text:
Vezető tisztségviselők felelőssége II. rész - Szakma - Jogászvilág
2017. 04. 13. 9:00
Cimkék: vezető tisztségviselő, vezető tisztségviselő felelőssége, cégvezető felelőssége, fizetésképtelen cég, fizetésképtelenség megállapítása, felszámoló
A joggyakorlat-elemző csoport mintegy 180, a vezető tisztségviselők felelősségét megállapító jogerős ítéletet vizsgált, valamint további 9 olyan ügyet, amelyben a vezető tisztségviselő felelősségének megállapítása mellett a vezető tisztségviselő marasztalásáról is jogerős ítélet született.
A joggyakorlat-elemző csoport megállapítása szerint a felterjesztett jogerős ítéletek alapján az ország keleti régiójában felülreprezentáltak a vezető tisztségviselők felelősségével kapcsolatban indult perek (Az ügyek 29,4 %-a a Nyíregyházi, Debreceni és a Miskolci Törvényszéken indult). Ennek oka a Kúria szerint egyértelműen nem állapítható meg, de lehetséges okként emelik ki az országrész gazdasági helyzetét, a közjoginak tekintett hitelezők nagyobb keresetindítási aktivitását, és esetleg a felterjesztendő ítéletek körének körültekintőbb feltárása is alapul szolgálhat.
A peres felek személye, a vagyoncsökkenés mértéke
A vezető tisztségviselők felelősségének megállapítása iránti perekben keresetet egyrészt az adós felszámolója, másrészt hitelezője terjeszthet elő.
A joggyakorlat-elemzés megállapította, hogy a felszámolók viszonylag alacsony arányban éltek a perindítás lehetőségével (csak az ügyek 16%-át indították). A Kúria szerint ez azért lehetséges, mert a felszámolók nem érdekeltek a per megindításában, hiszen az csak abban az esetben növeli a felszámolási vagyont, ha a megállapításra irányuló perben marasztalásra is sor kerülhet. Másrészt a felszámolók többször a vagyont csökkentő szerződések érvénytelenségének megállapítása iránt indítanak pert, illetve a felszámoló keresetet nyújthat be az adós nevében a vezető tisztségviselő olyan magatartása miatt is, amelyet az még a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet bekövetkezése előtt tanúsított, és amellyel az adósnak nem pedig a hitelezőnek okozott kárt. Ezen perek azonban a joggyakorlat-elemző csoport vizsgálódási körén kívül estek. Az alacsony perlési aktivitást a Kúria szerint az is magyarázza, hogy a bizonyítás nehéz, a végrehajtás eredményessége bizonytalan, az eljárás elhúzódhat és a perléshez szükséges szakemberi kapacitás is korlátozott. A joggyakorlat-elemző csoport véleménye szerint ha a felszámolók anyagilag vagy más okból érdekeltté válnának ezen perek kezdeményezésében, és ha a perlés nemcsak kötelezettségeket, illetve anyagi terhet róna rájuk, a felszámolók perlési aktivitása is növekedne.
A joggyakorlat elemzés megállapította, hogy a pert indító hitelezők két nagy csoportba sorolhatók. Az egyik nagy csoport a közjogi hitelezők, amely különböző hatóságokat, elsődlegesen a NAV-ot jelenti (az ügyek 31%-át indították). A NAV aktivitásának oka lehet, hogy az adóhatóság számos olyan adattal rendelkezik hatóságként végzett ellenőrzései eredményeként, amelyek a perlés eredményességét nagyban valószínűsíthetik. A NAV a per megindítása előtt feltérképezi, hogy van-e a vezető tisztségviselőnek végrehajtás alá vonható vagyona. A közjogi hitelezők az ország keleti részében aktívabbak. Ezzel szemben az ország középső régiójában a magánjogi hitelezők voltak többségben.
Az ügyek 88%-ában az adós korlátolt felelősségű társaság volt. Több vezető tisztségviselő együttes perlésére az ügyek 30,3 %-ában került sor. Ezek közül szinte egyenlő arányban voltak azok a perek, amelyek esetén az alperesek azonos időben, illetve eltérő időben voltak az adós vezető tisztségviselői. Árnyék vezető tisztségviselővel szemben megállapítási per az ügyek 1,7%-ában folyt.
A kétlépcsős perstruktúra lényegének meg nem értését valószínűsíti, hogy a megállapításra irányuló perek 45,5 %-ában a hitelező olyan összeg erejéig kérte a vezető tisztségviselő felelősségének megállapítását, amely megegyezett saját, az adós elleni felszámolási eljárásban érvényesített és ki nem elégített, illetve feltehetőleg ki nem elégíthető követelése összegével.
A perek 56,6 %-ában 10 millió Ft feletti összegre kérték a vezető tisztségviselő felelősségének megállapítását.
A bíróság az ügyek 27,3 %-ában kötelezte az alperest vagyoni biztosíték nyújtására. Az ügyek 7,5 %-ában az ítéletből azonban nem volt megállapítható, hogy kötelezték-e az alperest vagyoni biztosíték nyújtására.
A joggyakorlat-elemző csoport megállapításai
A Cstv. többször módosult időállapota szerinti felelősségi szabályok alkalmazásának feltételei
Jogértelmezési kérdés merült fel a körben, hogy az adott perben a Cstv. mely időszakban hatályos szabályait kell alkalmazni. A Kúria megállapította, hogy jelenleg mind a négy időállapot szerinti szabályok alkalmazásával folynak felszámolási eljárások.
1. időállapot
Értelmezési kérdésként merült fel, hogy az „indult eljárások” kifejezés alatt mi értendő.
A Cstv. 1. időállapot szerinti szabályozása szerint a vezető tisztségviselő felelősségének megállapítása iránti keresetet az adós elleni felszámolás ideje alatt lehet benyújtani.
A felszámolási eljárás két jól elkülönülő szakaszra oszlik. Az első szakasz tárgya annak megállapítása, hogy az adós gazdálkodó szervezet fizetésképtelen-e, a felszámolási eljárás a felszámolásra irányuló kérelem benyújtásával megkezdődik. Ha a bíróság jogerős végzésével az adós fizetésképtelenségét megállapítja, az adós felszámolását elrendeli és kijelöli felszámolóját, e végzésnek a Cégközlönyben való közzétételével az adós felszámolása (és nem a felszámolási eljárás) indul meg, ezzel a nemperes eljárás a második szakaszába lép. Nem volt egységes a joggyakorlat a tekintetben, hogy az „eljárás megindulása” kifejezés alatt a felszámolási eljárás megindulása, avagy a felszámolás megindulása értendő.
A joggyakorlat-elemző csoport szerint irányadónak tekinthető az 1/1998. PJE határozat IV. pontja amely szerint az „indult eljárások” fogalma alatt a felszámolásra vezető felszámolási eljárás lefolytatása iránti kérelem előterjesztésének időpontja értendő. Tehát a Cstv.-nek a vezető tisztségviselők felelősségével kapcsolatos szabályai csak a 2006. július 1. után indult eljárásokban alkalmazhatóak.
A joggyakorlat-elemző csoport álláspontja szerint azonban nemcsak annak van jelentősége, hogy a felszámolási eljárás lefolytatása iránti kérelmet a hitelező mikor terjesztette elő, hanem annak is, hogy a felelősség megállapítására okot adó magatartást a vezető tisztségviselő mikor tanúsította.
2. időállapot
A megváltozott szabályozás alapján kérdésként merül fel, hogy a vezető tisztségviselő felelősségének megállapítását megalapozó magatartások körének bővülése a módosítás hatályba lépése előtt tanúsított vezető tisztségviselői magatartásokra is kiterjed-e.
A joggyakorlat-elemző csoport egységes álláspontja szerint a hitelezők kielégítésére szolgáló adósi vagyon egy speciális nézőpontból bekövetkező csökkenését nevesíti a módosított szabályozás, ezért az 1. időállapot szerint folyó perekben is a vezető tisztségviselő terhére értékelhető az, ha a vezető tisztségviselő a hitelezői követelések teljes kielégítését meghiúsította.
3. időállapot
A módosítás szerint a módosított szabályok alkalmazandók akkor is, ha már a felszámolási eljárás lefolytatása iránti kérelmet a Módtv.2. hatályba lépése előtt előterjesztették, de az adós felszámolása jogerős elrendelésére még nem került sor.
4. időállapot
A vezető tisztségviselők a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet bekövetkezését követően már nem a hitelezők érdekeinek elsődlegessége, hanem a hitelezői érdekek figyelembevételével kötelesek eljárni. A módosítás szerint a módosított szabályok a 2014. március 15-ét követően előterjesztett felszámolási kérelmek esetén alkalmazandók.
A Ptké. szerint a Ptk. szerződésen kívül okozott kárért való felelősségre vonatkozó rendelkezéseit a hatályba lépését követően tanúsított károkozó magatartás esetén kell alkalmazni. A Ptk. hatályba lépése előtt megkezdődött folyamatosan tanúsított károkozó magatartásra akkor is a Ptk. hatályba lépése előtt hatályos jogszabályok rendelkezéseit kell alkalmazni, ha a károkozó magatartás befejezése, illetve a károk bekövetkezése a Ptk. hatályba lépése utáni időpontra esett.
Kérdésként merül fel az is, hogy az 1-3. időállapot szerinti szabályok, avagy a 4. időállapot szerinti szabályok érvényesülnek-e akkor, ha a vezető tisztségviselő terhére értékelendő magatartásokat részben 2014. március 15. előtt, részben azt követően tanúsította a vezető tisztségviselő nem folyamatosan elkövetett magatartásként. A joggyakorlat-elemző csoport megítélése szerint a Ptké. illetve a Jat. következetes alkalmazásából az következik, hogy ez esetben a 2014. március 15. előtt tanúsított magatartások esetén azt kell vizsgálni, hogy a hitelezők érdekeinek elsődlegessége, míg a 2014. március 15. után tanúsított magatartások esetén a hitelezők érdekének figyelembe vételével járt-e el a vezető tisztségviselő
A Kúria szerint állásfoglalást igényel az is, hogy van-e jelentősége a Ptk. illetve a Cstv. megváltozott szabályozása alkalmazását illetően annak a körülménynek, hogy a 2014. március 14-ig bejegyzett vagy bejegyzés alatt álló gazdasági társaságok, egyesülések, szövetkezetek, egyesületek, a létesítő okiratuk Ptk.-val való összhangba hozatali kötelezettségüknek mikor tesznek eleget.
A joggyakorlat-elemző csoport úgy foglalt állást, hogy a kifelé, harmadik személyek irányában történő felelősségi szabályok tekintetében nincs jelentősége annak, hogy az adott jogi személy létesítő okirata módosításával a Ptk. szabályai alá helyezkedett-e. Ezt a jogértelmezést a Kúria a Polgári Törvénykönyvről módosításából és a Legfelsőbb Bíróság konszernjogi ügyekben korábban kialakult joggyakorlatából vezette le. A joggyakorlat-elemző csoport szerint annak a körülmények, hogy a jogalany létesítő okiratát a Ptk.-nak megfelelően még nem módosította és még nem is kellett módosítania, a jogi személy és vezető tisztségviselője jogviszonyában jelentősége van, mivel ha a jogi személy még nem tekinthető a Ptk. hatálya alatt állónak, a vezető tisztségviselőnek a jogi személlyel szembeni felelősségére a korábban hatályos jogszabály rendelkezései az irányadóak. A 2014. március 15-ével hatályba lépett szabályozás a hitelezők számára lehetővé teszi a megállapításra irányuló perben marasztalásra irányuló kereset előterjesztését meghatározott feltételek fennállása esetén, Tehát a felperes a vezető tisztségviselő felelősségének megállapítására irányuló kereset mellett a marasztalására irányuló keresetet is előterjeszthet a 4. időállapot szabályok alkalmazásával.
A visszaható hatályú jogalkotás tilalmára tekintettel az adott jogalany vezető tisztségviselőjének felelőssége olyan időpontban elkövetett magatartásért állapítható meg, amikor a felelősségi szabályt a reá vonatkozó jogszabály már tartalmazta.
A fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet
A fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet fogalmát a Cstv. határozza meg. Az akkor következik be: „amelytől kezdve a gazdálkodó szerv vezetői előre látták vagy ésszerűen előre láthatták, hogy a gazdálkodó szervezet nem lesz képes esedékességkor kielégíteni a vele szemben fennálló követeléseket”.
A kialakult joggyakorlat alapján egyértelműen leszögezhető, a fizetésképtelenség fenyegető helyzet bekövetkezésének feltételei nem azonosak az adós fizetésképtelenségének megállapításához szükséges feltételekkel, mert az adós felszámolása elrendelésének nem szükségszerű feltétele, hogy az adós fizetésképtelen helyzetben legyen.
A fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet akkor következik be, amikor az adós tartozásait likvid vagyon hiányában nem képes kifizetni (objektív feltétel) és erről a vezető tisztségviselő tudomást szerzett, vagy gondos eljárás esetén tudomást kellett volna szereznie (szubjektív feltétel).
Az objektív feltétel akkor következik be, amikor az adós esedékes tartozásainak összege meghaladja a társaság likvid vagy likviddé tehető vagyonát és ezt a helyzetet a tartozások átütemezésével, esetleg reálisan visszafizethető kölcsön felvételével vagy más módon nem hárították el. Az, hogy az adós könyv szerinti vagyona meghaladja esedékes tartozásait, nem bizonyítja azt, hogy a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet nem állna fenn. Nem áll fenn a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet akkor sem, ha a tartozás kifizetésére annak esedékességekor az adós képes, de fizetési kötelezettségének egyéb okból nem tesz eleget.
Ha az időlegesen korábban fennállt fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet megszűnt a vezető tisztségviselőnek az átmenetileg fizetésképtelenséggel fenyegető időszak alatt tanúsított magatartása a Cstv. alapján nem értékelhető. A vezető tisztségviselő Cstv. szerinti felelőssége megállapításának egyik, de nem elégséges feltétele, hogy az adós felszámolásának elrendeléséig folyamatosan álljon fenn az adós fizetésképtelenséggel fenyegető helyzete.
A szubjektív feltétel szerint a vezető tisztségviselő a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet bekövetkezéséről tudomást szerezhet (pl.: lejárt, nem vitatott, ki nem fizetett tartozások fennállásából, az éves beszámoló esetleg közbenső mérleg adataiból.) A vezető tisztségviselő nem szakszerű, gondatlan eljárására, kompetencia hiányára alappal nem hivatkozhat.
A joggyakorlat elemzés szerint a feldolgozott ítéletek 35%-ában az eljárt bíróságok az eljárás során rendelkezésre álló adatokból állapították meg a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzetet és annak időpontját. Ilyen tények voltak, illetve lehetnek, hogy az adós nem képes adótartozását kiegyenlíteni, adóvégrehajtási eljárás folyik ellene. Az adóssal szemben végrehajtási, illetve felszámolási eljárást kezdeményeztek. Értékeltek és értékelhetők olyan körülmények, miszerint az adós nem tudta kifizetni az esedékes hitelrészleteket, bérleti díjat, perköltséget, a könyvelő megbízási díját, csődeljárást kezdeményezett maga ellen, tevékenységét beszüntette, munkavállalóit elbocsátotta.
A feldolgozott ítéletek 26%-ában a mérleg vizsgálata alapján állapították meg a bíróságok a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet bekövetkezését, annak időpontját. A bíróságok a forgóeszközök értétét vetették össze a rövid lejáratú kötelezettségekkel. A Kúria szerint azonban a fenti adatok alapján nem feltétlenül lehet megalapozott döntést hozni, mivel lehetséges, hogy a forgóeszköz vagyon mérlegbeli értékelése nem reális, a különböző típusú forgóeszköz elemekhez eltérő likvidítási mutatók társulnak, társulhatnak. Az összetettebb ügyekben ezért igazságügyi könyvszakértő kirendelésére került sor.
A joggyakorlat-elemző csoport véleménye szerint a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet időpontját olyan pontossággal kell meghatározni, amely a kereseti kérelem megalapozott elbírálásához feltétlenül szükséges.
A vezető tisztségviselő felelőssége nem állapítható meg azért, mert a gazdálkodó szervezet adósnál kielégítetlen tatozások keletkeztek, az adós fizetésképtelenné vált.
Ugyanakkor megállapítható, hogy a vezető tisztségviselő nem felel a hitelezők irányában a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet bekövetkezése előtt tanúsított, az adós vagyonát hátrányosan érintő tevékenységért.
A Cstv. 1. időállapota szerint a vezető tisztségviselő felelősségét megalapozó magatartás az, ha az adós vagyona csökkent amiatt, hogy a vezető tisztségviselő nem a hitelezők érdekeinek elsődlegessége figyelembe vételével járt el, ideérte a környezeti terhek rendezését is.
A Cstv. 2-4. időállapot szerinti rendelkezései értelmében a vezető tisztségviselő felelősségét az adós vagyonának csökkenésén túlmenően megalapozza az is, ha a hitelezők követeléseinek teljes kielégítését a vezető tisztségviselő meghiúsította, illetve a környezeti terhek rendezését elmulasztotta.
Az adós vagyona az, amit az Sztv. befektetett eszköznek vagy forgóeszköznek minősít. Elsődlegesen azt kell vizsgálni tehát, hogy a fenyegető fizetésképtelenség bekövetkezése után a vezető tisztségviselő felróható magatartása következményeként az aktív vagyon meghatározott összeggel csökkent-e. Ha az eszközoldalon történik változás, de eredményében a mérlegfőösszeg ugyanaz marad, tehát, ha névleg az aktív vagyon nem csökken, az nem zárja ki a vezető tisztségviselő felelősségének megállapítását akkor, ha a korábbi, vagyoni értékkel rendelkező eszköz helyett névleg vele egyező értékű, de jóval alacsonyabb piaci értékű eszköz kerül az adós vagyonába.
A joggyakorlat-elemző csoport az alábbi tipikus felróható magatartásokat emelte ki:
A vezető tisztségviselő az adós korábban meglevő vagyontárgyát eladta, azt más módon átruházta, de az ellenérték nem folyt be, mert gondatlanul járt el például a szerződő partner kiválasztása során, az értékénél lényegesen alacsonyabb áron ruházta át az adós vagyontárgyát, kölcsönt nyújtott oly módon, hogy gondos eljárás esetén számolnia kellett volna azzal, hogy az a kölcsönvevőtől nem hajtható be, nem kellő gondossággal járt el az adós nevében történő szerződések megkötése során (pl. előleget fizetett olyan személynek vagy olyan feltételek mellett, vagy utóbb olyan negligens módon kezelve azt, hogy annak érvényesítése, ellenszolgáltatással történő kiegyenlítése nem történt, illetve nem történhetett meg), kirívóan ésszerűtlen kockázatokat vállalt és ennek következtében az adóst kár érte, az adós meglevő vagyonát a felszámolónak nem adta át, annak sorsáról nem tudott számot adni, hatékony tiltakozás nélkül a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzetben osztalékot fizetett az adós tagjainak, az ügyvezetői tevékenység gyakorlása során a saját, illetve családja, az érdekeltségi körébe tartozó másik vállalkozás érdekeit tartotta szem előtt és ezzel az adósnak kárt okozott.
A hitelezők érdekeit sértő vagyoncsökkenés megvalósulhat a vezető tisztségviselő felróható passzív magatartásával, mulasztásával is. A joggyakorlat elemző csoport szerint tipikus mulasztás, ha az elsőfokú, nem jogerős adótartozást megállapító határozat kézhezvételét követően a vezető tisztségviselő nem képez az adósnál céltartalékot és e függő kötelezettséget teljes mértékben figyelmen kívül hagyja az adós vagyonával történő gazdálkodás során. A függő kötelezettségekre ugyanis a Sztv. alapján céltartalékot kell képezni.
A hitelezők kielégítését nemcsak az aktív vagyoncsökkenés ronthatja. Ha olyan tartozások keletkeznek, amelyek a hitelezői követelések kielégítését negatívan befolyásolják, az is általában vagyoncsökkenésként értékelhető. Tipikus ilyen magatartás a kirívóan ésszerűtlen üzleti döntések meghozatalával a hitelezők kielégítési alapjának elvonása.
A környezeti károk rendezésének elmulasztását a Cstv. a vezető tisztségviselő felelősségét megalapozó magatartásként határozza meg, mert a vezető tisztségviselő a környezeti terhek rendezését elmulasztotta, és ezáltal az adós vagyontárgyát kevesebb összegért lehetett értékesíteni, vagy meghatározott összeget a felszámolási vagyonból a tényleges tehermentesítésre kellett fordítani
A vezető tisztségviselő felelőssége csak olyan mértékig áll fenn, amilyen mértékben az adós vagyona a vezető tisztségviselő felróható magatartása folytán csökkent a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet bekövetkezését követően. Felelőssége az adós vagyona által nem fedezett rész erejéig áll fenn.
A hitelezői érdekek sérelmét vélelmezni kell, ha a vezető tisztségviselő a felszámolás kezdő időpontját megelőzően nem tett eleget az adós éves beszámolója letétbe helyezési, közzétételi kötelezettségének. A vélelem fennáll akkor is, ha a vezető tisztségviselő nem teljesíti a beszámolókészítési, irat- és vagyonátadási, továbbá tájékoztatási kötelezettségét.
A joggyakorlat-elemző csoport túlnyomó többségének álláspontja szerint a vélelem fennáll akkor is, ha a vezető tisztségviselő fent írt kötelezettségeinek csak részben tett eleget, illetve eleget tett, de késedelmesen, mivel ezzel a magatartásával a vezető tisztségviselő a hitelezők tájékozódási lehetőségét korlátozza. A vezető tisztségviselő az utólagos letétbe helyezéssel nem mentesülhet a vélelem következményei alól.
A joggyakorlat-elemző csoport tagjai maradéktalanul egyet értettek abban, hogy a vélelem a bizonyítási terhet megfordítja. Ezt az indokolja, hogy a vezető tisztségviselő az őt terhelő kötelezettségének nem vagy nem maradéktalanul vagy nem időben tett eleget, ezzel megnehezíti az adós hitelezőinek, felszámolójának tájékozódási lehetőségét a tekintetben, hogy az adós gazdálkodása hogyan alakult a felelősség megállapítása szempontjából releváns időszakban.
A csoport tagjai többségének az volt az álláspontja, hogy a Cstv. helyes, teleologikus értelmezése szerint a vélelem fennállása esetén a felperesnek kell bizonyítania többek között azt, hogy az adós fizetésképtelenséggel fenyegető helyzetének bekövetkezését követően az adós vagyonában vagyoncsökkenés következett be és annak mértékét is. Ugyanakkor vélelmezni kell a vezető tisztségviselő hitelezők érdekeivel ellentétes magatartását és az annak következtében bekövetkezett vagyoncsökkenést. A csoport tagjainak egy kisebb része szerint a Cstv. tételes szabályából kizárólag az következik, hogy a vélelem fennállása esetén azt nem kell a felperesnek bizonyítania, hogy a vezető tisztségviselő a hitelezők érdekeit sértő magatartást tanúsított.
A többségi vélemény szerint a vezető tisztségviselő a megállapítási perben bizonyíthatja, hogy a Cstv.-ben szereplő terhére értékelendő magatartások, nem eredményezhetik kártérítési felelősségének megállapítását. Például nem a vezető tisztségviselőnek róható fel az éves beszámoló letétbe helyezésének, közzétételének elmaradása, vagy az ha olyan okiratokat nem adott át, amelyek csekély jelentőségűek voltak. Azt is bizonyíthatja a vezető tisztségviselő, hogy a terhére értékelt vagyoncsökkenés nem az ő, felróható, a hitelezők érdekeivel ellentétes magatartásának következménye. Tehát a vezető tisztségviselőt megilleti a kimentés lehetősége van a vélelem fenn nem állásának bizonyítására is, ezenkívül bizonyíthatja, hogy kötelezettségének eleget tett, vagy ezen kötelezettségek őt nem terhelték. Árnyék vezető tisztségviselő tekintetében a vélelem nem áll fenn.
A Cstv. 1. időállapota szerint mentesül a vezető tisztségviselő a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet bekövetkezését követően az adott helyzetben elvárható valamennyi intézkedést megtette a hitelezői veszteségek csökkentése érdekében.
A Cstv. 2-4. időállapota szerint a mentesülés feltétele az ilyen tisztséget betöltő személytől elvárható valamennyi intézkedés megtétele a hitelezői veszteségek elkerülése, továbbá a legfőbb szerve intézkedéseinek kezdeményezése.
Az 1. időállapot szerinti szabályok alkalmazásával kapcsolatos perekben a 2-4. időállapot szerinti szabályok irányadóak.
Jogértelmezési problémátt vet fel a gazdasági társaságok, egyesületek, egyesülések és szövetkezetek esetén a szerződésen kívüli károkozás szabályainak alkalmazása. A Ptk. szerint „mentesül a felelősség alól a károkozó, ha bizonyítja, hogy magatartása nem volt felróható”. Felróhatóság alatt pedig a Ptk. értelmében azt kell érteni, ha valaki nem úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható. Ezzel szemben a Cstv. a már ismertetett kimentésre vonatkozó rendelkezéseket tartalmazza.
A joggyakorlat-elemző csoport tagjai nem kívántak állást foglalni abban a kérdésben, hogy a Ptk. meghatározott jogalanyi körre vonatkozó felelősségi szabályai önálló perlési, marasztalási jogcímet jelentenek-e. A joggyakorlat-elemző csoport egyhangúan úgy foglalt állást, ha a Cstv. szabályaira hivatkozással folyik a per, a Cstv. kimentésre vonatkozó szabályai érvényesülnek, mivel szigorúbb és konkrétabb feltételeket szabnak, mint a Ptk.
A Cstv. 2-4. időállapota szerint a kimentési feltételeknek együttesen kell megvalósulniuk. Az „adós legfőbb szerve” kifejezés alatt a tagok, alapítók döntéshozó szerve értendő akkor is amikor a Ptk. még nem volt hatályban és a jogalanyra vonatkozó korábban hatályos szabály e fogalmat nem használta. A legfőbb szerv „intézkedése” alatt a legfőbb szerv határozata értendő.
A joggyakorlat elemző csoport szerint tipikus kimentési okok:
a testületi ügyvezetés esetén arra történő hivatkozás, hogy a testületi döntésben az alperes nem vett részt, a vagyoncsökkenést eredményező döntés ellen szavazott, a legfőbb szerv döntése eredményezte a vagyoncsökkenést, a hitelezők követelése teljes kielégítésének meghiúsulását, a környezeti terhek rendezésének elmulasztását. A legfőbb szerv döntésére hivatkozás azonban nem feltétlenül, illetve nem minden tényállás mellett jelenti a felelősség alóli mentesülést. E körben mérlegelendő tényező lehet, hogy a vezető tisztségviselő miként készítette elő a legfőbb szerv döntését; ha tagként szavazott, szavazatával a határozat meghozatalához hozzájárult-e, volt-e ráhatása a szavazó tagok szavazatának kialakítására.
Ugyanakkor nem fogadható el kimentési okként, hogy a bírósági, hatósági, kamarai nyilvántartásba bejegyzett vezető tisztségviselő csak névlegesen látta el a tisztséget. Aki a vezető tisztségviselői tisztséget elfogadja, a nyilvántartásba bejegyzik, kifelé harmadik személyek irányában nem hivatkozhat arra, hogy nem volt abban a helyzetben, vagy nem kívánta, nem tudta akármilyen körülmény folytán a tisztséggel járó feladatokat hosszabb távon ellátni. Az adós könyvvizsgálója vagy más, a vezető tisztségviselő közvetlen ellenőrzése alá tartozó munkavállalója, megbízottja nem látta el a feladatát a jogszabályban meghatározott módon. Az adós adminisztrációja nem volt megfelelő, ezért a vezető tisztségviselő nem láthatta át, nem a valóságnak megfelelően látta az adós helyzetét. A vezető tisztségviselő akkor látja el ugyanis az ilyen tisztséget betöltő személytől elvárható módon az ügyvezetési feladatokat, ha az adós közvetlen ellenőrzési körébe tartozó munkavállalói, megbízottai munkáját ellenőrzi, szükség esetén ellenőrizteti. Az adminisztráció hiányosságaiért mint vezető tisztségviselő főszabály szerint felelősséggel tartozik. Az sem lehet kimentési ok, ha a vezető tisztségviselő nem rendelkezett a tisztség ellátásához szükséges szakismerettel, képzettséggel. A vezető tisztségviselő a tisztség ellátását elvállalta, ekkor kellett volna mérlegelnie, hogy az ilyen tisztséget ellátó személytől általában elvárható általános, illetve az adott adós ügyvezetéséhez szükséges ismeretekkel, szakértelemmel, képességekkel, illetve készségekkel rendelkezik-e.
Gyakori kimentésre irányuló hivatkozás, hogy a vezető tisztségviselő a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet elkerülése érdekében tagi kölcsönt nyújtott. A joggyakorlat-elemző csoport szerint tagi kölcsön nyújtása akkor lehet alapos kimentési ok, ha azt a vezető tisztségviselő valójában nem kölcsönként nyújtotta, vagy később a kölcsön visszakövetelésének jogáról véglegesen és visszavonhatatlanul lemondott.
A Cstv. szerint a vezető tisztségviselő felelősségének megállapítása iránti keresetet az adós hitelezője, illetve az adós felszámolója terjesztheti elő.
Az adós hitelezője
A vezető tisztségviselő felelősségének megállapítására irányuló keresetet az adós elleni felszámolás ideje alatt lehet előterjeszteni, ezért az adós hitelezőjének az minősül, akinek pénzkövetelését vagy pénzben kifejezett vagyoni követelését a felszámoló nyilvántartásba vette és a regisztrációs díjat befizette.
Hitelezőnek minősül az a jogalany is, aki vitatott hitelezői igénnyel rendelkezik, mindaddig amíg vitatott hitelezői minősége fennáll. Ha a bíróság jogerős döntésével megállapítja, hogy követelése alaptalan, elveszíti hitelezői minőségét, ilyen esetben az érintett vagy eláll a keresetétől, vagy a bíróság érdemben utasítja el a keresetet.
Az adós felszámolója
A vezető tisztségviselő felelősségének megállapítására irányuló keresetet az adós felszámolója is előterjesztheti. A felszámoló az adós nevében jogosult a kereset benyújtására, a perben való részvételre. Tehát a kereset eredményessége esetén az adós lesz pernyertes, eredménytelensége esetén pervesztes.
Az adós vezető tisztségviselője, árnyék vezető tisztségviselője
Azok ellen a vezető tisztségviselők ellen nyújtható be a felelősség megállapítására irányuló kereset, akik a felszámolás kezdő időpontját megelőző három évben látták el ezt a feladatot. Ezen 3 éves időtartamot nem naptári évben kell számolni, hanem a felszámolás kezdő időpontjától kell naptári napokban visszaszámolni.
Az alperesi minőséghez szükséges, hogy a vezető tisztségviselő ezen időtartam alatt töltse be a fenti tisztséget, az hogy ügyvezetésének időtartama alatt az adós fizetésképtelenséggel fenyegető helyzetbe kerüljön, illetve a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet fennálljon, és ezen időtartam alatt a felelősség megállapításának egyéb tényállási elemei is megvalósuljanak.
Az árnyék vezető tisztségviselők tekintetében is lényeges tényállási elem, hogy befolyását a felszámolás kezdő időpontját megelőző három évben, a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet bekövetkezését követően érvényesítse az egyéb feltételek megvalósulása mellett.
A Cstv. szerint, ha többen közösen okoztak kárt, felelősségük egyetemleges. Az egyetemleges felelősség megállapítására tipikusan akkor kerül sor, ha a vezető tisztségviselők ugyanabban, vagy részben azonos időszakban töltötték be a tisztséget és tipikusan együttes képviseleti joggal rendelkeztek, valamint ugyanazon hitelezői érdekeket sértő magatartással a vagyont csökkentették az A/II.2.3. pontban kifejtettek szerint. Nincs akadálya az egyetemleges marasztalásnak akkor sem, ha ugyanazon időtartam alatt a vezető tisztségviselői tisztséget betöltők közül csak az egyik vezető tisztségviselő követte el a fenti magatartást, de a másik vezető tisztségviselő az ilyen tisztséget betöltő személytől elvárható szükséges intézkedéseket nem tette meg. Ilyen esetben az egyik vezető tisztségviselő aktív magatartással, a másik mulasztással követi el azt a magatartást, amely felelősségének megállapítására vezet. Annak sincs akadálya, hogy a vezető tisztségviselő és az árnyék vezető tisztségviselő egyetemleges felelősségét állapítsa meg a bíróság.
A kizárólag megállapításra irányuló kereset tartalma
A kereset vezető tisztségviselő összegszerűen meghatározott mértékű felelősségének megállapítására irányul. A megállapítási perben tehát nemcsak a kárfelelősség jogalapjának megállapítása történik, hanem a vezető tisztségviselő felelősségének maximális összege is meghatározásra kerül.
A keresetlevélben többek között fel kell tüntetni az érvényesíteni kívánt jogot, az annak alapjául szolgáló tények és azok bizonyítékainak előadásával.
A keresetlevélnek minimálisan, a Pp. által előírt egyéb tartalmi elemeken túl, tartalmaznia kell:
Az alperes, az alperesek személyét, azt hogy nevezettek, mely időtartam alatt voltak az adós vezető tisztségviselői, az árnyék vezető tisztségviselők ebbeli minőségét mely tényezők alapozzák meg, azok, mely időszakban álltak fenn.
A fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet bekövetkezése időpontjának megjelölését, amely csak kivételes esetben egyezhet a felszámolási eljárás lefolytatása iránti kérelem benyújtásának időpontjával.
A fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet bekövetkezése időpontját követően a hitelezői érdekeket sértő magatartások leírását, ami lehet kifejtett tevékenység vagy mulasztás, amely folytán az adós gazdálkodó szervezet vagyona csökkent, a hitelezők követeléseinek teljes kielégítése meghiúsult, a környezeti terhek rendezése elmulasztásra került (vagyis a vagyon csökkent).
Azt az összeget, amelynek erejéig a vezető tisztségviselő felelősségének megállapítását a felperes kéri, vagyis amennyivel az adós vagyona csökkent. Ezen összeg keresetben történő meghatározásának kötelezettségét a Cstv. 1. időállapot szerinti szabályozása tételesen előírta, és bár ez a rendelkezés a Cstv. 2-4. időállapot szerinti szabályozásából elmaradt, ez nem jelenti azt, hogy azt a keresetnek nem kellene tartalmaznia, ugyanis anélkül a kereset határozottan előterjesztettnek nem tekinthető. Kiemelten hangsúlyozandó, hogy a felelősség mértékének meghatározásakor nem azt kell megjelölni, hogy a felperesi hitelező felszámolási vagyonból feltehetőleg ki nem elégíthető követelése mekkora, hiszen a felelősség mértékéról is döntő megállapítási perben hozott ítélet nem jelenti azt, hogy a felperes hitelező az adott összeghez hozzájut, figyelemmel a marasztalási per szabályaira.
A hitelezők érdekeit sértő magatartások és a fenti értelemben vett vagyoncsökkenés közötti ok-okozati összefüggés fennállásának állítását.
Amennyiben a vezető tisztségviselő hitelezői érdekeket sértő magatartása vélelmezendő, az ezzel kapcsolatos tények előadását. Ez esetben a joggyakorlat-elemző csoport tagjai többségének véleménye szerint a keresetnek nem kell tartalmaznia, hogy a vezető tisztségviselő milyen, a hitelezői érdekeket sértő magatartást tanúsított és azzal összefüggésben következett be a vagyoncsökkenés.
Kamat igény jogszerűen nem terjeszthető elő, figyelemmel arra, hogy a vezető tisztségviselőnek még nincs esedékes tartozása, az csak akkor következik be, ha az adós felszámolása jogerősen befejeződött, és a vezető tisztségviselő felelősségét jogerős ítélet megállapította.
A keresetben a hitelező vagyoni biztosíték iránti kérelmet is előterjeszthet.
A vezető tisztségviselő felelősségének megállapítására irányuló perre a meg nem határozható pertárgy érték az irányadó az 1/2013. számú PJE határozatban kifejtettek szerint. Önmagában azon összeg esetleges felemelésének, amely összeg erejéig a felperes az alperes felelősségének megállapítását kéri, az eljárási illeték mértékére, a perköltségre kihatással nincs.
A kereset benyújtásának kezdő időpontja az adós gazdálkodó szervezet felszámolása jogerős elrendelésének Cégközlönyben történt közzététele. A kereset mindaddig előterjeszthető, amíg az adós felszámolási eljárásának jogerős befejezése a Cégközlönyben közzétételre nem került.
A keresetet a felszámolásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező törvényszéken kell benyújtani.
Nem zárható ki, hogy ugyanazon vezető tisztségviselővel szemben több felelősségének megállapítására irányuló keresetet is előterjesztenek.
Ha más hitelező kérelmére a vezető tisztségviselő ugyanazon magatartásai miatti felelősség tárgyában a bíróság jogerős ítéletet hozott res iudicata nem áll fenn, a keresetről érdemben kell dönteni. A joggyakorlat-elemző csoport véleménye szerint az, hogy ugyan részben eltérő felek között, de eltérő tartalmú jogerős ítéletek szülessenek, tételes jogszabályi rendelkezéssel meg kellene akadályozni.
A marasztalásra is irányuló keresettel kapcsolatos kérdések
A vezető tisztségviselő felelősségének megállapítása iránti perben a vezető tisztségviselő marasztalására irányuló kereset is előterjeszthető. A kereset előterjesztésének feltétele a bíróság által jóváhagyott közbenső mérleg és vagyonfelosztási javaslat, amely szerint a hitelezők igényeinek kielégítéséhez nem elegendő az adós felszámolás körébe tartozó vagyona.
Az is előfordulhat, hogy a kereset az eljárás megindulásakor a vezető tisztségviselő felelősségének megállapítására irányul, majd a keresetet a felperes kiterjeszti a vezető tisztségviselő marasztalására is. A felpereseknek a keresetet ki kell egészítenie a marasztalásra irányuló kereset előadásával, ha a az adós felszámolás körébe tartozó vagyona.
A joggyakorlat-elemző csoport tagjai túlnyomó többségének álláspontja szerint csak az adós vagyona javára történhet a vezető tisztségviselő marasztalása. A bíróságok a Cstv. rendelkezését egységesen ettől eltérően értelmezték és a hitelező felperes javára marasztalták a vezető tisztségviselőt. A hitelező nemcsak az ő ki nem elégített követelése erejéig kérheti a vezető tisztségviselő marasztalását, hanem a bíróság által jóváhagyott közbenső mérleg és részleges vagyonfelosztási javaslat alapján megállapíthatóan az adós vagyonából ki nem elégíthető valamennyi követelés erejéig. Az adós vagyonába került marasztalási összeg a hitelezők között a Cstv-nek megfeleleően kerül felosztásra.
A pertárgyérték megállapításánál egyrészt a megállapítási perre irányadó meg nem határozott pertárgy értéket, másrészt a kért marasztalási összegnek megfelelő pertárgy értéket kell figyelembe venni. A pertárgy érték nem függhet attól, hogy egy lépcsős vagy kétlépcsős peres eljárásra kerül sor.
A Cstv. helyes értelmezése szerint a vezető tisztségviselő marasztalásra is irányuló kereset kizárólag a vezető tisztségviselő felelősségének megállapítására irányuló perben terjeszthető elő. Ez következik egyrészt a tételes jogszabályi rendelkezésekből, másrészt a szabályozás logikájából. A Cstv. rendelkezéseivel ellentétes, ha a megállapításra irányuló perben azért kerül sor a vezető tisztségviselő felelősségének megállapítása mellett marasztalásra is, mert az adós elleni felszámolási eljárás jogerősen befejeződött. Az ilyen jogértelmezés ellentétes a tételes jogszabályi rendelkezéssel, valamint a két lépcsős perlésre vonatkozó szabályokkal, mert elvonja a többi hitelező igényérvényesítésének lehetőségét.
A bizonyítási teher alakulása
A vezető tisztségviselő felelősségének megállapítására irányuló perben a felperes terhére esik annak bizonyítása, hogy az alperes vezető tisztségviselőként, árnyék vezető tisztségviselőként tevékenykedett a releváns időszakban, a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet bekövetkezett, és annak mi volt az időpontja, az adós gazdálkodó szervezet vagyonában vagyoncsökkenés következett be, a hitelezői érdekek elsődlegessége/figyelembe vétele követelményének megsértésével a vezető tisztségviselő olyan magatartást követett el, amelyet a Cstv. szankcionál, okozati összefüggés áll fenn a vezető tisztségviselő fenti magatartása és a vagyoncsökkenés között.
Ha a vezető tisztségviselő felelősségének megállapítása mellett marasztalásra is irányul a kereset, azt is kell bizonyítani, hogy a marasztalási kereset előterjesztésének feltételei fennállnak.
Jogszabályfigyelő 2017 – 46. hét »

matches: Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Választások 2012 – USL-s „villámháború” 3. nap (folyamatosan frissülő) - Románia magyar szemmel
Választások 2012 – USL-s „villámháború” 4. napja...
Választások 2012 – USL-s „villámháború” 3. nap (folyamatosan frissülő)
2012.07.05. 11:10
Ma zajlott le az elnök felfüggesztésére irányuló hivatalos eljárás első szakasza, melynek során a parlamentben felolvasták a menesztési kérés alapját képező dokumentumot, illetve Băsescunak alkalma volt reagálni arra.
Először is el kell mondani, hogy személyes véleményem szerint, az említett dokumentum egy ökörség. Persze, ennél szebben is lehetne fogalmazni, de nem érdemes.
Az eddigi bejegyzéseimből talán már kiderült, nem számítok Băsescu hívének, sem személyisége, sem hatalomgyakorlási módszere nem áll hozzám közel. Ugyanakkor el kell ismernem, hogy a maga faragatlanságában is jóval fajsúlyosabb legtöbb politikustársánál és puszta létezése a politikai színpadon kiemeli Ponta, Antonescu, vagy a hirtelen „felfutott” Zgonea kisszerűségét. Apropó, külön felhívnám a figyelmet, hogy a váratlanul fontos emberré, képviselőházi elnökké vált Zgonea első nyilatkozata az volt, hogy majd megkérdi Pontatól, a parlament előtt felelős kormányfőtől, hogy milyen parlamentet szeretne. Noooormális??
Külön jó pont Băsescunak, hogy elment a parlamentbe.
Folytatom a tudósítást a „villámháborúról”, ma is elsősorban a ziare.com alapján. Ha más források is felmerülnek, azokat külön jelzem.
A ziare.com tudósítása:
Viktorka diktátorka
Nem lesz diktatúra. Ugyanúgy, ahogy akik annyi év óta „a diktátor Băsescu” ellen kiabáltak, feleslegesen beszéltek.
Nem fogunk odajutni, hogy újra jegyre vegyük az élelmiszert és féljünk elmondani azt amit gondolunk, nehogy besúgjanak minket a pártnak és a Securitatenak. De nem lesz jó életünk.
Nem lesz diktatúra. Ugyanúgy, ahogy akik annyi év óta „a diktátor Băsescu” ellen kiabáltak, feleslegesen beszéltek. Traian Băsescu „játékos-elnök” akart lenni és rosszul játszott. Sokat és összevissza beszélt és egy sor konfliktust okozott. Most a konfliktusos „stílus” ellene fordul. Az USL és kormánya elindította az offenzívát az elnök felfüggesztéséért – ez az egyetlen tervük. Álmuk beteljesítéséhez pedig lábbal tiporják a demokratikus szabályokat és a jogállam intézményeit. Ennyire képesek, ennyi eszük van. Ha sikerül felfüggeszteniük, valószínűleg az alkotmányt is módosítani fogják – ami számukra pontosan annyit jelent, mint a magántulajdon jelentett Ion Iliescunak: „egy szeszély”. Majd Crin Antonescu profiljára fogják igazítani, teljesen kiiktatva az elnök hatásköreit, vagy áttérve a parlamenti köztársaságra, hogy a jövendőbeli elnök Crin Antonescu önelégülten bóbiskoljon Cotroceniben. Még a kollégái is tudják, hogy nem hagyhatsz meg neki semmilyen hatáskört, nem küldheted el az Európai Tanácsba, tekintettel arra, hogy nem képes elbeszélgetni egy idegen nyelven. Victor Ponta pedig úgy tűnik, egyáltalán nem érdekli a jövőbeni politikai karrierje, melyet napról napra mélyebbre temet: „a legfiatalabb kormányfőként” bekerül a történelembe, fényképeztette magát az Európai Tanácson és ennyivel nagyjából meg is elégedett. Valódi diktátorrá nem válhat – ehhez azért mégiscsak szükség van néhány tulajdonságra. A plágiumvád végig elkíséri majd: függetlenül attól, milyen hivatalos következményekre jutnak majd az etikai bizottságok, erkölcsi szempontból vége van, az Európai Unióban pedig a politikában az erkölcsösség is fontos. Ő pedig ezt jól tudja. Így hát továbbra is játssza az átmeneti korszaki diktátorka szerepét, belföldön, bizonyos döntések meghozatalára kényszerítve a mögötte álló pártrendszer által. A The Economistnak igaza van: a politikai temetőbe fog kerülni. És átengedi majd a helyét valaki másnak, aki igazán ki tudja majd használni az ezekben a napokban kiépített tekintélyelvű pártállami rendszert.
Ám időközben Románia hosszú távon el kezdett veszíteni. Az országbesorolás csökken és még csökkenni fog. Az IMF-fel és az Európai Bizottsággal kialkudott gazdasági lépések programja stagnál, tehát viszlát pénzek. A küladósság már magas és azt a gyermekeink fogják visszafizetni. Meglehet, hogy némi európai pénzeket is felfüggesztenek (amúgy is kevés van, hiszen nem voltunk képesek többet lehívni). Az AEÁ nagykövete kifejezte aggodalmát: „Az állam intézményeinek stabilitása kritikus Románia és jövője számára”. A 90-es évek eleje óta, amikor remegve vártuk „a leginkább kedvezményezett nemzet klauzuláját”, nem volt ilyen egyértelmű reakció az AEÁ részéről. Valószínűleg hamarosan a befektetők is reagálni fognak: egyesek visszalépnek, mások lemondnak arról, hogy egy instabil országba jöjjenek, ahol a kormány nem a valódi gondokat oldja meg, hanem az elnökkel háborúzik. És ahol az igazásügyet „leócsítja” a kormányfő és a parlamenti többség.
Nem, nem lesz diktatúra, hiszen – nem igaz? – létezik parlament. Persze, meglehet, hogy a parlamenti ellenzéket 1 százalékra csökkentik, ahogy azt Crin Antonescu akarja. De továbbra is lesznek „demokratikus” választások. Valószínűleg úgy, mint Fehéroroszországban, vagy Milosevity Szerbiájában. Ki lehetne még ellenzékben? A sajtónak már amúgy sincs olyan hatása, mint a 90-es években és adott esetben egy sajtótörvénnyel le lehetne csillapítani. Ha a civil társadalom és a polgárok nem tudják most megvédeni a jogállamot és a demokráciát, túl későn fogunk felébredni. Esetleg akkor, amikor újra jegyre vesszük majd az élelmeket.
Forrás: adevarul.ro, 2012. július 4. (Victoraş dictatoraş)
A törvényesség látszata
Az RMDSZ tartózkodott a szavazáskor, de a teremben maradt és biztosította a határozatképességet; vagyis részt veszel a rablásban, de nem lopsz, csak a lámpást tartod.
Nagyon jól tudják, milyen aljasságot követnek el és ezt maga Victor Ponta bizonyítja. Úgy tett, mintha nem tudná, mi történik kedden a parlamentben, csak annyit nyilatkozva, hogy azért jött a Nép Házába, hogy bemutassa a brüsszeli csúcs eredményeit. Ezt többször is elismételte, többek között tegnap, a kormányülés elején. Csak az ostobák és a fanatikusok képesek lenyelni ezt a parlamenti történésektől való ismételt elhatárolódási akciókat. Ez egy könnyű kísérlet marad azok intelligenciájának sértegetésére, akik sem nem ostobák, sem nem fanatikusok.
Egy hete arról a bizonytalan kapcsolatról írtam, amivel Victor Ponta a törvénnyel, az olvasásával és megértésével rendelkezik. Akkor meg sem fordult a fejemben, hogy a kormányfő ezen személyes hiányossága ennyire gyorsan pártpolitikává válik. Nem szentelnék túl nagy figyelmet a Roberta Anastase és Vasile Blaga leváltásához vezető politikai csatározásnak, bár ebben az esetben is be kellett volna tartani a törvényeket és a szabályokat. Azonban a legsérülékenyebb intézményre kitérek, mely elesett a parlamenti ostromban, mely egyedülálló, aprócska, de elengedhetetlen áldozat volt a „terv” végrehajtásában: a nép ügyvédje.
E tisztség egyik betöltőjének sem voltam csodálója. Elejétől fogva egy nyugatról lemásolt intézménynek tűnt és ennyi, a tisztség betöltői pedig csak holmi álmos szinekurások. Még kevesebb okom van Gheorghe Iancuval szimpatizálni, aki egy siralmas kísérlet elkövetője volt az igazságszolgáltatás megfélemlítésére, katedratársa, Adrian Năstase javára, néhány nappal a végső ítélet kimondása előtt. Ahogy azt Kelemen Hunor jól jegyezte meg, ezt az embert azért nyilvánították bűnösnek, mert teljesített szolgálati kötelességeit: az Alkotmánybírósághoz fordult, amikor úgy tűnt számára, hogy egy rendelet, vagy egy helyzet sérti, általában beszélve, a népet. (Az RMDSZ tartózkodott a szavazáskor, de a teremben maradt és biztosította a határozatképességet, vagyis részt veszel a rablásban, de nem lopsz, csak a lámpást tartod). Anélkül, hogy lehetősége lett volna védekezni, Gheorghe Iancut nem egy bíróság mondta ki bűnösnek törvénysértésben, ahogy az egy jogállamban történik, hanem egy valóságos rendkívüli bíróság: a parlament jogi bizottságai és utólag a plénum. Nem annyira az rendkívül aggasztó, ami Gheorghe Iancuval történt, hanem az, ami az őt kivégzőkkel történt. Az lett az érzésük, hogy egyszerű szavazatukkal bármit legyőzhetnek, nemcsak embereket és intézményeket, hanem magát a törvényt. A bizonyíték azonnal jelentkezett: ugyanazon a napon, szintén szavazással legyőzték a Legfelsőbb Bíróság két parlamenti képviselő összeférhetetlenségére vonatkozó jogerős és visszavonhatatlan döntését is.
Egy közigazgatás minőségét nem az határoza meg, ahogy az egész hatalmát felhasználja, hanem az, ahogy NEM használja ki az egészet. Ha azonban nemcsak felhasználja az egészet, de azt olyan előre kitervelt akciókkal párosítja, melyek törvényeseknek tűnnek, de nem azok, akkor olyan mérgező keverékünk van, mely siralmas jövőt vetít előre. Hiszen a törvényességnek nem a törvénytelenség a legnagyobb ellensége, hanem a törvényesség látszata.
Forrás: adevarul.ro, 2012. július 4., (Aparenţa de legalitate)
Eckstein-Kovács: Törvényhozási téren iszonyatos, a hatalom pimasz
Az elnök felfüggesztése politikai játék, az pedig, ami törvényhozási téren történi, „iszonyatos”, véli Eckstein-Kovács Péter, azt is kijelentve, hogy gazdasági téren a reakciók „ultranegatívak”, fennállva annak a kockázata, hogy „mindaz, amit Băsescu alatt elszenvedtünk, felesleges erőfeszítés volt”.
„A követ a vízbe dobták. (…) Normális esetben és ha mégis megmarad a törvényesség és az alkotmányosság morzsája, akkor az elnök diktátor és 8-9 millió román fog tolongva szavazni, hogy megszabaduljunk a diktátortól”, kommentálta ironikusan a Digi24-ben a volt elnöki tanácsadó és az RMDSZ kolozsvári polgármester-jelöltje arra utalva, hogy a hatályos népszavazási törvény szerint, az elnököt a választók teljes létszáma felének, plusz egy főnek a szavazatával lehet leváltani.
„Nem erről van szó, természetesen, a döntés egy politikai játék. A felfüggesztési eljárás alkotmányos, de amit járulékosan tesznek, a törvényhozási részen, az iszonyatos”, tette még hozzá Eckstein-Kovács megjegyezve, hogy egyszerű állampolgári minőségében beszél, e pillanatban már nem rendelkezve semmilyen köztisztséggel.
Eckstein-Kovács Péter azt mondta még, hogy Románia e pillanatban nemzetközi téren lerontja az arculatát. „Olyan ország vagyunk, ahol megpróbálnak zsigerből megváltoztatni mindent”, szögezte még le, elítélve az alkotmány által a jogállamiságnak nyújtott garanciák megváltoztatását.
„Még súlyosabbak az üzenetek a gazdaságban. (…) A reakciók ultranegatívak. Attól félek, hogy mindazok után, amiket Băsescu alatt elszenvedtünk, a bércsökkentésekkel, a nyugdíjasok egészségügyi járulékaival, felesleges erőfeszítés fog maradni.
Egy olyan csapat került hatalomra, vagy többségbe a parlamentben, mely eléggé pimasz, ez a véleményem”, mondta még a volt elnöki tanácsadó.
Felhívta a figyelmet arra, hogy Romániának nem erre a politikai válságra volt szüksége, hanem stabilitási és növekedési időszakra.
„Az alkotmányos harc arról szól, hogy milyen törvény legyen hatályban a népszavazáskor. Ha a régi törvény, ami igaz, akkor hihetetlen, hogy 8-9 ember kimegy majd a hőségbe, hogy megbuktassa Traian Băsescut, akinek még van 2 éve a mandátumából. Ha megváltoztatják a szabályokat és egy egyszerű többség szavaz, a dolgok bonyolódnak”, szögezte le Eckstein-Kovács Péter, még egyszer kihangsúlyozva, hogy Romániának e pillanatban nem lett volna szüksége egy ilyen és ilyen szintű veszekedésre.
Forrás: ziare.com (Camelia Badea), 2012. július 5., 16:37 (Eckstein Kovacs: Pe plan legislativ e infiorator, Puterea nu isi vede lungul nasului)
15:50 – Elena Udrea PDL-s képviselő azon a véleményen van, hogy „a PDL nem tette azt, amit a PSD megtett”, azzal érvelve, hogy „mindaz, ami történik, visszaélés a törvénnyel szemben”.
„Kizárt, hogy lemondanak a felfüggesztésről, ezek az emberek elmennek a végéig, bármi történne. Nem érdekli őket, vesszen a világ, ők végig viszik az eljárást, az összes lehetséges visszaéléssel. Valahogy mégis meg kell majd próbálnunk az Alkotmánybírósághoz és a törvényi rendelkezések kikényszerítéséhez folyamodni, még akkor is, ha mögöttük fogunk haladni. Ők tovább fognak menni, még az alkotmánnyal való visszaéléssel is”, jelentette ki Elena Udrea.
15:45 – Andrei Marga azt mesélte, hogy megtagadta az aláírást az Olaszországba és Katarba javasolt nagykövetek esetében, Traian Băsescu elnöknek más személyek kijelölését javasolta és azt állította, hogy az, amit Victor Ponta e témáról elmondott igaz, bár nem vádolt egyértelműen azzal, hogy felfüggesztéssel fenyegették meg.
15:30 – Alain Lamassoure és Elmar Brok euroképviselők, az Európai Parlament egyes bizottságainak elnökei azt kérik az Európai Bizottságtól, hogy kövesse figyelemmel a bukaresti politikai fejleményeket és mutasson be egy jelentést, ami Románia Európai Tanácson belüli szavazati jogának felfüggesztéséhez vezethetne.
Egy magyar euroképviselő azt kéri, hogy az EP-ben vitassák meg a romániai helyzetet
Gyürk András, az EPP-beli magyar euroképviselők csoportjának vezetője kedden azt kérte az ellenzéki szocialista párt vezetőjétől, Mesterházy Attilától, hogy kérje az európai szocialista törvényhozók segítségét azon próbálkozások támogatására, hogy a romániai helyzetet az Európai Parlament napirendjére tűzzék.
Gyürk az EP-s Fidesz-küldöttség Facebook-oldalán közzétett nyílt levelében azt állítja, hogy az Európai Parlamentben többségben lévő szocialisták, a magyar szocialisták támogatásával, megakadályoztak egy javaslatot, hogy az EP-ben vitassák meg a romániai alkotmánysértéseket, írja a Politics.hu.
„A bukaresti baloldali és liberális kormány, mely nemrég átvette a hatalmat, átlépte a törvényesség határait, amikor beavatkozott a független demokratikus intézmények működésébe”, áll a levélben, mely azzal folytatódik, hgoy a kormány már „el is fogadott olyan lépéseket, melyek hátrányára érintették a magyar kisebbséget”.
Az EPP vezetője, Wilfried Martens és az EP-beli frakció vezetője, Joseph Daul nyilatkozatokat adtak ki, melyekben kifejezik aggodalmukat a romániai fejlemények miatt.
Forrás: ziare.com (Ana Ilie), 2012. július 5., 13:29 (Un europarlamentar maghiar cere discutarea in PE a situatiei din Romania)
Német parlamenti képviselő Romániáról: Megtorpedózták a jogállamiság lényegét
A német parlament alsóháza európai ügyek bizottságának elnöke, Günther Krichbaum, a németországi Kereszténydemokrata Párt (CDU) tagja úgy véli, hogy ami most Romániában történik, az jóval meghaladja a magyarországi helyzetet, a jogállamiság lényegét pedig megtorpedózták.
Krichbaum véleménye szerint, Romániában azt állítják, az, ami az intézmények csúcsán végrehajtott ezeket a gyors változtatásokat kiváltotta az a volt szociáldemokrata kormányfő, Adrian Năstase ügye, aki börtönben van.
Krichbaum a Deutsche Welle-nek adott interjújában azt mondja, hogy ebben az esetben nem emberekről és pártokról, hanem elvekről van szó, melyeket tiszteletben kell tartani.
„Ezeket mondják, legalábbis Romániában, mert az államfőnek joga van kegyelmet adni egy fogságban lévőnek. Tudok erről a szemrehányásról. Engem azonban nem személyek, vagy pártok érdekelnek, itt elvekről van szó, melyek tiszteletben tartását az EU tagjaiként mindnyájan vállaltunk – jogállamiság, demokrácia, demokratikus értékek ‑, aki pedig nem tartja be azokat, az az EU-n belüli jelenlétét veszélyezteti.
Mindnyájunknak tudatában kell lennünk ennek, főleg Romániának. Magyarország esetében bíráltam a fejleményeket, jogosan, de ami most történik, az jóval meghaladja a magyarországi helyzetet. Ezért az Európai Bizottságnak kötelessége közbelépni”, magyarázta a bundestagi kereszténydemokraták Romániáért felelős volt jelentéstevője.
Arra a kérdésre, hogy miként viszonyul a jelenlegi romániai helyzethez, Krichbaum elismerte, hogy aggódik. „Száz százalékig osztom ezt az aggodalmat. Most fontos, hogy ezek a fejlemények nagyobb figyelmet kapjanak Európától, az Európai Bizottságnak pedig reagálnia kell, rendelkezik az ehhez szükséges eszközökkel. Természetesen, mindig egy államnak kell először rendeznie a belügyeit.
De Románia az EU tagja és kötelezettséget vállalt arra, hogy osztani fogja az európai értékeket, a demokrácia és a jogállamiság értékeit, az állami intézmények csúcsán végrehajtott változtatások révén pedig egyre inkább az az érzésünk, hogy egy irányított demokráciával van dolgunk, hogy ne nevezzem hibásnak. Európa nem maradhat közömbös”.
A Bundestag európai ügyek bizottságának elnöke meg van arról győződve, hogy az európai államok részéről lesz reakció a romániai helyzetre: „Bár nem akarom elsietni, én személy szerint küzdeni fogok ezért az Európai Bizottságnál, a megállapodások esetleges megsértésének ellenőrzéséért. Az Európai Bizottság a lépések egész klaviatúrájával rendelkezik, egészen egy tagállam szavazati jogának felfüggesztéséig elmenve.
Ez lehetséges, természetesen a lehető legszigorúbb lépésről van szó. Mint mondtam, nem lehetünk közömbösek a jogállamiság elveinek semmissé tételével, a demokrácia átalakításával és nem utolsó soroban, az igazságszolgáltatás függetlensége elleni támadással szemben. Emlékeztetek arra, hogy éppen az igazságszolgáltatás volt egy különleges gond Romániában, most pedig, ha nekiállnak lecserélni az Alkotmánybíróság bíróit, a kormány azon akaratából, hogy megszilárdítsa a kényelmes parlamenti többségét, azon akaratából, hogy – talán – más dolgokat is előkészítsen, egészen az elnök felfüggesztéséig, akkor a jogállamiság lényegét torpedózzák meg”.
Günther Krichbaum véleménye szerint, a plagizálási ügyben, melynek középpontjában Victor Ponta kormányfő áll, csak látszólag van szó másodlagos gondról, mert végső soron az érintett tudja a legjobban, hogy mit csinál.
„Voltak hasonló esetek Magyarországon, Németországban, ahol az érintettek utólag lemondtak. Személy szerint úgy értékelem, hogy ez a legigazságosabb megoldás, a mandátum visszaadása, mert már nem rendelkezel hitelességgel. Ennek ellenére, mindenkinek magának kell döntenie. Az azonban bántó volt, hogy leváltották, illetve kiegészítették a kezdetben 20 személyből álló bizottságot, hogy végül 45 fős legyen.
Ennek ellenére a kérdéses fórum arra a következtetésre jutott, hogy plagizálásról van szó és hogy meg kellene semmisíteni a doktori címet (valójában a bizottságot a döntés után bővítették ki – PZS). De mint mondtam, ez csak egy aspektus, a már felsoroltak – a szenátusi, a képviselőházi elnök leváltása, az Alkotmánybíróságra vonatkozó – nagyon elgondolkodtatnak bennünket és ezért nem maradhatunk közömbösek”, szögezte le Krichbaum.
Forrás: ziare.com, 2012. július 5., 10:57 (Parlamentar german, despre Romania: Esenta statului de drept este torpilata)
Franciaország a jogállamiság tiszteletben tartását kéri a Ponta-kormánytól
Franciaország azt követeli Románia Victor Ponta kormányfő által vezetett kormányától, hogy tartsa tiszteletben a jogállamiságot és a demokratikus értékeket, állítja a franciaországi Külügyminisztérium.
Pontosabban a francia Külügyminisztérium szóvivője, Bernard Valero csütörtökön kijelentette, hogy az elnök felfüggesztéséről tartott népszavazásról szóló vitának demokratikus, a jogállamiságra jellemző keretek között kell történnie, tudósít a Romandie által idézett AFP hírügynökség.
„Az Európai Unió összes tagállamának, természetesen, kötelessége tiszteletben tartania a demokratikus értékeket és a jogállamiságot, de a hatalmi egyensúlyt is az intézményeken belül”, jelentette ki egy sajtókonferencián Bernard Valero.
Franciaország álláspontja a Romániában történtekkel szemben eléggé kemény, tekintettel arra a nyílt támogatásra, amit Victor Ponta mutatott Francois Hollande-dal szemben az elnökválasztási kampányban. […]
Forrás: ziare.com (Adriana Toma), 2012. július 5., 14:50 (Franta cere Guvernului Ponta sa respecte statul de drept)
Cristian Diaconescu: Andrei Marga megpróbált áldozatként mutatkozni a főnöke előtt
Cristian Diaconescu elnöki tanácsadó azon a véleményen van, hogy Andrei Marga külügyminiszter „megpróbált áldozatként mutatkozni a főnöke előtt”, ami a Traian Băsescu általi esetleges felfüggesztését illeti.
Ugyanakkor Diaconescu megjegyezte, Victor Ponta miniszterelnöknek ellenőriznie kellett volna a külügyminisztertől kapott információkat.
„Kár, hogy az intézmények közötti kapcsolatokban, a kormányon belül ilyenfajta félretájékoztatások jelennek meg. Véleményem szerint, nagyon jó lett volna, ha Ponta úr ellenőrizte volna a külügyminisztertől kapott információkat.
Vagy Marga úr nem érti a szabályokat, vagy megpróbált áldozatként mutatkozni a főnöke előtt”, mondta az elnöki tanácsadó a Realitatea TV-nek.
Elmagyarázta, mi a van az Andrei Marga esetleges felfüggesztésére vonatkozó információk mögött.
„Az Elnöki Hivatal azt kérte a külügyminiszertől, hogy küldje el az egész dokumentációt, a küldőleveleket minden kinevezett nagykövet esetében, ami után Románia elnöke majd döntést hoz.
Nem volt egy adott személyre vonatkozó követelés, minden nagykövetre vonatkozó kérés volt”, jelentette ki Cristian Diaconescu.
A külügyminiszternek kötelessége teljes egészében elküldeni a Cotroceni-palotának az őt a törvény szerint megillető egész dokumentációt, a miniszter pedig nincs abban a helyzetben, hogy cenzúrázza ezt a döntést, mondta még a volt külügyminiszter.
Nem utolsó sorban, az elnöki tanácsadó kijelentette, hogy a nagykövetek esetében az értékelési, vagy döntési jog az ország elnökét illeti meg, Marga esetében pedig nem egy adott – a római – nagykövetről volt szó, hanem minden román nagykövetről. […]
Forrás: ziare.com (Florin Necula), 2012. július 5., 14:21 (Cristian Diaconescu: Andrei Marga a incercat sa se victimizeze in fata sefului sau)
14:30 – Márton Árpád RMDSZ-képviselő csütörtökön, a Newsinnek kijelentette, hogy az USL Traian Băsescu felfüggesztésére vonatkozó kérésében nem talált egyetlen olyan elemet sem, ami miatt arra gondolhatna, hogy a felfüggesztés ellen szavazzon.
14:20 – Victor Ponta kijelentette, elképzelhető egy kormányülés annak érdekében, hogy lépésekről döntsenek a leváltási népszavazás minél hamarabb történő megszervezéséről, megemlítve, hogy véleménye szerint, figyelembe kell venni a 2011-es népszámlálás eredményeit.
14:15 – „Folyamatosan azt hallom Ponta kormányfőtől, hogy ’a románok szavazata vessen véget így, vagy úgy ennek a politikai válságnak’. Ezt úgy értelmezzem, hogy lemond, ha a románok az elnök leváltása ellen szavaznak? Mert különben nem értem, hogy vethet véget így, vagy úgy a válságnak…”, írja Sebastian Lăzăroiu a Facebook-oldalán.
14:10 – „Reméljük, hogy pénteken 17:00 órakor megtarthatjuk önöknek a vitaülést. Az elnök azt mondta nekünk, hogy részt fog venni a holnapi ülésen. Be van tartva minden alkotmányos eljárás”, jelentette ki csütörtökön Crin Antonescu.
13:55 – Valeriu Zgonea a Digi24-nek kijelentette, Traian Băsescu csak akkor vesztheti el a mandátumát, „ha a románok azt mondják majd, hogy távoznia kell. Csak a románok dönthetnek erről”.
13:40- A CCR pénteken, 09:00 órakor ülésezik.
13:30 – „Az elnök állandóan személyeskedik, ő állt az ellenem irányuló összes támadás mögött. (…) Románia elnökének lenni és pletykákkal és rágalmazásokkal foglalkozni… Nem fogok hasonlóképpen válaszolni. Az elnök újra azt bizonyítja nekünk, hogy nem érdemli meg, hogy elnök legyen”, jelentette ki csütörtökön Ponta.
13:25 – Románia Alkotmánybírósága (CCR) keddre, július 10-ére halasztotta a kormány azon sürgősségi rendeletének megvitatását, mellyel a Román Kulturális Intézetet (ICR) az Elnöki Hivataltól áthelyezte a szenátus alárendeltségébe.
13:15 – A parlament egyik tisztviselője 13:00 órakor benyújtotta az Alkotmánybíróság iktatójánál az azon konzultatív, de kötelező véleményezésre vonatkozó kérést, amit a Bíróság magisztrátusainak az elnök felfüggesztése tekintetében meg kell adniuk.
Majd elválik, az Alkotmánybíróság milyen határidővel teszi ezt meg, tekintettel arra, hogy az alaptörvénynek nincsenek ezzel kapcsolatos rendelkezései, de az USL-s parlamenti képviselők csütörtökön, az együttes plenáris ülésen megszavazták, hogy a CCR-nek pénteken 12:00 óráig véleményt kell mondania.
13:10 – Az euró ma is rekordot döntött, Románia Nemzeti Bankja (BNR) csütörtökön 4,4796 lej/egység referencia-árfolyamot jelentve be.
12:57 – Elena Udrea bírálja az USL csütörtöki diskurzusait, melyekről azt mondja, hogy nem voltak meggyőzők. „A Parlament Palotájában hallottam egy nem meggyőző értelmezést Toni Greblă részéről az utóbbi 3 év sajtójáról. Egy copy-paste dokumentum, ami szinte kizárólag az elnök politikai nyilatkozataiból áll. Sehol sincsenek konkrét vádak, olyan jogi elemekkel, melyek bizonyítják az alkotmánysértési vádakat. Az USL újra bizonyította politikai, jogi és végül logikai alkalmatlanságát annak bizonyítására, hogy Traian Băsescu nem tartotta tiszteletben az alkotmány szellemét és betűjét”, írja Facebook-oldalán Elena Udrea.
12:53 – Az Elnöki Hivatal azt állítja, nem tettek semmilyen lépést Adrei Marga külügyminiszter ellen. „Az Elnöki Hivatal nem tett semmilyen lépést a külügyminiszter, Andrei Marga ellen”, jelentette ki az Agerpresnek az elnök szóvivője, Bogdan Oprea.
12:45 – Victor Ponta kormányfő elmagyarázta, mit akart mondani akkor, amikor kijelentette, hogy Traian Băsescu megfosztja a külügyminiszterétől. Állítása szerint, Andrei Marga arról tájékoztatta, hogy „Cotroceniből” azt kérték tőle, küldje el állomáshelyeikre a parlament által elutasított nagyköveteket, különben a hivatalból való felfüggesztését kockáztatja.
„Volt egy sürgős beszélgetésem Marga úrral és arról tájékoztatott, hogy bizonyos meghallgatott nagykövetek ügyében, akik a bizottságban negatív szavazatot kaptak, Cotroceniből azt üzenték neki, hogy fel fogják függeszteni, mert nem teljesíti kötelezettségeit. Tudomásom szerint, főleg a római nagykövetről van szó”, húzta alá a kormányfő.
12:43 – Andrei Marga külügyminiszter arra a kérdésre, hogy Victor Ponta kormányfő azt mondta, megtudta, hogy Traian Băsescu éppen meg akarja fosztani a külügyminiszterétől, hogy nem tudja, miről van szó. „Nem tudom, nem is tudom, mire utalnak”, mondta a Mediafax által idézett Marga.
Arra a kérdésre, hogy volt-e valamilyen beszélgetése a kormányfővel, vagy Traian Băsescu elnökkel egy esetleges felfüggesztéséről, valamint vele szembeni állítólagos szemrehányásokról, Marga azt mondta, hogy nem volt semmilyen beszélgetése ilyen témában és hogy nem is érti, miről van szó.
12:40 – A PC alapító elnöke, Dan Voiculescu bejelenti, hogy rágalmazó kijelentések miatt bepereli Traian Băsescu elnököt, megjegyezve, hogy nem fog tőle anyagi kártérítést, hanem csak annak elismerését, hogy hazudott.
12:35 – Claudiu Manda képviselő a TVR Info-nak kijelentette, hogy pénteken 12:00 óráig várják a CCR véleményét, ha pedig ez nem érkezik el, akkor hallgatólagos véleménynek fogják tekinteni.
Ponta: Băsescu külügyminiszter nélkül akar hagyni minket
Victor Ponta miniszterelnök kijelentette, Traian Băsescu elnök meg akarja őt fosztani Andrei Marga külügyminisztertől, a felfüggesztését sugallva.
„Az elnök külügyminiszter nélkül akar hagyni minket”, jelentette ki csütörtökön Victor Ponta kormányfő egy üzletemberekkel folytatott megbeszélés alatt.
A kormány által szervezett találkozó közben Ponta kormányfő egy percre elhagyta a termet, megjegyezve, hogy fel kell vennie a telefonját. Később visszatért és megjegyezte, „azért mentem ki a teremből, mert az elnök külügyminiszter nélkül akar hagyni minket, de amíg a gazdasági miniszterek hivatalban vannak, addig rendben van”.
Egyes nem hivatalos információk szerint, melyekhez a România TV jutott hozzá, állítólag egy Andrei Marga külügyminiszter elleni bűnvádi feljelentésről van szó, mely esetben Băsescu felfüggesztheti hivatalából.
A Mediafax által idézett egyes források szerint, úgy tűnik egy nagykövet Rómába való kinevezéséről van szó. Andrei Marga külügyminiszter kijelentette, nem tudja, miről van szó. „Nem tudom, nem is tudom, mire utalnak”, mondta Marga a Mediafax szerint.
Ugyanakkor Andrei Marga megjegyezte, hogy nem volt semmilyen beszélgetése a miniszterelnökkel, vagy az elnökkel egy esetleges felfüggesztésről és bizonyos vele szembeni szemrehányásokról és hogy nem érti, miről van szó. […]
Forrás: ziare.com (Mediafax), 2012. július 5., 12:44 (Ponta: Basescu vrea sa ne lase fara ministru de Externe)
12:20 – A PDL képviselőházi vezetője, Mircea Toader kijelentette, a PDL-s parlamenti képviselők nem vettek részt az elnök tetteinek kivizsgálására létrehozandó bizottságról tartott szavazásokon, 216 igen, nulla nem szavazat és 19 tartózkodás lévén. „Nem vettünk részt a szavazáson, különben a szavazatunnak legitimáltuk volna a visszaélést”, jegyezte meg Toader.
Crin Antonescu: Diszkrét ideiglenes elnök leszek
Traian Băsescu parlamenti képviselők előtt a felfüggesztési javaslatról elmondott beszéde után a szenátus elnöke, Crin Antonescu nem válaszolt az újságíróknak, akik azt akarták megtudni, kegyelmet fog-e adni Adrian Năstasenak, amennyiben ő lesz az ideiglenes elnök.
„Nem akarok beszélni arról, mit fogok tenni és mit nem, a népszavazásig tartó időszakban felelős és diszkrét módon fogom gyakorolni az ideiglenes elnöki tisztséget. Egy dolog a választott elnök és egy dolog egy szenátusi elnök, aki az intézmények működésével kapcsolatos megfontolásból, bürokratikus megfontolásokból helyettesíti az elnököt. Ebben az értelemben is kifejezem ezt a különbségtételt, semmiféle diverziónak nincs értelme”, jelentette ki Crin Antonescu.
A PNL vezetője „a propagandisztikus felszerelés elemeit” panaszolta fel, azon sajtóban terjedő híresztelésekre utalva, melyek szerint ideiglenes elnöki minőségében az első gesztusa az lesz, hogy kegyelmet ad Adrian Năstasenak.
Az államfő beszédét kommentálva Crin Antonescu azt mondta, „az elnök védőbeszédének legfigyelemreméltóbb része az, amiben azt mondja, hogy megmondta az igazat a románoknak. Az én véleményem az, hogy nem mondott igazat és majd meglátjuk a pénteki viták során is”.
A szenátusi elnök szerint, Traian Băsescu kérése, hogy vonják össze a felfüggesztésről szóló népszavazást a parlamenti képviselők számának csökkentésére vonatkozóval, csak „egy kísérlet arra, hogy elvonják a figyelmet a fő kérdésről”. […]
Forrás: ziare.com (Mădălina Mitan), 2012. július 5., 12:17 (Crin Antonescu: Voi fi un presedinte interimar discret)
11:52 – „Nem ismernek semmilyen istent! Ma is láthatták, nem akartak névsorolvasást tartani, mert a teremben nem volt határozatképességük sem”, jelentette ki Vasile Blaga.
11:49 – A kormány csütörtök este, 18:00 óra körül ülésezni szándékozik, a lehetséges témák egyike az elnök leváltására vonatkozó népszavazásról szóló törvény sürgősségi rendelettel való módosítása lévén, jelentették a Mediafaxnak hivatalos források.
11:37 – A PDL azon javaslatáról, hogy a CCR két héten belül döntsön Traian Băsescu felfüggesztésének alkotmányosságáról a képviselőház elnöke, Valeriu Zgonea már nem tartott szavazást.
A parlament két házának együttes ülése csütörtökön, 221 igen, nulla nem szavazattal és nyolc tartózkodással úgy döntött, hogy elküldi a CCR-nek a Traian Băsescu elnök felfüggesztésére vonatkozó kérést, azt követelve a Bíróságtól, hogy pénteken 12:00 óráig mondjon véleményt.
11:35 – Az együttes plenáris ülés elutasította a PDL javaslatát, hogy hozzanak létre Băsescu ügyében egy vizsgálóbizottságot. A képviselőház elnöke, Valeriu Zgonea, aki az ülést vezeti, szavazásra tette fel Ioan Oltean kérését és bejelentette, hogy az megbukott, mert 216 nem szavazat, nulla igen szavazat és 19 tartózkodás volt.
11:33 – A PNL-s képviselők frakcióvezető-helyettese, Eugen Nicolăescu elutasította a PDL javaslatát a vizsgálóbizottságról és azt kérte, hogy a felfüggesztési kérést véleményezésre küldjék el a CCR-nek, melynek pénteken 12:00 óráig kell válaszolnia.
11:27 – Victor Ponta kormányfő kijelentette, azért nem tartózkodik csütörtökön a parlamentben, mert a kormányt nem a politikai csatározás érdekli.
„Nem tartózkodom Románia parlamentjében egy politikai vitán, mert úgy érzem, hogy e politikai csatározási pillanatban az a létfontosságú, hogy fentarsunk egy gazdasági egyensúlyt”, jelentette ki Victor Ponta kormányfő csütörtökön, aki a Kereskedelmi Kamarában egy találkozón volt az üzleti környezet képviselőivel.
11:25 – A parlamenti képviselők a vizsgálóbizottság létrehozására vonatkozó PDL-s kérésről szavaz.
11:20 – A képviselőház alelnöke, a demokrata-liberális Ioan Oltean parlamenti vizsgálóbizottságot kért, mely elemezné az elnök felfüggesztésére vonatkozó kérésben szereplő USL-s vádakat.
Băsescu: Az USL célja az igazságügy ellenőrzése, a 2009-es népszavazás érvényesítését kérem önöktől
Traian Băsescu elnök csütörtök reggel részt vett a parlament együttes ülésén, ahol felolvasták azt a dokumentumot, melynek alapján dönteni fognak, hogy felfüggesztik-e, vagy sem.
11:16 – Traian Băsescu elnök távozik a parlamentből. A teremben folytatódik a vita. Ioan Oltean (PDL) képviselő szólal fel.
11:15 – „Nem szeretnék, a népszavazás alkalmával, újra megerősíteni a 2009-es népszavazás eredményét is?
Ezen felfüggesztés fő célja az igazságügy, az állam intézményei ellenőrzés alá helyezése és a népszavazás be nem tartása.
Kétszeresen is tisztelni fogom önöket, ha az elnök megerősítésével, vagy elutasításával egyidejűleg javasolni fognak egy alkotmánymódosítást is: egykamarás parlamentet és legfeljebb 300 képviselőt.
11:15 – Felhívásom: a felfüggesztést folytassák az állam intézményeinek és az alkotmánynak a tiszteletben tartásával. Részemről nem kapnak majd semmilyen szemrehányást.
Senki sem fog jönni majd rendet teremteni nekünk Romániában, sem Brüsszel, sem Washington, sem Peking, ez a mi kötelességünk. A többség által az utóbbi 46 napban alkalmazott eljárásokkal azt mutatják, hogy készek csapásokat mérni a jogállamra: bizottságok felszámolása, sürgősségi rendeletek, melyekkel hátrányosan érintik a CCR hatásköreit.
Remélem, lesz alkalmam pontról pontra válaszolni a feljelentésre.
11:14 – A teremben vannak azok az emberek is, akik részt vettek a koalíció találkozóin és elmondhatják, hogy sohasem vettem azokon részt. Mindnyájan tudták mi a teendő, amikor Románia nem tudta a piacokról finanszírozni magát.
11:07 – Egy olyan politikust küldenek megmérettetésre, aki válság idején vállalta az igazságot a románok előtt. Kötelességem volt megmondani nekik, mit képes és mit nem képes megtenni Románia.
Meglehet, hogy a népszavazás megerősíti, hogy igazam volt, amikor nem akartam hazudni a románoknak.
Amit elmondtam, az a kormánnyal és a BNR-vel, az IMF-fel, az EU-val, az EB-vel folytatott megbeszélések eredménye volt.
Szükség volt arra, hogy politikai rendszerünk leglegitimebb politikusának legyen bátorsága megmondani az igazságot a románoknak.
11:06 – Azzal vádolták, hogy jogtalanul csökkentettem a nyugdíjakat. Szeretném, ha a felfüggesztési népszavazáson azok szavaznának rám, akiknek nőtt a nyugdíjuk, vagy szociális nyugdíjt kaptak.
11:05 – Nem láttam inkrimináló tetteket, csak nyilatkozatokat. Szabadon megtehetem azokat. A nyilatkozatok a legtöbbször azon partnerség kifejeződései voltak, mellyel a kormánykoalícióval, a kormánnyal, a BNR-vel (Románia Nemzeti Bankja – PZS) rendelkeztem. Azt akartam, hogy értsék, a partnerük vagyok és nem bújok el Cotroceniben, amikor tudtam, hogy nincs más megoldásunk.
Köszönöm a románoknak, hogy a saját áldozataikkal megmentették az országot.
11:03 – Önök közül sokan azt hiszik, hogy az intézmények még mindig olyanok, mint 2000‑2004-ben. Tévednek, mert eltelt 8 év, melyek alatt az intézmények gondosan és kitartással megváltoztak.
Hallottam az USL egyik szellemi vezére, Dan Voiculescu kijelentését, hogy „ellenőriznünk kell az igazságszolgáltatást”. Ez az idő elmúlt! Nem fordíthatják vissza az Ügyészséget és a DNA-t a 2000‑2004-es alávetettségi módozathoz.
Hibás az a kísérlet, hogy megkaparintsák az összes tisztséget az igazságügy magas rangú tisztségviselői kijelölésében.
11:00 – „Nem vitatom a parlament jogát arra, hogy kezdeményezze a felfüggesztést és a nép elé küldje.
Hiszek ebben az alkotmányos jogban.
Nem hiszem, hogy abban az eljárásban, amivel ez az alkotmányos jog (valószínűleg: megnyilvánul – PZS) repedésekkel, vagy visszaélésekkel rendelkezhet.
A tudomásomra hozott dokumentumnak 4 nagy célkitűzése van, 3 tartalmi és 1 konjukturális.
az első: az állami intézményeknek és az igazságügynek a PSD és a PNL ellenőrzése alá helyezése
a második: az intézmények alárendelése az ország törvényeinek súlyos megsértésével.
a harmadik: a 2009-es népszavazás nem átültetése a gyakorlatba, amikor a nép, melynek nevében a PSD és PNL állítása szerint a felfüggesztést kezdeményezték, 85 százalékos arányban az egykamarás és 300 tagú parlamentre szavazott.
Ezek a tartalmi okok. Van egy konjukturális okuk is: a miniszterelnököt már egész Európában és a tengeren túl is „Copy. Copy Paste”-ként ismerik.
Van még egy nagyon friss ok: nem végzett el semmilyen mesterképzőt Cataniában.
Ez egy konjukturális ok, de jó ha ezt egy felfüggesztési eljárással elfedik.”
10:55 – Az elnök felszólal:
- „Úgy tudom, nem ma zajlik a dokumentum vitája. Mint azt megbeszéltük, részt kívánok venni a vitán. Ma rövid beszédet mondok, vissza fogok jönni a vitára, hogy minden ponttal kapcsolatosan ismertessem az elnök álláspontját.
- 19:30-kor kaptam meg a dokumentumot és nehéz volt előkészítenem egy védelmet.
- Előre is köszönöm a meghívásomat.”
Forrás: ziare.com, 2012. július 5., (Basescu: USL urmareste controlarea justitiei, va propun validarea referendumului din 2009)
11:03 – Traian Băsescu nem szalasztotta el az alkalmat, hogy megtámadja Victor Ponta kormányfőt. „Az önök által biztosított miniszterelnököt az egész világon copy-paste miniszterelnöknek tartják”, mondta Băsescu.
10:59 – Az államfő kijelentette, csütörtökön csak rövid beszédet mond, pénteken is eljön a parlamentbe, a felfüggesztésére vonatkozó kérés vitájára is. „Vissza fogok jönni a plénumba, amikor szavazni fognak a felfüggesztési kérésről. Tehát előre is köszönöm a meghívásukat a felfüggesztési kérésről szóló parlamenti vitára”, mondta Băsescu.
10:58 – Traian Băsescu elnök a parlamenthez szól. Azt mondta, hogy nem vitatja a parlament jogát, hogy kezdeményezze felfüggesztését.
10:56 – Toni Greblă befejezte az államfő felfüggesztésére vonatkozó dokumentum felolvasását.
10:25 – Victor Ponta nem vesz részt az ülésen, mert Románia Kereskedelmi és Iparkamarájában üzletemberekkel találkozik.
Blaga: Vizsgálóbizottságot akarunk, Pambucciannal és Kelemen Hunorral is tárgyalni fogunk
A PDL elnöke, Vasile Blaga kijelentette, a demokrata-liberálisok vizsgálóbizottságot fognak kérni, mely elemezné az USL által a Traian Băsescu felfüggesztésére vonatkozóan megfogalmazott okokat.
A demokrata-liberális vezető megjegyezte, azért van szükség erre a bizottságra, hogy elemezzék „azt, amit az USL az elnök felfüggesztésével kapcsolatosan megfogalmazott”.
Arra a kérdésre, hogy folytattak-e tárgyalásokat a parlamenti kisebbségiek frakciójával és az RMDSZ parlamenti képviselőjével, Blaga megjegyezte, hogy „a tárgyalás túlzás, mert nincs miről tárgyalnom”, azt azonban elismerve, hogy voltak megbeszélések a képviselőházi kisebbségiek frakcióvezetőjével, Varujan Pambucciannal és az RMDSZ elnökével, Kelemen Hunor képviselővel.
Ezen kívül a volt szenátusi elnök megjegyezte, két volt PDL-s parlamenti képviselő, akik átálltak a PSD-hez, vissza fognak térni a demokrata-liberálisok soraiba, Gheorghe David szenátort és Iosif Veniamin Blaga képviselőt nevezve meg.
Vasile Blaga még elmondta, hogy a PDL-s parlamenti képviselők a Bukaresti Fellebbviteli Bíróságon közigazgatási eljárásban fogják megtámadni a kormány szerdai sürgősségi rendeletét, amivel szűkítették az Alkotmánybíróság hatásköreit.
Egy Traian Băsescu felfüggesztésére vonatkozó esetleges népszavazásról a PDL-s vezető kijelentette, hogy ismertette párttársaival a demokrata-liberális elnöki álláspontját.
„Azt mondtam, hogy feltétlenül az elnök oldalán állunk, aki nem tesz egyebet, mint az alkotmányt, az igazságügyet, a jogállamiságot védi”, hozzátéve, hogy hétfőre már összehívta a PDL Országos Kollégiuma rendkívüli ülését, ahol sokkal világosabban fogják meghatározni a lépéseket egy lehetséges népszavazás során.
Forrás: ziare.com (Florin Necula), 2012. július 5., 10:24 (Blaga: Vrem o comisie de ancheta, vom negocia si cu Pambuccian si Kelemen Hunor)
10:05 – Traian Băsescut, mielőtt belépett volna a plenáris teremben megrohanták az újságírók, akik azt kérdezték tőle, mit gondol a felfüggesztési kezdeményezésről. Az államfő kijelentette, hogy „mindaz, ami alkotmányos, az indokolt”.
Zgonea: A CCR biztosan megadja a felfüggesztésről szóló véleményt 24 órán belül
A képviselőház elnöke, Valeriu Zgonea kijelentette, hogy a CCR 24 órán belül választ fog adni a Traian Băsescu felfüggesztésére vonatkozó kérésre, megtagadva azon változat kommentálását, hogy az Alkotmánybíróság nem mondana erről véleményt.
A PSD-s képviselő csütörtök reggel azt mondta, a CCR hasznos időben állást fog foglalni, azután, hogy a két ház plénuma előtt felolvassák az USL-s képviselők kérését. Zgonea azonban arra panaszkodott, hogy az újságírók kérdései kínos helyzetbe hozzák.
„Amikor a plénum szavazni fog, akkor beszélhetünk. Önök kínos helyzetben hoznak engem, mint házelnököt, hogy olyasmire válaszoljak, amiről a plénum nem döntött! Nem tehetek ilyet!
„(…) Egy olyan találgatásba mennek bele, amit én e pillanatban nem hiszek. A CCR olyan Alkotmánybíróság, mint bármely bíróság Európában, jól felkészült és szilárd és holnapig, vagy holnaputánig, vagy amikor a parlament gyorsan dönt közzéteszi álláspontját és szavazásra bocsátják. E pillanatban nem tudom megjósolni a határidőt”, jegyezte meg Zgonea az újságírók kérdéseire válaszolva.
A képviselőház vezetője azzal folytatta, hogy „amikor a plénum szavazni fog, akkor beszélni tudunk” az Alkotmánybíróság véleményéről.
Ugyanakkor Valeriu Zgonea azt mondta, hogy eljárásügyi szempontból a CCR szerdától jogi szempontból már nem mondhat véleményt a parlament által elfogadott politikai határozatokról, hozzátéve, hogy „az Alkotmánybíróság most visszatér az alkotmányos ruhájába”. […]
Forrás: ziare.com (Florin Necula), 2012. július 5., 10:07 (Zgonea: CCR va da sigur un aviz pe suspendare in 24 de ore)
Cristian Preda: Románia az lett Európában, ami Paraguay Dél-Amerikában
A PDL első elnökhelyettese, Cristian Preda csütörtökön azt magyarázta, hogy a szenátus elnöke, Crin Antonescu nem kérhet 24 órás határidővel véleményt Románia Alkotmánybíróságától (CCR).
Preda kihangsúlyozta, hogy Antonescu súlyos tévedésben van az alkotmány azon szövegével kapcsolatosan, mely azon véleményre vonatkozik, amit az alkotmánybíróknak meg kell adniuk Traian Băsescu elnök felfüggesztésével kapcsolatosan.
Pontosabban nem a CCR-nek kell 24 órán belül véleményt mondania, hanem a parlamentnek kell 24 órán belül szavaznia azután, hogy az Alkotmánybíróság véleményt mondott.
„Crin Antonescunak el kell olvasnia az alkotmány szövegét. Az a tény, hogy Antonescu megsérti az alkotmány szövegét azt mutatja, hogy semmibe veszi azt. Ez az alkotmány súlyos megsértése. Nem érhet 24 órás határidővel véleményt a CCR-től. A bíróknak hosszabb határidőre van szükségük, hogy az egész felfüggesztési kérést elemezzék”, hangsúlyozta ki a PDL-s vezető.
Nem utolsó sorban Cristian Preda felhívta a figyelmet arra, hogy most azok az emberek vannak hatalmon, melyek gúnyt űznek a jogállamból. „Az európai parlamenti képviselők nagyon aggódnak: Románia az lett Európában, ami Paraguay Dél-Amerikában. A hatalmon lévők arroganciával tekintenek arra, ami 22 év alatt felépült. […]
Forrás: ziare.com (Adriana Toma), 2012. július 5., 10:01 (Cristian Preda: Romania a ajuns in Europa ce este Paraguay in America de Sud)
09:15 – Theodor Paleologu PDL-képviselő a parlamenti frakció előtt kijelentette, hogy nemcsak a két házelnök leváltása súlyos, hanem „az Alkotmánybíróságról, az akadémiai feddhetetlenségről, a jogállamiságról, a demokráciáról is szó van”. Paleologu azt mondta, a PDL-nek van egy stratégiája. „Mások nálamnál jobban tudják, én egyszerű harcos vagyok, vannak ötleteim, de ezeket a kollégákkal vitatom meg”, tette hozzá mosolyogva.
Antonescu: A parlament a CCR véleménye nélkül is megszavazza Băsescu felfüggesztését
Crin Antonescu PNL-elnök kijelentette, 24 órás határidőt javasol az Alkotmánybíróságnak (CCR), ami alatt ez dönthet a Traian Băsescu felfüggesztésére vonatkozó kérésről, de a parlament e vélemény hiányában is megszavazza majd a felfüggesztést.
A szenátus elnöke azt mondta még, hogy az elnök felfüggesztésére vonatkozó kérés felolvasása után „megkeresés megy a CCR-hez, kérik a konzultatív jellegű véleményét, kérnek egy határidőt, majd kérik a véleményt, azt a második ülés követi”, amelyen megvitatják és aztán megszavazzák az elnök felfüggesztését.
„Javasolni fogunk egy kb. 24 órás határidőt, hogy pénteken, a nap második felében megkaphassuk a véleményt, függetlenül attól, hogy kedvező-e, vagy sem. Egy határidő követelése, mely szerepel a két házszabályban nem érinti hátrányosan a Bíróság autonómiáját”, jelentette ki Crin Antonescu, aki hozzátette, hogy „Természetesen a Bíróság véleménye nélkül is folytatjuk az eljárást”.
Elmondta, normális, hogy a kezdeményező, a parlament kérjen egy konzultatív véleményt az Alkotmánybíróságtól, „mely konzultatív vélemény nem akadályozhatja a munkálatok lefolytatását”, hozzátéve, hogy „meggyőződésem szerint a CCR állást fog foglalni”.
A PNL elnöke Traian Băsescu elnökhöz is felhívást intézett, kijelentette, hogy csütörtökön is, pénteken is eljöhet a parlamentbe, a felfüggesztésére vonatkozó vitákra.
„Nem tudom, hogy Traian Băsescu eljön-e a plénumba. Elmondhatom, hogy szeretném, valószínűleg a parlament minden tagja szeretné. (…) Az elnök jöhet holnap is, jöhet arra az ülésre is, ahol megvitatják és szavaznak, pénteken, amikor joga van felszólalni, ahányszor akar, a vita során.
Amennyiben akarja, holnap (csütörtökön – a szerz.), az eljárás felolvasása (így! – PZS) során beszélhet a parlamentben, kifejezheti álláspontját azzal kapcsolatosan, amit a dokumentum tartalmaz”, jelentette ki szerdán a liberális vezető.
Crin Antonescu azt magyarázta, hogy valójában két gyűlés van, a csütörtöki, amelyen felolvassák a dokumentumot, ismertetik azt az iratot, amivel a parlament tagjainak legalább egyharmada kéri Traian Băsescu elnök felfüggesztését és a pénteki, amikor a vita és a szavazás lesz.
Nem utolsó sorban a PNL elnöke egy rendkívüli ülés összehívását is kérte július 5-ére és 6-ára, melynek témája a Traian Băsescu elnök felfüggesztésére vonatkozó javaslat.
„A két házbizottság együttes ülése nagy többséggel, 16-1 arányban ezen ülés összehívásáról döntött, ami az együttes plenáris üléssel kezdődik holnap (csütörtökön – a szerz.), 10:00 órakor”, mondta még Antonescu.
Forrás: ziare.com (Florin Necula), 2012. július 4., 18:06 (Antonescu: Parlamentul va vota suspendarea lui Basescu si fara avizul CCR)
Hivatalosan elkezdődött a Traian Băsescu elnök felfüggesztésére vonatkozó eljárás.
Az USL szerdán nyújtotta be a két házbizottságnak a Szövetség jogászai által kidolgozott dokumentumot, amivel az államfő felfüggesztését kéri. A felfüggesztési kérést csütörtökön felolvasták a parlament plénuma előtt, pénteken pedig szavaznak
Traian Băsescu 10:00 órakor érkezett a parlamentbe, ahol a két házelnök, Crin Antonescu és Valeriu Zgonea fogadta. Az államfő 11:00 óra körül rövid beszédet mondott, majd távozott az ülésről.
Forrás: ziare.com (Irina Olteanu), 2012. július 5., 11:03
Basescu s-a aparat in Parlament: Senatorul Voicu i-a strigat "mincinosule!"
https://eres.blog.hu/api/trackback/id/tr804630654

matches: bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság