text:
EUR-Lex - 62009CJ0393 - EN - EUR-Lex
EUR-Lex - 62009CJ0393 - EN
Document 62009CJ0393
A Bíróság (harmadik tanács) 2010. december 22-i ítélete.
Bezpečnostní softwarová asociace - Svaz softwarové ochrany kontra Ministerstvo kultury.
Előzetes döntéshozatal iránti kérelem: Nejvyšší správní soud - Cseh Köztársaság.
Szellemi tulajdon - 91/250/EGK irányelv - A számítógépi programok jogi védelme - A »számítógépi programok bármely formában történő kifejezésének« fogalma - Valamely program grafikus felhasználói felületének bennfoglaltsága - Szerzői jog - 2001/29/EK irányelv - Szerzői és szomszédos jogok az információs társadalomban - Grafikus felhasználói felület televíziós sugárzása - Valamely mű nyilvánossághoz történő közvetítése.
C-393/09. sz. ügy.
Judgment of the Court (Third Chamber) of 22 December 2010.#Bezpečnostní softwarová asociace - Svaz softwarové ochrany v Ministerstvo kultury.#Reference for a preliminary ruling: Nejvyšší správní soud - Czech Republic.#Intellectual property - Directive 91/250/EEC - Legal protection of computer programs - Notion of ‘expression in any form of a computer program’ - Inclusion or non-inclusion of a program’s graphic user interface - Copyright - Directive 2001/29/EC - Copyrights and related rights in the information society - Television broadcasting of a graphic user interface - Communication of a work to the public.#Case C-393/09.
European Court Reports 2010 I-13971
ECLI identifier: ECLI:EU:C:2010:816
Szerzői jog és szomszédos jogok
3.04.02 EGK/EK - Jogviták * Jogviták / Előzetes döntéshozatal / A Bíróság hatásköre
4.11.09.03 Az Európai Unió belpolitikája / Jogszabályok közelítése / Harmonizált szellemi tulajdonjogi oltalmi formák / Szerzői jog és szomszédos jogok
Előzetes döntéshozatal iránti kérelem
Csehország, Finnország, Európai Bizottság
*A9* Nejvyšší správní soud, usnesení ze dne 16/09/2009 (5 As 38/2008 - 211)
- JURIFAST
*P1* Nejvyšší správní soud, rozsudek ze dne 02/02/2011
5. Smith, Leigh J.: Whether Copyright Protects the Graphic User Interface of a Computer Program: Bezpečnostní softwarová asociace - Svaz softwarové ochrany contre Ministerstvo kultury (C-393/09), Computer and Telecommunications Law Review 2011 Vol. 17 Issue 3 p.70-72 (EN)
6. Bitan, Hubert: L'interface graphique d'un logiciel constitue une oeuvre autonome distincte du logiciel, Droit de l'immatériel : informatique, médias, communication 2011 nº 70 p.13-19 (FR)
9. Pogácsás, Anett: A számítógépi program szerzői jogi védelméről - Számítógépi programok grafikus felhasználói felületének és annak televíziós sugárzásának szerzői jogi megítélése, Jogesetek Magyarázata 2011 nº 1 p.59-65 (HU)
2. Costes, Lionel: Protection des interfaces graphiques des logiciels : la position de la CJUE, Droit de l'immatériel : informatique, médias, communication 2011 nº 68 p.30-31 (FR)
18. Holý, Martin: On the possibility of copyright protection of a graphic user interface of a computer program, LANDMARK IP DECISIONS OF THE EUROPEAN COURT OF JUSTICE 2008-2013 (Ed. Larcier - Brussels) 2014 p.111-115 (EN)
10. Van Rooijen, A.: AMI: Tijdschrift voor auteurs-, media & informatierecht 2011 p.99-101 (NL)
14. Triaille, Jean-Paul: L'arrêt "BSA" en matière de protection des logiciels, deux réponses fort étonnantes de la Cour de justice, DA, le droit des affaires / OR, het ondernemingsrecht 2012 p.112-118 (FR)
17. : AIDA - Annali italiani del diritto d'autore, della cultura e dello spettacolo (Ed. Giuffrè-Milano) 2012 p.378-388 (IT)
1. Idot, Laurence: Programmes d'ordinateur et interfaces, Europe 2011 Février Comm. nº 2 p.44 (FR)
11. Bassini, Marco: Diritto d'autore e tutelabilità dell'interfaccia grafica utente del software: alcuni importanti rilievi della Corte di giustizia, Diritto pubblico comparato ed europeo 2011 p.508-514 (IT)
13. Dürager, Sonja: Die Schutzfähigkeit der Benutzeroberfläche im Immaterialgüterrecht, Österreichische Blätter für gewerblichen Rechtsschutz und Urheberrecht 2011 p.100-106 (DE)
12. Hugenholtz, P.B.: Nederlandse jurisprudentie ; Uitspraken in burgerlijke en strafzaken 2011 nº 288 - 289 (NL)
7. Panagiotidou, E.: Dikaio Meson Enimerosis & Epikoinonias 2011 p.120-121 (EL)
16. Triaille, Jean-Paul: Enfin des arrêts de la Cour de justice en matière de protection des logiciels, Journal des tribunaux 2012 p.833-835 (FR)
15. Le Stanc, Christian: Droit du numérique. Logiciels: objet de la protection, Recueil Le Dalloz 2012 p.2343-2344 (FR)
3. Lindhorst, Hermann: EuGH: Grafische Benutzeroberfläche genießt keinen Urheberrechtsschutz als Computerprogramm, Gewerblicher Rechtsschutz und Urheberrecht 2011 p.61 (DE)
19. Drobež, Eneja: Avtorsko delo - evropski in primerjalnopravni vidik na primeru del uporabne umetnosti, Pravna praksa 2015 nº 3-4 p.17-18 (SL)
8. Kyst, Martin: Beskyttelse af edb-programmers grafiske brugergrænseflade: En afklaring, Ugeskrift for Retsvæsen B 2011 p.185-190 (DA)
4. Marly, Jochen: Der Urheberrechtsschutz grafischer Benutzeroberflächen von Computerprogrammen, Gewerblicher Rechtsschutz und Urheberrecht 2011 p.204-208 (DE)
Interprets 31991L0250 A01P2
Interprets 32001L0029 A03P1
31991L0250-A01P2: N 1 28 31 34 42 43 51
31991L0250: N 11 29 37
31991L0250-A01P1: N 31
31991L0250-C7: N 4 32 36
31991L0250-C10: N 4 39
31991L0250-C11: N 4 39
31991L0250-A01: N 5
31994D0800-A10P1: N 3 33
32001L0029-A03P1: N 1 10 52 53 57
32001L0029: N 44 45 51
32001L0029-C10: N 6 54
32001L0029-C9: N 6 54
32001L0029-C20: N 7
32001L0029-C23: N 7 54
32001L0029-A01: N 8
32001L0029-A02LA: N 9
61995CJ0085: N 25
62005CJ0306: N 54
62005CJ0392: N 43
62006CJ0064: N 24 - 26
62008CJ0005: N 30 45
62009CC0393: N 38 49
62009CJ0393: N 56
C‑393/09. sz. ügy
Bezpečnostní softwarová asociace – Svaz softwarové ochrany
(a Nejvyšší správní soud [Cseh Köztársaság] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
„Szellemi tulajdon – 91/250/EGK irányelv – A számítógépi programok jogi védelme – A »számítógépi programok bármely formában történő kifejezésének« fogalma – Valamely program grafikus felhasználói felületének bennfoglaltsága – Szerzői jog – 2001/29/EK irányelv – Szerzői és szomszédos jogok az információs társadalomban – Grafikus felhasználói felület televíziós sugárzása – Valamely mű nyilvánossághoz történő közvetítése”
Az ítélet összefoglalása
1. Előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések – A Bíróság hatásköre – Korlátok – Valamely államnak az Európai Unióhoz történő csatlakozását megelőző jogvita
(EUMSZ 267. cikk)
2. Jogszabályok közelítése – Szerzői jog és szomszédos jogok – 91/250 irányelv – A számítógépi programok jogi védelme – Hatály
(2001/29 parlamenti és tanácsi irányelv; 91/250 tanácsi irányelv, 1. cikk, (2) bekezdés)
3. Jogszabályok közelítése – Szerzői jog és szomszédos jogok – 2001/29 irányelv – Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolása – A védelem alatt álló mű nyilvánossághoz történő közvetítése
(2001/29 parlamenti és tanácsi irányelv, 3. cikk, (1) bekezdés)
1. Mivel az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések az uniós jog értelmezésére vonatkoznak, a Bíróság főszabály szerint anélkül hozhatja meg döntését, hogy meg kellene vizsgálnia azon körülményeket, amelyek a nemzeti bíróságokat a kérdések Bíróság elé történő terjesztésére késztették, és amelyek alapján úgy ítélik meg, hogy az az uniós jogi rendelkezés alkalmazandó, amelynek értelmezését a Bíróságtól kérik.
Ez a helyzet csupán olyan esetekben nem áll fenn, amikor az uniós jogi rendelkezés, amelynek az értelmezését a Bíróságtól kérték, az alapeljárás tényállása tekintetében nem alkalmazható, mivel a tényállás az új tagállam Unióhoz való csatlakozását megelőzően keletkezett, vagy nyilvánvaló, hogy a hivatkozott rendelkezés nem kerülhet alkalmazásra.
(vö. 25. és 26. pont)
2. A grafikus felhasználói felület nem minősül a számítógépi programnak a számítógépi programok jogi védelméről szóló 91/250 irányelv 1. cikkének (2) bekezdése értelmében vett kifejezési formájának, és ezen irányelv alapján nem részesülhet a számítógépi programok szerzői jogi védelmében.
Ugyanis valamely számítógépi program bármely kifejezési formájának védelemben kell részesülnie attól a pillanattól kezdve, hogy többszörözése magának a számítógépi programnak a többszörözését is eredményezi, lehetővé téve ezáltal a számítógép számára, hogy funkcióját ellássa. A 91/250 irányelv tizedik és tizenegyedik preambulumbekezdésének megfelelően a felhasználói felületek a számítógépi program azon részei, amelyek biztosítják valamennyi szoftver- és hardverelem más szoftverrel és hardverrel, valamint a felhasználókkal történő összekapcsolódását és kölcsönhatását, hogy a célnak megfelelően tudjanak működni. Különösen a grafikus felhasználói felület olyan kölcsönhatási felület, amely lehetővé teszi a számítógépi program és a felhasználó közötti kommunikációt. Ilyen körülmények között a grafikus felhasználói felület nem teszi lehetővé e számítógépi program többszörözését, hanem csupán e program valamely elemének minősül, amellyel a felhasználó az említett program funkcionalitásait használja.
Ezzel szemben az ilyen felület az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001/29 irányelv alapján műként szerzői jogi védelemben részesülhet, ha ez a felület a szerző saját szellemi alkotásának minősül. A nemzeti bíróság feladata annak vizsgálata, hogy ez‑e a helyzet, figyelembe véve többek között a grafikus felhasználói felület részét képező valamennyi összetevő egyedi elrendezését és konfigurációját annak meghatározása céljából, hogy melyek töltik be az eredetiség kritériumát. E tekintetben e kritériumnak nem tesznek eleget a grafikus felhasználói felület azon összetevői, amelyeket kizárólag technikai funkció jellemez.
(vö. 38–42., 47., 48., 51. pont és a rendelkező rész 1. pontja)
3. A grafikus felhasználói felület televíziós sugárzása nem minősül a szerzői jogi védelemben részesített műnek az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001/29 irányelv 3. cikkének (1) bekezdése értelmében vett, nyilvánossághoz történő közvetítésének.
Valamely mű televíziós sugárzása főszabály szerint valóban nyilvánossághoz történő közvetítésnek minősül, amely műnek a szerzője kizárólagos joggal rendelkezik annak engedélyezésére, illetve megtiltására, ezenkívül pedig a grafikus felhasználói felület minősülhet a szerző saját szellemi alkotásának. Azonban, ha valamely műsor televíziós sugárzása keretében grafikus felhasználói felület jelenik meg, a televíziónézőket e grafikus felhasználói felület közvetítése kizárólag passzívan érinti, anélkül hogy közbeavatkozhatnának. Nem használhatják az említett felület funkcióját, amely a számítógépi program és a felhasználó közötti kölcsönhatás lehetővé tételéből áll. Mivel a televíziós sugárzáson keresztül a grafikus felhasználói felületet nem úgy közvetítik a közönséghez, hogy az abból álló személyek hozzá tudnának férni a felhasználói felületet jellemző alapvető elemhez, vagyis nem áll fenn felhasználókkal való kölcsönhatás, nincs szó a grafikus felhasználói felület 2001/29 irányelv 3. cikkének (1) bekezdése értelmében vett, nyilvánossághoz történő közvetítéséről.
(vö. 55–58. pont és a rendelkező rész 2. pontja)
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (harmadik tanács)
2010. december 22.(*)
A C‑393/09. sz. ügyben,
az EK 234. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Nejvyšší správní soud (Cseh Köztársaság) a Bírósághoz 2009. október 5‑én érkezett, 2009. szeptember 16‑i határozatával terjesztett elő az előtte
a Bezpečnostní softwarová asociace – Svaz softwarové ochrany
a Ministerstvo kultury
A BÍRÓSÁG (harmadik tanács),
tagjai: K. Lenaerts tanácselnök, R. Silva de Lapuerta, G. Arestis (előadó), J. Malenovský és T. von Danwitz bírák,
tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2010. szeptember 2‑i tárgyalásra,
– a Bezpečnostní softwarová asociace – Svaz softwarové ochrany képviseletében I. Juřena advokát,
– a cseh kormány képviseletében M. Smolek és D. Hadroušek, meghatalmazotti minőségben,
– a finn kormány képviseletében J. Heliskoski, meghatalmazotti minőségben,
– az Európai Bizottság képviseletében H. Krämer és P. Ondrůšek, meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának a 2010. október 14‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
1 Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a számítógépi programok jogi védelméről szóló, 1991. május 14‑i 91/250/EGK tanácsi irányelv (HL L 122., 42. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 141. o.) 1. cikke (2) bekezdésének és az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22‑i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 167., 10. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 230. o.) 3. cikke (1) bekezdésének értelmezésére vonatkozik.
2 E kérelmet a Bezpečnostní softwarová asociace – Svaz softwarové ochrany (szoftvervédelmi egyesület, a továbbiakban: BSA) és a Ministerstvo kultury (kulturális minisztérium) között annak tárgyában folyamatban lévő eljárás keretében terjesztették elő, hogy ez utóbbi megtagadta a BSA‑tól a számítógépi programokhoz kapcsolódó szerzői vagyoni jogok közös kezelése engedélyezésének megadását.
A nemzetközi jog
3 A Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó, 1994. április 15‑én Marrakeshben megkötött – a többoldalú tárgyalások uruguayi fordulóján (1986–1994) elért megállapodásoknak a Közösség nevében a hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében történő megkötéséről szóló, 1994. december 22‑i 94/800/EK tanácsi határozattal jóváhagyott – egyezmény 1. C) mellékletét képező, a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás (HL L 336., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 11. fejezet, 21. kötet, 80. o.; a továbbiakban: TRIPs Megállapodás) 10. cikkének (1) bekezdése értelmében:
„A számítógépes programok a Berni Egyezmény ([Párizsban, az 1971. évi július hó 24. napján felülvizsgált szöveg] 1979. szeptember 28‑i módosítást követő változata [a továbbiakban: Berni Uniós Egyezmény]) szerinti irodalmi művekként akár forráskód akár tárgyi kód formában védettek.”
Az uniós szabályozás
A 91/250 irányelv
4 A 91/250 irányelv hetedik, tizedik és tizenegyedik preambulumbekezdése a következőképpen szól:
„mivel ennek az irányelvnek az alkalmazásában a »számítógépi program« fogalma magában foglalja a programok valamennyi formáját, beleértve a hardverbe beépített programokat is; ez a fogalom magában foglalja a számítógépi program kifejlesztéséhez vezető előkészítő dokumentációt is, feltéve hogy az előkészítő munka jellegénél fogva későbbi fázisában számítógépi programot eredményezhet;
mivel a számítógépi program funkciója abban áll, hogy a számítógépes rendszer többi elemével és a felhasználókkal kapcsolatba lépjen és azokkal együtt működjön, és ebből a célból logikai és adott esetben fizikai kapcsolatra és kölcsönhatásra van szükség ahhoz, hogy a szoftver és a hardver valamennyi eleme számára lehetővé váljék, hogy más szoftverrel és hardverrel, valamint a felhasználókkal a célnak megfelelően tudjon működni;
mivel a programnak a szoftver és hardver elemek közötti efféle összekapcsolódást és kölcsönhatást biztosító részei általában »csatlakozási felületek« (interfész) néven ismertek”.
5 A 91/250 irányelv 1. cikke a következőképpen rendelkezik:
„(1) Ennek az irányelvnek a rendelkezései szerint a tagállamok a számítógépi programokat az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló Berni Egyezmény értelmében vett irodalmi műként szerzői jogi védelemben részesítik. Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a »számítógépi programok« fogalma magában foglalja azok előkészítő dokumentációját is.
(2) Az irányelv alapján biztosított védelem a számítógépi programok bármely formában történő kifejezésére vonatkozik. A számítógépi program bármely elemének – beleértve a csatlakozási felületeket – alapjául szolgáló ötletek és elvek ennek az irányelvnek az értelmében nem részesülnek szerzői jogi védelemben.
(3) A számítógépi program akkor részesül védelemben, ha eredeti abban az értelemben, hogy a szerző saját szellemi alkotása. Annak megállapításához, hogy fennállhat‑e ilyen védelem, más feltétel nem alkalmazható.”
A 2001/29 irányelv
6 A 2001/29 irányelv (9) és (10) preambulumbekezdése szerint:
„(9) A szerzői jog és szomszédos jogok harmonizációjának a magas szintű védelemből kell kiindulnia, tekintve hogy ezek a jogok elengedhetetlenek a szellemi alkotáshoz. Az általuk nyújtott védelem hozzájárul az alkotó tevékenység fenntartásához és fejlődéséhez a szerzők, az előadóművészek, az előállítók és a fogyasztók, valamint a kultúra, az ipar és a nagyközönség érdekében. A szellemi tulajdon ennek megfelelően a tulajdon részeként nyert elismerést.
(10) Ahhoz, hogy a szerzők és előadóművészek a jövőben is alkotó és művészi tevékenységet folytathassanak, műveik felhasználásáért megfelelő díjazásban kell, hogy részesüljenek ugyanúgy, mint a producerek annak érdekében, hogy a művek pénzügyi hátterét biztosítani tudják. Az olyan termékek előállítása, mint a hangfelvételek, a filmek vagy a multimédia-termékek, illetve az olyan szolgáltatások nyújtása, mint a lehívásra történő hozzáférhetővé tétel, jelentős befektetést igényelnek. A megfelelő díjazás biztosításához, illetve a befektetés kielégítő mértékű megtérüléséhez a szellemi tulajdonjogok megfelelő szintű védelme szükséges.”
7 A 2001/29 irányelv (20) és (23) preaumbulumbekezdése a következőket határozza meg:
„(20) Ez az irányelv az e területen elfogadott hatályos irányelvekben – így különösen a 91/250/EGK, a 92/100/EGK, a 93/83/EGK, a 93/98/EGK és a 96/9/EK irányelvben – megfogalmazott alapelveken és szabályokon nyugszik, azokat továbbfejleszti, illetve az információs társadalom összefüggésébe helyezi őket. Ezen irányelv rendelkezései – hacsak az eltérően nem rendelkezik – az említett irányelveket nem érintik.
(23) Ennek az irányelvnek harmonizálnia kell a szerzők nyilvánossághoz közvetítéshez való jogát. Ezt a jogot olyan tágan kell értelmezni, hogy lefedjen minden olyan nyilvánossághoz közvetítést, amikor a nyilvánosság nincs jelen a közvetítés kiindulópontjául szolgáló helyszínen. Ez a jog magában kell, hogy foglalja a művek bármilyen vezetékes vagy vezeték nélküli közvetítését, illetve továbbközvetítését, ideértve a sugárzást is. E jog más cselekményekre nem vonatkozik.”
8 A 2001/29 irányelv 1. cikke előírja:
„(1) Ezen irányelv tárgya a szerzői jog és a szomszédos jogok védelme a belső piac keretében, különös tekintettel az információs társadalomra.
(2) Ez az irányelv – a 11. cikkben említett esetek kivételével – nem érinti és semmilyen módon nem befolyásolja:
a) a számítógépi programok jogi védelmével;
[…] kapcsolatos hatályos közösségi rendelkezéseket.”
9 A 2001/29 irányelv 2. cikkének a) pontja alapján:
„A tagállamok biztosítják a közvetett vagy közvetlen, ideiglenes vagy tartós, bármely eszközzel vagy formában, egészben vagy részben történő többszörözés engedélyezésének, illetve megtiltásának kizárólagos jogát:
a) a szerzők számára műveik tekintetében”.
10 A 2001/29 irányelv 3. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„(1) A tagállamok a szerzők számára kizárólagos jogot biztosítanak műveik vezetékes vagy vezeték nélküli nyilvánossághoz közvetítésének engedélyezésére, illetve megtiltására, beleértve az oly módon történő hozzáférhetővé tételt is, hogy a nyilvánosság tagjai a hozzáférés helyét és idejét egyénileg választhatják meg.”
11 A 91/250 irányelvet a cseh jogrendbe a szerzői jogról és a szomszédos jogokról, valamint egyes törvények módosításáról szóló, 2000. április 7‑i 121/2000 törvény (zákon č. 121/2000 o právu autorském, o právech souvisejících s právem autorským a o změně některých zákonů; a továbbiakban: szerzői jogi törvény) ültette át.
12 E törvény 2. cikkének (1) bekezdése értelmében a szerzői jog tárgya minden irodalmi mű, illetve a szerző bármely más objektív módon érzékelhető – akár elektronikus, tartós vagy ideiglenes – formában kifejezhető kreatív művészi alkotása, terjedelmétől, céljától vagy jelentőségétől függetlenül.
13 Az említett törvény 2. cikkének (2) bekezdése szerint a számítógépi program szintén műnek tekintendő, amennyiben eredeti, abban az értelemben, hogy a szerző saját szellemi alkotásáról van szó.
14 Az említett törvény 65. cikke alapján:
„(1) A számítógépi program, kifejezési formájától függetlenül –beleértve a létrehozásához szükséges előkészítő elemeket is – irodalmi műként részesül védelemben.
(2) A számítógépi program bármely elemének – beleértve a más programokhoz való csatlakozást lehetővé tevő elemeket – alapjául szolgáló ötletek és elvek a törvény értelmében nem részesülnek védelemben.”
15 2001. április 9‑én a BSA egyesületként a szerzői jogi törvény 98. cikke alapján kérelmet nyújtott be a Ministerstvo kulturyhoz a számítógépi programokra vonatkozó szerzői vagyoni jogok közös kezelésének engedélyezése iránt. A BSA e jogok terjedelmét egy 2001. június 12‑én kelt levélben határozta meg.
16 E kérelmet ugyanúgy elutasították, mint az elutasítás ellen benyújtott közigazgatási jogorvoslati kérelmet. A BSA tehát e határozatokkal szemben bírósági keresetet nyújtott be a Vrchní soud v Prazéhoz.
17 Miután a Nejvyšší správní soud, amely elé az ügyet terjesztették, megsemmisítette a két elutasító határozatot, a Ministerstvo kultury 2004. április 14‑én új határozatot fogadott el, amellyel ismét elutasította a BSA kérelmét. Ez utóbbi ezért közigazgatási jogorvoslattal élt a Ministerstvo kulturynál, amely visszavonta ezen elutasító határozatot.
18 2005. január 27‑én a Ministerstvo kultury új határozatot fogadott el, amelyben különösen azzal az indokkal utasította el ismét a BSA kérelmét, hogy egyrészt a szerzői jogi törvény csak a számítógépi program tárgyi kódját és forráskódját védi, valamely program számítógép képernyőjén történő megjelenítésének eredményét viszont semmilyen formában nem, mivel a grafikus felhasználói felület csak a tisztességtelen versennyel szembeni védelem tárgyát képezi. Másrészt a Ministerstvo kultury előadta, hogy a számítógépi programok közös kezelése elvileg valóban lehetséges, azonban a kötelező közös kezelés elképzelhetetlen, az önkéntes közös jogkezelés pedig hatástalan.
19 A BSA e határozat ellen közigazgatási jogorvoslati kérelmet nyújtott be, amelyet a Ministerstvo kultury a 2005. június 6‑i határozatával elutasított. Ezen elutasítást követően az említett egyesület ezen utóbbi határozatot megtámadta a Mĕstský soud v Praze előtt. Keresetében a BSA azzal érvel, hogy a számítógépi programnak a szerzői jogi törvény 2. cikkének (2) bekezdésében szereplő meghatározása a grafikus felhasználói felületre is kiterjed. Véleménye szerint egy számítógépi program mind a tárgykód vagy forráskód szintjén, mind a kommunikáció módjának a szintjén (kommunikációs interfész) érzékelhető.
20 Mivel a Mĕstský soud v Praze elutasította a keresetet, a BSA felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtott be a Nejvyšší správní soudhoz. A BSA úgy véli, hogy valamely számítógépi program felhasználás tárgyát képezi, amennyiben azt felhasználói képernyőkön jelenítik meg, és következésképpen az ilyen felhasználást a szerzői jogi védelemben kell részesíteni.
21 A 91/250 és a 2001/29 irányelvek rendelkezéseinek értelmezésére tekintettel a Nejvyšší správní soud úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából az alábbi kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1) Úgy kell‑e értelmezni a [91/250/EGK] irányelv 1. cikkének (2) bekezdését, hogy a számítógépi program mint mű említett irányelv szerinti szerzői jogi védelme szempontjából a »számítógépi programok bármely formában történő kifejezés[e]« fordulat a számítógépi program grafikus felhasználói felületét vagy annak egy részét is magában foglalja?
2) Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén az olyan televíziós sugárzás, amelynek során a nyilvánosság tagjai érzékelni tudják a számítógépi program grafikus felhasználói felületét vagy annak egy részét, viszont a programot nem tudják aktívan irányítani, a [2001/29] irányelv 3. cikkének (1) bekezdése értelmében a mű vagy egy része nyilvánossághoz történő közvetítésének minősül‑e?”
A Bíróság hatásköréről
22 A kérdést előterjesztő határozatból kitűnik, hogy az alapügy tényállása a Cseh Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozását megelőzően állt be. A Ministerstvo kultury első határozata ugyanis 2001. július 20‑án kelt.
23 A BSA különböző keresetei következtében azonban a Ministerstvo kultury 2005. január 27‑én új határozatot fogadott el, amelyben ismét elutasította a BSA kérelmét. Mivel a Ministerstvo kultury előtt e határozatot eredménytelenül vitatta, a BSA a kérdést előterjesztő bírósághoz fordult, hogy elérje annak megsemmisítését.
24 Meg kell jegyezni egyrészről azt, hogy az alapeljárásban megtámadott határozat a Cseh Köztársaság Unióhoz történő csatlakozását követően keletkezett, valamint egy jövőbeli és nem egy múltbeli helyzetet szabályoz, másrészről pedig azt, hogy a nemzeti bíróság az alapeljárás tekintetében alkalmazandó uniós jogi szabályozásra vonatkozóan vár választ a Bíróságtól (lásd a C‑64/06. sz., Telefónica O2 Cseh Köztársaság ügyben 2007. június 14‑én hozott ítélet [EBHT 2007., I‑4887. o.] 21. pontját).
25 Mivel az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések az uniós jog értelmezésére vonatkoznak, a Bíróság főszabály szerint anélkül hozhatja meg döntését, hogy meg kellene vizsgálnia azon körülményeket, amelyek a nemzeti bíróságokat a kérdések Bíróság elé történő terjesztésére késztették, és amelyek alapján úgy ítélik meg, hogy az az uniós jogi rendelkezés alkalmazandó, amelynek értelmezését a Bíróságtól kérik (lásd a C‑85/95. sz. Reisdorf‑ügyben 1996. december 5‑én hozott ítélet [EBHT 1996., I‑6257. o.] 15. pontját és a fent hivatkozott Telefónica O2 Cseh Köztársaság ügyben hozott ítélet 22. pontját).
26 Ez a helyzet csupán olyan esetekben nem áll fenn, amikor az uniós jogi rendelkezés, amelynek az értelmezését a Bíróságtól kérték, az alapeljárás tényállása tekintetében nem alkalmazható, mivel a tényállás az új tagállam Unióhoz való csatlakozását megelőzően keletkezett, vagy nyilvánvaló, hogy a hivatkozott rendelkezés nem kerülhet alkalmazásra (lásd a fent hivatkozott Telefónica O2 Cseh Köztársaság ügyben hozott ítélet 23. pontját).
27 A jelen ügyben viszont egyik eset sem áll fenn. Következésképpen a Bíróság hatáskörrel rendelkezik az irányelvek kérdést előterjesztő bíróság által hivatkozott rendelkezéseinek az értelmezésére, és az általa feltett előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekre választ kell adni.
Az első kérdésről
28 Első kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében azt szeretné tudni, hogy egy számítógépi program grafikus felhasználói felülete a 91/250 irányelv 1. cikkének (2) bekezdése értelmében vett, e program bármely formában történő kifejezésének minősül‑e, és így részesül‑e a számítógépi programok olyan szerzői jogi védelmében, mint amely ezen irányelvből adódik.
29 A 91/250 irányelv nem határozza meg „a számítógépi programok bármely formában történő kifejezésének” fogalmát.
30 Ilyen körülmények között e fogalmat a 91/250 irányelv 1. cikke (2) bekezdése rendelkezéseinek kifejezéseire és szövegösszefüggésére tekintettel kell értelmezni – amelyekben szerepelnek –, valamint ezen irányelv és a nemzetközi jog célkitűzései összességének a fényében (lásd analógia útján a C‑5/08. sz. Infopaq International ügyben 2009. július 16‑án hozott ítélet [EBHT 2009., I‑6569. o.] 32. pontját).
31 A 91/250 irányelv 1. cikke (1) bekezdésének megfelelően a számítógépi programokat a Berni Uniós Egyezmény értelmében vett irodalmi műként szerzői jogi védelemben részesítik. E cikk (2) bekezdése e védelmet a számítógépi programok bármely formában történő kifejezésére kiterjeszti.
32 A 91/250 irányelv hetedik preambulumbekezdése megjegyzi, hogy a „számítógépi program” fogalma magában foglalja a programok valamennyi formáját, beleértve a hardverbe beépített programokat is.
33 E tekintetben utalni kell a TRIPs Megállapodás 10. cikkének (1) bekezdésére, amely előírja, hogy a számítógépes programok a Berni Uniós Egyezmény szerinti irodalmi művekként akár forráskód akár tárgyi kód formájában védettek.
34 Ebből következik, hogy valamely számítógépi program forráskódja vagy tárgyi kódja e program kifejezési formája, amelynek következésképpen a 91/250 irányelv 1. cikkének (1) bekezdése alapján részesülnie kell a számítógépi programok szerzői jogi védelmében.
35 Ezért az ezen irányelv által biztosított védelem tárgya magában foglalja a számítógépi program bármely formában történő kifejezéseit, amelyek lehetővé teszik annak a különböző programozási nyelveken, úgymint forráskód és tárgykód, történő többszörözését.
36 Fel kell hívni a figyelmet a 91/250 irányelv hetedik preambulumbekezdésének második mondatára is, miszerint a „számítógépi program” fogalma magában foglalja a számítógépi program kifejlesztéséhez vezető előkészítő dokumentációt is, feltéve hogy az előkészítő munka jellegénél fogva későbbi fázisában számítógépi programot eredményezhet.
37 Így a 91/250 irányelv védelmének tárgya magában foglalja a számítógépi program kifejezési formáit, valamint a számítógépi program kifejlesztéséhez vezető előkészítő dokumentációt, amelyek e program többszörözését, illetve későbbi megvalósítását eredményezhetik.
38 Amint a főtanácsnok az indítványának 61. pontjában megjegyzi, valamely számítógépi program bármely kifejezési formájának védelemben kell részesülnie attól a pillanattól kezdve, hogy többszörözése magának a számítógépi programnak a többszörözését is eredményezi, lehetővé téve ezáltal a számítógép számára, hogy funkcióját ellássa.
39 A 91/250 irányelv tizedik és tizenegyedik preambulumbekezdésének megfelelően a felhasználói felületek a számítógépi program azon részei, amelyek biztosítják valamennyi szoftver- és hardverelem más szoftverrel és hardverrel, valamint a felhasználókkal történő összekapcsolódását és kölcsönhatását, hogy a célnak megfelelően tudjanak működni.
40 Különösen a grafikus felhasználói felület olyan kölcsönhatási felület, amely lehetővé teszi a számítógépi program és a felhasználó közötti kommunikációt.
41 Ilyen körülmények között a grafikus felhasználói felület nem teszi lehetővé e számítógépi program többszörözését, hanem csupán e program valamely elemének minősül, amellyel a felhasználó az említett program funkcionalitásait használja.
42 Ebből következik, hogy ezen felhasználói felület nem minősül a számítógépi program 91/250 irányelv 1. cikkének (2) bekezdése értelmében vett kifejezési formájának, és következésképpen ezen irányelv alapján nem részesülhet a számítógépi programok szerzői jogi egyedi védelmében.
43 Azonban, még ha a kérdést előterjesztő bíróság kérdése ténylegesen mindössze a 91/250 irányelv 1. cikke (2) bekezdésének értelmezésére irányult is, ez a tény nem képezi akadályát annak, hogy a Bíróság a kérdést előterjesztő bíróság számára biztosítsa az uniós jog értelmezéséhez szükséges összes olyan szempontot, amely hasznos lehet az utóbbi előtt folyamatban lévő ügy megítéléséhez, függetlenül attól, hogy kérdése megfogalmazásában ez a bíróság hivatkozott‑e ezekre, vagy sem (lásd ebben az értelemben a C‑392/05. sz. Alevizos‑ügyben 2007. április 26‑án hozott ítélet [EBHT 2007., I‑3505. o.] 64. pontját és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlatot).
44 E tekintetben meg kell vizsgálni, hogy valamely számítógépi program grafikus felhasználói felülete a 2001/29 irányelv alapján részesülhet‑e az általános jog szerzői joga által biztosított védelemben.
45 A Bíróság úgy határozott, hogy a 2001/29 irányelv értelmében vett szerzői jog kizárólag olyan mű vonatkozásában alkalmazható, amely eredeti abban az értelemben, hogy a szerző saját szellemi alkotása (lásd ebben az értelemben a 2001/29 irányelv 2. cikkének a) pontjával kapcsolatban a fent hivatkozott Infopaq International ügyben hozott ítélet 33–37. pontját).
46 Következésképpen a grafikus felhasználói felület műként részesülhet szerzői jogi védelemben, ha az a szerző saját szellemi alkotása.
47 A nemzeti bíróság feladata annak vizsgálata, hogy az előtte folyó ügyben ez a helyzet áll‑e fenn.
48 Az értékelés végzése során a nemzeti bíróságnak figyelembe kell vennie többek között a grafikus felhasználói felület részét képező valamennyi összetevő egyedi elrendezését és konfigurációját annak meghatározása céljából, hogy melyek töltik be az eredetiség kritériumát. E tekintetben e kritériumnak nem tesznek eleget a grafikus felhasználói felület azon összetevői, amelyeket kizárólag technikai funkció jellemez.
49 Ugyanis, amint a főtanácsnok az indítványának 75. és 76. pontjában megjegyzi, amennyiben az említett összetevők kifejezését a technikai funkciójuk határozza meg, az eredetiség kritériuma nem teljesül, mivel egy ötlet megvalósítását szolgáló különböző módok köre olyan korlátozott, hogy az ötlet és a kifejezés összekeverednek.
50 Ilyen esetben a grafikus felhasználói felület összetevői nem teszik lehetővé a szerzőnek alkotó szelleme eredeti módon történő kifejezését, és olyan eredmény létrehozását, amely e szerző szellemi alkotásának tekinthető.
51 A fenti megállapítások fényében az előterjesztett első kérdésre azt a választ kell adni, hogy valamely számítógépi program grafikus felhasználói felülete nem minősül a 91/250 irányelv 1. cikkének (2) bekezdése értelmében vett, e program bármely formában történő kifejezésének, és ezen irányelv alapján nem részesülhet a számítógépi programok szerzői jogi védelmében. Azonban e felület a 2001/29 irányelv alapján műként szerzői jogi védelemben részesülhet, ha ez a felület a szerző saját szellemi alkotásának minősül.
A második kérdésről
52 A második kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében azt szeretné tudni, hogy egy grafikus felhasználói felület televíziós sugárzása a 2001/29 irányelv 3. cikkének (1) bekezdése értelmében a szerzői jogi védelemben részesített mű nyilvánossághoz történő közvetítésének minősül‑e.
53 E cikknek megfelelően a tagállamok a szerzők számára kizárólagos jogot biztosítanak műveik vezetékes vagy vezeték nélküli nyilvánossághoz közvetítésének engedélyezésére, illetve megtiltására, beleértve az oly módon történő hozzáférhetővé tételt is, hogy a nyilvánosság tagjai a hozzáférés helyét és idejét egyénileg választhatják meg.
54 A 2001/29 irányelv (23) preambulumbekezdéséből következik, hogy a „nyilvánossághoz közvetítés” fogalmát szélesen kell értelmezni. Az ilyen értelmezés egyébiránt elengedhetetlen az irányelv alapvető céljának megvalósulásához, amely – ahogyan az annak (9) és (10) preambulumbekezdéséből is következik – mások mellett a szerzők számára is olyan magas szintű oltalmat kíván teremteni, amely számukra megfelelő díjazást biztosít műveik felhasználása után, többek között a nyilvánossághoz történő közvetítés esetén (a C‑306/05. sz. SGAE‑ügyben 2006. december 7‑én hozott ítélet [EBHT 2007., I‑11519. o.] 36. pontja).
55 Ebből következik, hogy egy mű televíziós sugárzása főszabály szerint nyilvánossághoz történő közvetítésnek minősül, amely műnek a szerzője kizárólagos joggal rendelkezik annak engedélyezésére, illetve megtiltására.
56 Ezenkívül a jelen ítélet 46. pontjából kitűnik, hogy a grafikus felhasználói felület minősülhet a szerző saját szellemi alkotásának.
57 Azonban, ha valamely műsor televíziós sugárzása keretében grafikus felhasználói felület jelenik meg, a televíziónézőket e grafikus felhasználói felület közvetítése kizárólag passzívan érinti, anélkül hogy közbeavatkozhatnának. Nem használhatják az említett felület funkcióját, amely a számítógépi program és a felhasználó közötti kölcsönhatás lehetővé tételéből áll. Mivel a televíziós sugárzáson keresztül a grafikus felhasználói felületet nem úgy közvetítik a közönséghez, hogy az abból álló személyek hozzá tudnának férni a felhasználói felületet jellemző alapvető elemhez, vagyis nem áll fenn felhasználókkal való kölcsönhatás, nincs szó a grafikus felhasználói felület 2001/29 irányelv 3. cikkének (1) bekezdése értelmében vett, nyilvánossághoz történő közvetítéséről.
58 Következésképpen a második kérdésre azt a választ kell adni, hogy valamely grafikus felhasználói felület televíziós sugárzása nem minősül a szerzői jogi védelemben részesített mű 2001/29 irányelv 3. cikkének (1) bekezdése értelmében vett, nyilvánossághoz történő közvetítésének.
59 Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (harmadik tanács) a következőképpen határozott:
1) Valamely számítógépi program grafikus felhasználói felülete nem minősül a számítógépi programok jogi védelméről szóló, 1991. május 14‑i 91/250/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének (2) bekezdése értelmében vett, e program bármely formában történő kifejezésének, és ezen irányelv alapján nem részesülhet a számítógépi programok szerzői jogi védelmében. Azonban e felület az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22‑i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján műként szerzői jogi védelemben részesülhet, ha ez a felület a szerző saját szellemi alkotásának minősül.
2) Valamely grafikus felhasználói felület televíziós sugárzása nem minősül a szerzői jogi védelemben részesített mű 2001/29 irányelv 3. cikkének (1) bekezdése értelmében vett, nyilvánossághoz történő közvetítésének.
* Az eljárás nyelve: cseh.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság