text:
Szakkérdés bírói mérlegelési körbe vonása | Kártérítési és Biztosítási Jog folyóirat
László György:*
[1] Az alábbi konkrét rPp. alapján lefolytatott kötelező gépjármű felelősség biztosítási hátterű kártérítési per elemzése kapcsán egyebek mellett arra próbálok rámutatni, hogy a bizonyítási eljárások során minden esetben az eljárásban a döntéshez szükséges tényállás felderítése szempontjából kell arról dönteni, hogy az adott tény bizonyítása melyik fél bizonyítási terhe (érdeke), a felek mely bizonyítási indítványának adjon helyt a bíróság, ezek közül melyik kérdés minősül olyan szakkérdésnek, amelynek megítéléshez különleges szakértelem szükséges, és milyen esetben indokolt az indítvány mellőzése mellett az adott kérdés bírói mérlegelési körbe vonása.
[2] Az I. rendű felperes (károsult) a tulajdonát képező személygépkocsival egy település külterületén, a közúton haladva összeütközött a jobb oldali bekötő útról balra nagyívben elé kanyarodó II. rendű felperes (károkozó) által vezetett másik gépjárművel. Mindkét gépjárműben jelentős kár keletkezett.
[3] Az I. rendű felperes a II. rendű felperes kötelező gépjármű felelősségbiztosítására, míg a II. rendű felperes saját casco biztosítására kérte a gépkocsikban keletkezett kárt, melyet mindkét felperes ugyanazon biztosítónál kívánt érvényesíteni.
[4] A biztosító (alperes) a két gépkocsi kárfelmérése, valamint az általa felkért külső szakértő bevonásával készített a baleseti helyszíni vizsgálat alapján a baleseti mechanizmus leírt módja és a két gépkocsi kárkép közötti összefüggést nem látta bizonyítottnak, ezért mindkét kárigényt elutasította.
[5] Erre tekintettel a károsult és a károkozó közös keresetet nyújtott be a biztosítóval szemben a keletkezett kárnak a megtérítése iránt.
[6] Az alperes a felperesi keresetre benyújtott ellenkérelmében a jogalap tekintetében előadta, hogy a felperesek járműveinek ütközését kizárni nem lehetett, de a vizsgálat során feltárt körülményekből arra lehet következtetni, hogy az esemény nem a bejelentésben leírt baleseti szituáció szerint következett be.
[7] Ebben az ismertetésben az eljáró bíróságok ítéleteinek egyetlen egy aspektusát, a per lényegét adó műszaki szakkérdés bírói mérlegelési körbevonását kívánom bemutatni, mert úgy gondolom a három fokon elbírált ügyben vitaható döntés született.
II. Az I. fokú eljárás – az I. és a II. fokú ítéletek
[8] Az elsőfokú bíróság a bizonyítási eljárás során meghallgatta az I. és II. rendű felpereseket, akik egybehangzó vallomást tettek, ugyanakkor vallomásukat a per során kirendelt szakértő megállapítására figyelemmel módosították. Meghallgatta továbbá a felperesek által indítványozott tanúkat, akik – az alperesi biztosító megítélése szerint – részben egymásnak ellentmondóan nyilatkoztak, részben vallomásuk alapján az volt megállapítható, hogy a baleset bekövetkezését egyikük sem látta, így annak mechanizmusára hiteles nyilatkozatot tenni nem tudtak.
[9] A bíróság szakértői bizonyítást is elrendelt felperesek indítványára, melyet alperes sem ellenzett. A kirendelt igazságügyi gépjármű szakértő helyszíni szemlét tartott, ennek alapján készítette el a szakvéleményét, amelyben végső soron megállapította, hogy a perbeli gépkocsik sérülése a bejelentett forgalmi helyzetben nem következhetett be.
[10] A felperesek maguk sem érezték úgy, hogy a perbeli bizonyítás addigi eredményei és különösen a szakértői vélemény megállapításai alátámasztanák állításaikat, ezért indítványt tettek másik szakértő kirendelésére, de ezt az I. fokú bíróság elutasította az alábbi ítéleti indoklással:
„Miután a perbeli baleset a peres felek által előadottak szerinti bekövetkezte bizonyítást nyert, ezáltal a bíróság, mint szükségtelent és az eljárás további elhúzódását indokolatlanul eredményező új szakértő kirendelésére irányuló bizonyítási indítványát a felpereseknek elutasította.”
[11] Az I. fokú bíróság az indítványt azért ítélte szükségtelennek, mert „A bíróság minden kétséget kizáróan megállapíthatónak ítélte, hogy a perbeli baleset a peres felek által előadott módon bekövetkezett”.
[12] Amennyiben az I. fokú bíróság helyt adott volna felperesek másik igazságügyi szakértő kirendelésére vonatkozó indítványának, akkor ennek révén a baleseti mechanizmus többrétű feltárása segítségével egy, a perbelinél részletesebb és pontosabb tényállás lett volna megállapítható az alábbi módon:
– az új szakértő megerősíthette, vagy kizárhatta volna az alapszakértő által a baleseti mechanizmussal kapcsolatos alapszakértői aggályokat,
– lehetőség nyílott volna arra is, hogy amennyiben a két szakértő megállapításai között az ügy érdemi eldöntését befolyásoló ellentét feszülne, úgy a szakértőket ennek feloldása érdekében írásban, illetve a tárgyaláson együttes meghallgatásuk révén nyilatkoztassa,
– ha pedig a szakvélemények közötti ellentmondás ekként se lett volna feloldható, akkor egy harmadik szakértő kirendelésére is sor kerülhetett volna, vagy
– a bíróság a két szakértői vélemény összevetése alapján saját meggyőződése alapján is eldönthette volna az ügyet.
[13] Az I. fokú bíróság az alperest a felperesi követelések szerint marasztalta az alábbi indokok alapján:
„A bíróságnak az alperes mechanizmusra hivatkozással történő jogalapi vitatása folytán elsődlegesen abban kellett állást foglalnia, hogy a perbeli járművek sérülései a felperesek által bejelentett baleseti körülmények között következtek-e be. Ebben a körben a bíróság a rendelkezésre álló bizonyítékokat mérlegelési körébe vonta és azokat egyenként illetőleg egymáshoz viszonyított összességében értékelve megállapította, hogy a perbeli baleset a részes felek által előadott módon való bekövetkezte bizonyítást nyert, mely balesetben a kárbejelentő lapokon szereplő sérülései keletkeztek a felperesi járműveknek…..„A bíróság minden kétséget kizáróan megállapíthatónak ítélte, hogy a perbeli baleset a peres felek által előadott módon bekövetkezett, hiszen nem várható el egy baleseti szituáció által kiváltott stressz hatást eredményező állapot körülményeinek a balesetet követő pontos rekonstruálása, nevezetesen a baleset előtti haladási sebesség, illetőleg az ütközési pozíció, az azt megelőző fékezés mértékének, illetőleg nemlétének pontos rekonstruálása.”
[14] Az alperes az I. fokú ítélet ellen fellebbezéssel élt, melyet a II. fokú bíróság elutasított és az I. fokú ítéletet helybenhagyta. A II. fokú bíróság alapvetően azzal utasította el a fellebbezést, hogy nem találta megalapozottnak az alperes azon fellebbezési érvét, mely szerint „a bíróság ne mérgelhetné a szakértői véleményt. Az elsőfokú bíróság nem szakmai kérdésben foglalt állást, amikor a vélemény egyes részeit nem tekintette irányadónak, hanem azt a következetes ítéleti gyakorlatot követte, amikor a bizonyítékokat összességében és összefüggéseiben, okszerűen és ellentmondástól mentesen mérlegelte és megalapozott marasztaló döntést hozott.”
III. Alperes felülvizsgálati kérelme és a Kúria ítélete
[15] Alperes a jogerős ítélet ellen felülvizsgálati kérelemmel élt – a vizsgált szempontból – a következő indokokkal: a[z eljáró I. és II. fokú bíróságok a szakértői bizonyítás körében nem tulajdonítottak jelentőséget annak, hogy a kirendelt igazságügyi szakértő mindvégig határozottan akként foglalt állást, „hogy a járművek bejelentés, bemutatás szerint történő ütközés utáni mozgása és tényleges sérülési mértéke kialakulása a bejelentett jármű sebességekkel, tehát a bejelentett forgalmi helyzetben nem történhetett meg.” Az eljáró bíróságok a szakértői véleményt csak annyiban vették figyelembe, amennyiben az ütközés tényét nem lehet kizárni, de abból a szempontból nem, hogy a szakvélemény szerint a baleset a leírt módon nem következhetett be, mert ez esetben lényegesen eltérő törésképnek kellett volna bekövetkeznie. A bizonyítás eredményének értékelése körében az alperes felülvizsgálati kérelmében kifejtett álláspontja szerint sem az I. fokú, sem pedig a II. fokú bíróság ítélete nem tett eleget a rPp. tényállás megállapítására, a bizonyítási eljárás lefolytatására és a bizonyítékok értékelésére vonatkozó szabályoknak.
[16] Az I. és II. fokú bíróság nem a bizonyítási eljárásban felmerült valamennyi adat együttes mérlegelése alapján hozta meg az ítéletét, mert elmulasztotta összevetni az egyes bizonyítékokat.
[17] Nem vették figyelembe, hogy a felperesek nyilatkozatát – melyre tekintettel a szakvélemény készült – a kirendelt igazságügyi szakértő alap, illetve kiegészítő szakvéleménye sem támasztotta alá. Nem erősítette meg, hanem éppen cáfolta azokat az előadásokat, hogy a baleset az általuk előadott időben, helyen és módon, illetve a felperesi gépjárművekben leírt károkat okozva következett volna be.
[18] Az I. fokú és a II. fokú bíróság a vallomások tartalmát nem okszerűen mérlegelte akkor, amikor azokat a felperesi – a szakvélemény alapján megváltoztatott – vallomásokat perdöntő bizonyítékként az ítéleti tényállás megállapítása során elfogadta és az ítéletét erre alapította.
[19] Az I. fokú bíróság olyan kérdést vont kizárólagos mérlegelési körébe, amelyben a bíróság szakértelemmel nem rendelkezik, olyan nyilatkozatokat és tanúvallomásokat fogadott el, amelyek más peradatokkal ellentétben állnak, vagy olyan tényekre vonatkoztak, amelyekre nézve a tanúk saját észlelésen alapuló ismeretekkel nem rendelkeztek, míg más tanúk vallomását teljes egészében mellőzte.
[20] Az alperes a felülvizsgálati kérelmét megalapozó jogsértést abban határozta meg, hogy az eljárt bíróságok kirívóan okszerűtlenül mérlegelték a bizonyítékokat, amikor nem tulajdonítottak jelentőséget a felperesek nyilatkozataiban észlelt ellentmondásoknak és elfogadták állításaik bizonyítékaként a tanúk vallomását, a kirendelt szakértő megállapítását pedig, amely cáfolta, hogy a baleset, a felperesek által előadott helyen, időben illetve a gépjárművekben leírt károkat okozva következett be, alaptalanul mellőzték. [rPp. 272. § (2) bekezdés].
[21] A Kúria az alperes felülvizsgálati kérelmét elutasította és a támadott ítéleteket hatályában fenntartotta, lényegét tekintve az alábbi indokokkal:
[22] „Az I. rendű felperes esetében keresete vonatkozásában az alperesnek – akire, mint felelősségbiztosítóra jogi helyzete folytán a tartozás elismerés olyan hatással van, mint magára a károkozóra -, a biztosítónak azt kellett volna bizonyítania, hogy a balesetet nem a nála biztosított járművel való ütközéssel, annak felelőssége mellett következett be…..„A tényállás megállapítása során a perbeli esetben értékelni kellett, hogy a II. rendű felperes elismerte a balesetért való felelősségét, mely nyilatkozata tartalma, rendeltetése, az adott jogviszonyban betöltött szerepe alapján a rPtk. 242. § (2) bekezdés értelmében vett tartozás elismerésnek minősül, ezért egyrészt az I. rendű felperes ebben bízva eltekintett az akkor még nyilvánvalóan rendelkezésre álló bizonyítékok beszerzésétől, a rendőri helyszínelés kérésétől, másrészt ebben a perben a részéről nem szorult bizonyításra a közlekedési baleset ténye, bekövetkezésének módja.”
[23] „A rPp. 206. § (2) bekezdésében foglaltak megsértése kivételesen és csak abban az esetben állapítható meg, akkor szolgálhat alapul a felülvizsgálathoz, ha a bíróság iratellenes, ellentmondó, a per adataiból okszerűen nem következő megállapítást tett, vagy a bizonyítási eljárás lefolytatására vonatkozó előírások megsértésével helytelen következtetésre jutott.
A Kúria álláspontja szerint az eljárt bíróságok a bizonyítékok nem kifogásolható mérlegelésével következtettek arra, hogy a perbeli baleset kapcsán mind a kötelező felelősségbiztosítás, mind a casco biztosítás alapján fennáll az alperes teljesítési kötelezettsége……Az I. rendű felperes vonatkozásában az alperes – mint akire mint felelősségbiztosítóra jogi helyzete folytán a tartozás elismerés olyan hatással van, mint magára a károkozóra – tartozott kétségtelenné tenni, hogy a baleset nem a nála felelősségbiztosítással rendelkező, annak felelőssége mellett következett be.”
IV. Kúria ítéletének lehetséges értelmezése és kritikája
[24] A Kúria ítélete ebben az indoklási részben két – álláspontom szerint vitatható – megállapítást is tesz:
– Egyrészt azzal, hogy „a II. rendű felperes elismerte a balesetért való felelősségét, mely nyilatkozata tartalma, rendeltetése, az adott jogviszonyban betöltött szerepe alapján a rPtk. 242. § (2) bekezdés értelmében vett tartozás elismerésnek minősül
– Másrészt azzal , hogy megállapítja: „az I. rendű felperes … részéről nem szorult bizonyításra a közlekedési baleset ténye, bekövetkezésének módja.”
[25] A Kúria ítélete implicite egyfelől azt mondta ki ezzel, hogy az alperesi biztosító – a károkozói/biztosítotti felelősség elismerése révén – mintegy a károkozó biztosított helyzetébe kerül, vagyis amennyiben a biztosított a kárfelelősségét elismerte, ezzel a károkozó/biztosított tartozás elismerési helyzetébe kerül, és úgy kell helytállnia a károsulttal szemben, mint a károkozónak.
[26] Ugyanakkor – mintegy ezt az álláspontot felülbírálva – azt is kimondja, hogy a biztosítónak még a biztosított elismerése mellett is van kimentési lehetősége, amennyiben bizonyítja, hogy a kárért nem a biztosított a felelős, elismerő nyilatkozata ellenére sem. Ez utóbbi értelmezés felel meg a jogi szabályozásnak és a régóta követett joggyakorlatnak is.
[27] A Ptk. általános felelősségbiztosítási rendelkezéseihez képest a gépjármű felelősségbiztosítási szabályai az általános és különös viszonyában vannak. Amennyiben a Kúria ítéletének első megállapítását általánosan érvényes szabályként értelmeznénk, azzal a kötelező gépjármű felelősségbiztosításról szóló 2009. évi LXII. törvény alábbi rendelkezései válnának üressé:
28. § (1) A károsult kártérítési igényét e törvény alapján, a biztosítási szerződés keretei között a károkozó gépjármű üzemben tartójának biztosítójával szemben közvetlenül, … szemben jogosult érvényesíteni.
31. § A biztosító… köteles a kárrendezéshez nélkülözhetetlen dokumentumok beérkezésétől számított 15 napon belül, de ezek beérkezésének hiányában is legkésőbb a kártérítési igény benyújtásától számított három hónapon belül a károsultnak………b) indoklással ellátott választ adni a kártérítési igényben foglalt egyes követelésekre, azokban az esetekben, amikor a felelősséget nem ismeri el, vagy az nem egyértelmű, vagy a teljes kárt összegszerűen nem állapította meg.
[28] A fenti szabályozás alapvetően a károkozó üzembentartók és a felelősségbiztosítók szerződéses viszonyát van hívatva szabályozni, de szükségképpen kihat a károsult kárigény-érvényesítésére is.
[29] A felelősségbiztosító tehát nem pusztán egy passzív szereplője a károkozó és a károsult között kialakult kárkötelemnek, hanem önálló résztvevője. Erre tekintettel nem lehet általános szabály az, hogy a károkozó tartozás elismerésének minősülő felelősségvállaló nyilatkozata egyben a felelősségbiztosítóra is minden érdemi vizsgálat nélkül közvetlen teljesítési kötelezettséget róna, és ne lenne helye akár a károkozó/biztosított felelőssége érdemi vizsgálatának.
[30] Ennek ellenére ebben az esetben az eljáró bíróságok és a Kúria is úgy ítélte meg, hogy az alperesi biztosító az I. rendű felperessel szemben a kötelező biztosítás alapján a helytállási kötelezettsége alól, míg a II. rendű felperes tekintetében a casco biztosítási szolgáltatás teljesítése alól nem mentesülhet.
[31] A Kúria eseti döntésének a konkrét ügyön túlmutató lehetséges következményeire tekintettel az alábbi kérdések adódnak:
Amennyiben a bíróság helyt ad a felek bizonyítási indítványának, és megállapítja annak szükségességét, hogy olyan kérdésben, melyben szakértelemmel nem rendelkezik, szakértői bizonyítás elrendelése indokolt, akkor megalapozottan mellőzni lehet-e és a szakvéleményt, anélkül hogy annak megállapítását a bíróság érdemben vizsgálta volna, így az rPp.182. § (3) bekezdésében írott indokok („a szakvélemény homályos, hiányos, önmagával, bizonyított tényekkel ellentétben állónak látszik, vagy helyességéhez nyomatékos kétség fér”) sem merülhettek fel?
[32] Ha a nem merültek fel a szakértői véleménnyel szemben a hivatkozott indokok, akkor mellőzhető-e a szakvélemény megállapításait vitató fél indítványának teljesítése másik szakértő kirendelésére a mellőzést azzal indokolva, hogy „a peres felek által előadottak szerinti bekövetkezte bizonyítást nyert, ezáltal a bíróság, mint szükségtelent és az eljárás további elhúzódását indokolatlanul eredményezné.”?
[33] Kérdés, hogy a szakértői megállapításokra, a felperesi nyilatkozatokban, a tanúvallomásokban megmutatkozó ellentmondásokra hivatkozó alperesi védekezést súlytalanná teszi-e a bírói szabad mérlegelés, illetve az pótolja a szükséges szakismeretet?
[34] A károkozó üzembentartó/biztosított felelősség elismerő nyilatkozata, tartozás elismerése esetén feltétlenné teszi-e a felelősségbiztosító helytállási kötelezettségét, melyre a károkozó elismeréssel szemben lehet-e eredményes bizonyítást vezetni?
V. Következtetések és tanulságok
[35] A kirendelt igazságügyi szakértő konzekvensen cáfolta azokat a károkozó és károsult által tett előadásokat, hogy a baleset az felperesek által előadott módon, illetve a felperesi gépjárművekben leírt károkat okozva következett volna be. Az I. fokú bíróság tehát látszólag egy a felperes által, a saját bizonyítási érdekkörébe tartozó kérdésben tett bizonyítási indítványt hagyott figyelmen kívül és – szintén látszólag – a felpereseket fosztotta meg a részletesebb bizonyítás lehetőségétől. Valójában viszont az indítvány elutasításával alperest hozta abba a helyzetbe, hogy a neki kedvező szakértői bizonyítási eredmény ellenére az álláspontját alátámasztó szakértői véleményt nem használhatta fel.
[36] Az I. fokú bíróság nem derítette fel olyan részletességgel a tényállást (a felperesek, a tanúk nyilatkozatai között megállapítható ellentmondás, a szakértői megállapítások és felperesek állításainak ellentmondásai, stb.), hogy annak alapján ítéleti bizonyossággal döntést hozhatott volna.
[37] Azzal, hogy az I. fokú bíróság a perbeli baleset bekövetkezésével összefüggő, szakértői kompetencia körébe tartozó műszaki szakkérdésben annak nem cáfolt megállapításaival szemben a bizonyítékokat mérlegelési körbe vonta megsértette a rPp. 177. § (1) bekezdésében írott szabályt, hiszen egy olyan különleges szakértelmet igénylő kérdésben mellőzte a szakértői vélemény figyelembevételét (baleseti mechanizmus), amely kérdésben értelemszerűen nem rendelkezik megfelelő szaktudással. Valójában olyan különleges szakkérdésben hagyta figyelmen kívül a szakértői megállapításokat, amelyre tekintettel a szakértő kirendelésére egyáltalán sor került.
[38] Mindezek következtében az alperes álláspontja szerint a II. fokú bíróság ítélete jogszabálysértő, mert- az I. fokú bíróság ítéletének jóváhagyásával megsértette a rPp. 177. § (1) bekezdésében foglalt szabályt, mert – figyelemmel a rPp. 180-182. § írott szabályokra is e szabályok formális betartása mellett – a megfelelően lezajlott bizonyítás eredményét – azaz a szakértői vélemény az igény jogalapjára vonatkozó megállapításait, annak részletes indoklása, írásbeli és szóbeli megerősítése, valamint a kirendelt igazságügyi szakértőnek a felperesek megbízásából készített magánszakértői véleménye teljes körű cáfolata ellenére – figyelmen kívül hagyta; továbbá a rPp. 206. § (1) bekezdésében írott szabályt, mely szerint „A bíróság a tényállást a felek előadásának és a bizonyítási eljárás során felmerült bizonyítékoknak egybevetése alapján állapítja meg; a bizonyítékokat a maguk összességében értékeli, és meggyőződése szerint bírálja el.”
[39] Amennyiben a szakértői vélemény beszerzése a bizonyítás formális eszközévé válik, és az ítélkezés során a bírói mérlegelés azt felválthatja, akkor ez azzal a következménnyel járna, hogy a perbeli balesethez hasonló esetekben lényegében mind a felelősség megállapítása céljából eljárás lefolytatására jogosult polgári bíróság, mind pedig a kötelező biztosítás szerint a kárkötelem teljesítésére közvetlenül is perelhető felelősségbiztosító a tényleges tényállás tisztázása szempontjából teljesen eszköztelen maradna. Vagyis elegendő lenne a részes felek egymással egybehangzó nyilatkozata ahhoz, hogy a kárigény jogalapját a bíróság további érdemi vizsgálat nélkül állapítsa meg. Ez olyan új helyzetet teremtene a kárfelelősség megállapításának rendszerében, amely eleve feleslegessé tenné a baleseti mechanizmus vizsgálatához az eddig mellőzhetetlen igazságügyi műszaki gépjármű szakértői vélemények, baleseti elemzések elkészítését.
Hivatkozott ítéletek:
– Pesti Központi Kerületi Bíróság 3.P.50.125/2014/58.
– Fővárosi Törvényszék 41.Pf.632.754/2016/5.
– Kúria Pfv.V.21.860/2016/5.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Kúria


text:
Előzetes után szabadlábon védekezhet a 84 éves asszony | hírek | Jogi Fórum
Előzetes után szabadlábon védekezhet a 84 éves asszony
Szabadlábra helyezte a következő tárgyalásig a tatabányai bíróság pénteken azt a 84 éves asszonyt, akinek előzetes letartóztatását a Helsinki Bizottság szerint jogtalanul rendelték el korábban.
A Helsinki Bizottság álláspontja szerint a tatabányai bíróság az idős asszony távollétében kezdeményezte annak előzetes letartóztatását, miközben az Alkotmánybíróság (AB) 2007-ben megsemmisítette a büntetőjárási törvény ezt lehetővé tévő passzusát – tájékoztatott Fazekas Tamás ügyvéd.
A vádlott jogi képviselője kifogásolta továbbá, hogy az asszonyt kórházból szállították a Fővárosi Büntetés-végrehajtási Intézetbe.
Fazekas Tamás hozzátette: mivel a Komárom-Esztergom megyei bíróság jóváhagyta az elsőfokú döntést, ezért az ügyben a strasbourgi székhelyű Emberi Jogok Európai Bíróságához fordulnak. Tisztázni szeretnék, hogy a tatabányai bíróság a magyar jogszabályok alapján törvényesen rendelte-e el az előzetes letartóztatást vagy sem.
A történet érdekessége, hogy az ominózus szövegrészt éppen az idős asszony lányának kezdeményezésére nyilvánította alkotmányellenesnek az AB – közölte a jogi képviselő.
A vádirat szerint az elsőrendű vádlott idős asszony és másodrendű vádlottként lánya hivatalos személy elleni erőszakot követtek el 2001-ben Budapesten, amikor megtámadták az ingóságok foglalására kiérkező végrehajtót, rendőröket és a lakatost. Az ügy elfogultság miatt került a tatabányai bíróság elé.
A pénteki tárgyaláson mindkét vádlott tagadta bűnösségét.
Az idős asszony előzetes letartóztatásba helyezését a tatabányai bíróság azért rendelte el, mert az évek során nem jelent meg a tárgyalásokon - közölte Csorba Zsolt Ödön sajtószóvivő, a Komárom-Esztergom megyei bíróság elnökhelyettese.
Hozzátette: értelmezésük szerint az Alkotmánybíróság határozata a tárgyaláson meg nem jelent vádlottra vonatkozik, míg az idős asszony esetében a bíróság üléséről volt szó. Az ülésen nem folyik bizonyítás, hanem egy megadott kérdésről döntenek - ebben az esetben éppen a személyi szabadságot korlátozó kényszerintézkedésről döntöttek.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Sopron On-line - Hírek: Sas nem kapdos legyek után
2019. Május 24. Péntek, 23:11:58
Sas nem kapdos legyek után
Bár barátaim felhívták a figyelmemet arra, hogy sas nem kapdos legyek után, kivételesen mégis foglalkozom egy kicsit Budai Gyulával, hadd érezze a törődést. Budai Gyula, akire bármelyik mesefilmben gondolkodás nélkül ráosztanák a gonosz kis törpe szerepét, azzal haknizik már lassan másfél éve a sajtóban, hogy szegény Kunhalmi Ágin keresztül finanszíroztam az MSZP kampányát 2014-ben, ráadásul én kezeltem az MSZP és a DK kampánypénzeit, jelentsem ez bármit is. A múlt héten a jobbos sajtó azon örömködött, hogy Kunhalmi Ági Budai Gyula elleni feljelentését jogerősen elutasította a Fővárosi Törvényszék, helybenhagyva a Pesti Központi Kerületi Bíróság elsőfokú végzését. Szokásukhoz híven cinikusan beleálltak az ellenzéki politikusba, és persze - ahogy szoktak - hazudtak egy sort olvasóiknak.
Ez szerepel a másodfokú végzésben: "A Fővárosi Törvényszék a rendelkezésre álló iratokból, a becsatolt CD felvétel tartalma alapján megállapította, hogy a kerületi bíróság okfejtése helytálló abban a tekintetben, hogy a Kunhalmi Ágnes feljelentő által kiemelt, a Tények című hírműsorban elhangzott riportban elhangzott kijelentés nem tekinthető olyannak, amely valósága esetén büntető, szabálysértési, vagy fegyelmi eljárás alapját képezheti, ugyanakkor nem sérti a feljelentő emberi méltóságát, becsületét sem."
"[Budai Gyula] az idézett kijelentéssel nem vádolja a sértettet törvénybe ütköző cselekmény elkövetésével, s az a körülmény, hogy a sértett milyen mögöttes tartalmat tulajdonít az inkriminált értékelt kijelentéseknek, valamint a feljelentő által a társadalmi
megítélésére levont következtetései büntetőjogi relevanciával nem bírnak." "Tekintve, hogy a tényállítás objektíve a becsületcsorbításra nem alkalmas, a cselekmény nem tényállásszerű, tehát nem bűncselekmény."
Az elsőfokú bíróság pedig ezzel indokolta a feljelentés elutasítását: "Kunhalmi Ágnes (...) mint egy pártnak a tisztségviselője találkozott egy magánszeméllyel [ez lennék én], akivel megállapodott abban, hogy utóbbi fogja a párt országos kampányát finanszírozni, és ehhez pénzt adott át a feljelentőnek. A párttörvény szerint a párt vagyona tagok által fizetett díjakból, a központi költségvetésből juttatott támogatásból, az állam által ingyenesen átadott ingatlanokból, magyar állampolgár természetes személyek vagyoni hozzájárulásaiból, végintézkedés alapján természetes személyek hagyatékéból, a párt gazdasági tevékenységéből, illetve a párt által alapított egyszemélyes kft. adózott nyereségéből képzők."
“A fentiek alapján a bíróság megállapította, hogy a feljelentő által sérelmezett, idézett kijelentés nem valósít meg rágalmazást, hiszen a jogszabály lehetőséget biztosít arra, hogy magyar állampolgár természetes személy [ebben az esetben ez én lennék] párt részére vagyoni hozzájárulást adjon, emiatt az idézett kijelentés nem tekinthető olyannak, amely valósága esetén büntető, szabálysértési, vagy fegyelmi eljárás megindításának lehet alapja, illetve nem sérti a feljelentő emberi méltóságát, becsületét sem." A bíróság még azt is leírta végzése indokolásában, hogy Budai Gyula az idézett kijelentésével nem vádolta meg Kunhalmi Ágnest törvénybe ütköző cselekmény elkövetésével. (!)
Csakhogy. Budai Gyula a TV2 interjúban pontosan arról beszél, hogy én eltüntettem 6,3 milliárd forintot, ezt a pénzt a nyomozóhatóság nem találja sehol, és teljesen egyértelmű, hogy ennek a pénznek az MSZP és a DK pártkasszájában kell lennie. Még a műsor címe is ez volt: "Csalnak és ez most kiderült"
Nézegessen Budai Gyulát és Marsi Anikót itt:
https://tenyek.hu/t…/257455_csalnak-es-ez-most-kiderult.html
(fenti kijelentések 30. másodperctől)
Majd Budai Gyula azzal folytatta, hogy a 2014-es választások előtt találkoztam Kunhalmi Ágnessel, aki szerinte ekkor már az MSZP budapesti elnöke volt (ami persze szintén nem igaz, mert 2014 júliusában választották meg Ágit elnöknek), és megegyeztem vele a párt kampányának finanszírozásáról, sőt, még pénzt is adtam át neki. Budai Gyula szerint tanú is van erre, amiről azonban pont ezen a héten fog kiderülni, hogy természetesen nem igaz. Lesz egy interjú  A Fővárosi Törvényszék három bírája csak azért nem adott zöld utat a Budai Gyula elleni büntetőeljárásnak, mert arra az álláspontra jutottak, hogy a Budai Gyula által elmondottak azt jelentik, hogy én szabályos módon adtam kampánytámogatást Kunhalmi Ágnesen keresztül az MSZP-nek, hiszen azt semmi nem tiltja, hogy egy magánszemély pártot támogasson.
Vajon - fentieket figyelembe véve - a Pesti Központi Kerületi Bíróság bírája és a Fővárosi Törvényszék három bíráján kívül gondolja bárki is, hogy Budai Gyula az MSZP és a DK törvényes támogatásáról beszél már másfél éve? Maradjunk annyiban, hogy a bírák bölcsen arra jutottak, hogy játsszák le ezt egymás között a politikusok. Az igazsághoz persze az is hozzátartozik, hogy számos sajtópert nyertem meg, ugyanis valótlanul állította a jobbos sajtó, hogy pénzt adtam volna Kunhalmi Áginak, vagy bárki másnak. Erre jó példa - és van még egy tucat - az alábbi cikkben közölt helyreigazítás: https://pestisracok.hu/szoci-kampanyokba-toltak-czegledyek…/
Az aljasság csupán az, hogy a kormánypárt és az ügyészség tőlem Budai és a jobbos sajtó állításainak alátámasztását várták. Ha én is hazudtam volna, nem raboskodtam volna másfél évig. (Czeglédy Csaba, fotó: hvg.hu)

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
Kúria - Page 7 of 11 - Jogászvilág - Jogászvilág
Kúria - Page 7 of 11 - Jogászvilág
Kezdőlap » Kúria » Page 7
Sérelemdíj azonnali hatályú felmondás esetén
Címkék: azonnali hatályú felmondás, kártérítés, Kúria, munkajog, sérelemdíj
Abban az esetben, amikor a bizonyítékok alapján nem állapítható meg, hogy a munkavállalóra nézve sérelmes, állítása szerint személyiségi jogát sértő, az azonnali hatályú felmondásban szereplő okoknak a munkáltató magatartása miatti nyilvánosságra kerülése és a munkavállaló lakókörnyezetének a felmondásról való tudomásszerzése, a sérelemdíj iránti igény nem megalapozott.
Az előzetes letartóztatással okozott sérelmek orvoslása semmissé nyilvánított ítéleteknél
Címkék: államigazgatási jogkörben okozott kár, elévülés, jogeset, Kúria, semmisségi törvény
Az ún. Semmisségi törvény alapján semmissé nyilvánított büntetőítélet folytán az előzetes letartóztatás foganatosításával okozott sérelmek miatt indított perben az államigazgatási jogkörben okozott kár megtérítése iránti igény megítélésének szempontjai az irányadóak – a Kúria eseti döntése.
Ismeretlen helyen lévő terhelt esetén az európai elfogatóparancsot is ki kell bocsátani
Címkék: európai elfogatóparancs, felülvizsgálati eljárás, ismeretlen helyen tartózkodó terhelt, Kúria, lopás, új Be.
Az Európai Unió tagállamainak állampolgárai esetében nem tekinthető a terhelt felkutatására tett intézkedés teljes körűnek abban az esetben, ha a büntetőeljárásban kizárólag hazai elfogatóparancs kibocsátására kerül sor.
Kúria: nem volt garázdaság a menekültrugdosás
Címkék: garázdaság, Kúria, migráns, rúg
Bűncselekmény hiányában felmentette kedden a Kúria a garázdaság vétsége miatt ellene emelt vád alól azt az operatőrt, aki 2015. szeptember 8-án Röszke külterületén lábon rúgott két migránst - közölte a Kúria sajtótitkársága.
Dátum: 2018. október 22.
Címkék: felülvizsgálat, ítélet indokolása, közigazgatási határozat, közigazgatási per, Kúria
A bíróság nem helyettesítheti saját indokolását az alperesi határozat indokaival.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság