Dunaföldvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 19/2017 (XII.15.) önkormányzati rendelete
a településkép védelméről, a településképi bírságról és az önkormányzati ösztönző támogatási rendszerről
Dunaföldvár Város Önkormányzata Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 13. § (1) bekezdésében és a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 2. § (2) bekezdésében 3. § (1) bekezdésében, 7. §-ában, 8.§ (3) bekezdésében, 9. § (3) bekezdésében, 11/B. § (4) bekezdésében, és az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 57. § (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, az Alaptörvény 32. cikk (1) bekezdés a) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a Tolna Megyei Kormányhivatal Kormány megbízotti Kabinet Állami Főépítésze, a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság, a Kulturális Örökség Védelméért Felelős Miniszter és a Duna-Dráva Nemzeti Park véleményének kikérésével a következőket rendeli el:
2.§ A helyi védelem célja a város településképe és történelme szempontjából meghatározó építészeti örökség kiemelkedő értékű elemeinek a jövő nemzedékek számára történő megóvása.
az eltérő karakterű kialakult területek településképi és arculati jellemzőinek – városfejlesztés során történő – védelmét, és
az átalakuló/újonnan beépítésre szánt területek esetében – az a) pont szerinti területek kialakult településképi és arculati jellemzőihez alkalmazkodó – illeszkedést szolgáló előírások megalkotása
(2) Releváns szempontok a településkép védelménél:
a város megjelenése a tájban,
településszerkezet,
jellegzetes épülettípus,
tömegformálás,
homlokzatkialakítás,
anyaghasználat,
4.§ A Rendelet területi hatálya Dunaföldvár Város közigazgatási területére terjed ki.
5.§ A rendelet alkalmazásában használt fogalmak:
1. Helyi védett érték: Településkarakter, tájkarakter szempontjából jelentős helyi egyedi védett építmény, növényzet összessége.
2. Helyi egyedi védett építmény: a Képviselő-testület által védetté nyilvánított olyan épület, építmény, épületrész, amely a hagyományos településkép megőrzése céljából, továbbá építészeti, településtörténeti, helytörténeti, régészeti, művészeti vagy ipartörténeti szempontból jelentős alkotás, amely országos védelem alatt nem áll.
3. H1 fokozat: védelem a teljes építményre, valamint a hozzá tartozó földrészletre.
4. H2 fokozat: védelem az építmény valamely részértékére.
5. Értékvizsgálat: a megfelelő szakképzettséggel rendelkező személyek (építészmérnök, településmérnök, műemlékvédelmi szakmérnök) által készített olyan vizsgálat, amely feltárja és meghatározza a tényleges, meglévő, és a település szempontjából védelemre érdemes értéket, valamint szükség szerint a korábbi rendelettel védetté nyilvánított épületek értékelését is elvégzi. A vizsgálatnak tartalmaznia kell a védelemre javasolt érték esztétikai, történeti, valamint műszaki és környezeti jellemzőit. Az értékvizsgálat lehet a településrendezési terv részeként készülő örökségvédelmi hatástanulmány, s ennek örökségvédelmi adatlapja, de lehet önálló dokumentáció is.
6. Eredeti állapot: az eredeti építéskori állapot, vagy az a későbbi állapot, amelyet az értékvizsgálat a védelem elrendelésekor védendő értékként határozott meg.
7. Látványterv: a jelenlegi és a tervezett tájképet több nézőpontból rögzítő és a beillesztett építményt tartalmazó látványrajz a tervezett építmény által megváltoztatott tájkép kiterjedését szemléltető módon.
8. Nem tömör kerítés: az olyan kerítés, amelynek az átláthatósága a felületének 50 %-ában biztosított a kerítésre merőleges nézőpontból.
9. Közterület-alakítási terv: tartalmazza az utak, járdák, térburkolatok, a helyi építési szabályzat( továbbiakban: HÉSZ) 5.§. 8. pontjában leírt építmények kialakítását, a megtartandó, átépítendő, terepszint alá helyezendő - közművezetékek vízszintes és magassági paramétereit, a kertészeti terv (pl. növényzet, a köztéri szobrok, térplasztika, szökőkút, utcabútorok) elemeit, a közvilágítás oszlopainak és egyéb közműberendezések helyét, a közterületet határoló térfalak (telekhatárok) kialakítandó terepcsatlakozásának szintjét.
10. Kapubejáró: a közterülettel határos „kerítés” és „áthajtó” kialakításának speciális esete, amikor az oldalhatáron álló épülethez tartozó oldalkert gépjárművel történő megközelítése (építési telekre való behajtás) céljából, az épület homlokvonalával egybeépített, megfelelő űrszelvénnyel kialakított, a zártsorú beépítés hatását keltő bejárat létesül.
11. Hagyományos anyaghasználat: falazott épületszerkezet, közterületre néző homlokzati felületképzés vakolt, téglaburkolat,
12. Főépület: az egyes építési övezetben kialakítható funkciók rendeltetésszerű használatának céljából létesítendő épület(ek).
13. Melléképület: az építmények azon csoportja, melyek az egyes építési övezetben kialakítható épületek rendeltetésszerű használatát kiegészítik, attól különállóan épülnek, de nem minősülnek melléképítménynek.
14. Sajátos építményfajták: többnyire épületnek nem minősülő, közlekedési, hírközlési, közmű- és energiaellátási, vízellátási és vízgazdálkodási, bányászati tevékenységgel és a bányászati hulladék kezelésével kapcsolatos, atomenergia alkalmazására szolgáló, valamint a honvédelmi és katonai, továbbá a nemzetbiztonsági célú, illetve rendeltetésű, sajátos technológiájú építmények létesítésük esetén – az építményekre, építési tevékenységekre vonatkozó általános érvényű településrendezési és építési követelményrendszeren túlmenően – eltérő, vagy sajátos, csak arra a rendeltetésű építményre jellemző, kiegészítő követelmények megállapítására és kielégítésére van szükség [1997. évi LXXVIII. tv. 2. § 18. pont].
15. A TELEPÜLÉSKÉPI SZEMPONTBÓL MEGHATÁROZÓ TERÜLETEK
(1) TÖRTÉNELMI VÁROSKÖZPONT
A terület az alábbi – hatályos településrendezési terv szerinti – építési övezeteket/övezeteket foglalja magába (tovább: építési övezetek/övezetek):
Lk-5-o, Vt-1, 2, 3, 4, 5-z, Vt-6, 7-T, Vt-8-z, Vt-10-sz, Vt-14, 15, 16, 17-z,
Vt-18-z, K-tpl, K-vár, K-au, KÖu-8, 9, KÖu-p(s), KÖu-v(s), KÖu-p(int), Z,
(2) TÖRTÉNELMI VÁROSKÖZPONTHOZ CSATLAKOZÓ, KIALAKULT LAKÓTERÜLET
építési övezetek/övezetek:
Lk-1-z, Lk-2-z, Lk-7-z(p), Vt-3-z, K-tpl, KÖu-v(s), KÖu-8, Z,
(3) RÓKUSI PINCÉK, PRÉSHÁZAK TERÜLETE
Lk-1-z, Lk-7-z(p), K-pi-T, KÖu-8,
(4) ÚJ, BEÉPÍTÉS ALATT LÉVŐ LAKÓTERÜLET
Lke-5-sz, Üh-2-T, K-szh, KÖu-8
(5) A DUNA-PART
Vt-2-z, Vt-9-z, Vt-10-sz, K-rekr, K-nk, K-kz, KÖu-6, KÖu-8, KÖu-10, Z, Z(s1), V(s2), Kk-gy
(6) A KÁLVÁRIA DOMB TERÜLETE
Lke-4-o, Lk-6-o, Lk-7-z(p), K-v, KÖu-8, Z(s3), KÖu-v(s),
(7) A FELSŐ-BURGUNDIAI PINCESOR TERÜLETE
Lk-7-z(p), K-pi-T, KÖu-v(s),
(8) BEÉPÍTÉSRE SZÁNT, KÜLÖNLEGES, IDEGENFORGALOM ÉS RENDEZVÉNYEK CÉLJÁRA FENNTARTOTT TERÜLET
K-id, Z-id, KÖu-8, Ma-r(k),
16. Országos jelentőségű (Országos Területrendezési Terv), településképi szempontból védendő táji-; természeti értékek, területek
(1) Tájképvédelmi szempontból kiemelten kezelendő területek
(2) Ökológiai hálózat (Magterület, Ökológiai folyosó)
6.§ (1) A helyi védelem – rendelettel ellátandó - feladata a védelmet igénylő építészeti örökség
(2) A fenti (1) bekezdés e) pontjában leírtak érdekében a helyi egyedi védelem alatt álló ingatlanokon illetve a védettség alá eső ingatlanrészeken meg kell őrizni, illetve helyre kell állítani az épületek illetve építmények eredeti építészeti karakterét, eredeti szerkezeteit. Ennek érdekében mind épületek, épületrészek, mind kiegészítő építmények (kerítések, kapuk, támfalak, kerti létesítmények, stb.) esetében:
4. Helyi védelem alá helyezés, valamint megszüntetése szabályai
7.§ (1) A helyi védettség alá helyezést vagy megszűntetést bármely természetes vagy jogi személy, a Dunaföldvár Települési Értéktár Bizottság, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet kezdeményezheti írásban Dunaföldvár Város Önkormányzata Polgármesterénél. A kezdeményezésre településrendezési eszköz, illetve településrendezési tervművelet, vagy önálló értékvizsgálat is javaslatot tehet.
azonosító adatokat (utca, házszám, helyrajzi szám, épület-, vagy telekrész),
a védelmi javaslat rövid indoklását,
fotódokumentációt a védendő helyi értékről,
a kezdeményező nevét, megnevezését, lakcímét, székhelyét,
a megszüntetésre vonatkozó kérelem esetén részletes indoklást, és
az értékvizsgálatot.
(3) A városi főépítész a védelemre vonatkozó kezdeményezést döntésre előkészíti a Képviselő-testület részére. Az előterjesztés része a védelemre vonatkozó kezdeményezés tárgyában készített főépítészi szakmai vélemény. Ha az értékvizsgálati munkarész egyben a településrendezési eszköz örökségvédelmi fejezete, külön főépítészi szakmai vélemény nem szükséges.
a helyi védett érték helyrehozhatatlanul megsemmisül,vagy
ha a Képviselő-testület a helyi védelmet megszünteti.
az érintett ingatlan tulajdonosát(ait) postai úton,
a kulturális örökségvédelmi hatóságot,
8.§ (1) A helyi védettség alá helyezésre, módosításra vagy megszüntetésre irányuló javaslatokról a Képviselő-testület évente egy alkalommal dönt, kivéve rendkívüli esetben, ha a védendő érték műszaki állapota a sürgősséget indokolja.
(2) A helyi védelem alá helyezést elrendelő önkormányzati rendelet hatályba lépésétől számított harminc napon belül a jegyző kezdeményezi az ingatlanügyi hatóságnál a védelem jogi jellegként való feljegyzését.
5.Az egyedi védelem meghatározása és tulajdonosi kötelezettségek
9.§ Helyi egyedi védelmet kell biztosítani:
H1 fokozat esetében a teljes építményre, valamint a hozzá tartozó földrészletre,
H2 fokozat esetében az építmény valamely részértékére,
közterületi műalkotásokra, építményekre (szobrokra, kőkeresztek, emlékművek, támfalakra)
10.§ A helyi egyedi védelem jegyzékét a Rendelet 1. melléklete tartalmazza.
11.§ A helyi egyedi védettség alatt álló ingatlanokon a védettség sajátos követelményei és az értékek megőrzése érdekében – a hatályos építési jogszabályok keretei között – a polgármester kötelezheti a védelem alatt álló, valamint a védett együttesek területén található épületek, illetve építmények tulajdonosá(ait), illetve használóját(it):
a jó karbantartásra, fenntartásra való kötelezettség teljesítésére,
az azokat eléktelenítő, idegen részek eltávolítására,
a védett értékek jellegének kifejezésére vagy hatásosabb érvényesülésére irányuló munkálatok elvégzésére.
A településképi szempontból meghatározó területek és településképi követelmények
12.§ A településképi szempontból meghatározó területek jegyzékét a Rendelet 2. melléklete tartalmazza.
13.§ (1) A településképi szempontból nem meghatározó területek - településközpont vegyes (Vt- jelű”) és a lakóterületek (Lk-, Lke-, Lf - jelű) - építési övezetein, valamint jelen Rendelet 5.§ 16.pontjában leírt - védendő táji-; természeti értékek - területein belül, az építmények anyaghasználatára, színezésére az alábbi (2)-(6) bekezdésben foglaltakat kell figyelembe venni.
(2) A falfelületek felületképzése nem készülhet természetes anyagtól (téglától, természetes kőtől, fától vagy vakolattól) eltérő anyagból.
(3) Építmények falazatának színezése során:
nem alkalmazható a település hagyományos, meleg árnyalatú, sárgával tört fehér, okkersárga árnyalatai, homok és agyagszín, tégla, terrakotta, földszínek szóhasználatától eltérő színhasználat
ba) a fekete,
bc) a kék, a lila, a piros és a rózsaszín és ezen színek hatását keltő továbbá rikító színek.
(4) A homlokzat részleges felújítása során eltérő vakolatszínezés nem alkalmazható.
(5) Magastetős kialakítású új építésű épületek nem alakíthatók ki 20-45° közötti hajlásszögű magastetős szerkezet nélkül.
(6) A tetőzet anyaghasználatára vonatkozóan a magastetős épületek tetőhéjalásnál nem alkalmazható a következőkben nem felsorolt anyag
hagyományos cserép,
fémlemezfedés (horganyzott natúr, csak szürke, antracit, zöld, barna színekkel,)
(7) A tetőzet színhasználata során nem alkalmazható kék és rikító szín.
(8) Új tetőzet építése esetén a magastetők és ereszcsendesítők tetőfedése nem lehet kirívóan tarka összhatást mutató fedés
7. A településképi szempontból meghatározó területekre vonatkozó általános építészeti követelmények
14.§ (1) A településképi szempontból meghatározó területeken belül az építési engedélyhez kötött tevékenységek TELEPÜLÉSKÉPI VÉLEMÉNYEZÉSI ELJÁRÁS lefolytatását követően végezhetők.
A településképi szempontból meghatározó területeken belül – a vonatkozó jogszabály szerint – bejelentési kötelezettséghez kötött tevékenységek közül – a Rendelet 37. § (1) bekezdésben felsorolt esetekben - építési tevékenységek TELEPÜLÉSKÉPI BEJELENTÉSI ELJÁRÁS lefolytatását követően végezhetők.
A „Tájképvédelmi szempontból kiemelten kezelendő terület” (OTrT) övezetével érintett területen belül az építmények építési engedélyéhez látványterv, valamint szaktervező (táj/kertépítész) által elkészített kertészeti tervet is kell csatolni.
KÖu-v(s), jelű vegyes használatú (gépjármű, gyalogos) útburkolattal kialakítandó közterület, melynek kialakításánál (pl. útburkolat, rézsűk, támfalak) természetes anyagokat (pl. kő, fagyálló tégla) kell használni. Mindennemű építési tevékenységet folytatni Közterület-alakítási terv alapján lehet.
A belterületen belül, a új közép-, kisfeszültségű, valamint közvilágítási villamos energia ellátási hálózatokat építeni, valamint új villamos energia ingatlan bekötést kialakítani, csak föld alatti elhelyezéssel szabad az alábbi területeken:
A belterületen vezetékes hírközlési hálózatokat föld alatti elhelyezéssel kell kiépíteni.
Ha a föld alatti elhelyezés nem valósítható meg, akkor egy oldali közös oszlopsoron kell ezeket a villamosenergia ellátási és hírközlési hálózatokat elhelyezni, amelyre egyben a közvilágítást szolgáló lámpafejek is elhelyezhetőek.
15.§ (1) A Rendelet 2. mellékletben felsorolt, településképi szempontból meghatározó területeken az alábbi (2)-(5) bekezdésben foglalt Területi építészeti követelményeket kell figyelembe venni
(2) A beépítés telepítési módja tekintetében illeszkedni kell a környező és jellemző telepítési módhoz, kivétel ez alól, ha a telek geometriai tulajdonságai olyanok, hogy a telken ezen elv szerinti telepítés kedvezőtlen beépítést eredményez.
(3) Kerti építmények (kiülő, nyári konyha, tároló stb.) építésekor az alábbiakat kell betartani:
fa-, vagy épített szerkezetű lehet
az épített szerkezetű építmények felületképzése kizárólag természetes anyag lehet: tégla, kő vagy vakolat, a főépület színével és felületképzésével megegyező módon, vagy ahhoz illő kivitelben
az építmények fedése égetett agyag sötétebb vagy világosabb árnyalatú égetett agyagcserép vagy ahhoz hasonló színezésű betoncserép fedés lehet,
alacsonyabb hajlásszög esetén nem fényes, szürkés árnyalatú korcolt lemezfedés
(4) Támfal építésekor a támfalat vakolt felülettel, természetes kővel, vagy tégla-kő vegyes burkolattal kell ellátni, vagy zöldhomlokzatként kell kialakítani
(5) Utcai kerítés kialakításánál az alábbiakat kell figyelembe venni:
a 14 m-nél keskenyebb közterületek menti útkereszteződéseknél a telek sarokpontjától 6-6 m-en belül – a látóháromszögbe eső szakaszon – a kerítéseket 0,8 m feletti teljes magasságukban átláthatóan kell kialakítani
új kerítés építésekor az új épületnek és az új kerítésnek harmonizálnia kell egymással, továbbá illeszkedni kell a szomszédos kerítések kialakításához, amennyiben azok megjelenésükben településképi értéket képviselnek és megfelelnek a kerítésekkel támasztott követelményeknek
új épület építésekor kerítéssel egybeépítve kell kialakítani a kukatárolót
amennyiben a személygépjármű tároló kerítéssel egybeépülve kerül kialakításra, úgy azt épített pillérvázas szerkezettel (tégla, kő, fa) kell kialakítani a főépület architektúrájához illeszkedően kell kialakítani.
16.§ (1) A „Történelmi Városközpont területén” belül – a fenti 15.§-ban leírtakon túl - meg kell őrizni:
a történelmileg kialakult utca és térszerkezetet,
a kialakult utcák és terek karakterét, légtérarányait,
(2) A „Vt-14-z” jelű építési övezetben
Melléképület a főépület szerinti anyaghasználattal, meglévő, vagy újonnan létesítendő főépület funkcionális kiegészítéseként, a közterülettel határos homlokvonaltól min. 10m-re építhető külön állóan, vagy a főépülethez csatlakoztatva
(3) A „Vt-15-z” jelű építési övezetben melléképületet elhelyezni a főépület szerinti anyaghasználattal, meglévő, vagy újonnan létesítendő főépület funkcionális kiegészítéseként, a közterülettel határos homlokvonaltól min. 10m-re építhető külön állóan, vagy a főépülethez csatlakoztatva
(4) A „Vt-16-z” jelű építési övezetben építményt elhelyezni melléképület a főépület szerinti anyaghasználattal, meglévő, vagy újonnan létesítendő főépület funkcionális kiegészítéseként, a közterülettel határos homlokvonaltól min. 10m-re építhető külön állóan, vagy a főépülethez csatlakoztatva.
(5) A „Vt-17-z” jelű építési övezetben melléképület a főépület szerinti anyaghasználattal, meglévő, vagy újonnan létesítendő főépület funkcionális kiegészítéseként, a közterülettel határos homlokvonaltól min. 10m-re építhető külön állóan, vagy a főépülethez csatlakoztatva
(6) A „Vt-18-z” jelű építési övezetben melléképület – a fenti b) pontban leírtakat figyelembe véve - a főépület szerinti anyaghasználattal, meglévő, vagy újonnan létesítendő főépület funkcionális kiegészítéseként, a közterülettel határos homlokvonaltól min. 10m-re építhető külön állóan, vagy a főépülethez csatlakoztatva
(7) A „KÖu-p(int)” jelű beépítésre nem szánt övezet a Városközpontot kiszolgáló parkoló terület, ahol
az övezet 1332 hrsz-ú földrésszel (Szerb templom) határos – SZT-n jelölt -szakasza mentén, a meglévő – Kossuth L. utca menti - kerítésmaradványhoz illeszkedő architektúrájú kerítés létesítendő.
a tervezett parkoló területet úgy kell kialakítani, hogy a Szerb templom előterében kialakítandó parkosított zöldfelület és gyalogos tér - az Ifjúság tér irányából érkező gyalogosforgalom számára - biztonságosan (akadálymentesen) megközelíthető legyen
(8) Közterület-alakítási terv készítendő
a Béke térre,
a Vak Bottyán térre (KÖu-p(s), valamint
a „Köu-p(int)” övezeti jelű, Városközpontot kiszolgáló parkoló területre
a Hősök terére és környezetére
17.§ (1) Az „Új, beépítés alatt lévő lakóterületen” – a fenti 15.§-ban leírtakon túl - az „Lke-5-sz” jelű építési övezeten belül a tervezett lakóépületek egységes telepítéssel és építészeti arculattal alakítandók ki.
(2) A „K – szh” jelű építési övezet a „Különleges szálláshely szolgáltató” 100 férőhelyes „wellnes” szálló – a korlátozott közforgalmú területének határán – áttört/élő sövény kerítés létesítendő.
18.§ (1) A „Kálvária domb területén” belül – a fenti 15.§-ban leírtakon túl - meg kell őrizni a védett terület eredeti térszerkezetének, közterületi rendszerének, telekosztásának, beépítési struktúrájának karakterét. Ennek érdekében
nem változtatható meg a beépítési struktúra jellege, az új beépítéseknek és bontásoknak ehhez kell igazodniuk,
a településkép szempontjából meghatározó, közterületeket határoló térfalak megőrzendők, helyreállítandók.
megőrzendő az adott terület növényállományának, táji alkotóelemeinek karaktere, a növénykivágásoknak és telepítéseknek ehhez kell igazodniuk.
a közterületeket, azok burkolatát, berendezését a terület rangjának megfelelő minőséggel kell kialakítani,
(2) Az „Lk-6-o” jelű építési övezeten belül
Az épület alapterülete az építési övezeten belül kialakult szokásos – max. bruttó 100m2 - nagyságot nem haladhatja meg. Az épületek utcafronti szélességi mérete max. 7,0m
Az épületek az építési vonalra merőlegesen helyezhetők el
19.§ A „Felső-Burgundiai pincesor területén” belül – a fenti 15.§-ban leírtakon túl - meg kell őrizni a védett terület eredeti térszerkezetének, közterületi rendszerének, telekosztásának, beépítési struktúrájának karakterét. Ennek érdekében
20.§ A „Beépítésre szánt, különleges idegenforgalmi és rendezvények céljára fenntartott területen” belül az „Ma-r(k)” jelű művelési ágba tartozó meredek, csúszásveszélyes löszpartfal területén belül-növényesítés és – önálló mérnökszerkezetként - gyalogosfeljárók létesíthetők kertépítészeti és mérnökgeológiai szakvélemény alapján.
9.A TELEPÜLÉSKÉPI SZEMPONTBÓL MEGHATÁROZÓ TERÜLETEKRE VONATKOZÓ EGYEDI ÉPÍTÉSZETI KÖVETELMÉNYEK
21.§ (1) A Rendelet 2. mellékletben felsorolt, településképi szempontból meghatározó területeken az alábbi (2)-(14) bekezdésben foglalt egyedi építészeti követelményeket kell figyelembe venni
(2) A falfelületek felületképzése nem készülhet nem természetes anyagból (téglától, természetes kőtől, fától vagy vakolattól eltérő anyag).
(3) A falfelület felületképzése nem lehet 50 % nagyobb felületen fa anyagú, kivétel oromfal kialakítása.
(4) Természetes kőburkolat alkalmazása …
(5) Téglaburkolat alkalmazása ….
(6) Építmények falazatának színezése során nem alkalmazható a település hagyományos, meleg árnyalatú, sárgával tört fehér, okkersárga árnyalatai, homok és agyagszín, tégla és terrakotta színhasználatától eltérő színhasználat.
(7) Az épület tetejének hajlásszöge: legalább 35° és legfeljebb 45° lehet
(8) Új tetőszerkezet építése esetén a magastetők és ereszcsendesítők tetőfedése nem lehet:
égetett agyag sötétebb vagy világosabb árnyalatú égetett agyagcseréptől vagy ahhoz hasonló színezésű betoncseréptől eltérő fedés
fényes felületű fedés
barna és harsány színű piros fedés
(9) Meglévő lapostetős épületek felújításakor magastetős kialakítás megengedett.
(10) Az egységes utcakép érdekében új épület építésekor az épület tetőgerincének utcához viszonyított iránya tekintetében nem lehet eltérni az utcában jellemzően kialakult tetőgerinc iránytól.
(11) Tetőablak kialakítása során nem megengedett a tetőzetre merőleges nyeregtetővel kialakított tetőfelépítmény (un. „kutyaól” jellegű ablak)
(12) Homlokzatra - beleértve a tetőzetet is – szélkerék nem szerelhető
(13) Tetőzet - mint az épület homlokzatának része - fölé nyúló kémény csak falazott módon létesíthető, ez alól kivételt képeznek a gázkészülékek turbó kéményei.
(14) Az egységes utcakép érdekében amennyiben az utcában egységes fafaj található, azt meg kell őrizni, illetve az elpusztult egyedeket ugyanolyan egyeddel pótolni szükséges.
(15) Cégér, cégtábla, cégfelirat, címtábla kialakítása az alábbi feltételekkel lehetséges:
falsíkkal párhuzamosan legfeljebb 1,0 m2 felülettel létesíthető,
falsíkra merőlegesen legfeljebb 0,5 m kinyúlással és legfeljebb 20 cm szerkezeti vastagsággal, maximum 0,6 m2 felülettel létesíthető
világító, vagy megvilágított formában kizárólag rejtett kábelezéssel helyezhető el.
az épület homlokzatán azonos magasságban, nem sértve az épület karakteres elemeit, homlokzati architektúráját.
22.§ (1) A „Történelmi Városközpont területén” belül – a fenti 15.§-ban leírtakon túl - nem alkalmazható épület tetőfelületén bitumenzsindely, hullámpala, hullámlemez, trapézlemez
(2) A „Vt-14-z”, „Vt-15-z”, és „Vt-16-z” jelű építési övezetekben
az építési övezet – több építési telek egyidejű - be(át)építésekor, az új épület(ek) - utcafronttal határos – tömegét és homlokzati elemeit tagolni kell a kialakult telekhatárok mentén.
épületet kialakítani hagyományos anyaghasználattal lehet.
tetőt kialakítani
ca) a közterülettel határos főépület esetében főgerinc: utcával párhuzamos
cb) hajlásszög: 35-45°
cc) fedés: égetett agyagcserép
cd) tetőfelépítmény – a telektömböket határoló közutakra nézően - nem létesíthető,
ce) tetőablak: tetősíkban alakítható
(3) A „Vt-17-z” és „Vt-18-z” jelű építési övezetben
épületet kialakítani a környezethez illeszkedő hagyományos anyaghasználattal lehet.
23.§ A „Történelmi Városközponthoz csatlakozó, kialakult lakóterületen” belül – a fenti 15.§-ban leírtakon túl - az „Lk-7-z(p)” építési övezeti jelű lakóterületi egységben
(1) Lakóépületet kialakítani az alábbiak szerint lehet:
Az épületek kontyolás nélküli, 40-45º hajlásszögű nyeregtetővel építhetők.
Térdfal magasítás, erkély, loggia nem építhető.
Tetőhéjalás: mázatlan cserép, természetes pala
Az épület falazata: tégla, faház nem létesíthető.
Az épület homlokzata lehet vakolt, fehérre meszelt, nyers vagy meszelt (fagyálló) tégla. Kőporos vakolat nem engedélyezhető.
(2) Présházakat kialakítani az alábbiak szerint lehet.
Az építési övezeten belül pince, présház, vagy a turizmust, idegenforgalmat szolgáló építmény létesíthető.
Az épületek az építési vonalra merőlegesen, kontyolás nélküli, 40-45º hajlásszögű nyeregtetővel építhetők.
Tetőhéjalás: elsősorban nád, mázatlan cserép, természetes pala. Hullámpala- és hullámlemezfedés nem alkalmazható.
Bejárat az épület főhomlokzatának tengelyében, vagy ahhoz közel létesíthető.
Ajtó kétszárnyú, hagyományos, faszerkezetű, tömör kialakítású lehet. A főhomlokzaton max. 2 azonos, max. 60cm széles, faszerkezetű ablak helyezhető el a bejárati ajtó két oldalán. Vasrács kerülendő.
A hátsó és oldalhomlokzatokra, oromfalakra csak szellőzőnyílások kerülhetnek, az oromzatokon a középtengelyre szimmetrikusan.
Az épület falazata: elsősorban tégla, vályog, vert fal. faház nem létesíthető.
24.§ (1) A „Rókusi pincék, présházak területén” belül – a fenti 15.§-ban leírtakon túl - az „Lk-7-z(p)” építési övezeti jelű lakóterületi egységben lakóépületet és présházat kialakítani a fenti 23.§ (1) és (2) bekezdéseiben leírtak szerint lehet
(2) A „K-pi-T” építési övezeti jelű különleges, tömbtelkes pinceterületen belül pincét kialakítani az alábbiak szerint lehet:
Tetőhéjalás: elsősorban mázatlan cserép, természetes pala. Hullámpala- és hullámlemezfedés nem alkalmazható.
Ajtó kétszárnyú, hagyományos, faszerkezetű, tömör kialakítású lehet. A főhomlokzaton max. 2 azonos, max. 60cm széles, faszerkezetű ablak helyezhető el a bejárati ajtó két oldalán.
Az épület homlokzata lehet vakolt, nyers vagy meszelt (fagyálló) tégla. Kőporos vakolat nem engedélyezhető.
25.§ Az „Új, Beépítés alatt lévő lakóterületen” belül – a fenti 15.§-ban leírtakon túl -
az „Lke-5-sz” jelű építési övezeten belül a tető kialakítás: magastető, hajlásszög: 20 – 45° lehet.
26.§ A „Duna parton” – a fenti 15.§-ban leírtakon túl - a „V(s2)” övezet kikötőhöz és strandhoz kapcsolódó vízfelület (öböl) területén belül az építésnél csak természetes anyagok (kő, fa, facölöpök) használhatók.
27.§ (1) A „Kálvária Domb területén” belül – a fenti 15.§-ban leírtakon túl - az „Lk-6-o” jelű építési övezeten belül új épületet kialakítani az alábbiak szerint lehet:
Tetőhéjalás: elsősorban mázatlan cserép, hullámlemezfedés nem alkalmazható.
(2) az „Lk-7-z(p)” építési övezeti jelű lakóterületi egységben lakóépületet és présházat kialakítani a fenti 23.§ (1) és (2) bekezdéseiben leírtak szerint lehet
28.§ (1) A „Felső Burgundiai pincesor területén belül – a fenti 15.§-ban leírtakon túl – az Lk-7-z(p) az „Lk-7-z(p)” építési övezeti jelű lakóterületi egységben lakóépületet és présházat kialakítani a fenti 23.§ (1) és (2) bekezdéseiben leírtak szerint lehet
(2) A „K-pi-T” építési övezeti jelű különleges, tömbtelkes pinceterületen belül pincét kialakítani a fenti 24.§ (2) bekezdésben leírtak szerint lehet.
10.A helyi védelemre vonatkozó építészeti követelmények
29. § (1) Védett épületekre vonatkozó előírások:
a védett épületeket hagyományos építészeti tömegükben meg kell tartani.
a védett épületeket bővíteni úgy lehet, hogy az épület jellege, homlokzati kialakítása, utcaképi szerepe ne változzon. A bővítésnek a védett épület formájával, szerkezetével, anyagaival összhangban kell lennie.
a védett épületek tetőformája megtartandó. A tető héjalása az eredetihez hasonló anyagú, színű és mintázatú korszerű építőanyaggal felváltható.
az épület homlokzati nyílásrendje és a nyílások osztása megtartandó,
a meglévő homlokzati tagozatok megtartandók vagy korábbi hiteles dokumentumok alapján eredeti formájukban visszaállíthatóak.
a homlokzat burkolatai az eredeti állapot szerint megtartandók vagy annak hatását keltve korszerű anyagok használatával cserélhetők.
a homlokzat színezését az eredeti állapotnak megfelelően kell elvégezni. Amennyiben az eredeti állapot színezése nem igazolható, a homlokzat a szomszédos épületekhez illeszkedően színezhető.
a védett épületeken – a vonatkozó jogszabály szerint - építési engedélyhez kötött építési tevékenység TELEPÜLÉSKÉPI VÉLEMÉNYEZÉSI ELJÁRÁS lefolytatását követően végezhető.
a védett épületeken – a vonatkozó jogszabály szerint – bejelentési kötelezettséghez kötött tevékenységek– jelen rendelet 37.§-ában felsorolt esetekben - TELEPÜLÉSKÉPI BEJELENTÉSI ELJÁRÁS lefolytatását követően végezhetők.
(2) Védett épületrészekre vonatkozó előírások: ha a védett épületrészt az épület utcai homlokzata képezi, az épületet hagyományos építészeti tömegével kell megtartani, megőrizve a homlokzati nyílásrendet, a nyílások osztását. A homlokzati tagozatok az eredeti építőanyagai felválthatók azokkal egyenrangú megjelenést biztosító korszerű építőanyagokkal.
a homlokzat színezését az eredeti állapotnak megfelelően kell meghatározni. Amennyiben ez nem lehetséges, az épület színezését a szomszédos két épület homlokzatához illeszkedően kell meghatározni.
egyéb védett épületrészek (pl. kapu, vakolatdísz, falfestmény, stb.) az eredeti állapotnak megfelelően megtartandók.
az épület átépítése esetén a védett épületrész eredeti helyén megtartandó.
a védett épületrészen építési tevékenység a fenti (2) bekezdés h) és i) pontjaiban leírtak szerint folytatható.
(3) Védett közterületi műalkotásokra, építményekre (szobrokra, kőkeresztek, emlékművek, támfalak) vonatkozó előírás:
a védett képzőművészeti alkotások és emléktáblák az eredeti állapotnak megfelelő formában, anyaghasználattal tartandók fenn.
a védett képzőművészeti alkotásokon bárminemű felújítási munka TELEPÜLÉKÉPI BEJELENTÉSI ELJÁRÁS lefolytatását követően végezhető.
30.§ (1) Közműlétesítmények (nyomvonalas létesítmények, elektromos transzformátor, közvilágítási kapcsolószekrény, távközlési elosztószekrény, gáznyomásszabályzó) elhelyezésénél figyelemmel kell lenni a városképi megjelenésre.
(2) Templomtornyon antennát elhelyezni tilos, a tornyon belüli elhelyezés lehetséges.
(3) Antennatorony (bázisállomás) belterületen, továbbá védett természeti területen belül nem helyezhető el.
12.A reklámhordozókra vonatkozó településképi követelmények
31.§ (1) A város területén 2 m2-nél nagyobb reklám elhelyezésére alkalmas reklámhordozót tartó berendezés - közművelődési célú hirdetőoszlop, információs vagy más célú berendezés - nem helyezhető el.
(2) Épületen reklám legfeljebb 2 m2-en helyezhető el, kivéve a saját funkciójával összefüggő reklámfelületet, amely az épület homlokzati struktúrájához igazodva, legfeljebb az adott homlokzat felületének legfeljebb 10%-a lehet.
(3) Szabadtéri reklámhordozó, legfeljebb 2 m2 felületnagyságig helyezhető el, a külön jogszabály szerinti feltételekkel.
(4) Információs vagy más célú berendezés, amennyiben reklámot is tartalmaz, előkertben nem
(5) Közterületen álló hirdetőoszlop kizárólag a Kossuth Lajos utcának a Rákóczi utca és az Ilona utca közötti szakaszán, valamint a Béke téren helyezhető el.
(6) Reklámvilágítással, térvilágítással kápráztatást, vakítást, ártó fényhatást okozni, és ez által ingatlan használatát korlátozni nem szabad. Az épületek homlokzatfelületein és tetőzetén csak áttört és vonalszerű fényfelirat helyezhető el.
(7) Háromdimenziós reklámtárgyakat elhelyezni nem lehet.
(8) Közvilágítási berendezésen, hírközlési oszlopon reklám célú felület nem helyezhető el. Egyéb közmű berendezésen legfeljebb 2 darab.
(9) Üzlethelyiségenként legfeljebb egy álló A1-es méretű kétoldalas vagy fordított „V” alakú
mobiltábla helyezhető el a közterületen, mely az üzlet kirakatától maximum 1,5 méterre állhat, a gyalogosforgalmat nem akadályozó módon.
(10) Információs vagy más célú berendezés, amennyiben reklámot is tartalmaz, előkertben nem helyezhető el.
32.§ (1) Az épületek homlokzatain elhelyezhető cégéreket, cégtáblákat és cégfeliratokat úgy kell kialakítani, hogy azok szervesen illeszkedjenek a homlokzatok meglévő, vagy tervezett vízszintes és függőleges tagolásához, a nyílászárók kiosztásához, azok ritmusához úgy, hogy együttesen összhangban legyenek az épület építészeti részletképzésével, színezésével, építészeti hangsúlyaival.
(3) Tetőfelületre cégér nem helyezhető el.
(5) Közterületről látható épületek egy-egy homlokzatának10%-ánál nagyobb felületén nem helyezhető el cég- és címtábla, információs, vagy más célú berendezés.
33.§ (1) A helyi egyedi védelemmel érintett épületek közterületi homlokzati vonala előtt utcabútoron reklámhordozót elhelyezni nem lehet.
(2) Molinó kizárólag építkezés védőhálójára tehető ki, illetve időszakos rendezvény népszerűsítésére, szabadtéri, időszaki kiállítás prezentálására használható.
(3) Építési reklámháló kihelyezéséhez felújítás megkezdéséről szóló építésinapló-bejegyzés igazolása szükséges.
(4) Épület valamennyi homlokzatának egyidejűleg történő felújítása esetén a közterületről látható homlokzat előtti építési állványzaton a felújítás ideje alatt homlokzatonként 400 m2-t nem meghaladó reklámfelület helyezhető el az építési hálón.
(5) Helyi védett, nem lakó épületeken akkor helyezhető el az építési hálón reklámcélú felület, ha a védőhálón az épület végleges homlokzati rajza van ábrázolva. Az elhelyezés időtartama legfeljebb 3 hónap, mely indokolt esetben, kérelemre egyszeri alkalommal további 3 hónappal meghosszabbítható.
Városi főépítész kötelező szakmai konzultációval kapcsolatos feladatai
34.§ (1) A településkép védelme érdekében a főépítész előre meghirdetett és közzétett – a nyilvánosság számára könnyen elérhető módon - időpontban és módon tájékoztatást ad és szakmai konzultációt biztosít a településképi követelményekről.
(2) A főépítészi szakmai konzultáció legalább egyszer kötelező:
ba) műtárgynak minősülő antenna szerkezetnél, ha annak bármelyirányú mérete a bruttó 6 m-t meghaladja,
bb) antennatartó szerkezet méretétől függetlenül a szerkezetre antenna felszerelésénél, ha az antenna bármelyirányú mérete a 4,0 m-t meghaladja,
minden új épület építése, meglévő épület átalakítása, bővítése, fejújítása során, ha az közterületről látható módon megváltoztatja:
cc) az építmény tömegformálását,
cd) az építmény homlokzat kialakítását.
új cégér és reklámhordozó elhelyezése esetén.
(4) A szakmai konzultációról írásos emlékeztető készül, melyben foglaltakat a településképi véleményezési, és kötelezési eljárás során figyelembe kell venni.
(5) A szakmai konzultáció emlékeztetőjét a használatbavételi dokumentációhoz kell csatolni.
Településképi véleményezési eljárás szabályai
13.A véleményezési eljárással érintett építmények köre
35.§ (1) Kötelező településképi véleményezési eljárást kell lefolytatni a Rendelet 1. mellékletében felsorolt „Helyi egyedi védelem alatt álló elemeit” érintő, az építési engedéllyel végezhető építési tevékenységek esetében.
(2) Kötelező településképi véleményezési eljárást kell lefolytatni a Rendelet 2. mellékletében felsorolt „Településképi szempontból meghatározó területeken” belül, az építési engedéllyel végezhető építési tevékenységek esetében.
14.A véleményezési eljárás részletes szabályai
36.§ (1) A polgármester településképi írásos véleményét a főépítész készíti elő.
(2) A településképi véleményhez minden esetben csatolni kell a főépítészi állásfoglalást, melynek tartalmaznia kell a vélemény részletes indoklását.
a helyi építési szabályzatnak és településképi követelményeknek való megfelelést
a telepítés (a környezetbe illeszkedés, a beépítés, vagy az építészeti jellegzetesség és látvány, a helyi jelleg védelme) településképbe illesztését, a helyi építészeti érték érvényre juttatását, azokra gyakorolt hatását,
közterület mentén az épület kialakításának módját és feltételeit,
37.§ (1) A véleményezési eljárás lefolytatásához a kérelmező (építtető) kérelmét papír alapon nyújtja be, a véleményezendő építészeti-műszaki dokumentációt elektronikus formában az építésügyi hatósági eljáráshoz biztosított elektronikus tárhelyre feltölti, melyhez a polgármester részére hozzáférést biztosít.
az érintett telek helyrajzi számát, és
a (3) bekezdés szerinti építészeti-műszaki dokumentációt.
a településképi követelményeknek való megfelelést igazoló építészeti-műszaki dokumentációt (a beépítésekről, az épületek tetőidomainak ábrázolásával, az illeszkedés megállapításához szükséges magassági, szintszám, stb. adatokkal, a közterületek érintettségét, a tervezett homlokzatok bemutatását, utcaképeket, a tervezetteket és a meglévőségeket, a szomszédos beépítést is hűen ábrázoló látványtervet, vagy montázst,)
ha tervezett, a reklámhordozók ábrázolását,
a rendeltetés meghatározását, valamint
az építési szabályzatnak és a településképi követelményeknek való megfelelésről szóló rövid műszaki leírást.
(4) Ha a településképi vélemény iránti kérelem, és annak mellékletei hiányosak, a kormányrendeletben, illetve e rendelet alapján a polgármester elutasítja a kérelmet. A hiányosságok pótlását követően a kérelem ismételten beadható, amely esetben azt minden esetben új kérelemként kell elbírálni.
(5) A településképi véleményhez kötött engedélyezési eljárásoknál a beadott engedélyezési tervdokumentációhoz az írásos településképi véleményt mellékelni kell.
15.A bejelentési eljárással érintett építmények, reklámhordozók, rendeltetésváltozások köre
38.§ (1) Kötelező településképi bejelentési eljárást kell lefolytatni a Rendelet 1. mellékletében felsorolt „Helyi egyedi védelem alatt álló elemeit” érintő – a 312/2012.(XI.8) Korm. rendelet 1. Melléklet szerinti - építési engedély nélkül végezhető - építési tevékenységek közül:
Klímaberendezés elhelyezése közterületre néző homlokzat esetén.
Építménynek minősülő árnyékoló elhelyezése közterületre néző homlokzat esetén.
A legfeljebb 2,0m mélységű és legfeljebb 20m3 légterű pince építése, meglévő felújítása, helyreállítása, átalakítása, korszerűsítése, bővítése amennyiben közterületet érint.
Közterületen, filmforgatáshoz kapcsolódó építmény építése esetén.
(2) Kötelező településképi bejelentési eljárást kell lefolytatni a Rendelet 2. mellékletében felsorolt „Településképi szempontból meghatározó területeken” belül, az építési engedély nélkül végezhető építési tevékenységek - az (1) bekezdésben felsorolt - eseteiben.
16.A bejelentési eljárás részletes szabályai
39.§ (1) A településképi bejelentési eljárás az ügyfél által a polgármesterhez benyújtott – papíralapú – bejelentésre (4. melléklet) indul. A bejelentéshez papíralapú dokumentációt kell mellékelni. A papíralapú dokumentációnak eredetinek és tervező/építtető által aláírtnak kell lennie.
A településképi kötelezés, településképi bírság szabályai
40. § (1) A településkép érvényesítési eszközök döntéseinek betartását a városi főépítész ellenőrzi. A mulasztásokat, amennyiben tudomására jut, kivizsgálja, és a vonatkozó eljárási törvény szabályai alapján jár el.
(2) A településkép érvényesítési eszközök határozatának, emlékeztetőjének be nem tartása, elmulasztása esetén az eljárás a mulasztás jogkövetkezményeire történő figyelmeztetést tartalmazó felszólító levéllel indul. Amennyiben az elmulasztásról szóló tudomásszerzést követően 8 napon belül nem reagál a szabályszegő a felszólításra, a polgármester településképi bírságot szabhat ki az elkövetőre, mely többször is kivethető, amennyiben a jogszerűtlen állapot a felszólítás ellenére fennmarad.
(3) A településképi bírság összege
településképi szempontból meghatározó karakterű területeken egyedi építészeti követelmények be nem tartása esetén, amennyiben az egyedi védett építményt érint 500 000 forint,
b) településképi szempontból meghatározó karakterű területeken egyedi építészeti követelmények be nem tartása esetén, amennyiben az egyedi védett építményt nem érint 250 000 forint,
egyéb településképi, reklámhordozókra és egyéb műszaki berendezésekre vonatkozó követelmény be nem tartása esetén 100 000 forint,
településképi bejelentés elmulasztása esetén 50 000 forint.
41. § A településképi kötelezés és településképi bírság szabályaira az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény és a közigazgatási szabályszegések szankcióiról szóló 2017. évi CXXV. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
42.§ (1) A védett érték tulajdonosának írásban benyújtott kérelmére a szokásos jó karban tartási feladatokon túlmenő, a védettséggel összefüggésben szükségessé váló, a tulajdonost terhelő munkálatok finanszírozásához az önkormányzat a tárgyévi költségvetésében meghatározott keretösszeg terhére támogatást adhat.
(2) A költségvetéssel, műszaki rajzokkal alátámasztott írásbeli kérelem alapján a támogatás ingatlanra eső mértékét – az önkormányzati költségvetés keretei között – a Képviselő-testület egyedi határozatban állapítja meg.
(3) Az önkormányzati támogatás csak az esetben nyújtható, ha
b) a karbantartással és az építéssel összefüggő hatósági előírásokat és szabályokat maradéktalanul betartja, és
c) az önkormányzati támogatással le nem fedett költségrészre igazoltan saját forrással rendelkezik a kérelmező.
(4) Az önkormányzati támogatás feltétele a tényleges munka szabályszerű, megfelelő mennyiségű és minőségű elvégzése, amelyet az önkormányzati főépítész, és az önkormányzat által kijelölt hatósági munkatárs – szükség esetén szakértők bevonásával – ellenőriz.
43. § (1) A támogatással érintett ingatlanra a támogatás összegének erejéig, az ingatlan-nyilvántartásba Dunaföldvár Város Önkormányzata javára jelzálogjogot kell bejegyeztetni. A jelzálogjog bejegyzésének és törlésének költsége a Támogatottat terheli.
(2) A támogatást a Hivatal a hatáskört gyakorló és a támogatásban részesített (továbbiakban: Támogatott) között létrejött írásos megállapodás alapján, amennyiben az (1) bekezdésben szabályozottak szerint az Önkormányzat javára a jelzálogjog bejegyzése igazoltan megtörtént - az igazolás beérkezését követő 8 napon belül a kérelmező nyilatkozata szerint az általa megadott bankszámlára utalja át.
(3) A támogatás cél szerinti előzetes és utólagos ellenőrzésével kapcsolatos feladatok a városi főépítész, és a Hivatal Műszaki és Városfejlesztési Irodájának hatás- és feladatkörébe tartoznak.
(4) A támogatást a megállapításáról rendelkező határozat meghozatalától számított legfeljebb két éven belül a támogatási célnak megfelelően kell felhasználni.
(5) A megállapodásban ki kell kötni a támogatás azonnali egy összegben való visszafizetésének kötelezettségét a törvényes kamatokkal együtt, ha a védett értékkel összefüggésben engedély nélkül vagy engedélytől eltérően, illetve szabálytalanul végeztek építési munkát.
(6) A visszafizetésről a hatáskör gyakorlója dönt.
44. § (1) E rendelet 2018. január 01-jén lép hatályba.
Dunaföldvár Város helyi védelem alatt álló épületeinek megőrzéséhez, illetve a volt állami tulajdonú lakások privatizációja során kialakult társasházas lakóépületek felújításához nyújtandó önkormányzati anyagi támogatásról szóló 13/2001.(VI.05.) önkormányzati rendelet.
Dunaföldvár Város Helyi Építési Szabályzatáról és Szabályozási Tervéről szóló 18/2006. (XII.05.) önkormányzati rendelet 1. § 4. pont 5., 6. alpontja, 2. § 1., 2., 3., 9., 16., 17 pontja, 3. § 3. pont b), c) alpontja, 7., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 15. pont, 16. pont f) alpontja, 20., 28., 29., 30., 34. pont, 8. § Villamosenergia-hálózatok, Elektronikus hírközlési hálózatok, létesítmények (1-2 bekezdés), 9. § 1.5, 1.6 pont, 10. §, 13. § 12.1.3.2, 12..1.3.3, 12.1.4.3., 12.2.3 pont f), g), h) alpontja, 13.3.3 b), c) alpont, 13.3.4, 13.4.3 d), e) alpont, 13.4.4, 13.5.3 d), e) alpont, 13.5.4, 13.6.2 b), c) alpont, 13.6.3, 13.7.2 b), c) alpont, 13.7.3, 15.9.2 e), f), g), h), i), j), k), l) alpont, 15.22 c), e) alpont, 14. § 5.5, 5.6, 5.8, 6.2, 6.4, 7.8, 8.7, 9.3, 9.4, 10.5, 10.7 pont, 15. § 2 pont második bekezdés, 4. pont második mondat, 5. számú melléklet, 6. számú melléklet
Dunaföldvár, 2017. december 12.
Dunaföldvár, 2017. december 15.


text:
Kiküldetés vagy rendelkezésre bocsátás szolgáltatásnyújtás keretében? - Az Európai Bíróság pontosítja a munkajogi elhatárolás kritériumait | hírek | Jogi Fórum
2015.06.18. Jogi Fórum / Európai Unió Bírósága
A Bíróságnak a C-586/13. sz. Martin Meat ügyben hozott ítélete
2007-ben az Alpenrind nevű osztrák vállalkozás szerződést kötött a magyar Martin Meat céggel, amely vállalta, hogy magyar munkavállalóival hetente 25 marhafelet fog feldolgozni és értékesítésre kész húscsomagokba csomagolni az osztrák cég salzburgi vágóhídjának helyiségeiben.
Az Alpenrind csoportvezetője adott útmutatást a Martin Meat csoportvezetőjének azt illetően, hogy milyen húst kell feldolgozni és hogyan. Ezt követően a Martin Meat csoportvezetője szervezte meg e munkavállalók munkáját, akiknek utasításokat adott. Az Alpenrind az elvégzett munka minőségét ellenőrizte. A Martin Meat által nyújtott szolgáltatások után járó díjazás a feldolgozott hús mennyiségének függvénye volt. E díjazás csökkent a feldolgozott hús elégtelen minősége esetén.
A Martin Meat a szerződés megkötése előtt jogi tanácsadást kért arra vonatkozólag, hogy az általa végezni kívánt tevékenység nem esik-e az Unióhoz 2004-ben csatlakozott tagállamok vonatkozásában a szolgáltatások és a munkaerő szabad áramlása terén Ausztria által tett átmeneti korlátozások hatálya alá. Jogi tanácsadói azt a tájékoztatást adták, hogy a kérdéses tevékenységre nem vonatkoznak az említett korlátozások.
Az osztrák hatóságok azonban 700 000 euró összegű bírsággal sújtották az osztrák vállalkozást, mivel álláspontjuk szerint számára a magyar cég munkaerőt bocsátott rendelkezésre, amire vonatkoznak az átmeneti rendelkezések, és ezért a magyar munkavállalóknak foglalkoztatási engedélyre lett volna szükségük. Az osztrák és a magyar cég megállapodása alapján azonban a bírságot ez utóbbinak kellett viselnie.
A magyar vállalkozás ezután kártérítési keresetet indított a jogi tanácsadói ellen a hibásnak bizonyult jogi tanácsokból eredő kárának megtérítése iránt. Az ügyben eljáró Pesti Központi Kerületi Bíróság egyrészről azt szeretné megtudni az Európai Bíróságtól, hogy a jelen esetben munkaerőnek az átmenti rendelkezések által tiltott rendelkezésre bocsátásáról van-e szó, vagy pedig kiküldetésről, amelyre főszabály szerint nem vonatkoztak az átmeneti rendelkezések. A magyar bíróság másrészről arra kíváncsi, hogy a húsipari ágazatban történt munkaerő-átengedés esetén egyáltalán alkalmazhatóak voltak-e az átmeneti korlátozások.
Ítéletében a Bíróság mindenekelőtt megállapítja, hogy Ausztria az átmeneti időszak alatt valamennyi gazdasági ágazatban jogosult volt korlátozni a magyar munkavállalók területén történő rendelkezésre bocsátását.
A Bíróság ezután emlékeztet arra, hogy a Pesti Központi Kerületi Bíróság feladata annak értékelése, hogy a jelen esetben munkavállalók rendelkezésre bocsátásáról vagy kiküldetésről van-e szó. Ezen értékelés során minden olyan tényt figyelembe kell venni, amely arra utal, hogy a munkavállaló fogadó tagállamba való kihelyezése képezi, illetve nem képezi azon szolgáltatásnyújtás tulajdonképpeni tárgyát, amelyre a kérdéses szerződéses jogviszony vonatkozik.
Főszabály szerint arra, hogy nem e kihelyezés a szóban forgó szolgáltatásnyújtás tulajdonképpeni tárgya, többek között azon körülmények utalnak, hogy a szolgáltatásnyújtó viseli a szerződésben megállapított szolgáltatás nem megfelelő teljesítésének következményeit, és hogy e szolgáltatásnyújtó – mint ahogy ez a jelen ügyben is úgy tűnik, hogy így van – szabadon határozhatja meg, hány munkavállalónak a fogadó tagállamba való kiküldését tartja hasznosnak.
Ezzel szemben az a körülmény, hogy a szolgáltatást megrendelő vállalkozás a szolgáltatás szerződésszerűségét ellenőrzi, vagy hogy a szolgáltatásnyújtó vállalkozás munkavállalóinak általános jellegű utasításokat adhat, önmagában nem enged munkaerő rendelkezésre bocsátásának fennállására következtetni.

matches: Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
TARTALOMJEGYZÉK. Ajánljuk ezt a könyvet. Előszó miért készült ez a könyv? Rövid történeti áttekintés. 1. Általános bevezető információk PDF
Download "TARTALOMJEGYZÉK. Ajánljuk ezt a könyvet. Előszó miért készült ez a könyv? Rövid történeti áttekintés. 1. Általános bevezető információk 23."
1 TARTALOMJEGYZÉK Ajánljuk ezt a könyvet Előszó miért készült ez a könyv? Rövid történeti áttekintés 15. oldal 19. oldal 22. oldal 1. Általános bevezető információk 23. oldal Jogszabály ismeret és betartás Jogszabályok ismertetése Az 561/2006-os EK Rendelet rövid értelmezése Az 561/2006-os EK Rendeletről röviden Kire vonatkozik az 561/2006/EK rendelet és hogyan értelmezzük egyes pontjait? Változások a korábbi AETR egyezményhez képest Fuvarozás vagy szállítás? Szállítás Fuvarozás 24. oldal 25. oldal 26. oldal 26. oldal 27. oldal 29. oldal 32. oldal 32. oldal 32. oldal 2. Az 561/2006/EK rendelet a gépjárművezetők részére 33. oldal AETR vagy 561-es rendelet? Melyik van érvényben és melyiket mikor kell használni? Értelmezés Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet I. Fejezet 2. cikk (3) bek. Tachográf használatára vonatkozó kötelezettség Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet I. Fejezet 2. cikk (2) bek. Saját számlás szállítás A saját számlás szállítással kapcsolatos lényeges szempontok Hatósági állásfoglalás saját számlás szállításhoz Példa saját számlás szállításhoz mi NEM az? Ellenőrző szervek és külföldi ellenőrzések 34. oldal 35. oldal 35. oldal 37. oldal 37. oldal 40. oldal 40. oldal 41. oldal 43. oldal 46. oldal
2 Jogszabályi rész: 1988-as évi I. Tv. a Közúti közlekedésről 46.. Mit jelent a jobb oldalon idézett paragrafus? Egy időben nem bírságolhatott a Megyei Korm. Hiv. Közlekedési Felügyelősége az utakon a tachográf miatt Ellenőrzés különböző országokban Mit ellenőriznek? (ellenőrzés és tachográfok) Analóg tachográf esetén Digitális tachográf esetén Az ellenőrzésről Ábra: AETR Control Hungary bélyegző korong hátulján További információk a közúti ellenőrzésekről Közúti ellenőrzési jegyzőkönyv Ábra: közúti ellenőrzési jegyzőkönyv minta Kötelező telephelyi ellenőrzések súlyos megszegések esetén Ábra: példa egy közúti ellenőrzési jegyzőkönyvre szabálysértés nem történt Jogszabályi rész: Bizottsági Nyilatkozat (2006/22/EK rendelet) Kézi bejegyzések, igazolások és szankciók jogos vagy sem? Egy rendőrségi állásfoglalás Jogszabályi rész: 3821/85/EGK rendelet, 15. cikk. (2) bek. Jogszabályi rész: 124/2005. (XII. 29.) GKM rendelet 6. (9) bek. Jogszabályi rész: 561/2006/EK VI. Fejezet 26. cikk 4. bekezdés (c) pont További adatok a kézi bejegyzésekhez Mi a helyzet a pihenőidők rögzítésével ebből a nézőpontból nézve? Jogszabályi rész: 3821/85/EGK rendelet, 15. cikk. (2) bek. Jogszabályi rész: az Európai Bíróság 5. számú iránymutatása Korongos menetíró készülékek megfelelő korongkitöltés A menetíró korongok megfelelő kitöltése Jogszabályi rész: 3821/85/EGK rendelet, 15. cikk. (3) bek. a) b) c) d) Jogszabályi rész: 3821/85/EGK rendelet, 15. cikk. (4) bek. Jogszabályi rész: 3821/85/EGK rendelet, 15. cikk. (5) bek. a) b) c) d) e) e -szám kompatibilitás Ábra: e -számok Mérési sebességhatár egyezés (v-max) Ábra: v-max Megfelelő korong kitöltés (a korong eleje) Ábra: megfelelő korong kitöltés (a korong eleje) Megfelelő korong kitöltés (a korong hátulja) 46. oldal 46. oldal 47. oldal 48. oldal 49. oldal 49. oldal 50. oldal 51. oldal 51. oldal 53. oldal 55. oldal 55. oldal 57. oldal 58. oldal 59. oldal 59. oldal 60. oldal 62. oldal 62. oldal 63. oldal 63. oldal 65. oldal 65. oldal 67. oldal 69. oldal 69. oldal 69. oldal 70. oldal 70. oldal 71. oldal 71. oldal 71. oldal 71. oldal 71. oldal 72. oldal 73. oldal
3 Ábra: megfelelő korong kitöltés (a korong hátulja) Korong rajzolatok Ábra: korong rajzolatok Ábra: a tevékenységi sáv részletezése Példa a korong lezárására, amikor több járműben használjuk Mi a teendő abban az esetben, amikor olyan tachográf van beszerelve a járműbe, ami fordulatszám mérős, azaz nem kompatibilis a tachográf készülékbe? A szimbólumok sávban található jelek értelmezése Ábra: a szimbólumok sávban található jelek Jogszabályi rész: 2135/98/EK rendelet, 1. cikk (7) bek. a) Digitális tachográfok Jogszabályi rész: 2135/98/EK rendelet, 1. cikk (4) bek. és (6) bek. Adatrögzítés és ellenőrzés Chipkártyák Jogszabályi rész: 2135/98/EK rendelet, 1. cikk (7) bek. b) Kártya típusok Ábra: járművezetői kártya Ábra: üzembentartói kártya Ábra: műhelykártya Ábra: ellenőri kártya A digitális tachográf részei egyszerűen Ábra: a digitális tachográf részei egyszerűen A digitális menetíró készülék általános jellemzői Jogszabályi rész: 2135/98/EK rendelet, II. Fejezet (1) bek. és (4) bek. Kártya nélküli vezetés Járművezetői kártya megújítása, sérülése Jogszabályi rész: 2135/98/EK rendelet, 1. cikk (8) bek. b) Van elég tartalék szalag? Jogszabályi rész: 2135/98/EK rendelet, 1. cikk (8) bek. c) UTC idő Jogszabályi rész: 2135/98/EK rendelet, II. Fejezet (3) bek. Néhány letöltő eszköz Ábra: D-Box Univerzális adatletöltő eszköz Ábra: kártyaolvasó eszköz Ábra: Download Key Piktogramok 73. oldal 73. oldal 73. oldal 74. oldal 75. oldal 76. oldal 78. oldal 78. oldal 78. oldal 79. oldal 79. oldal 81. oldal 81. oldal 81. oldal 82. oldal 82. oldal 82. oldal 82. oldal 82. oldal 83. oldal 83. oldal 84. oldal 84. oldal 86. oldal 86. oldal 86. oldal 87. oldal 87. oldal 88. oldal 88. oldal 89. oldal 89. oldal 89. oldal 89. oldal 90. oldal
4 Bevezetés Egyénekre vonatkozó piktogramok Személyek Készülék Tevékenységek Különleges körülmények Egyéb Kombinációk Minősítő piktogramok Egyéb Kártyák Gépjárművezetés Kinyomatok Események Hibák Kézi bejegyzésekre vonatkozó eljárások Digitális tachográf gépjárművezetői kártya igénylő lap Digitális tachográf üzembentartói kártya igénylő lap Járművezetői kötelességek és a négykezes esete Felelősség Jogszabályi rész: 2135/98/EK rendelet, IV. Fejezet 13. és 14. cikk Alapvető kötelességek és tudnivalók Jogszabályi rész: 3821/85/EGK rendelet, 15. cikk. Jogszabályi rész: 3821/85/EGK rendelet, 16. cikk. A tevékenységi módkapcsoló használata a tachográfon Lehetséges példa 1 Lehetséges példa 2 Két korongos tachográf esetén mire figyelj oda? Mi a teendő, ha a négykezes járatnál nem kéttárcsás tachográf van beszerelve, hanem szimpla menetíró, amibe egyetlen korongot lehet betenni? Négykezes járatok esete páros vezetés (többfős személyzet) Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet III. Fejezet 8. cikk Értelmezés, magyarázat Alapvető meghatározások, jogszabályi részek értelmezése Közúti szállítás Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet I. Fejezet, 4. cikk (a) 90. oldal 90. oldal 90. oldal 90. oldal 91. oldal 91. oldal 91. oldal 92. oldal 92. oldal 92. oldal 92. oldal 93. oldal 93. oldal 93. oldal 94. oldal 94. oldal 95. oldal 97. oldal 99. oldal 99. oldal 99. oldal 100. oldal 105. oldal 106. oldal 106. oldal 107. oldal 107. oldal 109. oldal 110. oldal 111. oldal 111. oldal 113. oldal 115. oldal 115. oldal 115. oldal
5 Járművezető Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet I. Fejezet, 4. cikk (c) Szünet Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet I. Fejezet, 4. cikk (d) Megosztott szünet Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 7. cikk Egyéb munka Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet I. Fejezet, 4. cikk (e) Ábra: munkaidő Több munkahely esete Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet V. Fejezet, 20. cikk (3) Pihenő Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet I. Fejezet, 4. cikk (f) Napi pihenőidő rendszeres napi pihenőidő megosztott napi pihenőidő csökkentett napi pihenőidő Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet I. Fejezet, 4. cikk (g) Napi pihenőidők kivétele Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 8. cikk (2) Többfős személyzet napi pihenőideje Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 8. cikk (5) Napi pihenőidők ábrázolása Ábra: rendszeres napi pihenőidő Ábra: csökkentett napi pihenőidő Ábra: megosztott napi pihenőidő Heti pihenőidő rendszeres heti pihenőidő csökkentett heti pihenőidő Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet I. Fejezet, 4. cikk (h) Bármely két, egymást követő héten a járművezetőnek tartania kell legalább Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 8. cikk (6) Csökkentett heti pihenőidők kompenzációja Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 8. cikk (7) Ábra: heti pihenőidők kiadásának helyes módja Ábra: heti pihenőidők kiadásának helytelen módja Ábra: csökkentett heti pihenőidők kompenzációja 116. oldal 116. oldal 116. oldal 116. oldal 117. oldal 117. oldal 119. oldal 119. oldal 119. oldal 121. oldal 121. oldal 121. oldal 121. oldal 122. oldal 122. oldal 122. oldal 122. oldal 122. oldal 124. oldal 124. oldal 124. oldal 124. oldal 126. oldal 126. oldal 127. oldal 128. oldal 131. oldal 131. oldal 132. oldal
6 A 6x24 órás időszak értelmezése 133. oldal Ábra: a 6x24 órás időszak értelmezése 133. oldal A napi pihenőidő kiterjesztése 134. oldal Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 8. cikk (3) 134. oldal A 3 csökkentett napi pihenőidő értelmezése 134. oldal Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 8. cikk (4) 134. oldal Ábra: a 3 csökkentett napi pihenőidő értelmezése 135. oldal Telephelytől távoli pihenőidők esete 136. oldal Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 8. cikk (8) 136. oldal Két részre osztott heti pihenőidő 137. oldal Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 8. cikk (9) 137. oldal A hét fogalma 137. oldal Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet I. Fejezet, 4. cikk (i) 137. oldal Nemzetközi autóbuszos személyszállítás 12 nappal eltolható heti 139. oldal pihenőideje Jogszabályi rész: 1073/2009/EK rendelet 29. cikk 139. oldal Vezetési idő 141. oldal Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet I. Fejezet, 4. cikk (j) 141. oldal Ábra: vezetési idő 142. oldal Napi vezetési idő 143. oldal Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet I. Fejezet, 4. cikk (k) 143. oldal Ábra: napi vezetési idő 144. oldal Napi vezetési idő időtartama 144. oldal Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 6. cikk (1) 144. oldal 9 órás napi vezetési idő 145. oldal 10 órás meghosszabbított napi vezetési idő 145. oldal Ábra: 10 órás meghosszabbított napi vezetési idő elosztása 145. oldal Vezetési időszak 146. oldal Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet I. Fejezet, 4. cikk (q) 146. oldal Ábra: vezetési időszak 147. oldal Heti vezetési idő 147. oldal Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet I. Fejezet, 4. cikk (l) 147. oldal Heti vezetési idő maximuma 56 óra 147. oldal Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 6. cikk (2) 147. oldal Kétheti vezetési idő maximuma 90 óra 148. oldal Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 6. cikk (3) 148. oldal Ábra: heti és kétheti vezetési idő 149. oldal Az összes vezetési idő 149. oldal
7 Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 6. cikk (4) Egyéb munka és készenléti idő jelölése Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 6. cikk (5) Jogszabályi rész: 3821/85/EGK rendelet, 15. cikk. (3) bek. c) Szállítás komppal vagy vonattal Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet II. Fejezet, 9. cikk (1) Jogszabályi rész: Az Európai Bíróság 6. számú iránymutatása Nem alkalmazandó (kivételek, mentesség) Mentesség fogalma Mentesség igénylése Mentesség igazolása Ábra: NYILATKOZAT a tachográf beszerelési kötelezettség alóli mentességről Tevékenységigazoló lap és korong Néhány további nagyon fontos dolog a Tevékenységigazoló lappal és a koronggal történő mentesség igazolásával kapcsolatban 2 példa a pihenőidő vegyes igazolására (korong és Tevékenységigazoló lap) Ábra: Tevékenységigazoló lap Segítség az értelmezéshez Eltérések a vezetési és pihenőidőtől a gyakorlatban Jogszabályi rész: Az Európai Bíróság 1. számú iránymutatása Jogszabályi rész: Az Európai Bíróság 2. számú iránymutatása Jogszabályi rész: Az Európai Bíróság 3. számú iránymutatása Jogszabályi rész: Az Európai Bíróság 4. számú iránymutatása 149. oldal 150. oldal 150. oldal 150. oldal 151. oldal 151. oldal 152. oldal 153. oldal 153. oldal 155. oldal 156. oldal 157. oldal 159. oldal 161. oldal 162. oldal 164. oldal 165. oldal 166. oldal 167. oldal 169. oldal 171. oldal 172. oldal 3. A vállalkozás kötelezettségei az 561/2006/EK rendelet alapján felkészülés a telephelyi ellenőrzésekre Miről szól ez a fejezet? Telephelyi ellenőrzésekről röviden Kik és hogyan végezhetnek telephelyi ellenőrzéseket? Miért történnek a vállalkozásoknál telephelyi ellenőrzések? Jó, ha tudod! Fontos szempontok a telephelyi ellenőrzések során 174. oldal 175. oldal 176. oldal 176. oldal 178. oldal 178. oldal 179. oldal
8 Mi az, amit semmiképp NE tegyél? Mit ellenőriznek a telephelyi ellenőrzések során? A vállalkozás felelőssége Jogszabályi rész: 561/2006/EK rendelet III. Fejezet, 10. cikk (1)-(5)-ig Mit jelent ez, hogyan értelmezzük? Mögöttes okok Dokumentációk Az eljárás menete röviden A tételesen feltárt hibák szemléltetése Ábra 1-2.: a tételesen feltárt hibák szemléltetése Jól látható szankciók Ábra: példa egy szankcióra Ellenőrző lista Ábra: ellenőrző lista Diagram Ábra: diagram Kiértékelt korongok listája Ábra: kiértékelt korongok listája A jegyzőkönyv Ábra 1-2.: jegyzőkönyvek Javaslat adatok időben történő begyűjtéséhez 179. oldal 180. oldal 181. oldal 181. oldal 182. oldal 183. oldal 184. oldal 184. oldal 185. oldal 185. oldal 187. oldal 187. oldal 188. oldal 188. oldal 190. oldal 190. oldal 191. oldal 192. oldal 193. oldal 193. oldal 195. oldal 4. Speciális munkaügyi előírások tachográf köteles járművet részben vagy teljes időben vezető személyek részére Munkaügyi alapok fuvarozóknak egyszerűen Bevezető információ Az alapvető probléma kétféle megfelelés ugyanazokból az adatokból Ábra: 561-es rendelet szerinti tevékenység Ábra: ugyanez naptári nap szerinti munkaidőként Alkalmazandó jogszabályok Mikor kell alkalmazni ezt a törvényt? Jogszabályi rész: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/A. (1)-(3) Munkaidők elszámolása, alapvető meghatározások Munkaidők számolása (elméleti háttér) A 15 percnél rövidebb, állással töltött idő esete 196. oldal 197. oldal 197. oldal 198. oldal 199. oldal 200. oldal 201. oldal 201. oldal 201. oldal 203. oldal 203. oldal 204. oldal
9 A munkaidő fogalma 18/J. -ok alkalmazásában a) pont Ábra: munkaidő A rendelkezésre állási idő fogalma 18/J. -ok alkalmazásában b) pont A munkahely fogalma 18/J. -ok alkalmazásában c) pont A közúti szállításban közreműködő személy meghatározása 18/J. -ok alkalmazásában d) pont Az önálló vállalkozói tevékenységet folytató gépjárművezető meghatározása 18/J. -ok alkalmazásában e) pont A hét meghatározása 18/J. -ok alkalmazásában f) pont Munkaidő keret (munkaszerződés) Jogszabályi rész: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/C. (1) (3) Alkalmi munkavállaló Alvállalkozó Segítő családtag A 28 nap visszamenőleges igazolása a dolgozó számára Mire használható a munkaszerződés? Mit teszel, ha megszűnik vagy megszünteted a dolgozód munkaviszonyát? Heti és napi munkaidő, a munkaidő átlaga Jogszabályi rész: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/C. (4) (6) Az egyenlőtlen munkaidő beosztás lényege a járművezetők esetében Mi a helyzet a 13 vagy 15 órás munkanappal a járművezetők esetében? A rendelkezések alkalmazása Jogszabályi rész: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/C. (7) (9) Ábra: munkaidőkeret értelmezése a 18/C. (7) bekezdése értelmében Napközbeni pihenőidő fogalma Jogszabályi rész: évi IX. törvény 1. cikk m) pont Feltételek a napközbeni pihenőidő kiadásához Vezénylés és önvezénylés 207. oldal 207. oldal 207. oldal 210. oldal 210. oldal 212. oldal 212. oldal 212. oldal 212. oldal 213. oldal 213. oldal 213. oldal 213. oldal 214. oldal 214. oldal 215. oldal 215. oldal 216. oldal 216. oldal 217. oldal 218. oldal 219. oldal 219. oldal 220. oldal 221. oldal 221. oldal 221. oldal 222. oldal 223. oldal 223. oldal 225. oldal 226. oldal
10 Jogszabályi rész: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/D. (1) (3) Vezénylés és rendkívüli munkavégzés Jogszabályi rész: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/E. (1) (3) A rendkívüli munkavégzés szabályai A rendkívüli munkavégzés díjazása Munkaközi szünet fogalma Jogszabályi rész: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/F. (1) (2) A 24 órás munkaidő meghaladása Jogszabályi rész: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/F. (3) (4) Példa Éjszakai időszak Jogszabályi rész: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/G. (1) (2) Nyilvántartás megőrzése Jogszabályi rész: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/H. Bérpótlék rendelkezésre állási időre Jogszabályi rész: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/I. Érvényesség Jogszabályi rész: évi I. tv. a közúti közlekedésről 18/J. Külföldi kiküldetés költségei Jogszabályi rész: A Kormány 285/2011. (XI I. 22. ) Korm. rendelete a külföldi kiküldetéshez kapcsolódó elismert költségekről Értelmezés Munkaszerződés és munkaügyi nyilvántartó (jelenléti ív) Munkaszerződés minta Munkaidő nyilvántartás (jelenléti ív) A munkaügyi nyilvántartó (jelenléti ív) részei, fontosabb információk Ábra: munkaidő nyilvántartás (jelenléti ív) minta Utólagos kompenzáció Befejezés 226. oldal 227. oldal 227. oldal 228. oldal 228. oldal 229. oldal 229. oldal 230. oldal 230. oldal 231. oldal 232. oldal 232. oldal 233. oldal 233. oldal 233. oldal 233. oldal 234. oldal 234. oldal 236. oldal 236. oldal 237. oldal 240. oldal 240. oldal 244. oldal 244. oldal 246. oldal 247. oldal 248. oldal Részletek az AETR könyvben! Szerezd meg magadnak azt a könyvet, ami forradalmasítja az AETR megértését és oktatását! Kattints a linkre MOST:
2006R0561 HU 04.06.2010 001.001 1 Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért B AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 561/2006/EK RENDELETE
(Kötelezően közzéteendő jogi aktusok) mivel:
2006.4.11. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 102/1 I (Kötelezően közzéteendő jogi aktusok) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 561/2006/EK RENDELETE (2006. március 15.) a közúti szállításra vonatkozó egyes
561/2006/EK rendelet. (6) Kívánatos ezen rendelet hatályának pontos meghatározása a szabályozása alá tartozó főbb járműkategóriák meghatározásával.
561/2006/EK rendelet 561/2006/EK rendelet AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 561/2006/EK RENDELETE (2006. március 15.) a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK
A Közúti Közlekedési Alágazatban Megkötött Kollektív Szerződés
A Közúti Közlekedési Alágazatban Megkötött Kollektív Szerződés Lezárva: 2013. április 5. A Közúti Közlekedési Alágazatban megkötött Kollektív Szerződés Budapest, 1992. június (Az 1993. évi egységes szerkezetbe
(2005/C 63 E/02) tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 71. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára,
C 63 E/11 12/2005/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT a Tanács által 2004. december 9-én elfogadva a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, valamint a 3821/85/EGK tanácsi rendelet

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság