2.1. Az Egyesület célja a magyar kultúra megismerése és megismertetése, a hagyományok és az anyanyelv Részletesebben TAGOZATI ALAPSZABÁLY. ÉVOSZ Mérnöki Vállalkozások Tagozata
JEGYZŐKÖNYV amely készült 2011. június 25. 10 óra 30 perces kezdettel a Wikimédia Magyarország Egyesület megismételt közgyűlésén, a 1035 Budapest, Raktár utca 1. szám alatt. Jelen vannak: a jelen jegyzőkönyv Részletesebben Magyar Szállítmányozók Szövetsége. Egyesület
Magyar Szállítmányozók Szövetsége Egyesület Alapszabály I. Bevezető rendelkezések A Szövetség a tagok közös, tartós, ezen Alapszabályban meghatározott céljának folyamatos megvalósítására létesített, nyilvántartott Részletesebben Café Momus Egyesület A kultúra internetes terjesztéséért ALAPSZABÁLY
Café Momus Egyesület A kultúra internetes terjesztéséért ALAPSZABÁLY A 2000. január 29.-án megtartott alapító taggyűlésen és 2000. június 21-én tartott taggyűlésen elfogadott, egységes szerkezetbe foglalt Részletesebben DESEDA Tájvédelméért és Fejlesztéséért Egyesület egységes szerkezetű alapszabálya. Kelt: Kaposvár, 2014. május 30.
DESEDA Tájvédelméért és Fejlesztéséért Egyesület egységes szerkezetű alapszabálya Kelt: Kaposvár, 2014. május 30. 2 DESEDA Tájvédelméért és Fejlesztéséért Egyesület alapszabálya Az alapító tagok közös, Részletesebben Balaton Német-Magyar Kulturális Egyesület. Alapszabálya
*************************************************************************** Balaton Német-Magyar Kulturális Egyesület Alapszabálya Kelt: Balatonboglár, 2014. november 4. *************************************************************************** Részletesebben A Dél-Zempléni Vidékfejlesztési Szövetség Alapszabálya
A Dél-Zempléni Vidékfejlesztési Szövetség Alapszabálya A Dél-Zempléni Vidékfejlesztési Szövetség Alapszabályát célkitűzéseinek megfelelően, az egyesület működésének biztosítása, a tagok jogai és kötelezettségei Részletesebben H A T Á R O Z A T I J AVA S L A T. Tisztelt Közgyűlés!
H A T Á R O Z A T I J AVA S L A T Tisztelt Közgyűlés! Alulírott Vasszi Zoltán, mint a Magyarországi Amerikai Staffordshire Terrier Egyesület Elnöke az alábbi előterjesztést tárom a Tisztelt Közgyűlés elé, Részletesebben A "p(mszem KÖZÖSSÉGI MOHEL Y" Egyesület ALAPSZABÁLYA
A "p(mszem KÖZÖSSÉGI MOHEL Y" Egyesület ALAPSZABÁLYA Amelyet a Polgári Törvényk6nyvröJ szóló többször módosftott 1959. évi IV.tv. 61-64. -ai, az Egyesülési Jogról szóló 1989. évi II. tv., valamint a 2007.óktóber Részletesebben Egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRAT. 2012. október 11.
A Duna Charta Egyesület Módosított és egységes szerkezetbe foglalt Alapszabálya A Duna Charta Egyesület (bírósági lajstromszáma: Pk.60830/2002) 2009. évi rendes Közgyűlésén 2009. január 21-én és a közhasznú Részletesebben ERDŐHÁZ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
ERDŐHÁZ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Kelt: Tüskevár, 2015. augusztus 20. 1 EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Alulírott személyek az alább feltüntetett helyen és napon gyűlést tartottak az Erdőház Egyesület elnevezésű civil Részletesebben NEVELÉS- ÉS OKTATÁSKUTATÓK SZÖVETSÉGE
NEVELÉS- ÉS OKTATÁSKUTATÓK SZÖVETSÉGE HUNGARIAN EDUCATIONAL RESEARCH ASSOCIATION (HERA) * ALAPSZABÁLY BUDAPEST, 2010 EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Alulírott Alapítók az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény Részletesebben Rákoscsaba-Újtelepért Egyesület 1172 Budapest, Diadal u. 43-49. Jegyzőkönyv megismételt rendkívüli közgyűlésről
Rákoscsaba-Újtelepért Egyesület 1172 Budapest, Diadal u. 43-49. Jegyzőkönyv megismételt rendkívüli közgyűlésről Felvéve: az egyesület székhelyén (1172 Bp. Diadal u. 43-49.) Közgyűlés időpontja: 2015. február Részletesebben - a módosításokkal egységes szerkezetben
ALAPSZABÁLYA - a módosításokkal egységes szerkezetben - a hatályos jogszabályokkal való megfeleltetés, a közhasznú szervezetként való nyilvántartásba vétel, illetve a szervezeti struktúrában bekövetkezett Részletesebben 3. Az egyesület honlapjának címe:
A EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Elhatározva a létrehozását, a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (Ptk.) és az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről Részletesebben MAGYAR DASEINANALITIKAI EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
MAGYAR DASEINANALITIKAI EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Alulírott alapítók a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (Ptk.) és az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek Részletesebben EGYESÜLETEK MŰKÖDÉSÉVEL KAPCSOLATOS KÉRDÉSEK
EGYESÜLETEK MŰKÖDÉSÉVEL KAPCSOLATOS KÉRDÉSEK 2014. november Szentgyörgyi Magdolna Fontosabb hatályos jogszabályok 2011. ÉVI CLXXV TÖRVÉNY AZ EGYESÜLÉSI JOGRÓL, A KÖZHASZNÚ JOGÁLLÁSRÓL, VALAMINT A CIVIL Részletesebben A SZENTENDREI REFORMÁTUS GIMNÁZIUMÉRT ÉS KOLLÉGIUMÉRT EGYESÜLET. Alapszabálya
A SZENTENDREI REFORMÁTUS GIMNÁZIUMÉRT ÉS KOLLÉGIUMÉRT EGYESÜLET Alapszabálya A Szentendrei Református Gimnáziumért és Kollégiumért Egyesület közgyűlése az Egyesület székhelyének megváltozására tekintettel Részletesebben Az új Ptk. nak való megfelelés
Az új Ptk. nak való megfelelés 2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről Március 15.-éig a létesítő okiratot az új Polgári törvénykönyvhöz kell igazítani Létesítő okirat felülvizsgálata Országos Bírósági Részletesebben Szervezeti és működési kérdések - civil szervezetek, közhasznúság és változásbejegyzés -
Szervezeti és működési kérdések - civil szervezetek, közhasznúság és változásbejegyzés - NOSZA Egyesület 2014. február 28. Új jogszabályi környezet 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú Részletesebben Közgyűlés lebonyolításának rendje és választási szabályzata
SzMSz 3. sz. melléklete Közgyűlés lebonyolításának rendje és választási szabályzata Érvényes: 2012. május 24-től visszavonásig 1 Hűtő- és Klímatechnikai Vállalkozások Szövetsége tisztújító/választó közgyűlés Részletesebben PÁPAI NAGYCSALÁDOSOK EGYESÜLETÉNEK EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPSZABÁLYA
PÁPAI NAGYCSALÁDOSOK EGYESÜLETÉNEK EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPSZABÁLYA Az Egyesület neve: Pápai Nagycsaládosok Egyesülete (PÁNKE) Az Egyesület székhelye: 8500 Pápa, Ribizli u. 49/1. (21049/1. hrsz.) Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság