(2a)2 Az e rendelet alapján a járási hivatal hatáskörébe tartozó közigazgatási hatósági ügyekkel összefüggésben az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvényben (a továbbiakban: Ákr.) a felügyeleti szervre ruházott, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 9. § f)–i) pontjában meghatározott, valamint a törvényességi és szakszerűségi ellenőrzési hatásköröket Budapest Főváros Kormányhivatala gyakorolja.
(2b)3 A járási hivatal, valamint Budapest Főváros Kormányhivatala e rendeletben szabályozott hatósági eljárása során az ügyfelet hiánypótlásra két alkalommal is felhívhatja.
(2c)4 A járási hivatal, valamint Budapest Főváros Kormányhivatalának e rendeletben szabályozott hatósági eljárása során az ügyfél az eljárás szünetelését nem kérheti.
(2d)5 A járási hivatal, valamint Budapest Főváros Kormányhivatala e rendeletben szabályozott hatósági eljárásaiban az ügyintézési határidő 30 nap.
(3)6 Az e rendelet alapján Budapest Főváros Kormányhivatala hatáskörébe tartozó közigazgatási hatósági ügyekkel összefüggésben az Ákr.-ben a felügyeleti szervre ruházott, az Áht. 9. § f)–i) pontjában meghatározott, valamint a törvényességi és szakszerűségi ellenőrzési hatásköröket szakmai irányító miniszterként a lakásgazdálkodásért és lakáspolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) gyakorolja.
(4)7 A miniszter szakmai képzéseket, vizsgákat, valamint szakmai (koordinációs) értekezleteket szervez a járási hivatal, valamint Budapest Főváros Kormányhivatala lakástámogatásokkal foglalkozó munkatársai részére.
a)8 a magzat vagy az ikermagzat a várandósság betöltött 12. hetét követően, valamint
b)9 aki az igénylő vér szerinti vagy örökbefogadott eltartottja és
5.10 hasznos alapterület: a lakáson belül közvetlenül megközelíthető, következő helyiségek – az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet (a továbbiakban: OTÉK) szerint számított – hasznos alapterületének összege:
10.11 egylakásos lakóépület: a tulajdoni formájától függetlenül olyan
(2a)13 A családi otthonteremtési kedvezmény az e rendeletben meghatározott feltételek szerint az igénylővel közös háztartásban élő, és a felépített vagy megvásárolt új lakásba vele együtt beköltöző, legalább egy éve az igénylő gyámsága alatt álló gyermek után is igényelhető a gyermek szüleinek halála esetén. Élettársak esetén, ha csak az egyik igénylő kerül gyámként kirendelésre, a 11. § vonatkozásában a gyermek a gyámként kirendelt igénylő saját gyermekének minősül.
(3)14 Nem veheti igénybe a családi otthonteremtési kedvezményt az, akit a támogatás igénylését megelőző öt évben az e rendelet vagy az egyéb lakáscélú állami támogatásokról szóló jogszabályok szerint igénybe vett vissza nem térítendő lakáscélú állami támogatás vagy ezt megelőlegező kölcsön vonatkozásában a járási hivatal, a kormányhivatal, a Kincstár végleges határozatával vagy bíróság jogerősen visszafizetésre kötelezett.
12. § (1)15 A családi otthonteremtési kedvezményt – ideértve az egyéb lakáscélú állami támogatásokról szóló jogszabályok szerint vissza nem térítendő lakáscélú állami támogatásokat és az azt megelőző kölcsönöket is – ugyanazon gyermek után csak egy alkalommal lehet igénybe venni. Az igénylő a kérelem benyújtásakor büntetőjogi felelősség vállalásával teljes bizonyító erejű magánokiratban nyilatkozik arról, hogy csak olyan személy után igényel családi otthonteremtési kedvezményt, aki után e rendelet vagy egyéb lakáscélú állami támogatásokról szóló jogszabályok szerint vissza nem térítendő lakáscélú állami támogatás igénybevétele még nem történt.
(2a)16 Ha az igénylő számára kedvezőbb, a (2) bekezdésben meghatározott számítási mód helyett a családi otthonteremtési kedvezmény összegét azon gyermekek figyelmen kívül hagyásával kell megállapítani, akik után az igénylő korábban a (2) bekezdés szerinti támogatást vagy kölcsönt vett igénybe.
(3)17 A gyermekvállalásra tekintettel a (2) bekezdés szerinti korábban igénybe vett támogatás esetén az e rendelet szerinti családi otthonteremtési kedvezményre – a 17. §-ban foglaltakat is figyelembe véve, – akkor köthető támogatási szerződés, ha a korábbi gyermekvállalás teljesült.
(4)18 A hitelintézet a korábbi igénybevételt a Kincstár által üzemeltetett lakástámogatási szakmai informatikai rendszerben lévő adatok alapján és a TAKARNET rendszerből ellenőrzi.
(5)19 Az igénylő a korábbi igénybevétel esetén a gyermek neve, adóazonosító jele, születési adatai megjelölésével teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan, büntetőjogi felelősség vállalásával nyilatkozik arról, hogy mely gyermek után, mikor, melyik hitelintézeten keresztül, mekkora összegben, helyrajzi számmal megjelölve mely lakás vonatkozásában vette igénybe az (1) bekezdés szerinti vissza nem térítendő állami támogatást.
(6)20 A (2) bekezdés szerinti esetben, illetve állami kamattámogatással érintett lakáscélú kölcsön esetén a korábban igénybe vett támogatással összefüggésben előírt életvitelszerű bentlakási kötelezettséget az e rendelet szerinti családi otthonteremtési kedvezménnyel érintett új lakásban kell teljesíteni.
13. § (1)21 A családi otthonteremtési kedvezmény igénylésekor az igénylő teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatban hozzájárul ahhoz, hogy
(2)22 A családi otthonteremtési kedvezmény igénylésekor az igénylő teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatban hozzájárul ahhoz, hogy a hitelintézet, a járási hivatal, Budapest Főváros Kormányhivatala és az állami adóhatóság a bizonylatok valódiságát, a bennük foglalt gazdasági esemény megtörténtét és ezekkel összefüggésben a családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételének jogszerűségét, felhasználásának szabályszerűségét a helyszínen – a lakásban is – ellenőrizze, és annak eredményéről a hitelintézetet tájékoztassa, illetve, ha olyan jogszabálysértést is észlel, amellyel kapcsolatos eljárás a járási hivatal, Budapest Főváros Kormányhivatala hatáskörébe tartozik, a járási hivatalt hivatalból értesítse.
(4)23 Az igénylő a családi otthonteremtési kedvezmény igénylésekor a fennálló házasságról büntetőjogi felelősség vállalásával teljes bizonyító erejű magánokirattal nyilatkozik. A nyilatkozat tartalmazza a házastársak nevét, személyi azonosítóját, születési adatait, valamint a házasságkötés helyét és idejét.
(5)24 A családi otthonteremtési kedvezmény iránti kérelemben az igénylő teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan, büntetőjogi felelősség vállalásával nyilatkozik azon gyermekekről, akik után a kedvezményt igényli. A nyilatkozat tartalmazza a nyilatkozattevő és – ha a gyermek már megszületett – a gyermek nevét, adóazonosító jelét, születési adatait, örökbefogadott gyermek és gyám kirendelése esetén a döntést meghozó hatóság megnevezését és a döntés időpontját, kiskorú gyermek elhelyezése esetén a gyermek elhelyezéséről döntő hatóság, bíróság megnevezését, a döntés időpontját is.
(6)25 A közös háztartásban élést, valamint élettársak esetén ennek időtartamát büntetőjogi felelősség vállalásával tett, teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozattal kell igazolni.
(7)26 Arról, hogy a több önálló lakásból álló, osztatlan közös tulajdon esetén a családi otthonteremtési kedvezménnyel érintett lakásra vonatkozóan a támogatott személynek az ingatlan-nyilvántartásban nyilvántartott kizárólagos használati joga áll fenn, a támogatott személy büntetőjogi felelősség vállalásával teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan nyilatkozik.
14. §27 (1) A családi otthonteremtési kedvezmény igénylésének feltétele, hogy az igénylő büntetőjogi felelősségét a bíróság
15. §28 A családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételének feltétele, hogy az igénylőnek ne legyen az állami adóhatóságnál nyilvántartott köztartozása. A köztartozás-mentességről – ha az igénylő nem szerepel az adózás rendjéről szóló törvény szerinti köztartozásmentes adatbázisban – az igénylő büntetőjogi felelősség vállalásával teljes bizonyító erejű magánokiratban nyilatkozik.
b)29 nyilatkozatát, melyben vállalja, hogy ha a gyermek születését követően nem igényel családtámogatási ellátást, vagy ha azt a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény végrehajtásáról szóló 223/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 4/B. § (4) bekezdése szerinti családtámogatási kifizetőhelyen igényli,
17. §30 A családi otthonteremtési kedvezmény igénylésekor az igénylő büntetőjogi felelősség vállalásával teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan nyilatkozik arról, hogy a családi otthonteremtési kedvezmény iránti kérelem benyújtását megelőző 5 éven belül az e rendelet vagy az egyéb lakáscélú állami támogatásokról szóló jogszabályok szerint igénybe vett vissza nem térítendő lakáscélú állami támogatás vagy ezt megelőlegező kölcsön vonatkozásában a járási hivatal, a kormányhivatal, a Kincstár végleges határozatával vagy bíróság jogerősen visszafizetésre nem kötelezte.
(2)31 Családi otthonteremtési kedvezmény vehető igénybe
(4)32 Építőközösség tagjaként a családi otthonteremtési kedvezményt az igénylő a felépítendő társasházból az építőközösségi szerződés alapján megállapítható bekerülési költségnek az építőközösségi szerződés szerint tulajdonába kerülő lakásra számított és a közös tulajdonba kerülő épületrészekből őt megillető tulajdoni hányad arányában, az építőközösség nevére kiállított számlák alapján is igényelheti.
20. §33 (1)34 A családi otthonteremtési kedvezménnyel felépített vagy megvásárolt új lakásban – a (3) és a (3a) bekezdésben foglalt kivétellel – csak a támogatott személyek szerezhetnek tulajdont.
(3a)35 Ha a családi otthonteremtési kedvezmény iránti kérelem benyújtása előtt a kiskorú gyermek az elhunyt szülő után ingatlan tulajdont szerzett, és a túlélő szülő, a gyám vagy az örökbefogadó szülő a családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételével új lakást épít vagy vásárol, a családi otthonteremtési kedvezménnyel érintett lakásban – a gyámhatóság rendelkezésének megfelelő mértékben – a támogatott személy mellett a kiskorú gyermek is szerezhet tulajdont.
(2)36 A támogatott személy a családi otthonteremtési kedvezmény utolsó részfolyósítását követő 90 napon belül bemutatja a hitelintézet számára a lakcímet igazoló hatósági igazolványt, hontalan támogatott személy esetében a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény szerinti ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolást, mely igazolja, hogy a családi otthonteremtési kedvezménnyel épített új lakás mindazon személyek lakóhelye, hontalan esetében szálláshelye, akiknek együttköltözésére tekintettel a családi otthonteremtési kedvezmény folyósítása történt.
(3)37 Amennyiben az (1) és (2) bekezdésben meghatározott kötelezettség nem teljesül, a hitelintézet tájékoztatja erről a járási hivatalt és megküldi az ügy iratait.
(4)38 Az új lakás építéséhez igényelhető családi otthonteremtési kedvezményre támogatási szerződés abban az esetben köthető, ha az igénylő az építési tevékenységet végző gazdálkodó szervezetben nem rendelkezik tulajdonnal, valamint a gazdálkodó szervezet tulajdonosa az igénylőnek nem közeli hozzátartozója vagy élettársa.
24. § (1)39 A családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételével épített lakásra az építkezés idejére és a használatbavételi engedély kiadását, a használatbavétel tudomásulvételét vagy egyszerű bejelentéshez kötött épület felépítésének megtörténtét követő 10 évig terjedő időszakra az állam javára jelzálogjog, valamint annak biztosítására elidegenítési és terhelési tilalom kerül bejegyzésre. Az állam javára szóló jelzálogjog, valamint az elidegenítési és terhelési tilalom bejegyzését a családi otthonteremtési kedvezményt folyósító hitelintézet kérelmezi.
(2)40 Az (1) bekezdés szerinti jelzálog ranghelye nem előzi meg a családi otthonteremtési kedvezménnyel épített új lakás építésére felvett lakáscélú hitelintézeti, illetve lakás-takarékpénztári kölcsönt, valamint az építkezés helyéül szolgáló építési telek megvásárlására felvett hitelintézeti, illetve lakás-takarékpénztári kölcsönt biztosító jelzálog ranghelyét. A támogatott személy a támogatási szerződésben kötelezettséget vállal arra, hogy az (1) bekezdés szerinti jelzálog ranghelyét kizárólag a családi otthonteremtési kedvezménnyel épített új lakás építésére felvett lakáscélú hitelintézeti, illetve lakás-takarékpénztári kölcsönt, valamint az építkezés helyéül szolgáló építési telek megvásárlására felvett hitelintézeti, illetve lakás-takarékpénztári kölcsönt biztosító jelzálog ranghelye előzi meg.
(4)41 Az (1) bekezdés szerinti időszak lejártát követően, ha a támogatott személy az e rendeletben és a támogatási szerződésben foglalt kötelezettségeinek eleget tett, a járási hivatal intézkedik az állam javára bejegyzett jelzálogjog, valamint elidegenítési és terhelési tilalom törlése iránt.
25. § (1)42 Új lakás vásárlásához igényelhető családi otthonteremtési kedvezményre – a (3) bekezdés szerinti eltéréssel – támogatási szerződés akkor köthető, ha az új lakás a műszaki állapotára tekintettel – az ingatlan-értékbecslési szakvélemény alapján – a lakhatási igények kielégítésére alkalmas. E követelményt a hitelintézet a családi otthonteremtési kedvezmény iránti kérelem elbírálása során helyszíni szemle keretében, szemrevételezéssel vizsgálja. Ha a helyszíni szemle során a hitelintézet megállapítja, hogy az új lakás a lakhatási igények kielégítésére nem alkalmas, az igénylő a hitelintézet részére szakvéleménnyel igazolhatja az új lakás lakhatási igények kielégítésére való alkalmasságát. A lakhatási igények kielégítésére való alkalmasságot igazoló szakvélemény megléte esetén a lakhatási igények kielégítésére való alkalmatlanságra hivatkozással a hitelintézet nem utasíthatja el kérelmet.
(2)43 Az új lakás vásárlásához igényelhető családi otthonteremtési kedvezményre támogatási szerződés abban az esetben köthető, ha az eladó az igénylőnek nem közeli hozzátartozója vagy élettársa. Ha az eladó gazdálkodó szervezet, az igénylő nem lehet vele tulajdonosi kapcsolatban álló magánszemély. A feltételnek való megfelelésről az igénylő büntetőjogi felelősség vállalásával teljes bizonyító erejű magánokiratban nyilatkozik.
(3)44 A 18. § (2) bekezdés b) pontja szerinti új lakás vásárlása esetén a lakás lakhatási igények kielégítésére alkalmas állapotát a hitelintézet a családi otthonteremtési kedvezmény folyósítását megelőzően ellenőrzi.
(2)45 A támogatott személy a családi otthonteremtési kedvezmény folyósítását követő 90 napon belül bemutatja a hitelintézet számára a lakcímet igazoló hatósági igazolványt, hontalan támogatott személy esetében a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény szerinti ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolást, mely igazolja, hogy a családi otthonteremtési kedvezménnyel épített új lakás mindazon személyek lakóhelye, hontalan esetében szálláshelye, akiknek együttköltözésére tekintettel a családi otthonteremtési kedvezmény folyósítása történt.
(3)46 Amennyiben az (1) és (2) bekezdésben meghatározott kötelezettség nem teljesül, a hitelintézet tájékoztatja erről a járási hivatalt és megküldi az ügy iratait.
(4)47 Az (1) bekezdés szerinti időszak lejártát követően, ha a támogatott személy az e rendeletben és a támogatási szerződésben foglalt kötelezettségeinek eleget tett, a járási hivatal intézkedik az állam javára bejegyzett jelzálogjog, valamint elidegenítési és terhelési tilalom törlése iránt.
f)48 a nagykorú gyermek, akire tekintettel a családi otthonteremtési kedvezményt igényelték, elköltözik,
g)49 a kiskorú gyermek, akire tekintettel a családi otthonteremtési kedvezményt igényelték, a nagykorúvá válását követően elköltözik, vagy
h)50 a támogatott személy és a gyermek a támogatott személy foglalkoztatásra irányuló jogviszonya következtében – ideértve a sajátos egyházi jogviszonyt is – a foglalkoztatásra irányuló jogviszony jellegéből következően köteles a szolgálati helyén a foglalkoztató által térítésmentesen biztosított szolgálati lakásban lakni a foglalkoztatásra irányuló jogviszony fennállása alatt.
30. § (1)51 Egy vagy két gyermek után családi otthonteremtési kedvezmény új lakás építéséhez vagy vásárlásához akkor igényelhető, ha az igénylő – házastársak, fiatal házaspár vagy élettársak esetén legalább az egyik fél – a családi otthonteremtési kedvezmény iránti kérelem benyújtásának időpontjában
bc) kereső tevékenysége alapján valamely másik Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam társadalombiztosítási rendszerének hatálya alá tartozott, és ezt az illetékes külföldi hatóság által kiállított igazolással igazolja.
(1a)52 Az (1) bekezdés a) pontja, valamint b) pont bb) alpontja szerinti nyilatkozat tartalmazza az igénylő személyes adatait, az oktatási intézmény azonosító adatait és a képzésre vonatkozó információkat, ideértve a tanulmányok megkezdésének és várható befejezésének időpontját is.
(2)53 Az (1) bekezdésben foglaltakat nem kell figyelembe venni, ha az igénylő a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala ápolási díjat megállapító végleges határozata alapján ápolási díjban részesül.
(3)54 Az (1) bekezdés a) pontjában foglaltakat nem kell alkalmazni, ha az 5. § a) pontja szerinti igénylő – házastársak, fiatal házaspár vagy élettársak esetén legalább az egyik fél – a kérelem benyújtásának időpontjában kereső tevékenysége alapján valamely másik Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam társadalombiztosítási rendszerének hatálya alatt áll és ezt az illetékes külföldi hatóság által kiállított igazolással igazolja, valamint teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan vállalja, hogy a támogatási szerződés megkötését követő 180 napon belül a Tbj. 5. §-a szerinti biztosítottá válik.
31. § (1)55 Három vagy több gyermek után családi otthonteremtési kedvezmény új lakás építéséhez vagy vásárlásához akkor igényelhető, ha az igénylő – házastársak, fiatal házaspár vagy élettársak esetén legalább az egyik fél – a családi otthonteremtési kedvezmény iránti kérelem benyújtásának időpontjában
bc) kereső tevékenysége alapján valamely más Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam társadalombiztosítási rendszerének hatálya alá tartozott, és ezt az illetékes külföldi hatóság által kiállított igazolással igazolja.
(1a)56 Az (1) bekezdés a) pontja, valamint b) pont bb) alpontja szerinti nyilatkozat tartalmazza az igénylő személyes adatait, az oktatási intézmény azonosító adatait és a képzésre vonatkozó információkat, ideértve a tanulmányok megkezdésének és várható befejezésének időpontját is.
(3)57 Az (1) bekezdésben foglaltakat nem kell figyelembe venni, ha az igénylő a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala ápolási díjat megállapító végleges határozata alapján ápolási díjban részesül.
(4)58 Az (1) bekezdés a) pontjában, valamint a (2) bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni, ha az 5. § a) pontja szerinti igénylő – házastársak, fiatal házaspár vagy élettársak esetén legalább az egyik fél – a kérelem benyújtásának időpontjában kereső tevékenysége alapján valamely másik Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam társadalombiztosítási rendszerének hatálya alatt áll és ezt az illetékes külföldi hatóság által kiállított igazolással igazolja, valamint teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan vállalja, hogy a támogatási szerződés megkötését követő 180 napon belül a Tbj. 5. §-a szerinti biztosítottá válik.
(2)59 Ha a fiatal házaspár a gyermekvállalást örökbefogadással kívánja teljesíteni és a gyámügyi feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatalnak az örökbefogadásra való alkalmasságot megállapító határozatát a hitelintézet részére az (1) bekezdés szerinti, gyermekvállalás teljesítésére vonatkozó határidő lejárta előtt bemutatja, a gyermekvállalás teljesítésére vonatkozó határidő kettő évvel meghosszabbodik. A hitelintézet a fiatal házaspárt és a járási hivatalt a gyermekvállalás teljesítésére vonatkozó határidő meghosszabbításáról írásban értesíti.
35. § (1)60 A gyermekvállalás teljesítéseként kell elfogadni a támogatott személy által örökbefogadott, valamint bírósági vagy hatósági határozat következtében utóbb a háztartásába került vér szerinti gyermekét is. A gyermekvállalás teljesítését
(2)61 A támogatásra való jogosultság megállapítását és folyósítását, valamint a támogatásnak a központi költségvetéssel való elszámolását az (1) bekezdés szerinti hitelintézet végzi. Ha az igénylő e rendelet szerinti támogatást kíván igénybe venni, a befogadott kérelmek tekintetében a támogatási feltételek meglétét a folyósító hitelintézet az összes feltétel vonatkozásában teljeskörűen – a nyilatkozatok tekintetében azok valóságtartalmát nem vizsgálva – köteles ellenőrizni. A hitelintézet a családi otthonteremtési kedvezmény iránti kérelmet elutasítja, ha a nyilatkozatban foglaltak nyilvánvalóan nem felelnek meg a valóságnak.
37. § (1)62 A családi otthonteremtési kedvezmény iránti kérelmet új lakás vásárlása esetén az adásvételi szerződés megkötését követő 180 napon belül, új lakás építése esetén a használatbavételi engedély, használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítvány, illetve egyszerű bejelentéshez kötött épület felépítésének megtörténtét megelőzően kell benyújtani a hitelintézethez.
(1a)63 A családi otthonteremtési kedvezmény a kérelem benyújtásakor az épület készültségi fokának megfelelő, az építési költségvetésből még fennmaradó bekerülési költségre igényelhető.
(3)64 A családi otthonteremtési kedvezmény iránti kérelem benyújtásának napja az a nap, amikor az igénylő a kérelmet, valamint az e rendelet szerinti igénylési feltételeket igazoló dokumentumokat és nyilatkozatokat hiánytalanul benyújtja a hitelintézet részére. A hitelintézet a családi otthonteremtési kedvezmény igénylése iránti kérelem benyújtásáról és a becsatolt dokumentumokról igazolást ad az igénylőnek, melyben tájékoztatja a kérelem elbírálásának (3a) bekezdés szerinti időtartamáról és a (3b) bekezdésben foglaltakról. A kérelem benyújtásának minősül az is, ha a kérelmet és a becsatolt dokumentumokat a hitelintézet függő közvetítője vette át. Ez esetben az elbírálás várható időtartamáról a függő közvetítő ad írásbeli tájékoztatást.
(3a)65 A kérelmet
(3b)66 Ha a kérelem elbírálásához szükséges, a hitelintézet az igénylőtől a benyújtott dokumentumok kiegészítését kérheti. A kiegészítésre biztosított időtartam a (3a) bekezdés szerinti határidőbe nem számít bele.
38. §67
39. § (1)68 A hitelintézet a családi otthonteremtési kedvezmény iránti kérelem elutasítása esetén az igénylőt részletesen, írásban tájékoztatja a kérelem elutasításának indokáról a nem teljesülő e rendelet szerinti igénybevételi feltételek megjelölésével, továbbá arról, hogy amennyiben az igénylő a kérelem elutasításával nem ért egyet, az írásbeli elutasítás igénylő általi kézhezvételétől számított 15 napon belül a családi otthonteremtési kedvezményre jogosító feltételeknek való megfelelés megállapítását kérheti a járási hivataltól. A járási hivatal megkeresésére a hitelintézet 8 napon belül köteles megküldeni a járási hivatalnak a kérelem elutasítását megalapozó iratok másolatát.
(1a)69 Az igénylő támogatásra jogosító feltételeknek való megfelelés megállapítása iránti kérelme esetén igazolja a hitelintézet támogatási igény elutasításával kapcsolatos döntését.
(1b)70 A támogatásra jogosító feltételeknek való megfelelés megállapítása iránti hatósági eljárás megindításának feltétele, hogy a hitelintézet az igénylést teljeskörűen, a támogatási szerződés megkötéséhez szükséges valamennyi feltételt megvizsgálva elbírálja.
(2)71 Amennyiben az (1) bekezdés szerinti, véglegessé vált határozat megállapítja, hogy az igénylő a kérelem hitelintézethez történő benyújtásakor az e rendelet szerinti igénybevételi feltételeknek megfelelt, akkor a hitelintézet e feltételek fennállásának hiányára hivatkozással a családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételéről szóló szerződés igénylővel történő megkötését és a családi otthonteremtési kedvezmény folyósítását nem tagadhatja meg akkor sem, ha a lakáscél időközben megvalósult. A jogerős határozat a hitelintézet hitelezési tevékenységét nem korlátozhatja.
41. §72 (1) Az állami adóhatóság a családi otthonteremtési kedvezmény igénylésekor tett nyilatkozatok valóságtartalmát, valamint a 30. § (3) bekezdése és a 31. § (4) bekezdése szerinti nyilatkozatban vállalt kötelezettség teljesülését valamennyi támogatott személynél a támogatási szerződés megkötésétől a 23. § (1) bekezdésében és a 26. § (1) bekezdésében meghatározott időszak végéig hatósági ellenőrzés keretében vizsgálja.
b)73 a bejelentett lakóhelyet a lakcímet igazoló hatósági igazolvánnyal vagy – a 30. § (3) bekezdése és a 31. § (4) bekezdése szerinti esetben – azzal egyenértékű, külföldi hatóság által kiállított okirattal, a személyi azonosítót a személyi azonosítót igazoló hatósági igazolvánnyal,
d)74 a bevándorolt jogállást bevándorlási engedéllyel, a letelepedett jogállást letelepedési engedéllyel, ideiglenes letelepedési engedéllyel, nemzeti letelepedési engedéllyel, EK letelepedési engedéllyel, a hontalan jogállást a hontalankénti elismerésről szóló határozattal, vagy a jogállást igazoló hatósági igazolással,
e)–i)75
j)76 a saját adóazonosító jelét adóigazolvánnyal,
k)77 a várandósság betöltött 12. hetét a várandósgondozási könyvvel vagy a kezelőorvos által kiállított, a várandósság tényéről és annak fennállása időpontjáról szóló igazolással,
l)78
m)79
n)80 a 30. § (1) bekezdésében, a 31. § (1) és (2) bekezdésében foglaltakat a fővárosi és megyei kormányhivatal egészségbiztosítási pénztári feladatokat ellátó járási (fővárosi kerületi) hivatala által kiállított igazolással, vagy az illetékes külföldi hatóság által kiállított igazolás hiteles magyar nyelvű fordításával,
o)–r)81
s)82 a a tulajdonjog megszerzésére irányuló szándékot adásvételi szerződéssel,
t)83 az egyszerű bejelentéshez kötött építési tevékenységet
u)84
v)85
w)86 annak tényét, hogy az igénylő építőközösség tagja, az építőközösségi szerződéssel,
z)87
(2)88 Ha a fiatal házaspár vállalt gyermeke után nem igényelt családtámogatási ellátást vagy azt a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény végrehajtásáról szóló 223/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 4/B. § (4) bekezdése szerinti családtámogatási kifizetőhelyen igényelte, akkor a gyermekvállalás teljesítését bejelenti a hitelintézetnek. A bejelentésről a hitelintézet a 63. § (1) bekezdése szerinti adatszolgáltatással egyidejűleg tájékoztatja a Kincstárt.
(4)89 A hitelintézet a tulajdonjog fennállását, valamint a tulajdonjog megszerzésére irányuló szándékot nem hiteles tulajdoni lap másolat lekérésével ellenőrzi.
(5)90 A családi otthonteremtési kedvezmény igénylésekor az igénylő teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatban hozzájárul ahhoz, hogy az állami adóhatóság, illetve a járási hivatal a kérelembeli nyilatkozatokban foglaltak ellenőrzése céljából az illetékes hatóságtól a jogosultság feltételeit igazoló adatokat és okiratokat beszerezze, az azokban foglalt személyes adatait kezelje.
(6)91 A családi otthonteremtési kedvezmény igénylésekor az igénylő a büntetőjogi felelősség vállalásával tett e rendelet szerinti nyilatkozat helyett – választása szerint – a következők szerint igazolhatja a kedvezményre való jogosultság feltételeinek meglétét:
44. § (1)92 Új lakás vásárlása esetén a támogatott személy legkésőbb a családi otthonteremtési kedvezmény folyósításáig az adásvételi szerződésben szereplő telekárat is tartalmazó vételárról a saját nevére szóló, az általános forgalmi adóról szóló törvény hatálya alá tartozó termékértékesítésről, szolgáltatásnyújtásról kiállított számlákat, egyszerűsített számlákat (a továbbiakban együtt: számla) a hitelintézet részére bemutatja.
(10)93 Új lakás építése esetén – az építőanyag vásárlásáról szóló számlák kivitelével – az azonos kibocsátó által kiállított számlák esetében, ha a számlák alapján az igénylő által megfizetett általános forgalmi adó mértéke a 2 000 000 Ft-ot meghaladja, a hitelintézet csak abban az esetben fogadhatja el a számlákat, ha a támogatott személy bemutatja a kivitelezővel kötött szerződést is.
(2)94 Építőközösség esetén, valamint amennyiben az építtető igénylő vagy támogatott személy a családi otthonteremtési kedvezménnyel kapcsolatos ügyintézéssel mást hatalmaz meg, úgy a családi otthonteremtési kedvezmény folyósítása csak a használatbavételi engedély, a használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítvány vagy az egyszerű bejelentéshez kötött épület felépítésének megtörténtéről szóló hatósági bizonyítvány bemutatását követően, egy összegben történhet.
48. § (1)95 A családi otthonteremtési kedvezmény összegének folyósítása új lakás vásárlása esetén a támogatási szerződés megkötését követően, egy összegben történik. A 18. § (2) bekezdés b) pontja szerinti új lakás vásárlása esetén a támogatási szerződés megköthető, azonban a családi otthonteremtési kedvezmény összegének folyósítására kizárólag a használatbavételi engedély, a használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítvány vagy az egyszerű bejelentéshez kötött épület felépítésének megtörténtéről szóló hatósági bizonyítvány hitelintézet részére történő bemutatását követően, egy összegben kerülhet sor.
(4)96 Az (1)–(3) bekezdésben meghatározott esetben a támogatott személy a már folyósított támogatást a folyósítás napjától számított Ptk. szerinti késedelmi kamattal köteles visszafizetni. Amennyiben a támogatott személy visszafizetési kötelezettségének nem tesz eleget, úgy a hitelintézet tájékoztatja erről a járási hivatalt és megküldi az ügy iratait.
(5)97 Az állam javára bejegyzett jelzálogjog, valamint az azt biztosító elidegenítési és terhelési tilalom törlése iránt a teljes visszafizetés igazolása után a járási hivatal intézkedik.
(3)98 A támogatott személy
(4)99 Az állam javára bejegyzett jelzálogjog, valamint az azt biztosító elidegenítési és terhelési tilalom törlése iránt a teljes visszafizetés igazolása után a járási hivatal intézkedik.
(2)100 A volt házastársak a házasságfelbontás tényét kötelesek a házasságot felbontó bírósági ítélet jogerőre emelkedését követő 30 napon belül a járási hivatalnak bejelenteni.
(4)101 A volt házastársak a (3) bekezdés szerinti elidegenítést a hitelintézetnél bejelentik, és egyidejűleg kezdeményezik a családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételéről szóló szerződés módosítását. A hitelintézet a családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételéről szóló szerződés módosításáról a járási hivatalt értesíti, amely a hitelintézet értesítését követően hozzájárul a lakás elidegenítéséhez.
(6)102 Az (5) bekezdés esetében a járási hivatal határozatban intézkedik az igénybe vett családi otthonteremtési kedvezmény összege visszafizetését biztosító jelzálogjognak, valamint elidegenítési és terhelési tilalomnak a töröltetése iránt, továbbá a visszafizetési kötelezettség alá nem eső családi otthonteremtési kedvezmény összegének megfelelő, az államot megillető jelzálogjog, illetve az azt biztosító elidegenítési és terhelési tilalom a családi otthonteremtési kedvezménnyel érintett lakásra történő bejegyeztetése iránt.
(2)103 Az állam javára bejegyzett jelzálogjog, valamint az azt biztosító elidegenítési és terhelési tilalom törlése iránt a teljes visszafizetés igazolása után a járási hivatal intézkedik.
53. § (1)104 Ha az igénylő a 43. §-ban foglalt igazolási kötelezettség teljesítése során a hitelintézetnek vagy az igazolást kibocsátónak valótlan adatot tartalmazó nyilatkozatot tett, és ez alapján jutott családi otthonteremtési kedvezményhez, akkor a támogatott személy a folyósított összeget a folyósítás napjától a Ptk. szerint számított késedelmi kamattal köteles visszafizetni. Amennyiben a támogatott személy visszafizetési kötelezettségének nem tesz eleget, úgy a hitelintézet tájékoztatja erről a járási hivatalt és megküldi az ügy iratait.
54. §105 Ha a járási hivatal a hatósági ellenőrzés során megállapítja, hogy a támogatott személy jogosulatlanul vette igénybe a családi otthonteremtési kedvezményt, akkor határozatban intézkedik a családi otthonteremtési kedvezmény – a folyósítás napjától számított, a Ptk. szerinti késedelmi kamattal növelt összegének – visszatérítése iránt.
(4)106 A támogatott személy kérelmére az (1) és (2) bekezdésben foglalt visszafizetési kötelezettségre – ideértve az esedékes kamatokat is – a járási hivatal hatósági jogkörében eljárva méltányossági eljárás keretében részletfizetést engedélyezhet, ha a kérelmező igazolja, hogy a családi otthonteremtési kedvezmény azonnali és egyösszegű megfizetése családi, jövedelmi, vagyoni és szociális körülményeire is tekintettel aránytalanul súlyos terhet jelentene.
(5)107 A támogatott személy az (1) és (2) bekezdésben foglalt visszafizetési kötelezettség halasztott teljesítése, mérséklése vagy elengedése iránt kérelemmel fordulhat a járási hivatalhoz. A járási hivatal hatósági jogkörében eljárva méltányossági eljárás keretében a kérelmező különös méltánylást érdemlő helyzetére tekintettel a (6) és (7) bekezdésben foglaltak szerint a fizetési kötelezettség teljesítésre legfeljebb öt évre fizetési halasztást engedélyezhet.
(6a)108 A (6) bekezdés b) pontja szerinti esetben – illetve ha a gyermek, aki után a családi otthonteremtési kedvezményt igénylik, megváltozott munkaképességű – a megváltozott munkaképességű személlyé válásról a támogatott személy büntetőjogi felelősség vállalásával teljes bizonyító erejű magánokiratban nyilatkozik. A nyilatkozat tartalmazza a megváltozott munkaképességűvé vált személy nevét, születési adatait, a döntést hozó hatóság megnevezését, a döntés időpontját.
(8)109 Az (1) és (2) bekezdés szerinti fizetési kötelezettség (6) és (7) bekezdés szerinti elhalasztása esetén a legfeljebb öt éves időtartam elteltével a támogatott személy kérelemére a járási hivatal hatósági jogkörében eljárva méltányossági eljárás keretében a fizetési kötelezettséget részben vagy teljesen elengedheti, ha a támogatott személy életében neki fel nem róható okból nem várható olyan változás, amely a – halasztott – fizetési kötelezettség teljesítését lehetővé teszi.
(9a)110 A gyermek halva születését a halottvizsgálatról és a halottakkal kapcsolatos eljárásról szóló 351/2013. (X. 4.) Korm. rendelet 3. melléklete szerinti okirattal, a gyermek (6) bekezdés d) pontja szerinti fogyatékosságát vagy többszörös és összetett betegségét a magasabb összegű családi pótlékra jogosító betegségekről és fogyatékosságokról szóló 5/2003. (II. 19.) ESZCSM rendelet 3. melléklete szerinti igazolással igazolja a támogatott személy.
(11)111 A járási hivatal csak olyan igazolást fogadhat el, amely alapján megállapítható, hogy a megelőlegezett családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételére irányuló szerződés megkötésének időpontja megelőzi a méltányossági döntést megalapozó ok megállapításának első időpontját.
(2)112 Ha a támogatott személy a hitelintézet (1) bekezdés szerinti visszafizetési felszólításában foglaltaknak nem tesz eleget és a jogosulatlanul igénybe vett támogatást részben vagy egészben nem fizeti vissza, a hitelintézet az ügy iratait, valamint az eredménytelen visszafizetési felszólítást igazoló iratokat megküldi a járási hivatalnak.
(5)113 A visszafizetési kötelezettség teljesítését követően a járási hivatal intézkedik a családi otthonteremtési kedvezmény visszafizetését biztosító jelzálogjognak, valamint elidegenítési és terhelési tilalomnak az ingatlan-nyilvántartásból történő törlése iránt.
59. § (1)114 Ha a támogatott személy a lakásigényét az új lakás cseréjével, vagy az új lakás értékesítését követően másik új lakás építése vagy új, illetve – az új lakás építéséhez vagy vásárlásához igénybe vett családi otthonteremtési kedvezményre vonatkozó támogatási szerződés megkötését követő öt év elteltével – használt lakás vásárlása útján elégíti ki, a családi otthonteremtési kedvezmény visszafizetésével kapcsolatos kötelezettségét építési szándék esetében három, vásárlási szándék esetében egy évig a támogatott személy – az 50. § (3) bekezdése szerinti bejelentés megtételét követő legfeljebb 60 napon belül benyújtott – kérelme alapján a járási hivatal – a (9) bekezdésben foglaltak kivételével – felfüggeszti, amennyiben a támogatott személy az igénybe vett családi otthonteremtési kedvezmény összegét a „10032000-01501315 Kincstár lakáscélú kedvezmények letéti számlára” befizette.
(3)115 A felfüggesztés időtartama alatt a támogatott személy kérelmére, amennyiben a másik lakás megszerzése még nem történt meg, a családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételével épített vagy vásárolt új lakást a járási hivatal tehermentesíti.
(4)116 A (2) bekezdés d) pontja szerinti újabb lakás megszerzésének hitelt érdemlő igazolása esetén a felfüggesztés megszüntetéséről a járási hivatal határozatban intézkedik és megállapítja a kincstári letéti számláról a támogatott személynek kifizethető összeget, intézkedik a terhek másik lakásra történő bejegyeztetése iránt. A járási hivatal a felfüggesztés megszüntetéséről szóló végleges határozatát annak véglegessé válását követő 10 napon belül megküldi a Kincstárnak, amely a járási hivatali értesítés kézhezvételétől számított 5 napon belül átutalja a jogosultnak a határozatban megállapított összeget a jogosult határozatban megjelölt bankszámlájára.
(5)117 Ha a támogatott személy a (2) bekezdés d) pontja szerinti újabb lakás megszerzését a felfüggesztés időtartama alatt nem igazolja, vagy kisebb értékű, illetve hasznos alapterületű lakás megszerzését igazolja, úgy a kincstári letéti számlán elhelyezett összeg, illetve annak az eladási és a vételár (ideértve a bekerülési költséget is), illetve a hasznos alapterület különbözetével arányos része visszafizetett családi otthonteremtési kedvezménynek minősül, amelynek központi költségvetés javára történő átvezetéséről a járási hivatal intézkedik.
(5a)118 Ha a megszerzett újabb lakás értéke és hasznos alapterülete egyaránt kisebb a családi otthonteremtési kedvezménnyel épített, illetve vásárolt új lakás értékénél és hasznos alapterületénél, a családi otthonteremtési kedvezmény (5) bekezdés szerinti visszafizetési kötelezettséggel érintett összege az érték vagy a hasznos alapterület alapján számított, nagyobb eltéréssel arányos összeg.
b)119 a korábbi lakás elidegenítéséből származó teljes bevételt – csökkentve a 60. § (7) bekezdésében foglaltakkal – számlával vagy szerződéssel és értékbecsléssel igazoltan az újabb lakás megszerzésére fordította, és
(7)120 A járási hivatal, valamint Budapest Főváros Kormányhivatala a számítógépes ingatlan-nyilvántartási adatbázishoz közvetlen hozzáférést biztosító TAKARNET rendszerből, az elektronikus dokumentumként szolgáltatott tulajdoni lap másolat lekérdezésével ellenőrzi
(8)121 A (6) bekezdés esetében a családi otthonteremtési kedvezményt biztosító jelzálogjognak, valamint elidegenítési és terhelési tilalomnak az ingatlan-nyilvántartásban az újabb lakásra való átjegyzése iránt a járási hivatal intézkedik.
(9)122 Ha a támogatott személy a családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételével épített, vásárolt lakásnak a 24. § (1) bekezdése és 27. § (1) bekezdése szerinti időszakon belül történő elidegenítését követően, de legfeljebb a 60. § (4) bekezdése szerinti bejelentés megtételét követő 60 napon belül
(10)123 Ha a támogatott személy a családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételével épített, vásárolt lakásnak a 24. § (1) bekezdése és 27. § (1) bekezdése szerinti időszakon belül történő elidegenítését legfeljebb egy naptári évvel megelőzően
(2)124 Ha a támogatott személy eladó a családi otthonteremtési kedvezménnyel felépített vagy megvásárolt új lakás elidegenítéséből származó – a (7) bekezdésben foglaltakkal csökkentett – bevételnek csak egy részét fordította az 59. § (2) bekezdés d) pontja szerinti újabb lakás megszerzésére, vagy az újabb lakás hasznos alapterülete nem haladja meg az elidegenített – a családi otthonteremtési kedvezménnyel felépített vagy megvásárolt – lakás hasznos alapterületét, úgy a családi otthonteremtési kedvezménynek az új lakás elidegenítéséből származó bevétel és a vételár vagy bekerülési költség, illetve a hasznos alapterület különbözetével arányos részét kell visszafizetnie. A járási hivatal a határozatával a visszafizetési kötelezettség alá nem eső családi otthonteremtési kedvezmény hányadára jutó jelzálogjogot, továbbá annak biztosítására az elidegenítési és terhelési tilalmat az újabb ingatlanra az állam javára bejegyezteti.
(4)125 A támogatott személy
(5)126 A járási hivatal – az 59. § (9) és (10) bekezdésében foglaltak kivételével – a (4) bekezdés szerinti bejelentést követően, ha a támogatott személy az 59. § (1) bekezdése szerinti felfüggesztést nem kérte, úgy határozatban kötelezi a támogatott személyt a családi otthonteremtési kedvezmény visszafizetésére.
(12)127 A hitelintézet a támogatásokat az eAdaton elérhető tájékoztató szerinti formában tartja nyilván.
63. § (1)128 A hitelintézet havi rendszerességgel, elektronikus úton megküldi a Kincstárnak ellenőrzési céllal az e rendelet szerinti támogatás igénybevételére irányuló szerződés megkötése, módosítása vagy megszűnése adatait, valamint a támogatás új igénybevevőinek és azon gyermekeknek, akikre tekintettel a támogatást igénybe veszik, következő adatait:
f)129 a gyermek neve, személyi azonosítója és adóazonosító jele.
(2)130 A hitelintézet az e § szerinti adatszolgáltatási kötelezettségét az eAdaton található útmutató szerinti formában teljesíti havonta egy alkalommal, a tárgyhónapot követő hónap 10. napjáig.
(2)131 A hitelintézet az adatszolgáltatását a 63. és 65. § szerinti adatszolgáltatás esetén a Kincstár, a 64. § szerinti adatszolgáltatás esetén a miniszter kérésére felülvizsgálja és szükség esetén a javított adatszolgáltatását ismételten megküldi.
(3)132 A miniszter a 63–65. § szerinti adatszolgáltatás
(4)133 A támogatás folyósítása a (3) bekezdés b) pontja szerinti felfüggesztése esetén a hiányos adatszolgáltatás pótlását követő havi elszámolás szerinti folyósítással egyidejűleg történik.
(7)134 Az adatszolgáltatási kötelezettséget a hitelintézet helyett másik hitelintézet is teljesítheti. A megbízási szerződésnek ki kell terjednie a megbízott hitelintézet felelősségére.
(2)135 Adó-visszatérítési támogatás iránti kérelem ahhoz a hitelintézethez nyújtható be, amely teljesíti az e rendeletben foglalt kötelezettségeit.
(2a)136 Az adó-visszatérítési támogatást az öregségi nyugdíjban, korhatár előtti ellátásban vagy szolgálati járandóságban részesülő személyek is igényelhetik. Az e bekezdés szerinti ellátások esetén az adó-visszatérítési támogatás vonatkozásában a társadalombiztosítási jogviszony 30. § szerinti igazolásától el kell tekinteni. Az e bekezdés szerinti ellátások igénybevételét az igénylő – együttes igénylők esetén legalább az egyik fél – az ellátás megállapításáról rendelkező közigazgatási határozat hitelintézetnél történő bemutatásával igazolja.
(4)137 Az adó-visszatérítési támogatás kizárólag a 27%-os általános forgalmi adó mértékkel kiállított számla vagy számlák benyújtása esetén vehető igénybe. A 44. § (2) bekezdése szerinti számlabemutatási kötelezettség teljesítésénél az 5%-os általános forgalmi adó mértékkel kiállított számla nem vehető figyelembe.
(7)139 Az igénylő az adó-visszatérítési támogatás iránti kérelem benyújtásakor teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatban hozzájárul ahhoz, hogy a 13. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt adatait, valamint az adó-visszatérítési támogatásra vonatkozó információkat az adó-visszatérítési támogatás szabályszerű igénybevételének ellenőrzése céljából a hitelintézet felhasználja és továbbítsa a járási hivatal, Budapest Főváros Kormányhivatala, a Kincstár vagy az állami adóhatóság részére.
(10)140 A támogatott személy az adó-visszatérítési támogatásra – ideértve a visszafizetéshez kapcsolódó kamatfizetési kötelezettséget is – vonatkozó visszafizetési kötelezettség kapcsán részletfizetési kérelemmel fordulhat a járási hivatalhoz. A járási hivatal eljárására az 57. § (4) bekezdésében foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
(11)141 A támogatott személy az adó-visszatérítési támogatásra – ideértve a visszafizetéshez kapcsolódó kamatfizetési kötelezettséget is – vonatkozó visszafizetési kötelezettség halasztott teljesítése, mérséklése vagy elengedése iránti kérelemmel fordulhat a járási hivatalhoz. A járási hivatal eljárására az 57. § (5) és (7) bekezdésében foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
70. §142 Az adó-visszatérítési támogatásra az 5–7. §-ban, a 13. § (1) és (2) bekezdésében, a 14. és 15. §-ban, a 17. §-ban, a 18. § (1), (3) és (4) bekezdésében, a 19–21. §-ban, a 23. és 24. §-ban, a 28–30. §-ban, a 36. és 37. §-ban, a 39–44. §-ban, a 45. § (1) bekezdésében, a 46. és 47. §-ban, a 49. és 50. §-ban, az 51. § (1), (2), (5), (6) és (7) bekezdésében, az 52–54. §-ban, valamint az 58–67. §-ban foglaltakat – az adó-visszatérítési támogatás építési telekre jutó része esetén a 19. §-ban és a 44. § (9) bekezdésében foglaltak kivételével – is megfelelően alkalmazni kell.
e)143 nem támogatott személy hiteladós: a három vagy több gyermekes családok otthonteremtési kamattámogatásával érintett kölcsönszerződés olyan adóstársa, aki a támogatott személyek legalább egyikének a Ptk. szerinti közeli hozzátartozója és a 72/A. § szerinti feltételeket teljesíti.
(3)144 A kölcsön kamatainak megfizetéséhez az otthonteremtési kamattámogatást az állam a kölcsön teljes futamidejére, de legfeljebb huszonöt évre nyújtja.
(10)146 Az otthonteremtési kamattámogatás igénybevételével érintett kölcsönszerződés megkötésének feltétele, hogy – új lakás építése esetén – az igénylő által benyújtott bekerülési költséget tartalmazó költségvetést a hitelintézet elfogadja.
(13)147 A hitelintézet az igénybe vett kamattámogatás éves összegét évente egyszer, az éves elszámolás keretében közli a támogatott személlyel.
72/A. §148 Nem támogatott személy hiteladós az otthonteremtési kamattámogatással érintett kölcsönben adóstársként abban az esetben szerepelhet, ha teljes bizonyító erejű magánokiratban
78. § (1)149 Az otthonteremtési kamattámogatásra az 5–8. §-ban, a 10–23. §-ban, a 24. § (3) bekezdésében, a 25. és 26. §-ban, a 27. § (3) bekezdésében, a 28. és 29. §-ban, a 31–35. §-ban, a 36. § (1) és (2) bekezdésében, a 37. § (1)–(3b) és (6)–(10) bekezdésében, a 38–41. §-ban, a 43. és 44. §-ban, a 45. § (2) bekezdésében, valamint – a 61. § (2) bekezdésében foglaltak kivételével – a 46–67. §-ban foglaltakat is megfelelően alkalmazni kell.
(2)–(3)150
80. § Felhatalmazást kap az általános politikai koordinációért felelős miniszter, hogy az e rendelet szerinti családi otthonteremtési kedvezményre és az e rendelet szerinti otthonteremtési kamattámogatásra vonatkozó hitelintézeti reklámok, hirdetések részletes szabályait rendeletben állapítsa meg.151
83. §152 (1) E rendeletnek a családi otthonteremtési kedvezménnyel összefüggésben egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Módr1.)
a) 8. §-ával megállapított 37. § (1a) bekezdésében foglaltakat a 2016. január 1-jén vagy azt követően benyújtott kérelmekre a lakáscél megvalósulását követően is alkalmazni kell azzal, hogy a hitelintézet által a Módr1. hatálybalépését153 megelőzően az építkezés magas készültségi fokára hivatkozással elutasított kérelem esetén az igénylő a 36. § (3) bekezdése szerinti díjak felszámítása nélkül, a hitelintézethez intézett nyilatkozat benyújtásával kérheti kérelmének ismételt elbírálását,
b) 4. §-ával megállapított 20. § (2) bekezdésében és 10. § (2) bekezdésével megállapított 43. § (1) bekezdés v) pontjában foglaltakat a 2016. január 1-jén vagy azt követően benyújtott kérelmekre a lakáscél megvalósulását követően is alkalmazni kell azzal, hogy a hitelintézet által a Módr1. hatálybalépését154 megelőzően a több lakásból álló, osztatlan közös tulajdonra hivatkozással elutasított kérelem esetén az igénylő a 36. § (3) bekezdése szerinti díjak felszámítása nélkül, a hitelintézethez intézett nyilatkozat benyújtásával kérheti kérelmének ismételt elbírálását.
84. §155 A Módr1. hatálybalépését156 megelőzően benyújtott kérelmek esetén – ha a lakóépület építésének egyszerű bejelentése 2016. július 1-jén vagy azt követően történt – az egyszerű bejelentés másolata és az annak mellékletét képező egyszerű bejelentési dokumentáció egyenértékűnek tekintendő a Módr1. 10. § (1) bekezdésével megállapított 43. § (1) bekezdés t) pontjában foglalt igazolási móddal.
85. §157 (1) E rendeletnek a családi otthonteremtési kedvezmény igénylésének adminisztratív egyszerűsítéséhez kapcsolódóan egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Módr2.) megállapított 20. § (3a) bekezdését, 59. § (5a) bekezdését és 69. § (4) bekezdését a Módr2. hatálybalépését158 megelőzően benyújtott támogatás iránti kérelmekre – a (2)–(4) bekezdésben foglalt eltéréssel –, megkötött támogatási szerződésekre, folyósított támogatásokra, valamint folyamatban lévő eljárásokra is alkalmazni kell. E rendeletnek a Módr2.-vel hatályon kívül helyezett 69. § (6) bekezdése és 72. § (9) bekezdése a Módr2. hatálybalépését megelőzően benyújtott támogatási kérelmekre, megkötött támogatási szerződésekre, folyósított támogatásokra, valamint folyamatban lévő eljárásokra nem alkalmazható.
(2) Ha a hitelintézet a Módr2. hatálybalépését159 megelőzően a kérelmet kizárólag az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 10. § d) pontja szerint termékértékesítésre hivatkozással utasította el, az igénylő a 36. § (3) bekezdése szerinti díjak felszámítása nélkül, a hitelintézethez intézett nyilatkozat benyújtásával kérheti kérelmének ismételt elbírálását.
86. §160 A Módr2. hatálybalépését161 követően a menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvényben foglaltak szerint menekült vagy oltalmazott jogállással rendelkező személy nem jogosult családi otthonteremtési kedvezményre. A Módr2. hatálybalépését megelőzően benyújtott kérelmekre, megkötött támogatási szerződésekre, folyósított támogatásokra e rendeletnek a Módr2. hatálybalépését megelőző napon hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni.
2 A 2. § (2a) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 567. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
3 A 2. § (2b) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 567. § (1) bekezdése iktatta be, alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
4 A 2. § (2c) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 567. § (1) bekezdése iktatta be, alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
5 A 2. § (2d) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 567. § (1) bekezdése iktatta be, alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
6 A 2. § (3) bekezdése a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
7 A 2. § (4) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 1. pontja szerint módosított szöveg.
8 A 3. § (1) bekezdés 4. pont a) alpontja a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § a) pontja szerint módosított szöveg.
9 A 3. § (1) bekezdés 4. pont b) alpontja a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
10 A 3. § (1) bekezdés 5. pont nyitó szövegrésze a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
11 A 3. § (1) bekezdés 10. pontját a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
12 Az 5. § e) pontját a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 23. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
13 A 8. § (2a) bekezdését a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
14 A 8. § (3) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 2. pontja, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 568. § a) pontja szerint módosított szöveg, alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
15 A 12. § (1) bekezdése a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
16 A 12. § (2a) bekezdését a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdése iktatta be.
17 A 12. § (3) bekezdése a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
18 A 12. § (4) bekezdése a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
19 A 12. § (5) bekezdése a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
20 A 12. § (6) bekezdése a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
21 A 13. § (1) bekezdés záró szövegrésze a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 3. pontja szerint módosított szöveg.
22 A 13. § (1) bekezdés záró szövegrésze a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 4. és 5. pontja szerint módosított szöveg.
23 A 13. § (4) bekezdését a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
24 A 13. § (5) bekezdését a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
25 A 13. § (6) bekezdését a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
26 A 13. § (7) bekezdését a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
27 A 14. § a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
28 A 15. § a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
29 A 16. § b) pontja a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
30 A 17. § a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 6. pontja, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 568. § a) pontja szerint módosított szöveg, alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
31 A 18. § (2) bekezdése a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdsével megállapított szöveg.
32 A 18. § (4) bekezdését a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdse iktatta be.
33 A 20. § a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
34 A 20. § (1) bekezdése a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
35 A 20. § (3a) bekezdését a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta be.
36 A 23. § (2) bekezdése a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § b) pontja szerint módosított szöveg.
37 A 23. § (3) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 7. pontja szerint módosított szöveg.
38 A 23. § (4) bekezdését a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
39 A 24. § (1) bekezdése a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
40 A 24. § (2) bekezdése a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
41 A 24. § (4) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 8. pontja szerint módosított szöveg.
42 A 25. § (1) bekezdése a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § c) pontja szerint módosított szöveg.
43 A 25. § (2) bekezdése a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
44 A 25. § (3) bekezdését a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 6. §-a iktatta be.
45 A 26. § (2) bekezdése a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § b) pontja szerint módosított szöveg.
46 A 26. § (3) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 7. pontja szerint módosított szöveg.
47 A 27. § (4) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 8. pontja szerint módosított szöveg.
48 A 28. § f) pontja a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § d) pontja szerint módosított szöveg.
49 A 28. § g) pontja a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § e) pontja szerint módosított szöveg.
50 A 28. § h) pontját a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta be.
51 A 30. § (1) bekezdése a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
52 A 30. § (1a) bekezdését a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdése iktatta be.
53 A 30. § (2) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 568. § b) pontja, a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
54 A 30. § (3) bekezdését a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 10. § (2) bekezdése iktatta be.
55 A 31. § (1) bekezdése a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 11. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
56 A 31. § (1a) bekezdését a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 11. § (1) bekezdése iktatta be.
57 A 31. § (3) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 568. § b) pontja, a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
58 A 31. § (4) bekezdését a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 11. § (2) bekezdése iktatta be.
59 A 34. § (2) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 7. pontja szerint módosított szöveg.
60 A 35. § (1) bekezdése a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 12. §-ával megállapított szöveg.
61 A 36. § (2) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 567. § (2) bekezdésével megállapított, a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 10. pontja szerint módosított szöveg.
62 A 37. § (1) bekezdése a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
63 A 37. § (1a) bekezdését a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta be, szövege e módosító rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
64 A 37. § (3) bekezdése a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 13. §-ával megállapított szöveg.
65 A 37. § (3a) bekezdését a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 13. §-a iktatta be.
66 A 37. § (3b) bekezdését a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 13. §-a iktatta be.
67 A 38. §-t a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet hatályon 23. § b) pontja kívül helyezte.
68 A 39. § (1) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 10. és 11. pontja szerint módosított szöveg.
69 A 39. § (1a) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 567. § (4) bekezdése iktatta be, alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
70 A 39. § (1b) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 567. § (4) bekezdése iktatta be, alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
71 A 39. § (2) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 568. § c) pontja szerint módosított szöveg, alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
72 A 41. § a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 14. §-ával megállapított szöveg.
73 A 43. § (1) bekezdés b) pontja a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 12. pontja és 23. § c) pontja szerint módosított szöveg.
74 A 43. § (1) bekezdés d) pontja 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 23. § d) pontja szerint módosított szöveg.
75 A 43. § (1) bekezdés e)–i) pontját a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 23. § e) pontja hatályon kívül helyezte.
76 A 43. § (1) bekezdés j) pontja 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 23. § f) pontja szerint módosított szöveg.
77 A 43. § (1) bekezdés k) pontja a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § a) pontja, a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 13. pontja szerint módosított szöveg.
78 A 43. § (1) bekezdés l) pontját a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 23. § e) pontja hatályon kívül helyezte.
79 A 43. § (1) bekezdés m) pontját a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 23. § e) pontja hatályon kívül helyezte.
80 A 43. § (1) bekezdés n) pontja a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § h) pontja, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 13. pontja szerint módosított szöveg.
81 A 43. § (1) bekezdés o)–r) pontját a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 23. § e) pontja hatályon kívül helyezte.
82 A 43. § (1) bekezdés s) pontja 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 23. § g) pontja szerint módosított szöveg.
83 A 43. § (1) bekezdés t) pontja a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
84 A 43. § (1) bekezdés u) pontját a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 23. § e) pontja hatályon kívül helyezte.
85 A 43. § (1) bekezdés v) pontját a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 10. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezet a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 23. § e) pontja.
86 A 43. § (1) bekezdés w) pontját a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 10. § (2) bekezdése iktatta be.
87 A 43. § (1) bekezdés z) pontját a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 10. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezet a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 23. § e) pontja.
88 A 43. § (2) bekezdése a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 14. pontja és 23. § h) pontja szerint módosított szöveg.
89 A 43. § (4) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 567. § (5) bekezdése iktatta be, szövege a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 15. §-ával megállapított szöveg.
90 A 43. § (5) bekezdését a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 15. §-a iktatta be.
91 A 43. § (6) bekezdését a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 15. §-a iktatta be.
92 A 44. § (1) bekezdése a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 23. § i) pontja szerint módosított szöveg.
93 A 44. § (10) bekezdése a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § i) pontja, a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 15. pontja szerint módosított szöveg.
94 A 47. § (2) bekezdése a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § j) pontja szerint módosított szöveg.
95 A 48. § (1) bekezdése a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 11. §-ával megállapított szöveg.
96 A 49. § (4) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 7. pontja szerint módosított szöveg.
97 A 49. § (5) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 8. pontja szerint módosított szöveg.
98 Az 50. § (3) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 14. pontja szerint módosított szöveg.
99 Az 50. § (4) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 8. pontja szerint módosított szöveg.
100 Az 51. § (2) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 14. pontja szerint módosított szöveg.
101 Az 51. § (4) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 7. pontja szerint módosított szöveg.
102 Az 51. § (6) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 8. pontja szerint módosított szöveg.
103 Az 52. § (2) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 8. pontja szerint módosított szöveg.
104 Az 53. § (1) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 7. pontja szerint módosított szöveg.
105 Az 54. § a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 8. pontja szerint módosított szöveg.
106 Az 57. § (4) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 15. pontja szerint módosított szöveg.
107 A 57. § (5) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 12. és 16. pontja szerint módosított szöveg.
108 Az 57. § (6a) bekezdését a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 16. § (1) bekezdése iktatta be.
109 Az 57. § (8) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 8. pontja szerint módosított szöveg.
110 Az 57. § (9a) bekezdését a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 16. § (2) bekezdése iktatta be.
111 Az 57. § (11) bekezdése a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § k) pontja, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 17. pontja szerint módosított szöveg.
112 Az 58. § (2) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 14. pontja szerint módosított szöveg.
113 Az 58. § (5) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 8. pontja szerint módosított szöveg.
114 Az 59. § (1) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 8. pontja szerint módosított szöveg.
115 Az 59. § (3) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 8. pontja szerint módosított szöveg.
116 Az 59. § (4) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 8., 12. és 18. pontja, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 568. § b) és d) pontja szerint módosított szöveg, alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
117 Az 59. § (5) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 8. pontja szerint módosított szöveg.
118 Az 59. § (5a) bekezdését a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 17. §-a iktatta be.
119 Az 59. § (10) bekezdése a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 16. pontja szerint módosított szöveg.
120 Az 59. § (7) bekezdés nyitó szövegrésze a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 19. pontja szerint módosított szöveg.
121 Az 59. § (8) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 8. pontja szerint módosított szöveg.
122 Az 59. § (9) bekezdés záró szövegrésze a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 8. pontja szerint módosított szöveg.
123 Az 59. § (10) bekezdés záró szövegrésze a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 8. pontja szerint módosított szöveg.
124 A 60. § (2) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 12. pontja szerint módosított szöveg.
125 A 60. § (4) bekezdés záró szövegrésze a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 14. pontja szerint módosított szöveg.
126 A 60. § (5) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 12. pontja szerint módosított szöveg.
127 A 61. § (12) bekezdése a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 17. pontja szerint módosított szöveg.
128 A 63. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 18. pontja szerint módosított szöveg.
129 A 63. § (1) bekezdés f) pontja a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 19. pontja szerint módosított szöveg.
130 A 63. § (2) bekezdése a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § l) pontja szerint módosított szöveg.
131 A 67. § (2) bekezdése a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § m) pontja szerint módosított szöveg.
132 A 67. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § n) pontja szerint módosított szöveg.
133 A 67. § (4) bekezdése a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § o) pontja szerint módosított szöveg.
134 A 67. § (7) bekezdése a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § p) pontja szerint módosított szöveg.
135 A 69. § (2) bekezdése a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § q) pontja szerint módosított szöveg.
136 A 69. § (2a) bekezdését a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 18. § (1) bekezdése iktatta be.
137 A 69. § (4) bekezdése a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 18. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
138 A 69. § (6) bekezdését a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 23. § j) pontja hatályon kívül helyezte.
139 A 69. § (7) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 3. pontja szerint módosított szöveg.
140 A 69. § (10) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 20. pontja szerint módosított szöveg.
141 A 69. § (11) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) bekezdés 12. és 21. pontja szerint módosított szöveg.
142 A 70. § a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 12. §-ával megállapított szöveg.
143 A 71. § e) pontját a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 19. §-a iktatta be.
144 A 72. § (3) bekezdése a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 20. pontja szerint módosított szöveg.
145 A 72. § (9) bekezdését a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 23. § k) pontja hatályon kívül helyezte.
146 A 72. § (10) bekezdése a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 16. § b) pontja szerint módosított szöveg.
147 A 72. § (13) bekezdése a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § r) pontja szerint módosított szöveg.
148 A 72/A. §-t a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 20. §-a iktatta be.
149 A 78. § (1) bekezdése a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 13. §-ával megállapított, a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 21. pontja szerint módosított szöveg.
150 A 79. § (2)–(3) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
151 Lásd a 2/2016. (III. 5.) MK rendeletet.
152 A 83. §-t a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 14. § (1) bekezdése iktatta be.
153 A hatálybalépés időpontja 2016. szeptember 16.
154 A hatálybalépés időpontja 2016. szeptember 16.
155 A 84. §-t a 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 14. § (2) bekezdése iktatta be.
156 A hatálybalépés időpontja 2016. szeptember 16.
157 A 85. §-t a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 21. §-a iktatta be.
158 A hatálybalépés időpontja 2018. március 15.
159 A hatálybalépés időpontja 2018. március 15.
160 A 86. §-t a 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 21. §-a iktatta be.
161 A hatálybalépés időpontja 2018. március 15.


text:
Knk.VII.37.644/2017/2. számú határozat | K Ú R I A
Knk.VII.37.644/2017/2. számú határozat
Az ügy száma: Knk.VII.37.644/2017/2.
A tanács tagjai: Dr. Tóth Kincső tanácselnök, előadó bíró
A kérelmező képviselője: Dr. Sepsi Tibor Lajos ügyvéd
A kérelmezett: Fővárosi Választási Bizottság (1052 Budapest V. kerület, Városház u. 9-11.)
A felülvizsgálni kért jogerős határozat: Fővárosi Választási Bizottság 30/2017. (VII. 5.) FVB határozata
A Kúria a Fővárosi Választási Bizottság 30/2017. (VII. 5). FVB határozatát helybenhagyja.
[1] A Fővárosi Választási Bizottság (a továbbiakban: FVB) ... magánszemély (a továbbiakban: kérelmező) által benyújtott fővárosi szintű helyi népszavazási kezdeményezés ügyében 30/2017. számú határozatával döntött. Az FVB az „Egyetért-e Ön azzal, hogy a Fővárosi Közgyűlés úgy módosítsa a Városligeti Építési Szabályzatot, hogy a Városliget közpark megengedett legkisebb teljes értékű zöldfelülete 70 % legyen?” kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését jelzett számú határozatával megtagadta.
[2] Az FVB mindenek előtt megállapította, hogy a népszavazási kérdés nem ütközik a népszavazási kezdeményezésről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 32. § (2) bekezdésében foglalt, a helyi népszavazásból kizárt, tiltott tárgykörök egyikébe sem, valamint, hogy a kérdésben szereplő „Városliget közpark” kifejezés annak ellenére sem veti fel a kérdés-egyértelműség sérelmét, hogy e kifejezést a Budapest Főváros Önkormányzata által megalkotott 32/2014. (VII. 15.) Főv. Kgy. rendelet (a továbbiakban: Városligeti építési szabályzat) nem használja.
[3] Az FVB a felülvizsgálni kért határozat indokolásában megállapította, hogy a népszavazásra javasolt kérdés a Városligeti építési szabályzat módosítására irányul. Kifejtette, hogy a Városliget megújításáról és fejlesztéséről szóló 2013. évi CCXLII. törvény (a továbbiakban: Városliget tv.) 7. § (6) bekezdése szerint a Városligeti építési szabályzat egyeztetését a településfejlesztési koncepcióról, az integrált településfejlesztési stratégiáról és a településrendezési eszközökről, valamint egyes településrendezési sajátos jogintézményekről szóló kormányrendeletben meghatározott tárgyalásos eljárással kell lefolytatni.
[4] Az FVB hivatkozott továbbá az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 8. § (2) bekezdéséből következő, a Városligeti építési szabályzatra is vonatkozó véleményeztetési eljárásra, valamint a településfejlesztési koncepcióról, az integrált településfejlesztési stratégiáról és a településrendezési eszközökről, valamint egyes településrendezési sajátos jogintézményekről szóló 314/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet által meghatározott tárgyalásos eljárásra vonatkozó szabályokra is.
[5] Az FVB határozatának indokolásában arra a következtetésre jutott, hogy a Városligeti építési szabályzat megalkotására, és annak módosítására az önkormányzati rendeletnél magasabb szintű jogszabályok – törvény és ennek előírása alapján kormányrendelet –rendelkezéseit kell alkalmazni. Álláspontja szerint egy esetlegesen érvényes és eredményes népszavazás következtében történő módosítással nem érvényesülnének a speciális szabályozási tárgyra irányadó, a rendeletalkotás során megtartandó törvényi és kormányrendeleti előírások. Így a FVB megítélése szerint Fővárosi Önkormányzat jogsértést követne el azzal, ha a magasabb szintű jogszabályokban foglalt eljárási szabályok mellőzésével módosítaná a Városligeti építési szabályzatot.
[6] A fentiekben leírtak alapján az FVB az Nsztv. 41. §-ában fogalt hatáskörében eljárva, az Nsztv. 32. § (1) bekezdésében és a 39. § (1) bekezdésében foglaltak alapján a kérdés hitelesítését megtagadta.
[7] A kérelmező felülvizsgálati kérelmében az FVB határozatának megváltoztatását kérte annak érdekében, hogy a benyújtott kérdés hitelesítésre kerülhessen.
[8] A kérelmező álláspontja szerint az FVB jogszabálysértően állapította meg, hogy a kérdésben nem tartható népszavazás, és egyben indok nélkül tért el a saját, egy pontosítás kivételével azonos népszavazási kérdést hitelesítő 10/2017. (III. 24.) számú határozatában foglaltaktól.
[9] A kérelmező érvelése szerint az FVB határozatának indokolásában megjelölt egyeztetési eljárások léte nem befolyásolja azt a tényt, hogy mind a Városligeti építési szabályzat megalkotása, mind annak módosítása fővárosi közgyűlési hatáskör. Álláspontja szerint, ha önmagában az a tény, hogy az önkormányzat magasabb szintű jogszabályok alapján tárgykör szerint eltérő szabályok szerint köteles az általa elfogadott jogszabályok tervezeteit egyeztetni, egyben azt is jelentené, hogy az adott jogalkotási döntés nincs önkormányzati hatáskörben, akkor semmilyen kérdésben nem lehetne helyi népszavazást tartani, hiszen számos „önkormányzati rendeleti szintnél magasabb jogszabályból” következik egyeztetési kötelezettség.
[10] A kérelmező szerint az FVB döntése tényszerűen sem megalapozott, ugyanis álláspontja szerint már a népszavazási kampány során, de érvényes és eredményes népszavazás esetén utólag is mód lenne a hivatkozott egyeztetési eljárások lefolytatására.
[11] A Kúria megállapította, hogy a felülvizsgálati kérelem az alábbiak szerint nem megalapozott. Az FVB döntése érdemben jogszerű, ugyanakkor a Kúria részben eltérő határozati indokokra alapította döntését.
[12] A Kúria álláspontja szerint a felülvizsgálati kérelem tárgyát képező népszavazási kérdés sérti az Nsztv. 32. § (1) bekezdését, mivel olyan kérdést érint, amely nem a helyi képviselő-testület, hanem az Országgyűlés hatáskörébe tartozik. Így az FVB a kérdés hitelesítését jogszerűen tagadta meg.
[13] Az Nsztv. 32. § (1) bekezdése értelmében a helyi önkormányzat képviselő-testülete helyi népszavazást rendelhet el a képviselő-testület hatáskörébe tartozó ügyben. A kérdés hitelesítésekor tehát a Kúriának elsőként azt kellett vizsgálnia, hogy az adott népszavazási kezdeményezés a Fővárosi Közgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés-e.
[14] A Kúria a Városligetet érintő területi szintű népszavazás ügyében már korábban kimondta, hogy a törvényi szabályozás módosítása fővárosi népszavazással nem lehetséges, a törvényi szabályozás miatt a beépítési előírások nem képezhetik területi népszavazás tárgyát (Knk.IV.38.142/2015/7., Knk.VII.37.306/2017/2. számú határozatok).
[15] A Városliget megújításáról és fejlesztéséről az Országgyűlés megalkotta a 2013. december 24-én hatályba lépett Városliget tv.-t, amelyre a preambulum szerint a Városliget országos jelentőségére és a nemzet emlékezetében betöltött kiemelkedő szerepére tekintettel is került sor. Az Országgyűlés e törvényben szabályozta a Városliget megújítását és fejlesztését, valamint a projekt megvalósulását követően a terület rehabilitációját. A Városliget tv. 7. § (4) bekezdése szerint „Budapest Főváros Önkormányzata – az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvényben és e törvényben meghatározottak szerint – a Városliget területére rendelet formájában Városligeti építési szabályzatot állapít meg.” A hitelesítésre feltett kérdés formai értelemben a Városligeti építési szabályzat módosítására irányul, ugyanakkor a Kúria megítélése szerint a törvényszövegből következően az építési szabályzat nem szakadhat el a törvényi rendelkezésektől.
[16] A Kúria fenntartja a Knk.IV.38.142/2015/7. és a Knk.VII.37.306/2017/2. számú határozatában tett korábbi megállapításait, vagyis, hogy Budapest Város Önkormányzatának a Városligeti építési szabályzat megalkotására való jogosultsága a törvény által erősen behatárolt jogosultság. A Fővárosi Közgyűlés e tárgyban meglévő rendeletalkotási jogát speciális törvényi szabályok korlátozzák.
[17] A Kúria nem tartja megalapozottnak a kérelmező azon érveit, amely szerint az eredményes népszavazás esetén a Fővárosi Közgyűlés az egyeztetési eljárások betartásával, minden további nélkül jogosult a hitelesítésre benyújtott kérdés szerinti tartalommal módosítani a Városligeti építési szabályzatot. A Városliget tv.-nek a 7. § (2) bekezdése tartalmaz a városligeti ingatlan területének beépítésével kapcsolatos rendelkezést, amely szerint „a városligeti ingatlan területén az építési beruházások befejezését követően a zöldfelület aránya nem lehet kevesebb a 2013. december 31-i állapotnál”. A zöldfelületre vonatkozóan olyan rendelkezést, amely a hitelesítésre szánt kérdéssel kifejezetten ellentétben állna, a törvény ugyan nem tartalmaz, de ahogy a Kúria a Knk.VII.37.306/2017/2. számú határozatában is utalt rá, az egyes beépítési paraméterek részbeni összefüggést mutatnak, így felvetődhet az ütközés lehetősége.
[18] A Kúria szerint – ahogy azt a Knk.IV.37.298/2017/4. számú határozatában is kifejtette – a kérdésben szereplő „teljes értékű zöldfelület” fogalma nem egyértelmű fogalom. A Kúria a Knk.IV.37.487/2015. számú határozatában rámutatott, hogy a jogszabályokban foglalt terminus technikusok használata önmagában még nem teszi egyértelművé a kérdést. A hétköznapi értelemben vett közérthetőség szempontjából a tetőfelületen elhelyezett zöldfelület, vagy a vízzel borított felület be- vagy éppen leszámíthatósága többféle értelmezést is magában hordoz. A teljes értékű zöldfelület ugyan nem jogszabályi fogalom, de hétköznapi értelme sem azonosítható pontosan. A Kúria a Knk.IV.37.457/2015/3. számú határozata szerint nem tekinthető legitimnek az a népszavazás, amelyen a választópolgár nem tudja pontosan, hogy miről szavaz. Így a jelen népszavazási kérdéssel kapcsolatban az Nsztv. 39. § (1) bekezdésbe foglalt választópolgári egyértelműség követelményének való meg nem felelés is alappal felmerülhet.
[19] A Kúria a fentiekben rögzített további okokból megállapította, hogy a hitelesítés megtagadása az FVB részéről az Nsztv. 41. §-ára tekintettel jogszerű volt, amelynél fogva az Nsztv. 57. § (3) bekezdése alapján rendelkezett az FVB határozatának helybenhagyásáról.
[20] A Kúria az alaptalan felülvizsgálati kérelmet előterjesztő kérelmezőt kötelezi az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 43. § (7) bekezdése szerinti illeték megfizetésére.
[21] A Kúria végzése elleni további jogorvoslatot az Nsztv. 57. § (3) bekezdése zárja ki.
Budapest, 2017. szeptember. 20. napján
Dr. Tóth Kincső s.k. tanácselnök, előadó bíró,
Dr. Kalas Tibor s.k. bíró,

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria