text:
OIT: javaslatcsomag a Fővárosi Bíróság hatékonyabb működésére
2011. március 11. péntek, 13:00
MTI 2011. március 11., péntek 12:56
A Fővárosi Bíróság (FB) működéséhez elengedhetetlen a létszámmal való ésszerűbb gazdálkodás, felül kell vizsgálni az igazgatási és szakmai vezetői tisztségeket, arányosabb bírói munkaterhet kell kialakítani, javítani kell az ítélkezés időszerűségét, erősíteni a kollégiumi szakmai tevékenységet - többek között ezeket a javaslatokat fogalmazta meg az Országos Igazságszolgáltatási Tanács (OIT), miután áttekintette az FB igazgatási vizsgálatának főbb megállapításait.
A testület csütörtöki ülésén foglalkozott a Fővárosi Bíróság általános helyzetével, megállapításait pénteken közleményben juttatta el az OIT Hivatala az MTI-nek.
A közlemény emlékeztetett: a testület januárban rendelte el a Fővárosi Bíróság vezetésének igazgatási vizsgálatát, miután Gatter László december 31-i hatállyal lemondott az FB elnöki posztjáról.
Mint írták, a vizsgálatot nagy tapasztalattal rendelkező bírósági vezetők végezték. A bizottság komplex módon vizsgálta meg a Fővárosi Bíróság létszámhelyzetét, ügyforgalmi adatait. Értékelte a vezetők igazgatási intézkedéseit, azok végrehajtását és az ellenőrzést. Különös tekintettel volt a hosszú pertartamú ügyek intézésére.
A vizsgálat megállapította, hogy "a Fővárosi Bíróságnak az ügyérkezésből való részesedésének aránya 2002-től kezdődően minden évben meghaladta az engedélyezett bírói létszámból való részesedését”, az igazságügyi alkalmazottak számaránya az országos átlagot nem éri el. Megállapították azt is, hogy a bírák munkaterhének kialakulásában nagy szerepe van a fluktuációnak, illetve a tartós távollétek magas arányának.
Véletlenszerűen kiválasztott, két éven túl folyamatban lévő csaknem 700 ügy vizsgálata alapján arra jutottak, hogy a pervezetés több esetben célszerűtlen, a tárgyalásokat többször, indokolatlanul elhalasztják, az új tárgyalás kitűzése formális. A jelentés utal arra is, hogy az eljárási jogszabályok egyes jogintézményei is gyakran az eljárás elhúzódásához vezetnek.
Az OIT az FB helyzetének javítása érdekében javaslatokat fogalmazott meg. A feladatok elvégzésére konkrét határidőket szabott azzal, hogy végrehajtásukról 2011. október 31-ig be kell számolni.
A létszámmal való ésszerűbb gazdálkodással összefüggésben azt rögzítette, hogy a cél bírók mentesítése azoknak a feladatoknak az ellátása alól, amelyeket törvény alapján bírósági titkárok, illetve bírósági ügyintézők is elintézhetnek. Csökkenteni kell a bírák adminisztrációs munkaterhét az igazságügyi alkalmazottaknak az ítélkezést segítő feladatokra történő átcsoportosításával, illetve bizonyos területeken a létszámuk emelésével.
Az OIT szerint felül kell vizsgálni szervezeti egységenként az igazgatási és szakmai vezetői tisztségek indokoltságát. Az üres vezetői álláshelyekre pályázatot kell kiírni. Meg kell határozni ítélkezési szintenként és ügyszakonként a bíróktól elvárható és számon kérhető éves teljesítményeket.
A Fővárosi Bíróság és a kerületi bíróságok ítélkezését érintően az arányosabb bírói munkateher kialakítására átcsoportosítási tervet kell készíteni - sorolta fel az OIT a feladatok között. A testület azt is javasolta, hogy az ítélkezés időszerűségének javítására ki kell alakítani az egy éven túli ügyek folyamatos ellenőrzését és a két éven túli ügyek egységes ellenőrzési rendszerét és módszereit, ideértve az ellenőrzés elmaradásának a vezetőkre is kiterjedő jogkövetkezményeit.
Az OIT szerint erősíteni kell a kollégiumok szakmai tevékenységét, szélesebb körben bevonva a kerületi bíróságokat. Emellett a polgári és a büntetőkollégium belső munkaszervezetét át kell alakítani azért, hogy a feladatkörök megosztása a kollégiumvezető és a kollégiumvezető-helyettes között a jelenleginél jobban szolgálja a szakmai és igazgatási teendők színvonalasabb ellátását. Az ügyelosztási rendet is meg kell változtatni, hogy rugalmasabban szignálhassák ki az ügyeket. A bírák ítélkezésének szakmai színvonalemelése érdekében elengedhetetlennek nevezte az OIT az oktatás célirányzott szervezését és fejlesztését.
Az OIT felkérte hivatalát, hogy a vizsgálati megállapításokkal összhangban - a bíróságok véleményének beszerzése után - készítsen előterjesztést a büntetőeljárásról, a polgári perrendtartásról, a bírák jogállásáról és az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló törvények, illetőleg a bírósági szervezet belső igazgatási szabályzatainak módosítására.
A testület közleménye megemlíti azt is, hogy az OIT márciusi ülésén új tagként köszöntötte Vitányi István (Fidesz) országgyűlési képviselőt, a számvevőszéki és költségvetési bizottság tagját, aki a kormányhivatali teendői miatt tagságát megszüntető Kerényi Jánost váltja a poszton.
Csütörtöki ülésén az OIT kinevezte az első és másodfokú Szolgálati Bíróság elnökeit és tagjait is.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Nem sértett egyezményt a céges gépen tárolt pornográfia miatti elbocsátás | Strasbourgi Figyelő
no. 588/13
Az ügy kérelmezője, Eric Libert 1976 óta a francia nemzeti vasúttársaságnál (SNCF) dolgozott, az eset idején mint az Amiens-i régió biztonsági egységének alelnöke. 2007-ben felfüggesztették állásából, mert a gyanú szerint hamisan állította egy jelentésében, hogy egy beosztott megengedhetetlen hangon beszélt egy kollégával. Az eljárást néhány hónappal később megszüntették, a kérelmező pedig kérte, hogy helyezzék vissza korábbi munkakörébe. A vasúttársaság egy másik pozíciót ajánlott neki, a kérelmező azonban ragaszkodott a visszahelyezéshez.
Ez 2008. március 17-én meg is történt. Ekkor a kérelmező érzékelte, hogy céges laptopját a cég lefoglalta tőle. Április 5-én a vezetőség meghallgatásra hívta, ahol közölték vele, hogy az őt helyettesítő kolléga a szolgálati számítógépen gynaús dokumentumokat talált, amit jelentett a vezetőségnek. Ezt követően a számítógépet átvizsgálták, ahol többek között a vasúttársaság biztonsági szolgálatának logójával ellátott igazolásokat, valamint jelentős mennyiségű pronográf kép- és videóanyagot találtak.
A kérelmező védekezésében kapcsolatban előadta, hogy saját számítógépe meghibásodását követően egy saját pendrive-ról kerülhettek a munkahelyi gépre a kérdéses dokumentumok. A “fun” című mappában talált pornográf felvételekkel kapcsolatban előadta, hogy azokat általa ismeretlen kollégái küldték neki a vállalat intranet rendszerén keresztül. A kérelmezőt a fegyelmi eljárást követően 2008. július 17-én elbocsátották, arra hivatkozva, hogy magatartása a vállalat etikai szabályzata és az informatikai eszközök felhasználói szabályainak megsértése mellett a biztonsági szolgálati vezetőktől elvárható példamutatással is összeegyeztethetetlen volt.
Libert úr a döntést megtámadta a bíróságon. Arra hivatkozott, hogy a számítógép “D” meghajtóját, amelyen a kérdéses tartalom is volt, “D:/ személyes adatok” elnevezéssel használta a gépen, így azt a munkáltató nem kutathatta volna át. Az elbocsátást azonban az első fokú Amiens-i Munkaügyi Bíróság és az Amiens-i Fellebbviteli Bíróság is helybenhagyta. A harmadik fórumként eljáró Semmítőszék 2012. júliusi döntésében a Fellebbviteli Bírósággal egyetértve arra jutott, hogy az elbocsátás jogszerű volt, mert a munkahelyi gépen tárolt adatokról vélelmezett, hogy azok az alkalmazott munkavégzéséhez kapcsolódnak, kivéve, ha az alkalmazott egyértelműen megjelöli a magánhasználatú adatokat. A vasúttársaság laptopjain a “D” meghajtó eredeti neve “adatok”, funkciója pedig a céges adatok tárolása. A francia bíróságok szerint a teljes “D” meghajtó átnevezésével a céges laptopon tárolt valamennyi, általa létrehozott fájlt pedig a munkáltató a meghajtó egyszerű átnevezésével nem minősítheti személyes adatnak.
A hazai jogorvoslati lehetőségek kimerítését követően a kérelmező az Egyezmény magán- és családi élet védelmét rögzítő 8. cikk megsértésére hivatkozva a Bírósághoz fordult.
Az SNCF fegyveres biztonsági szolgálatának tagjai. Forrás: bit.ly/2YY46uY
A 8. cikk alkalmazhatósága
A francia kormány vitatta, hogy a 8. cikk egyáltalán alkalmazható lenne az ügyben. A Bíróság felidézte a Halford-ügyet, amiben a kérelmező irodájában két munkahelyi telefon volt, egyik kifejezetten a magáncélú hívások lebonyolítására. Az erről a telefonról indított hívásokat a Bíróság a 8. cikk védelmi körébe tartozónak ítélte arra tekintettel, hogy a kérelmező hölgy alappal bízhatott az ezekről indított hívások bizalmasságában. Korábban a 8. cikk hatálya alá tartozónak minősítette a Bíróság a Copland-ügyben a vita tárgyát képező munkahelyi e-maileket és a munkavállaló internethasználatának monitorozásából leszűrhető személyes adatokat is. A Bíróság tehát bizonyos körülmények között a magánélethez tartozónak minősíti a céges számítógépen tárolt adatokat, amennyiben azokat az alkalmazott egyértelműen privátként jelöli meg. A Bíróság a konkrét ügyben azt is figyelembe vette, hogy az SNCF vasúttársaság nem tiltotta, hogy a céges laptopokat az alkalmazottak magáncélra is használják. Minderre tekintettel nem volt akadálya annak, hogy a Bíróság a 8. cikk fényében érdemben vizsgálja a kérelmet.
A vasúttársaság mint állami szereplő
A 8. cikk szövege az állami (hivatalos magyar fordításban a “hatóság”) beavatkozást tiltja, illetve köti feltételekhez. A Bíróság ugyanakkor a nagykamarai Bărbulescu-ügyben kimunkálta, hogy bizonyos esetben az államnak a magánfelek közötti jogsértés ellen is védelmet kell nyújtania. Utóbbi esetben az államnak korlátozottabb a felelőssége, és a vizsgálati szempontok is eltérőek, így a Bíróságnak el kellett döntenie, hogy a vasúttársaságot az ügy megítélése szempontjából állami szereplőnek (“hatóságnak”) minősíti-e.
A francia kormány arra hivatkozott, hogy an SNCF üzleti tevékenységet folytat, alkalmazottaival magánjogi (munkajogi) kapcsolatban áll, munkajogi jogvitáit a polgári (munkaügyi) bíróság dönti el, így a cégnek az alkalmazottaival kapcsolatos aktusai nem tekinthetők állami cselekvésnek. A Bíróság ugyanakkor rámutatott, hogy a vasúttársaság monopol piacon közfeladatot lát el, állami felügyelet alatt, implicit állami garanciával működik, vezetőit az állam nevezi ki így a Kotov[GC], Liseytseva és Samsonov-ügyek fényében a 8. cikk szempontjából állami szereplőnek (“hatóságnak”) minősül.
Jogszabályi környezet, legitim cél, szükségesség egy demokratikus társadalomban
A Bíróság elfogadta, hogy a francia jog a kérdéses időben kellő egyértelműséggel szabályozta, hogy a munkáltató milyen feltételekkel vizsgálhatja át a céges számítógépeket. Eszerint a munkáltató a céges adatokhoz bármikor hozzáférhet, a személyesnek megjelölt fájlokat azonban csak “komoly kockázatot jelentő”, illetve kivételes esetben nyithat meg, ezeket is csak a munkavállaló jelenlétében (vagy annak időben való értesítését követően). A francia bíróságok alkalmazták is e feltételrendszert, és arra jutottak, hogy a kérelmező nem jelölte meg megfelelően a magánjellegű adatokat, így a munkáltató jogszerűen ismerte meg azokat.
A gépen tárolt adatokhoz való hozzáférés – a feltételek teljesülése esetén – a munkáltató jogos érdekét szolgálja, amit a Bíróság az Egyezménnyel összhangban álló, legitim szabályozói célnak ismert el.
A francia bíróságok döntésének vizsgálata során a Bíróság értékelte, hogy e fórumok a teljes “D” meghajtó átnevezését nem tartották megfelelő megjelölésnek arra tekintettel, hogy ez a meghajtó a céges adatok tárolására hivatott tárkapacitást biztosította, továbbá hogy a “privé” helyett “personnel” megjelölés (“privát” helyett “személyes”) és a pornográf tartalmat tároló “rires” (“vicces dolgok”) almappa-elnevezés nem utalt kellőképpen egyértelműen az adatok magánjellegére. A francia másodfokú döntés arra jutott, hogy bár a társaság megtűrte az esetenkénti magáncélú felhasználást, az etikai szabályzat előírásai szerint a céges számítógépeket csak munkára lehetett használni. Erre tekintettel a hazai fórumok a kihágás súlyával nem tekintették aránytalannak az elbocsátást.
A Bíróság a hazai bíróságok döntésének vizsgálata során kiemeli, hogy az ügy összes körülményének mérlegelésére e hazai fórumok a legalkalmasabbak, a Bíróság pedig alapvetően azt vizsgálja, hogy a mérlegelés minden releváns szempontot figyelembe véve történt-e. Jelen ügyben a Bíróság hangsúlyozta, hogy az Egyezményre épülő esetjog elismeri az államok bizonyos fokú mérlegelési jogát (“margin of appreciation”) is. Mindezek fényében a hét fős kamara úgy ítélte meg, hogy a francia fórumok megfelelő szempontokat mérlegeltek az ügy eldöntése során. Megjegyezte ugyan, hogy a Semmítőszék is a “personnel” (személyes) szót használja a magáncélú adatok megjelölésére vonatkozó saját gyakorlatában. Arra is tekintettel azonban, hogy a vasúttársaság főszabályként tiltja a számítógépek személyes célokra való használatát, és hogy az összesen 1.569 pornográf fájl 787 megabájt tárhelyet foglalt el,
a Bíróság az eset összes körülményét figyelembe véve 6:1-es szavazataránnyal úgy döntött, hogy a francia bíróságok nem lépték át a mérlegelési jog biztosította kereteket, így mellőzte az egyezménysértés megállapítását.
A kérelmező az eljárás tisztességességét vitató, 6. cikkre alapított panaszát a Bíróság nyilvánvalóan megalapozatlannak minősítette.
Címlapképünk illusztráció. Forrás: https://on.ft.com/2Z1R9Ai
8. cikk / Kulcsfontosságú ügy / Magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jog

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság