text:
1 2012. november szám HATÁROZATAI HI VA TA LOS LAP JA T A R T A L O M 3301/2012. (XI. 12.) AB ha tá ro zat jog sza bály fo lya mat ban lé võ ügy ben al kal ma zá sá nak kizárá - sáról /2012. (XI. 12.) AB ha tá ro zat bí rói kez de mé nye zés el uta sí tá sá ról /2012. (XI. 12.) AB vég zés al kot mány jo gi pa nasz alap ján in dult el já rás meg szün te té sé rõl /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés2 602 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI 3330/2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés /2012. (XI. 12.) AB vég zés3 szám 603 TEL JES ÜLÉ SÉ NEK A MA GYAR KÖZ LÖNY BEN KÖZ ZÉ NEM TETT HA TÁ RO ZA TAI ÉS VÉGZÉSEI 3301/2012. (XI. 12.) AB HA TÁ RO ZA TA jog sza bály fo lya mat ban lé võ ügy ben al kal ma zá sá - nak ki zá rá sá ról Az Al kot mány bí ró ság tel jes ülé se fo lya mat ban lé võ ügy ben al kal ma zan dó jog sza bály alap tör vény-el le - nes sé gé nek meg ál la pí tá sá ra irá nyu ló bí rói kez de - mé nye zés tár gyá ban meg hoz ta a kö vet ke zõ h a t á r o z a t o t : Az Al kot mány bí ró ság meg ál la pít ja, hogy Szol nok Me gyei Jo gú Vá ros Köz gyû lé sé nek Szol nok vá ros helyi parkolási rendjérõl szóló 17/2001. (V. 24.) számú önkormányzati rendeletének január 1-ig ha tá lyos 5. -a al kot mány el le nes volt, így az a Szolnoki Városi Bíróság elõtt az 5.P /2011. szám alatt fo lya mat ban lé võ ügy ben nem al kal maz - ható. [1] szeptember 9-én a Szolnoki Városi Bíróság bí rá ja az elõt te a 5.P /2011. szám alatt fo lya - mat ban lé võ ügy ben az Al kot mány bí ró ság ról szóló évi XXXII. tör vény 1. b) pont ja, 37. -a és 38. (1) be kez dé se alap ján kez de mé - nyez te Szol nok Me gyei Jo gú Vá ros Köz gyû lé sé nek Szolnok város helyi parkolási rendjérõl szóló 17/2001. (V. 24.) számú önkormányzati rendelete (a továbbiakban: Ör.) március 24-én hatályos 5. -a al kot mány el le nes sé gé nek meg ál la pí tá sát és meg sem mi sí té sét. Az in dít ványt az Al kot mány bí ró - ság az 1331/B/2011. szá mon ik tat ta. A tá ma dott ren del ke zé sek a pót díj fi ze tés rész le tes sza bá lya it tar tal maz zák, úgy mint: a pót díj fi ze tés re okot adó kö rül mé nyek, a pót díj össze ge, pót díj fi ze tés rõl szóló ér te sí tés, a pót díj be haj tá sa. [2] Az in dít vá nyo zó hi vat ko zott az Al kot mány bí ró ság 109/2009. (XI. 18.) AB ha tá ro za tá ra (ABH 2009, 941., a to váb bi ak ban: Abh.), amely jú ni us 30. nap já val meg sem mi sí tet te a köz úti köz le ke dés - rõl szó ló évi I. tör vény (a to váb bi ak ban: Kkt.) I. 15. (3) be kez dé sét és a he lyi ön kor mány za tok ról szó ló évi LXV. tör vény (a to váb bi ak ban: Ötv.) 63/A. h) pont ját. A meg sem mi sí tett ren del ke zé - sek ad tak fel ha tal ma zást a he lyi ön kor mány za tok mint köz út ke ze lõk szá má ra, hogy a vá ra ko zá - sért (par ko lá sért) dí jat, pót dí jat szed hes se nek. [3] Az in dít vá nyo zó ál lás pont ja sze rint az al kot mány - el le nes nek nyil vá ní tott és meg sem mi sí tett fel ha tal - ma zó ren del ke zé sek mi att az Ör. 5. -a meg al ko tá - sá ra az ön kor mány zat nak nem volt tör vé nyes fel ha - tal ma zá sa. Hi vat ko zik a Pol gá ri Tör vény könyv rõl szó ló évi IV. tör vény (a to váb bi ak ban: Ptk.) 685. a) pont já ra, amely sze rint a tör vény könyv al kal ma zá sá ban az ön kor mány zat ren de le te ak - kor mi nõ sül jog sza bály nak, ha tör vény fel ha tal ma - zá sa alap ján an nak ke re tei kö zött sza bá lyoz. Mi vel az Abh. alap ján a par ko lás ma gán jo gi ke re tek kö - zött nyúj tott he lyi köz szol gál ta tás, amely nek sza bá - lyo zá sa a gaz da sá gi lag is ér de kelt he lyi ön kor - mány zat fel ada ta, a sza bá lyo zás csak szi go rú tör vé - nyi fel té te lek kö zött tör tén het. Az in dít vá nyo zó sze - rint a meg sem mi sí tés foly tán tör vé nyi fel ha tal - ma zást nél kü lö zõ Ör. 5. -a sér ti a jog biz ton sá got [Al kot mány 2. (1) be kez dés] és az Al kot mány 44/A. (2) be kez dé sé ben sza bá lyo zott kö ve tel - ményt [az ön kor mány zat ren de le te más jog sza - bállyal nem le het el len té tes], ezért kér te alkot - mányellenességének meg ál la pí tá sát és meg sem mi - sí té sét. [4] ja nu ár 1-jén ha tály ba lé pett az Al kot mány - bí ró ság ról szó ló évi CLI. tör vény (a továbbiakban: Abtv.). Az Al kot mány bí ró ság III/1065-1/2012. szá mú vég zé sé vel tá jé koz tat ta az in dít vá nyo zót ar ról, hogy az ügy szá ma ja - nuár 1. nap já tól meg vál to zott, va la mint az Abtv. 73. (1) be kez dé se sze rint az Al kot mány bí ró ság elõtt fo lya mat ban lé võ, a ban nem sza bá - lyo zott ügyek ben az Al kot mány bí ró ság el já rá sát az Abtv. ren del ke zé sei sze rint le kell foly tat ni, ha az ügy az Alap tör vény ren del ke zé se i vel össze füg gés - ben vizs gál ha tó, és az in dít vá nyo zó in dít vá nyo zá si jo go sult sá ga az Abtv. ren del ke zé sei alap ján fenn - áll. Az Abtv a és 52. (1) be kez dés d) pont ja alap ján ar ra is fel hív ta az in dít vá nyo zót, hogy az in - dít vá nyát egé szít se ki az zal, hogy a bí rói kez de mé - nye zés sel érin tett jog sza bály az Alap tör vény mely ren del ke zé se it sér ti és mi ért.4 604 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI [5] A Szolnoki Városi Bíróság 5.P /2011/10. szá mú vég zé sé vel már ci us 5-én in dít vá nyát ki egé szí tet te. Eb ben ar ra hi vat ko zik, hogy az Ör. az Alap tör vény B) cikk (1) be kez dé sét, a T) cikk (1) és (2) be kez dé sét, va la mint a 32. cikk (1) be kez dé nek a) pont ját és (3) be kez dé sét sér ti. Ezért ké ri az Ör. alap tör vény-el le nes sé gé nek meg ál la pí tá sát. [6] 3. Az Al kot mány bí ró ság el já rá sa so rán ész lel te, hogy az Ör. in dít vány ban tá ma dott ren del ke zé sét a bí rói kez de mé nye zés elõ ter jesz té sét kö ve tõ en több ször mó do sí tot ták. Az Abtv ának (3) be - kez dé se sze rint az Al kot mány bí ró ság a ha tá lyon kí - vül he lye zett jog sza bály alap tör vény-el le nes sé gét is meg ál la pít hat ja, ha a jog sza bályt a konk rét eset ben még al kal maz ni kel le ne. A Szol no ki Vá ro si Bí ró ság - nak az elõt te 5.P /2011. szá mon fo lya mat - ban lé võ per ben az Ör. már nem ha tá lyos ren del ke - zé se it kel le ne al kal maz ni, az in dít vány tár gya azon ban épp ezen ren del ke zé sek alap tör vény-el le - nes sé gé nek meg ál la pí tá sa, er re te kin tet tel az Al kot - mány bí ró ság az Ör. már nem ha tá lyos ren del ke zé - sei te kin te té ben foly tat ta le el já rá sát. [7] 4. Az indítványozó bíró az Ör. támadott rendelke - zé se i vel össze füg gés ben az al kal ma zá si ti la lom ki - mon dá sát nem kez de mé nyez te, de az Al kot mány - bí ró ság ko ráb bi gya kor la tá nak meg fe le lõ en úgy ér - tel mez te, hogy a bí rói kez de mé nye zés ma gá ban fog lal ja az al kal ma zá si ti la lom ki mon dá sa irán ti ké - rel met is. [21/2005. (VI. 2.) AB ha tá ro zat, ABH 2005, 239, 242.; 36/2006. (IX. 7.) AB ha tá ro zat, ABH 2006, 473.] [8] 1. Az Alap tör vény érin tett ren del ke zé sei: II. B) cikk (1) Ma gyar or szág füg get len, demokra - tikus jog ál lam. T) cikk (1) Ál ta lá no san kö te le zõ ma ga tar tá si sza - bályt az Alap tör vény ben meg je lölt, jog al ko tó ha tás - kör rel ren del ke zõ szerv ál tal meg al ko tott, a hi va ta - los lap ban ki hir de tett jog sza bály ál la pít hat meg. Sar ka la tos tör vény el té rõ en is meg ál la pít hat ja az ön kor mány za ti ren de let és a kü lön le ges jog rend ben al ko tott jog sza bá lyok ki hir de té sé nek sza bá lya it. (2) Jog sza bály a tör vény, a kor mány ren de let, a mi nisz ter el nö ki ren de let, a mi nisz te ri ren de let, a Ma gyar Nem ze ti Bank el nö ké nek ren de le te, az ön - ál ló sza bá lyo zó szerv ve ze tõ jé nek ren de le te és az ön kor mány za ti ren de let. Jog sza bály to váb bá a Hon vé del mi Ta nács rend kí vü li ál la pot ide jén és a köz tár sa sá gi el nök szük ség ál la pot ide jén ki adott ren de le te. 32. cikk (1) A he lyi ön kor mány zat a he lyi köz ügyek in té - zé se kö ré ben tör vény ke re tei kö zött a) ren de le tet al kot; ( ) (3) Az ön kor mány za ti ren de let más jog sza bállyal nem le het el len té tes. [9] 2. Az Ör. 5. -ának az in dít vánnyal érin tett már ci us 24-én ha tá lyos szö ve ge: 5. (1) A ren de let 3. szá mú mel lék le té ben meg - ha tá ro zott pót dí jat kell fi zet ni, ha: a) várakozás megkezdésekor (papíralapú jegy vásárlása esetén a gépjármû elhelyezésétõl számított 5 percen belül) nem fizették ki a várakozási díjat, b) a vá ra ko zá si idõt túl lép ték (a jegy, a mobilparkolókártya és a bér let ér vé nyes sé gi ide je le járt), c) a par ko lá si je gyet, mo bil-par ko ló kár tyát és a bér le tet nem, vagy úgy he lyez ték el, hogy az el len - õriz he tet len. (2) (3) Az (1) és a (2) be kez dés ben meg ha tá ro zott pót díj ki ve té sé rõl szó ló fel szó lí tást kész pénz-át uta - lá si meg bí zás nyom tat ványt a par ko ló el len õr a par - ko ló gép jár mû szél vé dõ jén he lye zi el, me lyen fel - tünteti a parkoló helyét, a parkolás idõpontját, a gép jár mû rend szá mát, va la mint a sza bály ta lan ság meg ne ve zé sét és a pót díj ra vo nat ko zó informá - ciókat. (4) A pót díj össze ge, ha azt a gép jár mû tulajdo - nosa (üzem ben tar tó ja) a fel szó lí tás nak a jár mû re tör té nõ ki he lye zé sét kö ve tõ a) 8 nap tá ri na pon be lül be fi ze ti, úgy a 3. szá mú mel lék let sze rint a jár mû díj osz tá lyá nak meg fe le lõ összeg, b) 8 nap tá ri na pon tú li be fi ze tés ese tén a 3. szá - mú mel lék let sze rint a jár mû díj osz tá lyá nak meg fe - le lõ összeg. (5) (6) A meg nem fi ze tett vá ra ko zá si díj, il let ve pót - díj be haj tá sa az üze mel te tõ fel ada ta. (7) Az üze mel te tõ a dí jak és pót dí jak be haj tá sá ról a pol gá ri jog sza bá lyai sze rint gon dos ko dik. (8) Az (1) (5) be kez dés ben fog lalt kö te le zett sé - gek a jár mû hasz ná la tá nak tar tós vagy idõ le ges át - en ge dé sé tõl füg get le nül sza bály ta lan sá got el kö - ve tõt és a jár mû for gal mi en ge dé lyé ben meg je lölt tu laj do nost (üzem ben tar tót) egye tem le ge sen ter - helik.5 szám 605 (9) A pótdíj összege a parkolás helyszínén történõ be fi ze tés ese tén a ren de let 3. szá mú mel lék let sze - rint a jár mû díj osz tá lyá nak meg fe le lõ összeg. III. [10] Az in dít vány az aláb bi ak sze rint meg ala po zott. [11] 1. Az Al kot mány bí ró ság el já rá sa so rán el sõ ként azt vizs gál ta meg, hogy az in dít vány alap ján van-e ha - tás kö re az Ör. alap tör vény-el le nes sé gé nek vizs gá - la tá ra. Az Abtv. 37. (1) be kez dé se az ön kor mány - za ti ren de let al kot má nyos sá gi fe lül vizs gá la ta te kin - te té ben ugyan is kor lá toz za az Al kot mány bí ró ság ha tás kö rét: 37. (1) Az Al kot mány bí ró ság a ban meg ha tá ro zott ha tás kö ré ben az ön kor mány za ti ren de let Alap tör vénnyel va ló össz hang ját ak kor vizs gál ja, ha a vizs gá lat tár gya az önkormány zati ren de let más jog sza bály ba üt kö zé sé nek vizs gá la ta nél kül, ki zá ró lag az Alap tör vénnyel va ló össz hang meg ál la pí tá sa. [12] Je len ügy ben az al kot má nyos sá gi vizs gá lat tár gya az, hogy az al kot mány el le nes nek ta lált és emi att meg sem mi sí tett tör vé nyi fel ha tal ma zó ren del ke zé - sek hi á nyá ban a tör vé nyes fel ha tal ma zás nél kü li Ör. meg fe lel-e az Alap tör vény ren del ke zé se i nek. Mi vel a bí rói kez de mé nye zés ki zá ró lag az Alap tör - vénnyel va ló össz hang vizs gá la tá ra irá nyul és egyéb nor ma kol lí zi ó ra nem hi vat ko zik, ezért az Abtv a alap ján a vizs gá lat le foly ta tá sa az Al - kot mány bí ró ság ha tás kö ré be tar to zik. A fen ti ek alap ján az Al kot mány bí ró ság ér dem ben bí rál ta el a fo lya mat ban lé võ ügy ben al kal ma zan dó jog sza bály alap tör vény-el le nes sé gé nek meg ál la pí tá sá ra irá - nyu ló bí rói kez de mé nye zést. [13] 2. Az Ör. meg al ko tá sá ra a Kkt. 15. (3) be kez dé se adott fel ha tal ma zást. Az Al kot mány bí ró ság az Abh.-ban meg ál la pí tot ta a Kkt. 15. (3) be kez dé sé - nek al kot mány el le nes sé gét és azt jú ni us 30. nap já val meg sem mi sí tet te, mert el len té tes volt az Al kot mány 2. (1) be kez dé sé bõl le ve zet he tõ jog - biz ton ság kö ve tel mé nyé vel. Az Al kot mány bí ró ság dön té sét egy részt az zal in do kol ta, hogy a par ko lá si tár gyú jog sza bály al ko tás ra adott fel ha tal ma zó ren - del ke zé sek, ame lyek az Al kot mány 58. (1) be kez - dé sé be fog lalt alap jog, a hely vál toz ta tás sza bad sá - ga, to váb bá az Al kot mány 9. (1) be kez dé sé re vissza ve zet he tõ szer zõ dé si sza bad ság, mint al kot - má nyos jog kor lá to zá sát tett ék le he tõ vé, nem kel lõ - en pon to san ha tá rol ták kö rül a díj meg ál la pí tás ke - re te it, szem pont ja it, kor lá ta it, más részt az zal, hogy a fel ha tal ma zó ren del ke zé sek nem vol tak te kin tet - tel a he lyi ön kor mány za tok díj meg ál la pí tás ban fenn ál ló gaz da sá gi ér de kelt sé gé re, sem pe dig az ön kor mány za tok ár ha tó sá gi funk ci ó já ra, amely a köz szol gál ta tást igény be ve võ fo gyasz tók ér de ke i - nek vé del mét szol gál ta vol na (ABH 2009, 941, 962.). [14] Az Al kot mány bí ró ság az Abh.-ban el fo gad ta a Leg - fel sõbb Bí ró ság nak a köz úti vá ra ko zás ra vo nat ko zó jog ér tel me zé sét, amely sze rint a köz út köz le ke dé si ezen be lül par ko lá si cé lú hasz ná la tá val össze - füg gés ben ke let ke zõ jog vi szony ma gán jo gi jel le gû. Meg ál la pí tot ta to váb bá, hogy az Ötv. 8. (1) be kez - dé se alap ján a köz te rü let (köz út) fenn tar tá sa, a vá - ra ko zó he lyek ki je lö lé se, a fi ze ten dõ dí jak meg ha tá - ro zá sa a he lyi köz tu laj don mû köd te té sé vel biz to sí - tott köz szol gál ta tás. Az Abh. sze rint, amennyi ben a köz úti vá ra ko zás (par ko lás) köz szol gál ta tás, ame - lyet a köz út ke ze lõ je nyújt szer zõ dé ses ke re tek kö - zött, ak kor az ön kor mány zat par ko lás ra vo nat ko zó ren de le te e szer zõ dés fel té te le it ha tá roz za meg. A sze mé lyek va gyo ni vi szo nya it a Ptk. sza bá lyoz za, amely nek 685. a) pontja szerint az önkormányzat ren de le te a szer zõ dé ses vi szo nyok te kin te té ben csak ak kor te kint he tõ jog sza bály nak, ha meg al ko tá - sá ra tör vé nyi fel ha tal ma zás alap ján és an nak ke re - tei kö zött ke rült sor. A he lyi ön kor mány za tok te hát a par ko lá si tár gyú ren de le te ket nem sa ját, ha nem de le gált ha tás kör ben al kot ják meg. [15] Az Alkotmánybíróságnak az Abh.-ban arról is dönte nie kel lett, hogy a Kkt. 15. (3) be kez dé sé nek meg sem mi sí té se ki hat-e a fel ha tal ma zó ren del ke - zé sen ala pu ló, a köz te rü le ten va ló vá ra ko zást sza - bá lyo zó ön kor mány za ti ren de le tek ér vé nyes ség re. [16] Az Al kot mány bí ró ság meg ál la pí tot ta, hogy ön ma - gá ban a fel ha tal ma zó ren del ke zé sek ha tá lyon kí vül he lye zé se nem te szi két sé ges sé a»fel ha tal ma zott«jog al ko tó fel ha tal ma zá sá nak al kot má nyos sá gát: a fel ha tal ma zó ren del ke zés meg al ko tá sa kor a»fel ha - tal ma zó«jog al ko tó köz ha tal ma tel jes sé gé nek bir to - ká ban jár el. Amennyi ben azon ban e jog al ko tói ha - tás kör csor bát szen ved, úgy an nak de le gá lá sá ra sem kerülhet sor alkotmányosan. (ABH 2009, 941, 964.) A fen ti ek alap ján a tes tü let meg ál la pí tot ta, hogy a Kkt. 15. (3) be kez dé sé ben adott fel ha tal - ma zó ren del ke zés al kot mány el le nes sé nyil vá ní tá sa és meg sem mi sí té se ki ha tott a fel ha tal ma zá son ala - pu ló ön kor mány za ti ren de le tek al kot má nyos sá gá ra is. Er re te kin tet tel az Al kot mány bí ró ság az Abh.-ban június 30. napjával megsemmisítette a Buda - pest fõ vá ros köz igaz ga tá si te rü le tén a jár mû vel vá - ra ko zás rend jé nek egy sé ges ki ala kí tá sá ról, a vá ra - ko zás díj ár ól és az üzem kép te len jár mû vek tá ro lá - sá nak sza bá lya i ról szó ló 24/2009. (V. 11.) Fõv. Kgy. ren de le tet. To váb bá, bí rói kez de mé nye zés re a fõ - vá ros par ko lá si rend jét sza bá lyo zó az el bí rá lás kor már ha tá lyon kí vül he lye zett 38/1993. (XII. 27.) és 19/2005. (IV. 22.) Fõv. Kgy. ren de le tek egyes ren - del ke zé sei al kot mány el le nes sé gé nek meg ál la pí tá sa mel lett al kal ma zá su kat is ki zár ta fo lya mat ban lé võ pe rek ben.6 606 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI [17] 2.1. Az Abh. kihirdetését követõen több bírói kezde mé nye zés ér ke zett az Al kot mány bí ró ság hoz, ame lyek ben a Kkt. meg sem mi sí tett 15. (3) be kez - dé sé nek fel ha tal ma zó ren del ke zé se alap ján el fo ga - dott ön kor mány za ti ren de le tek al kot mány el le nes - sé gé nek meg ál la pí tá sát, és al kal ma zá si ti la lom ki - mon dá sát kér ték. [18] A 137/2010. (VII. 8.) AB ha tá ro zat ban (ABH 2010, 1094.), a 180/2010. (X. 20.) AB ha tá ro zat ban (ABH 2010, 865.), a 22/2011. (III. 30.) AB ha tá ro zat ban (ABH 2011, 658.), va la mint a 62/2011. (VII. 13.) AB határozatban (ABH 2011, 736.) az Alkotmánybíró - ság ex nunc vagy pro fu tu ro ha tállyal meg sem - mi sí tet te a bí rói kez de mé nye zé sek ben tá ma dott par ko lá si tár gyú ön kor mány za ti ren de le te ket, és min den egyes eset ben al kal ma zá si ti lal mat mon - dott ki a jog erõ sen még le nem zárt pol gá ri pe res el - já rá sok ban. Az ügyek mind egyi ké re jel lem zõ, hogy a jogellenes parkolás június 30-a elõtt történt, és az eb bõl fa ka dó pe res el já rá sok is ezen idõ pont elõtt kez dõd tek. [19] Az Al kot mány bí ró ság a hi vat ko zott al kot mány bí - ró sá gi ha tá ro za tok ból ki ol vas ha tó ál lan dó gya kor - la ta te hát az, hogy a Kkt. és az Ötv. fel ha tal ma zó ren del ke zé se i nek al kot mány el le nes sé ge okán a par ko lá si tár gyú ön kor mány za ti ren de le tek már meg al ko tá suk kor sem ren del kez tek az Al kot mány - nak meg fe le lõ tör vé nyi fel ha tal ma zás sal, így azok ma guk is al kot mány el le ne sek. [20] 2.2 Az Alap tör vény ha tály ba lé pé se mi att az Al kot - mány bí ró ság nak vizs gál nia kel lett azt, hogy az Abh.-ban az Alkotmányban biztosított jogokra te - kin tet tel tett meg ál la pí tá sok al kot má nyos sá gi szem pont ból mennyi ben fe lel nek meg az Alap tör - vény ren del ke zé se i nek. Ab ban az eset ben, ha az Al kot mány ban sza bá lyo zott va la mely alap el vet vagy alap jo got szö veg gel vagy tar tal mi lag azo no - san sza bá lyoz az Alap tör vény is, és az egyéb kö rül - mé nyek ben sem kö vet ke zett be olyan alap ve tõ vál - to zás, mely az adott alap jog ko ráb bi tól el té rõ tar tal - mú ér tel me zé sét in do kol ná, az Al kot mány bí ró ság fenn tart ja az adott alap jog tar tal má val kap cso la tos gya kor la tát (34/2012. (VII. 17.) AB ha tá ro zat, In do - ko lás [33]; 35/2012. (VII. 17.) AB ha tá ro zat, In - dokolás [25]). [21] Az Al kot mány bí ró ság az Abh.-ban a Kkt. 15. (3) be kez dé se és a par ko lá si tár gyú fõ vá ro si köz gyû - lé si ren de le tek al kot mány el le nes sé gé nek alap ja - ként a jog ál la mi ság-jog biz ton ság el vé nek sé rel mét je löl te meg. [22] Az Abh.-ban hi vat ko zott al kot má nyos el vet az Al - kot mány hoz ha son ló an az Alap tör vény is el is me ri és vé di. A jog ál la mi ság el vét az Alap ve tés fe je ze té - nek B) cikk (1) be kez dé se tar tal maz za. Az Al kot - mány bí ró ság ezért az alap tör vény-el le nes ség te kin - te té ben a je len ha tá ro zat alap ja ként el fo gad ja az Abh.-ban tett meg ál la pí tá so kat. [23] Te kin tet tel ar ra, hogy az Ör. tá ma dott sza bá lyá nak al kot má nyos sá gá ra is ki ha tott a fel ha tal ma zó nor - ma alap tör vény-el le nes sé ge, az Al kot mány bí ró ság meg ál la pí tot ta, hogy az Ör. 5. -a is alap tör vény-el - le nes. Ugyan ak kor az Al kot mány bí ró ság meg jegy - zi, hogy azért nem ál la pí tot ta meg az Ör. egé szé nek al kot mány el le nes sé gét, mi vel a Szol nok Me gyei Jogú Vá ros Ön kor mány za tá nak Köz gyû lé se az Abh.-ban fog lal tak ra te kin tet tel mó do sí tot ta töb - bek kö zött az Ör. meg al ko tá sá ra fel ha tal ma zó jog sza bá lyi ren del ke zé se ket tar tal ma zó Ör.-be li be ve ze tõ részt. [24] 2.3. A kö vet ke zõk ben az Al kot mány bí ró ság az al - kal ma zá si ti la lom ki mon dá sá nak le he tõ sé gét vizs - gál ta. Az in dít vány elõ ter jesz té se kor az Al kot mány - bí ró ság ról szó ló évi XXXII. tör vény volt ha - tály ban, mely nek 38. -a a kö vet ke zõ képp ren del - ke zett a bí rói kez de mé nye zés rõl: 38. (1) A bí ró a bí ró sá gi el já rás felfüggesz tése mel lett az Al kot mány bí ró ság el já rá sát kez de mé - nye zi, ha az elõt te fo lya mat ban le võ ügy el bí rá lá sa so rán olyan jog sza bályt vagy köz jo gi szer ve zet sza - bá lyo zó esz közt kell al kal maz ni, amely nek al kot - mány el le nes sé gét ész le li. (2) Ké re lem ben a bí ró (1) be kez dés sze rin ti el já - rá sát kez de mé nyez he ti az, aki sze rint a fo lya mat - ban lé võ ügyé ben al kal ma zan dó jog sza bály al kot - mány el le nes. [25] Az Abtv. 73. (1) be kez dé se sze rint az Al kot mány - bí ró ság elõtt fo lya mat ban lé võ, a ban nem sza bá lyo zott ügyek ben az Al kot mány bí ró ság el já - rá sát az Abtv. ren del ke zé sei sze rint le kell foly tat ni, ha az ügy az Alap tör vény ren del ke zé se i vel össze - füg gés ben vizs gál ha tó, és az in dít vá nyo zó in dít vá - nyo zá si jo go sult sá ga az Abtv. ren del ke zé sei alap - ján fenn áll. [26] A ha tá lyos Abtv. is le he tõ vé te szi, hogy az Al kot - mány bí ró ság bí rói kez de mé nye zés alap ján, egye di ügy ben a jog sza bály al kal maz ha tat lan sá gát mond ja ki. Az Abtv a sze rint a bí ró nak le he tõ sé ge van az Al kot mány bí ró ság nál kez de mé nye zi a jog sza - bály vagy jog sza bá lyi ren del ke zés alap tör vény-el - le nes sé gé nek meg ál la pí tá sát, il let ve az alap tör - vény-el le nes jog sza bály al kal ma zá sá nak ki zá rá sát, ha az elõt te fo lya mat ban le võ egye di ügy el bí rá lá sa so rán olyan jog sza bályt kell al kal maz ni, amely nek alap tör vény-el le nes sé gét ész le li, vagy alap tör - vény-el le nes sé gét az Al kot mány bí ró ság már meg ál - la pí tot ta. Az Abtv. 41. (3) be kez dé se sze rint az Al - kot mány bí ró ság ha tá lyon kí vül he lye zett jog sza - bály alap tör vény-el le nes sé gét ak kor ál la pít hat ja meg, ha a jog sza bályt a konk rét eset ben még al kal - maz ni kel le ne. Mi vel nem ha tá lyos nor má ról van szó, az alap tör vény-el le nes ség foly tán él ve az Abtv. 41. (3) be kez dé sé ben fog lalt fel ha tal ma zás - sal, és fi gye lem mel a jog biz ton ság kö ve tel mé nyé - re az Al kot mány bí ró ság a bí rói kez de mé nye zés -7 szám 607 nek az al kal ma zá si ti la lom te kin te té ben is helyt adott, és ki zár ta az Ör ja nu ár 1-jé ig ha tá lyos 5. -ának al kal maz ha tó sá gát a ren del ke zõ rész ben meg je lölt pe res el já rás ban. Budapest, október 15. Dr. Ba logh Ele mér s. k., Dr. Pa czo lay Pé ter s. k., az Al kot mány bí ró ság el nö ke Dr. Bal sai Ist ván s. k., Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Bragyova András s. k., Dr. Dienes-Oehm Egon s. k., Dr. Hol ló And rás s. k., elõ adó Dr. Kiss Lász ló s. k., Dr. Ko vács Pé ter s. k., Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Lé vay Mik lós s. k., Dr. Po kol Bé la s. k., Dr. Sza lay Pé ter s. k., Dr. Stumpf Ist ván s. k., Dr. Szí vós Má ria s. k., Alkotmánybírósági ügyszám: III/1065/ /2012. (XI. 12.) AB HA TÁ RO ZA TA bí rói kez de mé nye zés el uta sí tá sá ról Az Al kot mány bí ró ság tel jes ülé se fo lya mat ban lé võ ügy ben al kal ma zan dó al kot mány el le nes jog sza - bály al kal ma zá si ti lal má nak ki mon dá sá ra irá nyu ló bí rói kez de mé nye zés tár gyá ban dr. Po kol Bé la al - kotmánybíró párhuzamos indokolásával, valamint dr. Len ko vics Bar na bás, dr. Lé vay Mik lós és dr. Stumpf Ist ván k kü lön vé le mé nyé - vel meg hoz ta a kö vet ke zõ h a t á r o z a t o t : Az Al kot mány bí ró ság a 42/2008. (IV. 17.) AB ha tá - ro zat tal meg sem mi sí tett, a he lyi ön kor mány za tok ál tal év ben jog ta la nul igény be vett köz mû fej - lesz té si tá mo ga tás vissza fi ze té sé nek üte me zé sé rõl szó ló 50/2006. (III. 14.) Korm. ren de let nek a Ba las - sagyarmati Törvényszék elõtt 10.K /2008. szám alatt fo lya mat ban lé võ per ben tör té nõ al kal - ma zá sá nak ki zá rá sá ra irá nyu ló in dít ványt eluta - sítja. [1] Az Al kot mány bí ró ság jog sza bály al kot mány el le - nes sé gé nek utó la gos vizs gá la tá ra irá nyu ló in dít vá - nyok, va la mint al kot mány jo gi pa na szok ügyé ben mely utób bi a kat az Al kot mány bí ró ság jog sza bály al kot mány el le nes sé gé nek utó la gos vizs gá la tá ra irá - nyu ló be ad vá nyok ként bí rált el meg ho zott 42/2008. (IV. 17.) AB határozatával (a továbbiakban: Abh.) egyéb ren del ke zé sek mel lett meg ál - la pí tot ta, hogy a he lyi ön kor mány za tok ál tal év ben jog ta la nul igény be vett köz mû fej lesz té si tá - mo ga tás vissza fi ze té sé nek üte me zé sé rõl szó ló 50/2006. (III. 14.) Korm. ren de let (a to váb bi ak ban: R.) mely nek mel lék le te 24 ön kor mány za tot so rolt fel, és meg ál la pí tot ta a vissza fi ze té si kö te le zett ség mér té két, kez de tét és zá ró idõ pont ját egé sze al - kot mány el le nes. Ezért azt az Abh. köz zé té te le nap - já val, áp ri lis 17-ével meg sem mi sí tet te. [2] Az in dít vá nyo zó Nóg rád Me gyei Bí ró ság köz igaz - ga tá si bí rá ja elõtt fo lya mat ban lé võ több, egye sí - tett per tár gya a Ma gyar Ál lam kincs tár (a továb - biakban: MÁK) ha tó sá gi ha tá ro za tai jog sze rû sé gé - nek fe lül vizs gá la ta. A ke re set tel tá ma dott ha tá ro za - tok ban a MÁK az R. alap ján a fel pe res te le pü lé si ön kor mány za to kat ka mat fi ze tés re kö te lez te. [3] A bí ró ja nu ár 11-én az elõt te 10.K /2008. szám alatt fo lya mat ban lé võ ügy ben az R. per be li al kal ma zá si ti lal má nak meg ál la pí tá sát in dít vá nyoz - ta az Alkotmánybíróságról szóló évi XXXII. tör vény (a to váb bi ak ban: ré gi Abtv.) 43. (4) be kez - dé se alap ján, ar ra te kin tet tel, hogy az Al kot mány bí - ró ság az Abh.-ban (ABH 2008, 417.) al kot mány el - le nes nek mi nõ sí tet te és a ha tá ro zat köz zé té te lé nek nap já val meg sem mi sí tet te a jog sza bályt. Egy ide jû - leg a per tár gya lá sát a ré gi Abtv. 38. (1) be kez dé se alap ján fel füg gesz tet te. Az in dít vá nyo zó bí ró utalt ar ra is, hogy a bí rói fe lül vizs gá lat tár gyát ké pe zõ jog erõs köz igaz ga tá si ha tá ro za to kat a MÁK az Abh. köz zé té te lét meg elõ zõ en hoz ta meg, így ki zá ró lag az Alkotmánybíróság jogosult az utóbb alkotmány - el le nes sé nyil vá ní tott jog sza bály per be li al kal ma zá - si ti lal má nak ki mon dá sá ra. A Ba las sa gyar ma ti Tör - vény szék áp ri lis 2-án in dít vá nyát ki egé szí tet - te. Eb ben az idõ köz ben be kö vet ke zett jog sza bály - vál to zás mi att az Al kot mány bí ró ság ról szó ló évi CLI. tör vény (a to váb bi ak ban: Abtv.) 25. -a alap ján kez de mé nyez te az R. per ben tör - ténõ al kal ma zá sa ki zá rá sát. I.8 608 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI II. [4] 1. Alap tör vény érin tett ren del ke zé sei sze rint: 24. cikk (2) Az Al kot mány bí ró ság ( ) b) bí rói kez de mé nye zés re fe lül vizs gál ja az egye - di ügy ben al kal ma zan dó jog sza bály nak az Alap tör - vénnyel va ló össz hang ját; [5] 2. A ré gi Abtv de cem ber 31-ig ha tály ban volt sza bá lya: 38. (1) A bí ró a bí ró sá gi el já rás fel füg gesz té se mel lett az Al kot mány bí ró ság el já rá sát kez de mé - nye zi, ha az elõt te fo lya mat ban le võ ügy el bí rá lá sa so rán olyan jog sza bályt vagy köz jo gi szer ve zet sza - bá lyo zó esz közt kell al kal maz ni, amely nek al kot - mány el le nes sé gét ész le li. (2) Ké re lem ben a bí ró (1) be kez dés sze rin ti el já - rá sát kez de mé nyez he ti az, aki sze rint a fo lya mat - ban lé võ ügyé ben al kal ma zan dó jog sza bály al kot - mány el le nes. 43. (1) Azt a jog sza bályt vagy a köz jo gi szer ve - zet sza bá lyo zó esz közt, ame lyet az Al kot mány bí ró - ság a ha tá ro za tá ban meg sem mi sít, az er rõl szó ló ha tá ro zat nak a hi va ta los lap ban va ló köz zé té te lét kö ve tõ nap tól nem le het al kal maz ni. (2) A jog sza bály nak vagy a köz jo gi szer ve zet sza - bá lyo zó esz köz meg sem mi sí té se, (3) be kez dés - ben fog lalt eset ki vé te lé vel nem érin ti a ha tá ro zat köz zé té te le nap ján vagy azt meg elõ zõ en lét re jött jog vi szo nyo kat, s a be lõ lük szár ma zó jo go kat és kö - te le zett sé ge ket. ( ) (4) Az Al kot mány bí ró ság a 42. (1) be kez dé sé - ben, va la mint a 43. (1) (2) be kez dé sé ben meg ha - tározott idõponttól eltérõen is meghatározhatja az al kot mány el le nes jog sza bály ha tá lyon kí vül he lye - zé sét vagy konk rét eset ben tör té nõ al kal maz ha tó sá - gát, ha ezt a jog biz ton ság, vagy az el já rást kez de - ményezõ különösen fontos érdeke indokolja. [6] 3. Az Abtv. ha tá lyos sza bá lya: 25. Ha a bí ró nak az elõt te fo lya mat ban le võ egye di ügy el bí rá lá sa so rán olyan jog sza bályt kell al kal maz ni, amely nek alap tör vény-el le nes sé gét ész le li, vagy alap tör vény-el le nes sé gét az Al kot - mány bí ró ság már meg ál la pí tot ta, a bí ró sá gi el já - rás fel füg gesz té se mel lett az Alap tör vény 24. cikk (2) be kez dés b) pontja alapján az Alkotmánybíró - ság nál kez de mé nye zi a jog sza bály vagy jog sza bá - lyi ren del ke zés alap tör vény-el le nes sé gé nek meg ál - la pí tá sát, il let ve az alap tör vény-el le nes jog sza bály al kal ma zá sá nak ki zá rá sát. [7] 4. Az R áp ri lis 17-ig ha tály ban volt, érin tett ren del ke zé sei: A Ma gyar Köz tár sa ság évi költ ség ve té sé - rõl és az ál lam ház tar tás há rom éves ke re te i rõl szó ló törvény végrehajtásáról szóló évi CXVIII. tör - vény (a to váb bi ak ban: Tör vény) 7. (20) be kez dé - sé ben ka pott fel ha tal ma zás alap ján a Tör vény 7. (7) be kez dés b) pontjában meghatározott jogtalanul igény be vett köz mû fej lesz té si tá mo ga tás vissza - fi ze té sé nek üte me zé sé re a Kor mány a kö vet ke zõ ket rendeli el: 1. Az érin tett és ké rel met be nyúj tó ön kor mány - za tok nak a jog ta la nul igény be vett köz mû fej lesz té si tá mo ga tást e ren de let mel lék le te sze rint kell vissza - fi zet ni. 2. (1) A jog ta la nul igény be vett közmûfejlesz - tési tá mo ga tás tör lesz tõ rész le te it az ön kor mány za - tok nak az e ren de let mel lék le té ben meg ha tá ro zott vissza fi ze tés kez de té tõl leg ké sõbb a vissza fi ze tés vé gé ig ne gyed éven te egyen lõ rész le tek ben kell meg fi zet ni ük. (2) A Ma gyar Ál lam kincs tár meg ál la pít ja az ön - kor mány za to kat a jog ta la nul igény be vett köz mû - fej lesz té si tá mo ga tás mi att e ren de let ki hir de té sé ig ter he lõ, a jegy ban ki alap ka mat két sze re sé nek meg - fe le lõ mér té kû ka mat össze gét. Az ön kor mány za tok e ka ma tot a Ma gyar Ál lam kincs tár hoz be nyúj tott ké rel mük alap ján egy összeg ben vagy rész le tek - ben fi zet he tik meg. Rész let fi ze tés ese tén a ka mat össze gét tõ ké sí te ni szük sé ges, és a tõ ké sí tett összeg után a rész let fi ze tés ide jé re a min den ko ri jegy ban ki alap ka ma tot ne gyed éven te rész le tek ben kell meg fi - zet ni ük, leg fel jebb a jog ta la nul igény be vett köz - mû fej lesz té si tá mo ga tás vissza fi ze té se vé gé ig. (3) E ren de let ha tály ba lé pé sét kö ve tõ en a jog ta la - nul igény be vett köz mû fej lesz té si tá mo ga tás vissza - fi ze té se vé gé ig ter je dõ idõ szak ra az ön kor mány za - tok a min den ko ri jegy ban ki alap ka ma tot ne gyed - éven te rész le tek ben fi ze tik meg. (4) Az (1) (3) be kez dé sek ben fog lalt fi ze té si kö te - le zett sé ge ket az érin tett ön kor mány za tok nak min - den ne gye dé vet kö ve tõ hó nap 10-éig a ne gye dik ne gyed év ben de cem ber 20-ig kell tel je sí te ni ük. 3. A Ma gyar Ál lam kincs tár a ne gye dé vet kö ve tõ hó nap 5-éig a ne gye dik ne gyed év ben de cem ber 15-ig ér te sí ti az e ren de let mel lék le te sze rin ti vissza fi ze tés sel érin tett ön kor mány za to kat a ka ma - tok kal meg nö velt ese dé kes fi ze té si kö te le zett ség rõl. 4. Amennyi ben a fi ze té si kö te le zett ség a 2. -ban elõ írt ha tár idõn be lül nem tel je sül, a Ma - gyar Ál lam kincs tár azon na li be sze dé si meg bí zást nyújt be a he lyi ön kor mány zat el len. 5. A bel ügy mi nisz ter és a pénz ügy mi nisz ter a zár szám adá si tör vény ke re té ben éven te be szá mol a vissza fi ze té si kö te le zett ség tel je sí té sé rõl. 6. Ez a ren de let a ki hir de té sét kö ve tõ hó nap el - sõ nap ján lép ha tály ba.9 szám 609 III. [8] A bí rói kez de mé nye zés nem meg ala po zott. [9] 1. Az Al kot mány bí ró ság 35/2011. (V. 6.) AB ha tá ro - zatában (ABH, , a továbbiakban: Abh.1.) ér tel mez te az Abtv. 43. (1) (2), il let ve (4) be kez - dé se it. Ko ráb bi gya kor la tát meg vál toz tat va az aláb - bi meg ál la pí tá so kat tet te: Az Al kot mány bí ró ság gya kor la ta a jog ki szá mít ha tó mû kö dé sét tart ja szem elõtt. Ugyan ak kor meg ál la pí tot ta azt is, hogy a tes tü let al kot mány vé del mi fel ada tá nak egyik lé - nye ges cél ja az, hogy al kot mány el le nes nor ma ne érvényesülhessen a jogrendben. A bíró az Alkot - mány 50. (1) be kez dé se sze rin ti al kot má nyos kö - te le zett sé gét ak kor tud ja ma ra dék ta la nul tel je sí te ni, ha az al kot má nyos jog al kal ma zá sá val, ér tel me zé - sé vel dönt az elé tárt jog vi ták ban. A két dön tés ho zó bí rói szerv kö zöt ti kap cso la tot te hát az al kal ma zan - dó jog al kot má nyos sá gá nak ga ran tá lá sa te rem ti meg, esz kö ze pe dig az Abtv. 38. (1) be kez dé se sze rin ti bí rói kez de mé nye zés. A jog vi tá ban dön tést ho zó bí ró te hát az al kot má nyos jog sza bály al kal - ma zá sa ré vén tesz ele get Al kot mány ból fo lyó kö te - le zett sé gé nek, az Al kot mány bí ró ság pe dig ak kor, ha ér dem ben bí rál el min den elé tárt bí rói kez de - mé nye zést. Ezek ered mé nye ként áll hat elõ az a hely zet, hogy a ha son ló tény be li alap ból szár ma zó, azo nos jog alap ján ke let ke zett jog vi szo nyok ha - sonló elbírálást nyerhetnek a bíróság elõtt (ABH, 2011, 210.). [10] Az Abh.1.-ben aho gyan azt a 76/2011. (X. 28.) AB ha tá ro zat (ABH 2011, 392, 396.) tar tal maz za a jog biz ton ság el vé nek ér vé nye sí té se ér de ké ben, az Al kot mány bí ró ság egyé ni al kot mány vé de lem ben fenn ál ló al kot má nyos kö te le zett sé ge, va la mint a bí - ró ság elõt ti egyen lõ ség al kot má nyos el já rá si el ve alap ján az Al kot mány bí ró ság ar ra a kö vet kez te tés re ju tott, hogy ha tás kö ri sza bá lyai meg ad ják a le he tõ - sé get a bí rói kez de mé nye zé sek ese té ben az al kot - mány el le nes jog sza bály al kal ma zá si ti lal má nak ál - ta lá nos, min den fo lya mat ban lé võ per re ki ter je dõ ki zá rá sá ra, il let ve ar ra is, hogy ko ráb ban meg ál la pí - tott al kot mány el le nes ség ese tén az al kal ma zá si ti la - lomról önállóan döntsön. [11] Az Abh.1. ugyan le he tõ sé get adott ar ra, hogy al kot - mány el le nes sé get meg ál la pí tó ha tá ro zat meg ho za - ta lát kö ve tõ en ki zá ró lag al kal ma zá si ti la lom ki - mon dá sát kez de mé nyez zék a bí ró sá gok, de csak ab ban az eset ben, ha a ko ráb bi ha tá ro zat bí rói kez - de mé nye zés alap ján ál la pí tott meg al kot mány el le - nes sé get és ren delt el a bí rói kez de mé nye zé sek kel érin tett konk rét ügyek ben al kal ma zá si ti lal mat. [12] Az Abh.1. ér tel mé ben a jo gál la mi sá got és a tör vény elõt ti egyen lõ sé get sér tet te az, hogy a ha tá ro zat meg ho za ta lát kö ve tõ en be nyúj tott bí rói kez de mé - nye zé sek kel érin tett ügyek ben még az al kot mány - el le nes jog sza bály alap ján kel lett vol na dön te ni, míg a töb bi, a ha tá ro zat tal érin tett ügy ben már nem. [13] Az Abh.1. kimondta, hogy az Alkotmánybíróság ed di gi gya kor la tá tól el tér ve, ar ra a kö vet kez te tés re ju tott, hogy bí rói kez de mé nye zé sen ala pu ló konk - rét normakontroll eljárásban az alkotmányos jog ér - vény re jut ta tá sá hoz adott kö rül mé nyek kö zött fontosabb érdek fûzõdik, mint a csupán formális ér - te lem ben vett jog ál la mi ság el vé nek kö ve té sé hez. Olyan eset ben te hát, ami kor a konk rét pe res el já - rás ban a bí ró al kot má nyos kö te le zett sé ge i nek ele - get té ve az al kal ma zan dó jog al kot má nyos sá gi vizs - gá la tát kez de mé nye zi, az Al kot mány bí ró ság ál tal meg ál la pí tott al kot mány el le nes ség ha tá lya fõ sza - bály sze rint ki ter jed min den, az sá gi el já rás alap já ul szol gá ló üggyel meg egye zõ tény be - li és jo gi alap ból szár ma zó fo lya mat ban lé võ pe res el já rás ra is. ( ) Emel lett meg kell ad ni a le he tõ sé gét annak is, hogy a konkrét normakontroll eljárásban meg ál la pí tott al kot mány el le nes nor ma ál ta lá nos al - kal ma zá si ti la lom ki mon dá sa hi á nyá ban se ér vé - nye sül hes sen a fo lya mat ban lé võ, azo nos tény be li alap ból szár ma zó, ugyan azon jog alap ján meg íté - len dõ, de az Al kot mány bí ró ság elé el nem ju tott el - já rá sok ban. Ezt in do kol ja az al kot má nyos jog ér vé - nye sí té sé nek bí rói kö te le zett sé ge, és a pe res fe lek bí ró ság elõt ti egyen lõ ség hez, il let ve a tör vé nyes bí - ró hoz va ló alap jo ga i nak ér vé nye sít he tõ sé ge a je len ha tá ro zat IV. pont já ban ki fej tet tek sze rint. Ezért az sá gi el já rás alap já ul szol gá ló üggyel azo nos tény be li és jo gi alap ból szár ma zó pe res el - já rás sal pár hu za mo san fo lya mat ban lé võ pe rek ese - té ben utó lag is biz to sí ta ni kell az al kal ma zás ki zá - rá sá nak le he tõ sé gét. Mi vel a bí ró al kot má nyos fel - ha tal ma zá sa az al kot mány el le nes jog mel lõ zé sé re nem ter jed ki, ezért le he tõ sé get kell biz to sí ta ni ar ra is, hogy csak al kal ma zá si ti la lom ki mon dá sá ra irá - nyu ló bí rói kez de mé nye zést is ér dem ben vizs gál - hasson az Alkotmánybíróság. [14] Ezek a meg ál la pí tá sok konk rét nor ma kont roll ra és bí rói kez de mé nye zés re vo nat koz nak. Az Al kot - mány bí ró ság az Abh.1.-ben nem ter jesz tet te ki az al kal ma zá si ti la lom ön ál ló kez de mé nye zé sé nek a le he tõ sé gét az olyan ese tek re, ami kor egy ha tá ro zat ha tály ban lé võ jog sza bály ról, abszt rakt nor ma kont - roll el já rás ban szü le tett. Az Abh.1. nem bí rált el al - kot mány jo gi pa naszt, és nem tet te le he tõ vé azt sem, hogy al kot mány el le nes sé get meg ál la pí tó ha tá - ro zat meg ho za ta lát kö ve tõ en ki zá ró lag al kal ma zá si tilalom kimondására irányuló alkotmányjogi pa - naszt nyújt sa nak be. [15] 2. A bí rói kez de mé nye zés be nyúj tá sát kö ve tõ en ha - tá lyát vesz tet te az 1989-es Abtv. Az Abtv a vál to zat la nul le he tõ vé te szi azt, hogy ha a bí ró nak az elõt te fo lya mat ban le võ egye di ügy el bí rá lá sa so - rán olyan jog sza bályt kell al kal maz ni, amely nek alap tör vény-el le nes sé gét ész le li, vagy alap tör vény-10 610 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI ellenességét az Al kot mány bí ró ság már meg ál la pí - tot ta, a bí ró sá gi el já rás fel füg gesz té se mel lett az Alap tör vény 24. cikk (2) be kez dés b) pont ja alap - ján az Al kot mány bí ró ság nál kez de mé nyez ze a jog - sza bály vagy jog sza bá lyi ren del ke zés alaptörvényellenességének meg ál la pí tá sát, il let ve az alap tör - vény-ellenes jog sza bály al kal ma zá sá nak kizá rását. [16] Az Abtv. 41. (3) be kez dé se sze rint az Al kot mány - bí ró ság ha tá lyon kí vül he lye zett jog sza bály alap tör - vény-el le nes sé gét ak kor ál la pít hat ja meg, ha a jog - sza bályt konk rét eset ben még al kal maz ni kel le ne. A 45. (4) be kez dé se fel ha tal maz za az Al kot mány bí - ró sá got ar ra, hogy a 45. (1) (3) be kez dés ben meg - ha tá ro zot tak tól el té rõ en is meg ha tá roz za az Alap - tör vénnyel el len té tes jog sza bály ha tá lyon kí vül he - lye zé sét, il let ve a meg sem mi sí tett jog sza bály ál ta lá - nos vagy egye di ügyek ben tör té nõ al kal maz ha tat - lan sá gát, ha ezt az Alap tör vény vé del me, a jog biz - ton ság vagy az el já rást kez de mé nye zõ kü lö nö sen fontos érdeke indokolja. [17] Az Abtv. le he tõ vé te szi, hogy bí rói kez de mé nye zés alap ján egye di ügy ben a jog sza bály al kal maz ha tat - lan sá gát mond ja ki az Al kot mány bí ró ság. [18] Ezt a sza bályt azon ban az Abh.1.-ben ki fej tet tek re te kin tet tel az Abtv. jog kö vet kez mény re vo nat ko - zó ren del ke zé se i vel össz hang ban kell ér tel mez ni. [19] Az Abtv. 45. (3) be kez dé se ér tel mé ben a jog sza - bály meg sem mi sí té se nem érin ti a ha tá ro zat köz zé - té te le nap ján vagy azt meg elõ zõ en lét re jött jog vi - szo nyo kat, és a be lõ lük szár ma zó jo go kat és kö te le - zett sé ge ket. Az Abtv. 45. (4) be kez dé se ugyan ak - kor le he tõ vé te szi, hogy az Al kot mány bí ró ság et tõl el té rõ en is meg ha tá roz has sa az Alap tör vénnyel el - len té tes jog sza bály ha tá lyon kí vül he lye zé sét, il let - ve a meg sem mi sí tett jog sza bály ál ta lá nos vagy egye di ügyek ben tör té nõ al kal maz ha tat lan sá gát, ha ezt az Alap tör vény vé del me, a jog biz ton ság vagy az el já rást kez de mé nye zõ kü lö nö sen fon tos ér de ke in - dokolja. [20] Alap tör vény-el le nes sé get meg ál la pí tó, meg sem mi - sí tést tar tal ma zó és fo lya mat ban lé võ ügyek ben al - kal ma zá si ti lal mat el ren de lõ ha tá ro zat ki hir de té sét kö ve tõ en az Abtv. alap ján csak bí rói kez de mé nye - zés ben le het kér ni újabb, a ha tá ro zat ban fog lal tak - tól el té rõ al kal ma zá si ti la lom ki mon dá sát. [21] Az Abtv a bí ró nak, az elõt te fo lya mat ban le - võ egye di ügy el bí rá lá sa so rán te szi le he tõ vé, hogy olyan jog sza bály al kal ma zan dó sá gá nál, amely nek az alap tör vény-el le nes sé gét az Al kot mány bí ró ság már meg ál la pí tot ta, kez de mé nyez ze az alap tör - vény-el le nes jog sza bály al kal ma zá sá nak ki zá rá sát. Az újabb al kal ma zá si ti lal mat ak kor le het el ren del - ni az Abtv. 45. (4) be kez dé se alap ján, ha ez szol - gál ja a jog biz ton sá got és a tör vény elõt ti egyen lõ sé - get, va gyis a ha son ló tény be li alap ból szár ma zó, azo nos jog alap ján ke let ke zett jog vi szo nyok ha - sonló el bí rá lá sát a bí ró ság elõtt. Ha bár az R. alap - tör vény-el le nes sé gét meg ál la pí tó alkotmánybíró - sági ha tá ro zat nem szü le tett, a je len eset ben az Abtv. 73. (1) be kez dé se alap ján az al kal ma zá si tilalom kimondására irányuló bírói kezdeménye - zés rõl dön te ni kel lett: a bí ró ság in dít vá nyo zá si jo - go sult sá ga mind az in dít vány be nyúj tá sa kor, mind az el bí rá lá sa kor fenn áll. [22] 3. Absztrakt normakontroll eljárásban az alaptör - vény-el le nes ség meg ál la pí tá sá nak és a jog sza bály meg sem mi sí té sé nek ál ta lá ban ugyan olyan ha tá sa kell le gyen, mint ami lyen a jog al ko tói ha tá lyon kí - vül he lye zés nek van. Alap tör vény-el le nes jog sza - bály vagy jog sza bály alap tör vény-el le nes ér tel me - zé se alap ján szá mos tény ál lás ke let ke zik fo lya ma - to san, ame lyek el té rõ sza kasz ban, vagy az el já rá sok kü lön fé le fá zi sa i ban le het nek. Ezért az Al kot mány - bí ró ság nak le he tõ sé ge van az Abtv. alap ján ar ra, hogy a jog kö vet kez mé nye ket az alap tör vény-el le - nes sé get meg ál la pí tó ha tá ro za tá ban vi szony lag sza ba don ha tá roz za meg és a kö vet kez mé nye ket il - le tõ en az egye di ese tek ben mér le gel jen a jog biz - ton ság, az egyé ni jo gok vé del me és az alap tör - vény-vé de lem szem pont jai kö zött. Az Abh. ex nunc ha tállyal sem mi sí tet te meg az R.-t. Az Abh. konk rét ügy ben vagy ügyek ben nem ren delt el sem mi lyen al kal ma zá si ti lal mat; bí rói kez de mé nye zés rõl vagy al kot mány jo gi pa nasz ról nem kel lett dön te ni. Ezért a hasonló ténybeli alapból származó, azonos jog alap ján ke let ke zett jog vi szo nyok ak kor nyer het nek el ha son ló el bí rá lást a bí ró ság elõtt, ha az Al kot - mány bí ró ság a je len eset ben sem mond ja ki az R. al kal maz ha tat lan sá gát. [23] A ki fej tet tek re fi gye lem mel az Al kot mány bí ró ság az R.-nek a Ba las sa gyar ma ti Tör vény szék elõtt 10.K /2008 szám alatt fo lya mat ban lé võ ügy ben va ló al kal ma zá sá nak ki zá rá sá ra irá nyu ló in dít ványt el uta sí tot ta. Budapest, október 29. Dr. Ba logh Ele mér s. k., Dr. Pa czo lay Pé ter s. k., az Al kot mány bí ró ság el nö ke, elõ adó Dr. Bal sai Ist ván s. k., Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Bragyova András s. k., Dr. Dienes-Oehm Egon s. k., Dr. Hol ló And rás s. k., Dr. Kiss Lász ló s. k., Dr. Ko vács Pé ter s. k., Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Lé vay Mik lós s. k.,11 szám 611 Dr. Po kol Bé la s. k., Dr. Sza lay Pé ter s. k., Dr. Stumpf Ist ván s. k., Dr. Szí vós Má ria s. k., Dr. Po kol Bé la párhuzamos indokolása [24] Tá mo ga tom a ha tá ro zat ren del ke zõ ré szé ben fog - lalt el uta sí tást, de az in do ko lás ér ve lé sé nek me ne tét nem tudom elfogadni. [25] Az in do ko lás III. ré szé nek 2. pont ja az egye di ügy - ben döntõ bíró Alkotmánybírósághoz fordulásának sza bá lyo zá sát il le tõ en, meg íté lé sem sze rint, té ve - sen azo nos nak ve szi az 1989-es Abtv.-ben és a je - len le gi ben: Az Abtv a vál to zat la nul le he tõ vé te szi azt, hogy ha a bí ró nak az elõt te fo lya mat ban le võ egye di ügy el bí rá lá sa so rán olyan jog sza bályt kell al kal maz ni, amely nek alap tör vény-el le nes sé - gét ész le li, vagy alap tör vény-el le nes sé gét az Al kot - mány bí ró ság már meg ál la pí tot ta, a bí ró sá gi el já rás fel füg gesz té se mel lett az Alap tör vény 24. cikk (2) be kez dés b) pontja alapján az Alkotmánybíró - ság nál kez de mé nyez ze a jog sza bály vagy a jog sza - bá lyi ren del ke zés alap tör vény-el le nes sé gé nek meg ál la pí tá sát, il let ve az alap tör vény-el le nes jog - sza bály al kal ma zá sá nak ki zá rá sát. Ugyan is míg az 1989-es Abtv. sza bá lyo zá sa alap ján a bí ró nak csak ak kor kel lett az Al kot mány bí ró ság hoz for dul nia az elõt te fo lyó ügy el já rá sá nak fel füg gesz té se mel lett, ha az al kal ma zan dó jog sza bály al kot mány el le nes - sé gét ész lel te, ad dig a je len le gi Abtv. 25 -a ezen túl ak kor is kö te le zõ vé te szi ezt, ha olyan jog sza - bályt kel le ne al kal maz nia, mely nek alap tör vény-el - le nes sé gét az Al kot mány bí ró ság már meg ál la pí tot - ta, és kér nie kell az al kal ma zá si-ti la lom ki mon dá - sát. Ezt az új kö te le zett sé get pe dig nem szû kí ti le ez a sza bály az alap tör vény-el le nes ség ki mon dá sá nak va la me lyik faj tá já ra, ha nem ál ta lá nos jel leg gel te szi. Ezért az Abtv. vo nat ko zó sza bá lyá nak meg vál to zá - sa már nem te szi le he tõ vé, hogy to vább ra is a 35/2011. (V. 6.) AB határozatra hivatkozással mely az elõ zõ Abtv. sza bá lyo zást vet te ala pul, le hes sen ki zár ni az abszt rakt nor ma kont roll út ján al kot mány el le nes nek nyil vá ní tott és meg sem mi sí - tett jog sza bá lyi ren del ke zés al kal ma zá si ti lal má nak in dít vá nyo zá sát a bí ró ál tal. A je len le gi Abtv a er re fel jo go sít ja, sõt kö te le zi a bí rót. Nem vi - tás azon ban, hogy ez a vál to zás fe szült ség ben áll a je len le gi Abtv. ál tal is tar tal ma zott sza bállyal, amely a leg gya ko ribb meg sem mi sí té si idõ pon tot a szem elõtt tart va úgy ren del ke zik a 45. (3) be kez - dés ben, hogy a meg sem mi sí tés köz zé té te le nap ja elõtt lét re jött jog vi szo nyo kat és a be lõ lük szár ma zó jo go kat és kö te le zett sé ge ket nem érin ti a meg sem - mi sí tés. Eb bõl pe dig az kö vet ke zik, hogy no ha a meg sem mi sí tést ké rõ bí ró nak az elõt te fo lyó ügy - ben már nem kell al kal maz nia a meg sem mi sí tett jog sza bá lyi he lyet és ugyan így az al kot mány jo gi pa nasszal az al kal ma zott jog sza bá lyi hely meg sem - mi sí té sét el érõ in dít vá nyo zó ügyé ben sem, az összes töb bi, meg sem mi sí tés elõt ti jog vi szo nyok ból ere dõ jo gok ra és kö te le zett sé gek re igen. A töb bi bí - ró te hát, ha elé jük ke rül ilyen jo gok ból szár ma zó vi - tás ügy el já rá sa, nem kér het né e sze rint az al kal ma - zá si ti la lom ki mon dá sát. A je len le gi Abtv a és a 45. (3) be kez dé se így nyil ván va ló an el len ke zõ irá nyok ba iga zít ja el a bí rá kat, így az Al kot mány bí - ró ság nak ezt a di lem mát kel lett vol na a je len le gi ha - tá ro zat ban va la me lyik irány ban fel ol da nia egy ön - ál ló ér ve lés sel, és az elõ zõ sza bály zá son ala pu ló 35/2011. (V. 6.) AB ha tá ro zat ra már nem hi vat koz - ha tott volna. [26] Pár hu za mos vé le mé nyem ben én úgy lá tom fel old - ha tó nak a jel zett el lent mon dást a ha tá lyos Abtv. két sza bá lya kö zött, ha ab ból in du lunk ki, hogy a meg - sem mi sí tés hez ve ze tõ bí rói kez de mé nye zés vagy al kot mány jo gi pa nasz mint egy ösz tön zés ként az al - kot má nyos sá gi el len õr zés út ba in dí tá sá ra pré - miumként kap ja csak azt a le he tõ sé get mint egy a köz ér dek se gí té se fe jé ben, hogy már az adott ügy - ben sem kell al kal maz ni a alap tör vény-el le nes ség cí mén meg sem mi sí tett jog sza bályt, és szi go rú el vek sze rint itt is el kel le ne ma rad nia a meg sem mi sí tés ha tá sá nak. Eb bõl kö vet ke zik, hogy ha az Al kot - mány bí ró ság úgy íté li meg, hogy a jog biz ton ság és a be tel je se dett jog vi szo nyok ba be le nyú lás el ke rü lé se ér de ké ben nem él a vissza me nõ le ges ha tá lyú meg - sem mi sí tés sel, ak kor az em lí tett pré mi um tól el te - kint ve egyet len to váb bi eset ben sem le het al kal ma - zá si ti lal mat kér ni és el ren del ni. Va gyis a jel zett el - lent mon dás fel ol dá sát én el vi okok mi att a 45. (3) be kez dés ja vá ra lá tom meg fe le lõ nek. Meg kell je gyez ni, hogy ez az ér tel me zés na gyobb fe le lõs sé - get ró az Al kot mány bí ró ság tag ja i nak a vál lá ra az - zal, hogy, ha a meg sem mi sí tett jog sza bá lyi hely gya kor la ti ha tá sai úgy dik tál ják, ak kor sû rûb ben él - jen a vissza me nõ le ges ha tá lyú meg sem mi sí tés sel akár a sza bály lét re jöt te idõ pont já ig vissza men ve, vagy en nél ké sõb bi, de a meg sem mi sí tés tõl ko ráb bi idõpontban. [27] Ez zel össze füg gés ben fel kell még hív ni a fi gyel met ar ra, hogy a meg sem mi sí tés idõ pont já nak meg vá - lasz tá sát le he tõ vé te võ Abtv. 45. (4) be kez dé se az ex nunc és a pro futuro meg sem mi sí tés mel lett nem csak az ex tunc a lét re ho zás idõ pont já ig vissza - menõ meg sem mi sí tést te szi le he tõ vé az Al kot - mány bí ró ság szá má ra, ha nem bár mely más vissza - menõleges idõpontot is a létrehozás után. A jo gá szi köz vé le mény ben ez ugyan szo kat lan nak tûn het, de elõfordulhat, hogy a létrehozás idõpontjáig visszame nõ ha tállyal tör té nõ meg sem mi sí tés tõl el te kin tés ré vén lét re jö võ al kot mány el le nes ha tá sok csak egy12 612 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI ké sõb bi idõ pont tól je lent kez tek na gyobb gya ko ri - ság gal a jog gya kor lat ban, és így egy-egy eset ben cél sze rû le het, hogy ha nem is ex tunc ha tállyal, de a megsemmisítés idõpontjától idõben korábbi idõ - pon tot ál la pít meg az Al kot mány bí ró ság a ha tály - vesz tés re. E le he tõ ség elé a sza bá lyo zás nem ál lít aka dályt. [28] Összes sé gé ben te hát el tu dom fo gad ni a ha tá ro zat ren del ke zõ ré szé ben az in dít vány el uta sí tá sát, de en nek in do ka it csak a fen ti ér ve lés mel lett lát tam vol na meg fe le lõ nek. Budapest, október 29. Dr. Po kol Bé la s. k., Dr. Stumpf Ist ván kü lön vé le mé nye [29] Nem ér tek egyet a ha tá ro zat tal az al kal ma zá si ti la - lom el ren de lé sé re irá nyu ló ké re lem meg íté lé sé ben. Az Alkotmánybíróságról szóló évi CLI. tör - vény (Abtv.) alap ján az Al kot mány bí ró ság már nem zár kóz hat el at tól, hogy egy jog sza bály meg sem mi - sí té sét kö ve tõ en bí rói kez de mé nye zés sel vagy al - kot mány jo gi pa nasszal meg in dí tott el já rás ban a konk rét eset re vo nat ko zó al kal ma zá si ti la lom el ren - delésérõl érdemben döntsön. [30] 1. Az Al kot mány bí ró ság a je len ha tá ro za tát meg - elõ zõ en a 42/2008. (IV. 17.) AB ha tá ro zat tal (Abh.) ex nunc sem mi sí tet te meg a he lyi ön kor mány za tok ál tal év ben jog ta la nul igény be vett köz mû fej - lesz té si tá mo ga tás vissza fi ze té sé nek üte me zé sé rõl szó ló 50/2006. (III. 14.) Korm. ren de le tet (a to váb bi - ak ban: R.). E ko ráb bi ha tá ro zat ban az Al kot mány bí - róság utólagos normakontrollra irányuló indítvá - nyo kat, s nem bí rói kez de mé nye zést, il let ve al kot - mány jo gi pa naszt bí rált el. Így ma gá tól ér te tõ dõ en nem volt olyan konk rét ügy, amely ben al kal ma zá si ti lal mat kel lett vol na el ren del nie. [31] A je len ügy ben vi szont az Al kot mány bí ró ság az Abh.-tól el té rõ en bí rói kez de mé nye zés alap ján járt el. Az Al kot mány bí ró ság az al kal ma zá si ti la lom meg ál la pí tá sá ra irá nyu ló bí rói kez de mé nye zést a kö vet ke zõ ér ve lés sel uta sít ja el: a ha son ló tény be li alap ból szár ma zó, azo nos jog alap ján ke let ke zett jog vi szo nyok ak kor nyer het nek el ha son ló el bí rá - lást a bí ró ság elõtt, ha az Al kot mány bí ró ság a je len eset ben sem mond ja ki az R. al kal maz ha tat lan sá - gát (III. 3. pont). [32] Ez zel több szem pont ból sem ér tek egyet: [33] a) Egy részt azért nem, mert a ko ráb bi, utó la gos abszt rakt nor ma kont roll el já rás ke re té ben az al kot - mány el le nes ség meg ál la pí tá sá val egy ide jû leg al - kal ma zá si ti la lom ki mon dá sá ra egye di ügy hi á - nyá ban ön ma gá ban fo gal mi lag nem ke rül he tett sor. (Mel les leg ar ra utó la gos abszt rakt nor ma kont - roll el já rás ese tén most sem, és a jö võ ben sem ke - rül het sor.) Így azon az ala pon meg ta gad ni egy ké - sõb bi, konk rét ügy ben az al kal ma zá si ti la lom ki - mondását, mert az elsõ (utólagos normakontroll) ügy ben er re nem ke rült sor, meg ala po zat lan. [34] b) Más részt azért sem, mert ál lás pon tom sze rint az al kal ma zá si ti la lom el ren de lé sét nem le het a bí ró - sá gok, il let ve a tör vény elõt ti egyen lõ ség el vé re tá - masz kod va meg ta gad ni. Ahogy a je len ha tá ro zat is utal rá, az Al kot mány bí ró ság a 35/2011. (V. 6.) AB ha tá ro za tá ban rög zí tet te: a jo gál la mi sá got és a tör - vény elõt ti egyen lõ sé get sér tet te az, hogy a ha tá ro - zat meg ho za ta lát kö ve tõ en be nyúj tott bí rói kez de - mé nye zé sek kel érin tett ügyek ben még az al kot - mány el le nes jog sza bály alap ján kel lett vol na dön - te ni, míg a töb bi, a ha tá ro zat tal érin tett ügy ben már nem. Ezért az Al kot mány bí ró ság le szö gez te, hogy meg kell ad ni a le he tõ sé gét an nak is, hogy a konk - rét normakontroll eljárásban megállapított alkot - mány el le nes nor ma ál ta lá nos al kal ma zá si ti la lom ki mon dá sa hi á nyá ban se ér vé nye sül hes sen a fo lya - mat ban lé võ, azo nos tény be li alap ból szár ma zó, ugyan azon jog alap ján meg íté len dõ, de az Al kot - mány bí ró ság elé el nem ju tott el já rá sok ban. Te hát az Al kot mány bí ró ság a 35/2011. (V. 6.) AB ha tá ro - za tá ban a bí ró ság elõt ti egyen lõ ség el vét az Al kot - mány vé del mé nek, a jog vé de lem nek ki ter jesz té se, és nem pe dig a tör vény ál tal egyéb ként le he tõ vé tett jog vé de lem kor lá to zá sa ér de ké ben hív ta fel. A je len ügy ben sem le het az al kot má nyos elv a jog vé de lem kor lá to zá sá nak alap ja. [35] c) Har mad részt azért nem, mert az Alap tör vény és az Abtv. ha tály ba lé pé se kö vet kez té ben az Al kot - mány bí ró ság sze re pe je len tõ sen meg vál to zott: az al kot má nyos jog rend abszt rakt, pre ven tív vé del mé - hez ké pest el moz dult az egyé ni al kot má nyos jog sé - rel mek utó la gos or vo so lá sá nak, il let ve az Alap tör - vény ben biz to sí tott jo gok egye di ügyek ben tör té nõ ér vény re jut ta tá sá nak irá nyá ba. A ja nu ár 1-jé tõl ha tá lyos Abtv. elõ ír ja, hogy a bí ró az alap - tör vény-el le nes jog sza bály al kal ma zá sá nak ki zá rá - sát kez de mé nye zi, ha az Al kot mány bí ró ság ál tal már meg sem mi sí tett jog sza bályt az elõt te fo lya mat - ban le võ egye di ügy el bí rá lá sa so rán al kal maz nia kell. Ez te hát az Abtv a ér tel mé ben már a bí ró kö te les sé ge. Er re fi gye lem mel az al kal ma zá si ti la - lom in dít vá nyo zá sát és el ren de lé sét il le tõ en az Abtv.-nek a ha tá ro zat sze rin ti szû kí té se az adott jog in téz mény cél já val el len té tes ered mény re ve zet. [36] 2. A fentieken túlmenõen fontos látnunk továbbá, hogy az Al kot mány bí ró ság már a 35/2011. (V. 6.) AB ha tá ro za tá ban to vább fej lesz tet te ko ráb bi gya - kor la tát. Olyan el vi meg ál la pí tá so kat tett, ame lye - ket a je len ügy ben a ter ve zet in do ko lá sa az Alap tör - vény és az Abtv. alap ján is lé nye gi leg fenn tar tott, de azok kö vet ke ze tes al kal ma zá sá ra még sem ke rült13 szám 613 sor. Ezek kö zül ki e me len dõ nek tar tom a kö vet ke zõ - ket (III. 1. pont): [37] Az Al kot mány bí ró ság gya kor la ta a jog ki szá mít ha - tó mû kö dé sét tart ja szem elõtt. Ugyan ak kor meg ál - la pí tot ta azt is, hogy a tes tü let al kot mány vé del mi fel ada tá nak egyik lé nye ges cél ja az, hogy al kot - mány el le nes nor ma ne ér vé nye sül hes sen a jog rend - ben. [ ] A két dön tés ho zó bí rói szerv kö zöt ti kap - cso la tot te hát az al kal ma zan dó jog al kot má nyos sá - gá nak ga ran tá lá sa te rem ti meg, esz kö ze pe dig a [ ] bírói kezdeményezés. A jogvitában döntést hozó bí ró te hát az al kot má nyos jog sza bály al kal ma zá - sa ré vén tesz ele get Al kot mány ból fo lyó kö te le zett - sé gé nek, az Al kot mány bí ró ság pe dig ak kor, ha ér - dem ben bí rál el min den elé tárt bí rói kez de mé nye - zést. Ezek ered mé nye ként áll hat elõ az a hely zet, hogy a hasonló ténybeli alapból származó, azonos jog alap ján ke let ke zett jog vi szo nyok ha son ló el bí - rá lást nyer het nek a bí ró ság elõtt (ABH 2011, 210.), il let ve bí rói kez de mé nye zé sen ala pu ló konk rét normakontroll eljárásban az al kot má nyos jog ér - vény re jut ta tá sá hoz adott kö rül mé nyek kö zött fontosabb érdek fûzõdik, mint a csupán formális ér - te lem ben vett jog ál la mi ság el vé nek kö ve té sé hez. (ABH 2011, 223.) [38] Ezért az sá gi el já rás alap já ul szol gá - ló üggyel azo nos tény be li és jo gi alap ból szár ma zó pe res el já rás sal pár hu za mo san fo lya mat ban lé võ pe rek ese té ben utó lag is biz to sí ta ni kell az al kal ma - zás ki zá rá sá nak le he tõ sé gét. Mi vel a bí ró al kot má - nyos fel ha tal ma zá sa az al kot mány el le nes jog mel - lõ zé sé re nem ter jed ki, ezért le he tõ sé get kell biz to - sí ta ni ar ra is, hogy csak al kal ma zá si ti la lom ki mon - dá sá ra irá nyu ló bí rói kez de mé nye zést is ér dem ben vizs gál has son az Al kot mány bí ró ság. (ABH 2011, 224.) [39] A 35/2011. (V. 6.) AB ha tá ro zat e meg ál la pí tá sai ahogy azt a ha tá ro zat in do ko lá sa is rög zí ti va ló - ban csak konkrét normakontrollra és bírói kezde - mé nye zés re vo nat koz tak. Az Al kot mány bí ró ság te - hát az Al kot mány és az Al kot mány bí ró ság ról szó ló évi XXXII. tör vény alap ján még nem ter jesz - tet te ki az al kal ma zá si ti la lom ön ál ló kez de mé nye - zé sé nek a le he tõ sé gét az olyan ese tek re, ami kor a jog sza bály meg sem mi sí té sé re abszt rakt nor ma kont - roll el já rás ban ke rült sor. Ez azon ban nem je len ti azt, hogy az Alap tör vény és az Abtv. ren del ke zé se i - re fi gye lem mel az Al kot mány bí ró ság nak ne le het - ne, és ne kel le ne el bí rál nia a ki zá ró lag al kal ma zá si tilalom kimondására irányuló alkotmányjogi pa - naszt, il let ve bí rói kez de mé nye zést (akár ab ban az eset ben is, ha a tá ma dott jog sza bá lyi ren del ke zést az Al kot mány bí ró ság ko ráb ban utó la gos abszt rakt nor ma kont roll el já rás ban sem mi sí tet te meg). Ezt még a ha tá ro zat in do ko lá sá nak (III. 3. pont) alap té - te le sem ké pes ki zár ni: [a]bsztrakt nor ma kont roll el já rás ban az alap tör vény-el le nes ség meg ál la pí tá - sá nak és a jog sza bály meg sem mi sí té sé nek ál ta lá - ban ugyan olyan ha tá sa kell le gyen, mint ami lyen a jog al ko tói ha tá lyon kí vül he lye zés nek van. E meg - ál la pí tás ön ma gá ban az Abtv. 45. (1) és (3) be kez - dé sén ala pul, ami sze rint a meg sem mi sí tett jog sza - bály a ha tály vesz té sé nek nap já tól nem al kal maz ha - tó. Az Abtv. 45. (4) be kez dé se azon ban az Al kot - mány bí ró ság nak ön ál ló an is le he tõ sé get ad az al - kal ma zá si ti la lom el té rõ meg ál la pí tá sá ra, olyan mó don, hogy an nak ha tá sa ki ter jed jen a meg sem - mi sí tés elõtt lét re jött jog vi szo nyok ra, és a be lõ lük szár ma zó jo gok ra és kö te le zett sé gek re. [40] 3. Az Alap tör vény és az Abtv. vo nat ko zó ren del ke - zé se i nek ha tály ba lé pé se te hát meg vál toz tat ta az Al - kot mány bí ró ság el já rá si le he tõ sé ge it a ki zá ró lag al - kal ma zá si ti la lom ra irá nyu ló in dít vá nyok kal kap - cso lat ban. Ép pen ezért a je len ügy ben meg kel lett vol na vizs gál ni, hogy fenn áll tak-e az al kal ma zá si ti - la lom el ren de lé sé nek az Abtv. 45. (4) be kez dé sé - ben fog lalt fel té te lei. [41] Az Abtv. 45. (4) be kez dé se sze rint az Al kot mány - bí ró ság a fõ sza bály tól (az az az ex nunc meg sem mi - sí tés tõl és ex nunc al kal ma zá si ti la lom tól) el té rõ en is meg ha tá roz hat ja a meg sem mi sí tett jog sza bály ál - ta lá nos vagy egye di ügyek ben tör té nõ al kal maz ha - tat lan sá gát, ha ezt az Alap tör vény vé del me, a jog - biz ton ság vagy az el já rást kez de mé nye zõ kü lö nö - sen fon tos ér de ke in do kol ja. En nél fog va az al kot - mány bí ró sá gi meg sem mi sí tés jog ha tá sa be áll tá nak (a jog sza bály ha tály vesz té sé nek) az idõ pont ja adott eset ben az ex nunc meg sem mi sí tés té nye az al kal ma zá si ti la lom konk rét ügyek ben tör té nõ utó la gos el ren de lé se szem pont já ból az Abtv. alap - ján önmagában nem döntõ jelentõségû. [42] Ha az Al kot mány bí ró ság az alap tör vény-el le nes ség (al kot mány el le nes ség) meg ál la pí tá sa kö vet kez té - ben az Abtv.-ben a fõ sza bály ként meg ha tá ro zott ex nunc ha tállyal sem mi sí ti meg a jog sza bályt, ab - ból ön ma gá ban csak az kö vet ke zik, hogy a mér le - gelés során arra jutott, hogy nyomósabb szempon - tok in do kol ták a jog biz ton ság ge ne rá lis fenn tar tá - sát. En nél fog va nem dönt az alap tör vény-el le nes (al kot mány el le nes) jog sza bály ex tunc (vissza me - nõ le ges) ha tá lyú, ál ta lá nos jel le gû meg sem mi sí té - sé rõl, mint hogy a már adott eset ben hu za mo sabb idõ óta le zárt ügyek tö me ges fe lül vizs gá la tá nak le - he tõ sé ge, il let ve a meg sem mi sí tés kö vet kez té ben fel lé põ sza bá lyo zá si hi ány a jog biz ton ság arány ta - lan sé rel mé vel jár na. Ez azon ban nem je len ti azt, hogy a tes tü let a jog biz ton ság ér vé nye sü lé sé nek ge - ne rá lis ér de ke mel lett adott eset ben ne dönt het ne más hogy az al kal ma zá si ti la lom kér dé sé ben az in - dít vá nyo zó konk rét ügy ben nyil ván va ló vá tett, kü - lönösen fontos érdeke alapján. Ezért minden al - kal ma zá si ti la lom el ren de lé sé re irá nyu ló in dít - vánnyal kap cso la tos ügy ben egye di leg szük sé ges an nak vizs gá la ta, hogy az Alap tör vény vé del me, a jog biz ton ság vagy az el já rást kez de mé nye zõ kü lö -14 614 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI nösen fontos érdeke indokolja-e, hogy az Alkot - mánybíróság utóbb a konkrét ügyben tilalmat ren - del jen el. [43] Mind ezek re te kin tet tel az Al kot mány bí ró ság nak a ki zá ró lag al kal ma zá si ti la lom el ren de lé sé re irá - nyuló bí rói kez de mé nye zés (al kot mány jo gi pa nasz) ese tén a ké re lem el bí rá lá sá ról az Abtv. 45. (4) be - kez dé sé ben fog lalt fel té te lek fenn ál lá sá nak meg - fon tolt mér le ge lé se alap ján kell, kel lett vol na ha tá - rozatot hoznia. Budapest, október 29. Dr. Stumpf Ist ván s. k., A kü lön vé le mény hez csat la ko zom: Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Lé vay Mik lós s. k., Alkotmánybírósági ügyszám: III/590/ /2012. (XI. 12.) AB VÉG ZÉ SE al kot mány jo gi pa nasz alap ján in dult el já rás meg - szüntetésérõl Az Al kot mány bí ró ság tel jes ülé se al kot mány jo gi pa nasz tár gyá ban meg hoz ta a kö vet ke zõ Az Al kot mány bí ró ság az ag rár ka ma rai rend szer új szer ve ze ti és mû kö dé si fel té te lei ki ala kí tá sá nak elõ - se gí té sé vel össze füg gõ egyes kér dé se i rõl szó ló évi CXLIV. tör vény alap tör vény-el le nes sé gé - nek meg ál la pí tá sá ra és meg sem mi sí té sé re irá nyu ló al kot mány jo gi pa nasz tár gyá ban az el já rást meg - szün te ti. [1] 1. Az indítványozó jogi képviselõje útján alkotmányjogi panaszt nyújtott be az Alkotmánybírósághoz. [2] Eredeti, 2011-ben elõterjesztett indítványában az indítványozó az Alkotmánybíróságról szóló évi XXXII. tör vény (a to váb bi ak ban: ré gi Abtv.) 1. b) pont já ra és 21. (1) be kez dé sé nek a) pontjára fi - gye lem mel az egyes ter mé szet vé del mi és ag rár - tárgyú törvények módosításáról szóló évi LXX. törvénnyel (a továbbiakban: Módtv1.) módosí - I. tott az ag rár ka ma rai rend szer új szer ve ze ti és mûkö dési fel té te lei ki ala kí tá sá nak elõ se gí té sé vel össze füg gõ egyes kér dé se i rõl szó ló évi CXLIV. tör vény (a to váb bi ak ban: Agrtv.) al kot mány - el le nes sé gé nek meg ál la pí tá sát és meg sem mi sí té sét kér te a Ma gyar Köz tár sa ság Al kot má nyá ról szó ló évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 2. (1) be kez dé sé nek, va la mint 63. -ának sé rel - mé re hi vat koz va ja nu ár 1-jé vel az Al kot - mány he lyé be Ma gyar or szág Alap tör vé nye lé pett, a ré gi Abtv.-t pe dig fel vál tot ta az Al kot mány bí ró ság - ról szó ló évi CLI. tör vény (a to váb bi ak ban: Abtv.). Az Abtv. 71. (1) be kez dé se úgy ren del ke - zett, hogy az Abtv. ha tály ba lé pé sé vel min den olyan fo lya mat ban lé võ el já rás meg szû nik, amely tar tal ma sze rint jog sza bály al kot mány el le nes sé gé - nek a 24. (1) be kez dé sé ben meg ha tá ro zott utó la - gos vizs gá la tá ra irá nyul, és ame lyet nem az Alap - tör vény 24. cikk (2) be kez dés e) pontjában megha - tá ro zott in dít vá nyo zó ter jesz tett elõ. Egy út tal ugyan ezen sza kasz (3) be kez dé se le he tõ sé get te - rem tett ar ra, hogy a meg szûnt el já rás in dít vá nyo zó - ja az el nem bí rált in dít vány ban meg ha tá ro zott jog - sza bállyal össze füg gõ, és az ab ban fel ve tett tar ta - lom nak meg fe le lõ al kot má nyos sá gi ag gályt tar tal - ma zó in dít ványt az Abtv ában fog lalt fel té te - lek fenn ál lá sa ese tén már ci us 31-ig az Al kot - mány bí ró ság elé ter jessze, ha az ab ban meg je lölt al kot má nyos jog sé re lem alap tör vény-el le nes sé get va ló sít meg. Az in dít vá nyo zó er re te kin tet tel az Abtv. 26. (2) be kez dé sé ben sza bá lyo zott ki vé te les al kot mány jo gi pa nasz ke re té ben kér te az Agrtv. alap tör vény-el le nes sé gé nek megállapítását és meg - sem mi sí té sét. [3] 2. Az Agrtv. mó do sí tás elõt ti ren del ke zé sei értel - mében a gaz da sá gi ka ma rák ról szó ló évi CXXI. tör vény sze rin ti or szá gos és te rü le ti ag rár ka - ma rák mel lé az ag rár po li ti ká ért fe le lõs mi nisz ter az ag rár ka ma rai rend szer át ala kí tá sát fel ügye lõ meg bí - zot tat, ún. ka ma rai biz tost ne ve zett ki. A ka ma rai biz tos a fel ada ta it az ag rár ka ma rai rend szer új szer - ve ze ti és mû kö dé si fel té te le it meg ha tá ro zó tör vény hatálybalépéséig, de legfeljebb június 30-ig lát ta vol na el. A jú ni us 24-én ki hir de tett és jú - ni us 30-án ha tály ba lé pett Módtv a e sza bályt úgy módosította, hogy a konkrét idõponthoz kö - tött idõ kor lá tot a sza bá lyo zás ból ki vet te, s úgy ren - del ke zett, hogy a biz tos a fel ada ta it az ag rár ka ma - rai rend szer új szer ve ze ti és mû kö dé si fel té te le it meg ha tá ro zó tör vény alap ján meg ala ku ló or szá gos ka ma ra el nö ké nek meg vá lasz tá sát kö ve tõ nyol ca - dik na pig lát ja el. Egy út tal ki bõ ví tet te a biztos jog - köreit. [4] Az in dít vá nyo zó sze rint a tá ma dott ren del ke zé sek az Alap tör vény B) cik ké nek (2) be kez dé sé ben meg - fo gal ma zott jog ál la mi ság el vét és VI II. cikk (2) és (5) be kez dé sé be fog lalt egye sü lé si jo got sér tik.15 szám 615 Emel lett hi vat ko zott a Q) cikk (2) be kez dé sé re és a T) cikk (3) be kez dé sé re is. Az elõb bi kap csán utalt ar ra, hogy a tá ma dott elõ írá sok az em be ri jo gok és az alap ve tõ sza bad sá gok vé del mé rõl szó ló, Ró má - ban, no vem ber 4-én kelt Egyez mény nek a gyü le ke zés és egye sü lés sza bad sá gá ról szó ló 11. cik ké vel is el len té te sek. [5] Ál lás pont ja sze rint alap tör vény-el le nes, hogy az egye sü lé si jo gon ala pu ló ön kor mány zat tal és a Pol - gá ri Tör vény könyv rõl szó ló évi IV. tör vény sze rin ti nyil ván tar tott tag ság gal ren del ke zõ ag rár ka - ma ra te kin te té ben a fel ügye le ti jog gal egyéb ként nem ren del ke zõ ag rár mi nisz tert ka ma rai biz tos ki - ne ve zé sé re irá nyu ló jog gal ru ház ták fel. A ka ma rai biz tos fel ada ta it az ön kor mány za ti tes tü le tek és a ka ma rai tiszt ség vi se lõk fel ada ta it el von va ha tá roz - ták meg. Mind ez pe dig a ka ma ra mint köz tes tü let meg szû né sét ered mé nyez te. A ka ma rai biz tos bi - zony ta lan idõ re szó ló meg bí za tá sa to vább nö ve li az ag rár ka ma rák mû kö dé sé vel össze füg gés ben ki - ala kult bi zony ta lan sá got. A vi ta tott ren del ke zé sek meg szün te tik a ta gok ön ren del ke zé si jo gát mind szer ve ze ti, mind va gyo ni kér dé sek ben, vég ered - mény ben biz to sít ják az ön ké nyes va gyon el vo nás lehetõségét. [6] 3. Az in dít vány be nyúj tá sát kö ve tõ en az Or szág - gyû lés el fo gad ta a Ma gyar Ag rár-, Élel mi szer gaz da - sá gi és Vi dék fej lesz té si Ka ma rá ról szó ló évi CXXVI. tör vényt (a to váb bi ak ban: Ka ma rai tör - vény). Er re te kin tet tel az in dít vá nyo zó augusz tus 23-án ér ke zett be ad vá nyá val ere de ti al - kot mány jo gi pa na szát ki ter jesz tet te a Ka ma rai tör - vény re: kér te an nak egé sze, il let ve egyes fe je ze tei és ren del ke zé sei alap tör vény-el le nes sé gé nek meg - ál la pí tá sát és meg sem mi sí té sét az Alap tör vény B) cikk (1) be kez dé sé nek, VII. cikk (2) és (5) be kez - dé sé nek és XI II. cikk (1) be kez dé sé nek sé rel me mi - att. Te kin tet tel ar ra, hogy az in dít vá nyo zó ezen ké - rel me egy tel je sen új jog sza bály el len irá nyul rész - ben új al kot má nyos in do ko lás alap ján, az Al kot - mány bí ró ság az Abtv. 58. (3) be kez dé se és az Ügy rend 32. (2) be kez dé se alap ján el ren del te, hogy e kér dés el kü lö nül ve ke rül jön ér de mi vizs gá - lat ra és elbírálásra. [7] 4. A au gusz tus 1-jén ha tály ba lé pett Ka ma rai tör vény új ag rár ka ma rai rend szer alap ja it tet te le. Átmeneti rendelkezései között (különösen ) rög zí tet te, hogy a Ma gyar Ag rár ka ma ra és a te rü le ti ag rár ka ma rák a Ma gyar Ag rár-, Élelmiszergazda - sági és Vi dék fej lesz té si Ka ma ra (a to váb bi ak ban: ag rár ka ma ra) meg ala ku lá sá val egy ide jû leg ál ta lá - nos jog utód lás sal be ol vad nak az ag rár ka ma rá ba. A Ma gyar Ag rár ka ma rá nak, il let ve a te rü le ti ag rár - ka ma rák nak jog sza bá lyok ban meg ha tá ro zott fel - ada ta it és szer zõ dés ben vál lalt kö te le zett sé ge it az ag rár ka ma ra lét re jöt té tõl az ag rár ka ma ra lát ja el. A Ka ma rai tör vény 46. (1) be kez dé se ér tel mé ben a tör vény ha tály ba lé pé sé tõl szá mí tott har minc na - pon be lül a mi nisz ter ki ne ve zi az ag rár ka ma ra a húsz fõs át me ne ti el nök sé gé nek tag ja it, il let ve az átme neti el nö köt (együtt: át me ne ti el nök ség). A (4) be kez dés ér tel mé ben pe dig az át me ne ti el - nök ség a ki ne ve zést kö ve tõ 30 na pon be lül kö te les el fo gad ni ide ig le nes ügy rend jét. Az el nök sé gi ta gok ki ne ve zé se és az ide ig le nes ügy rend el fo ga dá sa kö - zött az ag rár ka ma ra ve ze té sét a ka ma rai biz tos lát ja el. Az ide ig le nes ügy rend el fo ga dá sá val egy ide jû - leg azon ban a ka ma rai biz tos jog kö re meg szû nik, fel ada ta it az át me ne ti el nök ve szi át. Ez zel össz - hang ban a Ka ma rai tör vény 54. (2) be kez dé se úgy szólt, hogy az ide ig le nes ügy rend el fo ga dá sa nap - ján az Agrtv. ha tá lyát vesz ti. [8] Az Or szág gyû lés a Ka ma rai tör vényt is mó do sí tot ta a Ma gyar Ag rár-, Élel mi szer gaz da sá gi és Vi dék fej - lesztési Kamaráról szóló évi CXXVI. törvény, va la mint a föld mé ré si és tér ké pé sze ti te vé keny ség - rõl szóló évi XLVI. törvény módosításáról szó ló évi CXXXII. tör vénnyel (a to váb bi ak - ban: Módtv2.). A Módtv (2) be kez dé se és 28. (1) be kez dé se alap ján az Agrtv szep - tem ber 19-én ha tá lyát vesz tet te. Emel lett a Módtv2. több vonatkozásban módosította a Kamarai törvény fent em lí tett, a ka ma rai biz tost is érin tõ ren del ke zé - se it. E mó do sí tá sok ból az ve zet he tõ le, hogy a ka - ma rai biz tos meg bí za tá sa és jog kö re meg szûnt, ál - ta la vég zett te vé keny ség rõl a mi nisz ter és az át me - ne ti el nök ség ré szé re be kell számolnia. [9] Al kot mány jo gi pa nasz el já rás ban a tá ma dott jog - sza bály ha tály vesz té se szem ben az el vont nor ma - kont roll el já rás sal nem ve zet szük ség kép pen az el já rás meg szün te té sé hez. Elõ for dul hat azon ban, hogy az ügy a jog sza bály ha tá lyon kí vül he lye zé se mi att fi gye lem mel a vizs gált ren del ke zé sek és a pa nasz tar tal má ra nyil ván va ló an oka fo gyot tá (Abtv. 59. ) vá lik, s ezért az el já rást az Al kot mány - bí ró ság meg szün tet he ti. [10] Je len eset ben az Al kot mány bí ró ság fi gye lem mel volt ar ra, hogy a ka ma rai biz tos jog ál lá sát meg ha tá - ro zó sza bá lyok al kal ma zá sa idõ ben ele ve az ag rár - ka ma rai rend szer új szer ve ze ti és mû kö dé si fel té te - le it meg ha tá ro zó tör vény alap ján meg ala ku ló or - szá gos ka ma ra el nö ké nek meg vá lasz tá sát kö ve tõ nyol ca dik na pig tar tott vol na. Ezt az idõt az új Ka - ma rai tör vény ugyan mó do sí tot ta az ide ig le nes ügy - rend el fo ga dá sá ra, de egy út tal ma ga is ren del ke zett a ka ma rai biz tos jog kö re i nek meg szün te té sé rõl. Mi - vel a ki fo gás olt ren del ke zé sek ki fe je zet ten a ka ma - rai biz tos ki ne ve zé sé rõl, jo go sult sá ga i nak kö ré rõl, il let ve meg bí za tá sá nak idõ tar ta má ról ren del kez tek, s a Ka ma rai tör vény elõ írá sai foly tán at tól a nap tól kezd ve, ami kor az Agrtv. ha tá lyát vesz tet te, a ka - ma rai biz tos sem jár hat el, fel ada ta it pe dig a Ka ma - rai tör vény ben meg ha tá ro zot tak sze rint az át me ne ti el nök vet te át, il let ve meg is szûn tek, a tá ma dott16 616 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI sza bá lyo kat konk rét eset ben már nem kell al kal - maz ni. Az Abtv. 41. (3) be kez dé se ér tel mé ben ha - tá lyon kí vül jog sza bály alap tör vény-el le nes sé gét az Al kot mány bí ró ság ak kor ál la pít hat ja meg, ha a jogsza bályt konk rét eset ben még al kal maz ni kel - lene. Ha az em lí tett fel té tel hi á nyá ban nem ál la pít - ha tó meg az alap tör vény-el le nes ség, ak kor az Alkot mánybíróság az ér de mi vizsgálatot sem foly - tat ja le. [11] A fen ti ek re te kin tet tel az Al kot mány bí ró ság az al - kot mány jo gi pa nasz tár gyá ban az el já rást az Abtv a és az Ügy rend 63. (2) be kez dés e) pont ja alap ján meg szün tet te. Budapest, október 29. Dr. Pa czo lay Pé ter s. k., az Al kot mány bí ró ság el nö ke Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Bragyova András s. k., Dr. Dienes-Oehm Egon s. k., Dr. Hol ló And rás s. k., elõ adó Dr. Kiss Lász ló s. k., Dr. Ko vács Pé ter s. k., Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Lé vay Mik lós s. k., Dr. Po kol Bé la s. k., Dr. Sza lay Pé ter s. k., Dr. Stumpf Ist ván s. k., Dr. Szí vós Má ria s. k., Alkotmánybírósági ügyszám: IV/2396/2012. Dr. Ba logh Ele mér s. k., Dr. Bal sai Ist ván s. k., TANÁCSAINAK A MA GYAR KÖZ LÖNY BEN KÖZ ZÉ NEM TETT HA TÁ RO ZA TAI ÉS VÉGZÉSEI 3304/2012. (XI. 12.) AB VÉG ZÉ SE nasz tár gyá ban meg hoz ta a kö vet ke zõ Az Al kot mány bí ró ság a vá lasz tá si el já rás ról szó ló évi C. tör vény 28. (4) be kez dé se alap tör - vény-el le nes sé gé nek meg ál la pí tá sa iránt be nyúj tott al kot mány jo gi pa naszt vissza uta sít ja. [1] Az indítványozó júniusában kelt indítványá - ban kér te a vá lasz tá si el já rás ról szó ló évi C. tör vény (a to váb bi ak ban: Ve.) 28. (4) be kez dé - se al kot mány el le nes sé gé nek meg ál la pí tá sát és meg sem mi sí té sét. [2] Te kin tet tel ar ra, hogy az in dít vány a vi ta tott tör vé - nyi ren del ke zés utó la gos al kot má nyos sá gi vizs gá la - tá ra irá nyult, az el já rás az Al kot mány bí ró ság ról szó ló évi CLI. tör vény (a to váb bi ak ban: Abtv.) 71. (1) be kez dé se alap ján ja nu ár 1-jei ha tállyal meg szûnt. Az Al kot mány bí ró ság XX/1070-1/2012. AB végzésben felhívta az indítvá - nyo zót, hogy in dít vá nyát az Abtv. 71. (3) be kez - dé se alap ján az Abtv ában fog lalt fel té te lek fenn ál lá sa ese tén már ci us 31-ig az Al kot - mány bí ró ság elé ter jeszt he ti. [3] In dít vá nyát a pa na szos az Al kot mány bí ró ság vég - zé sé re ha tár idõ ben vá la szol va al kot mány jo gi pa - nasz ként fenn tar tot ta. [4] Az in dít vá nyo zó az Abtv. 26. (2) be kez dé se alap - ján nyúj tot ta be pa na szát. In dít vá nyá ban a Ve. azon ren del ke zé sét tá mad ja, mely sze rint: (4) A vá lasz - tott és meg bí zott ta gok jo gai és kö te le zett sé gei azo - no sak, az zal az el té rés sel, hogy a meg bí zott ta gok ré szé re nem jár tisz te let díj. [5] Az in dít vá nyo zó nak a pa nasz ban ki fej tett ál lás - pont ja sze rint az, hogy az Or szá gos Vá lasz tá si Bi - zott ság (a to váb bi ak ban: OVB) meg bí zott tag ja i nak a tá ma dott ren del ke zés ér tel mé ben nem jár tisz te - let díj, sér ti az Alap tör vény II. cik ké ben sza bá lyo zott em be ri mél tó ság hoz va ló jo got, a XV. cikk (2) be - kez dé sé be fog lalt jog egyen lõ ség kö ve tel mé nyét,17 szám 617 va la mint az egyen lõ mun ká ért, egyen lõ bért nem - zet kö zi jog ban is mert alap el vet. [6] Az Abtv. 56. (2) be kez dé se alap ján az Al kot mány - bíróságnak a panasz befogadásáról dönteni jogosult ta ná csa mér le ge lé si jog kö ré ben vizs gál ja az al kot - mány jo gi pa nasz be fo gad ha tó sá gá nak tör vény ben elõ írt tar tal mi fel té te le it, kü lö nö sen a sze - rin ti érin tett sé get, a jog or vos lat ki me rí té sét, va la - mint a sze rin ti fel té te le ket. [7] Az Abtv a alap ján az Al kot mány bí ró ság az al - kotmányjogi panaszt a bírói döntést érdemben be - fo lyá so ló alap tör vény-el le nes ség vagy alap ve tõ al - kot mány jo gi je len tõ sé gû kér dés ese tén fo gad ja be. [8] Az Alkotmánybíróság 917/B/1998. AB határozatá - ban (a to váb bi ak ban: Abh.) már vizs gál ta a vá lasz - tá si bi zott sá gok vá lasz tott és de le gált tag jai kö zött a Ve. ál tal tett meg kü lön böz te tés al kot má nyos sá gát. Az Abh.-ban ugyan nem a tisz te let díj, ha nem az össze fér he tet len sé gi okok te kin te té ben fenn ál ló tör - vé nyi meg kü lön böz te tést vizs gál ta, de a ha tá ro zat in do ko lá sá ban tett olyan meg ál la pí tá so kat, ame - lyek eb ben az ügy ben is irány adó nak te kint he tõk. [9] A vá lasz tá si bi zott ság va la mennyi tag já nak a jo gai és a kö te le zett sé gei azo no sak. (Ki vé ve a tisz te let dí - jat, amely a vá lasz tott ta gok nak a költ ség ve tés bõl jár, míg a de le gál tak ese té ben a de le gá ló dönt ar ról, hogy tisz te let dí jat ad vagy sem.) A bi zott sá gok alap - ve tõ fel ada ta a sza va zás szám sze rû sé gé nek az egy - ér tel mû meg ál la pí tá sa, to váb bá a jog sza bá lyi elõ - írá sok tel je sü lé sé nek tör vény es sé gi el len õr zé se, be - tar tá sa és betartatása. [10] A Ve. alap ján a vá lasz tá si bi zott ság össze té te le el vi - leg ki egyen sú lyo zott nak te kint he tõ: egy ide jû leg és együt te sen van nak je len a vá lasz tott és a de le gált ta gok a bi zott ság te vé keny sé gé nek min den fá zi sá - ban. A de le gált ta gok ál ta lá ban ver sen gõ szer ve ze - tek kép vi se lõi is egy ben. A Ve.-nek ez a sza bá lyo - zá sa biz to sít ja leg in kább azt, hogy a bi zott sá gi ta - gok köl csö nö sen el len õriz zék egy más te vé keny sé - gét, an nak ér de ké ben, hogy a bi zott sá gi dön té sek min den te kin tet ben jog sze rû ek legyenek. [11] A vá lasz tott ta gok te vé keny sé gé vel kap cso lat ban a bi za lom alap ja az, hogy sze mé lyük ben füg get le - nek, és kép vi se le ti szer vek (Or szág gyû lés, ön kor - mány zat) vá laszt ják õket. A de le gált ta gok ese té ben a bi zal mi elv a je lö lõ szer ve zet, il le tõ leg a füg get len je lölt ré szé rõl ér vé nye sül: a de le gá ló biz tos le het ab ban, hogy a de le gált a leg na gyobb gon dos ság gal jár el a bi zott ság ban. A vá lasz tott ta gok meg bí za tá - sa hosszabb idõ szak ra (4 év re), a de le gált ta gok meg bí za tá sa egy konk rét vá lasz tás ra (ál ta lá ban 72 nap ra) szól. A Ve. alap ján mû kö dõ mint egy 14 ezer vá lasz tá si bi zott ság ra ér vé nyes sza bály alól egyet len ki vé tel van: az Or szá gos Vá lasz tá si Bi zott - ság ba de le gált ta gok meg bí za tá sa hosszabb idõ tar - ta mú is le het. A de le gált tag meg bí za tá sa bár mi kor, in dok lás nél kül vissza von ha tó, és a meg bí za tás a konk rét vá lasz tás ered mé nyé nek vég le ges közzététe lé vel meg szû nik. (ABH 2001, 1028, ) [12] A tisz te let díj te kin te té ben tett tör vé nyi meg kü lön - böz te tés a vá lasz tá si bi zott ság vá lasz tott és de le gált tag ja i nak funk ci ó já ban, a meg bí za tás ke let ke zé sé - ben és meg szû né sé ben rej lõ kü lönb sé ge ken ala pul. [13] Az Al kot mány bí ró ság ál lás pont ja sze rint az in dít - vány nem vet fel olyan új, alap ve tõ nek te kint he tõ al kot mány jo gi kér dést, amely az in dít vány ér de mi elbírálását indokolná. [14] Mind eze ket fi gye lem be vé ve az Al kot mány bí ró ság meg ál la pí tot ta, hogy az el já rás tár gyát ké pe zõ al - kot mány jo gi pa nasz nem fe lel meg az Abtv ában sza bá lyo zott be fo ga dá si fel té te lek nek, ezért az in dít ványt az Ügy rend 30. (2) be kez dés a) pont ja alap ján vissza uta sí tot ta. Budapest, október 29. Dr. Bal sai Ist ván s. k., Dr. Kiss Lász ló s. k., Dr. Hol ló And rás s. k., ta nács ve ze tõ, elõ adó Dr. Bragyova András s. k., Dr. Ko vács Pé ter s. k., Alkotmánybírósági ügyszám: IV/2722/ /2012. (XI. 12.) AB VÉG ZÉ SE nasz tár gyá ban meg hoz ta a kö vet ke zõ Az Alkotmánybíróság a Kúria Kfv.III /2011/7. számú ítélete, a Legfelsõbb Bíróság 1/2008. (V. 19.) PK vé le mény III. és IV. pont jai, va la mint a Pol gá ri Tör vény könyv 148. (2) be kez dé se alap tör vény-el - le nes sé gé nek meg ál la pí tá sá ra és meg sem mi sí té sé re irá nyu ló al kot mány jo gi pa naszt vissza uta sít ja. [1] 1.1. Az indítványozó az Alkotmánybíróságról szóló évi CLI. tör vény (a to váb bi ak ban: Abtv.) 27. -a alap ján a Kú ria fe lül vizs gá la ti el já rá sá ban ho zott Kfv.III /2011/7. szá mú íté le té vel, va - la mint az an nak alap já ul szol gá ló Veszp rém Me -18 618 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI gyei Bí ró ság 2.K /2011/4. szá mú jog erõs íté - le té vel szem ben azért nyúj tott be al kot mány jo gi pa - naszt, mert álláspontja szerint a bíróság döntései sér tik Ma gyar or szág Alap tör vé nye (a to váb bi ak ban: Alap tör vény) XXVI II. cik ké nek (1) be kez dé sé ben fog lalt tisz tes sé ges el já rás hoz fû zõ dõ alap ve tõ jo - got. Az in dít vá nyo zói ál lás pont sze rint az in gat - lan-nyil ván tar tá si ügy ben el já ró ha tó ság ha tá ro za - tát fe lül vizs gá ló bí ró sá gi íté le tek azért nem fe lel nek meg az Alap tör vény XXVI II. cikk (1) be kez dé sé ben fog lalt alap ve tõ jog nak, mert a bí ró sá gok az el já rá - suk so rán a pol gá ri per rend tar tás sza bá lya it fi gyel - men kí vül hagy ták, és fe lül vizs gá la tuk ki zá ró lag for - mai szempontokra korlátozódott. Az indítványozó az el já rás tisz tes sé ges sé gé nek sé rel mé vel össze füg - gés ben hi vat ko zik az Alap tör vény 26. cikk (1) be - kez dé sé ben fog lalt, va la mint az Alap tör vény 28. cikk ben foglalt szabályokra. [2] 1.2. Az in dít vá nyo zó az Abtv ára fi gye lem - mel az Abtv át meg je löl ve má sod la gos ké rel - mében kifogásolta a Legfelsõbb Bíróság 1/2008. (V. 19.) PK vé le mény III. és IV. pont jai alap tör vényel le nes sé gét. Az in dít vá nyo zói ál lás pont sze rint a Legfelsõbb Bíróság 1/2008. (V. 19.) PK véleményé - nek ki fo gás olt ré szei sér tik az Alap tör vény II. cik ké - ben biztosított emberi méltósághoz fûzõdõ alapve - tõ jo got, és ez zel össze füg gés ben az Alap tör vény B) cikk (1) be kez dé sé ben fog lalt jog biz ton ság elvét. [3] 1.3. Az in dít vá nyo zó har mad la gos ké rel mé ben a Polgári Törvénykönyvrõl szóló évi IV. tör - vény (a to váb bi ak ban: Ptk.) 148. (2) be kez dé se alap tör vény-el le nes sé gé nek ki mon dá sát kez de mé - nyez te, mert ál lás pont ja sze rint a kö zös tu laj don meg szün te té sét sza bá lyo zó pol gá ri jo gi ren del ke - zés sér ti az Alap tör vény II. cik ké ben biz to sí tott em - beri méltósághoz fûzõdõ alapvetõ jogot. [4] 2. Az Abtv. 56. (1) be kez dé sé ben meg ha tá ro zot - tak sze rint az Al kot mány bí ró ság nak el sõd le ge sen az al kot mány jo gi pa nasz be fo gad ha tó sá gá ról szük - sé ges dön te nie. Az Al kot mány bí ró ság ezért je len ügy ben az al kot mány jo gi pa nasz ban elõ adott ké rel - mek sor ren di sé gé re fi gye lem mel min de nek elõtt azt vizs gál ta meg, hogy az al kot mány jo gi pa nasz meg - fe lel-e a tör vény ben elõ írt for mai, va la mint az Abtv ban és az Abtv ban fog lalt tar - tal mi ter mé sze tû be fo gad ha tó sá gi fel té te lek nek. [5] 2.1. Az Abtv a a be fo gad ha tó ság tar tal mi fel - té te le ként ha tá roz za meg, hogy az al kot mány jo gi panasz a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptör vény-el le nes sé get tar tal maz zon, vagy alap ve tõ al kot mány jo gi je len tõ sé gû kér dést ves sen fel. Az in - dítványozói álláspont értelmében a bírói döntés azért sér ti az Alap tör vény XXVI II. cikk (1) be kez dé - sé ben fog lalt alap ve tõ jo got, mert a bí ró sá gok nem az el já rá si tör vé nyek nek meg fe le lõ en vizs gál ták fe - lül a ki fo gás olt köz igaz ga tá si ha tá ro za tot, és fe lül - vizs gá la tuk for mai szem pon tok ra kor lá to zó dott. Az Al kot mány bí ró ság nak az Alap tör vény 24. cikk (2) be kez dés d) pont ja, va la mint az Abtv a alapján csak a bírói döntést érdemben befolyásoló, pontosan körülírt alaptörvény-ellenesség kiküszö - bö lé sé re van jog kö re. Az in dít vá nyo zó azon ban az el já rá si sza bály sér té sek re ál ta lá nos ság ban hi vat ko - zott, és sem a bí ró sá gok el já rá sá val, sem a bí rói íté - le tek ér de mé vel kap cso la to san nem ál lí tott olyan pontosan körülírt alaptörvény-ellenességet, amelyet alap ve tõ al kot mány jo gi je len tõ sé gû kér dés ként le het ne ér té kel ni, vagy amely fel vet né a bí rói dön - tést ér dem ben be fo lyá so ló alap tör vény-el le nes ség ké te lyét. Eb bõl kö vet ke zõ en az al kot mány jo gi pa - nasz nem fe lel meg az Abtv ában fog lalt tar - tal mi ter mé sze tû be fo gad ha tó sá gi fel té tel nek. [6] 2.2. Az in dít vá nyo zó má sod la gos ké rel mé ben az Abtv. 26. sze rin ti el já rás ban a Leg fel sõbb Bí ró ság 1/2008. (V. 19.) PK vé le mény III. és IV. pont ja i nak alap tör vény-el le nes sé gét ál lí tot ta, és kez de mé - nyez te a kol lé gi u mi vé le mény e ré szé nek meg sem - mi sí té sét. Az Abtv. 26. sze rin ti el já rá sok ban az Al - kot mány bí ró ság ha tás kö re az al kot mány jo gi pa - nasz ban ki fo gás olt jog sza bá lyok, il let ve fi gye lem - mel az Abtv. 37. (2) be kez dé sé ben ír tak ra, köz jo gi szer ve zet sza bá lyo zó esz kö zök és jog egy sé gi ha tá - ro za tok alap tör vény-el le nes sé gé nek vizs gá la tá ra ter jed ki. A Leg fel sõbb Bí ró ság ál tal meg al ko tott kol lé gi u mi vé le mé nyek az Alap tör vény, il let ve a jog al ko tás ról szó ló évi CXXX. tör vény (a to - váb bi ak ban: Jat.) vo nat ko zó ren del ke zé sei sze rint nem mi nõ sül nek sem jog sza bály nak, sem köz jo gi szer ve zet sza bá lyo zó esz köz nek, sem pe dig jog egy - sé gi ha tá ro zat nak. Sem az Alap tör vény, sem a Jat. ren del ke zé sei nem fûz nek nor ma tív erõt a Leg fel - sõbb Bí ró ság kol lé gi u mi vé le mé nye i hez, így azok kö te le zõ erõ vel sem ren del kez nek. A Kú ria jog egy - sé gi ha tá ro za ta i nak ki vé te lé vel az Al kot mány bí ró - ság a bí ró ság jog ér tel me zé sé nek alap tör vény-el le - nes sé gét ki zá ró lag az Abtv. 27. sze rin ti el já rás - ban, konk rét bí rói dön té sek kel össze füg gés ben vizs gál hat ja. Az Al kot mány bí ró ság így csak konk rét bírósági döntésekben testet öltõ bírói jogértelmezés alap tör vény-el le nes sé gé nek vizs gá la tá ra ren del ke - zik ha tás kör rel, egyéb bí ró sá gi irány el vek, el vi dön - té sek, kol lé gi u mi ál lás fog la lá sok, és vé le mé nyek ön ál ló vizs gá la tá ra már nem. Eb bõl kö vet ke zõ en az al kot mány jo gi pa nasz ban ki fo gás olt kol lé gi u mi vé - le mény alap tör vény-el le nes sé gé nek vizs gá la tá ra az Al kot mány bí ró ság nak nincs ha tás kö re. [7] 2.3. Az in dít vá nyo zó har mad la gos ké rel mé ben a Ptk (2) be kez dé se alap tör vény-el le nes sé gé - nek ki mon dá sát azért kez de mé nyez te, mert ál lás - pont ja sze rint a kö zös tu laj don meg szün te té sét sza - bá lyo zó pol gá ri jo gi ren del ke zés sér ti az Alap tör -19 szám 619 vény II. cik ké ben fog lalt em be ri mél tó ság hoz fû zõ - dõ alap jo got. Az in dít vá nyo zó ugyan ak kor nem je - löl te meg egy ér tel mû en, hogy az Abtv. mely sza bá - lya ala poz za meg az Al kot mány bí ró ság nak ezen in - dít vány rész el bí rá lá sá ra vo nat ko zó ha tás kö rét. Az Abtv. 28. (1) be kez dé sé ben fog lalt ren del ke zés le - he tõ sé get nyújt az Al kot mány bí ró ság nak ar ra, hogy az Abtv ban meg ha tá ro zott bí rói dön tés fe lül - vizs gá la tá ra irá nyu ló el já rás ban a 26. sze rin ti, jog sza bály Alap tör vénnyel va ló össz hang ját il le tõ vizs gá la tot is le foly tat has sa. Ilyen sá - gi vizs gá lat ra azon ban csak ab ban az eset ben van le he tõ ség, ha az ügy ben foly ta tott bí ró sá gi el já rás - ban a ki fo gás olt jog sza bályt az el já ró bí ró ság tény - le ge sen al kal maz ta. A je len al kot mány jo gi pa nasz alap já ul szol gá ló bí ró sá gi el já rá sok in gat lan-nyil - ván tar tá si ügy ben ho zott köz igaz ga tá si ha tá ro za tot vizs gál tak fe lül. Sem a Kú ria, sem a Veszp rém Me - gyei Bí ró ság az al kot mány jo gi pa nasszal tá ma dott dön té se i ben nem al kal maz ta a Ptk (2) be - kez dé sé ben fog lalt, a kö zös tu laj don meg szün te té - sét sza bá lyo zó pol gá ri jo gi ren del ke zést. Eb bõl kö - vet ke zõ en az al kot mány jo gi pa nasz eb ben a ré szé - ben nem fe lel meg az Abtv. 26. (1) be kez dé sé ben fog lalt be fo gad ha tó sá gi fel té tel nek. [8] Az Al kot mány bí ró ság az al kot mány jo gi pa nasz be - fo gad ha tó sá gi vizs gá la tá nak ered mé nye ként ar ra a kö vet kez te tés re ju tott, hogy a ké rel mek sor ren di sé - gé re fi gye lem mel az al kot mány jo gi pa nasz rész ben nem fe lel meg az Abtv ában fog lalt be fo gad - ha tó sá gi fel té tel nek, rész ben nem tar to zik az Al kot - mány bí ró ság ha tás kö ré be, rész ben pe dig nem fe lel meg az Abtv. 26. (1) be kez dés ben fog lalt be fo gad - ha tó sá gi fel té tel nek. Az Al kot mány bí ró ság ezért az al kot mány jo gi pa naszt az Abtv ában fenn ál ló be fo gad ha tó sá gi aka dály mi att az Ügy rend 30. (2) be kez dés a) pontja alapján, hatáskör hiánya miatt az Abtv. 64. a) pont ja alap ján, míg az Abtv. 26. (1) be kez dés ben fog lalt be fo gad ha tó sá gi aka - dály mi att az Ügy rend 30. (2) be kez dés c) pontja alap ján vissza uta sí tot ta. Budapest, október 29. Dr. Hol ló And rás, s. k., ta nács ve ze tõ Dr. Bal sai Ist ván s. k., Dr. Bragyova András s. k., elõ adó Dr. Kiss Lász ló s. k., Dr. Ko vács Pé ter s. k., Alkotmánybírósági ügyszám: IV/3053/ /2012. (XI. 12.) AB VÉG ZÉ SE nasz tár gyá ban meg hoz ta az aláb bi Az Al kot mány bí ró ság a meg vál to zott mun ka ké pes - sé gû sze mé lyek el lá tá sa i ról és egyes tör vé nyek mó - dosításáról szóló évi CXCI. törvény egyes ren del ke zé sei alap tör vény-el le nes sé gé nek vizs gá - la tá ra és meg sem mi sí té sé re irá nyu ló al kot mány jo gi pa naszt vissza uta sít ja. [1] Az in dít vá nyo zó az Al kot mány bí ró ság ról szó ló évi CLI. tör vény (a to váb bi ak ban: Abtv.) 26. (2) be kez dé se alap ján al kot mány jo gi pa nasz ke re - té ben kér te a meg vál to zott mun ka ké pes sé gû sze - mé lyek el lá tá sa i ról és egyes tör vé nyek mó do sí tá sá - ról szó ló évi CXCI. tör vény (a to váb bi ak ban: Mmtv.) ai alap tör vény-el le nes sé gé nek meg ál la pí tá sát és meg sem mi sí té sét. [2] Az in dít vá nyo zó be ad vá nyá ban elõ ad ta, hogy május 1. napjától részére baleseti rokkantsági nyug dí jat ál la pí tot tak meg. Az Or szá gos Re ha bi li tá - ci ós és Szo ci á lis Szak ér tõi In té zet má jus 19-én kelt szak vé le mé nye alap ján a Dél-Du nán tú li Re gi o ná lis Nyug díj biz to sí tá si Igaz ga tó ság má jus 27-én kelt ha tá ro za tá ban meg erõ sí tet te, hogy rok kant sá ga túl nyo mó an bal ese ti ere de tû, újabb fe lül vizs gá la ta nem szük sé ges, ezen túl me nõ en a ko ráb bi szak vé le mény alap ján rög zí tet te, hogy nem re ha bi li tál ha tó, újabb fe lül vizs gá la ta csak ál la - potrosszabbodás esetén szükséges május 25-én kelt le ve lé ben az Or szá gos Nyugdíjbiztosí - tási Fõ igaz ga tó ság El len õr zé si Fõ osz tá lya ar ról tá jé - koz tat ta az in dít vá nyo zót, hogy az Or szá gos Re ha - bi li tá ci ós és Szo ci á lis Szak ér tõi In té zet he lyi szak ér - tõi bi zott sá ga rok kant sá gát fo lya ma to san fenn ál ló - nak és vég le ges nek mi nõ sí tet te, így az el lá tás ra jo - go sult ság fenn tar tá sa mi att a ké sõb bi ek ben az or - vosi bi zott ság elõtt megjelennie nem kell. [3] Az in dít vá nyo zó sze rint fen ti elõz mé nyek után a rok kant sá gi nyug díj ra va ló újabb fe lül vizs gá lat nél - kü li jo go sult sá gát von ták meg a sé rel me zett jog sza - bá lyi ren del ke zé sek ré vén. Mi vel az in dít vá nyo zó már ci us 31-ig nem kér te a komp lex mi nõ sí tés el vég zé sét, a Ba ra nya Me gyei Kor mány hi va tal Nyug díj biz to sí tá si Igaz ga tó sá ga Igé nyel bí rá lá si Osz tá lya ha tá ro za tá ban az Mmtv. 33. (3) be kez - dés c) pontjára hivatkozva május 1. napjával az el lá tást meg szün tet te.20 620 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI [4] Az in dít vá nyo zó ál lás pont ja sze rint az Mmtv ai sér tik az Alap tör vény XI II. cik ké ben biz - to sí tott tu laj don hoz va ló jo got, va la mint az Alap tör - vény B) cik ké nek (1) be kez dé sé ben fog lal tak kal el - len té te sek, ezért kér te, hogy az Al kot mány bí ró ság ál la pít sa meg azok alap tör vény-el le nes sé gét, és sem mi sít se meg a sé rel me zett jog sza bá lyi ren del ke - zé se ket. [5] Az Al kot mány bí ró ság az Abtv. 56. (2) be kez dé se ér tel mé ben mér le ge lé si jog kö ré ben meg vizs gál ta az al kot mány jo gi pa nasz be fo gad ha tó sá ga tör vé nyi fel té te le i nek fenn ál lá sát. [6] Az Abtv. 26. (2) be kez dé se ér tel mé ben az Al kot - mány bí ró ság al kot mány jo gi pa nasz el já rá sa ki vé te - le sen ak kor is kez de mé nyez he tõ, ha az alap tör - vény-el le nes jog sza bály ren del ke zé sé nek al kal ma - zá sa vagy ha tá lyo su lá sa foly tán köz vet le nül, bí rói dön tés nél kül kö vet ke zett be a jog sé re lem, és nincs a jog sé re lem or vos lá sá ra szol gá ló jog or vos la ti el já - rás, vagy a jog or vos la ti le he tõ sé ge it az in dít vá nyo - zó már ki me rí tet te. [7] Az al kot mány jo gi pa nasz elõ ter jesz té sé re az Abtv. 30. (1) be kez dé se ér tel mé ben az alap tör vény-el le - nes jog sza bály ha tály ba lé pé sé tõl szá mí tott száz - nyolc van na pon be lül van le he tõ ség, és az Abtv. 30. (4) be kez dé se rög zí ti, hogy száz nyolc van nap el tel té vel sá gi el já rás meg in dí tá sá - nak nincs he lye. [8] Je len ügy ben a ja nu ár 1-jé vel ha tály ba lé pett alap tör vény-el le nes nek vélt jog sza bá lyi ren del ke - zé sek el le ni al kot mány jo gi pa nasz jú li us 2-án ér ke zett az Al kot mány bí ró ság ra. [9] Az Ügy rend 50. (1) be kez dé se sze rint a be ad vány be nyúj tá sá ra nyit va ál ló tör vé nyi ha tár idõ ese tén a be ad vány nak a ha tár idõ utol só nap já ig az irat ér - kez te té sé re jo go sult szerv hez be kell ér kez ni. [10] A be fo ga dás to váb bi fel té te le i nek vizs gá la ta a fen - tiekre te kin tet tel szük ség te len volt, bár a ren del ke - zés re ál ló ira tok ból meg ál la pít ha tó, hogy az al kot - mány jo gi pa nasz to váb bi tör vé nyi fel té te le sem tel - je sült, hi szen az in dít vá nyo zó az el sõ fo kú ha tá ro - zat el len nem fel leb be zett (a be csa tolt ha tá ro zat ren del ke zõ ré sze tar tal maz za az er rõl szó ló tá jé - koz ta tást, az in do ko lás pe dig fel hív ja a fi gyel met az iga zo lá si ké re lem elõ ter jesz té sé nek lehetõsé - gére is). [11] Te kin tet tel ar ra, hogy az al kot mány jo gi pa nasz a sé - rel me zett jog sza bá lyi ren del ke zé sek ha tály ba lé pé - sé tõl szá mí tott száz nyolc van na pon túl ér ke zett az Al kot mány bí ró ság ra, te hát el ké sett, az Al kot mány - bí ró ság az Abtv. 30. (4) be kez dé se, va la mint az Ügy rend 30. (2) be kez dés d) pont ja alap ján az al - kot mány jo gi pa nasz be fo ga dá sát vissza uta sí tot ta. Budapest, október 29. Dr. Hol ló And rás s. k., ta nács ve ze tõ Dr. Bal sai Ist ván s. k., elõ adó Dr. Kiss Lász ló s. k., Dr. Bragyova András s. k., Dr. Ko vács Pé ter s. k., Alkotmánybírósági ügyszám: IV/3193/ /2012. (XI. 12.) AB VÉG ZÉ SE nasz tár gyá ban meg hoz ta a kö vet ke zõ Az Al kot mány bí ró ság a Kecs ke mé ti Vá ro si Bí ró - ság végrehajtási igényperben hozott 11.G / 2011/37. szá mú íté le te, a Kecs ke mé ti Tör vény szék kapcsolódó 4.Gf /2011/5. számú ítélete, a polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény 271. (3) be kez dés b) pont ja, va la mint a 371. (1) be kez dés vagy más olyan jo ga alap ján szö veg - ré sze alap tör vény-el le nes sé gé nek meg ál la pí tá sá ra és meg sem mi sí té sé re irá nyu ló al kot mány jo gi pa - naszt vissza uta sít ja. [1] A Nem ze ti Adó- és Vám hi va tal Bács-Kis kun Me gyei Adó igaz ga tó sá ga Hát ra lék ke ze lé si és Vég re haj tá si Fõ osz tály Vég re haj tá si Osz tály 1 (a to váb bi ak ban: in dít vá nyo zó) al kot mány jo gi pa naszt ter jesz tett elõ az Al kot mány bí ró ság nál. [2] 1. Az indítványozó az Alkotmánybíróságról szóló évi CLI. tör vény (a to váb bi ak ban: Abtv.) 26. (1) be kez dé se, va la mint a 27. -a alap ján kér te a Kecs ke mé ti Vá ro si Bí ró ság vég re haj tá si igény per - ben ho zott 11.G /2011/37. szá mú íté le te, a Kecskeméti Törvényszék kapcsolódó 4.Gf / 2011/5. számú ítélete, a polgári perrendtartásról szó ló évi III. tör vény (a to váb bi ak ban: Pp.) 271. (3) be kez dés b) pont ja, va la mint a 371. (1) be kez dés vagy más olyan jo ga alap ján szö veg - ré sze alap tör vény-el le nes sé gé nek meg ál la pí tá sát és meg sem mi sí té sét. [3] 2. Az in dít vá nyo zó NAV adó vég re haj tá si el já rás ke - retében március 4-én lefoglalta az adós Mitsubishi Pajero MT 3.2 DI-DGLS típusú gépjármû - vét. Ez el len a Lom bard Lí zing Fi nan szí ro zá si Zrt. Több megjelenítése
XV. ÉVFOLYAM 3. SZÁM 2007. NOVEMBER 23. A MAGYAR BÁNYÁSZATI ÉS FÖLDTANI HIVATAL HIVATALOS LAPJA Szerkesztõség: 1051 Bp., Arany Já nos u. 25. Te l.: 301-2924 Megjelenik szükség szerint Ára: 924 Ft F E L Részletesebben A KI HALL GA TÁ SI TECH NI KÁK EM LÉ KE ZET RE GYA KO ROLT HA TÁ SA: A SZEM TA NÚ-EM LÉ KE ZET SÉ RÜ LÉ KENY SÉ GÉ NEK BI ZO NYÍ TÉ KAI
Pál fel tá ma dás hi té rõl Hogyan alakult ki Pál hite Jézus feltámadásában, és miért vált szá má ra min den mást el söp rõ vé? A kor rekt vá lasz hoz (rész- ben te o ló gi ai, rész ben pszi cho ló gi Részletesebben A ver seny: Min den ze ne kar nak két ze ne szám elõ adá sá ra van le he tõ ség, egy sa ját tal és egy fel dol go zás sal kell ké szül nie.
Hit, remény, szeretet a hévízgyörki református egyházközség hírlevele l 2011/május Hús vé ti üze net Mert úgy sze ret te Is ten e vi lá got, hogy egy szü lött FI át ad ta, hogy aki hisz Ben ne el ne vesszen, Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK Elõ szó...3 I. FEGYVERNEK HELYE, HAGYOMÁNYOK, TÖRTÉNETE...4 1. A nagy köz ség te rü le ti el he lyez ke dé se...4 2.
TARTALOMJEGYZÉK Elõ szó...3 I. FEGYVERNEK HELYE, HAGYOMÁNYOK, TÖRTÉNETE...4 1. A nagy köz ség te rü le ti el he lyez ke dé se...4 2. Ter mé sze ti jel lem zõk...4 3. A te le pü lés múlt ja...6 4. Fegy Részletesebben A tõ ke pi a ci sze rep lõk
1394 2011 2011. szeptember l XViii. évfolyam 9. szám l az önkormányzat közérdekű, havonta megjelenõ lapja l ára: 100 ft L a tartalomból színjátszó tábor IdénaugusztusbanismétmegrendezteszínjátszótáborátZamárdiban Részletesebben VII. Az Al kot m ny b r s g el n k nek v g z se
VII. Az Al kot m ny b r s g el n k nek v g z se 711/I/2003. AB eln ki v gz s 1779 711/I/2003. AB eln ki v gz s Az Al kot m ny b r s g el n ke jog sza b ly alkot m ny elle ness g nek ut la gos vizs g la Részletesebben Épít ke zõk. Oláh Ro land szo ci á lis mun kás
Épít ke zõk Jú li us ele jén Ágon te tõ fel újí tás ba fo gott Or sós Flóra és Fá bi - án. A Hab itat Pont és a Köz-Tér-Há ló Ala pít vány köz re mû kö dé - sé vel meg va ló su ló mun kát már áp ri lis Részletesebben MAGYAROK A BÉKEFENNTARTÁSBAN
Kiss Zoltán László MAGYAROK A BÉKEFENNTARTÁSBAN ZRÍNYI KIADÓ Kiss Zoltán László MAGYAROK A BÉKEFENNTARTÁSBAN Kiss Zoltán László MAGYAROK A BÉKEFENNTARTÁSBAN Katonaszociológiai adalékok a nemzetközi béketámogató Részletesebben 9. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA. Budapest, 2007. ja nu ár 26., péntek TARTALOMJEGYZÉK. Ára: 210, Ft. Oldal
17. szám C É G K Ö Z L Ö N Y II. K Ö T E T [2015. április 23.] 2743 Ügy szám: 6547 * * * A Pénz ügyi Sta bi li tá si és Fel szá mo ló Non pro fit Kft. (Cg.: [01 14 000098]; szék hely: 1071 Bu da pest, Részletesebben Ál la mi lag tá mo ga tott és költ ség té rí té ses kép zé sek je lent ke zôi szá mok, je lent ke zé si stra té gi ák
ÉR ZÉ KE LÉS PSZI CHO LÓ GIA A DI GI TÁ LIS MÉ DI Á RÓL A Ma gyar Tu do mányos Akadémia né hány kutatócso portjá nak köz re mû kö dé sé vel, a Tu dás tár sada l om Ku ta tó központ s zervezésében ta nulm Részletesebben Ha tehetséges a gyerek
Ha tehetséges a gyerek GÉNIUSZ KÖNYVEK A Géniusz Könyvtárat a Magyar Tehetségsegítő Szervezetek Szövetsége által koordinált Magyar Géniusz Program keretében megjelentetett kötetek alkotják. A sorozat célja, Részletesebben Isten áldásában gazag, boldog új évet!
X. évfolyam 1. szám A keresztény nemzeti gondolat hírnöke * Tár sa dal mi, kul tu rá lis, ha gyo mány õr zõ fo lyó irat * Ára: 100 Ft 2003. ja nu ár Szá munk tar tal má ból: - Im memoriam: Szmola Sán dor Részletesebben NYELV ÉS BE SZÉD MINT A KARTEZ IÁNUS EM BER DIF FER EN TIA SPECI FI CA- JA
Az iro dal mi al ko tó te vé keny ség fej lesz té se GÉNIUSZ KÖNYVEK A Géniusz Könyvtárat a Magyar Tehetségsegítő Szervezetek Szövetsége által koordinált Magyar Géniusz Program keretében megjelentetett Részletesebben BÖRÖCZKYNÉ VEREBÉLYI ZSUZSANNA ROVATA. A megszerzett tudás és a gyakorlat összhangja. Böröczkyné Verebélyi Zsuzsanna. dr. Sallai Csilla.
k l Számviteli és adózási szaktájékoztató V. évfolyam 9. szám, 2013. szeptember T A R T A L O M Böröczkyné Verebélyi Zsuzsanna Cégautók értékesítése az áfa 1 szempontjából Ha nem emlékszünk már arra, hogy Részletesebben Az iskolai demokrácia alternatívái A MA GYAR IS KO LA ÉS AZ ÚN. DE MOK RA TI KUS IS KO LÁK TA PASZ TA LA TA I NAK ÖSSZE HA SON LÍ TÁ SA

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Kúria Bíróság bíróság Bíróság Bíróság