text:
 A jog erőtlen | Válasz.hu
A jog erőtlen
Bódis András	/ 2012.05.16., szerda 15:24 /
Eltelt két év a kormányzásból, íme a Fidesz által beígért elszámoltatás mérlege: eddig 51 jelentősebb témában született gyanúsítás, vádemelés, illetve első- vagy másodfokú ítélet. A mintegy háromszáz fős érintetti listán Gyurcsány Ferenc, négy volt miniszter és hat exállamtitkár neve szerepel. A sok nyomozás közt azonban elvészni látszik az eredmény - a nagy ügyek legalábbis sorra kipukkadnak.
Bár a jelentős médiafigyelmet kiváltó fehérgalléros cselekmények esetében a közvélemény gyors ítéletet és példás büntetést remél - pláne, ha egy-egy ügynek nagypolitikai vonatkozásai is vannak -, a valóság ennek általában az ellenkezőjét szokta produkálni. Az efféle eljárások őstípusaként emlegetett Postabank-per például 2009 februárjáig húzódott (miközben a vádlottaknak felrótt több tízmilliárdos vagyonvesztés 1995 és 1997 közöttre tehető), és a bíróság végül 3,6 millió forintos "büntetéssel" torolta meg Princz Gábor pénzintézeti vezér vétkeit. Az 1990-es évek sikerdíjsztorija - a polgári jogi leágazásokkal együtt - szintén túlnyúlt a tízéves időtartamon, ám Tocsik Márta ügyében felfüggesztett börtönt sem kaptak azok az MSZP-SZDSZ-kassza közeli cégvezetők, akik alvállalkoztak a jogásznőnek.
A 2005-ös vádiratbenyújtás óta rétestésztaként nyúló brókerperben pedig a bíróság még tanúként sem hallgatta ki Puch Lászlót - a szocialista párt korabeli kincstárnokát -, noha Kulcsár Attila állította: ő is tagja volt annak a baráti körnek, amely "részünkre különböző állami megrendeléseket biztosított". Az előző ciklus honvédelmi elitjét érintő, jelenleg a Kaposvári Törvényszék katonai tanácsa által tárgyalt tábornokbotrányban ugyancsak akad egy szereplő, aki a nyomozás során úgy emlékezett: voltak kötelezettségeik az MSZP-központ felé, ami természetesen "meg lett beszélve" Puch Lászlóval. Nos, a szocialista politikust ebben a perben sem idézték tanúnak, sőt, az egykori pénztárnokot a Hagyó Miklós volt főpolgármester-helyettes nevével fémjelzett BKV-eljárásban sem fogják kihallgatni. Pedig a közlekedési cég az ügyészség szerint szükségtelen megrendelésekkel látta el azt a Media Magnet Médiaügynökséget, amely - miként az egyik vádlott fogalmazott - strómanokon keresztül Puch Lászlóé, "és a pártfinanszírozás ezen a cégen keresztül történik".
A június 13-tól a Kecskeméti Törvényszéken folytatódó Hagyó-saga amúgy is sikertelenségre van ítélve, hiszen a vádiratban szereplő közel ötven bűneset közül mindössze hármat rónak fel az előző ciklus fő politikai maffiózójaként emlegetett politikusnak - és ezeket az ügyeket sem sikerült tárgyi bizonyítékokkal vagy legalább több egybehangzó vallomással "megtámasztani" (Heti Válasz, 2012. április 5.). Információink szerint a 2010 májusától tavaly februárig előzetes letartóztatásban, majd júniusig házi őrizetben "sínylődő" Hagyó ügyvédei máris azt számolgatják, mekkora kártérítési igénnyel léphetnek fel a per végén az állammal szemben. Hunvald György vállát szintén édes teher nyomja: Erzsébetváros korábbi ura egy évvel többet ült előzetesben, mint amennyi büntetést az elsőfokú bíróság kiszabott rá, vagyis ha a verdikt jogerőssé válik, közpénzből kell kitömni a volt polgármester tárcáját. A 2010-es kormányváltást követő igazságtételi folyamat újabb gellert kaphat, ha másodfokon is megáll az a munkaügyi perben született áprilisi ítélet, amely szerint a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. 200 millió forintot tartozik fizetni a 2009-ben elbocsátott vezérigazgatónak, Tátrai Miklósnak - Oszkó Péter egykori pénzügyminiszter kirúgási "műhibája" miatt. Tátrai jelenleg négy elszámoltatási témában szerepel vádlottként vagy gyanúsítottként (Sukoró-biznisz, a moszkvai magyar kereskedelmi képviselet, illetve a Fradi-pálya értékesítése, továbbá a Bábolna Nemzeti Ménesbirtok Kft. machinációi), de a menedzser 200 milliós "lottóötöséről" előbb születhet jogerős döntés, mint a korrupciós ügyekben.
Szintén a mai ellenzéknek kedvez az UD Zrt. vezetőinek lehallgatásával indult "megfigyelési" balhé eddigi kimenetele: az elsőfokú bíróság nemrég felmentette Szilvásy György volt titokminisztert, Tóth Károlyt, a nemzetbiztonsági bizottság szocialista exelnökét, illetve a valamikori MDF-vezető Dávid Ibolyát és Herényi Károlyt a különleges személyes adattal való visszaélés vádja alól. Az UD-eset megítélése azonban még változhat, hiszen egy másik, államtitoknak minősített eljárásban épp a Nemzetbiztonsági Hivatalt (NBH) egykor irányító Laborc Sándor felelősségét vizsgálják ugyanezen ügy kapcsán. Az "ördöginek" tetsző műveletsorozat állítólag azzal kezdődött, hogy az Információs Hivatal (tehát nem az NBH, hanem a külföldi hírszerzés) egyik tisztjének gépén kémszoftvert találtak. Miután azonosították a betörőt, "viszontkémlelték" az ő informatikai eszközeit, és az ott tárolt adatok arról árulkodtak, hogy a hacker más állami nyilvántartórendszerekhez is hozzáfért. Laborcék ezeket a támadásokat akarták a fideszes kötődésű UD Zrt. nyakába varrni - ám kiderült, hogy a tettes az NBH fizetett munkatársa, akit ráadásul Szilvásy György ajánlott be a hivatalnak. (Úgy tudjuk, a miniszter azért is bízott a Koax "művésznevű" hackerben, mert utóbbi - barátnője révén - egy befolyásos MSZP-s politikus környezetéből érkezett.)
Laborcnak és Szilvásynak emellett a kémbotrány néven ismertté vált, az NBH-t érintő orosz behatolás miatt is bíróság elé kellett állnia, sőt, könnyen lehet, hogy a nyomozók végül az Egymásért Egy-másért Alapítvány umbuldái mögött is megtalálják a volt titkosszolgálati minisztert. (A 2007-ben lefülelt "jótékonysági cég" azt az uniós rendelkezést használta ki, hogy közhasznú szervezetek vám- és adómentesen hozhatnak be szükségleti cikkeket ingyenes szétosztásra. Az alapítvánnyal együttműködő Herba kereskedőlánc Távol-Keletről importált konzervjeit, illetve európai gyártású joghurtjait azonban csak papíron érkeztették az Egymásértnak - a valóságban az áruk szupermarketekbe kerültek.) Mivel az alapítvány arca, a nem jogerősen hétéves szabadságvesztésre ítélt Földesi-Szabó László a minap az NBH-elit kreálmányának nevezte a csempészhálózatot, a másodfokú bíróság akár már a jövő héten határozhat arról, hogy újra elölről kell tárgyalni a teljes ügyet. Ha ez a huszárvágás elmarad, még mindig ott van az a titkos nyomozás, amelyben - az Egymásért-akciók miatt - tavaly vesztegetéssel gyanúsították meg Laborc Sándor elődjét, Galambos Lajost, és forrásaink szerint Szilvásy Györgyről szintén keletkeztek terhelő adatok.
A nemzetbiztonsági visszaélések, valamint a Gyurcsány Ferencet is gyanúsítotti sorba taszító Sukoró-téma mellett egy olyan forró nyomozás zajlik, amely elérhet az előző éra "csúcsragadozóiig". A Dataplex szerverszállóval kapcsolatos, a Heti Válasz által öt éve feltárt tranzakció-sorozatot a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) bűnügyi munkatársai adócsalás gyanújával vizsgálják - miután ciprusi offshore cégek három hónap alatt hárommilliárd forintot kaszáltak a "hotel" adásvételén. A Dataplex azért értékelődhetett fel, mert Kóka János gazdasági minisztersége idején több állami óriásvállalat is beköltöztette informatikai háttérrendszerét az épületbe. Az adóoptimalizáló ciprusi érdekeltségek közül az egyik a volt SZDSZ-elnök sógoráé, a másik a későbbi kormányfő, Bajnai Gordon által vezetett Wallis-csoporté volt.
Az elszámoltatás eddigi mérlegéhez lapunk a Budapesti Rendőr-főkapitányságtól, a Nemzeti Nyomozó Irodától, a Központi Nyomozó Főügyészségtől, a fővárosi vádhatóságtól és a NAV-tól kikért friss nyilvántartásokat használta. Alábbi összeállításunkból kiderül: eddig négy témában született jogerős ítélet (letöltendő vagy felfüggesztett börtönbüntetések formájában), elsőfokú eredményt pedig öt esetben produkáltak a bíróságok. A vádemelés utáni, illetőleg tárgyalási szakban lévő eljárások száma elérte a két tucatot, emellett 18 ügyben a gyanúsításoknál tart a leleplezési folyamat. A mintegy háromszáz fős érintetti listán egy kormányfői (Gyurcsány Ferenc) és négy miniszteri (Gyenesei István, Juhász Ferenc, Szabó Pál, Szilvásy György), továbbá hat államtitkári-szakállamtitkári (Benedek Fülöp, Fapál László, Horváthné Fekszi Márta, Keller László, Markó Andrea, Tátrai Miklós) név szerepel. Budai Gyula elszámoltatási kormánybiztos szerint ő már 90 százalékban teljesítette feladatait, innentől a büntetőszervek hivatottak arra, hogy újabb sikerekkel - értsd: fejekkel - álljanak elő. A vállalkozás "emberfelettiségét" igazolja, hogy a 2010-es váltás óta eltelt két esztendő néhány kiemelt ügy (például a Malév és a Budapest Airport privatizációja) esetében csak a feljelentések megszövegezésére volt elég.
A Kormányzati Ellenőrzési Hivatal (Kehi) eközben 25 lezárt vizsgálattal (például a magánnyugdíjpénztárak átvilágításával és a H1N1-védekezésre szánt pénzek "utánkövetésével"), valamint 4,6 milliárd állami forint visszaszerzésével, egy 8,6 milliárdos csomag behajtásáról szóló javaslattal, illetve nyolcmilliárdnyi polgári jogi követelés kimunkálásával segítette a múltfeltárást. A még folyamatban lévő 25 Kehi-ellenőrzés pedig egyebek mellett a MÁV és az Állami Autópálya Kezelő Zrt. gazdálkodását veszi górcső alá; munícióból tehát nem lesz hiány a feljelentésekhez. A jogerős ítéletek száma viszont várhatóan elenyésző marad - legalábbis a 2014-es választásokig biztosan.
I. Jogerős ítéletek
2006-os rendőri túlkapások: Vágó László osztagparancsnok egy év nyolc hónap börtönt kapott, rajta kívül egy személyt ítéltek letöltendő, kilencet felfüggesztett szabadságvesztésre (utóbbiak közé tartozik a Révész Máriusz megveréséhez segédkező két rendőr), kettőt próbára bocsátottak. Tizenöt egyenruhás ügyében még folyik a büntetőeljárás.
A Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem volt rektorának üzérkedési ügye: Szabó Jánost négy év börtönre ítélték, két bűntársa szintén szabadságvesztést kapott.
Az agrártárca egykori államtitkárának pákozdi földbotránya: Benedek Fülöp felfüggesztett börtönt és hárommillió forintos pénzbüntetést kapott, bűntársa esetében szintén felfüggesztett szabadságvesztés lett a verdikt.
Dombóvári sikkasztás: Szabó Loránd polgármestert felfüggesztett börtönbüntetésre ítélték.
II. Elsőfokú verdiktek
Az UD Zrt. lehallgatása: Szilvásy György volt titokminisztert, Tóth Károly nemzetbiztonsági bizottsági exelnököt, illetve az egykori MDF-vezető Dávid Ibolyát és Herényi Károlyt nem jogerősen felmentették.
Az Egymásért Alapítvány csempészési ügye: Földesi-Szabó László kuratóriumi elnököt nem jogerősen hétéves szabadságvesztésre ítélték, két társára is börtönbüntetést szabtak ki.
Erzsébetvárosi ingatlanpanamák: Hunvald György nem jogerősen másfél év szabadságvesztést kapott (ennél a volt polgármester hosszabb időt töltött már előzetesben), az egykori SZDSZ-es Gál Györgyöt viszont nyolc és fél év börtönnel jutalmazták. További két vádlottat ítéltek letöltendő, ötöt felfüggesztett börtönre - köztük a korábbi MSZP-s parlamenti képviselő Szabó Zoltánt -, egyet pénzbüntetésben, egyet pedig megrovásban részesítettek.
A baranyai megyeszékhely buszeladási és -visszabérlési ügye: Keczer Lászlót, a Pécsi Közlekedési (PK) Zrt. volt vezérigazgatóját nem jogerősen hét év szabadságvesztésre ítélték.
Az Oktatási és Kulturális Minisztérium egykori esélyegyenlőségi főosztályvezetőjét érintő vesztegetés: Borovszky Tímea nem jogerősen felfüggesztett börtönt kapott, másodfokon felmentették, majd a Kúria új másodfokú eljárást írt elő.
III. Vádemelés utáni, illetőleg bírói szakban lévő ügyek
Az államtitoknak minősített kémbotrány: már vádlottként a bíróság előtt áll Szilvásy György , a Nemzetbiztonsági Hivatal volt főigazgatói közül Galambos Lajos és Laborc Sándor, valamint az orosz hátterű Zömök Kft. tulajdonosa, Püski László.
Négy, szintén államtitoknak minősített titkosszolgálati eset (adatgyűjtés Orbán Viktorról, az UD Zrt. lehallgatásának előzményei stb.): vádlottként a bíróság előtt áll Laborc Sándor és három társa.
Az ugyancsak nemzetbiztonsági vonatkozású Eclipse-ügy: a bírósági szakban lévő téma negyedrendű vádlottja Püski László, rajta kívül 11-en szerepelnek a büntetőperben.
Az Egymásért Alapítvány adócsalási műveletei: a per hét vádlottja ugyanaz, mint az alapítvány fenti, csempészési ügyénél volt, ám Földesi- Szabó László itt már csak tanú.
Hamis tanúzás facsemetékkel kapcsolatban: Szilvásy György azért lett vádlott, mert egy tanúvallomásban hamisan állította, hogy fizetett azokért a facsemetékért, amelyeket Benedek Fülöp állami pénzből szerzett neki.
Tábornokok vesztegetési pere: Fapál László volt honvédelmi államtitkár mellett 16 további vádlott érintett a büntetőügyben.
A honvédelmi tárca egyik háttércégét is érintő számlagyáras botrány: Gyenes Levente gyömrői polgármesterrel együtt 32 vádlottja van a hamarosan induló büntetőpernek.
A nagy BKV-balhé: Hagyó Miklós egykori főpolgármester-helyettesen és Mesterházy Ernő volt főpolgármesteri tanácsadón kívül 13 vádlott szerepel a június közepén induló perben.
A BKV-Budapest Airport-ügy: Rényi-Vámos Krisztina, a reptér, illetve Sziebert György, a budapesti közlekedési cég volt jogi igazgatója mellett további 11 személy ellen emeltek vádat.
A K&H-s brókerper megismételt elsőfokú eljárása: Kulcsár Attilán kívül 16-an ülnek a vádlottak padján.
Jogszerűtlen pénzutalás a Bábolna Nemzeti Ménesbirtok Kft.-nél: Tátrai Miklós, a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. volt vezére (korábbi pénzügyi államtitkár), valamint a kft. egykori első embere is vádlott.
Adatgyűjtés vadászatokról: Keller László korábbi közpénzügyi államtitkár a per szereplője.
Zuglói és erzsébetvárosi tanácsadói szerződések: Weinek Leonárd és Hunvald György volt polgármesterek mellett hat bűntársat azonosított az ügyészség.
Egy 38 hektáros ingatlan pályáztatás nélküli továbbadása: Molnár Gyula egykori XI. kerületi polgármesteren és helyettesén, Lakos Imrén kívül egy ügyvéd is vádlott a témában.
Rejtett kamerával rögzített vesztegetés a XI. kerületben: Wieszt János volt vagyongazdálkodási bizottsági elnök mellett két ügyvéd lett vádlott.
Az Infopark-aranyrészvények ügye, illetve a cég földhasználati jogának továbbértékesítése: a bírói szakban lévő ügy vádlottja Borsa Gyula volt vezérigazgató. Emellett zsarolás gyanújával nemrég újraindult a nyomozás egy Infopark-ingatlanhoz kapcsolódó ügyben. Érintett lehet a történetben Wieszt János, valamint az ismert üzletember, Leisztinger Tamás is.
Az Andrássy út 47. számú ingatlan eladása: Verók István volt VI. kerületi polgármester, Kékesi Tibor parlamenti exképviselő, Fürst György, Hatvani Csaba és Hegedűs Károly korábbi alpolgármesterek, illetve kilenc további közreműködő ül a vádlottak padján. A rendőrség jelenleg is nyomoz további 14 palotaépület privatizálása miatt, így újabb gyanúsítások várhatók.
Terézvárosi kerékbilincselési botrányok: Hatvani Csaba, Sajtos Csilla volt VI. kerületi jegyző, Farkas Kálmán egykori közterületfelügyelet-vezető és a Centrum Parkoló Kft. második embere, Dudás Gábor mellett még négy vádlott van az ügyben.
Fiktív rendezvényszervezői szerződések Kazincbarcikán: Szitka Péter polgármester és egy társa ellen folyik a büntetőper.
Romapénzek elemelése: Kolompár Orbán, az Országos Cigány Önkormányzat volt elnöke és nyolc társa ellen három ügy egyesítésével indult bírósági eljárás, majd idén egy újabb ügyben emeltek vádat Kolompár és bűnsegédje ellen.
Az Országos Munkavédelmi és Munkaügyi Főfelügyelőségnél leleplezett visszaélések: Papp István egykori elnök mellett további öt vádlott van az ügyben.
Futásképes tehervagonok ócskavasként történő eladása a MÁV árufuvarozási üzletágánál: Kovács Imre, a Rail Cargo Hungaria elnök-vezérigazgatóján kívül ketten lettek vádlottak a témában.
Gazdasági bűncselekmények a Főtáv Zrt.-nél: Kovács Lajos volt vezérigazgató és hét társa került vád alá.
Korrupció a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetemen: Nagy Kálmán, az intézmény egykori kancellárja, a már jogerősen elítélt, börtönbüntetését töltő exrektor, Szabó János és öt társuk ellen nyújtották be a vádiratot.
IV. Gyanúsítás utáni, vádemelés előtti témák
A sukorói kaszinóprojekt: Gyurcsány Ferenc exminiszterelnök , Markó Andrea, a Pénzügyminisztérium volt szakállamtitkára, Tátrai Miklós és Császy Zsolt, a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő korábbi felsővezetői, valamint további öt fő alkotja a gyanúsítotti kört.
A Dataplex-szerverszálló adásvétele: a hatóságok egyelőre titokban tartják az eddigi két gyanúsított nevét (de az ügy később akár Bajnai Gordon volt kormányfőig és Kóka János egykori gazdasági miniszterig is elérhet).
Az Egymásért Alapítvány vesztegetési tevékenysége: Galambos Lajos volt NBH-főnök mellett két további nemzetbiztonsági munkatárs már gyanúsított lett a titkosított nyomozásban (de Szilvásy György szintén érintett lehet a történetben).
A honvédelmi tárca volt államtitkárának lakásügye: eddig Juhász Ferenc egykori minisztert és beosztottját, Fapál Lászlót gyanúsították meg az eljárásban, de több HM-lakás miatt, illetve Fapál visszafoglalkoztatása ügyében is nyomoznak (egyelőre gyanúsítottak nélkül).
A postapalota eladása, új székházbérlés: Gyanúsított lett Szabó Pál, a Magyar Posta volt vezérigazgatója, későbbi közlekedési miniszter mellett két postás felsővezető, illetve az Állami Privatizációs és Vagyonkezelő (ÁPV) Zrt. három korábbi elöljárója.
A Somogyért Egyesület belviszálya: Gyenesei István volt önkormányzati miniszter magánokirat-hamisítási ügyét vádemelési javaslattal zárta le a rendőrség.
A Magyar Villamos Művek offshore-ügyletei: Kocsis István korábbi vezérigazgató, az előző két ciklusban MSZP-s országgyűlési mandátummal rendelkező Kapolyi László és további öt személy ellen javasoltak vádemelést a nyomozók.
Összeollózott tanulmányok a BKV-nál (független a Hagyó-ügytől): az MVM után a közlekedési vállalatnál vezérigazgatóskodó Kocsis István tett feljelentést, majd maga is gyanúsított lett az ügyben.
Fiktív városházi szerződések a Főpolgármesteri Hivatalban: Hagyó Miklós és Havas Szófia fővárosi képviselő mellett 16 személyt hallgattak ki gyanúsítottként.
A moszkvai magyar kereskedelmi képviselet értékesítése: Horváthné Fekszi Márta külügyminisztériumi exállamtitkár, Tátrai Miklós és Császy Zsolt korábbi MNV-s felsővezetők, illetve Székely Árpád volt moszkvai nagykövet szerepel a gyanúsítotti körben.
Az FTC-focipálya eladása: Tátrai Miklós és Császy Zsolt mellett két további MNV-s vezetőt gyanúsítottak meg.
Az agrártárca egykori államtitkára által szervezett protokollvadászatok és facsemete-vásárlások: ebben a Benedek Fülöpöt érintő nyomozásban tanúskodott hamisan Szilvásy György.
A Fővárosi Közterület-fenntartó Zrt. felsővezetőinek ügyei: Bielek Péter volt vezérigazgató és egykori helyettese, Tölgyesi Balázs mellett további négy személyt gyanúsítottak meg különböző témákban.
A MÁV Informatikát érintő fiktív megbízások: Hosszú Sándor korábbi vezérigazgatóval együtt 14 gyanúsítottja van a visszaéléseknek.
A honvédelmi tárca HM Zrínyi Kommunikációs Kht.-jének fiktív szerződései: Csapó Tamás ügyvezetőt már kihallgatták, további gyanúsítások is várhatók.
Vesztegetési eset Budapest VIII. kerületében: Xantus Judit nyugalmazott jegyző mellett két további gyanúsítottja van az ügynek.
Az adonyi magtárház felépítése a Magyar Fejlesztési Bank hiteléből: három gyanúsítottat neveztek meg, vádemelési javaslat is volt, de a rendőrség újraindította a nyomozást.
Az észak-hevesi Leader-egyesület ügye: a rendőrség 14 személyt 34 bűncselekménnyel gyanúsít.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság


text:
 A Butterfly Labs beleegyezik a bíróság havi jelentéseire | Hungarian.lamareschale.org
Úgy tűnik, hogy ostromlott bányászati berendezéseket gyártó Butterfly Labswon't szenved attól, hogy állítsa le a további. Ma, a bíró elrendelte a cég, hogy nyújtson be a havi jelentéseket, és elmarasztalta a Szövetségi Kereskedelmi Bizottság javára Butterfly Labs.
A Szövetségi Kereskedelmi Bizottság azt állította, hogy Butterfly Labs megsértette 5. § (a) a Szövetségi Kereskedelmi Bizottságról szóló törvény ( „FTC törvény”), elferdítve anyagi tények a Bitcoin bányagépek és a bíróság most úgy döntött, hogy nem ez volt a helyzet. Áttekintése után a helyszínen, a rekordot, és az alkalmazandó jogot, a Bíróság nem értett egyet az FTC.
A kérdés szállítási határidő hamisítás, a bíróság kimondta, hogy az FTC nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot vissza állításokat. Míg az FTC bizonyítani tudta, több szállítási határidő nyilatkozatok nem voltak képesek bizonyítani az állítások voltak szándékosan hamis.
Annak tekintetében, hogy hamis nyereségesség nyilatkozatok BFL, a bíróság megállapította, hogy elegendő bizonyíték került bemutatásra az FTC. Míg az FTC több példát is a nyereségesség, azzal nem tudtak adni dokumentált példa konkrét nyereségesség nyilatkozatok a cég reklám, a honlapon, vagy üzeneteket. A bíróság kimondta, hogy az FTC nem egyszer bizonyítva.
A bíróság azt is megállapította, hogy nem valószínű, hogy a BFL menne vissza ugyanarra a megkérdőjelezhető üzleti modell preorders miután kimutatták azt is abbahagyta, így mielőtt az FTC kapott ex-parte érdekében ellenük, és a USMS raid ellen a létesítmény.
Bár a bíróság nem értett egyet minden pontban tett az FTC és mostantól lehetővé teszi BFL az üzemeltetés folytatására, akkor rendelnek a vállalat kezdeni benyújtása havi jelentések a bíróság. Egy példányát a teljes megrendelést a bíróság is itt található.
A jelentés foglalkozik:
Állapot gyártási és szállítási a jelenlegi rend sorban, az ügyfelek száma kérő szállítás / szolgáltatás aktiválása, az ügyfelek száma leszállított vetített ügyfelek száma is igénylő szállítást, és várt szállítmány időkeretek;
Értékelése fennmaradó előrendelhető visszatérítés felelősség, beleértve a status visszatérítési kérelmek és állapotának tartalék vagy felzárkózása generáló eszközöket ki kell fizetnie az összes kért visszatérítés egy időben;
Vállalatirányítás haladást;
Megerősítik, hogy a nem előre, hogy politikája továbbra is érvényben, és hogy csak a fogyasztói értékesítés a raktáron lévő elemek előfordulását;
Állapot égési vizsgálatok és jelentést elkülönített bevétel; és
Főbb kommunikációs szolgáltatásokat és / vagy tervezett az ügyfelekkel.
A bíróság a szél le az ideiglenes követően, és elkezdjük engedélyezni Butterfly Labs folytatásához teljes műveleteket egy idővonal jön létre telefonvonalon át konferenciahívás december 22-én. A jelentéseket adott a bíróság havonta alatt kerül sor a bírósági végzés tömítés megtiltja a közönség tekintette őket. Az első jelentést kell benyújtani legkésőbb január 30-ig 2015-ig.
Sokan a közösség lesz valószínűleg döbbenve, mint azt hitték, a szint kötelességszegés hogy széles és messzemenő alapján az első megállapítások és bemutatott dokumentáció az ügyben. Az ügy folytatódik, de anélkül, hogy a jelenlegi korlátozások ellen Butterfly Labs vagy szuszpenzió műveleteket.
Hogy érzed magad ebben a sorrendben a bíróság? Ügyeljen arra, hogy hagyja meg észrevételeit.
A Bitfloornak hírei vannak: a Bitcoin-csere véglegesen visszafizeti a felhasználókat
Bitcoin technológia, amely feltárja a Wall Street titkait
Bobby Lee és Brock Pierce Shrem és Karpeles helyett a Bitcoin alapítványnál: a választás ellentmondást okoz
A BitGive most az első IRS adómentességet élvező Bitcoin szeretet

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Törvény. A Kormány tagjainak rendeletei. A Köztársasági Elnök határozatai. Intézkedések - PDF
Download "Törvény. A Kormány tagjainak rendeletei. A Köztársasági Elnök határozatai. Intézkedések"
1 BUDAPEST, JANUÁR FEBRUÁR 1 2. SZÁM TARTALOM Oldal Törvény évi CXXVII. törvény a Magyar Köztársaság évi költségvetésérõl (Kivonatos közlés) A Kormány tagjainak rendeletei A honvédelmi miniszter, valamint az igazságügyi és rendészeti miniszter 29/2006. (XII. 26.) HM IRM együttes rendelete a katonák szabadságvesztésének, elõzetes letartóztatásának és pártfogó felügyeletének végrehajtásáról szóló 1/1979. (VIII. 25.) HM IM együttes rendelet módosításáról... 3 Az igazságügyi és rendészeti miniszter 32/2006. (XII. 26.) IRM rendelete a büntetés-végrehajtási szervek alapító okiratainak kiadásáról, módosításáról szóló 20/1997. (VII. 8.) IM rendelet módosításáról... 4 Az igazságügyi és rendészeti miniszter 33/2006. (XII. 26.) IRM rendelete a büntetés-végrehajtási intézetek kijelölésérõl szóló 21/1994. (XII. 31.) IM rendelet módosításáról... 5 Az igazságügyi és rendészeti miniszter 34/2006. (XII. 26.) IRM rendelete a Komárom-Esztergom Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet megszüntetésérõl és az Igazságügyi Minisztérium fejezethez tartozó költségvetési szerv középirányító szervként történõ elismerésérõl, a gazdálkodási jogosítványok megosztási rendjérõl és a büntetés-végrehajtási szervek alapító okiratainak módosításáról szóló 32/2002. (XII. 21.) IM rendelet módosításáról... 5 Az igazságügyi és rendészeti miniszter 35/2006. (XII. 26.) IRM rendelete az elzárás, illetõleg a pénzbírságot helyettesítõ elzárás végrehajtásának részletes szabályairól szóló 7/2000. (III. 29.) IM BM együttes rendelet módosításáról... 6 A Köztársasági Elnök határozatai A Köztársasági Elnök 276/2006. (XII. 18.) KE határozata büntetés-végrehajtási dandártábornoki kinevezésrõl... 8 A Köztársasági Elnök 277/2006. (XII. 18.) KE határozata büntetés-végrehajtási dandártábornoki kinevezésrõl... 8 Intézkedések 1-1/123/2006. (IK Bv. Mell évi 1.) OP a Budapesti Fegyház és Börtön területén elhelyezkedõ, az intézet által kezelt központi raktár mûködésérõl /128/2006. (IK Bv. Mell évi 1.) OP az oktatási intézmények tanulói, hallgatói, csoportos bûnmegelõzési célú intézetlátogatásának elõkészítésérõl és lebonyolításáról szóló 1-1/65/2000. (IK Bv. Mell évi 1.) OP intézkedés módosításáról /2/2007. (IK Bv. Mell. 1.) OP a büntetés-végrehajtási szervezet személyi állománya foglalkozás-egészségügyi speciális ellátásáról /4/2007. (IK Bv. Mell. 2.) OP az egészségügyi reformmal kapcsolatos jogszabály-változásokból adódó feladatokról a büntetés-végrehajtás személyi állománya, az egyéb igényjogosultak és a fogvatartottak egészségügyi ellátása során /5/2007. (IK Bv. Mell. 2.) OP a évi elemi költségvetés elkészítésérõl /6/2007. (IK Bv. Mell. 2.) OP a büntetés-végrehajtás állományának használatában lévõ telefonokkal kapcsolatos feladatok ellátásának rendjérõl A tartalomjegyzék a 2. oldalon folytatódik.
2 2 BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI MELLÉKLET 1 2. szám 1-1/7/2007. (IK Bv. Mell. 2.) OP a bv. szervek biztosítási szerzõdéssel és a kárrendezési eljárással kapcsolatos feladatairól, továbbá a kárrendezési útmutató kiadásáról /8/2007. (IK Bv. Mell. 2.) OP az 1-1/5/2001. (IK Bv. Mell. 12.) OP intézkedés módosításáról /9/2007. (IK Bv. Mell. 2.) OP a büntetés-végrehajtás állományában szolgálatot teljesítõ vezetõk egészségügyi ellátásával kapcsolatos eljárási rendrõl szóló 1-1/12/2006. (IK Bv. Mell. 3.) OP intézkedés módosításáról /10/2007. (IK Bv. Mell. 2.) OP a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága egységes készlet- és tárgyi eszköz nyilvántartásának szabályozásáról /12/2007. (IK Bv. Mell. 2.) OP a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága leltározási és leltárkészítési szabályairól /14/2007. (IK Bv. Mell. 2.) OP a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága Közbeszerzési Szabályzata kiadásáról /17/2007. (IK Bv. Mell. 2.) OP OP intézkedés visszavonásáról A büntetés-végrehajtási szervezet hírei Értekezletek Az Alkotmánybíróság határozatai Az Alkotmánybíróság 68/2006. (XII. 6.) AB határozata Az Alkotmánybíróság 74/2006. (XII. 15.) AB határozata Tájékoztató Bírósági határozatok... 19
3 1 2. szám BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI MELLÉKLET 3 TÖRVÉNY évi CXXVII. törvény a Magyar Köztársaság évi költségvetésérõl* (Kivonatos közlés) Az Országgyûlés a Magyar Köztársaság évi költségvetésérõl, az államháztartásról szóló évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 28. -a alapján a következõ törvényt alkotja: 55. (1) A Tbj ának (2) bekezdése szerinti járulékfizetési felsõ határ egy naptári napra jutó összege évben forint. (2) A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló évi LXXXI. törvény 62. -a szerinti nyugdíjemelés számításánál évben 1,7%-os országos nettó átlagkereset-növekedést, 6,2%-os fogyasztói árnövekedést kell figyelembe venni. 56. A köztisztviselõk jogállásáról szóló évi XXIII. törvény 43. -ának (1) bekezdésében foglalt illetményalap évben forint. * A törvényt az Országgyûlés a december 21-i ülésnapján fogadta el. 57. (1) A közalkalmazottak jogállásáról szóló évi XXXIII. törvény 69. -ában foglalt illetménypótlék számítási alapja évben forint. 93. (1) A közbeszerzésekrõl szóló évi CXXIX. törvény (a továbbiakban: Kbt.) VI. Fejezete alkalmazásában a nemzeti közbeszerzési értékhatár január 1-jétõl december 31-éig: a) árubeszerzés esetében: 30 millió forint; b) építési beruházás esetében: 90 millió forint; c) építési koncesszió esetében: 100 millió forint; d) szolgáltatás megrendelése esetében: 25 millió forint; e) szolgáltatási koncesszió esetében: 25 millió forint. (2) A Kbt. VII. Fejezete alkalmazásában a nemzeti közbeszerzési értékhatár január 1-jétõl december 31-éig: a) árubeszerzés esetében: 50 millió forint; b) építési beruházás esetében: 100 millió forint; c) szolgáltatás megrendelése esetében: 50 millió forint. (3) A Kbt. negyedik Része alkalmazásában az egyszerû közbeszerzési eljárás értékhatára január 1-jétõl december 31-éig: a) árubeszerzés esetében: 8 millió forint; b) építési beruházás esetében: 15 millió forint; c) szolgáltatás megrendelése esetében: 8 millió forint. A KORMÁNY TAGJAINAK RENDELETEI A honvédelmi miniszter, valamint az igazságügyi és rendészeti miniszter 29/2006. (XII. 26.) HM IRM együttes rendelete a katonák szabadságvesztésének, elõzetes letartóztatásának és pártfogó felügyeletének végrehajtásáról szóló 1/1979. (VIII. 25.) HM IM együttes rendelet módosításáról A büntetések és az k végrehajtásáról szóló évi 11. törvényerejû rendelet ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a a legfõbb ügyésszel és a Miniszterelnöki Hivatalt vezetõ miniszterrel egyetértésben a következõket rendeljük el: 1. A katonák szabadságvesztésének, elõzetes letartóztatásának és pártfogó felügyeletének végrehajtásáról szóló 1/1979. (VIII. 25.) HM IM együttes rendelet (a továbbiakban: R.) 1. -a helyébe a következõ rendelkezés lép: 1. A katonai fogdában végrehajtandó szabadságvesztést a büntetés-végrehajtási intézet a bíróság rendelkezése alapján hajtja végre. Katonai fogdában kell végrehajtani annak a katonának a szabadságvesztését is, akinek a pénzbüntetését a bíróság szabadságvesztésre változtatta át. 2. Az R. 7. -a helyébe a következõ rendelkezés lép: 7. Ha a szabadságvesztést töltõ katonával szemben a bíróság a büntetés hátralévõ részét a fogháznál eggyel szigorúbb végrehajtási fokozatban rendeli végrehajtani [Btk. 46. (1) bek. második fordulata], a katonát le kell szerelni. 3. Az R a helyébe a következõ rendelkezés lép: 47. A katona elõzetes letartóztatását a külön jogszabályban meghatározott esetet kivéve katonai fogdában kell végrehajtani.
4 4 BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI MELLÉKLET 1 2. szám 4. Az R a helyébe a következõ rendelkezés lép: 48. Az elõzetesen letartóztatottat a bíróság értesítése és az értesítésre vezetett bírói rendelkezés alapján lehet a katonai fogdába befogadni. 5. (1) Ez a rendelet január 1-jén lép hatályba. (2) A rendelet hatálybalépésével egyidejûleg a) az R. 2. -ában, 3. -ának (4) bekezdésében, 4. -ának (1) és (4) bekezdésében, 4/A. -ában, 44. -ának (2) bekezdésében, valamint 47. -ának (1) bekezdésében a katonai bv. intézetben szövegrész helyébe a katonai fogdában, b) az R. 5. -ának (1) bekezdésében, 6. -a (2) bekezdésének a) pontjában, valamint 40. -ának (1) bekezdésében a katonai bv. intézetbe szövegrész helyébe a katonai fogdába, c) az R. 5. -a (5) bekezdésének elsõ mondatában, 9. -ának (1) és (2) bekezdésében, 11. -a (3) bekezdésének a) pontjában, 14. -ának (1) és (3) bekezdésében, 15. -ának (1) bekezdésében, III. fejezetének címében, 20. -ának (2) bekezdésében, 23. -a (1) bekezdésének bevezetõ szövegében és c) pontjában, 24. -ának (1) bekezdésében, 26. -ának (1) bekezdésében, 27. -ának (1) bekezdésében, 28. -ának (1) és (2) bekezdésében, 30. -ának (1) bekezdésében, 31. -ának (1) és (3) bekezdésében, 33. -a (1) bekezdésének elsõ francia bekezdésében, 34. -ának (1) bekezdésében, 37. -ában, 39. -ában, 41. -ának (1) és (2) bekezdésében, 42. -ának (1) (3) bekezdésében, 45. -a (2) bekezdésének második mondatában, 46. -ának (1) és (2) bekezdésében, 54. -ának (2) bekezdésében, 55. -a (1) bekezdésének második és harmadik mondatában, 58. -ának (2) bekezdésében és 61. -ának (1) bekezdésében a katonai bv. intézet szövegrész helyébe a katonai fogda, d) az R. 5. -a (5) bekezdésének második mondatában a katonai bv. intézetet szövegrész helyébe a katonai fogda helye szerinti bv. intézetet, e) az R ának (2) bekezdésében a katonai bv. intézetet szövegrész helyébe a katonai fogdát, f) az R ának (3) bekezdésében a katonai bv. intézettel szövegrész helyébe a a katonai fogdával, g) az R ának (2) bekezdésében, 43. -ának (1) bekezdésében, 45. -a (2) bekezdésének elsõ mondatában és 56. -ában a katonai bv. intézeten szövegrész helyébe a katonai fogdán, h) az R ának (2) bekezdésében a katonai bv. intézetbõl szövegrész helyébe a katonai fogdából, i) az R ának (3) bekezdésében a nem katonai büntetés-végrehajtási kórházba szövegrész helyébe a büntetés-végrehajtási kórházba, j) az R át megelõzõ alcímben a katonai büntetés-végrehajtási intézetben szövegrész helyébe a katonai fogdában szövegrész lép. (3) E rendelet hatálybalépésével egyidejûleg hatályát veszti az R a (1) bekezdésének szövegébõl az és az alegységparancsnok szövegrész, valamint az R ának (1) bekezdése. Az igazságügyi és rendészeti miniszter 32/2006. (XII. 26.) IRM rendelete a büntetés-végrehajtási szervek alapító okiratainak kiadásáról, módosításáról szóló 20/1997. (VII. 8.) IM rendelet módosításáról Az államháztartásról szóló, módosított évi XXXVIII. törvény 88. -ában kapott felhatalmazás alapján a büntetés-végrehajtási szervezetrõl szóló évi CVII. törvény 3. -a (2) bekezdésének b) és e) pontjaira figyelemmel a pénzügyminiszterrel egyetértésben a következõket rendelem el: 1. A büntetés-végrehajtási szervek alapító okiratainak kiadásáról, módosításáról szóló 20/1997. (VII. 8.) IM rendelet mellékletében a Fiatalkorúak Büntetés-végrehajtási Intézete (Tököl) alapító okirata helyébe az e rendelet szerinti melléklet lép. 2. Ez a rendelet január 1-jén lép hatályba. Melléklet a 32/2006. (XII. 26.) IRM rendelethez Alapító Okirat módosítása A Magyar Köztársaság igazságügyi és rendészeti minisztere a Fiatalkorúak Büntetés-végrehajtási Intézetének (Tököl) a büntetés-végrehajtási szervek alapító okiratainak kiadásáról, módosításáról szóló 20/1997. (VII. 8.) IM rendelettel kiadott alapító okiratát az államháztartásról szóló évi XXXVIII. törvény 89. -ának (1) bekezdése és 90. -ának (2) bekezdése alapján a pénzügyminiszterrel egyetértésben a következõk szerint módosítja.
5 1 2. szám BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI MELLÉKLET 5 Az Alapító Okirat 5. pontja helyébe a következõ szöveg lép: 5. Állami feladatként ellátandó alaptevékenysége, rendeltetése: a) Külön kijelölés által meghatározott körben a fiatalkorú fogvatartottak elõzetes letartóztatásával, a fiatalkorú elítéltek szabadságvesztésével, felnõtt korú férfi elítéltek börtön fokozatú szabadságvesztésével, az elzárással, továbbá a HIV-fertõzött nõi, férfi fogvatartottak elõzetes letartóztatásával, és a HIV-fertõzött nõi, férfi elítéltek fogház, börtön és fegyház fokozatú szabadságvesztésével összefüggõ büntetés-végrehajtási feladatok ellátása. b) Elkülönített részén katonai fogdaként mûködik. Ennek keretében a Büntetõ Törvénykönyv a (1) bekezdésében meghatározott katonák, valamint a magyar büntetõ joghatóság alá tartozó szövetséges fegyveres erõ tagjának elõzetes letartóztatásával, elzárásával, szabadságvesztésével kapcsolatos büntetés-végrehajtási feladatok ellátása. 1. (1) Az elõzetesen letartóztatottakat ha a végrehajtást jogszabály rendelkezése alapján büntetés-végrehajtási intézetben rendelik el az eljáró ügyészség, illetve bíróság székhelye szerint illetékes megyei (fõvárosi) büntetés-végrehajtási intézetben kell elhelyezni. A büntetésvégrehajtás országos parancsnoka erre a célra kivételesen más büntetés-végrehajtási intézetet is kijelölhet. (2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérõen az elõzetesen letartóztatottat a Fiatalkorúak Büntetés-végrehajtási Intézetében (Tököl) kell elhelyezni, ha a bíróság az elõzetes letartóztatást katonai fogdában rendeli végrehajtani. 2. Az R. a következõ 6/A. -sal egészül ki: 6/A. (1) A katonai fogdában végrehajtandó szabadságvesztést a Fiatalkorúak Büntetés-végrehajtási Intézetében (Tököl), erre elkülönített részen kell végrehajtani. (2) A férfiakat és a nõket egymástól el kell különíteni. 3. Az R. 8. -a helyébe a következõ rendelkezés lép: 8. A fiatalkorú elítélteket fiatalkorúak büntetésvégrehajtási intézetében kell elhelyezni. 4. Ez a rendelet január 1-jén lép hatályba. Ezzel egyidejûleg az R. mellékletének 24. pontja hatályát veszti. Az igazságügyi és rendészeti miniszter 33/2006. (XII. 26.) IRM rendelete a büntetés-végrehajtási intézetek kijelölésérõl szóló 21/1994. (XII. 30.) IM rendelet módosításáról A büntetések és az k végrehajtásáról szóló évi 11. törvényerejû rendelet ának (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a legfõbb ügyésszel egyetértésben a következõket rendelem el: 1. A büntetés-végrehajtási intézetek kijelölésérõl szóló 21/1994. (XII. 30.) IM rendelet (a továbbiakban: R.) 1. -a és az azt megelõzõ alcím helyébe a következõ rendelkezés lép: Az elõzetesen letartóztatottak elhelyezése Az igazságügyi és rendészeti miniszter 34/2006. (XII. 26.) IRM rendelete a Komárom-Esztergom Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet megszüntetésérõl és az Igazságügyi Minisztérium fejezethez tartozó költségvetési szerv középirányító szervként történõ elismerésérõl, a gazdálkodási jogosítványok megosztási rendjérõl és a büntetés-végrehajtási szervek alapító okiratainak módosításáról szóló 32/2002. (XII. 21.) IM rendelet módosításáról A büntetés-végrehajtási szervezetrõl szóló évi CVII. törvény 3. -a (2) bekezdésének b) pontjában, illetve 35. (2) bekezdésének a) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az igazságügyi és rendészeti miniszter feladat- és hatáskörérõl szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 3. -a (5) bekezdésének b) pontjában foglalt feladatkörében a pénzügyminiszterrel, továbbá az 5. c) pontja tekintetében a Legfõbb Ügyésszel egyetértésben a következõket rendelem el:
6 6 BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI MELLÉKLET 1 2. szám 1. A Komárom-Esztergom Megyei Büntetés-végrehajtási Intézetet az Áht a (1) bekezdésének c) pontja alapján december 31-i hatállyal megszüntetem. 2. A megszûnõ Komárom-Esztergom Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet a) székhelye: 2501 Esztergom, Széchenyi tér 22. b) felügyeleti szerve: Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium, 1055 Budapest, Kossuth tér 4. c) megszüntetõ szerve: Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium, 1055 Budapest, Kossuth tér A Komárom-Esztergom Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet jogutódja a Fõvárosi Büntetés-végrehajtási Intézet. 4. A Komárom-Esztergom Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet megszûnését követõen alapfeladatai közül a) az elõzetes letartóztatással, valamint a biztonsági és egyéb okból elhelyezett elítéltek szabadságvesztésével kapcsolatos feladatokat a Fõvárosi Büntetés-végrehajtási Intézet végzi, b) az elzárással összefüggõ büntetés-végrehajtási feladatokat férfiak esetében a Baracskai Országos Büntetés-végrehajtási Intézet, nõk esetében a Pálhalmai Országos Büntetés-végrehajtási Intézet látja el. 5. Ez a rendelet január 1-jén lép hatályba. Ezzel egyidejûleg hatályát veszti a) a Komárom-Esztergom Megyei Büntetés-végrehajtási Intézetnek a büntetés-végrehajtási szervek alapító okiratainak kiadásáról, módosításáról szóló 20/1997. (VII. 8.) IM rendelet mellékletében kiadott alapító okirata, b) az Igazságügyi Minisztérium fejezethez tartozó költségvetési szerv középirányító szervként történõ elismerésérõl, a gazdálkodási jogosítványok megosztási rendjérõl és a büntetés-végrehajtási szervek alapító okiratainak módosításáról szóló 32/2002. (XII. 21.) IM rendelet a, 6. (2) bekezdése, 1. és 26. számú mellékletei, c) a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága részére történõ egyes belsõ ellenõrzési jogosítványok átruházásáról szóló 25/2004. (VII. 7.) IM rendelet 10. -a, d) az Igazságügyi Minisztérium fejezethez tartozó költségvetési szerv középirányító szervként történõ elismerésérõl, a gazdálkodási jogosítványok megosztási rendjérõl és a büntetés-végrehajtási szervek alapító okiratainak módosításáról szóló 32/2002. (XII. 21.) IM rendelet módosításáról szóló 2/2005. (III. 1.) IM rendelet, e) a Büntetés-végrehajtás Központi Ellátó Intézménye megszüntetésérõl szóló 24/2005. (XI. 24.) IM rendelet 6. második mondata, továbbá f) a Fiatalkorúak Regionális Büntetés-végrehajtási Intézete (Pécs) alapításáról szóló 22/2006. (IX. 25.) IRM rendelet 4. -a. Az igazságügyi és rendészeti miniszter 35/2006. (XII. 26.) IRM rendelete az elzárás, illetõleg a pénzbírságot helyettesítõ elzárás végrehajtásának részletes szabályairól szóló 7/2000. (III. 29.) IM BM együttes rendelet módosításáról A szabálysértésekrõl szóló évi LXIX. törvény ának (2) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, az igazságügyi és rendészeti miniszter feladat- és hatáskörérõl szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 3. (5) bekezdés d) pontjában foglalt feladatkörében a legfõbb ügyésszel egyetértésben a következõket rendelem el: 1. Az elzárás, illetõleg a pénzbírságot helyettesítõ elzárás végrehajtásának szabályairól szóló 7/2000. (III. 29.) IM BM együttes rendelet (a továbbiakban: R.) 11. (1) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép: (1) Az elzárást foganatosító szerv az elzárás foganatba vételérõl, az elzárás kitöltésérõl, illetõleg az elkövetõnek a pénzbírság megfizetése folytán történt szabadon bocsátásáról haladéktalanul értesíti a szabálysértési hatóságot, a bíróságot, valamint az elkövetõ lakóhelye (tartózkodási helye) szerint illetékes pártfogó felügyelõi szolgálatot, ha az elkövetõt más ügyben közérdekû munkára ítélték vagy pártfogó felügyelet alatt áll. 2. Az R. melléklete helyébe e rendelet melléklete lép. 3. Ez a rendelet január 1-jén lép hatályba.
7 1 2. szám BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI MELLÉKLET 7 Melléklet a 35/2006. (XII. 26.) IRM rendelethez Az elzárás végrehajtására kijelölt büntetés-végrehajtási intézetek A szabálysértési hatóság székhelye, illetõleg az elkövetõ lakóhelye 1. Budapest fõváros és Pest megye, Komárom-Esztergom megye A kijelölt büntetés-végrehajtási intézet férfiak: Baracskai Országos Büntetés-végrehajtási Intézet (Baracska) nõk: Pálhalmai Országos Büntetés-végrehajtási Intézet (Pálhalma) 2. Baranya megye Baranya Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet (Pécs) 3. Bács-Kiskun megye Bács-Kiskun Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet (Kecskemét) 4. Békés megye Békés Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet (Gyula) 5. Borsod-Abaúj-Zemplén megye Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet (Miskolc) 6. Csongrád megye Szegedi Fegyház és Börtön (Szeged) 7. Fejér megye Fejér Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet (Székesfehérvár) 8. Gyõr-Moson-Sopron megye Gyõr-Moson-Sopron Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet (Gyõr) 9. Hajdú-Bihar megye Hajdú-Bihar Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet (Debrecen) 10. Heves megye Heves Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet (Eger) 11. Nógrád megye Balassagyarmati Fegyház és Börtön (Balassagyarmat) 12. Somogy megye Somogy Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet (Kaposvár) 13. Szabolcs-Szatmár-Bereg megye Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet (Nyíregyháza) 14. Jász-Nagykun-Szolnok megye Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet (Szolnok) 15. Tolna megye Tolna Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet (Szekszárd) 16. Vas megye Vas Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet (Szombathely) 17. Veszprém megye Veszprém Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet (Veszprém) 18. Zala megye Zala Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet (Zalaegerszeg)
8 8 BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI MELLÉKLET 1 2. szám A KÖZTÁRSASÁGI ELNÖK HATÁROZATAI A Köztársasági Elnök 276/2006. (XII. 18.) KE határozata büntetés-végrehajtási dandártábornoki kinevezésrõl Az igazságügyi és rendészeti miniszter elõterjesztésére, az Alkotmány 30/A. -a (1) bekezdésének i) pontjában foglalt jogkörömben, Kertész Sándor büntetés-végrehajtási ezredest, a Balassagyarmati Fegyház és Börtön parancsnokát nyugállományba helyezése alkalmából január 1-jei hatállyal büntetés-végrehajtási dandártábornokká kinevezem. Budapest, december 8. Ellenjegyzem: Sólyom László s. k., köztársasági elnök Budapest, december 12. Dr. Petrétei József s. k., igazságügyi és rendészeti miniszter KEH ügyszám: V-5/5643/2006. A Köztársasági Elnök 277/2006. (XII. 18.) KE határozata büntetés-végrehajtási dandártábornoki kinevezésrõl Az Alkotmány 30/A. -a (1) bekezdésének i) pontjában foglalt jogkörömben, az igazságügyi és rendészeti miniszter elõterjesztésére Pásztor András büntetés-végrehajtási ezredest, a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Büntetésvégrehajtási Intézet parancsnokát nyugállományba helyezése alkalmából január 1-jei hatállyal büntetés-végrehajtási dandártábornokká kinevezem. Budapest, december 8. Ellenjegyzem: Sólyom László s. k., köztársasági elnök Budapest, december 12. Dr. Petrétei József s. k., igazságügyi és rendészeti miniszter KEH ügyszám: V-5/5644/2006. INTÉZKEDÉSEK 1-1/123/2006. (IK Bv. Mell évi 1.) OP a Budapesti Fegyház és Börtön területén elhelyezkedõ, az intézet által kezelt központi raktár mûködésérõl A Budapesti Fegyház és Börtön (továbbiakban: BFB) területén elhelyezkedõ a Budapesti Fegyház és Börtön által kezelt központi raktár (továbbiakban: KAR) üzemeltetésével, valamint a központi biztosítású eszközök beszerzése, tárolása, mozgatása és könyvelése tárgyában az alábbiak szerint intézkedem: 1. A központi biztosítású tárgyi eszközök és készletek beszerzésére irányuló közbeszerzési, beszerzési eljárás lefolytatása a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága (Bv. OP) feladata, amely a mindenkor hatályos SZMSZ és közbeszerzési szabályzata alapján a beszerzéssel érintett szakterület szakmai irányításával történik. 2. A központi beszerzésekhez kapcsolódó ellenjegyzésre és kötelezettségvállalásra a BFB jogosult. A kötelezettségvállalás kapcsán beszerzésre kerülõ eszköz és készlet mennyiségi átvétele és raktári bevételezése, értékbeli analitikus nyilvántartása a BFB feladata. 3. A Bv. OP beszerzésben érintett szervezeti egységének vezetõje köteles minden hónap 10-ig írásban tájékoztatni a Bv. OP Gazdasági Fõosztályát a beszerzés tárgyára, várható ellenértékére és a fizetési határidõre vonatkozóan. A Bv. OP Gazdasági Fõosztálya a tájékoztatás kézhezvételét követõen haladéktalanul köteles intézkedni a vállalt kötelezettség ellenértékének elõirányzat átadással a BFB részére történõ rendelkezésre bocsátására. A BFB köteles a központi beszerzés Bv. OP által rendelkezésre bocsátott ellenértékét a beszerzés céljára elkülöníteni, hogy az más célra ne kerülhessen felhasználásra. 4. A termékek raktári beérkezésének konkrét idõpontját a BFB és a Bv. OP szakmailag illetékes szervezeti egysége köteles egyeztetni. A Bv. OP szakmailag illetékes szervezeti egységének vezetõje által kijelölt személynek a minõség ellenõrzése céljából a minõségi, mennyiségi átadás-átvételkor kötelezõ jelen lennie.
9 1 2. szám BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI MELLÉKLET 9 5. Amennyiben a bevételezési eljárás során mennyiségi, minõségi probléma merülne fel, a BFB kötelessége az aláírt szerzõdésnek megfelelõ mennyiségû és minõségû termékek meglétére intézkedni, a kötbérigényt érvényesíteni. Téves számlázás esetén a BFB feladata a számlareklamáció elkészítése, illetve a számla visszaküldése. 6. A raktári bevételezést követõen a BFB köteles haladéktalanul intézkedni a termékek bevételezésére, a számla beérkezését követõen annak szakmai igazolására, érvényesítésére, az ellenérték kiegyenlítésére és a készletek/eszközök nyilvántartására. 7. A beszerzett eszközök/készletek büntetés-végrehajtási intézeteknek/intézményeknek történõ térítésmentes átadására vonatkozó elosztót a Bv. OP szakmailag illetékes szervezeti egysége készíti el és juttatja el a BFB-hez. Egyúttal írásban értesíti az érintett intézeteket, hogy a meghatározott készletet/eszközt a KAR raktárvezetõjével elõzetesen egyeztetett idõpontban vehetik át. 8. A BFB gondoskodik az elosztóban szereplõ készletek, eszközök szétosztásáról, valamint a térítés nélküli átadásról készült jegyzõkönyvek átadás-átvételt követõ 15 munkanapon belül az illetékes intézetekhez történõ eljuttatásáról. 9. A központi raktári készletek, eszközök értékesítésére a Bv. OP szakmailag illetékes szervezeti egysége által tett javaslat alapján a Bv. OP kötelezettségvállalásra jogosult vezetõje intézkedhet. Az értékesítés végrehajtására vonatkozóan a Bv. OP szakmailag illetékes szervezeti egységének vezetõje köteles írásban tájékoztatnia a BFB-t. Az értékesítés lebonyolítása, számla kiállítása, valamint az értékesítéssel kapcsolatos jogszabályi elõírásoknak megfelelõ pénzügyi és számviteli követelmények teljesítése a BFB feladata. Az értékesítés során befolyt ellenérték a BFB-t illeti meg, melyet kizárólag központi biztosítású termékek beszerzésére használhat fel. 10. A BFB minden negyedévet követõ hónap 20-áig a Bv. OP szakmailag illetékes szervezeti egységének és a Bv. OP Gazdasági Fõosztály Pénzügyi és Számviteli Osztályának a KAR készleteirõl, eszközeirõl, valamint a központi termékek értésesítésének bevételérõl kimutatást készít. Amennyiben a szakmailag illetékes szervezeti egység soron kívül kimutatást kér a készletekrõl, azt írásban kell a BFB-nek jeleznie. Az igényt a BFB az írásos kérelem beérkezését követõ 5 munkanapon belül teljesíti. 11. A KAR minden év december 1-jétõl december 31-éig leltározás miatt zárva tart, ezért központi készletek kiadására nem lesz mód, illetve a beszerzési eljárások lefolytatása során a szakmailag illetékes szervezeti egységeknek arra kell törekedniük, hogy a beszállítás ne ebben az idõszakban történjen. Ezen idõszakban csak rendkívüli esemény által indokolt kiadások teljesítésére kerülhet sor. A leltározás végrehajtása a BFB feladata, melynek idõpontjáról a Bv. OP szakmailag illetékes szervezeti egységének vezetõ(i)t a leltározást megelõzõ 30 nappal köteles tájékoztatni. A Bv. OP szakmailag illetékes szervezeti egysége(i)nek képviselõ(i) a leltározási folyamatban ellenõrként vesz(nek) részt. A leltárfelvétel megtörténtérõl a BFB köteles a leltárfelvételt követõ 5 munkanapon belül, de legkésõbb január 5-ig a mennyiségi felvétel kiértékelésérõl készült jegyzõkönyvet küldeni a Bv. OP Gazdasági Fõosztály Pénzügyi és Számviteli Osztály és a Bv. OP szakmailag illetékes szervezeti egysége részére. 12. A KAR-ban tárolt készletek, eszközök közül a Bv.OP szakmailag illetékes szervezeti egységei jelölik ki a selejtezendõ termékeket és írásban jelzik a BFB-nek minden év október 31-ig. A BFB a selejtezési eljáráson belül amennyiben igény van rá a hasznosítási eljárást lefolytatja, melyrõl jegyzõkönyv alapján értesíti a Bv. OP Gazdasági Fõosztályt. A selejtezés kizárólag a Bv. OP szakmailag illetékes szervezeti egységének engedélyével hajtható végre. 13. A KAR-ban tárolt készletek, eszközök selejtezését a BFB hajtja végre saját selejtezési szabályzata szerint, melynek idõpontjáról a Bv. OP szakmailag illetékes szervezeti egységének vezetõit köteles értesíteni. A Bv. OP szakmailag illetékes szervezeti egységeinek képviselõi a selejtezési folyamatban kötelesek részt venni. 14. Jelen intézkedést december 15-étõl kell alkalmazni. Csere László s. k., bv. vezérõrnagy országos parancsnok 1-1/128/2006. (IK Bv. Mell évi 1.) OP az oktatási intézmények tanulói, hallgatói, csoportos bûnmegelõzési célú intézetlátogatásának elõkészítésérõl és lebonyolításáról szóló 1-1/65/2000. (IK Bv. Mell évi 1.) OP intézkedés módosításáról Az oktatási intézmények tanulói, hallgatói, csoportos bûnmegelõzési célú intézetlátogatásának elõkészítésérõl és lebonyolításáról szóló 1-1/65/2000. (IK Bv. Mell évi 1.) OP intézkedés (a továbbiakban: intézkedés) módosítására az alábbiak szerint intézkedem: 1. Az intézkedés 5. pontja helyébe az alábbi szövegrész kerül:
10 10 BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI MELLÉKLET 1 2. szám 5. Az intézetbe történõ belépés nem engedélyezhetõ tizennegyedik életévét be nem töltött személy részére. 2. Jelen intézkedést január l-jétõl kell alkalmazni. Csere László s. k., bv. vezérõrnagy országos parancsnok 1-1/2/2007. (IK Bv. Mell. 1.) OP a büntetés-végrehatási szervezet személyi állománya foglalkozás-egészségügyi speciális ellátásáról A büntetés-végrehajtási szervezet személyi állománya egészségi és fizikai alkalmasságának szinten tartása, mozgásszervi rehabilitációja érdekében a következõ adom ki: intézkedést 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága, a büntetés-végrehajtási intézetek, intézmények hivatásos állományú tagjaira, köztisztviselõire, közalkalmazottaira, a fogva tartottak kötelezõ foglalkoztatására létrehozott gazdálkodó szervezetek munkaviszonyban álló dolgozóira és nyugállományú tagjaira. 2. A mozgásszervi rehabilitációs kezelés (a továbbiakban: kezelés) a Büntetés-végrehajtás Továbbképzési és Rehabilitációs Központjában (Igalon) 12 napos turnusokban történik, melyek keddi napon kezdõdnek és szombaton záródnak. 3. A szolgáltatás a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokság Egészségügyi Fõosztálya által rendszeresített beutalóval, orvosi javaslat alapján vehetõ igénybe. 4. Az 1. pontban felsoroltakat a szolgáltatás térítésmentesen illeti meg. 5. Az 1. pontban felsoroltakat a kezelés idõtartamára a szabad férõhely értékesítés terhére családtag is elkísérheti. Amennyiben a családtag orvosi beutalóval rendelkezik, a kezelés térítésmentes. Az egyéb ellátásért a vonatkozó OP intézkedésben meghatározott térítési díjat kell fizetnie. Ezt a térítési díjat kell fizetnie a kezelésre nem szoruló családtagnak is. 6. Az utazási költségtérítésre vonatkozóan a külön jogszabályokban foglaltak irányadók. 7. A hivatásos állomány tagját a beutalás idejére egészségügyi szabadság illeti meg. A köztisztviselõt, közalkalmazottat, illetve a gazdálkodó szervezetek munkaviszonyban álló dolgozóját keresõképtelen állományba vételre a háziorvoshoz kell irányítani. 8. A kezelés szakigazgatási felügyelete a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokság Egészségügyi Fõosztálya feladata. 9. Ezen intézkedésben foglaltakat április 1-jétõl kell alkalmazni. Az intézkedés hatályba lépésével egyidejûleg hatályát veszti az 1-1/39/2003. (IK Bv. Mell. 5.) OP intézkedéssel módosított 0144/1997. (IK Bv. Mell. 8.) OP intézkedés. Csere László s. k., bv. vezérõrnagy országos parancsnok 1-1/4/2007. (IK Bv. Mell. 2.) OP az egészségügyi reformmal kapcsolatos jogszabály-változásokból adódó feladatokról a büntetés-végrehajtás személyi állománya, az egyéb igényjogosultak és a fogvatartottak egészségügyi ellátása során Az egyes, az egészségügyet érintõ törvényeknek az egészségügyi reformmal kapcsolatos módosításáról szóló évi CXV. törvényben, a kötelezõ egészségbiztosítás ellátásairól szóló évi LXXXIII. törvény (Ebtv.) módosítása alapján, a vizitdíj és a kórházi napidíj bevezetésének végrehajtása tárgyában kiadott 4/2007. (I. 22.) Korm. rendeletben, illetve a biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászati segédeszköz-ellátás, valamint a gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló évi XCVIII. törvényben, továbbá a térítési díj ellenében igénybe vehetõ egyes egészségügyi szolgáltatások térítési díjáról szóló 284/1997. (XII. 23.) Korm. rendelet módosításában foglaltak végrehajtására, az alábbiak szerint intézkedem: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságra, a bv. intézetekre, a bv. egészségügyi intézményekre, a Büntetés-végrehajtás Továbbképzési és Rehabilitációs Központjára (a továbbiakban együtt: bv. egészségügyi szolgáltató), illetve az Ebtv. 18. (4) bekezdésben meghatározott személyekre és az Ebtv. általános szabályai szerint egészségügyi ellátásra jogosultakra.
11 1 2. szám BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI MELLÉKLET A büntetés-végrehajtás által fenntartott egészségügyi intézmények egészségbiztosító általi finanszírozása az ellátott feladatok és nem teljesítményelszámolás alapján történik [1997. évi CLIII. törvény 28/A. (3) bekezdés], ezért a teljesítményhez kapcsolódó adatok szolgáltatására nem kötelezettek. 3. A fogvatartott személyek az egészségügyi szolgáltatásra a személyes szabadságuk korlátozásából adódóan a fogva tartó szerv keretén belül, illetve ha ott nem biztosítható az egészségi állapotuknak megfelelõ ellátásuk, a fogva tartó szerv által kijelölt egészségügyi szolgáltatónál jogosultak. A fogvatartott személy az Ebtv-ben meghatározott ellátásokat vizitdíj, illetve kórházi napidíj fizetése nélkül jogosult igénybe venni [217/1997. (XII. 1.) Korm. rendelet 6. (2) bekezdés]. 4. A bv. egészségügyi szolgáltató az általa nyújtott szolgáltatásokról, a szolgáltatások igénybevételének rendjérõl, az ellátandók körérõl és az ellátás feltételeirõl szabályzatban rendelkezik, melyet ki kell egészíteni a vizitdíjra és a kórházi napidíjra vonatkozó elõírásokkal, jelen intézkedésben foglaltak szerint. A szabályzatot mindenki számára hozzáférhetõ módon, jól látható helyen kell kifüggeszteni, elkészítésének határideje február A bv. egészségügyi szolgáltató szabályzatban mentesíti az általa nyújtott ellátásokért fizetendõ vizitdíj, illetõleg kórházi napidíj fizetésének kötelezettsége alól az általa munkavégzésre irányuló jogviszony keretében ide nem értve a megbízási jogviszony keretében foglalkoztatott dolgozót [Ebtv. 18/A. (7) bekezdés]. 6. Az 5. pontban nem említett igényjogosultak (gazdasági társaságok egyéb munkaviszonyban foglalkoztatott dolgozói, nyugállományba helyezettek, családtagok stb.) vonatkozásában az Ebtv. általános rendelkezései irányadók. 7. A Büntetés-végrehajtás Továbbképzési és Rehabilitációs Központja által mûködtetett rehabilitációs program nem az egészségbiztosítás terhére finanszírozott, így az abban részt vevõket vizitdíj és kórházi napidíj fizetési kötelezettség nem terheli. 8. A Békés Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet által fenntartott létesítményben elhelyezett beutaltak a Békés Megyei Pándy Kálmán Kórház kijelölt szakemberei részérõl elrendelt és biztosított rehabilitációs szolgáltatásokat a vonatkozó szabályok [217/1997. (XII. 1.) Korm. rendelet 5/D. (3) bekezdés] szerint vehetik igénybe. 9. A nem bv. egészségügyi szolgáltatónál nyújtott egészségügyi ellátások igénybevétele esetén az Ebtv. és végrehajtási rendelete vonatkozó szabályai és az adott egészségügyi szolgáltató által meghatározott egyéb feltételek érvényesek. 10. A minõségi és hatékony gyógyszer- és gyógyászati segédeszköz rendelés szabályaiban elõírtak végrehajtása során figyelmet kell fordítani, különösen: a betegek tájékoztatására, a költséghatékony eljárások betartására, ettõl történõ eltérés esetén a részletes indoklás vagy a betegnyilatkozat dokumentálására. A járóbeteg ellátás keretében, valamint a kórházi zárójelentésben a gyógyszerterápiás javaslatot hatóanyag megjelölésével kell megadni [2006. évi XCVIII. törvény ]. A fogvatartottat tájékoztatni kell arról is, hogy térítésmentes gyógyszerellátásukból adódó költségviselés okán, a bv. egészségügyi szolgáltató törvényben szabályozott kötelessége az azonos hatóanyag-tartalmú készítmények közül a legolcsóbbat beszerezni. Ettõl eltérést csak az orvosszakmai vagy egyéb, gyógykezelésre vonatkozó szabályok tesznek lehetõvé. A bv. egészségügyi szolgáltató gyógyszert, gyógyászati segédeszközt, valamint gyógyászati ellátást árhoz nyújtott támogatással az egészségbiztosítási felügyeleti hatóság által minõsített, a minõségi és hatékony gyógyszer- és gyógyászati segédeszköz-rendelést elõsegítõ számítógépes rendszer alkalmazásával rendelhet [Ebtv. 31. (2) bekezdés]. 11. Az orvosi rendelvények (vények) kitöltése, illetve a szakellátásokra történõ beutalások során be kell tartani a vonatkozó jogszabályok elõírásait, különösen: a mûködési engedélyben megjelölt munkahelyi azonosító, a BNO kód és a meghatározott esetekben a naplószám (a betegforgalmi naplóban rögzített sorszám) feltüntetését. A foglalkozás-egészségügyi szolgáltatásokra kiadott munkahelyi azonosító kóddal az egészségbiztosítás terhére (térítésmentesen) csak a sürgõsségi, valamint foglalkozási megbetegedéssel összefüggésben felmerülõ ellátás vehetõ igénybe. 12. A külön jogszabály szerint kiemelt, indikációhoz kötött támogatásban részesített gyógyszer rendelése esetén dobozonként, gyógyászati segédeszköz rendelése esetén, pedig vényenként kell a külön jogszabályban meghatározott összegû díjat fizetni [Ebtv. 21/A. ]. 13. Az egészségbiztosítás terhére igénybe vehetõ utazási költségtérítésre jogosító, január 1-je elõtt kiállított hitelezett utazási utalványok március 31-éig használhatók fel. A fel nem használt hitelezett utazási utalvány tömböket január 31-éig annál a megyei egészségbiztosítási pénztárnál kell leadni, ahol azt átvették. Az e célra rendszeresített új, szigorú számadású Utazási utalvány -t ugyanott kell igényelni. Az egészségbiztosító az igazolással ellátott utalvány és a menetjegy együttes benyújtása alapján utólag téríti meg az igénylõ részére a viteldíjat. 14. Ezen intézkedésben foglaltakat a hivatkozott jogszabályok egyes rendelkezéseinek hatályba lépésére tekintettel kell alkalmazni. Csere László s. k., bv. vezérõrnagy országos parancsnok
12 12 BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI MELLÉKLET 1 2. szám 1-1/5/2007. (IK Bv. Mell. 2.) OP a évi elemi költségvetés elkészítésérõl* * Az intézkedést az érdekeltek közvetlenül megkapták. 1-1/6/2007. (IK Bv. Mell. 2.) OP a büntetés-végrehajtás állományának használatában lévõ telefonokkal kapcsolatos feladatok ellátásának rendjérõl A büntetés-végrehajtás állományának használatában lévõ vezetékes távbeszélõ-készülékek, szolgálati mobiltelefonok igénybevételével, azok költségelszámolásával kapcsolatosan az alábbiak szerint intézkedem: I. Az intézkedés hatálya kiterjed a Bv. Országos Parancsnokságára (a továbbiakban: Bv. OP), valamennyi büntetés-végrehajtási intézetre, intézményre (a továbbiakban: intézet) és a hivatásos szolgálati, valamint a közalkalmazotti jogviszonyban foglalkoztatottra (a továbbiakban: bv. alkalmazott). II. 1. A vezetékes távbeszélõ-készüléken folytatott nem szolgálati jellegû kommunikáció költségét forgalomarányos kimutatás és a nem forgalomarányos költségek alapján a bv. alkalmazott köteles megtéríteni. 2. Az intézetek vezetõi saját hatáskörben szükséges ismétlõdéssel vizsgáltassák felül a vezetékes távbeszélõ-készülékek kiépítettségének rendszerét, a rendszer nyújtotta szolgáltatások igénybevételét (térítésnélküli intézeti, helyi, belföldi és nemzetközi beszélgetés, esetleges tarifaszámlázási és hozzáférési, híváskorlátozási funkciók), a használók körét, a forgalmazás nyilvántartottságát. 3. A felülvizsgálatot minden olyan esetben le kell folytatni, amikor a szolgáltató által közölt tarifa módosításra kerül. III. 1. A büntetés-végrehajtás számára biztosított közbeszerzési kedvezményes díjcsomaggal üzemeltetett, beosztáshoz biztosított szolgálati mobiltelefon munkaköri feladatok ellátására irányuló használat során keletkezõ költségek a büntetés-végrehajtás által finanszírozhatók. 2. A beosztáshoz egy idõben csak egy készülék annak tartozékaival biztosítható. 3. Szolgálati mobiltelefon az alábbi beosztásokhoz biztosítható: országos parancsnok helyettesei, országos parancsnokság fõosztályvezetõi, intézetek parancsnokai, igazgatói, fõigazgató fõorvosai. Más beosztásban lévõ bv. alkalmazott részére külön kérelemre, egyedi elbírálás alapján engedélyezem a beosztáshoz biztosított szolgálati mobiltelefon igénybevételét. A kérelmek elbírálását magamnak tartom fenn (a Bv. OP személyi állományára vonatkozóan), az intézetek vezetõinek (a személyi állományára vonatkozóan) átadom. A szolgálati feladat végrehajthatóságához, az elérhetõség biztosításához más szolgáltatási forma is igénybe vehetõ (pl.: kártyás díjcsomag). 4. A szolgálati mobiltelefonok használatához kapcsolódóan kötelezõ a felhasználásra vonatkozó bruttó keretösszeg meghatározása, amit az intézet vezetõje helyi intézkedésben költségvetésére tekintettel köteles megállapítani. 5. A szolgálati telefon használója az elszámolás (számla) kézhezvételétõl számított 8 munkanapon belül köteles a túllépésbõl eredõ térítési díjat megfizetni. 6. Amennyiben a meghatározott keretösszegen felüli túllépésbõl származó visszafizetés kisebb, mint a havi bruttó telefonszámla 20%-a, illetve a telefonszámla bruttó összege nem éri el a havi keretösszeget, abban az esetben adófizetési kötelezettség keletkezik, ezért az 1. számú mellékletben meghatározott adatokat kell továbbítani minden tárgyhónapot követõ 15-éig a Bv. OP Illetmény-számfejtési Osztályára. A Bv. OP Illetmény-számfejtési Osztály vezetõje köteles az adatszolgáltatás alapján gondoskodni az adófizetési kötelezettség bevallásáról és teljesítésérõl. 7. Az intézetek vezetõi saját hatáskörben legalább félévente vizsgáltassák felül a bv. használatában mûködtetett és a bv. alkalmazott részére biztosított szolgálati mobiltelefonok darabszámát, a használók körét, továbbá a beosztáshoz biztosított szolgálati mobiltelefonok költségviselését, a forgalmazás nyilvántartottságát.
13 1 2. szám BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI MELLÉKLET A bv. alkalmazott részére a kedvezményes (nem beosztáshoz biztosított) elõfizetéses szolgálati mobiltelefonok számát négy darab mennyiségben maximálom. Az intézkedés február 1-jétõl lép hatályba. Ezzel egyidejûleg a büntetés-végrehajtás állományának használatában lévõ telefonokkal kapcsolatos feladatok ellátásának rendjérõl szóló 1-1/107/2006. (IK Bv. Mell. 10.) OP intézkedést visszavonom. IV. Csere László s. k., bv. vezérõrnagy országos parancsnok 1. számú melléklet a 1-1/6/2007. (IK Bv. Mell. 2.) OP intézkedéshez. intézet/intézmény megnevezése Kimutatás a 20 havi mobiltelefon-használathoz kapcsolódó adófizetési kötelezettség megállapításához Sorszám Név (használó) Bruttó telefonszámla 20%-a Megtérített összeg Természetbeni juttatás alapja (3 4.) Összesen: 20 év hónap nap intézet/intézmény vezetõje
14 14 BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI MELLÉKLET 1 2. szám 1-1/7/2007. (IK Bv. Mell. 2.) OP a bv. szervek biztosítási szerzõdéssel és a kárrendezési eljárással kapcsolatos feladatairól, továbbá a kárrendezési útmutató kiadásáról Az OTP Garancia Biztosító Rt. (a továbbiakban: Biztosító) és a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága (a továbbiakban: Bv. OP) között közbeszerzési eljárás eredményeként január 19-én létrejött ötéves biztosítási szerzõdésben foglalt kötelezettségek teljesítése és igények érvényesítése érdekében az alábbi intézkedést adom ki: I. 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a büntetés-végrehajtási intézetekre, intézményekre és a Bv. OP-ra (a továbbiakban együtt: bv. szerv). II. 2. A Bv. OP és a Biztosító között január 19-én létrejött biztosítási szerzõdés (a továbbiakban: szerzõdés) kárrendezési útmutatóját jelen intézkedés 1. számú mellékleteként* kiadom. 3. A bv. szerv vezetõje a szerzõdésben és a kárrendezési útmutatóban meghatározottak szerint jogosult és köteles eljárni a személyi állománnyal kapcsolatos biztosítási eseményekkel, a használatában lévõ és a szerzõdésben szereplõ ingatlanokkal és vagyontárgyakkal, továbbá gépjármûvekkel kapcsolatban felmerült károk megtérítésére a Biztosítónál. 4. A kárrendezéssel összefüggõ kérdések tekintetében a) személyi károk esetében a munkáltatói jogkört gyakorló vezetõ, illetve az általa kijelölt személy jár el, a Bv. OP esetében a Bv. OP Személyügyi és Szociális Fõosztálya, b) vagyonbiztosítási károk esetében a kár bekövetkeztének helye szerint illetékes bv. szerv vezetõje, illetve az általa kijelölt személy jár el, a Bv. OP esetében a Bv. OP Beruházási Ellátási Fõosztálya, c) az általános felelõsségbiztosítással, munkáltatói felelõsségbiztosítással és az egészségügyi felelõsségbiztosítással összefüggõ káresemények esetében azon bv. szerv vezetõje, illetve az általa kijelölt személy jár el, amely szervvel szemben kárigényt érvényesítenek, a Bv. OP esetében a Bv. OP Jogi és Titkársági Fõosztálya, d) gépjármûvek esetében a gépjármû üzemeltetése szerint illetékes bv. szerv vezetõje, illetve az általa kijelölt személy jár el, a Bv. OP esetében a Bv. OP Beruházási Ellátási Fõosztálya. 5. A bv. szerv feladata így különösen: a káresemény bejelentése, a helyszín biztosítása, a kárenyhítési feladatok ellátása, a biztosító részére a szükséges információk és dokumentumok átadása. 6. A bv. szerv vezetõje intézkedésben határozza meg: a) a Biztosítóval való kapcsolattartásért felelõs személyt, b) biztosítási módozatonként az ügyintézésért felelõs személyt. 7. A szerzõdés alapján a Biztosító részére a biztosítási körbe bevont személyek létszámának változása, valamint a vagyontárgyak mennyiségének változása esetén a Bv. OP Beruházási és Ellátási Fõosztály feladata a változás bejelentések megtétele a biztosító felé. (a szerzõdés pontja, pontja, pontja és pontja szerint) 8. A szerzõdés szerint a biztosítási díj megfizetése iránt benyújtott számlák kiegyenlítése a Bv. OP Pénzügyi és Gazdasági Fõosztály feladata. 9. Amennyiben a Biztosító a követelés jogosságát vitatja, avagy a szerzõdéssel kapcsolatban jogvita keletkezik, a bv. szerv vezetõje haladéktalanul tájékoztatja a Bv. OP Jogi és Titkársági Fõosztályát. Indokolt esetben intézkedem a jogi képviselet ellátásáról. 10. A Bv. OP Gazdasági Fõosztály részére a bv. szerv negyedévi adatszolgáltatást teljesít a negyedévet követõ hónap utolsó napjáig biztosítási módozatonként a biztosítási eseményekrõl, a kár összegérõl, a folyósított kártérítésekrõl, a folyamatban lévõ ügyekrõl. III. 11. A bv. szerv vezetõje gondoskodjon arról, hogy a biztosítási szerzõdés személybiztosításra vonatkozó részét, továbbá a kárrendezésre vonatkozó eljárást a hivatásos és közalkalmazotti állomány megismerje. 12. A szerzõdés pontja szerinti biztosítotti nyilatkozatot február 28-ig a személyi állomány érintett tagjaival, majd azt követõen a szolgálati viszony, illetve közalkalmazotti jogviszony létesítésekor kell elkészíteni jelen intézkedés 2. számú melléklete* szerint. A nyilatkozatot a személyi iratok között kell tárolni. 13. A biztosítási esemény bekövetkezésekor a szolgálati jogviszony fennállásáról szóló igazolást a dolgozó kérésére ki kell adni. * A mellékletet az érdekeltek közvetlenül megkapták. * A mellékletet az érdekeltek közvetlenül megkapták.
15 1 2. szám BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI MELLÉKLET 15 IV. 14. Az intézkedést február15-tõl kell alkalmazni, ezzel egyidejûleg a bv. szervek biztosítási szerzõdéssel és a kárrendezési eljárással kapcsolatos feladatairól, továbbá a kárrendezési útmutató kiadásáról szóló 1-1/31/2002. (IK Bv. Mell. 4.) OP intézkedést hatályon kívül helyezem. Csere László s. k., bv. vezérõrnagy országos parancsnok 1-1/8/2007. (IK Bv. Mell. 2.) OP az 1-1/5/2001. (IK Bv. Mell. 1.) OP intézkedés módosításáról A Büntetés-végrehajtás Továbbképzési és Konferenciaközpontban (Pilisszentkereszt) és a Büntetés-végrehajtás Továbbképzési és Rehabilitációs Központban (Igal) a szolgáltatásokért fizetendõ térítési díjakat szabályozó 1-1/5/2001. (IK Bv. Mell. 1.) OP intézkedés (a továbbiakban: intézkedés) módosításáról az alábbiak szerint intézkedem: 1. Az intézkedés 1. és 2. számú melléklete helyébe jelen intézkedés 1. és 2. számú melléklete lép. 2. Jelen intézkedés 1. és 2. számú mellékleteiben meghatározott szolgáltatásokért felszámítandó térítési díjakat és az intézmények személyi állományára vonatkozó élelmezési normákat február 15-tõl kell alkalmazni. Ezzel egyidejûleg az 1-1/2/2006. (IK Bv. Mell. 1.) OP intézkedést visszavonom. Csere László s. k., bv. vezérõrnagy országos parancsnok 1. számú melléklet Az intézmények személyi állományára vonatkozó élelmezési nyersanyagnormák I. A Büntetés-végrehajtás Továbbképzési és Konferencia Központba (Pilisszentkereszt), illetve a Büntetés-végrehajtás Továbbképzési és Rehabilitációs Központba (Igal) tanfolyamra, továbbképzésre, értekezletre berendeltek, illetve rekreációs pihentetõs üdültetésre, valamint rehabilitációra beutaltak élelmezési nyersanyagnormája (áfa nélkül): 1 fõ/nap: 1000 Ft Részétkezés: Reggeli: 200 Ft Ebéd: 450 Ft Vacsora: 350 Ft Összesen: 1000 Ft II. Az intézmények alkalmazottainak élelmezési nyersanyagnormája (áfa nélkül): 1 fõ/nap: 300 Ft Nyersanyagnorma részétkezésenként: Reggeli: 60 Ft Ebéd: 135 Ft Vacsora: 105 Ft Összesen: 300 Ft 2. számú melléklet A Bv. Továbbképzési és Konferencia Központja (Pilisszentkereszt) és a Bv. Továbbképzési és Rehabilitációs Központja (Igal) igénybevételi díjai áfával (20 %), idegenforgalmi adó nélkül I. Önköltség (1 fõ/nap, szállás + étkezés áfával) Felnõtt 5382 Ft Gyerek: 2691 Ft (12 éves korig) II. Üdülési térítési díjak a) bv. dolgozó, bv. kft. dolgozók és közvetlen családtagjaik részére (6 nap + 1 ebéd) csak teljes üdülési turnus igénybevétele esetén, üdülési idõszakban Felnõtt Ft Gyerek: Ft (12 éves korig) b) kedvezményes üdülés, csak teljes turnus igénybevétele esetén, az intézkedés VI./2. pontjában meghatározottak részére (az önköltség 70%-a + áfa, 6 nap + 1 ebéd) üdülési idõszakban Felnõtt Ft Gyerek: Ft (12 éves korig) c) IRM dolgozók és közvetlen családtagjaik részére üdülési idõszakban a teljes turnus igénybevétele esetén (önköltség + 10% + áfa, 6 nap + 1 ebéd) Felnõtt Gyerek: Ft Ft (12 éves korig)
16 16 BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI MELLÉKLET 1 2. szám d) OIT Hivatala, bíróságok, ügyészségek és egyéb rendvédelmi szervek dolgozói és közvetlen családtagjaik részére (önköltség + 30% + áfa, 6 nap + 1 ebéd) Felnõtt Gyerek: Ft Ft (12 éves korig) III. Szabad-férõhelyes értékesítés a) Szabad-férõhelyes értékesítés bv. dolgozók, bv. kft. dolgozók és közvetlen családtagjaik részére áfával, idegenforgalmi adó nélkül (önköltség + 10 %) Szállás (1fõ/éjszaka) Felnõtt 2852 Ft Gyerek: 1426 Ft (12 éves korig) Étkezés (1fõ/nap) Felnõtt 3068 Ft Gyerek: 1534 Ft (12 éves korig) b) szabad-férõhelyes értékesítés IRM, OIT, bírósági, ügyészségi és egyéb rendvédelmi szervek dolgozói és közvetlen családtagjaik részére áfával, idegenforgalmi adó nélkül (önköltség + 30%) Szállás (1 fõ/éjszaka) Felnõtt 3371 Ft Gyerek: 1686 Ft (12 éves korig) Étkezés (1 fõ/nap) Felnõtt 3626 Ft Gyerek: 1813 Ft (12 éves korig) Idegenforgalmi adó magyar állampolgár esetén Pilisszentkereszten 210 Ft/fõ/éjszaka, Igalon 270 Ft/fõ/éjszaka. Minden 18 és 70 év közötti vendég fizeti (kivéve, ha közép- vagy felsõfokú tanulói viszonyt folytat). Az egyes, az egészségügyet érintõ törvényeknek az egészségügyi reformmal kapcsolatos módosításáról szóló évi CXV. törvényben, a kötelezõ egészségbiztosítás ellátásairól szóló évi LXXXIII. törvény (Ebtv.) módosítása alapján, a vizitdíj és a kórházi napidíj bevezetésének végrehajtásáról szóló 4/2007. (I. 22.) Korm. rendeletben, illetve e tárgykörben kiadott 1-1/4/2007. (IK Bv. Mell. 2.) OP intézkedésben foglaltak alkalmazása érdekében az 1-1/12/2006. (IK. Bv. Mell. 3.) OP intézkedés (a továbbiakban: OP intézkedés) módosítására az alábbi adom ki. intézkedést 1. Az OP intézkedés 2. pontja helyébe az alábbi rendelkezés lép: 2. A vezetõk jogosultak az IRM Központi Kórház és Intézményei kijelölt fõorvosának közremûködésével, az idõszakos egészségi alkalmassági vizsgálatot évente egy alkalommal igénybe venni. A szolgáltatásra egy hónappal korábbi elõjegyzés alapján kerülhet sor, vizitdíj kifizetésének ellenében. 2. Az OP intézkedés 3. pontja helyébe az alábbi rendelkezés lép: 3. A vezetõk esetében a keresõképtelenség, illetve a szolgálatképessé válás egészségügyi szempontú elbírálására a rövid idõtartamú, heveny, szezonális megbetegedések kivételével a 2. pontban meghatározott fõorvos jogosult. 3. Az OP intézkedés az alábbi 3/A. ponttal egészül ki: 3/A. Az egészségügyi ellátások igénybe vétele esetén az Ebtv. és végrehajtási rendelete általános szabályai, valamint az adott egészségügyi szolgáltató által meghatározott egyéb feltételek érvényesek, a vizitdíj és a kórházi napidíj kifizetésére vonatkozóan is. 4. Jelen intézkedésben foglaltakat február 15-étõl kell alkalmazni, a 10-36/2006. számon kiadott körlevelemben foglaltak betartásával. 1-1/9/2007. (IK Bv. Mell. 2.) OP a büntetés-végrehajtás állományában szolgálatot teljesítõ vezetõk egészségügyi ellátásával kapcsolatos eljárási rendrõl szóló 1-1/12/2006. (IK Bv. Mell. 3.) OP intézkedés módosításáról Csere László s. k., bv. vezérõrnagy országos parancsnok 1-1/10/2007. (IK Bv. Mell. 2.) OP a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága egységes készlet- és tárgyi eszköz nyilvántartásának szabályozásáról * Az intézkedést az érdekeltek közvetlenül megkapták.
17 1 2. szám BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI MELLÉKLET /12/2007. (IK Bv. Mell. 2.) OP a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága leltározási és leltárkészítési szabályairól * Az intézkedést az érdekeltek közvetlenül megkapták. 2. A büntetés-végrehajtási szervek közbeszerzési végrehajtásának egyes szabályairól szóló 1-1/49/2004. (IK Bv. Mell. 7.) OP intézkedést csak azon bv. szervek kötelesek alkalmazni, akik a jelen szabályzat hatályba lépéséig hatályos intézeti/intézményi közbeszerzési szabályzattal nem rendelkeznek. 3. Jelen intézkedést március 1. napjától kell alkalmazni. Csere László s. k., bv. vezérõrnagy országos parancsnok 1-1/14/2007. (IK Bv. Mell. 2.) OP a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága Közbeszerzési Szabályzatának kiadásáról A közbeszerzésekrõl szóló évi CXXIX. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 6. (1) bekezdésében meghatározottak teljesítése érdekében a közbeszerzési eljárások részletes szabályainak meghatározására az alábbiak szerint intézkedem: 1. Az intézkedés mellékleteként kiadom a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága Közbeszerzési Szabályzatát.* * A mellékletet az érdekeltek közvetlenül megkapták. 1-1/17/2007. (IK Bv. Mell. 2.) OP OP intézkedés visszavonásáról 1. A lakásbérleti szerzõdés megállapodással történõ megszüntetése esetén fizethetõ pénzbeli térítés feltételeirõl szóló 1-1/78/2003. (IK Bv. Mell. 11.) OP intézkedést visszavonom. 2. Az 1. pontban megjelölt intézkedés március 1-jétõl nem alkalmazható. Csere László s. k., bv. vezérõrnagy országos parancsnok A BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI SZERVEZET HÍREI Értekezletek Csere László bv. vezérõrnagy, a büntetés-végrehajtás országos parancsnoka az alábbi értekezleteket tartotta: 1. A január 30-án megtartott bv. parancsnokok és vezetõk országos értekezletének napirendje volt: A bv. szervezet évértékelése és feladat meghatározása. 2. A február 1-jei havi vezetõi értekezlet napirendje volt: A 4 hetes bevezetõ képzés szervezésének és végrehajtásának tapasztalatai. A Bv.OP évi elemi költségvetési tervjavaslatának tárgyalása. Összefoglaló jelentés az Ipoly Cipõgyár Kft. ellenõrzésérõl. Tájékoztató az Egységes Digitális Rádiórendszer (EDR) bevezetésével kapcsolatos feladatokról. Tájékoztató a bv. szervezet adatátviteli rendszerének az Egységes Kormányzati Gerinchálózathoz történõ csatlakozásáról. 3. A február 9-i állományértekezlet napirendje volt: A Bv. OP évértékelése és feladatmeghatározása. 4. A február 28-i havi vezetõi értekezlet napirendje volt: Beszámoló a Bv. OP évi nemzetközi tevékenységérõl és a évre vonatkozó tervezett ki- és beutazási tervekrõl. A Fiatalkorúak Regionális Bv. Intézetében, Pécsen folyó szakmai munka ellenõrzése. (A Fogvatartási Ügyek Fõosztálya illetékességi körében.)
18 18 BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI MELLÉKLET 1 2. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI Az Alkotmánybíróság 68/2006. (XII. 6.) AB határozata A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta az alábbi határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a közszférában foglalkoztatottak jogviszonyáról szóló törvények módosításáról szóló évi LXXII. törvény 3. (1) bekezdésének a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló évi XLIII. törvény 56. (1) bekezdés c) pontját módosító szövegrésze alkotmányellenes, ezért azt megsemmisíti. Ennek megfelelõen a törvény érintett rendelkezése a következõ szöveggel lép hatályba: 3. (1) A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 56. (1) bekezdés felvezetõ szövege, valamint a) pontja helyébe a következõ rendelkezések lépnek:»a hivatásos állomány tagjának a szolgálati viszonya az (5) bekezdésben foglalt korlátozás figyelembevételével felmentéssel akkor szüntethetõ meg, ha a) az Országgyûlés, a Kormány, a költségvetési fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetõje, az országos parancsnok vagy a Kormány által meghatározott létszámhatárig az önkormányzati képviselõ-testület döntése alapján a fegyveres szervnél létszámcsökkentést kell végrehajtani, és emiatt további szolgálatára nincs lehetõség;«2. Az Alkotmánybíróság a közszférában foglalkoztatottak jogviszonyáról szóló törvények módosításáról szóló évi LXXII. törvény 1. (2) (5) bekezdései, a 2. (2) és (3) bekezdése, 3. (4) és (5) bekezdése, a 4. (3) és (4) bekezdése, az 5. -a, a 7. (1) és (2) bekezdése, valamint a 7. (5) bekezdésének január 1-jén hatályát veszti a Ktv. 17. (4) bekezdése, 20/A. (1) bekezdésében a» feltéve, hogy a 17. (4) bekezdése szerinti munkakör-felajánlás nem vezet eredményre «szövegrész, 20/A. (5) bekezdése b) pontja, 31. (6) és (8) bekezdésében, a»végzettségének, képzettségének megfelelõ másik vezetõi vagy ennek hiányában«szövegrészek, [...] a Hszt. 56. (3) bekezdése szövegrésze alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi. (Az indokolás a Magyar Közlöny 2006/149. számában olvasható.) Az Alkotmánybíróság 74/2006. (XII. 15.) AB határozata A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következõ határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a Munka Törvénykönyvérõl szóló évi XXII. törvény 134. (3) bekezdés a) pontja alkotmányellenes, ezért e rendelkezést március 31. napjával megsemmisíti. 2. Az Alkotmánybíróság a Munka Törvénykönyvérõl szóló évi XXII. törvény módosításáról szóló évi LXXIX. törvény egésze alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi. (Az indokolás a Magyar Közlöny 2006/155. számában olvasható.)
19 1 2. szám BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI MELLÉKLET 19 TÁJÉKOZTATÓ Bírósági határozatok (A Bírósági Határozatok 2006/12. számából) 394 Utólagos összbüntetésbe foglalásnak akkor van helye, ha a jogerõs összbüntetési ítélet nem a törvénynek megfelelõen rendelkezett az összbüntetésrõl (Be ). K. B. elítélt a vele szemben kiszabott szabadságvesztések összbüntetésbe foglalását kérte a B. Megyei Bíróságtól. Nevezettet az O. Városi Bíróság az év március hó 2. napján kelt, a B. Megyei Bíróság ítélete folytán év szeptember hó 20. napján jogerõre emelkedett ítéletével rablás bûntette és lopás bûntette miatt mint többszörös visszaesõt 4 évi fegyházbüntetésre ítélte. Az elítélt a büntetésbõl év augusztus hó 22. napján feltételesen szabadult, feltételes szabadsága év augusztus hó 21. napján járt volna le. A B. Megyei Bíróság év május hó 13. napján kelt, a Legfelsõbb Bíróság végzése folytán év április hó 13. napján jogerõre emelkedett ítéletével emberölés bûntette miatt 9 évi fegyházbüntetésre ítélte. Megállapította, hogy feltételes szabadságra nem bocsátható, s egyben megszüntette az elõzõ büntetésbõl engedélyezett feltételes szabadságot. K. B. a bûncselekményt év május hó 5. napján követte el, a feltételes szabadság alatt. A két szabadságvesztést folyamatosan hajtják végre. A B. Megyei Bíróság K. B.,,utólagos összbüntetésbe foglalásra irányuló kérelmét elutasította. A megyei bíróság végzése ellen az elítélt jelentett be fellebbezést, amit nem indokolt, de nyilvánvalóan indítványának elutasítása miatt, összbüntetésbe foglalás végett. A fellebbviteli fõügyészség az elsõfokú bíróság végzésének helybenhagyását indítványozta azzal az észrevétellel, hogy tévesen alkalmazta a Be át és tekintette az összbüntetésbe foglalásra irányuló kérelmet utólagosnak. Az ítélõtábla az elítélt fellebbezését alaptalannak, az ügyészi indítványt alaposnak találta. Az elsõfokú bíróság helyesen állapította meg, hogy K. B. terheltet jogerõsen két végrehajtandó szabadságvesztésre ítélték, melyeket még nem hajtottak végre. Ugyancsak azt is, hogy az elítélt az utóbbi elítélése alapját képezõ bûncselekményt nem a vele szemben korábban hozott ítélet jogerõre emelkedése elõtt, hanem utána követte el. K. B. elítélttel szemben a legutóbb hozott ítélet jogerõre emelkedése, vagyis április hó 13. napjától várt két szabadságvesztés végrehajtásra. Azt kellett vizsgálni, hogy az összbüntetésbe foglalás feltételei ebben az idõpontban fennálltak-e. Törvényesen állapította meg az elsõfokú bíróság, hogy a fenti idõpontban K. B. elítélt szabadságvesztés büntetéseinek összbüntetésbe foglalására már nem volt lehetõség március hó 1. napjától ugyanis a Btk. 92. (1) bekezdésének az évi LXXXVII. törvény 25. -ával módosított szövege volt hatályban, mely szerint összbüntetésbe foglalásra kizárólag akkor van lehetõség, ha az elkövetõ valamennyi bûncselekményt a legkorábban hozott ítélet jogerõre emelkedését megelõzõen követte el. K. B. elítéléseinél viszont ez a feltétel az ún. quasi halmazati viszony nem áll fenn. Tévedett azonban az elsõfokú bíróság, amikor az elítélt összbüntetésbe foglalásra irányuló indítványát,,utólagos összbüntetésbe foglalásra irányuló kérelemnek tekintette és a Be ra hivatkozott. Ezen törvényhely szerint különleges eljárás lefolytatására csak akkor kerülhet sor, amikor a bíróság már jogerõs összbüntetési ítéletet hozott és abban nem a törvénynek megfelelõen rendelkezett. Ezért az ítélõtábla az elsõfokú bíróság végzésének rendelkezõ részébõl az,,utólagos jelzõt, indokolásából az erre vonatkozó jogszabályi felhívást és indokolást mellõzte. Ehelyett az elsõfokú bíróság eljárására a Be (1) és (3) bekezdése vonatkozik. (Szegedi Ítélõtábla Bkf. I. 97/2005. sz.) 395 A külföldi bíróság által elítélt magyar állampolgár büntetés-végrehajtásának átvétele esetén a magyar törvény összes rendelkezéseinek figyelembevételével kell elbírálni, hogy a külföldi ítélet összeegyeztethetõ-e a magyar törvénnyel [1996. évi XXXVIII. tv. (Nbjt.) 52. ]. S. T. magyar állampolgár terheltet egy olasz bíróság az június 22-én kelt ítéletével fegyvercsempészet és más bûncselekmény miatt 8 évi szabadságvesztésre ítélte. Az ítéleti tényállás szerint a terhelt 1993-ban történt elõzetes megállapodás alapján, 1993 augusztusa és decembere között, Budapesten és Olaszországban olasz állampolgároknak eladott egy orosz gyártmányú Kalasnyikov géppisztolyt, egy másik géppisztolyt kiütött sorozatszámmal, négy darab 9 mm-es félautomata Parabellum maroklõfegyvert, egy sorozatszám nélküli, ismeretlen gyártmányú félautomata Parabellum maroklõfegyvert, és egy magyar gyártmányú félautomata 7,65 mm-es maroklõfegyvert hangtompítóval. A terhelt kérte a büntetés végrehajtásának átvételét. A F.-i Bíróság a június 27-én meghozott végzésével megállapította, hogy az évi XX. törvénnyel kihirdetett, az elítélt személyek átszállításáról szóló, Strasbourgban március 23-án kelt Egyezmény (továbbiakban: Egyezmény) értelmében a végrehajtás átvételé-
20 20 BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI MELLÉKLET 1 2. szám nek a feltételei fennállanak. Az elítéltet ezt követõen május 19-én Magyarországra szállították. Ilyen elõzmények után hozta meg a F.-i Bíróság az alábbi határozatokat, melyekkel szemben a legfõbb ügyész a Be ában biztosított jogánál fogva a törvényesség érdekében jogorvoslati indítvánnyal élt. A F.-i Bíróság egyesbíróként eljárva a szeptember 10. napján kihirdetett végzésével megállapította: az olasz bíróság végrehajtásra átvett nyolc évi szabadságvesztést kiszabó ítéletét üzletszerûen elkövetett fegyvercsempészet bûntette miatt kiszabott nyolc évi fegyházbüntetésként kell végrehajtani. A terhelt által kiadatási letartóztatásban, majd jogerõs szabadságvesztés büntetésben, valamint átadási letartóztatásban eltöltött idõt a szabadságvesztés tartamába beszámítani rendelte. Megállapította továbbá, hogy a terhelt büntetése négyötöd részének kitöltése után bocsátható feltételes szabadságra. A végzés ellen enyhébb végrehajtási fokozat (börtön) megállapítása végett a terhelt és védõje fellebbezést jelentett be. A F.-i Bíróság, mint másodfokú bíróság három hivatásos bíróból álló tanácsa október 20. napján meghozott végzésével az elsõfokú döntést helybenhagyta. A jogerõs határozatok a fegyház fokozatot a következõkkel indokolták: Az olasz bíróság ítélete az olasz büntetõjog eltérõ szabályozásából adódóan végrehajtási fokozatot nem határozott meg. Ebben a részében tehát az ítélet a magyar törvénnyel nem egyeztethetõ össze. Emiatt a nemzetközi bûnügyi jogsegélyrõl szóló évi XXXVIII. törvény (továbbiakban: Nbjt.) 52. -ának (2) bekezdésében foglalt rendelkezés az irányadó, vagyis a magyar Btk.-nak a vonatkozó szabályát kell figyelembe venni. A magyar Btk. 42. (2) bekezdésének b/1. pontja értelmében pedig a fegyvercsempészet bûntette miatt kiszabott 3 évi, vagy azt meghaladó tartamú szabadságvesztést fegyház fokozatban kell végrehajtani. Eggyel enyhébb (börtön) végrehajtási fokozat megállapítására a magyar Btk. 45. (2) bekezdésének alkalmazására nem volt jogi lehetõség, minthogy az Egyezmény értelmében a büntetés végrehajtásának átvételekor a magyar bíróság a külföldi bíróság ítéletéhez kötve van. Ugyanekkor a Btk. 45. (2) bekezdésének alkalmazhatósága a büntetés kiszabásához kapcsolódó olyan mérlegelést igénylõ kérdés, amelyre kizárólag az ítéletet hozó bíróság jogosult. Bár a feltételes szabadságra bocsátásra és a büntetés végrehajtására az Nbjt. 53. (2) bekezdése alapján a magyar jogot kell alkalmazni, és a végrehajtás során börtön fokozatba történõ áthelyezésre lehetõség is nyílik, de ilyen tartalmú határozat hozatala szintén nem a F.-i Bíróság, hanem a büntetés-végrehajtási bíró hatáskörébe tartozik. A legfõbb ügyész indítványa szerint a jogerõs határozat törvénysértõ. Az Nbjt. 52. (1) bekezdése értelmében a külföldi ítélet átalakításakor a magyar bíróságnak a külföldi bíróság által kiszabott büntetés nemének és végrehajtási fokozatának megfelelõ és azzal azonos tartamú szabadságvesztést kell megállapítania. Ettõl való eltérésre a (2) bekezdés szerint akkor van törvényi lehetõség, ha a kiszabott szabadságvesztés végrehajtási fokozatát illetõen nem egyeztethetõ össze a magyar törvénnyel. Az Nbjt. indokolása és a kialakult ítélkezési gyakorlat szerint a büntetés akkor nem egyeztethetõ össze: ha a külföldi bíróság által kiszabott büntetéssel azonos nemû, illetve végrehajtási fokozatú és tartamú büntetés kiszabását a magyar jog eleve lehetetlenné teszi; ha a külföldi bíróság által megállapított bûncselekmény miatt a magyar jogszabályok nem tesznek lehetõvé olyan tartamú szabadságvesztést; vagy egyáltalán nem is teszik lehetõvé szabadságvesztés kiszabását. A terhelt szabadságvesztés büntetését a F.-i Bíróság a magyar törvény alapján fegyházban rendelte végrehajtani; ugyanabban a végrehajtási fokozatban, ami a magyar jogszabályok szerint az életfogytig tartó szabadságvesztésre elítélt terheltekre is vonatkozik. Ezzel szemben az olasz büntetõ törvénykönyv 17. -ának 3. pontja és 18. -a a börtönt nem végrehajtási fokozatként, hanem az életfogytig tartó szabadságvesztés mellett önálló büntetési nemként szabályozza. A Btk. 45. (2) bekezdésének alkalmazásával azonban lehetõség van börtön végrehajtási fokozat megállapítására is. Erre figyelemmel pedig az olasz bíróság által kiszabott börtönbüntetés a magyar joggal összeegyeztethetõ; attól a terhelt terhére eltérni nem lehetett volna. A jogerõs határozat sérti az Egyezmény azon rendelkezését, mely szerint a Végrehajtó Állam nem súlyosbíthatja az elítélt büntetõjogi helyzetét. Súlyosabb végrehajtási fokozat megállapítása és ennek következményeként a feltételes szabadság idõbeli eltolódása a tilalom megszegését jelenti. Mindezek alapján a legfõbb ügyész a törvénysértés megállapítását és azt indítványozta, hogy a Legfelsõbb Bíróság hozzon a törvénynek megfelelõ határozatot. A védõ csatlakozott az ügyészi indítványhoz. A legfõbb ügyész indítványa megalapozott. A jogerõs határozatokban kifejtett jogi álláspont helytelen jogértelmezés miatt téves. Az Nbjt ának (2) bekezdése szerint,,ha a külföldi bíróság által kiszabott szabadságvesztés nemét, illetve végrehajtási fokozatát tekintve nem egyeztethetõ össze a magyar törvénnyel, akkor kell a végrehajtandó büntetést a magyar törvény alapján meghatározni. A Legfelsõbb Bíróság más ügyekben hozott határozataiban már kifejtette, hogy a fentebb idézett törvényszöveg a,,magyar törvény megjelölése mellett semmiféle szûkítõ rendelkezést nem tartalmaz. Ez azt jelenti, hogy az összeegyeztethetõség eldöntésénél minden olyan magyar törvényt figyelembe kell venni, amit ugyanilyen ügyben

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság