text:
Dr. Bárándy Gergely A gyûlöletbeszéd Magyarországon - PDF
Download "Dr. Bárándy Gergely A gyûlöletbeszéd Magyarországon"
1 Dr. Bárándy Gergely A gyûlöletbeszéd Magyarországon Barandy.indd 1 11/17/09 9:44:19 AM2 Barandy.indd 2 11/17/09 9:44:19 AM3 Dr. Bárándy Gergely A gyûlöletbeszéd Magyarországon Scolar Barandy.indd 3 11/17/09 9:44:19 AM4 A kötetet lektorálta Dr. Gál István László PhD Dr. Bárándy Gergely, 2009 Scolar Kiadó, 2009 Minden jog fenntartva. A mû egyetlen részlete sem használható fel és nem sokszorosítható a kiadó elôzetes írásbeli engedélye nélkül. Scolar Kiadó, Budapest, Naphegy tér 8. Telefon/fax: (+36 1) Felelôs kiadó: Érsek Nándor Felelôs szerkesztô: Illés Andrea Tördelés: Széplaki Gyöngyi A kötet terjedelme 23,5 szerzôi ív. ISBN Nyomdai munkák: Digitalpress Felelôs vezetô: Vörös István Barandy.indd 4 11/17/09 9:44:19 AM5 Tartalom I. RÉSZ Alapvetés és fogalommeghatározás 9 I. fejezet Alapvetés 11 II. fejezet Elméleti megalapozás 20 II.1. A kommunikációs alapjogok és az élethez, az emberi méltósághoz való jog egymáshoz való viszonya, a két jog kollíziója esetén követendô eljárás 22 II.1.1. A kommunikációs alapjogok 22 II.1.2. Az élethez és az emberi méltósághoz való jog 26 II.1.3. Egyéni méltóság közösségek méltósága 28 II.1.4. Az alapjogi kollízió kérdései 32 II.1.5. Uszítás, izgatás, gyûlöletbeszéd, közösség elleni izgatás, gyalázkodás 34 II.2. A közösségek büntetô és polgári perbeli legitimációja 37 II.2.1. A legitimációról általában 37 II.2.2. A legitimációról a gyakorlatban 38 II. RÉSZ Hazai szabályozási kísérletek (Történeti rész) 47 I. fejezet A közösségek emberi méltóságának büntetôjogi védelme a Csemegi Kódextôl 1989-ig 52 I.1. Közösségek méltóságának védelmét biztosító rendelkezések a Csemegi Kódexben 52 I.2. A Rendtörvény 55 I.3. A nemzetiségi érzület büntetôjogi védelme 59 I.4. A demokratikus államrend és a köztársaság büntetôjogi védelme 62 I.5. A büntetôtörvények reformja a második világháború után 65 I.6. A BHÖ 68 I.7. A második magyar Btk. 69 I.8. A hatályos Btk. 72 II. fejezet A közösségek emberi méltóságának büntetôjogi védelme, II.1. Reakció a társadalmi változásokra: a Btk. módosítása és az elsô izgatási döntés 78 II.1.1. A törvény megalkotásának körülményei 78 II.1.2. A közösség elleni izgatás új tényállása 81 II.1.3. Az Alkotmánybíróság alaphatározata 82 Barandy.indd 5 11/17/09 9:44:19 AM6 6 Tartalom II.2. Úton a nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítése felé: gyalázkodás és a második izgatási döntés 91 II.2.1. A törvény megalkotásának körülményei 91 II.2.2. A gyalázkodás tényállásának újrafogalmazása 94 II.2.3. Az Alkotmánybíróság válasza 94 II.3. Uniós csatlakozás és a Btk. Az alkotmánybírósági álláspont rögzülése 100 II.3.1. A törvény megalkotásának körülményei 100 II.3.2. Közösségek méltósága a Büntetô Törvénykönyvben 106 II.3.3. Az Alkotmánybíróság határozata 108 III. RÉSZ A verbális agresszióval szembeni nemzetközi és európai fellépés 121 I. fejezet Az Egyesült Nemzetek Szervezete a gyûlölet ellen 123 I.1. A gyûlöletbeszéd elleni nemzetközi fellépés szükségessége 123 I.2. A gyûlöletbeszéd elleni fellépés az ENSZ-dokumentumokban 128 I.2.1. A Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya 129 I.2.2. A New York-i Egyezmény 130 I.2.3. A CERD ajánlások 134 I.2.4. Az ENSZ faji megkülönböztetés elleni modelltörvénye 135 II. fejezet Európa a gyûlölet ellen 139 II.1. Európa Tanács 139 II.1.1. A Római Egyezmény 140 II.1.2. A Miniszteri Bizottság nyilatkozatai 141 II.1.3. Az ECRI 143 II.2. Közösségi törekvések 148 II.2.1. Elsôdleges közösségi jog 149 II.2.2. Másodlagos jogforrások 153 II.3. A tagállami jogalkotási kötelezettség kérdése 162 II.3.1. A jogalkotási kötelezettség terjedelme 162 II.3.2. Külföldi szabályozási koncepciók 163 II.3.2/a Németország 163 II.3.2/b Ausztria 166 II.3.2/c Franciaország 167 II.3.2/d Egyesült Királyság 170 II.3.2/e Amerikai Egyesült Államok 172 II.3.3. A Magyarország elôtt álló feladatok 179 IV. RÉSZ A közösségi méltóság védelmének egyéb esetei 185 I. fejezet A közösségi méltóság védelmének egyéb büntetôjogi esetei 187 I.1. A holokauszttagadás 187 Barandy.indd 6 11/17/09 9:44:19 AM7 Tartalom 7 I.1.1. Bevezetô gondolatok 187 I.1.2. Ad definitionem: holokauszt holokauszttagadás relativizálás támogatás 190 I.1.3. Az elsô hazai koncepció 195 I.1.3/a A törvényjavaslatról általában 195 I.1.3/b Konkrét problémák. De lege ferenda 198 I.2. Önkényuralmi jelképek használata 204 I.2.1. Politikai véleménynyilvánítás önkényuralmi jelképek viselésével a strasbourgi döntés 204 I.2.2. A hatályos magyar szabályozás 208 I.2.3. Alkotmánybírósági határozat a strasbourgi döntés tükrében 210 I.2.3/a Kettôs értelem 210 I.2.3/b Tehetô-e különbség a diktatúrák között? 211 I.2.4. Gyalázkodás és önkényuralmi jelkép használata 214 I.2.5. Szabályozási koncepciók 218 I.2.5/a Külföldi szabályozás 218 I.2.5/b Magyarország kötelezettségei, lehetôségeink 221 I.2.6. Konklúzió 229 II. fejezet A közösségi méltóság védelmének polgári jogi aspektusai 231 II.1. A személyhez fûzôdô jogok védelme a hatályos normatív szabályozás és az Alkotmánybíróság határozatai tükrében 231 II.2. Elôzmények és a Polgári Törvénykönyv kodifikációja 233 II.2.1. Elôzmények 233 II.2.2. A Polgári Törvénykönyv kodifikációja 235 II.3. Közösségek méltóságának védelme a Ptk. módosításával 236 II.3.1. A Polgári Törvénykönyv módosítása 237 II.3.2. A köztársasági elnöki indítvány 239 II.3.3. Az Alkotmánybíróság elutasító határozata 241 II.4. Közösségek méltóságának polgári jogi védelme külön törvény megalkotásával 245 II.4.1. Anyagi és eljárásjogi kérdések 245 II.4.2. A köztársasági elnöki indítvány 252 II.5. Prognózis 255 V. RÉSZ A közösségi méltóság védelmének újabb irányai 257 I. fejezet A legutóbbi büntetôjogi tárgyú törvényjavaslat 259 I.1. Eltérô jogi tárgy 262 I.2. A törvényjavaslat parlamenti vitája 266 I.3. A köztársasági elnöki indítvány 270 I.4. Elôremutató elutasítás: az Alkotmánybíróság határozata 272 Barandy.indd 7 11/17/09 9:44:19 AM8 8 Tartalom I.5. A köztársasági elnöki indítvány és az Alkotmánybíróság határozatának elemzése 275 I.6. A véleménynyilvánítás szabadságával kapcsolatos alkotmánybírósági gyakorlat változtatásának igénye. Párhuzamos indokolások és különvélemény 280 II. fejezet A közösségi méltóság védelmének aktuális kérdései alkotmánymódosítási javaslatok 286 II.1. Alkotmánymódosítási javaslatok 286 II.1.1. Az elsô alkotmánymódosítási javaslat: az alapjogi korlátozás újragondolása 286 II.1.2. Újabb javaslat, koncepció nélkül 292 II.2. A magyar törvényhozás lehetôségei és kötelességei. A kutatás eredményének összegzése 293 VI. RÉSZ PART VI. Hate Speech in Hungary (Angol nyelvû összefoglaló English Summary) 297 Chapter I. Summary of Background of the Research Topic [Subject of the Book and the Defined Research Task] 299 Chapter II. Methods Used during the Preparation of the Book [Research Methodology] 302 Chapter III. Brief Summary of the Book 303 III.1. Introduction and Definition of Terms 303 III.2. Attempts for Domestic Regulation (Historic Chapter) 305 III.3. International and European measures Taken Against Verbal Aggression 309 III.4. Other Cases of Protecting the Dignity of the Community 313 III.5. New Directions of Protecting the Dignity of Communities 315 III.6. Current Issues of Protecting the Dignity of Communities 317 Chapter IV. Summary of the New Scientific Results 319 Chapter V. Areas of Utilizing the Results of the Book 321 FÜGGELÉK 323 Irodalom 324 A szerzô korábbi publikációi 347 Barandy.indd 8 11/17/09 9:44:19 AM9 I. rész Alapvetés és fogalommeghatározás Barandy.indd 9 11/17/09 9:44:19 AM10 Barandy.indd 10 11/17/09 9:44:19 AM11 Alapvetés 11 I. fejezet Alapvetés Egy világos pillanatában Winston észrevette, hogy együtt ordít a többiekkel, és sarkával vadul rugdalja széke lábát. A Két Perc Gyûlöletben nem az volt a borzasztó, hogy mindenki köteles volt részt venni benne, hanem az, hogy lehetetlen volt elkerülni a belekapcsolódást. Harminc másodpercen belül képtelenséggé vált az ellenállás. Mintha a félelem és a bosszúvágy eksztázisa öntötte volna el az egész embercsoportot: a vágy gyilkolni, kínozni, kalapáccsal arcot összezúzni mintha elektromos áram változtatott volna minden embert akarata ellenére fintorgó, sikoltozó gyilkossá. 1 George Orwell Általánosan elfogadott meghatározás szerint társadalom alatt minden olyan szervezett emberi közösséget értenünk kell, amelyet valamilyen összekötô elem tart együtt. Ebbôl következôen, ha az államot mint tényleges entitást rövid definícióval kellene jellemeznünk, azt mondhatnánk, az állam az emberek társadalmi együttélésének viszonylag állandó és sajátos szabályozottság mentén definiált rendje. Ebben a rendben annak érdekében, hogy a viszonylagos állandóság érvényre juthasson, fel kell állítani egy olyan szabályrendszert, amely megfelel az adott társadalom adott idôszakban és korszakban kialakult fejlettségi szintjének és szabályozási igényeinek. Az a gondolat, hogy az emberi együttélés nélkülözhetetlen elôfeltétele e szabályrendszer, azaz a mindenki által ismert és elismert magatartási normák érvényesülése, érvényre juttatása, a kezdetektôl része az emberiség kultúrkincsének. 2 Ha e szabályrendszer ennek nem felel meg, óhatatlanul elégedetlenséget szül, a társadalom identitászavarba kerül, hiszen igényére nem reagál az arra hivatott grémium. Mindez abból az egyszerû törvényszerûségbôl adódik, hogy ha az ember nem számíthatja ki elôre magatartásának következményeit, lehetetlenné válik az elôrelátás és az ennek megfelelô cselekvés az élet minden területén. Ebben az esetben nem beszélhetünk a személyes lét, a családi és társadalmi együttélés biztonságáról. Azt pedig, hogy ez a bizonytalanság kialakuljon, kiválthatja akár egyetlen anomália a szabályozási rendszer összefüggô 1 George Orwell, 1984, Budapest, Európa, 1989, Horkay-Hörcher Ferenc, Elôadások a XIX. és XX. század állambölcselete körébôl, Budapest, Szent István Társulat, 2001, Barandy.indd 11 11/17/09 9:44:19 AM12 12 Alapvetés és fogalommeghatározás láncolatában. Elliott Aronson szerint ez az a pont, ahol a racionális és céltudatos cselekvés helyére az ösztönös rögtönzések lépnek. 3 Az értékek emberi egyéni vagy közösségi értékelés termékei. [ ] Az emberi, illetve a társadalmi normák léte, tartalma, hierarchiája tudatosan, vagy anélkül tehát rendszerint az emberi értéktételezésekhez és értékekhez kapcsolódik. A jogi normákba foglalt értékeknek, a jogrendszert alkotó jogi normáknak azonban legalábbis elvileg és logikailag egymáshoz kapcsolódó, egymásra épülô, ellentmondásmentes értékrendszert kell alkotniuk. 4 Az említett biztonságigény természetesen a hatalom letéteményeseivel szemben fogalmazódik meg. A gyengének szüksége van védelemre az erôsebbel szemben, a szabályrendszer betartása ha nem is mindig hatásos védelmet, mégis valamiféle garanciát jelent mind a hatalmi önkény, mind pedig a társadalom egyes csoportjainak korlátlansága ellenében. Vitán felül álló tény, hogy a jogállamiság mibenlétének tisztázása, az ebbôl fakadó követelmények pontos meghatározása minden társadalom továbbfejlôdésének nélkülözhetetlen elôfeltétele. Ezt a kötelezettséget ma is vállalni kell, ami összetett feladat ellátását foglalja magában. A szabályozási rendszer mikénti kialakításakor folyamatosan munkálkodni kell a jogállami demokrácia mindig változó elvárásai mentén determinált követelmények teljesítésén, olyan alapvetô értékek állandó szem elôtt tartásával, amelyek az állam és az egyén viszonyát, a társadalmi viszonyok széles körének átfogó törvényi szabályozását, mind az anyagi, mind pedig az eljárási jogszabályok mindenkire egyaránt kötelezô voltát jelentik akként, hogy a társadalmat általában a jog és a törvényes rend tisztelete jellemezze. Mindezen társadalmi elvárás és az annak való megfelelési kötelezettség ismerhetô fel a jelen munkában kutatott területen is. A jogállami demokrácia egyik fokmérôje ugyanis nem csupán az egyéni szabadságjogok érvényre jutásának és érvényre juttatásának mikéntje, hanem az is, hogy az egyén számára garantált alapvetô, avagy kvázi alapvetô jogok milyen garanciarendszer mentén mûködhetnek. Kérdés, hogy mely alapjogot lehet és kell a többi fölé helyezni, és mely jogok azok, amelyek nem gyakorolhatók mások rovására. A Büntetô Törvénykönyv (a továbbiakban: Btk.) tükrözi valamely kor adott társadalmának állapotát, felfogását, így lehetséges, hogy egyes cselekményeket más-más korokban vagy más-más társadalmakban másként és máshol kell értékelni, esetleg értékelni sem kell. Hazánkban a rendszerváltáskor óriási változásoknak lehettünk részesei, amelyek különleges igényeket támasztottak a jogalkotás területén is, de meghatározó befolyással voltak az emberek gondolkodás- 3 Elliott Aronson, A társas lény, Budapest, KJK KERSZÖV, Ádám Antal, Az emberi jogok mint értékek, Acta Humana, 1999/34, Barandy.indd 12 11/17/09 9:44:19 AM13 Alapvetés 13 módjára is. A szólásszabadság határát a jelentôs társadalmi és politikai változások mint a rendszerváltozás idején vagy szélsôségesen tág, vagy szélsôségesen szûk határok közt vonják meg. Szélsôségesen szûk határok közt, ha demokrácia alakul diktatúrává, szélsôségesen tág határok közt, ha diktatórikus berendezkedésû ország alakul demokratikussá. Kialakult és stabilizálódott demokráciában amilyen évek óta Magyarország mindig jóval szûkebb keretek közt kell megvonni a szólásszabadság határait, mint az átalakulást közvetlenül követô idôkben. Az a jogállam, amely a polgári szabadságszféra sérthetetlenségét tûzte zászlajára, nem csupán a békés átmenetet tette gördülékenyebbé, hanem olyan egyetemes értékek megvalósítását is szolgálta, amelyek részei az emberiség politikai és jogi örökségének. Mindez olyan intézményes garanciák kiépítéséhez vezetett, amelyek az adott történelmi pillanatban a szabadságjogok teljes, szinte korlátlan érvényesülését szolgálták a rendszerváltó Magyarországon. Természetes tehát, hogy a totalitárius rendszer megdöntése után történelmi értelemben vett pillanatokkal a visszarendezôdés megakadályozásának egyik legfontosabb eszköze a szinte korlátlan szólásszabadság biztosítása. Megszilárdult demokráciában a szólásszabadságot egyre inkább korlátozzák az állampolgárok és egyes, a társadalmat alkotó csoportok jogos érdekei. S már most fontosnak tartom hangsúlyozni, hogy e gondolatmenet, amelyet a jogalkotó is kiemel a legutóbbi törvényjavaslat indokolásában, végre megjelent az alkotmánybírósági különvéleményben, illetve párhuzamos indokolásokban is. Kiss László alkotmánybíró fogalmaz a leghatározottabban, amikor felteszi a kérdést: el lehet-e jutni odáig, hogy éppen valamely fontos jogállami intézmény (itt: a ténylegesen és érdemben korlátozhatatlan alapjogként viselkedô véleménynyilvánítás szabadsága) válik veszélyessé magára a jogállamra? 5 Az elmúlt idôszak eseményeit szemlélve azt válaszolom: igen. Magyarországon napjainkra az a paradox helyzet alakult ki, hogy míg az ország egyik felében Európa kulturális fôvárosa épül, a másik felében a korlátlan szólás- és véleménynyilvánítás szabadságának védôernyôje alatt utcakövekkel dobálóznak, bírákat köpdösnek, súlyosan és durván tipornak a társadalom egyes csoportjainak érzületébe, komoly, valós és sok esetben közvetlen fenyegetettségben tartva ôket. Történik mindez egyetlen országon belül, teszik mindezt egyetlen ország állampolgárai, és teszik mindezt valamennyien nemzeti öntudatuk teljes birtokában. De aki csupán egy pillantást vet a közvetlenül a 95/2008 (VII. 3.) és a 96/2008 (VII. 3.) AB határozatok megalkotása utáni eseményekre, az sem juthat arra az álláspontra, hogy nincs aktualitása és értelme a büntetôjogi védelemnek /A/2008 AB határozat Kiss László alkotmánybíró párhuzamos indokolása, II/3. pont. Barandy.indd 13 11/17/09 9:44:19 AM14 14 Alapvetés és fogalommeghatározás 2001-ben, amikor elôször kezdtem foglalkozni a gyalázkodás pönalizálásának kérdéskörével de bátran kijelenthetem, még sok évvel késôbb is, színtisztán a közösségek védelme érdekében gondoltam azt fontosnak. Mára, sajnos, egy új érv került az eredeti mellé, sôt jelentôségét tekintve, megkockáztatom, elôbbre is került annál. Napjainkban szomorúan kell tapasztalnunk, hogy a tettlegességtôl vissza nem riadó szélsôséges csoportok egyre markánsabban vannak jelen mindennapjainkban, s a hatóságok tehetetlenek. Sokak szerint a tehetetlenségnek a nem konzekvens jogértelmezés és jogalkalmazás, mások szerint a hiányos jogszabályi környezet az oka. Tény azonban, hogy elôretörésüknek, fejlôdésüknek nem tudunk hatékonyan gátat szabni. A kötet mottójaként tételezett idézetben foglalt jelenséget Elliott Aronson a konformitás fogalmával fedi le, és akként definiálja, hogy az a személy viselkedésének vagy véleményének olyan változása, amely egyéntôl vagy csoporttól származó, vélt vagy valós nyomás következtében alakul ki. A gyûlölködô beszéd terjesztôi éppen ezeket a folyamatokat használják ki. Nem szeretnék sem politikai, sem szociológiai fejtegetésekbe bocsátkozni e jelenségnek a társadalomra való veszélyességét illetôen, de úgy hiszem, a veszély léte semmiképpen, csupán nagysága, jelentôsége képezheti vita tárgyát. S hozzá kell tenni még mindehhez azt is, hogy legfeljebb a gyûlöletbeszéd jogi megítélésének kérdése lehet vitatott, de annak káros hatásai kétségtelenek. 6 Egyes kutatások azt igazolják, hogy a gyûlöletkeltô csoportok fokozottan veszélyeztetik a kamasz korosztály erkölcsi fejlôdését, ugyanis ôk életkoruknál fogva különösen védtelenek e csoportok meggyôzô stratégiájával szemben. 7 Ha pedig az állam a társadalomra a fentiekben részletezett okokból vitathatatlanul káros folyamatot észlel, alkotmányos kötelessége tenni ellene. Fôként, amikor egy radikális, szélsôjobboldali, fasiszta jellegû, retorikájában a kirekesztésre és egyes népcsoportokkal szembeni gyûlölet felkeltésére, azok bûnbakká tételére alapozó párt az európai parlamenti választásokon 15%-os eredményt ért el, és fôként abban a társadalmi közegben igaz ez, amikor hazánk szélsôjobboldali tömörülések olvasztótégelyévé látszik válni, pusztán azon az alapon, hogy ez az a hely, ahol mindent lehet, elegendô a mondatot úgy kezdeni: Szerintem Álláspontom szerint indokolt egyes törvényi tényállások értelmezésének és büntetéskiszabási gyakorlatának felülvizsgálata, de ugyanúgy igaz, hogy sok esetben hiányos a jogszabályi háttér. A gyalázkodás természetesen nem büntetôjogi értelemben az erôszakos kirekesztô magatartások melyek viszont már súlyos büntetôjogi jogkövetkezménnyel járnak elôkészületi cselekményének tekinthetô. Márpedig ha elméletileg létezik lehetôség a szélsôséges indulatok korai stádiumban való elfojtására, a jogalkotónak alkotmányos kötelessége élni 6 Laura Beth Nielsen, Subtle, Pervasive, Harmful: Racist and Sexist Remarks in Public as Hate Speech, Journal of Social Issues, vol. 58, no. 2, 2002, Elissa Lee Laura Leets, Persuasive Storytelling by hate Groups Online: Examining Its Effects on Adolescents, American Behavioral Scientist, vol. 45, no. 6, 2002, 950. Barandy.indd 14 11/17/09 9:44:19 AM15 Alapvetés 15 a lehetôséggel. A jogállam megvalósítása folyamat. Az állami szervek számára alkotmányos kötelesség ezen munkálkodni. 8 A gyalázkodás pönalizálása tehát, álláspontom szerint, már nem csupán a közösségek becsületének és emberi méltóságának védelme érdekében szükséges, hanem azért is, mert más jogszabályokkal együtt hatékony eszköz lenne a szélsôségek visszaszorítására. Egyet kell érteni azzal, hogy az egyes társadalmi csoportok elleni gyûlölködô megnyilvánulásoktól egyenes az út a kirekesztésig, mely folyamat végül visszahat a társadalom egészére. 9 E munka célja a közösségek méltóságát sértô cselekményekkel kapcsolatban felmerülô jogi és jogpolitikai események, trendek és irányvonalak feltáró elemzése, annak a kérdésnek a megválaszolása, hogy kell-e, ha igen, lehetséges-e, s ez esetben milyen eszközökkel lehetséges büntetni a társadalom egyes csoportjainak emberi méltóságát durván sértô verbális és nonverbális agressziót. Munkám saját kutatásom és fejlôdésem eredménye. Országgyûlési képviselôként abban a szerencsés helyzetben voltam, hogy alkalmam nyílt arra, hogy a gyalázkodás büntetô és polgári szabályozási koncepciójának alakítója, a büntetôjogi tárgyú, valamint az Alkotmány módosítására irányuló törvényjavaslat egyik elôterjesztôje legyek. Gyakorlati munkám során saját kutatási eredményeimet használtam fel, megállapításaim elméleti és gyakorlati tapasztalatokon alapulnak. Célom annak igazolása, hogy a szólásszabadság korlátozása a társadalom tagjainak vagy csoportjainak becsülete, testi épsége és emberi méltósága érdekében indokolt. Erre azonban csak komplex jogi eszközök konstruálásával, a rendelkezésre álló jogszabályi eszköztár újragondolásával, az anomáliák, értelmezési bizonytalanságok kiküszöbölésével és a hiányzó szabályozási struktúra megalkotásával kerülhet sor. Okulva ugyanis az Alkotmánybíróság izgatási tárgyú határozataiban foglaltakból, az elôzô bekezdésben feltett kérdést újra kellett fogalmazni, immáron nem a közrend védelme, hanem az emberi méltóság mint védett jogi tárgy oltalomban részesítésének igényével. A 95/2008 (VII. 3.) AB határozat bár a törvényjavaslatot alkotmányellenesnek találta igazolta azt, hogy a jogalkotás jó úton jár, amelyen az elutasító döntés ellenére tovább kell haladni. Könyvemben azt vizsgálom, hogyan. Annak érdekében, hogy a jelzett analízist elvégezzem, kötetemet egymásra épülô fôbb egységekbôl, konkrétan öt részbôl állítottam össze. Az I. részben a jelen alapvetést tartalmazó I. fejezetet követôen a téma szempontjából releváns legfontosabb fogalmak tisztázása következik, amely nélkül azok tudományos értékelése sem lenne elvégezhetô. A II. fejezet tehát a kommunikációs jogok, továbbá az élethez és az emberi méltósághoz való jog egyéni és 8 236/A/2008 AB határozat Kiss László alkotmánybíró párhuzamos indokolása, II/1. pont, Abh. 11/1992, Abh. 77/1992, Abh. 80/ Nielsen, i. h. Barandy.indd 15 11/17/09 9:44:20 AM16 16 Alapvetés és fogalommeghatározás csoportkontextusban történô vizsgálatával foglalkozik, amelyet a két jog társadalmi együttélés során felvetôdô összeütközésének elemzése követ. Tekintettel arra, hogy a jelen téma szempontjából releváns alapjogi kollízió a fô szabály szerint a közösségek emberi méltóságának megsértésében manifesztálódik, szükségesnek tartom a társadalom egyes csoportjai sérelmére elkövetett ilyen jellegû cselekmények definíció szintû tisztázását. Már az elemzésre kerülô témakör részletes feltárása elôtt látnunk kell ugyanis, hogy az izgatás és az uszítás, a közösség elleni izgatás és a gyûlöletbeszéd vagy a gyalázkodás nem szinonimaként használható fogalmak. Látni fogjuk, hogy a jogtudomány álláspontja megoszlik abban a tekintetben, hogy a jelenleg hatályos jogi eszköztár alkalmas-e arra, hogy a csoport tagját csoporthoz tartozására tekintettel ért sérelem esetén megfelelô jogvédelmet biztosítson, éppen ezért szükségesnek láttam a közösségek méltóságának védelme érdekében folyamatban volt szignifikáns peres eljárások fô pontjai, továbbá az eljárásokkal kapcsolatos, egymásnak ellentmondó döntések elemzését. Valamennyi eljárásból levonható konklúzió összefoglalható abban, hogy a jelenlegi jogszabályi környezet nem teszi lehetôvé a közösségi jogvédelmet, tekintettel arra, hogy sem a polgári, sem pedig a büntetô ítélkezési gyakorlat nem ismeri el a csoport perbeli legitimációját. Könyvem II. részében két fejezetben elemzem a szabályozás eddigi történetét. Elsôként a bûntettekrôl és vétségekrôl szóló évi V. törvénycikk, azaz a Csemegi Kódex megalkotásától a rendszerváltozásig terjedô idôszakot vizsgálom, majd az ig, vagyis az Alkotmánybíróság 18/2004 (V. 25.) számú határozatáig terjedô idôszakot vonom az elemzés hatókörébe. A kettôs felosztást az indokolja, hogy a két periódus markánsan elválik egymástól. Az elsôként tételezett korszakban a közösségek emberi méltóságának kérdése fel sem merült, annak tényét sem a jogirodalom, sem pedig a joggyakorlat nem vitatta. A közösségek emberi méltósága védelmének kérdésköre csupán a Btk.-t módosító évi XXV. törvény egyes rendelkezéseinek alkotmányellenességét megállapító alkotmánybírósági határozatot követôen nyert aktualitást. A gyalázkodás, a társadalmi csoportokat ért durva verbális támadások pönalizálása a közösség elleni izgatás törvényi tényállásának módosítása útján ez idô óta foglalkoztatja a politikai és a szakmai köröket, s napjainkra a társadalom jóval szélesebb köreit is. Az Alkotmánybíróság a rendszerváltozás óta napjainkig háromszor határozott a közösség elleni izgatásról szóló törvényi tényállásról. 10 Valamennyi szabályozási kísérlet csakúgy, mint az Alkotmánybíróság erre adott válaszai közvetlen hatással van a mai magyar jogfejlôdésre. A T/2785. számú törvényjavaslat, és az annak alkományellenességét megállapító 95/2008 (VII. 3.) AB határozat elemzésére e helyen nem, hanem szerkezetét 10 A 30/1992 (V. 26.) AB határozat elemzését lásd Szabó András Gyûlöletbeszéd és gyûlöletre uszítás, Kriminológiai Közlemények, 2002/60, ); a 12/1999 V. 21. AB határozat részletes elemzését lásd Varga Zoltán, Gyûlöletbeszéd, Kriminológiai Közlemények, 2002/60, Barandy.indd 16 11/17/09 9:44:20 AM17 Alapvetés 17 tekintve is elkülönült részben, a jelen munka V. részében kerül sor, tekintettel arra is, hogy az már nem a közösség elleni izgatásról szól. Korunkban hazánkról immár nem csupán mint stabilizálódott demokráciáról beszélhetünk, amely az átmenet útját járja, hanem sokkal inkább egy új kihívások és teljesítendô feladatok elôtt álló országról, amelyet nem csupán a vállalt nemzetközi szerzôdések köteleznek, hanem május elsô napjától az Európai Unió elvárásai is. Munkám III. részében a közösségek méltóságának jogvédelmi eszközeit vizsgálom nemzetközi és uniós dimenzióban. Ami ebben a részben a szerkezeti felosztást indokolta, az az, hogy a tárgykörben köttetett szerzôdések, továbbá az egyes nemzetközi szervezetek mindegyike a második világháború utáni világméretû programként megjelenô azon cél égisze alatt jött létre, hogy az egyes államok a lehetô legszélesebb körû integrációt létrehozva megtalálják annak a módját, hogy hasonló borzalmak többé ne következzenek be. Ennek jegyében született meg az Egyesült Nemzetek Szervezete, és fektette le azokat az alapelveket, amelyek a mai napig szignifikáns súllyal rendelkeznek az emberi jogok védelme tekintetében. Az in varietate concordia jelmondatát zászlajára tûzô, a világméretû nemzetközi fejlôdéssel párhuzamosan létrejövô európai integráció célja ennél konkrétabb volt. A második világháború lezárultát követôen történelmünk újabb mélyponthoz, a hidegháború idôszakához érkezett el. A nyugat-európai nemzetek az együttmûködés és a konfliktusok békés rendezése érdekében 1949-ben létrehozták az Európa Tanácsot. Európa újjáépítése, a francia és a német ellentét feloldása érdekében további, szorosabb integráció igényével, elsôsorban gazdasági alapon tömörült Unióvá a hat alapító 1951-ben. Az integráció elmélyítése és fokozása érdekében az azóta jelentôsen kibôvült Európai Unió közös politikák kialakításával fôként az elsô pillér keretében megvalósuló jogharmonizáció, valamint az Alapjogi Charta megalkotásával az emberi jogok védelme, és e védelem érdekében megfogalmazott tagállami kötelezettségek megfogalmazása útján konkrét, kikényszeríthetô szabályokat alkotott. 11 Az uniós csatlakozással hazánk vállalta, hogy jogszabályait összhangba hozza az Európai Unió normatartalmával. E kötelezettségeknek nem csupán formálisan kell azonban megfelelnünk, hanem az Unió által képviselt jogalkotási szellemiség szintjén is. Mindebbôl következôen Magyarország újabb fordulóponthoz, fejlôdésének magasabb szintjéhez ért, mely ponton immár nem az a tét, hogy államformánkat és társadalmi-gazdasági berendezkedésünket átalakítjuk, hanem az, hogy maradunk, ahol vagyunk, avagy a formális integráció után ténylegesen is felzárkózunk az Európai Unió számunkra példaként állított országai sorába. 11 Yvonne Donders, The Protection of Cultural Rights in Europe: None of the EU s Business. Maastricht Journal of European and Comparative Rights, vol. 10, no. 2, 2003, 137. Barandy.indd 17 11/17/09 9:44:20 AM18 18 Alapvetés és fogalommeghatározás Könyvem III. részében nem célom a külföldi szabályozási koncepciók részletes elemzése. Az analízist csak olyan mélységben hajtottam végre, amennyiben az hatással van a magyar jogfejlôdésre. Ezért nemzetközi vonatkozásban nem vállalkoztam történeti elemzésre. Az egyes nemzetállamok szabályozási rendszerét csupán annyiban elemzem, amennyiben a nevezett államok példaként szolgálnak a hazai jogalkotó elôtt. Hogy az európai uniós tagsággal nem rendelkezô Amerikai Egyesült Államok példáját is feltárom, annak oka, hogy az Alkotmánybíróság alapjogi tesztjének kidolgozásakor alapvetôen az amerikai fejlôdésbôl merített. Miként majd látni fogjuk, az Alkotmánybíróság arra ösztönözte a jogalkotót, hogy vizsgálja meg: van-e lehetôség a közösség méltóságának jogvédelmére más jogágak keretei között, vagy más büntetô tényállás hatálya alatt. A könyv IV. részében ezt az elemzést végzem el. Elsôként azt a két cselekményt vizsgálom, amely tárgyát tekintve nem választható el a közösségek sérelmére elkövetett, a csoporttagok emberi méltóságát sértô cselekményektôl, jelesül a holokauszttagadást, valamint az önkényuralmi jelképek használatát. Látni fogjuk, hogy a holokauszttagadás nem választható el a gyalázkodástól, annak gyakorlatilag egy speciális megnyilvánulási formája. Az önkényuralmi jelképek használata esetén célom a nemzetközi joggyakorlat, valamint az Alkotmánybíróság határozata között feszülô ellentmondások feltárásával annak igazolása volt, hogy a jelenleg hatályos szabályozás nem megfelelô, annak módosítása a jelzett ok miatt, továbbá az inkoherens alkotmánybírósági gyakorlat miatt is, indokolt. Miként kifejtem, véleményem szerint a cselekmény célzatos bûncselekménnyé tétele, a gyalázkodás reménybeli törvényi tényállása részeként való kezelése indokolt. Az elôzôekben elmondottak indokolják, hogy egyéb közrend elleni bûncselekményekkel nem foglalkozom. Követve az Alkotmánybíróság által feladatul tételezetteket, ezt követôen a közösségek méltóságának megsértésére adott polgári jogi választ elemzem. Álláspontom szerint Magyarország számára az egyetlen járható út az európai tendencia követése. Ennek tükrében igényel újragondolást, hogy miután a jogalkotó az összes egyéb jogérvényesítési lehetôséget az Alkotmánybíróság felhívásának megfelelôen megvizsgálta engedhetô-e, hogy a társadalom egyes csoportjai a korlátlan szólásszabadság zászlaja alatt durván visszaéljenek a részükre biztosított kommunikációs jogokkal. A kötet V. részében a jogfejlôdés legújabb irányát tárom fel. A jogalkotó a T/2785. számú törvényjavaslattal belátván, hogy a közösség elleni izgatás tényállásának módosításával a probléma nem kezelhetô álláspontom szerint alkotmányos, és európai mércével is mérhetô szabályozást alkotott. Mint azt majd látjuk, az Alkotmánybíróság álláspontja eltért ettôl. Az eltérô jogi tárgy védelemben részesítésével szankcionálni rendelt gyalázkodási tényállás azonban, most elôször, megosztotta az alkotmánybírákat, arra ösztönözve a jogalkotót, hogy tegyen eleget a társadalmi elvárások által tételezett feladatának, ha kell, további próbálkozások útján. Barandy.indd 18 11/17/09 9:44:20 AM19 Alapvetés 19 Mint említettem, az állampolgárok állammal szemben támasztott elvárásainak teljesítése a stabil társadalom egyik alapköve. Jelen esetben az elvárás egyértelmû: megtalálni annak a módját, hogy miként lehet védelemben részesíteni a társadalom azon csoportját, amelyet nap mint nap durva verbális és nonverbális támadások érnek. Abban az esetben pedig, ha a hatályos Alkotmány maga szab gátat ennek, hazánkat ezzel együtt kitéve a nemzetközi jogi mulasztások ódiumának, meg kell vizsgálni magának az alaptörvénynek a módosítási lehetôségeit. A könyv V. részében arra keresem a választ, miként biztosítható ez a jogvédelem, egységként kezelve az emberi méltóság csoport szintû megsértésében megnyilvánuló cselekményeket, elkülönítve a közrendet sértô vagy veszélyeztetô tényállásoktól. Munkámat kutatási eredményeim összegzésével zárom. Barandy.indd 19 11/17/09 9:44:20 AM20 20 Alapvetés és fogalommeghatározás II. fejezet Elméleti megalapozás Mióta kialakult a jogrendszer, beszélhetünk az egyén alanyi jogairól. 12 A téma elemzô értékelésére nem kerülhet sor a mindenkori szabályozási koncepció alapját jelentô fogalmak meghatározása nélkül. 13 Az elméleti megalapozás arra kívánja felhívni a figyelmet, hogy a mai társadalmi köztudatban egymással szemben álló két jognak, nevezetesen a véleménynyilvánítási és szólásszabadságnak, valamint az élethez és az emberi méltósághoz való jognak egymás mellett és egymást kiegészítve kell mûködnie, 14 abban az esetben pedig, ha az egyik jogot valaki visszaélésszerûen gyakorolja akként, hogy ezzel mások alanyi jogát sérti, erre a jogalkotásnak válaszolnia kell. A jogállamiság általános elve, a rule of law nem jelent mást, mint hogy minden a törvénynek megfelelôen kell, hogy történjék. 15 Az alapvetô fogalmak tisztázása azért is indokolt, mert mind a kommunikációs alapjogok, mind az élethez és az emberi méltósághoz való jog az Alkotmányban nyer meghatározást. Az a követelmény, hogy az államnak a jog uralma alatt kell állnia, az állam csak a jog keretei között, a jog által elôre meghatározott eljárási rendben mûködhet, az ítélkezési gyakorlat kezdete óta a jogállam-értelmezéshez, a jogalkalmazás alapvetô feladatához tartozik. Az alkotmányban foglalt értékek alaptörvényi szintû és erejû normatív jogi objektivációk, olyan értékkategóriák, amelyek alkotmányi értékminôségüket az alkotmányozó hatalomtól nyerik. Ezek állami, társadalmi és egyéni elismerésének és tiszteletének kötelességét az alkotmányozó írja elô. [ ] Elônyös 12 Kilényi Géza, Fejezetek az alkotmányjog körébôl, kari jegyzet, Pázmány Péter Katolikus Egyetem Jog- és Államtudományi Kar, 2004., A gyûlöletkeltô beszéd más szempontú megközelítését lásd Gerô András, Osztálygyûlöletbeszéd, in: Csepeli György Örkény Antal (szerk.), Gyûlölet és politika, Budapest, Minoritás Alapítvány, Kisebbségkutató Intézet, 2002, Arthur Appleton Brend U. Graf, Freedom of Speech and Assembly Versus Trade and Transit Rights: Roadblocks to EU and MERCOSUR Integration, Legal Issues of Economic Integration, 34 (2007)/3, A. L. Wade, Administrative Law, Oxford, Calendron Press, Barandy.indd 20 11/17/09 9:44:20 AM Több megjelenítése
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben Bárándy Gergely A KÖZÖSSÉGEK EMBERI MÉLTÓSÁGÁNAK BÜNTETŐJOGI VÉDELME MAGYARORSZÁGON. PhD értekezés tézisei. Témavezető: dr. Gál István László PhD
Bárándy Gergely A KÖZÖSSÉGEK EMBERI MÉLTÓSÁGÁNAK BÜNTETŐJOGI VÉDELME MAGYARORSZÁGON PhD értekezés tézisei Témavezető: dr. Gál István László PhD Pécsi Tudományegyetem Állam és Jogtudományi Kar Büntetőjogi Részletesebben Szólásszabadság, média, internet
Az Európa Tanács szerve is kifogásolja a romániai magyarok helyzetét Az Alapjogokért Központ üdvözli az Európa Tanács szaktestületének, a Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottságnak (ECRI) Romániával Részletesebben Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (a továbbiakban: Ajbt.) 2. (3) bekezdésében biztosított jogkörömnél fogva
KÚRIA A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt V. Z. T. szervezőnek, a dr. Pálffy Ilona elnök által képviselt Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítése kapcsán Részletesebben Hagyomány és megújulás a környezethez való jog alkotmánybeli elismerése terén
Hagyomány és megújulás a környezethez való jog alkotmánybeli elismerése terén Prof. Dr. Fodor László DE ÁJK, Agrárjogi, Környezetjogi és Munkajogi tanszék Budapest, 2011. február 15. A hatályos normaszöveg Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 43/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. B. B. ügyvéd által képviselt kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság által országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott 43/2015. számú határozata felülvizsgálata iránt Részletesebben Szalai Anikó: Az Emberi Jogok Európai Bírósága ítélkezésének megjelenése a magyar Alkotmánybíróság gyakorlatában
VII. évfolyam 2010/4. TANULMÁNY Szalai Anikó: Az Emberi Jogok Európai Bírósága ítélkezésének megjelenése a magyar Alkotmánybíróság gyakorlatában Jelen cikk az európai emberi jogi rezsim hatását vizsgálja Részletesebben Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai
Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai 2012. ősz Dr. Lattmann Tamás Az uniós jog természete Közösségi jog : acquis communautaire (közösségi vívmányok) része a kötelező szabályok összessége Európai Bíróság Részletesebben Alapvető emberi jogok - Ellátott jogi tematika I. - Budapest, 2014. november 27.
Alapvető emberi jogok - Ellátott jogi tematika I - Budapest, 2014 november 27 Mik azok az alapvető jogok? Az egyének védelmi eszköze az állami intézkedésekkel és mások alapvető jogaival szemben Lásd Alaptörvényben Részletesebben Kiss Barnabás: Az alapjogok alkotmányi szabályozásának általános kérdései
Pázmány Law Working Papers 2011/13 Kiss Barnabás: Az alapjogok alkotmányi szabályozásának általános kérdései Pázmány Péter Katolikus Egyetem / Pázmány Péter Catholic University Budapest http://www.plwp.jak.ppke.hu/ Részletesebben Alulírott Pityinger László meghatalmazott jogi képviselőm (Dr. Hüttl Tivadar 1136 Budapest, Tátra u. 15/b.) útján indítványozom,
Címzett: Budapesti Rendőr-főkapitányság I. Kerületi Rendőrkapitányság Bűnügyi Osztály, Vizsgálati Alosztály 1013 Budapest, Pauler utca 13. Kretz Zoltán r. főhadnagy részére Tárgy: indítvány az eljárás Részletesebben Közoktatás: nem minden megkülönböztetés tilos
Közoktatás: nem minden megkülönböztetés tilos Az Országgyűlés 2014 decemberében módosította a köznevelési törvényt. A módosítás alapján a kormány rendeletben szabályozhatja az oktatás területén az egyenlő Részletesebben Árnyékjelentés az ENSZ Gyermekjogi Egyezmény érvényesüléséről
Árnyékjelentés az ENSZ Gyermekjogi Egyezmény érvényesüléséről Jogforrások egymáshoz való viszonya A Törvények Alkotmány Nemzetközi egyezmények Közoktatási törvény dr. Jásper András előadása Rendeletek Részletesebben 30/1992. (V. 26.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
30/1992. (V. 26.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítványok tárgyában meghozta a következő határozatot. Részletesebben Tartalom. I. kötet. Az Alkotmány kommentárjának feladata Jakab András...5 Preambulum Sulyok Márton Trócsányi László...83
Tartalom I. kötet Előszó az első kiadáshoz Jakab András........................................ IX Előszó a második kiadáshoz Jakab András...................................... X Folytonos alkotmányozás. Részletesebben Prof. Dr. Patyi András Patyi András. elnök, Nemzeti Választási Bizottság. 2012-2016 rektor, egyetemi tanár
1. Személyi adatok Vezetéknév/Utónév: Születési név: 2. Betöltött beosztás, munkakör, foglalkozási terület: Önéletrajz Prof. Dr. Patyi András Patyi András elnök, Nemzeti Választási Bizottság 3. Szakmai Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2014. március 13. 2014. 7. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 7/2014. (III. 7.) AB határozat a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény 2:44. -ának Részletesebben ALAPVETŐ EMBERI JOGOK - ELLÁTOTT JOGI TEMATIKA I. -
ALAPVETŐ EMBERI JOGOK - ELLÁTOTT JOGI TEMATIKA I. - Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ 2015. MÁJUS 14. dr. Kozicz Ágnes Alapvető Jogok Biztosának Hivatala TÁMOP 5.5.7-08/1-2008-0001 Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Ügyszám: Keltezés: Előadó bíró: Közlöny információ: AB közlöny: 763/B/1995 Budapest, 2000.05.08 12:00:00 de. Strausz János Dr. Kukorelli István Dr. 13/2000. (V. 12.) AB határozat Közzétéve a Magyar Közlöny Részletesebben Tervezet a közigazgatási egyeztetésre
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/1426/2007. Tervezet a közigazgatási egyeztetésre az egyes 1989. október 23-át megelőzően védetté nyilvánított természeti területek védettségét fenntartó Részletesebben Az elnök irodája. Országos Középiskolai Problémamegoldó Verseny 2015. Jogi példaeset. A terrorizmus elleni harc és a kínzások
Az elnök irodája A terrorizmus elleni harc és a kínzások Országos Középiskolai Problémamegoldó Verseny 2015. Jogi példaeset Copyright 2015 Országos Középiskolai Problémamegoldó Verseny Az esetet Németh Részletesebben Az élethez és az emberi méltósághoz való jog
Az élethez és az emberi méltósághoz való jog Áttekintés A védett értékek: élet és méltóság Alkotmányjogi szabályozás A jog jellege, jelentősége, funkciója Tartalom, anyajogi jelleg Korlátohatatlanság Különös Részletesebben Független Szakszervezetek Demokratikus Ligája 1146 Budapest, Ajtósi Dürer sor 27/A., 321-5262; Fax: 321-5405 E-mail: info@liganet.
Független Szakszervezetek Demokratikus Ligája 1146 Budapest, Ajtósi Dürer sor 27/A., 321-5262; Fax: 321-5405 E-mail: info@liganet.hu SZAKSZERVEZETEK Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága Budapest Donáti Részletesebben A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története. A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma. Eljárásfajták a közigazgatásban
A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története 1 A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma 2 Eljárásfajták a közigazgatásban Az eljárás és az eljárásjog definiálása Magyary Zoltán: Részletesebben Egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség ELTE ÁJK
Egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség ELTE ÁJK Az előítélet Előítéletesség ma, Magyarországon Krémer Ferenc: az előítéletről szóló minden elmélet csak adott korban és társadalomban igaz multikulturalizmus? Részletesebben A Bíróság érvénytelennek nyilvánítja az adatok megőrzéséről szóló irányelvet
Az Európai Unió Bírósága 54/14. sz. SAJTÓKÖZLEMÉNY Luxembourg, 2014. április 8. Sajtó és Tájékoztatás A C-293/12. és C-594/12. sz., Digital Rights Ireland, valamint Seitlinger és társai egyesített ügyekben Részletesebben AZ EGÉSZSÉGES KÖRNYEZETHEZ VALÓ JOG
AZ EGÉSZSÉGES KÖRNYEZETHEZ VALÓ JOG 1. Az emberi jogok XX. századi fejlődése A II. világháború és az önkényuralmi rendszerek kegyetlenkedéseinek hatására vált korunk egyik globális jellemzőjévé az emberi Részletesebben Tisztelt Alkotmánybíróság! 1. Az alkotmányjogi panasz elbírálása során irányadó jogszabályok:
1 Alkotmánybíróság 1015 Budapest Donáti u. 35-45.. Bíróság útján Ügyszám: Tisztelt Alkotmánybíróság! alábbi Az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 26. (1) bekezdése alapján az a l k o t m Részletesebben Lévay Az Alkotmányb Gyermeki jogok az Alkotmányb. 2010. február r 25. -
Lévay Miklós: Az Alkotmányb nybíróságról. Gyermeki jogok az Alkotmányb nybíróság szemszögéből - A Fővárosi F Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat lat szakmai fóruma, f 2010. február r 25. - Az Alkotmányb Részletesebben A szociális munka kihívásai avagy: Kihívások a szociális munka előtt
A szociális munka kihívásai avagy: Kihívások a szociális munka előtt A szociális munka új definíciója A professzionális szociális munka elősegíti a társadalmi változást, az emberi kapcsolatokban a problémák Részletesebben Családi Vállalkozások Országos Egyesülete ETIKAI KÓDEX
Nemzetközi menekültjog Nemzetközi jog 2012 tavasz dr. Lattmann Tamás Történeti áttekintés 1918-ig: menekültek a migráció részeként két világháború között: szerződések egyes konkrét üldözött csoportok tekintetében Részletesebben Az Európai Biztonsági és Együttmûködési Értekezlet Záróokmánya. Az európai biztonsággal összefüggô kérdések (A Helsinki Záróokmány részletei)
Az Európai Biztonsági és Együttmûködési Értekezlet Záróokmánya. Az európai biztonsággal összefüggô kérdések (A Helsinki Záróokmány részletei) A) Nyilatkozat a résztvevô Államok kölcsönös kapcsolatait vezérlô Részletesebben Az esélyegyenlőségi terv értékelése 2013.
Az esélyegyenlőségi terv értékelése 2013. A Debreceni Művelődési Központ fontos feladatának tekinti az esélyegyenlőség érvényesítését a munkahelyi alkalmazottak körében. 2012-ben, esélyegyenlőségi felelőst Részletesebben A helsinki záróokmány
A helsinki záróokmány A helsinki záróokmány az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet (EBEÉ, az EBESZ elődszervezete) országai által 1975. augusztus 1- jén aláírt dokumentum. http://hu.wikipedia.org/wiki/helsinki_z%c3%a1r%c3%b3okm%c3%a1ny Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ JOGA (NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK - BA )
1 AZ EURÓPAI UNIÓ JOGA (NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK - BA ) Tételek: 1. Az Európai Közösségek és az Unió jogának alapvonalai. A magyar csatlakozás 2. Az Európai Unió szervezete: Bizottság, Európai Parlament, Részletesebben Előszó az abortuszról
Előszó az abortuszról Magyarországon ma minden harmadik várandósság végződik abortusszal [1]. A pontos százalékarány az Európai Unió tagországai között a 3., világviszonylatban a 8. legmagasabb [2]. Az Részletesebben EURÓPAI ÉPÍTÉSZETPOLITIKAI FÓRUM EFAP. Magyar Építészetpolitika. Soltész Ilona Országos Főépítészi Iroda 2011. május 5.
EURÓPAI ÉPÍTÉSZETPOLITIKAI FÓRUM EFAP Budapesti Nemzetközi Konferencia Magyar Építészetpolitika Soltész Ilona Országos Főépítészi Iroda 2011. május 5. A magyar építészetpolitika Kidolgozása 2008 óta folyik Részletesebben Humán közszolgáltatások igazgatása
BETHLEN SOROZAT Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar, Közigazgatási Jogi Tanszék Humán közszolgáltatások igazgatása Az egészségügy, az oktatás, a kultúra és a sport igazgatása Írta: Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Ügyszám: Keltezés: Előadó bíró: Közlöny információ: AB közlöny: 888/B/1997 Budapest, 2000.10.30 12:00:00 de. Kukorelli István Dr. 37/2000. (X. 31.) AB határozat Közzétéve a Magyar Közlöny 2000. évi 107. Részletesebben A Társaság a Szabadságjogokért (TASZ) jogvédő szervezet. véleménye. az Új Polgári Törvénykönyv Javaslatának egyes rendelkezéseiről.
A Társaság a Szabadságjogokért (TASZ) jogvédő szervezet véleménye az Új Polgári Törvénykönyv Javaslatának egyes rendelkezéseiről. Az alábbi vélemény a Polgári Törvénykönyvről szóló T/7971. számú törvényjavaslatnak Részletesebben Jogi alapok TANTÁRGYI PROGRAM. Valamennyi szak Levelező és Távoktatás tagozat I.évfolyam. 2011/2012. tanév I. félév
Jogi alapok Valamennyi szak Levelező és Távoktatás tagozat I.évfolyam 2011/2012. tanév I. félév 1/5 Jogi alapok Valamennyi szak/levelező és Távoktatás tagozat/i. évfolyam 2011/2012 tanév I. félév A tantárgyat Részletesebben Bírónők Egyesületének 2012. november 27. napján a családon belüli erőszak tárgyában tartott konferencián elhangzott előadás
Bírónők Egyesületének 2012. november 27. napján a családon belüli erőszak tárgyában tartott konferencián elhangzott előadás A családon belüli, vagy úgynevezett otthoni erőszak (violence in the family, Részletesebben A környezetbe való beavatkozással járó beruházások. engedélyezési problémái a közösségi jogban
A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési problémái a közösségi jogban 2010. január 11-én került megrendezésre a A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési Részletesebben A diszkrimináció tilalma, egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség Európában. Komanovics Adrienne PTE ÁJK 2013
A diszkrimináció tilalma, egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség Európában Komanovics Adrienne PTE ÁJK 2013 Áttekintés I. A diszkrimináció fogalma II. A diszkrimináció tilalmának tárgyi hatálya az EEJE ben Részletesebben Németh László Mit vár a társadalom a szociális szolgáltatóktól a XXI. században?*
Németh László Mit vár a társadalom a szociális szolgáltatóktól a XXI. században?* Izgalmas kérdésfeltevés a szociális munka napja alkalmából 2004-ben. A mindennapokat meghatározó kérdés, amelyre a mindennapokban Részletesebben H A T Á R O Z A T. elutasítom.
ORSZÁGOS RENDŐRFŐKAPITÁNY 1139 Budapest, Teve u. 4-6. 1903 Budapest, Pf.: 314/15. Tel: (06-1) 443-5573, Fax: (06-1) 443-5733 IRM: 33-104, 33-140, IRM Fax: 33-133 E-mail: orfkvezeto@orfk.police.hu Szám: Részletesebben Közszolgálati Nemzetközi Képzési Központ
Közszolgálati Nemzetközi Képzési Központ Az Európai Corpus Juris és intézményrendszere, változások és a jövő Európa Tanács és az emberi jogok védelme Dr. Lattmann Tamás, PhD Nemzeti Közszolgálati Egyetem Részletesebben Lakosság. Komanovics Adrienne, 2013. Komanovics Adrienne, 2013 1
Lakosság Komanovics Adrienne, 2013 Komanovics Adrienne, 2013 1 Áttekintés Az állampolgárság és a honosság A nemzetközi kisebbségi jog Az emberi jogok nemzetközi rendszere A külföldiek jogállása A menekültek Részletesebben 2009. évi törvény. a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről
EMBERI JOGOK A KATOLIKUS EGYHÁZ ÉLETÉBEN ÉS JOGÁBAN Szerkesztette Orosz András Lóránt OFM Sa p ie n t ia Iuris 1 A Sapientia Szerzetesi Hittudományi Főiskola Egyházjog Tanszékének sorozata Sorozatszerkesztő: Részletesebben 2012. évi.. törvény. a társadalmi szervezetek támogatása átláthatóságának megteremtése érdekébe n szükséges egyes törvények módosításáról
Érk zo: 2012. V:2:.Ea. 2012. évi.. törvény a társadalmi szervezetek támogatása átláthatóságának megteremtése érdekébe n szükséges egyes törvények módosításáról 1. A pártok m űködéséről és gazdálkodásáról Részletesebben Döntéshozatal, jogalkotás
Az Európai Unió intézményei Döntéshozatal, jogalkotás 2012. ősz Lattmann Tamás Az Európai Unió intézményei intézményi egyensúly elve: EUSZ 13. cikk az intézmények tevékenységüket az alapító szerződések Részletesebben Élet kioltásának egyéb kérdései
Élet kioltásának egyéb kérdései Eutanázia: http://tasz.hu/betegjog/az-eutanazia-fogalma-esaltalanos-kerdesek Hollandia Nem kritérium, hogy a betegség halálos vagy, hogy a szenvedés fizikai legyen. 2004 Részletesebben TÉRALKOTÓ NORMÁK ÉS A TERÜLETI SZABÁLYOZÁS
TÉRALKOTÓ NORMÁK ÉS A TERÜLETI SZABÁLYOZÁS A szabályok és a társadalmi-gazdasági térfolyamatok dinamikus kapcsolata, valamint a területfejlesztés esélyei Magyarországon 1 ELMÉLET MÓDSZER GYAKORLAT 68. Részletesebben ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 1129/2009. (V. 28.) számú HATÁROZATA
ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 1129/2009. (V. 28.) számú HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény (a Részletesebben I. A projekt által érintett feladat kereteit meghatározó jogszabályok és egyéb rendelkezések felsorolása
JOGSZABÁLYI KERETEK ÖSSZEFOGLALÁSA A Legfőbb Ügyészség intézményi stratégiájának elkészítése ÁROP- 1.1.19-2012-2012-0004 kódszámú projekt társadalmi fenntarthatósági vállalásainak teljesítéséhez kapcsolódóan Részletesebben A véleményszabadság határai: Gyűlöletbeszéd
A véleményszabadság határai: Gyűlöletbeszéd A tananyag alapjául szolgáló kutatás a TÁMOP-4.2.4.A/2-11/1-2012-0001 Nemzeti Kiválóság Program című kiemelt projekt keretében zajlott; a projekt az Európai Részletesebben ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK I.
ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK I (általános jog) Dr Siket Judit TÁMOP-557-08/1-2008-0001 A jog fogalma, a jogalkotás magatartási minta kötelező norma az állami kényszer szerepe A jogforrások jogforrások az Alaptörvényben Részletesebben A nemzetközi jog és a belső jog viszonya
A nemzetközi jog és a belső jog viszonya Előadás-vázlat Sonnevend Pál A lehetséges szempontok A nemzetközi jog szempontja: monizmus és dualizmus ellentéte A belső jog szempontja: miként válik a belső jog Részletesebben I. Általános megállapítások
A Társaság a Szabadságjogokért jogvédő szervezet álláspontja a választási eljárásról szóló T/8405. sz. törvényjavaslat V-VI. fejezetéről ( A központi névjegyzék és A szavazóköri névjegyzék ) A választási Részletesebben Előszó...3 Bevezetés...4 1. Az Európai Unió alapszerződései...17
TARTALOMJEGYZÉK Előszó...3 Bevezetés...4 a. Európai Gazdasági Közösséget alapító szerződés...4 b. Az Egységes Európai Okmány...6 (i) Általában...6 (ii) A belső piac...7 c. Az Európai Unióról szóló Szerződés Részletesebben h a t á r o z a t o t:
Az Alkotmánybíróság döntésének tájékoztató jelleggel közzétett, nem hivatalos szövege. A hivatalos közzétételre a Magyar Közlönyben, illetve az Alkotmánybíróság Határozatai című hivatalos lapban kerül Részletesebben jogok fontosságáról és ismertségérol Magyarországon
Közvéleménykutatás az emberi jogok fontosságáról és ismertségérol Magyarországon Tartalomjegyzék Vezetői összefoglaló 2 Az Emberi Jogok Világnapja és magyarországi környezete 3 A kutatás célja és módszertana Részletesebben A javítóintézetben alkalmazott rendészek kiegészítő képzése. tansegédlet 2015.
Büntetés-végrehajtási Szervezet Oktatási Központja 1108 Budapest, Újhegyi út 9-11. Tel.: 261-7011 Fax: 431-0180 A javítóintézetben alkalmazott rendészek kiegészítő képzése tansegédlet 2015. Tartalom 1. Részletesebben Budapest Főváros IX. kerület. 12. számú Országgyűlési Egyéni Választókerületi Választási Bizottság. Tisztelt Választási Bizottság!
Budapest Főváros IX. kerület 12. számú Országgyűlési Választókerületi Választási Bizottság Tisztelt Választási Bizottság! Alulírott (személyes adatok) és a Political Capital Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Részletesebben Dr. Till Szabolcs ezredes HM KÁT titkárságvezető
Dr. Till Szabolcs ezredes HM KÁT titkárságvezető Részletező technika Államszervezeti elemek Rendeltetés Feladatrendszer Irányítás M / különleges jogrend Sarkalatos törvényi szabadság Kötelezettségi rész Részletesebben SZABÓ MÁTÉ DÁNIEL A NÉPSZAVAZÁSRA SZÁNT KÉRDÉS EGYÉRTELMŰSÉGE
SZABÓ MÁTÉ DÁNIEL A NÉPSZAVAZÁSRA SZÁNT KÉRDÉS EGYÉRTELMŰSÉGE KORREFERÁTUM DEZSŐ MÁRTA BRAGYOVA ANDRÁS: AZ ORSZÁGOS NÉPSZAVAZÁS MAGYARORSZÁGON CÍMŰ ELŐADÁSÁHOZ A népszavazások, illetve népszavazási kezdeményezések Részletesebben Tudnivalók a Vöröskeresztről
Tudnivalók a Vöröskeresztről Kulcsszavak A Vöröskereszt és Vörösfélhold Mozgalom eredete és története Henry Dunant 1828-1910 A Vöröskereszt Mozgalom alapítója. Nagyon megindította a Solferinoi csata borzalma, Részletesebben Nemzedékeken átívelő foglalkoztatás LIGA Esélyegyenlőségi Tagozat. Alapvető Jogok Biztosa 2012. november 30.
Nemzedékeken átívelő foglalkoztatás LIGA Esélyegyenlőségi Tagozat Alapvető Jogok Biztosa 2012. november 30. Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (Ajbt.) 18. (1) Az alapvető jogok biztosához Részletesebben Tiszalök város Településrendezési Tervének módosításához
Tiszalök város Településrendezési Tervének módosításához Ipari területek övezeti előírásainak módosítása Környezeti vizsgálat lefolytatásához egyeztetési dokumentáció Tervező: ART VITAL Tervező, Építő Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS
AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y W e r b ő c z y - s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Részletesebben Tamási Erzsébet. A családon belüli erőszak férfi szereplői PhD értekezés
Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Bűnügyi Tudományok Intézete Büntetőjogi és Kriminológiai Tanszék Büntető Eljárásjogi és Büntetésvégrehajtási Jogi Tanszék Tamási Erzsébet A családon belüli erőszak Részletesebben [(2) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben szabályozza]
Országgyűlés Hivatala ;~,~:~~, : ~ X10,(3 2 11 FEER 21. 2013. évi... törvény a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény, valamint a természet védelméről szóló 1996. évi Részletesebben A közigazgatási jogviszony. A közigazgatási jogviszony fogalma, típusai
A közigazgatási jogviszony A közigazgatási jogviszony fogalma, típusai A közigazgatási jogviszony fogalmához úgy juthatunk el, ha elsőként tisztázzuk a jogviszony általános fogalmát, majd ezt a közigazgatás Részletesebben Áldozatsegítés ember- és gyermekjogi megközelítésben Nemzetközi trendek Dr. (Habil) Herczog Mária Ph.D. Egyetemi docens ENSZ Gyermekjogi Bizottság
Áldozatsegítés ember- és gyermekjogi megközelítésben Nemzetközi trendek Dr. (Habil) Herczog Mária Ph.D. Egyetemi docens ENSZ Gyermekjogi Bizottság tagja Budapest, 2012. December 11. Sokféle megközelítési Részletesebben TopNet Magyarország Kft. INFORMATIKAI BIZTONSÁGI POLITIKÁJA
TopNet Magyarország Kft. INFORMATIKAI BIZTONSÁGI POLITIKÁJA Tartalomjegyzék 1 BEVEZETÉS... 3 1.1 Az Informatikai Biztonsági Politika célja... 3 1.1.1 Az információ biztonság keret rendszere... 3 1.1.2 Részletesebben Roma média-kép a Mónika show és a Joshi Bharat című műsorokban. Pécs, 2012. május 4-5.
Roma média-kép a Mónika show és a Joshi Bharat című műsorokban Pécs, 2012. május 4-5. A két országos televízión futó délutáni kibeszélő show műsorokkal szemben megfogalmazott kifogások, panaszok : 1. Verbális Részletesebben A közvetlen demokrácia és intézményei előadásvázlat 2015. április 23.
A közvetlen demokrácia és intézményei előadásvázlat 2015. április 23. Alapfogalmak. A képviseleti és a közvetlen hatalomgyakorlás viszonya - a közvetlen hatalomgyakorlás intézményei o népszavazás: döntéshozatal Részletesebben A KOMMUNIKÁCIÓS JOGOK ÁTTEKINTÉSE
Drinóczi Tímea * A KOMMUNIKÁCIÓS JOGOK ÁTTEKINTÉSE Az alapjogok ún. kommunikációs jogi jellege (véleménynyilvánítás szabadsága, információs szabadság, egyesülési és gyülekezési jog, lelkiismereti és vallásszabadság, Részletesebben BETEGEK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI A MAGYAR EGÉSZSÉGÜGYI ELLÁTÓRENDSZERBEN
EK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI A MAGYAR EGÉSZSÉGÜGYI ELLÁTÓRENDSZERBEN Feith Helga Judit PhD Társadalomtudományi Tanszék ETK-EDUVITAL 2013. ÁPRILIS 26. Stróbl Alajos Justitia szobra a XIX. századból Beteg Részletesebben 20/2008. (III. 12.) AB határozat. Indokolás
20/2008. (III. 12.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazási kezdeményezés tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogások Részletesebben Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében
Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében Az adatvédelmi szabályozás célja, fontossága - A személyes adatok gyűjtése nyilvántartása, feldolgozása a legutóbbi időszakban került az alkotmányos Részletesebben ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 1644/2009. (VIII. 26.) számú HATÁROZATA
ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 1644/2009. (VIII. 26.) számú HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben GAZDASÁGSZOCIOLÓGIA II.
GAZDASÁGSZOCIOLÓGIA II. GAZDASÁGSZOCIOLÓGIA II. Készült a TÁMOP-4.1.2-08/2/A/KMR-2009-0041pályázati projekt keretében Tartalomfejlesztés az ELTE TátK Közgazdaságtudományi Tanszékén az ELTE Közgazdaságtudományi Részletesebben EZ AZ ELŐTERJESZTÉS A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI TERVEZET
Gazdasági és közlekedési miniszter TERVEZET az üzletek működésének rendjéről, valamint az egyes üzlet nélkül folytatható kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 133/2007 (VI. 13.) Korm. Részletesebben Kukorelli István alkotmánybíró különvéleményei
Kukorelli István alkotmánybíró különvéleményei 13 14 14/2000. (V. 12.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítványok Részletesebben A tudományos bizonytalanságra adott jogi válaszok a környezeti döntéshozatalban
A tudományos bizonytalanságra adott jogi válaszok a környezeti döntéshozatalban dr. Sulyok Katalin Alapvető Jogok Biztosának Hivatala, Jövő Nemzedékek Érdekeinek Védelmét Ellátó Biztoshelyettes Titkársága Részletesebben Tárgy: indítvány jogszabály alkotmányellenességének utólagos megállapítására és megsemmisítésére
Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága 1535 Budapest, Pf. 773. Tárgy: indítvány jogszabály alkotmányellenességének utólagos megállapítására és megsemmisítésére Tisztelt Alkotmánybíróság! Alulírott, dr. Kádár Részletesebben Előadásvázlat EMBERI JOGOK ALAPJOGOK. AZ ALAPJOGOK RENDSZERE 2014. szeptember 8.
Előadásvázlat EMBERI JOGOK ALAPJOGOK. AZ ALAPJOGOK RENDSZERE 2014. szeptember 8. A) Emberi jogok, alapjogok: eszmetörténet és dogmatikai alapok I. Alapfogalmak Emberi jogok: az emberi minőséghez tapadó, Részletesebben A gyermek jogai. Ez a dokumentum az ENSZ Gyermek Jogairól szóló Egyezményének rendelkezéseit foglalja össze.
A gyermek jogai Ez a dokumentum az ENSZ Gyermek Jogairól szóló Egyezményének rendelkezéseit foglalja össze. Az egyezmény szó egy olyan országok között létrejött megállapodást jelöl, ami biztosítja, hogy Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 1018/2012. (V.30.) számú V É G Z É S E
Ügyiratszám: MN/12207-6/2012. Ügyintéző: személyes adat Telefonszám: Személyes adat E-mail: személyes adat Tárgy: eljárás megszüntetése A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 1018/2012. Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
De lege ferenda
KÚRIA
Kúria
Kúria
KÚRIA
Kúria
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Pf. 773


text:
Az új perrendtartási szabályok alkalmazásának tapasztalatai és a munkaügyi ítélkezést érintő kihívások – munkaügyi bírák tanácskoztak a Kúrián
Konferenciát és közgyűlést rendezett a Munkaügyi Bírák Országos Egyesülete 2019. május 7-én, a Kúria Dísztermében. A rendezvényt az Országos Bírósági Hivatal (OBH) és a Kúria is támogatta.
Jó gyakorlatok megismerése a legfelsőbb bírósági igazgatásban – lett legfelsőbb bírósági delegáció a Kúrián
A két legfelsőbb bírósági fórum közötti korábbi együttműködési kapcsolatuk folytatásaként tett hivatalos látogatást Lettország Legfelsőbb Bíróságának delegációja a Kúrián. A lett Legfelsőbb Bíróság igazgatási vezetője, Sandra Lapina asszony vezette 6 fős küldöttség 2019. május 14-16.
Teljes Ülést tartott a Kúria 2019. április 24-én.
Darák Péter: A bírák feladata a rendszerváltást követően a tradíciók újjáteremtése volt – Ünnepi konferencia magyar bírói függetlenséget garantáló törvény megalkotásának 150. évfordulója tiszteletére
Nagyszabású ünnepi konferenciát szervezett a Kúria a bírói hatalom gyakorlásáról szóló 1869. évi IV. törvény megalkotásának 150. évfordulója tiszteletére. A tanácskozást 2019. április 24-én tartották az Országgyűlés Felsőházi termében. A rendezvény egyúttal a Kúria 2019.
Darák Péter: a bírósági döntések célja a társadalmi béke fenntartása
A jogrendszerről, az igazságszolgáltatásról, a joggyakorlat aktuális kérdéseiről, a Kúria működéséről és saját bírói pályájáról is beszélt a Kúria elnöke. Dr. Darák Péter a Corvinus Egyetemen tartott előadást 2019. április 17-én.
Trócsányi László: jelentős felelősséggel jár az új közigazgatási bírósági rendszer kialakítása
A szervezetileg elkülönített új közigazgatási bírósági rendszer kialakításáról rendezett fórumot a Magyar Közigazgatási Bírák Egyesülete, az Igazságügyi Minisztérium és az Országos Bírósági Hivatal (OBH) 2019. április 15-én, a Kúrián.
Erősödő szakmai kapcsolatok - az ukrán Legfelsőbb Bíróság delegációjának látogatása a Kúrián
Kétoldalú szakmai, igazságügyi kapcsolataik megerősítése céljából látogatott a Kúriára Ukrajna Legfelsőbb Bíróságának delegációja. Az ukrán legfelsőbb bírósági fórum elnöke, Valentyna Danishevska asszony vezette 4 fős küldöttség 2019. április 4-6.
Szemléletváltásra van szükség a jogos védelem megítélése kapcsán – kúriai filmbemutató a Nemzeti Közszolgálati Egyetemen
A „Kúriai esetek” – videós kerekasztal-beszélgetés újabb epizódját mutatta be a Kúria egy felsőoktatási intézményben. A Nemzeti Közszolgálati Egyetem (NKE) Rendésztudományi Karán 2019.
Darabszám: 210 | Megjelenítés: 31 - 40

matches: Kúria Kúria Bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Bíróság Kúria


text:
Kardlapozás, mint közigazgatási döntés - Sógorom, a zugügyvéd
Árpád-sáv mint súlyosbító körülmény
2006. október 24. - zugügyvéd
A Zugügyvéd talált egy érdekes jogesetet (EBH2004. 1162) a tüntetések feloszlatásával kapcsolatban. A jogeset szerint a rendőrség és a szétzavart tüntetők közötti jogviszony közigazgatási jogviszony. A feloszlatásról a rendőrség az ügy természeténél fogva nem hozhat az államigazgatási eljárás általános szabályairól foglaltaknak megfelelő formális közigazgatási határozatot, azonban az írásba foglalt határozathozatal hiánya a rendőrség hatósági jogkörében hozott közigazgatási döntés jellegén nem változtat. Akinek nem tetszik, mehet pereskedni.
K. Z. 2002. július 1-jétől július 7-ig tartott folyamatosan demonstrációt, tiltakozásul az országgyűlési képviselők választásán leadott szavazócédulák megsemmisítése ellen a Kossuth téren a bejelentésben írt és a rendőrhatósággal egyeztetett módon. A rendezvény helyszíne a Rákóczi-szobor melletti 150 m2, kordonráccsal elkerített terület volt.
2002. július 4-én az Erzsébet hídon a reggeli órákban az előre be nem jelentett tüntetést a rendőrség feloszlatta. A feloszlatott tüntetés résztvevőinek egy része ezt követően a Kossuth térre ment, s ezenkívül egyre nagyobb számban gyűltek össze emberek a Kossuth tér Vértanúk tere felőli részén, a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium árkádjai alatt, valamint az épülettel szemben lévő területen. Így 13 órakor a tüntetők nagy száma miatt a gépkocsiforgalom, a trolibusz- és a villamosközlekedés is megszűnt. A készenléti rendőrség rendőreinek kivonulása és többszöri felszólítása után 20 óra 45 perckor befejeződött a Kossuth téren összegyűlt tömeg feloszlatása, amely közben a rendőrség a felperesekkel szemben is intézkedett.
A felperesek keresetükben annak megállapítását kérték, hogy a Kossuth téren tartott tüntetés feloszlatása jogellenes volt. Az I. és III. r. felperes, valamint a város különböző pontjairól - így az Erzsébet hídról is - érkező emberek a Kossuth téren korábban bejelentett rendezvényre érkeztek, és ahhoz csatlakozva tiltakoztak a szavazatok megsemmisítése ellen, követelve a szavazatok újraszámlálását.
Az elsőfokú bíróság ítéletével a felperesek keresetét elutasította. Megállapította, hogy a tüntetés feloszlatása a gyülekezési jogról szóló 1989. évi III. törvény (a továbbiakban: Gyt.) 14. §-ának (1) bekezdése alapján jogszerű volt, mert az engedélyezett rendezvényhez való csatlakozás esetében is megvalósultak a feloszlatásnak a Gyt. 7. §-a a) és b) pontjának megsértésén alapuló feltételei.
A felperesek fellebbezése folytán eljárt Fővárosi Bíróság az ítéletet helyes indokai alapján az 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 254. §-ának (3) bekezdésére utalással helybenhagyta. Kifejtette, hogy abban az esetben is, ha elfogadható lett volna, hogy a felperesek és a tömeg K. Z. demonstrációjához csatlakozott, a rendezvény mérete, jellege és számaránya miatt a Gyt. 7. §-ának a) és b) pontjában foglaltaktól való lényeges eltérés alapot adott a tüntetés feloszlatására. Módosította azonban az elsőfokú bíróság megállapítását annyiban, hogy a bejelentés nélküli tüntetés konkrét célja és napirendje megállapítható volt, a demonstráció tiltakozás volt az országgyűlési választások eredménye és a szavazólapok megsemmisítése ellen. A másodfokú ítélet indokolása szerint a bejelentett tüntetéstől eltérő nagyobb létszám nem szükségszerűen vezet a tüntetés feloszlatására, azonban jelen esetben a résztvevők száma a bejelentett várható 500 főnek a sokszorosa volt, így az eltérés nem volt jelentéktelen.
A jogerős ítélet ellen a felperesek nyújtottak be felülvizsgálati kérelmet, amelyben annak hatályon kívül helyezése mellett kérték a tüntetés feloszlatása jogellenességének megállapítását. Álláspontjuk az volt, hogy az ítélet megsértette a Gyt. 7. §-ának a) és b) pontjában foglaltakat, és 14. §-ának (1) bekezdését, mert az ott írtakat megszorítóan értelmezve a már folyamatban lévő tüntetéshez való csatlakozást nem kellett előzetesen bejelenteni. A helyes jogértelmezés alapján a bejelentett tüntetés helyszínétől való eltérés sem volt megállapítható. Sértette a jogerős ítélet, továbbá a Gyt. 1. és 2. §-át, valamint az 1993. évi XXXI. törvénnyel kihirdetett, az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló Rómában 1950. november 4-én kelt Egyezmény 11. Cikkét.
A Pp. 275. §-ának (2) bekezdése értelmében a Legfelsőbb Bíróság a jogerős ítéletet a felülvizsgálati kérelem és a csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között vizsgálhatja felül, kivéve, ha a pert a tárgyalás alapján megszünteti, vagy ha a határozatot hozó bíróság nem volt szabályszerűen megalakítva, vagy ha a határozatot törvény által kizárt bíró hozta meg.
A Gyt., amelyet az Országgyűlés 1989. január 24-én fogadott el, garanciákat nyújt a gyülekezési jog szabad gyakorlására, másrészt biztosítja e jog törvénysértő gyakorlásával szembeni jogszerű hatósági fellépést. Ennek megfelelően I. fejezetében az általános rendelkezések között 1. §-ában kimondja, hogy a gyülekezési jog mindenkit megillető alapvető szabadságjog, amelyet a Magyar Köztársaság elismer és biztosítja annak szabad gyakorlását. A 2. §-ának (3) bekezdése szerint pedig a gyülekezési jog gyakorlása nem valósíthat meg bűncselekményt, vagy bűncselekmény elkövetésére való felhívást, valamint nem járhat mások jogainak és szabadságának sérelmével. A törvény a II. fejezetében a rendezvény szervezésének szabályait, míg a III. fejezetében - a 8-14. §-aiban - a rendezvény megtartásának szabályait állapítja meg.
Ha a rendőrség indokolatlanul vagy visszaélésszerűen tiltotta meg, illetve oszlatta fel a tüntetést, a Gyt. 9. §-ának (1) bekezdése és 14. §-ának (1) bekezdése biztosítja a rendőri intézkedés elleni megfelelő jogorvoslat lehetőségét. A rendőrség a Gyt. 8. §-ának (1) bekezdése alapján a rendezvénynek a bejelentésben megjelölt helyszínen vagy időben való megtartását megtilthatja, eljárására a (3) bekezdés szerint az államigazgatási eljárás általános szabályai irányadóak és a 9. § alapján lehet kérni az államigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát, amelyről a bíróság nemperes eljárásban, ülnökök közreműködésével, szükség esetén a felek meghallgatása után határoz; ha a kérelemnek helyt ad, hatályon kívül helyezi a rendőrség határozatát, ellenkező esetben a kérelmet elutasítja.
Ebben az esetben a bíróság nemperes eljárására, mivel az eltérő jogszabályi rendelkezésből más nem következik, a 105/1952. (XII. 28.) MT rendelet 13. §-ának (3) bekezdése alapján a Pp. szabályait kell megfelelően alkalmazni. A nemperes eljárásra ezért a Pp. 324. §-ának (1) bekezdése értelmében a Pp. I-XIV. fejezetének rendelkezései alkalmazandók a XX. fejezetben foglalt eltérésekkel. A 324. §-a (2) bekezdésének a) pontja értelmében a fejezet alkalmazásában közigazgatási határozat a rendőrhatósági határozat, melynek bírósági felülvizsgálata és a nemperes eljárás lefolytatása a Pp. 23. §-a (1) bekezdésének i) pontja alapján a megyei (fővárosi) bíróság hatáskörébe tartoznak.
A rendezvény megtartásával kapcsolatos szabályokhoz szorosan kapcsolódik a rendezvény feloszlatásának elrendelése a Gyt. 14. §-ának (1) bekezdése alapján. Eszerint, ha a gyülekezési jog gyakorlása a 2. §-ának (3) bekezdésébe ütközik, vagy a rendezvényen részt vevők fegyveresen, illetőleg felfegyverkezve jelennek meg, továbbá, ha a bejelentéshez kötött rendezvényt bejelentés nélkül a 7. § a) és b) pontjában foglaltaktól eltérően, vagy tiltó határozat ellenére tartanak, a rendőrség a rendezvényt feloszlatja. Ennek során a rendőrség hatósági jogkörében jár el, vizsgálnia és mérlegelnie kell a 7. § a) és b) pontjában foglaltakat, azt, hogy a rendezvényt a bejelentésben megjelölt időponttól, helyszíntől, útvonaltól, céltól, vagy napirendtől eltérően tartották-e meg. A paragrafushoz fűzött törvényi indokolás szerint a feloszlatás olyan hatósági intézkedés, amely korlátozza, illetőleg meg is akadályozhatja a gyülekezési jog gyakorlását. Ezért feltétlenül jogorvoslati lehetőséget kell biztosítani a rendezvény valamennyi résztvevője számára annak érdekében, hogy a bíróság felülvizsgálhassa a feloszlatás elrendelésének jogszerűségét. Ezt tartalmazza a 14. §-ának (3) bekezdése, amely szerint a feloszlatástól számított 15 nap alatt lehet pert indítani a feloszlatás jogellenességének megállapítása iránt. Az indokolás a továbbiakban megállapítja „A bíróság eljárására a Pp. XX. fejezetében foglalt rendelkezések (az államigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálata iránti perek) az irányadók.”
Mindebből következően a felek közötti jogviszony közigazgatási jogviszony, ezért a közigazgatási szervként eljáró rendőrhatóság intézkedése, a rendezvény feloszlatása jogellenességének megállapítása iránti per nem a Pp. 123. §-a alapján benyújtott, megállapítási keresetet elbíráló per. A Gyt. 14. §-ának (1) bekezdése a rendőrség olyan hatósági intézkedését szabályozza, amelyről a rendőrség az ügy természeténél fogva nem hozhat az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) és a rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvényben (a továbbiakban: Rtv.) foglaltaknak megfelelő formális közigazgatási határozatot, azonban az írásba foglalt határozathozatal hiánya a rendőrség hatósági jogkörében hozott közigazgatási döntés jellegén nem változtat. A Gyt. az egyéb rendőri intézkedés ellen a felettes szervhez benyújtandó panasz helyett, melyet az Áe. szabályainak is megfelelő határozattal másodfokon bírálnak el, a közvetlen bírósághoz fordulás lehetőségét szabályozza.
Jogrendszerünkben nem ismeretlen a nem határozati formákban megjelenő szóbeli döntésen vagy más intézkedésen alapuló határozat.
A Legfelsőbb Bíróság 1/1999. számú közigazgatási jogegységi határozata szerint a felettes rendőri szerv vezetőjének a panasz elbírálása tárgyában az Rtv. 93. §-ának (3) bekezdése alapján másodfokon hozott határozata a Pp. 324. §-a (2) bekezdésének a) pontja szerint - a bíróság által felülvizsgálható - hatósági államigazgatási ügyben hozott határozat. A jogegységi határozat indokolása szerint az adott esetben a rendészeti feladatot ellátó rendőri szerv és az intézkedést sérelmező személy között közigazgatási jogviszony jön létre, az Rtv. 92. §-a panasz benyújtása útján a nem határozati formában megvalósuló rendőrhatósági intézkedés ellen biztosít jogorvoslatot.
A kifejtettek alapján a Legfelsőbb Bíróság megállapította, hogy a Gyt. 14. §-ának (3) bekezdése alapján indítható per nem a Pp. 123. §-ára alapított megállapítási per, hanem olyan közigazgatási megállapítási per, amelyre a közigazgatási perekre vonatkozó eljárási és hatásköri szabályok az irányadók.
A kifejtettek tekintettel a Legfelsőbb Bíróság a Pp. 275. §-ának (2) bekezdése értelmében a felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem korlátaira tekintet nélkül a pert a Pp. 275. §-ának (2) bekezdése, a Pp. 275/B. §-a szerint alkalmazandó 251. §-ának (1) bekezdése, 157. §-ának a) pontja, 130. §-a (1) bekezdésének b) pontja alapján megszüntette, a jogerős ítéletet az elsőfokú bíróság ítéletére is kiterjedően hatályon kívül helyezte, és a 129. §-ának (1) bekezdése alapján a keresetlevelet a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező Fővárosi Bírósághoz tette át. (Legf Bír. Kfv. II. 39.016/2004. sz.)
Megjelent: Legfelsőbb Bíróság Határozatainak Hivatalos Gyűjteménye 2004/2.
Jóska, Dezső, és a tulajdon védelme
Riporter és lincselés
https://zugugyved.blog.hu/api/trackback/id/tr3216609
JP · http://hemar.freeblog.hu/ 2006.10.25. 09:26:52
Ezek szerint az 1952. évi, (népi) demokratikus törvények szerint lehet jogszerűen békés tüntetőket (is) kardlapoztatni. Aha, most már értem.
fghjk12345 2006.10.25. 10:37:49
Nyomozást rendelt el szerdán a Budapesti Nyomozó Ügyészség a Magyar Nemzet fotósának feljelentése nyomán. A lap fotósa a szombaton az Újpest-Fehérvár labdarúgó-mérkőzés után történtek miatt, rendőri túlkapás ügyében tett feljelentést, amit a Budapesti Rendőr-főkapitányság az ügyészségre továbbított. "A feljelentés alapján a Budapesti Nyomozó Ügyészség a mai nap folyamán bántalmazás hivatalos eljárásban vétség gyanúja miatt nyomozást rendelt el" - közölte Morvai Attila. A szóvivő elmondta, hogy a nyomozás törvényben biztosított ideje két hónap, ami szükség esetén meghosszabbítható.
Alapos vizsgálatot kért az országos rendőrfőkapitánytól az ügyvezető belügyminiszter, aki a Klubrádiónak adott szerdai nyilatkozatában nem zárta ki annak lehetőségét, hogy a rendőrség bocsánatot fog kérni.
Az SZDSZ szerdán azonnali vizsgálat indítására kérte az ügyvezető belügyminisztert, és bocsánatkérésre szólította fel a fotós ellen fellépő rendőröket. Az SZDSZ közleményében leszögezi: elfogadhatatlan a hatáskörüket súlyosan túllépő rendőrök magatartása. "Egy demokráciában sem a belügyminiszter, sem a rendőrség nem hagyhatja szó nélkül az ilyen incidenseket" - áll a közleményben. A közlemény az állampolgári jogok biztosa állásfoglalásához kapcsolódóan leszögezi: olyan rendőri vélemény, amely szerint "semmi dolga egy fotósnak ott, ahol rendőrök próbálnak megfékezni dühös szurkolókat", utoljára a nyolcvanas évek államszocializmusában maradhatott következmény nélkül.
Az igazságügyi és rendészeti miniszterjelölt egyelőre nem tervez változásokat a rendőrség személyi vezetésében, Petrétei József szerdai parlamenti meghallgatásán az alkotmányügyi bizottságban azt mondta, hogy ez csak alkalmatlanság esetén indokolt. A rendészet miniszteri vezetés alatt áll majd - közölte a jelenlegi igazságügyi, illetve a létrehozandó Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium élére jelölt politikus, hozzátéve, hogy a területen az emberi jogi megoldásokat részesíti majd előnyben, és ha szükséges ennek megfelelően kezdeményezi a joganyag átalakítását. A rendőrségi törvény meglehetősen elavult, módosításra szorul, csakúgy, mint a rendőrség belső normái. A gyülekezési jognál is rendkívül fontos az emberi jogi szempont erősítése - mondta a miniszterjelölt.
TASZ: Az ilyen akciókért a belügyminiszter politikai felelősséggel tartozik
Tiltakozását fejezi ki az esettel kapcsolatban a Társaság a Szabadságjogokért (TASZ) jogvédő szervezet is. A TASZ sajtóközleményében leszögezi: elfogadhatatlan a nyilvánosságot tájékoztató, munkájukat végző fotóriporterek elleni erőszak egy nyitott, demokratikus társadalomban. A közterületen folytatott rendőri akciók esetében a fényképezés bármilyen korlátozása a rendőri munka feletti kontroll ellehetetlenítése.
A szervezet elfogadhatatlannak tartja, hogy a rendőrség ismét a jogi fogalomként nem létező „műveleti terület” fogalommal magyarázza az akció brutalitását. Jogállamban jogalkalmazók nem ködös, és kizárólag általuk használt kifejezéseket használnak egy-egy intézkedés utólagos indokolására, hanem jogszabályokban meghatározott és ellenőrizhető kifejezéseket – olvasható a TASZ közleményében. Álláspontuk szerint azok a rendőrök, akik nem tudnak megkülönböztetni egy fotóriportert a randalírozó futballhuligánoktól, alkalmatlanok bármilyen rendőri munkára.
Az ilyen akciókért az elmúlt évek során a rendőrség irányítását és kontrollját kritikán aluli szinten megvalósító belügyminiszter másra nem hárítható politikai felelősséggel tartozik – fogalmaz közleményében a TASZ, amely követeli, hogy a szombati eseményeket a büntetőeljárások mellett haladéktalanul vizsgálják ki szakmai szempontból is.
Virág et. 2006.10.25. 10:59:40
A "műveleti terület" rendőrzsargon. Ettől még létezik az intézmény, csak a jogszabályban nincs így nevesítve.
Rtv. "37. § A rendőr az önveszélyes állapot vagy a személyeket, illetőleg az anyagi javakat közvetlenül fenyegető veszélyhelyzet megszüntetése érdekében
e) területet lezárhat, és megakadályozhatja, hogy oda bárki belépjen vagy onnan távozzék, illetőleg az ott tartózkodókat távozásra kötelezheti."
fghjk12345 2006.10.25. 11:05:49
... illetőleg az ott tartózkodó békés embereket agyba-főbe verheti (egyébként anélkül, hogy 'távozásra kötelezné', hiszen több embert is egyszerűen csak összevertek és otthagytak, semmiféle műveleti területről nem távolították el őket).
Virág et. 2006.10.25. 11:07:23
Természetesen nem. Én nem konkrét esetet véleményeztem, hanem a "műveleti területet", mint fogalmat tisztáztam.
fghjk12345 2006.10.25. 11:13:13
Igazad van, csak sajnos a Gergényi úgy használja ezt a fogalmat, hogy műveleti terület: az a terület, ahol senkinek semmi joga nincs, és ahol a rendőr bárkivel bármit megtehet, hiszen az illető jogtalanul tartózkodik ott.
Virág et. 2006.10.25. 11:14:44
Most miről is beszélünk? A blog témájáról, az általad leírt esetről vagy a 23-i eseményekről?
fghjk12345 2006.10.25. 11:30:54
Tényleg eltértem a témától, aminek az az oka, hogy tök érdektelen, hogy a Pp. XX.fejezete vagy az általános szabályok szerint kell-e eljárnia a bíróságnak. Szerintem ez az égvilágon senkit nem érdekel. Az általam leírt eset meg ugyanaz, mint ami okt. 23-án sokakkal történt, bár valóban OFF.
Virág et. 2006.10.25. 11:36:54
Nem gond, hogy off (nekem legalábbis), csak nem tudtam, hogy miről beszélünk.
A téma amúgy tényleg száraz és elég érdektelen. Kellene Zugügyvédnek egy "jogszerű volt-e a rendőri intézkedés 23-án" témájú blogot kitennie. Fél nap alatt lenne vagy 200 hozzászólás, az biztos.
hamiska 2006.10.25. 21:02:03
Annyira talán nem is érdektelen, már ha azt nem tartjuk érdektelennek, hogy Révész Máriusz szerint megsértették a mentelmi jogát, amikor őt is oszlatták egy picit.
A mentelmi jog ugyanis – sok országgyűlési képviselő (mindegy melyik pártból) képzeteivel ellentétben – nem törvényen felettiséget jelent, hanem csak annyit, hogy a képviselő nem vonható felelősségre leadott szavazata miatt, büntető vagy szabálysértési eljárást csak az Országgyűlés előzetes hozzájárulásával lehet indítani ellene, őrizetbe venni csak tettenérés esetén lehet.
A jogszabályok ugyanúgy vonatkoznak a képviselőkre is és a fenti kivételekkel ugyanúgy kényszeríthetők betartásukra is, ahogy a mentelmi joggal nem rendelkezőkre.
Ha tehát a tömegoszlatás közigazgatási határozat, a rendőri felszólításnak az OGY képviselő is köteles engedelmeskedni, mentelmi jogra nem hivatkozhat. Ha nem engedelmeskedik, kényszerítőeszközt is lehet vele szemben használni a közigazgatási határozat teljesítése érdekében. Ugyanolyan ez, hogy a mentelmi jog az sem teszi lehetővé, hogy pl. házat építsen építési engedély nélkül.
Cpt. Flint 2006.10.25. 21:58:29
Ha jól tudom, már nincs Áe., hanem Ket. van. Bár gondolom ez a lényegen nem változtat.
fghjk12345 2006.10.26. 08:48:19
Na jó, mégis érdekel a téma :)
Szóval a mentelmi jog szerintem sem sérült. A tömegoszlatás elrendelése vagy annak elrendelése, hogy könnygázt alkalmaznak, tényleg közig. határozat. Közig határozat az is, ha a rendőr felszólít vkit, hogy hagyja el a "műveleti területet". De az, hogy összeverek valakit, az nem közig határozat, és nem a határozat kikényszerítése. Az sima bűncselekmény, lásd a fenti példát a fotósról.
hamiska 2006.10.26. 09:00:48
Persze, ez egyáltalán nem vitás. Erre csak azért nem tértem ki, mert szigorúan a blog témájához akartam ragaszkodni. Révész Máriuszt nem mint képviselőt, hanem mint mezei állampolgárt megilleti a jog, hogy ha sérelmére bűncselekményt követtek el, a bűnöst felkutassák és megbüntessék.
okostojás 2006.10.26. 09:42:26
Mi lehetett Révész Máriusz célja?
Regina 2006.10.26. 13:46:03
Révész Máriusz nem először hazudik nyílt színen. Természetesen a fején lőtt seb vicc volt. Már nincs rajta a kötés. A lapockacsont törés is kamu volt. Hepciáskodott a rendőrökkel és kapott kettőt tomfával. Egyet a fejére - horzsolás keletkezett - egyet a kulcscsontjára, ezért felkötötték a karját. Majd mentővel bevitette magát a Honvéd kórházba és előadta a meséjét a TV-nek. Neki korábban is voltak hasonló viccei. Hivatkozik mentelmi jogára, ami a mentelmi bizottságra tartozik hamis vád esetére. Én szeretném látni a rtg felvételt csontsérülésről. Mellesleg a rtg orvosnő ukrán nemzetiségi... Nem véletlenül nem interjuvolták meg a doktornőt :)
Opus Dei 2006.10.26. 13:50:28
ja aki rögtön leadta neked az infot, hogy ide tudjad irni:)
okostojás 2006.10.26. 18:26:32
Azért tettem fel a kérdést, mert a riportokból számomra nem derült ki, hogy egyáltalán mit akart. A tévében először azt mondta, hogy semmire sem emlékszik, de közben úgy látszik, beszélt valakivel és már megjavult az emlékezete.
Regina 2006.10.26. 18:38:43
Természetesen a kérdésedre Révész Máriusz fogja megadni a választ. Biztos vagyok benne, hogy kiderül. Mi a célja? Én csak tippelek: "Gyurcsány takarodj!" Beperelni, beperelni!
Nagyon sajnálom, hogy bekapcsolódtam olyan beszélgetésekbe, vitákba, amelyekbe eredetileg nem volt szándékomban. Én az ügyemben keresek fogódzkodót, segítőt. "ZUGÜGYVÉDET". Számomra elment a téma politikai irányba, amit nem sajnálok. De én is itt élek, nem maradhatok ki!
Regina 2006.10.26. 18:46:11
Az orvosnő nem tudja, hogy én visszaéltem az információval. Mivel maga az érintett tette közzé a médiában a "vele történteket", úgy gondolom, hogy ráutalt arra, hogy nem tart igényt a titoktartásra. Egyébként az osztályos főorvos is nyilatkozott, csak azt a média elhallgatta... De ha megnézitek a "gyors egészségjavulást" magatokban is kétely merül fel Révész Máriusz igazmondásáról.
Regina 2006.10.26. 18:50:34
Bűntetőperemben tapasztaltam, hogy vannak emberek, akik olyan plépofával hazudnak, hogy elképesztő. Vaszjához viszonyítva RM kiscserkész, de szavánfogható. Csak legyen, aki szaván akarja fogni! Tegye meg vallomását RM poligráffal! (30000 forint)
Regina 2006.10.26. 21:21:48
Opus Dei, okostojás:
Már látható fotók vannak az index.hu-n. Egy angol fotós képei. Látható, hogy RM feje véres, de eszméletvesztésről, törésről, lőtt sebről szó sincs. Ja, és nincs a kezében a képviselői igazolványa sem. Nem az Astoriánál történt, hanem a Libri bolt előtt. Az valamivel odébb van. A vérzés nyomokból nem lőtt sebre következtetek és nem lapockacsont törésre... Ha ezeket a fotókat az ügyész komolyan veszi, akkor nincs vád! Ugyanis egyedül RM állítja, hogy úgy történt, a fényképek szerint másképp történt. Innentől a bírótól függ, magánvádlóként elfogadja-e RM-et. Mondja el más is a véleményét!
Opus Dei 2006.10.26. 22:13:31
Regina: rendben van, de mondjuk arra mi az esély hogy a balos média elhallgatja? semmi:)
malacful 2006.10.26. 22:39:11
Szerintem a Revesz Mariusz ugy, ha igaz, hogy csusztatott, visszauthet. Pedig pont hazudott eleget a rendorseg, meg onceluan brutalis volt civilekkel. Elkene minden hiteles tortenet. Ha valoban a rendorok uteseitol borult verbe a feje, akkor engem nem erdekelne, hogy gumilovedek volt vagy samfa. Levertek es ez ellen jogosan tiltakozhat
okostojás 2006.10.28. 10:14:33
Regina: Örülök, hogy csatlakoztál. Igazi zugügyvéd szeret is mindenbe beleszólni:)
Megelőlegezném, ha Révész Máriuszról kiderül, hogy csak pár kisebb sérülés érte, akkor az lesz a válasz, hogy nem hazudott, de RM nem orvos így nem is tudhatta pontosan mi a baja. Standard megoldás. A dolognak a verés jogossága szempontjából amúgy sincs jelentősége, a hangulatkeltési szerepét meg már betöltötte. Jellemzően orbános megoldás. Először nagyot mondani, kihasználni a pillanatot, hiszen mire a tények kiderülnek addigra a legtöbben már azt is elfelejtik miről volt szó. A legfanatikusabbakat pedig a tények úgysem érdeklik. Ki figyelte meg pl. Deutsch anyját?
kovácske 2006.10.29. 12:32:39
továbbra is szörnyen zavar két jelenség: az első az, hogy egyes tüntetők, szervezők, tüntetések a jog határán túllépnek, illetve esetenként visszaélnek a törvényben megfogalmazott jogukkal. a második, hogy a hatóságok (elsősorban a rendőrség) a fenti jogsértések elleni fellépés során SZINTÉN egyes esetekben túllépi a jog adta kereteket, illetve visszaél a törvényben megfogalmazott lehetőségeivel. az elsőre nem hiszem, hogy külön példát kell hoznom, a másodikra emlékezhetünk némelyik rendőri intézkedésre, mint: a töntetés helyszinétől távolabb megvert, és-vagy letartóztatott emberek, rendőrjelvény viselésének elmulasztása és ez utóbbi fals magyarázata a rendőrég(i szóvivő?) részéről. alapvetően a rend és a törvények uralma teszi lehetővé, hogy békésen élhessük az életünket egymás szomszédságában. mindkét jelenség a törvények uralmába hitemet renditi meg, a második, a hatóság hibái annyival zavaróbbak, hogy a hatóságnak példa adó szerepe van, volna, ha betöltené megfelelően. nem lenne jobb, ha a törvényhozás együttműködést kezdeményezne a jogvédő szervezetekkel, mint a tasz, vagy helsinki bizottság, hogy a jövőben a hasonló helyzetek kezelése egyértelműbb, még kevesebb visszássággal járó legyen??
nahát 2006.10.29. 12:58:39
te ilyen informacioval visszaelo alak vagy? Hat elsullyedhetnel szegyenedben.
nahát 2006.10.29. 12:59:33
"az elsőre nem hiszem, hogy külön példát kell hoznom, a másodikra emlékezhetünk némelyik rendőri intézkedésre, mint: a töntetés helyszinétől távolabb megvert, és-vagy letartóztatott emberek, rendőrjelvény viselésének elmulasztása és ez utóbbi fals magyarázata a rendőrég(i szóvivő?) részéről."
A masodikra is felesleges volt peldat hoznod, foleg ugy, hogy nem kulon pelda volt. Erdemes lenne azt is vizsgalnod, oktober 23-an ki provokalt kit.
Engem egyebkent egy jelenseg zavar, de az nagyon. A rendorseg "nem vert meg senkit, nem hasznalt viperat.... stb."
Regina 2006.10.29. 14:06:40
nahát 2006.10.29. 14:34:35
Regina, ezt mondom en is: nahat...
Visszaelsz mas bizalmaval es erre meg buszke is vagy?
nahát 2006.10.29. 14:50:31
"Az orvosnő nem tudja, hogy én visszaéltem az információval."
Nekem az is fura, hogy pont teged keresett meg ilyen informacioval az orvos, es nem mast, nem a sajtot.
"Én szeretném látni a rtg felvételt csontsérülésről."
"Látható, hogy RM feje véres, de eszméletvesztésről, törésről, lőtt sebről szó sincs."
"A vérzés nyomokból nem lőtt sebre következtetek és nem lapockacsont törésre..."
Miutan onmagadnak mondtal ellent, miert kellene latnod a rontgenfelvetelt? Hiszen rontgenszemed van, mint irtad, termeszetesen latnoki kepesseged kiegeszul orvosi vegzettsegeddel is.
Vegezetul: ha neked olyan fix informacioid vannak a doktornotol, akkor miert kellene a verzes nyomokbol barmilyen kovetkeztetest levonnod?
Beleestel a sajat magad altal asott godorbe :)
Regina 2006.10.29. 17:28:04
Félreértettél. Nem azt írtam, hogy az orvosnő megmutatja a rtg felvételt, hanem azt, hogy szeretném látni. Nekem (és nemcsak nekem, hanem hivatalosan is) dr. .... orvosnő szóban mondta, hogy nincs csontsérülése a betegnek. A te kételyed nem a tényekre vonatkoznak, hanem az én szavahihetőségemre. Szerintem te is tudod már, hogy RM "kamuzott", de velem kötözködsz. Ám tedd! De akkor miért itt a "zugügyvéd"-ben tamáskodsz? Ez nem az a szájt. Itt az "érdekes eseteket" írják, nem az esettel vagy a beíróval szembeni kételyeket. Részemről a részinformációval kapcsolatos rész lezárva. Amennyiben abban nem kételkedsz, hogy RM igazat mondott-e a TV-ben, úgy én kételkedek a te tisztánlátási igényedben. Nem azt vitattam, hogy megütötte-e a rendőr (esetleg több is), hanem azt állítottam, hogy nem úgy történt, ahogy elmondta. És csakis propaganda igénye van a hamisságnak.
nahát 2006.10.29. 17:39:02
Regina, nem ertettelek felre, ravilagitottam, hogy milyen "jol" kavarsz. Meg magadat is ossze tudod zavarni. Bar orulok neki, hogy ennyi idot kellett arra szannod, valami valaszt irj, amiben persze atsiklottal a lenyegen.
Regina 2006.10.29. 17:40:06
Malacful 2006.10.26 22:39:11 bejegyzésére utalok. Ha igazat mond: tiltakozhat. Mi azt is láttuk, amikor a fekvő emberbe többen belerúgtak. AZÉRT felelniük kell!
nahát: Remélem, nem megy el a párbeszédünk személyeskedésbe, mert annak semmi értelme... Ez nem az a szájt!
nahát 2006.10.29. 17:56:52
Regina, ahogy az eddigi hozzaszolasaidat olvastam, neked azert szabad szemelyeskedni masokkal :), de nekem mindegy. Szamomra a lenyeg, hogy ugy erveltel, hogy onmagadnak mondtal ellent.

matches: bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság