text:
Mikor van vége a nyomozásnak?forrás főoldal vissza
Lhotse 2007.01.18. 10:23
Éljen, éljen, alakul a vita! :) Majd visszanézek, de most kevés az időm, meg kíváncsi vagyok ObudaFan álláspontjára is. (Természetesen, ha nem akarsz ennyi energiát szentelni a témának, azt is megértem. :))
Szóval: a bírói gyakorlat szerintem nem egyszerűen rossz, de katasztrófális. Ahogy művelt német kollégám mondta - őszinte gyermeki csaodálkozásal hangjában - szembesülve a magyar jogrend néhány intézményével: "Das ist ein Kindergarten!"
Dr.Attika 2007.01.18. 08:08
De lehetőséget ad. j) pont.
ObudaFan 2007.01.17. 21:14
A bíróságnak viszont erre a Be. nem ad lehetőséget, mivel ezt az esetet nem sorolja fel a 267. § (1).
Dr.Attika 2007.01.17. 20:03
És miért nem? A nyomozás határidejét hosszabbító ügyészi határozatok határnapot tartalmaznak. A két év egy abszolút határidő- a kivételtől eltekintve. Pontosan a bíróságnak kellene az ügyészeket "kordában tartani".
ObudaFan 2007.01.17. 19:08
A bírói gyakorlat a Be. szövegére épül. Ezen segíthetne az Alkotmánybíróság, de kis odafigyeléssel a jogalkotó is. Amíg egyik sem teszi, a bíróság az eddigi gyakorlatnak megfelelően fog eljárni.
Azzal egyetértek, hogy jó, ha ilyen fórumokon jogászok vitatnak meg ilyen kérdéseket. Azt nem tartom jónak, ha a nem jogászoknak jogászok alaptalanul állítják konkrét ügyekről, hogy ott valami igazán rendkívüli, az addigi gyakorlattól elszakadt dolog történik, ha ez nem történik. Aki ismerte az új Be. óta kialakult gyakorlatot, az tudja, hogy a 2 éves határidő túllépésére tekintettel a bíróságok eddig sem szüntették meg az eljárást.
JuKids 2007.01.17. 12:02
Dr.Attika,
kösz, hogy elolvastad az írásomat, ezzel máris többet foglalkoztál az ügyemmel, mint az azt 14 hónapon át felügyelő ügyész (kiemelt ügy volt - Ti tudjátok mit jelent ez, én csak annyit tudok a sajtóból, hogy eszerint egyenrangúként kezeltek a móri vérengzőkkel...), vagy az ítéleteket hozó bírák. ;-) Egyébként teljesen igazad van, a topic másról szól, ugyanakkor megjegyzem, hogy én sem a gyp. megítéléséről írtam, ugyanis láthatod, hogy az ügyem nem arról szólt, az csak az ürügy volt ahhoz, hogy egy 100%-ban törvénytelen eljárást elrugdossanak a jogerős marasztaló ítéletig - de ez tényleg más téma.
Kösz az infókat, számítok Rád más topicokban is! ;-)
bootmaker 2007.01.17. 11:03
Na végre valaki ki merte mondani, és telyesen igaza van. A nagy nyereség melett nagy kockázat is van, ez köztudott, rosszul, felelőtlenül kockáztattak a befektetők.B
Dr.Attika 2007.01.17. 10:29
Akkor most HAJRÁ!!!!
Irjon valaki egy publikációt e témában!Talán a bírók is olvassák e honlapot.Egyébként itt mutatkozik meg, hogy a bíróság nem független a közhangulattól sem. Ha "tökös" lenne a bíró, akkor megszüntette volna az eljárást. Nem "tökös", mert fél a "népharagtól". Én itt látom a jog halálát. A Baumag- ügyben minden garancia nélkül a banki kamatokat jóval meghaladó hozamot igérő "kóklerre" bíztak cca. 160 milliárd forintot saját pénzükkel felelőtlenül bánó emberek. Semmilyen garancia nem volt. Egy "tüzépes" üzleti zseniére alapozva. A "tüzépes" egy stróman. Miért kéne a jognak ilyen felelőltlen "befektetői " kört védeni?!
Dr.Attika 2007.01.17. 09:58
Kedves ObudaFan!Itt semmilyen összeesküdésről nincs szó. Gyakorló jogászok, lényeges büntetőeljárásjogi kérdéseket akarnak megválaszolni. Kérném a kérdésben a szakmai álláspontodat! Azt meg ne vitassuk, hogy a "független bíróság" a balekok nyomásgyakorlását figyelembe fogja venni minden döntésénél.
Lhotse 2007.01.17. 09:29
ObudaFan: nem gondolod, hogy a "töretlen bírói gyakorlat" semmibe vesz egy fontos garanciális elemet? Lehet gyakorlat, de attól még rossz. Szerintem megérne az ügy egy alkotmánybírósági döntést, amelynek eredménye - álláspontom szerint - nem lehet más, minthogy konkrét következménye legyen a kétéves határidő túllépésének, vagy legalább kimondassék, hogy meddig tart a nyomozás. Pl. emígyen: ... az iratoknak az ügyészséghez történő megérkezéséig tart. (Bár ez szerintem nem jó, hiszen az ügyész is nyomozhat...) Akkor inkább ez: ... a vádemelésről szóló ügyészi döntés (határozatnak kellene lennie, amelyet a terheltel is közölnek...) meghozataláig tart. Nos és ettől kezdve kuss, csak akkor lehet tovább nyomozni, ha nyomozás-kiegészítést rendelnek el, de már csak a bírósági szakban!!!
Csak hirtelenjében két lehetőség, amellyel egyértelművé lehetne tenni a dolgot, ami szerintem szükséges egy ilyen jelentőségű jogokat érintő kérdésben.
Dr.Attika 2007.01.17. 08:02
JuKids! Elolvastam a legutóbbi hozzászólásodat. Ezen a topicon nem a gyermekpornó büntetőjogi megítélése a téma, hanem a két éves nyomozati határidő megítélése. Amit leírtál abból is az derül ki, hogy a nyomozás megszünte után emeltek vádat, ami áláspontom szerint eljárás megszüntető ok.
JuKids 2007.01.16. 13:25
kösz, megerősítettél, már csak egy kis idő kellene és befejezem a felülvizsgálati indítványomat (már elkezdtem, pár éve írom). ;-)
"A bírónak nem igen tűnik fel, mert ő a vádiratra fókuszál. Gondolom volt több száz oldal nyomozati anyag és nem vette észre. A védő nem jelezte a gyanusítás hiányát?"
Én magam jeleztem, elég egyértelműen, a bizonyítási indítványom legelején, illetve bővebben ki is fejtettem később. A vádirat egyetlen kijelentését atomjaira szedtem és bebizonyítottam a teljes alaptalanságát. Kértem, hogy idézze be a tárgyalásra a szakértőket, egyenként felsorolva, és hogy kitől mit szeretnék kérdezni, mert erre kifejezett kérésem ellenére sem rendőrségi, sem ügyészi szakban nem került sor, mint ahogy az iratismertetést is csak elkezdte az előadóm, de „nem érek rá egész nap magával foglalkozni, van más ügyfelem is magán kívül, különben sem vagyok a titkárnője, nem kell leírnom, amit mond” felkiáltással (ezt a bizonyítási indítványomból idéztem) 20 perc után lezárta a jegyzőkönyvet azzal, hogy majd az ügyészségen folytathatom, ezt írásban kértem az ügyésztől, csakúgy, mint a szakértőkhöz kérdések intézését, de nem reagált, hanem csak vádat emelt, mint ahogy a bíró sem hívta a be a tárgyalásra a szakértőket, ugyanakkor el se utasította az indítványomat. Van rá magyarázat: se az ügyész, se a bíró nem olvasta el az indítványaimat (pedig benne vana nyomozati anyagban mindkét irat - meg a többi is).
A vádirat:
„Jurkovics Károly [személyi adatok] vádlott 1997. március 19.-től folyamatosan az Internetről és más módon tiltott, kiskorúakat ábrázoló pornográf felvételeket töltött le, azokat rendszerezte és részint CD lemezeken, részint számítógépének merevlemezén tárolta. [darabszámok felsorolása] A tényállást a lefoglalási jegyzőkönyvek, a számítógép-szakértői vélemény és az orvosszakértői vélemény alapozza meg. A leírt tényállás alapján Jurkovics Károlyt vádolom 1475 rb. a Btk. 195/A. § /1/ bekezdésbe ütköző tiltott pornográf felvétellel visszaélés bűntettével.”
Gondolom jogismerő számára feltűnik, hogy lefoglalási jegyzőkönyvekkel (reklámszatyrokban elvitt CD-k), darabszámokat megjelölő szakértői jelentések (számtech.: több százezer szexuális tartalmú kép, orvos: ezernél több kiskorút ábrázoló pornográf kép) bizonyítja a vád a szándékos bűncselekmény elkövetését, mintha pl. a szándékos emberölés bizonyításához elég lenne, hogy valaki meghalt. ;-) Kedvencem az "azokat rendszerezte" rész, amire még visszatérek... A tárgyaláson jött elő az ügyész (egy másik képviselte a vádat, a vádiratot író ügyész csak nézőként vett részt a tárgyaláson, niylván nem tudott volna mit mondani, inkább a főnökére bízta, hogy indokolja meg, miért is emelt vádat ő) azzal, hogy a fájlnevek bizonyítják a szándékosságot, és ezt alátámasztotta egy, azaz egyetlen egy darab fájlnévvel, a fájlneveket felsoroló szakértői jelentés 5. oldalának közepéről, tehát több száz irreleváns fájlnév átolvasása után talált egyet, ami gyerekpornóra utal (a bíró szerint a "sexedu.jpg"-t, mivel a fájlt az ügyész nem nevezte meg, csak a bekezdést olvastatta fel a bíróval, és hozzátette, hogy "egyértelmű", hogy a meg nem nevezett képen "nem a Fradi focizik az Újpesttel" - nagggyon vicces csávó volt az ügyész), ezt a bíró kiegészítette a "miez.jpg"-vel, ami meg aztán végképp. Csöppet se hazudott az ügyész a bíró szemébe, hogy itt több ezer egyértelműen gyerekpornóra utaló fájlnév van, és csöppet sem járatta le magát a bíró a "miez.jpg"-vel, ami azt bizonyítja szerinte, hogy megnéztem, hogy "mi az" ("miez" = "mi az"). ;-) A másodfok, miután további több tucat oldalon szóról szóra kielemeztem a vád és az elsőfokú ítélet teljes értelmetlenségét, csak ennyit mondott: az első fokú bíróság helyesen megindokolta, hogy milyen bizonyítékot miért fogadott el...
Az elsőfokra beadott bizonyítási indítványom eleje, dönts el, vajon a bíró mire fókuszált:
"Budapest II. és III. kerületi Bíróság részére1.B.III.148/2004
Tárgy: bizonyítási indítványok megjelölése,a vádemelésben foglaltak pontosítása
Amikor 2004. január 27-én megkaptam a Budapest II. és III. kerületi Ügyészség határozatát, amelyben az ügyész úr 14 hónap eltelte után bűncselekmény hiányában megszüntette az ellenem tiltott pornográf felvétel készítése bűntettének megkérdőjelezhetően (és panaszaimban számtalanszor meg is kérdőjelezetten) alapos gyanúja miatt indított nyomozást – külön kiemelve, hogy az már az eljárás elrendelésekor is nyilvánvaló volt –, fel sem merült bennem, hogy két nap múlva egy olyan bűncselekményre hivatkozva küldenek nekem vádiratot, amellyel az eljárás során meg sem gyanúsítottak. Egyedül azt nem tudtam felfogni, hogy felmentésem esetén milyen magyarázatot ad majd a nyomozó hatóság az egy éven át tartó meghurcoltatásomra, amelynek során több mint másfél millió forintot fizettek ki szakértőknek (ennek közel 2/3 részét egy személynek) annak bizonyítására, hogy az a több tucat békásmegyeri család, akik mindvégig mellettem álltak/állnak, valójában egy aberrált szexuális bűnözővel engedik el szinte minden héten kirándulni, játszóházba, egyéb programokra, illetve nyaranta nyaralni általános iskolás korú gyermekeiket, aki őket szexuálisan zaklatja, róluk pornófelvételeket készít és publikál az interneten – holott ennek mind a meghallgatott tanúk, mind a szakértői vélemények kezdettől fogva ellentmondanak. Nem maradtam sokáig kétségek között a dilemmámmal: hamar megtalálták a hiányzó pénz forrását.
Levelemben bizonyítékokkal támasztom alá a vádemelés jogszerűtlenségét és alaptalanságát, amely körülményekről a Budapest II. és III. kerületi Ügyészség nevében eljárva a vádiratot készítő dr. Pápai Csabának tudomása volt, így arra következtetek, hogy a vádemeléssel – amelyben az informatikai társadalmat meghökkentő, alkotmányos jogokat veszélyeztető, senkinek hátrányt vagy előnyt nem okozó, a társadalomra veszélyesség hiányát (önmagában) 100%-osan megvalósító, technikailag gyakorlatilag elkerülhetetlen, inkább információtechnikai, mint büntetőjogi kérdésre hivatkozik visszaélésként, amelyet a Btk. a vádiratban megjelölt időszak 90%-ában nem is ismert – egyedül a nyomozással eltöltött 14 hónap, illetve az arra áldozott 1.649.510 Ft bűnügyi költség létjogosultságát igyekszik megindokolni. Teszem mindezt annak reményében, hogy a tisztelt Bíróság felismeri, hogy az eljárás jelen formájában felmérhetetlen károkat okozva elbizonytalanítja a társadalmat abban a törekvésében, amely minden jóérzésű embert – köztük engem is – a gyermekek (szexuális) kizsákmányolásának egyre nagyobb teret kapó terjedése ellen való fellépésre ösztönöz. A nyomozó hatóság itt egy valóban létező, súlyos problémát lebagatelizálva, a törvényt szándékosan félreértelmezve azzal próbál magának erkölcsi elismerést és vagyoni előnyt szerezni, hogy azt kívánja meg elhitetni a polgárokkal, hogy időt és pénzt nem sajnálva bárkinek a személyes adatait átvizsgálhatják, mert szerintük "már egyetlen egy kiskorú személyt ábrázoló szexuális jellegű kép megszerzése, tartása" megvalósítja a tiltott pornográf felvétellel való visszaélés bűntettét – függetlenül attól, hogy valaki szándékosan tölt le nagy mennyiségű gyerekpornót, akire úgy talál rá a hatóság, hogy ilyen képek készítéséhez keres alanyokat a teletexten, vagy egy legális képeknek fenntartott helyről automatikusan beállított letöltés során kerül hozzá (a képei egy ezrelékét meg nem haladó mennyiségben) benne is ellenérzést kiváltó néhány kép, amire egy nem létező bűncselekményre hivatkozva jogtalanul lefoglalt számítógép bájtról-bájtra való alapos átvizsgálása során derült fény. A fent idézett szavakat dr. Németh Péter alezredes úr, a BRFK VFO Ifjúságvédelmi Alosztályának vezetője, az Év Rendőre válaszolta nekem arra a – jogosnak bizonyult – panaszomra, miszerint az egész ügy alaptalan, mivel soha senkiről nem készítettem tiltott pornográf felvételt.
Felháborítónak tartom, hogy az Ügyészség ahelyett, hogy elnézést kérne tőlem azért, mert a rendőri jelentések hatására abban a hitben(!), hogy gyerekpornót készítettem – ezáltal pedig nem szükséges emberszámba venniük – egyetlen panaszomat sem bírálták el és így csak a 12 hónapos nyomozást követő 100%-osan megalapozatlan vádemelési javaslat felterjesztése után 60 nappal vált világossá számukra, hogy az iratok alapján soha nem is voltam gyanúsítható a bűncselekmény elkövetésével, illetve egyetlen lefoglalt – zömmel jelenleg is lefoglalás alatt lévő – személyes tárgyamnak vagy technikai berendezésemnek sincs köze semmilyen bűncselekményhez; ahelyett, hogy véget vetne egy köztiszteletben álló család ellehetetlenítésének, ifjúságvédelemre hivatkozva ki akarja velem fizettetni azt a bűnügyi költséget, ami nem is az ellenem indult nyomozás során, hanem a "bizonyítsuk be bármi áron, hogy Jurkovics Károly bűnöző" című koncepciós eljárásban keletkezett, holott az iratokból tisztában lehet vele, hogy ha van egy kis felesleges pénzem, abból kirándulni viszem a környékbeli srácokat. Békásmegyeren a szülők nagyon jól ismernek, és azt tartják ifjúságvédelemnek, amit a feleségemmel teszünk a lakótelepi gyerekek megóvása érdekében, és aki csak hallott az ügyről (én pedig nem titkoltam senki előtt egy percig sem, de a sajtó fantáziáját is megmozgatta) fel van háborodva, hogy gyermekeik legjobb barátait ilyen módon próbálják meg tönkretenni, állítólag az ő védelmükben, gyakorlatilag dacból, mert nem képesek beismerni, hogy tévedtek; inkább pusztuljon éhen egy boldog, segítőkész család, minthogy nekik vissza kelljen vonniuk hamis vádjaikat.
Bízom abban, hogy a Rendőrség és az Ügyészség félrevezető magatartása ellenére a Bíróság érdemben fog tudni döntést hozni, akár a tárgyalás társadalmat megosztó valós veszélyeire figyelemmel annak megtartása nélkül is fel tud menteni a hamis, mind jogilag, mind tartalmilag alaptalan vád alól; ugyanakkor a nyomozó hatóság tudomására is hozza, hogy nem az a törvényben foglalt feladata, hogy ártatlan embereket újabb és újabb bűncselekményekkel meggyanúsítva (vagy anélkül) mindenáron felelősségre vonjon, hanem hogy konkrét ügyekben folytasson érdemi nyomozást. Ez utóbbi gondolathoz kapcsolódóan idézem szó szerint dr. Németh Péter panaszomat elutasító levelének záró mondatát, amellyel összefoglalja, milyen értékrend szerint vezeti az ellenem nyomozást folytató Ifjúságvédelmi Alosztályt: "Tájékoztatom hogy semmilyen előírás nincsen arra vonatkozóan, hogy milyen eljárási cselekményeket, milyen sorrendben, és milyen időpontban tervezzen és hajtson végre a nyomozó hatóság." Amennyiben a tisztelt Bíróság egyetért az alezredes úr szavaival, hozzájárulok, hogy tárgyalás nélkül letöltendő szabadságvesztésre ítéljenek, mivel ez számomra a jogállamba vetett hit utolsó morzsáinak elvesztését jelentené, és ez esetben – függetlenül attól, hogy családos emberként immár kilencedik éve dolgozom állandó munkahelyemen – a továbbiakban nem kívánok a társadalom hasznos tagja lenni."
(A bíró egyetértett az Év Rendőre kijelentésével, miszerint a Be. nem létezik, én viszont ígéretemmel ellentétben azóta is igyekszem a társadalom hasznos tagja lenni.)
És egy kis elemzés az irat közepéből, az "azokat rendszerezte" ügyészi fordulat okát firtatva:
"Arra, hogy a képeket, vagy azon belül a tiltott pornográf képeket rendszereztem volna, nem láttam utalást a jelentésekben, bár Zsámbéki Rozália is azt mondta, hogy ő ezt olvasta benne; gondolom az ő vádemelési javaslatában foglaltak lettek ide átültetve szó szerint. És hogy miért fontos a vádemelés szempontjából, hogy rendszereztem az illegális képeket: ebből kell(!) látni, hogy szándékosan töltöttem le őket (hiába mindössze legfeljebb az összes képem egy ezrelékét teszik ki, és meg sem közelítik pl. azt az ötezres számot, amit a saját családomról fényképeztem három és fél év alatt, mielőtt megfosztottak ennek lehetőségétől, tudniillik elvették és mind a mai napig nem adták vissza sem a negyedmilliót érő fényképezőgépemet, sem a családi felvételeimet). Érdekes, hogy én a jelentésekből éppen azt szűröm le, hogy az elemzett képeket nem rendszereztem: több száz CD-n, illetve kb. kétszáz gigabájtnyi merevlemezen található több százezer (millió?) kép közt különböző könyvtárakba szétszórva találtak arányaiban nézve jelentéktelen mennyiségű illegális képet (pl. a vádirat szerint a 4. sz. CD-n három különböző könyvtárban összesen 28-at), amelyek (a szakértő jelentése alapján) bizonyítottan a hírcsoportokból kerültek hozzám a legális képek letöltésének mellékhatásaként; szintén a rendszerzésnek mond ellent, hogy mindkét szakértő megjegyzi, hogy sok a képismétlés: a számítástechnikai szakértő a második winchester negyedik partíción lévő 65.000 képből a "szexuális tartalmúakat" megtalálta az első partíción is, illetve az első winchester képeit a második winchesteren; az orvosszakértő szerint a CD-ken lévő képek kb. 1/3-a ismétlés, illetve sok kép közülük megtalálható a merevlemezen is. Ha jól emlékszem, a szakértő úr által kinyomtatott néhány releváns kép közül éppen az elsőn egy csecsemőkorú kisfiúval próbál meg egy férfi análisan közösülni (valóban leírni is szörnyű), ami mindenképpen elítélendő, meg is értem emiatt Zsámbéki Rozália és az Ifjúságvédelmi Alosztály felháborodását, én magam is felháborítónak tartom, hogy ilyenek megtörténhetnek, de ezért a képért nem engem kellett volna elítélnie, függetlenül attól, hogy az én számítógépemen találták (a hadnagynő "mentségére" legyen mondva, hogy – mint ahogy annyiszor az eljárás folyamán – félreértelmezte a leírt mondatokat, így azt hitte, több százezer ilyen képet gyűjtöttem be magamnak), nem kellett volna ezen képek miatt engem megbélyegeznie, szexuálisan aberrált bűnözőként kezelnie, mert így képtelen volt felismerni, hogy ezek a kinyomtatott képek is azt támasztják alá, hogy azok nem voltak rendszerezve, hiszen rajtuk különböző nemű, korú gyermekek láthatók, hetero- és homoszexuális "kontaktusok" (amint a pszichológusnő írja) egyaránt megjelennek. Megjegyzem azt is – mert ez talán nem egyértelmű –, hogy a hírcsoportok ingyenesen, bárki által elérhetők, soha, senkinek nem fizettem semmit a letöltött képekért (ezt azért mondom, mert talán felmerült a nyomozó hatóságban, hogy pedofil hálózatokat támogatok anyagilag), a képekkel bizonyítottan semmit nem tettem, semmilyen módon nem éltem vissza."
Szerintetek az ügyész fájlneves kijelentése (szó szerint: "ilyen fájlelnevezéssel voltak a képek" - 1475 képről beszél, mint "ilyen" nevű fájlról, miközben tudja, hogy 1474 fájl neve teljesen értelmetlen szám- és betűhalmaz) bűncselekménynek minősül? Szerintem a hamis tanúzás, hamis bizonyíték szolgáltatása simán megáll, nem? Nem beszélve a bíró további hamis bizonyítékairól, ami mind az informatikai analfabetizmusából fakadnak (pl. "CD-írás közben a vádlott látta az összes képet, amit CD-re írt, mert ez így működik"), és nem a tárgyaláson, hanem az ítélet megfogalmazásakor hozta fel őket. Megjegyzem, végül első fokon 140 kép "egyenes szándékkal", másodfokon 152 kép "eshetőleges szándékkal való tartása" miatt ítéltek el.
ObudaFan 2007.01.16. 13:10
Felesleges a Baumag-ügyben hozott döntés mögött ilyen borzasztó összeeskövéseket keresni. Az új Be. hatálybalépése óta töretlen gyakorlat, hogy ha az ügyész vádat emel a két éven túlnyúló nyomozás ellenére, a bíróság nem szünteti meg az eljárást. Ennek az az oka, hogy a Be. az ügyészi nyomozás-megszüntetés esetei között ismeri a 2 éven túli nyomozás esetét, a bírói nyomozás-megszüntetés esetei között meg nem. Megjegyzem , ezen a fórumon már többször megvitattuk a kérdést, tessék visszaolvasni.
Lhotse 2007.01.16. 09:24
Sajnos, jól látod. Ez az ügy inkább politikai (gazdasági) kérdés, és nagyon valószínű, hogy a "megölik" az elméletünket, mert félnek a következményektől.
A Baumag ügy egyébként is érdekes. Szerintetek nincsenek benne nyakig a kereskedelmi bankok, akik nem szerették, hogy a baumag 30-40 milliárd megtakarítást kezelt? Na jó, ez off. Még valami a témában?
Amúgy a Főv. Bír. elutasította a védői és vádlotti indítványokat a kérdésben. Amint az várható volt. De van még egy Ítélőtábla...
Dr.Attika 2007.01.16. 07:32
Baumag-ügy érvelés:"Szövetkezetünk vádlottként szereplő munkatársai a vádemelést követően a megfelelő törvényi tényállásokkal alátámasztott beadványban, kérték a vádemelési javaslat elutasítását, az eljárás azonnali megszüntetését, mivel álláspontunk szerint az úgynevezett Baumag ügy hivatalos eljárása 2006. június 16. napján, a törvény erejénél fogva, véglegesen megszűnt! Ettől az időponttól kezdve minden olyan cselekmény törvénysértő, amely azt a látszatot kívánja kelteni, mintha még létezne törvényes eljárás a Baumag ügyben."
Dr.Attika 2007.01.16. 07:00
Nem volt törvényes a vád. Felülvizsálati kérelmet kell beadni. A bírónak nem igen tűnik fel, mert ő a vádiratra fókuszál. Gondolom volt több száz oldal nyomozati anyag és nem vette észre. A védő nem jelezte a gyanusítás hiányát?
JuKids 2007.01.15. 21:54
Bocsánat, kicsit más ügyben közbeszólnék egy kérdéssel, szerintem szintén érdekes.
Dr.Attika: "Ha megszünt a nyomozás a vádemelés előtt, akkor a vád nem törvényes, mert olyancselekmény miatt emeltek vádat, ami miatt nem nyomoznak."
Engem 2002 novemberében meggyanúsítottak tiltott pornográf felvétel (= gyerekpornó) készítésével, illetve a rendőrség egy év után a nyomozás befejeztével, 2003 novemberében, az iratisemertetés előtt (annak részeként) szerzői és szomszédos jogok megsértésével. Kiemelt ügy volt (hehehe), az ügyész a 60. nap megszüntette az ügyet a gyerekpornó készítés vonatkozásában bűncselekmény hiányában (14 hónap kellett, hogy fokozott ügyészi felügyelet mellett felismerjék, hogy nem készítettem gyerekpornót - gratulálunk), illetve a szerzői jogok vonatkozásában bizonyítottság hiányában, mivel az ügyész szerint azt mondtam, hogy a PhotoShopot újságmelléként szereztem (én ilyet nem mondtam, de legyen neki igaza). Nem maradt tehát semmi, amivel gyanúsítottak, fennáll Dr.Attika megállapítása, miszerint "megszünt a nyomozás a vádemelés előtt". Ugyanis miután megszüntette a két ügyet, amivel meggyanúsítottak (egyikkel már ugyebár a rendőrségi nyomozás lezárása után, az iratisemrtetés részeként, de ez most nem lényeges), vádat emelt tiltott pornográf felvétel megszerzése-tartása miatt, amivel soha senki nem gyanúsított meg, sem a rendőrség egy év alatt, sem az ügyész két hónap alatt. A vádemelésben írja, hogy a gyerekpornó készítés és a szoftveres ügyet megszüntette. Múlt időben, mielőtt vádat emelt volna. De akkor viszont milyen ügyben emelt vádat, ha a meglévő ügyet a két különböző gyanúsítással megszűntette? Abban a percben nem volt folyamatban lévő ügyem, nem tudott volna törvényesen vádat emelni. Dr.Attika: "a vád nem törvényes, mert olyancselekmény miatt emeltek vádat, ami miatt nem nyomoznak." (Végeredmény: jogerősen elítéltek, mert az egyik fájl neve "miez.jpg" volt - no comment -, fizettem 600.000 forint bűnügyi költséget, a két év próbaidőt már kitöltöttem).
Dr.Attika 2007.01.15. 19:35
Hallottad, hogy a Baumag-ügyben ma arra hivatkozva kérték az eljárás megszüntetését, hogy az ügyészség túllépte a nyomozás törvényes határidejét?Hamarosan megtudhatjuk a Főv. Bír. álláspontját. az ügyben. Az is lehet, hogy az elméletünket ez öli meg, mert a bíróság félve a károsultak tiltakozásától nem meri megszüntetni az eljárást.
Lhotse 2007.01.15. 17:40
No igen, ez eddig ok. De! Az indoklás úgy szól, hogy a határidő lejártakor a nyomozás eredményétől függően!!! vagyis utána!!! kerül sor megszüntettésre (mégse szűnik meg automatikusan?!?) vagy vádemelésre. Tehát az ügyész még gondolkodhatik rajta? Egyébként az iratok megérkezésétől 30 napig, ami meghosszabbítható egyszer 60 nappal... Tehát értsük úgy, hogy 2 év 90 nap a vádemelés/megszüntetés határideje? Szerintem itt jogbizonytalanság van, nem is akármekkora, ezért várnék még további véleményeket, tapasztalatokat, esetleg hivatkozásokat is!
Dr. Attika: Amúgy szerintem a mi megközelítésünk az egészséges. De nem ez a gyakorlat. A jelek szerint. :(
Dr.Attika 2007.01.15. 15:21
Már megint elment egy válasz. Érdekes a Be. törvény javaslat miniszteri indoklása a 176.§-hoz:".... ha a nyomozás meghatározott személy ellen folyik, a meghosszabbítás legfeljebb a személy elleni büntetőeljárás megindításától számított két évig terjedhet. Ezzel a rendelkezéssel a törvény a nyomozások elhúzódását megakadályozó abszolút határidőt határoz meg. A határidő lejártakor a nyomozás eredményétől függően vagy vádemelésre, vagy a nyomozás megszüntetésére kerül sor."
Az indoklásból is kitűnik, hogy vagy vádemelés, vagy megszüntetés. Ebből is következik az, hogy a nyomozás a vádemelésig tart. Az abszolút határidő meg azt jelenti, hogy ott vége a nyomozásnak.
Lhotse 2007.01.15. 14:42
Az ügy egy kissé összetettebb. Az elsőrendűnél van ez a helyzet, az én ügyfelem egy kissé később szerepel a vádiratban :), csak hosszabb lett volna kifejteni. Egyébként az elsőrendű "sorsa" kihat a védencemre is...
Attól tartok, innen már visszapattant az elsőrendű, az alább kifejtett okok miatt.
Dr.Attika 2007.01.15. 14:36
Indítványoztad a Be. 267.§ (1) bek. j.) pontja szerinti megszüntetést?
Lhotse 2007.01.15. 14:32
Na ja, az ügyészség (és tényleg, egy ügyész ismerősöm is ezen az álláspontom van, bár jogszabályhelyet nem tudnak...) azt mondja, hogy vége akkor van, ha az iratokat az ügyészség átvette. Vagyis éppen "időben"...
Ugyanakkor nekem is elfogadhatóbb lenne a vádemelés időpontja.
Na most kíváncsi leszek, mihez kezd a bíróság a dologgal...
További tippek, tapasztalatok? (Úgy hiszem, az ügy nem egyedülálló.)
Dr.Attika 2007.01.15. 14:26
No eltünt a válaszom. Mégegyszer. A két év elteltével a nyomozás automatice megszünt, mert kétévig hosszabbítható- kivéve ha védői, terhelti bizonyítási indítványt terjesztenek elő iratismertetéskor. Ha megszünt a nyomozás a vádemelés előtt, akkor a vád nem törvényes, mert olyancselekmény miatt emeltek vádat, ami miatt nem nyomoznak. A 176.§ (2) bek. azt is jelenti, hogy ha a két éven túl is nyomoznak, akkor a 190.§(1) bek i.pont szerinti megszüntetésnek van helye, ami nem lehetőség, hanem kógens rendelkezés. Itt vita tárgya lehet a (3) bekezdés rendelkezése, de érved- érvem?- mellett szól, hogy a két év eltelte nem két hónap, hanem az elteltét követő nap.
Lhotse 2007.01.15. 13:43
Akkor a probléma a következő: Védencem ellen 2004. június eleji kihallgatásával (gyanúsítotti!) kezdetét vette a nyomozás. Nyomoztak nyomozgattak, majd 2006. májusában iratismertetéssel vége. Iratok 2006. június elején (éppen a kétéves határidő előtt!) be az ügyészségnek. Az ügyés augusztusban vádat is emelt. Nos ezek után, törvényes-e a vád. Tudom, nem szerepel a határidő-túllépés a törvényes vád szempontjai között, a késedelem az ügyész fegyelmi felelősségét veti fel. (Az ügyészség szerint.) Szerintem azonban ez a két év egy szigorú, garanciális, alkotmányos és nemzetközi szerződésekkel is biztosított joggal függ össze, ahol illene a határidőt komolyan venni. Vagyis az eljárást meg kellett volna szüntetni... Nem? Az ügyészség és a bíróság szerint nem. Hülye vagyok?
Dr.Attika 2007.01.15. 12:58
Szerintem pedig a vádirat benyújtásakor ér véget a nyomozási szak. pontosan ahogy írtad az ügyész az iratok hozzáérkezése után még egy sor nyomozati cselekményt végezhet. A vádemelés után ő is egyenrangú fél. Nincsennek plusz jogosítványai.
Lhotse 2007.01.15. 11:46
Kollégák segítsetek! Az ügyészség szerint akkor, ha az iratokat megkapja az ügyészség. Szerintem a vádirat benyújtásával, vagy a vádemelés "elhatározásával", hiszen az ügyészség is nyomozhat az ügyben...

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Dr. Osztovits András | interjú | Jogi Fórum
2011. július 18. dr. Czank Bernadett, Budapest
Dr. Osztovits András a Legfelsőbb Bíróság Polgári Kollégiumának berendelt bírája, a Károli Gáspár Református Egyetem Európai Jogi és Nemzetközi Jogi Tanszékének tanszékvezetője, közel negyven tanulmány, könyvrészlet szerzője. Szerkesztőként jegyzi a 2011 májusában a Complex Kiadó gondozásában megjelent, Az Európai Unió és az Európai Unió működéséről szóló szerződések magyarázata című könyvet, mely az uniós joganyag legteljesebb és leghatályosabb magyar nyelvű szakkönyve. Dr. Osztovits Andrással a gyakorló magyar jogásztársadalom uniós joghoz való viszonyáról, az uniós joganyag ismeretének jelentőségéről, valamint az Unió jövőjéről beszélgettünk a gyakorlat tükrében.
Egy provokatív kérdéssel kezdeném: mennyire fontos az EU jog ismerete egy gyakorló jogász számára, hiszen a tagállamoknak úgyis be kell építeniük a hatályos joganyagba az uniós normákat?
Az Európai Unió joga egy jogforrási szint. Ez azt jelenti, hogy az EU jog nem a nemzeti jogoktól elkülönült érdekesség, hanem a mindennapi élet folyamán a vitás kérdések megoldásához szükséges joganyag. Legelőször azt kell a gyakorló jogásznak tisztázni egy jogvita kapcsán, hogy melyik jogszabályt alkalmazza. Az EU jog főszabályként elsődleges jogforrás a tagállamok számára, ezért nem lehet megspórolni, hogy valaki megismerje az uniós jogot. Könnyen eshet ugyanis a gyakorló jogász abba a hibába, hogy csak a nemzeti joganyagot alkalmazza, miközben az adott esetre uniós szabályok vonatkoznak, amik adott esetben eltérhetnek, akár ellentétesek is lehetnek a nemzeti rendelkezésekkel. Ha valaki azt mondja, hogy nem érdekli az uniós joganyag, illetve nem törekszik megismerni, az olyan, mintha valaki azt mondaná, hogy a Polgári Törvénykönyv (továbbiakban: Ptk.) bizonyos fejezeteit nem hajlandó alkalmazni.
Milyen mélységben ismeri tapasztalatai szerint a magyar gyakorló jogásztársadalom az uniós normákat? Ön szerint a jelenlegi oktatási struktúra alkalmas arra, hogy felkészítse a diákokat az uniós jogalkalmazásra?
Az egyetemi jogászképzésnek célul kell kitűzni, hogy már az egyes tantárgyak tematikájába belefűzzék a vonatkozó uniós joganyagot. Tehát hogy kikerülve az egyetemről immár gyakorló jogászként természetes legyen elsődlegesen az uniós jog keresése, s csak azt követően forduljanak a nemzeti jog felé, ha nincs EU jogi rendelkezés az adott jogvitára. Kellenek persze olyan tanszékek, akik kifejezetten felvállalják az uniós intézmények, a jogalkotás és a jogérvényesítés működésének a bemutatását, a részletszabályokat azonban minden egyes tanszéknek oktatnia kellene. A jogászképzés ilyen irányú tendenciái szerintem bíztatóak, amennyire én látom. Azok a hallgatók egyébként, akik már az egyetemi évek alatt tudatosan készülnek egy bizonyos pályára, általában jobban odafigyelnek erre már a tanulás során is, jobban érzik ennek a jelentőségét, melyet egyébként egyetemi oktatóként mindig hangsúlyozunk.
A gyakorló jogásztársadalomban érzékelhető egy generációs törésvonal azoknál, akik még egyetemi tantárgyként nem találkoztak az uniós joggal, illetve akik ezt már tanulhatták. Általánosítani természetesen nem szeretnék, hiszen az uniós jog tantárgyi bevezetése előtt végzettek is igen nagy számban igyekeztek bepótolni a hiányosságokat, így például európai szakjogász képzés keretében, vagy önszorgalomból, a mindennapi munkájukhoz szükséges igényességük miatt. Azért még mindig nagyobb számban fordulnak elő a korábban végzettek közt olyanok, akik nincsenek a megfelelő tudás birtokában.
Egyik kutatási területe az európai polgári eljárásjog. Hol húzódnak e jogterület határai? Tekinthető ez egy önálló jogágnak? Melyek ennek a területnek a gyakorlat számára is észlelhető legfontosabb szegmensei?
Eleve vita van a tudomány területén is, hogy mi az európai polgári eljárási jog. Pontosabb talán az Európai Unió polgári eljárásjogáról beszélni. A polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés keretében az EU-nak ugyanis jogalkotási hatásköre van a határokon átnyúló vonatkozású polgári ügyek szabályozása tekintetében.
Mindez azt jelenti, hogy ha van például egy külföldi tényállási elem (pl. a felek valamelyikének másik tagállamban van az állandó tartózkodási helye, vagy a per tárgya egy másik tagállamban van), előkérdésként merül fel , hogy melyik tagállam bíróságai járhatnak el az adott ügyben. Ezt egészítik ki a külföldi határozatok elismerésének és végrehajtásának szabályai, melyek alapján – főszabály szerint – a többi tagállam olyannak tekinti az ügyben született határozatot, mintha azt a saját bírósága hozta volna. Ez így elég egyszerűnek tűnhet, azonban korántsem az. Alapja a kölcsönös bizalom a másik tagállam igazságszolgáltatásában, azaz hogy ott is ugyanolyan pártatlan, illetve ugyanolyan szakmai nívójú döntést hoznak, mint amit a saját országuk igazságszolgáltatásától is elvárnak. A joghatóság és a külföldi ítéletek elismerésének és végrehajtásának a kérdését egyébként rendeletek szabályozzák, melyek nagy előnye, hogy közvetlenül alkalmazhatók. Ezt egészítik ki – többek között – a bírósági határozatok másik tagállamban való kézbesítésére, illetve a másik tagállamban való bizonyítás felvételére vonatkozó szabályok.
A legújabb fejlemény az EU polgári eljárásjoga területén az önálló eljárástípusok bevezetése mint pl.: az európai fizetésképtelenségi eljárás, valamint az európai bagatell eljárás.
Elképzelhetőnek, illetve szükségesnek tartja –e, hogy valaha is kialakuljon egy minden tagállam számára egységes polgári eljárási rend?
Nincs előkészület alatt jogalkotási szinten egy egységes uniós eljárásjogi kódex, ezért jelenleg ez csak az elméleti tudomány szintjén vizsgálható kérdés. Pedig egy egységes uniós eljárásjog mellett fontos érvek szólnak. A szabályozás sokszínűsége miatt ha például most egy másik tagállam területén lennék kénytelen pereskedni, ami szinte biztosan a sajátomtól teljesen eltérő jogi környezetet jelent, akkor akármilyen felkészült jogász is vagyok a saját nemzeti joganyagomból, ezzel fabatkát se érek ebben a másik tagállamban, azaz, nem fogom tudni ott hatékonyan képviselni az érdekeimet.
Fontos lenne szerintem legalább alapelvi, alapintézményi szinten közelíteni az egyes tagállamok eljárásjogát. Természetesen nem lehet egyszerre hirtelen bevezetni egy egységes rendszert, de legalábbis a középkori kolostorépítők türelmével el kellene kezdeni ezt a munkát, mert a hatékony jogérvényesítés hiánya kihat a gazdaság működésének a hatékonyságára is.
Ön gyakorló bíróként természetesen elsősorban a kontinentális típusúnak mondott magyar jogrendszerrel találkozik a munkája során. Az Európai Unió joga ezzel szemben teljesen speciális, a kontinentális hagyományoktól nagyban eltérő gondolkodásmódot igényel. Nem okoz nehézséget a jogi gondolkodásban való szemléletváltás a gyakorlatban? Miben állnak ezek a nehézségek?
Valóban eltérő gondolkodásmódot igényel. Elsőre egyáltalán nem könnyű a váltás. Ahhoz tudnám hasonlítani, mint amikor egy kiváló focistát beállítanak kosarazni azzal, hogy tulajdonképpen ez is csapatsport, és labdával játsszák…
Az igazi kihívást a gyakorló jogász számára az eltérő terminológia jelenti. Ugyanaz a kifejezés nem feltétlenül jelenti ugyanazt a nemzeti jogban, mint az uniós joganyagban. Például az egyik joghatósági jogforrás, a 44/2001/EK rendelet tárgyi hatálya alá a polgári és kereskedelmi jogviták tartoznak. A huszonhét tagállamban huszonhétfélét értenek polgári jog, illetve kereskedelmi jog alatt. Különösen nagyok a különbségek az angolszász és a kontinentális jogterületek között. Előbbi például a szerződésen kívüli károkozást a közjog és a magánjog határán állóként szabályozza. Ez a mi jogrendszerünktől döntően más felfogás, mivel nálunk egyértelműen a polgári jog területéhez tartozik, s a Ptk. kódex jelleggel szabályozza.
Visszatérve a terminológia kérdéséhez: tudni kell egy tagállami jogász számára, hogy nem a nemzeti jogszabályok szerint kell elbírálni a terminológiai kérdést, hanem ezeknek a kifejezéseknek, jogintézményeknek autonóm tartalmuk van. Persze sokszor nehéz ezt az autonóm tartalmat felderíteni. Erre szolgál az úgynevezett előzetes döntéshozatali eljárás. Ez alapján minden tagállami bíró megteheti, hogy konkrét ügyben a jogvita eldöntéséhez szükséges uniós jogszabály értelmezését kérje az EU Bíróságtól. Mostanában azonban, amikor a bíróságokat is egyre inkább szorítja a mielőbbi döntéshozás kényszere, hiszen mindenki versenyt fut az idővel, még mindig átlagosan 17 hónapig tart egy előzetes döntéshozatali eljárás, ami az egész intézmény hatékonyságát aláássa. Amíg az előzetes döntéshozatal tart, addig természetesen „áll az ügy”, nem véletlen tehát, hogy a felek nem túlságosan szeretik ezt.
A velünk együtt csatlakozó országokhoz képest Magyarországról még mindig igen nagy számban indítanak ilyen eljárásokat. Ez 2010-ig 33 ügyet jelentett. Ez kevésnek tűnhet ahhoz képest, hogy Magyarországon évente kb. 900.000 bírósági eljárás van folyamatban. Ugyanakkor a velünk együtt csatlakozó másik kilenc tagállam az első években összesen nem indított annyi előzetes döntéshozatali eljárást, mint Magyarország. A tendencia egyébként összességében növekvő minden tagállamban.
A magyar joggyakorlat vonatkozásában azt látom, hogy a bírák figyelnek a felek érdekeire, érzékelik az ellentmondást, ami a helyes jogalkalmazás és az időkényszer között feszül. Gyakran vállalják ezért magukra az uniós jog értelmezését, és nem kezdeményeznek előzetes döntéshozatali eljárást. Szerintem egyébként elsősorban az ügyvédeknek kellene nagyságrendekkel több ilyen tárgyú beadványt készíteni, az ő feladatuk lenne felismerni az uniós jog alkalmazásának lehetőségét. Bírói munkám során elvétve találkoztam olyan ügyvédi beadvánnyal, amely az uniós joganyaggal kapcsolatos indítványt tartalmazott. Sokszor azt sem veszik észre, hogy az adott ügyben uniós jogszabályt kellene alkalmazni. A bírák pedig kötöttek a kérelmekhez, nem terjeszkedhetnek túl rajtuk. Előfordulhat tehát, hogy lenne ugyan az ügyre uniós jogforrás, azonban ez – ennek ismerete hiányában – elő sem kerül az eljárás során, pedig manapság már alig van olyan jogterület, amelyet valamilyen szinten ne hatna át az uniós joganyag.
Az uniós jog alkalmazásával kapcsolatosan összességében azt tapasztalom a munkám során, hogy a bírói kar sokkal koherensebb képet mutat e vonatkozásban, ami természetesen érthető is bizonyos tekintetben, hiszen kétezer-nyolcszáz bírót sokkal könnyebb összefogni, mint tízezer ügyvédet.
A magyar bíróságok által eddig kezdeményezett előzetes döntéshozatali eljárásokat egyébként – egy kivétellel – szakmailag indokoltnak tartom. Én is éltem már ezzel a lehetőséggel egy olyan jogvitában, ahol a 93/13/EGK irányelv értelmezése vált szükségessé. Az EU Bíróság ítéletében megerősítette vonatkozó joggyakorlatát, mely szerint a nemzeti bíróknak aktívabb szerepet kell vállalniuk azokban a jogvitákban, ahol az egyik fél fogyasztó. A blankettaszerződések önmagukban nem jogellenesek, jól körülírható szerepük és értelmük van. Az ilyen szerződéseknél azonban könnyen eshet abba a kísértésbe az általános szerződési feltételt kidolgozó fél (aki nyilvánvalóan nem a fogyasztó), hogy ezt a helyzeti előnyét saját maga számára, egyoldalú előny biztosítására használja fel. Ennek ellensúlyozására kell aktívabb szerepet vállalniuk a bíráknak a jogvita eldöntésekor.
Összefoglalná, hogy mely kérdéseket tartja az EU jogból eredő legjelentősebb kihívásoknak a magyar joggyakorlatban?
Az egyik egyértelműen az eltérő terminológia, amiről már fent szóltam.
A másik kihívás az Európai Unió Bírósága joggyakorlatának figyelemmel kísérése. A Bíróság következetesen igyekszik az Európai Uniós jog minél teljesebb hatályosulását megvalósítani az értelmezései során. A kritikusok szerint sokszor ezzel „túl messzire” megy, nemzeti bíróként azonban követni kell az iránymutatásait. A magyar bíróságokon jelenleg az ún. európai jogi szaktanácsadók kísérik figyelemmel az uniós joganyagnak, valamint az EU Bírósága joggyakorlatának változásait is, s félévente tájékoztatják ezekről a bírákat. Ezt a feladatot gyakorló bírák látják el az ítélkezési munkájuk mellett. Az európai jogi szaktanácsadó természetesen kontakt lehetőséget is biztosít, azaz a bírák az uniós joganyaggal kapcsolatos kérdéseket a szaktanácsadóval megkonzultálhatják.
Harmadik kihívásként említeném a joggyakorlat számára az uniós jog alapelveit. Ezek az alapelvek olyan alapvető célkitűzések, melyek az egyes jogszabályok értelmezésében, az adott konkrét rendelkezés céljának, s ezen keresztül alapvető tartalmának megértésében segítenek eligazodni. A nehézség abban áll, hogy az alapelvek igen tágan meghatározottak, s ebből számos probléma adódhat, ha önkényesen értelmezik. Ha a konkrét jogvitában ilyen merül fel, mindig arra biztatom a bíró kollégáimat, hogy ezt ne egyedül, hanem az EU Bíróság megkeresésével tegyék. A luxembourgi bíróság ugyanis számos olyan, az EU egész jogrendszerét meghatározó alapelvet dolgozott ki, amelyeket az alapító szerződések írott rendelkezéseiből vezetett le. Így pl. a tagállamok együttműködési kötelezettségének írott alapelvéből vezette le az EU Bíróság az uniós jog közvetlen hatályának és elsődlegességének az elvét, a tagállamok kártérítési kötelezettségét az uniós jogba ütköző magatartásukért stb. Mivel ezen alapelveknek tehát csak áttételesen van írott jogi alapja, pontos tartalmuk is gyakran kérdéses, ami alkalmazásuk komoly szellemi kihívás elé állítja a nemzeti bírókat.
Milyen újabb jogi kihívásokat jelent majd előreláthatólag egy újabb bővítési kör az Unió számára? Ön szerint megfelelően helytállt az uniós jogrendszer a korábbi bővítésekből adódó kihívásokkal szemben?
Intézményi szempontból a 2004-es kelet-európai bővítésre az Unió jól felkészült. Ami azonban az Európai Unió jövőjét illeti, sajnos nem látok az európai politikában olyan államférfit, akinek lenne egy hosszú távú politikai víziója. Annak idején az alapító atyáknak nagyon határozott koncepciójuk volt az első ötven évre vonatkozóan. Most letelt ez az ötven év, és nem látom, hogy lenne kész vízió a következő ötven évre. Pedig stratégiailag nagyon fontos kérdéseket kellene eldönteni, például hogy meddig tart Európa. Vannak –e kulturális, földrajzi határai, vagy a gazdasági érdek mindent felülír. Nyilvánvalóan nem lehet a végtelenségig várakoztatni Törökországot, a volt szovjet tagállamokat vagy a balkáni országokat. A világgazdaság, és- politika színpadán az Unió szinte elenyésző szerepet játszik, pedig akár Kínával, Oroszországgal szemben egyfajta ellensúlyt is betölthetne.
Ha öt-tíz éven belül nem dől el ezeknek a stratégiai irányvonalaknak a sorsa, félő, hogy az Unió megreked a mostani szinten. Persze ez a szint is igen szép eredmény, de én magam sokkal több lehetőséget is látnék benne.
Egyes kritikus hangok szerint a magyar jogalkotás túlságosan is „adaptív”, azaz az uniós jogintézményeket kritika nélkül úgy ültetik át a hatályos nemzeti jogba, hogy nincsenek figyelemmel azok történeti-jogfejlődési előzményeire. Ön szerint az uniós normákat megfelelően építi a mindenkori jogalkotó a hatályos magyar joganyagba?
Ez minden „régi-új”, „kicsi-nagy” tagállam számára rendkívül komoly, nagy körültekintést igénylő feladat. Elsősorban az irányelvek átültetését lehet a legjobban figyelemmel kísérni, mivel azok hatályosulásához szükséges egy nemzeti jogalkotói aktus meghozatala, az irányelvben előírt határidőn belül. Az EU az irányelvek meghozatalakor az abban megfogalmazott célok tekintetében ír elő kötelezettséget a tagállamok számára, „sínre téve” ezzel a nemzeti jogalkotás folyamatát.
Nagy általánosságban az figyelhető meg az EU-n belül, hogy északról délre haladva egyre lazább ez a nemzeti jogalkotói fegyelem, Olaszország pl. az egyik legkényelmesebb tagállam, az Európai Bizottságnak rendszeresen oda kell hatnia, hogy tegyenek eleget kötelezettségüknek. Magyarország ebből a szempontból „északi” tagállam: elenyésző számú kivételtől eltekintve sikerül tartania az átültetési határidőket és a színvonal is megfelelő.
Hogy jut ideje Legfelsőbb Bírósági munka és az egyetemi tanítás mellett az uniós joganyaggal is foglalkozni, kommentárt, illetve jogi folyóiratot szerkeszteni?
Erre azt tudom válaszolni, hogy minden sikeres férfi mögött egy nő áll. Az én vállamról is a feleségem veszi le a terheket, annak érdekében, hogy ilyen sok mindennel tudjak foglalkozni. Ezek a munkák azért többnyire kiegészítik egymás. A bíróként szerzett tapasztalataimat megoszthatom az egyetemen a hallgatóimmal, a konferenciákon és kutatásaim során szerzett tudást pedig az ítélkezési munkámban kamatoztatom.
Osztovits András (1976) 2000-ben az Eötvös Loránd Tudományegyetemen jogi diplomát, 2005-ben pedig PhD fokozatot szerzett. 2000-2009 között ugyanott meghívott előadóként polgári eljárásjogot tanított. 2002–2003 között a heidelbergi Institut für ausländisches und internationales Privat- und Wirtschaftsrechtben kutatott. Jelenleg tanszékvezető egyetemi docens a Károli Gáspár Református Egyetem Európai Jogi és Nemzetközi Jogi Tanszékén. 2000–2005 között a Budaörsi Városi Bíróságon fogalmazó, majd titkár, 2006-tól a Budapesti II. és III. Kerületi Bíróságon polgári ügyszakos bíró. 2009-től a Legfelsőbb Bíróság Polgári Kollégiumának berendelt bírája. 2008-tól a Jogi Szakvizsga Bizottság tagja. Közel negyven tanulmány, könyvrészlet szerzője, A Jogesetek Magyarázata, valamint az Európai Jog című folyóiratok szerkesztője. Fő munkái: Az előzetes döntéshozatali eljárás legfontosabb elméleti és gyakorlati kérdései (Budapest: KJK-Kerszöv 2005), illetve Az Európai Unió és az Európai Unió működéséről szóló szerződések magyarázata (Budapest: Complex 2011). A Fédération Internationale pour le Droit Européen Magyar Tagozat Egyesület tagja.
E-mail: osztovits.andras@gmail.com

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
1/2011. sz. Igazgatósági szabályzat Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt Fogyasztóvédelem és ügyfélpanasz kezelés rendjérıl - PDF
1/2011. sz. Igazgatósági szabályzat Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt Fogyasztóvédelem és ügyfélpanasz kezelés rendjérıl
Download "1/2011. sz. Igazgatósági szabályzat Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt Fogyasztóvédelem és ügyfélpanasz kezelés rendjérıl"
1 1/2011. sz. Igazgatósági szabályzat Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt Fogyasztóvédelem és ügyfélpanasz kezelés rendjérıl 7. sz. módosítás SOPRON BANK BURGENLAND ZRT Elıterjesztı: Jogi osztály Ellenırizte: Compliance Kiadta: Igazgatóság Sopron, június 03. 1
2 Hatályba lépés dátuma A szabályzat változásainak nyomon követése A módosított pontok bemutatása Fogyasztóvédelem Kapcsolódó jogszabályok és ajánlások, belsı szabályzatok pontosítása Panaszbejelentés módja fejezet kiegészítése 1. sz. melléklet kiegészítése 3. sz. melléklet kiegészítése 1/2010. sz. Ügyvezetıi utasítás hatályát veszti e szabályzat hatályba lépésével 5. Panaszbejelentés módja fejezet és a 2. sz. melléklet módosulása a Felügyelet részére történı adatszolgáltatási kötelezettség adattartalmának változására tekintettel Jogszabály módosulás átvezetése Szervezeti módosulás átvezetése Pénzügyi Békéltetı Testület címének pontosítása 5/2012. (IX.11.) PSZÁF rendelet hatályba lépése miatti módosítások Panaszkezelésre vonatkozó, Fogyatékos ügyfelekkel kapcsolatos bánásmódra vonatkozó PSZÁF ajánlás figyelembe vétele október 1. napjával a Pénzügyi Szervezetet Állami Felügyeletének a Magyar Nemzeti Bankba történı integrálása Az új Hpt. és a 40/2013. (XII.29.) MNB rendelet január 1- ével történı hatályba lépése A 28/2014. (VII.23.) MNB rendelet augusztus 1-ei hatályba lépése miatti módosítások A évi XL. törvényben meghatározott, a fogyasztói követelések elszámolása tárgyában benyújtandó panaszbeadványok kezelési rendje miatti módosítások A évi LII. törvény miatt szükséges módosítások. 1. Általános rendelkezés A pénzintézeti tevékenység bizalmi munka, egyrészt az ügyfél részérıl a bank felé, másrészt a bank részérıl az ügyfél felé. Bank az ügyfelekkel fennálló kapcsolata során törekszik a lehetı legteljesebben kiszolgálni az ügyfelek igényeit, ennek ellenére e kapcsolatban is elıfordulhatnak nézeteltérések, vitás helyzetek, melynél az ügyfél panasszal kíván élni, illetve kéri annak kivizsgálását Szabályzat célja A szabályzat célja az ügyfél panaszainak, bejelentéseinek és javaslatainak fogadása, kivizsgálása, orvoslása. 2
3 Célja továbbá fogyasztóvédelemmel kapcsolatos feladatok, kompetenciák és folyamatok kialakítása Hatálya Kiterjed minden olyan panasz, bejelentés, kifogás vagy javaslat kezelésére, feldolgozására, megválaszolására, amelyet az ügyfél a bank részére szóban, írásban részére eljuttat. A hatálya kiterjed a Bank minden munkavállalójára, különösen a fogyasztók tájékoztatására, illetve a fogyasztók részére nyitva álló helyiségek ügyfélszolgálati helyiségeinek mőködésére. 2. KAPCSOLÓDÓ SZABÁLYOZÁS 2.1. Kapcsolódó jogszabályok és ajánlások Az ügyfélpanaszok kezelésének rendjét a következı jogszabályok, illetve ajánlások tartalmazzák: évi CCXXXVII. tv. a hitelintézetekrıl és pénzügyi vállalkozásokról (Hpt.) évi CXXXVIII. törvény befektetési vállalkozásokról és az árutızsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhetı tevékenységek szabályairól szóló (továbbiakban: Bszt), A fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló évi XLVII. törvény (Fttv.) A fogyasztóvédelemrıl szóló évi CLV. törvény (Fgy.tv.) A Magyar Nemzeti Bankról (továbbiakban: MNB) szóló évi CXXXIX. törvény Központi Hitelinformációs rendszerrıl szóló évi CXXII. törvény (KHR törvény) évi XXXVIII. törvény a Kúriának a pénzügyi intézmények fogyasztói kölcsönszerzıdéseire vonatkozó jogegységi határozatával kapcsolatos egyes kérdések rendezésérıl évi XL. törvény a Kúriának a pénzügyi intézmények fogyasztói kölcsönszerzıdéseire vonatkozó jogegységi határozatával kapcsolatos egyes kérdések rendezésérıl szóló évi XXXVIII. törvényben rögzített elszámolás szabályairól és egyes egyéb rendelkezésekrıl (továbbiakban: Elszámolási törvény) évi LII. törvény a banki elszámolás során tapasztalt visszaélések elleni fellépéshez szükséges törvények módosításáról 28/2014. (VII. 23.) MNB rendelet a pénzügyi szervezetek panaszkezelésére vonatkozó szabályokról A PSZÁF Elnökének 1/2011 (IV.29.) számú ajánlása a pénzügyi szervezetek számára az általános fogyasztóvédelmi elvek alkalmazásáról PSZÁF Elnökének 11/2012. (XI.8.) számú ajánlása a pénzügyi szervezetek panaszkezelési eljárásáról 3
4 PSZÁF Elnökének 12/2012. (XI.16.) számú ajánlása a fogyatékos ügyfelekkel kapcsolatos bánásmódról 2.2. Kapcsolódó belsı szabályozások Szervezeti és Mőködési szabályzat Mőködési kockázati kézikönyv 3. Fogalmak Fogyasztó: Az önálló foglalkozásán és gazdasági tevékenységén kívül esı célok érdekében eljáró természetes személy. Panasz: a Bank vagy annak bármely munkatársa magatartásával, tevékenységével, mulasztásával, szolgáltatásával, termékével szemben felmerülı minden olyan egyedi reklamáció, amelyben a panaszos a Bank vagy annak munkavállalójának eljárását, annak tevékenységét vagy mulasztását kifogásolja és azzal kapcsolatban konkrét, egyértelmő igényét megfogalmazza. Nem minısül panasznak, ha az Ügyfél a Banktól általános tájékoztatást, véleményt vagy állásfoglalást igényel, illetve kérelmet terjeszt elı. Panasz bejelentésre jogosultak köre (Panaszos): panaszt az a természetes személy, jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkezı egyéb szervezet nyújthat be, aki/amely a Bank szolgáltatását igénybe veszi, vagy a szolgáltatással kapcsolatos tájékoztatás vagy ajánlat címzettje és ezt/ezeket kifogásolja. Panaszosnak tekintendı az a személy is, aki a Bank eljárását nem valamely konkrét szolgáltatással, hanem egyéb, a szolgáltatással összefüggı tevékenységével kapcsolatban kifogásolja. A panaszos fogalmába annak képviselıje (törvényes képviselı, meghatalmazott) is beletartozik. A panasz meghatalmazott útján történı benyújtása esetén a meghatalmazott közokiratba vagy teljes bizonyító erejő magánokiratba foglalt meghatalmazással köteles igazolni a panasz benyújtására való jogosultságát (meghatalmazás minta a szabályzat 5. sz. melléklete). A panasz bejelentésekor a panaszos neve mellett fel kell tüntetni a panaszos törvényi, illetve meghatalmazotti képviselıjeként eljáró, panaszbenyújtó természetes személy nevét is (pl. gazdálkodó szervezet képviselıje, természetes személy meghatalmazottja, stb.). Eljárási jogosultság (pl. meghatalmazás, képviseleti jog) igazolása hiányában a Bank közvetlenül az ügyféltıl kér megerısítést, ennek hiányában a panasz kivizsgálását megtagadhatja. A névtelen, azonosításra nem alkalmas panaszbejelentéseket a Bank nem köteles kivizsgálni. 4. Fogyasztóvédelem Az értékesítési folyamatok során, legyen szó a Bank saját termékeirıl, vagy a GRAWE, Fundamenta termékeirıl fontos - az ügyfelek megfelelıen tájékoztatása az értékesíteni kívánt termékekrıl, nem csak az elınyöket kiemelve, hanem felhívva a figyelmet a kockázatokra; 4
5 - a fiókban megtalálhatóak legyenek az aktuális üzletszabályzatok, hirdetmények, kondíciós listák, tájékoztatók; - a fokozott figyelem az érdekeiket csak korlátozottan képviselni képes fogyasztók esetében (különösen a kiskorúak, az idısek, a fogyatékkal élık, illetve a súlyosan betegek); Látás sérült ügyfél esetében a szerzıdés ügyfél részére történı felolvasása, és ennek igazolható módon történı rögzítése (pl.: szerzıdés záradékkal történı ellátása, hangfelvétel készítése, egyes esetekben meghatalmazott eljárása) Hallássérült ügyfelek esetében írásbeli tájékoztatás nyújtása és/vagy lehetıség biztosítása elıre rögzített idıpontban az általuk közremőködésre felkért jelnyelvi tolmáccsal együtt jelenhessenek meg a Banknál Igény esetén elızetes idıpont egyeztetésének biztosítása, annak érdekében, hogy az ügyfél a szerzıdéskötést megelızıen a személyes jelenléthez, valamint a szerzıdési feltételek maradéktalan megismeréséhez szükséges intézkedéseket megtehesse. Elegendı idı biztosítása a szolgáltatás igénybe vételével összefüggésben szükséges meghatalmazások beszerzéséhez Lehetıség szerint külön tárgyaló biztosításával - fogyatékos ügyfél jelzése alapján -, a fogyatékos ügyfél speciális helyzetét ismerı kapcsolattartó kijelölésével, esetlegesen személyes megkereséssel is könnyíthetı a fogyatékkal élı ügyfél banki szolgáltatás igénybevétele. Ügyfél figyelmének felhívása azon eljárásokra, megbízásokra amelyek alkalmazásához nem szükséges az ügyfél személyes jelenléte, és amelynek használatában az ügyfelek a fogyatékosságának jellege nem akadályozza, pl.: internetbank, telefonos ügyintézés. - a személyes ügyintézés során kellı figyelem arra, hogy az egyes fogyasztók ismerete és felkészültsége milyen mélységő és összetettségő információ befogadását engedi meg, a szolgáltatásnyújtás során ehhez mérten szükséges a tájékoztatás, a leendı ügyfél kiszolgálása. - Amennyiben az adott termékbıl a bank több módozatot is kínál, elvárt magatartás, az eltérı feltételő termékek összehasonlításának lehetıvé tétele a fogyasztó számára. Fontos: - a transzparencia (átláthatóság) elvének alkalmazása nem csak a szerzıdéskötést megelızı periódusban, de a szerzıdéses kapcsolat fennállásának egésze alatt fokozottan érvényesítendı a közérthetıség, átláthatóság, kiszámíthatóság, valamint a szükséges információkhoz való folyamatos hozzáférhetıség biztosítása; - kerülendı a nem kifejtı, nehezen érthetı vagy félreérthetı tájékoztatás; - a fogyasztó érdekeit figyelembe véve, az ügyleti döntés szempontjából fontos információk közérthetı módon történı átadása; - megfelelıen tájékoztatása az ügyfeleknek, arra vonatkozóan, hogy a kötelezettségeinek nem teljesítése milyen negatív következményekkel járhat. - a szolgáltatás nyújtása során az egyenletes színvonal biztosítása. Erre való tekintettel nem csak az ügyfélszerzés illetve a szerzıdéskötés 5
6 idıszakában kell törekedni az együttmőködı, rugalmas, segítıkész bánásmódra, hanem hasonló magatartás tanúsítása szükséges a szerzıdéses jogviszony fennállása alatt felmerülı problémák, panaszok kezelése, a szerzıdés nyomon követhetısége terén. - kerülendı a megtévesztı reklám, hirdetés alkalmazása. Elvárt magatartás, hogy a kiválasztott termékre vonatkozó szerzıdési feltételeket tartalmazó dokumentumok a fogyasztó részére átadásra kerüljenek, továbbá a fogyasztó figyelmének felhívása e dokumentumok szerzıdés aláírása elıtti áttanulmányozására. Követendı gyakorlat, az ügyfelek figyelmének felhívása szóban, írásban az MNB fogyasztóvédelmi honlapjára (a Bank honlapján az elektronikus elérhetıség biztosított) és az ott szereplı tájékoztatókra, termékleírásokra, összehasonlítást segítı alkalmazásokra. Fontos, hogy a fiókokban megtalálhatóak legyenek az MNB által kiadott fogyasztóvédelmi tájékoztató kiadványok. Panaszkezelés során A személyes ügyfélkapcsolat alkalmával ügyfél ez irányú kérése esetén az ügyfél számára elegendı idı és nyugodt körülmény biztosítása a panaszkezelési szabályzat áttanulmányozására. A panasztételre, panaszkezelési eljárásra vonatkozóan a mindenkori jogszabályi elıírásoknak megfelelıen világos, pontos és naprakész információ nyújtása. A panaszkezelés során alkalmazott fogalmak következetes, minden dokumentumban, tájékoztatásban egyes módon történı alkalmazása. Az ügyfél kifejezett kérése esetén tájékoztatás adása arról, hogy az kivizsgálási eljárás mely szakaszban van. A panaszra adott válaszadás során törekedjünk az érdemi, kifejtı válaszadásra, kitérve az ügyfél minden kifogására. Amennyiben az ügyfél ismételt panaszt nyújt be korábbi panasszal megegyezı, ugyanazon kifogást és egyezı indokot tartalmazó a jogszabályi követelmények figyelembe vétele mellett, törvényi határidın belül, indoklással ellátott álláspontját küldi meg a Bank, csatolva a korábbi panaszra adott választ. 5. A PANASZBEJELENTÉS MÓDJA Az Ügyfél az alábbi módokon jelentheti be panaszát: Szóbeli panasz: Személyesen A Bank fiókjaiban, a fiók bármelyik ügyintézıjénél, a fiók nyitvatartási ideje alatt. A Bank fiókjainak elérhetıségét, nyitvatartási idejét a szabályzat 1. sz. melléklete tartalmazza. Telefonon 6
7 A 06-99/ telefonszámon minden munkanapon és fióki nyitvatartási idıben, illetıleg csütörtökönként 8-20 óráig. A telefonon közölt panasz esetén a Bank biztosítja az ésszerő várakozási idın belüli hívásfogadást és ügyintézést, egyben felhívja az ügyfél figyelmét arra, hogy a panaszáról hangfelvétel készül. A bank a telefonon közölt szóbeli panasz esetén az indított hívás sikeres felépülésének idıpontjától számított öt percen belüli élıhangos bejelentkezése érdekében úgy köteles eljárni, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható. Ha a panasz azonnali kivizsgálása nem lehetséges, akkor a bank ügyintézıje jegyzıkönyvet vesz fel. A telefonon közölt panaszt rögzíti és a hangfelvételeket 5 évig megırzi. Az ügyfél kérésére a pénzintézet biztosítja a hangfelvétel visszahallgatását, térítésmentesen rendelkezésre bocsátja a hangfelvételrıl készített hitelesített jegyzıkönyvet. Írásbeli panasz: Személyesen vagy meghatalmazott útján a 3. pontban rögzített feltételek mellett. írásban a bank fiókjaiba, ill. a Bank központi címére (9400 Sopron, Kossuth L. u. 19.) eljuttatott levélben, telefaxon a bank központi telefax számára eljuttatva, fax szám: 06/99/ elektronikus levélben a bank központi címére eljuttatva (az Ügyfél biztonság érdekében a Bank az elektronikus levél útján kizárólag banktitkot nem tartalmazó, általános választ tud küldeni) A Bank az 2. sz. mellékletként csatolt panasz-bejelentési nyomtatvány rendelkezésre bocsátásával segíti az Ügyfelet a panasza megfogalmazásában. A Bank javasolja, de nem követeli meg a nyomtatvány használatát. A nyomtatványt a panaszos kérésére az ügyintézık átadják a fiókokban, illetve az elérhetı a bank honlapján is. Bank lehetıvé teszi, hogy az Ügyfél az írásbeli panasz benyújtásához az MNB honlapján közzétett formanyomtatványt alkalmazhassa, mely nyomtatványt a Bank honlapján is feltünteti. Személyesen benyújtott panasz esetén a panaszos részére át kell adni az általa benyújtott panasz egy, az átvétel igazolásával ellátott példányát. Ha a panasz érdemi kivizsgálásához szükséges adatok hiányosak, akkor a panasz felvevıje, illetve a hiányt felismerı szakterület vezetıje írásban kérheti az Ügyfelet a panasza kiegészítésére. A Bank a panaszt fogyasztóbarát módon vizsgálja, a kivizsgálásáért külön díjat nem számít fel. Amennyiben jogszabály jegyzıkönyv készítését írja elı, a jegyzıkönyv legalább az alábbiakat tartalmazza: a) az ügyfél neve, b) az ügyfél lakcíme, székhelye, illetve amennyiben szükséges, levelezési címe, c) a panasz elıterjesztésének helye, ideje, módja, 7
8 d) az ügyfél panaszának részletes leírása, a panasszal érintett kifogások elkülönítetten történı rögzítésével, annak érdekében, hogy az ügyfél panaszában foglalt valamennyi kifogás teljes körően kivizsgálásra kerüljön, e) a panasszal érintett szerzıdés száma, ügytıl függıen ügyfélszám, illetve a tag azonosítója, f) az ügyfél által bemutatott iratok, dokumentumok és egyéb bizonyítékok jegyzéke, g) amennyiben a panasz azonnali kivizsgálása nem lehetséges, - telefonon közölt szóbeli panasz kivételével - a jegyzıkönyvet felvevı személy és az ügyfél aláírása és h) a jegyzıkönyv felvételének helye, ideje./ 6. A PANASZ RÖGZÍTÉSE ÉS NYILVÁNTARTÁSA, JELENTÉSE A Bank az ügyfél szóbeli panaszát amennyiben lehetséges azonnal megvizsgálja, és szükség szerint orvosolja. Amennyiben az ügyfél a panasz kezelésével nem ért egyet, vagy a panasz azonnali kivizsgálása nem lehetséges, úgy a Bank munkatársa a szóbeli panaszról köteles kiállítani az 2. sz. mellékletben szereplı nyomtatványt (jegyzıkönyvet) és annak egy másolati példányát a személyesen közölt szóbeli panasz esetén átadja az ügyfélnek, telefonon közölt szóbeli panasz esetén a panaszra adott válasszal együtt megküldi az ügyfél által megadott levelezési címre. Amennyiben az ügyfél a szóbeli panasz kezelésével nem ért egyet, úgy a banki munkatárs nemcsak a panaszról jegyzıkönyvet köteles felvenni, hanem rögzítenie kell a panasszal kapcsolatos banki álláspontot is. A személyesen közölt szóbeli panaszok esetében a formanyomtatványt alá kell írattatni az ügyféllel. A panasz felvevıje a szóbeli panaszügyet haladéktalanul köteles továbbítani az illetékes szakterület vezetıje, a panaszügyek nyilvántartását vezetı és a panaszt kezelı szervezeti egység (jogi osztály) részére, valamint köteles tájékoztatni az ügyfelet (panaszos által aláírt tájékoztató levél egy példányának aktába történı csatolásával) a panaszt a továbbiakban kezelı szervezeti egység elérhetıségérıl. (6. sz. melléklet) Amennyiben ügyfél az írásbeli panaszát nem a panaszkezelési szabályzatban meghatározott panaszkezeléssel foglalkozó szervezeti egység címére küldi meg, vagy ha az írásbeli panaszt a Bank valamely ügyfélforgalom számára nyitva álló helyiségében (fiókjában) a nem a panaszkezelésre kijelölt ügyintézınek adja át, úgy a panasz beérkezését követıen az érintett banki munkavállaló haladéktalanul továbbítja a panaszt a panaszügyek nyilvántartását vezetı és a panaszkezeléssel foglalkozó szervezeti egység, valamint az illetékes szakterület vezetıje részére. A panaszkezeléssel foglalkozó szervezeti egység a panaszbeadványt nyilvántartásba veszi. Bank a fiókban személyesen leadott írásbeli panasz esetén az ügyfelet tájékoztatja (panaszos által aláírt tájékoztató levél egy példányának aktába történı csatolásával) a panaszt a továbbiakban kezelı szervezeti egység elérhetıségérıl. (6. sz. melléklet) Ha a panaszüggyel kapcsolatban a banknak kártérítési kötelezettsége merülhet fel vagy jelentıs eszmei kára származhat, ill. ügyfélvesztés veszélye áll fenn, akkor a 8
9 mőködési kockázati kézikönyvben a káreseményekre meghatározott jelentési kötelezettségeket és egyéb szabályokat is alkalmazni kell. A panaszügyekrıl a Bank nyilvántartást vezet. A nyilvántartásnak alkalmasnak kell lennie arra, hogy a Bank - a panaszokat azok témája szerint csoportosíthassa - a panasz okát képezı tényeket és eseményeket feltárhassa és azonosíthassa - megvizsgálhassa, hogy a panasz okát képezı tények és események hatással lehetnek-e más eljárásra vagy termékre, szolgáltatásra - eljárást kezdeményezhessen a panasz okát képezı tények és események korrekciójára - összefoglalhassa az ismétlıdı vagy rendszerszintő problémákat, jogi kockázatokat. A Bank a panaszkezeléssel összefüggı nyilvántartását úgy alakítja ki, hogy abból a válaszadási határidı és annak betartása egyértelmően megállapítható legyen. A nyilvántartás az MNB részére a panaszügyekrıl készítendı jelentés alapjául szolgál. A jogszabályi elıírás alapján a Bank panasz-nyilvántartásának legalább az alábbi elemeket tartalmaznia kell: a) a panasz leírását, a panasz tárgyát képezı esemény vagy tény megjelölését; b) a panasz benyújtásának idıpontját; c) a panasz rendezésére vagy megoldására szolgáló intézkedés leírását, elutasítás esetén annak indokát; d) az intézkedés teljesítésének határidejét és a végrehajtásért felelıs személy megnevezését; e) a panasz megválaszolásának idıpontját. A panaszt és az arra adott választ a Bank 3 évig köteles megırizni. A fenti elvek és a jogszabályi elıírásokon betartása, valamint a Bank jelentésszolgálati munkájának segítése céljából a banki panasz-nyilvántartásban a panaszkezelésért felelıs terület illetékes munkatársa az alábbi adatokat rögzíti: A panaszfelvétel idıpontját A panasz nyilvántartási (iktató) számát A panasz felvevıjét Érintett szolgáltatási kört az alább felsoroltak szerint A panasz típusát az alább felsoroltak szerint (panasz leírása, panasz tárgyát képezı esemény vagy tény megjelölése) A panasz rendezésére vagy megoldására szolgáló intézkedést, annak határidejét, illetve az annak végrehajtásért felelıs személyét A panasz megválaszolásának idıpontját Ügyfél a választ elfogadta-e Ha az ügyfél a választ nem fogadta el, akkor a megtett további intézkedéseket A panasz peresítésre került-e, ha igen o per indításának idıpontját o per lezárásának idıpontját o a per a panaszos javára zárult-e le 9
10 o a per a bank javára zárult-e le Panaszügy lezárásának idıpontját Panaszügy megalapozottságát (megalapozott, részben megalapozott, nem megalapozott). Amennyiben elutasításra került, annak indoklása Reklamált összeget, kártérítési igényt A panaszügy rendezése miatt kifizetett kártérítés összegét Panaszügy bank által történı ügyintézésének idıtartamát (napokban) 30 napon túli ügyintézés esetén az elhúzódás indokát A panaszügyekkel kapcsolatos fenti adatokról, ill. az abban bekövetkezett változásokról a panaszkezelési nyilvántartás vezetıjét haladéktalanul, de legkésıbb a tárgynegyedév végéig értesíteni kell. A panaszügy által érintett szolgáltatási körök az alábbiak lehetnek: Fizetési számlához kapcsolódó hitel: A Bank az ügyfél részére a fizetési számlához kapcsolódóan hitelkeretet biztosít. A törlesztése a fizetési számlán történı jóváírással (pl. befizetés, átutalás) valósul meg. Fizetési számlához kapcsolódó hitelnek minısül az kártyahitel is, melynél a bank kamatmentes periódust biztosít. Hiteltúllépés (overdraft): fizetési számlához kapcsolódóan olyan hitel, amelyet a hitelezı a hitelkeret-szerzıdés szerinti összegét meghaladó összegben vagy ilyen szerzıdés hiányában bocsát a fogyasztó rendelkezésére. Áruhitel: Fogyasztási kölcsön azon típusa, melyet a fogyasztó elsısorban tartós fogyasztási cikkek - kivéve gépjármő vagy szolgáltatások megvásárlásához, ill. igénybevételéhez, általában a vásárlás helyén, a megvásárolni kívánt termék vagy szolgáltatás megszerzése, ill. elérése érdekében vesz igénybe. Gépjármőhitel: új és használt személygépkocsik s rendszámozható motorkerékpár megvásárlására nyújtott hitel - fogyasztók részére -, valamint a nem közvetlenül a gépjármő adásvételekor nyújtott hitelkonstrukció (pl.: hitellevél alapján történı finanszírozás) Személyi kölcsön: fogyasztók részére hitelcélhoz nem kötött, szabad felhasználású, ingatlan fedezet bevonása nélkül nyújtott fogyasztási kölcsön. Hitelkártya: a Bank és a kártyabirtokos közötti szerzıdésben meghatározott mértékő hitelkerethez kapcsolódó termék, amely egyenlegét hitelszámlán tartják nyilván Lakáscélú hitel: ingatlanon alapított jelzálog ideértve az önálló zálogjogként alapított jelzálogot is fedezete mellett megkötött olyan hitel, amelyben a felek által okiratban rögzített hitelcél lakóingatlan vásárlása, építése, bıvítése, korszerősítése, vagy felújítása Jelzálog alapú szabadfelhasználású hitel: ingatlanon alapított jelzálog fedezete mellett, felhasználási célhoz nem kötötten fogyasztónak folyósított hitel, valamint az ingatlan célú hitel kiváltására folyósított jelzáloghitelek Egyéb hitel: Minden a fenti kategóriákba nem sorolt hitel Betéti konstrukciók: A folyószámla vezetés (látra szóló betét) kivételével valamennyi betételhelyezés 10
11 o Klasszikus betéti konstrukciók: a lekötött betétek, takarékbetétkönyvek, betéti jellegő okiratok, rögzített célú betétek (pl.: gyámhatósági betét, nyereménybetét, lakás-takarékpénztári megtakarítás) o Kombinált betéti konstrukciók: olyan megtakarítási formával, amely a bankbetét mellett egy másik pénzügyi terméket is tartalmaz pl.: 2 vagy több betét együttes igénybevétele, befektetési termékkel kombinált betéti konstrukció, strukturált (függı kamatozású) betét, tartós befektetési számla Számlavezetés: Lakossági és kisvállalkozói látra szóló (elszámolási betét) Ft- és devizaszámláinak vezetésével kapcsolatos tranzakciók, az ehhez kapcsolódó elszámolások, díjak (a pénzforgalom kivételével) Pénzforgalom: o Átutalás: a fizetı fél által fizetési számlája terhére és a kedvezményezett fizetési számlájára javára kezdeményezett fizetés (egyszeri, csoportos, rendszeres, hatósági átutalási megbízás vagy átutalási végzés) o Beszedés: a kedvezményezett fél által fizetési számla javára és a fizetı fél fizetési számlája terhére kezdeményezett fizetés (felhatalmazó levélen alapuló beszedés; váltó-, csekk-, csoportos beszedés, határidıs beszedés, okmányos beszedés) o Egyéb: a fent rögzített két kategóriába nem besorolt pénzforgalom Elektronikus bankolás: Elektronikus eszközökkel (telefon, internet, fax) bonyolított banki szolgáltatások, ha a panasz kifejezetten a felhasznált elektronikus eszköz nem kielégítı mőködésére (esetleg rendszerbeli hiányosságára) vonatkozik Bankkártya mőveletek: Minden bankkártyával folytatott tranzakció, függetlenül attól, hogy milyen háttérszolgáltatáshoz kapcsolódik (hitel, betét stb.) Befektetési szolgáltatás: Minden a Bszt. alá tartozó befektetési szolgáltatási kiegészítı befektetési szolgáltatási- és árutızsde szolgáltatási tevékenység Egyéb A panaszokat az alábbi típusokba kell besorolni: Tájékoztatási hiányosság o szerzıdéskötés elıtt: ha a panasz elsısorban arra vonatkozik, hogy a fogyasztót az intézmény hiányosan, tévesen vagy egyéb okból nem megfelelıen tájékoztatta az adott konstrukcióról, annak kockázatairól, valamint a fogyasztót terhelı többletköltségekrıl, vagy bármilyen olyan tényezırıl, amely a fogyasztó szempontjából lényeges lehet megfelelı ügyleti döntéshozatalában. o szerzıdéskötés után: ha a panasz a szerzıdéskötés utáni idıszakban történt téves, hiányos vagy egyéb okból nem megfelelı tájékoztatásra vonatkozik (pl. szerzıdéses feltételek változására, kondícióváltozásra, számlakivonat hiányos tartalmára, jogokra és kötelezettségekre vonatkozó téves illetve hiányos tájékoztatás stb.). Árfolyam o egyes tranzakcióknál az árfolyam konkrét mértékének kifogásolása 11
12 o a fogyasztó szerint nem megfelelı árfolyam alkalmazása a kalkulációban o az árfolyam nem megfelelı figyelembevétele vagy figyelmen kívül hagyása egy-egy pénzügyi instrumentum értékének meghatározásakor o árfolyamváltozás kifogásolása o minden egyéb devizás vagy valutaváltási tranzakcióra vonatkozó panasz, amely az árfolyammal kapcsolatos Szolgáltatás minısége, ügyfélkiszolgálás minısége: A fogyasztókkal szemben tanúsított magatartás, udvariatlan kiszolgálás; nehezen elérhetı ügyintézık, ügyintézés lassúsága, stb. Jutalék, díj, költség mértéke: Minden a pénzügyi tevékenységhez kapcsolódóan vagy egyéb jogcímen felszámított díjak, jutalékok, költségek mértéke vagy új díj bevezetése miatti panasz Kamat mértéke: A pénzügyi és befektetési szolgáltatáshoz kapcsolódó kamat mértékének kifogásolása miatti panasz, ideértve a befektetési szolgáltatásoknál az árfolyamfogalommal (pl. részvények árfolyama) kapcsolatos panaszokat is Hozam mértéke: A pénzügyi és befektetési szolgáltatáshoz kapcsolódó hozam mértékének kifogásolása miatti panasz, ideértve a befektetési szolgáltatásoknál az árfolyamforgalommal (pl. részvények árfolyama) kapcsolatos panaszokat is Nyilvántartási hiányosság: a megbízható és naprakész nyilvántartást biztosító számviteli és informatikai háttér hibáira valamint az ügykezelés, adminisztráció során elıforduló hibák (hibás bizonylat, beadvány elvesztése, postázási hiba, kötelezı értesítések elmulasztása stb.) miatti panaszok Elszámolás: Ide sorolandók azok a panaszok, melyek egyes tranzakciókkal kapcsolatosan (pénztári ki-befizetés, átutalási-átvezetési megbízás, akkreditív nyitás, beszedési megbízás, tızsdei és OTC adásvételi és portfólió kezelési megbízások, stb.) elszámolási vitát eredményeznek. Megbízás teljesítése: Ide sorolandók azok a panaszok, melyek egyes tranzakciók (pénztári ki-befizetés, átutalási-átvezetési megbízás, akkreditív nyitás, beszedési megbízás, tızsdei és OTC adásvételi és portfólió kezelési megbízások, stb.) hibás- vagy elmaradt teljesítésébıl eredıen vitát eredményeznek KHR (BAR lista): A fogyasztók adatainak KHR-be történt továbbításával; KHR-ben történı nyilvántartásával, kezelésével valamint a fogyasztók tájékoztatásának illetve értesítésének hiányosságával, elmaradásával kapcsolatos panaszok. Állami támogatás Törvény vagy törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott célra nyújtott támogatással, így például állami kamattámogatással kapcsolatos panasz. Egyoldalú szerzıdésmódosítás A fogyasztóval kötött szerzıdés kamatának, díjának, minden egyéb költségnek vagy feltételnek a módosítása. Elektronikus szolgáltatás Olyan információs társadalommal összefüggı (elektronikus úton, távollevık részére, rendszerint ellenszolgáltatás fejében nyújtott szolgáltatás, amelyhez a szolgáltatás igénybe vevıje egyedileg fér hozzá) 12
13 szolgáltatással kapcsolatos panasz, amelynek célja valamely birtokba vehetı forgalomképes ingó dolog - így pénz, értékpapír -, szolgáltatás üzletszerő értékesítése, vagy más módon történı igénybevétele, ha a panasz kifejezetten az elektronikus eszköz nem kielégítı mőködésére (rendszerbeli hiányosságára) vonatkozik. Elı-, végtörlesztés A szerzıdés alapján fennálló tartozás teljesítési idı elıtt történı teljes vagy részleges megfizetésével kapcsolatos panaszok. Jogosulatlan tevékenység Az MNB engedélyének hiányában végzett engedélyköteles tevékenységgel kapcsolatos panaszok. Méltányossági kérelem Fizetési nehézség felmerülésének a jelzése, hitelek átütemezésével, a törlesztési idıszak meghosszabbításával, részletfizetéssel, fizetési halasztással, stb. kapcsolatos kérelmekkel kapcsolatos panaszok. Pénzügyi visszaélés Minden olyan beadvány, amelynek tárgya bőncselekmény elkövetésének, - így például készpénz-helyettesítı fizetési eszközzel visszaélés, gépjármőés lakásfinanszírozással összefüggı csalás, pénzmosás gyanúját veti fel. Törlesztı részlet mértéke A hitel-, kölcsön- és lízingszerzıdések esetén a szerzıdésben meghatározott idıszakonként esedékes törlesztı részlet, lízingdíj mértékének megállapításával kapcsolatos panasz. Pénzügyi közvetítı A pénzügyi intézmény független és függı közvetítıjének tevékenységével kapcsolatos panaszok. Egyéb ügyviteli hibák Minden, a fenti kategóriákba nem sorolt panaszt itt kell számba venni. A reklamált összeg az ügyfél panaszbejelentésében megjelölt összeg, amely tartalmazza: az ügyfél által igénybe vett szolgáltatásban megjelenı alapösszeget a szolgáltatás után felszámított díjakat, jutalékokat (pl. tranzakciós díjak). Ezek rendezése általában javítókönyvelést igényel. az esetleges kárigényt, amelynek összege az ügyfél által kifogásolt banki eljárás következtében hátrányára felmerült. Ennek teljesítése általában banküzemi veszteségként kerül elszámolásra. A Bank birtokába került, a panaszt benyújtó ügyfél adatait az információs önrendelkezési és az információszabadságról szóló évi CXII. törvény rendelkezéseinek megfelelıen kell kezelni. Bank a panaszkezelés során különösen a következı adatokat kérheti az ügyféltıl: a) neve, b) szerzıdésszám, ügyfélszám, illetve pénztári azonosító, c) lakcíme, székhelye, levelezési címe, d) telefonszáma, e) értesítés módja, f) panasszal érintett termék vagy szolgáltatás, 13
14 g) panasz leírása, oka, h) ügyfél igénye, i) a panasz alátámasztásához szükséges, az ügyfél birtokában lévı olyan dokumentumok másolata, amely a szolgáltatónál nem áll rendelkezésére, j) meghatalmazott útján eljáró ügyfél esetében érvényes meghatalmazás és k) a panasz kivizsgálásához, megválaszolásához szükséges egyéb adat. 7. PANASZÜGYRE VÁLASZADÁSI KÖTELEZETTSÉG, HATÁRIDİK A Bank a panasszal kapcsolatos, indokolással ellátott álláspontját a panasz közlését követı 30 napon belül megküldi az ügyfélnek. A bank válaszát oly módon küldi meg az ügyfél részére, amely alkalmas annak igazolására, hogy a bank a küldeményt kinek a részére és milyen értesítési címre küldte meg, emellett kétséget kizáróan igazolja a küldemény elküldésének tényét és idıpontját is. A KHR törvény alapján benyújtott kifogást, panaszt a bank 5 munkanapon belül kivizsgálni köteles. A vizsgálat eredményérıl a kifogást vagy panasz benyújtót haladéktalanul, de legkésıbb a vizsgálat lezárását követı két munkanapon belül kézbesítési bizonyítvánnyal (tértivevény) feladott irat formájában tájékoztatni köteles. A válaszban részletesen ki kell térni a panasz teljes körő kivizsgálásának eredményére, a panasz rendezésére vagy megoldására vonatkozó intézkedésre, illetve a panasz elutasítása esetén az elutasítás indokára. A választ pontos, közérthetı és egyértelmő indokolással látja el a Bank. Az indokolás akkor tekinthetı közérthetınek, pontosnak és egyértelmőnek, ha az tartalmazza a panasz tárgyától függıen a vonatkozó szerzıdési feltétel pontos szövegét és hivatkozik az ügyfélnek küldött elszámolásokra, valamint valamennyi a szerzıdéses jogviszony alatt teljesített egyéb tájékoztatásra. A panasz elutasítása vagy a panasz kivizsgálására elıírt 30 napos törvényi határidı eredménytelen eltelte esetén annak jellege szerint fogyasztónak minısülı ügyfél az MNB-hez vagy a Pénzügyi Békéltetı Testülethez (továbbiakban: PBT) vagy bírósághoz fordulhat, vagy annak eljárást kezdeményezheti (lásd 4. sz. melléklet). Fogyasztónak minısülı ügyfelek esetében a Bank válaszában a panasz elutasítása esetén minden esetben tájékoztatja a panaszost arról, hogy a panasz jellege alapján Bank álláspontja szerint szerzıdés létrejöttével, érvényességével, joghatásaival és megszőnésével, továbbá szerzıdésszegéssel és annak joghatásaival kapcsolatos jogvita rendezésére vagy az MNB-rıl szóló évi CXXXIX törvény fogyasztóvédelmi rendelkezései megsértésének kivizsgálására irányult. A panasz elutasítása esetén ezen felül a Bank köteles megjelölni, hogy további jogorvoslati lehetıség mely szervnél kezdeményezhetı: fogyasztóvédelmi rendelkezések megsértése esetén az MNB, szerzıdés létrejöttével, érvényességével, joghatásaival és megszőnésével, szerzıdésszegéssel és annak joghatásaival kapcsolatos jogvita esetén a PBT 14
15 vagy a polgári perrendtartás szerint hatáskörrel és illetékességgel rendelkezı bíróság jogosult eljárni. Ha a panasz jellege alapján több szerv eljárása indokolttá teszi, akkor az egyes panaszrészek vonatkozásában áll fenn a fenti tájékoztatási kötelezettség. A Bank elutasító döntésében megadja az MNB-nek, a PBT-nek az elérhetıségét, a levelezési címét, telefonszámát (lásd 1. számú melléklet), valamint az MNB honlapján a PBT eljárásának kezdeményezésére (http://felugyelet.mnb.hu/data/cms /pbt_kerelem.doc), illetve az MNB fogyasztóvédelmi ellenırzési eljárás kezdeményezésére (http://felugyelet.mnb.hu/data/cms /penzugyi_fogyasztovedelmi_kozpont_k erelem.docx ) irányuló kérelem (pénzügyi fogyasztóvédelmi beadvány) benyújtása céljára rendszeresített formanyomtatványok elektronikus és ügyfélszolgálati elérhetıségét is. A PBT és az MNB fogyasztóvédelmi ellenırzési eljárás lefolytatásának kezdeményezéséhez szükséges formanyomtatványok a fent hivatkozott elektronikus elérhetıség alatt, Bankunk valamennyi fiókjában, a Bank honlapján, illetve jelen szabályzatunk 7. és 8. számú mellékleteként is elérhetıek. Bank ezen felül jól látható módon tájékoztatást ad panaszosnak arról, hogy a fogyasztó kérheti ezen formanyomtatványok Bank általi költségmentes megküldését is. A tájékoztatásnak tartalmaznia kell a formanyomtatványok megküldésére vonatkozó fogyasztói igény elıterjesztésére szolgáló banki telefonszámot, elérhetıséget és postai cím megjelölését is. A fogyasztó ilyen jellegő kérése esetén a formanyomtatványokat a Bank elektronikus úton (az elektronikus hozzáféréssel rendelkezı fogyasztó számára), más esetben postai úton költségmenetesen, haladéktalanul megküldi fogyasztó részére. A panasz elutasítása vagy a panasz kivizsgálására elıírt 30 napos törvényi válaszadási határidı eredménytelen eltelte esetén a fogyasztót tájékoztatni kell arról, hogy kérelmére a PBT, illetve a Pénzügyi Fogyasztóvédelmi központ elıtt megindítható eljárás alapjául szolgáló kérelem nyomtatvány megküldését igényelheti. Fogyasztónak nem minısülı ügyfelek panaszának elutasítása vagy a panasz kivizsgálására elıírt 30 napos törvényi határidı eredménytelen eltelte esetén a Bank a panaszost tájékoztatja, hogy panaszával a Polgári perrendtartás szabályai szerinti bírósághoz fordulhat. A Bank a panaszt és az arra adott választ 3 évig ırzi meg, és azt az MNB kérésére bemutatja. A bank a panasz kivizsgálását és azzal kapcsolatos döntését (válaszát) a jogszabályban elıírt határidıkre figyelemmel az általa vállalt határidın belül teljesíti, kivéve, ha a Bank a tıle elvárható gondosság ellenére jogszabályban rögzített határidın belül az ügy bonyolultsága, információk hiánya, Banktól független harmadik személyek igénybevétele, az ügyfél magatartása, Banktól független külsı elháríthatatlan okok miatt nem teljesíthetı. Ha a határidıt bármely ok miatt meg kell hosszabbítani, errıl tájékoztatja az ügyfelet az indok pontos megjelölésével. Amennyiben a Bank a panaszbeadvány elvégzéséhez szükséges információ vagy irat beszerzése miatt hiánypótlásra szólítja fel az ügyfelet, úgy a hiánypótlás határideje nem számít bele a jogszabályban rögzített válaszadási határidıbe. 15
16 A panasszal kapcsolatos döntéshozatalban nem vehet részt a bank olyan alkalmazottja, aki a sérelmezett intézkedésben vagy döntésben részt vett, a bank igazgatósági tagjai kivételével. A panaszügyintézés nyelve a magyar, lehetıség szerint azonban biztosítani kell a panaszos által beszélt és értett nyelven történı panaszügyintézést. A panaszügyben hozott érdemi döntését a szakterület pontos, közérthetı és egyértelmő indokolással látja el, és azt írásba foglalva továbbítja a panaszos részére, egyúttal a válaszlevél másolatát megküldi a compliance officer/fogyasztóvédelmi megbízott - részére is, aki azt a panasz bejelentı nyomtatványhoz tőzve főzi le. Ha a határozat jogszabályra hivatkozik, a jogszabályhely megjelölése mellett annak érdemi rendelkezését is ismertetni kell. Az érdemi döntés közlésével egyidejőleg a bank tájékoztatja a panaszost a rendelkezésére álló igényérvényesítési és jogorvoslati lehetıségekrıl. 9. FELELİSSÉGI KÖRÖK Jogi osztály, mint a panaszkezeléssel foglalkozó szervezeti egység felel: a panaszkezelési eljárások jogszabályoknak megfelelı lefolytatásának ellenırzése a hatáskörébe került ügyekrıl az érintett szakterület vezetıjét tájékoztatni a válaszleveleket a szakterület vezetıjével, munkatársával együttmőködve - elkészíteni és határidıben a panaszos részére továbbítani. Panaszkezelési nyilvántartás vezetıje: a panaszokról, azok rendezésérıl, megoldását szolgáló intézkedésekrıl nyilvántartás vezetése a 6. pontban rögzített tartalommal A beérkezett/beiktatott panaszokat elektronikus levél formájában a Compliance terület részére megküldi. Panasz felvevıje felel: a panasz/reklamáció pontos rögzítéséért és a szabályzatban meghatározott esetekben a panaszt benyújtó ügyfél tájékoztatása (amennyiben a panasz azonnali, ügyfél számára is megnyugtató módon történı megoldása nem lehetséges) Szakterület vezetıje (munkatársa) felel: a panasz kivizsgálásáért a válaszlevelek elkészítéséhez a panaszkezeléssel foglalkozó szervezeti egység részére szakmai segítséget nyújtani Panaszkezelési szervezeti egység vezetıje: biztosítja és ellenırzi a panaszok hatékony kezelésének menetét, a belsı információáramlást, a jogszabályoknak megfelelı nyilvántartást és adatszolgáltatást. 16
17 10. A PANASZÜGYINTÉZÉSSEL KAPCSOLATOS UTÓLAGOS TEENDİK A panaszkezeléssel foglalkozó szervezeti egység erre kijelölt külön munkavállalója a panaszokról félévente, a tárgyfélévet követı hónap végéig elemzést készít, az igazgatóság és az ügyvezetı igazgatók részére, amelyben felméri a panaszügyek kapcsán leginkább érintett termékeket, üzletágakat vagy egyéb mőködési területeket. A bankvezetés a jelentés alapján meghatározza a panaszok megelızése, illetve csökkentése érdekében szükséges és lehetséges intézkedéseket. 11. AZ ELSZÁMOLÁSI TÖRVÉNY SZERINTI ELSZÁMOLÁSSAL ÉRINTETT ÜGYFELEK PANASZKEZELÉSÉRE VONATKOZÓ SPECIÁLIS SZABÁLYOK A Bank a évi XXXVIII. és a évi XL. törvényekben meghatározott feltételek fennállása és az általános szerzıdési feltételek tisztességtelensége tárgyában hozott jogerıs bírósági ítélet esetén a fogyasztónak minısülı adóssal elszámolni köteles, melyrıl a Bank az Elszámolási törvényben megállapított határidın belül tértivevényes levélben tájékoztatást nyújt. Ha a Bank bármely adós, kezes vagy zálogkötelezett részére az elszámolást nem köteles közvetlenül megküldeni, az adós, a kezes vagy a zálogkötelezett kérheti, hogy részére az elszámolás másolatát a pénzügyi intézmény tájékoztatásul küldje meg. A másolatra jogosult személy a másolat iránti kérelmét legkésıbb az Elszámolási tv. 16. (3) bekezdés szerinti honlapon történı közzétételt követı 30 napon belül terjesztheti elı. Az elszámolást a másolatra jogosult személy vonatkozásában is abban az idıpontban kell kézbesítettnek tekinteni, amely idıpontban az az elszámoláson címzettként megjelölt számára kézbesítettnek tekintendı. A. A fogyasztó vitatja a számára megküldött elszámolást Amennyiben a fogyasztó a Bank által a számára megküldött elszámolást vitatja, úgy az elszámolás kézbesítésétıl számított 30 napon belül panasszal élhet a Bank felé. Ha a fogyasztó a panasz benyújtásában akadályoztatva van, akkor a panasz az Elszámolási törvény 18. (1) bekezdése szerint az akadály megszőnésétıl számított 30 napon belül (szubjektív határidı), de legkésıbb a panasz benyújtására nyitva álló határidıt követı 90 napig terjeszthetı elı (objektív határidı). Amennyiben az elszámolás a fogyasztói kölcsönszerzıdésben, illetve a fogyasztó által bejelentett lakóhelyrıl cím nem azonosítható, címzett ismeretlen, nem kereste, átvételt megtagadta, elköltözött, kézbesítés akadályozott vagy bejelentve: meghalt jelzéssel érkezik vissza, a panasz az elszámolásról való tudomásszerzéstıl számított 30 napon belül, ha a fogyasztó a panasz benyújtásában akadályozva van, az akadály megszőnésétıl számított 30 napon belül, de ide nem értve a (pót)hagyatéki eljárással érintett, valamint olyan elszámolásokat, ahol az elszámolás tényének közlésére (lásd Elszámolási törvény 16. (3) bekezdését 1 ) a 1 Elszámolási törvény 16. (3) bekezdés: Ha a pénzügyi intézmény valamennyi érintett fogyasztó számára megküldte az elszámolást, ennek tényét 15 napon belül az internetes honlapján közzéteszi és azt egyidejőleg valamennyi bankfiókjában kifüggeszti. Ha a pénzügyi intézménynek a 13. alapján eltérı idıpontokban kell 17
18 Bank honlapján december 31. napja után kerül sor legkésıbb december 31. napjáig terjeszthetı elı. A tudomásszerzés idıpontja: a) ha nem kereste jelzéssel érkezik vissza: a kézbesítés megkísérlését követı 10. munkanap, b) ha átvételt megtagadta jelzéssel érkezik vissza: a kézbesítés megkísérlésének napja, c) ha cím nem azonosítható, címzett ismeretlen, elköltözött, kézbesítés akadályozott vagy bejelentve: meghalt jelzéssel érkezik vissza: az Elszámolási törvény 16. (3) bekezdés szerinti honlapon történı közzétételt követı harmincadik nap. Az Elszámolási törvény 16. (3) bekezdése szerinti, az elszámolás tényének közlésére december 31. napját követıen került sor, úgy a panasz legkésıbb a honlapon történı közzétételt követı hatvan napon belül terjeszthetı elı. Hagyatéki, póthagyatéki eljárás estén a fent leírtakban rögzített, az akadály megszőnésétıl számított határidıt a hagyatéki eljárás, póthagyatéki eljárás befejezésétıl kell számítani, ha a Bank részére az Elszámolási törvény 16. (3) bekezdése szerinti közzétételt követı 30 napon belül igazolható módon bejelentésre kerül a hagyatéki, póthagyatéki eljárás megindítása vagy az, hogy ezen eljárások már folyamatban vannak. Amennyiben a hagyatéki, póthagyatéki eljárás december 31. napját követıen fejezıdik be, a panasz legkésıbb a hagyatéki, póthagyatéki eljárás befejezését követı 60 napon belül terjeszthetı elı. Amennyiben a fogyasztó részérıl panasz nem kerül ezen határidıkön belül elıterjesztésre, akkor úgy kell tekinteni, hogy az elszámolásban foglaltakat a fogyasztó nem vitatja, az elszámolásban foglaltakat elfogadja. Ezt követıen az elszámolás már nem vitatható. Az a másolatra jogosult személy jogosult az elszámolás vitatására, aki az elszámoláson címzettként nem szerepel, de a szerzıdésben hitelfelvevıként szerzıdı fél. Ha a másolatra jogosult személy jogosult az elszámolás vitatására, a másolat megküldése iránti igény bejelentése a másolatra jogosult tekintetében nem módosítja a panasz benyújtásának a 18. (1) bekezdésében meghatározott határidejét. Ha a másolatra jogosult az elszámolást vitatja, a Bank, a PBT és a bíróság elıtti eljárás során a másolatra jogosult esetében a fogyasztóra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. elszámolnia a fogyasztóval, a közzétételt a 13. -ban meghatározott idıpontok szerinti csoportosításban kell megtennie, azt követıen, hogy az egyes csoportokban valamennyi elszámolás megtörtént vagy nem kell elszámolni. A közzététel részletes tartalmi és formai követelményeit az MNB rendeletben állapítja meg. Akkor is beáll a pénzügyi intézmény közzétételi kötelezettsége, ha a fogyasztó helyébe lépı örökös személye bizonytalan, ezért számára az elszámolás megküldésére nem került sor, de a többi érintett fogyasztó számára megküldésre került az elszámolás. 18
19 B. A fogyasztóval a Bank nem számolt el Amennyiben a Bank a fogyasztóval nem számolt el, és a fogyasztó álláspontja szerint a Banknak vele szemben a évi XXXVIII. törvény és az Elszámolási törvény alapján elszámolási kötelezettsége áll fenn, úgy a fogyasztó panasszal élhet a Bank felé. A panaszt legkésıbb az Elszámolási törvény 16. (3) bekezdése szerinti honlapon történı közzétételt követı 60 napon belül, amennyiben pedig a fogyasztó a panasz benyújtásában akadályoztatva van, úgy az akadály megszőnésétıl számított 30 napon belül, de ide nem értve a (pót)hagyatéki eljárással érintett, valamint olyan elszámolásokat, ahol az elszámolás tényének közlésére (lásd Elszámolási törvény 16. (3) bekezdését) a Bank honlapján december 31. napja után kerül sor legkésıbb december 31. napjáig terjesztheti elı. Amennyiben az Elszámolási törvény 16. (3) bekezdése szerinti honlapon történı közzétételre december 31. napját követıen kerül sor, úgy a panasz legkésıbb a honlapon történı közzétételt követı 60 napon belül terjeszthetı elı. Amennyiben az elszámolás hagyatéki, póthagyatéki eljárással érintett, úgy ezen ügyfelekre is a 11/A. pontban a hagyatéki, póthagyatéki eljárásra vonatkozó elıírások az irányadóak. Ha a másolatra jogosult személy jogosult az elszámolás vitatására és a Bank nem készített elszámolást, az elszámolás vitatására jogosult a fogyasztóra irányadó szabályok szerint követelheti elszámolás készítését. C. A 11/A. és 11/B. pont alapján elıterjesztett panaszok elbírálására vonatkozó különös, az általános panaszkezelési szabályoktól eltérı szabályok A panaszt kizárólag írásban lehet elıterjeszteni és azt a Bank a beérkezést követı 60 napon belül köteles megválaszolni. A panasz elutasítása esetén a Hpt (8) bekezdése 2 nem alkalmazható. Ha az elszámolás vitatására jogosult olyan elszámolás miatt nyújt be panaszt a pénzügyi intézményhez, amely miatt a pénzügyi intézmény panaszeljárása már folyamatban van, akkor a pénzügyi intézménynek a panaszokat együtt kell elintéznie. A panasz elintézésére nyitva álló határidıt a késıbb érkezett panasz beérkezésétıl kell számítani. Ha az elszámolás vitatására jogosult olyan elszámolás miatt nyújt be panaszt a pénzügyi intézményhez, amely miatt a PBT vagy a bíróság eljárása már folyamatban van, a pénzügyi intézménynek errıl legkésıbb 8 napon belül tájékoztatnia kell a PBT-t vagy a bíróságot. Ebben az esetben a Banknak arról is tájékoztatnia kell a PBT-t vagy a bíróságot, ha a) a panasz alapján új elszámolást készített vagy 2 Hpt (8) bekezdés: A panasz elutasítása esetén a pénzügyi intézmény és független közvetítı válaszában tájékoztatja az ügyfelet arról, hogy az MNB tv. szerinti fogyasztóvédelmi rendelkezések megsértése esetén a Felügyeletnél fogyasztóvédelmi eljárást kezdeményezhet, vagy a szerzıdés létrejöttével, érvényességével, joghatásaival és megszőnésével, továbbá a szerzıdésszegéssel és annak joghatásaival kapcsolatos jogvita esetén bírósághoz fordulhat, vagy a Pénzügyi Békéltetı Testület eljárását kezdeményezheti. A pénzügyi intézmény vagy független közvetítı megadja a Pénzügyi Békéltetı Testület levelezési címét. 19
20 b) a panaszt elutasította. A panasz elutasítása esetén a Banknak arról is tájékoztatnia kell a PBT-t, hogy álláspontjának kézbesítése mikor történt meg. Ha az elszámolás vitatására jogosult olyan elszámolás miatt nyújt be panaszt a pénzügyi intézményhez, amely miatt a PBT vagy a bíróság eljárása már folyamatban van, abban az esetben a PBT az eljárását felfüggeszti. A felfüggesztés idıtartama az eljárás határidejébe nem számít bele. Az eljárás folytatásának akkor van helye, ha a) a Bank a panaszt elutasítja és a Bank álláspontjának kézbesítésétıl számított 30 napon belül az elszámolás vitatására jogosult nem kezdeményezi a PBT eljárását és a kézbesítéstıl számított 40 nap eltelt, vagy b) a Bank panaszeljárásával szemben az elszámolás vitatására jogosult a PBT eljárását kezdeményezi (ebben az esetben az eljárását a PBT folytatja, a PBT a kérelmeket együtt bírálja el). A PBT az eljárását megszünteti, ha a Bank az új elszámolás megküldésével azt jelenti be, hogy panasz alapján új elszámolást készített. A PBT-nek az eljárást megszüntetı döntésében tájékoztatni kell a kérelmezıt arról, hogy az új elszámolással szemben a Banknál panaszt nyújthat be. Az elszámolás nem vitatható olyan okból, amelyet a PBT vagy a bíróság már jogerısen elbírált. Ha az elszámolás vitatására jogosult ugyanazon okból nyújt be panaszt, amely okból már más az adott elszámolást vitatta, a Banknak álláspontja közlésekor elegendı korábbi álláspontjáról, ha pedig a panaszt orvosolta, akkor - az új elszámolás másolatának egyidejő megküldésével - errıl az elszámolás vitatására jogosult részére tájékoztatást adnia. Ha az elszámolást olyan okból vitatják, amelyet a bíróság már jogerısen elbírált, a Banknak errıl is tájékoztatást kell adnia. A panasz elutasítása esetén ha a fogyasztó a panaszban foglaltakat továbbra is fenntartja a Bank álláspontjának kézbesítésétıl számított 30 napon belül a Pénzügyi Békéltetı Testület (továbbiakban: PBT) eljárását kezdeményezheti. Ha a panaszos a kérelem benyújtásában akadályozva volt, akkor az akadály megszőnésétıl számított 30 napon belül, de legkésıbb a kézbesítéstıl számított 6 hónapon belül kell az eljárást kezdeményeznie. Errıl a Bank a válaszában tájékoztatást nyújt a fogyasztónak és megadja a PBT levelezési címét. A PBT eljárásának kezdeményezésekor a fogyasztó kérelmének tartalmaznia kell az arra irányuló határozott kérelmet is, hogy a PBT állapítsa meg, hogy a) az elszámolás az általa megjelölt helytelen adatot, illetve számítási hibát tartalmazza, és állapítsa meg a helyes elszámolást, továbbá kötelezze a pénzügyi intézményt annak végrehajtására (9. számú melléklet, mely megtalálható a https://www.sopronbank.hu/elerhetosegeink/2#panasz, illetve a https://www.sopronbank.hu/elszamolas_forintositas menüpont alatt) vagy b) a panasz nem volt elkésett és így a panasz elutasításának nem volt helye, ezért a pénzügyi intézmény a panaszeljárás keretében a panasszal érdemben köteles foglalkozni és a panaszeljárást az arra irányadó szabályok szerint lefolytatni (10. számú melléklet, mely megtalálható a https://www.sopronbank.hu/elerhetosegeink/2#panasz, illetve a https://www.sopronbank.hu/elszamolas_forintositas menüpont alatt) vagy 20
A melléklet tárgyi hatálya kiterjed az írásban tett elszámolással kapcsolatos panasz kezelésére, feldolgozására és megválaszolására.
I. Bevezetés 1.1. A melléklet célja A jelen melléklet célja, hogy a Takarékbank Zrt.-nél és a Takarékbank Zrt.-vel összevont alapú felügyelet alá tartozó vállalkozásnál (a továbbiakban együtt: Csoporttag),
1/2011. sz. Igazgatósági szabályzat Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt Fogyasztóvédelem és ügyfélpanasz kezelés rendjérıl 9. sz. módosítás SOPRON BANK BURGENLAND ZRT Elıterjesztı: Jogi osztály
B3 TAKARÉK SZÖVETKEZET PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT K 7. SZÁMÚ MELLÉKLET ELSZÁMOLÁSSAL KAPCSOLATOS PANASZOK KEZELÉSÉNEK KÜLÖNLEGES SZABÁLYAI Hatályos: 2015. május 18. 1 1. BEVEZETÉS 1.1. A melléklet célja
22/2014. számú közvetlen hatályú szabályzat
Panaszkezelési Szabályzat K 7. számú melléklet Elszámolással kapcsolatos panaszok kezelésének különleges szabályai Hatályos: 2015. május 18. I. Bevezetés 1.1. A melléklet célja A jelen melléklet célja,
NHB Pénzügyi Zrt. 2015. 06. 19. NHB Pénzügyi Zártkörűen Működő Részvénytársaság 1143 Budapest, Stefánia út 51.
NHB Pénzügyi Zrt. Az elszámolási törvényben érintett kölcsönszerződésekből adódó követelések különös panaszkezelésére és az elszámolás felülvizsgálatára vonatkozó szabályzat 2015. 06. 19. I. Előzmények

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság