text:
⭐A CÉHálózat észrevételei és javaslatai az egyesülési jogról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvénytervezethez
Download "A CÉHálózat észrevételei és javaslatai az egyesülési jogról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvénytervezethez"
Egon Gábor Kerekes
1 A CÉHálózat észrevételei és javaslatai az egyesülési jogról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvénytervezethez Az egyesülési jogról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvénytervezetre vonatkozóan a Civil Érdekvédelmi Hálózat a Fogyatékos Embereknek Szolgáltatást Nyújtó Civil Szervezetekért, mint fogyatékos embereket segítő civil szervezetek érdekvédelmi szerve az alábbi észrevételeket és javaslatokat szeretné adni: A törvénytervezet erőssége, hogy átláthatóbbá teszi a civil szervezeti szektor szabályozását és kódexszerűen tartalmazza a szervezetek létrehozását, működését, támogatását, közhasznú jogállását meghatározó jogszabályokat, emellett a jogszabálytervezet több rendelkezését előremutatónak tartjuk. Ugyanakkor úgy véljük, hogy a jogszabálytervezet több pontban veszélyezteti a szervezetünk tagságába tartozó fogyatékos embereket segítő civil szervezetek kiszámítható működését, feladatellátásuk, státuszuk fenntarthatóságát. A CÉHálózat tagságához olyan civil szervezetek tartoznak, amelyek a fogyatékos emberek számára szociális szolgáltatást létesítő okiratuk alapján nyújtanak, vagy amelyek létesítő okirata szerinti tevékenysége körébe tartozik a fogyatékos emberek foglalkoztatása vagy a foglalkoztatásának elősegítése, a közhasznúsági státusz megszerzésének és megtartásának feltételrendszerét e szervezetek működési, gazdálkodásai sajátosságai alapján vesszük nagyító alá. 57. (2) Közhasznú szervezetté minősíthető a Magyarországon nyilvántartásba vett az a civil szervezet (ide nem értve a civil társulást), amelynek esetében megfelelő erőforrások és támogatottság mutathatók ki céljai megvalósítása érdekében. (3) Megfelelő erőforrás áll rendelkezésre a civil szervezetnél, amennyiben az előző két lezárt üzleti év vonatkozásában a) az átlagos éves bevétele meghaladja az egymillió forintot, vagy b) az összesített adózás utáni eredménye nem negatív. 58. (2) bekezdés A közhasznú jogállás megszerzéséhez két teljes lezárt üzleti évről szóló, e törvény rendelkezései szerint letétbe helyezett számviteli beszámoló megléte szükséges a 57. (2) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülésének vizsgálata érdekében.2 A tervezet közhasznúság megszerzésének illetve megszűnésének feltételrendszere véleményünk szerint aránytalan és méltánytalan, tekintettel arra, hogy két jó év kell ahhoz, hogy egy szervezet megkapja a közhasznú minősítést. Ugyanakkor a tervezet 57. (5) bekezdése szerint egy rosszabbul sikerült év után a bíróság hivatalból azonnali hatállyal köteles megszüntetni a közhasznúsági státuszt, amelyet követően ismét két jó év, szükséges hogy a szervezet ismét közhasznúsági státuszt nyerjen. A tervezett szabályozás következtében csak a nagy és erős civil szervezetek privilégiuma maradna a közhasznúsági státusz. A jogalkotót kérjük, hogy a közhasznúság megszerzésének és megtartásának tervezett elsősorban az eredmény kimutatásra épülő - feltételei kapcsán vegye figyelembe azt a tényt, hogy a szociális szolgáltatások állami normatív támogatása jelenleg nem tekinthető szektorsemlegesnek, a civil fenntartók számára a jelenlegi finanszírozási rendszer nem biztosítja a feladatellátáshoz szükséges minimális forrásokat sem, amely törvényszerűen eredményez számukra negatív gazdálkodást. 1 A közhasznúság megtartásához szükséges tervezet szerinti feltételek a szociális szolgáltatást nyújtó civil fenntartók számára a súlyos gazdálkodási, működtetési problémákat eredményező normatív finanszírozási rendszer hatályban léte alatt teljesíthetetlennek és az állami feladatellátás jelentőségét tekintve méltánytalannak, aránytalannak, és indokolatlannak minősülnek. A szociális szolgáltatásnyújtás terén tervezett jövőbeni irányok alapján (Nemzeti Szociális Szolgáltatástervezési Koncepció) a finanszírozás fenntartó típustól független lesz (2013-tól), úgy véljük, hogy a hivatkozott követelmény csak egységes (szektorsemleges) támogatási rendszer mellett lenne tartható a szociális szolgáltatást biztosító civil szervezetek számára. Így javasoljuk, hogy a jelzett átmeneti időszakra a közhasznúsági jogállás tervezett feltételei alól az állami feladatot átvállaló és ehhez normatív valamint állami költségvetési források terhére finanszírozásban részesülő civil mentesüljenek. 1 Az ellátottak ennél többet érnek! - állásfoglalás és javaslatok A fogyatékos, valamint pszichiátriai beteg emberek részére nyújtott civil fenntartású szociális szolgáltatások helyzetének javítására CÉHálózat, Kézenfogva Alapítvány Budapest, február3 79. (3) bekezdés A központi költségvetési forrás terhére- ide nem értve a Nemzeti Együttműködési Alap forrásait - kizárólag közhasznú civil szervezet részesülhet támogatásban A fent vázolt gazdasági determináció okán a közhasznúsági jogállását (a tervezet szerinti feltételek hatályba lépése esetén) sok civil fenntartó elveszítené, így e szervezeti kört duplán sújtaná, és végleg ellehetetlenítené az a rendelkezés, amely alapján a központi költségvetési forrás terhére- ide nem értve a Nemzeti Együttműködési Alap forrásait - kizárólag közhasznú civil szervezet részesülhet támogatásban. 57. (4) bekezdés Megfelelő támogatottság mutatható ki a civil szervezetnél, amennyiben az előző két lezárt üzleti év vonatkozásában az alábbi feltételek közül kettő érvényesül: a) a személyi jövedelemadó meghatározott része adózó rendelkezése szerint felajánlott összeg, továbbá a magánszemélytől, jogi személyiséggel rendelkező szervezettől kapott támogatás, adomány együttes összege eléri az összes bevétel egytizedét, b) a személyi jellegű kiadásai - a vezetők juttatásainak figyelembevétele nélkül - eléri az összes ráfordítás (költség, kiadás) egytizedét, c) a 82. szerinti összegek nélkül számított, központi költségvetési forrásból származó bevétele nem éri el az összes bevétel felét. Véleményünk szerint a jogalkotó a jogszabálytervezet hivatkozott szakaszában sajátosan értelmezi a civil szervezet támogatottságát, amely értelmében a tömegeket mozgató szervezet tekinthető közhasznú civil szervezetnek. A legtöbb európai országban a közhasznúság törvényi feltételei között szerepel legalább egy, a célcsoporttal kapcsolatos kitétel. E kitétel több irányú lehet: - a közhasznú szervezet a társadalmat vagy annak egy részét szolgálja ( the public or a part of it ); illetve - a közhasznú szervezet a rászorulókat szolgálja ( the vulnerable ; those in need ). A két kitétel együttesen alkalmazva biztosítja, hogy ne csak a teljes társadalom javát szolgáló tevékenységek (melyek többnyire országos szintű szervezetet feltételeznek), hanem a kis létszámú - akár zárt körű, pl. csak szenvedélybetegeknek szóló -, ám rászoruló csoportok segítése is a közhasznúság fogalmi körébe essen; ugyanakkor kizárja a kis létszámú, de nem rászoruló közösségeket segítő tevékenységek (a kölcsönös hasznú szervezetek) körét. 2 2 Ki érdemes a köz bizalmára? Elemzés és koncepció-javaslat a közhasznú szervezetekről szóló törvény és a kapcsolódó jogszabályok reformjához, Európai Nonprofit Jogi Központ Budapest, január. Copyright Európai Nonprofit Jogi Központ (European Center for Not-for-Profit Law, ECNL), A tanulmány az Ökotárs Alapítvány megbízásából, a Civil-Társ program keretében készült. Szerzők: dr. Bullain Nilda, az ECNL igazgatója, valamint dr. Gazsi Adrienn és dr. Csanády Dániel, az ECNL megbízott szakértői.4 Ezen túlmenően aggályosnak tartjuk, hogy a jogalkotó a bevételek növekedésével feltételezi a személyi jellegű kiadások arányos, függvényszerű növekedését is, amely egyáltalán nem biztos, hogy igaz. Ez pedig azt is jelentheti, hogy a bevételek növekedése miatt ha ezzel arányosan nem nő a foglalkoztatottak száma elvesztheti a státuszát az adott szervezet. 79. (4) bekezdés A költségvetési törvényben nevesítetten kaphat központi támogatást az a közhasznú szervezet, amelynek tagjai között jogi személy vagy jogi személyiség nélküli szervezet van. A hivatkozott rendelkezés véleményünk szerint zavaros, homályos megfogalmazása miatt tartalmát és célját tekintve értelmezhetetlen. A megfogalmazás alapján a közhasznú alapítvány eleve nem részesülhet támogatásban tekintettel arra, hogy 79. (4) bekezdés tagságot nevesít, az alapítványának nincsen tagsága (legfeljebb szervezeti egysége). Emellett értelmezhetetlen a jogalkotó célja abban, hogy miért olyan szervezeteket kíván támogatásban részesíteni, amelynek tagjai között jogi személy vagy jogi személyiség nélküli szervezet van a többi civil szervezet kizárásával. Kérjük ezt a pontot törölni, vagy ahhoz részletes indoklást fűzni, hogy milyen okai vannak a szervezeti tag jelenlétének ebben a támogatási formában. 84. ( 4) bekezdés A pályázati kiírás megjelenését megelőző lezárt üzleti évben ötmillió forintot meghaladó összegű éves bevételt elérő, közhasznú jogállású civil szervezet közvetlenül saját működése céljára csak visszatérítendő támogatás iránti kérelmet nyújthat be Ez a pont különösen hátrányosan érintené a fogyatékos embereket segítő és számukra szolgáltatást nyújtó civil szervezeteket, és véleményünk szerint általában a civil szektort. A civil alapból kapott támogatások a fenntartó alapítvány, egyesület működéséhez sokban hozzájárultak. Bármilyen kis ellátást működtet a szervezet: lakóotthon, támogató szolgálat. stb, már meghaladja az előírt értékhatárt. Ugyanakkor az állami forrásokból kapott normatív támogatás vagy pályázati forrás nevesített és az adott szolgáltatásra kell fordítani. Magára a szervezet fenntartó szervezet fenntartására, működtetésére az nem fordítható. Ezért elfogadhatatlan, hogy azokat a civil szervezeteket, akik kötelezettséget vállalnak szociálisan rászorult embertársaik segítésében, szolgáltatások létrehozásában elveszítsék jogosultságuk az alapból történő támogatásra.5 Az elfogadható volt, hogy ennek összege 3 millió forintban maximalizálva volt, mert ebből a fenntartó képes volt működtetni egy irodát titkársággal, de az hogy teljesen kizárásra kerüljenek a vissza nem térítendő támogatásból erőteljesen diszkrimináló intézkedésnek minősülne. Kérjük a CÉHálózat módosító indítványának elfogadását és javaslataink érvényesítését a jogszabálytervezetben. Budapest, július 4. Tiszteltettel: Nelhübel Henriette CÉhálózat elnöke Hasonló dokumentumok
8. számú előterjesztés Minősített többség (mindhárom határozati javaslat) ELŐTERJESZTÉS Dombóvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2014. május 29-i rendes ülésére Tárgy: Az önkormányzati közalapítványok Részletesebben Új szabályok a civil szférában
Civil változások 2012 Dr. Orosz Ágnes jogász-könyvelő MADÁSZSZ Regionális Fórum 2012. március 26. 2011. évi CLXXV. Tv. fogalmak Közhasznúság fogalma: minden olyan tevékenység, amely közfeladat teljesítését Részletesebben Átalakuló civil világ. A 2012. évre vonatkozó, az új szabályok szerinti. beszámolót és közhasznúsági. mellékletet az elektronikus. bíróságnak.
Átalakuló civil világ Tisztelt Ügyfelünk! Jelen hírlevelünkben, a civil szervezetek működési rendjének, a közhasznú jogállás megszerzés feltételeinek, a beszámolók elkészítésének és közzétételének módjának Részletesebben Közhasznú jogállású szervezet könyvvezetése
A MAGYAR EVEZŐS SZÖVETSÉG FELÜGYELŐ BIZOTTSÁGÁNAK ÉVES JELENTÉSE A Magyar Evezős Szövetség 2016. évi rendes Közgyűlésére Budapest. 2016. május 06. Készítette: MESZ Felügyelő Bizottsága Pichler Balázs Nagy-Juhák Részletesebben CIVIL FÓRUM. Jogszabályok a civil szervezetek életében. Kötelezettségek a működés során. 2015.február 9. helyett, március 3.
Egyesületekre vonatkozó adózási és jogi szabályok Jogszabályok 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról (Civil tv.) Részletesebben CIVIL SZERVEZETEK, EGYESÜLETEK, ALAPÍTVÁNYOK ADÓZÁSA AZ ÚJ CIVIL TÖRVÉNY TÜKRÉBEN. Dr. H. Nagy Dániel osztályvezető
CIVIL SZERVEZETEK, EGYESÜLETEK, ALAPÍTVÁNYOK ADÓZÁSA AZ ÚJ CIVIL TÖRVÉNY TÜKRÉBEN Dr. H. Nagy Dániel osztályvezető 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
Adószám: Bejegyző szerv: Regisztrációs szám: 19023638-1-43 Fővárosi Bíróság, 12.Pk. 62.594 Bárdos Lajos Zenei Hetek Kórus- és Ifjúságnevelési Alapítvány 1114 Budapest, Ulászló utca 15 2011 Fordulónap: Részletesebben 1997. évi CLVI. törvény. a közhasznú szervezetekről1
1997. évi CLVI. törvény a közhasznú szervezetekről1 Az Országgyűlés a nem kormányzati és nem haszonelvű szervezetek hazai hagyományainak megőrzése, társadalmi szerepük növelése, közhasznú működésük és Részletesebben A civil szervezetek előtt álló gyakorlati feladatok
A civil szervezetek előtt álló gyakorlati feladatok Civil nap 2014. május 3. Schütt Margit Tartalom 1. Bevezető gondolatok 1.1. Civilség fogalma 1.2. Civil szféra helye, céljai (szabályozási és irányítási Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. A Bánki Donát Ipari Szakközépiskola és Szakmunkásképző Intézet az iskolába járó tanulók nevelésének, oktatásának segítése érdekében
A Közhasznú Alapítvány alapítója a Bánki Donát Ipari Szakközépiskola és Szakmunkásképző Intézet általános jogutódjaként az Ajkai Szakképző Iskola és Kollégium a közhasznú jogállás megszerzése érdekében Részletesebben 2013. évi Közhasznúsági jelentése
1181 Budapest, Szélmalom u. 33. Adószám: 19011637-2-43 Bírósági bejegyzési szám: 596/1989. 2013. évi Közhasznúsági jelentése 2014. május 8. Dalotti Tibor elnök 1. Számviteli beszámoló: A 2013. évi gazdálkodásáról Részletesebben 1086 Budapest Balassa u. 6. Dr. Simon Lajos
1. Szervezet azonosító adatai 1.2. Székhely 1086 Budapest Balassa u. 6. 1.3. Bejegyző határozat száma: 1 6 P k 6 5 9 6 5 1 9 9 1 1 4 1.4. Nyilvántartási szám: 0 1 0 3 1 9 5 7 1.5. Szervezet adószáma: 1 Részletesebben Egyéb szervezet egyszerűsített éves beszámolója
1 9 6 6 7 6 3 9 4 9 9 5 6 9 1 Nyilvántartási szám: 1686 Bejegyző határozat száma: Pk.66184/1991/1 Közhasznú szervezet az egyéb szervezet megnevezése 195 Budapest, Tinódi u. 2. az egyéb szervezet címe, Részletesebben AZ ÚJ CIVIL TÖRVÉNY ÉS AZ ADÓIGAZGATÁS KAPCSOLATA. Előadó: Dr. Ondi Sándor Nyíregyháza, 2012. október 5.
AZ ÚJ CIVIL TÖRVÉNY ÉS AZ ADÓIGAZGATÁS KAPCSOLATA Előadó: Dr. Ondi Sándor Nyíregyháza, 2012. október 5. Új jogszabályok: 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint Részletesebben EGYESÜLETEK MŰKÖDÉSÉVEL KAPCSOLATOS KÉRDÉSEK
EGYESÜLETEK MŰKÖDÉSÉVEL KAPCSOLATOS KÉRDÉSEK 2014. november Szentgyörgyi Magdolna Fontosabb hatályos jogszabályok 2011. ÉVI CLXXV TÖRVÉNY AZ EGYESÜLÉSI JOGRÓL, A KÖZHASZNÚ JOGÁLLÁSRÓL, VALAMINT A CIVIL Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
Adószám: 18259089-1-43 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 12215. Hallássérültek Identitásáért Egyesület 1222 Budapest, Zentai utca 22. A. Közhasznúsági jelentés 2009. Fordulónap: 2009. Részletesebben Közhasznúsági melléklet kitöltési útmutató
Országos Bírósági Hivatal Közhasznúsági melléklet Közhasznúsági melléklet kitöltési útmutató Tartalomjegyzék Általános tudnivalók... 2 Letöltés és telepítés... 3 Közhasznúsági melléklet... 4 Források, Részletesebben Közhasznúsági jelentés
Adószám: Bejegyző szerv: Regisztrációs szám: 18160525-1-42 FŐVÁROSI BÍRÓSÁG PK.60.991/1997 BOKOR, HAZAI RÁSZORULÓK ALAPÍTVÁNY 1163 Budapest, GORDONKA utca 7. 2011 Fordulónap: Beszámolási időszak: 2011. Részletesebben A civil törvény végrehajtásának és a Nemzeti Együttműködési Alap működési tapasztalatai
A civil törvény végrehajtásának és a Nemzeti Együttműködési Alap működési tapasztalatai Emberi Erőforrások Minisztériuma Civil Kapcsolatok Főosztálya Jogszabályok 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója
1 8 1 8 2 4 4 6 8 6 9 0 5 6 9 0 1 Statisztikai számjel vagy adószám (csekkszámlaszám) A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója 2 0 1 3 egyéb szervezet megnevezése Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2012.
Adószám: 13953757-2-15 Bejegyző szerv: Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei bíróság Regisztrációs szám: 15-09-071493 Tömöttvár 2007 Közhasznú Nonprofit Kft 4900 Fehérgyarmat, Tömöttvár út 5-7. 2011 Fordulónap: Részletesebben Közhasznúsági Jelentés Mezei Menedék KHA ASZ:18210668-1-14. MEZEI MENEDÉK KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY 2011. évi Közhasznúsági jelentése
Közhasznúsági Jelentés Mezei Menedék KHA ASZ:18210668-1-14 MEZEI MENEDÉK KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY 2011. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2012. május 5. Mezei Erzsébet Bevezető A Mezei Menedék Közhasznú Részletesebben "ÉLETÖRÖM" Idős Otthon Szociális Ellátó Kiemelkedően Közhasznú Nonprofit Kft. 8200 Veszprém, Sólyi utca 20. Közhasznúsági jelentés 2011.
Adószám: 22140922-2-19 Cégbíróság: Veszprém Megyei Bíróság, mint Cégbíróság Cégjegyzék szám: 19-09-511656 "ÉLETÖRÖM" Idős Otthon Szociális Ellátó Kiemelkedően Közhasznú Nonprofit Kft. 8200 Veszprém, Sólyi Részletesebben A civil szervezetek és jogi környezetük. Szablics Bálint Civil Kapcsolatok Főosztálya
A civil szervezetek és jogi környezetük Szablics Bálint Civil Kapcsolatok Főosztálya Jogszabályok 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
Adószám: 19282604-1-20 Bejegyző szerv: Zala Megyei Bíróság Regisztrációs szám: 1025 Suli Harmónia-2007 Gyermekeket Segítő Alapítvány 8767 Felsőrajk, Szabadság utca 46 2010. Fordulónap: 2010. december 31. Részletesebben 2012. évi beszámoló Kiegészítő melléklet
Adószám: 18615568-1-11 Bejegyző szerv: Komárom-Esztergom megyei Bíróság Regisztrációs szám: 60.069/2005/5. 2067 Szárliget Gyöngyvirág u. 10/A Kiegészítő melléklet Beszámolási időszak: 2012. január 01. Részletesebben Egyéb szervezet egyszerűsített éves beszámolója
Adószám 19171339-1-13 Bejegyző szervezet Pest Megyei Bíróság Pk.60038/1989 Regisztrációs szám TE34 Alkotó Gyermekműhely és Kulturális Iskolaegyesület 2000 Szentendre, Jókai utca 3. Közhasznúsági jelentés Részletesebben BEREG TÖBBCÉLÚ EGYESÜLET 4841 Jánd, Rákóczi Ferenc út 46. KÖZHASZNÚ BESZÁMOLÓ 2012. év
Adószám: 18223134-1-15 BEREG TÖBBCÉLÚ EGYESÜLET 4841 Jánd, Rákóczi Ferenc út 46. KÖZHASZNÚ BESZÁMOLÓ 2012. év Bereg Többcélú Egyesület 4841 Jánd, Rákóczi Ferenc utca 46. 1. Számviteli beszámoló Közhasznúsági Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója. Két Kéz Segítő Alapítvány egyéb szervezet megnevezése
1 8 0 0 0 6 2 7-1 - 4 3 Statisztikai számjel vagy adószám (csekkszámlaszám) A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója 2 0 1 3 Két Kéz Segítő Alapítvány egyéb szervezet Részletesebben PROBLÉMATÉRKÉP 2014 BEMUTATÁSA ÉS JAVASLAT AZ EMBERI ERŐFORRÁSOK MINISZTÉRIUMA SZÁMÁRA A 2015 ÉVI KÖLTSÉGVETÉSI TÖRVÉNY KÉSZÍTÉSÉHEZ
PROBLÉMATÉRKÉP 2014 BEMUTATÁSA ÉS JAVASLAT AZ EMBERI ERŐFORRÁSOK MINISZTÉRIUMA SZÁMÁRA A 2015 ÉVI KÖLTSÉGVETÉSI TÖRVÉNY KÉSZÍTÉSÉHEZ Tárgya: Civil fenntartású értelmi sérültek, és autista lakóotthonok Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE
MOZGÁSSÉRÜLTEK VESZPRÉM MEGYEI EGYESÜLETE (8200 Veszprém, Budapest út 16.) KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE 2011. december 31. Kelt: Pápa, 2012. május 4. Glück Ferenc György gazdálkodó képviselője A közhasznú szervezetről Részletesebben A kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági melléklete
Törvényszék: Tárgyév: 20 Zalaegerszegi Törvényszék 2 0 1 4 Beküldő adatai (akinek az ügyfélkapuján keresztül a kérelem beküldésre kerül) Előtag Családi név Első utónév További utónevek Viselt név: Születési Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2007.
Adószám: 18259089-1-43 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 12215. Közhasznúsági jelentés 2007. Fordulónap: 2007. december 31. Beszámolási időszak: 2007. január 01. - 2007. december 31. Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója. Két Kéz Segítő Alapítvány egyéb szervezet megnevezése
1 8 0 0 0 6 2 7-1 - 4 3 Statisztikai számjel vagy adószám (csekkszámlaszám) A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója 2 0 1 2 Két Kéz Segítő Alapítvány egyéb szervezet Részletesebben Hegykő Község Önkormányzata Képviselő-testületének 3/2013. (IV. 6.) önkormányzati rendelete. a civil szervezetek támogatásának rendjéről
Hegykő Község Önkormányzata Képviselő-testületének 3/2013. (IV. 6.) önkormányzati rendelete a civil szervezetek támogatásának rendjéről Hegykő Község Önkormányzatának Képviselő-testülete Magyarország Alaptörvényének Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
Adószám: 18188394-2-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 60953/2005 EgÉszsség, PRevenció, BizTonság, Életmód, Közbiztonság (ÉRTÉK-REND) Alapítvány 1161 Budapest, Baross utca 191 A Közhasznúsági Részletesebben Egyéb szervezet egyszerűsített éves beszámolója
Törvényszék: 20 Zalaegerszegi Törvényszék Tárgyév: 2 0 1 2 Beküldő adatai Viselt név: Előtag Horváth Családi név Első utónév További utónevek Miklós Születési név: Anyja neve: Születési ország neve: Születési Részletesebben I. Az Együtt Magyarországért Alapítvány 2014. évi egyszerűsített éves beszámolója Az egyszerűsített éves beszámoló mérlege.
Az Együtt Magyarországért Alapítvány 2014. évi jelentése a pártok működését segítő tudományos, ismeretterjesztő, kutatási, oktatási tevékenységet végző alapítványokról szóló törvény szerint Székhely: 1122 Részletesebben GRÓF ESTERHÁZY KÓRHÁZ JÖVŐJÉÉRT ALAPÍTVÁNY 8500 Pápa, Jókai u. 5-9. 2012. évi Közhasznúsági jelentése. kuratóriumi elnök
GRÓF ESTERHÁZY KÓRHÁZ JÖVŐJÉÉRT ALAPÍTVÁNY 8500 Pápa, Jókai u. 5-9. 2012. évi Közhasznúsági jelentése Pápa, 2013. január 20. Szabadi János kuratóriumi elnök Gróf Esterházy Kórház Jövőjéért Alapítvány Közhasznúsági Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
Adószám: 18174432-1-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 8273 Mozdonyvezetők A Biztonságos És Egészséges Életért Alapítvány 1145 Budapest, Bácskai utca 11. 2011 Fordulónap: 2011. december Részletesebben BEREG TÖBBCÉLÚ EGYESÜLET 4841 Jánd, Rákóczi Ferenc út 46. KÖZHASZNÚ BESZÁMOLÓ 2011. év
Adószám: 18223134-1-15 BEREG TÖBBCÉLÚ EGYESÜLET 4841 Jánd, Rákóczi Ferenc út 46. KÖZHASZNÚ BESZÁMOLÓ 2011. év Bereg Többcélú Egyesület 4841 Jánd, Rákóczi Ferenc utca 46. 1. Számviteli beszámoló Közhasznúsági Részletesebben FELDERÍTŐK TÁRSASÁGA EGYESÜLET 2012. ÉVI PÉNZFORGALMA. Bevétel Ft Megjegyzés. Kiadás Ft Megjegyzés
1 Tisztelt Közgyűlés! A civil szervezetek történetében az adó 1%-ának felhasználását szabályzó 1996-os törvény hatálybalépése óta nem volt olyan komoly felbolydulás, mint a 2011.évi jogszabályi változások Részletesebben Gazdálkodási modul. Gazdaságtudományi ismeretek I. Üzemtan
Gazdálkodási modul Gazdaságtudományi ismeretek I. Üzemtan KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI MÉRNÖKI MSc TERMÉSZETVÉDELMI MÉRNÖKI MSc A vállalkozás jellege és üzemelési formái III. 38. lecke Előadás vázlat 1. Közös Részletesebben A kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági melléklete
Törvényszék: Tárgyév: 01 Fővárosi Törvényszék 2 0 1 4 Beküldő adatai (akinek az ügyfélkapuján keresztül a kérelem beküldésre kerül) Előtag Családi név Első utónév További utónevek Viselt név: Születési Részletesebben BESZÁMOLÓ, KÖZHASZNÚSÁG, KÖZZÉTÉTEL!
BESZÁMOLÓ, KÖZHASZNÚSÁG, KÖZZÉTÉTEL! Szentgyörgyi Magdolna 1 Szabályozás Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. Részletesebben A kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági melléklete 2014 Kiegészítő melléklet
Törvényszék: Tárgyév: 14 Kaposvári Törvényszék 2 0 1 4 Beküldő adatai (akinek az ügyfélkapuján keresztül a kérelem beküldésre kerül) Előtag Családi név Első utónév További utónevek Viselt név: Születési Részletesebben Melléklet a 350/2011. (XII. 30.) Korm. rendelethez 6. Közhasznúsági melléklet 2014.év
Melléklet a 350/2011. (XII. 30.) Korm. rendelethez 6 Közhasznúsági melléklet 2014.év 1. A szervezet azonosító adatai név: JÁSZKISÉR GYERMEKEIÉRT ALAPÍTVÁNY székhely: 5137. JÁSZKISÉR, FŐ ÚT 4. bejegyző Részletesebben Közhasznúsági melléklet 2013
Adószám: 18023271-1-42 Törvényszék:01 Fővárosi Törvényszék Bejegyző határozat száma:16 PK 60880 /2009/3 Nyilvántartási szám:01/03/10992 Macskamentők Alapítvány 1103 Budapest, Gergely UTCA 114 1 21 Közhasznúsági Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
Adószám: 18690431-1-13 Bejegyző szerv: Pest Megyei Bíróság Regisztrációs szám: 4.Pk.60079/2000/4 Gyermekmosoly Közhasznú Alapítvány 2142 Nagytarcsa, Sport utca 6. 2011 Fordulónap: 2011. december 31. Beszámolási Részletesebben Dimenzió Családsegítő és Egészségmegőrző Nonprofit Közhasznú Kft. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
Statisztikai számjel: Cégjegyzékszám: 14872406-8891-572-01 01-09-923935 Dimenzió Családsegítő és Egészségmegőrző Nonprofit Közhasznú Kft. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2014. december 31. Tartalom: SZÁMVITELI Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója
Törvényszék: 01 Fővárosi Törvényszék Tárgyév: 2 0 1 3 Beküldő adatai Viselt név: Előtag Hartman Családi név Első utónév További utónevek Mátyás Születési név: Anyja neve: Születési ország neve: Születési Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
Adószám: 18930191-1-19 Bejegyző szerv: VESZPRÉM MEGYEI BÍRÓSÁG Regisztrációs szám: PK. 60 010/2000 EGYÜTT A KÖNYVTÁRÉRT ALAPÍTVÁNY 8420 Zirc, JÓZSEF A. utca 1 2010. Fordulónap: 2010. december 31. Beszámolási Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2009.
Adószám: 21384095-2-42 Cégbíróság: Fővárosi Bíróság Cégbírósága Cégjegyzék szám: 01-09-920431 Nemzeti Filmszínház Nonprofit Kft. 1088 Budapest, Rákóczi út 21. Közhasznúsági jelentés 2009. Fordulónap: 2009. Részletesebben CSESZT REGÉLŐ Térségfejlesztési, és Felnőttoktatási Kiemelten Közhasznú Nonprofit Kft.
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS A CSESZT REGÉLŐ Térségfejlesztési és Felnőttoktatási Kiemelten Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság 2009. évi gazdálkodásáról Csesztreg, 2009. május 14. 8973 Csesztreg Részletesebben Országos Bírósági Hivatal
Országos Bírósági Hivatal Közhasznúsági melléklet F ü g g e t l e n ü l E g y m á s s a l K ö z h a s z n ú E g y e s ü l e t Szervezet székhelye: Település: S z é k e s f e h é r v á r Közterület neve: Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2013.
Adószám: 18986594-1-08 Bejegyző szerv: Győr-Moson-Sopron Megyei Bíróság Regisztrációs szám: PK.A.60.146/4.szám Győr-Moson-Sopron Megye Vadászati Kultúrájáért és Vadgazdálkodásáért Közhasznú Alapítvány Részletesebben Közúti Közlekedési Szakszervezet Szociális Alapítványa H 1081 Budapest, II. János Pál pápa tér 3. 2012. évi Közhasznúsági jelentés
Közúti Közlekedési Szakszervezet Szociális Alapítványa H 1081 Budapest, II. János Pál pápa tér 3. 2012. évi Közhasznúsági jelentés Budapest, 2013. május 28. Közúti Közlekedési Szakszervezet Szociális Alapítványa Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2005.
Adószám: 18367193-1-03 Bejegyző szerv: Bács-Kiskun Megyei Bíróság Kecskemét Regisztrációs szám: Pk.60.060/2005/3. Motoros Könnyű Sportrepülő Szövetség 6035 Ballószög, II. körzet 35. 2005. Fordulónap: 2005. Részletesebben Közhasznúsági jelentés
Közhasznúsági jelentés TORNATEREMÉRT Kiemelten Közhasznú alapítvány Kuratóriumának 1/2012. (12.02.06.) sz. határozata:(kivonat a jegyzőkönyvből): A Kuratórium elfogadta a 2011. évi TORNATEREMÉRT alapítvány Részletesebben Pécsi Hársfa Egyesület. Közhasznúsági jelentés 2007.
Adószám: 183278741-02 Bejegyző szerv: Baranya Megyei Bíróság Közhasznúsági fokozat: közhasznú szervezet Közhasznúsági végzés: 0200/Pk.60193/2005/4 Pécsi Hársfa Egyesület Közhasznúsági jelentés 2007. Fordulónap: Részletesebben A kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági melléklete
Törvényszék: Tárgyév: 09 Debreceni Törvényszék 2 0 1 4 2015.05.28 09:12:37 Szervezet székhelye: Irányítószám: 4 0 2 4 Település: DEBRECEN Közterület neve: RÁKÓCZI Közterület jellege: utca Házszám: 7 Lépcsőház: Részletesebben Közhasznúsági jelentés
Közhasznúsági jelentés TORNATEREMÉRT Kiemelten Közhasznú alapítvány Kuratóriumának 1/2014. (14.03.11.) sz. határozata:(kivonat a jegyzőkönyvből): A Kuratórium elfogadta a 2013. évi TORNATEREMÉRT alapítvány Részletesebben Egyéb előterjesztés Békés Város Képviselő-testülete 2012. december 12-i ülésére
Tárgy: A Mentálhigiénés Egyesület feladatellátási szerződés iránt benyújtott kérelmének elbírálása Előkészítette: Tárnok Lászlóné jegyző dr. Bimbó Mária osztályvezető, Igazgatási Osztály Kádasné Öreg Julianna Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS az. 2013.évi Működéséről
Adószám: 19151063-1-11 Bíróság: Tatabányai Törvényszék Statisztikai számjel: 19151063-9133-561-11 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS az,,iskolánkért Közhasznú Alapítvány 2943 Bábolna, Toldi M.u.24. 2013.évi Működéséről Részletesebben Rákóczifalva Város Önkormányzata Képviselő-testületének. 4/2014. (II. 28.) önkormányzati rendelete
Rákóczifalva Város Önkormányzata Képviselő-testületének 4/2014. (II. 28.) önkormányzati rendelete az államháztartáson kívüli forrás átadásáról és átvételéről Rákóczifalva Város Önkormányzata Képviselő-testülete Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2007.
Adószám: 19382106-1-19 Bejegyző szerv: Veszprém Megyei Bíróság Regisztrációs szám: Pk.60 134/2007/3.Nyt.1484. 8200 Veszprém, Haszkovó utca 12/A I 6. 2007. Fordulónap: 2007. december 31. Beszámolási időszak: Részletesebben Civil (nonprofit) szervezetek gazdálkodása, számvitele. Készítette: Baracskainé dr Boór Judit
1. Szervezet azonosító adatai 1.1 Név 1.2 Székhely Irányítószám: 7 1 Település: Szekszárd Közterület neve: Béla király Közterület jellege: tér Házszám: Lépcsőház: Emelet: Ajtó: 9. 1.3 Bejegyző határozat Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2005
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2005 SZÖVETSÉG a Közösségi Részvétel Fejlesztéséért Egyesület 4025 DEBRECEN, Török Bálint u. 4. KÖZHASZNÚSÁGI JELENÉS 2005 Tartalom I. A szervezet általános adatai, szervezet céljának Részletesebben A kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági melléklete
Törvényszék: Tárgyév: 01 Fővárosi Törvényszék 2 0 1 4 Beküldő adatai (akinek az ügyfélkapuján keresztül a kérelem beküldésre kerül) Előtag Családi név Első utónév További utónevek Viselt név: Születési Részletesebben GRÓF ESTERHÁZY KÓRHÁZ JÖVŐJÉÉRT ALAPÍTVÁNY 8500 Pápa, Jókai u. 5-9. 2010. évi Közhasznúsági jelentése. kuratóriumi elnök
GRÓF ESTERHÁZY KÓRHÁZ JÖVŐJÉÉRT ALAPÍTVÁNY 8500 Pápa, Jókai u. 5-9. 2010. évi Közhasznúsági jelentése Pápa, 2011. május 31. Szabadi János kuratóriumi elnök Gróf Esterházy Kórház Jövőjéért Alapítvány Közhasznúsági Részletesebben Országos Bírósági Hivatal
Szervezet neve: M A G Y A R M Á L T A I S Z E R E T E T S Z O L G Á L A T " B E F O G A Á S " N O N P R O F I T K F T Szervezet székhelye: T A R N A B O Irányítószám: 3 3 6 9 Szervezet adószáma: Képviselő Részletesebben C S A N Á D P A L O T A VÁROS ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 4/2015.(II.25.) önkormányzati rendelete. a helyi civil szervezetek támogatásáról
C S A N Á D P A L O T A VÁROS ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 4/2015.(II.25.) önkormányzati rendelete a helyi civil szervezetek támogatásáról Záradék: Kihirdetés ideje: 2015. február 25. 15. óra 40. Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS. 2012. év
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2012. év Alapítvány neve, címe: Mohács és Vidéke Ipari és kereskedelmi Szakképzéséért Alapítvány 7700 Mohács, Kossuth L. u. 71. Alapítvány adószáma: 18303913-1-02 Nyilvántartási Részletesebben 1 / 5 2012.01.19. 13:04
1 / 5 2012.01.19. 13:04 350/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet a civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyűjtés és a közhasznúság egyes kérdéseiről 2012.01.01 2012.01.01 350/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet Részletesebben Rendelet. Önkormányzati Rendeletek Tára
Rendelet Önkormányzati Rendeletek Tára Dokumentumazonosító információk Rendelet száma: 14/2015.(V.27.) Rendelet típusa: Alap Rendelet címe: államháztartáson kívüli forrás átvételéről és átadásáról Módosított Részletesebben GYÖNGYÖS VÁROS KÉPVISELŐ-TESTÜLETE P Á L Y Á Z A T I A D A T L A P
GYÖNGYÖS VÁROS KÉPVISELŐ-TESTÜLETE P Á L Y Á Z A T I A D A T L A P NYUGDÍJAS SZERVEZETEK TÁMOGATÁSÁRA KIÍRT PÁLYÁZATHOZ I. PÁLYÁZÓ SZERVEZET ADATAI A pályázó neve:.. A pályázó székhelye:. A pályázó címe, Részletesebben Közhasznúsági melléklet 2014.
Adószám: 18006269-1-41 Törvényszék: 01 Fővárosi Törvényszék Bejegyző határozat száma: 9. PK 68.158/1992/10 Nyilvántartási szám: 01/ / 1028 Budapest, Szabadság utca 3. 2014. -1-1. Tárgyévben végzett alapcél Részletesebben Szociális vállalkozások jogi szabályozása Európában. Bullain Nilda Európai Nonprofit Jogi Központ
Szociális vállalkozások jogi szabályozása Európában Bullain Nilda Európai Nonprofit Jogi Központ Jog: definíció? Nincs egységes jogi definíció Európában, de még a legtöbb országban sem. USA megközelítés: Részletesebben A kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági melléklete
Törvényszék: 13 Budapest Környéki Törvényszék Tárgyév: 2 0 1 2 Beküldő adatai Viselt név: Előtag BÍRÓ Családi név Első utónév További utónevek GYULA Születési név: Anyja neve: Születési ország neve: Születési Részletesebben Szociális és Egészségügyi Iroda
Salgótarján Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Szociális és Egészségügyi Iroda 3100 Salgótarján, Múzeum tér 1., Pf.: 85. Tel.: 06 (32) 311-057 Ikt.szám: 47246/2005. J a v a s l a t a három éves szociális Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2006.
Adószám: 18951987-1-20 Bejegyző szerv: Zala Megyei Bíróság Regisztrációs szám: Apk.60.007/1994. 8900 Zalaegerszeg, Apáczai. Cs. J. tér 5/A. 2006. Fordulónap: 2006. december 31. Beszámolási időszak: 2006. Részletesebben A kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági melléklete
Törvényszék: Tárgyév: 02 i Törvényszék 2 0 1 4 Beküldő adatai (akinek az ügyfélkapuján keresztül a kérelem beküldésre kerül) Előtag Családi név Első utónév További utónevek Viselt név: Születési név: Anyja Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság Bíróság BÍRÓSÁG bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Két államtitkár, egy dühös férfi és egy eldurvult zaklatási ügy | HELLO Káta
A mai napig nem érti Bánfalvi Zorán, hogy 2011. június 9-én éjszaka miért törték rá az ajtót életvédelmis nyomozók a tápiószentmártoni házában, és vitték be a Teve utcai rendőrpalotába. Pedig számíthatott a hatóságok érkezésére. A most 45 éves, nyugdíjas rendőr aznap este saját bevallása és az ügyében írt vádirat szerint is háromszor hívta fel dühösen a falujában lakó Czerván György vidékfejlesztési államtitkárt azzal a felkiáltással, hogy “gyere ki a főtérre, rendezzük le”. Azt a néhány nappal korábbi parlamenti szavazást akarta rajta számon kérni, amellyel a rendőrök korengedményes nyugdíját kurtították meg. Ráadásul korábban, még a törvény beterjesztésekor is felhívta a Czervánt, hogy érdeklődjön, miként fog szavazni, az érdeklődésnek pedig úgy adott nyomatékot, hogy autójával kétszer leparkolt a politikus háza közelében.
Hogy mindez büntetendő-e, azt majd a bíróság eldönti. A zaklatás miatt indított büntetőeljárásnak januárban volt az első tárgyalása. Bánfalvi szerint néhány telefonhívás és “csúnya nézés az autóból” még bele kellene férjen a demokráciába, de ha mégsem, szerinte akkor sem indokolja semmi azt, hogy életvédelmis nyomozók törjenek rá. Az ügyészség szerint büntetendő, amit a férfi tett, az államtitkár felesége ráadásul attól tartott, hogy a volt rendőrnek fegyvere lehet, és úgy hallotta, szomszédjait már fenyegette azzal, hogy lelövi őket. Az Origo birtokába került jegyzőkönyv szerint ugyanakkor a tárgyaláson a nő már nem emlékezett, ki mondta ezt neki. Bánfalvi azt állítja, hogy a hivatalos adatbázisokból kiolvasható, hogy nem tart fegyvert, ezt az ügyiratok szerint mindeddig senki nem cáfolta. Az exrendőr mindezek után jó hírnév megsértéséért feljelentette Czervánékat.
Kitépem a beled, szétverem a pofád!
A 2011 óta tartó büntetőeljárásban azonban ez csak a jéghegy csúcsa. A Bánfalvi által elmondottak, az általa rendelkezésünkre bocsátott iratok és a hatósági közlések szerint az ügy több új fordulattal bővült.
A Bánfalvit kihallgató rendőrök egyike például azt üvöltötte a férfinak, hogy kitépi a beleit. Bánfalvi kérte, hogy ezt vegyék jegyzőkönyvbe, majd feljelentést tett. Ezt az ügyészség elutasította, arra hivatkozva, hogy a kényszervallatás lényege, hogy valakit valamilyen tartalmú vallomásra erőszakkal, fenyegetéssel rábírjon, ez pedig itt nem állapítható meg, olvasható a határozatukban.
Visszautasította az ügyészség azt a feljelentést is, amelyben Bánfalvi azt állította, hogy az egyik tárgyalás után a bíróság folyosóján Czerván azt mondta neki: “szétverem a mocskos pofád, te rohadék”. A határozat nem kérdőjelezi meg, hogy mondott ilyet az államtitkár, hanem arra hivatkozik, hogy a zaklatásnál az elkövető célja, hogy félelmet keltsen, itt viszont a “fenyegető tartalmú, érzelmi indíttatású kijelentés önmagában nem támasztja alá” ezt a gyanút, mert “nem lehet következtetést levonni” a félelemkeltő szándékra. Bánfalvi szerint furcsa, hogy őt három telefonhívás után rendőrök viszik el, egy ilyen fenyegetéssel viszont nem foglalkozik az ügyészség. Az ügyészség megkeresésünkre annyit közölt hogy álláspontjukat a határozat indokolása részletesen tartalmazza. Amennyiben a feljelentő a határozatban írtakkal nem ért egyet, joga van panasszal élni, írták.
Megkerestük Czerván Györgyöt is, aki először egyáltalán nem akarta kommentálni a Bánfalvi-ügyet, majd a neki tulajdonított állítólagos fenyegető mondatokról a minisztérium sajtóosztálya azt közölte, hogy az államtitkár senkit sem fenyegetett meg: “méltatlan az a feltételezés, hogy az államtitkár így nyilvánulna meg, ráadásul jelenleg egy alaptalan állítással szemben védekezésre készteti az államtitkárt és a tárcát. Alaptalan rágalmazásról van szó, melyre nem kívánunk reagálni.”
Nem találják a bizonyítékot
A tárgyaláson eközben kiderült, hogy a bíróság nem találja az egyetlen bizonyítékot a büntetőügy másik részéhez. Bánfalvit ugyanis időközben meggyanúsították azzal is, hogy még májusban ő küldte az általa kifogásolt törvényt beterjesztő Lázár Jánosnak azt a levelet, amelyben a gyerekei megcsonkításával fenyegették meg a politikust. A két ügyet összevonták, Bánfalvit így hivatalosan terrorfenyegetés és más bűncselekmény miatt állították bíróság elé.
Bánfalvi minderről azt mondta, 2011 nyarán már volt egy futó rendőrségi ügye, amely egy civil ismerősével folyó vitája miatt indult. Abban a rendőrség bizonyítékként lefoglalta a számítógépét, készített róla egy megvizsgálandó biztonsági másolatot, majd visszaadta az eredeti merevlemezt. A Lázár elleni fenyegetésről szóló ügynek azért vált a szereplőjévé, mert a politikusnak szóló a Bánfalvi lakhelye melletti településen, Tápióbicskén adták fel. A rendőröknek így gyanús lett a történet, és újra átnézték a már eleve náluk lévő biztonsági másolatot, immár a Lázár-ügyben is bizonyítékot keresve. A szakértői jelentés szerint egy törölt fájlban meg is találták a levél szövegét.
Bánfalvi viszont azt állítja, nincs köze a levélhez. Azt mondta, két gyermeke van, ezért gyerekek megcsonkításával biztosan nem fenyegetne, a gépéhez akkoriban többen is hozzáfértek – hogy kik, arról nem tett vallomást. Szerinte az írásszakértő is megállapította, hogy a kézi címzést nem ő, és nem is a felesége írta a borítékra, az elmeszakértő pedig normálisnak találta őt. A volt rendőr az Origónak azt mondta, a szakértői véleményt átnézve megdöbbenve látta, hogy nincs rajta, mi a biztonsági másolat sorozatszáma, hogy három számítógép négy merevlemezének közel másfél terrabájtnyi adatát tartalmazta. Azt is furcsállta, hogy a vélemény nem írta, milyen operációs rendszerek futnak a gépeken, melyik fájlrendszer melyik mappájában találták a levelet, és arról sem volt benne szó, hogy mikor keletkezhetett.
Bánfalvi ezért azt kérte, hogy a biztonsági másolatot tartalmazó merevlemezt megvizsgálhassa a védelem által felkért szakértő is. (Az eredeti merevlemez ekkorra már többszörösen megváltozott, hiszen tovább használták Bánfalviék, így nem lett volna értelme vizsgálni). Ekkor derült ki, hogy ezt a biztonsági másolatot nem találják a hatóságok. “A bíróság jelenleg próbálja a másolatokat felkutatni”, írta a Szegedi Törvényszék Bánfalvinak február 25-én egy levélben, melyet az Origónak is elküldött a volt rendőr.
A Szegedi Törvényszék azt közölte, hogy azért nincs náluk a biztonsági másolat, mert azt egy másik ügyben foglalták le, és magát a lemezt nem csatolta az eljáró hatóság. “A bíróság ezen bizonyíték beszerzése iránt az ügyész indítványára intézkedett. A merevlemez meglétének vagy hiányának esetleges eljárásjogi kihatását a bíróság csak az ügydöntő határozatban fejti ki, így erről az eljárás jelen szakaszában felvilágosítás nem adható. Annak az értékelése pedig, hogy ezzel kapcsolatosan más hatóság az eljárás más szakaszában követett-e el hibát, szintén csak az eljárást befejező határozatban értékelhető.”
Bánfalvi ügyének legközelebbi tárgyalása április 8-án lesz.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
+36 62 562 500 / Fax: +36 62 562 506
vissza a Szegedi Törvényszék oldalára
6701 Szeged, Pf.: 424
elnok@szeged.birosag.hu
Csoportvezető (polgári ügyszak):
dr. Tolna András
Csoportvezető (büntető ügyszak):
Polgári és gazdasági iroda:
hétfő, kedd, szerda, csütörtök 8-12 óráig,
péntek 8-12 óráig, 13-15 óráig,
szerda 13-15 óráig kizárólag ügyvédek részére
Büntető iroda:
péntek 8-12 óráig, 13-15 óráig.
Polgári és gazdasági perenkívüli iroda:
hétfőtől péntekig naponta 9-11 óráig.
Végrehajtói iroda:
Ügyfélsegítő nap ügyfélfogadás:
hetente péntek 8-12 óráig, 13-15 óráig.
GPS: GPS: X 20,15 Y 46,254
Szeged belvárosát gépjárművel 4 főútról, valamint az M5-ös és M43-as autópályáról lehet megközelíteni.
Az M5-ös autópálya, valamint az 5-ös főút (Budapest) irányából érkezők Szeged belvárosába a Dorozsmai úton keresztül jutnak el. A Szegedi Törvényszék, valamint a Szegedi Járásbíróság épülete a Dorozsmai út- Kossuth Lajos sugárút - Széchenyi tér útvonalon keresztül egyenesen haladva érhető el.
Az 5-ös főút (Röszke) irányából érkezők az 5-ös főút - Kálvária sugárút - Dugonics téri körforgalomnál balra fordulva Tisza Lajos körút - Kossuth Lajos sugárút kereszteződésnél jobbra fordulva közelíthetik meg a Széchenyi tér 4.
sz. alatti épületet.
A 47-es főút (Hódmezővásárhely) irányából érkezők a bíróság épületét a 47-es főút - József Attila sugárút - Tisza Lajos körút - Takaréktár u. - Széchenyi tér útvonalon keresztül közelíthetik meg.
Az M43-as autópálya (Makó) irányából érkezők a 47-es főútra letérve a korábban részletezett útvonalon haladva juthatnak el a bíróság épületéhez.
A 43-as főút (Makó) irányából érkezők a bíróság épületét a 43-as főút- Székely sor kereszteződésénél balra fordulva Belvárosi híd - Híd utca irányában egyenesen továbbhaladva közelíthetik meg a Széchenyi teret.
Az 55-ös főút (Mórahalom) irányából érkezők a bíróság épületét az 55-ös főút (bajai út) - Kálvária sugárút - Dugonics téri körforgalomnál balra fordulva Tisza Lajos körút - Kossuth Lajos sugárút kereszteződésnél jobbra fordulva érik el a Széchenyi tér 4. sz. alatti épületet.
Személyautóval érkezők parkolóhelyet találnak a bíróság épülete előtt a Széchenyi téren, illetve az épület mögött a Deák Ferenc utcában, valamint az épület mellett lévő Wesselényi utcában. Szegeden a parkolás díjköteles, csak előre megváltott és érvényesített parkolójeggyel lehetséges. Parkolójegyet előre kell váltani, amelyet a Széchenyi téren található újságárusoknál illetve mobiltelefon segítségével SMS-ben is meg lehet váltani a SZEPARK Kft. rendszerében, amelyről részletes leírást az alábbi linken olvashat:
http://www.szepark.hu
Megközelíthetőség közösségi közlekedéssel
Amennyiben vonattal érkezik Szegedre:
A vasútállomás a Szeged, Indóház tér 2. szám alatt található.
Gyalogosan: a vasútállomástól 15-20 perc alatt elérhető el a bíróság épülete a belvárosba vezető Boldogasszony sugárút - Aradi vértanúk tere – Kelemen utca – Széchenyi tér útvonalon keresztül.
Tömegközlekedési eszközzel: a vasútállomástól 10 perc alatt az 1–es számú villamossal átszállás nélkül érhető el a Széchenyi téri megálló, ahonnan kb. 2 perc gyalogosan az épület. (Menetjegy a villamoson is megvásárolható.)
A vasúti menetrendről és a díjszabásról a www.mav.hu internetes oldalon tájékozódhat.
Amennyiben busszal érkezik Szegedre:
Az buszállomás a Mars téren található.
Gyalogosan: a buszállomástól 10-15 perc alatt elérhető a bíróság épülete a belvárosba vezető Mérey utca – Kiss Ernő utca – Széchenyi tér útvonal keresztül.
Tömegközlekedési eszközzel: a buszállomástól 5 perc alatt a Kossuth Lajos sgt. 40. szám alatt található Anatómia Intézet elől indulva az 1-es számú villamossal, illetve a Mars térről a Széchenyi tér irányába induló 5, 7, 8, 9, 19 számú trolibuszokkal, valamint 60, 60Y, 70, 71, 72 helyi járatú buszokkal közelíthető meg a bíróság épülete. (Menetjegy a tömegközlekedési eszközökön is megvásárolható.)
Az országos autóbusz menetrend kereső a www.volanbusz.hu internetes oldalon található meg.
Akadálymentesítéssel kapcsolatos információk elérhetőek az alábbi hivatkozásról.
© 2019 Szegedi Járásbíróság

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A tudás 365 napja - augusztus 23.
Hollandia államformája alkotmányos monarchia, amely parlamenti demokrácia keretei között működik. Az államfő 1980 óta az Orániai-Nassaui házból származó Beatrix Wilhelmina Armgard királynő. Az úgynevezett Koronát - az államhatalmat megtestesítő intézményt - a király(nő) és a kormány, a miniszterek együtt alkotják, mivel a kormány fontosabb intézkedéseit az államfő is ellenjegyzi.
Az ország neve: Holland Királyság, hivatalos nyelve a holland. Sajátos módon a kormány Hágában székel (s'-Gravenhage), s ott működik a parlament is, az ország fővárosa mégis Amszterdam, ahol a királyi palota található (bár a királyi család nem ebben a palotában lakik, hanem a Soestdijk kastélyban). Hollandia felségjelvényei a kék-fehér-piros színű, keresztsávos zászló és az arany koronával és oroszlánokkal díszített címer, amelynek felirata különös módon franciául hirdeti: "je maintiendrai" - fennmaradok!
A jelenlegi államfő, Beatrix királynő 1938-ban született; férje Claus, Hollandia hercege, Ambsberg bárója tizenkét évvel idősebb nála. A trónörökös általában az orániai hercege címet viseli. Az alkotmány értelmében a királynő sérthetetlen, de nem felelős az államügyek irányításáért; a miniszterek pedig kizárólag a parlamentnek tartoznak felelősséggel.
A törvényhozás menete általában: a kormány előterjeszti a törvénytervezeteket, ezeket az Államtanács alkotmányossági és közigazgatási szempontból előzetesen véleményezi, majd a parlament mindkét háza többséggel elfogadja vagy elutasítja. A jóváhagyott tervezetet - immár törvényt - a királynőnek és az illetékes miniszternek vagy minisztereknek alá kell írniuk; a politikai felelősség mindig a minisztereké. A törvény azután a hivatalos közlönyben való megjelenéssel lép életbe.
Az uralkodó előjoga, hogy a választások után kormányalakítási megbízást adjon, majd kinevezze a kormányfőt és a minisztereket. A kinevezett kormánynak azonban a parlamentben kell bizalmat kapnia. A kormányalakítás megszabott forgatókönyv szerint zajlik: a királynő előbb úgynevezett „kormányalakítót” nevez ki, és arra ad neki megbízást, hogy próbáljon parlamenti többséget maga mögé felsorakoztató kormányt alakítani. Ezután a kormányalakító tárgyal a pártokkal, majd javaslatot tesz, és a királynő az ő javaslata alapján nevezi ki a minisztereket. A kormányalakító lesz rendszerint a kormány feje, a miniszterelnök. A miniszteri posztokat a kormányban résztvevő és azt támogató politikai pártok előzetesen elosztják egymás között a koalíciós megállapodás keretében. A miniszterek együtt alkotják a Minisztertanácsot, amely kollektív testületként hozza meg a kormányzati döntéseket. A kormány kinevez államtitkárokat az egyes miniszterek mellé, őket tehát már nem a királynő nevezi ki, s az államtitkárok is viselnek politikai felelősséget tevékenységükért. Esetenként részt vesznek a Minisztertanács ülésein is, ahol tanácsadói minőségben felszólalhatnak, de a döntésben már nem vesznek részt.
A Parlament, amely még ma is a hangzatos és történelmi „rendi gyűlés” (Staten Generaal) nevet viseli, két kamarából áll. A felsőház (Eerste Kamer) 75 tagot számlál, és tagjait nem közvetlenül választják, hanem a tartományi helyi választott törvényhozó testületek jelölik ki őket. A felsőház jogköre nem azonos, hanem szűkebb, mint a Második Kamaráé (Tweede Kamer) vagy alsóházé. Ez utóbbinak 150 tagja van, s őket közvetlenül választják a szavazati joggal rendelkező holland állampolgárok. Mindkét testület négy évig marad hivatalban, ennyi időközönként rendeznek választásokat. Szavazati joggal ma minden 18. életévét betöltött holland állampolgár rendelkezik. A választási rendszer arányos, tehát a mandátumok a pártokra adott szavazatok arányában oszlanak meg a pártok képviselőjelöltjei között.
Kis választójog-történelem
Az 1848-as első, a törvény alapján vagyoni cenzushoz és egy helyben lakáshoz kötött választójog még csak a felnőtt lakosság mintegy 6 százalékára terjedt ki. A haladóbb liberálisok és a szociáldemokrata párt harcai nyomán ez fokozatosan terjedt ki: 1880-ban a lakosság 13 százaléka, 1900-ban 49 százaléka, 1913-ban 68 százaléka választhatott, végül az első világháború után már a nők is szavazhattak.
Mindkét háznak, valamint a miniszterelnök hivatalának egy szolid hágai épületegyüttes, a csendes kis mesterséges tóra néző Binnenhof (Belső udvar) ad otthont. Ez a politikai élet központja, itt és körülötte találhatók a különböző kormányhivatalok. A parlament a királlyal és a miniszterelnökkel együtt gyakorolja a törvényhozó hatalmat, míg a végrehajtó hatalmat a király(nő) és a miniszterek gyakorolják. A kormány nem oszlathatja fel a parlamentet (csak annak jóváhagyásával), nem indíthat háborút, nem köthet nemzetközi szerződést parlamenti felhatalmazás nélkül.
Az alsóház összetétele a legutóbbi - 1998-ban megtartott - választások után: Munkáspárt (PvdA) 45, Szabad Demokrata Néppárt (VVD) 38, Kereszténydemokrata Tömörülés (CDA) 29, Demokraták 66 (D66) 14, Baloldali Zöldek (GL) 11, míg négy kisebb párt összesen 13 mandátumon osztozik. Politikai és eszmei irányultságukat tekintve a parlamenti pártok közül a CDA a korábbi katolikus és protestáns pártok egyesüléséből keletkezett kereszténydemokrata párt, a PvDA szociáldemokrata, a VVD liberális párt, míg a D66 az ez utóbbiból kivált baloldali liberálisokat tömöríti, a baloldali zöldek környezetvédő programmal lépnek fel. A többi kisebb párt vagy felekezeti alapon vagy különböző polgárjogi követelések jegyében szerveződött.
A parlament három módon ellenőrzi a végrehajtó hatalmat gyakoroló kormányt - azon túl természetesen, hogy annak megalakulásához bizalmat kell szavaznia a számára, s ezt a bizalmat bármikor megvonhatja tőle többségi szavazással. A parlament költségvetési joga, hogy a kormány előterjesztése nyomán kialakítsa és elfogadja az állam valamennyi bevételét és kiadását tartalmazó költségvetést; a vizsgálati (kérdezési) joga alapján a parlament - függetlenül a kormánytól - vizsgálatot indíthat és folytathat bármely ügyben; végül a tájékozódáshoz való jog vagy interpellációs jog alapján a parlamenti képviselők konkrét kérdéseket tehetnek fel a minisztereknek és az államtitkároknak, kérdőre vonva őket politikai és egyéb ügyekben. Emellett az alsóház még két jogi lehetőséggel rendelkezik:
- a módosítás joga alapján változtathat a törvénytervezeteken vagy azok részletein, természetesen többségi döntéssel;
- illetve a kezdeményezés jogával élve a parlament bármely tagja vagy azok csoportja törvényjavaslatot nyújthat be.
Az 1998. évi választásokon 9 párt kapott képviselői helyet az alsóházban, korábban a parlamenti pártok száma elérte a 12-15-öt. A kormányalakításhoz rendszerint több pártnak előzetesen koalíciós megállapodásra kell jutnia egymással, mert egyedül egyikük sem rendelkezik kellő többséggel. 1998-ban a szociáldemokrata munkáspárt (PvdA), a liberálisok (VVD) és a baloldali liberálisok (D66) alakítottak kormánykoalíciót, amelyen belül viszonylagos többsége, legnagyobb parlamenti súlya alapján a Munkáspárt játszik vezető szerepet, s ő adja a miniszterelnököt is Wim Kok személyében. Az előző koalíciót 1994-től 1998-ig egyébként ugyanez a három párt alkotta, és szintén Wim Kok volt a miniszterelnök.
Az 1938-ban született kormányfő sokáig az egységes szakszervezeti szövetség (FNV) elnöke volt, majd a Munkáspárt „nagy örege”, Joop den Uyl utódaként a PvdA elnökévé választották, és az 1982-től 1994-ig kormányon lévő Rud Lubbers kereszténydemokrata-munkáspárti kormányában miniszterelnök-helyettesi és pénzügyminiszteri tisztséget töltött be. Az 1998. évi választások után, Wim Kok második kormánya csak rövid időre maradt hivatalban, mert tíz hónappal kinevezése után, 1999 májusában viták alakultak ki a koalíció pártjai között környezetvédelmi és gazdasági kérdésekben, amelyek következtében a kormány lemondott, s azóta is ügyvezető kormányként működik.
A holland politikai élet három fő áramlatát megtestesítő pártok - a kereszténydemokraták, a szociáldemokraták és a liberálisok - története a múlt századra nyúlik vissza. A liberális áramlat, amelyet ma a Szabad Demokrata Néppárt (VVD) testesít meg, a polgári demokratikus alkotmány kidolgozója az 1848-as alkotmányreform idején. Ez a reform jelentette Hollandiában a parlamenti demokrácia kezdetét. A reform a demokratikus alkotmány szorgalmazója és kidolgozója, a liberális pártot is megalakító államférfi, Jan Rudolf Thorbecke nevéhez fűződik. A három felekezeti politikai párt (két protestáns és egy katolikus) az úgynevezett iskolavita idején jött létre. E vita középpontjában az a kérdés állt, hogy felállíthatók-e az állami iskolák mellett olyan keresztény szellemiségű egyházi iskolák is, amelyek fenntartását szintén az állam fizeti a költségvetésből. Ennek jogát végül 1917-ben törvény rögzítette. Az ötvenes és hatvanas években lezajlott társadalmi változások, a modernizáció nyomán a három felekezeti párt mozgástere szűkült, egyre szorosabb együttműködésre kényszerültek, míg végül 1980-ban új pártban, a Kereszténydemokrata Tömörülésben (CDA) egyesültek.
Az 1946-ban megalakult Munkáspárt (PvdA) gyökerei a múlt század utolsó harmadában indult holland munkásmozgalomra, az akkori szociáldemokrata pártra és szakszervezetekre nyúlnak vissza. A PvdA annak a törekvésnek a jegyében alakult újjá a háború után, hogy szélesebb tömegeket, a középrétegeket is maga mögé állító néppárttá váljék. A szocialista néppárt jellegű Munkáspárt jelentős szerepet játszott az ország háború utáni újjáépítésében, a szociális „jóléti állam” kialakításában az akkori katolikus-szocialista koalíció keretében. A mai kiterjedt szociális „biztonsági háló” legfontosabb elemeit akkor alakították ki.
A negyedik párt a Demokraták 66 (D66) a hatvanas években jött létre a politikai megújulásra törekvés kifejeződéseként a liberális párt reformokat sürgető, baloldali szárnyából. Sikerült rögtön bekerülniük a parlamentbe, és baloldali koalíciók részeseként kormányzati szerephez is jutottak, majd a gazdaságpolitikai szigorítás időszakában erősen visszaestek. Az 1994. évi választáson a pártnak sikerült visszanyernie elvesztett szavazói jelentős részét, de 1998-ban ismét csökkent szavazóinak a száma.
A kisebb pártok közül a legjelentősebb a Baloldali Zöldek pártja, amely több párt egyesüléséből született: a Pacifista Szocialista Párt (PSP), a Radikálsok Politikai Pártja (PPR) és a volt Holland Kommunista Párt (CPN) együttműködéséből jött létre az elmúlt évtizedben. A Református Politikai Szövetség (GPV) és a Református Politikai Föderáció (RPF) a holland lakosság ortodox protestáns rétegét tömöríti, míg a szélsőjobboldal a Demokratikus Centrumpárt (CD) soraiban talál magának képviseletet. Az 1994-es választásokon először fordult elő, hogy a holland parlamentbe bekerült két olyan párt, amely az idősebb korosztály érdekeinek képviselőiként lép fel: az Idősek Általános Szövetsége (AOV) és az 55+ Unió.
Míg a politikai rendszerben sok minden angol mintát követ, az igazságszolgáltatás a kontinentális rendszer szerint épült fel: nincs esküdtszék, ügyvédi leleménytől függő tárgyalás és az angol jogrend számos „furcsasága”. Az alkotmányosság betartását felügyelő Államtanács tanácsadói jogkörrel rendelkező szerv, amelynek véleményét minden törvényjavaslatra és törvénytervezetre előzetesen ki kell kérni. Az Államtanács ezen kívül elbírálhat minden államigazgatási intézkedést is az állampolgárok fellebbezése nyomán, tehát államigazgatási bíróságként is működik. Az Államtanácsnak az államfő az elnöke, rajta kívül egy elnökhelyettes és legfeljebb 28 tag alkotja a testületet. A tagjait életre szólóan nevezik ki, de hetvenedik életévük betöltésekor felmentik őket tisztségük alól. A testületet gyakorlatilag az elnökhelyettes irányítja. A trónörökös 18. életévének betöltésétől kezdve részt vesz az Államtanács ülésein. A Tanács tagjait a Korona nevezi ki a közigazgatásban szerzett gyakorlatuk és tapasztalatuk alapján.
Az Általános Számvevőszék feladata, hogy ellenőrizze az állami eszközökkel való gazdálkodást, a költségvetés végrehajtását és az állami hivatalok pénzkezelését. A Számvevőszék három tagból áll, akik közül az egyik a Korona által kijelölt elnök. Mindegyik számvevő mellett helyettes is működik. A Számvevőszék éves beszámolóját a Korona és a Parlament elé terjeszti. A beszámoló tartalmát az alsóház nyilvánosságra hozza, így azt minden állampolgár megismerheti. Az Állampolgári Biztos (Nemzeti Ombudsman) intézménye 1982 óta létezik. Azért hozták létre, mert szükségesnek mutatkozott, hogy egy független jogintézmény adott konkrét esetekben ellenőrizni tudja, hogyan jártak el a hatóságok a lakosság ügyeiben.
A jogszolgáltatás Hollandiában teljesen független a politikai hatalomtól. Minden jogi fórum életre szólóan kinevezett bírákból áll. A bírákat hetvenedik életévük betöltésekor felmentik a tisztségük alól. Az esküdtszéki bíróság - tehát amikor kijelölt, nem jogvégzett esküdtek hoznak ítéletet - Hollandiában nem létezik. Az ítélkezés 62 körzeti bíróságon, 19 kerületi törvényszéken, 5 fellebbviteli bíróságon és Hollandia Legfelsőbb Bíróságán folyik. Az ügyeket első fokon mindig a körzeti vagy kerületi bíróság tárgyalja. Ezt követően mindkét fél fellebbezhet - az első fok szintjétől függően - vagy a kerületi törvényszékhez, vagy a fellebbviteli bírósághoz. A Legfelsőbb Bíróság Hollandia legmagasabb szintű jogi fóruma. A Legfelsőbb Bíróság egy elnökből, hat elnökhelyettesből és mintegy 25 tanácsvezető bíróból áll. Ma már nők is vannak a Legfelsőbb Bíróság bírái között, miközben a század elején még választójoggal sem rendelkeztek A Legfelsőbb Bíróság nem hoz érdemi ítéletet, kizárólag eljárási kérdésekben illetékes, és indokolt esetben megsemmisíti az alsóbb fokú bíróságok végzéseit, új eljárásra utasítva őket. A Legfelsőbb Bíróság legfontosabb feladata, hogy jogegységi döntésekkel ügyeljen a jogalkalmazás egységére. Ítélkezhet egyébként olyan ügyekben is, amelyeket a Holland-Antillák vagy Aruba bíróságain tárgyaltak. Nem áll jogában viszont a Legfelsőbb Bíróságnak, hogy alkotmányellenesnek nyilvánítson törvényeket, nincsenek tehát alkotmánybírósági jogosítványai.
A közigazgatás Hollandiában három szintű: az állam, a tartományok és a helyi önkormányzatok szintjén működik. Az országos vagy állami szintet a minisztériumok jelentik, szám szerint 14 minisztérium, ahol ágazati munkamegosztásban az országos ügyekkel foglalkoznak. A tartományok és a települési önkormányzatok végzik a helyi közigazgatást. A közigazgatási rendszert jelenleg decentralizálják, ennek során egyre több, korábban állami szinten végzett feladat és jogosítvány kerül a tartományok és a városi önkormányzatok kezébe, ezzel is csökkentve a bürokráciát.
Egy másik, jelenleg érvényesülő irányzat, különösen az erősen népes városi övezetekben, hogy erősödik az együttműködés az egyes települési önkormányzatok között, azok összefognak egy-egy regionális feladat közös ellátására, például a vízmű vagy a csatornarendszer üzemeltetésére. De erősödik az önkormányzatok közötti együttműködés olyan kérdésekben is, mint a lakásépítés, a közlekedés megszervezése, ipari övezetek telepítése vagy a környezetvédelemmel összefüggő kérdések. Az önkormányzatok közötti együttműködés egyik lehetséges formája a regionális közigazgatás, amikor egy-egy régiót saját jogosítványokkal ruháznak fel.
A helyi közigazgatásban nincs különbség város és falu vagy nagyközség között, minden település egyaránt „község” (gemeente), és mindet - szám szerint mintegy 650-et - azonos jogkörök illetnek meg. A városok fölött álló közigazgatási egységek a tartományok. Hollandia 12 tartományból áll: Drenthe (a központja: Asse), Flevoland (Lelystad), Friesland (Leeuwarden), Gelderland (Arnhem), Groningen (Groningen), Limburg (Maastricht), Észak-Brabant ('s-Hertogenbosch), Észak-Holland (Haarlem), Overijssel (Zwolle), Utrecht (Utrecht), Zeeland (Middelburg), Dél-Holland (Hága). A tartományok határai még a feudális időkig nyúlnak vissza.
Az irányítás minden tartományban a tartományi tanács vagy parlament, a választott helyi képviselőkből álló tartományi képviselőtestület és a kormányt képviselő, központilag kinevezett királyi biztos vagy kormányzó kezében van. A tartományi tanács vagy parlament tagjait közvetlenül választják a tartományban lakó választópolgárok. A tartományi tanács azután saját tagjai közül választja meg a tartomány végrehajtó bizottságát, a tartományi képviselőtestületet. Ugyancsak a tartományi tanács tagjai választják meg a tartományi felsőházat. A Korona - a központi kormányzat - által kinevezett királyi biztos elnököl mind a tartományi képviselőtestületben, mind a tartományi tanácsban. Ez utóbbinak többek között egyik fontos feladata a területhasznosítási politika kialakítása.
Hollandiában 647 települési önkormányzat működik. Ezek irányítását a tanács, a polgármester és a városi tanácsosok testülete végzi. Az önkormányzat tanácsát a település választójoggal rendelkező lakói közvetlenül választják. A választáson a legalább öt éve legálisan Hollandiában tartózkodó külföldiek is részt vehetnek, és időkorlát nélkül szavazhatnak az Európai Unió más országainak ott lakó polgárai. A tanács saját soraiból néhány tagot városi tanácsosnak jelöl. A tanácstagok és a tanácsosok száma a lakosság lélekszámától függ. A polgármester viszont nem választott tisztség, őt a központi kormányzat nevezi ki hat évre. E periódus lejárta után a polgármester újra is kinevezhető. A városi tanács ellenőrzi a tanácsosokat és a polgármestert. A települési önkormányzat végrehajtó bizottságát a polgármester és a tanácsosok testülete alkotja. Ez utóbbi elnöke a polgármester, aki egyben a városi tanács elnöki tisztét is betölti. A végrehajtó bizottság felelős a központi kormányzat és a tartományi vezetés önkormányzatot érintő határozatainak végrehajtásáért, és természetesen a városi tanács döntéseit is figyelembe kell venniük.
A települési önkormányzatokon kívül Hollandiában vízügyi körzetek, úgynevezett vízügyi igazgatóságok (wateringue-ek) is működnek. A vízügyi körzetek vagy igazgatóságok a demokratikus helyi irányítás egyik legősibb formájának számítanak. Kialakulásuk több mint fél évezredre nyúlik vissza, már a középkorban felbukkantak, valószínűleg az 1241-es Szent Erzsébet napi tengeri vihart követően, amely után a hollandok elkezdtek gátakkal védekezni a tenger pusztításai ellen. Alapvetően önigazgató vízügyi hatóságok, felügyelik a csatornákat és a gátakat, kezelik a zsilipeket, és ellátnak minden vízvédelemmel összefüggő feladatot. A vízügyi körzetek felelősek tehát a víz minőségéért és mennyiségéért egy adott körzetben. Ők látják el az öntözést, felelnek a csatornázásért, szivattyúzásért, a közlekedési útvonalként is használt csatornák állapotáért, a víztisztításért, és elvégzik a csatornákkal és folyókkal kapcsolatos karbantartási feladatokat, adott esetben akár bírságolhatnak is, illetve hozzájárulást szedhetnek a tagjaiktól.
A holland vízháztartás szempontjából különösen nagy jelentőségűek a nagy folyók területén, a tengerpart mentén és az IJssel-tó vidékén működő vízügyi igazgatóságok, hiszen az ő feladatuk a védekezés a víz fenyegetései ellen. A wateringue-ek vezetését évszázadok óta azok az ingatlan- és földtulajdonosok választják meg, akiknek javai az adott vízügyi körzet területén terülnek el, de ma már a végrehajtó bizottságot és az elnököt a kormányzat nevezi ki.
Külpolitika, külkapcsolatok, nemzetközi szervezetek
A holland külpolitika alapfilozófiája, hogy tiszteletben tartja más népek jogait, s megértéssel viseltetik azok érdekei iránt. Az első nemzetközi békekonferenciát 1899-ben, II. Miklós orosz cár kezdeményezésére, 26 ország részvételével Hágában rendezték meg (ezen határozták el az első nemzetközi Állandó Választott Bíróság felállítását), majd ide telepítették az első világháború után létesült Népszövetség Nemzetközi Bíróságát is. Hollandia tevékenyen bekapcsolódott a Népszövetség munkájába, és semleges maradt mindkét nagy konfliktusban. A második világháború után Hollandia rögtön tagja lett az ENSZ-nek, és aktív békepolitikát folytatott, de már nem semlegesként, hanem az atlanti és európai együttműködés és egyesülés kezdeményező résztvevőjeként. Hollandia az elmúlt évtizedekben minden alkalommal fellépett az enyhülés és a leszerelés érdekében, az emberi jogok védelmében, a faji megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséért, és támogatott minden ilyen kezdeményezést. Tevékeny résztvevője az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek (EBESZ), amelyben holland politikus, Max Van der Stoel látja el a nemzeti kisebbségi ügyek főmegbízottja tisztségét. Ezt a tisztséget holland javaslatra hozták létre a közép- és kelet-európai etnikai feszültségek ellenőrzése és enyhítése céljával. Hollandia részt vesz továbbá katonai egységekkel a NATO és az ENSZ legtöbb békefenntartó műveletében, a legutóbb Boszniában és Koszovóban is.
Honvédelem, biztonságpolitika
A holland védelmi és biztonsági politika a nemzetközi jogrend biztosítására és a biztonsági kockázatok csökkentésére irányul. A holland haderő kizárólag nemzetközi szövetség, az ENSZ, a NATO, a NYEU vagy az EBESZ keretében lép fel a nemzetközi békefenntartó műveletekben. A holland haderő reformja a 1990-es évektől folyamatosan zajlik, és várhatóan az ezredfordulóra fejeződik be. Ekkorra a sorkötelezettséget teljes mértékben eltörlik, a haderő kizárólag hivatásos katonákból áll majd. A holland fegyveres erők létszáma a hetvenes-nyolcvanas években még 100 ezer fölötti volt, a kilencvenes években, a kétpólusú világrend megszűntével előbb 90, majd 80 ezer alá csökkent, ma 64 ezer fő. A védelmi kiadások a hazai össztermék 2 százaléka körül mozognak, mintegy 13 milliárd gulden értékben.
A fegyveres erők kötelékén belül különösen fontos a 22 ezer fős, tengeralattjárókkal és cirkálókkal felszerelt haditengerészet, amelynek egységei részt vesznek a NATO atlanti és földközi-tengeri flottáiban, de képes világméretű haditengerészeti jelenlét és képesség biztosítására. Bevetették például az ENSZ kambodzsai fellépésekor is. A hadiflotta feladata mindenek előtt a kereskedelmi hajók védelme, az aknaszedés és a kikötők, köztük az európai és világkereskedelemben jelentős szerepet betöltő rotterdami kikötő biztonságának szavatolása. A haditengerészet fontos szerepet tölt be a Holland-Antillák és Aruba védelmében is.
A 12 ezer fős légierő szintén ellát feladatokat a - NATO keretében végzendő feladatok mellett - a Holland-Antillák és Aruba fölött, továbbá a holland légierő is közreműködött a NATO 1999. március-áprilisi koszovói légi háborújában, utána pedig a KFOR békefenntartó erők munkájában. A légierő fegyverzetéhez 108 korszerű, rakétákkal felszerelt F-16-os vadászgép, 12 AH-64 harci helikopter és 2 C-130 szállító repülőgép tartozik. A holland hadsereg számos olyan feladatot is ellát, amelyek a társadalmi segítségnyújtás és szolgáltatások körébe tartoznak, így a haditengerészet például részt vesz a tengeren bajbajutottak felkutatásában és mentésében, valamint a halászat ellenőrzésében is. A szárazföldi haderő hozzájárul a polgári védelmi feladatok ellátásához, például robbanóanyagok ártalmatlanításával vagy betegek és sérültek szállításával.

matches: bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
sofar, 2007. december 09. 22:18 Sófár tallózó, ÉS Add comments
Amikor az Országgyűlés elfogadta a gyűlöletbeszéd tárgyában hozott rövid polgári törvénykönyv-módosítást, a Magyar Narancs a Sok a jóból cím alatt kommentálta a régóta vitatott ügyben hozott legújabb törvényhozói lépést. A hetilap álláspontja szerint a helyzet megérett arra, hogy tegyünk valamit, alkalmasint akár a kisebbségi közösségeket védő polgári jogi eszközök bevetése sem indokolatlan, de mintha túl sok jó lenne a törvényben. És ugyebár ebből is megárt a sok. A törvénymódosítás a faji, etnikai, nemzeti kisebbséghez tartozáson túlmenően védelmet kíván nyújtani a vallási és világnézeti meggyőződést, szexuális irányultságot, nemi identitást és a személyiség más lényegi vonását célzó súlyosan sértő megnyilvánulások ellen, ha az érintett csoport a társadalmon belül kisebbséget alkot. Többen felvetették, hogy a fenti “túlmenően” karakterisztikumok mintha kilógnának a sorból. Sólyom László rövid megfontolást követően az Alkotmánybírósághoz fordult, a törvény alkotmányossági vizsgálatára tett indítványt. A köztársasági elnök álláspontja szerint az új Ptk.-szakasz négy tekintetben is az alkotmányba ütközik: aránytalanul korlátozza a szabad véleménynyilvánításhoz való jogot, határozatlansága miatt sérti a jogbiztonság elvét, a hátrányos megkülönböztetés tilalmába ütközik, sérti az önrendelkezési jogot. Első olvasatra úgy tűnik, hogy az elnök szerint a helyzet éppen abban áll, hogy alkotmányos nézőpontból mintha a rosszból lenne túl sok. Az nem semmi, ha egy rövid, három érdemi szakaszból álló törvénymódosítás az alkotmány négy elvébe, szabályába ütközik. A közvélemény jelentős része számára az a tény, hogy az Alkotmánybíróság volt elnöke, az alkotmány őre azonosít legalább négy alkotmánysértést, a bőség zavarát jelenti; magyarán azt, hogy a törvény menthetetlen az Alkotmánybíróság ítélőszéke előtt. Az indítvány alapos tanulmányozása alapján mindazonáltal érdemes árnyaltabban, körültekintőbben ítélkezni. Írásom ehhez a folyamathoz kíván hozzájárulni. Célom, hogy érzékeltessem a laikus közvélemény és az alkotmánybírák számára a döntés súlyát. Természetesen az alkotmánybírák választhatják a bevált módszert, hogy lényegében egy vékony közös nevező mentén egyhangú (per curiam) döntésre törekednek, abból semmiképpen sem lesz baj. A közvéleményben kialakult várakozások, a törvény körüli megnyilvánulások és a törvényt előkészítő igazságügyi tárca nem titkolt szemléletváltást sürgető nyilatkozatainak ismeretében célszerűbbnek tűnik alaposan megvizsgálni a kérdés minden releváns szegletét. 2004-ben, a közösség elleni izgatás tárgyában hozott legutóbbi alkotmánybírósági döntést követően (Tolatás és szívatás, ÉS, 2004/23.) azt fejtettem ki, hogy az Alkotmánybíróság a nélkül tolatott vissza az 1992-es alaphatározatában kijelölt vágányra, hogy jelezte volna, hogy a szemafor az 1992 után felmerült problémák felé vezető mellékvágányok vagy történetesen új szárnyvonalak létesítése irányába piros vagy zöld színt mutat. 2004-ben az Alkotmánybíróság nem élt azzal a lehetőséggel, hogy a gyűlöletbeszéd tárgyában koherens módon, a korábbiaknál valamivel jobban magyarázza meg, hol húzódik a határ a megengedett és az elmarasztalható között, és szükséges módon fejtse ki a véleménynyilvánítás korlátozhatóságára vonatkozó alkotmányos követelményeket.1 Most is hasonló helyzettel szembesül az Alkotmánybíróság. És most is hasonló a döntés súlya. Vállalva a nyelvi metafora hatásvadász megbélyegzését: nem mindegy, hogy hová indul ez a vonat.
A múltban mintha agilisabb lettem volna, volt eset, amikor – a lex Répássy kapcsán – majdhogynem formális beadványt küldtem az Alkotmánybíróság részére. Ezt most nem teszem meg, jórészt azért, mert a múltban beadványom alapjában csatlakozott Mádl Ferenc köztársasági elnök indítványához, inkább azon túlmutató problémákat célzott meg. A mostani helyzetben úgy látom, hogy minden érintett számára hasznosabb lenne az alapos, körültekintő vizsgálat. Hogy ne kerülgessem a forró kását, és rögvest az elnöki kifogások végével kezdjem, az iránt nincs kétségem, hogy a törvénynek a jogvédő szervezeteket keresetindításra felhatalmazó bekezdése a magyar alkotmányos felfogás jól kimunkált elvébe ütközik. Ha a törvény a közösségek védelmén keresztül egyéneket véd, valóban fontos, elengedhetetlen, hogy legalább egy személy saját elhatározásból a keresetindítás mellett döntsön. Elfogadom, lehetnek esetek, amikor nem akad ilyen személy. Ezekben az esetekben érdemes úgy értelmeznünk az alkotmányt, hogy jogvédő szervezetek kérés nélkül ne indíthassanak peres eljárást. Következésképpen a törvény harmadik bekezdése valóban menthetetlennek tűnik. A köztársasági elnök további kifogásait illetően már árnyaltabb a helyzet. A valóban nehéz kérdés a törvény első és második bekezdésének alkotmányjogi megítélése. Ezek azt mondják ki, hogy “(1) A személyhez fűződő jogok sérelmét jelenti különösen az a sértő megnyilvánulás, amely faji hovatartozásra, nemzeti vagy etnikai kisebbséghez való tarozásra, vallási vagy világnézeti meggyőződésre, szexuális irányultságra, nemi identitásra vagy a személyiség más lényegi vonására irányul, és személyek e vonással rendelkező, a társadalmon belül kisebbségben levő körére vonatkozik. (2) A jogsértő nem hivatkozhat arra, hogy sérelmezett magatartása nem közvetlenül és felismerhetően az (1) bekezdés szerinti sérelem alapján igényt érvényesítő fél vagy felek ellen irányult.”
Az Alkotmánybíróság eddigi döntéseinek ismeretében a közvélemény jelentős részében él – nem is meglapozatlanul – az a vélekedés, hogy a büntetőjogi eszközök mintegy kimerültek, ám a polgári jogi védelem mentén nem pusztán az egyén, hanem a közösségek védelme is kiépíthető a gyűlöletbeszéddel szemben. Az Alkotmánybíróság több döntése, a kommentátorok számtalan értékelése abba az irányba kívánta terelni a dolgot, hogy majd a polgári jogi arzenál, az elégtétel adására történő kötelezéstől a komoly kártérítés megállapításáig, alkotmányosan igazolható szankciókkal korlátozhatja a gyűlöletbeszédet. A várakozások talán eltúlzottak voltak. Többen arra is rámutattak, hogy a sajtó, a véleménynyilvánítás szabadságát a polgári jog eszközei éppen úgy lehűthetik, mint a büntetőjogi fenyegetettség.2 Az elnök indítványa helyesen mutat rá arra, hogy nem a büntetőjogi és a polgári jogi védelem mentén húzódik a választóvonal. Ebből következhet az is, hogy természetesen létezhet olyan büntetőjogi-szabálysértési tényállás, amely túllép a jelenleg hatályos közösség elleni izgatás vagy a rágalmazás tényállásán, és az sem feltétlenül kizárt, hogy a polgári jogi eszközök annak ellenére közösségeket védjenek, hogy a jelenlegi bírói gyakorlat mereven elzárkózott attól, hogy ilyen védelmet a meglévő Ptk.-szabályok bölcs értelmezésével tegyen lehetővé. A helyzet igen bizarr lehet a jog berkeiben kevésbé járatos ember számára: miközben az új Ptk.-tervezeten munkálkodó szaktekintélyek szerint olyannyira nem lehetetlen, hogy egy közösség tagja legalábbis perindítási joggal bírjon a nem felismerhetően a személyére irányzott gyalázkodással szemben, hogy ennek kimondása a készülő törvényben nem is szükséges, addig a bírói gyakorlat mereven ragaszkodik ahhoz, hogy ezt a “kereshetőségi” jogot a törvényhozás feketén-fehéren mondja ki. És a bizarr azzal lépi át az abszurd határát, amikor a Legfelsőbb Bíróság elnöke hosszú és többek által igen egyenetlen színvonalúnak tartott indítvánnyal ostromolja az Alkotmánybíróságot,3 törvénytervezetet barkácsol a Mazsihisz jogtudoraival, miközben saját legfelsőbb törvényszékének egyik tanácsa azzal utasítja el (és rendre) az egyik jogvégzett felperest, hogy neki kellene a legjobban tudnia: a Hegedűs prédikátor kiáltványaiban foglaltak még arra sem adnak alapot, hogy a sárga csillag viselésére kötelezett és egyéb módon jogfosztott idős jogtudós mindössze a jogsértés megállapításáért indíthasson pert. Ehhez képest a köztársasági elnök azt teszi, amire a törvény és az alkotmánybírósági precedens korlátozza: absztrakt normakontrollt kér. Álláspontom szerint ugyan felettébb kétséges, hogy meddig és milyen alapossággal lehet eljutni az absztrakt normakontroll segítségével. Ezt a témát ugyan később még említem, de aligha taglalható ebben az írásban.
A köztársasági elnök indítványa a véleményszabadság korlátozásának arányosságát vizsgálva számomra meglepő és – álláspontom szerint – nehezen tartható megállapításból indul ki. Az indítvány szerint a törvény a verbálisan vagy szimbolikus töltetű cselekedetek révén megtámadott csoport minden tagja tekintetében konstruált módon úgy hoz létre anyagi jogi sérelmet, hogy valójában a csoportba tarozók egyikének sem sérül a személyiségi joga. Az indítvány szerint ezt a helyzetet a törvény által alkalmazott megdönthetetlen vélelem idézi elő. A megdönthetetlen vélelem az lenne, hogy a csoportot gyalázó sértő megnyilvánulás mindenki személyiségi jogát sérti, holott voltaképpen senkinek sem sérül egyetlen személyiségi joga sem. Tisztelettel jelzem, hogy ez a gondolatmenet nem állja meg a helyét. Amit az elnök vélelemnek nevez, azt más fogalmi konstrukcióban használják a polgári jog dogmatikájában nálam edzettebbek. Ami ennél fontosabb, a törvény az én olvasatom szerint nem konstruál jogot, nem hoz létre megdönthetetlen vélelmet olyan módon, hogy mindenfajta “nyilvános és súlyosan sértő” magatartás automatikusan átsugárzik a csoport minden tagjára. Számomra úgy tűnik, hogy a törvény mérlegelést biztosít a bíróság számára. Olvasatom szerint néhány csoporttagnak ad lehetőséget arra, hogy bizonyíthassa: 1) a csoportot ért megnyilvánulás súlyosan sértő, 2) az a személyiség lényegi, azt is mondhatnám, megváltoztathatatlan vonását érinti, 3) amely valóban átsugárzik a saját személyiségi jogát érvényesítő csoporttagra, anélkül, hogy a megnyilvánulás közvetlenül és felismerhető módon érintené ezt a felperest. A törvény sehol sem tekint el attól, hogy a bíróság a csoporttag egyéni helyzetének megismerése alapján dönthessen az átsugárzó hatás megállapításáról. Az indítvány a jelek szerint nem ily módon értelmezi a törvényt. Ez (akár zárójelben) két kérdést is felvet: egyrészt nem törvényértelmezési problémáról van-e szó az alkotmányértelmezést megelőzően, másrészt nem lenne-e jobb megvárni azt, hogy a konkrét személyiségi jogi perekben milyen módon értelmezik és alkalmazzák a bíróságok az átsugárzást. Mivel jómagam az alapjogi bíráskodást legalább olyan fontosnak tartom, mint a meglévő absztrakt normakontrollt, válaszom nem kétséges: minden szempontból jobbnak – és még azt is mondhatnám, hogy jóval demokratikusabbnak – tartanám, ha az alkotmányellenesség kérdése a konkrét bírói jogalkalmazás ismeretében dőlne el.
Egyrészt (az indítvány 4.1 pontjában) a törvénnyel megállapított átsugárzásról megállapítja, hogy annak elfogadása kivételes megoldás Európában, az lényegében a holokauszt tagadására és a náci rendszer által elkövetett bűntettek dicsőítésére korlátozódik. Az indítvány szerint a Ptk. módosításban aránytalan a korlátozás, mivel a bíróság nem a konkrét körülmények mérlegelése alapján állapítja meg az átsugárzást. Olvasatom szerint a törvényben nem erről van szó. Nem érdemes ennek mentén kimondani a könnyű verdiktet. Ám ha mégis úgy alakulna, hogy az Alkotmánybíróság tisztelt tagjai a köztársasági elnökkel azonos módon olvassák, értelmezik a törvény (1) és (2) bekezdését, ebből sem következik, hogy ez a megoldás aránytalan módon korlátozza a véleménynyilvánítás szabadságát. Figyelemre méltó ugyanakkor, hogy az indítvány elfogadja a törvény indoklásában foglalt megállapítást, miszerint a konkrét körülmények által megállapítható átsugárzás annál intenzívebb, minél kisebb, és – tegyük hozzá, történelmileg vagy a jelenben – minél inkább abuzált a csoport. Mi több, az indítvány azt is elfogadja, hogy a “levetkőzhetetlen” tulajdonságokat érintő megnyilvánulás intenzívebben átsugározhat. Ebben a tekintetben feltehetően az elnök indítványa lényegében egybeesik a Magyar Narancs és más megfigyelők megállapításával: a törvény (1) bekezdésében megjelölt kisebbségi csoportok körének megvonása nem “kellően szűk” ahhoz, hogy a sérelem és annak átsugárzása aggálytalanul korlátozhassa a véleménynyilvánítást. Az átsugárzással védelmet kapott kör túlságosan tág vagy bő a szólásszabadság korlátozása során megkívánt arányosság szempontjából.4
Ha jól értem, az indítvány ezen gondolatmenete azt mondja, hogy ebben a vonatkozásban ismét a bőség zavaráról beszélhetünk. A szabály tágabb, bővebb annál, mint ami az alkotmány értelmezése során kialakított elvekből következik. Ha kissé nagyképűen kívánnám kifejezni magam, az “overbreadth”-szabályozásról van szó5, a csoportképzés tágabb, minthogy az alkotmányosan igazolható lenne. Ha valóban erről lenne szó, és mondjuk ebben a tényállásban a vallási vagy világnézeti meggyőződés, esetleg a szexuális irányultság vagy a nemi identitás lenne túlzottan tág, a bőség halmazába tartozó csoportképző elem, az Alkotmánybíróság ezen tudna segíteni: sebészkésével konkrétan kioperálhatja a körön kívüli csoportképző elemeket. Egyszerűen kihúzná az általa nem igazolható csoportokat az (1) bekezdés szövegéből. Ilyesmit viszonylag rendszeresen végez az Alkotmánybíróság a törvények szövegével. A konkrét sebészeti műveletre most nem tennék javaslatot. A diskurzus szempontjából ugyanis fontosabb, hogy elsősorban azt döntsük el: a törvény úgy, ahogy van (on its face) alkotmányellenes, vagy az megmenthető a fenti operáció (face lift) műveletével. A magam részéről határozottan javasolnám, hogy az Alkotmánybíróság legalábbis vizsgálja meg ennek az operációnak az esélyeit. Nem azért javaslom ezt, hogy az Alkotmánybíróság megóvja a törvény presztízsét (bár ez sem lenne utolsó szempont), hanem sokkal inkább arról van szó, hogy az Alkotmánybíróság eldönthesse, vajon a faji, nemzeti vagy etnikai kisebbséghez történő tartozás alkotmányosan igazolható módon elválasztható-e a konkrétan “bőnek” minősíthető egyéb kisebbségi lényegi vonásoktól. És még ha nem is vállalkozna az Alkotmánybíróság a sebészi feladatra, a jövő megengedhető szabályozásának megtalálása érdekében igen fontos lenne, hogy az Ab állapítsa meg a megengedhető szabályozás alkotmányos követelményeit. Megjegyzendő, hogy ezzel, vagy legalábbis ilyesmivel Sólyom László kísérletezett korábbi civil életében. Az alkotmánybírói talár szögre akasztását követően ügyvédként közreműködött az átsugárzást szűk körben elismerő bírói gyakorlat kialakítása érdekében.6 Nem rajta, hanem a bírói kar merevségén múlott, hogy rendes bíróságaink még azt sem kívánták megengedni, hogy egy felperes elébük álljon az átsugárzás révén okozott személyiségi jogi sérelem elbírálására irányuló kérelemmel.
Az indítvány röviden és talán nem kellően megfontoltan fejti ki ezeket az érveket. Az elnök szerint oly sokféle módon értelmezhető a törvény által használt “társadalmon belüli kisebbség” köre, hogy az ebből fakadó bizonytalanság összeegyeztethetetlen a jogállamisággal. Csábító teória, de érdemes lenne csínján bánni vele. Bővebb kifejtés nélkül jegyzem meg, hogy a törvény által megkívánt kisebbségi helyzet körének kialakítását is a bíróságokra lehetne bízni. Nem kívánok cinikus lenni, ha akarják, a magyar bíróságok jól tudják, kik a kisebbségek. A törvény által használt kisebbség-fogalom nem szenved a jogállamisággal összeegyeztethetetlen bizonytalanságban. Ebben a témakörben olykor méltatlannak tűnő megállapítások is előfordulnak az indítványban. Így a 12. lábjegyzet a 49 százalékot kitevő férfiak esetében is felveti a nemi identitás által képzett kisebbségi közösséget. Nem hiszem, hogy a férfiakra nézve sértő megnyilvánulásokat egy megfontolt bíró a törvény alapján szankcionálná. És az sem állja meg a helyét, hogy a nemi identitás alatt a törvény önmagában a férfi-nő-vonást értené. Szerencsére az érvelés záró gondolata megengedi, hogy a csoportképző ismérvek pontosításával az alkotmányellenes helyzetet teremtő bizonytalanság megszüntethető legyen. Marad a hátrányos megkülönböztetés tilalma. Az érvelés ismét az átsugárzás megdönthetetlen vélelmére épít, amely – miként kifejtettem – nem állja meg a helyét. A nehezebb kérdés ismét abban a tekintetben merül fel, hogy mennyiben indokolható meg egy egyértelműen szűk és releváns csoportképzés. Az indítvány ebben a körben mintha két dolgot is mondana: a csoportképzés egyrészt legyen “kellően szűk”, másrészt a védelemből kizárt csoportok meghatározása ne ütközzön a hátrányos megkülönböztetés tilalmába. Nem mondanék igazat, ha erről azt állítanám, hogy könnyen megoldható feladatról van szó. Máshol sem volt könnyű hasonló megoldást alkotmányos módon a “helyére tenni”. Talán nem is lehet ezt mindörökre a helyére tenni. Abból érdemes kiindulni, hogy a rassz, az etnikum, a kisebbségi nemzeti közösséghez való tartozás mentén történő megkülönböztetés és ezen helyzetek lényegi vonását sértő megnyilvánulások feltehetően jobban rombolják a társadalom kohézióját, mindennapi életének békés folyását, és jobban alázzák meg a csoporthoz tartozó személyeket, mint az egyéb személyiségi vonások alapján kifejtett állami diszkrimináció vagy polgártársi sértő megnyilvánulás.7 Ha ez így van, akkor ennek mentén kialakítható az egyenlő elbánás követelményének indokoltan differenciált elve és koherens gyakorlata. Ezt más országban is megoldották, és nincs ok azt feltételezni, hogy a magyar alkotmányjogi gyakorlat ne tudna megbirkózni ezzel a feladattal.
Írásomban több ízben is jeleztem, a gyűlöletbeszéddel kapcsolatos alkotmányjogi problémák nem oldhatók meg kielégítő módon a jelenlegi absztrakt normakontroll keretében. A bírói gyakorlatról és annak az alkotmánybírósági precedensekkel való konformitásáról (illetve ennek hiányáról) e helyütt nem is tettem említést. Remélem, az alkotmánybírák jól látják a problémát. Feltételezem, hogy részben Sólyom László is osztja álláspontomat: jól működő alapjogi bíráskodás nélkül az absztrakt normakontrollra korlátozódó alkotmánybíráskodás félkezű óriás. A német alkotmánybíráskodás ügyét elrendező szakértők és politikai erők egyetértettek abban, hogy a német alkotmánybíróság két szenátusból álljon, és a másik szenátus bírálja el jogerősen a rendes bíróságok alapjogi döntéseit. A helyzet Magyarországon is megérett egy hasonló megoldás kidolgozásra és elfogadására. És ha már így összejött – legalábbis az írásomban említett indítványok keretei között – a köztársasági elnök és a Legfelsőbb Bíróság elnöke, és az indítványok által kijelölt szellemi körben hamarosan találkoznak az Alkotmánybíróság bíráival, kissé elcsüggedve, de nem reményt vesztve vetem fel, hogy talán, esetleg, alkalmasint egyszer valaki közülük konkrét módon javasolhatná az alapjogi sérelmeket végső soron elbíráló “másik szenátus” létrehozását.
3 A Legfelsőbb Bíróság elnöke 2006 júniusában fordult az Alkotmánybírósághoz hat olyan kérdéssel, amelyek akár rövid megválaszolása több száz oldalt tesz ki igényes alkotmányjogi tankönyvekben. De talán mégis elérkezett az idő, az Alkotmánybíróság a soron következő döntésében “megválaszolhatja” az indítvány egy-két pontjában feltett, értelmezésre váró kérdést.
4 Az is érzékelhető, hogy nincs teljes egyetértés annak megítélése terén, hogy mely csoport maradhat a szűkebb, védett körön belül, és melyek tartoznak a túlzottan tág vagy bő halmazba, amely ebben a tényállásban nem kapna védelmet. Néhányan a vallási meggyőződést, a szexuális identitást kizárnák ebből a körből és védelemből. A köztársasági elnök indítványa – helyesen – rámutat arra, hogy a vallási meggyőződést az Alkotmánybíróság korábban egy más kontextusban tartotta védelemre szorulónak.
7 Természetesen hallom a várható megjegyzéseket: nemzetközi egyezmények, törvények sokasága írja elő a megkülönböztetés tilalmát egy sor csoportképző tulajdonság alapján, miként lehet ezek közül néhányat kiválasztani a közösségek személyiségi jogának védelme során? Látszólag tetszetős válasz az, hogy a számtalan egyezmény és törvény az állami diszkriminációt tiltja, míg esetünkben a polgártársi gyűlölködés megnyilvánulásaival szembeni állami válasz alapján történő megkülönböztetést alkalmazzuk. De belátom, ez nem teljes magyarázat. A teljes magyarázat oda vezetne el, hogy alkotmányosan igazolható-e eltérő mérce alkalmazása a diszkrimináció eltérő tulajdonságok alapján történő szankcionálása vagy tolerálása terén. Félve hivatkozom az Amerikai Egyesült Államokra, mert semmiképpen sem az ott alkalmazott fokozatosan szigorú mérce alkalmazását javallanám; ez valóban “amerikum”. Pusztán arra hívom fel a figyelmet, hogy a hungarikumnak számító múltbeli és jelenkori diszkriminációra az reflexív alkotmánybíráskodás felelős módon képes eltérő válaszokat és mércéket kialakítani.

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság