text:
A Bíróság ítélete (második tanács), 2016. május 26.Envirotec Denmark ApS kontra Skatteministeriet.Előzetes döntéshozatal – Közös hozzáadottértékadó rendszer – 2006/112/EK irányelv – Fordított adózás – A 198. cikk (2) bekezdése – Nyersanyag vagy félkész termék formájában lévő arany – Fogalom – A 199. cikk (1) bekezdésének d) pontja és a VI. melléklet – Használt anyagok, törmelékek és hulladékok – Különböző tárgyak és törmelékek olvasztásából származó, arany kinyerésére szánt és 325 ezreléknél nagyobb tisztaságú rudak.C-550/14. sz. ügy.
2016. május 26. (
„Előzetes döntéshozatal — Közös hozzáadottértékadó‑rendszer — 2006/112/EK irányelv — Fordított adózás — A 198. cikk (2) bekezdése — Nyersanyag vagy félkész termék formájában lévő arany — Fogalom — A 199. cikk (1) bekezdésének d) pontja és a VI. melléklet — Használt anyagok, törmelékek és hulladékok — Különböző tárgyak és törmelékek olvasztásából származó, arany kinyerésére szánt és 325 ezreléknél nagyobb tisztaságú rudak”
A C‑550/14. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet az Østre Landsret (keleti regionális bíróság, Dánia) a Bírósághoz 2014. november 28‑án érkezett, 2014. november 26‑i határozatával terjesztett elő az előtte
az Envirotec Denmark ApS
tagjai: M. Ilešič tanácselnök, C. Toader, A. Rosas, A. Prechal és E. Jarašiūnas (előadó) bírák,
a dán kormány képviseletében C. Thorning, meghatalmazotti minőségben, segítője: B. Søes Petersen advokat,
az észt kormány képviseletében K. Kraavi‑Käerdi, meghatalmazotti minőségben,
az Európai Bizottság képviseletében M. Owsiany‑Hornung és M. Clausen, meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának a 2015. december 17‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a közös hozzáadottértékadó‑rendszerről szóló, 2006. november 28‑i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL L 347., 2. o.; a továbbiakban: héairányelv) 198. cikke (2) bekezdésének az értelmezésére vonatkozik.
E kérelmet az Envirotec Denmark ApS (a továbbiakban: Envirotec) és a Skatteministeriet (adóügyi minisztérium) között az Envirotec által a 2011 negyedik negyedévében előzetesen felszámított hozzáadottérték‑adó (héa) levonását megtagadó adóhatósági határozat tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő.
A közös hozzáadottértékadó‑rendszer kiegészítéséről és a 77/388/EGK irányelv módosításáról – A befektetési aranyra vonatkozó különös szabályozásról szóló, 1998. október 12‑i 98/80/EK tanácsi irányelv (HL 1998. L 281., 31. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 315. o.) nyolcadik preambulumbekezdése értelmében:
„mivel a tapasztalatok azt mutatják, hogy az egy bizonyos tisztasági fokot meghaladó arany legtöbb értékesítése tekintetében a visszaterheléses mechanizmus alkalmazása segíthet az adócsalás megelőzésében, miközben ugyanakkor csökkenti a finanszírozási terhet a műveletre nézve; […]”
A 98/80/EK tanácsi irányelvvel módosított, a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó‑rendszer: egységes adóalap‑megállapításról szóló, 1977. május 17‑i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelvnek (HL L 145., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 23. o.) „A befektetési aranyra vonatkozó különös szabályozás” címet viselő 26b. cikke előírja:
A 28g. cikk szerint módosított 21. cikk 1. pontjának a) alpontjától eltérve, a 325 ezrelék tisztaságú vagy nagyobb tisztaságú arany vagy félkész termék értékesítései, vagy a befektetési arany értékesítései esetén, ha éltek az e cikk C. részében említett választási lehetőséggel, a tagállamok, az általuk megállapított eljárásnak és feltételeknek megfelelően, a vásárlót jelölhetik meg az adó megfizetésére köteles személyként. Ha élnek e lehetőséggel, a tagállamok meghozzák az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy az esedékes adó megfizetésére megjelölt személy eleget tegyen a 22. cikkben meghatározott adóbevallási és ‑fizetési kötelezettségeknek.
A héairányelv (42) és (55) preambulumbekezdése a következőképpen rendelkezik:
A tagállamoknak meghatározott esetekben képesnek kell lenniük arra, hogy a termékértékesítések vagy szolgáltatások kedvezményezettjét jelöljék meg a héa megfizetésére kötelezett személyként. Ez segítheti a tagállamokat abban, hogy meghatározott ágazatokban és bizonyos ügyletfajták esetében egyszerűsítsék a szabályokat, valamint megakadályozzák az adócsalást és adókikerülést.
Az adócsalás megelőzésének érdekében – az egy bizonyos tisztasági fokot meghaladó arany értékesítésére vonatkozó finanszírozási teher csökkentésével – indokolt, hogy a tagállamok számára lehetővé tegyék a vevő adófizetésre kötelezett személyként történő megjelölését.”
Az említett irányelv 193. cikke értelmében:
„A 194–199. cikkben [...] meghatározott esetek kivételével a HÉÁ‑t az adóztatandó termékértékesítést vagy szolgáltatást végző adóalany köteles megfizetni.”
Az említett irányelv 198. cikkének (2) bekezdése a következőket írja elő:
„Ha az adóalany befektetési aranyat, illetve legalább 325 ezrelék tisztaságú aranyat nyersanyag, illetve félkész termék formájában értékesít, [...] [helyesen: Ha az adóalany legalább 325 ezrelék tisztaságú aranyat nyersanyag, illetve félkész termék formájában, illetve [...] befektetési aranyat értékesít], [...] a tagállamok a beszerzőt kötelezhetik az adó megfizetésére.”
Ugyanezen irányelv 199. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
a VI. mellékletben felsoroltak szerinti használt anyagok, adott állapotukban újrafelhasználásra alkalmatlan használt anyagok, törmelék, ipari és nem ipari hulladék, anyagában hasznosítható hulladék, részben feldolgozott hulladék értékesítése, valamint az ott meghatározott termékek értékesítése és szolgáltatások nyújtása;
A héairányelvnek „A 199. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett termékértékesítések és szolgáltatások jegyzéke” címet viselő VI. melléklete a következőképpen szól:
Vas‑ és nemvashulladék, fémhulladék és törmelék, valamint használt anyagok értékesítése, ideértve a vas vagy nemvasfémek vagy azok ötvözeteinek feldolgozásából, gyártásából vagy olvasztásából származó félkész termékeket;
vas és nemvasfém félkész termékek értékesítése, valamint meghatározott [...] összefüggő szolgáltatások;
vasfémeket és nemvasfémeket tartalmazó maradványok és egyéb, anyagukban hasznosítható anyagok, valamint ezek ötvözeteinek, salakjának, hamujának, pernyéjének és fémeket tartalmazó ipari maradványainak vagy ezek ötvözeteinek értékesítése [...];
vashulladék és nemvasfémhulladék, hulladék, törmelék, forgács [...] értékesítése;
az e mellékletben említett anyagok tisztítás, fényezés, válogatás, vágás, aprítás, préselés vagy tömbbe öntés formájában történő feldolgozását követő értékesítése;
A dán jogalkotó élt a héairányelv 198. cikkének (2) bekezdésében kínált azon lehetőséggel, hogy meghatározott aranyértékesítések tekintetében fordított adózási eljárás alkalmazását írja elő. Ennek érdekében a momsloven (héáról szóló törvény) 46. §‑a első bekezdésének 4. pontja előírja:
„Az adót a Dániában adóztatandó termékértékesítést vagy szolgáltatást végző adóalany köteles megfizetni. Mindazonáltal az adót a termékértékesítést vagy szolgáltatásnyújtás kedvezményezettje fizeti meg, amennyiben:
a kedvezményezett Dániában bejegyzett vállalkozás, amely [...] adóköteles befektetési aranyat vagy legalább 325 ezrelék tisztaságú nyersfém vagy félkész termék formájában lévő aranyat szerez be.”
Ezzel szemben az alapügy tényállása megvalósulásának időpontjában a dán jogalkotó nem élt a héairányelv 198. cikke (1) bekezdésének d) pontjában kínált azon lehetőséggel, hogy meghatározott használt anyagok, törmelékek és hulladékok, valamint az ezekkel összefüggő meghatározott szolgáltatások értékesítése tekintetében fordított adózási eljárás alkalmazását írja elő.
Az Envirotec nemesfém‑kereskedelemmel foglalkozó társaság. 2011 negyedik negyedévében 24 különálló ügylet keretében 24 darab, különböző összeolvasztott anyagokból álló rudat vásárolt, amelyek átlagos aranytartalma rúdtól függően azok súlyának 500‑600 ezrelékét tette ki.
Az Envirotec e rudakat egy másik dán társaságtól, a Dansk Metalopkøb ApS‑től vásárolta meg, amely a beolvasztást végezte. A rudakat többek között régi ékszerek, evőeszközök, órák, valamint ipari maradványok alkották.
Mielőtt az Envirotec megvásárolta volna e rudakat, azokat elküldték az Envirotec hollandiai székhelyű partnerének, a Remondis Argentia BV‑nek, aki utóbb a terveknek megfelelően megvásárolta e rudakat az Envirotec‑től annak érdekében, hogy kinyerje belőlük az azokban található aranyat, és aki kiszámította az egyes rudak aranytartalmát.
Az Envirotec ezen munkákhoz kapcsolódóan 1099695 dán korona (DKK) (körülbelül 147000 euró) héát fizetett meg a Dansk Metalopkøb részére, ezt az összeget szerepeltette a 2011 negyedik negyedévére vonatkozó héabevallásában, és kérte annak az előzetesen felszámított héa címén történő levonását. A Dansk Metalopkøb nem fizette meg a héát az adóhatóság részére, és ezt követően fizetésképtelenség miatt felszámolás alá került.
2012. március 7‑én az adóhatóság úgy határozott, hogy az Envirotec által a Dansk Metalopkøb részére fizetett héa nem helyezhető levonásba, mivel a szóban forgó rudak „legalább 325 ezrelék tisztaságú nyersfém vagy félkész termék formájában lévő arany[ként]” a héáról szóló törvény 46. §‑a első bekezdésének 4. pontjában előírt fordított adózási eljárás hatálya alá tartoznak.
Az Envirotec vitatta e határozatot a Landsskatteretten (nemzeti adóügyi bizottság, Dánia) előtt, amely azt a 2012. május 14‑i végzésével helybenhagyta. Az Envirotec keresetet indított e végzéssel szemben a Helsingør Ret (helsingøri bíróság, Dánia) előtt, amely a 2014. február 25‑i ítéletével helybenhagyta azt.
2014. március 10‑én az Envirotec fellebbezést nyújtott be ezen ítélettel szemben az Østre Landsret (keleti regionális bíróság, Dánia) előtt. Az Envirotec ez utóbbi előtt azt kéri, hogy a bíróság kötelezze az adóügyi minisztériumot 1099695 DKK (körülbelül 147000 euró) késedelmi kamatokkal növelt összegnek a részére történő megfizetésére. Kérelmének alátámasztása érdekében arra hivatkozik, hogy az alapügyben szóban forgó rudak nem tartoznak a héairányelv 198. cikke (2) bekezdésének hatálya alá, mivel nem a befektetési arany kategóriájába tartozó késztermékekről, továbbá nem nyersfém vagy félkész termék formájában lévő aranyról van szó. Ellenkezőleg, az említett rudak ezen irányelv 199. cikke (1) bekezdése d) pontjának hatálya alá tartoznak, amelyet a törmelékekre – ideértve az aranytörmeléket is – kell alkalmazni.
Az adóügyi minisztérium e fellebbezés elutasítását kéri, mivel e rudak a héairányelv 198. cikke (2) bekezdésének hatálya alá tartoznak. E tekintetben meghatározó, hogy nem késztermékekről van szó, valamint hogy e rendelkezés – e minisztérium álláspontja szerint – az aranykereskedelem tekintetében alkalmazandó lex specialisnak minősül, míg az ugyanezen irányelv 199. cikke a fémtörmelékekre vonatkozó rendelkezés. Ezen előbbi rendelkezésnek az adókijátszás elleni küzdelemre irányuló célja ezt az értelmezést támasztja alá. A szóban forgó rudakat tehát aranynak vagy aranyterméknek kell tekinteni, hiszen azok aranytartalma határozza meg piaci értéküket, és mivel azokat a bennük található arany viszonteladása céljából gyártották le.
A kérdést előterjesztő bíróság megjegyzi, hogy sem a héairányelv 198. cikke (2) bekezdésének, sem az azt megelőző rendelkezésnek, sem pedig a 98/80 irányelv preambulumának vagy az előbbi rendelkezés különböző nyelvi változatainak a szövege nem határozza meg egyértelműen, hogy e rendelkezés hatálya alá tartoznak‑e az alapügyben szóban forgó rudakhoz hasonló, magas aranytartalmú termékek, amelyek nem végtermék előállítása során keletkezett közbenső termékek.
Az a körülmény, hogy e cikk célja az adókijátszás elleni küzdelem, e rendelkezés olyan széles körű értelmezését támasztja alá, amelynek értelmében e cikk hatálya a befektetési aranyon és a nyersaranyon kívül a bármely módon feldolgozott és a feldolgozás bármely szakaszában lévő aranyra is kiterjed, ha az érintett termék aranytartalma eléri vagy meghaladja a 325 ezreléket, és ha annak értékét csak a benne található arany értéke alapján határozzák meg. Ugyanakkor olyan megszorító értelmezés is elfogadható, amely szerint az említett rendelkezés hatálya csak a nyersarany és a végtermék közötti szakaszban lévő aranyra terjed ki. Az ilyen értelmezést különösen az a körülmény támaszthatja alá, hogy a fémmaradványok a héairányelv 199. cikke (1) bekezdése d) pontjának hatálya alá tartoznak.
E körülmények között az Østre Landsrets (keleti regionális bíróság) felfüggesztette az eljárást, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjesztette a Bíróság elé:
„A különböző aranytartalmú fémtárgyak törmelékének véletlenszerű és durva ötvözetéből álló rudak a héairányelv 198. cikkének (2) bekezdése szerinti »arany nyersanyag, illetve félkész termék formájában« fogalma alá tartoznak?
Nem vitatott, hogy a szóban forgó rudak különböző aranytartalmú fémtárgyak törmelékének véletlenszerű és durva ötvözetéből állnak, és az aranyon kívül olyan szerves anyagokat is tartalmazhatnak, mint például fogak, gumi, PVC és fémek / olyan anyagok, mint például a réz, cink, nikkel, amalgám, ólmot és higanyt tartalmazó elemhulladék és számos mérgező anyag stb. Így nem végtermék gyártásakor keletkezett közbenső aranytartalmú termékről van szó. Másrészt a rúd feldolgozott termék (ötvözet), amelyet – átmeneti formában – az aranytartalom kinyerése érdekében állítottak elő. A rudak magas aranytartalommal rendelkeznek, átlagosan 500 vagy 600 ezrelék között, és így lényegesen meghaladják a 325 ezrelékes aranytartalmat. Az arany kinyerését követően az aranytartalmat (arany/aranytartalmú) termékek gyártására használják fel.
A kérdés megválaszolásakor abból lehet kiindulni, hogy a rudak nem használhatók fel közvetlenül más termékek gyártásához, mivel a rudakat először fel kell dolgozni, amelynek során szétválasztják a fémeket, a nem fémeket, valamint a veszélyes anyagokat stb. pedig kiolvasztják/kiválasztják.”
Kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a héairányelv 198. cikkének (2) bekezdését úgy kell‑e értelmezni, hogy annak hatálya kiterjed az alapügyben szóban forgóhoz hasonló rudak értékesítésére, amelyek különböző aranytartalmú fémtárgyak törmelékének, valamint más fémeknek és anyagoknak a beolvasztásából nyert véletlenszerű és durva ötvözetből állnak, és amelyek aranytartalma rúdtól függően körülbelül 500‑600 ezrelék.
A héairányelv 198. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy ha az adóalany legalább 325 ezrelék tisztaságú, nyersanyag, illetve félkész termék formájában lévő aranyat, illetve befektetési aranyat értékesít, a tagállamok a beszerzőt kötelezhetik az adó megfizetésére, és amint az az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból következik, a dán jogalkotó élt e lehetőségével.
A jelen ügyben elöljáróban meg kell jegyezni, hogy e rendelkezés szövegéből az következik, hogy annak hatálya a „befektetési arany” kivételével nem terjed ki a késztermékekre. Ugyanakkor nem vitatott, hogy ez utóbbi fogalom nem vonatkozhat az alapügyben szóban forgóhoz hasonló termékekre.
Ezenkívül sem a héairányelv 198. cikke vagy más rendelkezése, sem pedig az ezen 198. cikk (2) bekezdése tartalmának alapjául szolgáló 98/80 irányelv nem pontosítja, hogy mit kell a „legalább 325 ezrelék tisztaságú félkész termék, illetve nyersfém formájában lévő arany” fogalma alatt érteni.
A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint valamely uniós jogi rendelkezés értelmezése során nemcsak annak szövegét, hanem szövegkörnyezetét és annak a szabályozásnak a célkitűzéseit is figyelembe kell venni, amelynek az a részét képezi (2012. január 26‑iADV Allround ítélet, C‑218/10, EU:C:2012:35, 26. pont; 2012. július 19‑iA‑ítélet, C‑33/11, EU:C:2012:482, 27. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat). Hasonlóképpen, azon kifejezések értelmét és terjedelmét, amelyekre az uniós jog semmilyen meghatározást nem ad, az általános nyelvhasználatban elfogadott szokásos jelentésük szerint kell meghatározni, figyelembe véve azon szövegkörnyezetet, amelyben a kifejezéseket használják, és a szóban forgó szabályozás célkitűzéseit (lásd ebben az értelemben: 2012. december 13‑iBLV Wohn‑ und Gewerbebau ítélet, C‑395/11, EU:C:2012:799, 25. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Ezenkívül a nyelvi változatok közötti eltérés esetén az érintett rendelkezés terjedelme nem állapítható meg kizárólag a nyelvtani értelmezés alapján, hanem azt azon szabályozás általános rendszerére és céljára tekintettel kell értelmezni, amelynek az a részét képezi (lásd ebben az értelemben: 2005. március 3‑iFonden Marselisborg Lystbådehavn ítélet, C‑428/02, EU:C:2005:126, 42. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat; 2013. június 13‑iPromociones y Construcciones BJ 200 ítélet, C‑125/12, EU:C:2013:392, 22. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Ami, először is, a „legalább 325 ezrelék tisztaságú félkész termék, illetve nyersfém formájában lévő arany” fogalmát illeti, amint arra a főtanácsnok az indítványának 20–23., valamint 26–30., 57. és 63. pontjában lényegében rámutatott, elsőként meg kell állapítani, hogy a héairányelv 198. cikke (2) bekezdésének nyelvi változatai szerint a „nyersfém formájában lévő arany” kifejezés vonatkozhat a megmunkálatlan aranyra, az aranyra mint tiszta fémre, vagy bármely olyan anyagra, amely részben aranyból áll.
Ezt követően, jóllehet a „félkész termék” fogalma az általános nyelvhasználatban olyan termékekre vonatkozik, amelyeket már megmunkáltak, feldolgoztak, de amelyek még további feldolgozásra várnak, e fogalom szokásos jelentése nem teszi lehetővé, hogy a különböző nyelvi változatokban egységes módon meghatározzák, hogy e fogalom a szóban forgó termékek feldolgozásának pontosan melyik fázisára vonatkozik, annak kivételével, hogy sem korábban még soha meg nem munkált vagy fel nem dolgozott termékekről, sem késztermékekről nincs szó.
Végül a héairányelv 198. cikkének (2) bekezdésében említett 325 ezrelékes minimális tisztasági fok követelménye, szó szerint értelmezve, legalábbis bizonyos nyelvi változatokban, vagy a „félkész termék, illetve nyersfém formájában lévő arany[hoz]”, vagy kizárólag az ezen rendelkezés szerinti „félkész termékek[hez]” kapcsolódhat.
A fentiekből következően kizárólag a héairányelv 198. cikke (2) bekezdésének szövege nem teszi lehetővé annak megállapítását, hogy az alapügyben szóban forgóhoz hasonló rudak e rendelkezés hatálya alá tartoznak‑e, és ha igen, milyen feltételekkel.
Ami, másodszor, a héairányelv 198. cikkének (2) bekezdése hátteréül szolgáló összefüggéseket illeti, emlékeztetni kell arra, hogy e rendelkezés lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy az e cikkben szabályozott helyzetekben fordított adózási eljárás alkalmazását írják elő, amelynek értelmében a héa megfizetésére azon adóalany kötelezett, akinek a részére a héaköteles ügyletet teljesítették. E rendelkezés az ezen irányelv 193. cikkében szereplő azon főszabály alóli kivételnek minősül, amely szerint a héát az adóztatandó termékértékesítést vagy szolgáltatást végző adóalany köteles megfizetni. Ennélfogva e cikket megszorítóan kell értelmezni, ami ugyanakkor nem eredményezheti azt, hogy e cikket megfosztják érvényesülésétől (lásd analógia útján: 2013. június 13‑iPromociones y Construcciones BJ 200 ítélet, C‑125/12, EU:C:2013:392, 23. és 31. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
A héairányelv 198. cikkének (2) bekezdéséhez hasonlóan ezen irányelv 199. cikke (1) bekezdésének d) pontja az említett irányelv VI. mellékletében felsorolt használt anyagok, törmelékek és hulladékok értékesítése tekintetében is biztosítja a tagállamok számára a fordított adózási eljárás bevezetésének a lehetőségét. E melléklet 5. pontjában ezen értékesítések között szerepel többek között „az e mellékletben említett anyagok [...] tömbbe öntés formájában történő feldolgozását követő értékesítése”. E melléklet többek között az 1. pontjában a „[v]as‑ és nemvashulladék, fémhulladék és törmelék, valamint használt anyagok értékesítés[ére]”, a 2. pontjában a „vas és nemvasfém félkész termékek értékesítés[ére]”, a 3. pontjában a „vasfémeket és nemvasfémeket tartalmazó maradványok és egyéb, anyagukban hasznosítható anyagok értékesítés[ére]”, a 4. pontjában pedig a „vashulladék és nemvasfémhulladék, hulladék, törmelék, forgács értékesítés[ére]” vonatkozik. Ugyanakkor, amint az az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból következik, a dán jogalkotó az alapeljárás tárgyát képező ügy tényállásának időpontjában nem élt az ez utóbbi rendelkezésben előírt azon lehetőséggel, hogy fordított adózási eljárást vezessen be az említett irányelv VI. mellékletében felsorolt használt anyagok, törmelékek és hulladékok értékesítésére.
Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból szintén kitűnik, hogy az alapügyben szóban forgó rudakat, jóllehet azok aranytartalma rúdtól függően 500‑600 ezrelék, különböző régi tárgyakból, valamint ipari törmelékekből és maradványokból olvasztották össze, különböző fémeket és anyagokat tartalmaznak, és adott állapotukban nem használhatók fel, hanem azokat – mielőtt alkotóelemeiket bármilyen formában felhasználnák – olyan eljárásnak kell alávetni, amely lehetővé teszi a fémek és nem fémek elkülönítését, és bizonyos anyagok abból való kinyerését.
Az Envirotec annak megállapítása érdekében hivatkozik ezen tényezőkre, hogy a héairányelv 198. cikke (2) bekezdésének hatálya nem terjed ki az említett rudakra, ebből következően a fordított adózási eljárás nem alkalmazandó ezen termékek értékesítésére, mivel az ezen irányelv 199. cikke (1) bekezdésének d) pontja hatálya alá tartozó hulladékról van szó.
Meg kell állapítani, hogy pusztán az említett rendelkezések szövege alapján nem lehet kizárni, hogy az alapügyben szóban forgó rudakhoz hasonló termékek mint különböző hulladékok, törmelékek és használt nemvasfémek, valamint ilyen fémeket tartalmazó anyagukban hasznosítható anyagok olvasztásából származó rudak a héairányelv 199. cikke (1) bekezdése d) pontjának hatálya alá tartozhatnak.
A héairányelvben azonban semmi nem utal arra, hogy az annak 199. cikke (1) bekezdése d) pontja szerinti fordított adózási eljárás szükségszerűen kizárja a 198. cikkének (2) bekezdése szerinti fordított adózási eljárást, mivel ez utóbbi rendelkezés e tekintetben az abban foglaltak szerinti meghatározott termékekre vonatkozó lex specialisnak tekinthető.
Meg kell állapítani, hogy a héairányelv 198. cikke (2) bekezdésének hátteréül szolgáló összefüggések nem teszik lehetővé annak bizonyossággal való megállapítását, hogy e rendelkezés hatálya mire terjed ki. Harmadszor tehát meg kell vizsgálni az irányelv által kitűzött célt.
E tekintetben a héairányelv (42) preambulumbekezdéséből az következik, hogy azok a fordított adózási eljárások, amelyek alkalmazása mellett a tagállamok meghatározott ágazatokban vagy bizonyos típusú ügyletek esetében dönthetnek, arra irányulnak, hogy egyszerűsítsék a szabályokat, valamint megakadályozzák az adócsalást és az adókikerülést. A héairányelv (55) preambulumbekezdése, amelyben a 98/80 irányelv nyolcadik preambulumbekezdésének tartalma tükröződik, amely szerint „[a]z adócsalás megelőzésének érdekében – az egy bizonyos tisztasági fokot meghaladó arany értékesítésére vonatkozó finanszírozási teher csökkentésével – indokolt, hogy a tagállamok számára lehetővé tegyék a vevő adófizetésre kötelezett személyként történő megjelölését”, ugyanezen célt fogalmazza meg.
Márpedig, amint azt a főtanácsnok az indítványának 49. és 50. pontjában megállapította, az növeli az adócsalás kockázatát, és ebből következően az igazolja a fordított adózás bizonyos termékek, köztük az arany értékesítésére való alkalmazását, hogy e termékek méretükhöz képest, ami könnyen szállíthatóvá teszi azokat, magas piaci értékkel rendelkeznek. Az aranykereskedelmet illetőn, amennyiben nem olyan késztermékről van szó, mint az ékszerek, az érintett termék értékét annak aranytartalma határozza meg. Ennek folytán az adócsalás kockázata annál nagyobb, minél magasabb e termék aranytartalma.
Ebből következően, az uniós jogalkotó által elérnik kívánt fő célra tekintettel az érintett aranytermék tisztasága döntő jelentőséggel bír annak megállapítása érdekében, hogy az olyan félkész termék, illetve nyersfém formájában lévő arany értékesítése, amely nem minősül készterméknek, a héairányelv 198. cikke (2) bekezdésének hatálya alá tartozik‑e, vagy sem.
Másrészt meg kell állapítani, hogy amennyiben a héairányelv 198. cikke (2) bekezdésének olyan értelmezését fogadjuk el, amely szerint e rendelkezés, annak valamely tagállam általi végrehajtását követően, mégsem alkalmazható a legalább 325 ezrelék tisztaságú rudakra, az sértheti az adócsalás elleni küzdelem céljának teljes megvalósítását, amelyet az uniós jogalkotó kifejezetten az ilyen nemesfémek sajátosságaira tekintettel kívánt elérni. Ezzel szemben a fentiek nem érintik annak a kérdésnek az eldöntését, hogy a „hulladékból” vagy „használt anyagokból” álló rudak, amennyiben azok 325 ezreléknél alacsonyabb tisztaságúak, az ugyanezen irányelv 199. cikke (1) bekezdésének d) pontjában előírt fordított adózási eljárás alá tartozhatnak‑e, feltéve hogy a tagállam ezen eljárás bevezetése mellett döntött.
Végül, az előterjesztett kérdésre adandó válasz érdekében nem szükséges annak megállapítása, hogy az alapügyben szóban forgóhoz hasonló rudak a „nyersfém formájában lévő arany” vagy a „félkész termék” formájában lévő arany héairányelv 198. cikke (2) bekezdése értelmében vett fogalmának hatálya alá tartoznak‑e.
A fenti megállapítások összességére tekintettel az előterjesztett kérdésre azt a választ kell adni, hogy a héairányelv 198. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy annak hatálya kiterjed az alapügyben szóban forgóhoz hasonló rudak értékesítésére, amelyek különböző aranytartalmú fémtárgyak törmelékének, valamint más fémeknek és anyagoknak a beolvasztásából nyert véletlenszerű és durva ötvözetből állnak, és amelyek aranytartalma rúdtól függően körülbelül 500‑600 ezrelék.
A közös hozzáadottértékadó‑rendszerről szóló, 2006. november 28‑i 2006/112/EK tanácsi irányelv 198. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy annak hatálya kiterjed az alapügyben szóban forgóhoz hasonló rudak értékesítésére, amelyek különböző aranytartalmú fémtárgyak törmelékének, valamint más fémeknek és anyagoknak a beolvasztásából nyert véletlenszerű és durva ötvözetből állnak, és amelyek aranytartalma rúdtól függően körülbelül 500‑600 ezrelék.
)	Az eljárás nyelve: dán.

matches: Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság


bh) akinek az eljáró hatóság családtagként való beutazását és tartózkodását engedélyezi,
bi)4 az EGT-állampolgár harmadik országbeli állampolgár élettársa, amennyiben magyar hatóság vagy az Európai Unió más tagállamának hatósága előtt regisztrált élettársi kapcsolatot létesített,
bj)5 a magyar állampolgár harmadik országbeli állampolgár élettársa, amennyiben magyar hatóság vagy az Európai Unió más tagállamának hatósága előtt regisztrált élettársi kapcsolatot létesített;
d)6 úti okmány: Magyarország által az államhatárának átlépésére jogosító okmányként elismert útlevél, igazolvány vagy irat, amely birtokosának személyazonosságát és állampolgárságát (hontalanságát) igazolja;
f)7 három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum: a Közösségi Vízumkódex létrehozásáról (vízumkódex) szóló, 2009. július 13-i 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: Vízumkódex) 2. cikk 2. pontjában meghatározott engedély.
A beutazás, valamint a három hónapot meg nem haladó tartózkodás joga
3. § (1)8 Az EGT-állampolgár érvényes úti okmánnyal vagy személyazonosító igazolvánnyal jogosult beutazni Magyarország területére.
(2)9 Az EGT-állampolgárt, illetve a magyar állampolgárt kísérő vagy Magyarország területén tartózkodó EGT-állampolgárhoz, illetve magyar állampolgárhoz csatlakozó harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtag érvényes úti okmánnyal és – amennyiben közvetlenül alkalmazandó európai közösségi jogi aktus vagy nemzetközi szerződés másként nem rendelkezik – érvényes három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízummal jogosult beutazni Magyarország területére.
(3)10 Érvényes úti okmánnyal és – amennyiben közvetlenül alkalmazandó európai közösségi jogi aktus vagy nemzetközi szerződés másként nem rendelkezik – érvényes három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízummal családtagként jogosult beutazni Magyarország területére az a harmadik ország állampolgárságával rendelkező személy is, aki
b)11 – abban az országban, ahonnan érkeznek – az EGT-állampolgár eltartottja volt, vagy vele egy háztartásban élt, illetve akiről súlyos egészségügyi okból az EGT-állampolgár személyesen gondoskodik.
(4)12 A (2) és (3) bekezdésben meghatározott személy vízum nélkül utazhat be Magyarország területére, ha rendelkezik az e törvényben meghatározott tartózkodási jogot igazoló okmánnyal, illetve az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam által az EGT-állampolgár harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtagja részére kiadott tartózkodási kártyával.
(5) A beutazásra a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének létrehozásáról szóló, 2006. március 15-i 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (a továbbiakban: Schengeni határ-ellenőrzési kódex) foglalt szabályokat is alkalmazni kell.
(6)13 Az idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter, a külpolitikáért felelős miniszter, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős miniszter, valamint a polgári hírszerzési tevékenység irányításáért felelős miniszter által – a közbiztonság és a nemzetbiztonság védelme érdekében – meghatározott esetekben a három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum csak a központi vízumhatóság hozzájárulásával adható ki.
(7)14 A központi vízumhatóság a három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum kiadásához való hozzájárulás megadása előtt köteles egyeztetni azon schengeni államok központi hatóságaival, amelyek az egyeztetést kérik.
4. §15 (1) A három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízumot a Vízumkódexben foglalt eljárások és feltételek szerint kell kiadni.
(1a)16 Amennyiben a három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízumot kérelmező a családi kapcsolatot a beutazás engedélyezése érdekében létesítette, az e törvényben, illetve e törvény végrehajtási rendeletében meghatározott kedvezmények a kérelmezőre nem alkalmazhatóak.
(2) A három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum a harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtagot többszöri beutazásra és az első beutazás napjától számított bármely hat hónapos időszakban három hónapos tartózkodásra jogosítja.
5. §17 A beutazástól számított három hónapot meg nem haladó tartózkodás joga az EGT-állampolgárt érvényes úti okmány vagy személyazonosító igazolvány, a harmadik ország állampolgárságával rendelkező, jogszerűen beutazó családtagot érvényes úti okmány birtokában megilleti mindaddig, amíg tartózkodása nem jelent indokolatlan terhet Magyarország szociális ellátórendszerére.
A három hónapot meghaladó tartózkodás joga
6. § (1) A három hónapot meghaladó tartózkodásra az az EGT-állampolgár jogosult,
b)18 aki a tartózkodás teljes időtartamára elegendő forrással rendelkezik önmaga és családtagjai számára ahhoz, hogy tartózkodásuk ne jelentsen indokolatlan terhet Magyarország szociális ellátórendszerére, és külön jogszabályban meghatározottak szerint biztosítási jogviszony keretében jogosult az egészségbiztosítási szolgáltatások igénybevételére, vagy azok fedezetéről a jogszabályok rendelkezései szerint maga gondoskodik, vagy
c)19 aki tanulmányok – ideértve a szakképzést, továbbá a felnőttképzést, ha annak képzési programja akkreditált – folytatása céljából felvételt nyert a közoktatásról vagy a felsőoktatásról szóló törvény hatálya alá tartozó oktatási intézménybe, és tartózkodása teljes időtartama során elegendő forrással rendelkezik önmaga és családtagjai számára ahhoz, hogy tartózkodásuk ne jelentsen indokolatlan terhet Magyarország szociális ellátórendszerére, valamint külön jogszabályban meghatározottak szerint biztosítási jogviszony keretében jogosult az egészségbiztosítási szolgáltatások igénybevételére, vagy azok fedezetéről a jogszabályok rendelkezései szerint maga gondoskodik.
7. § (1) A keresőtevékenységet folytató magyar állampolgárnak a családtagja jogosult a három hónapot meghaladó tartózkodásra.
(2) A magyar állampolgárnak az a családtagja is jogosult a három hónapot meghaladó tartózkodásra, aki vagy akire nézve a magyar állampolgár
a)20 elegendő forrással rendelkezik ahhoz, hogy tartózkodása ne jelentsen indokolatlan terhet Magyarország szociális ellátórendszerére, és
(3) A kiskorú magyar állampolgár felett szülői felügyeleti joggal rendelkező személy részére a három hónapot meghaladó tartózkodás a (2) bekezdésben megállapított feltételek hiányában is engedélyezhető.
8. § (1) Az eljáró hatóság engedélyezheti annak a személynek a családtagként történő tartózkodását, aki
b)21 – abban az országban, ahonnan érkeznek – a 6. § (1) bekezdésében meghatározott feltételeket teljesítő EGT-állampolgár eltartottja volt, vagy vele egy háztartásban élt, illetve akiről súlyos egészségügyi okból az EGT-állampolgár személyesen gondoskodik.
8/A. §22 Az eljáró hatóság a gyámhatóság kezdeményezésére hivatalból engedélyezi annak a magyar állampolgár által eltartott, vele egy háztartásban élő kiskorú gyermeknek a családtagként való tartózkodását, aki Magyarországon született, állampolgársága ismeretlen és nincs olyan szülője, aki a gyermek felett szülői felügyeleti joggal rendelkezett.
9. §23 (1) Az EGT-állampolgár a 2. § c) pontjában meghatározott keresőtevékenysége megszűnése esetén a 6. § (1) bekezdés a) pontja szerinti tartózkodási jogát megtartja, ha
(3) Az EGT-állampolgár házastárs tartózkodási joga az (1) bekezdés szerint fennmarad, ha a házasságot a bíróság felbontotta vagy érvénytelenítette.
b)24 elegendő forrással rendelkezik önmaga és családtagjai számára ahhoz, hogy tartózkodásuk ne jelentsen indokolatlan terhet Magyarország szociális ellátórendszerére, és külön jogszabályban meghatározottak szerint biztosítási jogviszony keretében jogosult az egészségbiztosítási szolgáltatások igénybevételére, vagy azok fedezetéről a jogszabályok rendelkezései szerint maga gondoskodik, vagy
a)25 a házasság jogerős felbontását vagy érvénytelenítését megelőzően a házasság legalább két évig fennállt, és a volt házastárs a házasság fennállása alatt legalább egy évig Magyarország területén tartózkodott az EGT-állampolgár vagy a magyar állampolgár családtagjaként,
b)26 bírósági döntés szerint a volt házastárs is gyakorolja a szülői felügyeleti jogot az EGT-állampolgár – Magyarország területén tartózkodó – gyermeke felett, vagy megegyezés alapján felelős a kiskorú felügyeletéért,
d)27 megegyezés vagy bírósági döntés alapján a volt házastárs rendelkezik a kiskorú gyermek láthatásának jogával, feltéve, hogy a megegyezés vagy a bíróság rendelkezése szerint a láthatásra Magyarország területén kerül sor.
12. § Ha az EGT-állampolgár meghal, tartózkodási joga megszűnik, vagy tartózkodási jogának gyakorlásával felhagy, gyermeke tartózkodási joga – életkorától függetlenül – a tanulmányainak befejezéséig fennmarad, ha tanulmányait már megkezdte és megszakítás nélkül folytatja. A gyermek felett szülői felügyeleti jogot gyakorló másik szülő tartózkodási joga a kiskorú gyermek tanulmányainak befejezéséig marad fenn.
13. § (1)28 Az eljáró hatóság határozatban megállapítja, hogy az EGT-állampolgár vagy a családtag Magyarország területén tartózkodási jogának gyakorlásával felhagyott, ha az állandó tartózkodási jog megszerzéséig egy éven belül több mint hat hónapra elhagyta Magyarország területét.
14. § (1)29 Az EGT-állampolgár vagy a családtag tartózkodási joga megszűnik, ha
(2)30 A harmadik országbeli állampolgár családtag tartózkodási joga megszűnik akkor is, ha a családi kapcsolat létesítése a tartózkodási jog megszerzése érdekében történt.
15. § (1)31 Az eljáró hatóság a 14. §-ban meghatározott esetekben a tartózkodási jog megszűnését megállapító határozatot hoz.
(2)32 A tartózkodási jog megszűnése esetén az EGT-állampolgár köteles Magyarország területét elhagyni.
(3)33 A tartózkodási jog megszűnése esetén a harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtag köteles Magyarország területét elhagyni, kivéve, ha külön törvény alapján tartózkodásra jogosító engedélyt kap.
(4)34 Az ország elhagyására irányuló kötelezettséget a határozat jogerőre emelkedését követő harmadik hónap utolsó napjáig kell teljesíteni.
a)35 az az EGT-állampolgár, aki öt éven át megszakítás nélkül, jogszerűen Magyarország területén tartózkodott,
b)36 az a családtag, aki öt éven át megszakítás nélkül, jogszerűen Magyarország területén tartózkodott,
c)37 az a személy, aki az EGT-állampolgárra vagy a magyar állampolgárra tekintettel fennmaradó tartózkodási joggal rendelkezik, és öt éven át megszakítás nélkül, jogszerűen Magyarország területén tartózkodott, valamint
d)38 az állandó tartózkodásra jogosult szülőnek Magyarország területén született gyermeke.
a) a magyar állampolgár családtagja – a házastárs kivételével –, ha megszakítás nélkül legalább egy éve magyar állampolgárral családi életközösségben él,
(3)39 Ha az EGT-állampolgár vagy a családtag Magyarország területén tartózkodási jogának gyakorlásával felhagyott, és Magyarország területére három hónapot meghaladó időre visszatér, az állandó tartózkodási jog megszerzéséhez szükséges időtartam újrakezdődik.
17. § (1)40 Az ellenkező bizonyításáig Magyarország területén való megszakítás nélküli tartózkodás első napja a tartózkodás 21. § szerinti bejelentésének vagy a 22. § szerinti tartózkodási kártya kiadása iránti kérelem benyújtásának napja.
a)41 az évente legfeljebb hat hónapig tartó, Magyarország területén kívüli tartózkodás,
(3)42 A tartózkodás megszakításának minősül, ha az EGT-állampolgár vagy a családtag felhagy tartózkodási jogának gyakorlásával Magyarország területén.
18. § (1)43 A Magyarország területén keresőtevékenység folytatása céljából tartózkodó EGT-állampolgár a 16. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott ötéves tartózkodási idő letelte előtt állandó tartózkodásra jogosult, ha
a)44 beutazásától számított több mint három évig megszakítás nélkül Magyarország területén tartózkodott, és keresőtevékenysége befejezésekor elérte az öregségi nyugdíjjogosultságra megállapított életkort, vagy keresőtevékenységét azért szüntette meg, hogy korengedményes nyugdíjba vonuljon, feltéve, hogy legalább az öregségi vagy korengedményes nyugdíjba vonulást megelőző tizenkét hónapban Magyarországon végzett keresőtevékenységet;
b)45 beutazásától számított több mint két éven át megszakítás nélkül keresőtevékenység folytatása céljából tartózkodott Magyarország területén, és keresőtevékenységével balesettel vagy egészségkárosodással összefüggő és gyógykezelést igénylő állapota következtében hagyott fel;
d)46 legalább három évig megszakítás nélkül folytatta keresőtevékenységét Magyarország területén, ezt követően keresőtevékenységet folytat egy másik, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam területén, de megtartja Magyarország területén lévő lakóhelyét.
c)47 rajta kívül álló ok miatt nem folytat keresőtevékenységet.
(2a)48 Az (1) bekezdés a) és b) pontja alkalmazásában a keresőtevékenység folytatásának időtartamába beleszámít az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes tagállam területén folytatott keresőtevékenység időtartama is.
(5)49 Ha a Magyarországon keresőtevékenységet folytató EGT-állampolgár azt megelőzően meghal, hogy az állandó tartózkodás jogát az (1) bekezdés alapján megszerezte volna, a családtagjaként tartózkodási joggal rendelkező személy állandó tartózkodásra jogosult, ha
a)50 az EGT-állampolgár a halálát megelőzően két évig megszakítás nélkül Magyarország területén tartózkodott, vagy
19. § (1)51 Az EGT-állampolgárnak vagy harmadik országbeli állampolgár családtagjának az állandó tartózkodási joga megszűnik két év folyamatos távolléttel.
(1a)52 A magyar állampolgár harmadik országbeli családtagjának az állandó tartózkodási joga megszűnik
(2)53 Az (1) és az (1a) bekezdésben foglalt esetekben az állandó tartózkodási jog megszűnését az eljáró hatóság határozattal állapítja meg.
20. §54 (1)55 A három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelemnek helyt adó döntés ellen jogorvoslatnak nincs helye.
(1a)56 A három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelem elutasítása, a vízum megsemmisítése, valamint a vízum visszavonása tárgyában hozott döntés ellen fellebbezésnek van helye. A fellebbezés tárgyában hozott döntés ellen további jogorvoslatnak nincs helye.
(2) A vízumeljárásban az eljáró hatóság meghallgathatja a korlátozottan cselekvőképes vagy a cselekvőképtelen kiskorú kérelmezőt is. A meghallgatás során a kérelmező törvényes képviselőjének, illetve a törvényes képviselő által adott meghatalmazással rendelkező, nagykorú cselekvőképes személynek is jelen kell lennie.
(3) A három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum kiadására irányuló eljárás tárgyi költségmentes.
Az EGT-állampolgár három hónapot
meghaladó tartózkodásának bejelentése
és a bejelentést igazoló okmány
21. § (1) Az EGT-állampolgár három hónapot meghaladó tartózkodás esetén – legkésőbb a beutazástól számított kilencvenharmadik napon – köteles a tartózkodását személyes adatainak közlésével bejelenteni. A tartózkodás bejelentésekor be kell mutatni, illetve csatolni kell a tartózkodási feltételek fennállását igazoló – külön jogszabályban meghatározott – okiratokat.
(2) Az e törvényben foglalt feltételek igazolása esetén a tartózkodás bejelentéséről szóló igazolást (a továbbiakban: regisztrációs igazolás) az eljáró hatóság azonnal kiállítja.
rendelkező családtag három hónapot meghaladó tartózkodási jogát igazoló okmány
22. § (1) A harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtag három hónapot meghaladó tartózkodási jogát az eljáró hatóság által kiállított okmány (a továbbiakban: tartózkodási kártya) tanúsítja, amelynek kiadását legkésőbb a beutazástól vagy a tartózkodási jogot megalapozó tény keletkezésétől számított kilencvenharmadik napon kell kérelmezni. A kérelem benyújtásakor be kell mutatni, illetve csatolni kell a tartózkodási feltételek fennállását igazoló – külön jogszabályban meghatározott – okiratokat.
(2)57 Az eljáró hatóság a kérelem benyújtásával egyidejűleg igazolást ad ki, amely tanúsítja a harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtag tartózkodási jogát. A 8. § (1) bekezdés alkalmazása esetén az eljáró hatóság a kérelem benyújtásával egyidejűleg igazolást ad ki, amely tanúsítja, hogy a harmadik ország állampolgárságával rendelkező személy tartózkodási jogot igazoló okmány kiállítása iránti kérelmet nyújtott be. Az igazolást három hónapos érvényességgel kell kiállítani, amely a kérelem jogerős elbírálásáig alkalmanként legfeljebb három hónappal meghosszabbítható.
(2a)58 Az eljáró hatóság a magyar állampolgár harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtagja tartózkodási kártya kiadása iránti kérelme benyújtásakor a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról szóló, 2002. június 13-i 1030/2002/EK tanácsi rendelete, valamint a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról szóló 1030/2002/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. április 18-i 380/2008/EK tanácsi rendelet alapján jár el.
(3) A tartózkodási kártya kiadása iránti kérelmet az eljáró hatóság a tartózkodási kártya kiadásával teljesíti, vagy azt határozattal utasítja el.
(4) A tartózkodási kártya iránti kérelem tárgyában indult eljárásban az eljáró hatóság az érdemi döntést a kérelem benyújtásától számított három hónapon belül hozza meg.
(3)59 A tartózkodási kártya érvénytelen, ha birtokosa Magyarország területén a tartózkodási joga gyakorlásával felhagyott, vagy a tartózkodási joga megszűnt.
24. § (1) Az EGT-állampolgár és a családtag állandó tartózkodási jogát az eljáró hatóság által kiállított okmány (a továbbiakban: állandó tartózkodási kártya) tanúsítja.
(2) Az állandó tartózkodási kártya kiadása iránti kérelmet az eljáró hatóság az állandó tartózkodási kártya kiadásával teljesíti, vagy azt határozattal utasítja el.
(3) Az állandó tartózkodási kártya iránti kérelem tárgyában indult eljárásban az eljáró hatóság az érdemi döntést a kérelem benyújtásától számított három hónapon belül hozza meg.
(2) Az eljáró hatóság a kérelem benyújtásáról a benyújtással egyidejűleg igazolást ad ki, amely az állandó tartózkodási kártya kiállításáig tanúsítja a harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtag tartózkodási jogát.
27. § (1)60 Az EGT-állampolgár, valamint a családtag Magyarország területén lévő első lakóhelyét, korábbi szokásos tartózkodási hely szerinti országát a regisztrációs igazolás, illetve a tartózkodási kártya kiállításával kapcsolatos eljárásban jelenti be a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló törvény rendelkezéseinek megfelelően.
(2)61 Az eljáró hatóság a személyi azonosítót és lakcímet igazoló hatósági igazolvány kiadása céljából az EGT-állampolgár, valamint a családtag nyilvántartott személyazonosító adatairól és lakcím adatairól, valamint regisztrációs igazolásának vagy tartózkodási kártyájának adatairól értesíti a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő központi szervet.
(3)62 A regisztrációs igazolás, illetve a tartózkodási kártya érvénytelenségéről az eljáró hatóság értesíti a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő központi szervet.
29. §64 A három hónapot meghaladó tartózkodási jogát gyakorló EGT-állampolgár vagy családtag a személyes adatok közlésével köteles bejelenteni
30. §65 Ha az EGT-állampolgár vagy a családtag felhagy tartózkodási jogának gyakorlásával, vagy Magyarország területét végleg elhagyja, ennek tényét, valamint a következő szokásos tartózkodási hely szerinti országát az eljáró hatóságnak bejelentheti, és a tartózkodási jogot igazoló okmányát leadhatja.
33. §66 Az e törvény hatálya alá tartozó személyek beutazáshoz és tartózkodáshoz való joga az arányosság elvének betartásával és az érintettnek kizárólag olyan személyes magatartása alapján korlátozható, amely valódi, közvetlen és súlyos veszélyt jelent a közrendre, a közbiztonságra, a nemzetbiztonságra vagy a közegészségügyre.
34. § (1)67 A visszairányítás, illetve a kiutasítás nem rendelhető el és nem hajtható végre olyan ország területére, amely az érintett tekintetében nem minősül biztonságos származási vagy biztonságos harmadik országnak, így különösen, ahol faji, vallási, nemzeti hovatartozása, egy meghatározott társadalmi csoporthoz tartozása vagy politikai véleménye miatt üldöztetés veszélyének lenne kitéve, továbbá olyan állam területére vagy olyan terület határára sem, ahol nyomós oknál fogva tartani lehet attól, hogy a visszairányított, illetve a kiutasított személy az Alaptörvény XIV. cikk (2) bekezdésében meghatározott magatartásnak lenne kitéve (non-refoulement).
35. §68 (1) Az e törvényben foglalt tartózkodási feltételek fennállását, valamint a bejelentési kötelezettségek teljesítését az eljáró hatóság ellenőrizheti, amennyiben adat merül fel arra nézve, hogy e feltételek nem állnak fenn, vagy az érintett a bejelentési kötelezettségének nem tett eleget.
A harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtag ellenőrzése a Vízuminformációs Rendszerben69
35/A. §70 (1) Az eljáró hatóság a 2004/512/EK tanácsi határozattal létrehozott vízuminformációs rendszerben (a továbbiakban: Vízuminformációs Rendszer) tárolt adatokkal történő összevetés céljából a vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről (VIS-rendelet) szóló 2008. július 9-i 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: VIS rendelet) 19., illetve 20. cikke alapján történő ellenőrzés céljából a harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtag ujjnyomatát rögzítheti.
(2)71 A visszairányított személy a visszairányítás végrehajtásáig, de legfeljebb hetvenkét óráig köteles a határforgalmat ellenőrző hatóság rendelkezése szerint Magyarország határterületén kijelölt helyen tartózkodni, ha
a)72 akinek a beutazására és tartózkodására vonatkozó tilalom érvényesítésére Magyarország nemzetközi jogi kötelezettséget vállalt, vagy
(2)73 A beutazási és tartózkodási tilalmat az ismeretlen helyen, illetve nem Magyarország területén tartózkodó személlyel szemben az eljáró hatóság határozattal rendeli el.
(3)74 A 38. § (1) bekezdése alapján elrendelt beutazási és tartózkodási tilalom ellen jogorvoslatnak nincs helye.
40. § (1) Az eljáró hatóság – a közegészségügyi hatóság kezdeményezésére – közegészségügyi okból kiutasíthatja azt az EGT-állampolgárt vagy azt a családtagot, aki külön jogszabályban meghatározott közegészséget veszélyeztető betegségben szenved, fertőzőképes, illetve kórokozó hordozó állapotban van, és ezekre tekintettel nem veti alá magát kötelező ellátásnak, kivéve, ha a beutazást követő három hónap elteltével válik beteggé vagy fertőzőképessé, illetve alakul ki kórokozó hordozó állapot.
a)75 aki Magyarország területének elhagyására vonatkozó kötelezettségének az előírt határidőn belül nem tett eleget,
c)76 akinek beutazása vagy tartózkodása valódi, közvetlen és súlyos veszélyt jelent Magyarország nemzetbiztonságára.
(3)77 Az idegenrendészeti kiutasítást a (2) bekezdés c) pontjában foglalt okból törvényben meghatározott érdek védelmével kapcsolatos feladatuk ellátása céljából a kormányrendeletben meghatározott rendvédelmi szervek is kezdeményezhetik. Ha az idegenrendészeti kiutasítást a (2) bekezdés c) pontjában foglalt okból rendelik el, a beutazási és tartózkodási tilalom időtartamára – a feladat- és hatáskörüket érintő esetben – a kormányrendeletben meghatározott rendvédelmi szervek javaslatot tesznek.
(4)78 Büntetőeljárás során hozott jogerős ítélet önmagában nem képezheti a (2) bekezdés c) pontja alapján elrendelt kiutasító döntés meghozatalának alapját.
(5)79 Az állandó tartózkodási joggal rendelkező EGT-állampolgár vagy családtag – a (2) bekezdés c) pontjában meghatározott eset kivételével – nem utasítható ki Magyarország területéről.
41. § (1)80 Az idegenrendészeti kiutasítás elrendelésével együtt – a 40. § (2) bekezdés a) és b) pontjában, valamint a 40. § (5) bekezdésben meghatározott esetek kivételével – egytől öt évig terjedő időtartamú beutazási és tartózkodási tilalmat kell elrendelni. A 40. § (2) bekezdés a) és b) pontja alapján elrendelt idegenrendészeti kiutasítással együtt az EGT-állampolgár vagy családtag részére meg kell állapítani az ország elhagyására vonatkozó kötelezettséget.
(2a)81 Ha a kiutasítást a 40. § (2) bekezdés c) pontja alapján rendeli el az eljáró hatóság, a beutazási és tartózkodási tilalom időtartamára az elrendelést kezdeményező rendvédelmi szerv javaslatot tesz.
a)82 több mint tíz éve jogszerűen tartózkodik Magyarország területén, vagy
45. § (1)83 Az önállóan elrendelt beutazási és tartózkodási tilalom hatálya alatt álló EGT-állampolgár vagy családtag kizárólag az elrendelő hatóságnak a bíróság kezdeményezésére kiadott hozzájárulásával utazhat be Magyarország területére.
(2) Bírósági felülvizsgálat esetén a bíróság a keresetet a keresetlevél beérkezésétől számított nyolc napon belül bírálja el. A tárgyaláson az EGT-állampolgárt vagy a családtagot – erre irányuló kérelem esetén – személyesen is meg kell hallgatni. A személyes meghallgatás mellőzhető, ha az EGT-állampolgár vagy a családtag a megadott lakcímről nem idézhető, illetve ismeretlen helyre távozott.
47. § (1)85 Az idegenrendészeti kiutasítással együtt elrendelt beutazási és tartózkodási tilalom hatálya alatt álló EGT-állampolgár vagy családtag a kiutasítás végrehajtásától számított egy év elteltével kérheti a beutazási és tartózkodási tilalom törlését az egészségi állapotában vagy családi körülményeiben bekövetkezett olyan változásra hivatkozva, amely Magyarország területén való tartózkodását indokolja.
47/A. §86 Az idegenrendészeti kiutasítás végrehajtásának biztosítása érdekében az eljáró hatóság az EGT-állampolgár, illetve a családtag úti okmányát elveheti, amely intézkedéssel szemben külön jogorvoslatnak nincs helye.
47/B. §87 A külföldiek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2001. évi XXXIX. törvény, valamint a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény alapján harmadik országbeli állampolgárokkal szemben elrendelt idegenrendészeti kiutasításokat és a kiutasító határozatok alapján a Schengeni Információs Rendszerben elhelyezett, beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzéseket (a továbbiakban: figyelmeztető jelzés) a harmadik országbeli családtag kiutasítása végrehajtása előtt vagy a tartózkodási jogot igazoló okmány kiállítása iránti eljárásban – a 33. §-ban foglaltakra is figyelemmel – felül kell vizsgálni. Ha a kiutasítás és a beutazási és tartózkodási tilalom, valamint a figyelmeztető jelzés fenntartása aránytalan érdeksérelemmel jár, az idegenrendészeti kiutasítás elrendeléséről hozott határozatot az eljáró hatóság törli. Az eljáró hatóság az eljárást húsz nap alatt folytatja le és határozattal dönt.
48. § (1)88 A bíróság által elrendelt kiutasítást az eljáró hatóság végzéssel hajtja végre, amellyel szemben végrehajtási kifogás terjeszthető elő.
48/A. §89 A bíróság által elrendelt kiutasítás végrehajtásának biztosítása érdekében az eljáró hatóság az EGT-állampolgár, illetve a családtag úti okmányát elveheti, amely intézkedéssel szemben külön jogorvoslatnak nincs helye.
49. § (1) Ha a kiutasítást elrendelő bírósági ítélet végrehajtásáig – a szabadságvesztés büntetés kivételével – az ítélet meghozatalától számított több mint két év telt el, az eljáró hatóság kezdeményezi a kiutasítást elrendelő bíróságnál az ítélet felülvizsgálatát.
50. § (1)90 A bírósági kiutasítást – a 34. §-ban meghatározott tilalom figyelembevételével – a kiutasított személy hatósági kíséretével (a továbbiakban: kitoloncolás) kell végrehajtani, ha vele szemben a bíróság a szabad mozgás és tartózkodás jogának hiányában végleges hatályú kiutasítást alkalmazhatna.
(1a)91 A bírósági és az idegenrendészeti kiutasítás – a 34. §-ban meghatározott tilalom figyelembevételével – kitoloncolással hajtható végre, ha a kiutasított személy:
a) szándékosan elkövetett bűncselekmény miatt kiszabott szabadságvesztés büntetésből szabadult, vagy
b) vele szemben a 40. § (2) bekezdés a)–c) pontja alapján rendeltek el idegenrendészeti kiutasítást és a 61/A. §-ban foglaltaknak nem tett eleget.
(2)92 A kitoloncolásról az idegenrendészeti kiutasítást elrendelő határozatban vagy önálló határozatban kell rendelkezni. Bírósági kiutasítás esetén a kitoloncolást a bírósági kiutasítás végrehajtásáról hozott végzésben vagy önálló végzésben kell elrendelni, amellyel szemben – a (4) bekezdésben meghatározott kivétellel – jogorvoslatnak nincs helye.
(3)93 A kitoloncolást elrendelő határozat vagy végzés végrehajtásának felfüggesztése nem kérelmezhető.
51. §94 (1) Az eljáró hatóság a kitoloncolás végrehajtásának biztosítása érdekében őrizetbe (a továbbiakban: kitoloncolási őrizet) veszi azt az EGT-állampolgárt, illetve a családtagot, akinek kitoloncolását az 50. § (1) bekezdése alapján rendelte el. Kiskorút nem lehet kitoloncolási őrizetbe venni.
(3)95 A kitoloncolási őrizetet az eljáró hatóság legfeljebb hetvenkét órára rendelheti el, amelyet a kitoloncolási őrizet helye szerint illetékes járásbíróság a kitoloncolás végrehajtásáig, de alkalmanként legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthat.
(4)96 A kifogást a kitoloncolási őrizet helye szerint illetékes járásbíróság bírálja el.
54. § (1)97 A kitoloncolási őrizetbe vételt elrendelő hatóság az őrizet hetvenkét órán túli meghosszabbítását az elrendeléstől számított huszonnégy órán belül indítványozza a járásbíróságnál.
(3)98 A bíróság a kitoloncolási őrizetet alkalmanként legfeljebb harminc nappal hosszabbíthatja meg. A kitoloncolási őrizet további harminc nappal történő meghosszabbítását az eljáró hatóság indítványozhatja a bíróságnál úgy, hogy az indítvány a meghosszabbítás esedékességének napját megelőző nyolc munkanapon belül a bírósághoz megérkezzen. A bíróság a kitoloncolási őrizet meghosszabbítására irányuló indítványról haladéktalanul határoz.
61/A. §99 Az ország elhagyására irányuló kötelezettséget a kiutasítást elrendelő határozat jogerőre emelkedését követő első hónap utolsó napjáig kell teljesíteni.
62. § A kiutasítás kapcsán felmerülő költséget a kiutasított vagy – családtag esetén anyagi fedezet hiányában – az EGT-állampolgár vagy a magyar állampolgár viseli. Ha a kiutazási kötelezettség azért nem teljesíthető, mert a költségek viselésére kötelezett személy nem rendelkezik megfelelő anyagi fedezettel, a kiutaztatás költségét az eljáró hatóság megelőlegezi.
(2) A körözést határozattal kell elrendelni, amelyet az elrendelő hatóság székhelye szerint illetékes rendőrkapitánysághoz kell megküldeni.
(3) A körözést vissza kell vonni, ha elrendelésének oka megszűnt. A körözést az elrendelő hatóság vonja vissza határozattal, amelyet meg kell küldeni a (2) bekezdés szerinti rendőrkapitánysághoz.
Külföldre utazási korlátozás100
64. §101 (1) Az eljáró hatóság külföldre utazási korlátozást rendel el azzal az EGT-állampolgárral vagy családtaggal szemben, akinek úti okmánya visszatartása érdekében a bíróság, illetve az ügyész az eljáró hatóságot a külföldre utazásról szóló törvény alapján értesítette.
65. § (1)102 A harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtagot légi vagy vízi úton, illetve menetrend szerint közlekedő járattal közúton Magyarország területére, illetve területén át más célállamba szállító természetes vagy jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, aki vagy amely gazdasági célú személyszállítási tevékenység végzésére jogosult (a továbbiakban: fuvarozó) köteles a szállítást megelőzően megbizonyosodni arról, hogy a harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtag rendelkezik-e a beutazáshoz vagy átutazáshoz érvényes úti okmánnyal.
a)103 az általa szállított utasnak Magyarország területére történő beléptetését a törvényben meghatározott valamely feltétel hiánya miatt tagadták meg,
b)104 az általa szállított átutazó utast más célállamba történő beléptetésének megtagadása miatt Magyarország területére visszairányították, vagy
66. § (1)105 A légi fuvarozót a határforgalmat ellenőrző hatóság közrendvédelmi bírsággal sújtja, amennyiben a légi fuvarozó – a külön jogszabályban meghatározottak szerinti kötelezettségét megszegve – nem szolgáltat adatot azokról az utasokról, akiket nem az Európai Unió valamely tagállamának vagy valamely schengeni államnak a területéről szállít Magyarország területére.
67. § (1) A munkáltató az EGT-állampolgár vagy a családtag magyarországi munkavállalásának meghiúsulását, valamint foglalkoztatásának megszüntetését három munkanapon belül köteles bejelenteni az eljáró hatóságnak.
69. § Az eljáró hatóság köteles az ügyfelet az e törvényben biztosított jogairól és kötelezettségeiről, különösen jogorvoslati jogáról, kártalanítási igényéről, valamint jogai érvényesítésének módjáról az általa értett nyelven tájékoztatni.
70. § (1) Az e törvényben szabályozott kérelemre indult eljárásokban az ügyfélnek kérelme előterjesztésekor, valamint a regisztrációs igazolás kiadása érdekében az eljáró hatóság előtt személyesen meg kell jelennie. A személyes megjelenési kötelezettség teljesítésétől az eljáró hatóság eltekinthet, ha a kérelmező a megjelenésre egészségi állapota miatt képtelen.
(2) Ha az (1) bekezdésben meghatározott eljárásokban az ügyfél a kérelmét hiányosan nyújtotta be, a hiánypótlási felhívást részére az eljáró hatóság azonnal átadja.
(3)106 Azokban az eljárási cselekményekben, ahol az ügyfél személyes megjelenése kötelező, az ügyfél nem jogosult elektronikus kapcsolatot tartani a hatósággal.
71. § (1) Az e törvényben szabályozott eljárásokban hozott döntéseket – a (2)–(4) bekezdésben foglalt eltérésekkel – kézbesítés útján kell közölni.
(2) A jelen levő ügyféllel anyanyelvén vagy az általa értett más idegen nyelven szóban is közölni kell
a) a határozatot,
b) a bíróságnak a határozat bírósági felülvizsgálatára irányuló eljárásban hozott határozatát,
c) a kitoloncolási őrizet törvényességének bírósági felülvizsgálata és meghosszabbítása tárgyában hozott bírósági határozatot.
(3) A közlés tényét és időpontját jegyzőkönyvbe kell foglalni, és azt az ügyféllel alá kell íratni.
(4) Ha az ügyfél ismeretlen helyen tartózkodik – az (5) bekezdésben foglalt eltéréssel –, a határozat és a végzés közlése hirdetményi úton történik. Kézbesítési ügygondnok kirendelésének nincs helye.
(5)107 Ha a beutazási és tartózkodási tilalmat a 38. § (1) bekezdése alapján rendelték el, a határozat rendelkező részét jogszabályban meghatározott honlapon kell közzétenni. A közzététel napján a határozatot közöltnek kell tekinteni.
72. § (1)108 Ha e törvény a határozattal szembeni fellebbezést kizárja, újrafelvételi eljárásnak sincs helye.
(2) Az e törvényben szabályozott eljárásokban a másodfokon eljáró hatóság által hozott elsőfokú végzésekkel szemben nincs helye fellebbezésnek.
73. § (1)109 A három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum kiadására irányuló eljárásban a fordítási és tolmácsolási költséget, továbbá a jeltolmácsolás költségét (a továbbiakban: az anyanyelv használatával kapcsolatos költség) a kérelmező viseli.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően az e törvényben szabályozott kérelemre indult eljárásokban a döntés közlésével felmerülő, az anyanyelv használatával kapcsolatos költségeket az eljáró hatóság viseli, az egyéb eljárási cselekmények elvégzésével felmerülő, az anyanyelv használatával kapcsolatos költséget a kérelmező viseli.
(3) Az e törvényben szabályozott hivatalból indult eljárásokban az anyanyelv használatával kapcsolatos költséget az eljáró hatóság viseli.
74. § Az e törvényben szabályozott hivatalból indult eljárás során – halaszthatatlan esetben – az eljáró hatóság kirendelő végzés hiányában is igénybe vehet tolmácsot a hatóság és a tolmács között létrejött szerződés alapján.
f)110 az úti okmány, a személyazonosító igazolvány vagy a tartózkodásra jogosító okmány elvesztését, eltulajdonítását bejelentő EGT-állampolgárok és családtagok nyilvántartása;
g)111 a három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízummal rendelkező harmadik országbeli állampolgár családtagok nyilvántartása.
a)113 a születési és házassági nevet, a személyi azonosítót és a regisztrációs igazoláson szereplő lakcímet, korábbi szokásos tartózkodási hely szerinti országát,
f)114 a regisztrációt, illetve a tartózkodási jogot igazoló okmány leadásának tényét, időpontját, a következő szokásos tartózkodási hely szerinti országát
76/A. §115 (1) A 75. § (1) bekezdésének b) pontja szerinti résznyilvántartás a magyar állampolgár harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtagjának arcképmását és ujjnyomatát is tartalmazza.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott adatokat az eljáró hatóság a magyar állampolgár harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtagja tartózkodási jogát igazoló okmány kiadása iránti kérelem tárgyában hozott jogerős és végrehajtható döntésig kezelheti, azt követően haladéktalanul törölni kell.
76/B. §116 (1) Az eljáró hatóság a három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelem és a kiadott vízum, illetve vízumot helyettesítő engedély (a továbbiakban e §-ban együtt: vízum) alapján a harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtag következő adatait kezeli:
76/D. §117 A kishatárforgalmi engedély kiadásához rögzített, a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról szóló, 2002. június 13-i 1030/2002/EK tanácsi rendelet, valamint a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról szóló 1030/2002/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. április 18-i 380/2008/EK tanácsi rendelet szerinti arcképmás és ujjnyomat adatot az eljáró hatóság a kishatárforgalmi engedély iránti kérelem tárgyában hozott jogerős és végrehajtható döntésig kezelheti, azt követően haladéktalanul törölni kell.
77/A. §118 (1)119 A Vízumkódex VI. fejezete alapján Magyarország közúti, légi vagy vízi határátkelőhelyén előterjesztett vízumkérelem esetén a kérelmező ujjnyomatát rögzítő idegenrendészeti hatóság az ujjnyomat-adatot a vízumkérelem elbírálásáért felelős idegenrendészeti hatóságnak továbbítja abból a célból, hogy a vízumkérelem elbírálásáért felelős idegenrendészeti hatóság azt – a VIS rendelet 9. cikke alapján – a Vízuminformációs Rendszerbe bevigye.
(4) Az (1) bekezdés f) pontjában meghatározott adatokat az eljáró hatóság a beutazási és tartózkodási tilalom időtartama alatt kezeli.
80. § (1)120 Az úti okmányuk, személyazonosító és tartózkodásra jogosító okmányuk elvesztését, eltulajdonítását bejelentő EGT-állampolgárok és családtagok nyilvántartása a következő adatokat tartalmazza:
b)121 az elveszettként, eltulajdonítottként bejelentett úti okmány, személyazonosító és tartózkodásra jogosító okmány típusát, azonosító adatait, valamint a Schengeni Információs Rendszerben elhelyezett figyelmeztető jelzés tényét;
(2)122 Az idegenrendészeti hatóság az (1) bekezdésben meghatározott adatokat az okmány megtalálásáig, ennek hiányában az adatrögzítéstől számított legfeljebb 10 évig kezeli.
81. § (1)123 Az eljáró hatóság a törvényben meghatározott feladata ellátása céljából és adatkörben a 75. § (1) bekezdésében meghatározott résznyilvántartásokból – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – az igazságszolgáltatási és a bűnüldöző szervek, a nemzetbiztonsági szolgálatok, az adóhatóság, az állampolgársági ügyekben eljáró szerv, az állampolgársági ügyekért felelős miniszter, a menekültügyi hatóság, a munkaügyi hatóság, a 75. § (1) bekezdés a)–c), és g) pontjában foglalt résznyilvántartásokból a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő központi szerv, a helyi önkormányzat hatósági feladatot ellátó szerve, az fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala, a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv részére az adatszolgáltatás céljának és jogalapjának megjelölése mellett szolgáltathat adatot.
(2)124 A munkaügyi hatóság csak arra a személyre vonatkozó adatot igényelhet a 75. § (1) bekezdés a)–c) és g) pontjában foglalt résznyilvántartásokból, akit Magyarország más elbánásban részesít, mint amit a munkavállalók Közösségen belüli szabad mozgásáról szóló 1612/68/EGK rendelet 1–6. cikke előír.
(4)125 Az e törvény alapján kezelt adatok statisztikai célra felhasználhatók, és azokról személyazonosításra alkalmatlan módon a központi idegenrendészeti nyilvántartást kezelő szerv statisztikai célra adatokat szolgáltathat. A 75. § (1) bekezdés a)–c) és g) pontjában foglalt adatokból a Központi Statisztikai Hivatal részére statisztikai célú adatkezelés érdekében az adatok személyazonosításra alkalmas módon is átadhatók.
(5)126 A Vízuminformációs Rendszerhez a VIS rendelet 15–20. cikke szerinti célokból a külön jogszabályban meghatározott idegenrendészeti hatóságok rendelkeznek hozzáféréssel.
82. § (1) Az eljáró hatóság – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – az EGT-állampolgár, valamint a családtag tartózkodási joga fennállásának ellenőrzése céljából adatot igényelhet:
f)127 az egyéni vállalkozók nyilvántartásából,
(2)128 Az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott nyilvántartásból az eljáró hatóság csak akkor igényelhet adatot, ha az EGT-állampolgárt vagy a családtagot Magyarország más elbánásban részesíti, mint amit a munkavállalók Közösségen belüli szabad mozgásáról szóló 1612/68/EGK rendelet 1–6. cikke előír.
83. § (1)129 A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő központi szerv értesíti a központi adatkezelő szervet az EGT-állampolgár és a családtag
(2)130 Az eljáró hatóság tájékoztatja a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő központi szervet
(3)131 Az adattovábbítási nyilvántartásba az eljáró hatóság, valamint a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság tekinthet be.
86. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben132 szabályozza:
a) az EGT-állampolgár és a családtag tartózkodásával összefüggő ügyekben eljáró hatóságokat, ezek illetékességét, valamint az eljárás rendjét;133
b) a tartózkodás bejelentésével, valamint a tartózkodási kártya kiadásával kapcsolatos eljárás, valamint az EGT-állampolgár és a családtag e törvény alapján kezelt adataival kapcsolatos eljárás részletes rendjét;134
c) a vízumkiadó hatóságok feladatát, hatáskörét és illetékességét, a vízumkiadás részletes szabályait, valamint a vízum formáját;135
d) a fuvarozóval, valamint a munkáltatóval szemben e törvény alapján kiszabható bírság mértékét és kiszabásának rendjét;136
e) a kötelező tartózkodási hely kijelölésével kapcsolatos szabályokat;137
f) a kitoloncolási őrizetbe vett, valamint a kijelölt helyen tartózkodásra kötelezett személy ellátásának és támogatásának szabályait;138
g) a kijelölt helyen tartózkodásra kötelezett személyre vonatkozó kötelező magatartási szabályokat;139
h) az EGT-állampolgár és a családtag magyarországi tartózkodásának részletes közegészségügyi szabályait, valamint az egészségügyi ellátás anyagi fedezetének mértékét és igazolásának szabályait,140
i)141 az idegenrendészeti kiutasítás kezdeményezésére, valamint a beutazási és tartózkodási tilalom időtartama tekintetében javaslattételre jogosult rendvédelmi szerveket.
(1a)142 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy kijelölje a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról szóló 2002. június 13-i 1030/2002/EK tanácsi rendelet, valamint a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról szóló 1030/2002/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. április 18-i 380/2008/EK tanácsi rendelet alapján kiállított tartózkodásra jogosító okmány biometrikus adatait tartalmazó tároló elemek hitelesítését végző hatóságokat.
a) az e törvény szerinti okmányok adattartalmát, érvényességi idejét, formáját,143
b) a kitoloncolási őrizet végrehajtásának szabályait,144
c) a kitoloncolás végrehajtásának szabályait,145 és
(3) Felhatalmazást kap az idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter, hogy az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben állapítsa meg az e törvény hatálya alá tartozó eljárások díját.147
(4) Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy – az idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszterrel egyetértésben – a közegészségügyet veszélyeztető betegségeket rendeletben állapítsa meg.148
(6)149 Felhatalmazást kap az idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter, hogy a külpolitikáért felelős miniszterrel, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős miniszterrel, valamint a polgári hírszerzési tevékenység irányításáért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben állapítsa meg azokat az eseteket, amikor – a közbiztonság és a nemzetbiztonság védelme érdekében –
a) a három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum csak a központi vízumhatóság hozzájárulásával adható ki, és150
b) más schengeni állam vízumkiadó hatósága a három hónapot meg nem haladó tartózkodásra jogosító vízum kiadását megelőzően a központi vízumhatósággal egyeztet.151
(7)152 Felhatalmazást kap az idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter, hogy a külpolitikáért felelős miniszterrel, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős miniszterrel, valamint a polgári hírszerzési tevékenység irányításáért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben határozza meg azokat a harmadik országokat, amelyek állampolgárai részére kiadott vízumokról a Vízumkódex 31. cikk (1) bekezdése szerint a központi vízumhatóság tájékoztatást kér.
(3) A tartózkodási vízummal vagy tartózkodási engedéllyel rendelkező EGT-állampolgár vagy családtag kérelmére az eljáró hatóság – az (1) és (2) bekezdésben foglalt szerzett jogok sérelme nélkül – az engedély érvényességi ideje alatt az e törvényben meghatározott tartózkodási jogot igazoló okmányt állít ki.
(6)–(8)153
89. §154 (1) Az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény (a továbbiakban: Egytv.) 8. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A társadalmi szervezet ügyintéző és képviseleti szervének tagja az lehet, aki a közügyek gyakorlásától nincs eltiltva, és
c) a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény hatálya alá tartozik, és bevándorolt vagy letelepedett jogállású, illetve tartózkodási engedéllyel rendelkezik.”
(2) Az Egytv. a következő 29. §-sal és az azt megelőző alcímmel egészül ki:
b) az Európai Parlament és a Tanács 2004/38/EK irányelve (2004. április 29.) az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről, 24. cikk.”
93. §155
94–126. §156
128. § (1)158
(2)–(3)159
(2)160 Ez a törvény
a) a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló, 2006. március 15-i 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. és 13. cikkének [3. §; 36. §];
d)161 a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról szóló 2002. június 13-i 1030/2002/EK tanácsi rendelet, valamint a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról szóló 1030/2002/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. április 18-i 380/2008/EK tanácsi rendelet (22. §, 35. §, 76/A. §, 86. §)
e)162 a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról szóló 862/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet;
f)163 a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2006. december 20-i, 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 20–30. cikkének, valamint
g)164 a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2007. június 12-i 2007/533/IB tanácsi határozat 38–39. cikkének
4 A 2. § b) pont bi) alpontját a 2011: CV. törvény 81. §-a iktatta be.
5 A 2. § b) pont bj) alpontját a 2011: CV. törvény 81. §-a iktatta be.
6 A 2. § d) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
7 A 2. § f) pontját a 2010: XL. törvény 17. §-a iktatta be.
8 A 3. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
9 A 3. § (2) bekezdése a 2010: XL. törvény 53. § (2) bekezdése, a 2011: CCI. törvény 298. § c) pontja szerint módosított szöveg.
10 A 3. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 2010: XL. törvény 53. § (2) bekezdése, a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
11 A 3. § (3) bekezdés b) pontja a 2010: CXXXV. törvény 2. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
12 A 4. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
13 A 3. § új (6) bekezdését a 2010: XL. törvény 18. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (6) bekezdés számozását (7) bekezdésre változtatta. A 3. § (6) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 128. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
14 A 3. § (6) bekezdése e törvény 87. § (2) bekezdése alapján a Magyar Köztársaságot a schengeni vívmányok teljes körű alkalmazására felhatalmazó tanácsi határozatban meghatározott napon lép hatályba. A hatálybalépés időpontja a 2007. december 6. napján kelt 2007/801/EK tanácsi határozat 1. cikke alapján 2007. december 21. A 3. § eredeti (6) bekezdésének számozását (7) bekezdésre változtatta a 2010: XL. törvény 18. §-a.
15 A 4. § a 2010: XL. törvény 19. §-ával megállapított szöveg.
16 A 4. § (1a) bekezdését a 2010: CXXXV. törvény 3. §-a iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
17 Az 5. § a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
18 A 6. § (1) bekezdés b) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
19 A 6. § (1) bekezdés c) pontja a 2010: CXXXV. törvény 4. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni. A 6. § (1) bekezdés c) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
20 A 7. § (2) bekezdés a) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontjka szerint módosított szöveg.
21 A 8. § (1) bekezdés b) pontja a 2010: CXXXV. törvény 5. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
22 A 8/A. §-t a 2010: CXXXV. törvény 6. §-a iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
23 A 9. § a 2010: CXXXV. törvény 7. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
24 A 11. § (1) bekezdés b) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
25 A 11. § (2) bekezdés a) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
26 A 11. § (2) bekezdés b) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § d) pontja szerint módosított szöveg.
27 A 11. § (2) bekezdés d) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
28 A 13. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § c) pontja szerint módosított szöveg.
29 A 14. § (1) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
30 A 14. § (2) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 8. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
31 A 15. § (1) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 9. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
32 A 15. § (2) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
33 A 15. § (3) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
34 A 15. § (4) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 9. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
35 A 16. § (1) bekezdés a) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
36 A 16. § (1) bekezdés b) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
37 A 16. § (1) bekezdés c) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
38 A 16. § (1) bekezdés d) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
39 A 16. § (3) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § c) pontja szerint módosított szöveg.
40 A 17. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § d) pontja szerint módosított szöveg.
41 A 17. § (2) bekezdés a) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
42 A 17. § (3) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
43 A 18. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § e) pontja szerint módosított szöveg.
44 A 18. § (1) bekezdés a) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) és f) pontja szerint módosított szöveg.
45 A 18. § (1) bekezdés b) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
46 A 18. § (1) bekezdés d) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § c) pontja szerint módosított szöveg.
47 A 18. § (2) bekezdés c) pontját a 2010: CXXXV. törvény 10. § (1) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
48 A 18. § (2a) bekezdését a 2010: CXXXV. törvény 10. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
49 A 18. § (5) bekezdés nyitó szövegrésze a 2011: CCI. törvény 298. § g) pontja szerint módosított szöveg.
50 A 18. § (5) bekezdés a) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
51 A 19. § (1) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 11. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
52 A 19. § (1a) bekezdését a 2010: CXXXV. törvény 11. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
53 A 19. § (2) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 11. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
54 A 20. § a 2010: XL. törvény 20. §-ával megállapított szöveg.
55 A 20. § (1) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 12. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
56 A 20. § (1a) bekezdését a 2010: CXXXV. törvény 12. § (2) bekezdése iktatta be.
57 A 22. § (2) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 13. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
58 A 22. § (2a) bekezdését a 2010: CXXXV. törvény 13. § (2) bekezdése iktatta be.
59 A 23. § (3) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
60 A 27. § (1) bekezdése a 2011: CV. törvény 82. §-ával megállapított, a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
61 A 27. § (2) bekezdése a 2007: LXXXII. törvény 13. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
62 A 27. § (3) bekezdése a 2007: LXXXII. törvény 13. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
63 A 28. § (2) bekezdését a 2010: XL. törvény 54. § (1) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
64 A 29. § záró szövegrésze a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
65 A 30. § a 2011: CV. törvény 83. §-ával megállapított, a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
66 A 33. § a 2010: CXXXV. törvény 16. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
67 A 34. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § h) pontja szerint módosított szöveg.
68 A 35. § a 2010: CXXXV. törvény 17. §-ával megállapított szöveg.
69 A 35/A. §-t megelőző alcímet a 2010 XL. törvény 21. §-a iktatta be.
70 A 35/A. §-t a 2010: XL. törvény 21. §-a iktatta be.
71 A 37. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
72 A 38. § (1) bekezdés a) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
73 A 38. § (2) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
74 A 39. § (3) bekezdését a 2011: CV. törvény 84. §-a iktatta be.
75 A 40. § (2) bekezdés a) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
76 A 40. § (2) bekezdés c) pontját a 2010: CXXXV. törvény 18. § (1) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni. A 40. § (2) bekezdés c) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
77 A 40. § (3) bekezdését a 2010: CXXXV. törvény 18. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
78 A 40. § (4) bekezdését a 2010: CXXXV. törvény 18. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
79 A 40. § (5) bekezdését a 2010: CXXXV. törvény 18. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni. A 40. § (5) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
80 A 41. § (1) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 19. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
81 A 41. § (2a) bekezdését a 2010: CXXXV. törvény 19. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
82 A 42. § (1) bekezdés a) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
83 A 45. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
84 A 46. § (3) bekezdését a 2010: CXXXV. törvény 130. § (2) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
85 A 47. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
86 A 47/A. §-t a 2010: CXXXV. törvény 20. §-a iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
87 A 47/B. §-t a 2010: CXXXV. törvény 20. §-a iktatta be, szövege a 2012: CLXXXI. törvény 59. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
88 A 48. § (1) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 21. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
89 A 48/A. §-t a 2010: CXXXV. törvény 22. §-a iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
90 Az 50. § (1) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 23. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
91 Az 50. § (1a) bekezdését a 2010: CXXXV. törvény 23. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
92 Az 50. § (2) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 23. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
93 Az 50. § (3) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 23. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
94 Az 51. § a 2010: CXXXV. törvény 24. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
95 Az 51. § (3) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 53. § a) pontja szerint módosított szöveg.
96 Az 52. § (4) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 53. § b) pontja szerint módosított szöveg.
97 Az 54. § (1) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 53. § c) pontja szerint módosított szöveg.
98 Az 54. § (3) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 25. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
99 A 61/A. §-t a 2010: CXXXV. törvény 26. §-a iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
100 A 64. §-t megelőző alcím a 2012: CLXXXI. törvény 59. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
101 A 64. § a 2012: CLXXXI. törvény 59. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
102 A 65. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
103 A 65. § (2) bekezdés a) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
104 A 65. § (2) bekezdés b) pontja a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
105 A 66. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
106 A 70. § (3) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 128. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
107 A 71. § (5) bekezdése a 2011: CV. törvény 85. §-ával megállapított szöveg.
108 A 72. § (1) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 130. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
109 A 73. § (1) bekezdése a 2010: XL. törvény 53. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
110 A 75. § (1) bekezdés f) pontja a 2012: CLXXXI. törvény 59. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
111 A 75. § (1) bekezdés g) pontját a 2010: CXXXV. törvény 27. §-a iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
112 A 75. § (3) bekezdését a 2010: XL. törvény 22. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CCVII. törvény 50. § a) pontja.
113 A 76. § a) pontja a 2011: CV. törvény 86. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
114 A 76. § f) pontja a 2011: CV. törvény 86. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
115 A 76/A. §-t a 2010: CXXXV. törvény 28. § (1) bekezdése iktatta be.
116 A 76/B. §-t a 2010: CXXXV. törvény 28. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
117 A 76/D. §-t a 2010: CXXXV. törvény 28. § (4) bekezdése iktatta be.
118 A 77/A. §-t a 2010: XL. törvény 23. §-a iktatta be.
119 A 77/A. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
120 A 80. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2012: CLXXXI. törvény 59. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
121 A 80. § (1) bekezdés b) pontja a 2012: CLXXXI. törvény 59. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
122 A 80. § (2) bekezdése a 2012: CLXXXI. törvény 59. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
123 A 81. § (1) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 29. § (1) bekezdésével megállapított, a 2012: XCIII. törvény 65. §-a, a 2012: CCVII. törvény 80. §-a szerint módosított szöveg.
124 A 81. § (2) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 29. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni. A 81. § (2) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
125 A 81. § (4) bekezdése a 2010: CXXXV. törvény 29. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
126 A 81. § (5) bekezdését a 2010: XL. törvény 24. §-a iktatta be.
127 A 82. § (1) bekezdés f) pontja a 2009: CXV. törvény 88. §-a szerint módosított szöveg.
128 A 82. § (2) bekezdése a 2011: CCI. törvény 298. § b) pontja szerint módosított szöveg.
129 A 83. § (1) bekezdése a 2007: LXXXII. törvény 13. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
130 A 83. § (2) bekezdése a 2007: LXXXII. törvény 13. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
131 A 85. § (3) bekezdése a 2011: CXII. törvény 81. § (12) bekezdése szerint módosított szöveg.
132 Lásd a 308/2009. (XII. 28.) Korm. rendeletet.
133 Lásd a 113/2007. (V. 24.) Korm. rendeletet, a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendeletet.
134 Lásd a 113/2007. (V. 24.) Korm. rendeletet, a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendeletet.
135 Lásd a 113/2007. (V. 24.) Korm. rendeletet, a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendeletet.
136 Lásd a 113/2007. (V. 24.) Korm. rendeletet, a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendeletet.
137 Lásd a 113/2007. (V. 24.) Korm. rendeletet, a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendeletet.
138 Lásd a 113/2007. (V. 24.) Korm. rendeletet, a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendeletet.
139 Lásd a 113/2007. (V. 24.) Korm. rendeletet, a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendeletet.
140 Lásd a 113/2007. (V. 24.) Korm. rendeletet, a 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendeletet.
141 A 86. § (1) bekezdés i) pontját a 2010: CXXXV. törvény 30. § (1) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
142 A 86. § (1a) bekezdését a 2010: CXXXV. törvény 30. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
143 Lásd a 25/2007. (V. 31.) IRM rendeletet.
144 Lásd a 27/2007. (V. 31.) IRM rendeletet.
145 Lásd a 26/2007. (V. 31.) IRM rendeletet.
146 A 86. § (2) bekezdés d) pontját a 2010: CLVII. törvény 21. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30. § (1)–(2) bekezdését.
147 Lásd a 28/2007. (V. 31.) IRM rendeletet.
148 Lásd a 32/2007. (VI. 27.) EüM rendeletet.
149 A 86. § (6) bekezdése a 2010: XL. törvény 25. § (1) bekezdésével megállapított, a 2010: CXXXV. törvény 128. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
150 Lásd a 29/2010. (V. 12.) IRM–KüM–PTNM együttes rendeletet.
151 Lásd a 29/2010. (V. 12.) IRM–KüM–PTNM együttes rendeletet.
152 A 86. § (7) bekezdését a 2010: XL. törvény 25. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2010: CXXXV. törvény 128. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
153 A 88. § (6)–(8) bekezdését a 2010: CXXXV. törvény 130. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
154 A 89. §-t megelőző alcímet a 2007: LXXXII. törvény 3. § (2) bekezdésének 11. pontja hatályon kívül helyezte.
155 A 93. §-t a 2007: LXXX. törvény 90. § (3) bekezdésének e) pontja hatályon kívül helyezte 2008. január 1. napjával.
156 A 94–126. §-t a 2007: LXXXII. törvény 3. § (2) bekezdésének 11. pontja hatályon kívül helyezte.
157 A 127. § (2) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 3. § (2) bekezdésének 11. pontja hatályon kívül helyezte.
158 A 128. § (1) bekezdését a 2011: CXII. törvény 86. § (18) bekezdése hatályon kívül helyezte.
159 A 128. § (2)–(3) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 3. § (2) bekezdésének 11. pontja hatályon kívül helyezte.
160 A 129. § (2) bekezdése a 2010: XL. törvény 26. §-ával megállapított szöveg.
161 A 129. § (2) bekezdés d) pontját a 2010: CXXXV. törvény 31. §-a iktatta be. E módosító törvény 129. §-a alapján a 2010. december 24-e után indult, vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
162 A 129. § (2) bekezdés e) pontját a 2011: CV. törvény 87. §-a iktatta be.
163 A 129. § (2) bekezdés f) pontját a 2012: CLXXXI. törvény 59. § (6) bekezdése iktatta be.
164 A 129. § (2) bekezdés g) pontját a 2012: CLXXXI. törvény 59. § (6) bekezdése iktatta be.