text:
A bírói függetlenség védelmében jár illetmény a korrupt szegedi bírónak - Az Alkotmánybíróság megsemmisítette a Kúria két döntését | hírek | Jogi Fórum
2014.01.29. Jogi Fórum / MTI
Az eljárás adatai szerint a szegedi bírót 2011 decemberében a nyomozó ügyészek indítványára a kecskeméti bíróság letartóztatta, majd 2012 januárjában a szolgálati bíróság felfüggesztette bírói tisztségéből, munkáltatója pedig megtiltotta illetménye folyósítását.
Ezután a bíró munkaügyi pereket indított az illetmény visszafizetése, illetve az elmaradt illetmény megfizetése ügyében munkáltatója ellen.
Az első és másodfokú bíróságok részítéleteiben a keresetnek helyt adtak. A Kúria viszont elfogadta a munkáltató azon jogi álláspontját, hogy az indítványozót bírói tisztségből való felfüggesztésének a kényszerintézkedéssel érintett időtartamára illetmény nem illeti meg, és ezért a keresetet elutasította.
A Kúria érvelése szerint az indítványozót a vele szemben alkalmazott büntetőjogi kényszerintézkedéssel összefüggően munkavégzés hiányában 2011. december 23-át követően nem illette meg illetmény, és ebből a szempontból nem a bírói tisztségből való felfüggesztésnek volt jelentősége, hanem a kizáró körülmény fennállásának.
Az indítványozó szerint a Kúria ítélete sérti a bírói függetlenséget, ezen belül a bírói tisztséghez méltó javadalmazást.
Az alkotmányjogi panasz alapján az Ab elsősorban azt vizsgálta, hogy a bírói tisztségből való felfüggesztés okától és annak büntetőjogi következményeitől eltekintve az indítványozó adott helyzetében a bírói függetlenséggel összeegyeztethető-e a kúriai ítéletek jogértelmezése. Ugyanakkor az Ab eljárása nem terjedt ki a büntetőjogi felelősség kérdéseire és ebben a vonatkozásban nem is foglalhatott állást testület, ez az ügyben eljáró büntető bíróság feladata.
A bírói függetlenséget az alkotmány védi, a bírák jogállásáról szóló törvény pedig többek között kimondja azt, hogy "a bírói tisztségből való felfüggesztés idejére a bírót megilleti az illetménye, amelynek legfeljebb 50 százalékát egy hónapra vissza lehet tartani", továbbá, hogy "nem jár illetmény a felfüggesztés időtartamának azon részére, amelyre a bíró akkor sem kapna illetményt, ha a felfüggesztésre nem került volna sor."
Az Ab megalapozottnak találta az alkotmányjogi panaszt.
Az Ab érvelésében kifejti, hogy a bírói függetlenség a bírói tisztséget viselő személy vonatkozásában egyrészt szakmai függetlenséget, másrészt személyi függetlenséget jelent. A szakmai függetlenség azt garantálja, hogy a bírót ne lehessen ítélkezési tevékenysége során utasítani, közvetlenül befolyásolni. A személyi függetlenség pedig egy több összetevőből álló független közjogi státust jelent, amely a bírót szolgálati jogviszonyának fennállása során megilleti. Ennek részeként a függetlenséget hivatott biztosítani a megfelelő bírói javadalmazás is, melyet a bírákra vonatkozó szigorú összeférhetetlenségi szabályok indokolnak.
Az Ab határozata hivatkozik az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának 2010-es számú ajánlására, mely szintén a bírói függetlenség egyik garanciájaként tekint a megfelelő javadalmazásra.
Az Ab határozata rámutat arra is, hogy a bírói függetlenség nem a bíró kiváltsága, hanem a jogkeresők érdeke.
Az Ab megállapította, hogy a Kúria kiüresítette a bírák jogállásáról szóló törvénynek arra esetre vonatkozó főszabályát, amikor elsődlegesen azt vizsgálta, hogy a felfüggesztés tényétől függetlenül az adott időszakra megilleti-e az indítványozót az illetménye, és a munka törvénykönyvére hivatkozva úgy döntött: miután az indítványozó saját érdekkörében felmerülő okból nem tudott munkát végezni a munkáltató bíróságnál - hiszen vele szemben büntetőjogi kényszerintézkedést alkalmaztak -, ezen igazolt távollét esetére a törvény szerint a munkáltató bíróságnak nem kell illetményt fizetnie, és az ilyen igénynek nincs jogszabályi alapja.
Az Ab döntése szerint amikor a Kúria az indítványozó bíró részére nem ítélte meg illetményét, korlátozta a bírói függetlenséget.
A 15 tagú Ab 6 tagja, Balsai István, Dienes-Oehm Egon, Juhász Imre, Lenkovics Barnabás, Pokol Béla és Salamon László fűzött különvéleményt a határozathoz.
Az alkotmánybírósági indítványt benyújtó szegedi bíró csaknem két évtizeden át ítélkezett a Szegedi Városi Bíróságon, majd a Csongrád Megyei Bíróságon tanácselnökként, volt a büntető ügyszak csoportvezető bírája, 2011-től pedig néhány hónapig a büntetőkollégium megbízott vezetője. Ellene a vád vezető beosztású, hivatalos személy által, üzletszerűen, kötelességszegéssel elkövetett vesztegetés, hivatali visszaélés és hivatalos személy által elkövetett közokirat-hamisítás.
Az ügyészség szerint 2009 és 2011 között több esetben megállapítható a vádlott büntetőjogi felelőssége, többnyire gyanúsítottak előzetes letartóztatásának megszüntetését intézte többszázezer forintért cserébe. Az érintettek ellen fegyveres rablás, lopás, csalás, adócsalás, orgazdaság, lőfegyverrel visszaélés gyanúja miatt folyt eljárás.
A Debreceni Törvényszéken tavaly márciusban kezdődött elsőfokú büntetőperben az indítványozó mellett egy másik szegedi bírót is megvádoltak, mindketten tagadják bűnösségüket, a bizonyítási eljárás a vége felé tart, tavasszal megszülethet az elsőfokú ítélet.

matches: Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria


text:
IV/00254/2020
. IV/00254/2020
Az indítványozó volt polgármester az elsőfokú bíróság útján előterjesztett, Abtv. 27. § (1) bekezdés szerinti alkotmányjogi panaszában kérte a Kúria Pfv.IV.20.802/2019/5. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését.
Az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló ügyben az indítványozó sajtó-helyreigazítást kért a politikai ellenfele által tartott - állítása szerint valótlan állításokat közlő - sajtótájékoztatóról tudósító sajtótermék kiadójától. A kiadó a helyreigazítás közzétételét megtagadta, arra hivatkozva, hogy a sajtótájékoztatón elhangzottakat közölte, és a tartalom egyebekben politikai, közéleti vita keretei közé illeszkedik, így sajtó-helyreigazításnak nincs helye. Az indítványozó ezért sajtó-helyreigazítási pert indított. Az elsőfokú ítélet a keresetnek helyt adott, és a kiadót helyreigazítás közzétételére kötelezte. Az alperes fellebbezése nyomán eljáró másodfokú bíróság jogerős ítéletében az elsőfokú ítélet érdemét nem érintve a perköltség tekintetében az elsőfokú ítéletet megváltoztatta. A Kúria a jogerős ítélettel szemben benyújtott alperesi felülvizsgálati kérelmet megalapozottnak találta, az elsőfokú ítéletet megváltoztatta, és az indítványozó keresetét elutasította. A Kúria a sajtó-helyreigazítási per tárgyát képező közlést politikai vita keretében kifejtett véleménykülönbségként értékelte, amely a véleménynyilvánítás szabadságának keretei között gyakorolható, és ezért nem képezheti sajtó-helyreigazítás tárgyát. Indokolásában hivatkozott a 7/2014. (III. 7.) AB határozatból és a 34/2017. (XII. 11.) AB határozatból következő alkotmánybírósági gyakorlatra és a Kúria ítélkezési gyakorlatára.
Az indítványozó a Kúria ítéletével kapcsolatban az Alaptörvény VI. cikk (1) bekezdése, IX. cikk (1) és (4) bekezdése, valamint XXVIII. cikk (1) bekezdése megsértését állítja, és arra hivatkozik, hogy a Kúria döntése ellentétes a 34/2017. (XII. 11.) AB határozatban foglaltakkal..
A Kúria Pfv.IV.20.802/2019/5. számú ítélete
IV_254_0_2020_inditvany_anonim.pdf

matches: bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
16/2016. (II. 10.) Korm. rendelet az új lakások építéséhez, vásárlásához kapcsolódó lakáscélú támogatásról - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
A jogszabály mai napon ( 2019.07.22. ) hatályos állapota. Váltás a jogszabály következő időállapotára (2019.X.1. -)
c) * többgyermekes családok otthonteremtési kamattámogatása.
2. § (1) Az e rendeletből eredő valamennyi polgári jogi jogviszonyban az államot - ha törvény másként nem rendelkezik - a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) képviseli.
(2) * Az 1. § szerinti lakáscélú támogatásokkal kapcsolatos eljárásokban első fokon a lakáscélú állami támogatásokkal kapcsolatos feladatkörében az e rendelet szerinti lakáscélú állami támogatással érintett új lakás fekvése szerint illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal megyeszékhely szerinti járási (fővárosi kerületi) hivatala, Pest megye vagy a főváros területén fekvő támogatott lakás esetén Budapest Főváros Kormányhivatalának XIII. Kerületi Hivatala (a továbbiakban együtt: járási hivatal), másodfokon Budapest Főváros Kormányhivatala jár el.
(2a) * Az e rendelet alapján a járási hivatal hatáskörébe tartozó közigazgatási hatósági ügyekkel összefüggésben az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvényben (a továbbiakban: Ákr.) a felügyeleti szervre ruházott, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 9. § f)-i) pontjában meghatározott, valamint a törvényességi és szakszerűségi ellenőrzési hatásköröket Budapest Főváros Kormányhivatala gyakorolja.
(2c) * A járási hivatal, valamint Budapest Főváros Kormányhivatalának e rendeletben szabályozott hatósági eljárása során az ügyfél az eljárás szünetelését nem kérheti.
(3) * Az e rendelet alapján Budapest Főváros Kormányhivatala hatáskörébe tartozó közigazgatási hatósági ügyekkel összefüggésben az Ákr.-ben a felügyeleti szervre ruházott, az Áht. 9. § f)-i) pontjában meghatározott, valamint a törvényességi és szakszerűségi ellenőrzési hatásköröket szakmai irányító miniszterként a lakásgazdálkodásért és lakáspolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) gyakorolja.
(4) * A miniszter szakmai képzéseket, vizsgákat, valamint szakmai (koordinációs) értekezleteket szervez a járási hivatal, valamint Budapest Főváros Kormányhivatala lakástámogatásokkal foglalkozó munkatársai részére.
a) * a magzat vagy az ikermagzat a várandósság betöltött 12. hetét követően, valamint
b) * aki az igénylő vér szerinti vagy örökbefogadott eltartottja és
a) * az alapozási munkáktól kezdődően - kivéve, ha a meglévő alap szakértői vélemény alapján felhasználható - újonnan épített, a lakhatás feltételeinek a vonatkozó jogszabályi követelmények szerint megfelelő, az ingatlan-nyilvántartásban lakóház vagy lakás megnevezéssel nyilvántartott vagy ilyenként feltüntetésre váró ingatlan a hozzá tartozó földrészlettel (a továbbiakban: lakás), amely elkészültét követően használatbavételi vagy hatósági bizonyítvánnyal igazolandó használatbavétel tudomásulvételi vagy bejelentéshez kötött épület felépítésének megtörténtéről szóló hatósági bizonyítvány iránti eljárásra köteles, ideértve a tanyán vagy birtokközpontban található lakóépületet is, és amely legalább az alábbi feltételeknek megfelel:
10. * egylakásos lakóépület: a tulajdoni formájától függetlenül olyan
(2a) * A családi otthonteremtési kedvezmény az e rendeletben meghatározott feltételek szerint az igénylővel közös háztartásban élő, és a felépített vagy megvásárolt új lakásba vele együtt beköltöző, legalább egy éve az igénylő gyámsága alatt álló gyermek után is igényelhető a gyermek szüleinek halála esetén. Élettársak esetén, ha csak az egyik igénylő kerül gyámként kirendelésre, a 11. § vonatkozásában a gyermek a gyámként kirendelt igénylő saját gyermekének minősül.
(3) * Nem veheti igénybe a családi otthonteremtési kedvezményt az, akit a támogatás igénylését megelőző öt évben az e rendelet vagy az egyéb lakáscélú állami támogatásokról szóló jogszabályok szerint igénybe vett vissza nem térítendő lakáscélú állami támogatás vagy ezt megelőlegező kölcsön vonatkozásában a járási hivatal, a kormányhivatal, a Kincstár végleges határozatával vagy bíróság jogerősen visszafizetésre kötelezett.
11. § (1) A családi otthonteremtési kedvezményt igénylő élettársak esetén a családi otthonteremtési kedvezmény igényelhető összegét a (2)-(6) bekezdésben foglaltak szerint kell meghatározni azzal, hogy az igényelhető legmagasabb összeg a 9. § c) pontja szerinti támogatási összeg.
(2) Ha az élettársak a családi otthonteremtési kedvezményt a velük közös háztartásban élő közös gyermekeik után igénylik, - együttes igénylőként - a 9. § szerint jogosultak a támogatásra.
(3) Ha az élettársak a családi otthonteremtési kedvezményt az egyik fél velük közös háztartásban élő gyermeke után igénylik, - együttes igénylőként - a 9. § szerint jogosultak a támogatásra.
(4) Ha az élettársak a családi otthonteremtési kedvezményt a velük közös háztartásban élő nem közös gyermekeik után igénylik, az általuk - együttes igénylőként - igényelhető támogatási összeget akként kell meghatározni, hogy mindkét fél esetében ki kell számolni, hogy a saját gyermekei után milyen összegű családi otthonteremtési kedvezményre lenne jogosult. Az élettársak az így kiszámított összegek közül a számukra kedvezőbbet vehetik igénybe.
(5) Ha az élettársak a családi otthonteremtési kedvezményt a velük közös háztartásban élő közös és az egyik fél saját gyermekei után igénylik, - együttes igénylőként - a 9. § szerint jogosultak a támogatásra.
(6) Ha az élettársak a családi otthonteremtési kedvezményt a velük közös háztartásban élő közös és mindkét fél saját gyermeke után igénylik, az általuk - együttes igénylőként - igényelhető támogatási összeget akként kell meghatározni, hogy mindkét fél esetében ki kell számolni, hogy a saját gyermekei után mekkora összegű családi otthonteremtési kedvezményre lenne jogosult. A közös gyermeket a számítás során csak az egyik igénylőnél lehet figyelembe venni. Az élettársak az így kiszámított összegek közül a számukra kedvezőbbet vehetik igénybe.
12. § (1) * A családi otthonteremtési kedvezményt - ideértve az egyéb lakáscélú állami támogatásokról szóló jogszabályok szerint vissza nem térítendő lakáscélú állami támogatásokat és az azt megelőző kölcsönöket is - ugyanazon gyermek után csak egy alkalommal lehet igénybe venni. Az igénylő a kérelem benyújtásakor büntetőjogi felelősség vállalásával teljes bizonyító erejű magánokiratban nyilatkozik arról, hogy csak olyan személy után igényel családi otthonteremtési kedvezményt, aki után e rendelet vagy egyéb lakáscélú állami támogatásokról szóló jogszabályok szerint vissza nem térítendő lakáscélú állami támogatás igénybevétele még nem történt.
(2c) * A 15/A. §-ban meghatározott esetben a családi otthonteremtési kedvezménynek a 9. §, valamint a (2)-(2b) bekezdés szerint az igénylő részére megállapítható összege csekély összegű (de minimis) támogatásnak minősül, amely az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet (a továbbiakban: 1407/2013/EU bizottsági rendelet) alapján nyújtható. Ha a családi otthonteremtési kedvezménynek a 9. §, valamint a (2)-(2b) bekezdés szerint az igénylő részére megállapítható összege az igénylő 43. § (1) bekezdés e) pontja szerinti nyilatkozata alapján meghaladná az 1407/2013/EU bizottsági rendelet szerint a csekély összegű (de minimis) támogatásokra megállapított összeghatárt, akkor az igénylő legfeljebb ezen összeghatárig terjedő mértékű családi otthonteremtési kedvezményre jogosult.
(3) * A gyermekvállalásra tekintettel a (2) bekezdés szerinti, ugyanazon igénylők által korábban igénybe vett támogatás esetén a 6. alcím szerinti megelőlegezett családi otthonteremtési kedvezmény - a 17. §-ban foglaltakat is figyelembe véve - akkor igényelhető, ha a korábbi gyermekvállalás teljesült.
(4) * A hitelintézet a korábbi igénybevételt a Kincstár által üzemeltetett lakástámogatási szakmai informatikai rendszerben lévő adatok alapján és a TAKARNET rendszerből ellenőrzi.
(5) * Az igénylő a korábbi igénybevétel esetén a gyermek neve, adóazonosító jele, születési adatai megjelölésével teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan, büntetőjogi felelősség vállalásával nyilatkozik arról, hogy mely gyermek után, mikor, melyik hitelintézeten keresztül, mekkora összegben, helyrajzi számmal megjelölve mely lakás vonatkozásában vette igénybe az (1) bekezdés szerinti vissza nem térítendő állami támogatást.
(6) * A (2) bekezdés szerinti esetben, illetve állami kamattámogatással érintett lakáscélú kölcsön esetén a korábban igénybe vett támogatással összefüggésben előírt életvitelszerű bentlakási kötelezettséget az e rendelet szerinti családi otthonteremtési kedvezménnyel érintett új lakásban kell teljesíteni.
13. § (1) * A családi otthonteremtési kedvezmény igénylésekor az igénylő teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatban hozzájárul ahhoz, hogy
c) * a csekély összegű (de minimis) támogatásokra irányadó feltételek teljesítésére vonatkozó nyilatkozatában foglalt adatokat
(2) * A családi otthonteremtési kedvezmény igénylésekor az igénylő teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatban hozzájárul ahhoz, hogy a hitelintézet, a járási hivatal, Budapest Főváros Kormányhivatala és az állami adóhatóság a bizonylatok valódiságát, a bennük foglalt gazdasági esemény megtörténtét és ezekkel összefüggésben a családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételének jogszerűségét, felhasználásának szabályszerűségét a helyszínen - a lakásban is - ellenőrizze, és annak eredményéről a hitelintézetet tájékoztassa, illetve, ha olyan jogszabálysértést is észlel, amellyel kapcsolatos eljárás a járási hivatal, Budapest Főváros Kormányhivatala hatáskörébe tartozik, a járási hivatalt hivatalból értesítse.
(4) * Az igénylő a családi otthonteremtési kedvezmény igénylésekor a fennálló házasságról büntetőjogi felelősség vállalásával teljes bizonyító erejű magánokirattal nyilatkozik. A nyilatkozat tartalmazza a házastársak nevét, személyi azonosítóját, születési adatait, valamint a házasságkötés helyét és idejét.
(5) * A családi otthonteremtési kedvezmény iránti kérelemben az igénylő teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan, büntetőjogi felelősség vállalásával nyilatkozik azon gyermekekről, akik után a kedvezményt igényli. A nyilatkozat tartalmazza a nyilatkozattevő és - ha a gyermek már megszületett - a gyermek nevét, adóazonosító jelét, születési adatait, örökbefogadott gyermek és gyám kirendelése esetén a döntést meghozó hatóság megnevezését és a döntés időpontját, kiskorú gyermek elhelyezése esetén a gyermek elhelyezéséről döntő hatóság, bíróság megnevezését, a döntés időpontját is.
(6) * A közös háztartásban élést, valamint élettársak esetén ennek időtartamát büntetőjogi felelősség vállalásával tett, teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozattal kell igazolni.
(7) * Arról, hogy a több önálló lakásból álló, osztatlan közös tulajdon esetén a családi otthonteremtési kedvezménnyel érintett lakásra vonatkozóan a támogatott személynek az ingatlan-nyilvántartásban nyilvántartott kizárólagos használati joga áll fenn, a támogatott személy büntetőjogi felelősség vállalásával teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan nyilatkozik.
(8) * A családi otthonteremtési kedvezmény iránti kérelemben az igénylő teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan, büntetőjogi felelősség vállalásával nyilatkozik arról, ha az állam javára bejegyzett elidegenítési és terhelési tilalom fennállása alatt a kedvezményből vásárolt vagy épített új lakást
a) a legalább többségi tulajdonában álló gazdasági társaság - ide nem értve a részvénytársaságot -, illetve
(9) * Az igénylő a (8) bekezdés szerinti nyilatkozatot akkor teheti meg, ha a családi otthonteremtési kedvezményből vásárolt vagy épített új lakás megszerzésének költségeihez nem vett korábban igénybe az 1407/2013/EU bizottsági rendelet szerinti csekély összegű (de minimis), illetve ezen jogcímtől eltérő jogcímen az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 2. § 1. pontja szerinti állami támogatást.
14. § * (1) A családi otthonteremtési kedvezmény igénylésének feltétele, hogy az igénylő büntetőjogi felelősségét a bíróság
15. § * A családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételének feltétele, hogy az igénylőnek ne legyen az állami adóhatóságnál nyilvántartott köztartozása. A köztartozás-mentességről - ha az igénylő nem szerepel az adózás rendjéről szóló törvény szerinti köztartozásmentes adatbázisban - az igénylő büntetőjogi felelősség vállalásával teljes bizonyító erejű magánokiratban nyilatkozik.
15/A. § * (1) Ha az igénylő a 13. § (8) bekezdése alapján olyan tartalmú nyilatkozatot tett, hogy a legalább többségi tulajdonában álló gazdasági társaság - ide nem értve a részvénytársaságot -, illetve az általa folytatott egyéni vállalkozói tevékenység székhelye - az állam javára bejegyzett elidegenítési és terhelési tilalom fennállása alatt - a családi otthonteremtési kedvezményből vásárolt vagy épített új lakásba kerül bejelentésre a cégnyilvántartásba, illetve az egyéni vállalkozók nyilvántartásába, a családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételének feltétele, hogy az igénylő megfeleljen az 1407/2013/EU bizottsági rendeletben foglalt, a csekély összegű (de minimis) támogatásokra vonatkozó feltételeknek.
a) a családi otthonteremtési kedvezménynek a 9. §, valamint a 12. § (2)-(2c) bekezdése szerint az igénylő részére megállapítható összegét,
a) hozzájárulását ahhoz, hogy a 3. § (1) bekezdés 4. pont a) alpontja szerinti, illetve a fiatal házaspár által vállalt gyermek születését a Kincstár − a családtámogatási adatbázist magában foglaló egységes szociális nyilvántartásban már rendelkezésre álló, és a hitelintézet által szolgáltatott adatokat összevetve - megállapítsa, és
b) * nyilatkozatát, melyben vállalja, hogy ha a gyermek születését követően nem igényel családtámogatási ellátást, vagy ha azt a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény végrehajtásáról szóló 223/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 4/B. § (4) bekezdése szerinti családtámogatási kifizetőhelyen igényli,
17. § * A családi otthonteremtési kedvezmény igénylésekor az igénylő büntetőjogi felelősség vállalásával teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan nyilatkozik arról, hogy a családi otthonteremtési kedvezmény iránti kérelem benyújtását megelőző 5 éven belül az e rendelet vagy az egyéb lakáscélú állami támogatásokról szóló jogszabályok szerint igénybe vett vissza nem térítendő lakáscélú állami támogatás vagy ezt megelőlegező kölcsön vonatkozásában a járási hivatal, a kormányhivatal, a Kincstár végleges határozatával vagy bíróság jogerősen visszafizetésre nem kötelezte.
(2) * Családi otthonteremtési kedvezmény vehető igénybe
(3) A használatbavételi engedéllyel, a használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítvánnyal vagy az egyszerű bejelentéshez kötött épület felépítésének megtörténtéről szóló hatósági bizonyítvánnyal még nem rendelkező lakás tulajdonjogának a használatbavételi engedély megszerzése, a használatbavétel tudomásulvétele vagy az egyszerű bejelentéshez kötött épület felépítése bejelentésének megtörténte előtt történő átruházás esetén, ha az építkezés 2008. július 1-jén vagy azt követően kiadott építési engedély vagy 2016. január 1-jét követően az egyszerű bejelentéshez kötött építési tevékenység esetén az építési tevékenység bejelentése alapján történt, úgy a családi otthonteremtési kedvezményt az új tulajdonos - az e rendeletben meghatározott feltételekkel - igénybe veheti.
(4) * Építőközösség tagjaként a családi otthonteremtési kedvezményt az igénylő a felépítendő társasházból az építőközösségi szerződés alapján megállapítható bekerülési költségnek az építőközösségi szerződés szerint tulajdonába kerülő lakásra számított és a közös tulajdonba kerülő épületrészekből őt megillető tulajdoni hányad arányában, az építőközösség nevére kiállított számlák alapján is igényelheti.
20. § * (1) * A családi otthonteremtési kedvezménnyel felépített vagy megvásárolt új lakásban - a (3) és a (3a) bekezdésben foglalt kivétellel - csak a támogatott személyek szerezhetnek tulajdont.
(3a) * Ha a családi otthonteremtési kedvezmény iránti kérelem benyújtása előtt a kiskorú gyermek az elhunyt szülő után ingatlan tulajdont szerzett, és a túlélő szülő, a gyám vagy az örökbefogadó szülő a családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételével új lakást épít vagy vásárol, a családi otthonteremtési kedvezménnyel érintett lakásban - a gyámhatóság rendelkezésének megfelelő mértékben - a támogatott személy mellett a kiskorú gyermek is szerezhet tulajdont.
(2) * A támogatott személy a családi otthonteremtési kedvezmény utolsó részfolyósítását követő 90 napon belül bemutatja a hitelintézet számára a lakcímet igazoló hatósági igazolványt, hontalan támogatott személy esetében a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény szerinti ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolást, mely igazolja, hogy a családi otthonteremtési kedvezménnyel épített új lakás mindazon személyek lakóhelye, hontalan esetében szálláshelye, akiknek együttköltözésére tekintettel a családi otthonteremtési kedvezmény folyósítása történt.
(3) * Amennyiben az (1) és (2) bekezdésben meghatározott kötelezettség nem teljesül, a hitelintézet tájékoztatja erről a járási hivatalt és megküldi az ügy iratait.
(4) * Az új lakás építéséhez igényelhető családi otthonteremtési kedvezményre támogatási szerződés abban az esetben köthető, ha az igénylő az építési tevékenységet végző gazdálkodó szervezetben nem rendelkezik tulajdonnal, valamint a gazdálkodó szervezet tulajdonosa az igénylőnek nem közeli hozzátartozója vagy élettársa.
24. § (1) * A családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételével épített lakásra az építkezés idejére és a használatbavételi engedély kiadását, a használatbavétel tudomásulvételét vagy az egyszerű bejelentéshez kötött épület felépítésének megtörténtét igazoló hatósági bizonyítvány kiállítását követő 10 évig terjedő időszakra az állam javára jelzálogjog, valamint annak biztosítására elidegenítési és terhelési tilalom kerül bejegyzésre. Az állam javára szóló jelzálogjog, valamint az elidegenítési és terhelési tilalom bejegyzését a családi otthonteremtési kedvezményt folyósító hitelintézet kérelmezi.
(2) * Az (1) bekezdés szerinti jelzálog ranghelye nem előzi meg a családi otthonteremtési kedvezménnyel épített új lakás építésére felvett lakáscélú hitelintézeti, illetve lakás-takarékpénztári kölcsönt, valamint az építkezés helyéül szolgáló építési telek megvásárlására felvett hitelintézeti, illetve lakás-takarékpénztári kölcsönt biztosító jelzálog ranghelyét. A támogatott személy a támogatási szerződésben kötelezettséget vállal arra, hogy az (1) bekezdés szerinti jelzálog ranghelyét kizárólag a családi otthonteremtési kedvezménnyel épített új lakás építésére felvett lakáscélú hitelintézeti, illetve lakás-takarékpénztári kölcsönt, valamint az építkezés helyéül szolgáló építési telek megvásárlására felvett hitelintézeti, illetve lakás-takarékpénztári kölcsönt biztosító jelzálog ranghelye előzi meg.
(4) * Az (1) bekezdés szerinti időszak lejártát követően, ha a támogatott személy az e rendeletben és a támogatási szerződésben foglalt kötelezettségeinek eleget tett, a járási hivatal intézkedik az állam javára bejegyzett jelzálogjog, valamint elidegenítési és terhelési tilalom törlése iránt.
25. § (1) * Új lakás vásárlásához igényelhető családi otthonteremtési kedvezményre - a (3) bekezdés szerinti eltéréssel − támogatási szerződés akkor köthető, ha az új lakás a műszaki állapotára tekintettel - az ingatlan-értékbecslési szakvélemény alapján − a lakhatási igények kielégítésére alkalmas. E követelményt a hitelintézet a családi otthonteremtési kedvezmény iránti kérelem elbírálása során helyszíni szemle keretében, szemrevételezéssel vizsgálja. Ha a helyszíni szemle során a hitelintézet megállapítja, hogy az új lakás a lakhatási igények kielégítésére nem alkalmas, az igénylő a hitelintézet részére szakvéleménnyel igazolhatja az új lakás lakhatási igények kielégítésére való alkalmasságát. A lakhatási igények kielégítésére való alkalmasságot igazoló szakvélemény megléte esetén a lakhatási igények kielégítésére való alkalmatlanságra hivatkozással a hitelintézet nem utasíthatja el kérelmet.
(2) * Az új lakás vásárlásához igényelhető családi otthonteremtési kedvezményre támogatási szerződés abban az esetben köthető, ha az eladó az igénylőnek nem közeli hozzátartozója vagy élettársa. Ha az eladó gazdálkodó szervezet, az igénylő nem lehet vele tulajdonosi kapcsolatban álló magánszemély. A feltételnek való megfelelésről az igénylő büntetőjogi felelősség vállalásával teljes bizonyító erejű magánokiratban nyilatkozik.
(3) * A 18. § (2) bekezdés b) pontja szerinti új lakás vásárlása esetén a lakás lakhatási igények kielégítésére alkalmas állapotát a hitelintézet a családi otthonteremtési kedvezmény folyósítását megelőzően ellenőrzi.
(2) * A támogatott személy a családi otthonteremtési kedvezmény folyósítását követő 90 napon belül bemutatja a hitelintézet számára a lakcímet igazoló hatósági igazolványt, hontalan támogatott személy esetében a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény szerinti ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolást, mely igazolja, hogy a családi otthonteremtési kedvezménnyel épített új lakás mindazon személyek lakóhelye, hontalan esetében szálláshelye, akiknek együttköltözésére tekintettel a családi otthonteremtési kedvezmény folyósítása történt.
c) ha a támogatott személy és a gyermek, akire tekintettel a családi otthonteremtési kedvezményt igényelték, a támogatott személy munkavállalására tekintettel - indokoltan - legfeljebb öt évig az új lakás elhelyezkedése szerinti településtől eltérő településen tartózkodik,
30. § (1) * Egy vagy két gyermek után családi otthonteremtési kedvezmény új lakás építéséhez vagy vásárlásához akkor igényelhető, ha az igénylő - házastársak, fiatal házaspár vagy élettársak esetén legalább az egyik fél - a családi otthonteremtési kedvezmény iránti kérelem benyújtásának időpontjában
a) 30 napnál nem régebbi okirattal igazolja, hogy a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Tbj.) 5. §-a szerint biztosított - ide nem értve a közfoglalkoztatási jogviszonyban foglalkoztatott személyt -, vagy büntetőjogi felelősség vállalásával teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan nyilatkozik arról, hogy a köznevelésről szóló törvény hatálya alá tartozó középfokú nevelési-oktatási intézményben vagy a nemzeti felsőoktatásról szóló törvény hatálya alá tartozó felsőoktatási intézményben nappali rendszerű oktatás keretében tanulmányokat folytat, és
b) legalább 180 napja folyamatosan - ideértve azt is, ha a legalább 180 nap folyamatos biztosításban legfeljebb 30 nap megszakítás van -
ba) a Tbj. 5. §-a alapján biztosított - ide nem értve a közfoglalkoztatási jogviszonyban foglalkoztatott személyt -, és ezt 30 napnál nem régebbi okirattal igazolja,
bc) * az 5. § a) pontja szerinti igénylő kereső tevékenysége alapján valamely másik állam társadalombiztosítási rendszerének hatálya alá tartozott, és ezt az illetékes külföldi hatóság által kiállított igazolással igazolja.
(1a) * Az (1) bekezdés a) pontja, valamint b) pont bb) alpontja szerinti nyilatkozat tartalmazza az igénylő személyes adatait, az oktatási intézmény azonosító adatait és a képzésre vonatkozó információkat, ideértve a tanulmányok megkezdésének és várható befejezésének időpontját is.
(2) * Az (1) bekezdésben foglaltakat nem kell figyelembe venni, ha az igénylő a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatalának végleges határozata alapján gyermekek otthongondozási díjában vagy ápolási díjban részesül.
(3) * Az (1) bekezdés a) pontjában foglaltakat nem kell alkalmazni, ha az 5. § a) pontja szerinti igénylő - házastársak, fiatal házaspár vagy élettársak esetén legalább az egyik fél - a kérelem benyújtásának időpontjában kereső tevékenysége alapján valamely másik állam társadalombiztosítási rendszerének hatálya alatt áll és ezt az illetékes külföldi hatóság által kiállított igazolással igazolja, valamint teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan vállalja, hogy a támogatási szerződés megkötését követő 180 napon belül a Tbj. 5. §-a szerinti biztosítottá válik.
31. § (1) * Három vagy több gyermek után családi otthonteremtési kedvezmény új lakás építéséhez vagy vásárlásához akkor igényelhető, ha az igénylő - házastársak, fiatal házaspár vagy élettársak esetén legalább az egyik fél - a családi otthonteremtési kedvezmény iránti kérelem benyújtásának időpontjában
a) 30 napnál nem régebbi okirattal igazolja, hogy a Tbj. 5. §-a szerint biztosított - ide nem értve a közfoglalkoztatási jogviszonyban foglalkoztatott személyt -, vagy a köznevelésről szóló törvény hatálya alá tartozó középfokú nevelési-oktatási intézményben vagy a nemzeti felsőoktatásról szóló törvény hatálya alá tartozó felsőoktatási intézményben nappali rendszerű oktatás keretében tanulmányokat folytat, és erről büntetőjogi felelősség vállalásával teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan nyilatkozik, valamint
b) legalább 2 éve folyamatosan - ideértve azt is, ha a legalább 2 év folyamatos biztosításban legfeljebb harminc nap megszakítás van -
bc) * az 5. § a) pontja szerinti igénylő kereső tevékenysége alapján valamely más állam társadalombiztosítási rendszerének hatálya alá tartozott, és ezt az illetékes külföldi hatóság által kiállított igazolással igazolja.
(2) * Az (1) bekezdés b) pontja szerinti 2 éves időszak számítása során a családi otthonteremtési kedvezmény igénylését megelőző 180 napos időtartamnak a Tbj. 5. § (1) bekezdés a), b) és e)-j) pontja szerinti jogviszonyban töltött időnek kell minősülnie, melybe a közfoglalkoztatási jogviszonyban töltött idő nem számít bele.
(3) * Az (1) bekezdésben foglaltakat nem kell figyelembe venni, ha az igénylő a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatalának végleges határozata alapján gyermekek otthongondozási díjában vagy ápolási díjban részesül.
(4) * Az (1) bekezdés a) pontjában, valamint a (2) bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni, ha az 5. § a) pontja szerinti igénylő - házastársak, fiatal házaspár vagy élettársak esetén legalább az egyik fél - a kérelem benyújtásának időpontjában kereső tevékenysége alapján valamely másik állam társadalombiztosítási rendszerének hatálya alatt áll és ezt az illetékes külföldi hatóság által kiállított igazolással igazolja, valamint teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan vállalja, hogy a támogatási szerződés megkötését követő 180 napon belül a Tbj. 5. §-a szerinti biztosítottá válik.
34. § (1) A fiatal házaspár 8. § (2) bekezdése szerinti gyermekvállalásának teljesítésére előírt határidő - a (2) bekezdés figyelembevételével -
b) a 9. § c) pontja szerinti támogatási összeg igénylése esetén - a vállalt gyermekek számától függetlenül - 10 év.
(2) * Ha a fiatal házaspár a gyermekvállalást örökbefogadással kívánja teljesíteni és a gyámügyi feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatalnak az örökbefogadásra való alkalmasságot megállapító határozatát a hitelintézet részére az (1) bekezdés szerinti, gyermekvállalás teljesítésére vonatkozó határidő lejárta előtt bemutatja, a gyermekvállalás teljesítésére vonatkozó határidő kettő évvel meghosszabbodik. A hitelintézet a fiatal házaspárt és a járási hivatalt a gyermekvállalás teljesítésére vonatkozó határidő meghosszabbításáról írásban értesíti.
35. § (1) * A gyermekvállalás teljesítéseként kell elfogadni a támogatott személy által örökbefogadott, valamint bírósági vagy hatósági határozat következtében utóbb a háztartásába került vér szerinti gyermekét is. A gyermekvállalás teljesítését
a) örökbefogadás esetén a támogatott személy büntetőjogi felelősség vállalásával tett - az örökbefogadó és az örökbefogadott személyes adatait, az örökbefogadás időpontját, a döntést hozó hatóság megnevezését tartalmazó - teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozattal,
b) bírósági vagy hatósági határozat következtében utóbb a háztartásba került gyermek esetén - a gyermek személyes adatait, a határozathozatal időpontját, a döntést hozó bíróság, hatóság megnevezését tartalmazó - teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozattal
(2) * A támogatásra való jogosultság megállapítását és folyósítását, valamint a támogatásnak a központi költségvetéssel való elszámolását az (1) bekezdés szerinti hitelintézet végzi. Ha az igénylő e rendelet szerinti támogatást kíván igénybe venni, a befogadott kérelmek tekintetében a támogatási feltételek meglétét a folyósító hitelintézet az összes feltétel vonatkozásában teljeskörűen - a nyilatkozatok tekintetében azok valóságtartalmát nem vizsgálva - köteles ellenőrizni. A hitelintézet a családi otthonteremtési kedvezmény iránti kérelmet elutasítja, ha a nyilatkozatban foglaltak nyilvánvalóan nem felelnek meg a valóságnak.
37. § (1) * A családi otthonteremtési kedvezmény iránti kérelmet új lakás vásárlása esetén az adásvételi szerződés megkötését követő 180 napon belül, új lakás építése esetén a használatbavételi engedélyről szóló határozat vagy a használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági dokumentum vagy az egyszerű bejelentéshez kötött új lakóépület felépítésének megtörténtét igazoló hatósági bizonyítvány kiállítását megelőzően kell benyújtani a hitelintézethez.
(1a) * A családi otthonteremtési kedvezmény a kérelem benyújtásakor az épület készültségi fokának megfelelő, az építési költségvetésből még fennmaradó bekerülési költségre igényelhető.
(3) * A családi otthonteremtési kedvezmény iránti kérelem benyújtásának napja az a nap, amikor az igénylő a kérelmet, valamint az e rendelet szerinti igénylési feltételeket igazoló dokumentumokat és nyilatkozatokat hiánytalanul benyújtja a hitelintézet részére. A hitelintézet a családi otthonteremtési kedvezmény igénylése iránti kérelem benyújtásáról és a becsatolt dokumentumokról igazolást ad az igénylőnek, melyben tájékoztatja a kérelem elbírálásának (3a) bekezdés szerinti időtartamáról és a (3b) bekezdésben foglaltakról. A kérelem benyújtásának minősül az is, ha a kérelmet és a becsatolt dokumentumokat a hitelintézet függő közvetítője vette át. Ez esetben az elbírálás várható időtartamáról a függő közvetítő ad írásbeli tájékoztatást.
(3a) * A kérelmet
(4) A hitelintézet a családi otthonteremtési kedvezmény nyújtását nem tagadhatja meg, ha az igénylő a személyi és egyéb feltételeknek megfelel és a lakáscélját - a hitelintézet számára bizonyíthatóan - kölcsön igénybevétele nélkül meg tudja valósítani.
39. § (1) * A hitelintézet a családi otthonteremtési kedvezmény iránti kérelem elutasítása esetén az igénylőt részletesen, írásban tájékoztatja a kérelem elutasításának indokáról a nem teljesülő e rendelet szerinti igénybevételi feltételek megjelölésével, továbbá arról, hogy amennyiben az igénylő a kérelem elutasításával nem ért egyet, az írásbeli elutasítás igénylő általi kézhezvételétől számított 15 napon belül a családi otthonteremtési kedvezményre jogosító feltételeknek való megfelelés megállapítását kérheti a járási hivataltól. A járási hivatal megkeresésére a hitelintézet 8 napon belül köteles megküldeni a járási hivatalnak a kérelem elutasítását megalapozó iratok másolatát.
(2) * Amennyiben az (1) bekezdés szerinti, véglegessé vált határozat megállapítja, hogy az igénylő a kérelem hitelintézethez történő benyújtásakor az e rendelet szerinti igénybevételi feltételeknek megfelelt, akkor a hitelintézet e feltételek fennállásának hiányára hivatkozással a családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételéről szóló szerződés igénylővel történő megkötését és a családi otthonteremtési kedvezmény folyósítását nem tagadhatja meg akkor sem, ha a lakáscél időközben megvalósult. A jogerős határozat a hitelintézet hitelezési tevékenységét nem korlátozhatja.
41. § * (1) Az állami adóhatóság a családi otthonteremtési kedvezmény igénylésekor tett nyilatkozatok valóságtartalmát, valamint a 30. § (3) bekezdése és a 31. § (4) bekezdése szerinti nyilatkozatban vállalt kötelezettség teljesülését valamennyi támogatott személynél a támogatási szerződés megkötésétől a 23. § (1) bekezdésében és a 26. § (1) bekezdésében meghatározott időszak végéig hatósági ellenőrzés keretében vizsgálja.
b) * a bejelentett lakóhelyet a lakcímet igazoló hatósági igazolvánnyal vagy - a 30. § (3) bekezdése és a 31. § (4) bekezdése szerinti esetben - azzal egyenértékű, külföldi hatóság által kiállított okirattal, a személyi azonosítót a személyi azonosítót igazoló hatósági igazolvánnyal,
d) * a bevándorolt jogállást bevándorlási engedéllyel, a letelepedett jogállást letelepedési engedéllyel, ideiglenes letelepedési engedéllyel, nemzeti letelepedési engedéllyel, EK letelepedési engedéllyel, a hontalan jogállást a hontalankénti elismerésről szóló határozattal, vagy a jogállást igazoló hatósági igazolással,
e) * a 15/A. § szerinti esetben a csekély összegű (de minimis) támogatásokra vonatkozó feltételek teljesítését az igénylő által benyújtott nyilatkozattal,
j) * a saját adóazonosító jelét adóigazolvánnyal,
k) * a várandósság betöltött 12. hetét a várandósgondozási könyvvel vagy a kezelőorvos által kiállított, a várandósság tényéről és annak fennállása időpontjáról szóló igazolással,
n) * a 30. § (1) bekezdésében, a 31. § (1) és (2) bekezdésében foglaltakat a fővárosi és megyei kormányhivatal egészségbiztosítási pénztári feladatokat ellátó járási (fővárosi kerületi) hivatala által kiállított igazolással, vagy az illetékes külföldi hatóság által kiállított igazolás hiteles magyar nyelvű fordításával,
o)-r) *
s) * a tulajdonjog megszerzésére irányuló szándékot adásvételi szerződéssel,
t) * az egyszerű bejelentéshez kötött építési tevékenységet
w) * annak tényét, hogy az igénylő építőközösség tagja, az építőközösségi szerződéssel,
(2) * Ha a fiatal házaspár vállalt gyermeke után nem igényelt családtámogatási ellátást vagy azt a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény végrehajtásáról szóló 223/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 4/B. § (4) bekezdése szerinti családtámogatási kifizetőhelyen igényelte, akkor a gyermekvállalás teljesítését bejelenti a hitelintézetnek. A bejelentésről a hitelintézet a 63. § (1) bekezdése szerinti adatszolgáltatással egyidejűleg tájékoztatja a Kincstárt.
(4) * A hitelintézet a tulajdonjog fennállását, valamint a tulajdonjog megszerzésére irányuló szándékot nem hiteles tulajdoni lap másolat lekérésével ellenőrzi.
(5) * A családi otthonteremtési kedvezmény igénylésekor az igénylő teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatban hozzájárul ahhoz, hogy az állami adóhatóság, illetve a járási hivatal a kérelembeli nyilatkozatokban foglaltak ellenőrzése céljából az illetékes hatóságtól a jogosultság feltételeit igazoló adatokat és okiratokat beszerezze, az azokban foglalt személyes adatait kezelje.
(6) * A családi otthonteremtési kedvezmény igénylésekor az igénylő a büntetőjogi felelősség vállalásával tett e rendelet szerinti nyilatkozat helyett - választása szerint - a következők szerint igazolhatja a kedvezményre való jogosultság feltételeinek meglétét:
44. § (1) * Új lakás vásárlása esetén a támogatott személy legkésőbb a családi otthonteremtési kedvezmény folyósításáig az adásvételi szerződésben szereplő telekárat is tartalmazó vételárról a saját nevére szóló, az általános forgalmi adóról szóló törvény hatálya alá tartozó termékértékesítésről, szolgáltatásnyújtásról kiállított számlákat, egyszerűsített számlákat (a továbbiakban együtt: számla) a hitelintézet részére bemutatja.
(11) A hitelintézet az eredeti számlát - letörölhetetlen jelzéssel ellátva - a támogatott személynek visszaadja, másolatban tíz évig irattárában megőrzi. Letörölhetetlen jelzéssel a számlára feljegyzésre kerül, hogy azt mely ingatlan vonatkozásában és mikor mutatták be a hitelintézetnél az e rendelet szerinti lakáscél megvalósítása tekintetében.
(2) * Építőközösség esetén, valamint amennyiben az építtető igénylő vagy támogatott személy a családi otthonteremtési kedvezménnyel kapcsolatos ügyintézéssel mást hatalmaz meg, úgy a családi otthonteremtési kedvezmény folyósítása csak a használatbavételi engedély, a használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítvány vagy az egyszerű bejelentéshez kötött épület felépítésének megtörténtéről szóló hatósági bizonyítvány bemutatását követően, egy összegben történhet.
48. § (1) * A családi otthonteremtési kedvezmény összegének folyósítása új lakás vásárlása esetén a támogatási szerződés megkötését követően, egy összegben történik. A 18. § (2) bekezdés b) pontja szerinti új lakás vásárlása esetén a támogatási szerződés megköthető, azonban a családi otthonteremtési kedvezmény összegének folyósítására kizárólag a használatbavételi engedély, a használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítvány vagy az egyszerű bejelentéshez kötött épület felépítésének megtörténtéről szóló hatósági bizonyítvány hitelintézet részére történő bemutatását követően, egy összegben kerülhet sor.
49. § (1) Új lakás építése esetén a hitelintézet felmondja a támogatási szerződést, ha a családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételének alapját képező építési munkák elvégzését a támogatási szerződésben meghatározott határidőn, de legfeljebb az építés megkezdésétől számított öt éven belül - vagy ha építési engedélyhez kötött munkálatok esetén az építtető támogatott személy az építésügyi hatósági engedély hatálya meghosszabbítását a hitelintézet részére igazolja, az építési engedély meghosszabbított hatályának lejártáig - a támogatott személy használatbavételi engedéllyel vagy a használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítvánnyal, illetve az egyszerű bejelentéshez kötött épület felépítésének megtörténtéről szóló hatósági bizonyítvánnyal a hitelintézet részére nem igazolja.
(4) * Az (1)-(3) bekezdésben meghatározott esetben a támogatott személy a már folyósított támogatást a folyósítás napjától számított Ptk. szerinti késedelmi kamattal köteles visszafizetni. Amennyiben a támogatott személy visszafizetési kötelezettségének nem tesz eleget, úgy a hitelintézet tájékoztatja erről a járási hivatalt és megküldi az ügy iratait.
(5) * Az állam javára bejegyzett jelzálogjog, valamint az azt biztosító elidegenítési és terhelési tilalom törlése iránt a teljes visszafizetés igazolása után a járási hivatal intézkedik.
50. § (1) Ha - az állam javára bejegyzett elidegenítési és terhelési tilalom fennállása alatt - a családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételével érintett *
a) * új lakást lebontják - kivéve, ha a bontás természeti katasztrófa miatt vált szükségessé - vagy elidegenítik,
b) új lakás nem a támogatott személy és azon kiskorú gyermekének lakóhelyéül szolgál - ideértve azt az esetet is, ha a gyermek a családi jogállás megváltozása vagy gyermekvédelmi intézkedés miatt tartósan kikerül a támogatott személy háztartásából -, akire tekintettel a támogatást igénybe vette,
(1a) * Nem minősül az (1) bekezdés d) pontjában foglalt, a lakáscéltól eltérő hasznosítás tilalma megsértésének az, ha az igénylő a családi otthonteremtési kedvezményből vásárolt vagy épített új lakást a legalább többségi tulajdonában álló gazdasági társaság - ide nem értve a részvénytársaságot -, vagy egyéni vállalkozói tevékenységet folytató igénylő esetében az egyéni vállalkozás székhelyeként bejelenti, feltéve, ha erről a családi otthonteremtési kedvezmény iránti kérelem benyújtásakor a 13. § (8) bekezdésében foglaltaknak megfelelő nyilatkozatot tett, és a kedvezményre való jogosultság elbírálása során a 43. § (1) bekezdés e) pontja szerinti nyilatkozatában foglaltak alapján megfelelt az 1407/2013/EU bizottsági rendeletben szereplő, a csekély összegű (de minimis) támogatásokra vonatkozó feltételeknek.
(1b) * Nem minősül az (1) bekezdés d) pontjában foglalt, a lakáscéltól eltérő hasznosítás tilalma megsértésének az, ha az igénylő a családi otthonteremtési kedvezményből vásárolt vagy épített új lakást a legalább többségi tulajdonában álló gazdasági társaság - ide nem értve a részvénytársaságot -, vagy egyéni vállalkozói tevékenységet folytató igénylő esetében az egyéni vállalkozás székhelyeként bejelenti vagy bejelentette, feltéve, ha erről a 86/A. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelő nyilatkozatot tett.
(3) * A támogatott személy
51. § (1) Házasság felbontása esetén, ha a volt házastársak közös lakásukat az állam javára bejegyzett elidegenítési és terhelési tilalom idején idegenítik el, úgy őket - a (3) bekezdés kivételével - az igénybe vett családi otthonteremtési kedvezmény visszafizetési kötelezettsége az elidegenítésből származó bevételnek a bírósági határozat szerinti vagy a közöttük létrejött házassági vagyonmegosztási szerződésben rögzített arányában terheli.
b) a házasságot felbontó, érvénytelenné nyilvánító jogerős bírósági határozat alapján - a nagykorúvá vált gyermek kivételével - valamennyi gyermek elhelyezésére, akikre tekintettel a családi otthonteremtési kedvezményt igénybe vették, a lakás tulajdonjogát megszerző félnél kerül sor,
(4) * A volt házastársak a (3) bekezdés szerinti elidegenítést a hitelintézetnél bejelentik, és egyidejűleg kezdeményezik a családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételéről szóló szerződés módosítását. A hitelintézet a családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételéről szóló szerződés módosításáról a járási hivatalt értesíti, amely a hitelintézet értesítését követően hozzájárul a lakás elidegenítéséhez.
53. § (1) * Ha az igénylő a 43. §-ban foglalt igazolási kötelezettség teljesítése során a hitelintézetnek vagy az igazolást kibocsátónak valótlan adatot tartalmazó nyilatkozatot tett, és ez alapján jutott családi otthonteremtési kedvezményhez, akkor a támogatott személy a folyósított összeget a folyósítás napjától a Ptk. szerint számított késedelmi kamattal köteles visszafizetni. Amennyiben a támogatott személy visszafizetési kötelezettségének nem tesz eleget, úgy a hitelintézet tájékoztatja erről a járási hivatalt és megküldi az ügy iratait.
(2) A családi otthonteremtési kedvezményre való jogosultság vizsgálatakor az igénylő által benyújtott nyilatkozatok, okiratok valódiságát - ha a hitelintézettől elvárható gondosság tanúsítása mellett annak hamis vagy hamisított volta nem ismerhető fel - vélelmezni kell.
54. § * Ha a járási hivatal a hatósági ellenőrzés során megállapítja, hogy a támogatott személy jogosulatlanul vette igénybe a családi otthonteremtési kedvezményt, akkor határozatban intézkedik a családi otthonteremtési kedvezmény - a folyósítás napjától számított, a Ptk. szerinti késedelmi kamattal növelt összegének - visszatérítése iránt.
(6a) * A (6) bekezdés b) pontja szerinti esetben - illetve ha a gyermek, aki után a családi otthonteremtési kedvezményt igénylik, megváltozott munkaképességű - a megváltozott munkaképességű személlyé válásról a támogatott személy büntetőjogi felelősség vállalásával teljes bizonyító erejű magánokiratban nyilatkozik. A nyilatkozat tartalmazza a megváltozott munkaképességűvé vált személy nevét, születési adatait, a döntést hozó hatóság megnevezését, a döntés időpontját.
(9a) * A gyermek halva születését a halottvizsgálatról és a halottakkal kapcsolatos eljárásról szóló 351/2013. (X. 4.) Korm. rendelet 3. melléklete szerinti okirattal, a gyermek (6) bekezdés d) pontja szerinti fogyatékosságát vagy többszörös és összetett betegségét a magasabb összegű családi pótlékra jogosító betegségekről és fogyatékosságokról szóló 5/2003. (II. 19.) ESzCsM rendelet 3. melléklete szerinti igazolással igazolja a támogatott személy.
58. § (1) Ha a hitelintézet a családi otthonteremtési kedvezmény jogosulatlan igénybevételre utaló bizonyíték birtokába jut, a támogatott személyt írásban felszólítja a támogatás összegének - ahol e rendelet kamatfizetési kötelezettséget ír elő, az ott meghatározott kamattal történő - visszafizetése iránt. A visszafizetés iránti felhívást - annak eredménytelensége esetén - a hitelintézet egy alkalommal köteles megismételni. A felhívást oly módon kell közölni, hogy annak megtörténte bizonyítható legyen.
(2) * Ha a támogatott személy a hitelintézet (1) bekezdés szerinti visszafizetési felszólításában foglaltaknak nem tesz eleget és a jogosulatlanul igénybe vett támogatást részben vagy egészben nem fizeti vissza, a hitelintézet az ügy iratait, valamint az eredménytelen visszafizetési felszólítást igazoló iratokat megküldi a járási hivatalnak.
59. § (1) * Ha a támogatott személy a lakásigényét az új lakás cseréjével, vagy az új lakás értékesítését követően másik új lakás építése vagy új, illetve - az új lakás építéséhez vagy vásárlásához igénybe vett családi otthonteremtési kedvezményre vonatkozó támogatási szerződés megkötését követő öt év elteltével - használt lakás vásárlása útján elégíti ki, a családi otthonteremtési kedvezmény visszafizetésével kapcsolatos kötelezettségét építési szándék esetében három, vásárlási szándék esetében egy évig a támogatott személy - az 50. § (3) bekezdése szerinti bejelentés megtételét követő legfeljebb 60 napon belül benyújtott - kérelme alapján a járási hivatal - a (9) bekezdésben foglaltak kivételével - felfüggeszti, amennyiben a támogatott személy az igénybe vett családi otthonteremtési kedvezmény összegét a „10032000-01501315 Kincstár lakáscélú kedvezmények letéti számlára” befizette.
b) * a felfüggesztés időtartamát a családi otthonteremtési kedvezmény összegének kincstári letéti számlára érkezésének napjától kell számítani és a felfüggesztés időtartama egy alkalommal legfeljebb két évvel meghosszabbítható,
(3) * A felfüggesztés időtartama alatt a támogatott személy kérelmére, amennyiben a másik lakás megszerzése még nem történt meg, a családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételével épített vagy vásárolt új lakást a járási hivatal tehermentesíti.
(5) * Ha a támogatott személy a (2) bekezdés d) pontja szerinti újabb lakás megszerzését a felfüggesztés időtartama alatt nem igazolja, vagy kisebb értékű, illetve hasznos alapterületű lakás megszerzését igazolja, úgy a kincstári letéti számlán elhelyezett összeg, illetve annak az eladási és a vételár (ideértve a bekerülési költséget is), illetve a hasznos alapterület különbözetével arányos része visszafizetett családi otthonteremtési kedvezménynek minősül, amelynek központi költségvetés javára történő átvezetéséről a járási hivatal intézkedik.
(5a) * Ha a megszerzett újabb lakás értéke és hasznos alapterülete egyaránt kisebb a családi otthonteremtési kedvezménnyel épített, illetve vásárolt új lakás értékénél és hasznos alapterületénél, a családi otthonteremtési kedvezmény (5) bekezdés szerinti visszafizetési kötelezettséggel érintett összege az érték vagy a hasznos alapterület alapján számított, nagyobb eltéréssel arányos összeg.
b) * a korábbi lakás elidegenítéséből származó teljes bevételt - csökkentve a 60. § (7) bekezdésében foglaltakkal - számlával vagy szerződéssel és értékbecsléssel igazoltan az újabb lakás megszerzésére fordította, és
(9) * Ha a támogatott személy a családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételével épített, vásárolt lakásnak a 24. § (1) bekezdése és 27. § (1) bekezdése szerinti időszakon belül történő elidegenítését követően, de legfeljebb a 60. § (4) bekezdése szerinti bejelentés megtételét követő 60 napon belül
(10) * Ha a támogatott személy a családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételével épített, vásárolt lakásnak a 24. § (1) bekezdése és 27. § (1) bekezdése szerinti időszakon belül történő elidegenítését legfeljebb egy naptári évvel megelőzően
a) az újabb lakás vételára vagy építési költsége az elidegenített lakás vételárát - a 60. § (7) bekezdésében foglaltak figyelembevételével - meghaladja,
b) a támogatott személy a családi otthonteremtési kedvezmény összegének - az eladási és a vételár vagy építési költség különbözetének a 60. § (6) bekezdése szerint csökkentett - arányos részét visszafizesse, és
(2) * Ha a támogatott személy eladó a családi otthonteremtési kedvezménnyel felépített vagy megvásárolt új lakás elidegenítéséből származó - a (7) bekezdésben foglaltakkal csökkentett - bevételnek csak egy részét fordította az 59. § (2) bekezdés d) pontja szerinti újabb lakás megszerzésére, vagy az újabb lakás hasznos alapterülete nem haladja meg az elidegenített - a családi otthonteremtési kedvezménnyel felépített vagy megvásárolt - lakás hasznos alapterületét, úgy a családi otthonteremtési kedvezménynek az új lakás elidegenítéséből származó bevétel és a vételár vagy bekerülési költség, illetve a hasznos alapterület különbözetével arányos részét kell visszafizetnie. A járási hivatal a határozatával a visszafizetési kötelezettség alá nem eső családi otthonteremtési kedvezmény hányadára jutó jelzálogjogot, továbbá annak biztosítására az elidegenítési és terhelési tilalmat az újabb ingatlanra az állam javára bejegyezteti.
(5) * A járási hivatal - az 59. § (9) és (10) bekezdésében foglaltak kivételével - a (4) bekezdés szerinti bejelentést követően, ha a támogatott személy az 59. § (1) bekezdése szerinti felfüggesztést nem kérte, úgy határozatban kötelezi a támogatott személyt a családi otthonteremtési kedvezmény visszafizetésére.
(6) A Kincstár a hitelintézet által jogszerűen igényelt és utalványozásra befogadott támogatás kifizetését - a (7) bekezdésben és a 67. § (5) bekezdésében foglalt esetet kivéve - az elszámolás beérkezése hónapjának 20. napját követő 8 munkanapon belül a miniszter szakmai teljesítésigazolását követően indítja a 10032000-01457106 számú a „Magánlakás-építéshez nyújtott támogatások” elnevezésű kiadási számla terhére a hitelintézet által a Kincstár honlapján található adatszolgáltatási felületen (a továbbiakban: eAdat) történő regisztráció során megjelölt számlája javára.
63. § (1) A hitelintézet havi rendszerességgel, elektronikus úton megküldi a Kincstárnak ellenőrzési céllal az e rendelet szerinti támogatás igénybevételére irányuló szerződés megkötése, módosítása vagy megszűnése adatait, valamint a támogatás új igénybevevőinek és azon gyermekeknek, akikre tekintettel a támogatást igénybe veszik, következő adatait: *
(3) A hitelintézet az e § szerinti adatszolgáltatása keretében a lakáscélú nyilvántartások vezetéséhez - a támogatott személy hozzájárulása alapján - elektronikus úton tájékoztatja a Kincstárt a megkötött, megkötött és meghiúsult, a felmondott és lezárt, valamint a megszüntetett e rendelet szerinti támogatás igénybevételére irányuló szerződésekről és a visszafizetett támogatásokról.
66. § A családi otthonteremtési kedvezményt is magában foglaló, lakáscélú állami támogatásokhoz kapcsolódó szakmai informatikai rendszereket - a szakmai irányítást ellátó miniszter utasítása és felügyelete mellett - a Kincstár üzemelteti és fejleszti.
(2) * A hitelintézet az adatszolgáltatását a 63. és 65. § szerinti adatszolgáltatás esetén a Kincstár, a 64. § szerinti adatszolgáltatás esetén a miniszter kérésére felülvizsgálja és szükség esetén a javított adatszolgáltatását ismételten megküldi.
(3) A miniszter a 63-65. § szerinti adatszolgáltatás *
(6) A miniszter az elszámolásokat és a 64. § szerinti adatszolgáltatást - annak feldolgozását követően - elektronikus úton megküldi a Kincstárnak.
(2) * Adó-visszatérítési támogatás iránti kérelem ahhoz a hitelintézethez nyújtható be, amely teljesíti az e rendeletben foglalt kötelezettségeit.
(2a) * Az adó-visszatérítési támogatást az öregségi nyugdíjban, korhatár előtti ellátásban vagy szolgálati járandóságban részesülő személyek is igényelhetik. Az e bekezdés szerinti ellátások esetén az adó-visszatérítési támogatás vonatkozásában a társadalombiztosítási jogviszony 30. § szerinti igazolásától el kell tekinteni. Az e bekezdés szerinti ellátások igénybevételét az igénylő − együttes igénylők esetén legalább az egyik fél − az ellátás megállapításáról rendelkező közigazgatási határozat hitelintézetnél történő bemutatásával igazolja.
(4) * Az adó-visszatérítési támogatás kizárólag a 27%-os általános forgalmi adó mértékkel kiállított számla vagy számlák benyújtása esetén vehető igénybe. A 44. § (2) bekezdése szerinti számlabemutatási kötelezettség teljesítésénél az 5%-os általános forgalmi adó mértékkel kiállított számla nem vehető figyelembe.
(7) * Az igénylő az adó-visszatérítési támogatás iránti kérelem benyújtásakor teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatban hozzájárul ahhoz, hogy a 13. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt adatait, valamint az adó-visszatérítési támogatásra vonatkozó információkat az adó-visszatérítési támogatás szabályszerű igénybevételének ellenőrzése céljából a hitelintézet felhasználja és továbbítsa a járási hivatal, Budapest Főváros Kormányhivatala, a Kincstár vagy az állami adóhatóság részére.
(10) * A támogatott személy az adó-visszatérítési támogatásra - ideértve a visszafizetéshez kapcsolódó kamatfizetési kötelezettséget is - vonatkozó visszafizetési kötelezettség kapcsán részletfizetési kérelemmel fordulhat a járási hivatalhoz. A járási hivatal eljárására az 57. § (4) bekezdésében foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
(11) * A támogatott személy az adó-visszatérítési támogatásra - ideértve a visszafizetéshez kapcsolódó kamatfizetési kötelezettséget is - vonatkozó visszafizetési kötelezettség halasztott teljesítése, mérséklése vagy elengedése iránti kérelemmel fordulhat a járási hivatalhoz. A járási hivatal eljárására az 57. § (5) és (7) bekezdésében foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
70. § * Az adó-visszatérítési támogatásra az 5-7. §-ban, a 12. § (2c) bekezdésében, a 13. § (1), (2), (8) és (9) bekezdésében, a 14-15/A. §-ban, a 17. §-ban, a 18. § (1), (3) és (4) bekezdésében, a 19-21. §-ban, a 23. és 24. §-ban, a 28-30. §-ban, a 36. és 37. §-ban, a 39-44. §-ban, a 45. § (1) bekezdésében, a 46. és 47. §-ban, a 49. és 50. §-ban, az 51. § (1), (2), (5), (6) és (7) bekezdésében, az 52-54. §-ban, az 58-67. §-ban, valamint a 86/A. §-ban foglaltakat - az adó-visszatérítési támogatás építési telekre jutó része esetén a 19. §-ban és a 44. § (9) bekezdésében foglaltak kivételével - is megfelelően alkalmazni kell.
A TÖBBGYERMEKES CSALÁDOK OTTHONTEREMTÉSI KAMAT TÁMOGATÁSA *
a) * igénylő: a többgyermekes családok otthonteremtési kamattámogatását e rendelet szerinti feltételek szerint igénylő nagykorú személy,
c) * támogatott személy: akivel a hitelintézet a többgyermekes családok otthonteremtési kamattámogatásának igénybevételére támogatási szerződést köt,
e) * nem támogatott személy hiteladós: a többgyermekes családok otthonteremtési kamattámogatásával érintett kölcsönszerződés olyan adóstársa, aki a támogatott személyek legalább egyikének a Ptk. szerinti közeli hozzátartozója és a 72/A. § szerinti feltételeket teljesíti.
72. § (1) * A 9. § b) vagy c) pontja szerinti összegű családi otthonteremtési kedvezményt igénybe vevő személy Magyarország területén lévő új lakás építéséhez vagy vásárlásához felvett hitelintézeti kölcsön (a továbbiakban: kölcsön) kamatainak megfizetéséhez többgyermekes családok otthonteremtési kamattámogatását (a továbbiakban: otthonteremtési kamattámogatás) igényelheti.
(3) * A kölcsön kamatainak megfizetéséhez az otthonteremtési kamattámogatást az állam a kölcsön teljes futamidejére, de legfeljebb huszonöt évre nyújtja.
(5) * A kölcsön otthonteremtési kamattámogatással érintett összege nem haladhatja meg
(10) * Az otthonteremtési kamattámogatás igénybevételével érintett kölcsönszerződés megkötésének feltétele, hogy - új lakás építése esetén − az igénylő által benyújtott bekerülési költséget tartalmazó költségvetést a hitelintézet elfogadja.
(11a) * A (11) bekezdésben foglaltaktól eltérően az otthonteremtési kamattámogatási kérelem benyújtásának időpontjában építési engedéllyel vagy az egyszerű bejelentéshez kötött építési tevékenység bejelentésének megtörténtét az építésügyi hatóság által kiállított igazolással vagy az építésügyi hatósági engedélyezési eljárást támogató elektronikus dokumentációs rendszer által generált visszaigazolással vagy az elektronikus építési napló üzemeltetője által előállított visszaigazolással rendelkező, de használatbavételi engedéllyel, használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági dokumentummal vagy az egyszerű bejelentéshez kötött épület felépítésének megtörténtéről szóló hatósági bizonyítvánnyal még nem rendelkező, gazdálkodó szervezet által természetes személy részére való értékesítés céljára épített vagy építtetett új lakás esetében az otthonteremtési kamattámogatással érintett kölcsön teljes összege a használatbavételi engedély, a használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági dokumentum vagy az egyszerű bejelentéshez kötött épület felépítésének megtörténtéről szóló hatósági dokumentum bemutatását megelőzően is folyósítható, azzal, hogy ebben az esetben a kamattámogatási időszak a használatbavételi engedély, a használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítvány vagy az egyszerű bejelentéshez kötött épület felépítésének megtörténtéről szóló hatósági bizonyítvány bemutatását követő napon kezdődik.
(13) * A hitelintézet az igénybe vett kamattámogatás éves összegét évente egyszer, az éves elszámolás keretében közli a támogatott személlyel.
72/A. § * Nem támogatott személy hiteladós az otthonteremtési kamattámogatással érintett kölcsönben adóstársként abban az esetben szerepelhet, ha teljes bizonyító erejű magánokiratban
73. § (1) A szerződésszerű teljesítés esetén - a 72. § (3) bekezdése szerinti időszakban - a hitelintézet kizárólag olyan ügyleti kamatot számít fel, amely legalább egyéves időszakra vonatkozóan állandó. A kölcsön törlesztése során felszámított ügyleti kamat éves mértéke - a 72. § (3) bekezdése szerinti időszakban - nem haladja meg:
(3) Az (1) bekezdés szerinti - a betéti kamat és az értékpapírok hozama számításáról és közzétételéről szóló kormányrendeletnek megfelelően számított - állampapír átlaghozamot, valamint az (1) bekezdés b) pontja szerint számított referenciahozamot az ÁKK Zrt. az internetes honlapján minden naptári hónap harmadik munkanapjáig közzéteszi. Az e bekezdés szerinti állampapírhozamok vagy referenciahozamok alapján megállapított, az (1) bekezdés szerinti ügyleti kamatot a közzététel naptári hónapját követő hónaptól kell alkalmazni.
(8) A hitelintézet - a támogatás időtartama alatt - a kölcsön ügyleti kamatának egyoldalú módosítására nem jogosult. Az ügyleti kamat az (1) bekezdés szerint változik.
(9) A hitelintézet által - az ügyleti vagy üzleti év fordulójának napján érvényes referenciahozam alapján - érvényesített ügyleti kamat módosítása nem minősül egyoldalú kamatemelésnek.
75. § A kamattámogatott kölcsön hitelcéljaként szolgáló lakást - amennyiben a kölcsön fedezete másik lakás, akkor a kamattámogatott kölcsön fedezeteként szolgáló lakást - a kamattámogatott kölcsön összegének erejéig, a 72. § (3) bekezdés szerinti időtartamra, az otthonteremtési kamattámogatással érintett kölcsönszerződés alapján a hitelintézet javára jelzálogjog, valamint annak biztosítására elidegenítési és terhelési tilalom terheli.
(4) Az (1)-(3) bekezdés esetén a 23. és 26. §-ban vállalt kötelezettséget a kölcsönszerződés megszüntetését kezdeményező adósnak legalább a kölcsönszerződés személyére vonatkozóan való megszüntetése céljából történő módosításának időpontjáig kell teljesíteni. Amennyiben az otthonteremtési kamattámogatással érintett lakás vonatkozásában a támogatott személyek valamelyike a kölcsönszerződés módosításának időpontjáig a 23. és 26. §-ban vállalt kötelezettséget nem teljesíti, a támogatott személyeket a támogatás igénybevételétől esedékes - az e rendelet szerinti kamatfizetési kötelezettséggel növelt - visszafizetési kötelezettség terheli és a kötelemben maradó adós az otthonteremtési kamattámogatásra nem jogosult.
77. § Ha az állami adóhatóság vizsgálata során azt állapítja meg, hogy az otthonteremtési kamattámogatás igénybevétele jogosulatlan, vagy a támogatott személy nem a tőle elvárható gondossággal járt el, és ezáltal érdekkörében felmerült ok miatt az igénybevétel szabálytalan, akkor a támogatott személy lakóhelye szerint illetékes állami adóhatóság - jogosulatlanul igénybe vett költségvetési támogatás címén - előírja az igénybe vett otthonteremtési kamattámogatás az igénybevétel napjától számított, a Ptk. szerinti késedelmi kamattal növelt összegének visszatérítését.
78. § * (1) * Az otthonteremtési kamattámogatásra az 5-8. §-ban, a 10-23. §-ban, a 24. § (3) bekezdésében, a 25. és 26. §-ban, a 27. § (3) bekezdésében, a 28. és 29. §-ban, a 30-35. §-ban, a 36. § (1) és (2) bekezdésében, a 37. § (1)-(3b) és (6)-(10) bekezdésében, a 38-41. §-ban, a 43. és 44. §-ban, a 45. § (2) bekezdésében, − a 61. § (2) bekezdésében foglaltak kivételével − a 46-67. §-ban, valamint a 86/A. §-ban foglaltakat is megfelelően alkalmazni kell.
(2) * A hitelintézet köteles a többgyermekes családok otthonteremtési kamattámogatására vonatkozó reklámjaiban, hirdetéseiben az alábbi szöveget feltüntetni: „A hirdetésben szereplő többgyermekes családok otthonteremtési kamattámogatása Magyarország Kormánya által nyújtott támogatás.”
80. § Felhatalmazást kap az általános politikai koordinációért felelős miniszter, hogy az e rendelet szerinti családi otthonteremtési kedvezményre és az e rendelet szerinti otthonteremtési kamattámogatásra vonatkozó hitelintézeti reklámok, hirdetések részletes szabályait rendeletben állapítsa meg. *
82. § (1) A lakásépítési támogatásról szóló 256/2011. (XII. 6.) Korm. rendelet alapján 2016. január 1-jén vagy azt követően, de az e rendelet hatálybalépését megelőzően benyújtott, még el nem bírált, 1. § a) és b) pontja szerinti lakáscélú támogatások iránti kérelmekre - ha az az igénylőre kedvezőbb - e rendelet szabályait kell alkalmazni.
(2) Az otthonteremtési kamattámogatásról szóló 341/2011. (XII. 29.) Korm. rendelet 4. alcíme alapján 2016. január 1-jén vagy azt követően, de az e rendelet hatálybalépését megelőzően benyújtott, még el nem bírált, 1. § c) pont szerinti lakáscélú támogatások iránti kérelmekre - ha az az igénylőre kedvezőbb - e rendelet szabályait kell alkalmazni.
83. § * (1) E rendeletnek a családi otthonteremtési kedvezménnyel összefüggésben egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Módr1.)
a) 8. §-ával megállapított 37. § (1a) bekezdésében foglaltakat a 2016. január 1-jén vagy azt követően benyújtott kérelmekre a lakáscél megvalósulását követően is alkalmazni kell azzal, hogy a hitelintézet által a Módr1. hatálybalépését megelőzően az építkezés magas készültségi fokára hivatkozással elutasított kérelem esetén az igénylő a 36. § (3) bekezdése szerinti díjak felszámítása nélkül, a hitelintézethez intézett nyilatkozat benyújtásával kérheti kérelmének ismételt elbírálását,
b) 4. §-ával megállapított 20. § (2) bekezdésében és 10. § (2) bekezdésével megállapított 43. § (1) bekezdés v) pontjában foglaltakat a 2016. január 1-jén vagy azt követően benyújtott kérelmekre a lakáscél megvalósulását követően is alkalmazni kell azzal, hogy a hitelintézet által a Módr1. hatálybalépését megelőzően a több lakásból álló, osztatlan közös tulajdonra hivatkozással elutasított kérelem esetén az igénylő a 36. § (3) bekezdése szerinti díjak felszámítása nélkül, a hitelintézethez intézett nyilatkozat benyújtásával kérheti kérelmének ismételt elbírálását.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti folyamatban lévő, valamint az ismételten elbírált kérelmek esetén - ha a lakáscél már megvalósult - a családi otthonteremtési kedvezmény folyósítása a támogatott személy fizetési számlájára történik.
84. § * A Módr1. hatálybalépését megelőzően benyújtott kérelmek esetén - ha a lakóépület építésének egyszerű bejelentése 2016. július 1-jén vagy azt követően történt - az egyszerű bejelentés másolata és az annak mellékletét képező egyszerű bejelentési dokumentáció egyenértékűnek tekintendő a Módr1. 10. § (1) bekezdésével megállapított 43. § (1) bekezdés t) pontjában foglalt igazolási móddal.
85. § * (1) E rendeletnek a családi otthonteremtési kedvezmény igénylésének adminisztratív egyszerűsítéséhez kapcsolódóan egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Módr2.) megállapított 20. § (3a) bekezdését, 59. § (5a) bekezdését és 69. § (4) bekezdését a Módr2. hatálybalépését megelőzően benyújtott támogatás iránti kérelmekre - a (2)-(4) bekezdésben foglalt eltéréssel -, megkötött támogatási szerződésekre, folyósított támogatásokra, valamint folyamatban lévő eljárásokra is alkalmazni kell. E rendeletnek a Módr2.-vel hatályon kívül helyezett 69. § (6) bekezdése és 72. § (9) bekezdése a Módr2. hatálybalépését megelőzően benyújtott támogatási kérelmekre, megkötött támogatási szerződésekre, folyósított támogatásokra, valamint folyamatban lévő eljárásokra nem alkalmazható.
(2) Ha a hitelintézet a Módr2. hatálybalépését megelőzően a kérelmet kizárólag az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 10. § d) pontja szerint termékértékesítésre hivatkozással utasította el, az igénylő a 36. § (3) bekezdése szerinti díjak felszámítása nélkül, a hitelintézethez intézett nyilatkozat benyújtásával kérheti kérelmének ismételt elbírálását.
86. § * A Módr2. hatálybalépését követően a menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvényben foglaltak szerint menekült vagy oltalmazott jogállással rendelkező személy nem jogosult családi otthonteremtési kedvezményre. A Módr2. hatálybalépését megelőzően benyújtott kérelmekre, megkötött támogatási szerződésekre, folyósított támogatásokra e rendeletnek a Módr2. hatálybalépését megelőző napon hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni.
86/A. § * (1) Az az igénylő, aki a családi otthonteremtési kedvezményt az egyes otthonteremtési tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 152/2019. (VI. 26.) Korm. rendelettel megállapított 12. § (2c) bekezdése, 13. § (1) bekezdés c) pontja, valamint (8) és (9) bekezdése, 15/A. §-a, 43. § (1) bekezdés e) pontja, 50. § (1a) és (1b) bekezdése, valamint 70. §-a hatálybalépését megelőzően igényelte, 2019. december 31-éig teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan, büntetőjogi felelősség vállalásával nyilatkozhat arról a hitelintézetnek, hogy az állam javára bejegyzett elidegenítési és terhelési tilalom fennállása alatt a kedvezményből vásárolt vagy épített új lakást
(3) Ha az igénylő az (1) bekezdés alapján olyan tartalmú nyilatkozatot tett, hogy a legalább többségi tulajdonában álló gazdasági társaság - ide nem értve a részvénytársaságot -, illetve az általa folytatott egyéni vállalkozói tevékenység székhelye - az állam javára bejegyzett elidegenítési és terhelési tilalom fennállása alatt - a családi otthonteremtési kedvezményből vásárolt vagy épített új lakásba kerül vagy került bejelentésre a cégnyilvántartásba, illetve az egyéni vállalkozók nyilvántartásába, a családi otthonteremtési kedvezmény további igénybevételének feltétele, hogy az igénylő az (1) bekezdés szerinti nyilatkozat időpontjában megfeleljen az 1407/2013/EU bizottsági rendeletben foglalt, a csekély összegű (de minimis) támogatásokra vonatkozó feltételeknek.
a) a családi otthonteremtési kedvezménynek a 9. §, valamint a 12. § (2)-(2b) bekezdése szerint az igénylő részére a kölcsönszerződés megkötésekor megállapított összegét,
Módosította: 209/2018. (XI. 13.) Korm. rendelet 2. § a).
Megállapította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (1). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 1. § (1). Hatályos: 2018. III. 15-től.
Beiktatta: 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 567. § (1). Hatályos: 2018. I. 1-től. A hatálybalépését követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Megállapította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 1. § (2). Hatályos: 2018. III. 15-től.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) 1.
Módosította: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § a).
Megállapította: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 1. §. Hatályos: 2016. IX. 16-tól.
Módosította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 1.
Megállapította: 46/2019. (III. 12.) Korm. rendelet 1. §. Hatályos: 2019. VII. 1-től. A 109/2019. (V. 13.) Korm. rendelet 6. § a) szerint módosított szöveggel lép hatályba.
Beiktatta: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 2. §. Hatályos: 2018. III. 15-től.
Hatályon kívül helyezte: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 23. § a). Hatálytalan: 2018. III. 15-től.
Beiktatta: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 2. §. Hatályos: 2016. IX. 16-tól.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) 2., 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 568. § a).
Megállapította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 3. § (1). Hatályos: 2018. III. 15-től.
Beiktatta: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 3. § (2). Hatályos: 2018. III. 15-től.
Beiktatta: 46/2019. (III. 12.) Korm. rendelet 2. § (1). Hatályos: 2019. VII. 1-től.
Beiktatta: 152/2019. (VI. 26.) Korm. rendelet 3. §. Hatályos: 2019. VII. 11-től.
Megállapította: 46/2019. (III. 12.) Korm. rendelet 2. § (2). Hatályos: 2019. VII. 1-től.
Módosította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 3.
Módosította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 4.
Módosította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 5.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) 3.
Beiktatta: 152/2019. (VI. 26.) Korm. rendelet 4. § (1). Hatályos: 2019. VII. 11-től.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) 4., 5.
Beiktatta: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 4. §. Hatályos: 2018. III. 15-től.
Beiktatta: 152/2019. (VI. 26.) Korm. rendelet 4. § (2). Hatályos: 2019. VII. 11-től.
Megállapította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 5. §. Hatályos: 2018. III. 15-től.
Megállapította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 6. §. Hatályos: 2018. III. 15-től.
Beiktatta: 152/2019. (VI. 26.) Korm. rendelet 5. §. Hatályos: 2019. VII. 11-től.
Megállapította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 7. §. Hatályos: 2018. III. 15-től.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) 6., 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 568. § a).
Megállapította: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 3. § (1). Hatályos: 2016. IX. 16-tól.
Beiktatta: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 3. § (2). Hatályos: 2016. IX. 16-tól.
Megállapította: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 4. §. Hatályos: 2016. IX. 16-tól.
Módosította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 6.
Beiktatta: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 8. §. Hatályos: 2018. III. 15-től.
Módosította: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § b).
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) 7.
Beiktatta: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 5. §. Hatályos: 2016. IX. 16-tól.
Megállapította: 46/2019. (III. 12.) Korm. rendelet 3. §. Hatályos: 2019. VII. 1-től.
Módosította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 8.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) 8.
Módosította: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § c).
Megállapította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 9. §. Hatályos: 2018. III. 15-től.
Beiktatta: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 6. §. Hatályos: 2016. IX. 16-tól.
Módosította: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § d).
Módosította: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § e).
Beiktatta: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 7. §. Hatályos: 2016. IX. 16-tól.
Megállapította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 10. § (1). Hatályos: 2018. III. 15-től.
Módosította: 46/2019. (III. 12.) Korm. rendelet 6. § a), 7. § a).
Beiktatta: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 10. § (1). Hatályos: 2018. III. 15-től.
Módosította: 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 568. § b), 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 9., 46/2019. (III. 12.) Korm. rendelet 6. § b).
Beiktatta: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 10. § (2). Módosította: 46/2019. (III. 12.) Korm. rendelet 7. § a).
Megállapította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 11. § (1). Hatályos: 2018. III. 15-től.
Beiktatta: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 11. § (1). Hatályos: 2018. III. 15-től.
Módosította: 46/2019. (III. 12.) Korm. rendelet 6. § c).
Beiktatta: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 11. § (2). Módosította: 46/2019. (III. 12.) Korm. rendelet 7. § a).
Megállapította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 12. §. Hatályos: 2018. III. 15-től.
Megállapította: 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 567. § (2). Hatályos: 2018. I. 1-től. A hatálybalépését követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni. Módosította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 10.
Megállapította: 46/2019. (III. 12.) Korm. rendelet 4. §. Hatályos: 2019. VII. 1-től.
Megállapította: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 9. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 13. §. Hatályos: 2018. III. 15-től.
Beiktatta: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 13. §. Hatályos: 2018. III. 15-től.
Hatályon kívül helyezte: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 23. § b). Hatálytalan: 2018. III. 15-től.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) 10., 11.
Beiktatta: 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 567. § (4). Hatályos: 2018. I. 1-től. A hatálybalépését követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Módosította: 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 568. § c).
Megállapította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 14. §. Hatályos: 2018. III. 15-től.
Módosította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 12., 23. § c).
Módosította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 23. § d).
Megállapította: 152/2019. (VI. 26.) Korm. rendelet 6. §. Hatályos: 2019. VII. 11-től.
Hatályon kívül helyezte: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 23. § e). Hatálytalan: 2018. III. 15-től.
Módosította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 23. § f).
Módosította: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § a), 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 13.
Módosította: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § h), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) 13.
Módosította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 23. § g).
Megállapította: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 10. § (1). Hatályos: 2016. IX. 16-tól.
Beiktatta: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 10. § (2). Hatályos: 2016. IX. 16-tól.
Módosította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 14., 23. § h).
Megállapította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 15. §. Hatályos: 2018. III. 15-től.
Beiktatta: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 15. §. Hatályos: 2018. III. 15-től.
Módosította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 23. § i).
Hatályon kívül helyezte: 46/2019. (III. 12.) Korm. rendelet 7. § b). Hatálytalan: 2019. VII. 1-től.
Módosította: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § j).
Megállapította: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 11. §. Hatályos: 2016. IX. 16-tól.
Módosította: 152/2019. (VI. 26.) Korm. rendelet 9. § a).
Módosította: 152/2019. (VI. 26.) Korm. rendelet 10. §.
Beiktatta: 152/2019. (VI. 26.) Korm. rendelet 7. §. Hatályos: 2019. VII. 11-től.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) 14.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) 15.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) 12., 16.
Beiktatta: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 16. § (1). Hatályos: 2018. III. 15-től.
Beiktatta: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 16. § (2). Hatályos: 2018. III. 15-től.
Módosította: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § k), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) 17.
Módosította: 46/2019. (III. 12.) Korm. rendelet 6. § d).
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) 8., 12., 18., 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 568. § b), d).
Beiktatta: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 17. §. Hatályos: 2018. III. 15-től.
Módosította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 16.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) 19.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) 12.
Módosította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 17.
Módosította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 18.
Módosította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 19.
Módosította: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § l).
Módosította: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § m).
Módosította: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § n).
Módosította: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § o).
Módosította: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § p).
Módosította: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § q).
Beiktatta: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 18. § (1). Hatályos: 2018. III. 15-től.
Megállapította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 18. § (2). Hatályos: 2018. III. 15-től.
Hatályon kívül helyezte: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 23. § j). Hatálytalan: 2018. III. 15-től.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) 20.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 321. § (3) 12., 21.
Megállapította: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 12. §. Módosította: 152/2019. (VI. 26.) Korm. rendelet 9. § b).
Beiktatta: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 19. §. Módosította: 209/2018. (XI. 13.) Korm. rendelet 2. § a).
Módosította: 209/2018. (XI. 13.) Korm. rendelet 2. § a), b).
Módosította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 20.
Megállapította: 209/2018. (XI. 13.) Korm. rendelet 1. §. Hatályos: 2018. XII. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 23. § k). Hatálytalan: 2018. III. 15-től.
Módosította: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 16. § b).
Beiktatta: 46/2019. (III. 12.) Korm. rendelet 5. §. Hatályos: 2019. VII. 1-től.
Módosította: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 15. § r).
Beiktatta: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 20. §. Hatályos: 2018. III. 15-től.
Módosította: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 22. § 21.
Megállapította: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 13. §. Módosította: 209/2018. (XI. 13.) Korm. rendelet 2. § c), 152/2019. (VI. 26.) Korm. rendelet 9. § c).
Módosította: 209/2018. (XI. 13.) Korm. rendelet 2. § d).
Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2016. II. 12-től.
Beiktatta: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 14. § (1). Hatályos: 2016. IX. 16-tól.
Beiktatta: 273/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 14. § (2). Hatályos: 2016. IX. 16-tól.
Beiktatta: 26/2018. (II. 28.) Korm. rendelet 21. §. Hatályos: 2018. III. 15-től.
Beiktatta: 152/2019. (VI. 26.) Korm. rendelet 8. §. Hatályos: 2019. VII. 11-től.

matches:
bíróság
bíróság
§ 1
bíróság
bíróság
§ 1
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 8
§ 9
§ 10
§ 12
§ 13
§ 14
§ 16
§ 17
§ 18
§ 19
§ 20
§ 21