text:
⭐Magyar-Koreai Baráti Társaság közhasznú egyesület. Alapszabály változásokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege
Magyar-Koreai Baráti Társaság közhasznú egyesület. Alapszabály változásokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege
Download "Magyar-Koreai Baráti Társaság közhasznú egyesület. Alapszabály változásokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege"
1 Magyar-Koreai Baráti Társaság közhasznú egyesület Alapszabály változásokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege (Változtatások jelölése: aláhúzással és kivastagított betűkkel) A Magyar-Koreai Baráti Társaság alakuló közgyűlése az egyesülési jogról szóló évi II. törvény, illetőleg a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló évi IV. törvény 61. és következő -ai alapján, a közhasznú szervezetekről szóló évi CLVI. törvény rendelkezéseire is figyelemmel alakult, és a Magyar-Koreai Társaság augusztus 28. napján tartott közgyűlésén - a civil szervezetekről szóló évi CLXXV. törvényre (továbbiakban Ectv) és a évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről (továbbiakban Ptk) rendelkezéseire figyelemmel - az egyesület Alapszabályát az alábbi tartalommal módosította és foglalta egységes szerkezetbe. 1. Az Egyesület neve, székhelye és jogállása (1) Az Egyesület neve: Magyar-Koreai Baráti Társaság közhasznú egyesület Az Egyesület neve angol nyelven: Hungary-Korea Friendship Society public benefit association (2) Az Egyesület rövidített neve: Magyar-Koreai Társaság Az Egyesület rövidített neve angolul: Hungary-Korea Society (3) Az Egyesület székhelye: 2089 Telki, Berkenye u. 46. (4) Az Egyesület levelezési címe: 1146 Budapest XIV. Hermina út 14. mfsz. 5. számú ajtó. (5) Az Egyesület működési területe kiterjed Magyarország egész területére. (6) Az Egyesület országos hatáskörű önálló jogi személy, közhasznú szervezet. 2. Az Egyesület célja és közhasznú tevékenysége (1) Az Egyesület céljai: 1. A magyar és a koreai nép közötti kapcsolatok előmozdítása a kultúra, a kulturális örökség óvása, a tudomány és kutatás, az oktatás, az ismeretterjesztés, a képességfejlesztés, a sport, a média, a tapasztalatcsere terén, 2. A két ország közötti sokoldalú információ áramlás előmozdítása, az írott és elektronikus publicitás növelése (könyv- és egyéb publikációk kiadása), 3. Az egyesület az is célul tűzi ki, hogy segítse a kulturális különbségekre tekintettel a koreai családok magyarországi és a magyar családok koreai életét, 4. A magyarországi nemzeti és etnikai kisebbségekkel, valamint a határon túli magyarsággal kapcsolatosan a Társaság célja, hogy segítsek őket a kulturális különbözőségek áthidalásában, illetve e közösségek jobb helyzetbe hozásában, 5. Az euroatlanti integráció, továbbá a keleti nyitás elősegítése. (2) Az Egyesület az alábbi közhasznú tevékenységeket végzi: 1. Hazánk uniós tagságára tekintettel a regionális integráció előmozdítása a civil szervezetek lehetőségeit kihasználva az európai és az eurázsiai térségben, illetve a két térség között,2 2. Közreműködés a két ország, a két nép között a társadalmi-, a kulturális-, a turisztikai-, a tudományos, a szociális-, a sport és a gazdasági kapcsolatok továbbfejlesztésében, 3. A két ország, a két nép társadalmának, kultúrájának, társadalmi- és szociális viszonyainak, sportéletének és gazdasági viszonyainak jobb megismerése, másokkal való megismertetése, e területeken a kapcsolatok kialakításának és az együttműködésnek elősegítése, 4. A két ország, a két nép szervezetei közötti kapcsolatok fejlesztése és elmélyítése, 5. Konferenciák, konzultációk, megbeszélések szervezése és rendezése, melyek a két ország, a két nemzet főbb kérdéseire irányulnak, illetve melyek relevánsak az Eurázsiai térségben végbemenő átalakulási folyamatok, a regionális és globális problémák szempontjából, 6. Gondolat-, és tapasztalatcsere a Közép-Európai és a Koreai félszigeten végbemenő átalakulási és integrációs viszonyokat, a közösségfejlesztés konkrét megvalósulásait illetően, konferenciák szervezése e kérdésben, 7. Előmozdítása annak, hogy Koreában megalakuljon a testvérszervezet, a Koreai- Magyar Baráti Társaság, kapcsolattartás e testvérszervezettel, 8. A baráti társaságok nemzetközi lehetőségeinek feltárása és kihasználása, 9. Kapcsolatfelvétel és kapcsolattartás olyan koreai és egyéb nemzetközi szervezetekkel, melyek előmozdíthatják a Társaság céljainak megvalósítását, 10. A két ország, a két nemzet oktatási- ismeretterjesztő-, művelődési- és kulturális rendszerének jobb megismerése, megismertetése, a kapcsolatok és az együttműködés kialakítása és fejlesztése, diák- és oktatócserék segítése, 11. A két ország közösségi kulturális hagyományai, értékei ápolásának/művelődésre szerveződő közösségei tevékenységének támogatása 12. A lakosság életmódja javítását szolgáló kulturális célok megvalósításának támogatása a magyar-koreai kapcsolatokat érintően, 13. Művészeti kezdeményezések, önszerveződések támogatása a magyar-koreai kapcsolatokat érintően, 14. A művészeti értékek létrehozásának, megőrzésének támogatása a magyar-koreai relációban 15. A kulturális örökség védelme és a nemzeti emlékhelyek védelme, hozzáférhetővé tétele a magyar-koreai relációban. Kiemelt feladat a Városligetben lévő Ahn Eak Tai (An Ik Te) szobor védelme és gazdag programokkal való népszerűsítése, mely élő kapocs hazánk és Korea között, 16. Kapcsolatok kialakítása és elmélyítése a két ország, a két nép múzeumai, közgyűjteménye és nemzeti kulturális öröksége között, 17. Az előadó-művészeti tevékenység feltételeinek megteremtésében közreműködés, művészek közötti tapasztalatcsere, a két ország előadó-művészei közötti kapcsolatok fejlesztése 18. A hazai és a koreai művészeti intézmények közötti kapcsolatfelvételek, a kapcsolatfelvétel után az intézmények közötti együttműködésben való közreműködés, 19. Magyar előadó-művészek koreai fellépésének, koreai előadó-művészek magyarországi fellépésének elősegítése, abban való közreműködés, 20. A vizuális művészet területén magyar művészek koreai szereplésének, koreai művészek magyarországi szereplésének elősegítése, abban való közreműködés, 21. Kiállítások szervezése és rendezése, az abban való közreműködés Magyarországon és Koreában, 22. Tudományos együttműködés elősegítése a koreai és a magyar elméleti és gyakorlati szakemberek, valamint az intézmények között, 23. A két ország között a kutatás-fejlesztés és az innovációs tevékenység terén az együttműködés kialakításában, fejlesztésében, az innovációban való közreműködés, 24. Együttműködés a középtávú tudomány-, technológia- és innováció-politikai stratégia kialakításában, és az e területen működő hazai és koreai intézmények közötti együttműködés elősegítése, fejlesztése 25. A két ország közötti technológia-fejlesztésben tapasztalatcsere előmozdítása, 26. Közreműködés innovációs központok, térségek kialakításában és segítő részvétel annak munkájában, 23 27. Közreműködés a két ország, a két nép közötti partneri viszonyok kialakításában, továbbfejlesztésében, 28. Nemzetiségi ismeretterjesztés (az itt élő koreaiak számára a magyar kultúra megismertetése, a magyar anyanyelvűek és itt élő nemzeti kisebbségek számára a koreai kultúra megismertetése) 29. A sport, az ismeretterjesztés és a művészet terén a kapcsolatok előmozdítása, az együttműködés segítése, 30. Szakmai és kulturális rendezvények szervezése, rendezése 31. Közreműködés a két ország közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok továbbfejlesztésében 32. Könyvkiadási tevékenység előmozdítása, segítése a magyar-koreai kapcsolatok fejlesztése céljából, 33. Könyvek megjelentetésének előmozdítása, segítése a magyar-koreai kapcsolatok fejlesztése céljából, 34. A kulturális különbözőségek miatt a Magyarországon élő koreai családok segítése a beilleszkedésben, és kapcsolataik fejlesztésében a magyar családokkal, 35. Nemzetiségi kulturális önszerveződés támogatása, nemzetiségi közösségekhez kötődő kulturális javak megőrzése, 36. Nemzetiségi léttel kapcsolatosan kitüntetés/ösztöndíj alapítása illetve ennek elősegítése, ebben való közreműködés, 37. A keleti gyógyászat megismertetése, a tapasztalatok elterjesztése a betegségmegelőzés, az egészséges életmód és táplálkozás területein; segítés abban, hogy a keleti gyógyászat szerepét megtaláljuk a népegészségügyben és az egészségfejlesztésben, 38. Tájvédelem, vadon élő élővilág, a biodiverzitás, az őshonos növény- és állatvilág megőrzésén munkálkodó szakemberek, intézmények, civil mozgalmak közötti tapasztalatcsere elősegítése a magyar-koreai relációban, 39. A két ország közötti élő kapcsolatok feltárásával a két ország közötti turizmus fejlesztésében való közreműködés. (3) A évi CLXXV. törvény 2. rész és 20 bek. re tekintettel Magyar-Koreai Társaság Alapszabálya 2 (2) pontjában felsorolt közhasznú tevékenységei az alábbi közfeladatokhoz kapcsolódnak közvetlenül, esetenként közvetett módon: a) Szociális tevékenység, családsegítés területén Az Alapszabály 2 (2) 2. pontjában, 3. pontjában, 12. pontjában meghatározott tevékenységek közvetlenül, illetve közvetetten kapcsolódnak az alábbi jogszabályban a családok védelme és a családok jólétének erősítésével kapcsolatos közfeladatokhoz évi CCXI. tv. a családok védelméről 1. 6., valamint a évi CLXXXIX. Törvény Magyarország helyi önkormányzatairól, különösen a 13. b) Tudományos tevékenység, kutatás területén: Az Alapszabály 2 (2) 2. pontja, 5. pontja, 6. pontja, 22. pontja, 23. pontja, 24. pontja, 25. pontja, 26. pontja, 30. pontja, 32. pontja, 33. pontja szerint meghatározott tevékenységek közvetlenül és közvetten kapcsolódnak a megjelölt jogszabályban a középtávú tudomány-, technológia- és innováció-politika stratégia kialakításával kapcsolatos közfeladatokhoz évi CXXXIV. tv. a kutatásfejlesztésről és a technológiai innovációról 5. (3) c) Nevelés és oktatás, valamint ismeretterjesztés területén: Az Alapszabály 2 (2) 2. pontja, 6. pontja, 10. pontja, 21. pontja, 29. pontja, 32. pontja, 33. pontja szerint meghatározott tevékenységek kapcsolódnak az alábbi jogszabályban a nemzetiségi 34 4 nevelés, oktatás, ismeretterjesztés (itt élő koreaiak számára közvetett módon, a magyar anyanyelvűek és itt élő nemzeti kisebbségek számára közvetve) meghatározott közfeladatokhoz évi CXC. tv. a nemzeti köznevelésről 4. (1)a)-u), valamint az évi LXXIX. törvény a közoktatásról. d) Kulturális tevékenység területén: Az Alapszabály 2 (2) bek. 17 pontja, 18. pontja és 19. pontjában meghatározott tevékenységek közvetlenül és közvetve kapcsolódnak az alábbi jogszabályban meghatározott - az előadó-művészeti tevékenység feltételeinek megteremtésében közreműködés közfeladatához évi XCIX. tv. az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól 3. (1) Az Alapszabály 2 (2) bek. 2. pontja, 3. pontja, 6. pontja, 10. pontja, 11. pontja, 12. pontja, 13. pontja, 14. pontja, 16. pontja, 18. pontja, 20. pontja, 21. pontja, 28. pontja, 29. pontja, 30. pontja, 32. pontja, 33. pontja szerint meghatározott tevékenységek közvetlenül és közvetten kapcsolódnak az idézett jogszabályban meghatározott alábbi közfeladataihoz: - Közösségi kulturális hagyományok, értékek ápolásának/művelődésre szerveződő közösségek tevékenységének támogatása - A lakosság életmódja javítását szolgáló kulturális célok megvalósításának támogatása - Művészeti intézmények és azok művészeti tevékenységének támogatása - Művészeti kezdeményezések, önszerveződések támogatása - A művészeti értékek létrehozásának, megőrzésének támogatása évi CLXXXIX tv. Magyarország helyi önkormányzatairól 13. (1)7 e) Kulturális örökség megóvása területén: Az Alapszabály 2 (2) 11. pontja, 14. pontja, 15. pontja, 16. pontja, 30. pontja szerint meghatározott tevékenységek közvetlenül és közvetve kapcsolódnak az alábbi jogszabályban meghatározott alábbi közfeladatokhoz: - A kulturális örökség védelme - A nemzeti emlékhelyek védelme és hozzáférhetővé tétele évi LXIV. tv. a kulturális örökség védelméről 5 (1) és 61/B (3) f) Az épített környezet alakítása és védelme területén: Az Alapszabály 2 (2) 15. pontja, 16. pontja szerint meghatározott tevékenység közvetlenül és közvetve kapcsolódik az épített környezet védelmének közfeladatához évi LXXVIII. tv. az épített környezet alakításáról és védelméről 57/A (2) g) A magyarországi nemzeti és etnikai kisebbségekkel, valamint a határon túli magyarsággal kapcsolatos tevékenység területén: Az Alapszabály 2 (2) 28. pontja, 34. pontja, 35. pontja, 36. pontja szerinti feladatok közvetlenül és közvetve kapcsolódnak az alábbi jogszabályban meghatározott alábbi közfeladatokhoz: - Nemzetiségi kulturális önszerveződés támogatása, nemzetiségi közösségekhez kötődő kulturális javak megőrzése5 5 - Nemzetiségi léttel kapcsolatosan kitüntetés/ösztöndíj alapítása illetve ennek elősegítése, ebben való közreműködés - Írott és elektronikus sajtótermékek, kiadványok, könyvek kiadása, és azok létrejöttének elősegítése - Hagyományápolás és közművelődés, ebben való közreműködés évi CLXXIX. tv. a nemzetiségek jogairól 115. a)-l) és ugyanezen törvény 163. (1) h) egészségügy területén: Az Alapszabály 2 (2) 37. pontja szerint meghatározott tevékenység közvetlenül és közvetve kapcsolódik az alábbi jogszabályban meghatározott alábbi közfeladathoz: - betegségmegelőzés - népegészségügyben való szerepvállalás - egészségfejlesztés évi CLIV. Törvény 3, 35, 37 ugyanebből a törvényből, valamint a évi CLXXXIX. törvény Magyarország helyi önkormányzatairól, különösen a 13. i) Természetvédelem területén: Az Alapszabály 2 (2) 38. pontja szerinti tevékenység közvetlenül és közvetve kapcsolódik az alábbi jogszabályban meghatározott alábbi közfeladatokhoz: - tájvédelem, vadon élő élővilág védelme évi LIII. Törvény, valamint a évi CLXXXIX. törvény Magyarország helyi önkormányzatairól, különösen a 13. j) Sport területén: Az Alapszabály 2 (2) 2, pontja, 3. pontja, 29. pontja szerinti tevékenység közvetve kapcsolódik az alábbi jogszabályban meghatározott alábbi közfeladathoz: - az egészséges életmód és a szabadidősport gyakorlása feltételeinek megteremtése, - a sport népszerűsítése évi I. törvény VII. fejezet, 49 c) és 55 f). k) Turizmus területén: Az Alapszabály 2 (2) 2. pontja, 39. pontja szerinti tevékenység közvetlenül és közvetve kapcsolódik az alábbi jogszabályban meghatározott alábbi közfeladathoz: - turizmus előmozdítása évi CLXXXIX. törvény Magyarország helyi önkormányzatairól, különösen 13. (4) Az Egyesület működésének, szolgáltatásainak és beszámolóinak nyilvánosságát szórólapokon és nyilvános helyen kifüggesztett faliújságokon közzétett telefon és elérhetőségek útján és honlapján (www.hukor.hu) keresztül biztosítja. A megadott elérhetőségeken minden érdeklődő elkérheti a számára érdekes, bárki számára hozzáférhető dokumentumot, információt. A faliújságok helyszínei: - Budapesti Gazdasági Főiskola, Külkereskedelmi Főiskolai Kar 1165 Budapest, Diósy u , Központi épület, I. emeleti központi hirdetőtábla6 és Keleti Nyelvek Tanszéke, D. épület II. em. 42. iroda melletti tanszéki hirdetőtábla - Budapesti Corvinus Egyetem, Világgazdasági Tanszék és a Nemzetközi Tanulmányok Tanszék faliújságja 1093 Budapest, Fővám tér 8. - ELTE Bölcsészettudományi Kar, 1088 Budapest, Múzeum krt. 4. B. épület, földszinti faliújság a South-East Asia Centre mellett, - ELTE Korea Tanszék, 1088 Budapest, Múzeum krt. 4. B. épület I. emelet - MTA Néprajzi Kutatóintézet, 1014 Budapest, Országház u. 30. I. emeleti faliújság. Az egyesület honlapjának elérhetősége: (5) Az Egyesület, mint közhasznú szervezet nem zárja ki, hogy tagjain kívül más is részesülhessen a közhasznú szolgáltatásaiból. Ezt a szórólapokon, a honlapon (www.hukor.hu) és a nyilvános helyen kifüggesztett faliújságokon történő felhívás alapján biztosítja. A faliújságok helyszínei: - Budapesti Gazdasági Főiskola, Külkereskedelmi Főiskolai Kar 1165 Budapest, Diósy u , Központi épület, I. emeleti központi faliújság és Keleti Nyelvek Tanszéke, D. épület II. em. 42. iroda melletti tanszéki faliújság, - Budapesti Corvinus Egyetem, Világgazdasági Tanszék és a Nemzetközi Tanulmányok Tanszék faliújságja 1093 Budapest, Fővám tér 8. - ELTE Bölcsészettudományi Kar, 1088 Budapest, Múzeum krt. 4. B. épület, földszinti faliújság a South-East Asia Centre mellett, - ELTE Korea Tanszék, 1088 Budapest, Múzeum krt. 4. B. épület I. emelet - MTA Néprajzi Kutatóintézet, 1014 Budapest, Országház u. 30. I. emeleti faliújság. (6) A Magyar-Koreai Társaság saját honlappal rendelkezik, így az Ectv. VI. fejezete 30 (4) bek. szerint a közhasznúsági beszámolót és mellékleteit elhelyezi saját honlapján és a honlapon közzétett adatok folyamatos megtekinthetőségét legalább a közzétételt követő második üzleti évre vonatkozó adatok közzétételéig biztosítja. (7) Az Egyesület, mint közhasznú szervezet vállalkozási tevékenységet csak közhasznú céljainak megvalósítása érdekében, azokat nem veszélyeztetve végez, gazdálkodása során elért eredményét nem osztja fel, azt az Alapszabályban meghatározott közhasznú célok megvalósítására fordítja. (8) Az Egyesület, mint közhasznú szervezet működése nyilvános, szolgáltatásait bárki megkötés nélkül igénybe veheti. (9) Az Egyesület közgyűlés által elfogadott éves programja megvalósítása érdekében egyes programjait projektnek minősítheti, melyre az Alapszabály szerves részét képező Projektfinanszírozási Szabályzat vonatkozik. Az Egyesület projektjei éppúgy nyilvánosak, mint egyéb programjai; azok szolgáltatásai bárki által igénybe vehető, azokon bárki részt vehet. A projektek nyilvánossá tételének rendje ugyanaz, mint a programoké. (10) Az Egyesület közhasznú céljai megvalósítását a évi LXXXVIII. törvény alapján közérdekű önkéntes munkát végzők is segíthetik. (11) Az Egyesület, mint közhasznú szervezet működésével kapcsolatosan keletkezett iratokba bárki betekinthet. (12) Az Egyesület, mint közhasznú szervezet irataiba való betekintés az Elnökkel való egyeztetés alapján, az Elnök jelenlétében lehetséges. Az iratbetekintésre vonatkozó kérést az Elnök két héten belül teljesíteni köteles. (13) Az Egyesület közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független és azoknak anyagi támogatást nem nyújt. A évi CLXXV tv pontja szerint közvetlen 67 7 politikai tevékenység: párt érdekében végzett politikai tevékenység, az országgyűlési képviselői választáson történő jelöltállítás, a megyei, fővárosi önkormányzat képviselő-testületébe történő jelöltállítás, az Európai Parlament tagjának történő jelölés, a megyei jogú város képviselőtestületébe történő jelöltállítás, valamint a polgármester jelölése. Nem minősül közvetlen politikai tevékenységnek a külön törvényben meghatározott nemzetiségi szervezet által a helyi, illetve nemzetiségi önkormányzati képviselői választáson történő jelöltállítás, valamint a polgármester jelölése. 3. Az Egyesület tagjai (1) Az Egyesület tagja lehet az a természetes vagy jogi személy, aki a jelen Alapszabályban foglalt egyesületi célokat elfogadja és tagfelvételi kérelmét az Elnökség jóváhagyja. A felvételt kérőnek kérelmében nyilatkozatot kell tennie arra vonatkozóan, hogy az Egyesület létesítő okiratát és az azzal szerves egységet alkotó Projektfinanszírozási Szabályzatot ismeri és az Egyesület alapszabályát, céljait, szellemiségét, értékrendjét és kialakult szokásait magára nézve kötelezőnek fogadja el. (2) Tag felvételével kapcsolatos döntés meghozatala az Elnökség hatáskörébe tartozik. A tag felvételének kérdésében az Elnökség a tag kérelme alapján, egyszerű szótöbbségi határozattal dönt. A tagsági jogviszony a tagfelvételi kérelem Elnökség által történő elfogadásával jön létre. (3) Az Egyesület Elnöksége köteles az egyesületi tagokról naprakész nyilvántartást vezetni. (4) A Közgyűlés a jelenlévők egyszerű többségi szavazattal hozott határozattal - tiszteletbeli tagnak - pártoló tagnak választ olyan természetes személyeket, akiket arra érdemesnek tart. A tiszteletbeli vagy pártoló tagság annak a jelölt általi írásbeli elfogadásával jön létre. A tiszteletbeli vagy pártoló tagság az Egyesületben tagsági jogokat és kötelezettségeket nem keletkeztet azzal a kivétellel, hogy a tiszteletbeli vagy a pártoló tag is jogosult a Közgyűlésen részt venni, felszólalni, véleményét az adott kérdéssel összefüggésben kinyilvánítani és javaslatot tenni, valamint egyben köteles az Alapszabály rendelkezéseit betartani és az Egyesület érdekeivel és értékeivel összhangban tevékenykedni. (5) Jelen Alapszabályban a továbbiakban mindazon rendelkezéseknél, ahol a "tag" kifejezés szerepel, csupán az Egyesület rendes tagjait kell érteni, a tiszteletbeli vagy pártoló tagokra vonatkozó eltérő rendelkezések mindig pontosan tartalmazzák a "tiszteletbeli tag" vagy pártoló tag kifejezést. (6) A rendes, pártoló- és tiszteletbeli tag (együtt, és kizárólag csak a 3 (6) bekezdés alkalmazásában a továbbiakban tag) tagsági viszonya megszűnik: a) a tag halálával, illetőleg a jogi személy tag jogutód nélküli megszűnésével, b) a tag kilépésével vagy lemondásával, amelyről szóló nyilatkozatot indoklási kötelezettség nélkül az Elnökséggel kell írásban igazolható módon közölni. A kilépés az írásbeli bejelentéssel egyező időpontban hatályos. c) felmondással, amelyet 30 nappal korábban írásban igazolható módon kell közölni, ha a tag az Alapszabályban írt tagsági feltételnek nem felel meg. E körbe tartozik, de nem kizárólagosan, ha a tag tevékenysége köre jelentősen megváltozik. A felmondásról a Közgyűlés dönt egyszerű szótöbbséggel, A felmondásról, és okáról az Elnökség igazolható módon írásban értesíti az érintettet. d) kizárással, bármely Egyesületi tag vagy Egyesületi szerv kezdeményezésére a Közgyűlés döntése alapján, ha a tag jogszabályt, az Egyesület Alapszabályát vagy Egyesület határozatát súlyosan vagy ismételten megsértette, az Egyesület céljaival összeegyeztethetetlen tagi magatartást tanúsít,8 e) törléssel, ha a rendes tag a tagdíjat két egymást követő évben írásbeli felszólítás ellenére amely a jogkövetkezményekre való felhívást, azaz a tagsági viszonynak a fizetés elmaradása miatti megszűntetése, is tartalmazta sem fizette meg. Ugyanez a szabály és eljárási rend alkalmazandó abban az esetben, hogyha a tag az Egyesület működésében több, mint két éven keresztül nem vett részt. A törlésről, és okáról az Elnökség igazolható módon írásban értesíti az érintettet. Amennyiben az Elnökség kezdeményezi a kizárást, úgy határozatát a kizárás kezdeményezéséről háromnegyedes többséggel hozza meg. Az érintett tagot a határozat meghozatalát megelőzően 15 nappal korábban küldött értesítéssel személyesen meghallgatják. A meghallgatás eredményeképpen az Elnökség a javaslatát vagy visszavonja, vagy ha a javaslatot a szerv fenntartja, úgy köteles kezdeményezni a Közgyűlés haladéktalan összehívását a tag kizárásának napirendre tűzésével. A tag kizárásáról szóló határozatot háromnegyedes többséggel nyílt szavazással hozza meg a Közgyűlés. A határozatot amely tartalmazza a kizárás indoklását, annak alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, és a jogorvoslati lehetőségekről való tájékoztatást írásban igazolható módon is közölni kell az érintett taggal. A tag kizárásáról hozott Közgyűlési határozatot a bíróság előtt, annak bizonyításával, hogy az törvénysértő volt, a határozat hatályon kívül helyezése érdekében jogosult keresettel megtámadni a határozatról való tudomásszerzést követő 30 napon belül, vagy azt követő 30 napon belül, hogy tudomást szerezhetett volna. A határozat meghozatalától számított egy éves, jogvesztő határidő elteltével per nem indítható. Felmondás, törlés esetén a jogorvoslatra ugyanezen szabályok érvényesek. (7) Az éves tagdíj, a tagdíjfizetési rendszer mérték: Magánszemélyek 2.000,-Ft Diákok, nyugdíjasok 1.000,-Ft Egyéni vállalkozás, Bt: 5.000,-Ft Egyéb vállalkozás 4 fő létszámig ,-Ft Egyéb vállalkozás 5-9 főig ,-Ft Egyéb vállalkozás főig ,-Ft Egyéb vállalkozás főig ,-Ft Egyéb vállalkozás 60 fő felett ,-Ft Koreai nagybefektetők ,-Ft Önkormányzatok 1 Md. Ft iparűzési adó felett és területén meghatározó a koreai nagybefektető ,-Ft 1 Md. Ft iparűzési adó felett és területén jelentős a koreai befektető van ,-Ft 1 Md Ft iparűzési adó alatt és területén van koreai befektető ,-Ft Egyéb önkormányzatok ,-Ft 8 Múzeumok, alapítványok, egyesületek, egyéb jogi személyek 5.000,-Ft A tagdíj összegének kiszámolása az év végi statisztikai létszám alapján történik. A tiszteletbeli vagy pártoló tag nem köteles tagdíjat fizetni. (8) A tagdíj befizetésének határideje minden évben február 28 -a. Ha a tag éves tagdíjfizetési kötelezettségét az Alapszabály 3 (6) e) pontjának megfelelően, két egymást követő évben írásbeli felszólításra sem fizeti be április 30 -ig, a tag törlésre kerül. (1) Az Egyesület tagja jogosult: 4. Tagsági jogok és kötelezettségek a) Részt venni az Egyesület tevékenységében, részt venni rendezvényein, kezdeményezni egyes kérdések megvitatását,9 b) Az Egyesület tagjait egyenlő jogok illetik meg, minden tagját egy szavazati jog illeti meg. c) Természetes személy tag személyesen, jogi személy tag képviselője útján a közgyűlésen a többi taggal egyenlő szavazati joggal részt venni, felszólalni, véleményét kifejteni, határozati javaslatot tenni és szavazni, d) A természetes személy tagok személyesen, a jogi személy tagok törvényes képviselőik útján gyakorolhatják a választási és a választhatósági jogaikat. e) Jogi személy tagok esetén a választhatósági jogok gyakorlása olymódon történik, hogy a tagszervezet által delegált személy jelölhető és választható az Alapszabály szerinti tisztségre, aki lehet a tagszervezet képviselője, vagy a tagszervezet képviselője által kijelölt személy. f) Az Egyesület tagjai betekinthetnek az Egyesület működésével kapcsolatos dokumentumaiba. g) A tiszteletbeli vagy pártoló tagokat szavazati, választási és választhatósági jog nem illeti meg. Jogaikat az Alapszabály 3. (4) bek. tartalmazza. (2) Az Egyesület tagja köteles: a) az Egyesület Alapszabályát és belső szabályzatait valamint az Egyesület szervei által hozott határozatokat megtartani, az Egyesület célját és szellemiségét, értékrendjét tiszteletben tartani, b) az Egyesület közgyűlésének a tagokra nézve kötelező határozatok szerint eljárni, c) a közgyűlés által évente meghatározott mértékű tagdíjat határidőben megfizetni. A tagok a tagdíj megfizetésén túl az Egyesület tartozásaiért saját vagyonukkal nem felelnek. (3) Jogi személy tag törvényes képviselője útján gyakorolhatja és teljesítheti jogait és kötelezettségeit. A természetes személy tag jogait csak személyesen gyakorolhatja, meghatalmazotti képviseletnek nincs helye Az Egyesület szervezete, kizáró okok és összeférhetetlenségi szabályok (1) Az Egyesület vezető szervei: a Közgyűlés és az Elnökség. Az Egyesület legfőbb szerve a Közgyűlés (6. ), amely a tagok összessége. Az Egyesület ügyintéző és képviseleti teendőit, illetve a napi ügyviteli feladatokat az Egyesület ügyintéző, képviselő szerve, Elnökség (7. ) irányítja és látja el. Az Egyesület működésének, gazdálkodásának és közhasznú tevékenységének ellenőrzését a Felügyelő Bizottság (8. ) végzi. Az Egyesület tisztségviselői: a Tiszteletbeli Elnökök, az Elnök, az Alelnökök, az Elnökség tagjai, valamint a Felügyelő Bizottság Elnöke és tagja. (2) Az Egyesület ügyintéző szervének tagja, illetőleg az Egyesület képviselője olyan magyar állampolgár, Magyarországon letelepedett, illetve magyarországi tartózkodási engedéllyel rendelkező nem magyar állampolgár lehet, aki nem áll a közügyek gyakorlásától eltiltás hatálya alatt. (3) A Egyesület vezető szervének (Közgyűlés és Elnökség) határozathozatalában nem vehet részt az a személy, aki, vagy akinek közeli hozzátartozója, élettársa (a továbbiakban együtt: hozzátartozó) a határozat alapján kötelezettség vagy felelősség alól mentesül, vagy bármilyen más előnyben részesül, illetve a megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt. Nem minősül előnynek a közhasznú szervezet cél szerinti juttatásai keretében a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve az Egyesület által tagjának, a tagsági jogviszony alapján nyújtott, létesítő okiratnak megfelelő cél szerinti juttatás. (4) Nem lehet az Egyesület felügyelő szerve (Felügyelő Bizottsága) elnöke vagy tagja illetve könyvvizsgálója az a személy, aki a) a legfőbb szerv, illetve az ügyintéző és képviselet szerv elnöke vagy tagja10 b) a közhasznú szervezettel a megbízatásán kívüli más tevékenység kifejtésére irányuló munkaviszonyban, vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll, ha a jogszabály másképp nem rendelkezik, c) a közhasznú szervezet cél szerinti juttatásából részesül kivéve a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatásokat, és az egyesület által tagjának a tagsági jogviszony alapján az Alapszabályban foglaltaknak megfelelően alapcél szerinti juttatást illetve d.) az a)-c) pontban meghatározott személyek közeli hozzátartozója. (5) A közhasznú szervezet megszűntét követő három évig az Egyesületnek nem lehet vezető tisztségviselője az a személy, aki olyan közhasznú szervezetnél töltött be annak megszűntét megelőző két évben legalább egy évig vezető tisztséget, amely: a) amely jogutód nélkül szűnt meg úgy, hogy az állami adó- és vámhatóságnál nyilvántartott adóés vámtartozását nem egyenlítette ki; b) amellyel szemben az állami adó- és vámhatóság jelentős összegű adóhiányt tárt fel; c) amellyel szemben az állami adó- és vámhatóság üzletlezárás intézkedést alkalmazott, vagy üzletlezárást helyettesítő bírságot szabott ki; d) amelynek adószámát az állami adó- és vámhatóság az adózás rendjéről szóló törvény szerint felfüggesztette illetőleg törölte. (6) A vezető tisztségviselő, illetve az ennek jelölt személy köteles valamennyi érintett közhasznú szervezetet előzetesen tájékoztatni arról, hogy ilyen tisztséget egyidejűleg más közhasznú szervezetnél is betölt. (7) Az Egyesület honlapján (www.hukor.hu) nyilvánosságra hozza az Egyesület szolgáltatásainak igénybevételi módját, valamint a működésről készült szakmai beszámolót, és az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvényben meghatározott beszámolót és a közhasznúsági mellékletet. Az Egyesület a saját honlapján közzétett adatok folyamatos megtekinthetőségét legalább a közzétételt követő második üzleti évre vonatkozó adatok közzétételéig biztosítja A Közgyűlés (1) Az Egyesület legfőbb szerve a Közgyűlés, amelyet évente legalább egy alkalommal össze kell hívni. Az Elnök az Elnökség egyszerű szótöbbséggel hozott határozata alapján a Közgyűlést egyéb alkalmakkor is jogosult összehívni, továbbá köteles azt összehívni, ha a tagok legalább 1/3-a írásban kéri. Rendkívüli közgyűlést akkor is össze kell hívni, ha azt a bíróság elrendeli. Az Elnökség köteles a Közgyűlést összehívni a szükséges intézkedések megtétele céljából, ha a) az egyesület vagyona az esedékes tartozásokat nem fedezi; b) az egyesület előreláthatólag nem lesz képes a tartozásokat esedékességkor teljesíteni; vagy c) az egyesület céljainak elérése veszélybe került. Az a)-c) okok alapján összehívott közgyűlésen a tagok kötelesek az összehívásra okot adó körülmény megszüntetése érdekében intézkedést tenni vagy az egyesület megszüntetéséről dönteni. (2) A közgyűlés hatáskörébe tartozik: a) Az Alapszabály megállapítása, módosítása, b) A következő évi munkaterv meghatározása, az alakulást követő év kivételével, c) Az éves költségvetés meghatározása, az alakulást követő év kivételével, d) Az éves tagdíj mértékének és fizetése módjának meghatározása, e) Az Elnökség éves beszámolójának elfogadása f) Az Egyesület a mérlegnek és az eredmény-kimutatásnak elfogadása g) A közhasznúsági beszámolónak és a közhasznúsági jelentésnek az elfogadása,11 h) Az éves beszámoló - ezen belül az Elnökségnek az egyesület pénzügyi és vagyoni helyzetéről szóló jelentésének elfogadása, i) Az Egyesület megszűnésének, egyesülésének, szétválásának elhatározása, j) Döntés az Egyesületnek más egyesülethez való csatlakozásáról, illetve az abból való kilépésről, k) Döntés a tag kizárásáról, l) Az Elnök, az Alelnökök, az Elnökségi tagok és a kincstárnok megválasztása, m) Az Elnök, az Alelnökök, az Elnökségi tagok és a kincstárnok visszahívása n) A Felügyelő Bizottság Elnökének és tagjának megválasztása, o) A Felügyelő Bizottság Elnökének és tagjának visszahívása, p) Elfogadja a Projektfinanszírozási Szabályzatot és módosítását, q) Döntés mindazokban az ügyekben, amelyeket az Alapszabály a Közgyűlés kizárólagos hatáskörébe utal, r) A tiszteletbeli és pártoló tagok választása, és e különleges tagviszony visszavonása, s) A vezető tisztségviselő feletti munkáltatói jogok gyakorlása, ha a vezető tisztségviselő az egyesülettel munkajogviszonyban áll, t) Az olyan szerződés megkötésének jóváhagyása, amelyet az egyesület saját tagjával, vezető tisztségviselőivel, a felügyelőbizottsági tagokkal vagy ezek hozzátartozóival köt, u) A végelszámoló kijelölése. (3) A Közgyűlést az Elnök hívja össze valamennyi regisztrált tag előzetes írásbeli értesítésével. A meghívót a tagoknak legalább nyolc naptári nappal a Közgyűlés tervezett időpontja előtt meg kell küldeni, a hely, a dátum, a napirendi pontok, valamint a határozatképtelenség esetén megtartandó esetleges megismételt közgyűlés helyének és dátumának pontos megjelölésével. A Közgyűlés helye - a Meghívó szerint - eltérhet a Társaság székhelyétől. A Közgyűlés nyilvános. (4) A Közgyűlés akkor határozatképes, ha a szavazásra jogosult tagok 50 %-a + egy fő jelen van. A határozatképtelenség miatt megismételt Közgyűlés az eredeti meghívóban rögzített napirendi pontok tekintetében a jelenlévők számától függetlenül határozatképes abban az esetben, ha a távolmaradás jogkövetkezményeire a tagok figyelmét az eredeti meghívóban kifejezetten felhívták. (5) A Közgyűlés hatáskörébe tartozó ügyekben határozatait a jelenlévő, szavazati joggal rendelkező tagok egyszerű szótöbbségével hozza, kivéve az 6 (2) bekezdés alábbi pontjait: a) Az Alapszabály megállapítása, módosítása, h) Az éves beszámoló - ezen belül az Elnökségnek az egyesület vagyoni helyzetéről szóló jelentésének elfogadása, i) Az Egyesület megszűnésének, egyesülésének, szétválásának elhatározása, j) Döntés az Egyesületnek más egyesülethez való csatlakozásáról, illetve az abból való kilépésről, k) Döntés a tag kizárásáról, ahol a jelenlévő, szavazati joggal rendelkező tagok minősített többségének (legalább háromnegyedének) igenlő szavazata szükséges. Tagkizárásra vonatkozó döntés meghozatalakor a kizárni szándékozott tag szavazati jogát nem gyakorolhatja. (6) Az éves beszámoló - mely tartalmazza az Egyesület vagyoni helyzetéről szóló jelentést is - elfogadása háromnegyedes többséggel oly módon történik, hogy az Elnökség a közgyűlés előtt írásban kiküldött éves beszámolójának számszerűen be kell mutatnia az Egyesület likviditását, kintlévőségeit és kifizetetlen kötelezettség vállalásait, a tagdíjfizetés alakulását. Az éves beszámolóban arról is nyilatkozni kell, hogy az Egyesületnek van-e köztartozása, és ha igen, milyen összegben és milyen adónemet illetően. (7) A levezető elnök személyének megválasztásáról a Közgyűlés az ülés megkezdésekor a jelenlévő, szavazati joggal rendelkező tagok egyszerű szótöbbségével határoz. (8) A Közgyűlés határozatait nyílt szavazással hozza. Kérésre titkos szavazás is elrendelhető. (9) Szavazategyenlőség esetén ismételt szavazást kell tartani. 1112 (10) A Közgyűlési határozatot az érintettekkel igazolható módon közölni kell. Ennek módja a postai küldemény formájában történő közlés. Az igazolhatóság itt arra utal, hogy a levélből egy másolatot el kell tenni. Az Elnök köteles a Közgyűlés által meghozott határozatokat a Határozatok Könyvébe behelyezni. A Határozatok Könyve oly módon tartalmazza a határozatokat, hogy abból a Közgyűlés döntésének tartalma, időpontja és hatálya, a határozathozatal módja, illetve a döntést támogatók és ellenzők számaránya megállapítható. Nyílt szavazás esetén a közgyűlési döntések tartózkodóinak és ellenzőinek a személyét is fel kell tüntetni a Határozatok Könyvében Az Elnökség (1) Az Egyesület ügyintéző és képviseleti szerve a 9 tagú (az Elnökből, az 5 Alelnökből és a 3 Elnökségi tagból álló) Elnökség, amelynek tagjait a Közgyűlés egyszerű szótöbbséggel, nyílt szavazással 4 év időtartamra választja. (2) Az Elnökség szükség szerint, de évente legalább három alkalommal tart ülést. Az Elnökség ülése határozatképes, ha azon az elnökségi tagok több mint fele jelen van. Az ülések nyilvánosak. (3) Az Elnökség határozatait nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel hozza meg, szavazategyenlőség esetén ismételt szavazást kell tartani. A határozatot az érintettel igazolható módon közölni kell. Amennyiben nincs lehetőség az Elnökségi ülés összehívására, lehetőség van internetes szavazást kérni az Elnökség tagjaitól. Az internetes szavazás eredményéről az Elnök három naptári napon belül írásban értesíti az Elnökség tagjait. (4) Az Elnökségi ülést az Elnök, akadályoztatása esetén az Elnök által felkért Alelnök hívja össze valamennyi Elnökségi tag előzetes írásbeli értesítésével. A meghívót az Elnökségi tagoknak legalább nyolc naptári nappal az ülés tervezett időpontja előtt meg kell küldeni, az Elnökségi ülés helye, dátuma és a napirendi pontok pontos megjelölésével. Az Elnökség Ügyrendjét egyebekben maga állapítja meg. (5) Az Elnökség hatáskörébe tartozik: a) a közgyűlési előterjesztés-tervezetek jóváhagyása, b) az éves beszámoló-, valamint a közhasznúsági jelentés tervezetek elkészítése, c) a következő évi munkaterv-tervezet elkészítése, az alakulás évében a következő évi munkaterv elfogadása, d) a következő évi költségvetés-tervezet elkészítése, az alakulás évében a következő évi költségvetés elfogadása, e) minden olyan kötelezettség vállalás jóváhagyása, mely nem szerepel a jóváhagyott munkatervben, f) a Társaság állásfoglalása illetve a Társaság vagy az Elnökség nyilatkozatai (pl. sajtónyilatkozat) a Társaságot érintő ügyekben, g) a Társaság által kiadott kiadványok jóváhagyása, h) az Egyesület tagjaira kötelező határozatok meghozatala, i) az ügyrend elfogadása, amely nem lehet ellentétes az Alapszabállyal, j) a fegyelmi szabályzat elfogadása, k) az etikai szabályok elfogadása, l) tagfelvételi kérelem elfogadása, m) az Egyesület működésével kapcsolatban keletkezett iratokba való betekintés biztosítása, az éves beszámolókba, a közhasznúsági jelentésekbe, valamint a korábbi Közgyűlési és Elnökségi határozatokba való betekintés biztosítása az érdeklődők részére előzetes időpont egyeztetés után, a székhelyen, n) döntés minden olyan egyéb kérdésben, amely nem tartozik a Közgyűlés kizárólagos hatáskörébe. o) A Közgyűlés által elfogadott éves program alapján meghatározza a Társaság projektjeit. p) Betartja és betartatja a Projektfinanszírozási Szabályzatban foglaltakat r) Ellenőrzi a projektmegvalósítást13 13 (6) Az Elnökség a Társaság hazai és nemzetközi tevékenysége eredményességének fokozása érdekében Tanácsadó Testületet hozhat létre. Tagjairól az Elnökség határoz. A Tanácsadó Testületnek tagjai lehetnek Magyarországon tartózkodási engedéllyel nem rendelkező külföldi állampolgárok is. (7) Az Elnökség egyéb bizottságot, testületet is létrehozhat. (8) A Közgyűlés általi visszahívás esetén túl megszűnik az Elnökségi tagság a tag halálával és lemondásával, valamint a jogi személy tag által delegált tisztségviselők esetén a tagszervezetnél a képviseleti jog, a tisztségviselői jogviszony megszűnésével. Ezekben az esetekben a Közgyűlés új elnökségi tagot választ. Az időközben választott új Elnökségi tag megbízatása a már hivatalban lévő Elnökségi tagok mandátumával egyező időpontig szól. (9) Az Elnök köteles az Elnökség által meghozott határozatokat a Határozatok Könyvébe behelyezni. A Határozatok Könyve oly módon tartalmazza a határozatokat, hogy abból az Elnökség döntésének tartalma, időpontja és hatálya, illetve a döntést támogatók és ellenzők számaránya és a döntést támogató és ellenző személyek megállapíthatóak legyenek. 8. A Felügyelő Bizottság (1) A Felügyelő Bizottság feladata az Egyesület Alapszabályában rögzített működésének és gazdálkodásának folyamatos ellenőrzése. Működéséért a Közgyűlésnek felel. (2) A Felügyelő Bizottság a tisztségviselőktől jelentést, a szervezet munkavállalóitól pedig tájékoztatást vagy felvilágosítást kérhet, továbbá a közhasznú szervezet könyveibe és irataiba betekinthet, azokat megvizsgálhatja. (3) A 2 tagú Felügyelő Bizottságot (az FB elnökét és 1 fő FB tagot) 4 éves időtartamra a Közgyűlés választja meg. (4) A Felügyelő Bizottság Elnökét az Egyesület választott testületeinek üléseire tanácskozási joggal meg kell hívni. (5) A Felügyelő Bizottság szükség szerint de évente legalább egyszer ülésezik, mely ülést a Felügyelő Bizottság Elnöke a tervezett időpont előtt legalább 8 nappal írásban hív össze a hely, a dátum és a napirend egyidejű írásbeli közlésével. (6) A Felügyelő Bizottság határozatait egyhangúan hozza. Ügyrendjét maga határozza meg. A határozatokat az érintettekkel a Felügyelő Bizottság Elnöke közli írásban. A határozatokat az egyesület Elnöke által vezetett Határozatok Könyvébe kell behelyezni. A Határozatok Könyvének tartalmára az Alapszabály 9. -a (3) bekezdése f) pontjában foglalt rendelkezések az irányadók. A határozatok nyilvánosságra hozatalára az Alapszabály 9. -a (3) bekezdése i) pontjában foglalt rendelkezések az irányadók. (7) A Felügyelő Bizottság ellenőrzi a közhasznú szervezet működését és gazdálkodását. Ennek során a vezető tisztségviselőktől jelentést, a szervezet munkavállalóitól pedig tájékoztatást vagy felvilágosítást kérhet, továbbá a közhasznú szervezet könyveibe és irataiba betekinthet, azokat megvizsgálhatja. (8) A Felügyelő Bizottság köteles az intézkedésre való jogosultságának megfelelően a döntéshozó szervet vagy az ügyvezető szervet tájékoztatni és annak összehívását kezdeményezni, ha arról szerez tudomást, hogy14 a) a szervezet működése során olyan jogszabálysértés vagy a szervezet érdekeit egyébként súlyosan sértő esemény (mulasztás) történt, amelynek megszüntetése vagy következményeinek elhárítása, illetve enyhítése az intézkedésre jogosult vezető szerv döntését teszi szükségessé; b) a vezető tisztségviselők felelősségét megalapozó tény merült fel. (9) A döntéshozó szervet vagy az ügyvezető szervet a Felügyelő Bizottság indítványára - annak megtételétől számított harminc napon belül - intézkedés céljából össze kell hívni. E határidő eredménytelen eltelte esetén a döntéshozó szerv és az ügyvezető szerv összehívására a Felügyelő Bizottság is jogosult. (10) Ha az arra jogosult szerv a törvényes működés helyreállítása érdekében szükséges intézkedéseket nem teszi meg a Felügyelő Bizottság köteles haladéktalanul értesíteni a törvényességi ellenőrzést ellátó szervet. (11) A Felügyelő Bizottság munkájáról és megállapításairól írásban tartozik a Közgyűlést tájékoztatni. (12) A Közgyűlés általi visszahívás esetén túl megszűnik az Felügyelő Bizottság elnöki tisztség, illetve az FB tagság a tag halálával és lemondásával. Ezekben az esetekben a Közgyűlés új FB elnököt, illetve új FB tagot választ. Az időközben választott új FB elnök, illetve FB tag megbízatása a már hivatalban lévő tisztségviselők mandátumával egyező időpontig szól. 14 A Társaság tisztségviselői: - a Tiszteletbeli Elnökök, - az Elnök, - az Alelnökök, - az Elnökség tagjai, - a Felügyelő Bizottság Elnöke és - a Felügyelő Bizottság tagja. 9. A Társaság tisztségviselői A TISZTELETBELI ELNÖKÖK (1) A Társaság Tiszteletbeli Elnökei az Interparlamentáris Unió Magyar-Koreai Tagozata mindenkori Elnöke és a Koreai Köztársaság mindenkori magyarországi Nagykövete. A Tiszteletbeli Elnökök nem vezető tisztségviselők és nem lehetnek tagjai a Felügyelő Bizottságnak. A Tiszteletbeli Elnökök feladatai: a) az Egyesület céljainak elérése érdekében konzultáció és tanácsadás, b) az Egyesület tevékenységének, céljai megvalósulásának segítő támogatása. AZ ELNÖK (1) Az Elnök a Közgyűlés által egyszerű szótöbbséggel, nyílt szavazással, 4 év időtartamra választott vezető tisztségviselő, aki az Egyesület szervezetének képviseletre önállóan jogosult vezetője. (2) Az Elnök hatásköre és feladatai: a) az Egyesület munkaszervezetének kialakítása és vezetése, b) a munkáltatói jogok gyakorlása az Egyesület munkavállalói felett, c) a Közgyűlés és az Elnökség határozatainak végrehajtása,15 d) az Elnökségi ülések előkészítése és levezetése, e) az Egyesület képviselete harmadik személyekkel szemben és hatóságok, illetőleg bíróság előtt, f) az Egyesület Közgyűlésének és az Elnökség üléseinek határozatairól olyan nyilvántartás vezetése, amelyből az ügyvezető szerv döntésének tartalma, időpontja és hatálya, illetve a döntést támogatók és ellenzők számaránya és személye megállapítható, g) éves beszámoló tervezetének előkészítése, és jóváhagyás céljából az Elnökség, illetve a Közgyűlés elé terjesztése, h) a Közgyűlés és az Elnökség határozatainak az Alapszabályban megjelölt módon az érintettekkel történő közlése, i) Közgyűlés és az Elnökség által meghozott határozatok valamint az Egyesület beszámolóinak nyilvánosságát az Egyesület szórólapokon és nyilvános helyen kifüggesztett faliújságokon, honlapján (www.hukor.hu), telefon és elérhetőségek útján biztosítja. A megadott elérhetőségeken minden érdeklődő elkérheti a számára érdekes, bárki számára hozzáférhető dokumentumot, információt. A faliújságok helyszínei: - Budapesti Gazdasági Főiskola, Külkereskedelmi Főiskolai Kar, 1165 Budapest, Diósy u , Központi épület, I. emeleti központi faliújság és Keleti Nyelvek Tanszéke, D. épület II. em. 42. iroda melletti tanszéki faliújság, - Budapesti Corvinus Egyetem, Világgazdasági Tanszék és a Nemzetközi Tanulmányok Tanszék faliújságja 1093 Budapest, Fővám tér 8. - ELTE Korea Tanszék 1088 Budapest, Múzeum krt. 4. B. épület I. emelet - ELTE Bölcsészettudományi Kar, 1088 Budapest, Múzeum krt. 4. B. épület, földszinti faliújság a South-East Asia Centre mellett, - MTA Néprajzi Kutatóintézet, 1014 Budapest, Országház u. 30. I. emeleti faliújság j) A Magyar-Koreai Társaság saját honlappal rendelkezik, így a évi CLXXV. törvény VI. fejezete 30 (4) bek. szerint a közhasznúsági beszámolót és mellékleteit elhelyezi saját honlapján és a honlapon közzétett adatok folyamatos megtekinthetőségét legalább a közzétételt követő második üzleti évre vonatkozó adatok közzétételéig biztosítja, (3) Az Elnököt akadályoztatása esetén az Elnök által felkért Alelnök helyettesíti. AZ ALELNÖKÖK 15 (1) Az Alelnökök a Közgyűlés által egyszerű szótöbbséggel, nyílt szavazással, 4 év időtartamra választott vezető tisztségviselők, akik tevékenységüket az Elnökségen belül az Alapszabályban meghatározott munkamegosztás és az Elnökség Ügyrendje szerint végzik. Az Alelnökök száma 5 fő. (2) Az Alelnökök feladatköre: a) A Társasági Alelnöki teendők ellátása az Elnökségen belül az Alapszabályban meghatározott és az Ügyrend szerint részletezett munkamegosztásnak megfelelően, b) az akadályoztatott Elnök helyettesítése az Elnök felkérése alapján, c) A Társaság nevében a testületi álláspont képviselete, d) A kincstárnok feladata az Egyesület gazdálkodásának utólagos és folyamatos ellenőrzése, a kifizetett számlák utólagos ellenjegyzése. Az Egyesület további Alelnökei a külgazdasági-, a műszaki-technológiai-, a jogi és a belső koordinációs feladatokat látják el. AZ ELNÖKSÉG TAGJAI (1) Az Elnökség tagjai a Közgyűlés által egyszerű szótöbbséggel, nyílt szavazással, 4 év időtartamra megválasztott vezető tisztségviselők, akik tevékenységüket az Elnökségen belüli munkamegosztás, és az Elnökség Ügyrendje szerint végzik.16 (2) Az Elnökségi tagok feladatköre a Társasági teendők ellátása az Elnökségen belül az Ügyrend szerint kialakított munkamegosztásnak megfelelően. A FELÜGYELŐ BIZOTTSÁG ELNÖKE 16 (1) A 2 főből álló Felügyelő Bizottság Elnökét a Közgyűlés a jelenlévő szavazati joggal rendelkező tagok egyszerű szótöbbségével, nyílt szavazással, 4 év időtartamra választja. (2) A Felügyelő Bizottság Elnökének feladatköre: a) a Felügyelő Bizottság üléseinek összehívása, b) a Felügyelő Bizottság üléseinek előkészítése, megszervezése, c) a Felügyelő Bizottság határozatainak írásos közlése. A FELÜGYELŐ BIZOTTSÁG TAGJA (1) A 2 főből álló Felügyelő Bizottság Elnökön kívüli tagját a Közgyűlés a jelenlévő szavazati joggal rendelkező tagok egyszerű szótöbbségével, nyílt szavazással, 4 év időtartamra választja. (2) A Felügyelő Bizottság tagjának feladatköre a felügyelő bizottsági teendők ellátása a Felügyelő Bizottságon belül a saját Munkarend szerint kialakított munkamegosztásnak megfelelően. 10. Az Egyesület működése és gazdálkodása (1) Az Egyesület, mint társadalmi szervezet tevékenységét a nyilvántartásba vételről szóló határozat jogerőre emelkedése napján kezdheti meg. (2) Az Egyesület tagdíjaiból, részére juttatott támogató befizetésekből és esetleges egyéb jövedelmekből gazdálkodik. (3) A tagdíj összegét a Közgyűlés határozza meg. A tagok tagdíjbefizetéseiről az Elnökség a tagnyilvántartáshoz kapcsolódó nyilvántartást vezet. A tagok a tagdíj megfizetésén túl az Egyesület tartozásaiért saját vagyonukkal nem felelnek. (4) A tagdíj befizetésének határideje minden évben február 28-a. Az alakulás évében az Egyesület bírósági nyilvántartásba vételét követő hónap végéig esedékes a tagdíj befizetése. (5) Az Egyesület a vagyonával önállóan gazdálkodik, tartozásaiért saját vagyonával felel. (6) Az Egyesület gazdálkodása során elért eredményét nem osztja fel, azt az Alapszabályban meghatározott közhasznú tevékenységére fordítja. (7) Az Egyesület az államháztartás alrendszereitől - a normatív támogatás kivételével - csak írásbeli szerződés alapján részesülhet támogatásban. A szerződésben meg kell határozni a támogatással való elszámolás feltételeit és módját. Az igénybe vehető támogatási lehetőségeket, azok mértékét és feltételeit a sajtó útján nyilvánosságra kell hozni. Az Egyesület, mint közhasznú szervezet által nyújtott cél szerinti juttatások bárki által megismerhetők. (8) A közhasznú szervezet a vezető tisztségviselőt, a támogatót, az önkéntest, valamint e személyek közeli hozzátartozóját - a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető szolgáltatások, illetve az egyesület által tagjának a tagsági jogviszony alapján nyújtott, létesítő okiratnak megfelelő juttatások kivételével - cél szerinti juttatásban nem részesítheti.17 17 (9) Az Egyesület váltót, illetve más hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt nem bocsáthat ki. (10) Az Egyesület gazdasági-vállalkozási tevékenységének fejlesztéséhez közhasznú tevékenységét veszélyeztető mértékű hitelt nem vehet fel; az államháztartás alrendszereitől kapott támogatást hitel fedezetéül, illetve hitel törlesztésére nem használhatja fel. (11) A közhasznú szervezet köteles a beszámoló jóváhagyásával egyidejűleg közhasznúsági mellékletet készíteni, amelyet a beszámolóval azonos módon köteles letétbe helyezni és közzétenni. A közhasznúsági jelentés elfogadása a Közgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik. (12) A közhasznú szervezet beszámolójába bárki betekinthet, illetve abból saját költségére másolatot készíthet. (13) Az Egyesületet a tagok elsődlegesen nem gazdasági tevékenység céljára alapították, és az Egyesület vállalkozási tevékenységet kizárólag másodlagos jelleggel, céljainak elérése érdekében, azokat nem veszélyeztető módon folytathat. (14) Az Egyesület feladatait, rendezvényeit projektként is megvalósíthatja, melyekre a Projektfinanszírozási Szabályzat érvényes. Projektnek minősül a Társaság olyan programja, mely szerepel a Társaság közgyűlés által elfogadott programjában, és azt az Elnökség projektnek minősíti és elfogadja a projekt költségvetését. A projektek megvalósításából az Egyesület tagjai, az általuk érintett gazdasági társaságok sem zárhatóak ki, az Elnökség tagjait és az általuk érintett gazdasági társaságokat is beleértve. (15) Az Egyesület, mint közhasznú szervezet feletti adóellenőrzést az adóhatóság, az államháztartásból származó (költségvetési) támogatás felhasználásának ellenőrzését törvény eltérő rendelkezése hiányában az Állami Számvevőszék, az állami vagy önkormányzati költségvetésből, illetve a nemzetközi forrásokból juttatott támogatások felhasználásának ellenőrzését a külön jogszabály szerinti ellenőrzési szervezet, a közhasznú működés feletti törvényességi ellenőrzést pedig a reá irányadó szabályok szerint az ügyészség látja el. (16) A közhasznú szervezet hatvan napon belül köteles kérni a közhasznú jogállásának törlését, ha a közhasznúvá minősítés feltételeinek nem felel meg. (17) Az ügyész a közhasznú jogállás nyilvántartásba vételére illetékes szervnél indítványozhatja a közhasznú jogállás megszüntetését, ha a közhasznú szervezet működése és vagyonfelhasználása az e törvényben, a létesítő okiratban vagy az ennek alapján készített belső szabályzatokban foglalt rendelkezéseknek nem felel meg, és ezen a szervezet az ügyészi felhívás ellenére sem változtat. (18) Közhasznú szervezet közhasznú jogállását az ügyészség indítványa alapján a bíróság megszünteti, ha a szervezet a megszabott határidőn belül nem, vagy nem az előírásoknak megfelelő tartalommal teljesíti a) a számviteli beszámolójának a 30. -ban szabályozott letétbe helyezési, közzétételi kötelezettségét, illetve b) a szervezet - letétbe helyezett beszámolója - nem felel meg a 32. szerinti feltételeknek. (19) A bíróság az ügyész indítványa alapján megvizsgálja, hogy a közhasznú szervezet a közhasznúvá minősítés követelményeinek továbbra is megfelel-e. Ha e követelmények a vizsgált időszakban - az adatokból megállapíthatóan - nem teljesültek, a bíróság a közhasznú jogállás megszüntetéséről határoz, és az erre vonatkozó adatot a nyilvántartásból törli. (20) A közhasznú szervezet a közhasznú jogállásának megszűnésekor köteles esedékes köztartozásait rendezni, illetve közszolgáltatás ellátására irányuló szerződéséből eredő kötelezettségeit időarányosan teljesíteni.18 Az Egyesület képviselete (1) Az Egyesületet az Elnök önállóan képviseli. 12. Az Egyesület megszűnése, az Egyesület átalakulása (1) Az Egyesület, mint közhasznú szervezet vagy jogutód nélkül, vagy jogutóddal szűnik meg. (2) Az Egyesület megszűnik, ha a Közgyűlés a feloszlását vagy más társadalmi szervvel való összeolvadását mondja ki. (3) Az Egyesület átalakulása kétirányú lehet: egyesülés és szétválás. Az egyesülés vagy összeolvadás, vagy beolvadás lehet. (4) Amennyiben jogutóddal történik a megszűnés, a megszűnő szervezet tekintetében végelszámolást kell lefolytatni. (5) Megszűnik továbbá az Egyesület, mint közhasznú szervezet, amennyiben a bíróság azt feloszlatja, illetőleg megszűnését megállapítja. (6) Az Egyesület, mint közhasznú szervezet a közhasznú jogállásának megszűnésekor köteles esedékes köztartozásait rendezni, illetve közszolgáltatás ellátására irányuló szerződéséből eredő kötelezettségeit időarányosan teljesíteni. (7) A jogi személy jogutód nélküli megszűnésének általános esetein túl az Egyesület jogutód nélkül megszűnik, ha a) az Egyesület megvalósította célját vagy az Egyesület céljának megvalósítása lehetetlenné vált, és új célt nem határoztak meg; vagy b) az Egyesület tagjainak száma hat hónapon keresztül nem éri el a tíz főt. (8) Rendelkezés a fennmaradó vagyonról a) Az Egyesület jogutód nélküli megszűnése esetén a hitelezők követeléseinek kiegyenlítése után fennmaradó vagyont az Alapszabályban meghatározott, az Egyesület céljával megegyező vagy hasonló cél megvalósítására létrejött közhasznú szervezetnek kell átadni. A nyilvántartó bíróság jogszabályban meghatározott szervezetnek juttatja a vagyont, ha az Alapszabály nem tartalmaz rendelkezést a megszűnő egyesület vagyonáról, vagy ha az Alapszabályban megjelölt közhasznú szervezet a vagyont nem fogadja el vagy azt nem szerezheti meg. b) A fennmaradó vagyon sorsáról a nyilvántartó bíróság a törlést kimondó határozatában rendelkezik, a vagyonátruházás teljesítésére szükség esetén ügygondnokot rendel ki. A vagyon feletti rendelkezési jog az Egyesület törlésével száll át az új jogosultra. (9) A vezető tisztségviselők felelőssége az Egyesület jogutód nélküli megszűnése esetén: a) Az Egyesület jogutód nélküli megszűnése után a vezető tisztségviselőkkel szemben e minőségükben az Egyesületnek okozott károk miatti kártérítési igényt a jogerős bírósági törléstől számított egy éven belül az Egyesület törlésének időpontjában tagsági jogviszonyban álló tag, vagy az érvényesítheti, akinek a részére a megszűnéskor fennmaradó egyesületi vagyont át kellett adni, vagy ha lett volna vagyon, át kellett volna adni.19 b) Ha az Egyesület jogutód nélkül megszűnik, a hitelezők kielégítetlen követelésük erejéig kártérítési igényt érvényesíthetnek az Egyesület vezető tisztségviselőivel szemben a szerződésen kívül okozott károkért való felelősség szabályai szerint, ha a vezető tisztségviselő az Egyesület fizetésképtelenségével fenyegető helyzet beállta után a hitelezői érdekeket nem vette figyelembe. Ez a rendelkezés végelszámolással történő megszűnés esetén nem alkalmazható Záró rendelkezések (1) A jelen Alapszabályban nem szabályozott kérdésekben a évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről, az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló a évi CLXXV. törvény, a évi CLXXXI. törvény, a 350/2011 (XII.30) Korm. rendelet, a 342/2011. (XII.29) Korm.rendelet, a 5/2012. (II.16.) KIM rendelet, illetőleg a további vonatkozó hatályos jogszabályok rendelkezései megfelelően irányadók. (2) Az Egyesület Alapszabályát a tagok az Általános Vállalkozási Főiskola, 1114 Budapest, Villányi út II. emelet 219. számú termében, augusztus 28. napján a du. 14:30 órai kezdettel tartott Közgyűlésen egyhangúan módosították. (3) Az Egyesület módosított és egységes szerkezetbe foglalt Alapszabályát a Budapest Környéki Törvényszékhez az Elnök az Alapszabály-módosítás elfogadása iránti kérelemmel és a szükséges mellékletekkel együtt benyújtja. Budapest, augusztus 28. Dr. Nagy Sándorné Szegő Andrea Elnök.. Tallér Mária Horváth István Jegyzőkönyv-hitelesítő Jegyzőkönyv-hitelesítő 1114 Bp. Villányi út Bp. Rétihéja u. 6. Előttünk mint tanúk előtt:.. Aláírás.. Név.. Aláírás Név.. Lakcím. Lakcím Igazolom, hogy az Alapszabály egységes szerkezetbe foglalt szövege megfelel a 4.( ) 20.( ) számú közgyűlési határozatában foglalt Alapszabály-módosítás alapján hatályos tartalmának.. Dr. Nagy Sándorné Szegő Andrea, elnök Több megjelenítése
Alapszabály Az Euroatlanti Fiatalok Külpolitikai Egyesülete alakuló közgyűlése az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV Részletesebben Magyar-Koreai Baráti Társaság közhasznú egyesület
Magyar-Koreai Baráti Társaság közhasznú egyesület Alapszabály A Magyar-Koreai Baráti Társaság alakuló közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg a Magyar Köztársaság Polgári Részletesebben Zempléni Fiatalok Határok Nélküli Együttműködéséért
Melódia Kamarakórus Nagytálya Maklár Kulturális Közhasznú Egyesület Alapszabálya (egységes szerkezetben) Az Egyesület neve, székhelye és jogállása (1) Az Egyesület neve: Melódia Kamarakórus Nagytálya Maklár Részletesebben ÜGYREND. Felügyelő Bizottság Szent András Evangelizációs Alapítvány. Székhelye: 1116 Budapest, Fehérvári út 168-178. Alapítva: 2006. január 12.
A L A P S Z A B Á L Y MAGYAR CSIPKEKÉSZÍTŐK KÖZHASZNÚ EGYESÜLETE 1. Az Egyesület neve, székhelye és jogállása 1. Az Egyesület neve: MAGYAR CSIPKEKÉSZÍTŐK KÖZHASZNÚ EGYESÜLETE 2. Az Egyesület székhelye: Részletesebben MÓDOSÍTOTT ALAPSZABÁLY I. 1. Az Egyesület neve, székhelye és jogállása
MÓDOSÍTOTT ALAPSZABÁLY I. A Zempléni Vizilabda Klub Közhasznú Egyesület Közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959. Részletesebben Alapszabály. 2. Az Egyesület székhelye: 9483 Sopronkövesd, Kossuth L. u. 77.
Melódia Kamarakórus Nagytálya Maklár Kulturális Egyesület Alapszabálya (egységes szerkezetben) Az Egyesület neve, székhelye és jogállása (1) Az Egyesület neve: Melódia Kamarakórus Nagytálya-Maklár Kulturális Részletesebben Pro Physica Hallgatói Alapítvány SZEGED
Pro Physica Hallgatói Alapítvány SZEGED Alapító Okirat Ezen Alapító Okirat a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi törvény IV.74/A paragrafusa alapján, önálló jogi személyként működő alapítvány létrehozása Részletesebben ZALA MEGYEI CROHN-COLITIS BETEGEK. Közhasznú Egyesülete
Nytsz.: 1/2014 1 EGED FUTÓ KLUB ALAPSZABÁLY Egységes szerkezetbe foglalása Az Eged Futó Klub a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény, az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint Részletesebben Fiatalok a Kultúráért Közhasznú Egyesület
A Fiatalok a Kultúráért Közhasznú Egyesület közgyűlése az Egyesület módosított és egységes szerkezetbe foglalt alapszabályát az alábbiak szerint állapítja meg: Fiatalok a Kultúráért Közhasznú Egyesület Részletesebben A MOTOROS KÖNNYŰREPÜLŐ SZÖVETSÉG ALAPSZABÁLYA
A MOTOROS KÖNNYŰREPÜLŐ SZÖVETSÉG ALAPSZABÁLYA Jóváhagyta: a 2005. április 8-i közgyűlés Egységes szerkezetbe foglalt alapszabály I. Általános rendelkezések: A Szövetség neve: Motoros Könnyűrepülő Szövetség Részletesebben PLUS+ Egyesület. Alapszabály
PLUS+ Egyesület Alapszabály A PLUS Egyesület alakuló közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959. évi IV. törvény 61. Részletesebben ALAPSZABÁLY. (A 2007. november 05-ei Közgyűlés által jóváhagyott módosításokkal egységes szerkezetben.)
A K Á V A Kulturális Műhely Alapszabályának módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege. I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az egyeseület neve: KÁVA Kulturális Műhely 2. Az egyesület székhelye: 1022 Részletesebben A MAGYAR ÖRÖKSÉGÉRT Közhasznú Egyesület Alapszabálya
A MAGYAR ÖRÖKSÉGÉRT Közhasznú Egyesület Alapszabálya Az Egyesület közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetve a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959. évi IV. Részletesebben Duna Charta Egyesület. Alapszabálya
A Közhasznú Alapítvány alapítója a Bánki Donát Ipari Szakközépiskola és Szakmunkásképző Intézet általános jogutódjaként az Ajkai Szakképző Iskola és Kollégium a közhasznú jogállás megszerzése érdekében Részletesebben Ebgondolat Állat- és Természetvédő Egyesület. Alapszabály
Ebgondolat Állat- és Természetvédő Egyesület Alapszabály Az Ebgondolat Állat- és Természetvédő Egyesület alakuló közgyûlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetõleg a Magyar Köztársaság Részletesebben Nagycenk Fejl déséért - Közhasznú Egyesület Alapszabály
Kibic Közhasznú Sportegyesület Alapszabály Kibic Közhasznú Sportegyesület 2 Alapszabály A Kibic Közhasznú Sportegyesület 2009. június 28-án tartott közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, Részletesebben A KYOKUSHIN SHINJU-KAI KARATE EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
A KYOKUSHIN SHINJU-KAI KARATE EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Az alapítók ezen okirattal kinyilvánítják, hogy az 1989. évi II. törvény és a 2000. évi CXLV. törvény alapján, határozatlan időre jogi személynek minősülő Részletesebben VILATI Sportegyesület. Alapszabály
1 VILATI Sportegyesület Alapszabály Ezen okirat egységes szerkezetben tartalmazza a VILATI Sportegyesület korábbi alapszabályainak módosításait, figyelembe véve az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, Részletesebben ALAPSZABÁLY. Első Magyar Egészségügyi Jogvédő és Önsegélyező Egyesület
ALAPSZABÁLY Első Magyar Egészségügyi Jogvédő és Önsegélyező Egyesület Az Első Magyar Egészségügyi Jogvédő és Önsegélyező Egyesület alakuló Közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg Részletesebben EGYESÜLET VII. CÍM AZ EGYESÜLET FOGALMA, LÉTESÍTÉSE, TAGSÁGA
EGYESÜLET VII. CÍM AZ EGYESÜLET FOGALMA, LÉTESÍTÉSE, TAGSÁGA 3:63. [Az egyesület fogalma] (1) Az egyesület a tagok közös, tartós, alapszabályban meghatározott céljának folyamatos megvalósítására létesített, Részletesebben Alapszabály. 1. Az Egyesület adatai. 2. Az Egyesület célja. 3. Az Egyesület tevékenysége
Pályázati Projektmenedzserek és Tanácsadók Országos Szövetségének ALAPSZABÁLYA módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva I. Általános rendelkezések 1. Az egyesület neve és székhelye: Az egyesület neve: Részletesebben EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRAT
EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRAT Alapító ( - Fővárosi Bíróságon 60468/96 nyilvántartási szám alatt bejegyzett) Budafoki Nyolcévfolyamos Oktatásért Alapítvány (Alapítvány) Alapító Okiratát - Részletesebben Szalacskai Borbarát Egyesület. Alapszabálya (egységes szerkezetben)
Alapszabály Az Együtt Egymásért Kelet-Magyarországon Egyesület közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959. évi IV. törvény Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT (3. sz. módosítással egységes szerkezetben, a 3. sz. módosítás dőlt betűvel szedve Hatályos: 2014. április 1-től)
ALAPÍTÓ OKIRAT (3. sz. módosítással egységes szerkezetben, a 3. sz. módosítás dőlt betűvel szedve Hatályos: 2014. április 1-től) Kerekegyháza Város Önkormányzat Képviselőtestülete (cím: Kerekegyháza, Fő Részletesebben CSERFA Cserháti Falvak Szövetsége a Vidékért Közhasznú Egyesület. Alapszabály
Banki Hitel Károsultjainak Egyesületének Alapszabálya A Banki Hitel Károsultjainak Egyesületét a Fővárosi Bíróság 10896 sorszám alatt nyilvántartásba vette. Budapesten 2007 szeptember 26-án rendkívüli Részletesebben A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület Szervezeti és Működési Szabályzata. A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület
A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA 2008. I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A Sportegyesület jogállása Az Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület alakuló közgyűlése Részletesebben ZAZEE Kulturális Egyesület Alapszabály 2014. május 14-i módosításokkal egységes szerkezetben
ZAZEE Kulturális Egyesület Alapszabály 2014. május 14-i módosításokkal egységes szerkezetben A ZAZEE Kulturális Egyesület közgyűlése az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek Részletesebben Ocean Sailing Óceáni Vitorlázás Sport Egyesület Alapszabálya
Az Ocean Sailing Óceáni Vitorlázás Sport Egyesület Alapszabálya (elfogadva az Egyesület 2013. június 26-án megtartott alakuló közgyűlésén, módosítva a T. Fővárosi Törvényszék 13. Pk.60.467/2013/2 és 13. Részletesebben VADVIRÁG EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
1 VADVIRÁG EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA 1.1. A szervezet neve VADVIRÁG EGYESÜLET 1.2. Székhelye: 7621 Pécs, Szent István tér 17 Civil Közösségek Háza 1.3. Működési területe: Magyarország, különös tekintettel Részletesebben PartyPont Egyesület. 1. Az Egyesület neve, székhelye és jogállása. (3) Az Egyesület működési területe kiterjed a Magyar Köztársaság egész területére.
PartyPont Egyesület ALAPSZABÁLY A PartyPont Egyesület közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959. évi IV. törvény 61. Részletesebben ALAPSZABÁLY. I. Az Egyesület kiemelten közhasznú működési céljai és feladatai azok megvalósítása érdekében
A 101. TÜZÉREZRED ÉS DANDÁR BARÁTI KÖR ALAPSZABÁLYA I. A társadalmi szervezet neve: 101. TÜZÉREZRED ÉS DANDÁR BARÁTI KÖRE A társadalmi szervezet székhelye: Magyar Honvédség Baranya Megyei Hadkiegészítő Részletesebben ALAPSZABÁLY (A MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBEN)
ALAPSZABÁLY / a módosításokkal egységes szerkezetben / ORSZÁGOS HUMÁNMENEDZSMENT EGYESÜLET 1. Az egyesület neve: Országos Humánmenedzsment Egyesület (a továbbiakban: Egyesület). 2. Az Egyesület országos Részletesebben ALAPSZABÁLY 2012 (törölve) 2014.
ALAPSZABÁLY melyet a tagok az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény rendelkezései alapján 1994. szeptember 30. napján elfogadtak, majd többször módosítottak, legutoljára 2013. február 16. napján, Részletesebben ALAPSZABÁLYA. elnevezésű, egyesületi formában működő társadalmi szervezetet.
A ALAPSZABÁLYA Alulírott Alapítók az Egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény 12. (1) bekezdése, illetőleg a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959. évi IV. törvény 61. és következő Részletesebben MAGYAR ERGONÓMIAI TÁRSASÁG ALAPSZAB ÁLYA (Módosította a 2007. október 26-i közgyűlés) (Módosította a 2010. november 19-i közgyűlés)
A BELSŐ MOSOLY KÖZHASZNÚ EGYESÜLET A TERMÉSZETES ÉLETMÓDÉRT Alapszabálya 1122 Budapest, Maros u. 31. Egységes szerkezetben az Egyesület Közgyűlése által elfogadott módosításokkal. 2013. január 12. 2 ALAPSZABÁLY Részletesebben Csolnoki Fúvószenekar Közhasznú Egyesület alapszabálya ALAPSZABÁLY. 1. Az Egyesület neve, székhelye és jogállása
Alapszabály A Monostori Kulturális Egyesület közgyűlése az egyesülési jogról szóló [989. évi II. törvény, illetőleg a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959. évi IV. törvény 61-64. -ai Részletesebben ELŐTERJESZTÉS a KÉPVISELŐTESTÜLET 2011. július 06-ai ülésére
Budapest Főváros IX. kerület Ferencváros Önkormányzata Iktató szám: 161/2011. ELŐTERJESZTÉS a KÉPVISELŐTESTÜLET 2011. július 06-ai ülésére Tárgy: Javaslat a Vállalkozók Ferencvárosért Egyesülethez alapító Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT a módosításokkal egységes szerkezetben
CSEPELI SZALON KULTURÁLIS KÖZHASZNÚ EGYESÜLET Alulírott Alapítók közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg a Magyar Köztársaság 1959. évi IV. törvény ide vonatkozó rendelkezései Részletesebben SZOMBATHELYI SZÉPÍTŐ EGYESÜLET. Alapszabálya
SZOMBATHELYI SZÉPÍTŐ EGYESÜLET Alapszabálya A SZOMBATHELYI SZÉPÍTŐ EGYESÜLET az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959. évi IV. Részletesebben - 1 - A L A P Í T Ó O K I R A T (módosításokkal egységes szerkezetben)
- 1 - A L A P Í T Ó O K I R A T (módosításokkal egységes szerkezetben) Gyula Város Önkormányzatának Képviselő-testülete (5700 Gyula, Petőfi tér 3.) KÖZALAPÍTVÁNYT-t hoz létre. Az alapítvány neve: Egészséges Részletesebben Jászdózsa Község Önkormányzata Képviselő-testületének 2015. február 12-én megtartott rendes ülésének jegyzőkönyvéből.
Alapszabály Budapest, 2014. február I. Általános rendelkezések... 3 II. Az Egyesület célja és feladatai... 3 III. Az Egyesület tevékenységei... 4 IV. A tagsági viszony... 5 V. A tagok... 6 VI. Az Egyesület Részletesebben Alapszabályzat. 2008. március
Kaposmérői Dobogó Egyesület ALAPSZABÁLYA A Kaposmérői Dobogó Egyesület (továbbiakban: Egyesület) Közgyűlése az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról Részletesebben Alapszabály I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. 1. Az Egyesület neve: VAGYUNK Otthontalan Művészek Önsegítő Egyesülete (a továbbiakban: Egyesület)
A "p(mszem KÖZÖSSÉGI MOHEL Y" Egyesület ALAPSZABÁLYA Amelyet a Polgári Törvényk6nyvröJ szóló többször módosftott 1959. évi IV.tv. 61-64. -ai, az Egyesülési Jogról szóló 1989. évi II. tv., valamint a 2007.óktóber Részletesebben A Csepeli Kertbarát Kör Egyesület Alapszabálya
Szervezeti és működési kérdések - civil szervezetek, közhasznúság és változásbejegyzés - NOSZA Egyesület 2014. február 28. Új jogszabályi környezet 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú Részletesebben Közgyűlési jegyzőkönyv
Közgyűlési jegyzőkönyv Készült a CentrArt Művészettörténészek Új Műhelye Közhasznú Egyesület megismételt közgyűlésén 2014. február 21, péntek 17:30 órai kezdettel a Prága Kávézó (1089 Budapest, Baross Részletesebben A Lövő Ifjúsági Klub. Szervezeti és Működési Szabályzata. 2014. November 01-től érvényes
A Lövő Ifjúsági Klub Szervezeti és Működési Szabályzata 2014. November 01-től érvényes 1 A Lövő Ifjúsági Klub Szervezeti és Működési Szabályzata 1. I. Általános rész a.) Az Ifjúsági Klub, az Alapszabály Részletesebben Első Berentei Borbarát Egyesület 3704 Berente Bajcsy-Zs. út 1.
ELSŐ BERENTEI BORBARÁT EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA (egységes szerkezetben, az 5/2011.(III.25.) kgy határozattal módosított 1/2011.(II.23.) kgy határozat alapján) Az Első Berentei Borbarát Egyesület alakuló Részletesebben Rubato Művészeti Egyesület Alapszabálya
Rubato Művészeti Egyesület Alapszabálya A Rubato 1 Művészeti Egyesület 2008. március 31-én az alapító tagok közgyűlésén Alapszabályát a következőkben állapítja meg. I. Általános rendelkezések Az Egyesület Részletesebben IT-Mentor Egyesület ALAPSZABALY
IT-Mentor Egyesület 1. Az Egyesület neve, székhelye és jogállása 1 2. Az Egyesület céljai, feladatai és tevékenységei 2 3. Az Egyesület tagjai 5 4. Tagsági jogok és kötelezettségek 7 5. Az Egyesület szervezete, Részletesebben Partnerségi információs nap a civil szervezetek előtt álló feladatokról
Partnerségi információs nap a civil szervezetek előtt álló feladatokról Főbb jogszabályok Alaptörvény Ptk. Az egyesülési jogról a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról Részletesebben Közhasznú Egyesület. Alapszabály. Az Egyesület neve, székhelye és jogállása
Vatya Népe Hagyományőrző és Íjász Közhasznú Egyesület Alapszabálya A Vatya Népe Hagyományőrző és Íjász Közhasznú Egyesület alakuló Közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg Részletesebben TAGOZATI ALAPSZABÁLY. ÉVOSZ Mérnöki Vállalkozások Tagozata

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
A nyíregyházi reszegregációs ügy | CFCF
A nyíregyházi reszegregációs ügy NyíregyházaA Nyíregyháza szélén található Guszev, vagy más néven Huszár telep egy nehezen megközelíthető zárvány terület, amelyből tömegközlekedéssel nehezen és hosszadalmasan érhető el a belváros. A telep szélén található egy iskolaépület, amelyben 2007-ig a 13. számú általános iskola működött. 2007-ben azonban- a CFCF által a szegregáció miatt indított per nyomására- a város önkormányzata az iskola megszüntetéséről döntött és az iskola tanulóit 6 belvárosi iskolába osztotta szét. A tanulókat reggel és délután iskolabusz szállította. Az alsó tagozatos tanulók integrációja sikeresnek tekinthető, a várakozásoknak megfelelően- komplex integrációs felkészítő programok hiányában- a felső tagozatos tanulók beilleszkedése nem volt zökkenőmentes.
2011-ben az új városvezetés kezdeményezésére a Hajdúdorogi Egyházmegye iskolát nyitott a telepen, miután a korábbi iskolaépületet ingyenes használatba kapta és az önkormányzattól az iskola fenntartásához rendszeres támogatásra is szert tett. Ezzel egyidejűleg az ingyenes iskolabusz szolgáltatást megszüntette az önkormányzat annak kihasználatlansága és költségigényére tekintettel. A valóságban azonban az egyháznak nyújtott támogatás összege közel azonos volt az iskolabusz fenntartási költségével, amelynek kihasználtsága 70% feletti volt.
Az új egyházi iskolába- amely kezdetben a belvárosi görögkatolikus Szent Miklós Általános Iskola tagintézményeként működött- 16 első osztályos tanuló iratkozott be a 2011/2012-es tanévben. Az iskola tanulói a Huszár telepen élő mélyszegény cigány családok gyerekei közül kerültek ki.
A CFCF keresettel támadta az önkormányzat és az egyház között az iskolanyitást lehetővé tevő szerződéscsomagot, amely a kereset szerint nyilvánvalóan jóerkölcsbe ütközött, ezért semmis. A CFCF szerint ugyanis előre látható volt, hogy a város cigánytelepén újranyitott iskolába továbbra csak cigány tanulók fognak beiratkozni, vagyis az iskolanyitás a telepi gyerekek reszegregációjával jár együtt. A CFCF emellett személyiségi jogi perben kérte az önkormányzat felelősségre vonását azért, hogy megszüntette az iskolabusz szolgáltatást, amely az integráció záloga volt, egyúttal lehetővé tette a korábban már bezárásra került telepi iskola újranyitását. Az egyházzal szembeni személyiségi jogi kereset szerint pedig az egyház a saját fenntartásában működő nyíregyházi iskolái között is elkülönítette a roma gyerekeket.
Az önkormányzat a perben eddig meglehetősen passzív szerepet játszott, említésre méltó kimentési bizonyítást nem végzett. Az egyházi fenntartó ezzel szemben számos, érdemi védekezést terjesztett elő, többek között az alábbi érvek mentén kérte a felperesek keresetének elutasítását:
1. felekezeti oktatást biztosít, amely ezért kivételt jelent az Ebktv. szegregáció tilalmát kimondó szabályai alól, az iskola felekezeti és nem etnikai alapon szerveződött; 2. vitatja, hogy az iskolába kizárólag roma gyerekek iratkoztak volna be, ezzel tulajdonképpen ellentmond a város hivatalos, esélyegyenlőségi tervezéssel kapcsolatos dokumentumainak;
3. az egyház szerint az integráció meghaladottá volt, az általa nyújtott „szeretet alapú” oktatás megfelelőbb a gyermekek számára, így a tanulókat nem éri hátrány;
4. az egyház szerint az iskolába beiratkozó gyerekek szülei a felekezeti oktatás szabad megválasztásához fűződő jogukkal élve döntöttek az egyházi iskola mellett, döntésüket az iskola közelsége és az befolyásolta, hogy a belvárosi iskolákban zaklatják, megkülönböztetik gyerekeiket.
Az elsőfokú bíróság döntése (2014) 2014. február 28-án hozta meg ítéletét a Nyíregyházi Törvényszék. A törvényszék megállapította, hogy a roma tanulókat iskolák között különítették el, és hogy az önkormányzatnak az iskolaépület ingyenes használatba adására, illetve az iskolabusz megszüntetésére vonatkozó döntése a roma gyerekek szegregációját eredményezte.
A bíróság ítélete szerint nem szolgálhatott a görögkatolikus egyház kimentéséül az a tény, hogy felekezeti oktatást nyújtott. Rámutatott arra, hogy az iskola tanulóinak szülei a huszár telepi iskolát nem annak felekezeti jellege miatt választották, hanem annak közelsége miatt, illetve a belvárosi iskolákban folyó zaklatás okán. A bíróság megtiltotta a jogsértés folytatását és eltiltotta az egyházat új első osztályok indításától.
A bíróság azonban elutasította a jogsértés megszüntetésére irányuló felperesi keresetet azért, mert álláspontja szerint a bíróságok nem rendelhetik el az iskola teljes bezárását, hiszen az sérteni a szülők szabad iskolaválaszához fűződő jogát, egyúttal olyan közjogi jogviszonyokat érintene, amelyek meghaladják a polgári bíróságok hatáskörét. 2014. november 6-án a Debreceni Ítélőtábla helybenhagyta az elsőfokú ítéletet. A Kúria 2015. április 22-én azonban hatályon kívül helyezte az alsóbb bíróságok döntését és elutasította a CFCF keresetét. A Kúria döntés letölthető innen. Jogi kifejezések: Közérdekű ügyek

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria


ad)72
24. §73 (1) Az első fokú etikai eljárásban a bizonyítási eljárás keretében tárgyalás tartása kötelező.
25. § (1)74 A kiszabható etikai büntetések:
(2)75 Az (1) bekezdés a), b), d) és e) pontjában szereplő etikai büntetések az (1) bekezdés c) pontja szerinti etikai büntetéssel együttesen is alkalmazhatók.
(3)76 Az elsőfokú etikai bizottság legalább 5 tagú, a másodfokú etikai bizottság legalább 11 tagú.
(4)77 Az első- és a másodfokú etikai bizottság akkor határozatképes, ha az ülésen tagjainak több mint a fele jelen van. Az első- és másodfokú etikai bizottság határozatot a jelen lévő tagjainak szótöbbségével hoz
(5)78 Az (1) bekezdés d) pontja szerinti etikai büntetés alkalmazásához a bizottság jelen lévő tagjainak kétharmados szótöbbsége szükséges. Az (1) bekezdés f) pontja szerinti etikai büntetés alkalmazásához a bizottság jelen lévő tagjainak egyhangú döntésével meghozott egyetértő szavazata szükséges, azzal, hogy a szavazás során a tartózkodást ebben az esetben nem lehet egyetértő szavazatnak tekinteni.
(7)79 Az (1) bekezdésben megjelölt etikai büntetés jogerős kiszabásáról szóló döntést közölni kell az eljárás alá vont személy egészségügyi tevékenysége szerinti működési nyilvántartást vezető szervvel is.
25/A. §80 (1) A 25. § (1) bekezdés f) pontja szerinti kizárás etikai büntetés csak az etikai kódexben meghatározott esetekben alkalmazható.
26/A. §81 (1) Az etikai bizottságok, valamint azok tagjai egyedi ügyekben lefolytatott etikai eljárásaik során sem irányítási, felügyeleti jogkörben, sem az adott szervbe tisztségviselő-választási jogkörrel rendelkező szerv által nem utasíthatóak.
(9)82 A szakmai kamarák az alapszabály, valamint az etikai kódex elfogadásáról vagy módosításáról hozott döntést hivatalból, az egyéb határozatot pedig felhívásra – az elfogadástól, illetőleg a felhívástól számított 15 napon belül – törvényességi ellenőrzés céljából a miniszter rendelkezésére bocsátják.
(10)83 A szakmai kamara országos felügyelőbizottságába az egészségügyért felelős miniszter egy – kizárólag tanácskozási jogkörrel rendelkező – állandó tagot delegál.
(11)84 A szakmai kamara az előző évi költségvetésének végrehajtásáról minden év május 31-ig írásban beszámol a miniszternek.
29/A. §88 (1) A szakmai kamarai tagdíj mértékét – a (2) bekezdésben foglalt követelmények betartásával – a szakmai kamara alapszabályában kell meghatározni.
31. §90 A 11. § (1) bekezdése szerinti korlátozás szempontjából a 2011. április 1. előtt betöltött tisztséget nem kell tekintetbe venni, a korlátozást a 2011. április 1-jét követő első alkalommal történő megválasztástól kell számítani.
32–33. §91
33/A–33/B. §92
33/C. §93
72 A 23. § (5) bekezdés a) pont ad) alpontját a 2013: LXXXI. törvény 42. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
73 A 24. § a 2011: XXIII. törvény 19. §-ával megállapított szöveg.
74 A 25. § (1) bekezdése a 2011: XXIII. törvény 20. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
75 A 25. § (2) bekezdése a 2011: XXIII. törvény 20. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
76 A 25. § (3) bekezdése a 2011: XXIII. törvény 20. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
77 A 25. § (4) bekezdés nyitó szövegrésze a 2011: XXIII. törvény 20. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
78 A 25. § (5) bekezdése a 2011: XXIII. törvény 20. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
79 A 25. § (7) bekezdése a 2007: LXXI. törvény 36. § (9) bekezdésének r) pontja, a 2009: LVI. törvény 357. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
80 A 25/A. §-t a 2011: XXIII. törvény 21. §-a iktatta be.
81 A 26/A. §-t a 2011: XXIII. törvény 22. §-a iktatta be.
82 A 27. § (9) bekezdése a 2011: XXIII. törvény 23. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
83 A 27. § (10) bekezdését a 2011: XXIII. törvény 23. § (2) bekezdése iktatta be.
84 A 27. § (11) bekezdését a 2012: LXXIX. törvény 102. § (3) bekezdése iktatta be.
85 A VIII. fejezetet a 2014: CXI. törvény 97. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
86 A 29. § (1) bekezdés b) pontja a 2011: XXIII. törvény 30. § j) pontja szerint módosított szöveg.
87 A 29. § (4) bekezdését a 2011: XXIII. törvény 24. §-a iktatta be.
88 A 29/A. §-t a 2011: XXIII. törvény 25. §-a iktatta be.
89 A 30. § (3) bekezdését a 2011: XXIII. törvény 26. §-a iktatta be.
90 A 31. §-t a 2011: XXIII. törvény 33. § (1) bekezdés d) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2015: LXXVII. törvény 77. §-a iktatta be.
91 A 32–33. §-t a 2014: CXI. törvény 97. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
92 A 33/A–33/B. §-t a 2011: XXIII. törvény 28. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2014: CXI. törvény 97. § b) pontja.
93 A 33/C. §-t a 2011: LXXXI. törvény 49. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2014: CXI. törvény 97. § b) pontja.