text:
IV/01631/2018
. IV/01631/2018
Első irat érkezett: 11/05/2018
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Győri Törvényszék B.199/2016/30. számú ítélete, a Győri Ítélőtábla Bf.28/2017/4. számú végzése, valamint a Kúria Bfv.II.1943/2017/6. számú végzése Alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kéri az Alktománybíróságtól.
Az indítványozót szexuális erőszak bűntette miatt ítélte szabadságvesztésre az elsőfokú bíróság, az ítéletet a másodfokú bíróság helybenhagyta. Felülvizsgálati eljárásában a Kúria - a felülvizsgálati indítványt érdemben elbírálva - a jogerős végzést hatályában fenntartotta.
Az indítványozó szerint az eljárás során sérült a tisztességes eljáráshoz és az ártatlanság vélelméhez fűződő alapjoga azáltal, hogy a tanúk kihallgatása során sérült a fegyveregyenlőség elve, a szakértői vizsgálat elvégzésére irányuló kérelmét pedig indokolás nélkül elutasították..
a Győri Törvényszék B.199/2016/30. számú ítélete, a Győri Ítélőtábla Bf.28/2017/4. számú végzése, a Kúria Bfv.II.1943/2017/6. számú végzése
IV_1631_0_2018_indítvány_anonim.pdf
A határozat száma: 3183/2019. (VII. 10.) AB végzés
Az ABH 2019 tárgymutatója: alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés (Abtv. 29. §); fegyverek egyenlőségének elve; tisztességes eljáráshoz való jog mint indokolt bírói döntéshez való jog
3183_2019 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Kúria Bfv.II.1943/2017/6. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó jogi képviselője (dr. Gaudi-Nagy Tamás, ügyvéd, 1095 Budapest, Gabona utca 10.) útján az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján a Győri Törvényszék B.199/2016/30. számú ítélete, a Győri Ítélőtábla mint másodfokú bíróság Bf.28/2017/13. számú, valamint a Kúria Bfv.II.1943/2017/6. számú végzései alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt terjesztett elő az első fokon eljárt Győri Törvényszéknél.
[2]	Az indítványozót a Győri Törvényszék 2017. január 26-án kelt B.199/2016/30. számú ítéletével bűnösnek mondta ki a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) 197. § (2) bekezdésébe ütköző, és – figyelemmel a (3) bekezdés b) pontjára – a (4) bekezdés a) pontja szerint minősülő, tizenkettedik életévét be nem töltött, felügyelete alatt álló sértett sérelmére, erőszakkal elkövetett szexuális erőszak bűntettében. Az elsőfokú bíróság ezért az indítványozót 6 év végrehajtandó szabadságvesztésre és 5 év közügyektől eltiltásra ítélte.
[3]	A Győri Ítélőtábla, mint másodfokú bíróság 2017. május 16-án jogerőre emelkedett Bf.28/2017/13. számú végzésével az elsőfokú ítéletet a minősítés törvényhelyének pontosításával [Btk. 197. § (1) bekezdésre utalással] helybenhagyta.
[4]	A Kúria 2018. április 19-én kelt Bfv.II.1943/2017/6. számú végzésével a másodfokú jogerős végzést hatályában fenntartotta.
[5]	Az indítványozó az Abtv. 27. §-a alapján alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz és kérte az első-, a másodfokú és a felülvizsgálat során hozott bírósági határozatok alaptörvény-ellenességének a megállapítását és a megsemmisítését. Az indítványozó álláspontja szerint az eljáró bíróságok megsértették az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében foglalt tisztességes eljáráshoz való jogának részét képező fegyveregyenlőség követelményét, mert a vádhatóság által előterjesztett bizonyítékokra, különösen a kiskorú sértett vallomására alapozták a bűnösség megállapítását és a jelenlévő harmadik személyt, az indítványozó kiskorú lányát – védői indítvány ellenére – nem hallgatták meg tanúként. A bíróságok szintén nem adtak helyt a védő által előterjesztett azon bizonyítási indítványnak, amely a terhelt személyiségének vizsgálata céljából igazságügyi orvos-szakértő kirendelését kérte. Az indítványozó álláspontja szerint az elsőfokú és a másodfokú bíróság a bizonyítási indítványok elutasításával kapcsolatos indokolási kötelezettségét hiányosan teljesítette. Az indítványozó hivatkozott a 19/2015. (VI. 15.) AB határozatra, amelyben az Alkotmánybíróság megsemmisítette az eljáró bíróságnak a közigazgatási határozat felülvizsgálata miatt folytatott perben hozott határozatát. Az indítványozó az Alaptörvény XXVIII. cikk (2) bekezdésben rögzített ártatlanság vélelmének sérelmét is állította, de annak tekintetében értékelhető indokolást nem terjesztett elő.
[6]	2. Az Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta, hogy az indítvány megfelel-e az alkotmányjogi panaszok befogadhatóságára vonatkozó kritériumoknak.
[7]	Az Abtv. 30. § (1) bekezdése értelmében az Abtv. 27. §-ára alapozott alkotmányjogi panaszt a sérelmezett döntés kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet benyújtani az ügyben első fokon eljárt bírósághoz címezve. A Kúria Bfv.II.1943/2017/6. számú végzését az indítványozó 2018. május 14-én vette át, a panaszt 2018. július 13-án nyújtotta be. Az Alkotmánybíróság ennek alapján megállapította, hogy a panaszt határidőben benyújtottnak kell tekinteni.
[8]	Az indítvány részben eleget tett az Abtv. 52. § (1), illetve (1b) bekezdésében foglalt, a határozott kérelemre vonatkozó követelményeknek, mert tartalmazta az Alkotmánybíróság hatáskörét megalapozó törvényi rendelkezést (az Abtv. 27. §), az Alaptörvény sérülni vélt rendelkezéseit [XXVIII. cikk (1), (2) bekezdéseit], a támadott bírósági határozatokat (a Győri Törvényszék B.199/2016/30. számú ítélete, a Győri Ítélőtábla, mint másodfokú bíróság Bf.28/2017/13. számú végzése, a Kúria Bfv.II.1943/2017/6. számú végzése). Az indítvány kifejezett kérelmet tartalmazott arra nézve, hogy az Alkotmánybíróság állapítsa meg a támadott bírósági határozatok alaptörvény-ellenességét és semmisítse meg azokat.
[9]	Az Abtv. 52. § (1b) bekezdés e) pontja alapján az indítványnak indokolást kell tartalmaznia arra nézve, hogy a sérelmezett bírói döntés miért ellentétes az Alaptörvény megjelölt rendelkezéseivel. Az indítvány az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdése vonatkozásában ennek a feltételnek eleget tett, de a XXVIII. cikk (2) bekezdésére (ártatlanság vélelme) csak hivatkozott, és indokolást nem tartalmazott. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint ilyen indokolás hiányában az indítványi elem nem alkalmas érdemi elbírálásra {3075/2016. (IV. 18.) AB határozat, Indokolás [19]; 3231/2016. (XI. 18.) AB határozat, Indokolás [26]}.
[10]	Az Abtv. 27. § a) pontja értelmében az alaptörvény-ellenes bírói döntéssel szemben az egyedi ügyben érintett személy vagy szervezet alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz, ha az ügy érdemében hozott döntés vagy a bírósági eljárást befejező egyéb döntés az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogát sérti. Az alapul szolgáló büntető ügyben az indítványozó terhelt volt, így az alkotmányjogi panasz benyújtására jogosultnak és egyben érintettnek tekinthető.
[11]	Az Abtv. 27. § b) pontjában foglaltak szerint a bírói döntéssel szemben alkotmányjogi panasz akkor terjeszthető elő, ha az indítványozó a jogorvoslati lehetőségeit kimerítette vagy a jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítványozó a Kúria felülvizsgálat során hozott végzése ellen nyújtotta be panaszát, vagyis a rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségeket kimerítette. Az Alkotmánybíróság ennek alapján rögzítette, hogy az indítványozó a befogadáshoz szükséges ezen feltételnek eleget tett.
[12]	3. Az Alkotmánybíróság ezután az Abtv. 29. §-ában rögzített, az indítvány befogadásához szükséges további feltételek fennállását vizsgálta.
[13]	Az Abtv. 29. §-a szerint az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés esetén fogadja be. E két feltétel alternatív jellegű, így az egyik fennállása önmagában megalapozza az Alkotmánybíróság érdemi eljárását {3/2013. (II. 14.) AB határozat, Indokolás [30], 34/2013. (XI. 22.) AB határozat, Indokolás [18]}. A feltételek meglétének vizsgálata az Alkotmánybíróság mérlegelési jogkörébe tartozik.
[14]	Az indítványozó az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében foglalt tisztességes eljáráshoz való jogának sérelmét arra alapította, hogy az eljáró bíróságok nem adtak helyt a büntető ügyben a cselekmény elkövetésénél jelenlévő kiskorú tanú meghallgatására és egy újabb igazságügyi orvos-szakértő kirendelésére irányuló bizonyítási indítványainak, továbbá az indítványok elutasításának az indokait az első- és a másodfokú bíróság nem fejtette ki megfelelően. Az indítványozó álláspontja szerint a bíróságok megsértették a fegyveregyenlőség követelményét és a bírói indokolási kötelezettséget.
[15]	4.1. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint a fegyverek egyenlősége az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében rögzített tisztességes eljárás egyik meghatározó eleme, amely a büntetőeljárásban azt biztosítja, hogy a vádnak és a védelemnek egyenlő esélye és alkalma legyen arra, hogy a tény- és jogkérdésekben véleményt formálhasson és állást foglalhasson. A fegyverek egyenlősége azonban nem minden esetben jelenti a vád és a védelem jogosítványainak teljes azonosságát, de mindenképpen megköveteli, hogy a védelem a váddal összevethető súlyú jogosítványokkal rendelkezzen {3375/2018. (XII. 15.) AB határozat, Indokolás [32], 22/2014. (VII. 15.) AB határozat, Indokolás [49]}. A fegyveregyenlőség ennek következtében összekapcsolódik a védelemhez való jog gyakorlásával, amelynek egyik részjogosítványa az, hogy a terheltnek vagy védőjének lehetősége legyen bizonyítási indítványok előterjesztésére.
[16]	A bizonyítási indítványok elfogadása vagy elutasítása azonban önmagában nem alkotmányossági kérdés. A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: régi Be.) egyértelműen rögzíti, hogy a bíróság a bizonyítékokat egyenként és összességükben szabadon értékeli és a bizonyítás eredményét az így kialakult meggyőződése szerint állapítja meg [régi Be. 78. § (3) bekezdés]. A szabad értékelés korlátja, hogy nem értékelhető bizonyítékként az olyan bizonyítási eszközből származó tény, amelyet a bíróság, az ügyész vagy a nyomozó hatóság bűncselekmény útján, más tiltott módon vagy a résztvevők eljárási jogainak lényeges korlátozásával szerzett meg [régi Be. 78. § (4) bekezdés]. A bizonyítási indítvány elutasítása ellen külön fellebbezésnek nincs helye, azt az ügydöntő határozattal szemben bejelentett fellebbezésben lehet sérelmezni [régi Be. 285. § (3) bekezdés].
[17]	Az Alkotmánybíróság ehhez kapcsolódó – az indítványozó által is idézett – következetes álláspontja, hogy a bizonyítékok értékelése és mérlegelése az eljárásjogi szabályokban a jogalkalmazó számára fenntartott feladat {legutóbb pl.: 3375/2018. (XII. 5.) AB határozat, Indokolás [22]}, így az eljáró bíróság hatáskörébe tartozó törvényességi és nem alkotmányjogi kérdés az, hogy a védelem vagy a vád által tett bizonyítási indítványnak helyt ad-e, vagy azt valamely okból elutasítja. Az Alkotmánybíróság a bírói döntés alaptörvény-ellenességének vizsgálata során tartózkodik attól, hogy a bíróságok felülbírálati jogköréhez tartozó kérdésekben állást foglaljon {3028/2014. (II. 17.) AB végzés, Indokolás [12]}. Annak eldöntése, hogy a bíróság milyen esetben lát egy tényt, álláspontot bizonyítottnak, önmagában tehát nem vet fel alkotmányossági kérdést. Szélsőséges esetben természetesen nem lehet kizárni az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésének a sérelmét a bizonyítási indítványokról szóló döntéssel kapcsolatban, például ilyen eset lehet az, ha az eljáró bíróság kizárólag az egyik fél bizonyítási indítványainak ad helyt és a másik felet indokolatlanul elzárja az általa állítottak bizonyításától {3216/2018. (VI. 21.) AB végzés, Indokolás [18]}. Az indítványozó egy ilyen szélsőséges esetben hozott alkotmánybírósági döntésre hivatkozott alkotmányjogi panaszának alátámasztása érdekében.
[18]	A 19/2015. (VI. 15.) AB határozatban az Alkotmánybíróság egy közigazgatási határozat felülvizsgálata iránt indított perben, a tengelysúly túllépése miatt kiszabott bírságot jóváhagyó bírósági határozatot – a jogalkotói mulasztás megállapítása folytán – megsemmisítette. Az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdése szempontjából a hivatkozott AB határozat alapjául szolgáló közigazgatási ügy felülvizsgálata és a jelen alkotmányjogi panasz alapját képező büntető ügy alkotmányos körülményei között azonban – a büntetőjogi és közigazgatási eljárás alkotmányos garanciának különbözőségén túl – lényeges különbség van. A hivatkozott ügyben ugyanis eleve hiányzott a tisztességes eljárás lefolytatását, a védelem bizonyítási indítványának előterjesztését lehetővé tevő azon jogszabályi rendelkezés, amely a jármű vezetőjének egyáltalán vitatni engedte volna a tengelyterhelés ellenőrzése során elvégzett mérés eredményét. Ezáltal a peres felek egyike a jogszabálynál fogva eszköztelenné vált a bizonyítási eljárás során, és a bíróság ezen alaptörvény-ellenes jogi szabályozásra alapozva utasította el a bizonyítási indítványt (Indokolás [37]–[44]).
[19]	Jelen ügyben azonban nincs olyan körülmény, amely a hivatkozott, szélsőséges esethez hasonló kételyeket megalapozna, mert a régi Be. a bizonyítási indítványok mérlegelésére, azok elutasításának indokolására és az elutasító döntés elleni jogorvoslatra részletes szabályokat tartalmaz.
[20]	Mindezek következtében az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az indítványban a fegyveregyenlőség sérelmére vonatkozó érvelés nem vet fel alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést, illetve nem támasztja alá az ügy érdemére kiható alaptörvény-ellenesség kételyét sem.
[21]	4.2. Az indítványozó bizonyítási indítványai elutasításának indokolását is kifogásolta, mert álláspontja szerint a bíróságok ebben a tekintetben megszegték az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdéséből levezetett bírói indokolási kötelezettséget.
[22]	Az Alkotmánybíróság a bíróságok indokolási kötelezettségének vizsgálatakor az alkotmányos keretek sérelmét tartja szem előtt és ezért nem a bírói indokolás törvényességi szempontból történő megítélése a feladata, hanem az, hogy a bíróság döntés indokairól az eljárási törvényeknek megfelelően számot adott-e {7/2013. (III. 1.) AB határozat, Indokolás [34]}.
[23]	A régi Be. szerint az ítélet indokolása összefüggően tartalmazza – a bizonyítékok számbavételén és értékelésén kívül – az indítványok elutasításának az indokát [régi Be. 258. § (3) bekezdés f) pont]. Ezek közül a bizonyítási indítvány elutasításának az indokai tekintetében a régi Be. külön rendelkezésben is rögzíti, hogy azokat az ügydöntő határozat indokolásában kell kifejteni [régi Be. 260. § (1) bekezdésének második mondata].
[24]	Az Alkotmánybíróság által rögzített elvek szerint a bíróságok indokolási kötelezettségéből nem következik a felek által felhozott minden észrevétel egyenként való megcáfolási kötelezettsége, különösen nem a szubjektív elvárásaikat is kielégítő mélységű érvrendszer bemutatása {3107/2016. (V. 24.) AB határozat, Indokolás [38]; 30/2014. (IX. 30.) AB határozat, Indokolás [89]}. Az indokolási kötelezettség azt az elvárást támasztja a bírósággal szemben, hogy a döntés indokolása az ügy érdeme szempontjából releváns kérdésekre kiterjedjen {legutóbb pl. 3159/2018. (V. 16.) AB határozat, Indokolás [31]}.
[25]	Az Alkotmánybíróság az indokolási kötelezettség elvrendszerének kidolgozása során tekintettel volt az Emberi Jogok Európai Bíróságának (továbbiakban: EJEB) az esetjogára is {pl. 7/2013. (III. 1.) AB határozat, Indokolás [31]–[32]}.
[26]	Az Alkotmánybíróság által nyújtott alapjogvédelem szintje semmiképpen sem lehet alacsonyabb, mint az EJEB által meghatározott jogvédelem szintje {legutóbb pl. 15/2016. (IX. 21.) AB határozat, Indokolás [42], 30/2015. (X. 15.) AB határozat, Indokolás [35]}. Ennek feltétele, hogy az Alaptörvény ugyanúgy fogalmazza meg az alapjog lényegi tartalmát, mint valamely nemzetközi szerződés, jellemzően az Emberi Jogok Európai Egyezménye (a továbbiakban: EJEE).
[27]	Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az EJEE 6. cikk 1. bekezdésének első mondata és az Alaptörvény XXVIII. cikkének (1) bekezdése lényegileg azonosan határozza meg a tisztességes eljárás követelményét. Az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében foglalt jogvédelem szintje tehát nem lehet alacsonyabb az EJEB gyakorlata alapján megállapítható mértéknél.
[28]	Az EJEB a védelem által indítványozott tanú meghallgatásának elutasítása esetében három kérdést vizsgál: 1) a bizonyítási indítvány a vád szempontjából releváns-e és ezt a relevanciát az indítványozó megfelelően alátámasztotta-e; 2) a hazai bíróság a relevanciát vizsgálta-e és az elutasításról szóló döntését megfelelően indokolta-e; 3) az indítvány elutasítása az eljárás egészének a tisztességességét mindezek ellenére kétségbe vonhatja-e [Murtazalieyeva kontra Oroszország, [GC], (36658/05), 2018. december 18-i ítélet, 158. pont]. Az Alkotmánybíróság a jelen ügy érdemére kiható alaptörvény-ellenesség gyanújának megítélésekor ezeket a mérlegelési szempontokat is figyelembe vette.
[29]	Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az elsőfokú ítélet indokolásában a bíróság vizsgálta a megjelölt tanú meghallgatásának és a szakértő kirendelésének az indítványozó által közölt indokait, valamint ezeknek a bizonyítási cselekményeknek az ügy érdemével kapcsolatos relevanciáját, továbbá erre figyelemmel az elutasító döntés indokolását is rögzítette (elsőfokú ítélet 11. oldal) Az elsőfokú bíróság nem csupán a sértett vallomására alapozta a tényállás megállapítását, hanem annak igazságtartalmát több, más bizonyítékból levont következtetés segítségével ellenőrizte, így az eljárás egészének tisztességessége szempontjából a sérelmezett bizonyítási indítványok elutasítása nem kérdőjelezhető meg. A másodfokú bíróság megvizsgálta az elsőfokú bíróság által elvégzett érdemi bizonyítást, amelynek során mérlegelte a cselekménynél jelenlévő és meghallgatni kért kiskorútól várható bizonyítéknak és az újabb szakértői véleménynek az esetleges relevanciáját, továbbá kiegészítette az erről szóló elutasító döntés indokolását. A Kúria felülvizsgálati végzésében az indítványozó által az első- és a másodfokú ítéletekben a bizonyítási indítványok elutasítása kapcsán felvetett bírói indokolási kötelezettség megsértését tartalmi, törvényességi szempontból vizsgálta és rögzítette, hogy a bíróságok szükséges és elégséges mértékben eleget tettek az indokolási kötelezettségüknek (kúriai végzés indokolása [20]–[35]).
[30]	Az Alkotmánybíróság mindezek alapján megállapította, hogy a bíróságok a védelem által előterjesztett bizonyítási indítványok relevanciáját megvizsgálták, ezzel kapcsolatos mérlegelésük szempontjait, valamint ebből levont következtetéseiket bemutatták, így az indítványban foglalt kifogások az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdéséből levezett bírói indokolási kötelezettség tekintetében nem vetnek fel alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést, illetve nem alapozzák meg az ügy érdemére kiható alaptörvény-ellenesség kételyét sem.
[31]	5. Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság – figyelemmel az Abtv. 52. § (1b) bekezdésében és az Abtv. 29. §-ában foglaltakra – az alkotmányjogi panaszt az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) és h) pontja alapján visszautasította.
. Constitutional complaint against the ruling Bfv.II.1943/2017/6 of the Curia (unfair procedure; presumption of innocence)
. 3183/2019. (VII. 10.)

matches: Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria


text:
Népszava Győrt is megkopasztaná a kormány tömegközlekedési javaslata
Győrt is megkopasztaná a kormány tömegközlekedési javaslata
2019.11.19. 07:51
Győri utcakép. Képünk illusztráció
Budapest után ők szedik be a legtöbb iparűzési adót, a bevételeket viszont felemésztené a helyi buszpark fenntartása.
Az állam nemcsak Budapestet, de több vidéki nagyvárost is sakkban tarthat majd, ha az iparűzési adót elsődlegesen a helyi tömegközlekedés finanszírozására kell fordítaniuk, mint ahogy azt Tuzson Bence a múlt héten bejelentette. A Miniszterelnökség közszolgálatáért felelős államtitkára kedden azt mondta, törvénymódosítással teszik egyértelművé, hogy ez az önkormányzatok egyik legfontosabb feladata. A változtatás ellen már tiltakozott Karácsony Gergely főpolgármester, aki szerint a javaslat szembemegy azzal a megállapodással, amit még elődje, Tarlós István kötött Orbán Viktorral. A módosítás a főváros mellett az eddig Borkai Zsolt által vezetett, és az orgiabotrányba keveredett politikus lemondása miatt éppen új polgármester megválasztására készülő Győrt is nehéz helyzetbe hozhatja -írja a 24.hu.
Amit az Audi befizet, azt a közlekedés elégetné
Budapest után ugyanis Győr rendelkezik az országban a második legnagyobb iparűzésiadó-bevétellel; a főként az Audi-gyártól érkező összeg miatt Győr sokkal jobb helyzetben van, mint a többi megyei jogú város. Győrben a helyi iparűzésiadó-bevétel átlagosan 21 és 23 milliárd forint között volt az elmúlt években. A másik két helyi adóból nagyságrenddel kisebb bevételei vannak a városnak. Az építményadó 3-3,5 milliárdot, az idegenforgalmi adó pedig nagyjából 150 millió forintot tett ki. Ezzel szemben az iskolafenntartásért cserébe a jómódú településektől beszedett szolidaritási hozzájárulás tavaly 4,5 milliárd forint volt. Győrnek így összességében 20 milliárd forint fölött volt a felhasználható nettó adóbevétele, és eddig viszonylag olcsón megúszta a tömegközlekedés fenntartását, ugyanis nincs saját, önkormányzati fenntartású buszvállalata. Az önkormányzat a Kisalföld Volánnal, majd öt éve annak jogutódjával, a regionális vállalattá összevont ÉNYKK Északnyugat-magyarországi Közlekedési Központ Zrt.-vel szerződött. Az ÉNYKK az idei költségvetésből a teljes évre összesen mindegy 1,6 milliárd forintot kap különböző jogcímeken. Az állami tulajdonú tömegközlekedési társaság a pénzért ellátja ugyan a feladatot, de a színvonalra jellemző, hogy a buszok átlagéletkorát 20 év körülire saccolják .A helyi járatok vonalain olykor 30-40 éves csuklós Ikarusok is közlekednek - jegyzi meg a lap.
Állami gigavállalattal kell tárgyalniuk
Neupor Zsolt, az önkormányzat korábbi ellenzéki képviselője a 24.hu-nak azt mondta, a város két évvel ezelőtt készíttetett egy tanulmányt a helyi tömegközlekedés fejlesztési lehetőségeiről. Három irányt vizsgáltak: • marad a régi felállás jelenlegi a külső szolgáltatóval, • marad a külső szolgáltató, de a buszpark egy részét a város veszi meg, és üzemeltetésre adja át a szolgáltatónak, • a város saját tömegközlekedési társaságot alapít. Neupor szerint a tanulmány rámutatott arra, hogy a harmadik változat, a saját társaság alapítása a legdrágább verzió. Csak a cég indítása 10 milliárd forintos nagyságrendű összeget vinne el, és a fenntartása is több milliárdos, folyamatos „pénznyelő”. Az infrastruktúra kialakításához 90-100 buszra lenne szükség, amihez társulna 200 sofőr bérköltsége és a telephelyek, buszmegállók fenntartási költsége. A saját cégek fenntartásával kilátástalan küzdelmet folytató hazai városok példája miatt Győr nem is választotta ezt a megoldást. Most azonban szembe találhatja magát az állami monopóliummal. Az ÉNYKK ugyanis néhány héttel Tuzson bejelentése előtt egy országossá növesztett vállalatba olvadt bele. Október 1-jétől országszerte az állami Volánbusz Zrt. végzi a helyi és a helyközi autóbuszos közösségi személyszállítást. Az újabb átszervezést követően a hat regionális közlekedési központ, így az ÉNYKK is egy társaságban egyesült, amivel egy csaknem 19 ezer embert foglalkoztató állami óriásvállalat jött létre. 2020-ra Győrnek és számos nagyvárosnak ezzel a monopolhelyzetben lévő nagyvállalattal kell letárgyalnia a szolgáltatás ellátásának újabb feltételeit, ami sokkal nagyobb kihívás lesz, miután a kormány kinyilvánította, hogy a terheket az önkormányzatoknak kell viselniük az iparűzésiadó-bevételből.
Győr iparűzési adó tömegközlekedés
Öt évet is ülhet, ha ezt üzeni a Facebookon
2019.11.19. 07:26
Szabadságvesztéssel büntethetik a gyilkossággal való fenyegetőzést – a Kúria döntése szerint börtönévek járnak a meggondolatlan levelekért.
Emberölés előkészületének minősül a gyilkossági szándék közzététele: akár ötévi szabadságvesztés is kiszabható azokra, akik szöveges üzenettel és különféle rémisztő videófelvételekkel azt tudatják, hogy vérontást fognak elkövetni - idézi az MTI a Magyar Nemzet keddi cikkét. A lap egy határozatra hivatkozott, amelyet nemrég fogadott el a Kúria öttagú büntető jogegységi tanácsa
A büntetőjogi elmarasztaláshoz nem szükséges, hogy az üzenetet küldő embert valaki más megbízza a tett elkövetésével, elegendő az is, ha saját elhatározásból közli a szándékát.
Az ítélkezés eddig nem volt egységes. Némelyik bírói fórum az elmarasztalás feltételének tekintette, hogy a gyilkossági üzeneteket továbbító személy valakinek a felhívására cselekedjék, mondhatni "bérgyilkosjelöltként" lépjen fel. A Kúria döntése nyomán az elkövető mostantól egyaránt felelős lesz, akár biztatásra fenyegetőzött, akár saját elhatározásból. Nagy László Tibor, az Országos Kriminológiai Intézet osztályvezetője a Magyar Nemzetnek úgy vélekedett, hogy hasznos és időszerű a Kúria új jogegységi határozata.Azt mondta, hogy a halálos fenyegetések ügyében is nagyon fontos a bűncselekmények megelőzése. Nagy László Tibor elmondása szerint a szándékos bűncselekmények négy szakaszra oszthatóak. Az első a gondolat, a bűnös szándék kialakulása - ez nem büntethető. A következő stádium az előkészület, vagyis például az eszköz beszerzése, a helyszín kiválasztása vagy a halálos fenyegetés közzététele. Az előkészületet önmagában csak a legsúlyosabb bűncselekmények esetében szankcionálja a törvény. Az emberölés előkészületének büntetése egytől öt évig terjedő szabadságvesztés lehet. Az előkészületet általában a kísérlet követi, amelyért ugyanolyan büntetés jár, mint a negyedik szakaszként megjelölhető befejezett bűntettért - sorolta az osztályvezető.
emberölés előkészülete fenyegetés Kúria
Frissítve: 2019.11.19. 09:53
2019.11.19. 07:25
A budapesti városvezetés több tízmillió forintot különített el a szálláshelyek színvonalának javítására. Országszerte és a fővárosban is emelkedik az éjjeli menedékhelyek kihasználtsága.
Az enyhe novemberi időjárás ellenére egyre többen húzódnak be az éjjeli menedékhelyekre, az éjszakai szálláshelyek kihasználtsága országosan, illetve Budapesten is 73 százalékos volt november 17-én – tudtuk meg a Menhely Alapítvány igazgatójától, Aknai Zoltántól. A szakember beszámolt arról is, az alapítvány által nyújtott krízisprogramok már november elsején elindultak, Budapesten a Fővárosi Önkormányzat támogatásával 24 órás diszpécserszolgálat, krízisautó és speciális utcai szolgálatok is segítenek az elesetteken. A Magyar Máltai Szeretetszolgálat is jelezte: felkészültek a krízisidőszakra. A karitatív szervezet országszerte 16 nappali melegedőt, 6 átmeneti szállót, 3 hajléktalan otthont, 10 éjjeli menedékhelyet, 8 időszakos férőhelyeket biztosító intézményt, 17 utcai szociális szolgálatot, 3 népkonyhát és 1 rehabilitációs intézményt üzemeltet, ezekben az intézményekben évente összesen több mint 6 ezer hajléktalan ember kap ellátást. Mint írták, intézményeik jelenleg 80 százalékos telítettséggel működnek, de teltház esetén sem utasítanak el senkit: ha szükséges, ideiglenes férőhelyeket nyitnak. Kerestük a legnagyobb fővárosi hajléktalanellátó szervezetet, a Budapesti Módszertani Szociális Központot is, ők későbbre ígértek tájékoztatást. A téli krízisellátásról múlt héten a Városházán is volt egyeztetés, ahol Karácsony Gergely főpolgármester fogadta a hajléktalan embereket segítő szervezetek képviselőit. A Menhely Alapítvány igazgatója, Aknai Zoltán azt mondta, a találkozó résztvevői több pontban fogalmazták meg, hogyan lehetne az ellátást hatékonyabbá tenni. Ilyen a szálláshelyek akadálymentesítése, higiéniája, az egészségügyi ellátásra szoruló hajléktalan emberek segítése. A konkrétumokról Misetics Bálint, A Város Mindenkié csoport aktivistája beszélt lapunknak, aki mostantól a Fővárosi Önkormányzat munkáját is segíti. Mint mondta, az önkormányzat több tízmillió forintos forrást különít el az éjjeli menedékhelyek színvonalának emelésére, az akadálymentesítés mellett ilyen például a rendszeres poloska- és csótányirtás. Szeretnék bővíteni a lábadozó férőhelyeket, ahova olyan hajléktalan emberek kerülnek, akiknek orvosi ellátásra, ápolásra is szükségük van. – Ők azok, akiknek a legnagyobb szükségük lenne a segítségre, ám az állapotuk miatt a hagyományos szálláshelyeket nem tudják igénybe venni – mondta Misetics. A javaslatok konkretizálása még tart, az azokról szóló előterjesztést a Fővárosi Közgyűlés november 27-ei ülésén tárgyalják majd. A szakember hangsúlyozta: a hajléktalan emberek segítése mellett a hajléktalanság csökkentése is prioritás az önkormányzat számára, az utcán élők megbélyegzését, büntetését ugyanakkor elutasítják.
Az „életvitelszerű” közterületi tartózkodást tiltó és büntető szabályzat tavaly októberben lépett életbe, a rendőrség azóta több száz esetben alkalmazott helyszíni figyelmeztetést és az is több alkalommal előfordult, hogy bíróság elé citáltak hajléktalan embereket csak azért, mert az utcán aludtak. Kértünk pontos adatokat az Országos Rendőr-főkapitányságtól, de cikkünk írásáig nem kaptunk tájékoztatást. A Menhely Alapítvány munkatársai szerint viszont elmondható, az utóbbi hónapokban jelentősen lecsökkent a közterületi hajléktalanság miatti rendőri intézkedések száma. Ebben nagy szerepet játszhat az Alkotmánybíróság júniusi döntése, amely ugyan nem ítélte alkotmányellenesnek a hajléktalan-törvényt, azt viszont kimondta, csak akkor lehet eljárás alá vonni egy utcán „életvitelszerűen” tartózkodó hajléktalan embert, ha a hatóság bizonyítani tudja, hogy egyébként lett volna számára hely valamelyik szálláshelyen. Misetics Bálint szerint tévúton jártak a döntéshozók, amikor a közterületi hajléktalanságot rendészeti eszközökkel próbálták eltüntetni, de az is egyértelmű, hogy az utcán élő emberek helyzetén nem lehet csupán a hajléktalanellátó rendszerre támaszkodva javítani, átfogó lakáspolitikai és szociálpolitikai intézkedésekre is szükség van. A téli krízisidőszak után Budapest ezekre helyezi majd a hangsúlyt.
Október végéig 15-en fagytak meg
Október végéig 15 rendkívüli kihűléses eset történt Magyarországon – közölte a Magyar Szociális Fórum (MSZF). Az esetek többsége a szabad ég alatt történt, illetve kórházba szállítás közben, vagy odaérkezés után, kisebb részben fűtetlen lakásban. Az MSZF 172 fagyhalál-esetről számolt be 2018 szeptembere és 2019. március vége között. A Központi Statisztikai Hivatal adatai felülírják ezt a számot: a KSH szerint 259-en hűltek ki végzetesen 2018-ban. (A KSH adata egész évre vonatkozik, az MSZF kimutatása pedig az említett 7 hónapos időszakra).
Frissítve: 2019.11.19. 17:14

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság


text:
Opten hírlevél 2012. április 17.
7. évfolyam 16. szám 2012.04.17.
Jogsegéd - dr. Bata Zoltán: A részvénytársaság alaptőkéjének felemelése
Magyar Közlöny 42-44/2012. számában megjelent jogszabályok
A felszámolások stagnálnak, a végelszámolások viszont rendkívüli módon szaporodnak az építőiparban – derül ki legfrissebb adatainkból. Az ágazatban a kisebb és a nagyobb cégek is gyakran húzzák le a rolót, egyedül a külföldi tulajdonban álló cégekre nem jellemző a nagy fluktuáció.
Több mint 1400 építőipari cég esetében indult meg a végelszámolás az első negyedévben. Ez 40 százalékos növekedés az elmúlt egy év negyedéves átlagához képest és 30 százalékos növekedés 2011 azonos időszakához képest. A nagy növekedési ütem mögött a NAV és a cégbíróságok határozott fellépése húzódik meg: kényszer-végelszámolást rendelnek el azoknál a cégeknél, amelyek nem tesznek eleget beszámolási és egyéb kötelezettségeiknek. „Nem arról van szó, hogy egy adminisztratív hiba miatt kerülnek bajba a cégek, hanem arról, hogy a magára hagyott vagy bajba jutott vállalkozások sokszor már az adminisztratív kötelezettségeiknek sem tesznek eleget” – mondja ezzel kapcsolatban Tóth Tamás, az Opten ügyvezető igazgatója. Az ilyen úton végelszámolt cégeket nagyrészt elhagyták, fantomizálták a tulajdonosok: nem foglalkoznak velük, vagyon már nincs bennük, az eszközök új vállalkozásokban kaptak szerepet. Ha az eljárás során kiderül, hogy van velük szemben követelés, a végelszámolást – az esetek harmadában fordul ez elő – felszámolás követi.
A végelszámolások növekedési ütemének elszabadulásával párhuzamosan a felszámolások növekedése megállt az utóbbi időben. A 2012 első negyedévében közzétett 1111 felszámolási eljárás lényegében belesimul a tavalyi négy negyedév átlagába (1051 felszámolás havonta), vagyis az építőiparban magas szinten stabilizálódott a felszámolások száma és aránya. Ugyanakkor a megelőző év azonos időszakához képest 17 százalékos növekedés. „Az építőipar talán az egyetlen olyan ágazat, ahol kicsik és nagyok, régi és új cégek egyaránt veszélyben vannak” – állítja Koji László, az Építési Vállalkozók Országos Szövetsége (ÉVOSZ) alelnöke. Csupán a külföldi tulajdonú cégek likviditási helyzete stabilabb az ágazati átlagnál: közülük kevesen kerülnek felszámolás alá, föltehetőleg azért, mert a nagy külföldi tulajdonosok még képesek finanszírozni magyarországi veszteségeket.
Utoljára 2008 első negyedévében alakult annyi új vállalkozás az építőiparban, mint most, 2012 első negyedévében. Összesen 1892 új vállalkozást jegyeztek be a cégbíróságok, jóllehet februárban már lecsengeni látszott az a cégalapítási hullám, ami a bejegyzések januári szigorítása miatt tavaly novemberben indult el. „Tavasszal általában megugrik az új alapítások száma az ágazatban, ám a mostani adat 30 százalékkal magasabb, mint a tavalyi havi átlag. Márciusban számos olyan cégalapítást tettek közzé, amit még a korábbi, enyhébb szabályozás hatálya alatt indítottak el. Fontos azonban megjegyezni, hogy bár a cégek újak, az esetek 70 százalékában a céghez kötő személyeknek már korábban is voltak vállalkozásaik az ágazatban” – mondja az Opten igazgatója.
A Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumtól kapott hivatalos Cégközlöny adatok alapján a 2012. év 15. hetében megjelent Cégközlöny adatai szerint az indult eljárások száma az alábbi:
Csődeljárás 10
Felszámolás 317
Végelszámolás 919
Hivatalból való törlés 65
Jogutóddal való megszűnés (a megszűnt cég rendelkezik jogutóddal) 6
Cégjegyzékből való törlés (valamilyen eljárás lezárását követően történő törlést jelent) 355
Az újonnan alakult cégek száma az adott Cégközlönyben 445 db.
A héten 20303 cégnév, 8120 székhelycím és 4692 alaptőke változást tett közzé a Cégbíróság.
Az eddigi összes Cégközlönyben közzétett adatot figyelembe véve a jelenleg rendben működő, Magyarországon bejegyzett cégek száma: 524092 db.
A részvénytársaság alaptőkéjét új részvények forgalomba hozatalával, alaptőkéjén felüli vagyona terhére, dolgozói részvény forgalomba hozatalával vagy feltételesen átváltoztatható kötvény forgalomba hozatalával emelheti fel (Gt. 248. § (1) bekezdés). Az új részvény vagy kötvény forgalomba hozatala zártkörűen vagy nyilvánosan történhet (Gt. 248. § (3) bekezdés). A különböző alaptőke emelési módok együttesen és egyidejűleg is elhatározhatók és végrehajthatók (Gt. 248. § (3) bekezdés). Ha a zártkörűen működő részvénytársaság új részvények nyilvános forgalomba hozatalával kíván alaptőkét emelni, a közgyűlésnek előzetesen határoznia kell a működési forma megváltoztatásáról (Gt. 249. §). Az alaptőke felemeléséről a közgyűlés határoz (Gt. 250. § (1) bekezdés). Az alaptőke pénzbeli hozzájárulás ellenében történő felemelése esetére az alapszabály a részvényeseknek, az átváltoztatható illetve a jegyzési elsőbbséget biztosító kötvény tulajdonosainak a részvények átvételére elsőbbséget biztosíthat. Ebben az esetben a jogosultak körét, sorrendjét és az elsőbbségi jog gyakorlásának határidejét az alapszabályban meg kell határozni (Gt. 251. § (1) bekezdés). A közgyűlés – ha azt az alapszabály nem zárja ki – felhatalmazhatja az igazgatóságot az alaptőke felemelésére. A felhatalmazásban meg kell határozni azt a legmagasabb összeget, amellyel az igazgatóság az alaptőkét a közgyűlés által meghatározott legfeljebb ötéves időtartam alatt felemelheti (Gt. 252. § (1) bekezdés). A felhatalmazás egyben feljogosítja és kötelezi is az igazgatóságot az alaptőke felemelése során szükséges valamennyi határozat meghozatalára, amelyre felhatalmazás hiányában a közgyűlésnek lenne hatásköre. Ebben a körben az igazgatóság az alapszabály módosítására is jogosult (Gt. 252. § (2) bekezdés).
Az alaptőkét új részvények zártkörű vagy nyilvános forgalomba hozatalával lehet felemelni (Gt. 254. § (1) bekezdés). Új részvényeket csak akkor lehet forgalomba hozni, ha a korábban kibocsátott részvények névértékét vagy kibocsátási értékét teljes egészében befizették, illetve a nem pénzbeli hozzájárulást a társaság rendelkezésére bocsátották (Gt. 254. § (2) bekezdés). A közgyűlési határozatban meg kell határozni az alaptőke emelés módját, összegét – szükség esetén a tervezett legkisebb összegét - az alapszabály módosítás tervezetét, ezen belül a kibocsátandó részvények sorozatát, az egyes részvényfajtákhoz, osztályokhoz és sorozatokhoz fűződő jogokat, a részvények előállításának módját, névértékét, kibocsátási értékét, illetve azok befizetésének feltételeit, a nem pénzbeli hozzájárulás tárgyát, értékét, az annak ellenében biztosítandó részvények darabszámát, névértékét, a hozzájárulást szolgáltató nevét, lakhelyét (székhelyét), az értékelést végző könyvvizsgáló nevét, székhelyét, a szolgáltatás időpontját valamint a részvények átvételére vonatkozó nyilatkozat megtételének határidejét (Gt. 255. § (1) bekezdés). Ha a jegyzési elsőbbséggel rendelkező személyek elsőbbségi jogukkal nem éltek, meg kell határozni azon személyek körét, akik a kibocsátandó részvények átvételére jogosultak és meg kell jelölni az egyes személyek által átvehető részvények számát (Gt. 255. § (2) bekezdés). A részvények átvételére csak olyan személy jelölhető ki, aki előzetesen arra kötelezettség vállaló nyilatkozatot tett. A nyilatkozatnak tartalmaznia kell a vállalt pénzbeli vagy nem pénzbeli hozzájárulás pontos összegét (Gt. 255. § (3) bekezdés). Az alaptőke emelés elhatározásával egyidejűleg a közgyűlés az alapszabályt a részvények átvételére vonatkozó kötelezettség vállalások eredményétől függően feltételesen módosíthatja. Ebben az esetben újabb közgyűlés tartására nincs szükség (Gt. 256. § (1) bekezdés). Az alaptőke emelésről szóló határozatot az igazgatóság harminc napon belül köteles a Cégközlönyben közzétenni (Gt. 256. § (2) bekezdés). Ha nem került sor a feltételes alapszabály módosításra, vagy az nem terjedt ki minden szükséges döntésre, a részvényjegyzési időszak eredményes lezártát követő hatvan napon belül közgyűlést kell tartani és azon az alapszabályt megfelelően módosítani kell (Gt. 257. § (1) bekezdés). Ha a közgyűlés másként nem rendelkezik, az új részvény a részvénykönyvbe történő bejegyzést követő üzleti évben jogosít először osztalékra (Gt. 257. § (3) bekezdés). Az alaptőke emelés meghiúsul, ha az emelés összegének vagy legkisebb tervezett összegének megfelelő névértékű vagy kibocsátási értékű részvény átvételére az arra jogosultak határidőben nem vállalnak kötelezettséget (Gt. 258. § (1) bekezdés). Az alaptőke emelés meghiúsulását harminc napon belül elektronikus úton be kell jelenteni a cégbíróságnak (Gt. 258. § (2) bekezdés).
A részvénytársaság az alaptőkén felüli vagyonával vagy annak egy részével felemelheti alaptőkéjét, ha arra mérlege szerint a fedezet biztosított (Gt. 259. § (1) bekezdés). Az alaptőke felemeléséről ilyen esetben az igazgatóság határozhat, és ugyancsak az igazgatóság fogadja el a közbenső mérleget is (Gt. 259. § (2) bekezdés). A felemelt alaptőkét megtestesítő részvények a társaság részvényeseit ellenérték nélkül, részvényeik névértékének arányában illetik meg (Gt. 259. § (3) bekezdés). Az alaptőke emelést követő hatvan napon belül az igazgatóság intézkedik a meglévő nyomdai úton előállított részvények kicseréléséről vagy felülbélyegzéséről (Gt. 260. § (1) bekezdés). Ha a részvényes a kicserélendő vagy felülbélyegzendő részvényeket határidőben nem adja át, az igazgatóság azokat érvénytelenné nyilvánítja (Gt. 260. § (2) bekezdés). Az érvénytelenné nyilvánított részvények helyett a társaság új részvényeket bocsát ki, és azokat értékesíti (Gt. 260. § (3) bekezdés). Ugyancsak értékesíti a társaság azokat felülbélyegzett vagy kicserélt részvényeket, amelyeket a részvényes határidőben nem vett át (Gt. 260. § (4) bekezdés). Dematerializált részvények esetében az igazgatóság az alapszabályban meghatározott időn – ennek hiányában tizenöt napon – belül értesíti az értékpapír számla vezetőjét a beállt változásokról (Gt. 261. §).
42/2012. április 11.
2012. évi XXIX. törvény
70/2012. (IV. 11.) Korm. rendelet
A budapesti Tüskecsarnok beruházási programmal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről szóló 32/2012. (III. 7.) Korm. rendelet, valamint a budapesti Istvánmező rehabilitációs programjával, kiemelten a Budapesti Olimpiai Központ integrált rekonstrukciójával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről szóló 364/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet módosításáról
19/2012. (IV. 11.) BM rendelet
A belügyminiszter irányítása alá tartozó költségvetési szervek hivatásos állományú tagjainak 2012. évi ruházati utánpótlási ellátmánya felhasználási rendjéről
1106/2012. (IV. 11.) Korm. határozat
A megyei intézményfenntartó központok által átvett a szociális intézményekkel kapcsolatos egyes feladatok ellátásáról
1107/2012. (IV. 11.) Korm. határozat
A megyei levéltáraknak a Magyar Országos Levéltárba történő beolvadásáról
1108/2012. (IV. 11.) Korm. határozat
A Tüskecsarnok projekt befejezéséről
39/2012. (IV. 11.) ME határozat
A Felsőoktatási Tervezési Testület tagjainak és elnökének megbízásáról
43/2012. április 12.
71/2012. (IV. 12.) Korm. rendelet
Az otthonteremtéssel összefüggő egyes kormányrendeletek módosításáról
72/2012. (IV. 12.) Korm. rendelet
A Nemzeti Eszközkezelő Zrt. és a bérlő között létrejött lakásbérleti szerződés szerinti lakbér mértékéről és a lakáscseréhez történő hozzájárulás feltételeiről
73/2012. (IV. 12.) Korm. rendelet
A büntetés-végrehajtási szervezet részéről a központi államigazgatási szervek és a rendvédelmi szervek irányában fennálló egyes ellátási kötelezettségekről, a termékek és szolgáltatások átadás-átvételének és azok ellentételezésének rendjéről szóló 44/2011. (III. 23.) Korm. rendelet módosításáról
1109/2012. (IV. 12.) Korm. határozat
Magyarország 2012–2020. évre szóló külgazdasági stratégiájának végrehajtásáról
1110/2012. (IV. 12.) Korm. határozat
A Gazdaságfejlesztési Operatív Program és a Darányi Ignác Vidékfejlesztési Program közötti lehatárolás felülvizsgálatáról
1111/2012. (IV. 12.) Korm. határozat
Az MFB Közösségi Közlekedésfejlesztési Hitelprogram átalakításáról
1112/2012. (IV. 12.) Korm. határozat
Az „M0 útgyűrű építése 0+000–29+500 km szelvények között” című nagyprojekt műszaki tartalmának bővüléséről, valamint az erről szóló tájékoztatás Európai Bizottsághoz történő benyújtásának Kormány általi elrendeléséről
1113/2012. (IV. 12.) Korm. határozat
A KEOP keretében megvalósuló „Kék-víz” Észak-Bács-Kiskun Megyei Ivóvízminőség-javító Program című, ötmilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat jóváhagyásáról
1114/2012. (IV. 12.) Korm. határozat
A „Sopron–Szombathely–Szentgotthárd vasútvonal korszerűsítése” című nagyprojekt támogatásának növeléséről
40/2012. (IV. 12.) ME határozat
A Magyarország Kormánya és a Katar Állam Kormánya közötti kulturális, oktatási és tudományos együttműködésről szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról
44/2012. április 13.
2012. évi XXXI. törvény
A szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény és az azzal összefüggő egyes törvények módosításáról, valamint a katasztrófavédelemmel kapcsolatos egyes törvényi rendelkezések módosításáról
2012. évi XXXII. törvény A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról
2012. évi XXXIII. törvény
2012. évi XXXIV. törvény
A fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény, valamint a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény módosításáról
75/2012. (IV. 13.) Korm. rendelet
A területrendezési hatósági eljárásokról szóló 76/2009. (IV. 8.) Korm. rendelet módosításáról
76/2012. (IV. 13.) Korm. rendelet
20/2012. (IV. 13.) BM rendelet
Az áldozatsegítő támogatások igénybevételének részletes szabályairól szóló 1/2006. (I. 6.) IM rendelet módosításáról
21/2012. (IV. 13.) BM rendelet
A szabálysértési nyilvántartási rendszer egyes nyilvántartásai részére történő adatközlés formájáról, módjáról és rendjéről, a szabálysértési nyilvántartó szerv által teljesített adatközlés rendjéről, valamint az egyes szabálysértési nyilvántartásokban kezelt adatokra tekintettel kiállított hatósági bizonyítvány kiadásának eljárási rendjéről
17/2012. (IV. 13.) NFM rendelet
A földgáz árszabályozással összefüggő egyes miniszteri rendeletek módosításáról
35/2012. (IV. 13.) VM rendelet Egyes agrártárgyú miniszteri rendeletek módosításáról
36/2012. (IV. 13.) VM rendelet
A barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet és az egyes levegőszennyező anyagok összkibocsátási határértékeiről szóló 7/2003. (V. 16.) KvVM–GKM együttes rendelet módosításáról
32/2012. (IV. 13.) OGY határozat
A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elektronikus hírközléssel összefüggő 2010. évi tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról
2012. április 11. 55. évfolyam, L 101
A Bizottság 305/2012/EU (2012. április 10.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
A Bizottság 306/2012/EU (2012. április 10.) végrehajtási rendelete a cukorágazat egyes termékeire a 2011/12-es gazdasági évben alkalmazandó, a 971/2011/EU végrehajtási rendeletben rögzített irányadó árak és kiegészítő importvámok módosításáról
A Bizottság 2012/186/EU (2012. február 3.) felhatalmazáson alapuló határozata a tengeri áru- és személyszállításban használt statisztikai adatszolgáltatásról szóló 2009/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról
A Bizottság 2012/187/EU (2012. április 4.) végrehajtási határozata a 2001/861/EK határozat novaluron tekintetében történő módosításáról (az értesítés a C(2012) 2164. számú dokumentummal történt)
A Bizottság 2012/188/EU (2012. április 4.) végrehajtási határozata a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján bizonyos eltéréseknek a tagállamok számára történő engedélyezéséről (az értesítés a C(2012) 2166. számú dokumentummal történt)
2012. április 12. 55. évfolyam, L 102
A Tanács 2012/189/EU (2012. március 26.) határozata a 2010. évi nemzetközi kakaómegállapodásnak a megkötéséről
A Bizottság 307/2012/EU (2012. április 11.) végrehajtási rendelete a vitaminok, ásványi anyagok és bizonyos egyéb anyagok élelmiszerekhez történő hozzáadásáról szóló 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikkének alkalmazására megállapított végrehajtási szabályokról
A Bizottság 308/2012/EU (2012. április 11.) végrehajtási rendelete az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékek behozatalára vonatkozó kiegészítő vámok megállapításáról szóló 673/2005/EK tanácsi rendelet I. mellékletében felsorolt termékekre vonatkozó kiegészítő vámok mértékének módosításáról
A Bizottság 309/2012/EU (2012. április 11.) végrehajtási rendelete az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
A Bizottság 2012/190/EU (2012. április 4.) végrehajtási határozata a 2008/603/EK, a 2008/691/EK és a 2008/751/EK határozatnak az 1528/2007/EK tanácsi rendelet II. melléklete szerinti származási szabályoktól a konzervált tonhal és a tonhalfilé (loin) vonatkozásában Mauritiuson, a Seychelle-szigeteken és Madagaszkáron fennálló különleges helyzetre figyelemmel lehetővé tett ideiglenes eltérés tekintetében történő módosításáról (az értesítés a C(2012) 2321. számú dokumentummal történt)
A Bizottság 2012/191/EU (2012. április 10.) végrehajtási határozata az amiszulbróm, klórantraniliprol, meptildinokap, pinoxaden, ezüst-tioszulfát és tembotrion nevű új hatóanyagokra vonatkozó ideiglenes engedélyek tagállamok általi meghosszabbításának engedélyezéséről (az értesítés a C(2012) 2259. számú dokumentummal történt)
2012. április 13. 55. évfolyam, L 103
A Tanács 2012/192/EU (2010. július 12.) határozata az Európai Unió, valamint az Izlandi Köztársaság, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség közötti, ezen államoknak az Európai Bizottságot a schengeni vívmányok végrehajtását, alkalmazását és fejlesztését érintő végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában segítő bizottságok munkájában való részvételéről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról
A Tanács 2012/193/EU (2012. március 13.) határozata az Európai Unió, valamint az Izlandi Köztársaság, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség közötti, ezen államoknak az Európai Bizottságot a schengeni vívmányok végrehajtását, alkalmazását és fejlesztését érintő végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában segítő bizottságok munkájában való részvételéről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről
Megállapodás az Európai Unió, valamint az Izlandi Köztársaság, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség között, az utóbbi államoknak az Európai Bizottságot a schengeni vívmányok végrehajtását, alkalmazását és fejlesztését érintő végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában segítő bizottságok munkájában való részvételéről
A Szerződő Felek együttes nyilatkozata a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló különleges társulásról
A Bizottság 310/2012/EU (2011. december 21.) felhatalmazáson alapuló rendelete a harmadik országbeli értékpapír-kibocsátók által alkalmazott számviteli standardok egyenértékűségének megállapítására szolgáló eljárásnak a 2003/71/EK és a 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti létrehozásáról szóló 1569/2007/EK rendelet módosításáról
A Bizottság 311/2012/EU (2011. december 21.) felhatalmazáson alapuló rendelete a 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a tájékoztatókkal és a reklámokkal kapcsolatos elemek tekintetében történő végrehajtásáról szóló 809/2004/EK rendelet módosításáról
A Bizottság 312/2012/EU (2012. január 9.) felhatalmazáson alapuló rendelete az Azori-szigetek és Madeira autonóm régióba behozott egyes ipari termékekre a Közös Vámtarifa alapján alkalmazott autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztéséről szóló 973/2010/EU tanácsi rendelet módosításáról
A Bizottság 313/2012/EU (2012. április 12.) végrehajtási rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról szóló 73/2009/EK tanácsi rendelet IV. és VIII. mellékletének módosításáról
A Bizottság 314/2012/EU (2012. április 12.) végrehajtási rendelete az 555/2008/EK és a 436/2009/EK rendeletnek a borászati termékek fuvarozásához szükséges kísérőokmányok, valamint a borágazatban vezetendő nyilvántartások tekintetében történő módosításáról
A Bizottság 315/2012/EU (2012. április 12.) végrehajtási rendelete a 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a szőlőből készült termékek kategóriái, a borászati eljárások és az azokhoz kapcsolódó korlátozások tekintetében történő végrehajtására vonatkozó egyes szabályok megállapításáról szóló 606/2009/EK rendelet módosításáról
A Bizottság 316/2012/EU (2012. április 12.) végrehajtási rendelete az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 168. alkalommal történő módosításáról
A Bizottság 317/2012/EU (2012. április 12.) végrehajtási rendelete az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
A Bizottság 318/2012/EU (2012. április 12.) végrehajtási rendelete a cukorágazat egyes termékeire a 2011/12-es gazdasági évben alkalmazandó, a 971/2011/EU végrehajtási rendeletben rögzített irányadó árak és kiegészítő importvámok módosításáról
A Bizottság 2012/194/EU (2012. április 11.) végrehajtási határozata az egyes harmadik országok nemzeti számviteli standardjainak és egyes nemzetközi pénzügyi beszámolási standardoknak harmadik országbeli értékpapír-kibocsátók által a konszolidált pénzügyi kimutatások elkészítésére való alkalmazásáról szóló 2008/961/EK határozat módosításáról (az értesítés a C(2012) 2256. számú dokumentummal történt)
A Vegyes Bizottság 1/2012 2012/195/EU (2012. március 31.) határozata amely bizottságot az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás hozta létre (2012. március 31.) a megállapodáshoz tartozó, a szociális biztonsági rendszerek koordinációjáról szóló II. melléklet cseréjéről
2012. április 14. 55. évfolyam, L 104
Értesítés az Európai Unió, valamint az Izlandi Köztársaság, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség közötti, ezen államoknak az Európai Bizottságot a schengeni vívmányok végrehajtását, alkalmazását és fejlesztését érintő végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában segítő bizottságok munkájában való részvételéről szóló megállapodásnak az Európai Unió és a Liechtensteini Hercegség közötti hatálybalépéséről
A Bizottság 319/2012/EU (2012. április 13.) végrehajtási rendelete a 2011. évben a 847/96/EK tanácsi rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alapján visszatartott egyes mennyiségeknek a 2012-es halászati kvótákhoz való hozzáadásáról
A Bizottság 320/2012/EU (2012. április 13.) végrehajtási rendelete az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
A Bizottság 321/2012/EU (2012. április 13.) végrehajtási rendelete a gabonaágazatban 2012. április 16-tól alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról
2012. április 11. 55. évfolyam, C 103
2012/C 103/01 Euroátváltási árfolyamok
2012/C 103/02 Euroátváltási árfolyamok
2012/C 103/03 A pénzforgalomba szánt euroérmék új nemzeti előlapja
2012/C 103/04 A pénzforgalomba szánt euroérmék új nemzeti előlapja
2012/C 103/05 MEDIA 2007 – Fejlesztés, terjesztés, promóció és szakképzés – Ajánlattételi felhívás – EACEA/8/12 – Európai filmek nemzetközi forgalmazásának támogatása – A „Kereskedelmi közvetítői program” 2012
2012/C 103/06 Értesítés az Amerikai Egyesült Államokból származó etanol-aminok behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindításáról
2012. április 11. 55. évfolyam, C 104
2012/C 104/01 A Bizottság közleménye a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében (Az irányelv értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele)
2012/C 104/02 A Bizottság közleménye az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről és a 89/336/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. december 15-i 2004/108/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében (Az irányelv értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele)
2012/C 104/03 A Bizottság közleménye az egyszerű nyomástartó edényekről szóló 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (kodifikált változat) végrehajtása keretében (Az irányelv értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele)
2012/C 104/04 A Bizottság közleménye a nyomástartó berendezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1997. május 29-i 97/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében (Az irányelv értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele)
2012/C 104/05 A tagállamok által közölt információk a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet)
2012/C 104/06 A tagállamok által közölt információk a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet)
2012/C 104/07 A tagállamok által közölt információk a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet)
2012/C 104/08 A tagállamok által közölt információk a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet)
2012/C 104/09 A tagállamok által közölt információk a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet)
2012. április 11. 55. évfolyam, C 105
2012/C 105/01 Az Európai Központi Bank véleménye (2012. január 25.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről szóló irányelv iránti javaslatról és a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről szóló rendelet iránti javaslatról (CON/2012/5)
2012. április 12. 55. évfolyam, C 106
2012/C 106/01 Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6510 – Remondis/Sortiva/Stam Papier Recycling)
2012/C 106/02 Euroátváltási árfolyamok
2012/C 106/03 Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6551 – Kellogg Company/Pringles Snack Business) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy
2012/C 106/04 Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6530 – EDF/Edison) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy
2012/C 106/05 Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6543 – Wienerberger/Pipelife International) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy
2012/C 106/06 Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6522 – Groupe Lactalis/Skånemejerier)
2012/C 106/07 Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6529 – ABB/Thomas & Betts)
2012/C 106/08 Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6518 – ESB NM/BPAEL/Heliex Power Limited) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy
2012. április 13. 55. évfolyam, C 107
2012/C 107/01 Euroátváltási árfolyamok
2012/C 107/02 Az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2011. július 1-jén tartott ülésén megfogalmazott véleménye COMP/M.6101 – UPM/Myllykoski és Rhein Papier – Előadó: Ciprus
2012/C 107/03 A meghallgató tisztviselő zárójelentése – COMP/M.6101 – UPM/Myllykoski és Rhein Papier
2012/C 107/04 A Bizottság határozatának összefoglalója (2011. július 13.) egy összefonódásnak a belső piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (Ügyszám COMP/M.6101 – UPM/Myllykoski és Rhein Papier) (az értesítés a C(2011) 4997. számú dokumentummal történt)
2012/C 107/05 Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6527 – Rio Tinto/Richards Bay Minerals) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy
2012/C 107/06 Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6524 – Sberbank of Russia/BNP Paribas Personal Finance/BNP Paribas Vostok) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy
2012/C 107/07 Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6540 – DONG Energy Borkum Riffgrund I HoldCo/Boston Holding/Borkum Riffgrund I Offshore Windpark)
2012/C 107/08 Helyesbítés a forgalombahozatali engedélyekről szóló közösségi határozatok összefoglalásához a gyógyszerkészítmények tekintetében 2007. december 1-jétől2007. december 31-ig ( HL C 19., 2008.1.25.)
2012. április 13. 55. évfolyam, C 107E
2012/C 107 E/01 A Tanács 6/2012/EU álláspontja első olvasatban a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló 428/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról
A Tanács által 2012. február 21-én elfogadva
2012. április 14. 55. évfolyam, C 108
2012/C 108/01 Állami támogatás engedélyezése az EUMSZ 107. és 108. cikke alapján – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást
2012/C 108/02 Állami támogatás engedélyezése az EUMSZ 107. és 108. cikke alapján – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást
2012/C 108/03 Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6401 – Waterland/Alychlo/Omega Pharma)
2012/C 108/04 Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6492 – SCOR/MAF/Essor JV)
2012/C 108/05 Euroátváltási árfolyamok
2012/C 108/06 Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6516 – Sumitomo Mitsui Financial Group/RBS Aviation Capital Group) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy
2012. április 14. 55. évfolyam, C 108E
2012/C 108 E/01 A Tanács 7/2012/EU álláspontja első olvasatban, a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2008–2013-as időszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról szóló 2007/573/EK határozat módosításáról
A Tanács által 2012. március 8-án elfogadva
2012/C 108 E/02 A Tanács 8/2012/EU álláspontja első olvasatban az egységes európai vasúti térség létrehozásáról
2012. április 14. 55. évfolyam, C 109
2012/C 109/01 Az Európai Unió Bíróságá utolsó kiadványa az Európai Unió Hivatalos Lapjában HL C 98., 2012.3.31.
2012/C 109/02 C-462/10. P. sz. ügy: A Bíróság 2012. január 13-i végzése — Evropaïki Dynamiki — Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE kontra Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) (Fellebbezés — Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések — Ajánlati felhívás — Informatikai tanácsadási szolgáltatások nyújtása — Az ajánlat elutasítása — A szerződés másik ajánlattevőnek való odaítéléséről szóló határozat — Kiválasztási és odaítélési szempontok — A szempontok összekeverése — A szempontok súlyozása — A bírálóbizottsági jelentés teljes másolata — Az indokolás elégtelensége)
2012/C 109/03 C-496/10. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2012. január 19-i végzése (az Ufficio del Guidice di Pace di Venafro (Olaszország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Aldo Patriciello elleni büntetőeljárás (Az eljárási szabályzat 104. cikke 3. §-ának első bekezdése — Az Európai Parlament tagja — A kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv — 8. cikk — Becsületsértés miatti büntetőeljárás — A Parlament helyiségein kívül tett kijelentések — A „parlamenti feladatok ellátása során kifejtett vélemény” fogalma — Mentesség — Feltételek)
2012/C 109/04 C-590/10. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2011. november 22-i végzése (a Bayerischer Verwaltungsgerichtshof (Németország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Wolfgang Köppl kontra Freistaat Bayern (Az eljárási szabályzat 104. cikke 3. §-ának első bekezdése — 91/439/EGK irányelv — 1. cikk (2) bekezdés, valamint 8. cikk (2) és (4) bekezdés — 7. cikk (1) bekezdés — Vezetői engedélyek kölcsönös elismerése — Nemzeti vezetői engedély bevonása — B kategóriájú vezetői engedély másik tagállam általi kiállítása — A tartózkodási helyre vonatkozó feltétel megsértése — C kategóriájú vezetői engedély ugyanezen tagállam általi későbbi kiállítása — A tartózkodási helyre vonatkozó feltétel betartása — A C kategóriába tartozó járművekre vonatkozó vezetői engedély kiállításakor a B kategóriába tartozó járművekre vonatkozó érvényes vezetői engedély meglétére vonatkozó kötelezettség)
2012/C 109/05 C-45/11. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2011. december 7-i végzése — Deutsche Bahn AG kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (Fellebbezés — Közösségi védjegy — Vízszintes, szürke-piros színkombinációból álló közösségi védjegy lajstromozására irányuló kérelem — Feltétlen kizáró ok — Megkülönböztető képesség hiánya — 207/2009/EK rendelet — 7. cikk (1) bekezdésének b) pontja)
2012/C 109/06 C-76/11. P. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2011. november 29-i végzése — Tresplain Investments Ltd kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM), Hoo Hing Holdings Ltd („Fellebbezés — Közösségi védjegy — 40/94/EK rendelet — A 8. cikk (4) bekezdése és az 52. cikk (1) bekezdésének c) pontja — A Golden Elephant Brand közösségi ábrás védjegy — A lajstromozatlan GOLDEN ELEPHANT nemzeti ábrás védjegyre alapított törlési kérelem — A korábbi védjegyre irányadó nemzeti jogra való hivatkozás — A common law szerinti jellegbitorlási keresetre (action for passing off) vonatkozó szabályrendszer”)
2012/C 109/07 C-117/11. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2012. január 19-i végzése (Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber) (Egyesült Királyság) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Purple Parking Ltd, Airparks Services Ltd kontra The Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs (Az eljárási szabályzat 104. cikke 3. §-ának első bekezdése — Adózás — HÉA — Hatodik irányelv — 28. cikk (2) bekezdés a) pont — 28. cikk (3) bekezdés b) pont — Bizonyos szállítási szolgáltatások adómentessége — Parkolási szolgáltatást és az utasoknak a parkolótól a repülőtérig történő szállítását egyesítő ügylet — Két különálló szolgáltatás vagy egy egységes szolgáltatás fennállása — Az adósemlegesség elve)
2012/C 109/08 C-235/11. P. sz. ügy: A Bíróság 2011. november 29-i végzése — Evropaïki Dynamiki — Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE kontra Európai Bizottság (Fellebbezés — Az eljárási szabályzat 119. cikke — Az Unió intézményei által saját nevükben lefolytatott közbeszerzési eljárások — A közösségi kibocsátás-kereskedelmi rendszerrel (CITL és CR) kapcsolatos IT-szolgáltatásokra és felhasználói támogatásra vonatkozó szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési eljárás — Az ajánlat elutasítása — Indokolási kötelezettség — Az egyenlő bánásmód elve — Nyilvánvalóan elfogadhatatlan és nyilvánvalóan megalapozatlan fellebbezés)
2012/C 109/09 C-349/11. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2011. december 9-i végzése (Tribunal de première instance de Liège (Belgium) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Auditeur du travail kontra Yangwei SPRL (Az eljárási szabályzat 104. cikke 3. §-ának első bekezdése — A 97/81/EK irányelv — A részmunkaidős foglalkoztatás lehetőségeit korlátozó közigazgatási akadályok — A munkaszerződések és a munkaidő-beosztások kötelező hozzáférhetővé tétele és megőrzése)
2012/C 109/10 C-44/12. sz. ügy: A Court of Session (Scotland), Edinburgh (Egyesült Királyság) által 2012. január 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Andrius Kulikauskas kontra Macduff Shellfish Limited, Duncan Watt
2012/C 109/11 C-45/12. sz. ügy: Cour de travail de Bruxelles (Belgium) által 2012. január 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Onafts — Office national d’allocations familiales pour travailleurs salariés kontra Radia Hadj Ahmed
2012/C 109/12 C-46/12. sz. ügy: Az Ankenævnet for Uddannelsesstøtten (Dánia) által 2012. január 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — L.N.
2012/C 109/13 C-60/12. sz. ügy: A Vrchní soud v Praze (Cseh Köztársaság) által 2012. február 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Marián Baláľ
2012/C 109/14 C-420/08. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2012. január 27-i végzése (a Verwaltungsgericht Berlin (Németország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Yasar Erdil kontra Land Berlin
2012/C 109/15 C-533/09. sz. ügy: A Bíróság hatodik tanácsa elnökének 2011. december 15-i végzése — Európai Bizottság kontra Portugál Köztársaság
2012/C 109/16 C-516/10. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2012. január 30-i végzése — Európai Bizottság kontra Osztrák Köztársaság
2012/C 109/17 C-575/10. sz. ügy: A Bíróság hetedik tanácsa elnökének 2012. január 20-i végzése — Európai Bizottság kontra Magyarország
2012/C 109/18 C-8/11. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2012. január 31-i végzése (az Oberlandesgericht Oldenburg (Németország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Johann Bilker, Heidrun Ohle, Ursula Kohls-Ohle kontra EWE AG
2012/C 109/19 T-268/08. és T-281/08. sz. egyesített ügyek: A Törvényszék 2012. február 28-i ítélete — Land Burgenland és Ausztria kontra Bizottság („Állami támogatások — Az osztrák hatóságok által a Grazer Wechselseitige csoportnak (GRAWE) a Bank Burgenland privatizációja keretében nyújtott támogatás — A támogatást a közös piaccal összeegyeztethetetlennek minősítő és annak visszatéríttetését elrendelő határozat — A piacgazdasági feltételek mellett működő magánbefektető kritériuma — Az eladóként fellépő állam esetében való alkalmazás — A piaci ár meghatározása”)
2012/C 109/20 T-282/08. sz. ügy: A Törvényszék 2012. február 28-i ítélete — Grazer Wechselseitige Versicherung kontra Bizottság („Állami támogatások — Az osztrák hatóságok által a Grazer Wechselseitige csoportnak (GRAWE) a Bank Burgenland privatizációja keretében nyújtott támogatás — A támogatást a közös piaccal összeegyeztethetetlennek minősítő és annak visszatéríttetését elrendelő határozat — A piacgazdasági feltételek mellett működő magánbefektető kritériuma — Az eladóként fellépő állam esetében való alkalmazás — A piaci ár meghatározása”)
2012/C 109/21 T-77/10. és T-78/10. sz. egyesített ügyek: A Törvényszék 2012. február 29-i ítélete — Certmedica International kontra OHIM — Lehning entreprise (L112) és Lehning entreprise kontra OHIM — Certmedica International (L112) („Közösségi védjegy — Törlési eljárás — L112 közösségi szóvédjegy — L.114 korábbi francia szóvédjegy — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — Az áruk hasonlósága — A megjelölések hasonlósága — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 53. cikke (1) bekezdésének a) pontja — A korábbi védjegy tényleges használatának hiánya — A 207/2009 rendelet 57. cikke (2) és (3) bekezdése — Részleges törlés”)
2012/C 109/22 T-525/10. sz. ügy: A Törvényszék 2012. február 29-i ítélete — Azienda Agricola Colsaliz di Faganello Antonio kontra OHIM — Weinkellerei Lenz Moser (SERVO SUO) („Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — A SERVO SUO közösségi szóvédjegy bejelentése — A SERVUS korábbi közösségi szóvédjegy — Viszonylagos kizáró okok — Összetéveszthetőség — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)
2012/C 109/23 T-305/08. sz. ügy: A Törvényszék 2012. február 14-i végzése — Olaszország kontra Bizottság („Megsemmisítés iránti kereset — 530/2008/EK rendelet — A kékúszójú tonhalállomány helyreállítása — A teljes kifogható mennyiség (TAC) 2008-ra történő megállapítása — Okafogyottság”)
2012/C 109/24 T-319/08. sz. ügy: A Törvényszék 2012. február 14-i végzése — Grasso kontra Bizottság („Megsemmisítés iránti kereset — 530/2008/EK rendelet — A kékúszójú tonhalállomány helyreállítása — A teljes kifogható mennyiség (TAC) 2008-ra történő megállapítása — Általános hatályú aktus — A személyében való érintettség hiánya — Elfogadhatatlanság”)
2012/C 109/25 T-329/08. sz. ügy: A Törvényszék 2012. február 14-i végzése — AJD Tuna kontra Bizottság („Megsemmisítés iránti kereset — 530/2008/EK rendelet — A kékúszójú tonhalállomány helyreállítása — A teljes kifogható mennyiség (TAC) 2008-ra történő megállapítása — Általános hatályú aktus — A személyében való érintettség hiánya — Elfogadhatatlanság”)
2012/C 109/26 T-330/08. sz. ügy: A Törvényszék 2012. február 14-i végzése — Ligny Pesca di Guaiana Francesco és társai kontra Bizottság („Megsemmisítés iránti kereset — 530/2008/EK rendelet — A kékúszójú tonhalállomány helyreállítása — A teljes kifogható mennyiség (TAC) 2008-ra történő megállapítása — Általános hatályú aktus — A személyében való érintettség hiánya — Elfogadhatatlanság”)
2012/C 109/27 T-366/08. sz. ügy: A Törvényszék 2012. február 14-i végzése — Federcoopesca és társai kontra Bizottság („Megsemmisítés iránti kereset — 530/2008/EK rendelet — A kékúszójú tonhalállomány helyreállítása — A teljes kifogható mennyiség (TAC) 2008-ra történő megállapítása — Általános hatályú aktus — A személyében való érintettség hiánya — Elfogadhatatlanság”)
2012/C 109/28 T-218/11. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2012. február 27-i végzése — Dagher kontra Tanács („Ideiglenes intézkedés iránti kérelem — Közös kül- és biztonságpolitika — Az elefántcsontparti helyzet tekintetében hozott korlátozó intézkedések — Az érintett személyek listájáról való levétel — Ideiglenes intézkedések iránti kérelem — Okafogyottság”)
2012/C 109/29 T-572/11. R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2012. február 17-i végzése — Hassan kontra Tanács („Ideiglenes intézkedés iránti kérelem — Közös kül- és biztonságpolitika — Szíriával szembeni korlátozó intézkedések — Pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása — Ideiglenes intézkedések iránti kérelem — Sürgősség hiánya — Az érdekek mérlegelése”)
2012/C 109/30 T-601/11. R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2012. február 13-i végzése — Dansk Automat Brancheforening kontra Bizottság („Ideiglenes intézkedés iránti kérelem — Állami támogatások — Az on-line szerencsejáték-szolgáltatók vonatkozásában alacsonyabb adókat bevezető dán törvény — A támogatást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat — A végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem — A sürgősség hiánya — Az érdekek mérlegelése”)
2012/C 109/31 T-656/11. R. sz. ügy: Az ideiglenes intézkedésről határozó bíró 2012. február 16-i végzése — Morison Menon Chartered Accountants és társai kontra Tanács („Ideiglenes intézkedés iránti kérelem — Közös kül- és biztonságpolitika — Iránnal szemben az atomfegyverek elterjedésének megakadályozása érdekében hozott korlátozó intézkedések — Pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása — Sürgősség hiánya — Végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem”)
2012/C 109/32 T-666/11. sz. ügy: 2011. december 27-én benyújtott kereset — Budziewska kontra OHIM — Puma AG Rudolf Dassler Sport (egy puma ábrázolása)
2012/C 109/33 T-668/11. sz. ügy: 2011. december 30-án benyújtott kereset — VIP Car Solutions kontra Parlament
2012/C 109/34 T-15/12. sz. ügy: 2012. január 6-án benyújtott kereset — Provincie Groningen és társai kontra Bizottság
2012/C 109/35 T-16/12. sz. ügy: 2012. január 6-án benyújtott kereset — Stichting Het Groninger Landschap és társai kontra Bizottság
2012/C 109/36 T-19/12. sz. ügy: 2012. január 10-én benyújtott kereset — Fabryka Łożysk Tocznych-Kra¶nik kontra OHIM — Impexmetal (KFŁT KRA¦NIK)
2012/C 109/37 T-31/12. sz. ügy: 2012. január 23-án benyújtott kereset — Région Poitou-Charentes kontra Bizottság
2012/C 109/38 T-32/12. sz. ügy: 2012. január 20-án benyújtott kereset — Vardar kontra OHIM — Joker (pingulina)
2012/C 109/39 T-39/12. P. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék F-119/10. sz., Di Tullio kontra Bizottság ügyben 2011. november 29-én hozott ítélete ellen Roberto Di Tullio által 2012. január 25-én benyújtott fellebbezés
2012/C 109/40 T-40/12. sz. ügy: 2012. január 30-án benyújtott kereset — European Dynamics Luxembourg és Evropaïki Dynamiki — Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE kontra Europol
2012/C 109/41 T-41/12. sz. ügy: 2012. január 27-én benyújtott kereset — LS Fashion kontra OHIM — Sucesores de Miguel Herreros (L’Wren Scott)
2012/C 109/42 T-47/12. sz. ügy: 2012. január 27-én benyújtott kereset — Intesa Sanpaolo kontra OHIM — equinet Bank (EQUITER)
2012/C 109/43 T-48/12. sz. ügy: 2012. február 6-án benyújtott kereset — Euroscript — Polska kontra Parlament
2012/C 109/44 T-49/12. sz. ügy: 2012. február 7-én benyújtott kereset — Lafarge kontra Bizottság
2012/C 109/45 T-50/12. sz. ügy: 2012. február 7-én benyújtott kereset — AMC-Representações Têxteis kontra OHIM — MIP Metro (METRO KIDS COMPANY)
2012/C 109/46 T-51/12. sz. ügy: 2012. február 8-án benyújtott kereset — Scooters India kontra OHIM — Brandconcern (LAMBRETTA)
2012/C 109/47 T-54/12. sz. ügy: 2012. február 8-án benyújtott kereset — K2 Sports Europe kontra OHIM — Karhu Sport Iberica (SPORT)
2012/C 109/48 T-56/12. sz. ügy: 2012. február 9-én benyújtott kereset — IRISL Maritime Training Institute és társai kontra Tanács
2012/C 109/49 T-57/12. sz. ügy: 2012. február 9-én benyújtott kereset — Good Luck Shipping kontra Tanács
2012/C 109/50 T-58/12. sz. ügy: 2012. február 9-én benyújtott kereset — Nabipour és társai kontra Tanács
2012/C 109/51 T-62/12. sz. ügy: 2012. február 9-én benyújtott kereset — ClientEarth kontra Tanács
2012/C 109/52 T-66/12. sz. ügy: 2012. február 13-án benyújtott kereset — Sedghi és Azizi kontra Tanács
2012/C 109/53 T-67/12. sz. ügy: 2012. február 10-én benyújtott kereset — Sina Bank kontra Tanács
2012/C 109/54 T-68/12. sz. ügy: 2012. február 10-én benyújtott kereset — Hemmati kontra Tanács
2012/C 109/55 T-69/12. sz. ügy: 2012. február 17-én benyújtott kereset — Zavvar kontra Tanács
2012/C 109/56 T-70/12. sz. ügy: 2012. február 17-én benyújtott kereset — Divandari kontra Tanács
2012/C 109/57 T-71/12. sz. ügy: 2012. február 17-én benyújtott kereset — Meskarian kontra Tanács
2012/C 109/58 T-72/12. sz. ügy: 2012. február 17-én benyújtott kereset — Bank Mellat kontra Tanács
2012/C 109/59 T-73/12. sz. ügy: 2012. február 17-én benyújtott kereset — Einhell Germany és társai kontra Bizottság
2012/C 109/60 T-77/12. sz. ügy: 2012. február 16-án benyújtott kereset — Wahl kontra OHIM — Tenacta Group (bellissima)
2012/C 109/61 T-78/12. sz. ügy: 2012. február 17-én benyújtott kereset — GRE kontra OHIM — Villiger Söhne (LIBERTE brunes)
2012/C 109/62 T-79/12. sz. ügy: 2012. február 15-én benyújtott kereset — Cisco Systems és Messagenet kontra Bizottság
2012/C 109/63 T-82/12. sz. ügy: 2012. február 20-án benyújtott kereset — Makhlouf kontra Tanács
2012/C 109/64 T-87/12. sz. ügy: 2012. február 23-án benyújtott kereset — Duff Beer kontra OHIM — Twentieth Century Fox Film (Duff)
2012/C 109/65 T-88/12. sz. ügy: 2012. február 20-án benyújtott kereset — Charron Inox és Almet kontra Tanács
2012/C 109/66 T-96/12. sz. ügy: 2012. március 1-jén benyújtott kereset — Spanyolország kontra Bizottság
2012/C 109/67 T-446/09. sz. ügy: A Törvényszék 2012. február 16-i végzése — Escola Superiro Agrária de Coimbra kontra Bizottság

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság