text:
2011. évi CLXXXI. törvény - 1.oldal - Törvények és országgyűlési határozatok
5. § (1) Az e törvényben szabályozott polgári nemperes eljárásokban azokra az eljárási kérdésekre, amelyeket ez a törvény nem szabályoz, a Pp. szabályai - a polgári nemperes eljárás sajátosságaiból eredő eltérésekkel - megfelelően irányadók.
7. § (1) A beadványokat elektronikus úton történő eljárás esetén kizárólag űrlapon lehet benyújtani.
(2) Elektronikus úton történő eljárás esetén a beadványt
a) minősített elektronikus aláírással kell ellátni vagy
b) a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályai szerinti biztonságos kézbesítési szolgáltatás igénybe vételével kell benyújtani.
(3) A (2) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben a beadványt az informatikai rendszer által biztosított felületen úgy lehet benyújtani, hogy a beadvány adatait annak benyújtója minősített elektronikus aláírással látja el.
(4) Az elektronikus eljárásra kötelezett kérelmező az Ectv.-ben meghatározott beszámolót és mellékletét (a továbbiakban együtt: beszámoló) elektronikus úton küldi meg az OBH részére.
15. § (1) Az elektronikus útra kötelezett kérelmező és az elektronikus utat választó kérelmező részére a bíróság az iratokat törvényben meghatározott módon, a hivatalos szerv hivatalos iratainak kézbesítésére vonatkozó szabályok szerint, elektronikus úton kézbesíti.
(2) A bíróság az állami adóhatósággal, a Központi Statisztikai Hivatallal, más hatósággal és a cégbírósággal a kapcsolatot az informatikai rendszer alkalmazásával elektronikus úton tartja.
(2) Ha a belföldi idézési címmel és belföldi idézésű című képviselővel sem rendelkező kérelmező a kérelem - ide nem értve a szervezet nyilvántartásba vételére irányuló kérelmet - benyújtásával egyidejűleg nem jelöl meg belföldi idézési című kézbesítési megbízottat (Pp. 100/A. §) vagy az irat a kézbesítési megbízott részére nem volt kézbesíthető, az eljárás szünetel. A szünetelésről és az eljárás szünetelés okán történő megszűnésről nem kell végzést hozni.
18. § (1) Az eljárás akkor is szünetel, ha az elektronikus útra kötelezett vagy elektronikus utat választó kérelmező nem biztosítja - külön jogszabályban meghatározott módon - azt, hogy részére (képviselő, kézbesítési megbízott részére) a hivatalos iratok elektronikus úton kézbesíthetőek legyenek.
(2) Az eljárásnak az (1) bekezdésében és a 17. § (2) bekezdésben meghatározott okból bekövetkező szünetelésről és az eljárás szünetelés okán történő megszűnésről nem kell végzést hozni.
19. § (1) Ha e törvény vagy az igazságügyért felelős miniszter rendelete másként nem rendelkezik, a bíróság a határozatait és más iratait az informatikai rendszer alkalmazásával állítja elő.
j) - az adószám és a statisztikai számjel beszerzése érdekében - a szervezet gazdasági tevékenységei közül a főtevékenységet és
c) a jogi képviselővel rendelkező kérelmező vagy az elektronikus eljárásra kötelezett kérelmező kérelmét nem elektronikus úton terjesztette elő.
33. § Az ügyésznek - ha az ügyészség látja el a szervezet feletti törvényességi ellenőrzést - kézbesíteni kell a nyilvántartásba vételi, a változásbejegyzési és a nyilvántartásból való törlés iránti eljárás során a nem az ügy érdemében hozott fellebbezhető végzést és az ügy érdemében hozott végzést.
(5) Ha a szervezet neve nem felel meg a névkizárólagosság, a névvalódiság vagy a névszabatosság követelményének, a bíróság felhívja a kérelmezőt, hogy a létesítő okirat módosításával jelöljön meg olyan nevet, amely a megfelel jogszabályi követelményeknek.
(2) Az elektronikus úton küldött beszámoló közzétételére az országos névjegyzékben, napi feltöltéssel kerül sor. A papír alapon megküldött beszámoló elektronizálására és az országos névjegyzékbe történő feltöltésére az OBH-nak húsz munkanap áll rendelkezésére.
(4) A beszámoló megküldésére vonatkozó határidők tekintetében az OBH-hoz történő - elektronikus úton történő megküldés esetén az informatikai szempontból szabályszerű - érkezés időpontja irányadó. A beszámoló akkor tekinthető informatikai szempontból szabályszerűnek, ha a beszámolóhoz a jogszabályban előírt mellékleteket csatolták és a mellékletek tartalma, formátuma informatikailag értelmezhető.
(6) A beszámolót és - papír alapú megküldés esetén - a beszámoló elektronikus másolatát is a bíróság őrzi. Az elektronikus úton megküldött beszámolót úgy kell megőrizni, hogy az kizárja az utólagos módosítás lehetőségét, folyamatosan biztosított legyen az ahhoz való hozzáférés, valamint az elektronikus okirat értelmezhetősége (olvashatósága). Az elektronikus okiratot védeni kell a jogosulatlan hozzáférés, módosítás, törlés vagy megsemmisítés ellen is.
40. § (1) Ha a szervezet a beszámolót elektronikus úton küldi meg az OBH részére, ennek során nincs helye a papír alapú beszámoló képi formátumú elektronikus okirattá történő átalakításának.
(2) A beszámolónak az OBH részére történő megküldésével a szervezet letétbe helyezési és közzétételi kötelezettségének is eleget tesz.
41. § (1) A bíróság az adószám, illetve statisztikai számjel megállapításához szükséges adatokat a nyilvántartásba vételről szóló határozat jogerőre emelkedése megállapításának napját követő öt munkanapon belül az informatikai rendszer alkalmazásával továbbítja az állami adóhatósághoz, illetve a Központi Statisztikai Hivatalhoz. E szervek a beadvány hozzájuk érkezésének napján a létrehozott adószámról, illetve a statisztikai számjelről tájékoztatást küldenek a bíróság részére.
(2) A bíróság a statisztikai számjel beszerzése érdekében a Központi Statisztikai Hivatallal közli a szervezet nevét, székhelyét, nyilvántartási számát és a szervezet mindenkor hatályos TEÁOR szerinti főtevékenység kódját.
(3) A bíróság a szervezet adószámát és statisztikai számjelét az állami adóhatóság, illetve a Központi Statisztikai Hivatal tájékoztatása alapján hivatalból, elektronikus úton jegyzi be a nyilvántartásba, az adat bejegyzéséről nem kell végzést hozni.
(3) A (1) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a bíróság a szervezetet - kivéve, ha a szervezetre irányadó jogszabály másképp rendelkezik - a kényszer-végelszámolási eljárás vagy a felszámolási eljárás lefolytatását követően törli a nyilvántartásból, a végzés ellen sem fellebbezésnek, sem felülvizsgálatnak nincs helye.
50. § Az alapítványok egyesítésére irányuló kérelemhez a 21. és 22. §-ban foglaltakon túlmenően az új vagy a megfelelően módosított - a megszűnt alapítvány jogutódlásáról is rendelkező - alapító okiratot is csatolni kell.
58. § (1) A bíróság az érdekelt alapítók közös kérelmére - új alapítvány egyesüléssel történő létrehozása vagy más alapítványhoz való csatlakozás céljából - polgári nemperes eljárásban dönt az alapítványok egyesítéséről.
(4) A bíróság - a (6) bekezdésben foglalt eltéréssel - új alapítvány létrehozása esetén, az alapítványok egyesítését elrendelő határozatában rendelkezik az alapítványok megszűnéséről és az új alapítvány nyilvántartásba vételéről.
59. § (1) Az alapítvány nyilvántartásból való törlése iránti kérelmet az alapító nyújthatja be vagy az ügyész indítványozhatja a Ptk. 74/E. § (1) bekezdés a)-c) pontjában meghatározott okból.
61. § (1) Ha a bíróság az 59-60. §-ban meghatározott okból az alapítvány nyilvántartásból való törlését rendeli el vagy az alapítvány megszűnését állapítja meg vagy az alapítványt megszünteti az Ectv.-ben foglalt szabályok szerint jár el.
(2) Az országos névjegyzék az OBH által működtetett internetes felületen azonosítás nélkül elérhető. Az országos névjegyzék adatai a honlapon keresőprogram segítségével is megismerhetőek.
(5) Az országos névjegyzék nem tartalmazza a nyilvántartásnak a szervezet képviselőjének, továbbá az alapítvány kezelő szervének (szervezetének) tagjainak lakóhelyére vonatkozó adatát, az a 87. §-ban foglalt módon ismerhető meg.
(6) Az országos névjegyzék a szervezet beszámolóját is tartalmazza.
88. § (1) A szervezet - alapítvány esetén az alapító is - a nyilvántartásának rá vonatkozó adatairól másolat, kivonat vagy bizonyítvány kiadását kérheti. A másolat a nyilvántartás valamennyi fennálló és törölt adatát, a kivonat a nyilvántartás fennálló adatait, a bizonyítvány pedig - a kérelemtől függően - a nyilvántartás egyes fennálló vagy törölt adatait hitelesen tanúsítja, illetve azt, hogy valamely meghatározott bejegyzés a nyilvántartásban nem szerepel(t). A másolatot, a kivonatot vagy bizonyítványt jogszabályban meghatározott módon kell elkészíteni.
(6) A szervezet adatairól - kizárólag írásban - kivonatot kérhet az államháztartás rendjéről szóló törvény alapján az államháztartásból származó forrás felhasználásához kapcsolódó lebonyolító feladatot ellátó költségvetési szerv is.
89. § A bíróság a szervezet bejegyzéséről, a nyilvántartásban átvezetett változásokról, illetve a szervezet törléséről értesíti az állami adóhatóságot, valamint a Központi Statisztikai Hivatalt. Az értesítést, illetve az adatszolgáltatást a bíróság - az informatikai rendszer útján - elektronikus úton teljesíti.
b) a szervezet nyilvántartásba vételéről szóló határozat számát, jogerőre emelkedésének napját,
h) a szervezet célját,
i) a szervezet célja szerinti besorolását,
(2) A nyilvántartási szám jogszabályban meghatározott módon a nyilvántartást vezető törvényszék kétjegyű kódját, a szervezettípus kétjegyű kódját és a szervezet egyedi ötjegyű azonosítóját tartalmazza.
(3) A bíróság a szervezetre vonatkozó adatot oly módon törli a nyilvántartásból, hogy a szervezetre vonatkozó adat a törlésre történő utalás mellett a nyilvántartásban látható maradjon, és a nyilvántartásból az adat törlésének oka megállapítható legyen.
h) a szervezet szervezeti egysége jogi személlyé nyilvánítása esetén a jogi személy szervezeti egység nevét, székhelyét és ügyintéző és képviseleti szervének nevét,
j) - kijavítás [(5) bekezdés] esetén - az adat kijavításának időpontját és
k) a szervezet külön törvényben meghatározott adatait.
e) a megszüntetési eljárás kezdő időpontját és befejezését.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott adatokat, valamint a szervezet neve (rövidített neve) mellett a „felszámolás alatt” („f. a.”) toldat bejegyzését, (amennyiben a felszámolási eljárást végelszámolás előzte meg, az arra utaló toldat törlését), a képviselet módja változásának bejegyzését, a korábbi képviseletre jogosultak törlését, a felszámolóra, illetve a felszámolóbiztosra vonatkozó adatokat (név, székhely, lakóhely) a csődeljárást, illetve a felszámolási eljárást lefolytató bíróság végzése alapján hivatalból kell rögzíteni a nyilvántartásban, a csődeljárást, illetve a felszámolást elrendelő jogerős végzés közzétételével egyidejűleg. Ha a felszámolási eljárás a szervezet megszűnésével befejeződik, e végzés jogerőre emelkedésének napjával elektronikus úton, automatikusan kell törölni a nyilvántartásból.
a) az alapítvány típusát (alapítvány, közalapítvány, a pártok működését segítő tudományos, ismeretterjesztő, kutatási, oktatási tevékenységet végző alapítvány)
d) - kezelő szervezet esetében - a kezelő szervezet tagjainak nevét, lakóhelyét és
e) - kezelő szerv esetében - a kezelő szerv nevét, illetve megnevezését, valamint lakóhelyét (székhelyét).
(2) A nyilvántartás az alapítvány esetén szükség szerint a 92. §-ban foglaltakon túlmenően tartalmazza az állami alapító által alapított alapítvány, és állami alapító által államháztartáson kívüli alapítóval közösen alapított alapítvány esetében a kezelő szervezetbe az állami alapító részéről jelölt tag vagy tagok nevét is.
95. § A nyilvántartás egyesület esetén a 91. §-ban foglaltakon túlmenően tartalmazza a következő adatokat is:
ad) elsődlegesen vallási tevékenységet végző egyesület,
ae) szakszervezet,
af) szövetség,
ag) polgárőr szervezet és
ah) egyéb, törvényben meghatározott egyesületi forma,
b) szövetség esetén az egyesületek szövetségét létrehozó egyesületek nevét, székhelyét, nyilvántartási számát.
96. § A nyilvántartás szövetség esetén a 92. §-ban foglaltakon túlmenően szükség szerint tartalmazza az ahhoz utóbb csatlakozó egyesületek nevét, székhelyét, nyilvántartási számát is.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
NAV-határozatok: megszületett a Kúria jogegységi határozata - Jogászvilág - Jogászvilág
NAV-határozatok: megszületett a Kúria jogegységi határozata - Jogászvilág
Kezdőlap » NAV-határozatok: megszületett a Kúria jogegységi határozata
Megszületett a Kúria jogegységi határozata a hibásan kiadmányozott NAV-határozatok ügyében: a határozatok hibás aláírása nem olyan súlyú hiba, ami miatt a határozatokat semmisnek kellene tekinteni – írja közleményében a Deloitte. A jogegységi határozat a bíróságokra nézve kötelező, ezért a Kúria döntése számtalan, a NAV és az adózók között folyamatban lévő bírósági perre kihatással van.
A közelmúltban számtalan per indult a NAV ellen azon az alapon, hogy a NAV által kiadott határozatot nem a döntés meghozatalára jogosult személy, az ún. hatáskör gyakorlója írta alá, hanem a helyettese, és sok esetben az aláírásból a helyettes személye sem volt beazonosítható. A bíróságok ezekben a perekben a NAV határozatát rendszerint megsemmisítették és a NAV-ot új határozat meghozatalára kötelezték. A NAV határozatok megsemmisítése azért kardinális kérdés az adóhatóságnak és a vállalkozásoknak, mert több bírósági döntés is szól amellett, hogy amennyiben az új határozat meghozatalának időpontjában az adózók adókötelezettsége már elévült, úgy a NAV az új eljárásban már egyáltalán nem hozhat marasztaló határozatot a vállalkozásokkal szemben.
„Ezeknek az ügyeknek a központi kérdése az, hogy egy adminisztrációs hiba az adóhatóság részéről járhat-e azzal a következménnyel, hogy az adóhatóság végérvényesen elesik az adó beszedésétől. A bíróságok eddig szigorú és az adóhatóságokra nézve kedvezőtlen álláspontot képviseltek. A Kúria jogegységi határozata azonban elveszi a kérdés élét, mert a kiadmányozás körében elkövetett hibát nem tekinti semmisségi oknak” – nyilatkozta Harcos Mihály, a Deloitte Legal adóperes csoportjának vezetője.
A jogegységi határozat elérhető itt (https://kuria-birosag.hu/hu/print/joghat/12019-szamu-kmpje-hatarozat).

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
gyan.i vallomás - iratismertetésforrás főoldal vissza
Gabicsek 2010.12.10. 19:08
Ha továbbküldték az ügyésznek az iratodat, még egyébként egyáltalán nem biztos a vádemelés, megszüntetheti a nyomozást bizonyítékok hiányában is.
kfgabri 2010.12.10. 05:55
Figyelj, én nem büntetőzöm, de, amit eddig csináltam sértetti oldalról: a feljelentés különösen nagy értékre elkövetett csalásra ment ki, az ügyész rögtön levett 3 nullát, úgy emelt vádat, a bíróság meg adott érte 30.000,-rongy büntetést, de azt is csak azért (ahogy a folyosón elmondta), hogy a társadalom érezze a törődést).
Vagyis: ha tényleg sántít, akkor az ügyészi-bírói szakban majd a tanult kollegák rendbeteszik.
pa57 2010.12.10. 04:33
http://www.jogiforum.hu/forum/21/24328#…
mondjuk ezen a linken azt mondjátok, hogy magasfokú bizonyosság kell, mert ez egy olyan pozíció, amiben alaposnak, körültekintőnek kell lenni.
magyarul ez csak elmélet ?nehogy már úgy vigyenek bíróságra, hogy pl. a feljelentő által kapott többb tucat emailnek a 2/-3ának még az Ip címének sem néztek utána ..
az aktám egy humbug, teljesen összefüggésteelen, logikátlan, felépítetlen, felderítetlen, spekulatív, röhejes .
ezt beleírhatom a beadványba ?(komolyan kérdezem !)
pa57 2010.12.10. 01:37
bocs, egy mási ktopikba írtam, hogy csak a feljlentő családtaját (élettérs) és egy ismerőst havtak be.
behívtak még barátokat is, csak nem tudom , minek. nem mndtak semmit.
pa57 2010.12.10. 01:35
bizonxyítási indtványt az ügyésznek vagy az eljáró hatóságoknak kell tenni ?????????
most akkor lekéstem erről, ha az iratok kiadása után 2 nappal beviszem az indítványaimat nekik ?
pa57 2010.12.10. 01:31
gabicsek : szerdán adták ide a cuccot és hazahoztam a másoaltokat. elolvastam.
ellenem 2 "bizonyíték " van :
az ügyész azért szerintetek egyszer elolvassa ? vagy egy esetleges tárgyalsára is úgy jön, hogy ezek nagyon hasonlítanak, bár ku..ra nem tudja, hogy miben is ??ennyi ???
(ja, a sértettet az élettársa a levelek írói szerint megcsalja, becsapja, kélyeleg a háta mögött.feltételezem, hogy az élettársa azért mondta neki, hogy talán én lehetek az, mert velem takarózhat, nehogy kiderüljön, kikkel kavar a háta mögött.pdig ez 2 éve volt , nem volt köztünk semmi komoly és én ettől eltérőt az ismerőseimnek sem mondtam soha).
soakt, beszéltünk róla, mittudomén... .ja, ez így is volt, csak épp 2007-ben és nem 2009-ben. Ezt miért nem írták bele ????
nem tudom, köztük van-e az írogató vagy valaki btyárkodik az ő Ip-jükkel , mindenesetre semmi párhutam nincs velem és az IP-kkel.
csak azért, mert a sértett szerint én is lehetek és mert a közös ismerősöm alátámasztotta, hogy vaalha volt köztünk egy kisebb érzelmi kapcsoalt.
Ennyi a 221 oldalas szövegben, ami rám vonatkozik ...
behívtak még tanúkat, de nem tudom minek... pl. barátokat, akiknek gőzük se volt az egészről.
A nyomozók 34 hibát követtek el, amit laikusként összeszámoltam (felületes nyomozás, gigantikus zagyvaság, orbitális hülyeségek.) ezeket már összeszedtem. ha nem láttam vonla, nem hinném el, hogy ez van ma magyarországon ..
amint kész vagyok,viszem be a cuccomat a yardnak és a z ügyészségnek.
Akkor ezt az ügyész el se fogja olvasni ? mondom, mostvolt iratism. és otthonra kértem ki a cuccot. rosszul tettem, ott kellett vonla reagálnom ? azt mondták, mindegy, hol reagálok. gondolom, két-három nappal iratism. után csak nem olvasta még az ügyész..
most akkor le fogja sza.ni vagy nem ???
kérjek hozzá szeméyles beszélgetésre időpontot ?
Gabicsek 2010.12.09. 22:48
Ha befejezték a nyomozást, gondolom, megnézhetted az iratokat. Ott lehet tenni észrevételt, bizonyítási indítványt. Ha nem tetted meg, és az irat már az ügyésznél van - netán kész a vádirat is -, a bíróság marad hátra, ahol előadhatod a problémádat. Ha nem jelentél meg az iratismertetésen, akkor magadat szidd, ott minden iratot el lehet olvasni. Az ügyész nemigen fogja bírálni az érveidet, hacsak nem találja a nyomozást hiányosnak vádemeléshez, mert akkor visszaadja a rendőrségnek pótnyomozásra.
pa57 2010.12.09. 09:02
Ok, értem. De akkor ha most - miután megtudtam, mi van - leírom, elvileg az ügyésznek rendesen el is kellene bírálnia az érveimet, ugye ?vagy ezt is rosszul tudom, ez a bíró lenne ?
Kovács_Béla_Sándor 2010.12.09. 08:54
Nem, nem kellene. Minek?Ha akarod, elmondod vagy leírod magadtól. Ezt hajtogatom elejétől fogva: ne várd el a nyomozóhatóságtól, hogy ellátja a védelmedet is.
pa57 2010.12.09. 08:50
nem csak a bizonytékokat nem tárták elém, hanem kb semmi tényfeltárást előrevivő kérdés nem volt.
pl: ha azzal gyanusítanának, hogy tegnap éjjel fát loptam kukutyin délkeleti részén, akkor ki kéne faggatni, hgoy hol voltam, kivel voltam, mit csináltam, jártam-e arra ..stb.na ez maradt el. nagyon.
pa57 2010.12.09. 08:48
hát, azért annyira nem erőltették meg magukat a tényállás meg a többi tekintetében. ..
értem,amit mond, ámbátor szerintem a nyomozati szak a minél objektívebb és mélyrehatóbb tényfeltárás, bizonyítékgyűjtés szaka.
mnindenesetre kösz, kbs
Kovács_Béla_Sándor 2010.12.09. 08:30
Azt nem hiszem, hogy ne közölték volna, milyen bűncselekménnyel gyanúsítanak és milyen tényállás alapján. Ha ez valóban elmaradt volna, akkor ez ellen kellett volna panasszal élned.Az, hogy a bizonyítékokat nem tárrák eléd, természetes. A nyomozási szakasz nem a védekezés helye.
pa57 2010.12.09. 08:21
bocs, kbs , akko már elmondom rendesen, mert visszaolvasva kissé zaklatott és értheteeteln a szövegelésem : :)
szóval háromszor voltam bent kihallgatás miatt,először nem egyeztem bele és panaszt emeltem. erre jött egy váalsz, hogy nem adnak neki helyt, mert nem írtam le, konkrétan mi ellen emelek panaszt. ( mivel kb semmit nem tudtam az ügyről, csak azt a 4-5 mondatot, amit az úr közölt velem).
Aztán még kétszer votlam, mindig más előadóknál, mert az eredetinek más dogla volt. az második úrnak többször mondtam, hogy miért nem kérdez senni konkrétat... nem is értettetm. talán nem készült fel aznapra vagy őrá is rásózták vagy egyéb gondja volt.. vagy taktikázott (ezt mondta is egy félmondattal)...
a harmadik úr iratism. előtt 4 nappal szólt, hogy menjek, de ő tényleg alig tudott vmit az ügyről, szóval ő akart kérdezni csak nem tudott..
aztán lezárták az ügyet.na, ez történt.
mivel semmit nem raktak soha elém, így mire kellett volna még at általánosságokon túl válaszolnom vagy panaszkodnom ?!
ezért szeretném, ha az ügyész rendsen elolvasná, mert rengeteg sebből vérzik szerintem.
pa57 2010.12.09. 08:11
Dé én többször is tettem vallomást, és szinte semmit nem kérdeztek egyik alkalommal sem. az ügy átkerült egy másik úrhoz iratism. előtt és ő is meg volt lepődve, hogy tényleg nem túl sokat kérdeztek tőlem.
így akkor mi ellen tegyek panaszt és mit írjak még le szon kívül a pár dolgon kívül, amit kérdezek ? konkrétumokat nem tudok írni, hiszen konkrét kérdés nem nagyon volt ..általánosságokat (hogy nem sokat tudok az ügyről, az illetőről) meg tudok mondani, és mondtam is, de minek ..
tekintve hogy ezeket a bizonyítékat nem tárták elém, ill. hogy eddig nem tudtam , hogy opnotosan miylen mulasztásaik, hiányosságaik voltak, semmi ellen nem tudtam fölszólalni. találjam ki magamtól, hogy mit gondolnak ?
ez volt a taktika ..utólag meg pampoghatok, ők már megszabadultak az egész hülyeségtől . gondolom, voltak fontosabb ügyeik is.
Kovács_Béla_Sándor 2010.12.09. 07:27
Előttem már mondták: a nyomozóhatóságnak az az álláspontja, hogy a feltárt bizonyítékok úgy alapján vádat kell emelni ellened. Ha z ügyész álláspontja is ez, akkor vádat is emel.Azt is mondták már, hogy tehettél volna írásbeli vallomást. Ezen kívül panasszal a nyomozás során bármikor élhettél volna; a panasz oka mulasztás is lehet, így az is, ha véleményed szerint a nyomozóhatóság nem végzett el valamely szükséges cselekményt, nem tárt fel valamely lényeges bizonyítékot.De a nyomozás irányítása, annak meghatározása, hogy a terhelttől mit kérdezzenek, mit ne, egyelőre nem a gyanúsított hatásköre.
pa57 2010.12.09. 07:14
Kedves Kbs, köszönöm, meg ne haragudjon, de én nem ezt kérdeztem . :)
persze, hogy védekezni szeretnék, de engem gyakorlatilag ki se hallgattak. többször voltam bent, többször beleegyeztem és 5-6 általános kérdéssel letudtá a dolgot.
most meg nagy elánnal szabadulnának a cucctól, úgy, hogy alap dolgok sincsenek tisztázva, amik engem igazolnának. ..
erre akkor most könnyebbüljek meg, hogy a csúnya ügyész is ugyanígy ki akar majd szúrni velem, de az igazságos bíró remélhetőleg felment,és már kezdhetem is az újabb pert a feljelentő ellen.hurrá :)a kérdés lényehe az volt, hogy egyáltalán miért kell idáig eljutni, miért kell így sumákolni a hatóságoknak és hogy már borítékolhatom is-e az ügyészi vádemelést.
Kovács_Béla_Sándor 2010.12.09. 07:01
Te nem vallomást akarsz tenni, hanem védekezni szeretnél. A bíróság előtt minden lehetőséged meglesz rá.
pa57 2010.12.09. 01:14
Kedves Végrehajtó1, többiek :
"ha ilyen szakban van az ügy, úgyis vádat emel.." :tényleg ez legtöbbször a gyakorlat ? értem a sok elvi, elméleti lehetőséget, kedves Főlökött, de én a gyakorlatra lenné kíváncsi .. nagyon elkeseredtem végrehajtó1 megjgyzésén ..Higgyék el, ez egy nagy humbug, alapvető dolgok sincsenke tisztázva. És kíváncsi lennék, miért nem hallgattak ki sose "taktikai " okokból.
ezek szerint azért, nehogy megdöntsem bármivel is az előre felállított teóriát, amihez utólagosan hozzáigazították a .. khm ... " bizonyítákokat" ..
Szereném, ha az ügyész el is olvasná ezt a nevetséges aktát.
Főlökött 2010.12.05. 18:38
Az - az lenne a kérdésemre a válaszok :
Be. 193. §….
(5) Ha a nyomozás iratainak az (1), illetőleg a (3) bekezdés szerinti ismertetését a nyomozó hatóság végezte, az iratokat az ismertetés megtörténte után tizenöt napon belül megküldi az ügyésznek.
„Intézkedés az iratok ismertetése után :Be. 216. § (1) Az ügyész, ha a 193. § (1) bekezdése szerinti eljárási cselekményt maga végezte, ennek megtörténte után, ha pedig azt a nyomozó hatóság végezte, az iratok hozzá érkezését követő harminc napon belül az ügy iratait megvizsgálja, és ennek eredményéhez képest627
Tehát, ha érdemben olyan adat, információ szerepel a kiegészítésben, ami további nyomozati cselekmények elvégzését igényli, akkor úgyis a büntetőügyet előadó Ügyész fog dönteni, a további lépésekről.
A védő :Be. 44. § (1) Védőként meghatalmazás vagy kirendelés alapján ügyvéd, illetőleg külön törvényben foglalt feltételek esetén európai közösségi jogász járhat el.145(2) A terhelt érdekében több védő is eljárhat. Több védő részére adott meghatalmazás esetén egy eljárási cselekményen vagy jognyilatkozat megtételekor a terhelt érdekében - ha a meghatalmazásból más nem következik - az eljáró meghatalmazott védők bármelyike eljárhat.(3) Ha a terhelt érdekében több védő jár el, közülük a hivatalos iratokat - ideértve az idézést és az értesítést is - a vezető védőnek kell kézbesíteni, jogorvoslati nyilatkozatra és perbeszéd tartására a vezető védő vagy az általa kijelölt védő jogosult. Vezető védőnek mindaddig, amíg a védők egybehangzóan mást nem jelölnek meg, az ügyben meghatalmazást elsőként benyújtó védőt kell tekinteni.(4) Több terhelt érdekében ugyanaz a védő akkor járhat el, ha a terheltek érdekei nem ellentétesek.(5) Ügyvédjelölt védőként, ügyvéd mellett vagy ügyvéd helyetteseként a megyei bíróság, az ítélőtábla és a Legfelsőbb Bíróság nyilvános ülésén, illetőleg tárgyalásán nem járhat el.146Be. 45. § (1) Nem lehet védő
(2) A tanú érdekében eljáró ügyvéd ezzel egyidejűleg nem lehet védő.(3) A védő kizárásáról a bíróság határoz.46. § A büntetőeljárásban védő részvétele kötelező, ha
Be. 48. §…….„(3) A bíróság, az ügyész, illetőleg a nyomozó hatóság a 47. § (1) bekezdésében felsoroltak kérelmére vagy hivatalból védőt rendel ki, ha ezt a terhelt érdekében szükségesnek tartja. „
Vagyis, ha az eljárás során nem kötelező, védő részvétele, a terheltnek saját magának kell róla gondoskodni védőről, meghatalmazás-megbízás formában. Egy eset van, amikor nem, de ahhoz vagyon – nyilatkozatot, kérelmet, keresetigazolást, stb.-t kell becsatolni, de ezt nem részletezem, mert igen hosszú lenne.
pa57 2010.12.05. 18:37
Egyébként miféle taktika mozgathat egy rendőrt, ha én kérem , hogy ugyan kérdezgessen már és hallgasson ki alaposan, ő meg "taktikai" okokból szinte semmit nem kérdez és lezárja a beszélgetést ?Így törtönt a dolog és nagyon meglepett, arra számítottam előtte, hogy többtucat kérdéssel fog bombázni és semmi..
Az iratism.en kikérhetem akkor otthoni váalaszadáshoz az irato kfénymásolatait vagy ebben is van valami jogi sus-musolás és inkább helyben célszerű elolvasnom és reagálnom ?
Az ügyész dolgot egyébként azért nem értem, mert ha csomó dolog nincs felderítve, akkor hogy akarhart majd engem bizonyítékokkal támadni egy esetlegse tárgyaláson ???
pa57 2010.12.05. 18:23
Köszönöm a gyors választ, de..
ez komoly, hogy az ügyész úgy is vádat emel, ha már iratismertetésig jutott egy ügy ?Semmilyen egyértelmű bizonyítékot nem tudott elelnem felmutatni a kedves feljelentő ... és ma magyarországon csak úgy simán bárkit bíróság elé lehet állítani ????
Így nem tudom, a szájtépésn túl milyen megkérdőjelezhetetlen bizonyítékai lennének ellenem...
A fórumon azt olvastam, hogy 90%os bizonyosság kell egy objektív vádemeléshez. Nálam ez nagyon messze van a 90 %-tól. ..Most akkor a tények feltárása vagy a vizeslepedőráhuzás valakire a cél ?
végrehajtó1 2010.12.05. 18:14
„írásos gyanusítotti vallomást-kiegészítést lehet-e tenni még az iratism. után is ”
Bár mikor.Még bírósági szakban is.
„Amennyiben érdemi, érvekkel alátámasztott reakciót adok az összegyűlt anyagra, azt ugyanúgy köteles figyelembe venni az ügyész , mint a vallomást ?”
Nézd az ügyész ha ilyen szakban van az ügy ugyis vádat emel.Nem érdekli más.Majd a bíróság figyelembe fogja venni.
„melyik a legutolsó határidő, amikor még kérhetek kirendelt védőt ?”
Még bírósági szakban is kérhatsz
pa57 2010.12.05. 17:54
az ügyésznek IS és a rendőrségenek IS ? ) vagy már késő ?
Amennyiben érdemi, érvekkel alátámasztott reakciót adok az összegyűlt anyagra, azt ugyanúgy köteles figyelembe venni az ügyész , mint a vallomást ?ez az ért érdekel különössen, mert nekem eddig kb .semmin nem mutattak és semmit nem kérdeztek, elelnben megyjgyezték, hogy "strarégiai " okokból nem is akarnak sokat kérdezni.... ki érti ezt... pedig én akartam vallomást tenni ( mármint kihallgatva lenni ) és az egészet lezavarták 20 perc alatt..Ennek mi lehet a oka ? Akkor e értettem, mert eddig azt hittem, minél ltöbb ténynek a feltárása, vallomásnak a megléte a jó az objektv elbíráláshoz ?Talán k akarnak majd szúrni velem?

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság