text:
A Generali Önkéntes Nyugdíjpénztár Panaszkezelési Szabályzata - PDF
Download "A Generali Önkéntes Nyugdíjpénztár Panaszkezelési Szabályzata"
1 A Panaszkezelési Szabályzata Hatályos február 1-jétől Azonosító: 1/2014 Panaszkezelési szabályzat Állapot: végleges Verzió: 2. Szabályzat címe: A Panaszkezelési Szabályzata Személyi hatály: Backoffice, Frontoffice, Pénzügy és számvitel Témafelelős: Dr. Kapitány Adrienn Ellenőrzők: Lengyel Márk Jóváhagyó(k): Igazgatótanács Jóváhagyó határozat száma: 2/2014. (I.21.) igazgatótanácsi határozat Hatálybalépés időpontja: február 1.
2 Tartalomjegyzék I. A szabályzat célja... 3 II. Hatály és felelősség... 3 III. A szabályzatban hivatkozott, illetve annak kialakítása során alkalmazott jogszabályok, a Magyar Nemzeti Bank által kiadott irányelvek, ajánlások... 3 IV. Fogalmak... 3 V. Bejelentés módja... 4 VI. Bejelentés fogadása, kivizsgálása... 5 VII. A panaszkezeléshez szükséges további adatok bekérése a panaszostól... 6 VIII. A bejelentés nyilvántartása... 6 IX. A bejelentés kezelése... 7 X. Panaszügyintézés ügyviteli rendje... 8 XI. Jogorvoslati lehetőségek... 9 XII. A Felügyelet fogyasztóvédelmi eljárásának szabályai... 9 XIII. A pénzügyi békéltető testület XIV. A panaszügyintézéssel kapcsolatos utólagos teendők Záró rendelkezések számú melléklet FÜGGELÉK I FÜGGELÉK II FÜGGELÉK III FÜGGELÉK IV FÜGGELÉK V
3 I. A szabályzat célja A jelen szabályzat célja, hogy egyértelműen szabályozza a (pénztár) panaszügyintézésre vonatkozó eljárási szabályait. A jelen szabályzat rendelkezéseit a hatályos jogszabályokkal, a pénztár szabályzataival és a Magyar Nemzeti Bank (Felügyelet) által a tárgykörre vonatkozóan kiadott szabályozó eszközökkel összhangban kell értelmezni. A pénztár a panaszkezelési szabályzatot a pénztártagok ügyfélszolgálati helyiségében kifüggeszti és a honlapján közzéteszi. II. Hatály és felelősség 1. Személyi és tárgyi hatály A szabályzat hatálya kiterjed a tagjaira és teljes munkaszervezetére. 2. Felelősség A szabályzat jóváhagyása az igazgatótanács hatásköre. III. A szabályzatban hivatkozott, illetve annak kialakítása során alkalmazott jogszabályok, a Magyar Nemzeti Bank által kiadott irányelvek, ajánlások évi XCVI. törvény (Öpt.) az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról (Öpt.) évi CXXXIX. törvény a Magyar Nemzeti Bankról szóló évi XLVII. törvény a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete elnökének 11/2012. (XI. 8.) számú ajánlása a pénzügyi szervezetek panaszkezelési eljárásáról IV. Fogalmak 1. Panasz, reklamáció A pénztár magatartása, tevékenysége vagy mulasztása miatt tett kérelem, reklamáció, bejelentés, amely jog- illetve érdeksérelmet (-sérelmeket) tár fel, annak megszüntetésére irányul, nem tartozik más, jogilag szabályozott pl. bírósági eljárásra, és nem tartozik a pénztár normál ügyviteli eljárásai közé sem. Nem panaszügy, illetve reklamáció pl. a tagi, munkáltatói adatok egyeztetéséhez kapcsolódó szóbeli és írásos bejelentés, adatközlés, tagi/munkáltatói számlákkal kapcsolatos egyeztetés során folytatott levelezés, bevallás-küldés, hiánypótlás, vélemény, illetve állásfoglalás kérése továbbá pénztártag kilépésre, átlépésre irányuló kérelme stb. A pénztár a panasz kivizsgálásáért a fogyasztóval szemben külön díjat nem számíthat fel. A pénztár köteles fogyasztóvédelmi ügyekben fogyasztóvédelmi ügyekért felelős kapcsolattartót kijelölni, és a Felügyeletnek 15 napon belül a felelős személyét, illetve annak változását írásban bejelenteni. A fogyasztóvédelmi ügyekért felelős kapcsolattartónak kijelölt személyre vonatkozó adatokat a szabályzat 1. számú melléklete tartalmazza. 2. Panasznak, reklamációnak minősített bejelentés A pénztárhoz írásban beérkezett, szóban tett, illetve szóban tett és írásba is foglalt olyan bejelentés, amelyet a pénztár illetékes vezetője tartalmának függvényében panasznak, reklamációnak tekint. 3
4 3. Panasz, reklamáció, bejelentés kivizsgálása A panasz kivizsgálása során fel kell tárni a panasz, reklamáció, bejelentés alapjául szolgáló esetleges belső működésből eredő hibát, helytelen folyamatot, intézkedést és az magában foglalja javaslat megtételét azok megszüntetésére. A panaszt nem vizsgálhatja olyan személy, aki az ügyben bármilyen formában érdekelt, illetve nem várható el tőle a panasz elfogulatlan kivizsgálása. 4. Alaptalan panasz, reklamáció bejelentés Alaptalan panasznak, illetve reklamációnak minősül a panasz, reklamáció azokban az esetekben, amikor a vizsgálat eredményétől függően csak a bejelentő által vélt oka van a panasznak, reklamációnak, illetve bejelentésnek, de valós oka, alapja nincs. A vizsgálat során az alaptalannak történő minősítést elvégző személy: a bejelentett panasz, reklamáció vizsgálatát végző személy javaslata alapján, a vizsgálat eredményét elfogadó vezető (főkönyvelő, vagy más, kijelölt vezető állású személy). 5. Intézkedés A Pénztár intézkedése: a pénztárnak, tevékenysége, vagy mulasztása által okozott más módon nem orvosolható sérelem esetén, a pénztárnak a panaszban, reklamációban, bejelentésben foglaltak megszüntetésére irányuló eljárása. (Idetartozik például a pénztár által korábban tett intézkedés hatálytalanítása érvénytelenítése/semmissé tétele, megváltoztatása, módosítása, illetve a mulasztás pótlása, stb.). 6. Panaszos Panaszos lehet természetes személy, jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság vagy más szervezet, aki a pénztár szolgáltatását igénybe veszi, vagy a szolgáltatással kapcsolatos tájékoztatás vagy ajánlat címzettje. A panasz képviselő vagy meghatalmazott útján történő benyújtása esetén a Pénztár megvizsgálja a benyújtási jogosultságot, amelyet a benyújtó magánokirati formában meghatalmazással igazol. Írásbeli panasz esetén a bejelentésre szolgáló nyomtatvány esetén a panaszos neve mellett fel kell tüntetni a panaszos törvényes, illetve meghatalmazotti képviselőjeként eljáró, panaszbenyújtó természetes személy nevét is (pl. vállalat képviselője, természetes személy meghatalmazottja, stb.). Meghatalmazás hiányában a Pénztár közvetlenül a panaszoshoz fordul az ügyintézés gyorsítása érdekében. A panaszos általában tagja a pénztárnak, panaszosnak tekintendő azonban az a személy is, aki a pénzügyi szervezet eljárását nem valamely konkrét szolgáltatással, hanem egyéb, a szolgáltatással összefüggő tevékenységével (pl. hirdetés) kapcsolatban kifogásolja. V. Bejelentés módja 1. Az ügyfelek a panaszokat az alábbi módon nyújthatják be Pénztárunkhoz: Elektronikusan a hét minden napján 0-24 óráig a címen Levélben az alábbi postacímen:, 6713 Szeged, Pf. 97 Az írásban tett panasz személyesen vagy más személy által átadott irat útján, postai úton, telefaxon, elektronikus levélben érkezik a pénztárhoz. Panasz érkezhet a pénztár felügyeleti szervétől: a Magyar Nemzeti Banktól, a Pénztár Igazgatótanácsától, Ellenőrző Bizottságától, pénztártagtól, munkáltatótól, másik pénztártól, illetve a pénztárral jogi kapcsolatban álló személytől, szervezettől, intézménytől, vagy az előbbiekben fel nem sorolt egyéb forrásból. Telefonon munkanapokon 8-16:30-ig, hétfőn 8-20 óráig, az Információs Call Centeren keresztül, telefonszámon. Személyesen munkanapokon, az ügyfélszolgálat nyitvatartási idejében hétfőtől szerdáig 8-16 óráig, csütörtökön 8-17 óráig, pénteken 8-16 óráig 1132 Budapest, Váci út szám alatt. 4
5 A szóban tett panasz személyesen vagy telefonon érkezik a pénztárhoz. A panasz érkezhet pénztártagtól, munkáltatótól, másik pénztártól, illetve a pénztárral jogi kapcsolatban álló személytől, szervezettől, intézménytől, vagy az előbbiekben fel nem sorolt egyéb forrásból. A telefonos panaszbejelentés esetén a hívás hanganyagának mentéséről és nyilvántartásba vételéről az ügyfélszolgálat vezetője gondoskodik. Ezt követően a panaszbejelentés kivizsgálásának és megválaszolásának rendje megegyezik az írásbeli panaszéval. A személyes ügyfélszolgálaton történő panaszbejelentés esetén az ügyfélszolgálatot ellátó munkatárs átadja jelen szabályzat IV. Függelékében található nyomtatványt és annak kitöltését követően átveszi a kitöltött és aláírt panaszbejelentőt. Ezt követően a panaszbejelentés kivizsgálásának és megválaszolásának rendje megegyezik az írásbeli panaszéval. A személyesen szóban tett, de írásba foglalt bejelentések esetén készült dokumentumon az aláírás szándékos mellőzése esetén fel kell jegyezni a hitelesítés megtagadását. Ezek vizsgálatától a pénztár eltekinthet az alábbiak szerint: Az aláírás szándékos mellőzésével tett szóbeli bejelentéseket, valamint névtelen bejelentéseket illetően a pénztárnak nincs intézkedési kötelezettsége, azokat kivizsgálni sem szükséges kivéve: a) azon bejelentéseket, amelyek esetében a pénztár valamely vezetője kéri a vizsgálat lefolytatását, szükséges intézkedés megtételét. b) illetve, a pénztár számára jelentős anyagi-, vagy etikai kockázatot hordoznak és a pénztár valamely vezetője szintén kéri a vizsgálat lefolytatását, szükséges intézkedések megtételét. 2. Bármelyik elektronikus elérhetőség meghibásodása esetén, az ügyfelek a panaszokat az egyéb, a V. fejezetben felsorolt módokon nyújthatják be. 3. A panasz jellegétől és tartalmától függ, hogy a pénztár a kivizsgáláshoz az alábbiakban felsoroltak közül mely adatok megadását kéri a panaszostól: Panaszos neve Tagsági azonosító száma Panaszos állandó lakcíme/levelezési címe Panaszos telefonszáma Panaszos címe (ha elektronikus levélben vár választ) Értesítés módja Panasz oka Panaszos igénye A pénztár munkatársai soha, semmilyen módon nem kérik be az ügyfelektől a titkos azonosítóikat! VI. Bejelentés fogadása, kivizsgálása 1. A pénztár a szóbeli panaszt ha az lehetséges - a pénztári nyilvántartási rendszer adatainak felhasználásával azonnal megvizsgálja, és szükség szerint orvosolja. Ebben az esetben, ha a helyszíni azonnali kivizsgálás eredményre vezet és azt a tag elfogadja, a bejelentéssel kapcsolatban nem keletkezik dokumentáció. Ha a panasz azonnali kivizsgálása azonnal nem lehetséges, - a személyes ügyfélszolgálatot ellátó pénztári munkatárs átadja a tag részére a jelen szabályzat IV. függelékében található Panaszbejelentő nyomtatványt, aki azon rögzíti panaszát, aláírja és a Pénztár részére átadja. A Pénztár a panaszbejelentés átvételét a bejelentő másolati példányának pénztártag részére való átadásával igazolja, illetve - a telefonos ügyfélszolgálatnál történő szóbeli panaszbejelentés esetén a hívás rögzítésre kerül és hangrögzítés alapján készített panaszleírás a pénztártagnak küldött válaszlevélbe foglalva kerül megküldésre. A továbbiakban az azonnal el nem intézhető szóbeli bejelentések esetén a pénztár az írásbeli panaszra vonatkozó rendelkezések szerint jár el. Az azonnal el nem intézhető szóbeli panaszbejelentések a Pénztár panasznyilvántartó rendszerében rögzítésre kerülnek és egyedi azonosító számot kapnak. 2. A panaszosnak lehetősége van telefonon, illetve interneten időpontot kérni az észrevételére vonatkozó jegyzőkönyv felvétele, illetve a kapcsolódó dokumentumok benyújtása céljából az V. fejezetben meghatározott helyen, illetve módon. Az egyeztetést követően a pénztár ügyintézője telefonon vagy e- 5
6 mailben nyújt tájékoztatást az időpontról. Személyes panaszbejelentés során amennyiben a panasz a szokásos ügyintézési idő alatt nem rendezhető, vagy a panaszos nem ért egyet a részére adott szóbeli tájékoztatással a panaszt, valamint a pénztár szóbeli tájékoztatását írásba kell foglalni. Ezekben az esetekben az ügyintéző a reklamáció fontosabb adatait tartalmazó jegyzőkönyvet a pénztár bejelentés kezelő rendszerében rögzíti, azt két példányban kinyomtatja, és a panaszosnak átadja. Ha a panaszos a jegyzőkönyv tartalmával egyetért egy, általa aláírt példányt a pénztár részére visszaad. Amennyiben a panaszos nem ért egyet a jegyzőkönyvben foglaltakkal, lehetősége van a panaszbejelentés tartalmának módosítását kezdeményezni. Teljes egyetértés alapján elkészített és aláírt jegyzőkönyv elkészítését követően megtörténik a panaszbejelentés a pénztár általi panasznyilvántartásba vétele, amelynek során a bejelentés egy egyedi azonosítót kap. 3. A pénztár telefonos ügyfélszolgálatával folytatott beszélgetések hanganyagát a pénztár rögzíti. Az azonosított hívások hanganyagának meghallgatását a pénztár a panaszos kérésére biztosítja, továbbá a panaszos kérésére térítésmentesen rendelkezésre bocsátja a hangfelvételről készített hitelesített jegyzőkönyvet. A nem azonosított hívások visszahallgatására abban az esetben van lehetőség, ha a panaszos az ügyintéző nevét, illetve a hívás pontos időpontját a pénztár részére megadja. A hanganyagokat a pénztár 1 évig őrzi meg. Az ügyfélszolgálat által telefonon keresztül történő tájékoztatás esetében a beszélgetés hanganyaga szintén rögzítésre kerül. Azonosításra alkalmas adatok hiányában a panaszos részére kizárólag általános tájékoztatás adható a pénztár nyilvános iratainak, így különösen a pénztár Alapszabályának, Szolgáltatási szabályzatának tartalmával kapcsolatban. A pénztár azonosítás hiányában a panaszos számláival, illetve azok meglétével kapcsolatban adatot nem szolgáltat ki. A pénztártagra, ügyfélre, a számlá(k)ra vagy az ügylet(ek)re vonatkozóan a pénztár információt kizárólag a pénztártag számlatulajdonos vagy meghatalmazottja részére szolgáltat ki. 4. A panaszos bejelentésében rendelkezhet arról, hogy a pénztártól milyen formában vár választ megkeresésére, Szóbeli bejelentés esetén a Panaszbejelentő nyomtatványban rögzíteni kell a válaszadás kért módját, telefonos bejelentés esetén pedig az ügyintéző erre vonatkozó kérdésére adott válasz tekintendő irányadónak. A válasz kérhető elektronikus levél vagy hagyományos postai levél formájában, illetve telefonon vagy telefaxon keresztül. VII. A panaszkezeléshez szükséges további adatok bekérése a panaszostól Amennyiben a bejelentés nem tartalmaz elegendő információt a panasz érdemi kivizsgálásához, a pénztár telefonon, illetve írásban megkeresheti a bejelentőt a hiányzó adatok pótlása érdekében. Telefonos megkeresés esetén a beszélgetés hanganyaga rögzítésre kerül, amely tényről a hívás elején a pénztár ügyintézője tájékoztatja az ügyfelet. Telefonos megkeresés esetén az adatvédelmi szempontokra tekintettel a pénztár munkatársa a hívás elején elvégzi a panaszos azonosítását, amely során a nyilvántartó rendszerekben szereplő személyes adatokra vonatkozó kérdéseket tesz fel. Az ügyfelek adatainak védelme érdekében kizárólag a sikeres ügyfél azonosítást követően tesz fel az ügyintéző a panaszosok részére a benyújtott reklamációval kapcsolatos adatokra vonatkozóan kérdéseket. VIII. A bejelentés nyilvántartása A Pénztár a panaszbejelentésekről (papíralapú és elektronikus formátumú) nyilvántartást vezet, amely tartalmazza: a panasz nyilvántartási számát, a panaszos nevét, a panaszos tagsági azonosítószámát/taj szám/adóazonosító jel a panaszos állandó lakcímét/levelezési címét, a panaszos telefonszámát, a panaszos címét (ha elektronikus levélben vár választ), az értesítés módját, a bejelentés típusát, 6
7 a panasz leírását, a panasz tárgyát képező esemény vagy tény megjelölését, a panaszos igényét, a panasz benyújtásának időpontját, a panaszbejelentés kivizsgálásával foglalkozó ügyintéző nevét, a panasz rendezésére vagy megoldására szolgáló intézkedés leírását, elutasítás esetén annak indokát, az intézkedés teljesítésének határidejét és a végrehajtásért felelős személy megnevezését továbbá a panasz megválaszolásának időpontját. IX. A bejelentés kezelése 1. Az egységes, hatékony és magas színvonalú ügyfélkiszolgálás érdekében az ügyfélbejelentések kezelése a pénztárnál központosítva történik az Igazgatótanács erre kijelölt tagjának hatáskörében. A pénztár panaszügyek koordinálásával megbízott munkatársa a beérkezett panaszt, megválaszolás céljából a Pénztár illetékes munkatársához továbbítja. A válaszadó munkatárs köteles a választ 5 munkanapon belül elkészíteni és a vezetője részére átadni. Amennyiben a válasz elkészítése 5 munkanapnál többet igényel, akkor ezt a válaszadó munkatárs a vezetőjének jelzi a várható válaszadási idővel együtt. Az illetékes területek kötelesek az általuk átvett panasznak minősített iratokat panaszként megjelölve külön kezelni. 2. Ha a szóbeli, írásba foglalt bejelentést nem minősíti a pénztár panasznak, annak elintézése a Pénztárnál a normál ügymenet szerint történik. A tag, illetve a bejelentő által előzetesen panasznak minősített ügyek körén kívül eső és a pénztárhoz érkezett (pl. a központi iktatáshoz nem került, személyesen átvett, vagy névre szólóan zárt borítékban érkezett) bejelentéseket, reklamációkat azok tartalmától függően, minősítésüket követően szintén panaszként kell kezelni. 3. Amennyiben a panaszos bejelentése többféle szolgáltatást, illetve területet érint, a pénztár a szükséges információk birtokában törekszik arra, hogy egy egységes levélben adjon választ a bejelentő minden panaszára és minden általa feltett kérdésre. A pénztár munkatársai arra törekednek, hogy az ügyfélbejelentéseket minden körülményt figyelembe véve tekintsék át. 4. Ugyanazon panaszos második tájékoztatását követően tett azonos tárgyú panaszt amennyiben újabb körülmény nem merül fel a továbbiakban a pénztár nem vizsgálja és ismételt válaszlevelet nem küld. 5. A pénztár álláspontjáról a panaszos az általa meghatározott módon 30 naptári napon belül kap választ. A panasz ügyintézés határidejét egy alkalommal az érdekelt egyidejűleg írásban történő értesítése mellett a pénztár további 30 nappal meghosszabbíthatja. 6. A pénztár a panaszügyben hozott érdemi döntését pontos, közérthető és egyértelmű indokolással látja el, és azt írásba foglalva továbbítja a panaszos részére. Ha a határozat jogszabályra hivatkozik, a jogszabályhely megjelölése mellett annak érdemi rendelkezését is ismertetni kell. Az érdemi döntés közlésével egyidejűleg a Pénztár tájékoztatja a panaszost a rendelkezésére álló igényérvényesítési és jogorvoslati lehetőségekről (így különösen jelen Szabályzat X. fejezetében leírt szervezetekről), lehetőség szerint az adott szervek nevének és elérhetőségének feltüntetésével. 7. A pénztár főkönyvelője ellen irányuló panaszról indokolt esetekben a pénztár Igazgatótanácsa elnökét, és/vagy az Ellenőrző Bizottsága (a Pénztár Vezető Testületei) elnökét szükséges szerint könyvvizsgálóját tájékoztatni kell. A panaszt ebben az esetben a pénztár Vezető Testülete által kijelölt személy, vagy szervezet vizsgálja meg, de jóváhagyása esetén kivizsgálhatja a pénztár belső ellenőre is. A vizsgálat lezárását követően a pénztár Igazgatótanácsának és/vagy Ellenőrző Bizottságának elnökét tájékoztatni kell a vizsgálat eredményéről, az intézkedésre vonatkozó javaslatról, a megtett intézkedésekről. A Vezető Testületek Igazgatótanács és Ellenőrző Bizottság felkérésére a pénztár, a Magyar Nemzeti Bankot is tájékoztatja. 7
8 8. Ha a panaszt a Magyar Nemzeti Bankhoz nyújtották be, a pénztár köteles annak elintézéséről a Felügyeletet a panaszossal egyidejűleg, írásban tájékoztatni. 9. Ha a panasz a pénztárhoz érkezett, de tartalmában olyan jellegű, hogy arról indokolt a pénztár felügyeleti szervezetének tájékoztatása, akkor a Magyar Nemzeti Bankot szintén tájékoztatni kell, a panaszosnak írt levél egyidejű megküldése mellett. 10. A panasz vizsgálata mellőzhető, ha a) panaszos azt névtelenül terjesztette elő, b) panaszos azt, a tudomásszerzéstől hat hónapon túl terjesztette elő, Kivételt képeznek azok a fentiekben jelzett bejelentések, melyek tag, vagy a munkáltató számlaforgalmával kapcsolatosak. Az egyéni-, vagy munkáltatói folyószámla forgalmat/egyenleget érintő, a tudomásszerzéstől számított hat hónapon, túl pénztárhoz intézett, panasznak minősített bejelentéseket minden esetben vizsgálat tárgyává kell tenni, és annak eredményéről a bejelentőt írásban tájékoztatni. X. Panaszügyintézés ügyviteli rendje A panaszok iktatása minden esetben a pénztár panaszkezelő rendszerében történik. A levelek érkeztetése és iktatása után a panaszok a budapesti telephelyen működtetett panasznyilvántartó rendszerben kerülnek rögzítésre, legkésőbb az érkeztetést követő munkanapon (+1 munkanap). Az en a címre érkező panaszok legkésőbb az érkezésüket követő munkanapon (+2 munkanap) iktatásra kerülnek a pénztár panasznyilvántartó rendszerében. Személyes, illetve telefonos megkeresés esetében, amennyiben a bejelentés panasznak minősül a pénztári panaszbejelentő nyomtatvány kerül kitöltésre. Ezeket a panaszt felvevő munkatárs legkésőbb a panasz felvételét követő munkanapon (+1 munkanap) továbbküldi a pénztár panasznyilvántartó rendszerébe való iktatásra. A panasznyilvántartó rendszerben - jelen szabályzat VIII. fejezetének megfelelően - többek között rögzítésre kerül az ügyfélpanasz beérkezésének dátuma, a válaszadási határidő, az ügyintéző neve, valamint hogy mikor került kiküldésre a válasz. en érkezett panasz esetében, az eredeti , az arra vonatkozóan megküldött válasz, valamint az összes kapcsolódó dokumentum elektronikus formában archiválásra kerül. A panaszok iktatása után a panasz válaszadás céljából átadásra kerül a pénztár illetékes munkatársa részére. A válaszadási határidő 30 nap, kivéve az olyan Felügyelet által továbbított panaszok esetében, ahol a Felügyelet ettől eltérő határidőt jelöl meg. A Felügyelet által továbbított panaszokra írt választ kiküldés előtt a vezető jogásznak véleményeznie kell és az csak ezután küldhető meg a panaszos illetve a Felügyelet részére. Az en érkezett panaszok megválaszolása en vagy az ügyfél által kért módon, a telefonon megtett vagy személyesen bejelentett panaszok megválaszolása az ügyfél által kért módon, illetve megjelölés hiányában írásban történik. A panaszbejelentő nyomtatvány, a panaszra küldött válaszok, valamint az összes kapcsolódó dokumentum elektronikus formában archiválásra kerülnek. A postai úton küldött válaszlevelek kiküldése tértivevényes küldeményként történik. A panaszkezelő rendszer célja az archiváláson túl, hogy a pénztár figyelemmel tudja kísérni az ügyek előrehaladását. Ha a válaszadási határidőt megelőzően (-3 munkanap) egy panasz még került megválaszolásra, az ügyintéző értesítést kap, amely alapján részletesen be kell számolnia arról, hogy hol tart a panaszügy kivizsgálása. Ha egy panaszügy kivizsgálása várhatóan hosszabb időt vesz igénybe a megszabott 30 napnál, úgy az ügyintézési határidő lejártát megelőzően a panaszt tevő ügyfél értesítést kap arról, hogy a pénztár panaszügyét kézhez vette és annak kivizsgálását megkezdte. Ez minden esetben írásban és postai útontértivevényes küldeményként - történik, kivétel az en kapott panaszok, itt az értesítés is en történik. 8
9 XI. Jogorvoslati lehetőségek 1. Abban az esetben, ha a panasz kivizsgálásának eredményeképpen megállapítást nyert, hogy a panasznak minősített bejelentés nem jogos illetve alaptalan a pénztár a panaszt elutasítja. Ha a panaszos a kapott választ nem fogadja el, illetve úgy ítéli meg, hogy felmerülő panaszát a pénztár nem megfelelően kezelte Öpt. 29/A. alapján a a) Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény szerinti fogyasztóvédelmi rendelkezések megsértése esetén a Magyar Nemzeti Banknál fogyasztóvédelmi eljárást kezdeményezhet, b) vagy a tagsági jogviszony érvényességével, joghatásaival és megszűnésével, továbbá a szerződésszegéssel és annak joghatásaival kapcsolatos jogvita esetén bírósághoz fordulhat, c) vagy a Pénzügyi Békéltető Testület eljárását kezdeményezheti. 2. A panasz elutasítása esetén a pénztár válaszában tájékoztatja a pénztártagot arról, hogy panaszával - annak jellege szerint - a Felügyeletnek vagy a Pénzügyi Békéltető Testületnek az eljárását kezdeményezheti, továbbá meg kell adni a Felügyeletnek és a Pénzügyi Békéltető Testületnek a levelezési címét jelen szabályzat III. számú függelékében leírt szöveggel. 3. A panaszok elintézése során törekedni kell a vitás esetek peren kívüli rendezésére, a Pénztárt feleslegesen terhelő költségek elkerülésére. 4. Amennyiben a panaszos a bejelentésére kapott válasszal nem ért egyet, esetleg új információval vagy dokumentációval rendelkezik, kérheti az ügyfélszolgálattól az V. pontban megjelölt elérhetőségek valamelyikén a bejelentés felülvizsgálatát. Ebben az esetben a Pénztár ismét megvizsgálja panaszát, és bejelentését új panaszként kezeli. XII. A Felügyelet fogyasztóvédelmi eljárásának szabályai 1. A fogyasztóvédelmi eljárást az ügyfél - mint fogyasztó - kizárólag azt követően kezdeményezheti, miután a pénztárnál, a pénztár által meghatározott és közzétett elérhetőségein keresztül (személyesen, telefonon, postai úton, telefaxon, ügyfélkapun vagy ben) azonosítására alkalmas tartalommal, szóban vagy írásban a pénztár szolgáltatásával vagy eljárásával kapcsolatos panaszát már korábban előterjesztette, azonban a) a panaszára nem kapott választ, b) a panasz kivizsgálása nem a jogszabályokban előírtak szerint történt, illetve c) a fogyasztóvédelmi eljárást megindítani kívánó magánszemély a pénztár válaszából egyéb fogyasztói jogot sértő körülményt vélelmez. 2. A fogyasztóvédelmi eljárás a jogsértés bekövetkezését követő három éven túl nem indítható meg. Ha a jogsértő magatartás folyamatos, a határidő a magatartás abbahagyásakor kezdődik. Ha a jogsértő magatartás azzal valósul meg, hogy valamely helyzetet vagy állapotot nem szüntetnek meg, a határidő mindaddig nem kezdődik el, amíg ez a helyzet vagy állapot fennáll. 3. A fogyasztóvédelmi eljárásban az ügyintézési határidő három hónap. 4. Abban az esetben, ha a fogyasztóvédelmi eljárás lefolytatására irányuló kérelemben foglaltak egésze vagy annak egy része tekintetében a) a kérelemmel érintett szervezettel vagy személlyel szemben a kérelemben foglaltak kapcsán már felügyeleti ellenőrzés volt, illetve van folyamatban, vagy b) a Felügyelet a kérelem szerinti, a szervezet vagy személy magatartását - a kérelemben foglaltakkal azonos tényállás és változatlan jogi szabályozás mellett - már elbírálta, a Felügyelet a kérelmet ezekre nézve érdemi vizsgálat nélkül elutasítja, illetve az eljárást megszünteti, egyben a korábbi eljárásban hozott határozatának számát közli az ügyféllel. 5. A Felügyelet fogyasztóvédelmi eljárásában a határozat vagy az eljárást megszüntető végzés meghozataláig terjedő időtartamra fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható végzésben megtilthatja a jogsértő magatartás további folytatását, és elrendelheti a jogsértő állapot megszüntetését, ha erre - a 9
10 fogyasztók jogi vagy gazdasági érdekeinek védelme miatt - halaszthatatlanul szükség van. A PSZÁF e végzését soron kívül hozza meg. 6. A Felügyelet a fogyasztóvédelmi rendelkezések betartásának ellenőrzése céljából meghatározott szervezetnél vagy személynél célvizsgálatot vagy több szervezetnél vagy személynél témavizsgálatot tarthat. 7. A Felügyelet a határozatainak teljesülését utóvizsgálat keretében vagy adatszolgáltatás alapján ellenőrizheti. 8. Az eljárás időtartalma a) célvizsgálat esetén legfeljebb hat hónap, amely indokolt esetben legfeljebb egy alkalommal, három hónappal meghosszabbítható, b) témavizsgálat esetén egy év, amely indokolt esetben legfeljebb egy alkalommal, három hónappal meghosszabbítható. XIII. A pénzügyi békéltető testület 1. A Pénzügyi Békéltető Testület hatáskörébe és illetékességébe tartozik a fogyasztó és a pénztár között - a nyújtott szolgáltatással kapcsolatban - létrejött szerződés megkötésével és teljesítésével kapcsolatos vitás ügy (a továbbiakban: pénzügyi fogyasztói jogvita) bírósági eljáráson kívüli rendezése. E célból a Pénzügyi Békéltető Testület egyezség létrehozását kísérli meg, ennek eredménytelensége esetén az ügyben döntést hoz a fogyasztói jogok egyszerű, gyors, hatékony és költségkímélő érvényesítésének biztosítása érdekében. 2. A Pénzügyi Békéltető Testület a Magyar Nemzeti Bank által működtetett szakmailag független testület. 3. A Pénzügyi Békéltető Testület háromtagú tanácsban (a továbbiakban: tanács) jár el. 4. A Pénzügyi Békéltető Testület bárki kérésére köteles haladéktalanul, írásban vagy más megfelelő formában tájékoztatást adni hatásköréről, illetékességéről, eljárásának szabályairól és költségeiről, a kötelezést tartalmazó határozat, illetve az ajánlás hozatalának feltételeiről, a határozatok kikényszerítésének módjáról, az ajánlás és a kötelezést tartalmazó határozat hatályon kívül helyezésének feltételeiről, és arról, hogy eljárása nem érinti az igények bírósági úton való érvényesíthetőségét. 5. A Pénzügyi Békéltető Testület eljárása megindításának feltétele, hogy a fogyasztó a pénztárnál közvetlenül megkísérelje a vitás ügy rendezését. 6. A pénztár a panasz elutasítása esetén köteles a fogyasztót írásban tájékoztatni arról, hogy a fogyasztó panaszával a Magyar Nemzeti Bank Pénzügyi Békéltető Testületének eljárását kezdeményezheti. A pénztár az elutasító döntésben közli a Pénzügyi Békéltető Testület levelezési címét Pénzügyi Békéltető Testület 1013 Budapest, Krisztina krt. 39. H-1525 Budapest BKKP Pf.: Alávetés 7. A nem tett általános alávetési nyilatkozatot a Pénzügyi Békéltető Testületnél. 8. A Pénzügyi Békéltető Testület eljárása a fogyasztó kérelmére indul. 10
11 9. A kérelmet a Pénzügyi Békéltető Testülethez kell írásban benyújtani. A kérelemnek tartalmaznia kell a) a fogyasztó nevét, lakóhelyét vagy tartózkodási helyét, b) a fogyasztói jogvitával érintett szervezet vagy személy nevét, székhelyét, c) a fogyasztó álláspontjának rövid leírását, az azt alátámasztó tényeket és azok bizonyítékait, d) a fogyasztó nyilatkozatát a vitás ügy rendezésének megkísérléséről, e) az elutasított panaszt, f) a fogyasztó nyilatkozatát arra nézve, hogy az ügyben közvetítői eljárást vagy polgári peres eljárást nem indított, g) a döntésre irányuló indítványt. A kérelemhez csatolni kell azt az okiratot, illetve annak másolatát (kivonatát), amelynek tartalmára a fogyasztó bizonyítékként hivatkozik, így különösen a pénztár írásbeli nyilatkozatát a panasz elutasításáról, ennek hiányában a fogyasztó rendelkezésére álló egyéb írásos bizonyítékot az egyeztetés megkísérléséről. 10. A kérelemhez csatolni kell a képviselő meghatalmazását, ha a fogyasztó meghatalmazott útján jár el. 11. Ha a kérelem nem felel meg a jogszabályban foglaltaknak, a Pénzügyi Békéltető Testület a kérelmet - annak beérkezésétől számított tizenöt napon belül - a hiányok megjelölése mellett pótlás végett a kérelmezőnek visszaküldi. 12. A Pénzügyi Békéltető Testületi eljárás megindítása az elévülést megszakítja. Az eljárás eredményes befejezése után az elévülésre a Ptk a (1) és (2) bekezdésében, az eljárás eredménytelensége esetén a Ptk a (2) bekezdésében foglaltak irányadók. 13. Az eljárás megindulásától kezdődő határidők számításakor az eljárás megindulásának az minősül, amikor a hiánytalan kérelem a Pénzügyi Békéltető Testülethez beérkezik. A Pénzügyi Békéltető Testület az eljárás megindulásától számított nyolc napon belül megvizsgálja, hogy az ügy a testület hatáskörébe tartozik-e. A Pénzügyi Békéltető Testület hatáskörének hiánya esetén az ügyet - a kérelmező egyidejű értesítésével - a hatáskörrel rendelkező szervezetnek haladéktalanul megküldi. A Pénzügyi Békéltető Testület hatáskörének megállapítása esetén értesíti a feleket és az eljárás megindulásától számított hatvan napon belüli meghallgatási időpontot tűz ki a felek számára. A Pénzügyi Békéltető Testület az értesítésben közli a felekkel a kijelölt eljáró tanácsban részt vevők nevét. Az eljáró tanács elnöke a körülmények mérlegelése alapján kezdeményezheti az eljárás írásbeli lefolytatását, a meghallgatás mellőzéséhez azonban mindkét fél hozzájárulását be kell szereznie. 14. A Pénzügyi Békéltető Testület a kérelmet meghallgatás kitűzése nélkül írásban elutasítja, ha megállapítható, hogy a felek között ugyanabból a ténybeli alapból származó ugyanazon jog iránt korábban közvetítői eljárást indítottak vagy per van folyamatban, vagy annak tárgyában már jogerős ítéletet hoztak. 15. A Pénzügyi Békéltető Testület a meghallgatás kitűzött időpontjáról, illetve arról, hogy kezdeményezi a meghallgatás mellőzését, a feleket a kérelem másolatának egyidejű megküldésével kellő időben előzetesen értesíti. A Pénzügyi Békéltető Testület az értesítésben a a pénztárat felszólítja, hogy az értesítés részére történt kézbesítésétől számított nyolc napon belül írásban nyilatkozzék (válaszirat) a fogyasztó igényének jogosságáról és az ügy körülményeiről, a fogyasztói panasz elbírálásának sikertelenségéről, valamint a tanács döntésének kötelezésként történő elfogadását (alávetés) illetően, továbbá nyilatkozatában jelölje meg az állításait alátámasztó tényeket és azok bizonyítékait, illetve csatolja azokat az okiratokat (ezek másolatát), amelyek tartalmára bizonyítékként hivatkozik. A pénztár válasziratának másolatát az eljáró tanács elnöke a kérelmezőnek haladéktalanul megküldi, ha pedig erre már nincs elegendő idő, azt a meghallgatáson adja át. Ha a pénztár válasziratát nem terjeszti elő, az eljáró tanács köteles az eljárást folytatni, anélkül, hogy a mulasztást a kérelmező állításai elismerésének tekintené. 16. A Pénzügyi Békéltető Testület eljárása során az iratokat a feleknek postai szolgáltató útján, a hivatalos iratok kézbesítésére vonatkozó rendelkezések szerint kézbesíti. 17. Az eljárás során a tanács elnöke egyezséget kísérel meg létrehozni a felek között. Ha az egyezség megfelel a jogszabályoknak, a tanács azt határozattal jóváhagyja, ellenkező esetben, illetve egyezség hiányában az eljárást folytatja. 11
12 Az eljárás során a tanács köteles a feleket egyenlő elbánásban részesíteni. Köteles lehetőséget adni a felek számára álláspontjuk előadására, illetve beadványaik előterjesztésére. A tanács elnöke szükség esetén a fogyasztót jogairól és kötelezettségeiről tájékoztatja. 18. Ha a meghallgatáson bármelyik fél szabályszerű értesítés ellenére nem jelenik meg, vagy nem terjeszti elő bizonyítékait, a tanács lefolytatja az eljárást, és a rendelkezésre álló adatok alapján dönt. 19. A tanács az eljárást megszünteti, ha a) a fogyasztó a kérelmét visszavonja, b) a felek az eljárás megszüntetésében megállapodnak, c) az eljárás folytatása lehetetlen, d) az eljárás folytatására a tanács megítélése szerint bármely okból - ideértve a kérelem megalapozatlanságát is - nincs szükség. 20. A tanács az eljárást az annak megindulását követő kilencven napon belül befejezi, indokolt esetben ezt a határidőt a Pénzügyi Békéltető Testület elnöke legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. 21. Egyezség hiányában a tanács az ügy érdemében a) kötelezést tartalmazó határozatot hoz, ha a kérelem megalapozott, és a pénztár a Pénzügyi Békéltető Testületnél nyilvántartott, illetve kereskedelmi kommunikációjában közölt - általános alávetési nyilatkozatában, az eljárás kezdetekor vagy legkésőbb a döntés meghozataláig nyilatkozatában a Pénzügyi Békéltető Testület döntését magára nézve kötelezőként elismerte, vagy b) ajánlást tesz, ha a kérelem megalapozott, azonban a pénztár az eljárás kezdetekor úgy nyilatkozott, hogy a tanács döntését kötelezésként nem ismeri el, illetve ha a tanács döntésének elismeréséről egyáltalán nem nyilatkozott. 22. A kötelezést tartalmazó határozatnak, illetve az ajánlásnak ki kell terjednie a kérelemben előterjesztett valamennyi indítványra és a döntés alapjául szolgáló indokokra. Az eljárás költségének tekintendő mindaz a költség, amely a felek oldalán a Pénzügyi Békéltető Testület eljárása igénybevételével összefüggésben - a célszerű és jóhiszemű eljárás követelményére figyelemmel - igazoltan felmerült (előzetes tudakozódás, egyeztetés és levelezés költsége, a felek személyes megjelenésével összefüggő útiköltség és keresetkiesés stb.). A kötelezést tartalmazó határozatban rendelkezni kell az eljárás költségének összegéről és annak viseléséről. Az eljárás költségét az a fél viseli, akinek terhére a tanács az ügyet eldöntötte. A határozatban megállapított kötelezettség teljesítésére - a határozat kézbesítését követő naptól számított - tizenöt napos határidőt kell szabni. A tanács határozatát, illetve ajánlását meghozatala napján hirdeti ki. A kihirdetett határozat, illetve ajánlás írásba foglalt egy-egy példányát legkésőbb tizenöt napon belül meg kell küldeni a feleknek. 23. A Pénzügyi Békéltető Testület jogosult határozatát, illetve ajánlását - a felek nevének megjelölése nélkül - a jogvita tartalmának és az eljárás eredményének rövid leírásával nyilvánosságra hozni. 24. A tanács határozata, illetve ajánlása nem érinti a fogyasztónak azt a jogát, hogy igényét bírósági eljárás keretében érvényesítse. A kötelezést tartalmazó határozat, illetve ajánlás ellen fellebbezésnek nincs helye, annak hatályon kívül helyezése azonban kérhető a bíróságtól az alábbiak szerint: A fél a kötelezést tartalmazó határozat, illetve az ajánlás részére történt kézbesítésétől számított tizenöt napon belül keresettel annak hatályon kívül helyezését kérheti a Fővárosi Bíróságtól, ha a) a tanács összetétele vagy eljárása nem felelt meg e törvény rendelkezéseinek, b) a Pénzügyi Békéltető Testületnek nem volt hatásköre az eljárásra, c) a kérelem meghallgatás nélküli elutasításának lett volna helye. A pénztár az ajánlás hatályon kívül helyezését az a-c) pontokban leírtakon túl - az ajánlás részére történt kézbesítésétől számított tizenöt napon belül - akkor is kérheti a Fővárosi Bíróságtól, ha az ajánlás tartalma nem felel meg a jogszabályoknak. 12
13 25. A pénztárnak a pert a Pénzügyi Békéltető Testülettel szemben kell megindítania. A Pénzügyi Békéltető Testület e perben perbeli jogképességgel és cselekvőképességgel rendelkezik. A bíróság a határozat végrehajtását a fél kérelmére felfüggesztheti. A bíróság ítélete kizárólag a kötelezést tartalmazó határozat, illetve az ajánlás hatályon kívül helyezésére vonatkozhat. A bíróság eljárására egyebekben a Polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény I-XIV. fejezetének rendelkezései irányadók. 26. Ha a pénztár a tanács ajánlásának nem tesz eleget, a Pénzügyi Békéltető Testület - a fogyasztó nevének megjelölése nélkül - jogosult a jogvita tartalmának rövid leírását és az eljárás eredményét - legkorábban az ajánlásnak a szolgáltató részére történt kézbesítésétől számított hatvan nap elteltével - nyilvánosságra hozni. Az előzőektől eltérően az ajánlás nem hozható nyilvánosságra, ha annak hatályon kívül helyezését kérték, mindaddig, amíg a bíróság eljárása jogerősen le nem zárult. 27. Ha a pénztár a tanács kötelezést tartalmazó határozatát vagy a határozattal jóváhagyott egyezséget a teljesítési határidőn belül nem hajtja végre, a fogyasztó kérheti a bíróságtól a tanács határozatának végrehajtási záradékkal történő ellátását. A bíróság megtagadja a határozat végrehajtásának elrendelését, ha a Pénzügyi Békéltető Testületnek nem volt hatásköre az eljárásra. A fogyasztó a határozattal jóváhagyott egyezség és a kötelezést tartalmazó határozat végrehajtásának, illetve az ajánlásban foglaltak követésének elmaradásáról köteles értesíteni a Pénzügyi Békéltető Testületet. 28. A Pénzügyi Békéltető Testület közzéteheti annak a szervezetnek vagy személynek a nevét, székhelyét és az eljárással érintett tevékenysége megjelölését, amely felszólítása ellenére nem tett az ügy érdemére vonatkozó nyilatkozatot és a kitűzött meghallgatáson nem jelent meg, ilyen módon megakadályozva az egyezség létrehozását. Erre az értesítésben a szervezet vagy személy figyelmét fel kell hívni. 29. A Pénzügyi Békéltető Testület eljárására vonatkozó, a törvény keretei között kialakított részletes szabályokat a Pénzügyi Békéltető Testület működési rendje tartalmazza ( 30. Jelen szabályzat V. számú függeléke tartalmazza a Pénzügyi Békéltető Testület eljárásának megindításához megfelelő fogyasztói kérelem nyomtatványt. XIV. A panaszügyintézéssel kapcsolatos utólagos teendők 1. A pénztár a panaszt és az arra adott választ három évig őrzi meg, és azt a Felügyelet kérésére bemutatja. 2. A pénztár a panaszokról legalább évenkénti rendszerességgel elemzést készít, amelyben felméri a panaszügyek kapcsán leginkább érintett ágazatot, vagy egyéb működési területeket, és meghatározza a panaszok megelőzése, illetve csökkentése érdekében szükséges és lehetséges intézkedéseket. Az elemzés célja a panaszügyekből levonható tapasztalatok beépítése a szolgáltatási folyamatba. 3. A Pénztár panaszügyintézéssel kapcsolatos tevékenységét a fogyasztói igényekre és saját üzletpolitikájának fogyasztóvédelmi szempontjaira tekintettel folyamatosan fejleszti. 13
14 Záró rendelkezések A jelen szabályzatban nem taglalt kérdések tekintetében a hatályos jogszabályokban foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni, az Alapszabállyal, valamint a Pénztár egyéb szabályzataival összhangban. Jelen szabályzat mellékletét és függelékeit a Panasz-ügyintézési területért felelős IT tag saját hatáskörben módosíthatja. A Panaszkezelési szabályzat jelen módosítását a Igazgatótanácsa január 21-én távollévők között megtartott elektronikus szavazás útján fogadta el. Jelen Szabályzat február 1-jétől hatályos. Paál Zoltán igazgatótanács elnöke 1. számú melléklet Panasz-ügyintézési területért felelős IT tag Kijelölt fogyasztóvédelmi ügyekért felelős kapcsolattartó adatai Függelékek: I. A Pénzügyi Békéltető Testület elérhetősége II. Formalevél Jelzés panasz kézhezvételéről III. Formalevél Tájékoztatás jogorvoslatról (panasz elutasítása esetére) IV. Panaszbejelentő V. Fogyasztói kérelem (Pénzügyi Békéltető Testület) 14
15 1. számú melléklet A panasz-ügyintézési területért felelős IT tag: Lengyel Márk A fogyasztóvédelmi ügyekért felelős kapcsolattartója: Kanyó Adél Tel.:
16 FÜGGELÉK I. A békéltető testületek elérhetőségei A Pénzügyi Békéltető Testület elérhetősége Cím: 1013 Budapest, Krisztina krt. 39. Levélcím: H-1525 Budapest BKKP Pf.: 172. Telefon:
17 FÜGGELÉK II. Jelzés panasz kézhezvételéről Budapest, Tagsági azonosító száma: Ügyintéző: Tel. száma: Tárgy: tájékoztatás Tisztelt Ügyfelünk! Mikor kézhezvettük panaszbejelentését. Bejelentésének kivizsgálását megkezdtük, de érdemi válaszunk megadásához további hiányzó adatok beszerzésére van szükség, ezért kérjük hogy küldje meg /ezért írásban megkerestük a KIT a MI beszerzése iránt. A kért iratok kézhezvételét követően haladéktalanul intézkedünk az érdemi válasz megküldése iránt. Kérjük megértését, és a fentiek szíves tudomásulvételét! Tisztelettel: név név beosztás beosztás 17
18 FÜGGELÉK III. Tájékoztatás jogorvoslatról (panasz elutasítása esetére) Tárgy: tájékoztatás Budapest, Tagsági azonosító száma: Ügyintéző: Tel. száma: Tisztelt Ügyfelünk! Mikor kézhezvettük mivel kapcsolatos panaszbejelentését. Kérésének megfelelően/levelében foglaltakkal kapcsolatban az alábbiak szerint tájékoztatjuk: A rendelkezésünkre álló iratok alapján megállapítottuk, hogy.. Felhívjuk szíves figyelmét, hogy az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló évi XCVI. törvény alapján lehetősége van a) Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény szerinti fogyasztóvédelmi rendelkezések megsértése esetén a Magyar Nemzeti Banknál fogyasztóvédelmi eljárást kezdeményezni levelezési cím: MNB 1534 Budapest BKKP Postafiók: 777. telefon: (06 40) ) ügyfélszolgálat címe: 1013 Budapest, Krisztina krt. 39. b) vagy a tagsági jogviszony érvényességével, joghatásaival és megszűnésével, továbbá a szerződésszegéssel és annak joghatásaival kapcsolatos jogvita esetén bírósághoz fordulni, c) vagy a Pénzügyi Békéltető Testület eljárását kezdeményezni levelezési cím: PBT H-1525 Budapest BKKP Pf.: 172 telefon: Kérjük megértését, és a fentiek szíves tudomásulvételét Tisztelettel: név Név beosztás beosztás 18
19 FÜGGELÉK IV. Panaszbejelentő A pénztár panaszbejelentő nyomtatványa Nyomtatvány fogyasztói panaszokhoz Válaszadás panaszos által kért módja Levél Cím: cím: Telefon Telefonszám: Fax Fax szám: Panaszos azonosító adatai Név: Tagsági azonosító: Kedvezményezett/örökös esetén tag neve: Levelezési cím: Telefon: cím: Képviselő: Pénztár azonosító adatai Generali Nyugdíjpénztár önkéntes nyugdíjpénztári ágazat Székhely: 1066 Budapest, Teréz krt Levelezési cím: 6713 Szeged, Pf. 97 Telefon: 06 (40) Fax: 06 (62) cím: Tájékoztatás! A nyomtatvány által előre felkínált válaszok panaszának leírását és igényének megjelölését szolgálják. Célszerű ezek közül kiválasztania a legalkalmasabbat (akár többet is), ha pedig szükséges, panaszát és igényét részletesebben kifejtheti az erre szolgáló rovatokban. Kérjük, csatolja a kitöltött nyomtatványhoz a panaszát alátámasztó dokumentumokat (lehetőleg másolatban), a nyomtatvány benyújtását vagy elküldését igazoló másolatot és egyéb dokumentumot pedig őrizze meg! 19
20 1. Panasz A panasz észlelésének időpontja: Korábbi, hasonló panasz időpontja: A panasz oka: (több pontot is megjelölhet) Visszautasították a szolgáltatásnyújtást Semmilyen szolgáltatást nem nyújtottak Nem a megfelelő szolgáltatást nyújtották A szolgáltatást nem megfelelően nyújtották A szolgáltatást késedelmesen nyújtották. Késedelem időtartama: A kiszolgálás körülményei Téves tájékoztatás Hiányos tájékoztatás Téves Adatok Csekk hiánya Számlavezetési hiba Hiba az egyenlegértesítőn Adóigazolás Járulékos költségek Egyéb feltételekre vonatkozó panasz Tagsági jogviszony létrejötte Tagsági jogviszony megszüntetése Választható portfólió Szolgáltatás Átlépés Kilépés Elszámolás Internetes hozzáférés Egyéb típusú panasz: További információ 2 Körülmények (pl. tagsági jogviszony létesítése, ideje, helye, kért módosítási igény leírása, szolgáltatás leírása, egyéb fontos körülmény) 3. A panaszos igénye Szolgáltatás nyújtása Szolgáltatás kiegészítése Más szolgáltatás nyújtása Szolgáltatás nyújtásának módosítása Szolgáltatás nyújtásának megszüntetése Tagsági jogviszony megszüntetése Portfólió váltás Tájékoztatás Átlépés Kilépés Elszámolás Hozamelszámolás Egyéb igény: Egyéb részletek 4. Egyéb igény (nem kötelező kitölteni) 5. Jogi indoklás (nem kötelező kitölteni) 6. Kapcsolódó dokumentumok (pl. egyenlegértesítő, adóigazolás, képviselő meghatalmazása, egyéb) Kelt: Aláírás 20
A Panaszkezelési Szabályzata Hatályos 2013. október 1-jétől Azonosító: 1/2013 Panaszkezelési szabályzat Állapot: végleges Verzió: 5. Szabályzat címe: A Panaszkezelési Szabályzata Személyi hatály: Backoffice,
A Generali Önkéntes Nyugdíjpénztár Panaszkezelési Szabályzata. Generali Önkéntes Nyugdíjpénztár. Hatályos június 1-jétől - 1 -
Azonosító: 1/2016 Panaszkezelési szabályzat Állapot: végleges Verzió: 6. Szabályzat címe: A Panaszkezelési Szabályzata Személyi hatály: Backoffice, Frontoffice, Pénzügy és számvitel Témafelelős: Dr. Kapitány

matches:
Pf. 97
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Pf. 97


text:
Köf.5.005/2015/3. számú határozat | K Ú R I A
Köf.5.005/2015/3. számú határozat
Az ügy száma: Köf.5005/2015/3.
A tanács tagja: dr. Kozma György a tanács elnöke; dr. Balogh Zsolt előadó bíró;
Az indítványozó: Váci Járásbíróság
Az érintett önkormányzat: Vác Város Önkormányzata
(Vác, Március 15. tér 11.
Az ügy tárgya: önkormányzati vagyongazdálkodás
Vác Város Önkormányzata által alkotott, az önkormányzat vagyonáról és a vagyonnal való gazdálkodás egyes szabályairól szóló 29/2005. (X.17.) számú rendelet 16. § (1) és (4) bekezdései törvényellenességének megállapítására irányuló indítványt elutasítja.
1. A bírósági eljárás alapjául szolgáló tényállás szerint II. rendű alperes a 2010. április 26. napján kelt kérelmében jelezte Vác Város Polgármesteri Hivatal részére, hogy az I. rendű alperesi önkormányzat tulajdonát képező három ingatlant meg kívánja vásárolni. Vác Város Polgármesteri Hivatala a 2010. május 4. napján kelt és a Gazdasági és Városüzemeltetési Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) részére készített előterjesztésben jelezte alperes vételi szándékát azzal, hogy az előterjesztésben nem három, hanem öt ingatlan szerepelt. Értékbecslés alapján az érintett ingatlanok vételárát 6.539.200. Ft + ÁFA állapították meg.
2. A Bizottság 2010. május 10. napján a GVB 93/2010. (V.10.) számú határozatával hozzájárult az értékesítéshez. A határozat ugyanakkor kiemelte, hogy két ingatlant – az egyik kivett közterület, a másik közút – a törzsvagyonból át kell sorolni a forgalomképes vagyonba. Ennek határidejét 2010. szeptember 30-ban jelölték meg.
3. Az I. rendű alperesi önkormányzat a 24/2010. (XI.28.) számú rendeletével az ingatlanokat átsorolta a törzsvagyonból azzal, hogy a rendelet 2010. szeptember 30-án lép hatályba. A telekalakítási szerződés amelyben az önkormányzat értékesítette az ingatlanokat – s amely a bíróság szerint tartalmilag adásvételi szerződésnek minősült – 2010. szeptember 15. napján kelt, amikor még a jelölt ingatlanok a forgalomképtelen törzsvagyon részét képezték.
Az értékesítést megelőzően versenyeztetésre nem került sor.
4. A fenti tényállás alapján folyó perben – felperesi kezdeményezésre – a Váci Járásbíróság (a továbbiakban: indítványozó) a per tárgyalását felfüggesztette és a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 48. § (3) bekezdése alapján a Kúria Önkormányzati Tanácsához fordult indítvánnyal a perben alkalmazandó rendelet törvényességi vizsgálatát kezdeményezve. Az indítványozó vizsgálni kérte Vác Város Önkormányzata által alkotott, az önkormányzat vagyonáról és a vagyonnal való gazdálkodás egyes szabályairól szóló 29/2005. (X.17.) számú rendelet (a továbbiakban: Ör.) 16. § (1) és (4) bekezdéseinek 2010. szeptember 15. napján hatályban volt szövegét. Az indítványozó álláspontja szerint az Ör. jelölt rendelkezései az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvénynek (a továbbiakban: Áht.) – a 2010. szeptember 15. napján hatályban volt – 15/B. § (2) bekezdésével és a 108. § (1) bekezdésével ellentétesek.
5. Az Áht. akkori 108. §-a szerint az államháztartás alrendszeréhez tartozó vagyon elidegenítésének fő szabálya a versenyeztetési eljárás volt, a 2004. január 1-től hatályos szabályok szerint pedig az egyedileg meghatározott vagyontömeg alapján volt lehetőség a kivételek meghatározására. Az Áht. 15/B. § (2) bekezdése értelmében a szerződés ellenértéke alatt a szerződésben kikötött – általános forgalmi adót nem tartalmazó – ellenértéket kell érteni.
6. Az indítványozó álláspontja szerint azzal, hogy az önkormányzat nem határozta meg, hogy amennyiben egy szerződésben több vagyontárgy kerül értékesítésre abban az esetben az egyes vagyonelemekért kikötött ellenszolgáltatásokat össze kell adni, megsértette az Áht. rendelkezéseit. Az Ör. 16. § (1) bekezdése később, a 43/2012. (X.19.) számú rendelet útján ugyan kiegészítésre került – az alábbi szöveggel: „Amennyiben az értékesítésre irányuló szerződés tárgya több vagyontárgy, akkor e rendelet értékhatárra vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazásakor a vagyontárgyak együttes értéke az irányadó” – azonban a perben alkalmazandó Ör. 16. § (1) bekezdése e kitételt még nem tartalmazza.
7. Az indítványozó bíróság végül utalt arra, hogy a perben az I. rendű alperesi önkormányzat észrevételt tett a felperesnek a norma törvényességét kétségbe vonó kezdeményezésére, amelyben nem zárta ki, hogy az Ör. egyes rendelkezései az Áht.-vel nem voltak összhangban.
8. A Kúria Önkormányzati Tanácsa az indítványt a Bszi. 52. §-a alapján megküldte az érintett önkormányzatnak álláspontja kifejtése végett
A Kúria döntésének jogi indoka
9. Az indítványozó az Ör. 2010. szeptember 15-én hatályban volt 16. § (1) és (4) bekezdését kéri vizsgálni az Áht. szintén 2010. szeptember 15-én hatályban volt rendelkezései alapján. Ezzel összefüggésben a Kúria Önkormányzati Tanácsa utal arra, hogy az indítványozó a vizsgálandó normák hatályával összefüggésben a normakontroll tanács eddigi gyakorlatával összhangban terjesztette elő kérelmét. A Kúria Önkormányzati Tanácsa több döntésben – elsőként a Köf.5043/2012/3. számú határozatában – rögzítette, hogy az indítványozó bíró csak abban az esetben tud eleget tenni alkotmányos kötelezettségének, ha arra kap választ, hogy a perben alkalmazandó és a perbe vitt jogokat keletkeztető önkormányzati rendelet hatályossága idején megfelelt-e a hatályos jogrendnek. Bírói kezdeményezés esetén így lehetőség van már nem hatályos önkormányzati rendelet vizsgálatát is kezdeményezni a perben releváns időszakban hatályban lévő magasabb jogszabály alapján.
10. A bírói kezdeményezésben foglaltak lényege szerint: mivel az Ör. 16. § (1) bekezdése 2010. szeptember 15-én nem tartalmazta, hogy ha az értékesítésre irányuló szerződés tárgya több vagyontárgy, akkor a vagyontárgyak együttes értéke az irányadó az érték megállapítása során, ezért a per alapjául szolgáló szerződésben szereplő öt ingatlannak nem az együttes – nettó 6.539.200. Ft., bruttó 8.174.000 Ft – összege került figyelembe vételre. Az egyes ingatlanok értéke pedig nem haladta meg az Ör. 16. § (4) bekezdésben meghatározott nettó 5 millió forintot, így pályázati kiírás, versenyeztetés nélkül történhetett az értékesítés.
11. Az Áht. 15/B. § (1) bekezdése értelmében az államháztartás pénzeszközei felhasználásával, az államháztartáshoz tartozó vagyonnal történő gazdálkodással összefüggő - a nettó ötmillió forintot elérő vagy azt meghaladó értékű - vagyonértékesítésre vonatkozó szerződések megnevezését (típusát), tárgyát, a szerződést kötő felek nevét, a szerződés értékét, határozott időre kötött szerződés esetében annak időtartamát, valamint az említett adatok változásait közzé kell tenni a szerződés létrejöttét követő hatvan napon belül. Önkormányzati rendelet a kötelezően közzétételre kerülő szerződések értékhatárát nettó ötmillió forintnál alacsonyabb összegben is meghatározhatja. A 15/B. § (2) bekezdése szerint a szerződés értéke alatt a szerződés tárgyáért kikötött - általános forgalmi adó nélkül számított - ellenszolgáltatást kell érteni. Az egy költségvetési évben ugyanazon szerződő féllel kötött azonos tárgyú szerződések értékét az (1) bekezdés szerinti közzétételi kötelezettség szempontjából egybe kell számítani.
12. Az Áht. 108. § (1) bekezdése alapján az államháztartás alrendszeréhez kapcsolódó - a költségvetési törvényben, az állami vagyon kezelésére vonatkozó kormányrendeletben, illetőleg a helyi önkormányzat rendeletében, valamint a helyi kisebbségi önkormányzat határozatában meghatározott értékhatár feletti - vagyont értékesíteni - ha törvény vagy állami vagyon esetében törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabály kivételt nem tesz - csak nyilvános (indokolt esetben zártkörű) versenyeztetés útján, a legjobb ajánlatot tevő részére lehet.
13. Az Ör. 2010. szeptember 15-én hatályban volt 16. § (1) bekezdése értelmében „Az ingatlan tulajdonjogát elidegeníteni, vagyonkezelésének jogát a használat, illetve a hasznosítás jogát átengedni (a továbbiakban: értékesítés) – amennyiben az nem a rendelet 2. § és 3. §-ában meghatározottak részére történik – csak a forgalmi érték alapján meghirdetett pályázati kiírás alapján lehet.” A 16. § (4) bekezdés kimondja, hogy „Az (1) bekezdésben foglalt főszabálytól eltérően az 5 millió forint nettó forgalmi értéket meg nem haladó ingatlan esetében a bizottság pályázati kiírás nélkül is dönthet. A bizottság a 10 millió forint nettó értéket el nem érő ingatlan esetében zártkörű pályáztatási mód mellett is dönthet, s meghatározhatja a pályázatra felkértek körét is.”
14. A Kúria Önkormányzati Tanácsa úgy ítélte meg, hogy az Ör. 16. § (1) bekezdése és (4) bekezdése nem törvénysértő. A 16. § (1) bekezdése a forgalmi értéken meghirdetett kiírásról szól, amely önmagában nem ütközik sem az Áht. 15/B. § (2) bekezdésébe, sem a 108. §-ába. Az Ör. 16. § (1) bekezdésével kapcsolatos probléma nem a normaszöveggel önmagában merült fel, hanem azzal, hogy a szabály hiányos, nem tartalmazza – amit aztán később a 43/2012. (X.19.) számú rendelet beiktatott – hogy több vagyontárgy egy szerződésben történő értékesítése esetén a vagyontárgyak együttes értéke az irányadó. Ez a probléma az Ör. 16. § (1) bekezdésével kapcsolatban legfeljebb törvényen alapuló jogalkotási kötelezettség elmulasztását vetheti fel abban a vonatkozásban, hogy az Ör. nem tartalmazza a törvényben foglalt garanciális szabályt. Bár a Kúria Önkormányzati Tanácsának van hatásköre a törvényen alapuló jogalkotási kötelezettség megállapítására, de azt bíró az előtte folyamatban lévő ügyben nem kezdeményezheti (csak a kormányhivatal a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 137. § (1) bekezdése alapján). Mindemellett azt is figyelembe kell venni, hogy a mulasztásban megnyilvánuló törvényellenesség esetleges megállapítása bírói kezdeményezés esetén nem „oldja meg” a bíró által alkalmazni köteles norma törvényességi problémáját, hiszen az ilyen típusú döntésben az Önkormányzati Tanács pusztán jogalkotási kötelezettséget írhat elő (annak visszamenőleges és perben is alkalmazható hatálya pedig nem várható el az önkormányzati jogalkotótól).
15. Az Ör. 16. § (4) bekezdésének az indítványban megjelölt szövegével kapcsolatban sem vethető fel megalapozott törvényességi aggály, hiszen az abban foglalt értékhatárok önkormányzati megállapítására az Áht. felhatalmazást ad, az ott meghatározottak az Áht.-ben meghatározott maximumok alatt vannak.
16. A fentiekre tekintettel a Kúria Önkormányzati Tanácsa az Ör. 16. § (1) és (4) bekezdése törvényellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasította.
17. A Kúria Önkormányzati Tanácsa ugyanakkor megállapította, hogy jelen eljárásban a normakontroll és a törvénnyel konform rendeletértelmezés együtt van jelen. Az eljáró bíró lehetősége az Ör. 16. § (1) bekezdését az Áht. 15/B. § (2) bekezdésével összhangban úgy értelmezni, hogy az egyes perbeli ingatlanok értékét egybe kell számolni, s ez alapján az Ör. 16. § (4) bekezdésbe foglalt értékhatárt összességében meghaladó ingatlanok értékesítése esetén – figyelemmel az Áht. 108. § (1) bekezdésére is – nem kerülhető meg a versenyeztetés. Az Alaptörvény 28. cikke a bírói jogértelmezésre irányadó szabályt tartalmaz. Ebből következően a normahierarchiában azonos tárgykörben rendelkező jogszabályokat egymással és az Alaptörvénnyel is összhangban kell értelmezni, alkalmazni. Az Ör. nem tartalmaz az Áht.-val ellentétes rendelkezést, ez azonban nem jelenti azt, hogy az Áht. szabályát az Ör. alkalmazása során figyelmen kívül lehet hagyni.
18. A fentiekre tekintettel, továbbá a közélet tisztasága és átláthatósága alaptörvényi érték figyelembe vételével a Kúria Önkormányzati Tanácsa az indítványt ugyan elutasította, azonban álláspontja szerint az Ör. 16. § (1) bekezdésének a 2010. szeptember 15. napján hatályos szövegét az Áht. 15/B. § (2) bekezdésével és 108. § (1) bekezdésével összhangban csak úgy lehet értelmezni, hogy amennyiben a szerződés több vagyontárgyra vonatkozik, úgy az értékhatár tekintetében a vagyontárgyak együttes értéke az irányadó. Ez az Ör. értelmezésére vonatkozó alkotmányos követelmény a 2010. szeptember 15. napján hatályos Áht. rendelkezésein alapul.
19. A Kúria Önkormányzati Tanácsa végezetül megjegyzi, hogy nem vizsgálta – mert a normakontrollnak nem volt tárgya – azt az indítványban felvetett körülményt, hogy a szerződéskötéskor olyan ingatlanok is a szerződés tárgyát képezték, amelyek akkor még a forgalomképtelen törzsvagyon körébe tartoztak.
20. A normahierarchiában azonos tárgykörben rendelkező jogszabályokat egymással és az Alaptörvénnyel is összhangban kell értelmezni, alkalmazni.
Alkalmazott jogszabályok és irányadó joggyakorlat
21. 1992. évi XXXVIII. törvény15/B. § (2) bekezdése és 108. § (1) bekezdése
22. A döntés elleni jogorvoslatot a Bszi. 49. §-a zárja ki.
Budapest, 2015. április 21.

matches: bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Alkotmánybírósági mustra – Ügyáthelyezés, bírói visszahelyezés | hírek | Jogi Fórum
Alkotmánybírósági mustra – Ügyáthelyezés, bírói visszahelyezés
2013.12. 1. Jogi Fórum / Munkatársunktól
Az Alkotmánybíróság napirendjén azok az alkotmányjogi panaszok, amelyek az Országos Bírósági Hivatal elnökének ügyáthelyezéssel kapcsolatos hatáskörét támadják. Megvizsgálják két volt bírósági vezető alkotmányjogi panaszának befogadhatóságát is.
● AB határozat a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 58. § (3) bekezdésével kapcsolatos alkotmányos követelményről és alkotmányjogi panasz elutasításáról (IV/3085/2012.)
Az Alkotmánybíróság november 18-án hozott határozatában megállapította: a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 58. § (3) bekezdésének alkalmazása során az Alaptörvény VI. cikk (1) bekezdéséből, valamint a VI. cikk (2) bekezdéséből fakadó alkotmányos követelmény, hogy az igazságügyért felelős miniszter az Nbtv. 56. § a)–e) pontjában meghatározott titkos információgyűjtést engedélyező határozatát – az Nbtv. 14. §-ában, valamint az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény 18. §-ában szabályozott külső kontroll hatékonysága érdekében – indokolni köteles. Az indítványozók szerint az, hogy a terrorizmust elhárító szerv bírói kontroll nélkül, pusztán miniszteri engedély alapján jogosult titokban megfigyelést végezni, az Alaptörvény VI. cikkében biztosított magán- és családi élet, az otthon és kapcsolattartás tiszteletben tartásához, valamint a személyes adatok védelméhez való joguk sérelmét okozza. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvény lehetővé teszi az igazságügyért felelős miniszter engedélyezési eljárásának a végrehajtó hatalomtól független szervek általi ellenőrzését. A határozat indokolása szerint a terrorelhárító szerv nemzetbiztonsági célú feladatai körében végzett igazságügyért felelős miniszteri engedélyezés szervesen beleilleszkedik a törvény által képviselt osztott engedélyezési rendszer szabályozási koncepciójába, a koncepció pedig – a szabályozott tárgy sajátos jellegére tekintettel – alkotmányjogilag nem kifogásolható. Az Alkotmánybíróság a hatékony külső kontroll érdekében alkotmányos követelményként határozta meg, hogy az igazságügyért felelős miniszter az Nbtv. 58. § (3) bekezdésének alkalmazása során a titkos információgyűjtést elrendelő határozatát indokolni köteles. A határozathoz Pokol Béla alkotmánybíró párhuzamos indokolást, Bragyova András, Dienes-Oehm Egon, Paczolay Péter, Salamon László és Szívós Mária alkotmánybírók különvéleményt csatoltak. (Előadó alkotmánybíró: Balogh Elemér)
● AB határozat a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 21. § (3) bekezdés a) pontjával kapcsolatos alkotmányos követelményről és alkotmányjogi panasz elutasításáról (IV/3376/2012.)
Az Alkotmánybíróság november 18-án hozott határozatában megállapította: a jelen határozatának kihirdetését követően indult büntetőeljárásokban az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdéséből fakadó alkotmányos követelmény, hogy a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 207. § (6) bekezdése szerint eljáró bíró ugyanezen törvény 21. § (3) bekezdés a) pontjának megfelelően a bíróság további eljárásából ki van zárva. Az Alkotmánybíróság ugyanakkor elutasította a Győri Ítélőtábla Bf.86/2012/86. számú ítélete alaptörvény-ellenessé nyilvánítása és megsemmisítése érdekében benyújtott, és egyesített alkotmányjogi panaszokat. Az indítványozók szerint az ítélőtáblai ítélet sérti a pártatlan bírósághoz való jogát, mert meghozatalában olyan bírók vettek részt, akik korábban nyomozási bírói feladatokat láttak el. Az Alkotmánybíróság megállapította: a független és pártatlan bírósághoz való jog a tisztességes eljárás követelményrendszerének olyan lényeges elemei, amelyek érvényesülése nélkülözhetetlen a többi alkotmányos alapjog védelméhez. A határozat indokolása szerint a büntetőeljárás vádelőkészítési szakaszában az előzetes letartóztatás, illetve az ideiglenes kényszergyógykezelés elrendeléséről, avagy időtartamának meghosszabbításáról döntő bírónak a büntetőügy érdemi elbírálásából történő kizárása a pártatlanság alkotmányos elvének oltalma alatt álló büntetőeljárási garancia. Az Alkotmánybíróság ezért arra következtetésre jutott, hogy a Be. 21. § (3) bekezdés a) pontjának alkalmazásakor az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdéséből fakadó alkotmányos követelmény a Be. 207. § (6) bekezdése szerint eljáró törvényszéki bírónak az ítélkezésből történő kizárása. Az Alkotmánybíróság azt is figyelembe vette, hogy döntésének következménye az alacsonyabb bírói létszámmal működő törvényszékeken csekélyebb személyzeti átszervezéseket indokolhat. Annak érdekében, hogy az esetlegesen szükségessé váló bírósági szervezeti átalakításokra kellő felkészülési idő álljon rendelkezésre, az alkotmányos követelmény kötelező érvényesítését a határozat kihirdetését követően megindított büntetőeljárásokra írták elő. A határozat 2. pontjára vonatkozóan Bragyova András, Kiss László és Lévay Miklós alkotmánybírók párhuzamos indokolást, míg a határozat 1. pontjára vonatkozóan Bragyova András, Kiss László, Lévay Miklós, Pokol Béla és Stumpf István alkotmánybírók különvéleményt csatoltak. (Előadó alkotmánybíró: Balsai István)
● AB határozat bírói kezdeményezés elutasításáról (III/1179/2012.)
Az Alkotmánybíróság november 18-án elutasította a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 2. § (1) és (2) bekezdéseinek, a 6. § (3) bekezdés c) és d) pontjainak, a 267. § (1) bekezdés j) pontjának, a 332. § (1) bekezdés d) pontjának, a 373. § (1) bekezdés I. c) pontjának, a 399. § (1) bekezdésének, a 416. § (1) bekezdés c) pontjának alaptörvény-ellenessége megállapítására és megsemmisítésére irányuló bírói kezdeményezést. A bíró egyfelől azt sérelmezte, hogy az ismételt vádemelés a kétszeres értékelés tilalmába, vagyis a „ne bis in idem” alapelvébe ütközik, másfelől a büntetőeljárást törvényes vád hiányában megszüntető bíróságnak az ismételt vádemelés alapján történő későbbi eljárása már nem felelhet meg a pártatlanság követelményének. A határozat indokolása hangsúlyozta: a büntetőeljárási törvény nem tartalmaz rendelkezést arról, hogy a törvényes vád hiányában eljárást megszüntető bírói végzés meghozatalát követően, ugyanazon cselekmény miatt azonos gyanúsítottal szemben lehetséges-e ismételten vádat emelni. Miután a vád törvényességének vizsgálatakor kizárt a tényállás formálása, ilyen esetekben a bíróság a vádelvből fakadó és a bíróságra háruló vádkimerítési kötelezettségnek sem tesz eleget. Az Alkotmánybíróság arra a következtetésre jutott, hogy a törvényes vád hiányában eljárást megszüntető bírósági végzést követően, ugyanazon cselekmény miatti ismételt vádemelés nem sérti az Alaptörvény XXVIII. cikk (6) bekezdésében foglalt „ne bis in idem” alkotmányos elvét. A támadott szabályok érvényesítése viszont csak akkor áll összhangban az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében rejlő pártatlanság követelményével, ha a bíróság a megszüntető határozat indokolásában tartózkodik annak leírásától, hogy az adott büntetőügyben benyújtott vádirat vagy vádindítvány mely kiegészítésekkel lehetne törvényes. A határozathoz Pokol Béla alkotmánybíró párhuzamos indokolást, Balogh Elemér, Bragyova András, Kiss László és Lévay Miklós alkotmánybírók különvéleményt csatoltak. (Előadó alkotmánybíró: Balsai István)
● AB határozat a helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló 1996. évi XXV. törvény egyes rendelkezéseinek megsemmisítéséről (III/3457/2012.)
Az Alkotmánybíróság november 18-án hozott határozatában megállapította, hogy a helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló 1996. évi XXV. törvény 25. § (3) bekezdése alaptörvény-ellenes, ezért annak első két mondatát 2013. december 31-i hatállyal, utolsó mondatát a határozat kihirdetésének napjával megsemmisítette. Az Alkotmánybíróság azt is megállapította, hogy a megsemmisített bekezdés utolsó mondata a Kúria előtt Gfv.X.30.250/2012. szám alatt folyamatban levő ügyben nem alkalmazható. A támadott rendelkezés kimondta: ha a helyi önkormányzat ellen folyó adósságrendezési eljárásban kötött egyezség megfelel a törvényben meghatározott feltételeknek, akkor a bíróság az adósságrendezési eljárást végzéssel befejezi, további jogorvoslatnak pedig nincs helye. Az indítványozó kúriai tanács szerint a szabályozás aránytalanul korlátozza az egyezséghez hozzá nem járuló hitelezők jogorvoslathoz való jogát. Az Alkotmánybíróság rámutatott, hogy az érintett törvény hatálya alá tartozó adósságrendezési eljárás keretében az eljárást befejező bírói végzés elleni fellebbezés teljes kizárása a jogorvoslathoz való jog aránytalan mértékű sérelmet idézi elő. Mivel a megsemmisített bekezdés alkotmányos újraszabályozása jogalkotási feladatot ró az Országgyűlésre, az Alkotmánybíróság a kifogásolt törvényhely első két mondatát jövőbeli, 2013. december 31-i hatállyal semmisítette meg. (Előadó alkotmánybíró: Balsai István)
● AB határozat alkotmányjogi panasz elutasításáról (IV/757/2013.)
Az Alkotmánybíróság november 18-án elutasította Gyöngyös Város Képviselő-testületének a települési hulladékkezelési közszolgáltatásokról szóló 34/2009. (XII. 14.) KT rendelete 10. § (1) és (3) bekezdései, valamint a rendelet 3. számú melléklete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt. A támadott szabályozás a hulladékszállítási közszolgáltatásnál kötelezővé teszi a legalább 120 literes és legfeljebb 1100 literes hulladékgyűjtő edények használatát. Az indítványozó szerint az, hogy a közszolgáltatási díjat nem a ténylegesen keletkező hulladékmennyiség után kell megfizetni, ellentétes a Polgári törvénykönyvnek a szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségére vonatkozó szabályával, emellett sérti az egészséges környezethez való jogot, hiszen arra ösztönzi a lakosokat, hogy több szemetet termeljenek. Az Alkotmánybíróság szerint nem életszerű, hogy az ingatlantulajdonnal rendelkező, illetve az ingatlant ténylegesen használó bármely személy egyáltalán nem bocsát ki semmiféle háztartási szemetet, így olyat sem, amely egyszerű módszerekkel, háztartási körülmények között helyben nem semmisíthető meg a környezet veszélyeztetése nélkül. Annak érdekében, hogy a környezetvédelmi és közegészségügyi célok érvényesülését ne hiúsítsák meg, az önkormányzati rendelete jogszerűen tartalmaz rendelkezést az ingatlant ténylegesen használók szolgáltatási díjfizetési kötelezettségére. Ugyanezen ok miatt nem alaptörvény-ellenes, ha az önkormányzat rendelete az ingatlanban lakók számát alapul véve arányosan nagyobb mértékű szemétszállítási díjfizetési kötelezettséget ír elő azon ingatlanok esetében, amelyeket több személy használ. A határozathoz Balogh Elemér, Bragyova András és Lévay Miklós alkotmánybírók párhuzamos indokolást csatoltak. (Előadó alkotmánybíró: Pokol Béla)
● AB határozat bíró kezdeményezés elutasításáról (III/3262/2012.)
Az Alkotmánybíróság november 18-án elutasította a szövetkezetekről szóló 1992. évi I. törvény hatálybalépéséről és az átmeneti szabályokról szóló 1992. évi II. törvény 25/A. § (1) bekezdésének „felszámolás,” szövegrésze – az Alaptörvény XIII. cikkére és XV. cikk (2) bekezdésére alapított – alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló bírói kezdeményezést. A határozat indokolása szerint a mezőgazdasági szövetkezet tulajdonhoz való jogát a kifogásolt törvényhely per definitionem nem sértheti, ugyanis az alapján tulajdonelvonás nem érintheti. A támadott rendelkezés emellett nem érinti hátrányosabban a felszámolás alatt álló mezőgazdasági szövetkezet jogvita tárgyát képező ingatlanjait, illetve a szövetkezet vagyonnevesítéssel érintett tagjait a működő szövetkezetek megmaradt földterületeihez, illetve e szövetkezetek vagyonnevesítéssel érintett tagjaihoz képest. Az Alkotmánybíróság ugyanakkor megjegyezte, hogy a bírói kezdeményezés alapját képező, közigazgatási határozat felülvizsgálatára indított perben a bíróság hatáskörébe tartozik azt eldönteni, hogy a határozat jogszerűségét szigorúan a támadott rendelkezésnek való megfelelőség szempontjából vizsgálja-e, vagy a jogszerűségi vizsgálatot kiterjeszti-e a tágabb jogszabályi környezetre, és ezek együttes alkalmazásával, illetve a közöttük mutatkozó normakollízió jogértelmezés útján történő feloldásával hozza meg a döntését. (Előadó alkotmánybíró: Szalay Péter)
● AB határozat alkotmányjogi panasz elutasításáról (IV/318/2013.)
Az Alkotmánybíróság november 18-án elutasította a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 15/C. § (2) bekezdés első mondatának „15 napon túli befizetés esetén az egy órai várakozási díj negyvenszerese” fordulata alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt. Az indítványozó szerint a „negyvenszeres pótdíj” aránytalanul korlátozza a tulajdonhoz való jog lényeges tartalmát, felér a kisajátítással, kisebb értékű gépkocsi esetében elkobzó jellegű. A határozat indokolása hangsúlyozta: a hatályos szabályozás alapján ráutaló magatartással, a szolgáltatás igénybevételével, azaz a várakozás megkezdésével keletkező polgári jogi jogviszonyban a szolgáltatásért ellenszolgáltatás jár. Ebben a jogviszonyban az ellenszolgáltatás a díj, amelyet a helyi önkormányzatok rendeleti úton, de törvényi keretek között állapítanak meg. Amennyiben a díjat a szolgáltatást igénybe vevő nem fizeti meg, szerződésszegést követ el, emiatt pedig pótdíj fizetésére köteles. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a jogalkotó széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik a szankció alkalmazási feltételeinek, mértékének szabályozása során. (Előadó alkotmánybíró: Dienes-Oehm Egon)
Az Alkotmánybíróság december 2-i teljes ülésének napirendje
Az indítványozó bíró – az előtte folyamatban lévő eljárás felfüggesztésével – kezdeményezte a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény azon rendelkezésének megsemmisítését, amely a folyamatban lévő törvényességi felügyeleti eljárásokban is alkalmazandónak rendeli a korábbi kényszervégrehajtási eljárásoktól eltérő, súlyosabb jogkövetkezményekkel járó kényszertörlésre vonatkozó szabályokat. A bíró álláspontja szerint a támadott rendelkezés visszamenőlegesen hátrányos jogkövetkezményt állapít meg a folyamatban lévő ügyekben.
● A 19/2005. (IV. 22.) Fővárosi Közgyűlési rendelet 41. § (2) bekezdése és 53. §-a alkalmazhatóságának konkrét perben történő visszamenőleges kizárása, illetve a Fővárosi Bíróság 52.Pf.630.183/2010/3. számú ítélet alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (IV/818/2012.)
Az indítványozó a 2011. január 12-én benyújtott alkotmányjogi panaszában kérte a Budapest Fõváros közigazgatási területén a járművel várakozás rendjének egységes kialakításáról, a várakozás díjáról és az üzemképtelen járművek tárolásának szabályozásáról szóló 19/2005. (IV. 22.) Fővárosi Közgyűlési rendelet 41. § (2) bekezdése, valamint 53. §-a alkalmazhatóságának konkrét perben történő visszamenőleges kizárását. Az indítványozó az Alkotmánybíróság IV/0818/2012. számú végzése alapján 2012. március 29-én kiegészített indítványában az Alaptörvény vonatkozó rendelkezéseinek megjelölése mellett előadta, hogy a támadott. szabályozás az Alaptörvény rendelkezéseivel ellentétben nem rendezi egyértelműen a közútkezelő személyét, nem ad útmutatást arra, hogy milyen módon és körben jelölheti ki a várakozási díj ellenében igénybe vehető közterületeket, és különösen a szankcióként megjelölt díj jogi jellege és mértéke tekintetében nem tartalmaz rendelkezést.
● A 19/2005. (IV. 22.) Fővárosi Közgyűlési rendelet 41. § (2) bekezdése és 53. §-a alaptörvény-ellenességének megállapítása, valamint a Budapesti II. és III. Kerületi Bíróság 14.G.II.22.038/2010/7. számú és a Fővárosi Bíróság 1.Gf.76.344/2010/7. számú ítélet alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (IV/820/2012.)
Az indítványozó 2011. július 20-án benyújtott alkotmányjogi panaszában kérte a Budapest Főváros közigazgatási területén a járművel várakozás rendjének egységes kialakításáról, a várakozás díjáról és az üzemképtelen járművek tárolásának szabályozásáról szóló 19/2005. (IV. 22.) Fővárosi Közgyűlési. rendelet 41. § (2) bekezdése, valamint 53. §-a alkotmányellenességének megállapítását és konkrét perben történő alkalmazhatóságának visszamenőleges kizárását kérte az Alkotmánybíróságtól.
● A 19/2005. (IV. 22.) Fővárosi Közgyűlési rendelet 41. § (2) bekezdése és 53. §-a, valamint a PKKB 4.P.85.715/2008/7. számú és a Fővárosi Bíróság 48.Pf.631.901/2009/11. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (IV/823/2012.)
Az indítványozó 2010. május 14-én benyújtott alkotmányjogi panaszában kérte a Budapest Főváros közigazgatási területén a járművel várakozás rendjének egységes kialakításáról, a várakozás díjáról és az üzemképtelen járművek tárolásának szabályozásáról szóló 19/2005. (IV. 22.) Fővárosi Közgyűlési. rendelet 41. § (2) bekezdése, valamint 53. §-a alkotmányellenességének megállapítását és konkrét perben történő alkalmazhatóságának visszamenőleges kizárását kérte az Alkotmánybíróságtól.
● A Fővárosi Bíróság 52.Pf.630.183/2010/3. számú ítéletének megsemmisítése és a Fővárosi Közgyűlés 19/2005. (IV. 22.) számú rendelete 41. § (2)–(3) bekezdései, valamint 61. § (1) bekezdése alkalmazásának konkrét ügyben történő utólagos kizárására irányuló alkotmányjogi panasz vizsgálata (IV/821/2012.)
Az indítványozó 2011. január 24-én benyújtott indítványában a parkolási eseménnyel kapcsolatban hozott Fővárosi Bíróság 52.Pf.630.183/2010/3. számú ítélete megsemmisítését kérte arra alapozza, hogy az eljárásban a bíróság olyan jogszabályt alkalmazott, amelynek alkotmányellenességét az Alkotmánybíróság már kimondta.
● Putnok Város Önkormányzatának az egyes tiltott, kirívóan közösségellenes magatartásról szóló 13/2012. (V. 23.) számú önkormányzati rendeletének 2. § (1) bekezdés b) pontja, 2. § (3) bekezdés b) és c) pontja, 2. § (8) bekezdés b) és c) pontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló bírói kezdeményezés vizsgálata (III/922/2013.)
Az indítványozó bíró közigazgatási határozat felülvizsgálata iránti perben a folyamatban lévő eljárás felfüggesztése mellett fordult az Alkotmánybírósághoz a már hatályon kívül helyezett önkormányzati rendelet egyen rendelkezései alaptörvény-ellenességének megállapítására és konkrét perben történő alkalmazhatóságának kizárására irányuló kérelemmel.
● A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 36. § (2) bekezdés e) pontja alaptörvény-ellenességének megállapítására és a Salgótarjáni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság előtt 2.K.27.097/2013. számú ügyben való alkalmazásának a kizárására irányuló bírói kezdeményezés vizsgálata (III/1008/2013.)
Az indítványozó bíró – az előtte folyamatban lévő eljárás felfüggesztésével – kezdeményezte a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény azon rendelkezésének megsemmisítését és konkrét ügyben való alkalmazhatóságának kizárását, amely szerint a szociális hatáskört gyakorló szerv azt nem vizsgálhatja, hogy a foglalkoztatást helyettesítő támogatásban részesülő személy a törvényi feltételeket önhibájából vagy azon kívül nem teljesítette. Ez sérti az Alaptörvény XIX. cikk (1) bekezdésében foglalt azon jogosultságot, amely szerint az önhibáján kívül bekövetkezett munkanélküliség esetében minden magyar állampolgár törvényben meghatározott támogatásra jogosult.
● A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 232/J. § (3) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (IV/1291/2013.)
Az indítványozó alkotmányjogi panaszában a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény (Bjt.) azon rendelkezésének megsemmisítését kezdeményezte, amely szerint ha a 33/2012. (VII. 17.) AB határozattal megsemmisített Bjt. 90. § ha) alpont alapján került sor határozott időre kinevezett bírósági vezető bírói tisztségből való felmentésére, és a bíró kéri a bírói tisztségbe való visszahelyezését, őt kérelmére ebbe a tisztségbe kell visszahelyezni, ha az még nincs betöltve. Az indítványozó szerint a Bjt. nem tartalmaz rendelkezést arra az esetre, ha a vezetői tisztséget időközben betöltötték. Álláspontja szerint az Alaptörvény XV. cikk (2) bekezdésében garantált hátrányos megkülönböztetés tilalma sérül, mivel egyéb helyzet szerinti különbségtétel valósul meg azon alkotmányellenesen felmentett bírósági vezetők vonatkozásában, akik visszahelyezése az időközben betöltött pozíció miatt nem lehetséges.
● A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 232/J. § (3) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (IV/1233/2013.)
Az indítványozó alkotmányjogi panaszában a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény (Bjt.) 145. § (4) bekezdésének „és a (3) bekezdés szerinti visszahelyezéskor az a bírósági vezetői tisztség, amelyből felmentették, még nincs betöltve” szövegrész, a 232/J. § (3) bekezdéséből az „és a kérelem előterjesztésekor az a bírósági vezetői tisztség, amelyből felmentették, még nincs betöltve” szövegrész, továbbá a 232/D. § (3) bekezdése, illetve az ügyében született (Székesfehérvári Törvényszék 3.Mf.20.123/2013/7. számú) jogerős ítélet alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte. Az indítványozó a Budai Központi Kerületi Bíróság elnöke volt, kinevezése eredetileg 2015. október 31-ig szólt. 2012. június 30-ával felmentették a bírói szolgálati viszonyából, mert betöltötte a 62. életévét. A Bjt. – a 33/2012. (VII. 17.) AB határozat következményeként megalkotott – az indítvánnyal támadott új, 2013. április 2-ától hatályos rendelkezései szerint azonban csak azok a bírák helyezhetőek vissza korábbi vezető beosztásukba, akiknek korábbi pozíciója még nincs betöltve. Az indítványozó szerint a Bjt. támadott rendelkezései és az azok alapján meghozott bírósági ítélet sérti az egyenlő bánásmódhoz való jogát, mert az azonos helyzetben lévő bírók megkülönböztetésének nincs ésszerű indoka.

matches: bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság