162/2003. (X. 16.) Korm. rendelet - a kábítószer előállítására alkalmas növények termesztésének, forgalmazásának és felhasználásának rendjéről
g) * h) kender: minden Cannabis nemzetséghez tartozó növény;
(3) * A (2) bekezdése szerinti tevékenységi és eseti termesztetési engedélyt az OGYÉI közli az agrárpolitikáért felelős miniszterrel (a továbbiakban: miniszterrel).
a) * a megyei kormányhivatal földművelésügyi feladatkörében eljáró megyeszékhely szerinti járási hivatalával (a továbbiakban: megyeszékhely szerinti járási hivatal) a NÉBIH által rendszeresített, és a NÉBIH honlapján közzétett formanyomtatványon az alábbi aa)-ah) pontokban meghatározott adatokat tavaszi vetésű ipari mák esetén a vetési évben április 30-ig, őszi vetésű ipari mák esetén a vetési évben november 30-ig, az ai) pont szerinti adatot pedig november 30-áig közölni: * aa) a termesztető neve, címe,
ah) * ai) * a termesztető részére a termesztők által leadott kifejtetlen ipari máktok mennyisége (kg).
b) * a KKR. 10. §-ában meghatározott időpontig az eseti termesztetési engedély kiadása érdekében a KKR. 10. §-ában meghatározott adatokat az OGYÉI-nek, valamint az agrárpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztériumnak (a továbbiakban: Minisztérium) megküldeni,
j) * a vetőmaggal kapcsolatos számlák másolatát a megyeszékhely szerinti járási hivatalnak az a) pont szerinti bejelentéssel egyidejűleg megküldeni.
(1a) * A termesztető köteles őszi vetésű ipari mák kipusztulása esetén a megyeszékhely szerinti járási hivatalnak a vetést követő év április 30-ig bejelenteni a kipusztulással érintett termesztő nevét, címét, a terület azonosítóit (település neve, földrészlet helyrajzi száma, alrészlet megjelölése, fizikai blokk és parcella azonosító), nagyságát, valamint a kipusztult állomány fajtáját.
(2) * A megyeszékhely szerinti járási hivatal az (1) bekezdés a) pontja szerinti bejelentésről a rendőrséget tájékoztatja.
(2) * A termesztő köteles továbbá minden, az általános termesztési gyakorlattól eltérő különleges esetet, így különösen a zöld tok megkarcolását, a tokok károsítását, lopását a rendőrségnek, valamint a termesztővel szerződésben álló termesztetőnek haladéktalanul írásban bejelenteni. Az ügyészség a nyomozás eredményéről értesíti a megyeszékhely szerinti járási hivatalt, valamint az OGYÉI-t.
7. § (1) * A megyeszékhely szerinti járási hivatal az ipari mákot termesztők bejelentési, nyilvántartási, valamint a 4. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott kötelezettségeinek betartását a virágzástól a betakarításig terjedő időszakban évente legalább egyszer ellenőrzi. A megyeszékhely szerinti járási hivatal a fajtaazonosság vagy az alkaloid tartalom laboratóriumi vizsgálattal történő megállapítása érdekében a betakarítás előtt a máktokból mintát vehet.
(2) * Az ellenőrzésről a NÉBIH által rendszeresített, és a NÉBIH honlapján közzétett formanyomtatványnak megfelelő jegyzőkönyvet, vagy hivatalos feljegyzést kell készíteni a (4) bekezdés szerinti adattartalommal. Az ellenőrzést végző a betakarítást követően aláírja a termesztő által vezetett nyilvántartást. Ha az ellenőrzés arra az eredményre vezet, hogy a termesztő az e rendeletben foglalt bármely kötelezettségének nem tett eleget, a megyeszékhely szerinti járási hivatal haladéktalanul értesíti a termesztetőt, a rendőrséget és az OGYÉI-t, egyúttal elrendelheti a növényállománynak, illetve a termésnek a termesztő költségén történő megsemmisítését.
(3) * A megyeszékhely szerinti járási hivatal a NÉBIH-en keresztül az 5. § (1) bekezdésének a) pontja és a 6. § (1) bekezdésének a) pontja szerint nyilvántartott adatokat az érintett személyek azonosítására alkalmatlan statisztikai adat formájában a betakarítást követő év március 31-éig az ENSZ Nemzetközi Kábítószer Ellenőrző Szerve felé történő adatszolgáltatás érdekében megküldi a miniszter részére, amely azt április 30-ig összesítve továbbítja az OGYÉI-nek.
(4) * Az ellenőrzésről készített jegyzőkönyv, vagy hivatalos feljegyzés - a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvényben foglaltakon túl - a következő adatokat tartalmazza:
(2) * A termesztő az étkezési mák 500 m2-t meghaladó termőterületen történő termesztése, valamint területnagyságtól függetlenül az étkezési mák kereskedelmi céllal történő termesztése esetén köteles a megyeszékhely szerinti járási hivatal részére a termesztés megkezdése előtt, de legkésőbb tavaszi vetésű étkezési mák esetén a vetési évben április 30-ig, őszi vetésű étkezési mák esetén a vetési évben november 30-ig a következő adattartalmú bejelentést tenni a NÉBIH által rendszeresített, és a NÉBIH honlapján közzétett formanyomtatványon: * a) * a termesztő
(2a) * A termesztő köteles a vetőmaggal kapcsolatos számlák másolatát a megyeszékhely szerinti járási hivatalnak a (2) bekezdés szerinti bejelentéssel egyidejűleg megküldeni.
(2b) * A termesztő köteles őszi vetésű étkezési mák kipusztulása esetén a megyeszékhely szerinti járási hivatalnak a vetést követő év április 30-ig bejelenteni a kipusztulással érintett terület azonosítóit (település neve, földrészlet helyrajzi száma, alrészlet megjelölése, fizikai blokk és parcella azonosító), nagyságát, valamint a kipusztult állomány fajtáját.
(3) * A termesztőnek a (2) bekezdés szerint bejelentett adatairól a megyeszékhely szerinti járási hivatal a bejelentést követő tizenöt napon belül a NÉBIH által rendszeresített, és a NÉBIH honlapján közzétett formanyomtatvány szerinti igazolást állítja ki. A megyeszékhely szerinti járási hivatal az igazolás kiállítását megtagadja, amennyiben
(5) * A megyeszékhely szerinti járási hivatal a NÉBIH-en keresztül a (2) bekezdés szerinti bejelentésben foglalt adatokat az érintett személyek azonosítására alkalmatlan statisztikai adat formájában május 31-ig megküldi a Minisztériumnak, amely azt június 15-ig összesítve továbbítja az OGYÉI-nek.
9/A. § * (1) * A megyeszékhely szerinti járási hivatal ellenőrzi az étkezési mák termesztője számára e rendeletben megállapított kötelezettség teljesítését.
(2) * Étkezési mák 500 m2-t meghaladó termőterületen történő termesztése esetén a megyeszékhely szerinti járási hivatal évente egyszer, az állomány virágzó állapotának végéig, szántóföldi ellenőrzést végez. Amennyiben a máktábla nagysága étkezési mák kereskedelmi céllal történő termesztése esetén nem haladja meg az 500 m2-t, a megyeszékhely szerinti járási hivatal szántóföldi ellenőrzést szúrópróbaszerűen végez az állomány virágzó állapotának végéig.
(3) * A megyeszékhely szerinti járási hivatal a szántóföldi ellenőrzés keretében ellenőrzi a bejelentett adatok megfelelőségét. A megyeszékhely szerinti járási hivatal a szántóföldi ellenőrzés során a fajtaazonosság vagy az alkaloid tartalom laboratóriumi vizsgálattal történő megállapítása érdekében a máktokból mintát vehet.
(4) * A megyeszékhely szerinti járási hivatal a termesztő költségére elrendelheti az étkezési máktábla talajba forgatással történő megsemmisítését, amennyiben
9/B. § * (1) * Az étkezési mák termesztője köteles tárgyév szeptember 30-ig a megyeszékhely szerinti járási hivatalnak bejelenteni a mákszalma és a betakarított mákmag mennyiségét, megjelölve, hogy a tisztított vagy tisztítatlan állapotú mákmag mennyiségét adta-e meg, valamint a mákszalma megsemmisítésének tervezett módját. A bejelentés és a mákszalma megsemmisítése között legalább hét napnak kell eltelnie.
(2) * A mákszalma megsemmisítéséről az étkezési mák termesztőjének nyilvántartást kell vezetnie, megjelölve a megsemmisítés időpontját és módját. A mákszalma megsemmisítését, valamint a nyilvántartás meglétét a megyeszékhely szerinti járási hivatal szúrópróbaszerűen ellenőrzi. Amennyiben a mákszalma megsemmisítését a termesztő nem végzi el a 9. § (2) bekezdése szerinti határidőig, a megyeszékhely szerinti járási hivatal a termesztő költségére elrendeli a mákszalma megsemmisítését.
(3) * A megyeszékhely szerinti járási hivatal az (1) bekezdés szerinti bejelentést követő hét napon belül igazolást állít ki a termesztő számára a bejelentett mákmag mennyiségéről. A megyeszékhely szerinti járási hivatal az igazolás kiállítását megtagadja, amennyiben a termesztő a 8. § (3) bekezdése szerinti igazolással nem rendelkezik, vagy alapos okkal feltételezi, hogy a termesztő bejelentésében valótlan adatot közölt és felhívására a termesztő az adatot nem tudja igazolni.
(4) * Az étkezési mák termesztője az (1) bekezdés szerinti adatokat az (1) bekezdésben foglalt határidő végéig több részletben is megadhatja, megjelölve, hogy az adott bejelentés nem a termesztő által termesztett és betakarított mák teljes mennyiségére vonatkozik. Az (1) bekezdésben foglalt adatok mellett a termesztőnek meg kell adnia a bejelentéssel érintett területnagyságot is. A megyeszékhely szerinti járási hivatal minden egyes bejelentésről a (3) bekezdésben foglaltak szerint igazolást állít ki.
(4a) * (4b) * (5) A termesztő az étkezési mákot kizárólag a (3) bekezdés szerinti igazolás birtokában hozhatja kereskedelmi forgalomba. A termesztő köteles az étkezési mákot továbbforgalmazó személynek az igazolást bemutatni. Az igazolás számát az étkezési mák forgalomba hozatala során a kereskedelmi dokumentumoknak tartalmaznia kell.
(6) * A megyeszékhely szerinti járási hivatal és a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi feladatkörében eljáró járási hivatala ellenőrzi a forgalomba hozott étkezési mák (3) bekezdés szerinti igazolásának meglétét. Amennyiben a termesztő igazolás nélkül hozta forgalomba az étkezési mákot, a megyeszékhely szerinti járási hivatal és a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi feladatkörében eljáró járási hivatala az étkezési mákot lefoglalja és elrendeli a termesztő költségén való megsemmisítését.
(2) * A díszítő mák termesztője tavaszi vetésű díszítő mák esetén a vetési évben április 30-ig, őszi vetésű díszítő mák esetén a vetési évben november 30-ig a 8. § (2) bekezdése szerinti adatokat, az ott megjelölt módon köteles a megyeszékhely szerinti járási hivatallal közölni.
(3) * A megyeszékhely szerinti járási hivatal a (2) bekezdés szerinti bejelentésben foglalt adatokat az érintett személyek azonosítására alkalmatlan statisztikai adat formájában május 31-ig megküldi a Minisztériumnak, amely azt június 15-ig összesítve továbbítja az OGYÉI-nek.
(4) * A díszítő mák mákszalmáját vagy kifejtetlen máktokját a szárával a díszítő mák termesztője virágkötészeti céllal értékesítheti, amennyiben * a) a KKR. 1. számú melléklete szerint kábítószernek minősülő ópium alkaloidok összes hatóanyag koncentrációja a légszáraz állapotú kifejtett máktokban 0,7% vagy az alatti, vagy
c) * Magyarország területén kívülre történő értékesítés esetében a fogadó állam importőre írásos nyilatkozatban vállalja, hogy a máktokot a b) pont szerint, illetve saját nemzeti előírásainak megfelelően kezelni fogja, és a nyilatkozatot a KKR. szerinti eseti export engedély iránti kérelemhez csatolják.
(5) * Díszítő mák exportja esetén az OGYÉI adja ki az eseti export engedélyt, a KKR. szerint.
(7) * A fel nem ajánlott, továbbá át nem vett, valamint virágkötészeti célra nem értékesített díszítő mák mákszalmáját égetéssel vagy talajba forgatással legkésőbb november 30-ig meg kell semmisíteni. A megsemmisítés módjáról és tervezett időpontjáról legalább hét nappal a megsemmisítés időpontja előtt a díszítő mák termesztőjének tájékoztatnia kell a megyeszékhely szerinti járási hivatalt. A 9/B. § (2) bekezdésében foglalt előírásokat a díszítő mák szalmájának megsemmisítésével kapcsolatban alkalmazni kell.
(3a) * A forgalomba hozatalra kerülő étkezési és ipari mákfajta magjának megfelelő tisztítottságát a megyeszékhely szerinti járási hivatal és a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi feladatkörében eljáró járási hivatala ellenőrzi. Az étkezési céllal forgalmazott mákmagból a megyeszékhely szerinti járási hivatal és a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi feladatkörében eljáró járási hivatala szúrópróbaszerűen mintát vehet, és azt az élelmiszerekben előforduló egyes szennyezőanyagokra és természetes eredetű ártalmas anyagokra vonatkozó határértékekről, valamint az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő egyes anyagokkal, tárgyakkal kapcsolatos követelményekről szóló 49/2014. (IV. 29.) VM rendelet [a továbbiakban: 49/2014. (IV. 29.) VM rendelet] szerinti határértékeknek való megfelelést ellenőrző vizsgálat céljából megküldi az erre akkreditált hatósági laboratóriumnak.
(3b) * A a megyeszékhely szerinti járási hivatal és a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi feladatkörében eljáró járási hivatala elrendelheti a forgalomba hozó költségére a mákmag ismételt tisztítását vagy a forgalomból való kivonását, amennyiben a mákmag a természetes eredetű ártalmas anyag tartalma tekintetében nem felel meg a 49/2014. (IV. 29.) VM rendelet szerinti határértékeknek.
12. § * A mák és a kender termesztésére és forgalomba hozatalára vonatkozó szabályok betartásának ellenőrzésére a rendőrség és a megyeszékhely szerinti járási hivatal, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatal népegészségügyi feladatkörében eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatala jogosult. A NÉBIH a megyeszékhely szerinti és a népegészségügyi feladatkörben eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatalok által végzett, a kábítószer előállítására alkalmas növények termesztésének helyszíni ellenőrzésével kapcsolatos adatokat összesíti, és gondoskodik az ipari-, az étkezési és a díszítőmák termesztésével kapcsolatos, a miniszter részére történő adatszolgáltatásról.
13. § (1) * Ipari mák és magas THC tartalmú kender termesztéstechnológiai kutatásával, nemesítésével, fajtakísérleteinek beállításával, kísérleti termesztésével, tudományos célú termesztésével és termesztetésével, vetőmagja előállításával, valamint genetikai alapanyagainak tárolásával az OGYÉI tevékenységi engedélyével rendelkező szervezet (a továbbiakban: engedélyes) foglalkozhat. A tevékenységi engedély, valamint kísérleti célú termesztés esetén az eseti termesztetési engedély a NÉBIH-nek a szántóföldi növényfajok vetőmagvainak előállításáról és forgalomba hozataláról szóló rendelet szerinti kísérleti célú vetőmag felhasználási, valamint forgalomba hozatali engedélyében foglalt vetőmag mennyiségi korlátozások figyelembe vételével adható meg. Az OGYÉI az engedélyről tájékoztatja a minisztert és az Országos Rendőr-főkapitányságot.
(5)-(8) * (9) Az (1) bekezdés szerinti vetőmag-előállítás során a vetőmag-tisztítási aljat zárttéri égetéssel meg kell semmisíteni.
(2) * (3)-(6) * 17. § * (1) E rendelet a vetőmagok piacának közös szervezéséről szóló 2358/71/EGK rendelet módosításáról, valamint a vetőmagágazatban a 2000/2001. és 2001/2002. gazdasági évben nyújtandó támogatásról szóló 1405/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
1-5. számú melléklet a 162/2003. (X. 16.) Korm. rendelethez * Megállapította: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 1. §. Hatályos: 2010. III. 26-tól.Módosította: 137/2012. (VI. 29.) Korm. rendelet 95. § (3), 296/2012. (X. 17.) Korm. rendelet 13. § (2) a).Módosította: 296/2012. (X. 17.) Korm. rendelet 13. § (2) b).Megállapította: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 1. §. Hatályos: 2015. II. 19-től.Megállapította: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 1. §. Hatályos: 2015. II. 19-től.Megállapította: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 1. §. Hatályos: 2015. II. 19-től.Hatályon kívül helyezte: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 10. § a). Hatálytalan: 2015. II. 19-től.Megállapította: 332/2016. (XI. 8.) Korm. rendelet 1. §. Hatályos: 2016. XI. 11-től.Megállapította: 332/2016. (XI. 8.) Korm. rendelet 1. §. Hatályos: 2016. XI. 11-től.Beiktatta: 332/2016. (XI. 8.) Korm. rendelet 1. §. Hatályos: 2016. XI. 11-től.Megállapította: 332/2016. (XI. 8.) Korm. rendelet 2. §. Hatályos: 2016. XI. 11-től.Megállapította: 332/2016. (XI. 8.) Korm. rendelet 3. §. Hatályos: 2016. XI. 11-től.Megállapította: 228/2006. (XI. 20.) Korm. rendelet 2. §. Módosította: 332/2016. (XI. 8.) Korm. rendelet 8. § a).Módosította: 153/2005. (VIII. 2.) Korm. rendelet 18. § (1) a). Módosítva: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 16. § a), 18. § (1) alapján. Módosította: 30/2015. (II. 25.) Korm. rendelet 14. § a), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § a).Megállapította: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 2. §. Módosította: 30/2015. (II. 25.) Korm. rendelet 14. § b), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § b).Megállapította: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 3. § (1). Módosította: 296/2012. (X. 17.) Korm. rendelet 13. § (2) b), c), 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 61. § (5) a), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § c).Módosította: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 9. § 1., 332/2016. (XI. 8.) Korm. rendelet 8. § b).Hatályon kívül helyezte: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 10. § b). Hatálytalan: 2015. II. 19-től.Módosította: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 9. § 2.Megállapította: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 2. § (1). Módosította: 30/2015. (II. 25.) Korm. rendelet 14. § c), 332/2016. (XI. 8.) Korm. rendelet 8. § c), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § d).Megállapította: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 3. § (2). Módosította: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 9. § 3.Megállapította: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 3. § (3). Módosította: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 9. § 4.Megállapította: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 2. § (2). Hatályos: 2015. II. 19-től.Megállapította: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 3. § (3). Módosította: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 9. § 5.Módosította: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 16. § c).Beiktatta: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 2. § (3). Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 61. § (5) b), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § e).Beiktatta: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 2. § (4). Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 61. § (5) b), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § e).Módosította: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 16. § c). Módosítva: 296/2012. (X. 17.) Korm. rendelet 13. § (2) e) alapján. Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 61. § (5) c), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § f).Megállapította: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 4. § (1). Módosította: 296/2012. (X. 17.) Korm. rendelet 13. § (2) b).Módosította: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 9. § 6.Megállapította: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 4. § (2). Módosította: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 9. § 7.Megállapította: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 4. § (2). Módosította: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 9. § 8.Megállapította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 61. § (1). Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § g), h).Megállapította: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 3. §. Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 61. § (5) c), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § i).Megállapította: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 5. § (1). Módosította: 296/2012. (X. 17.) Korm. rendelet 13. § (2) b), e), 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 9. § 9-10., 30/2015. (II. 25.) Korm. rendelet 14. § d), 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 61. § (5) c), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § f), g).Módosította: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 16. § b), f), 296/2012. (X. 17.) Korm. rendelet 13. § (2) g), i), 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 9. § 11., 30/2015. (II. 25.) Korm. rendelet 14. § c), 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 61. § (5) c), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § d), f).Beiktatta: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 5. § (2). Hatályos: 2010. III. 26-tól.Megállapította: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 6. §. Módosította: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 9. § 12.Megállapította: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 6. §. Módosította: 296/2012. (X. 17.) Korm. rendelet 13. § (2) b), e), 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 61. § (5) c), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § f).Módosította: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 9. § 13-14.Megállapította: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 4. § (1). Hatályos: 2015. II. 19-től.Beiktatta: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 4. § (2). Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 61. § (5) b), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § e).Beiktatta: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 4. § (2). Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 61. § (5) b), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § e).Megállapította: 177/2015. (VII. 7.) Korm. rendelet 1. § (1). Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § i).Módosította: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 16. § e).Megállapította: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 4. § (4). Módosította: 30/2015. (II. 25.) Korm. rendelet 14. § c), 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 61. § (5) c), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § d), f).Megállapította: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 5. §. Hatályos: 2015. II. 19-től.Módosította: 30/2015. (II. 25.) Korm. rendelet 14. § c), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § d).Beiktatta: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 6. §. Hatályos: 2015. II. 19-től.Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 61. § (5) c), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § f).Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 61. § (5) c), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § i).Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 61. § (5) c), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § i).Megállapította: 177/2015. (VII. 7.) Korm. rendelet 1. § (2). Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § f).Beiktatta: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 6. §. Hatályos: 2015. II. 19-től.Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 61. § (5) b), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § e).Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 61. § (5) c), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § i).Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 61. § (5) c), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § i).Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 61. § (5) c), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § f).Hatályon kívül helyezte: 332/2016. (XI. 8.) Korm. rendelet 9. §. Hatálytalan: 2017. IV. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 332/2016. (XI. 8.) Korm. rendelet 9. §. Hatálytalan: 2017. IV. 1-től.Megállapította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 61. § (2). Módosítva: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § j) alapján.Megállapította: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 8. § (1). Módosította: 296/2012. (X. 17.) Korm. rendelet 13. § (2) j), 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 9. § 15., 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 61. § (5) d), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § k).Módosította: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 16. § b), h), 296/2012. (X. 17.) Korm. rendelet 13. § (2) g), 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 9. § 16., 30/2015. (II. 25.) Korm. rendelet 14. § c), 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 61. § (5) c), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § d), f).Megállapította: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 8. § (2). Hatályos: 2010. III. 26-tól.Módosította: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 9. § 17.Módosította: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 9. § 18.Módosította: 322/2011. (XII. 27.) Korm. rendelet 3. §, 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 9. § 19.Megállapította: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 8. § (3). Módosította: 30/2015. (II. 25.) Korm. rendelet 14. § b), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § b).Megállapította: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 8. § (3). Módosította: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 9. § 20-21., 30/2015. (II. 25.) Korm. rendelet 14. § c), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § d).Megállapította: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 7. §. Módosította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 61. § (5) e), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § h).Számozását módosította: 228/2006. (XI. 20.) Korm. rendelet 3. § (2). Módosította: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 16. § e).Megállapította: 142/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 34. § (5). Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától. A folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.Megállapította: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 8. §. Hatályos: 2015. II. 19-től.Megállapította: 19/2015. (II. 16.) Korm. rendelet 8. §. Hatályos: 2015. II. 19-től.Megállapította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 61. § (3). Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § j).Megállapította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 61. § (3). Módosítva: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § l) alapján.Megállapította: 332/2016. (XI. 8.) Korm. rendelet 5. §. Hatályos: 2016. XI. 11-től. Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § b).Megállapította: 332/2016. (XI. 8.) Korm. rendelet 5. §. Hatályos: 2016. XI. 11-től. Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § b).Megállapította: 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 61. § (4). Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § m), n).Megállapította: 332/2016. (XI. 8.) Korm. rendelet 6. §. Hatályos: 2016. XI. 11-től. Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § o).Megállapította: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 11. § (2). Módosította: 30/2015. (II. 25.) Korm. rendelet 14. § f), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § p).Megállapította: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 11. § (2). Hatályos: 2010. III. 26-tól.Hatályon kívül helyezte: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 18. § (1). Hatálytalan: 2010. III. 26-tól. Végre nem hajtható módosítására lásd: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 16. § b), j). Megállapította: 332/2016. (XI. 8.) Korm. rendelet 7. §. Hatályos: 2016. XI. 11-től. Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 58. § b).Megállapította: 141/2010. (IV. 28.) Korm. rendelet 1. §. Hatályos: 2010. V. 6-tól.Hatályon kívül helyezte: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 18. § (1). Hatálytalan: 2010. III. 26-tól.Hatályon kívül helyezte: 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 832. Hatálytalan: 2008. V. 16-tól.Megállapította: 141/2010. (IV. 28.) Korm. rendelet 2. §. Hatályos: 2010. V. 6-tól.Hatályon kívül helyezte: 62/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 18. § (1). Hatálytalan: 2010. III. 26-tól.


text:
2012. évi CXVI. törvény a pénzügyi tranzakciós illetékről - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
(4) Az (1) és (2) bekezdéstől eltérően nem keletkeztet pénzügyi tranzakciós illetékfizetési kötelezettséget: *
a) * az ugyanazon pénzforgalmi szolgáltató által eltérő számlák között végrehajtott fizetési művelet, ha a fizető fél és a kedvezményezett személye megegyezik (ideértve többek között, ha a fizetési műveletre a magánszemély egyéni vállalkozói és magánszemélykénti számlája között kerül sor), vagy ha a terhelendő és a jóváírandó számla tulajdonosainak köre legalább részben azonos,
f) * a kincstár által az Áht. 79. § (1) bekezdése alá tartozó kör számlái terhére végrehajtott fizetési művelet,
p) * az Észak-atlanti Szerződés tagállamainak és az 1995. évi CII. törvényben kihirdetett Békepartnerség más részes államainak fegyveres erői és polgári állománya részére vezetett számlán katonai cselekményeivel közvetlen összefüggésben végrehajtott fizetési művelet,
q) * a Széchenyi Pihenő Kártyához tartozó korlátozott fizetési számlára történő átutalás,
r) * a természetes személyek fizetési számlája és a kincstár által állampapír-forgalmazás érdekében vezetett számla között lebonyolított fizetési művelet, illetve ugyanezen célból a Posta Elszámoló Központot működtető intézmény útján kezdeményezett, a kincstár által vezetett számlára történő készpénzbefizetés, ha természetes személy a megbízó (befizető),
a) * a b)-j) pont szerinti kivétellel az az összeg, amellyel a pénzforgalmi szolgáltató a fizető fél fizetési számláját - a fizető fél saját vagy a kedvezményezett megbízása alapján - megterheli,
c) * a Posta Elszámoló Központot működtető intézmény útján kezdeményezett készpénzbefizetés esetén a Posta Elszámoló Központot működtető intézménynél kezdeményezett befizetés 20 ezer forintot meghaladó összege,
h) * a fizető fél által a kedvezményezett útján kezdeményezett fizetés esetén a fizető fél ugyanazon készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel lebonyolított előző naptári évi fizetési műveletei,
i) * magánszemély fizetési számlájáról (kivéve a magánszemély egyéni vállalkozói számlájáról) történő átutalás esetén átutalásonként a 20 ezer forintot meghaladó összeg.
b) * a h) pont szerinti kivétellel a pénzügyi tranzakciós illeték alapjának 0,3 százaléka, ha az illetékfizetésre a Posta Elszámoló Központot működtető intézmény kötelezett,
f) * érintés nélküli fizetési funkcióval rendelkező készpénz-helyettesítő fizetési eszköz ezen funkciójának használatával végrehajtott műveletet is tartalmazó, a 6. § (1) bekezdés h) pontja szerinti illetékalap esetén 500 forint,
h) * a pénzügyi tranzakciós illeték alapjának 0,3 százaléka, de fizetési műveletenként legfeljebb 6 ezer forint a 6. § (1) bekezdés c) pontja esetében átutalásonként, illetve kifizetésenként, ha az illetékfizetésre a Posta Elszámoló Központot működtető intézmény kötelezett,
Hatályon kívül helyezte: 2019. évi LXXIII. törvény 65. § 1. Hatálytalan: 2020. I. 1-től.
Módosította: 2018. évi XLI. törvény 148. § 1.
Megállapította: 2013. évi CIII. törvény 34. § (1). Módosította: 2016. évi LXVI. törvény 122. § 1., 2019. évi LXXIII. törvény 65. § 2.
Megállapította: 2019. évi LXXIII. törvény 62. § (1). Hatályos: 2020. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2019. évi LXXIII. törvény 65. § 4. Hatálytalan: 2020. I. 1-től.
Beiktatta: 2016. évi LXVI. törvény 119. § (2). Módosította: 2019. évi LXXIII. törvény 65. § 3.
Beiktatta: 2018. évi XLI. törvény 145. §. Hatályos: 2018. XII. 1-től.
Megállapította: 2019. évi LXXIII. törvény 62. § (2). Hatályos: 2019. VII. 24-től.
Hatályon kívül helyezte: 2019. évi LXXIII. törvény 65. § 5. Hatálytalan: 2020. I. 1-től.
Módosította: 2014. évi LXXIV. törvény 192. § 1., 2018. évi XLI. törvény 148. § 2.
Megállapította: 2019. évi LXXIII. törvény 63. §. Hatályos: 2019. VII. 24-től.
Beiktatta: 2018. évi XLI. törvény 146. §. Hatályos: 2019. I. 1-től.
Megállapította: 2019. évi LXXIII. törvény 64. § (2). Hatályos: 2020. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2019. évi LXXIII. törvény 65. § 6. Hatálytalan: 2020. I. 1-től.
Beiktatta: 2019. évi LXXIII. törvény 64. § (3). Hatályos: 2019. VII. 24-től.
Hatályon kívül helyezte: 2019. évi LXXIII. törvény 65. § 7. Hatálytalan: 2020. I. 1-től.

matches:
§ 1
§ 1
§ 1
§ 2
§ 4
§ 3
§ 5
§ 1
§ 2
§ 6
§ 7


text:
Az önkéntes hazatérés előremutató tagállami gyakorlatai az Európai Unióban - PDF
Download "Az önkéntes hazatérés előremutató tagállami gyakorlatai az Európai Unióban"
1 Az önkéntes hazatérés előremutató tagállami gyakorlatai az Európai Unióban különös tekintettel a civil szervezetek és kormányzati szervek együttműködésére dr. Iván Júlia
3 AZ ÖNKÉNTES HAZATÉRÉS ELŐREMUTATÓ TAGÁLLAMI GYAKORLATAI AZ EURÓPAI UNIÓBAN «1 Tartalomjegyzék I. Módszertani bevezető... 2 II. Kiutasítás, kitoloncolás, hazatérés, reintegráció alapfogalmak... 3 II.1 Idegenrendészeti alapfogalmak... 3 II.2 A kínzás, embertelen, megalázó bánásmód tilalma... 5 III. Példaértékű gyakorlatok a belga és holland példa... 8 III.1 Az önkéntes hazatérési programok háttere... 8 III.2 Pozitív példák a kormányzati és civil szervezetek együttműködésére az önkéntes visszatérés terén... 9 III.3. Visszatérési országinformáció Country of Return Information (CRI) IV. Konklúziók és ajánlások V. A belga és holland hazatérési programokban résztvevő szervezetek , Magyar Helsinki Bizottság Írta: dr. Iván Júlia Lektorálta: Gyulai Gábor és Bakonyi Anikó l Magyar Helsinki Bizottság Címlapfotó: A. Coseac, 2010 l UNHCR Kivitelezés: Kovácsné Kiss Judit l Createch Kft. A kiadvány az Európai Visszatérési Alap és a Belügyminisztérium társfinanszírozásával, a Visszatérés jogszerűen és humánusan című 2010-ben végrehajtott projekt keretében, papírtakarékos formában jött létre.
4 2» AZ ÖNKÉNTES HAZATÉRÉS ELŐREMUTATÓ TAGÁLLAMI GYAKORLATAI AZ EURÓPAI UNIÓBAN I. Módszertani bevezető Jelen útmutató a Magyar Helsinki Bizottság Visszatérés jogszerűen és humánusan elnevezésű 2010-ben megvalósult projektje keretében, az Európai Visszatérési Alap támogatásával jött létre. A projekt célja annak bemutatása, hogy milyen elfogadható és támogatandó alternatívák léteznek a valóban önkéntes hazatéréssel kapcsolatos állami és civil szerepvállalást illetően. Példaértékű tagállami gyakorlatként, különös tekintettel a civil szervezetekkel való széleskörű együttműködésre, a kutatás első fázisában a belga és a holland támogatott hazatérési programokat választottuk ki. A kutatás célja az volt, hogy a magyar hatóságok és civil szervezetek számára pozitív példaként szolgáló gyakorlatokat, illetve olyan szervezeteket találjunk, amelyek a sikeres reintegráció érdekében évek óta aktívan részt vesznek az elutasított menedékkérők vagy más önkéntes hazatérők szociális, jogi, orvosi támogatásában. Az útmutató a harmadik országbeli, az EU területén legálisan és illegálisan tartózkodó állampolgárok önkéntes visszatérését segítő intézkedések bemutatására tesz kísérletet. Elméleti alapvetésként azonban felelevenítjük a kiutasításhoz köthető általános emberi jogi tilalmakat és megfontolásokat, valamint áttekintjük azok nemzetközi jogi forrásait. Készült az Európai Unió Európai Visszatérési Alapjának támogatásával.
5 AZ ÖNKÉNTES HAZATÉRÉS ELŐREMUTATÓ TAGÁLLAMI GYAKORLATAI AZ EURÓPAI UNIÓBAN «3 II. Kiutasítás, kitoloncolás, hazatérés, reintegráció idegenrendészeti és nemzetközi emberi jogi alapfogalmak Arról, hogy kik tartózkodhatnak egy adott állam területén bizonyos jelentős korlátokkal minden állam szuverén módon dönthet. Egy külföldi kiutasítása, kiadatása vagy kitoloncolása során egy állami szervnek számos nemzetközi és belső jogban is lefektetett emberi jogi kötelezettséget kell figyelembe vennie. Ezek közül talán a legjelentősebb a kínzás, embertelen és megalázó bánásmód tilalma, amelyet minden körülmények között tiszteletben kell tartani. Az alábbi két fejezetben elméleti alapvetésként ismertetjük a kényszerű és önkéntes hazatéréssel kapcsolatos idegenrendészeti és emberi jogi alapfogalmakat. II.1. Idegenrendészeti alapfogalmak» Harmadik országbeli állampolgár 1 : Minden olyan személy, aki nem magyar állampolgár, és nem rendelkezik a szabad mozgás jogával (nem az Európai Gazdasági Térség állampolgára).» Jogszerűtlen tartózkodás: Olyan harmadik országbeli állampolgár jelenléte valamely tagállam területén, amely az érvényes beutazási és tartózkodási feltételeknek nem vagy már nem felel meg.» Kiutasítás 2 : Jogszerűtlen tartózkodás esetén az idegenrendészeti hatóság határozatot hoz arról, hogy a tartózkodás feltételeinek nem teljesítése miatt az illetőnek el kell hagynia az ország területét. A kiutasítás körében több kérdésről is rendelkeznie kell a hatóságnak 3 : az elrendelés okairól indokolással; a magyarországi tartózkodás kapcsán méltányolható körülményekről; arról, hogy mely állam területére utasítja ki a hatóság a külföldit; a kiutasítás végrehajtása esetén az jár-e veszéllyel az illető személy fizikai integritása, testi épsége szempontjából. A kiutasító határozatokat rendszerint beutazási és tartózkodási tilalom elrendelése kíséri, amely megakadályozza, hogy az illető személy (legfeljebb 10 év időtartamig) visszatérjen.» Kitoloncolás 4 : A visszatérési kötelezettség kikényszerítése, azaz a tagállamból hatósági kísérettel történő fizikai eltávolítás. 1 ld évi II. törvény a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról 2. 2 ld évi II. törvény a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról ld évi II. törvény a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról 45. és ld évi II. törvény a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról 65.
6 4» AZ ÖNKÉNTES HAZATÉRÉS ELŐREMUTATÓ TAGÁLLAMI GYAKORLATAI AZ EURÓPAI UNIÓBAN» Sérülékeny személyek 5 : A menedékjogról szóló törvény rendelkezései szerint ebbe a csoportba tartoznak a kiskorúak, a kísérő nélküli kiskorúak, a fogyatékossággal élők, az idősek, a várandós nők, a kiskorú gyermeket egyedül nevelő szülők és a kínzásnak, nemi erőszak vagy testi, lelki, illetve szexuális erőszak egyéb súlyos formáinak áldozatai, akikről megállapítható, hogy különleges szükségletekkel rendelkeznek.» Kísérő nélküli kiskorú: Harmadik ország olyan állampolgára, illetve olyan hontalan személy, aki 18. életévét még nem töltötte be, ha a jogszabály vagy szokás alapján felügyeletéért felelős nagykorú személy kísérete nélkül lépett az EU területére, mindaddig, amíg ilyen személy tényleges felügyelete alá nem kerül; ide tartoznak azon kiskorúak is, akik a tagállamok területére történt belépést követően maradtak felügyelet nélkül.» Származási ország: Az állampolgárság, illetve hontalan személyek esetében a korábbi szokásos tartózkodási hely szerinti ország vagy országok.» Menedékkérő: Harmadik ország olyan állampolgára, vagy olyan hontalan személy, akinek menedékjog iránti kérelme tárgyában még nem hoztak jogerős határozatot, és akit ezáltal megilletnek a magyar és uniós jogszabályok szerinti ellátások, befogadási feltételek.» Távozás/visszatérés/hazatérés: Lényegében szinonim fogalmakként használjuk őket, csak árnyalatnyi különbség van köztük. A távozás fogalmát akkor használhatjuk, amikor az adott ország elhagyásának ténye a lényeges, a célország nem. A visszatérés és hazatérés közti különbség úgy határozható meg, hogy az első a tranzit vagy származási országba való távozást, az utóbbi viszont csak a származási országba való visszatérést jelenti. Mivel azonban a vizsgált programok és a vonatkozó szakirodalom sem különíti el élesen e három fogalmat, így a továbbiakban mi sem tesszük.» Önkéntes távozás: A támogatott önkéntes hazatérés alatt azon legálisan és illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszatérési folyamatát értjük (a származási, tranzit vagy egy másik országba), akik esetében nem kerül sor kényszerítő intézkedések alkalmazására, azaz kitoloncolásra. Attól függően, hogy a gyakorlatban az önkéntesség milyen fokáról beszélhetünk a visszatérés során, további három nagy csoportra bonthatjuk a távozók kategóriáját. 1. Ténylegesen önkéntesen távozók: Legálisan tartózkodnak az ország területén, a közeljövőben nem valószínű, hogy megfosztják őket a maradás jogától, mégis úgy döntenek, hogy hazatérnek. 2. Kvázi önkéntesen távozók: Hosszú távú maradásuk nem lehetséges, ezért döntenek úgy, hogy visszatérnek. Ide sorolhatók azok az illegális migránsok, akik még nem kerültek a hatóságok látókörébe, kiutasítási eljárás nem indult ellenük, valamint azok, akik tartózkodásának jogalapja nemsokára megszűnik. Ebben az esetben a migránsok elébe mennek az előbb-utóbb elkerül- 5 ld évi LXXX. törvény a menedékjogról 2. k) pont különleges bánásmódot igénylő személy Készült az Európai Unió Európai Visszatérési Alapjának támogatásával.
7 AZ ÖNKÉNTES HAZATÉRÉS ELŐREMUTATÓ TAGÁLLAMI GYAKORLATAI AZ EURÓPAI UNIÓBAN «5 hetetlen kiutasításnak azzal, hogy önként választják a visszatérést. Ez azonban csupán kényszer szülte önkéntesség. 3. Kényszerből távozók: Kiutasítási eljárás alatt állnak, az országot megadott határidőn belül el kell hagyniuk, így ebben az esetben az önkéntesség inkább a hatóságokkal való együttműködést jelenti a kitoloncolás elkerülése érdekében. E különbségtétel azért szükséges, mert eltérő helyzetükből adódóan a különböző csoportokba sorolható visszatérők különböző mértékben vonhatók be a visszatérési és reintegrációs programokba. II.2. A kínzás, embertelen, megalázó bánásmód tilalma 6 A kínzás, embertelen és megalázó bánásmód tilalma az egyik legáltalánosabb, legalapvetőbb emberi jogi kötelezettség, amelyet az államok kötelesek figyelembe venni, amikor az adott külföldiek tartózkodási jogát megszüntetik vagy megtagadják. A kínzás tilalmát rögzítő legfontosabb nemzetközi dokumentumok az alábbiak:» Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya 7 (1966) 7. cikke,» ENSZ Kínzás Elleni Egyezménye 8 (1984) 2. cikk 1. bekezdése, e kettő, mint univerzális jogforrás,» Emberi Jogok Európai Egyezménye 9 3. cikke, mint regionális (európai) emberi jogi dokumentum. Az európai egyezmény kiemelkedő fontosságát bizonyítja, hogy a strasbourgi székhelyű Emberi Jogok Európai Bírósága (a továbbiakban: Strasbourgi Bíróság ) egyéni panaszok esetén vizsgálja, az adott állam betartotta-e az egyezményből fakadó kötelezettségeit. A Strasbourgi Bíróság évtizedes gyakorlata úttörő a kínzás tilalmának értelmezésében. Növekvő jelentőségű az Európai Unió Alapjogi Chartája 10, amely 4. cikke szintén rögzíti a kínzás tilalmát. A Charta nagymértékben támaszkodik az Emberi Jogok Európai Egyezményének rendelkezéseire és a Strasbourgi Bíróság gyakorlatára. 6 A kínzás, kegyetlen, embertelen bánásmód vagy büntetés tilalmának értelmezéséről lásd bővebben: Gyulai Gábor: Kiutasítás és Emberi Jogok, 2009 Magyar Helsinki Bizottság. Elérhető: 7 Kihirdette: évi 8. törvényerejű rendelet 8 ENSZ Egyezmény a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok ellen, kihirdette: évi 3. törvényerejű rendelet 9 Egyezmény az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről, kihirdette: évi XXXI. törvény 10 A december 1-én hatályba lépő Lisszaboni Szerződés az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Közösséget létrehozó szerződés módosításáról 1. cikk 8. bek. értelmében a Charta 2007-ben módosított változata, mint az alapszerződés része, az EU kötelező erővel bíró jogforrásává vált.
8 6» AZ ÖNKÉNTES HAZATÉRÉS ELŐREMUTATÓ TAGÁLLAMI GYAKORLATAI AZ EURÓPAI UNIÓBAN A kínzás, embertelen, megalázó bánásmód fogalmát a Strasbourgi Bíróság gyakorlata alapján az alábbiakban összegezhetjük:» Nincs konkrét, zárt definíció a Bíróság gyakorlatának átfogó vizsgálata alapján lehet tartalmát pontosan megállapítani.» Nem feltétel a fizikai szenvedés (fájdalom, sérelem) egyik fogalmi elemnél sem, bár a Strasbourgi Bíróság esetjoga szerint gyakran előfordul.» Az elkövető nem lényeges: állami szerv vagy attól független személy (csoport) is lehet, ha az állam nem akarja vagy nem képes hatékony eszközökkel megakadályozni a sérelmes bánásmód szerinti cselekmények elkövetését. A Strasbourgi Bíróság egyre szigorúbb a 3. cikk alkalmazását illetően, ami korábban nem számított kínzásnak, könnyen lehet, hogy a joggyakorlat fejlődésével már eléri a tűréshatárt. Zárt definíció hiányában a Bíróság gyakorlatát áttanulmányozva például a következőképpen határozható meg a három tárgyalt fogalmi elem: 11 Embertelen bánásmód: Olyan bánásmód, amely ha esetleg nem is eredményez testi sérelmet, szándékosan okoz súlyos fizikai vagy pszichikai szenvedést, fájdalmat. Megalázó bánásmód: Olyan bánásmód, amely nagymértékben megalázza az adott személyt mások előtt; vagy akarata, lelkiismerete ellenére olyan cselekedetre kényszeríti, amely lealacsonyítja saját szemében; vagy az adott személyben szorongást, alsóbbrendűségi érzést vált ki; megalázza, lealacsonyítja például abból a célból, hogy fizikai, lelki ellenállását megtörje (tehát az embertelen bánásmód egyfajta speciális esete). Kínzás: A szándékos, embertelen bánásmód különösen súlyos fajtája, amely igen erős és kegyetlen szenvedést, fájdalmat okoz. A Strasbourgi Bíróság gyakorlatának ismerete elengedhetetlen ahhoz, hogy a külföldi személyek adott állam területéről történő elmozdítása (tipikusan kiutasítása) a kínzás abszolút tilalmát kifejező 3. cikk sérelme nélkül történjen. A Bíróság töretlen gyakorlata szerint a kiadatás, a kiutasítás és kitoloncolás egyaránt az Egyezmény hatálya alá tartoznak, vagyis a 3. cikkes ügyek jelentős része a fenti ügycsoportokból kerül a Bíróság elé. Ennek menedékjogi szempontból az ún. non-refoulement 11 Dr. Mink Júlia: Kínzás, embertelen, megalázó bánásmód, büntetés tilalma (előadás) nyomán, Sarlóspusztai menekültügyi továbbképzés és szakmai találkozó, szeptember Készült az Európai Unió Európai Visszatérési Alapjának támogatásával.
9 AZ ÖNKÉNTES HAZATÉRÉS ELŐREMUTATÓ TAGÁLLAMI GYAKORLATAI AZ EURÓPAI UNIÓBAN «7 szempontjából van jelentősége. A non-refoulement francia eredetű kifejezés, amely a menedékkérők és menekültek sérelmes bánásmódba való visszaküldésének tilalmát rögzíti a fenti kínzásellenes egyezmények mellett a menekültek helyzetéről szóló évi Genfi Egyezmény 33. cikkében. A Strasbourgi Bíróság legutóbbi gyakorlata szerint a kínzás tilalma abszolút, bárkit megillető emberi jog. A non-refoulement kötelezettségét a nemzetközi szerződéseket kihirdető hazai jogforrások mellett a magyar idegenrendészeti/migrációs jogszabály is előírja, tükrözve a fentiekben bemutatott nemzetközi jogi hátteret és bírói gyakorlatot. A évi II. törvény a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról 51. (1) bekezdése szerint: A visszairányítás, illetve a kiutasítás nem rendelhető el és nem hajtható végre olyan ország területére, amely az érintett tekintetében nem minősül biztonságos származási vagy biztonságos harmadik országnak, így különösen, ahol a harmadik országbeli állampolgár faji, vallási, nemzeti hovatartozása, egy meghatározott társadalmi csoporthoz tartozása vagy politikai véleménye miatt üldöztetés veszélyének lenne kitéve, továbbá olyan állam területére vagy olyan terület határára sem, ahol nyomós oknál fogva tartani lehet attól, hogy a visszairányított, illetve a kiutasított harmadik országbeli állampolgár halálbüntetésnek, kínzásnak, kegyetlen, embertelen, megalázó bánásmódnak vagy büntetésnek lenne kitéve (non-refoulement). 12 A kínzás tilalmának és a non-refoulement elvének tiszteletben tartása nélkül annak abszolút jellegéből fakadóan nem beszélhetünk önkéntes hazatérésről. 12 Gyulai Gábor: Kiutasítás és Emberi Jogok, 2009 Magyar Helsinki Bizottság., 14. oldal
10 8» AZ ÖNKÉNTES HAZATÉRÉS ELŐREMUTATÓ TAGÁLLAMI GYAKORLATAI AZ EURÓPAI UNIÓBAN III. Az önkéntes hazatérés legjobb gyakorlatai a belga és holland példa A Magyar Helsinki Bizottság 2010-es kutatása szerint, amely a Visszatérési Irányelv 13 átültetéséhez kapcsolódó példaértékű gyakorlatokat vizsgálta, a belga és holland önkéntes hazatérési és reintegrációs programok középpontjában az önkéntesség és a fenntarthatóság áll. A kormányzati támogatással végrehajtott visszatérési programok mögött az a felismerés áll, hogy a tartalmas reintegrációs támogatás az állam szempontjából hosszú távon költséghatékonyabb és fenntarthatóbb eredményt hoz. A külföldiek sikeres hazatérésével megelőzhető egy második, vagy harmadik migrációs ciklus, ráadásul a fejlesztési programok tartósan elősegíthetik egy adott származási ország stabilitását és fejlődését. III.1. Az önkéntes hazatérési programok háttere Belgium Belgiumban a politikai és jogszabályi környezet sajátosságát az adja, hogy a menedékkérők befogadásával együtt az önkéntes hazatérés megszervezése is a Szociális Integráció Minisztériumához tartozik, így az a szociális támogatás egy formája, nem pedig a migrációmenedzsment egyik eszköze. Számos, a belga menekültügyi és bevándorlási intézményrendszert érintő, nemzetközi szinten is elismert pozitív tapasztalat fakad a jogállásról döntést hozó és a szociális ellátásokat megszervező funkciók szervezeti szétválasztásából (amely utóbbiért a Fedasil 14 felelős). Így megszüntethető az a belső érdekellentét, amely jellemző például a magyar menekültügyi rendszerre, vagyis, hogy ugyanaz a hatóság dönt a menedékkérelmek elfogadhatóságáról és a státusz elismeréséről, amely aztán hosszú távú anyagi támogatásokat is folyósít az elismert menekülteknek. A kényszerű visszatérés megszervezése, vagyis a kitoloncolás viszont a fogvatartást végrehajtó intézmények működtetésével és a kényszerítő intézkedések alkalmazásával együtt a Bevándorlásügyi Minisztérium hatáskörébe tartozik. Ennek az intézményi elkülönítésnek további konkrét pozitív eredménye, hogy a visszatérési támogatások a tartózkodás jogszerűségétől függetlenül általában bárki számára hozzáférhetőek (a reintegrációs programban való részvételi jogosultságot természetesen számos egyéb feltételtől teszik függővé a résztvevő szervezetek). 13 Az Európai Parlament és a Tanács 2008/115/EK irányelve a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról 14 Fedasil: Federal Agency for the Reception of Asylum Seekers in Belgium, bővebben: Készült az Európai Unió Európai Visszatérési Alapjának támogatásával.
11 AZ ÖNKÉNTES HAZATÉRÉS ELŐREMUTATÓ TAGÁLLAMI GYAKORLATAI AZ EURÓPAI UNIÓBAN «9 Az önkéntes hazatérés ösztönzése miatt a belga és holland kormányok ez irányú kezdeményezései széles körben élvezik a civil szervezetek támogatását. A nem-kormányzati szervezetek részvételét illetően pedig Hollandiához hasonlóan az EU-s források bővülése, valamint a visszatérési aspektus mellett a reintegrációra fordított fokozott erőfeszítések és a származási országokban működő szervezetekkel kialakított együttműködési struktúrák vezettek a hatékonyság növekedéséhez. Hollandia A szigorodó holland bevándorlás-politika térnyerése mellett a kormányzati visszatérési programokban a hangsúly a továbbra is költséghatékonyabbnak tartott és humánusabb önkéntes távozáson maradt. A visszatérés fenntarthatóságának javítása érdekében kormányzati szinten is a hazatérők integrációjának hosszú távú támogatását, az érintett származási országokkal való együttműködést, valamint a migrációs politika és a fejlesztési programok koherens külpolitikában való egyesítését helyezték előtérbe. Így a főként projekt alapú támogatások finanszírozásában az Igazságügyi Minisztérium mellett nőtt a külügyi tárca szerepe is. A hatékonyabb végrehajtás érdekében fokozták a központi kormányzat és a helyi önkormányzatok együttműködését. A Nemzetközi Migrációs Szervezet (International Organization for Migration, IOM) 15 mellett az évek során egyre több nem-kormányzati szervezet vett részt a visszatérők támogatásában, különböző speciális csoportokat célzó, vagy tematikus projektekkel, amit többek közt az Európai Visszatérési Alap létrehozásával is bővülő források tettek lehetővé. A hazatérés fenntarthatósága érdekében mind több közreműködő szervezet alakított ki formalizált együttműködést a származási országokban aktív partnerszervezetekkel. III.2. Pozitív példák a kormányzati és civil szervezetek együttműködésére az önkéntes visszatérés terén Belgium 1. REAB (Return and Emigration of Asylum seekers from Belgium) A belga állam megbízásából 1984 óta az IOM brüsszeli irodája 16 működteti ezt a programot, helyi hatóságokkal és civil szervezetekkel ( REAB partnerek ) együttműködve, amelyek több feladatot is átvesznek az IOM-től. Ehhez tartozik például a célcsoport tájékoztatása, dokumentumok előkészítése, stb
12 10» AZ ÖNKÉNTES HAZATÉRÉS ELŐREMUTATÓ TAGÁLLAMI GYAKORLATAI AZ EURÓPAI UNIÓBAN A programban részt vehetnek:» menedékkérők, akik visszavonják kérelmüket;» menedékkérők, akiknek elutasították kérelmét;» olyan harmadik országbeli állampolgárok, akik nem folyamodtak soha nemzetközi védelemért, és akikről az állam gondoskodik vagy valószínű, hogy állami gondoskodásra fognak szorulni. A program célja azoknak a külföldieknek a hazajuttatása, akik a fenti feltételeknek megfelelnek, haza szeretnének térni, de nem rendelkeznek az ehhez szükséges eszközökkel. A támogatás az alábbiakat foglalja magában:» a repülőút megszervezése a származási országba;» úti okmányok költségeinek viselése és beszerzésük;» a reptéri tranzit vagy az extra csomag költségeinek fedezése 50 euró/főig;» segítség a reptéren az indulásnál, a tranzit során és az érkezésnél;» egészségügyi kíséret, amennyiben szükséges;» egyszeri visszatelepülési hozzájárulás (250 euró felnőtteknek, és 125 euró a kiskorúaknak). A program 2006-ban reintegrációs elemmel bővült, amelynek a végrehajtásáért az IOM és a Caritas Belgium International 17 felel. A reintegrációs támogatást az indulás előtt Belgiumban lehet igényelni, amelyet a hazatérés után természetbeni hozzájárulás (oktatás, továbbképzések, vállalkozás beindításához szükséges eszközök, lakás, stb.) formájában kapnak a hazatérők. A programban résztvevő kedvezményezettek készpénzt nem kapnak és a támogatás nem terjed ki egészségügyi segítségnyújtásra sem. A sérülékeny hazatérők további kiegészítő támogatásért folyamodhatnak, ha megfelelő egészségügyi ellátásuk biztosítása ezt indokolttá teszi. A fejenként maximum 500 Euró értékű hozzájárulás szintén nem készpénzben, hanem egészségügyi szolgáltatások formájában jut el a rászorulókhoz. 2. STAVR (Strengthening Tailor-made Voluntary Return) A Caritas Belgium speciális önkéntes hazatérési programja, amelyet a belga kormány és az Európai Visszatérési Alap finanszíroz 2009 októbere és 2010 decembere között. Célcsoportja kettős: a sérülékeny személyek, illetve a vállalkozási szándékkal hazatérők, akik már rendelkeznek üzleti tervvel. A Caritas 14 országban alakított ki strukturális partnerséget helyi szervezetekkel, aminek köszönhetően az indulás előtt és a hazatérés után is biztosítható a személyes és szakszerű tanácsadás lehetősége a programban résztvevőknek. 17 Készült az Európai Unió Európai Visszatérési Alapjának támogatásával.
13 AZ ÖNKÉNTES HAZATÉRÉS ELŐREMUTATÓ TAGÁLLAMI GYAKORLATAI AZ EURÓPAI UNIÓBAN «11 Hollandia 1. REAN (Return and Emigration of Aliens from the Netherlands) A holland IOM és az Igazságügyi Minisztérium megegyezése során létrejött program feltételrendszere és finanszírozási kerete a program 1991-es indulása óta 2006-ban módosult először. A hatályos szabályok szerint az a külföldi pályázhat» aki a jelentkezését megelőző öt évben nem vett részt a REAN programban, és nem távolították el az állam területéről az állam költségén (kitoloncolás);» olyan állam polgára, amely nincs kizárva a programból (pl. uniós állampolgárok nem pályázhatnak), kivéve ha emberkereskedelem áldozatai (a projekt keretében néhány magyar állampolgár is hazajutott már Hollandiából);» aki tartós letelepedési szándékkal érkezett Hollandiába;» aki beleegyezik, hogy távozásával megszűnik minden függőben lévő idegenrendészeti eljárása, tartózkodási engedélyét pedig, amennyiben van, visszavonják;» aki nem tudja kifizetni távozásának költségeit;» aki végleg el kívánja hagyni az országot;» akinek van érvényes úti okmánya, vagy ha nincs, be tudja szerezni;» akinek önkéntes távozásával szemben a bevándorlási hatóságok nem emelnek kifogást. A sikeres pályázók az alábbiakra jogosultak:» tájékoztatás a hazatérés folyamatáról;» reptéri segítség az indulásnál és megérkezésnél;» repülőjegy a céltelepüléshez legközelebb eső repülőtérre;» úti okmányok beszerzési költségeinek fedezése;» egyszeri anyagi támogatás a hazatérés után: 500 euró felnőtteknek és kísérő nélküli kiskorúaknak, 100 euró kiskorúaknak, ha több mint három hónapja tartózkodnak jogszerűen Hollandiában; 200 euró nagykorúaknak és kísérő nélküli kiskorúaknak, ha kevesebb, mint három hónapja vannak Hollandiában, és tartózkodásuk már nem jogszerű.
14 12» AZ ÖNKÉNTES HAZATÉRÉS ELŐREMUTATÓ TAGÁLLAMI GYAKORLATAI AZ EURÓPAI UNIÓBAN 2. TOP Return Project A migrációs és munkaerő-piaci kérdésekkel foglalkozó innovációs platform, a HIT alapítvány által indított projekt célja olyan innovatív megoldások kialakítása volt, amellyel az elutasított menedékkérők tartós és újbóli beilleszkedését lehet segíteni a származási országukban a visszatérés után. A projektet az Európai Szociális Alap, a Szociális és Foglalkoztatási Minisztérium, a Külügyminisztérium, a menedékkérők lakhatásáért felelős ügynökség 18 (Central Agency for the Reception of Asylum Seekers, COA) és Limburg tartomány által biztosított forrásokból finanszírozták. Volumenét tekintve a TOP-Return program elmarad a REAN programtól, de újszerű módszerének és megközelítésének köszönhetően, amelyet sikeresen ültetett át a gyakorlatba, az elmúlt évek egyik legjelentősebb kezdeményezése lett Hollandiában. A program alapgondolatát az jelenti, hogy a migráció ciklikus folyamat azok esetében, akik nem kaptak menedékjogot. A származási ország elhagyásával kezdődik, és a visszatéréssel zárul. A projekt a visszailleszkedés segítésével azt kívánja többek között megelőzni, hogy ez a migrációs kör újabb kudarcok esetén ismét elölről kezdődjön. A projekt újszerűsége abban rejlik, hogy a migrációs kör második felében, azaz a visszatérés folyamatában is számol a vonzó (pull) és a taszító (push) tényezők hatásával. A projekt a pull-tényezők erősítésével próbálja megelőzni, hogy az érintettek a visszatérési kötelezettség helyett az illegális tartózkodást, illetve a másodlagos migrációt válasszák. A projekt tervezésénél figyelembe vették azt is, hogy a hazatérés anyagi vagy természetbeni támogatással és tanácsadással történő ösztönzése mit sem ér, ha a hazatérő külföldi nem érzi a döntést sajátjának. A menedékkérő együttműködése így megkerülhetetlen. Fontos azonban, hogy a migrációs kör több szakaszra bontható, amelyekben eltérő módon értékeli az egyén a helyzetét, és eltérő jövőképekkel rendelkezik, így együttműködési készsége időben és minőségében is változik. A projekt során kialakított és alkalmazott módszer lényege, hogy egyénközpontú, az egyedi eset kezelését tartja szem előtt a folyamat elejétől a végéig. A projektben résztvevő külföldieknek végig szociális segítők állnak rendelkezésére, akik felkészítik a hazatérésre. A migrációs kör (ciklus) különböző szakaszaiban felmerülő feladatokat összekapcsolva együttműködési láncolatot hoz létre a folyamatban résztvevő szereplők (szociális munkások, jogászok) közt, figyelembe véve a különböző szakaszok sajátosságait is. Ennek a módszernek a neve case-and-chain management (CCM). 18 Készült az Európai Unió Európai Visszatérési Alapjának támogatásával.
15 AZ ÖNKÉNTES HAZATÉRÉS ELŐREMUTATÓ TAGÁLLAMI GYAKORLATAI AZ EURÓPAI UNIÓBAN «13 A migrációs kör hat különböző szakasza és a CCM módszer alapján végzett szociális-felkészítő tevékenység a következőképpen néz ki: 1. A figyelem középpontjában Európa: A megérkezés utáni kezdeti időszakban a menedékkérő hosszú távú jövőjét Európában képzeli el, és ezen a kérelem elutasítása sem változtat jelentősen, hiszen még bízhat kérelme pozitív elbírálásában másodfokon. A jövőre vonatkozó konkrét tervek kidolgozása ekkor még nem lehetséges. 2. A jövő feltérképezése: Ebben a szakaszban már a menedékkérő számára is világossá válik, hogy maradásának esélye csökken, de a hazatérésről, mint alternatíváról nem szívesen gondolkozik továbbra sem. A cél ilyenkor minden lehetőséget számba véve reális kép felvázolása a jövőről. Nem szabad túlzottan erőltetni a visszatérést, de érdemes foglalkozni vele, és szóba hozni, hogy időben kiderüljenek az esetleges akadályok. 3. Felkészülés a hazatérésre: A harmadik szakaszban a menedékkérő személyre szabott és részletes tervet készít, ami segít majd eldönteni, hogy hazatérjen vagy a(z) (illegális) maradást válassza. Az ügyintéző/szociális munkás ilyenkor mobilizálja az összes olyan szervezetet, amely valamilyen módon segíteni tud a felkészülésben megfelelő és alapos tájékoztatással és gyakorlati segítségnyújtással. 4. Új kezdet otthon: A hazatérés utáni szakaszban a legtöbb volt menedékkérő nehézségekkel szembesül. Van, aki kudarcként éli meg a hazatérést. Lakást, munkát, a gyerekeknek iskolát kell keresni a beilleszkedéshez. A visszatérőknek szembe kell nézniük a családdal, barátokkal, ellenfelekkel, ami gyakran nem könnyű feladat. Ekkor már a helyi partnerszervezetek segítségére támaszkodnak a hazatérők. 5. Fenntartható jövő: A visszailleszkedést követően kezdheti újra önálló életét a hazatérő. Ebben a szakaszban a helyi tanácsadó fokozatosan háttérbe vonul és rábízza a volt menedékkérőt az időközben kialakult vagy helyreállt otthoni kapcsolataira. 6. Nyomon követés és visszacsatolás: Ez a migrációs kör utolsó fázisa, amelyben a visszatérők beszámolhatnak arról, hogy milyen nehézségeik voltak, vagy mi működött könnyebben, mint gondolták. A folyamatban érintett szervezetek is kiértékelhetik az eredményeket és levonhatják a megfelelő következtetéseket a hazatérés előkészítésével, fenntarthatóságával és lebonyolításával kapcsoltban. A fent ismertetett módszer előnye tehát, hogy az Európába érkezéstől egészen az önálló otthoni élet újrakezdéséig van egy tanácsadó a menedékkérő mellett, aki képes a megfelelő pillanatban a segítségnyújtására alkalmas szervezeteket elérni.
16 14» AZ ÖNKÉNTES HAZATÉRÉS ELŐREMUTATÓ TAGÁLLAMI GYAKORLATAI AZ EURÓPAI UNIÓBAN A projekt során létrehoztak egy ADEONA nevű interaktív tudásbázist. Ezt a COA üzemeltette és bárki tehetett fel kérdéseket a visszatéréssel, valamint a visszailleszkedéssel kapcsolatban, amelyekre bárki válaszolhatott. Az adatbázis sajnos ma már nem működik. Fenntartója, a COA ugyanis úgy döntött, felfüggeszti részvételét a reintegrációval kapcsolatos programokban. Fenntartható? A folyamatosan támogatott esetmunka (CCM módszer) tanulságaira építve külön képzési modult alakítottak ki a TOP-return projektben résztvevő szervezetek. A projekt célja a hazatérők tartós visszailleszkedésének elérése érdekében az egyes származási országok és európai országok szervezetei közti strukturált együttműködés kialakítása volt. A képzés tematikájának kialakításakor felmérték a migránsokkal foglalkozó ügyintézők képzési igényeit, az így szerzett információkat pedig a gyakorlatban hasznosították az ügyintézők oktatása során. III.3. Visszatérési országinformáció Country of Return Information (CRI) Az önkéntes hazatérés egyik legfontosabb előfeltétele, hogy a hazatérést fontolgató külföldi megfelelő információkkal rendelkezzen, és megalapozott döntést hozhasson jövőjét illetően. Főként hosszabb távollét után teljesen érthető módon számos kérdés foglalkoztatja a hazatérőt, például hogy mi változott és mi maradt a régi. A családtagoktól és barátoktól kapott információ gyakran elégtelen vagy ellentmondásos, ezért kulcsszerepe van a menedékjogi eljárás, illetve a hazatérési programban közreműködő szociális és jogi segítőknek, hogy a távozás óta eltelt időszak változásait, valamint az esetlegesen fennálló új helyzetet alaposan megismerje a hazatérő külföldi. Ebben nyújt segítséget a Country of Return Information (CRI) elnevezésű projekt, amely a hazatérés számos kérdésében szolgál eligazításként:» bizonyos országrészekhez, területekhez való fizikai hozzáférés,» visszailleszkedési lehetőségek,» lakhatáshoz, társadalombiztosításhoz, munkához, egészségügyi ellátáshoz, oktatáshoz való gyakorlati hozzáférés,» segítő szervezetek elérhetősége, stb. A projekt a visszatérés országai szerinti részletes országinformációs füzeteken és ún. helpdesk szolgálaton keresztül tájékoztatja a hazatérőket az otthoni viszonyok alakulásáról. A visszatérési tájékoztatók részletes módszertanáról bővebb információval szolgál a CRI honlapja Készült az Európai Unió Európai Visszatérési Alapjának támogatásával.
17 AZ ÖNKÉNTES HAZATÉRÉS ELŐREMUTATÓ TAGÁLLAMI GYAKORLATAI AZ EURÓPAI UNIÓBAN «15 IV. Konklúziók és ajánlások Az alábbi konklúziókat és ajánlásokat javasoljuk megfontolásra a magyar szakpolitikusok és szakemberek részére: 1. A Helsinki Bizottság projektje keretében vizsgált két ország, Belgium és Hollandia kormányai az önkéntes és támogatott visszatéréstől az illegálisan tartózkodó migránsok számának jelentős csökkenését remélik, ezért ösztönzőleg lépnek fel, és igyekeznek úgy alakítani a bevándorlási politika kereteit, hogy azon belül helyet kaphassanak a hasonló programok. 2. Mivel minden élethelyzet egyedi, ezért kiemelt figyelmet kell fordítani a hazatérő külföldiek egyéni körülményeire, és személyes adottságaikra. A valóban egyéniesített segítségnyújtáshoz folyamatos kapcsolattartásra van szükség a potenciális hazatérő és a (szociális, jogi) segítő között. A visszatéréssel foglalkozó tanácsadók és ügyintézők képzése és felkészültsége kiemelten fontos. 3. Ahhoz, hogy a külföldiek visszatérésükről jól átgondolt döntést hozhassanak, és ha szükséges, valóban megvalósítható üzleti tervet dolgozzanak ki, elengedhetetlen a naprakész, pontos és releváns országinformációk biztosítása lehetőleg több forrásból. 4. A visszatéréssel foglalkozó szervezeteknek különösen fontos, hogy működőképes kapcsolati hálót alakítsanak ki a hazatérés országában, amely segíti az újbóli életkezdést. 5. A gyakorlat azt mutatja, hogy az anyagi és természetbeni segélyek kombinációja bizonyult a leghatásosabbnak és a legkeresettebbnek. 6. Kiemelt figyelmet kell fordítani az érintett külföldiek megfelelő és hatékony tájékoztatására és felkészítésére, amelynek elengedhetetlen eszközei az önkéntes visszatérésről szóló képzések, előadások és információs füzetek. 7. A belga és holland példák alapján egyértelmű, hogy az állami és civil szervezetek együttműködése során lehetséges a lehető legtöbb érintett tájékoztatása és felkészítése a valóban önkéntes és hosszú távon is fenntartható hazatérésre. A Magyar Helsinki Bizottság ezért szorgalmazza, hogy a kormányzati szervek erősítsék a migrációval foglalkozó civil szervezetekkel való együttműködést az önkéntes hazatérést elősegítő programokban.
18 16» AZ ÖNKÉNTES HAZATÉRÉS ELŐREMUTATÓ TAGÁLLAMI GYAKORLATAI AZ EURÓPAI UNIÓBAN V. A belga és holland hazatérési programokban résztvevő szervezetek Belgium» Fedasil, a menedékkérők ellátásért felelős állami szerv Caritas IOM Belgium Hollandia» COA (Central Agency for the Reception of Asylum Seekers) DT&V (Repatriation and Departure Service) VWN (Dutch Council for Refugees, Holland Menekülttanács) MbT, a hazatérőknek ingyenes jogi és szociális segítséget nyújtó szervezet Healthnet TPO, a származási országban elérhető egészségügyi ellátás strukturális helyreállításáért dolgozó civil szervezet Samah, menedékkérő fiatalokat támogató önkéntes szervezet: NIDOS, a külföldi gyermekek eseti gondnokságát megszervező civil szervezet SMS (Foundation for Global Society) IOM Nederlands HIT Alapítvány SDT (Foundation for Sustainable Return) Készült az Európai Unió Európai Visszatérési Alapjának támogatásával.
20 Készült az Európai Unió Európai Visszatérési Alapjának támogatásával.
Kiutasítás és emberi jogok A kínzás, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés tilalmának alkalmazási kérdései a kiutasítás bírói elrendelése vagy felülvizsgálata során Gyulai Gábor JEGYZET Tartalomjegyzék

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság