A Kormány a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 35. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében, a 35. § (2) bekezdése alapján a következőket rendeli el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed mindazon veszélyes katonai objektumra, ahol a jelenlévő veszélyes anyag vagy anyagok mennyisége az 1. mellékletben meghatározott alsó küszöbértéket eléri vagy meghaladja.
a) anyagnem-felelős: a honvédelmi szervezetek veszélyes anyaggal történő ellátásának (tervezés, beszerzés, ellátás-biztosítás, selejtezés stb.) megszervezésére, koordinálására, szakmai irányítására, szakellenőrzésre kijelölt szakmai irányító szervezet;
b) alsó küszöbértékű veszélyes katonai objektum: ahol a jelenlévő veszélyes anyagok mennyisége (beleértve a technológia irányíthatatlanná válása miatt várhatóan keletkező veszélyes anyagokat is) az 1. melléklet alapján meghatározható alsó küszöbértéket eléri, illetőleg meghaladja, de nem éri el a felső küszöbértéket;
c) belső védelmi terv: a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek kialakulásának megelőzését, a balesetek elhárítását, következményeinek mérséklését szolgáló intézkedések megtételét, az értesítési, riasztási, felkészítési feladatok veszélyes katonai objektumon, objektumrészen belüli végrehajtásának rendjét, feltételeit szabályozó honvédségi üzemeltetői okmány;
d)1 biztonsági elemzés: a honvédségi üzemeltető által készített dokumentum, amely tartalmazza a veszélyes katonai objektum honvédségi üzemeltetőjének a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek megelőzésére vonatkozó általános célkitűzéseit, továbbá annak az irányítási, vezetési és műszaki eszközrendszernek a bemutatását, amely biztosítja mind az ember, mind a környezet magas szintű védelmét, valamint annak bizonyítását, hogy a honvédségi üzemeltető a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleseti veszélyeket azonosította, illetőleg a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek kockázatát elemezte és értékelte. A dokumentumnak elegendő információt kell szolgáltatnia a hatósági döntésekhez;
e)2 biztonsági jelentés: a honvédségi üzemeltető által készített dokumentum, amely annak bizonyítására szolgál, hogy rendelkezik a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleseteket megelőző stratégiával és az annak végrehajtását szolgáló biztonsági irányítási rendszerrel, a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleseti veszélyeket azonosította, illetőleg a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek kockázatát elemezte és értékelte, a megelőzésükre a szükséges intézkedéseket megtette, kellő mértékű a létesítményeinek biztonsága, megbízhatósága. Rendelkezik működőképes belső védelmi tervvel. A jelentésnek elegendő információt kell szolgáltatnia a külső védelmi tervek elkészítéséhez és a hatósági döntésekhez;
f) dominóhatás: a veszélyes katonai objektumban bekövetkező olyan baleset, amely a közelben lévő más veszélyes ipari üzemre vagy veszélyes katonai objektumra átterjedve a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek valószínűségét megnöveli, vagy a bekövetkezett veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset következményeit súlyosbítja;
g) építtető: a honvédelmi miniszter által építtetői feladatra feljogosított, veszélyes katonai objektumot létrehozó szervezet;
h) felső küszöbértékű veszélyes katonai objektum: ahol a jelenlévő veszélyes anyagok mennyisége (beleértve a technológia irányíthatatlanná válása miatt várhatóan keletkező veszélyes anyagokat is) az 1. melléklet alapján meghatározható felső küszöbértéket eléri, illetőleg meghaladja;
i) honvédségi üzemeltető: a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM), a minisztériumnak közvetlenül alárendelt szervezet, vagy olyan a Kormány, a HM által honvédelmi, katonai tevékenység végzése céljából létrehozott szervezet, amely alapszabály, alapító okirat alapján veszélyes katonai objektumot üzemeltet, vagy annak működésére döntő befolyást gyakorol, illetve olyan gazdálkodó szervezet, amely szerződésben vállalt kötelezettség alapján végzi e tevékenységet;
j) rendkívüli esemény: a veszélyes katonai objektumban a rendeltetésszerű működés során, illetőleg a technológiai folyamatokban bekövetkező olyan nem várt esemény, amely azonnali beavatkozást igényel, és magában hordozza a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset kialakulásának lehetőségét;
k) veszélyes anyag: az 1. mellékletben meghatározott ismérveknek megfelelő anyag, keverék vagy készítmény, amely mint nyersanyag, termék, melléktermék, maradék, köztes termék vagy hulladék van jelen, beleértve azokat az anyagokat is, amelyekről feltételezhető, hogy egy baleset bekövetkezésekor létrejöhetnek;
l) veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset: olyan mértékű veszélyes anyag kibocsátásával, tűzzel vagy robbanással járó rendkívüli esemény, amely a veszélyes katonai objektum működése során befolyásolhatatlan folyamatként megy végbe, és amely az objektumon belül, illetőleg azon kívül közvetlenül vagy lassan hatóan súlyosan veszélyezteti vagy károsítja az emberi egészséget, illetőleg a környezetet;
m) veszélyes katonai objektum: egy adott honvédségi üzemeltető irányítása alatt álló, katonai célból üzemeltetett azon terület egésze, ahol egy vagy több veszélyes katonai objektum-részben – ideértve a közös vagy kapcsolódó infrastruktúrát is – veszélyes anyagok vannak jelen az 1. mellékletben meghatározott küszöbértéket elérő mennyiségben;
n)3 veszélyes tevékenység: a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény 3. § 31. pontja szerinti tevékenység;
o)4 veszélyességi övezet: a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset lehetséges következményeinek csökkentése érdekében a veszélyes katonai objektum környezetében a hivatásos katasztrófavédelmi szerv illetékes területi szerve által kijelölt, az egyéni sérülés kockázatához igazodó terület.
3. §5 (1)6 A Kormány a veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság e rendeletben szabályozott engedélyezési eljárásaiban – a 6. melléklet 1. pont 1.3. alpontjában meghatározott szakkérdésben – első fokon a hivatásos katasztrófavédelmi szervnek a veszélyes katonai objektum telephelye szerint illetékes területi szervét (a továbbiakban: szakhatóság) szakhatóságként jelöli ki.
(2)7 A veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság a döntését és a szakhatóság az állásfoglalását három hónap alatt hozza meg.
(3)8 Az eljárásban a hatóság és a szakhatóság részéről csak olyan személyek vehetnek részt, akiknek a nemzetbiztonsági ellenőrzése megtörtént.
(4)9 A szakhatósági közreműködés során a minősített adatok védelméhez szükséges fizikai biztonsági feltételek hiányában a minősített dokumentumok feldolgozása a katonai építésügyi hatóság hivatalos helyiségében történik.
A veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság feladatai
4. § (1)10 A Kormány a veszélyes katonai objektum felügyeleti hatósági jogkör gyakorlójaként, országos illetékességgel
(a továbbiakban együtt: veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság) jelöli ki.
(2) A veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság hatósági tevékenysége körében az alábbi feladatokat végzi:
a) engedélyezés,
b) tiltás, korlátozás,
c) kötelezés (felhívás),
d) ellenőrzés,
e) nyilvántartások vezetése,
f) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek, illetve rendkívüli események kivizsgálása.
(3) A veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság hatósági jogkörének gyakorlása során csak a jogszabályoknak van alárendelve, a hatósági ügyekben hozandó döntésében nem utasítható.
5. § (1)11
(2) A veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság üzemeltetési engedélyt ad ki:
a) az új létesítésű veszélyes katonai objektumokban veszélyes tevékenység megkezdésére,
b) működő veszélyes katonai objektumban a veszélyes anyag mennyiségének 25%-os növekedése következtében módosított biztonsági elemzés vagy jelentés alapján a veszélyes tevékenység folytatására,
c) leállított veszélyes tevékenység újraindítására.
Az anyagnem-felelős feladatai
7. § Az anyagnem-felelős köteles:
a) adatot szolgáltatni az üzemeltető részére a veszélyes katonai objektum tekintetében a biztonsági elemzés és biztonsági jelentés, illetve a belső védelmi terv elkészítéséhez,
b) nyilvántartásba venni és szakmailag felügyelni a veszélyes katonai objektumot (technológiát),
c) minden szükséges intézkedést megtenni a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek, katasztrófák, katasztrófahelyzetek, veszélyhelyzetek veszélyeinek megelőzésére, az esetleges baleset hatásainak enyhítésére és az okozott környezeti károk helyreállítására,
d) együttműködni a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek kivizsgálásában a veszélyes katonai objektum felügyeleti hatósággal,
e) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetet követően a lehető legrövidebb időn belül tájékoztatást adni a veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság számára a bekövetkezett veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek közép- és hosszú távú következményeinek elhárítása, illetve a veszélyes anyagokkal kapcsolatos hasonló balesetek megelőzése érdekében tett intézkedéséről.
8. § Az építtető köteles:
a) minden szükséges intézkedést megtenni a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek, katasztrófák, katasztrófahelyzetek, veszélyhelyzetek veszélyeinek megelőzésére, az esetleges baleset hatásainak enyhítésére és az okozott környezeti károk helyreállítására,
b) együttműködni a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek kivizsgálásában a veszélyes katonai objektum felügyeleti hatósággal.
A HONVÉDSÉGI ÜZEMELTETŐ FELADATAI
A biztonsági jelentés és a biztonsági elemzés
9. § (1) A honvédségi üzemeltető az 5. §-ban felsorolt engedélyek megszerzéséhez az 1. melléklet alapján azonosítja a veszélyes katonai objektumot, majd biztonsági jelentést, illetve biztonsági elemzést készít és nyújt be a veszélyes katonai objektum felügyeleti hatósághoz.
(2)13 A veszélyes katonai objektum felügyeleti hatósági eljárások elektronikus úton nem intézhetők.
(3) A biztonsági jelentést a 2. melléklet, a biztonsági elemzést a 3. mellékletben meghatározottak szerinti tartalommal kell elkészíteni.
(4) Amennyiben a biztonsági jelentés, illetve biztonsági elemzés minősített adatot is tartalmaz, a honvédségi üzemeltető egyidejűleg minősített adatot nem tartalmazó biztonsági jelentést, illetve biztonsági elemzést is köteles elkészíteni és benyújtani.
(5) A felső küszöbértékű veszélyes katonai objektum honvédségi üzemeltetője a lakossági tájékoztató kiadványhoz szükséges tartalommal elkészíti a biztonsági jelentés kivonatát. A biztonsági jelentés kivonata legalább a következőket tartalmazza:
a) a veszélyes katonai objektumra vonatkozó információk:
aa) a honvédségi üzemeltető neve, a veszélyes katonai objektum címe,
ab) a veszélyes katonai objektum tájékoztatásért felelős személy neve, beosztása, elérhetősége,
ac) tájékoztatás arról, hogy a veszélyes katonai objektum e jogszabály alapján felső küszöbértékű,
ad) annak kinyilatkoztatása, hogy a honvédségi üzemeltető minden tőle elvárhatót megtett a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek megelőzésére, és a kialakult balesetek hatásainak mérséklésére;
b) a veszélyes tevékenységre és a lehetséges veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetekre vonatkozó információk:
ba) a veszélyes katonai objektumban jelenlévő veszélyes anyagok tulajdonságai, veszélyességi osztályuk, az esetleges veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek során kialakuló egészség-, esetleg környezetkárosító hatások,
bb) a lehetséges veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek kialakulása, a károsító hatások lehetséges területi eloszlása,
bc) a veszélyes katonai objektum veszélyhelyzeti tevékenysége és az elhárításban érintett felelős személyek, szervezetek, azok felkészültsége és felszereltsége.
10. § (1) A honvédségi üzemeltető a biztonsági jelentésben, illetve a biztonsági elemzésben szereplő veszélyek következményeinek elhárítására a 4. mellékletben meghatározott tartalmi és formai követelményeknek megfelelő belső védelmi tervet készít.
(2) A belső védelmi tervben megjelölt feladatok végrehajtásához szükséges feltételeket a honvédségi üzemeltető biztosítja.
(3) A belső védelmi tervben foglaltakat a honvédségi üzemeltető valamennyi, a veszélyes katonai objektum területén dolgozó személlyel megismerteti, és annak alkalmazására a dolgozókat felkészíti.
11. § (1) A belső védelmi terv a biztonsági jelentés, illetve a biztonsági elemzés melléklete, elkészítésére ezekkel egyidőben kerül sor.
(2) A honvédségi üzemeltető a belső védelmi terv felülvizsgálatát legalább háromévenként, továbbá a biztonsági jelentés, illetve a biztonsági elemzés soron kívüli felülvizsgálata esetén elvégzi.
(3) A honvédségi üzemeltető a belső védelmi tervben foglaltak megvalósíthatóságát rendszeresen ellenőrzi. Ennek érdekében évente olyan gyakorlatot tart, ahol a tervben megjelölt szervezetek valamely részét, valamint háromévente olyan gyakorlatot, ahol a tervben megjelölt szervezetek egészét gyakoroltatja. A honvédségi üzemeltető a belső védelmi tervben foglaltak gyakoroltatásának időpontjáról a veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóságot a gyakorlat előtt legalább 15 nappal értesíti, valamint a gyakorlatok tartásával kapcsolatos tapasztalatokat jegyzőkönyvben rögzíti.
(4) A honvédségi üzemeltető a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset vagy a rendkívüli esemény bekövetkezése esetén a belső védelmi tervben foglalt intézkedéseket azonnal foganatosítja.
Az engedélykérelem
12. §14 (1) A hatósági engedély iránti kérelmet az elsőfokú veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság részére az 5. melléklet szerinti adattartalommal, egy példányban kell előterjeszteni.
(2) Az első fokú veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság az 5. melléklet szerinti adattartalommal rendszeresített nyomtatványt ad ki.
(3) A kérelemhez csatolni kell a biztonsági elemzés vagy biztonsági jelentés teljes és minősített adatot nem tartalmazó változatának két-két írásos, illetve elektronikus példányát.
13. § (1)15 A veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság és a szakhatóság a biztonsági jelentés, illetve biztonsági elemzés valóságtartalmát a 6. mellékletben megfogalmazott szempontrendszer alapján – szükség szerint helyszíni szemlével – ellenőrzi.
(2) Ha az üzemeltető nem, vagy nem megfelelő módon tesz eleget a veszélyes katonai objektumra vonatkozó biztonsági jelentéssel, illetve biztonsági elemzéssel kapcsolatos hiánypótlási felhívásnak és a biztonságos üzemeltetést bizonyítani nem tudja, annak teljesítéséig a veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság az engedélyét nem adja ki, illetve az üzemeltetési engedélyezési eljárásban az engedély kiadását megtagadja, a tevékenység végzését korlátozza vagy felfüggeszti.
14. § (1) A veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság az engedélyét nem adja ki:
a) ha a biztonságos üzemeltetés a biztonsági jelentés, illetve biztonsági elemzés által nem igazolt,
b) a biztonsági jelentés, illetve biztonsági elemzés valóságtartalmának helyszíni szemle során megállapított elégtelensége esetén,
c) amennyiben a kockázat szintje meghaladja az elfogadható szintet, és a honvédségi üzemeltető által tervezett intézkedések nem elégségesek a súlyos balesetek megelőzéséhez és hatásaik mérsékléséhez,
d) amennyiben a kockázat szintje nem csökkenthető elfogadható szintre.
(2) A veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság az üzemeltetési engedélyt visszavonja:
a) e rendeletben meghatározott bejelentési kötelezettség elmulasztása esetén,
b) amennyiben a kötelezően felülvizsgált biztonsági elemzés vagy biztonsági jelentés nem igazolja az elégséges biztonságot,
c) amennyiben megváltozott körülmények esetén a kockázat szintje nem csökkenthető elfogadható mértékűre,
d) amennyiben a biztonságos üzemeltetés feltétele bármely okból hiányzik.
15. § A működő veszélyes katonai objektum üzemeltetője által háromévenként elvégzett felülvizsgálat eredményeként módosított, illetve kiegészített biztonsági jelentés, illetve biztonsági elemzés alapján a veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság az üzemeltetési engedélyt meghosszabbítja, illetve meghatározza a meghosszabbítás feltételeit.
16. § (1) Amennyiben a kockázat szintje meghaladja a 6. mellékletben meghatározott elfogadható szintet, vagy a honvédségi üzemeltető által tervezett intézkedések nem elégségesek a súlyos balesetek, katasztrófák, katasztrófahelyzetek, veszélyhelyzetek megelőzéséhez és veszélyeztető hatásaik mérsékléséhez, akkor a veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság a honvédségi üzemeltetőt olyan kiegészítő intézkedések megtételére kötelezi, amelyek eredményeképpen a kockázat szintje elfogadható mértékűre csökken. A kiegészítő intézkedések érinthetik a biztonsági elemzés vagy biztonsági jelentés tartalmát, illetve az ezekben szereplő feladatok végrehajtási feltételeit.
(2) Amennyiben a kockázat szintje nem csökkenthető elfogadható szintre, akkor a veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság a tevékenységet korlátozza vagy megtiltja, illetve az üzemeltetési engedélyezésre vonatkozó kérelmet elutasítja.
17. §16 A veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság a hatósági határozatait, valamint az elfogadott, minősített adatokat nem tartalmazó biztonsági jelentéseket, biztonsági elemzéseket a hivatásos katasztrófavédelmi szerv illetékes területi szerve részére megküldi.
18. § (1) A veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek, katasztrófák, katasztrófahelyzetek, veszélyhelyzetek megelőzése, valamint a jogszabályokban, illetve hatósági határozatban foglalt kötelezettségek teljesülése érdekében évente hatósági ellenőrzést tart.
(2)17 A veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság jegyzőkönyvet készít az ellenőrzésről, amelyet a honvédségi üzemeltető és az anyagnem-felelős számára az ellenőrzés időpontjától számított nyolc napon belül megküld.
A dominóhatás vizsgálata
19. § (1) A veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság a hozzá benyújtott biztonsági jelentés, illetve biztonsági elemzés alapján megállapítja
a) a dominóhatásban érintett veszélyes katonai objektumok körét,
b)19 a hivatásos katasztrófavédelmi szerv illetékes területi szervével együttműködésben azon veszélyes katonai objektumok körét, amelyek dominóhatásban érintettek a külön jogszabály szerint azonosított veszélyes ipari üzemekkel.
(2) A veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság a dominóhatásban érintett veszélyes katonai objektumok irányába intézkedik azok veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset-megelőzési célkitűzéseinek, biztonsági irányítási rendszerének, belső védelmi terveinek összehangolására a biztonsági elemzés vagy biztonsági jelentés soron kívüli felülvizsgálatának kezdeményezésével.
(3)20 Az (1) bekezdés b) pontja szerint megállapított dominóhatás esetén a veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság és a hivatásos katasztrófavédelmi szerv illetékes területi szerve saját hatáskörében a (2) bekezdésben meghatározottak szerint intézkedik, illetve az intézkedésekről egymást kölcsönösen tájékoztatják.
A veszélyességi övezet
20. §21 (1)22 A veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság a biztonsági jelentés, a biztonsági elemzés alapján javaslatot tesz a veszélyes katonai objektum körüli veszélyességi övezet határainak kijelölésére, amelyet a hivatásos katasztrófavédelmi szerv illetékes területi szerve számára megküld.
(2)23 A hivatásos katasztrófavédelmi szerv illetékes területi szerve a 17. § szerint részére megküldött biztonsági jelentés, biztonsági elemzés kézhezvételét követően megvizsgálja a veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság javaslatát és ellátja a veszélyes katonai objektum körüli veszélyességi övezet kijelölésével kapcsolatos feladatokat. A veszélyességi övezet kijelöléséről a hivatásos katasztrófavédelmi szerv illetékes területi szerve tájékoztatja a veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóságot.
(3) A veszélyes katonai objektumok körüli veszélyességi övezet határait fel kell tüntetni a külön jogszabályok szerinti településrendezési terveken.
(4)24 A veszélyes katonai objektumok körül kijelölt veszélyességi övezet határain belül történő fejlesztések során a hivatásos katasztrófavédelmi szerv illetékes területi szerve a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről szóló 219/2011. (X. 20.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 29. §-ában szabályozottak szerint jár el, azzal az eltéréssel, hogy a fejlesztéssel kapcsolatos állásfoglalások kialakításához be kell vonni a veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóságot is.
A külső védelmi tervezés és a lakosság
21. §25 A külső védelmi tervezési és lakosságtájékoztatási feladatokat a 17. § szerint megküldött biztonsági jelentés kézhezvételét követően a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi és helyi szervei végzik az R. 23–27. § rendelkezéseinek megfelelően, azzal az eltéréssel, hogy a polgármester az R. 23. § (3) bekezdése szerinti hirdetményt nem teszi közzé és az R. 23. § (12) és (13) bekezdése nem alkalmazható.
A jelentési, tájékoztatási rendszer
22. § (1)26 A honvédségi üzemeltető köteles a Magyar Honvédség Központi Ügyeleti Szolgálata útján a veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóságot, továbbá a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szervét, az illetékes védelmi bizottság elnökét és a veszélyeztetett települések polgármestereit haladéktalanul tájékoztatni:
a) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset, rendkívüli esemény körülményeiről,
b) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetben, rendkívüli eseményben szereplő veszélyes anyagokról,
(2)27 A veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság a kivizsgálás lezárását követő nyolc napon belül a veszélyes katonai objektumban bekövetkezett veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetről, illetve a rendkívüli eseményről összefoglaló jelentés megküldésével a hivatásos katasztrófavédelmi szerv illetékes területi szervét tájékoztatja.
(3) A honvédségi üzemeltető tájékoztatást küld a veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóságnak abban az esetben, ha a technológia, a berendezések, a biztonsági irányítási rendszer alkalmazásakor vagy a védekezés területén szerzett saját tapasztalatok, továbbá a technikai fejlődés kapcsán tudomására jutó ismeretek, a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek megelőzése, és az ellenük való védekezés rendszerének áttekintését szükségessé teszik.
23. § (1)28 Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
1. melléklet a 95/2006. (IV. 18.) Korm. rendelethez
A veszélyes katonai objektum azonosítása
2. Ha a veszélyes katonai objektumban jelenlévő veszélyes anyag(ok) mennyisége eléri vagy meghaladja a 2. oszlopban meghatározott értéket, de nem éri el a 3. oszlopban meghatározott értéket, akkor a veszélyes katonai objektum alsó küszöbértékű. Ha a veszélyes katonai objektumban jelen lévő veszélyes anyag(ok) mennyisége eléri vagy meghaladja a 3. oszlopban meghatározott értéket, akkor a veszélyes katonai objektum felső küszöbértékű.
3. Amennyiben a veszélyes katonai objektumban többféle veszélyes anyag van jelen, és azok közül önmagában egyetlen jelenlévő anyag vagy készítmény maximális mennyisége sem éri el vagy haladja meg a 3. oszlopban meghatározott értéket, akkor a veszélyes tevékenység azonosításánál a következő összegzési szabályt kell alkalmazni:
a) a veszélyes katonai objektum felső küszöbértékű, ha az összeg
q1/QF1+q2/QF2+q3/QF3+q4/QF4+q5/QF5+...>=1
qx = az 1. vagy a 2. táblázatban megjelölt valamely veszélyességi osztályba tartozó jelenlévő veszélyes anyag mennyisége,
QFx = az adott anyaghoz tartozó az 1. vagy a 2. táblázat 3. oszlopában feltüntetett küszöbmennyiség;
b) a veszélyes katonai objektum alsó küszöbértékű, ha az összeg
q1/QA1+q2/QA2+q3/QA3+q4/QA4+q5/QA5+...>=1
Qax = az adott anyaghoz tartozó az 1. vagy a 2. táblázat 2. oszlopában meghatározott küszöbmennyiség.
a) az 1. táblázatban nevesített, mérgező vagy nagyon mérgező veszélyességi osztályba sorolandó anyagok, valamint a 2. táblázat 1. és 2. veszélyességi osztályába sorolt anyagok összegzésekor,
b) az 1. táblázatban nevesített oxidáló, robbanó, kevésbé tűzveszélyes, tűzveszélyes vagy fokozottan tűzveszélyes veszélyességi osztályba sorolandó anyagok, valamint a 2. táblázat 3., 4., 5., 6., 7.a., 7.b. és 8. veszélyességi osztályába sorolt anyagok összegzésekor,
c) az 1. táblázatban nevesített környezetre veszélyes [R50 (beleértve az R50/53-t) vagy R51/53] veszélyességi osztályba sorolandó anyagok, valamint a 2. táblázat 9(I) és 9(II) veszélyességi osztályába sorolt anyagok összegzésekor,
d) az összegzést nem kell elvégezni abban az esetben, ha egy veszélyes anyag vagy egy veszélyességi osztályba tartozó anyagok jelenlévő mennyisége meghaladja a felső küszöbértékét,
e) ha a veszélyes anyag egyidejűleg toxikus, tűzveszélyes vagy ökotoxikus tulajdonsággal is rendelkezik, akkor a veszélyes anyag mennyiségével a fenti számítások során több ízben is számolni kell,
f) a jelen jogszabály hatálya alá tartozik mindazon veszélyes katonai objektum, amely esetében az a), b) vagy c) szerinti összegzési érték bármelyike nagyobb vagy egyenlő 1.
5. A veszélyes anyag az, amely az 1. táblázatban szerepel, vagy a 2. táblázat valamely veszélyességi osztályába tartozik, és a veszélyes katonai objektumban mint nyersanyag, termék, félkész termék, melléktermék vagy hulladék van jelen.
6. A táblázatokban meghatározott küszöbmennyiségek egy veszélyes katonai objektumra vonatkoznak.
7. A honvédségi üzemeltető kötelezettsége szempontjából mértékadónak számít a veszélyes anyagnak a veszélyes katonai objektumban egyidejűleg jelenlévő legnagyobb mennyisége. Az a veszélyes anyag, amely a veszélyes katonai objektumban az alsó vagy a felső küszöbmennyiség 2%-át meg nem haladóan van jelen, a teljes veszélyes anyagmennyiség meghatározásakor figyelmen kívül hagyható, ha az alsó vagy felső küszöbértékű veszélyes katonai objektumon belül úgy helyezkedik el, hogy az veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetet nem okozhat.
9. E rendelet alkalmazása szempontjából folyadéknak tekintendő bármely anyag, amely 20 °C-on és 101,3 kPa normál légköri nyomáson nem gáz és nem szilárd halmazállapotú.
A következő rákkeltő anyagok
5 tömeg% feletti koncentrációban: 4-Amino-bifenil és/vagy sói,
benzo-triklorid, benzidin és/vagy sói, bisz (klórmetil)-éter,
klórmetil-metil-éter, 1,2-dibróm-etán, dietil-szulfát, dimetil-szulfát,
dimetil-karbamoil-klorid, 1,2-dibróm-3-klórpropán, 1,2-dimetil-hidrazin, dimetil-nitrózamin, hexametil-foszfor-triamid, hidrazin, 2-naftil-amin és/vagy sói, 4-nitro-difenil és 1,3-propán-szulton
Az 1. táblázatban nem szereplő anyagok
és készítmények veszélyességi osztályai
4. robbanóanyagok és készítmények [ahol az anyag, a készítmény vagy a termék a 2. számú megjegyzés szerint az ADR 1.4. alosztályába tartozik]
5. robbanóanyagok és készítmények [ahol az anyag, a készítmény vagy termék a 2. számú megjegyzés szerint az ADR 1.1., 1.2., 1.3., 1.5., 1.6. alosztályába vagy az R2, R3 kockázatot jelző mondat bármelyike alá tartozik]
7. a) tűzveszélyes anyagok és készítmények [ha az anyagra vagy készítményre a
3. b) 1. megjegyzés definíciója vonatkozik]
1. a) A vegyi anyagok és készítmények veszélyességi osztályba sorolása a kémiai biztonságról szóló 2000. évi XXV. törvény (a továbbiakban: Kb. tv.) és végrehajtási rendelete szerint történik. Olyan anyagok és készítmények esetében, amelyeket nem a Kb. tv. és végrehajtási rendelete szerint kell veszélyes anyagként osztályozni (például a hulladékok), de amelyek jelen vannak vagy jelen lehetnek egy veszélyes katonai objektumban, és amelyek az üzemben megállapított feltételek mellett a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek potenciális lehetősége szempontjából egyenértékű tulajdonságokkal rendelkeznek vagy valószínűleg ilyen tulajdonságokkal rendelkezhetnek, azoknak a veszélyességi osztályozását a rájuk vonatkozó külön jogszabályok vagy vizsgálati módszerek alapján kell elvégezni, a táblázat 1. oszlopába történő besorolásukra alkalmas módon.
d) A nem ismert veszélyességű, hulladékokat is tartalmazó keverék esetében mindaddig, amíg annak tényleges veszélyességét a honvédségi üzemeltető nem igazolja, a keverék veszélyességi osztályba sorolásakor a keverékben jelenlévő vagy jelenlévőnek feltételezhető összetevők közül annak a veszélyességét kell alkalmazni a teljes keverékmennyiségre, amelyhez az 1., illetőleg 2. táblázatban a legalacsonyabb küszöbérték tartozik.
A definíció kiterjed a pirotechnikai anyagokra is, amelyek a jelen irányelv alkalmazása szempontjából olyan anyagok (vagy anyagok keverékei), amelyeket hő-, fény-, hang-, gáz- vagy füsthatás vagy ezek kombinációjának előidézésére hoztak létre. Ez a hatás önfenntartó, hőtermelő vegyi reakció útján keletkezik. Amennyiben valamely anyagra vagy készítményre mind az ADR, mind pedig az R2, illetőleg R3 kockázatot jelző mondat szerinti besorolás alkalmazható, abban az esetben az ADR szerinti osztályozás elsőbbséget élvez az R-mondat szerinti besorolással szemben.
Az 1. osztályba tartozó anyagok és tárgyak az ADR osztályozási alapelveinek megfelelően sorolandók be az 1.1–1.6. alosztályok egyikébe. E besorolási alosztályok:
1.1. alosztály: „Olyan anyagok és tárgyak, amelyeknél fennáll a teljes tömeg felrobbanásának veszélye. (A teljes tömeg felrobbanása olyan robbanás, ami gyakorlatilag egyidejűleg csaknem az egész rakománytömeget érinti.)”
1.2. alosztály: „Olyan anyagok és tárgyak, amelyek a kivetés veszélyével járnak, de az egész tömeg felrobbanásának veszélyével nem.”
1.3. alosztály: „Olyan anyagok és tárgyak, amelyek tűzveszélyesek és robbanás vagy kivetés vagy ezek együttes fellépésének csekély veszélyével járnak, de az egész mennyiség felrobbanásának veszélye nélkül,
1.4. alosztály: „Olyan anyagok és tárgyak, amelyek csak csekély robbanásveszélyt jelentenek szállítás közbeni meggyulladásuk vagy beindulásuk esetén. A hatások lényegében a küldeménydarabra korlátozódnak, és általában nem következik be jelentősebb méretű repeszdarabok keletkezése vagy a repeszdarabok nagyobb távolságra való szétrepülése. Kívülről ható tűz nem vonja maga után a küldeménydarab teljes tartalmának gyakorlatilag azonnali felrobbanását.”
1.5. alosztály: „Rendkívül kis mértékben érzékeny, tömegrobbanás veszélyét magukba rejtő anyagok, amelyek érzéketlensége olyan, hogy normális szállítási körülmények között beindulásuk vagy égésük robbanásba való átmenetének valószínűsége rendkívül csekély. Minimális követelmény ezen anyagokra nézve, hogy a külső tűz hatásának vizsgálata során nem szabad felrobbanniuk.”
1.6. alosztály: „Rendkívül érzéketlen tárgyak, amelyeknél nem áll fenn a teljes tömeg felrobbanásának veszélye. Az ilyen tárgyak csak rendkívül érzéketlen robbanóanyagokat tartalmaznak, és bizonyítottan elhanyagolható a véletlen inicializálásuk vagy beindulásuk valószínűsége. A veszély egyetlen tárgy felrobbanására korlátozódik.”
1. cseppfolyós anyagok és készítmények, amelyek lobbanáspontja 0 °C alatt van, a forráspontja (forrástartomány esetén a kezdeti forráspont) pedig 35 °C-on vagy alatta van (R12 kockázatot jelző mondat első francia bekezdése), és
2. melléklet a 95/2006. (IV. 18.) Korm. rendelethez
A biztonsági jelentés elkészítésének tartalmi
1.1. A honvédségi üzemeltető a biztonsági jelentésben megadja a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek megelőzésével kapcsolatos fő célkitűzéseit, illetőleg a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezéssel kapcsolatos elveit, továbbá összefoglaló jelleggel ismerteti az alábbi területeken bevezetett, illetőleg működtetett intézkedéseit, szervezetét, irányítási rendszereit:
1.2. A veszélyes katonai objektum környezetének bemutatása
1.2.1. A veszélyes katonai objektum környezetének bemutatásakor a honvédségi üzemeltető bizonyítja, hogy a kockázatokat és a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek hatásai által veszélyeztetett területeket a szükséges mértékben elemezte.
1.2.2. A honvédségi üzemeltető bemutatja a veszélyes katonai objektum érintett (a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset következményei által veszélyeztetett) környezetének területrendezési elemeit. Ehhez felhasználható a településrendezési terv. A bemutatás legalább a következő adatokat tartalmazza:
e) a veszélyes katonai objektum környezetében működő gazdálkodó szervezetek, illetőleg ipari és mezőgazdasági tevékenységek jellemzése, ismertetése, az ezekkel való esetleges kapcsolatok ismertetése (technológiai, közmű-, szolgáltatási kapcsolat stb.).
1.2.3. A honvédségi üzemeltető bemutatja, hogy a veszélyes katonai objektum környezetében veszélyes ipari üzem üzemeltetők, illetve más honvédségi üzemeltetők által folytatott veszélyes tevékenységek ismert, lehetséges hatásait figyelembe vették.
b) a helyszínt jellemző, a veszélyes katonai objektum biztonságos tevékenységére hatást gyakorló legfontosabb geológiai és hidrológiai jellemzők.
1.3. A veszélyes katonai objektum bemutatása
A biztonsági jelentésnek ebben a részében a honvédségi üzemeltető a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek szempontjából jellemzi az objektumot.
1.3.1. A veszélyes katonai objektumnak a biztonság szempontjából fontos – az általános tevékenységre, a termékekre, a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek forrásaira, azok körülményeire vonatkozó – információit.
a) a veszélyes katonai objektum rendeltetése,
d) a veszélyes katonai objektumra vonatkozó általános megállapítások, különös tekintettel a veszélyes anyagokra és technológiákra.
1.3.2. A veszélyes katonai objektum méretarányos helyszínrajzát, amely bemutatja az objektum egészét és vázlatosan feltünteti a veszélyes és tároló létesítményeket, és amely alkalmas az alábbiak azonosítására:
d) a veszélyes katonai objektumból és az objektumrészekből kivezető, kimenekítésre, felvonulásra alkalmas útvonalak,
f) a veszélyes katonai objektum adminisztratív létesítményei.
1.3.3. A jelenlévő veszélyes anyagok aktuális leltárát az alábbi tartalommal:
d) a veszélyes anyagok jelenlevő maximális mennyisége,
1.3.4. A veszélyes anyagok leltárában az 1.3.3. pont szerinti adatok közül a veszélyes katonai objektum azonosítását megalapozó adatokat (az anyag azonosítása, besorolása, mennyisége) a honvédségi üzemeltető táblázatosan összesítve is megadja.
1.4. A biztonsági jelentésben összefoglaló jellemzéssel be kell mutatni a veszélyes tevékenységhez kapcsolódó infrastruktúrát. Ennek során a lényeges jellemzők meghatározásával be kell mutatni a veszélyhelyzeti feladatok ellátását szolgáló infrastruktúrát is. A leírásban el kell különíteni az egyes létesítményekhez tartozó külön, és az egész objektumhoz tartozó alap és tartalék infrastruktúrát.
g) a tűzoltóvíz-hálózat,
h) a melegvíz- és más folyadék-hálózatok,
r) katasztrófa-elhárítási szervezet,
u) a szennyvíz-hálózatok,
1.5. A veszélyes katonai objektum egészének bemutatásán felül, a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleseti lehetőségek szempontjából az objektumrészekről a veszélyazonosítást megalapozó mélységű további információk megadása szükséges.
c) jellemző technológiai paraméterek, mint például: koncentráció, nyomás, hőmérséklet, jelenlévő veszélyes anyagok maximális mennyiségei,
A veszélyes anyagokkal kapcsolatos legsúlyosabb balesetek bemutatása keretében a honvédségi üzemeltető ismerteti a valós viszonyaira épülő baleseti eseménysorokat. E modellel szemben alapkövetelmény, hogy az önmagában legyen alkalmas a folyamatok, körülmények kellően részletes megismerésére. További követelmények:
1.7.1. A honvédségi üzemeltető a veszélyes katonai objektum által okozott veszélyeztetést, a kockázatot és a következmények értékelését együttesen figyelembe vevő módszerrel értékeli. E módszer szerint az értékelés a következő szakaszokra osztható:
1.7.2. A honvédségi üzemeltető részletesen elemzi a reálisan feltételezhető veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek előfordulásának valószínűségét, okait és körülményeit. Ennek során bemutatja a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesethez vezető rendkívüli események objektumon belüli vagy kívüli kiváltó okait és lefolyását. A veszélyazonosításhoz, illetőleg a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset kockázatának értékeléséhez a honvédségi üzemeltető bármilyen, e célra a nemzetközi gyakorlatban elfogadott módszert használhat.
1.7.3. A honvédségi üzemeltető értékeli a reálisan feltételezett balesetek lehetséges következményeit. Ennek során a honvédségi üzemeltető bemutatja azokat a területeket, melyeket az objektumból kiinduló ilyen balesetek hatásai érinthetnek. A területek bemutatása térképen és fényképpel vagy adott esetben ezekkel egyenértékű leírással történik, melynek során figyelembe kell venni e rendeletnek a védendő adatokra vonatkozó előírásait is. A honvédségi üzemeltető, a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek következményeinek értékelését bármilyen, a nemzetközi gyakorlatban, az adott típusú súlyos balesetre, a szakma által általánosan elfogadott módszerrel végezheti el. Az értékelést a technológiában feltárt minden balesetre el kell végezni, de a biztonsági elemzésben vagy a biztonsági jelentésben csak a veszélyes katonai objektum egésze által jelentett veszélyeztetést érdemben meghatározó, legnagyobb kockázatot jelentő potenciális baleseti eseménysorokat kell bemutatni.
1.7.4. A honvédségi üzemeltető a biztonsági jelentésben – az azonosított veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset gyakorisága és következményei alapján – meghatározza a sérülés egyéni kockázata értékeinek alapján a veszélyességi övezeteket. Ha a veszélyes katonai objektum veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleseteinek többfajta károsító hatása lehet (mérgező anyagok légköri terjedése, túlnyomás vagy sugárzó hő), akkor minden egyes hatásra külön határoz meg veszélyességi övezetet. A kockázat mértékének – a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek előző pontokban leírt gyakoriságának és súlyosságának figyelembevételével történő – meghatározásakor a honvédségi üzemeltető bármilyen, e célra a nemzetközi gyakorlatban elfogadott módszert használhat. Az emberi sérülést okozó hatások mellett figyelembe kell venni a veszélyes katonai objektum körül a környezetet és – ha ilyenek vannak – a különleges természeti értékeket is.
Bemutatja a veszélyes katonai objektumban a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset következményei csökkentésére rendszeresített felszereléseket és a vezetéshez, illetőleg a döntés-előkészítéshez szükséges infrastruktúrát:
c) az objektumban dolgozók veszélyhelyzeti riasztásának eszközrendszerét,
1.9.2. A honvédségi üzemeltető a biztonsági irányítási rendszert beépíti a veszélyes katonai objektum általános vezetési rendszerébe.
1.9.3. A biztonsági jelentésben a honvédségi üzemeltető bemutatja a biztonsági irányítási rendszer szervezeti felépítését. A leírásban a szervezet minden szintjén megjelöli a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek megelőzésébe és az ellenük való védekezés irányításába, végrehajtásába bevont személyeket, azok feladat- és hatáskörét, felkészítésükhöz szükséges követelményeket és erőforrásokat.
1.9.4. Az elvégzett veszélyazonosítás és kockázatelemzés eredményei alapján a honvédségi üzemeltető kialakítja, illetőleg felülvizsgálja és szükség szerint kiegészíti a biztonsági irányítási rendszer normáit: kidolgozza, illetőleg kiegészíti és alkalmazza a biztonságos üzemre vonatkozó technológiai leírásokat, utasításokat és más szabályzókat. A normák kialakításába – az őket érintő területeken és mértékben – a végrehajtó személyzetet is bevonja. Részükre a megfelelő feltételeket és felkészítést biztosítja. A normarendszerben figyelembe veszi a normálüzemi technológiákat, a leállításokat, az indításokat, a berendezések karbantartását és a technológiai veszélyhelyzeteket is. A biztonsági irányítási rendszer normáit megismerteti a fenti tevékenységekben érintett személyekkel is.
1.9.5. A honvédségi üzemeltető figyelmet fordít a berendezésekben, a tárolóeszközökben és a gyártásban végrehajtott változtatásokra. E változtatásoknak a biztonságra vonatkozó vetületeit már a változtatások tervezése és kivitelezése során előzetesen figyelembe veszi.
1.9.6. A veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek megelőzésével kapcsolatosan kitűzött célok elérésének folyamatos vizsgálata érdekében a honvédségi üzemeltető módszereket dolgoz ki, és ezek szerint cselekszik. A megelőzéssel kapcsolatos feladatok végrehajtásának helyzetét folyamatosan értékeli. A hiányosságokat feltárja, és kialakítja az azok kiküszöböléséhez szükséges módszereket.
A feladatok érintik a jelentési rendszert is, amelyben a honvédségi üzemeltető a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetekről vagy eseményekről ad tájékoztatást. A jelentésekben külön figyelmet érdemelnek az olyan baleseti események, amelyek a biztonsági rendszer zavarait mutatják. Az ilyen események hátterét feltárja, tapasztalatait értékeli, a következtetéseket levonja, és ezek alapján intézkedik a megelőzéssel vagy az elhárítással kapcsolatban szükségessé vált feladatokra.
1.9.7. Amennyiben a honvédségi üzemeltető a biztonsági irányítási rendszerről – arra hivatott és a nemzetközi gyakorlatban elfogadott – minőségtanúsító szervezet tanúsítványát mellékeli a biztonsági jelentés veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság részére történő megküldésekor, akkor a biztonsági irányítási rendszer 1.9.3–1.9.6. szerinti bemutatását nem kell megküldeni, de azokat a veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság kérésére hozzáférhetővé kell tenni.
1.11. A veszélyes katonai objektum építési engedélyezési eljárásával (beleértve a bővítést is) egy időben a veszélyes katonai objektum felügyeleti hatósághoz benyújtandó biztonsági jelentés tartalma:
2.1. A biztonsági jelentést írásban kell elkészíteni és a veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság részére két példányban, elektronikus adathordozón benyújtani. Kivételt képeznek a térképek, amelyeket a rajtuk szereplő méretaránynak megfelelően, nyomtatott formában, két példányban kell benyújtani.
2.2. Ha a veszélyes katonai objektum leírása térképet (vázlatot) vagy helyszínrajzot tartalmaz, a benyújtott térkép legyen a jó eligazodást biztosító méretarányú.
2.3. A veszélyes katonai objektum alaprajza (vázlata) vagy helyszínrajza kellő méretarányban tartalmazza annak egész területét és annak minden objektumrészét, és a veszélyeztetett területeket.
3. melléklet a 95/2006. (IV. 18.) Korm. rendelethez
1.2. A veszélyes katonai objektum építési engedélyezési eljárásával (beleértve a bővítést is) egy időben a veszélyes katonai objektum felügyeleti hatósághoz benyújtandó biztonsági elemzés tartalma:
4. melléklet a 95/2006. (IV. 18.) Korm. rendelethez
A belső védelmi terv tartalmi
1.1. A feltárt veszélyek elhárítására a honvédségi üzemeltető belső védelmi tervet dolgoz ki. Ennek során a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezéssel kapcsolatos feladatokat módszeres elemzéssel feltárja, majd megjelöli a végrehajtásukkal kapcsolatos feltételeket, személyeket, erőket és eszközöket. A belső védelmi tervben meghatározott feladatok álljanak arányban a biztonsági jelentésben vagy biztonsági elemzésben leírt veszélyeztetéssel, és a meghatározott szervezetek, erők és eszközök pedig legyenek képesek a súlyos balesetek megelőzésére, következményeinek csökkentésére.
A honvédségi üzemeltető megteremti a tervben megjelölt feladatok végrehajtásához szükséges mindennemű feltételt; megalakítja, felkészíti és a megfelelő eszközökkel felszereli a védekezésben érintett végrehajtó szervezeteket, létrehozza a védekezéshez szükséges üzemi infrastruktúrát.
b)31 a veszélyes katonai objektum környezetében kialakult veszélyhelyzet elhárításához a segítségnyújtás lehetőségei és annak feltételei.
5. melléklet a 95/2006. (IV. 18.) Korm. rendelethez32
Veszélyes katonai objektum üzemeltetési engedélyezése iránti kérelem adattartalma
1. A kérelmező adatai: megnevezése, címe, a kapcsolattartó neve és elérhetősége.
2. A kérelemmel érintett ingatlan adatai: címe, helyrajzi száma.
3. A használó (katonai) szervezet adatai: megnevezése, címe, a kapcsolattartó neve és elérhetősége.
5. A kérelem tárgyával összefüggésben korábban keletkezett hatósági határozatok megnevezése, száma, kelte.
6. A benyújtott mellékletek felsorolása (biztonsági elemzés, illetve jelentés, belső védelmi terv, egyéb okirat) és mennyisége.
7. A kérelem szövege.
8. Keltezés, a kérelmező cégszerű aláírása.
6. melléklet a 95/2006. (IV. 18.) Korm. rendelethez
Az engedélyezési és hatósági felügyeleti
tevékenység során alkalmazott követelmények, módszerek és kritériumok
1. A veszélyes katonai objektum, objektum rész által okozott veszélyeztetettség minősítése
1.1. A veszélyes katonai objektum biztonsági színvonala alapvető mutatóit a biztonsági jelentés, illetve a biztonsági elemzés tartalmazza. A veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság ezek alapján minősíti a veszélyes katonai objektum által okozott veszélyeztetettséget.
1.2. A veszélyeztetettség értékelésének és minősítésének alapja egy, a kockázatot és a hatások értékelését figyelembe vevő módszer, amely a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetből adódó következményeknek, valamint a bekövetkezés valószínűségének együttes figyelembevételével határozza meg a veszélyeztetést. A veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság az engedélyezési és a hatósági felügyeleti tevékenysége során, a meghatározott minősítési követelményekkel összevetve minősíti a veszélyes tevékenységet. A veszélyeztetettség értékelése szolgáltat alapot a településrendezési tervezéshez.
1.3.33 A szakhatóság
1.3.1. hozzájárulása az üzemeltető biztonsági elemzésével vagy biztonsági jelentésével összefüggésben a következők felülvizsgálatára és ellenőrzésére terjed ki:
a) a veszélyes katonai objektum azonosítása és a veszélyes anyagok leltára, különös tekintettel a technológiában lévő anyagokra,
b) a súlyos baleseti veszélyt jelentő objektumrészek meghatározása a veszélyes katonai objektumon belül,
1.3.2. az 1.3.1. pontban foglalt tevékenységi körében elvégzi a biztonsági jelentésnek vagy biztonsági elemzésnek, ezek módosításainak és kiegészítéseinek, valamint a felmentési kérelem indokolásának felülvizsgálatát, melynek keretében szükség szerint a honvédségi üzemeltetőtől kiegészítő tájékoztatást kér, illetőleg a veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóságnál helyszíni szemle lefolytatását kezdeményezi.
1.4. A honvédségi üzemeltető a biztonsági jelentésben, illetőleg a biztonsági elemzésben értékeli az azonosított veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset lehetséges következményeit. A veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság felülvizsgálja az értékelés során alkalmazott módszereket és kiindulási mutatókat.
A veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság felülvizsgálja, hogy
a) a honvédségi üzemeltető a következmények értékelésekor a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset feltételeihez, a veszélyes hatások terjedéséhez és a vizsgálat tárgyának (lakosság, környezet vagy természeti értékek) a hatásokkal szembeni érzékenységéhez a megfelelő kiindulási mutatókat, számítási módszereket, modelleket helyesen alkalmazta-e,
1.5. A honvédségi üzemeltető a biztonsági jelentésben, illetőleg biztonsági elemzésben azonosított veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset bekövetkezése valószínűségének gyakorisága és következményeinek súlyossága alapján a veszélyességi övezet minden pontjára meghatározza az egyéni és a társadalmi kockázat mértékét. A veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság felülvizsgálja azt, hogy a honvédségi üzemeltető, a kockázatok meghatározásakor a megfelelő kiindulási mutatókat, számítási módszereket helyesen alkalmazta-e, az alkalmazott feltételezések igazolhatóak-e.
A veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság a veszélyességi övezetben élő lakosság veszélyeztetettségének megítélésére elsősorban az egyéni kockázat mértékét veszi alapul. Az elfogadhatóság feltétele:
b) Feltételekkel elfogadható szintű veszélyeztetettséget jelent, ha a lakóterületen a halálozás egyéni kockázata 10–6 esemény/év és 10–5 esemény/év között van. Ekkor a veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság kötelezi a honvédségi üzemeltetőt, hogy hozzon intézkedést a tevékenység kockázatának ésszerűen kivitelezhető mértékű csökkentésére, illetőleg olyan biztonsági intézkedések (riasztás, egyéni védelem, elzárkózás stb.) feltételeinek biztosítására, amelyek a kockázat szintjét csökkentik.
c) Nem elfogadható szintű veszélyeztetettséget jelent, ha a lakóterületen a halálozás egyéni kockázata meghaladja a 10–5 esemény/év értéket. Ha a kockázat a településrendezési eljárás keretein belül nem csökkenthető, a veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság kötelezi a honvédségi üzemeltetőt a tevékenység korlátozására vagy megszüntetésére.
A társadalmi kockázat kiszámításakor nem csak a veszélyességi övezetben élő lakosságot, hanem az ott nagy számban időszakosan tartózkodó embereket (például munkahelyen, bevásárlóközpontban, iskolában, szórakoztató intézményben stb.) is figyelembe kell venni. Minél több embert érint a halálos hatás, a társadalmi kockázat annál kevésbé elfogadható. Így az egyéni kockázati szintek állandó értékeivel ellentétben, a társadalmi kockázati szintet csak a halálos áldozatok várható számának függvényeként lehet meghatározni. A társadalmi kockázatot a honvédségi üzemeltető F-N görbe formájában szemlélteti.
Az F-N görbe x-tengelye a halálozások számát (N) jelöli. A halálozások számát logaritmikus skálán kell megjeleníteni, és a legkisebb megjelenített érték 1 legyen. Az F-N görbe y-tengelye az N vagy annál több ember halálával járó balesetek összegzett gyakoriságát jelenti. E halmozott gyakoriságot logaritmikus skálán kell megjeleníteni, és a legkisebb megjelenített érték 10–9 1/év legyen.
A társadalmi kockázat feltétel nélkül elfogadható, ha F<(10–5 x N–2) 1/év, ahol Nł1.
A társadalmi kockázat feltétellel fogadható el, ha minden F<(10–3 x N–2) 1/év és F<(10–5 x N–2) 1/év tartomány közé esik, ahol Nł1. Ebben az estben a tevékenység kockázatának csökkentése érdekében a veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság kötelezi a honvédségi üzemeltetőt, hogy gondoskodjon olyan, az objektumon belüli megelőző biztonsági intézkedésekről (riasztás, egyéni védelem, elzárkózás stb.), amelyek a kockázat szintjét csökkentik.
Nem elfogadható szintű a veszélyeztetettség, ha F>(10–3 x N–2) 1/év, ahol Nł1. Ebben az esetben, ha a kockázat más eszközökkel nem csökkenthető, a veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság kötelezi a honvédségi üzemeltetőt a tevékenység korlátozására vagy megszüntetésére.
1.8. A honvédségi üzemeltető a biztonsági jelentésben, illetve biztonsági elemzésben a veszélyességi övezet minden pontjára meghatározza a sérülések egyéni kockázatát. Az így kialakított veszélyességi övezetet belső, középső és külső zónára osztja.
c) Külső zóna: a sérülés egyéni kockázata nem éri el a 10–6 esemény/év értéket, de nagyobb mint 3 x 10–7.
2. A belső védelmi terv minősítése
2.1. A veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság felülvizsgálja a honvédségi üzemeltető által benyújtott belső védelmi tervet. Ennek során megvizsgálja, hogy a belső védelmi tervben meghatározott védelmi intézkedések arányban állnak-e a biztonsági jelentésben vagy a biztonsági elemzésben meghatározott veszélyekkel, valamint a veszélyes katonai objektum környezetében lévő létesítmények veszélyeztető hatásaival, továbbá megvizsgálja, hogy a tervezett intézkedésekben megjelölt feladatok végrehajtásának megvannak-e a feltételei. A feladatok és a feltételek realitását a veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság helyszíni vizsgálattal is ellenőrzi.
2.2. A veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság felülvizsgálja azt, hogy a belső védelmi terv a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek minden feltárt károsító hatása következményeinek hatékony csökkentésére reálisan végrehajtható feladatokat tartalmaz-e. Megvizsgálja a biztonsági jelentésben vagy a biztonsági elemzésben feltárt veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeit és e balesetek következményeinek értékelését. Ellenőrzi azt, hogy a belső védelmi tervben megjelölt intézkedések lefedik-e a veszélyes katonai objektumon, objektum részen belül és annak környezetében feltételezett és minden károsító hatást. Megfelelőnek minősíthető az a belső védelmi terv, amelyben a honvédségi üzemeltető a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek minden károsító hatásának csökkentésére megfelelő intézkedést tervez.
2.3. A veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság felülvizsgálja azt, hogy a belső védelmi tervben megjelölt irányító szervezet alkalmas-e a védelmi intézkedésekben megjelölt feladatok hatékony irányítására, rendelkezik-e a feladatai ellátásához szükséges híradással, valamint a helyzetről szóló információkat biztosító és döntés-előkészítő rendszerekkel.
2.4. A veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság felülvizsgálja azt, hogy a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek károsító hatásai fajtájának és volumenének megfelelő számú és rendeltetésű erő és eszköz van-e a tervben megjelölve. Ennek során felméri a szervezetek – hiteles források alapján kiszámítható – teljesítménymutatóit, és ezeket összeveti a kárcsökkentő tevékenység nagyságrendjével. Megfelelőnek minősíthető az a belső védelmi terv, amelyben a veszélyes katonai objektumon, objektum részen belüli kárcsökkentő tevékenység – az élet és az egészség és a környezet megóvása követelményeinek megfelelően – reális idő alatt elvégezhető.
2.5. A veszélyes katonai objektum felügyeleti hatóság felülvizsgálja azt, hogy a belső védelmi tervben megjelölt szervezetek rendelkeznek-e megfelelő szakfelszereléssel és egyéni védőfelszereléssel, és ezek műszaki állapota lehetővé teszi-e az alkalmazásukat. Hasonlóképpen ellenőrzi azt, hogy a feladataikra való felkészítésük, illetve az előírt rendben való gyakoroltatásuk dokumentáltan megtörtént-e.
1 A 2. § d) pontja a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 44. § (1) bekezdés 23. pontja szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 45. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
2 A 2. § e) pontja a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 44. § (1) bekezdés 23. pontja szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 45. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
3 A 2. § n) pontja a 219/2011. (X. 20.) Korm. rendelet 52. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
4 A 2. § o) pontja a 219/2011. (X. 20.) Korm. rendelet 52. § (2) bekezdése, a 74/2012. (IV. 13.) Korm. rendelet 3. § a) pontja szerint módosított szöveg.
5 A 3. § a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 25. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 45. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
6 A 3. § (1) bekezdése a 74/2012. (IV. 13.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
7 A 3. § (2) bekezdése a 289/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. § (75) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 7. §-a alapján a 2011. január 1-jét követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
8 A 3. § (3) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 461. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
9 A 3. § (4) bekezdése a 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 88. §-a szerint módosított szöveg.
10 A 4. § (1) bekezdése a 158/2011. (VIII. 11.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
11 Az 5. § (1) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 463. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
12 A 6. §-t megelőző alcímet és a 6. §-t a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 44. § (1) bekezdés 23. pontja hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 45. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
13 A 9. § (2) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 461. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
14 A 12. § a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 461. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
15 A 13. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 462. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
16 A 17. § a 219/2011. (X. 20.) Korm. rendelet 50. §-ával megállapított, a 74/2012. (IV. 13.) Korm. rendelet 3. § a) pontja szerint módosított szöveg.
17 A 18. § (2) bekezdése a 289/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. § (75) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 7. §-a alapján a 2011. január 1-jét követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
18 A 18. § (3) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 463. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
19 A 19. § (1) bekezdés b) pontja a 219/2011. (X. 20.) Korm. rendelet 52. § (4) bekezdése, a 74/2012. (IV. 13.) Korm. rendelet 3. § b) pontja szerint módosított szöveg.
20 A 19. § (3) bekezdése a 219/2011. (X. 20.) Korm. rendelet 52. § (5) bekezdése, a 74/2012. (IV. 13.) Korm. rendelet 3. § a) pontja szerint módosított szöveg.
21 A 20. § a 219/2011. (X. 20.) Korm. rendelet 51. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
22 A 20. § (1) bekezdése a 74/2012. (IV. 13.) Korm. rendelet 3. § a) pontja szerint módosított szöveg.
23 A 20. § (2) bekezdése a 74/2012. (IV. 13.) Korm. rendelet 3. § a) pontja szerint módosított szöveg.
24 A 20. § (4) bekezdése a 74/2012. (IV. 13.) Korm. rendelet 3. § a) pontja szerint módosított szöveg.
25 A 21. § a 219/2011. (X. 20.) Korm. rendelet 51. § (2) bekezdésével megállapított, a 74/2012. (IV. 13.) Korm. rendelet 3. § c) pontja szerint módosított szöveg.
26 A 22. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 219/2011. (X. 20.) Korm. rendelet 52. § (6) bekezdése, a 74/2012. (IV. 13.) Korm. rendelet 4. §-a szerint módosított szöveg.
27 A 22. § (2) bekezdése a 289/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. § (75) bekezdése, a 219/2011. (X. 20.) Korm. rendelet 52. § (7) bekezdése, a 74/2012. (IV. 13.) Korm. rendelet 3. § d) pontja szerint módosított szöveg.
28 A 23. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 463. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
29 A 23. § (2) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 463. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
30 A 23. § (3) bekezdését a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 44. § (1) bekezdés 23. pontja hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 45. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
31 A 4. melléklet 2.3. pont b) alpontja a 158/2011. (VIII. 11.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
32 Az 5. számú melléklet a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 461. § (4) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
33 A 6. melléklet 1. pont 1.3. alpontja a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 25. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 45. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.


text:
Ítélet: a Fenevad megkezdené a kényszerbetelepítést - Armageddon nyomában
Az Európai Bíróság elutasította Magyarország és Szlovákia kötelező migráns-elosztási kvóták ellen benyújtott keresetét.
Az Európai Unió Tanácsa 2015 szeptemberben elfogadta az Európai Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy a tagállamok kötelező jelleggel át kell vegyenek az Olaszország és Görögország által az EU területére engedett migránsok közül 160 ezret.
A bírói testület közlése szerint “Szlovákia és Magyarország, valamint a Cseh Köztársaság és Románia a Tanács döntése ellen szavazott, majd a döntés semmissé nyilvánítására kérte az Európai Bíróságot. A mai ítélettel a Bíróság elutasítja Magyarország és Szlovákia keresetét.”
A kötelező betelepítési kvóták alapján Magyarország 1294 migránst kellene befogadjon a 2015 szeptemberében elosztani szándékozott 160 ezer főből.
A német szövetségi statisztikai hivatal adatai szerint 2015-ben kétmillió (!) migráns érkezett Németországba. A kötelező elosztási kvóta veszélye abban rejlik, hogy 2015 szeptembere óta újabb több millió migráns érkezett Európába, és ha sikerül kényszerrel elosztani az első 160 ezer főt, ez precedens értékű lesz, ami alapján a később érkező migránsokat is el akarják majd osztani az EU tagállamai közt – teszik ezt úgy, hogy az Európai Unió külső határai nincsenek lezárva, így elosztandó, letelepítendő migránsok terén mindig lesz utánpótlás.
Mivel az elosztás az EU határainak lezárása nélkül történik, az elosztási kvóta eredménye az lenne, hogy egy-két évtized elteltével minden keleti uniós országban is jelen lenne egy bizonyos százalékú afrikai és közel-keleti eredetű népréteg.
2016 nyarán Wolfgang Schauble német pénzügyminiszter egy interjú során nyíltan beszélt arról, hogy a német kormány nem gazdasági vagy humanitárius megfontolások mentén, hanem demográfiai okokból döntött a migránsok beengedése mellett. A miniszter a Die Zeitnak adott interjú során arról beszélt; a migránsokat amiatt engedték be, hogy közösüljenek az európaiakkal. Schauble szerint a német lakosság “beltenyésztett” lenne, ha a németek nem keverednek afrikai és arab népséggel.
Ez a célkitűzés részükről sikerrel járt, hiszen Németországban hivatalos adatok szerint naponta tíz nőt erőszakolnak meg migránsok. A kvótarendszer lényege, hogy ugyanezt a modellt megpróbálják exportálni az unió keleti tagállamokba is, többek között Magyarországra.
http://www.hidfo.ru/2017/09/itelet-az-eu-megkezdene-a-kenyszerbetelepitest/
Az Európai Bíróság lesöpörte az asztalról a migráns-kvótákkal kapcsolatos tiltakozást, ami ízelítőt adott abból, hogyan működne az Európai Egyesült Államok: távoli ország érdektelen hivatalnokai döntenének magyar belügyekről, az érintettek tiltakozását pedig elutasítják.
Politikailag motivált döntést hozott a kvótaperben az Európai Bíróság, amikor elutasította Magyarország és Szlovákia kötelező migráns-elosztási kvótákkal szemben benyújtott keresetét – jelentette ki az Alapjogokért Központ stratégiai igazgatója az M1-nek nyilatkozva.
Kovács István szerint az Európai Bíróság érdemben nem cáfolta a magyar és szlovák felek által felhozott tényeket, ehelyett azokat figyelmen kívül hagyva, politikai alapon hozott ítéletet. A szakértő azt mondta, a Bíróság abban az egy esetben hozott tárgyszerű döntést, hogy kimondásra került a migránsok áthelyezéséről szóló határozat határideje; a határozat szeptember 26-án jár le, az Európai Unió eddig kellene keresztülvigye a migráns-relokációt.
A szakértő szerint az Európai Bizottságot nehéz helyzetbe hozta az ítélet, mert az mindössze azt mondta ki, hogy a 2015 szeptemberében a kvótákról hozott döntés valóban érvényes. Kikényszerítése azonban már egy újabb eljárást jelentene, amit annak ellenére kellene keresztülvigyenek, hogy a migránsok áthelyezését előíró határozat szeptember végén lejár.
Az Európai Unió Magyarországra kényszerítené Gyurcsány programját
A kvóták esetében azonban egyértelműen megmutatkozik a politikai akarat és a demokrácia-ellenes jelleg: Magyarország 2016. október 2-án tartott népszavazást az Európai Unió migránskvóta-rendszeréről, melynek során a választók abszolút többsége azt a választ adta, hogy nem támogatja a migránsok betelepítését. A Bizottság a kötelező elosztási kvóták programját a népszavazás, a demokratikus többség tiltakozása ellenére akarja keresztülvinni.
Az Európai Bíróság szerdai döntése ráadásul ízelítőt adott abból, hogyan működne az Európai Egyesült Államok; egy távoli nyugati országban jogot és jogszerűen kinyilvánított népakaratot figyelmen kívül hagyva magyar belügyekről döntenének olyan emberek, akik még soha nem jártak Magyarországon. A döntés következményei által közvetlenül érintettek tiltakozását pedig hagyják ugyan bíróság elé vinni, de végül úgyis lesöprik az asztalról.
Kovács szerint ráadásul a migránskvóta támogatói más szempontból is kellemetlen helyzetbe kerültek. Szeptember 26-án érvényét veszíti a határozat, és ennyi idő – két év – alatt nem sikerült megvalósítani az abban írtakat. “Döglött év” volt ez a kvóta támogatói számára, hiszen Máltán kívül egyetlen uniós tagállam sem fogadott be annyi migránst, amennyit a kvóták előírtak számára. A sikeres áthelyezés is precedens értékű lenne, de a sikertelenség szintén szimbolikus jellegű: azt jelenti, a V4 országokra nem lehet rákényszeríteni az idegen kultúrák meghonosítását.
http://www.hidfo.ru/2017/09/az-europai-egyesult-allamokbol-kaptunk-izelitot-a-kvota-dontessel/

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság


text:
A Magyar Érdekvédő és Jogvédő Egyesület panasszal és feljelentéssel fordult N. T. rendőr törzszászlós rendőrhöz méltatlan viselkedése és eljárásai miatt, valamint bűncselekmények gyanúja miatt Dakos József dandártábornokhoz, aki Csongrád Megye Rendőrfőkapitánya, Harkai István alezredeshez, Szeged rendőrkapitányához, valamint a Központi Nyomozó Főügyészség Szegedi Regionális Nyomozó Ügyészséghez.
Médiánk másodszor járt a per tárgyalásán, a Makói Járásbíróságon megjelenve. Az előző tárgyalás alkalmával Fodor Brigitta, a HírAréna Online munkatársa, a mostanin pedig Molnár F. Árpád, a lap főszerkesztője, a Magyar Érdekvédő és Jogvédő Egyesület elnöke jelent meg.
A pert ezúttal a volt feleség indította, hogy a bíróság mondja ki a gyerektartásdíj emelését, miután N. T. rendőr annak idején a bíróság előtt alacsony fizetést hazudott, és ennek mentén lett megállapítva az összeg. Ráadásul azóta is rengeteget emelkedett a rendőr torzszászlós fizetése.
N. T., a Csongrád Megyei Rendőr-főkapitányság rendőre, aki ügyvédjével érkezett, azzal kezdte, hogy az ő személyiségi jogai védelme érdekében a bíróság zárja ki a médiát, mert - mondta N. T. rendőr - vizsgálat folyik ellene, mert Molnár F. Árpád feljelentette őt az ügyészségen. Molnár F. Árpád, a HírAréna főszerkesztője közölte, hogy nem bűncselekmény, hanem rendőrhöz méltatlan viselkedés miatt az Egyesület tett panaszt N. T. rendőr ellen, az Egyesület elnökének aláírásával. Molnár F. Árpád igen jól ismeri az ügyet, de mivel médiáink és jogvédő szervezetünk egyszerre sok üggyel foglalkoznak, ezért nem emlékezett arra, hogy N. T. ellen nem csak panaszt, de az Egyesület nevében büntető feljelentést is tettünk a saját gyermeke veszélyeztetése stb. tárgykörben. Ugyanakkor egy média vagy újságíró arról tudósít, amiről akar, és az ellen tesz panaszt és/vagy feljelentést, aki ellen akar. Az újságíró akkor sem válik az ügy részévé, ha bármely peres fél ellen feljelentést tesz. Az sem képezheti kifogás tárgyát, hogy a peres fél szerint neki jó-e, ha a média tudósít vagy sem. Pl. egyetlen emberölési ügyben sem tiltották meg a média jelenlétét, mondván, hogy a vádlottnak ez nem tetszik, mert terhelőt írtak róla vagy a média hátha olyat ír, ami a vádlottnak, vagy a felperesnek vagy az alperesnek nem tetszik. Tehát N. T.-nek természetesen nem volt lehetősége arra, hogy a bíróság által megtiltassa a média jelenlétét. Sőt, ha pl. a bíróság zárt tárgyalást rendelt volna el, akkor másodfokon mérlegelés nélkül lettek volna kötelesek megsemmisíteni az ítéletet és visszadobni az egészet első fokra.
Médiáink és jogvédő szervezetünk kiemelt figyelmet fordít a rendőrök által elkövetett visszaélésekre és bűncselekményekre, miután egyes rendőrségi vezetők - kiemelten a BRFK XI. és XXII. kerületi Rendőrkapitánysága, valamint a Készenléti Rendőrség hozzáállása - részéről súlyos visszaéléseket, ellenségeskedéseket és bűncselekményeket tapasztaltunk civilek, jogvédők, újságírók és kilakoltatottak ellen. Ennek következtében az utóbbi időben nagyjából 100 rendőrt jelentettünk fel különböző törvénysértések és bűntettek miatt, és a feljelentések tömegeit addig folytatjuk - terveink szerint legalább 10 esztendőn át -, amíg a rendőrség gaztetteket és ártatlanok elleni bűnügyi botrányokat sorozatban gyártó elkövetői oldaláról megfelelően korrekt viselkedéseket nem tapasztalunk.
Akik belülről ismerik a rendőri állomány jelentős részének életvezetését, gyakran tapasztalták, hogy gyakori jelenség rendőröknél a jelentős vagyon felhalmozása. Ennek részben oka az, aminek N. T. törzszászlós rendőrként is ékes példája, hogy ellentétben a hiedelmekkel, az alacsony beosztású rendőrök is olyan összegeket kapnak fizetésként havonta, amikről sok budapesti munkavállaló sem álmodhat, pedig Budapesten jellemzően kiemelkedően magasak a fizetések a vidéki településekhez viszonyítva. A rendőrök alacsony fizetéséről szóló legendákat az olyan botrányemberek, mint N. T., már törzszászlósként is brutálisan megcáfolta. N. T. nem csak a rendőrökről állít ki nyilvános minőségtanúsítványt, de minden olyan esetben is pokoli rossz reklám a rendőrség számára, amikor a rendőrök fizetésemelése kerül szóba. Ugyanis N. T. amilyen sokat keres, olyan kapzsi módon próbálja saját családját is csontig kifosztani és teljesen tönkre tenni, mégpedig a bíróságon is hamis nyilatkozatokkal.
A másik oka a rendőrökre gyakran jellemző vagyonfelhalmozásnak, az, hogy nagyon sokan adómentesen ügyeskednek és üzletelgetnek, illetve súlyosabb bűncselekményekből gazdagodnak meg. Az enyhébb eseteket említve: az adóelkerülő manőverek miatt tetemes vagyont halmoznak fel, amit tehát nem kellett befizetniük az államkasszába. Az adóelkerülő módszereket - egyébként a betörésekig bezárólag - munkájuk során, valamint kollégáiktól és bűnözőktől sajátítják el. Ezen kívül általában ránézésre látni, melyik rendőr kezdő és tapasztalatlan, és melyik dörzsölt és/vagy korrupt. A tisztességtelenség megdöbbentő erővel tudja demonstrálni magát, amikor rendőrök arcáról, alkatáról és testtartásáról vagy mozgásáról van szó. A korruptság mértékét ugyanis nagyon sokszor a rendőr mozgásából fel lehet mérni. Ebből is látszik, mennyire korrupt módon végzik a rendőrök pszichológiai alkalmassági vizsgálatait is.
N. T. rendőrről egyébként ránézésre látni, hogy ott fogja meg a pénzt saját céljai érdekében, ahol tudja. Egyebeket is látni, csak ezeket most ne részletezzük.
Mellékesen: beszámolók szerint korábban embercsempészettel is foglalkozott, majd autóját alvilági köröknek adta bérbe, akiktől aztán elvette és olyannak adta át, szintén pénzért, aki többet fizetett. Ezt követően Makó város kvázi központjában felgyújtották és kiégett.
A gyerektartással is hadilábon áll. Korábban a bíróság úgy állapított meg 30 ezer forint gyerektartásdíjat, hogy N. T. azt hazudta, hogy szegény rendőrként mindössze 160 ezer forintos fizetése van, és nincs semmi több jövedelme máshonnan sem. Mint az évekkel később kiderült, amikor ezt hazudta, már akkor is több százezer forintot keresett, amihez járultak egyébként az egyéb tevékenységei.
Tehát - mondta az asszony ügyvédje a bíróságon - N. T. rendőr, a valós jövedelmét illetően, a bíróság előtt tett hamis nyilatkozatával megtévesztette, tévedésbe ejtette és tévedésben is tartotta a feleségét. És a bíróságon is tudatosan és szándékosan tett hamis nyilatkozatot. Emiatt a kiskorú gyermeknek éveken át és azóta is azt a 30 ezer forintot fizeti, azt is elmaradásokkal, ami már az akkor hivatalos fizetéséhez mérten is alacsony volt. Ezért kérik az esztendők során, a hazug tanúvallomásból adódó elmaradt összegek kifizetését is. A család ügyvédje közölte: a rendőr egyéb jövedelmét nem vizsgálják.
A rendőr részéről megkárosított asszony, aki egyedül neveli a kiskorú fiukat, egy kis kft.-t működtet, amiből 130 ezer forintos munkabérről számol be. A volt férje részéről halmazatban üldözött asszony elmondta: az OTP-től is azért kellett hitelt felvennie, mert volt férje (a rendőr) perek sorát indította ellenük (ellene és gyermeke kárára), amiket finanszírozniuk kellett. Ráadásul a pereskedésből származó bírósági illeték megállapított összege is, amit neki és gyermekének kell kifizetnie, 896 ezer forint. Azaz N. T. elérte, hogy az gyermekét nevelő asszony csak bírósági illetékre 3 esztendő teljes gyerektartását fizesse ki. És ez csak egy bírósági illeték N. T. törzszászlós módra.
Az asszony elmondta: egy autójuk van, az is munkaeszköz, és az is a volt rendőr férj általi végrehajtási eljárás alatt. Tehát abban a stádiumban van, hogy azt is elveszik tőlük.
A rendőr és ügyvédje nem győzték hangsúlyozni a tárgyalások során, hogy nem akarnak többet fizetni a rendőr gyermeke számára, mint azt a 30 ezer forintot, amit évekkel ezelőtt a bíróság - a hazug jövedelem-bevallás után - megállapított. A bíróságon a felperesi, tehát a volt feleség és ügyvédje részéről történt nyomásra ugyan előfordultak olyan szó szerint kacagtató jelenetek, amikor a rendőr, mint a piacon, megpróbált alkudni a felperes részéről követelt gyerektartásdíjból, mint amikor az ember a piaci krumpli árából próbál alkudni. A HírAréna Online újságírói szerint, akik látták az egyik és a másik tárgyalást, annak ellenére, hogy tényleg tragikus a rendőr hozzáállása, ugyanakkor kabaréjelenetek tárgya is lehetne jó pár felszólalása, annyira - mulatságosan - kritikán aluli. A számos poén között szerepelt, amikor az került szóba, a gyerektartást fizetné-e postai úton? A vagyonos rendőr, aki 6 ingatlannal rendelkezik, ezt azzal kifogásolta, hogy az nem jó, mert a postai csekk külön pénzbe kerülne.
De a vagyonos rendőr minden más területen is brillírozott, amik nélkülözik a humoros jeleneteket: a család és kiskorú gyermeke megélhetéséül szolgáló kiskereskedést feljelentette az adóhatóságnál, hogy ezzel kisfiát is tönkre tegye. Közben gyámhatósági vizsgálatot is indíttatott, hogy nyomás alatt tarthassa és terrorizálja őket. Ezeken kívül gyermekének és édesanyjának most, 30-ával kell elköltözniük, mivel a házat is, amiben laknak, a rendőr kiperelte. A gazdag rendőr a végrehajtóján keresztül is leszögezte, hogy ha volt felesége és kiskorú közös gyermekük nem költöznek ki 30-ával, akkor karhatalommal fogja őket, erőszakkal kilakoltatni.
Közben a kiskorú gyermekét egyedül nevelő asszony, mert egykori rendőr férje perek sorát indította ellenük és módszerek sorával és dömpingjével igyekszik őket tönkre tenni, ezért az asszony már a (saját) testvére felé is tartozik 60 ezer euróval, és további 4 millió forinttal más rokonnak - nyilatkozta.
A fizetését is elhazudó rendőr közben tavaly, 2019-ben zártkerti ingatlanokat vásárolt, szám szerint hármat, elmondása szerint hitelből, amire több mint 8 millió forintot vett fel. Így már összesen hat ingatlannal rendelkezik, amiből 4-5 vízparton fekszik, tehát értékes és üzleti befektetésként értékelhető. Korábban is adott ki bérlésre a tulajdonában lévő lakást.
Közben amit lehet, továbbra is rejtegetni próbál: kategorikusan közölte és ismételgette azt is, hogy az ingatlanvásárlásokról szóló szerződéseket nem hajlandó a bíróság számára becsatolni.
Mivel a fizetésével és egyebekkel már lebukott, ezért most igyekezett viszont nem letagadni, amikről úgy vélte, egy mozdulattal ellenőrizhető.
Vannak ugyanakkor olyan tételek, amik csak nagyon nehezen és esetlegesen cáfolhatók. Így pl. N. T. rendőr elismerte, hogy volt egy több milliós lombardos adóssága, de arról azt közölte, hogy az már nincs, mert a szülei kifizették, egyben. Persze nem sok olyan madár van, aki kapásból elhiszi, hogy a több milliót a mindenféle üzlettel foglalkozó rendőr szülei fizették ki, nem pedig a rendőr perkálta ki zsebből vagy úgy, hogy hirtelen, valamelyik tevékenységéből nagyobb összeghez jutott.
A rendőr most a bíróságon azt állította, hogy havi 20 ezret a gyerekének gyűjt egy Fundamenta számlára. Állította ezt úgy, hogy közben a 30 ezres gyerektartás emelését is olyan filléreskedő módon hárítja és utasítja el folyamatosan, amik stand up comedy témák lehetnének a Comedy Central tévécsatornán.
N. T. rendőr utolsó havi fizetései átlagosan nagyjából nettó 350 ezer forint voltak. Ezek csak azok a pénzek, amik a hírhedten alacsony rendőri fizetés kategóriájába tartoznak. Mindezeken kívül vannak az egyéb jövedelmei. 2019 decemberében pedig ő is megkapta a kormány által a rendőröknek adott nettó 500 ezer forint külön jutalmat is.
A tervek szerint május 7-én, 13 órakor folytatódik a tárgyalás, jó eséllyel ítélettel lezárva.
A saját családját és gyermekét üldöző és tönkre tenni próbáló rendőr ellen a Magyar Érdekvédő és Jogvédő Egyesület feljelentést tett a Büntető Törvénykönyv 167. §-ába ütköző Gondozási kötelezettség elmulasztása, a Büntető Törvénykönyv 165. § (1) és (3) szerint minősülő Foglalkozás körében elkövetett veszélyeztetés, valamint a Büntető Törvénykönyv 370. §-a szerinti Lopás gyanúja miatt.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság