text:
Változásbejelentés – D.A.S. Jogvédelmi Biztosító Zrt.
Tájékoztatjuk, hogy a biztosítási szerződés bármelyik adatának megváltozásával kapcsolatban biztosításának közvetítője vagy ügyfélszolgálatos munkatársaink a +36 1 486 3600Telefonhívás telefonszámon szívesen az Ön rendelkezésére állnak.
A személyes adatokban, lakcímben történt változás bejelentése
A biztosítási szerződés szerződőjének és/vagy biztosítottjának személyes adataiban vagy lakcímében bekövetkezett változásokat Társaságunknak a szerződő írásban, a kötvényszám, a név, a születési dátum feltüntetésével, a módosítandó (régi) és a módosított (új) adat megadásával közölheti. A bejelentést Társaságunk székhelyének címére (1428 Budapest, Pf. 9) vagy a 06 1 486 3601 faxszámra szíveskedjen küldeni.
Névváltozás alatt azt értjük, ha ugyanazon személy nevében történik változás. (pl. ha valaki házasságot köt és ezáltal a születéskori neve megváltozik: Minta Rozália helyett Példáné Minta Rozália).
Felhívjuk szíves figyelmét, hogy amennyiben Társaságunknál több érvényes biztosítási szerződéssel rendelkezik, úgy egy adatváltozás bejelentőn valamennyi szerződésére vonatkozóan megváltoztathatja az adatokat, ha valamennyi szerződésén a megváltoztatandó adat és a megváltozott adat megegyezik és valamennyi kötvényszámot feltünteti a bejelentőn.
Amennyiben Önnek kényelmesebb, a változást a megfelelő “adatváltozás bejelentő (a szerződés általános adataira vonatkozóan)PDF dokumentum, új ablakban nyílik” formanyomtatványon is bejelentheti. Ebben az esetben kérjük, hogy az alábbi nyomtatványt nyomtassa ki, a megfelelő adatokkal és helyen töltse ki és a szerződő aláírásával ellátva a fenti elérhetőségek egyikére küldje el!
A díjfizetéssel kapcsolatos változtatások kérelmezése
A biztosítási szerződés a biztosítási ajánlaton megadott díjfizetési gyakorisággal és móddal jön létre. Díjfizetési gyakoriság alatt azt értjük, hogy egy biztosítási időszakra (egy év) járó díjat mennyi részletben fizet meg a Szerződő a Biztosítónak. Díjfizetési mód alatt azt értjük, hogy az esedékes biztosítási díjat milyen módon (formában) fizet meg a Szerződő a Biztosítónak.
A díjfizetési gyakoriság és/vagy a díjfizetési mód változását a Szerződő írásban, a kötvényszám, a név és a születési dátum feltüntetésével kérheti a Biztosítótól. A kérelmet Társaságunk székhelyének címére (1428 Budapest, Pf. 9) vagy a 06 1 486 3601 faxszámra szíveskedjen küldeni.
A díjfizetési gyakoriság módosítása
A Szerződő kizárólag a biztosítási évforduló napjával kérheti a díjfizetés gyakoriságának megváltoztatását. Az írásbeli kérelemnek a biztosítási évforduló előtt 15 nappal be kell érkeznie a Biztosító székhelyére. Az éves biztosítási díj pótlék ellenében fizethető negyedéves vagy féléves részletekben.
A díjfizetés módjának módosítása
A biztosítási díjat többféle módon fizetheti meg a Szerződő: postai csekken, átutalással vagy csoportos beszedéssel. Amennyiben a biztosítási díjat csoportos beszedéssel kívánja fizetni a Szerződő, úgy a felhatalmazás csoportos beszedés megbízás teljesítésére nyomtatványt kell kitöltenie annak a személynek, akinek folyószámlájától Társaságunk beszedi, leemeli a mindenkor esedékes díjat. Ezt a fizetési módot kizárólag a fent megnevezett nyomtatvány kitöltésével, aláírásával választhatja a Szerződő. A nyomtatványt kérje biztosításának közvetítőjétől vagy ügyfélszolgálatos munkatársainktól a 06 1 486 36 00 telefonszámon. Ezt a nyomtatványt is a Biztosítóhoz kell elküldeni.
A díjfizetés módját bármikor megváltoztathatja a Szerződő, de figyelembe kell venni azt, hogy a csoportos beszedési módra való átálláskor – az adminisztrációs munka elvégzési idején kívül – legalább 1 hónap az átfutási idő.
Amennyiben Önnek kényelmesebb, a díjfizetési gyakoriság és/vagy a díjfizetési mód változását a megfelelő “adatváltozás bejelentő (a szerződés általános adataira vonatkozóan)PDF dokumentum, új ablakban nyílik” formanyomtatványon is kérvényezheti. Ebben az esetben kérjük, hogy az alábbi nyomtatványt nyomtassa ki, a megfelelő adatokkal és helyen töltse ki és a Szerződő aláírásával ellátva a fenti elérhetőségek egyikére küldje el!
A biztosítási összeg módosítása
A biztosító a kötvényen meghatározott biztosítási összeg erejéig áll kockázatban, illetve nyújt szolgáltatást.
A biztosítási összeg kizárólag a C0501 számú módozat esetében és a biztosítási évfordulón módosítható. A biztosítási szerződés biztosítási összegét 2.400.000 Ft, 3.800.000 Ft vagy 5.000.000 Ft összegben határozhatja meg legelőször a biztosítási ajánlaton. Amennyiben úgy dönt, hogy a szerződéskötéskor megválasztott biztosítási összeget módosítja, úgy ez irányú szándékát a Szerződőnek írásban, a kötvényszám, a név és a születési dátum feltüntetésével kell jeleznie a Biztosító felé. A kérelmet Társaságunk székhelyének címére (1428 Budapest, Pf. 9) vagy a 06 1 486 3601 faxszámra szíveskedjen küldeni.
Amennyiben Önnek kényelmesebb, a biztosítási összeg módosítását a megfelelő “adatváltozás bejelentő (a szerződés általános adataira vonatkozóan)PDF dokumentum, új ablakban nyílik” formanyomtatványon is kérvényezheti. Ebben az esetben kérjük, hogy a nyomtatványt nyomtassa ki, a megfelelő adatokkal és helyen töltse ki és a Szerződő aláírásával ellátva a fenti elérhetőségek egyikére küldje el!
A biztosított gépjármű adatainak változtatása
A Biztosító mind a gépjármű-tulajdonosi, mind a családi jogvédelem biztosítás keretein belül biztosíthat gépjárművet. A biztosítási szerződés létrejöttekor a biztosítási ajánlaton, illetve annak mellékletén a jogvédelmi biztosítási ajánlat kiegészítése – gépjármű-tulajdonosi jogvédelem formanyomtatványon megadott forgalmi rendszámú gépjárművekre vállalja a Biztosító a kockázat viselését.
1. A biztosítási szerződés érvényessége alatt a biztosított gépjárművek számát változtathatja a Szerződő. Ebben az esetben a biztosítási szerződés bővítéséről vagy szűkítéséről beszélünk, amely tranzakció – a gépjármű-tulajdonosi jogvédelem biztosítás esetében – a biztosítási díj változásával és az újonnan biztosítási fedezet alá vont gépjárművekre vonatkozóan 3 hónapos várakozási idő fennállásával jár.
2. A biztosítási szerződés érvényessége alatt a Szerződőnek lehetősége van, hogy a már biztosított gépjármű helyett egy másik gépjárművet vonjon biztosítási fedezet alá. Ez abban az esetben fordul elő, amikor a Szerződő vagy Biztosított értékesíti gépjárművét, és ezzel egyidejűleg egy másik gépjárművet vásárol. Ilyenkor a biztosítási szerződés módosításáról beszélünk, amely – a gépjármű-tulajdonosi jogvédelem biztosítás esetében – a biztosítási díj változásával járhat. Ebben az esetben nem áll fenn a 3 hónapos várakozási idő.
Az 1. és a 2. pontban meghatározott módosítást a Szerződő írásban, a kötvényszám, a név, a születési dátum feltüntetésével, a módosítandó (régi) és a módosított (új) adat (forgalmi rendszám, forgalomba helyezés ideje, gyártmány és típus, hengerűrtartalom, teherbírás, egyéb szükséges adat) megadásával kérjük közölni. A bejelentést Társaságunk székhelyének címére (1428 Budapest, Pf. 9) vagy a 06 1 486 36 01 faxszámra szíveskedjen küldeni.
Felhívjuk figyelmét, hogy a Szerződő által kért módosítást a kérelem/nyilatkozat keltét követő nap hatályával végzi el a Biztosító. További információ a díjfizetéssel kapcsolatos folyamatok részben.
Amennyiben Önnek kényelmesebb, a biztosított vagy biztosítani kívánt gépjárművek adatainak módosítását a megfelelő “adatváltozás bejelentő (a biztosított érdekekre vonatkozóan)PDF dokumentum, új ablakban nyílik” formanyomtatványon is kérvényezheti. Ebben az esetben kérjük, hogy az alábbi nyomtatványt nyomtassa ki, a megfelelő adatokkal és helyen töltse ki és a Szerződő aláírásával ellátva a fenti elérhetőségek egyikére küldje el!
A biztosított vezetői engedély adatainak változtatása
A Biztosító mind a gépjármű-vezetői, mind a családi jogvédelem biztosítás keretein belül biztosíthat gépjármű-vezetői engedélyt. A biztosítási szerződés létrejöttekor a gépjármű-vezetői jogvédelem esetében a biztosítási ajánlaton, illetve annak mellékletén, a jogvédelmi biztosítási ajánlat kiegészítése – gépjármű-vezetői jogvédelem formanyomtatványon megadott számú gépjármű-vezetői engedélyekre, családi jogvédelem esetén a Biztosított személyek gépjármű-vezetői engedélyeire vállalja a Biztosító a kockázat viselését.
A Közlekedési biztosítási szerződés érvényessége alatt a biztosított gépjármű-vezetői engedélyek számát változtathatja a Szerződő. Ebben az esetben a biztosítási szerződés bővítéséről vagy szűkítéséről beszélünk, amely tranzakció a biztosítási díj változásával jár.
A Közlekedési biztosítási szerződés érvényessége alatt a Szerződőnek lehetősége van, hogy a már biztosított gépjármű-vezetői engedély helyett egy másik gépjármű-vezetői engedélyt vonjon biztosítási fedezet alá. Ez két esetben lehetséges:
ha valamely biztosított személynek megváltozik a vezetői engedélyének száma;
ha a Szerződő munkáltató, a Biztosított munkavállaló és a munkavállaló (Biztosított) személye megváltozik. Ilyenkor a biztosítási szerződés módosításáról beszélünk, amely a biztosítási díj változásával járhat.
A családi jogvédelem biztosítás esetében mindig a biztosított személyek gépjármű-vezetői engedélyeikre áll kockázatban a Biztosító. Az 1. és a 2. pontban meghatározott módosítást a Szerződő írásban, a kötvényszám, a név, a születési dátum feltüntetésével, a módosítandó (régi) és a módosított (új) adat (a biztosított vezető adatai /név, születéskori név, anyja születéskori neve, vezetői engedély száma, egyéb/) megadásával kérjük közölni. A bejelentést Társaságunk székhelyének címére (1428 Budapest, Pf. 9) vagy a 06 1 486 36 01 faxszámra szíveskedjen küldeni.
Amennyiben Önnek kényelmesebb, a biztosított vagy biztosítani kívánt vezetői engedélyek adatainak módosítását a megfelelő “adatváltozás bejelentő (a biztosított érdekekre vonatkozóan)PDF dokumentum, új ablakban nyílik” formanyomtatványon is kérvényezheti. Ebben az esetben kérjük, hogy az alábbi nyomtatványt nyomtassa ki, a megfelelő adatokkal és helyen töltse ki és a Szerződő aláírásával ellátva a fenti elérhetőségek egyikére küldje el!
A biztosított ingatlan adatainak változtatása
A családi jogvédelem biztosításban egy ingatlan biztosítására van lehetőség. A biztosítási szerződés létrejöttekor a biztosítási ajánlaton megadott adatú (helyrajzi vagy házszámú) ingatlanra vállalja a Biztosító a kockázat viselését. A Biztosítási szerződés érvényessége alatt a biztosított ingatlan adatainak módosítását bármikor írásban, a kötvényszám, a név, a születési dátum feltüntetésével, a módosítandó (régi) és a módosított (új) adat megadásával kérvényezheti a Szerződő. A bejelentést Társaságunk székhelyének címére (1428 Budapest, Pf. 9) vagy a 06 1 486 36 01 faxszámra szíveskedjen küldeni. Felhívjuk figyelmét, hogy a Szerződő által kért módosítást a kérelem/nyilatkozat keltét követő nap hatályával végzi el a Biztosító.
Amennyiben Önnek kényelmesebb, a biztosított ingatlan adatainak módosítását a megfelelő “adatváltozás bejelentő (a biztosított érdekekre vonatkozóan)PDF dokumentum, új ablakban nyílik” formanyomtatványon is kérvényezheti. Ebben az esetben kérjük, hogy az alábbi nyomtatványt nyomtassa ki, a megfelelő adatokkal és helyen töltse ki és a Szerződő aláírásával ellátva a fenti elérhetőségek egyikére küldje el!
Az együttbiztosított személyének változtatása
A családi jogvédelem biztosításban a Szerződő házastársát vagy élettársának személyére is kiterjed a biztosítási védelem. A biztosítási szerződés létrejöttekor a biztosítási ajánlaton megnevezett személyre, mint együttbiztosítottra vállalja a Biztosító a kockázat viselését.
A Biztosítási szerződés érvényessége alatt az együttbiztosított személyének módosítását bármikor írásban, a kötvényszám, a név, a születési dátum feltüntetésével, a régi és az új együttbiztosított személy adatainak (név, születéskori név, anyja születéskori neve, születési hely, idő) megadásával kérvényezheti a Szerződő. A bejelentést Társaságunk székhelyének címére (1428 Budapest, Pf. 9) vagy a 06 1 486 36 01 faxszámra szíveskedjen küldeni. Felhívjuk figyelmét, hogy a Szerződő által kért módosítást a kérelem/nyilatkozat keltét követő nap hatályával végzi el a Biztosító.
Amennyiben Önnek kényelmesebb, az együttbiztosított adatainak módosítását a megfelelő “adatváltozás bejelentő (a biztosított érdekekre vonatkozóan)PDF dokumentum, új ablakban nyílik” formanyomtatványon is kérvényezheti. Ebben az esetben kérjük, hogy az alábbi nyomtatványt nyomtassa ki, a megfelelő adatokkal és helyen töltse ki és a Szerződő aláírásával ellátva a fenti elérhetőségek egyikére küldje el!
Ügyféltér aloldalai:
Adminisztrációs folyamatok
Jelenlegi oldal Változásbejelentés
Kivonat a szolgáltatási szabályzatból

matches:
Pf. 9
Pf. 9
Pf. 9
Pf. 9
Pf. 9
Pf. 9
Pf. 9


text:
A felperes (az összes kamat, kiadás és költség nélkül) legfeljebb 2000 euró összegű követelésekhez veheti igénybe a kis értékű követelések európai eljárását egy alperessel szemben egy határokon átnyúló ügyben. Határokon átnyúló ügynek minősül az, amelyben legalább az egyik fél az eljáró bíróság székhelye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban rendelkezik állandó lakóhellyel vagy szokásos tartózkodási hellyel. Az eljárás pénzbeli és nem pénzbeli követelésekhez is igénybe vehető polgári és kereskedelmi ügyekben egyaránt. Angliában és Walesben a megyei bíróság előtt indítható eljárás, a felsőbíróság előtt azonban nem.
A kis értékű követelések európai eljárásában fizetendő bírósági illetékek megegyeznek a kis értékű követelések nemzeti eljárásában fizetendő illetékekkel.
Bírósági illetéket kell fizetni az európai kis értékű követeléssel kapcsolatos keresetindításért. Ha betéti, illetve hitelkártyával szeretne fizetni, az érintett kártya adatait fel kell tüntetnie a kis értékű követelések európai eljárása „A” formanyomtatványának függelékében.
Ha tárgyalást kell tartani a jogvita eldöntéséhez, tárgyalási illetéket is kell fizetni.
Ha a követelés végrehajtása válik szükségessé, további bírósági illetéket kell fizetni. Az igénybe vehető eljárások típusaival kapcsolatos további információk érhetők el az angliai és walesi végrehajtási eljárásokról szóló oldalakon.
Az angliai és walesi bírósági illetékeket az EX50 - Civil and Family Court Fees (Polgári jogi és családjogi bírósági illetékek) című tájékoztató füzet tartalmazza
A tájékozódás megkönnyítése érdekében az alábbi táblázatban foglalt, kis értékű követelésekkel kapcsolatos illetékek 2016. november 17-től alkalmazandók. A bírósági illetékek változhatnak, ezért minden esetben tájékozódjon a bíróságnál, jogi képviselőjénél vagy bármely más érintett személynél vagy szervezetnél, hogy továbbra is az adott összeg-e a hatályos illeték. Ezen illetékek font sterlingben (GBP) vannak megadva, a megfelelő euróösszeget ezért a keresetindítás napján érvényes árfolyamon történő átváltással kell kiszámítani.
1.1. Egy pénzösszeg megfizetésére irányuló eljárás megindításakor (beleértve a meghagyás kibocsátására adott engedély után indított eljárásokat, de kivéve a County Court Business Centre [megyei bírósági üzleti központ] előtti eljárásokat és a Money Claim OnLine [online pénzkövetelés] típusú eljárásokat), ha a követelt összeg:
Fizetendő illeték (GBP)
a) nem több mint 300 GBP
b) több mint 300 GBP, de nem több mint 500 GBP
c) több mint 500 GBP, de nem több mint 1000 GBP
d) több mint 1000 GBP, de nem több mint 1500 GBP
e) több mint 1500 GBP, de nem több mint 3000 GBP
Tárgyalás tartása esetén további illetéket kell fizetni.
Kis értékű követelésekkel kapcsolatos ügyben tartott tárgyalásért fizetendő illeték, ha a követelt összeg:
i. nem több mint 300 GBP
ii. több mint 300 GBP, de nem több mint 500 GBP
ii. több mint 500 GBP, de nem több mint 1000 GBP
iii. több mint 1000 GBP, de nem több mint 1500 GBP
iv. több mint 1500 GBP, de nem több mint 3000 GBP
Ha végre kívánja hajtani a követelést, további illetéket kell fizetni.
Bírósági illetéket kell fizetnie egy kereset bíróság elé terjesztésekor, és további bírósági illetékeket kell fizetnie a bírósági eljárás különböző szakaszaiban. Jogosult lehet illetékmentességre, illetve -kedvezményre (személyes körülményeitől függően), ami azt jelenti, hogy adott esetben nem kell bírósági illetéket fizetnie, vagy annak csak egy részét kell megfizetnie. A bírósági eljárás során fizetendő minden egyes illeték esetében külön kell azonban kérelmeznie a mentességet/kedvezményt. Így például a mentesség/kedvezmény keresetindításkor történő kérelmezése esetén kizárólag az első, „eljárásindító” illeték tekintetében részesülhet mentességben/kedvezményben. Ennek az az oka, hogy személyes körülményei változhatnak a bírósági eljárás ideje alatt, és előfordulhat, hogy később jogosulatlanná válik a mentességre/kedvezményre. Az is megtörténhet azonban, hogy az eljárás során válik jogosulttá az illetékmentességre, illetve -kedvezményre.
Ha a felperes nem tünteti fel helyesen az érintett hitelkártya adatait, vagy a befizetésre bármilyen okból nem kerül sor, az eljáró bíróság megküldi a felperesnek a „Felszólítás a bíróság részéről a keresetlevél kiegészítésére és/vagy kijavítására” elnevezésű „B” formanyomtatványt, felhívva a felperest, hogy adja meg egy érvényes hitelkártya adatait a bírósági illetékek megfizetésének lehetővé tétele érdekében. A bíróság nem foglalkozik tovább a keresettel, ha nem érkezik meg a megfelelő befizetés.
A bírósági illetéket a megfelelő fizetési adatok bírósággal való közlése révén kell megfizetni. Ennek alapvetően a vonatkozó adatoknak a kis értékű követelések európai eljárása „A” formanyomtatványának függelékében történő feltüntetésével kell eleget tenni.
A befizetésre általában betéti, illetve hitelkártyával kerül sor. Valószínűleg az „A” formanyomtatványban szereplő fizetési módok nem mindegyike vehető igénybe azon a bíróságon, amelynél a keresetet előterjesztik. A felperesnek kapcsolatba kell lépnie a bírósággal, és ellenőriznie kell, hogy milyen fizetési mód vehető igénybe.
Adott esetben hitelkártya telefonon történő használatával is megfizethető az illeték. Számos bíróság rendelkezik az ily módon történő kártyás fizetés elfogadására alkalmas eszközökkel, de először fel kell venni a kapcsolatot az érintett bírósággal annak megerősítése érdekében, hogy az illeték ily módon is befizethető.
Elektronikus fizetésre csak egyesült királyságbeli címmel rendelkező személyek esetében van lehetőség.
A kereset megfelelő előterjesztése után a bíróság kézbesíti az alperesnek a keresetlevelet (a csatolt dokumentumokkal) a kis értékű követelések európai eljárásának válasz-formanyomtatványával („C” formanyomtatvány) együtt. Ezzel egyidejűleg az eljárás megindításáról szóló értesítést küldenek a felperesnek a fizetési tranzakcióról kiállított bizonylattal együtt.
A bizonylat jellemzően 8 x 12 cm méretű, és a tetején fel van tüntetve a bíróság neve annak postacímével, az alján pedig a befizetett összeg a befizetés napjával és időpontjával.
További információkért, kérjük, látogasson el az alábbi weboldalra: határokon átnyúló európai uniós követelések.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


(4)19 A II. és III. fejezetben foglalt hatósági eljárásban hozott döntés ellen közigazgatási eljárás keretében fellebbezésnek helye nincs.
4. §20 (1)21 Géntechnológiai tevékenység végzését a Géntechnológiai Eljárásokat Véleményező Bizottság (a továbbiakban: Géntechnológiai Bizottság) 8. § szerint kialakított véleménye alapján
(2)22 Az uniós hatáskörbe tartozó engedélyezési eljárásokban a nemzeti hatósági feladatokat a géntechnológiai hatóság látja el, mely a feladatának ellátása során – az adminisztratív feladatokat kivéve – egyeztet a Géntechnológiai Bizottsággal. A környezetvédelmi, mezőgazdasági és ipari géntechnológiai hatóság az uniós hatáskörbe tartozó, élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó engedélyezési eljárások során egyeztet az egészségügyi géntechnológiai hatósággal. Az egészségügyi géntechnológiai hatóság az uniós hatáskörbe tartozó engedélyezési eljárások során egyeztet a környezetvédelmi, mezőgazdasági és ipari géntechnológiai hatósággal.
A Géntechnológiai Bizottság23
5. §24 (1) A géntechnológiai hatóság az engedély iránti kérelmet a Géntechnológiai Bizottság véleményére figyelemmel bírálja el. A géntechnológiai hatóság az engedély iránti kérelmet a Géntechnológiai Bizottság véleménye ellenére is elutasíthatja vagy az engedélyt megadhatja.
f)25 Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnöke egy,
(4)26 Nem lehetnek a Géntechnológiai Bizottság tagjai a minisztériumokkal kormányzati szolgálati jogviszonyban lévő személyek. A Géntechnológiai Bizottság tagjai géntechnológiai tevékenységben anyagilag sem közvetlenül, sem közvetve nem lehetnek érdekeltek. A tagok a Géntechnológiai Bizottság munkájában való részvétel előtt összeférhetetlenségi nyilatkozatot tesznek, amely a géntechnológiai hatóság honlapján közzétételre kerül.
(5)27 A Géntechnológiai Bizottság ülésein a Bizottság meghívására tanácskozási joggal részt vehet a hasznosító is. A Bizottság működési feltételeiről a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnökével, valamint az egészségügyért felelős miniszterrel együttesen – a szakterületükön véleményezett ügyekkel arányosan – az agrárpolitikáért felelős miniszter gondoskodik, aki felkéri a tagokat a Bizottság működésében való részvételre.
(7)28 A Géntechnológiai Bizottság szervezetére és működésére vonatkozó egyéb szabályokat e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabály állapítja meg. A jogszabály előkészítése során a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal véleményét ki kell kérni.
Az engedélyezés általános szabályai29
6. §30 (1)31 A 3. §-ban meghatározott engedély iránti kérelmeket a géntechnológiai hatósághoz a hasznosító nyújtja be. Az engedélyben előírt kötelezettségek és jogosultságok a hasznosítót terhelik, illetve illetik.
(2)32 A géntechnológiai hatóság a 3. § (1) bekezdése szerinti engedélyeket – amennyiben az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabály vagy az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusa másként nem rendelkezik – a géntechnológiai tevékenység jellegére és céljára tekintettel az engedélyben meghatározott jogosultsági időre, de legfeljebb 10 évre adja ki az adott tevékenységen belül azonos szempontok alapján.
7. §33 (1)34 Amennyiben a hasznosító az engedélyben meghatározott jogosultsági idő lejárta után is folytatni kívánja a géntechnológiai tevékenységet,
(3)35 A 3. § (1) bekezdése szerinti engedély iránti kérelem, valamint az engedély megújítása iránti kérelem benyújtásakor az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban előírt igazgatási szolgáltatási díj fizetendő, amelyet az engedélyt kiadó géntechnológiai hatóság a törvényben és egyéb jogszabályokban meghatározott feladataival kapcsolatban felmerülő költségei fedezésére használhat fel.
(4)36 Nem adható engedély olyan géntechnológiával módosított szervezet nem forgalomba hozatali célú kibocsátására és forgalomba hozatalára, amely humán- vagy állat-egészségügyi kezelésre használt antibiotikumokkal szembeni rezisztenciát hordozó géneket tartalmaz, és amely kockázatot jelenthet az emberi egészségre és a környezetre.
(5)37 A géntechnológiai, valamint az ellenőrzésre jogosult hatóság köteles gondoskodni arról, hogy a géntechnológiai tevékenység végzésére a jogszabályokban és az engedélyekben foglaltak betartásával kerülhessen sor.
8. § (1)38 A géntechnológiai tevékenység engedélyezése iránti kérelmet – az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott dokumentációval együtt – a géntechnológiai hatósághoz kell benyújtani. A géntechnológiai hatóság
c)39 a kérelmet – a 13. § (2) bekezdése szerinti behozatali és kiviteli engedély, valamint a 15. § (2) bekezdése szerinti szállítási engedély iránti kérelem kivételével – megküldi a Géntechnológiai Bizottságnak, ha a kérelem eleget tesz a vonatkozó jogszabályi előírásoknak.
(2)40 A Géntechnológiai Bizottság
a)41 a kérelmet és a hozzá csatolt dokumentációt megvizsgálja,
c)42 elfogadja az Európai Unió tagállamaiban végzett környezeti és biológiai hatásvizsgálatokat, de, ha alapos okból szükséges, a géntechnológiai hatóságnak további ellenőrző kísérletek és vizsgálatok – különösen környezeti és biológiai hatásvizsgálatok – elvégzésének a géntechnológiai hatóság határozatában való előírását javasolja,
(3)43 A Géntechnológiai Bizottság a (2) bekezdésben előírtak teljesítéséhez szakértő véleményét is kérheti.
(4)44 A Géntechnológiai Bizottság véleményének kialakításánál – a (2) bekezdésben foglaltakkal összhangban – vizsgálja a géntechnológiával módosított szervezet alkalmazásának közvetlen vagy közvetett, azonnali vagy később várhatóan bekövetkező hatásait, így különösen:
(5)45 A (2) bekezdés c) pontjában meghatározott ellenőrző kísérletek és vizsgálatok elvégzésének költségeit a hasznosító viseli. A (3) bekezdésben meghatározott szakértők közreműködésének költségeit a szakterületüknek megfelelően a természetvédelemért, az egészségügyért, valamint az oktatásért felelős miniszter által vezetett minisztérium, továbbá a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal költségvetési előirányzataiban kell biztosítani.
(6)46 A Géntechnológiai Bizottság a kérelemre vonatkozó véleményét a géntechnológiai hatóságnak a kérelem kézhezvételétől számított 30 napon belül megküldi.
A géntechnológiai módosítás és a zárt rendszerű felhasználás engedélyezésének különös szabályai47
8/A. §48 (1)49 A géntechnológiával módosított mikroorganizmusokat az emberi egészséggel és a környezettel szembeni biztonság szerint az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabály rendelkezései alapján kell csoportosítani.
(2)50 A hasznosítónak a zárt rendszerű felhasználásokat az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott értékelési szempontok és eljárások alapján az emberi egészségre és a környezetre irányuló kockázatok jellege szerint kell osztályoznia, és a megfelelő biztonsági elszigetelési szinteket kell alkalmaznia.
(3)51 Ha kétség merülne fel, hogy a kérelemben előterjesztett zárt rendszerben történő felhasználás esetében melyik osztály a megfelelő, a szigorúbb óvintézkedést kell alkalmazni, kivéve, ha a géntechnológiai hatóság olyan bizonyítékkal rendelkezik, amely alapján a kevésbé szigorú elszigetelési szintek alkalmazását engedélyezi.
9. § (1)52 Természetes szervezet géntechnológiával való módosítására, illetve a géntechnológiával módosított szervezetek és az azokból előállított termékek zárt rendszerben való felhasználására vonatkozó engedély iránti eljárásban – amennyiben jogszabály vagy az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusa rövidebb határidőt nem állapít meg – az ügyintézési határidő 90 nap. Az ügyintézési határidőbe nem számít bele az ellenőrző kísérletek és vizsgálatok elvégzésének időtartama.
(4)54 A géntechnológiai hatóság az engedély tervezetét – az üzleti titok, a szerzői jog és a fajtaoltalom körébe eső adatok kivételével – társadalmi konzultáció érdekében hivatalos lapjában és honlapján közzéteszi. Az engedély tervezetére annak a hivatalos lapban való közzétételétől számított 30 napon belül a géntechnológiai hatóságnál észrevételt lehet tenni, amelyet a géntechnológiai hatóság véleményezés céljából megküld a Géntechnológiai Bizottságnak. Az észrevételt annak kézhezvételétől számított 10 napon belül a Géntechnológiai Bizottság megvizsgálja, és véleményét a géntechnológiai hatóságnak megküldi. A géntechnológiai hatóság a Géntechnológiai Bizottság véleményének beérkezését követően az engedély tervezetét véglegesíti, megváltoztatja vagy a kérelmet elutasítja.
(5)55 Az eljárási határidő számításakor nem kell figyelembe venni azt az időtartamot, amely alatt a géntechnológiai hatóság a társadalmi konzultációt lefolytatja.
(6)56 A természetes szervezet géntechnológiai módosítására, illetve géntechnológiával módosított szervezetek és az azokból előállított termékek zárt rendszerben való felhasználására vonatkozó engedélyt – az üzleti titok, a szerzői jog, a szabadalom és a növényfajta-oltalom körébe eső adatok kivételével – a géntechnológiai hatóság, illetve az azt irányító miniszter által vezetett minisztérium hivatalos lapjában is közzé kell tenni a géntechnológiai módosítást végző, illetve a felhasználó nevének, az engedély számának, a géntechnológiai módosítás, valamint a felhasználás tárgyának, a géntechnológiai módosításnál alkalmazott gének és a géntechnológiai módosítás eredményének a társadalom számára való haszna és a lehetséges kockázatok megjelölésével.
10. §57 (1)58 Természetes szervezet géntechnológiával való módosítására irányuló tevékenységet csak a tevékenység folytatásához szükséges, e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott műszaki, technológiai, környezetvédelmi, természetvédelmi és egészségügyi feltételeket teljesítő hasznosítók végezhetnek.
A nem forgalomba hozatali célú kibocsátás engedélyezésének különös szabályai59
10/A. §60 (1) A géntechnológiával módosított szervezetek és az azokból előállított termékek nem forgalomba hozatali célú kibocsátására vonatkozó engedély tárgyában a kérelem megérkezésétől számított 90 napon belül a géntechnológiai hatóság a 9. § (4) és (5) bekezdése szerinti eljárás lefolytatását követően dönt.
(2) A géntechnológiával módosított szervezetek és az azokból előállított termékek nem forgalomba hozatali célú kibocsátására vonatkozó engedélyt – az üzleti titok, a szerzői jog, a szabadalom és a növényfajta-oltalom körébe eső adatok kivételével – a géntechnológiai hatóság, illetve az azt irányító miniszter által vezetett minisztérium hivatalos lapjában is közzé kell tenni a kibocsátó nevének és a géntechnológiával módosított tulajdonság megjelölésével együtt.
11. §61 (1)62 A hasznosítónak a nem forgalomba hozatali célú kibocsátási engedélyben meghatározott jogosultsági idő alatt minden évben, legkésőbb a kibocsátás befejezését – géntechnológiával módosított magasabb rendű növények esetén a betakarítást – követő 30. napig az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusában, és a nem forgalomba hozatali célú kibocsátási engedélyben meghatározott formában és tartalommal jelentést (a továbbiakban: éves jelentés) kell benyújtania a géntechnológiai hatósághoz. Amennyiben a hasznosító az engedélyezett tevékenységet a következő évben nem kívánja folytatni, az éves jelentéséhez mellékelnie kell az erről szóló nyilatkozatát, azzal kiegészítve, hogy az engedélyezett tevékenységgel véglegesen felhagy, vagy az engedélyben meghatározott jogosultsági időn belül egy későbbi időpontban kívánja azt folytatni. Ez utóbbi esetben a hasznosítónak a kibocsátás folytatásáról annak megkezdése előtt 30 nappal tájékoztatnia kell a géntechnológiai hatóságot.
(3)63 A géntechnológiai hatóság az éves jelentést, illetve az (1) bekezdés szerinti nyilatkozatot véleményezés céljából megküldi a Géntechnológiai Bizottságnak és a szakhatósági állásfoglalás kialakítása céljából az engedélyezési eljárásban az e törvény felhatalmazása alapján kiadott kormányrendelet szerinti esetben közreműködő szakhatóságnak. A Géntechnológiai Bizottság a jelentéssel kapcsolatos véleményét, valamint az engedély esetleges módosítására vagy visszavonására vonatkozó véleményét a jelentés kézhezvételétől számított 30 napon belül a géntechnológiai hatóságnak megküldi.
(4)64 Ha a felülvizsgálat azzal az eredménnyel zárul, hogy az engedély megadásakor figyelembe vett feltételek, illetve körülmények megváltoztak, a géntechnológiai hatóság a Géntechnológiai Bizottság véleményének kikérését követően az engedélyt módosítja. Ha azonban a megváltozott feltételek, illetve körülmények folytán az engedély megadásának feltételei már nem állnak fenn vagy a kibocsátás nem felel meg a jogszabályi előírásoknak, illetve nem tesz eleget az engedélyben foglaltaknak, a géntechnológiai hatóság a Géntechnológiai Bizottság véleményének kikérését követően az engedélyt visszavonja.
11/A. §65 (1) Kizárólag az Európai Unióban forgalomba hozatali engedéllyel rendelkező géntechnológiával módosított termék hozható forgalomba.
Védzáradéki eljárás66
11/B. §67 (1) Ha a géntechnológiai hatóságnak egy forgalomba hozatali engedéllyel rendelkező és termékként vagy termékekben megjelenő géntechnológiával módosított szervezet vonatkozásában olyan, a forgalomba hozatali engedély megadása óta ismertté vált új vagy további tudományos ismeret jut a tudomására, amely a környezeti kockázatértékelés vagy ismételt vizsgálat révén rendelkezésre álló információt befolyásolja, megvizsgálja, hogy a termékként vagy termékekben megjelenő géntechnológiával módosított szervezet jelenthet-e az emberi egészségre vagy a környezetre az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabály szerinti kockázatot (a továbbiakban: kockázat).
11/C. §68 (1)69 A géntechnológiával módosított növényfajták állami elismerése, valamint a géntechnológiával módosított állatfajták fajtaelismerése során a növényfajták állami elismeréséről és az állatfajták fajtaelismeréséről szóló jogszabályok előírásait e §-ban foglaltakkal együtt kell alkalmazni.
(2)70 A géntechnológiával módosított növényfajták esetén az állami elismeréshez szükséges kísérleti vizsgálatok csak a géntechnológiai hatóság nem forgalomba hozatali célú kibocsátási engedélyének jogerőre emelkedését követően kezdhetők meg.
(5)71 Az állami elismerésről, illetve a fajtaelismerésről szóló határozat nem adható ki, ha
12. §72 (1)73 A géntechnológiával módosított termék, valamint az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusa szerinti géntechnológiával módosított szervezetből előállított élelmiszer és takarmány előállítója és forgalomba hozója a termék csomagolásán, valamint a kísérő okmányokon – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – köteles az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusában meghatározott jelölést feltüntetni.
(2)74 Az (1) bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusa szerinti, határértéket meg nem haladó, nem szándékosan, illetve technikailag elkerülhetetlen okból történt előfordulásra.
13. §75 (1)76 A forgalomba hozatali engedéllyel rendelkező géntechnológiával módosított szervezetek harmadik országból – nem érintve az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusában foglalt előírásokat – külön engedély nélkül behozhatók.
(2)77 A forgalomba hozatali engedéllyel nem rendelkező géntechnológiával módosított szervezetek, valamint azok bármely része (beleértve a génállományának újratermelésére, illetve örökítésére nem képes részeket is) harmadik országból történő behozatala, illetve oda történő kivitele engedélyköteles. Az engedély iránti kérelmet a géntechnológiai hatósághoz a küldemény magyarországi címzettjének vagy feladójának kell benyújtania. A géntechnológiai hatóság az engedély iránti kérelemről a kérelem megérkezésétől számított 90 napon belül dönt. Az engedélyben a géntechnológiai hatóság meghatározza a behozatal és a kivitel feltételeit, a veszélyes áruk szállításáról szóló jogszabályok hatálya alá tartozó géntechnológiával módosított szervezetek és az azokból előállított termékek esetében e jogszabályokkal összhangban.
(3)78 A környezetbe történő szándékos kibocsátásra, élelmiszerként vagy takarmányként történő közvetlen felhasználásra vagy feldolgozásra, illetve zárt rendszerű felhasználásra szánt géntechnológiával módosított szervezetek kivitelére, továbbá a géntechnológiával módosított szervezetek nem szándékos kivitelére és behozatalára az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusának rendelkezései alkalmazandók.
(4)79 A veszélyes áruk szállításáról szóló jogszabályok rendelkezései az irányadóak a hatályuk alá tartozó géntechnológiával módosított szervezetek és az azokból előállított termékek behozatalára és kivitelére.
14. §80
15. §81 (1)82 Az Európai Gazdasági Térség területén a 11/A. § (1) bekezdése szerinti forgalomba hozatali engedéllyel rendelkező géntechnológiával módosított szervezetek és az azokból előállított vagy azokat tartalmazó termékek Magyarországról az Európai Gazdasági Térség tagországaiba, valamint az Európai Gazdasági Térség tagországaiból Magyarországra külön engedély nélkül szállíthatók.
(3)83 A géntechnológiai hatóság a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény szerinti általános ügyintézési határidőn belül dönt az engedély iránti kérelemről. Az engedélyben a géntechnológiai hatóság a veszélyes áruk szállításáról szóló jogszabályok hatálya alá tartozó géntechnológiával módosított szervezetek és az azokból előállított termékek esetében – e jogszabályokkal összhangban – meghatározza a szállítás feltételeit. A szállítási engedély másolatának kísérnie kell a szállítmányt.
(4)84 A nem szándékos szállítás esetén alkalmazandó rendelkezéseket az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusa tartalmazza.
(5)85 A veszélyes áruk szállításáról szóló jogszabályok rendelkezései az irányadóak a hatályuk alá tartozó géntechnológiával módosított szervezetek és az azokból előállított termékek szállítására.
létrehozása86
16. §87 (1)88 A géntechnológiai módosítást végző létesítmény létrehozására vonatkozó engedélyezési eljárásban az ügyintézési határidő 45 nap.
17. § (1)90 A géntechnológiai hatóság az eljárásban – az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabály szerinti esetben – közreműködő szakhatóság állásfoglalása alapján a környezeti kockázatok felmérésére a géntechnológiai tevékenység, illetve a géntechnológiával módosított szervezetek és az azokból előállított termékek elpusztulása és ártalmatlanítása során keletkező hulladékra és annak kezelésére vonatkozó biológiai hatástanulmány készítését írhatja elő. A géntechnológiai hatóság a biológiai hatástanulmány elkészítéséről, valamint a hulladék megjelöléséről, kezeléséről, szállításáról és ártalmatlanításáról a géntechnológiai módosításra, a géntechnológiával módosított szervezetek és az azokból előállított termékek zárt rendszerben való felhasználására, nem forgalomba hozatali célú kibocsátására, illetve forgalomba hozatalára vonatkozó engedélyben, vagy a géntechnológiával módosított szervezetek és az azokból előállított termékek behozatalára, valamint kivitelére vonatkozó engedélyben rendelkezhet. A biológiai hatástanulmányt a hasznosító vagy az ártalmatlanító készíti. A hulladékot az engedélyben előírt eljárásnak megfelelően kell megjelölni, kezelni, szállítani és ártalmatlanítani.
(2)91 Azokra a géntechnológiával módosított szervezetekre, amelyek a géntechnológiai hatóság engedélye alapján az élelmiszer-előállításban nyers vagy adalékanyagként felhasználhatók, az (1) bekezdés előírásai nem vonatkoznak, és azokat a élelmiszerek megsemmisítésének feltételeiről és módjáról szóló jogszabályban, illetve az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusában meghatározott eljárásnak megfelelően kell kezelni.
(3)92 A géntechnológiai tevékenységből származó, a veszélyes hulladékokról szóló jogszabály értelmében veszélyesnek minősülő hulladékok kezelésére, szállítására és ártalmatlanítására a veszélyes hulladékok kezeléséről, szállításáról és ártalmatlanításáról szóló jogszabály rendelkezései az irányadóak.
18. §93 A hasznosítók a tevékenységük folytatásához géntechnológiai felügyelőt (a továbbiakban: felügyelő) foglalkoztatnak. A felügyelő feladata e törvény és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabály előírásainak a hasznosító általi betartását ellenőrizni, és közreműködni abban, hogy a hasznosítónál végzett tevékenység az emberi egészségre és a környezetre veszélytelen legyen.
19. §94 (1)95 A Kormány által kijelölt intézmény (a továbbiakban: nyilvántartó szerv) nyilvántartja és honlapján bárki számára korlátozás nélkül, kereshető módon hozzáférhetővé teszi
a)96 a természetes szervezetek géntechnológiával való módosítására, a géntechnológiával módosított szervezetek, valamint az azokból előállított termékek zárt rendszerű felhasználására, nem forgalomba hozatali célú kibocsátására és forgalomba hozatalára vonatkozó engedély iránti kérelemben és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott dokumentációban szereplő adatok közül a géntechnológiával módosított szervezet vagy szervezetek általános leírását, a hasznosító nevét, címét, a kibocsátás célját, helyét, a tervezett felhasználásokat, a környezeti kockázat értékelést, a nyomon követésre és a baleset elhárítására vonatkozó módszereket és terveket,
(2)97 A Géntechnológiai Bizottság tagja a Géntechnológiai Bizottság működés során tudomására jutott adatokat köteles bizalmasan kezelni, és azokról csak a kérelmező hozzájárulása esetén adhat harmadik személynek tájékoztatást. Ezt a rendelkezést kell alkalmazni akkor is, ha a hasznosító a benyújtott kérelmét visszavonja.
(4)98 A nyilvántartás céljából átadott adatok közül a hasznosító üzleti titokhoz vagy szabadalomhoz, illetve fajtaoltalomhoz fűződő jogát sértő adatok nem nyilvánosak, amennyiben azok ilyen módon való kezelését a hasznosító a Géntechnológiai Bizottságtól vagy a géntechnológiai hatóságtól kéri.
(5)99 A nyilvántartó szerv az adatokat az engedélyben meghatározott jogosultsági idő lejártát követő 10 évig tartja nyilván.
20. §100 (1)–(2)101
(3)102 A 19. § (1) bekezdésében meghatározott adatok nyilvántartására és hozzáférhetőségére vonatkozó részletes szabályokat az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabály állapítja meg.
21. §103 (1)104 Az ellenőrzésre jogosult hatóság évente tájékoztatót készít a géntechnológiai hatóságnak a géntechnológiával módosított szervezetek és az azokból előállított termékek zárt rendszerű felhasználásának és kibocsátásának ellenőrzéséről, amelyet tájékoztatásul megküld a Géntechnológiai Bizottság részére is.
(2)105 A Géntechnológiai Bizottság tevékenységével összefüggő feladatok teljesítéséről annak elnöke és titkára évente összefoglaló beszámolót készít, amelynek részét képezik az (1) bekezdésben meghatározott tájékoztatók. A beszámolót az agrárpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium a hivatalos lapjában és honlapján közzéteszi.
21/A. §106 (1)107 Balesetek elkerülése érdekében a hasznosító köteles az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban előírtak szerint tervet készíteni. Baleset bekövetkezésekor a hasznosító köteles a géntechnológiai, valamint az ellenőrzésre jogosult hatóságot haladéktalanul értesíteni, és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabály szerinti adatokat megadni.
(2)108 A géntechnológiai, valamint az ellenőrzésre jogosult hatóság köteles minden szükséges intézkedést megtenni, és minden olyan információt összegyűjteni, amely a baleset teljes körű elemzéséhez szükséges, illetve javaslatokat kidolgozni a hasonló balesetek jövőbeni elkerülésére, azok hatásainak korlátozására.
III. fejezet109
21/B. § (1)110 A géntechnológiával módosított növények és a hagyományos módon, valamint az ökológiai gazdálkodással termesztett növények keveredésének megelőzése érdekében a géntechnológiával módosított növények termesztésére kizárólag a termesztési hatóság jogerős termesztési engedélyének birtokában kerülhet sor.
(2)111 A géntechnológiával módosított növényt termesztő természetes személynek, jogi személynek vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetnek (a továbbiakban: termelő) a termesztési engedély iránti kérelmet legalább 90 nappal a vetés tervezett időpontja előtt kell benyújtania a termesztési hatósághoz, csatolva az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott, az egymás melletti termesztéshez szükséges ismeretek megszerzését igazoló – saját vagy az általa alkalmazott személy – bizonyítványát. A termesztési engedély iránti kérelem benyújtásakor külön jogszabályban meghatározott díjat kell fizetni.
b)112 a termelőnek a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló jogszabály szerinti ügyfél-regisztrációs számát,
b)–c)113
(5a)114 Amennyiben a termesztési engedély iránti kérelmet a 11/A. § (7) bekezdése szerinti várakozási idő alatt nyújtja be a kérelmező, a termesztési hatóság az engedélyezési eljárást a várakozási idő tartamára felfüggeszti.
(6)115 A termesztési hatóság a kérelem megérkezését követő 40 napon belül előzetes állásfoglalást bocsát ki a géntechnológiával módosított növények termesztése során biztosítandó pufferzóna méretéről és a termesztés egyéb feltételeiről. Az előzetes állásfoglalás nem jogosít a termesztés megkezdésére.
(7)116 A géntechnológiával módosított növények és a hagyományos módon, valamint az ökológiai gazdálkodással termesztett növények közötti pufferzóna e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott minimális méreténél a termesztési hatóság speciális esetben nagyobb távolságot is megállapíthat, a helyi természeti, földrajzi és egyéb, a termesztést befolyásoló adottságok alapján. A termesztési hatóság a pufferzóna e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott minimális méreténél nagyobb távolságot megállapíthat továbbá akkor is, ha a védett, fokozottan védett és érzékeny természeti területek, a NATURA 2000 területek, valamint a génbanki területek és a géntechnológiával módosított növények termőterületének határvonala között a távolság kisebb, mint a pufferzóna minimális méretének kétszerese. A termesztési hatóság által meghatározott pufferzóna mérete nem haladhatja meg a minimális méret kétszeresét.
(8)117 A termesztési hatóság a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről, továbbá a vadon élő madarak védelméről szóló uniós jogi aktusoknak való megfelelést biztosító jogszabályi rendelkezések, illetve a védetté nyilvánító és az érzékeny természeti területekről szóló jogszabályokban foglalt előírások teljesítése érdekében speciális termesztési feltételeket állapíthat meg. Amennyiben ezen előírások ilyen módon sem teljesíthetők, a termesztés nem engedélyezhető.
(9)118 A pufferzónában a géntechnológiával módosított növénnyel ivarilag kompatibilis növény nem termeszthető. A pufferzónában a keresztbeporzásra alkalmas gyomokat a helyes gazdálkodási gyakorlatnak megfelelően irtani kell.
(10)119 Géntechnológiával módosított rovarrezisztens növény termesztése esetén a rezisztens rovarok megjelenésének elkerülése érdekében a termesztési hatóság az előzetes állásfoglalásban meghatározza a géntechnológiával módosított növénnyel hasznosított terület körül létrehozandó menedékzóna nagyságát, amelynek mérete – az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban foglalt körülményektől függően – a kérelemben a géntechnológiával módosított növénnyel bevetettként jelzett terület 10–20%-a lehet. A menedékzónát a kérelemben géntechnológiával módosított növénnyel bevetettként jelzett területen belül kell létrehozni. A menedékzóna nem része a pufferzónának. A menedékzónában termett terményt géntechnológiával módosított terményként kell címkézni, kivéve, ha a termelő által akkreditált laboratóriumban elvégeztetett egyedi laboratóriumi vizsgálat alapján a menedékzónában termett terményre az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusában foglaltak szerint nem kell alkalmazni a géntechnológiával módosított szervezetek jelölésére vonatkozó előírásokat.
(11)120 A kérelmezőnek az előzetes állásfoglalás megadását követően az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabály szerinti táblát kell kihelyeznie arról, hogy géntechnológiával módosított növények termesztésének engedélyezése van folyamatban, a kérelemben szereplő terület vonatkozásában.
(12)121 Az egymás melletti termesztésre vonatkozó oktatásért, a vizsgáztatásért, valamint a bizonyítvány kiállításáért az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott díjat kell fizetni.
21/C. §122 (1) A kérelmezőnek az előzetes állásfoglalás megadását követően be kell szereznie a géntechnológiával módosított növények termesztésének engedélyezéséhez
(3)123 Az írásos hozzájárulással egyidejűleg – annak elválaszthatatlan részeként – a pufferzónán belüli földtulajdonos, illetve földhasználó köteles nyilatkozni arról, hogy tudomással bír azon kötelezettségéről, amely szerint a termesztési engedélyben meghatározott jogosultsági idő alatt a pufferzóna területén nem termeszthet a géntechnológiával módosított növénnyel ivarilag kompatibilis növényt. A hozzájárulás bíróság által nem pótolható. A hozzájárulások hiányában a termesztési engedély nem adható meg. A géntechnológiával módosított növények termesztéséhez való írásos hozzájárulás formáját és adattartalmát az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabály tartalmazza.
(4)124 A kérelmezőnek legkésőbb a vetés tervezett időpontját megelőző 20. napig kell a hozzájárulásokat benyújtania a termesztési hatóságnak. A termesztési hatóság a hozzájárulások benyújtását követő 15 napon belül dönt a termesztési engedély iránti kérelemről.
(6)125 A termesztési engedély megadását követően a termesztési hatóság a kérelemben szereplő és a termesztésre vonatkozó adatokat nyilvántartja és bárki számára korlátozás nélkül, kereshető módon országos adatbázisban a honlapján, valamint a kormányzati portálon közzéteszi. A termesztési hatóság a határozatot megküldi az ellenőrzésre jogosult hatóság részére. A kérelmező, illetve az engedély jogosultja a kérelem benyújtását követően bekövetkezett változásokat 5 napon belül, írásban köteles bejelenteni a termesztési hatóságnak.
(9)126 Az engedélyezés és a nyilvántartás során az ingatlanügyi hatóság és a földmérési és térinformatikai közigazgatási szerv a termesztési hatóságnak díjmentesen adatot szolgáltat.
(10)127 Az egymás melletti termesztés, valamint a termény kezelésének, szállításának, raktározásának és forgalmazásának részletes szakmai szabályait és feltételeit az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabály tartalmazza.
21/D. § (1)128 A termesztési engedélyben és a jogszabályokban foglaltak betartását az ellenőrzésre jogosult hatóság ellenőrzi. A termesztésre jogosult és a pufferzónán belüli földtulajdonos, illetve földhasználó köteles együttműködni az ellenőrzésre jogosult hatósággal.
(3)130 A 22. § (1), (2) és (3a)–(6) bekezdését, a Géntechnológiai Bizottságra és a szakhatóságokra vonatkozó előírás kivételével a 23. §-t, 24/A. §-t, valamint a 25. § (1) bekezdés első mondatát az egymás melletti termesztésre is alkalmazni kell azzal az eltéréssel, hogy az ott nevesített géntechnológiai tevékenység helyett egymás melletti termesztést, géntechnológiai hatóság helyett termesztési hatóságot, a géntechnológiai tevékenység ellenőrzésére jogosult hatóság helyett az egymás melletti termesztés ellenőrzésére jogosult hatóságot, hasznosító helyett pedig termesztésre jogosultat kell érteni.
(4)131 Amennyiben az ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy a pufferzónán belüli földtulajdonos, illetve földhasználó megszegi a 21/B. § (9) bekezdésében foglalt tilalmat, az egymás melletti termesztés ellenőrzésére jogosult hatóság értesítése alapján a termesztési hatóság kötelezi a jogsértőt a tilalom ellenére termesztett növények megsemmisítésére.
(5)132 Az egymás melletti termesztés során okozott károkért való felelősségre – a (6) bekezdésben foglalt kivétellel – a Polgári Törvénykönyv fokozott veszéllyel járó tevékenységre vonatkozó szabályai irányadóak.
(6)133 Ha a károsult a géntechnológiával módosított növények termesztéséhez a 21/C. § (1) és (2) bekezdése szerinti írásos hozzájárulását megadta, az egymás melletti termesztés során okozott károkért való felelősségre a Polgári Törvénykönyvnek a szerződésen kívül okozott károkért való felelősség általános szabályaira vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
21/E. § (1)134 A géntechnológiával módosított növény szaporítóanyagának forgalmazója legkésőbb 60 nappal az adott géntechnológiával módosított szaporítóanyag-tétel forgalmazását megelőzően – a név vagy cégnév és cím vagy székhelycím feltüntetésével – köteles adatot szolgáltatni a termesztési hatóság számára a forgalmazni kívánt géntechnológiával módosított szaporítóanyag mennyiségéről, a növényfaj és a fajta megjelölésével.
(2)135 A géntechnológiával módosított szervezetek nyomon követhetőségének biztosítása érdekében a géntechnológiával módosított növény szaporítóanyagának forgalmazója köteles az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusában előírt nyilvántartást vezetni, amely tartalmazza az eladott szaporítóanyag fajtáját, fémzárolási, illetve azonosító számát, mennyiségét, az eladás dátumát, valamint a vásárló nevét és címét, illetve cégnevét és székhelyét. A nyilvántartást a forgalmazónak 5 évig kell megőriznie. A nyilvántartást az ellenőrzésre jogosult hatóság ellenőrzi.
(3)136 A forgalmazó – az (1) bekezdés szerinti adatok megadásával – az őszi vetésű növények esetén minden év január 31-ig, tavaszi vetésű növények esetén minden év augusztus 31-ig köteles adatot szolgáltatni a termesztési hatóságnak a géntechnológiával módosított növény szaporítóanyagának a tárgyévben ténylegesen forgalmazott mennyiségéről.
(3a)137 A termesztési hatóság az (1) és (3) bekezdés szerinti adatszolgáltatásról nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a forgalmazó nevét vagy cégnevét, valamint lakcímét vagy székhelyét is. A nyilvántartás adatkörét a termesztési hatóság honlapján, valamint a kormányzati portálon – a személyes adatok kivételével – bárki számára korlátozás nélkül, kereshető módon hozzáférhetővé kell tenni.
(5)138 Az e §-ban foglaltakat alkalmazni kell a géntechnológiával módosított növény szaporítóanyagának a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerint a szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltató által határon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében történő forgalmazása esetén is.
21/F. §139 Amennyiben természetes vagy jogi személyek, valamint jogi személyiség nélküli szervezetek megállapodás keretében géntechnológiával módosított növényfajtáktól mentes övezetet hoznak létre, a termesztési hatóság az övezetben gazdálkodók kérelmére és önkéntes adatszolgáltatása alapján az övezetnek a kérelemben megjelölt adatait és a kérelmező gazdálkodók adatait a honlapján, valamint a kormányzati portálon közzéteszi.
IV. Fejezet140
22. §141 (1)142 A géntechnológiai tevékenységgel kapcsolatos jogszabályokban és az engedélyben foglaltak betartását az ellenőrzésre jogosult hatóság a tevékenység helyszínén ellenőrzi. Az ellenőrzésre jogosult hatóság a helyszíni ellenőrzés során a tevékenységet felfüggeszti a géntechnológiai hatóság n25. § (1) bekezdése szerinti döntéséig, ha
(2)143 Az ellenőrzésre jogosult hatóság az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően az e törvény végrehajtására kiadott jogszabályban meghatározottak szerint, a feltárt jogsértés súlyával arányosan, a jogsértésben rejlő kockázat mértékének és jellegének figyelembevételével a következő intézkedéseket hozhatja:
a)144 az engedéllyel nem rendelkező, termesztési tilalom vagy védzáradéki eljárás alá vont vagy az előírásoknak meg nem felelő géntechnológiával módosított szervezet, illetve az abból előállított termék előállítását, tárolását, szállítását, felhasználását, forgalomba hozatalát, behozatalát, kivitelét megtilthatja;
b)145 elrendelheti az engedéllyel nem rendelkező, termesztési tilalom vagy védzáradéki eljárás alá vont vagy az előírásoknak meg nem felelő géntechnológiával módosított szervezet, illetve az abból előállított termék forgalomból való kivonását, megsemmisítését;
c)146 az engedéllyel nem rendelkező, termesztési tilalom vagy védzáradéki eljárás alá vont vagy az előírásoknak meg nem felelő géntechnológiával módosított szervezetből álló vagy ezt tartalmazó növényfajta vonatkozásában termelési, betakarítási tilalmat rendelhet el,
(3)147 Az ellenőrzésre jogosult hatóság géntechnológiai bírság megfizetését írja elő
b)148 a 11/A. § (7) bekezdése vagy 11/B. § (3) bekezdése szerinti rendeletben meghatározott tilalom, korlátozás megszegése, vagy
(3a)149 A hatóság a bírság mértékének megállapítása során köteles mérlegelni a jogellenes magatartás súlyát, következményeinek a környezetre és az emberi egészségre való veszélyességét, továbbá első ízben történő vagy ismételt megállapítását, illetve véletlenszerű bekövetkezését. Ismételt alkalommal történő jogszabálysértés alatt a korábbi jogszabálysértés megállapításától számított 5 éven belül elkövetett újabb jogszabálysértést kell érteni. A bírság mértékét és kiszabásának részletes szabályait az e törvény végrehajtására kiadott jogszabály állapítja meg.
(4)150 Az ellenőrzésre jogosult hatóság a jogsértés esetén alkalmazott intézkedésről a határozat megküldésével értesíti a géntechnológiai hatóságot a határozat meghozatalától számított 3 napon belül és javaslatot tesz a géntechnológiai tevékenységre vonatkozó, nemzeti hatáskörben megadott engedély feltételhez kötésére, módosítására, felfüggesztésére vagy visszavonására, illetve uniós hatáskörbe tartozó engedély esetén az engedély módosításának vagy visszavonásának kezdeményezésére.
(5)151 Az ellenőrzéssel összefüggésben felmerült vizsgálatok költségei jogszabálysértés megállapítása esetén a jogszabálysértőt terhelik.
Az engedély feltételhez kötése, módosítása, felfüggesztése, visszavonása152
23. §153 (1)154 Amennyiben az engedélyezett géntechnológiai tevékenység az engedély alapjául szolgáló kockázat értékeléshez képest kockázatnövekedést jelent, különösen az emberi egészség és a környezet vonatkozásában, a géntechnológiai hatóság hivatalból vagy az engedélyezési eljárásban e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabály szerinti esetben közreműködött szakhatóság, illetve az ellenőrzésre jogosult hatóság kezdeményezésére, a Géntechnológiai Bizottság véleménye alapján
a)155 a géntechnológiai tevékenységre vonatkozó, nemzeti hatáskörben megadott engedélyt feltételhez köti, módosítja, felfüggeszti, vagy ha az engedély megadásának feltételei már nem állnak fenn, az engedélyt visszavonja,
b)156 uniós hatáskörbe tartozó engedély esetén az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott kapcsolattartó szerven keresztül kezdeményezi az engedély módosítását vagy visszavonását.
b)157 uniós hatáskörbe tartozó engedély esetén az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott kapcsolattartó szerven keresztül kezdeményezi az engedély visszavonását.
(3)158 A géntechnológiai hatóság a nemzeti hatáskörbe tartozó engedély feltételhez kötéséről, módosításáról, felfüggesztéséről vagy visszavonásáról szóló határozatát közli a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvényben foglaltakon túlmenően a nyilvántartó szervvel is.
(4)159 A 22. § (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben a géntechnológiai hatóság a nem engedélyezett géntechnológiai tevékenységet folytató természetes vagy jogi személyt, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetet 3 évig eltilthatja minden géntechnológiai tevékenység végzésétől, aki ezáltal a tilalom idejére géntechnológiai tevékenység végzésére jogosító engedélyt nem kaphat.
24. § (1)160
(2)161 A géntechnológiai hatóság a természet védelme érdekében a hasznosítóknak e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott genetikai védősáv kialakítását írhatja elő.
24/A. §162 Ha a géntechnológiai tevékenység végzésére jogosító engedélyt kérelmező vagy a hasznosító a kérelemben meghatározott géntechnológiával módosított szervezettel, illetve az engedélyezett tevékenységgel kapcsolatban fontos új adatokhoz jut vagy a tevékenységet olyan módon kívánja megváltoztatni, amely az ezzel járó kockázatokat jelentősen megnöveli, az emberi egészség és a környezet védelmét biztosító intézkedések megtétele mellett erről a géntechnológiai hatóságot haladéktalanul tájékoztatnia kell. A kérelmezőnek az engedély iránti kérelemmel benyújtott dokumentációt felül kell vizsgálnia és a kérelmet módosítania kell vagy vissza kell vonnia. A hasznosítónak az engedély iránti kérelemmel benyújtott dokumentációt felül kell vizsgálnia és az engedély módosítására vagy visszavonására irányuló kérelmet kell benyújtania. A géntechnológiai hatóság a hasznosító tájékoztatását követően a 25. § (1) bekezdése szerint jár el.
25. § (1)163 A géntechnológiai hatóság az ellenőrzésre jogosult hatóság 22. § (1) bekezdése szerinti értesítése, vagy a 22. § (1) bekezdésében foglaltak észlelése esetén az engedély feltételhez kötéséről, módosításáról, felfüggesztéséről vagy visszavonásáról való döntésig az emberi egészséget vagy a környezetet veszélyeztető esetekben a tevékenység folytatását korlátozhatja vagy megtilthatja. A géntechnológiai hatóság az intézkedésről és annak okairól az intézkedés megtétele után haladéktalanul tájékoztatja a Géntechnológiai Bizottságot.
(2)164 A Géntechnológiai Bizottság az (1) bekezdésben meghatározott intézkedés fenntartásáról az intézkedésről való tájékoztatás kézhezvételétől számított harminc napon belül véleményt alkot, és véleményét a géntechnológiai hatóságnak megküldi. A géntechnológiai hatóság a Géntechnológiai Bizottság véleményét figyelembe véve dönt az intézkedés fenntartásáról.
(3)165 A tevékenység folytatásának megtiltása esetén, a Géntechnológiai Bizottságnak az intézkedés fenntartását indokoltnak tartó véleménye kézhezvétele után a géntechnológiai hatóság a géntechnológiával módosított szervezetek azonnali megsemmisítését rendeli el. A megsemmisítést a géntechnológiai hatóság által kijelölt helyen kell elvégezni, és azt az ellenőrzésre jogosult hatóság ellenőrzi.
(4)166 A (2) bekezdésben meghatározott határidő a Géntechnológiai Bizottság által a döntéshez szükségesnek tartott vizsgálat elvégzésének határidejével meghosszabbodik.
26. §168 (1) A géntechnológiai tevékenységre vonatkozó jogszabályi előírásoknak a lakosság széles körét érintő, az emberek életét, egészségét veszélyeztető, továbbá a nagy nemzetgazdasági, illetve környezeti kárral fenyegető, valamint a gazdasági haszonállat-állomány széles körét érintő, az állatok egészségét veszélyeztető megsértése (a továbbiakban: rendkívüli GM-esemény) esetén
(3) A határozat a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény által előírt jogosult vagy kötelezett ügyfél személyazonosító adatai helyett a döntéssel érintett termékkört, illetve személyi kört tartalmazza.
27. §169 A géntechnológiai tevékenységből eredő károkért való felelősségre a Polgári Törvénykönyv fokozott veszéllyel járó tevékenységre vonatkozó szabályai irányadóak.
28. § A géntechnológiát hasznosító jogutód nélküli megszűnése esetén a felszámolás vagy a végelszámolás során a tevékenységgel esetlegesen okozott károk feltárása, megszüntetése érdekében a csődeljárásról, a felszámolási eljárásról és a végelszámolásról szóló törvénynek170 a környezetvédelmi követelményekre vonatkozó rendelkezései értelemszerű alkalmazásával kell eljárni.
31. §171 A 4. § (1) bekezdés b) pontja szerinti hatóság kérelemre igazolást ad ki a Magyarországon köztermesztés céljára engedélyezett géntechnológiával módosított növényfajtákról, illetve ezek hiányában ennek tényéről. E hatósági igazolás nem alkalmas egy adott szaporítóanyagnak, takarmánynak vagy élelmiszernek szánt árutétel genetikailag módosított fajtától való mentességének igazolására. Ennek tényét a hatósági igazolás szövegszerűen is tartalmazza.
31/A. §172 A környezetvédelmi, mezőgazdasági és ipari géntechnológiai hatóság az egymás melletti termesztéssel kapcsolatos iskolarendszeren kívüli hatósági jellegű – a géntechnológiával módosított növényekkel kapcsolatos általános tudnivalókra, a magyar termesztési viszonyokra, jogi ismeretekre, a speciális termesztés-technológiai, valamint környezetvédelmi szempontokra kiterjedő – képzést tart és vizsgáztatást folytat.
V. Fejezet173
33. §174 (1)175
34. §178 (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben szabályozza
a) a géntechnológiával nem módosítható természetes szervezetek körét,179
f) a géntechnológiai bírság mértékét és kiszabásának részletes szabályait,180
f) a nemzeti tájékoztató központot vagy központokat, a biológiai biztonságról szóló, Nairobiban, 2000. május 24-én aláírt és a 2004. évi CIX. törvénnyel kihirdetett Cartagena Jegyzőkönyvben meghatározott feladatokat ellátó hatóságot vagy hatóságokat, valamint az ellenőrzést végző hatóságot vagy hatóságokat.181
(3) Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy a természetvédelemért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben szabályozza a humán-egészségügyi, humán gyógyszergyártási célú, valamint az emberi testtel közvetlenül érintkező vegyi anyagokkal kapcsolatos géntechnológiai tevékenység különös szakmai szabályait és műszaki, technológiai, környezetvédelmi és természetvédelmi feltételeit.182
a) géntechnológiai tevékenységre vonatkozó nyilvántartás, illetve adatszolgáltatás szabályait, valamint a géntechnológiai tevékenységhez szükséges engedély iránti kérelemhez csatolandó dokumentáció tartalmát,183
b) géntechnológiai tevékenységgel összefüggő hatósági ellenőrzés szabályait, valamint a törvény alapján alkalmazható intézkedések részletes szabályait.184
a) a mezőgazdasági, az élelmiszer-ipari (beleértve az élelmiszer-előállításban alkalmazott technológiai segédanyagokat is), illetve zárt rendszerű, valamint egyéb ipari területeken a géntechnológiai tevékenység szakmai szabályait, és az azok folytatásához szükséges műszaki, technológiai, környezetvédelmi, természetvédelmi és egészségügyi feltételeket185
b) a géntechnológiai módosításnak tekinthető, illetve annak nem minősülő eljárásokat.186
(6) Felhatalmazást kap az agrárpolitikáért felelős miniszter, hogy az egészségügyért felelős miniszterrel, valamint az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben szabályozza a géntechnológiai hatósági és a termesztési hatósági eljárás során alkalmazandó igazgatási szolgáltatási díjak mértékét és megfizetésének szabályait.187
c) az egymás melletti termesztés szakmai szabályait és feltételeit, a pufferzóna minimális méretét, valamint az egymás melletti termesztés ellenőrzésének szabályait,188
(10)189 Felhatalmazást kap az agrárpolitikáért felelős miniszter, hogy az oktatásért felelős miniszter és az egészségügyért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben állapítsa meg a Géntechnológiai Bizottság szervezeti felépítésének és működésének részletes szabályait.
(11)190 Felhatalmazást kap az agrárpolitikáért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg a termesztési tilalommal érintett géntechnológiával módosított szervezetek, illetve növényfaj vagy jelleg alapján meghatározott géntechnológiával módosított szervezetek csoportjának körét és a termesztési tilalom elrendelése alapján szükséges tárolási, szállítási, forgalmazási vagy egyéb biztonsági intézkedésekre vonatkozó előírásokat.
35. §191
36. §192 Felhatalmazást kap az agrárpolitikáért felelős miniszter arra, hogy a géntechnológiai tevékenységről szóló 1998. évi XXVII. törvény módosításáról szóló 2012. évi LXXIV. törvény (a továbbiakban: Módtv.) hatálybalépésekor193 folyamatban lévő védzáradéki eljárással érintett termékként vagy termékekben megjelenő géntechnológiával módosított szervezetek listáját és az ezekkel kapcsolatban elrendelt, a Módtv. által megállapított 11/B. § (3) bekezdés b) pontja szerinti biztonsági intézkedéseket rendeletben megállapítsa.194
37. §195 (1) A géntechnológiai hatóság a 2015. április 2-a előtt benyújtott, a forgalomba hozatal engedélyezésére vagy a forgalomba hozatali engedély megújítására vonatkozó, még el nem bírált kérelem, valamint a már engedélyezett géntechnológiával módosított termék esetén 2015. október 3-ig kezdeményezi az engedélyezési eljárást lefolytató tagállami hatóságnál vagy az Európai Bizottságnál a kérelem vagy az engedély termesztés tekintetében történő, Magyarország területére vagy annak egy részére kiterjedő korlátozását.
38. §196 (1)197 Ez a törvény
d)198 a 2001/18/EK irányelvnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) területükön történő termesztésének korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló, 2015. március 11-i 2015/412/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
19 A 3. § (4) bekezdését a 2009: XXVIII. törvény 10. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 17. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. május 15. napját követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
20 A 4. § a 2012: LXXIV. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
21 A 4. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: LXXXII. törvény 18. § a) pontja szerint módosított szöveg.
22 A 4. § (2) bekezdése a 2013: LXXXII. törvény 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
23 Az 5. §-t megelőző alcímmegjelölés a 2013: LXXXII. törvény 16. §-ával megállapított szöveg.
24 Az 5. § a 2013: LXXXII. törvény 16. §-ával megállapított szöveg.
25 Az 5. § (2) bekezdés f) pontja a 2014: XCIX. törvény 254. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
26 Az 5. § (4) bekezdése a 2013: CCL. törvény 55. §-a szerint módosított szöveg.
27 Az 5. § (5) bekezdése a 2014: XCIX. törvény 257. §-a szerint módosított szöveg.
28 Az 5. § (7) bekezdése a 2014: XCIX. törvény 254. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
29 A 6. § előtti alcím a 2006: CVII. törvény 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
30 A 6. § a 2002: LXVII. törvény 5. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 52. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést csak a 2003. április 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
31 A 6. § (1) bekezdése a 2004: XXIX. törvény 148. § (2) bekezdésének r) pontja szerint módosított szöveg.
32 A 6. § (2) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
33 A 7. § a 2006: CVII. törvény 8. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 28. § (4) bekezdése alapján a 2006. december 22. előtt kiadott engedélyek esetén az évenkénti meghosszabbításra vonatkozó előírások helyett a 7. § 2006. december 22-étől hatályos szabályait kell alkalmazni.
34 A 7. § (1) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
35 A 7. § (3) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 29. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
36 A 7. § (4) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 30. § a) pontja szerint módosított szöveg.
37 A 7. § (5) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 29. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
38 A 8. § (1) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 6. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
39 A 8. § (1) bekezdés c) pontja a 2013: LXXXII. törvény 18. § c) pontja szerint módosított szöveg.
40 A 8. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: LXXXII. törvény 18. § d) pontja szerint módosított szöveg.
41 A 8. § (2) bekezdés a) pontja a 2012: LXXIV. törvény 29. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
42 A 8. § (2) bekezdés c) pontja a 2012: LXXIV. törvény 29. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
43 A 8. § (3) bekezdése a 2013: LXXXII. törvény 18. § d) pontja szerint módosított szöveg.
44 A 8. § (4) bekezdése a 2002: LXVII. törvény 7. § (1) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 2013: LXXXII. törvény 18. § d) pontja szerint módosított szöveg.
45 A 8. § (5) bekezdése a 2014: XCIX. törvény 255. §-ával megállapított szöveg.
46 A 8. § (6) bekezdését a 2006: CVII. törvény 9. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: LXXXII. törvény 18. § d) pontja szerint módosított szöveg.
47 A 8/A. § előtti alcímet a 2006: CVII. törvény 28. § (7) bekezdésének a) pontja iktatta be.
48 A 8/A. §-t a 2002: LXVII. törvény 8. §-a iktatta be, e módosító törvény 52. § (1) bekezdése alapján rendelkezéseit csak a 2003. április 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni. A 8/A. § előtti alcímet a 2004: XXIX. törvény 148. § (2) bekezdésének r) pontja hatályon kívül helyezte.
49 A 8/A. § (1) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 29. § 10. pontja szerint módosított szöveg.
50 A 8/A. § (2) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 29. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
51 A 8/A. § (3) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 29. § 12. pontja szerint módosított szöveg.
52 A 9. § (1) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
53 A 9. § (2)–(3) bekezdését a 2006: CVII. törvény 28. § (5) bekezdésének b) pontja hatályon kívül helyezte.
54 A 9. § (4) bekezdése a 2006: CVII. törvény 10. §-ával megállapított, a 2012: LXXIV. törvény 29. § 14. pontja, a 2013: LXXXII. törvény 18. § c) és d) pontja szerint módosított szöveg.
55 A 9. § (5) bekezdése a 2006: CVII. törvény 10. §-ával megállapított, a 2012: LXXIV. törvény 30. § b) pontja szerint módosított szöveg.
56 A 9. § (6) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 7. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
57 A 10. § a 2002: LXVII. törvény 9. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 52. § (1) bekezdése alapján rendelkezéseit csak a 2003. április 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
58 A 10. § (1) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 29. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
59 A 10/A. §-t megelőző alcímet a 2006: CVII. törvény 11. §-a iktatta be.
60 A 10/A. §-t a 2006: CVII. törvény 11. §-a iktatta be, szövege a 2012: LXXIV. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
61 A 11. § és alcíme a 2006: CVII. törvény 12. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 28. § (3) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. december 22. előtt indult, folyamatban lévő engedélyezési eljárások tekintetében is kell alkalmazni.
62 A 11. § (1) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 9. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
63 A 11. § (3) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 9. § (2) bekezdésével megállapított, a 2013: LXXXII. törvény 18. § c) és d) pontja szerint módosított szöveg.
64 A 11. § (4) bekezdése a 2010: CLII. törvény 2. § (40) bekezdése, a 2013: LXXXII. törvény 18. § d) pontja szerint módosított szöveg.
65 A 11/A. §-t és alcímét a 2006: CVII. törvény 13. §-a iktatta be. A 11/A. § a 2015: LXVII. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
66 A 11/B. §-t megelőző alcímet a 2006: CVII. törvény 13. §-a iktatta be. E módosító törvény 28. § (3) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. december 22. előtt indult, folyamatban lévő engedélyezési eljárások tekintetében is kell alkalmazni.
67 A 11/B. §-t a 2006: CVII. törvény 13. §-a iktatta be, szövege a 2012: LXXIV. törvény 11. §-ával megállapított szöveg.
68 A 11/C. §-t és alcímét a 2006: CVII. törvény 13. §-a iktatta be. E módosító törvény 28. § (3) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. december 22. előtt indult, folyamatban lévő engedélyezési eljárások tekintetében is kell alkalmazni.
69 A 11/C. § (1) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 29. § 15. pontja szerint módosított szöveg.
70 A 11/C. § (2) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 12. §-ával megállapított szöveg.
71 A 11/C. § (5) bekezdése a 2015: LXVII. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
72 A 12. § a 2006: CVII. törvény 14. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 28. § (3) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. december 22. előtt indult, folyamatban lévő engedélyezési eljárások tekintetében is kell alkalmazni.
73 A 12. § (1) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 29. § 16. és 17. pontja szerint módosított szöveg.
74 A 12. § (2) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 29. § 18. pontja szerint módosított szöveg.
75 A 13. § a 2006: CVII. törvény 15. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 28. § (3) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. december 22. előtt indult, folyamatban lévő engedélyezési eljárások tekintetében is kell alkalmazni.
76 A 13. § (1) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 29. § 17. pontja szerint módosított szöveg.
77 A 13. § (2) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 13. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
78 A 13. § (3) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 29. § 19. pontja szerint módosított szöveg.
79 A 13. § (4) bekezdését a 2012: LXXIV. törvény 13. § (2) bekezdése iktatta be.
80 A 14. §-t és az előtte lévő alcímet a 2006: CVII. törvény 28. § (5) bekezdésének c) pontja hatályon kívül helyezte.
81 A 15. § a 2006: CVII. törvény 16. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 28. § (3) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. december 22. előtt indult, folyamatban lévő engedélyezési eljárások tekintetében is kell alkalmazni.
82 A 15. § (1) bekezdése a 2015: LXVII. törvény 7. § a) pontja szerint módosított szöveg.
83 A 15. § (3) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 14. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
84 A 15. § (4) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 29. § 20. pontja szerint módosított szöveg.
85 A 15. § (5) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 14. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
86 A 16. § előtti alcím a 2002: LXVII. törvény 12. §-ával megállapított szöveg.
87 A 16. § a 2006: CVII. törvény 17. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 28. § (3) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. december 22. előtt indult, folyamatban lévő engedélyezési eljárások tekintetében is kell alkalmazni.
88 A 16. § (1) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 29. § 21. pontja szerint módosított szöveg.
89 A 16. § (2) bekezdését a 2012: LXXIX. törvény 30. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
90 A 17. § (1) bekezdése a 2002: LXVII. törvény 21. § a) pontja és a 2006: CVII. törvény 28. § (7) bekezdésének e) pontja, a 2012: LXXIV. törvény 29. § 22. pontja szerint módosított szöveg.
91 A 17. § (2) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 29. § 23. pontja szerint módosított szöveg.
92 A 17. § (3) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 29. § 24. pontja szerint módosított szöveg.
93 A 18. § a 2012: LXXIV. törvény 29. § 25. pontja szerint módosított szöveg.
94 A 19. § és az előtte lévő alcím a 2006: CVII. törvény 18. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 28. § (3) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. december 22. előtt indult, folyamatban lévő engedélyezési eljárások tekintetében is kell alkalmazni.
95 A 19. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2012: LXXIV. törvény 29. § 26. pontja szerint módosított szöveg.
96 A 19. § (1) bekezdés a) pontja a 2012: LXXIV. törvény 29. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
97 A 19. § (2) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 15. §-ával megállapított, a 2013: LXXXII. törvény 18. § d) pontja szerint módosított szöveg.
98 A 19. § (4) bekezdése a 2013: LXXXII. törvény 18. § e) pontja szerint módosított szöveg.
99 A 19. § (5) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 29. § 28. pontja szerint módosított szöveg.
100 A 20. § a 2006: CVII. törvény 18. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 28. § (3) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. december 22. előtt indult, folyamatban lévő engedélyezési eljárások tekintetében is kell alkalmazni.
101 A 20. § (1)–(2) bekezdését a 2012: LXXIX. törvény 30. § e) pontja hatályon kívül helyezte.
102 A 20. § (3) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 29. § 10. pontja szerint módosított szöveg.
103 A 21. § a 2006: CVII. törvény 19. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 28. § (3) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. december 22. előtt indult, folyamatban lévő engedélyezési eljárások tekintetében is kell alkalmazni.
104 A 21. § (1) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 16. §-ával megállapított, a 2013: LXXXII. törvény 18. § d) pontja szerint módosított szöveg.
105 A 21. § (2) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 29. § 29. pontja, a 2013: LXXXII. törvény 18. § d) pontja szerint módosított szöveg.
106 A 21/A. §-t és alcímét a 2002: LXVII. törvény 14. §-a iktatta be, e módosító törvény 52. § (1) bekezdése alapján rendelkezéseit csak a 2003. április 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
107 A 21/A. § (1) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 29. § 11., 12. és 25. pontja szerint módosított szöveg.
108 A 21/A. § (2) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 29. § 30. pontja szerint módosított szöveg.
109 Az új III. fejezetet (21/B–21/E. §-okat) a 2006: CVII. törvény 20. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti III–IV. fejezet számozását IV–V. fejezetre változtatva. E módosító törvény 28. § (3) bekezdése alapján a rendelkezéseket a 2006. december 22. előtt indult, folyamatban lévő engedélyezési eljárások tekintetében is kell alkalmazni.
110 A 21/B. § (1) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 29. § 31. pontja szerint módosított szöveg.
111 A 21/B. § (2) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 50. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
112 A 21/B. § (4) bekezdés b) pontja a 2012: LXXIV. törvény 29. § 33. pontja szerint módosított szöveg.
113 A 21/B. § (5) bekezdés b)–c) pontját a 2012: LXXIX. törvény 30. § f) pontja hatályon kívül helyezte.
114 A 21/B. § (5a) bekezdését a 2015: LXVII. törvény 3. §-a iktatta be.
115 A 21/B. § (6) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 17. §-ával megállapított szöveg.
116 A 21/B. § (7) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 17. §-ával megállapított szöveg.
117 A 21/B. § (8) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 17. §-ával megállapított szöveg.
118 A 21/B. § (9) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 17. §-ával megállapított szöveg.
119 A 21/B. § (10) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 17. §-ával megállapított szöveg.
120 A 21/B. § (11) bekezdését a 2012: LXXIV. törvény 17. §-a iktatta be.
121 A 21/B. § (12) bekezdését a 2012: LXXIV. törvény 17. §-a iktatta be.
122 A 21/C. § (1)–(3) bekezdésének alkalmazására lásd a 2006: CVII. törvény 28. § (9) bekezdését.
123 A 21/C. § (3) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 18. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
124 A 21/C. § (4) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 18. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
125 A 21/C. § (6) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 18. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
126 A 21/C. § (9) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 29. § 34. pontja szerint módosított szöveg.
127 A 21/C. § (10) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 29. § 10. pontja szerint módosított szöveg.
128 A 21/D. § (1) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 29. § 35. pontja szerint módosított szöveg.
129 A 21/D. § (2) bekezdését a 2012: LXXIX. törvény 30. § g) pontja hatályon kívül helyezte.
130 A 21/D. § (3) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 19. §-ával megállapított, a 2013: LXXXII. törvény 18. § f) pontja szerint módosított szöveg.
131 A 21/D. § (4) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 19. §-ával megállapított szöveg.
132 A 21/D. § (5) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 50. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
133 A 21/D. § (6) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 50. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
134 A 21/E. § (1) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 20. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
135 A 21/E. § (2) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 29. § 17. és 36. pontja szerint módosított szöveg.
136 A 21/E. § (3) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 20. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
137 A 21/E. § (3a) bekezdését a 2012: LXXIV. törvény 20. § (2) bekezdése iktatta be.
138 A 21/E. § (5) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 20. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
139 A 21/F. §-t a 2012: LXXIV. törvény 21. §-a iktatta be, szövege a 2013: CCLII. törvény 50. § (6) bekezdése szerint módosított szöveg.
140 Az eredeti III. fejezet számozását IV. fejezetre változtatta a 2006: CVII. törvény 20. §-a.
141 A 22. § a 2006: CVII. törvény 21. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 28. § (3) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. december 22-e előtt indult, folyamatban lévő engedélyezési eljárások tekintetében is kell alkalmazni.
142 A 22. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2012: LXXIV. törvény 29. § 37. pontja szerint módosított szöveg.
143 A 22. § (2) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 22. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
144 A 22. § (2) bekezdés a) pontja a 2015: LXVII. törvény 7. § b) pontja szerint módosított szöveg.
145 A 22. § (2) bekezdés b) pontja a 2015: LXVII. törvény 7. § b) pontja szerint módosított szöveg.
146 A 22. § (2) bekezdés c) pontja a 2015: LXVII. törvény 7. § b) pontja szerint módosított szöveg.
147 A 22. § (3) bekezdését a 2011: CLXVI. törvény 84. § 24. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: LXXIV. törvény 22. § (1) bekezdése iktatta be.
148 A 22. § (3) bekezdés b) pontja a 2015: LXVII. törvény 7. § c) pontja szerint módosított szöveg.
149 A 22. § (3a) bekezdését a 2012: LXXIV. törvény 22. § (1) bekezdése iktatta be.
150 A 22. § (4) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 22. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
151 A 22. § (5) bekezdése a 2006: CVII. törvény 28. § (2) bekezdése alapján 2007. január 21-én lépett hatályba.
152 A 23. §-t megelőző alcím a 2012: LXXIV. törvény 29. § 38. pontja szerint módosított szöveg.
153 A 23. § és az előtte lévő alcím a 2006: CVII. törvény 22. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 28. § (3) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. december 22-e előtt indult, folyamatban lévő engedélyezési eljárások tekintetében is kell alkalmazni.
154 A 23. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2012: LXXIV. törvény 29. § 39. pontja, a 2013: LXXXII. törvény 18. § d) pontja szerint módosított szöveg.
155 A 23. § (1) bekezdés a) pontja a 2012: LXXIV. törvény 29. § 40. pontja szerint módosított szöveg.
156 A 23. § (1) bekezdés b) pontja a 2012: LXXIV. törvény 29. § 11. és 41. pontja szerint módosított szöveg.
157 A 23. § (2) bekezdés b) pontja a 2012: LXXIV. törvény 29. § 11. és 41. pontja szerint módosított szöveg.
158 A 23. § (3) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 23. §-ával megállapított szöveg.
159 A 23. § (4) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 50. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
160 A 24. § (1) bekezdését a 2012: LXXIX. törvény 30. § h) pontja hatályon kívül helyezte.
161 A 24. § (2) bekezdése a 2012: LXXIV. törvény 29. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
162 A 24/A. §-t a 2002: LXVII. törvény 17. §-a iktatta be, szövege a 2006: CVII. törvény 23. §-ával megállapított, a 2012: LXXIV. törvény 29. § 12. pontja szerint módosított szöveg. A 24/A. § előtti alcímet a 2006: CVII. törvény 28. § (5) bekezdésének d) pontja hatályon kívül helyezte.
163 A 25. § (1) bekezdése a 2006: CVII. törvény 24. §-ával megállapított, a 2012: LXXIV. törvény 29. § 42. pontja, a 2013: LXXXII. törvény 18. § g) pontja szerint módosított szöveg.
164 A 25. § (2) bekezdése a 2013: LXXXII. törvény 18. § d) pontja szerint módosított szöveg.
165 A 25. § (3) bekezdése a 2002: LXVII. törvény 18. § (2) bekezdésével megállapított, a 2013: LXXXII. törvény 18. § c) pontja szerint módosított szöveg.
166 A 25. § (4) bekezdése a 2013: LXXXII. törvény 18. § d) pontja szerint módosított szöveg.
167 A 25. § (5) bekezdését a 2006: CVII. törvény 28. § (5) bekezdésének e) pontja hatályon kívül helyezte.
168 A 26. § a 2012: LXXIV. törvény 24. §-ával megállapított szöveg.
169 A 27. § a 2013: CCLII. törvény 50. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
170 Lásd az 1991: IL. törvényt.
171 A 31. §-t a 2006: CVII. törvény 28. § (5) bekezdésének f) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2011: CCIX. törvény 90. § (4) bekezdése iktatta be.
172 A 31/A. §-t a 2012: LXXIV. törvény 25. §-a iktatta be.
173 Az eredeti IV. fejezet számozását V. fejezetre változtatta a 2006: CVII. törvény 20. §-a.
174 A 33. §-t megelőző alcímet a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 361. pontja hatályon kívül helyezte.
175 A 33. § (1) bekezdését a 2000: XXXV. törvény 64. §-ának (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
176 A 33. § (2) bekezdését a 2005: CLXXVI. törvény 46. § (1) bekezdésének b) pontja hatályon kívül helyezte.
177 A 33. § (3) bekezdését a 2003: LXXXII. törvény 20. §-a (2) bekezdésének b) pontja hatályon kívül helyezte, a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjával.
178 A 34. § a 2012: LXXIX. törvény 26. §-ával megállapított szöveg.
179 Lásd a 132/2004. (IV. 29.) Korm. rendeletet.
180 Lásd a 148/2003. (IX. 22.) Korm. rendeletet.
181 Lásd a 226/2008. (IX. 11.) Korm. rendeletet.
182 Lásd a 14/2008. (IV. 17.) EüM rendeletet.
183 Lásd a 82/2003. (VII. 16.) FVM rendeletet.
184 Lásd a 14/2008. (IV. 17.) EüM rendeletet.
185 Lásd a 142/2004. (IX. 30.) FVM–GKM rendeletet.
186 Lásd a 111/2003. (IX. 5.) FVM–GKM–ESZCSM–KvVM együttes rendeletet.
187 Lásd a 138/2004. (IX. 23.) FVM rendeletet.
188 Lásd a 86/2006. (XII. 23.) FVM rendeletet.
189 A 34. § (10) bekezdését a 2013: LXXXII. törvény 17. §-a iktatta be, szövege a 2014: XCIX. törvény 256. §-ával megállapított szöveg.
190 A 34. § (11) bekezdését a 2015: LXVII. törvény 4. §-a iktatta be.
191 A 35. §-t és alcímét a 2006: CVII. törvény 28. § (5) bekezdésének i) pontja hatályon kívül helyezte.
192 A 36. § a 2012: LXXIX. törvény 27. §-ával megállapított szöveg.
193 A hatálybalépés időpontja 2012. július 1.
194 Lásd az 52/2013. (VI. 17.) VM rendeletet, az 53/2013. (VI. 17.) VM rendeletet.
195 A 37. §-t a 2012: LXXIX. törvény 30. § i) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2015: LXVII. törvény 5. §-a iktatta be.
196 A 38. §-t és alcímét a 2006: CVII. törvény 27. §-a iktatta be.
197 A 38. § (1) bekezdése a 2012: LXXIX. törvény 28. §-ával megállapított szöveg.
198 A 38. § (1) bekezdés d) pontját a 2015: LXVII. törvény 6. §-a iktatta be.