text:
Zengzetes interpellációk ”színesítették” e héten is az Országgyűlés életét. Számosan Goethe tanácsát követték: ”a nyugodt életforma titka, hogy az ember nem azt csinálja, amit szeretne, hanem azt szeresse, amit csinál!”
2018. október 7. 15:22
Milyen szakaszban van a Stop Soros törvénycsomag miatt indított kötelezettségszegési eljárás?
SIMON RÓBERT BALÁZS, (Fidesz): - Államtitkár Úr! Európát súlyos bevándorlási hullám érte el 2015-ben. Emberek ezrei érkeztek országunk területére ismeretlen helyről és szándékkal, minden ellenőrzést kikerülve. (Arató Gergely: Mert ti nem ellenőriztétek!) Elég, ha csak a Keleti pályaudvari eseményekre vagy az autópályán vonuló embertömegre gondolunk. Magyarország elsőként ismerte fel, hogy meg kell akadályozni ezt a folyamatot, és meg kell védeni az országot és a határainkon keresztül Európát! A magyar kormány, dacolva az ellenzéki hitetlenkedéssel, valamint a nemzetközi nyomással, megépítette a határkerítést és megalkotta a jogi határzárat, amelynek köszönhetően megszűnt az illegális bevándorlás Magyarország területére. Mindenki előtt ismert, hogy a Merkel-Macron-Juncker-tengely teljes erődobással támadta és támadja Magyarországot azért, mert a schengeni egyezményből eredő kötelezettségének eleget tesz.
- Ahogy telt az idő, egyre világosabbá vált, hogy Magyarország egy jól szervezett, hatalmas összegekkel támogatott, összehangolt gépezettel áll szemben. Ennek a gépezetnek van egy központi figurája, aki nem más, mint Soros György. Miután teljesen egyértelművé vált a milliárdos és eltartottjainak szándéka, a magyar kormánynak kötelessége volt, hogy megkérdezze a magyar embereket, hogy az ezeréves keresztény kultúrára épülő vagy kevert népességű multikulturális Magyarországot szeretnének-e. A nemzeti konzultáció egyöntetű eredménye megerősítette, hogy a magyarok nem szeretnék, ha Magyarország bevándorlóországgá válna. Az emberek véleménye alapján a parlament június 20-án nagy többséggel elfogadta a Stop Soros törvénycsomagot.
- Soros György világossá tette, hogy politikai támadást kell indítani a bevándorlást ellenző országok ellen, és kemény büntetésekkel kell sújtani őket. Brüsszel engedelmeskedik is a parancsnak, koncepciós eljárásban elfogadta a Parlament a Sargentini-jelentést, korábban pedig a Stop Soros törvénycsomag miatt a Bizottság megindította a kötelezettségszegési eljárást Magyarországgal szemben. Mindezek alapján kérdezem államtitkár urat:
- Milyen szakaszban van a Stop Soros törvénycsomag miatt indított kötelezettségszegési eljárás? (Taps a Fidesz soraiból.)
VÖLNER PÁL, (igazságügyi minisztériumi államtitkár): - Képviselőtársaim! Elöljáróban szeretném jelezni: a brüsszeli eljárást újabb politikai nyomásgyakorlásnak tekintjük! Maga az eljárás indítása is önmagáért beszél, ugyanis alighogy június végén a magyar parlament elfogadta a törvényt, a Soros-hálózat lelke, a Nyílt Társadalom Alapítványok az Európai Bizottsághoz fordult, a bizottság szóvivője pedig még aznap bejelentette, hogy vizsgálni fogja a törvényt, és négy héten belül hivatalosan is megindították az eljárást Magyarország ellen. Márpedig véletlenek nincsenek! Az Európai Bizottság még július 20-án megküldött hivatalos felszólításával kötelezettségszegési eljárást indított Magyarország ellen a Stop Soros törvénycsomag miatt, ezzel párhuzamosan az Európai Bírósághoz fordult a magyar menekültügyi szabályozás ügyében, és harmadik szakaszba léptette a 2015 végén kezdeményezett jogsértési eljárást.
- A kormány szeptember 19-én küldte el a hivatalos felszólításra adott válaszát az Európai Bizottság felvetésére a Stop Soros törvénycsomag és az ahhoz kapcsolódó alkotmánymódosítás miatt indított kötelezettségszegési eljárással összefüggésben. Az elküldött válaszában a kormány világossá tette, hogy a jogszabály mellett kitart, mivel Magyarország biztonságát szolgálja, és nem ütközik az uniós és a nemzetközi szabályozás kereteibe sem. Sikerült megfelelően elkülöníteni a menekült- és a bevándorlásügyet, a menekültek segítését, illetve a bevándorlás szervezését és annak támogatását. Ugyanakkor nem szabad elfeledkeznünk arról sem, hogy a biztonsághoz való jog uniós alapértékünk, amelyet az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikk 2. bekezdése elidegeníthetetlenül tagállami hatáskörként nevesít. Az Alaptörvény E) cikke is kiemeli, hogy Magyarország az európai népek szabadságának, jólétének és biztonságának kiteljesítése érdekében közreműködik az európai egység megteremtésében.
- Képviselőtársaim! Az Alaptörvény a szuverenitás hatáskörébe tartozik az Európai Unió minden tagállamánál, és az uniós szabályozás felett áll, amennyiben ebben bármilyen változás lépne fel, akkor valamennyi uniós tagállam elveszítené az önrendelkezési jogát. Valószínűleg az Európai Bizottság számára nem lesz kielégítő a hivatalos felszólításra adott válaszunk, és úgynevezett indokolt véleményt fog küldeni a magyar kormány részére.
- Tisztelt Ház! A 2018. április 8-i országgyűlési választáson és a 2016-os kvótanépszavazáson a magyar emberek egyértelműen a tudtunkra adták, hogy biztonságban kívánnak élni. Az alaptörvény-módosítás célja továbbra is az, hogy megvédje Magyarország nemzeti szuverenitását és megállítsa idegen népesség betelepítését az országba, a Stop Soros törvénycsomag pedig büntethetővé teszi az illegális bevándorlás elősegítését és szervezését. Sajnos, a brüsszeli testület is nyíltan bevándorláspárti politikát folytat, és a jogi eljárásoknak álcázva politikai támadásokat indít ellenünk. Gyakorlatilag minden magyar határvédelmi és bevándorláspolitikai döntést és törvényt megtámadtak, a bevándorlási szabályokról, a tranzitzónákról szóló szabályokat, és már a bevándorlási különadó miatt is fenyegették Magyarországot. Gyengíteni akarják Magyarország határvédelmét, vagy ha ez nem sikerül, akkor el akarják venni tőlünk a határőrizet jogát. Van egy rossz hírem a bevándorláspárti erőknek és az ellenzéki politikusoknak, akik ezt támogatják: a magyar kormány továbbra sem fog engedni a külső nyomásgyakorlásnak, ugyanakkor állunk minden további jogi és politikai vita elébe! (Taps a kormánypárti padsorokban.)
SIMON RÓBERT BALÁZS: - Államtitkár Úr! Egyértelműen látható, a Soros György által támogatott befolyásos személyek és intézmények mindent megtesznek azért, hogy megtörjék Magyarországot az illegális bevándorlással szembeni küzdelemben. Örömteli, hogy Magyarország Kormánya és a Fidesz-KDNP frakciója a támadások ellenére továbbra is minden eszközzel azért harcol, hogy Magyarország valóban a magyar emberek országa legyen! Mindezek tükrében államtitkár úr válaszát elfogadom! (Taps a Fidesz-KDNP soraiból.)
Miért tetszik Orbán Viktornak, hogy a magyarok küzdenek a legtöbb betegséggel Európában?
LUKÁCS LÁSZLÓ GYÖRGY, (Jobbik): - Képviselőtársaim! Vitán felül áll, hogy hazánk egészségügyi rendszere igencsak nehéz időszakokat él át. Ha három pontban kellene összefoglalni, hogy mi is a krízis oka, akkor talán a következő három nagy területet tudnánk kiemelni. Európai szinten sajnos egyedülálló dolgot sikerült Magyarországnak megvalósítani azzal, ami az Eurostat legfrissebb adataiból kiderül, ami pedig arra utal, hogy az ellátórendszernek súlyos hiányossága van. Az ellátórendszer hiányosságai alapján és az ezáltal okozott, 100 ezer lakosra vetített halálozásban a magyar szám duplája az európai átlagnak! Ha ezt a számok nyelvére lefordítjuk, ez annyit jelent, hogy hazánkban, ha a férfiakat nézzük, 20 ezerrel több férfi hal meg az európai átlaghoz képest, mint amennyi megengedhető lenne. 20 ezer emberéletet, férfiéletet tudnánk megspórolni egy jól működő egészségügyi rendszerrel! De duplán az uniós átlag fölött vagyunk a megelőzhető halálozásban is. A megelőzhető halálozás egyik fő terepe a megelőzés és a népegészségügyi rendszer jó működtetése lenne, de sajnos, képviselőtársaim, sehol nem látunk akár a tüdőrákra vagy a vezető vastag- és végbélrák halálozási okokra vonatkozóan „stop rák” feliratokat, illetve óriásplakátokat az ország bármely pontján, helyette teljesen más üzenetekkel kommunikál a kormány.
- Államtitkár Úr! 2018 a családok éve. A kormánynak az egészségügy területén a családok együtt-tartásában is van bőséges kihívása, ugyanis most már köztudott és mindenki által ismert, hogy Magyarországnak van az egyik legrosszabb halálozási mutatója. Hogy mondjak egy elrettentő példát, nemcsak rossz ez a mutató, hanem állandóan növekvő is, méghozzá a keringési zavarokra, a szívbetegségre és a légzőszervi halálozásra vonatkozóan. Ezekben Magyarországnak sajnos évről évre sikerül növelnie a halálozások számát. 4600-zal többen haltak meg Magyarországon keringési zavarokban, szívbetegségben és légzőszervi megbetegedésekben, mint az előző években!
- Államtitkár Úr! A harmadik pont pedig az egészségügynek az az állandósulni látszó krízise, ami most már nemcsak a médiát tematizálja, hanem az emberek mindennapjait is áthatja, ez a krízis-válságjelenség naponta üti fel a fejét különböző helyen az országban. Összességében bátran állítható tehát, hogy Magyarországon elkeserítően rossz egészségügyi mutatókkal rendelkezünk, amelyek szerintem egyenesen következnek abból, hogy Európa egyik legelkeserítőbb egészségpolitikai teljesítményét tudja felmutatni a kormány. Mindezekre tekintettel érdemes tehát megkérdezni:
- Mit tervez a kormány?
- Foglalkoztatja-e egyáltalán a kormányt, hogy Magyarország európai sereghajtó ezekben a mutatókban?
- Foglalkoztatja-e egyáltalán, hogy az átlaghoz a legjobban közelítsünk?
- Milyen intézkedéseket tesz azért, hogy az állandósult egészségügyi válsághelyzetet el tudjuk kerülni?
- Biztonságban vannak-e a betegek, a dolgozók a magyar kórházakban?
- Lesz-e egyáltalán alkalom arra, hogy mindezekre Kásler Miklós miniszter fog valaha válaszolni? (Taps a Jobbik padsoraiból.)
RÉTVÁRI BENCE, (Emberi Erőforrások Minisztériumának államtitkára): - Tisztelt Ház! Mindig érdekesség, amikor az orvosexportőr képviselő elkezd az egészségügyért aggódni. (Moraj és közbeszólások a Jobbik padsoraiból.) Tettekben ellene tesz, szavakban mellette szól! Ez a Jobbikban, úgy látom, már következetes.
- Képviselő Úr! Engedje meg, hogy felhívjam a figyelmét pár olyan adatra, ami vagy elkerülte a figyelmét, vagy talán nem jutott el odáig, vagy direkt elhallgatta. Ha megnézzük, hogy Magyarországon 2010 óta milyen mértékben csökkent a krónikus betegségben elhunyt 65 év alattiak száma, aránya, akkor azt láthatjuk, amit ön is szeretett volna, hogy az Európai Unió átlaga és a magyar átlag közötti különbség csökkent. Magyarországon 15 százalékkal csökkent az ilyen okból elhunytak aránya, míg az Unió szintjén ez csak 10 százalék, tehát 5 százalékkal csökkent az Unió és Magyarország közötti különbség. A férfiaknál volt Magyarországon is nagyobb mértékű a csökkenés, 18 százalékos, a nőknél kisebb, 7 százalékos; átlagban így jön ki a 15 százalékos csökkenés. Mind a férfiaknál, mind a nőknél, hála Istennek, Magyarországon kevésbé veszélyes most már a 65 év alattiaknak az, hogy krónikus betegségben hunyjanak el, és ezáltal az olló is csökkent az Unió és Magyarország között.
- Képviselő Úr! Ha egy másik irányból egy másik felmérésben azt nézi meg, hogy a lakosság hány százalékának van valamilyen krónikus betegsége, akkor azt láthatta, hogy 2009-ben még a lakosság 69 százaléka, tehát több mint kétharmada küzdött ezzel, míg 2014-re ez a lakosság kevesebb mint felére, 45 százalékára csökkent. Tehát itt is egy pozitív eredményt láthat. Remélem, az sem kerülte el a figyelmét, hogy 2010 óta a magyar emberek várható átlagos élettartama a férfiak esetében közel 2 évvel, a nők esetében pedig 11 hónappal nőtt. Itt is elértünk egy olyan szintet, ami az Unió és a magyar átlag közötti különbség szempontjából fontos lélektanilag: most már kevesebb mint 5 év az uniós átlagos élettartam és a magyar átlagos élettartam közötti különbség! Ezek nem önmaguktól bekövetkező változások, képviselő úr. Nyilván van benne az orvostudomány általános fejlődésével kapcsolatos előny is, aminek a magyar kormány azzal kíván teret engedni minél szélesebb körben a magyar egészségügyben, hogy 2010-2019 között 647 milliárd forinttal növeltük az egészségügyi költségvetés éves költségvetési keretét. Ez a GDP 1,5 százaléka, ami csak a növekedés üteme, tehát több pénzből tudnak gazdálkodni a gyógyítóintézmények is.
- Képviselő Úr! A gyógyítás többletfinanszírozásán kívül fontos a betegség megelőzése is. Ezért volt fontos, hogy a dohányzás ellen hatékonyan felléptünk, és kitiltottuk nagyon sok helyről, a közösségi helyekről a dohányzást, Chipsadót vezettünk be, hogy kevésbé legyenek egészségtelenek az élelmiszerek. Az iskolákban a reformmenza keretében mind a kapott ételek, mind a büfé kínálatát, mind az iskolai étel-ital automaták kínálatát megváltoztattuk, egészségesebbé tettük. Mindennapos testnevelést vezettünk be. Egészségfejlesztési irodák kezdték el a működésüket; vastagbélszűrési program indult, új szűrőbuszok léptek életbe. 2014-ben vezettünk be például új védőoltást mindenki számára ingyenesen: a pneumococcus elleni védőoltást 2 és 4 hónapos, illetve 1 éves korban; a serdülő lányoknak a méhnyakrák elleni önkéntes védőoltását. A HPV-védőoltást, valamint a meningococcus C elleni oltóanyagot szintén ingyenessé tettük a 0-2 éves korosztály számára; a jövőben pedig a bárányhimlő elleni vakcina válik ingyenessé.
- Képviselő Úr! A a védőoltások, programok mind-mind segítettek abban, hogy megóvjuk az emberek egészségét. Ez a várható átlagos élettartamokban is látható. A béremelési programmal pedig igyekeztünk az orvosoknak, ápolóknak anyagilag is jobban megbecsülni azt a munkáját, amit nap mint nap végeznek. Nem azt tenni, mint amit ön tett személyesen, hogy külföldre juttatta őket, hanem azt, hogy itthon becsüljük meg őket minél nagyobb mértékben! (Taps a kormányzó pártok padsoraiból.)
LUKÁCS LÁSZLÓ GYÖRGY: - Államtitkár Úr! Ha önök szeretnek egy embert kiemelni, mint mindennek az oka, illetve minden hibáért a felelőst, akkor javaslom, hogy egy embert emeljünk ki a tömegből. Menjen oda Orbán Viktor miniszterelnök úrhoz, és kérdezze meg, hogy neki milyen szerepe van az egészségüggyel kapcsolatosan. És például olyanokról, hogy amíg európai uniós viszonylatban egészségügy vonatkozásában Magyarország állandóan a lista legvégére csúszik, addig Mészáros Lőrinc a milliárdosok listáján folyamatosan jön fel. De azt is megkérdezheti, hogy amíg az orvosoknak és a nővéreknek a kezére nem jut gumikesztyű, addig Orbán Ráhel kezén 12 millió forintos óra virít. Sőt, azt is megkérdezheti, és arról is beszélhetünk, hogy ebből az országból fapados repülőkkel mentek el az orvosok, miközben Orbán Viktor a barátaival, milliárdos oligarchákkal repülőgépekkel, magánrepülőgépekkel járkál, Isten tudja, hova, általában focimeccsekre.
- Államtitkár Úr! - Menjen oda és kérdezze meg Orbán Viktort miért nem számíthatnak rá a magyar emberek, és miért kell hogy a kórházakban, a rendelőkben a betegek és az orvosok ne legyenek biztonságban?
A képviselő úr nem, az Országgyűlés viszont az államtitkári választ 114 igen szavazattal, 34 nem ellenében, 1 tartózkodás kísértében elfogadta.
Jaj annak…
BANGÓNÉ BORBÉLY ILDIKÓ, (MSZP): - Kezdeném a címmel: „Jaj annak a segítségnek, mely gátak építése helyett örökké csak a düledező házakat akarja megtámasztani, s mikor a válság állandósulását látja, nem a társadalom szerkezetében rejlő okokat keresi és küszöböli ki, hanem a bajok tüneti kezelésére való állandó készséget fejleszti ki magában. A társadalom szerkezeti hibáiért, akár okozta őket, akár nem, az elit - éppen azért, mert elit - felelős, ilyenkor tehát a szociális munkával azt toldozza-foldozza, amit egyéb munkájával maga ront el. A hiba nem a tüneti kezelés intézményes állandósításán s az erre való készség hamis túlértékelésén, ami az egész társadalom veszedelmes lelki deformálódására vezet.”
- Államtitkár Úr! Az idézet Bibó Istvántól származik, és tökéletesen illeszkedik abba, amit az alapellátás biztosítása érdekében ma Magyarországon az egészségügyi kormányzat tesz. Hazánkban jelenleg 248 tartósan betöltetlen fogorvosi és 334 tartósan betöltetlen háziorvosi körzet található. Tudom, államtitkár úr, hogy azt fogja mondani, hogy múlt héten is elmondtuk, de addig, amíg normális választ nem fogunk kapni a kérdéseinkre, minden héten el fogom mondani! Ezen körzetek 85 százaléka a fideszes kormányok alatt üresedett meg, vagyis a Fidesz és a fideszes egészségügy-politika miatt üresedett meg! A folyamatosan elüresedő körzetekre a Fidesz válasza valamennyi kártyapénz, illetve különböző más formákban az adott praxisok finanszírozása volt. Ezek azonban semmilyen eredményre nem vezettek. Ezt látjuk abban, hogy a tartósan betöltetlen háziorvosi körzetek száma 2015 óta 103-mal emelkedett, a háziorvosi praxisok száma 2008 óta 65-tel csökkent, a házi-gyermekorvosi praxisok száma 2008 óta 62-vel csökkent. Vagyis, bár a háziorvosi és házi-gyermekorvosi praxisok száma csökken, a betöltetlen praxisok száma ezzel egyenesen pedig növekszik.
- Államtitkár Úr! Lassan milliósra tehető azoknak a magyar lakosoknak a száma, akik nem jutnak el nap mint nap háziorvosi körzetekbe, mert nem tudnak eljutni a betöltetlen állások miatt. Ha a korfát megnézzük, akkor még rosszabb adatokat tudunk: a háziorvosoknak több mint egyharmada 65 év feletti. Mikor akarnak végre ténylegesen foglalkozni azokkal az egészségügyi problémákkal, amelyekben kérdéseket teszünk fel? Nem hangzatos szövegeket kell mondani, és kétszer „elmúltnyolcévezni”, mert már az elmúlt nyolc év csak önökre vonatkozik, hanem a tényleges választ szeretnénk végre megkapni! (Taps az MSZP soraiban.)
RÉTVÁRI BENCE, (Emberi Erőforrások Minisztériumának államtitkára): - Képviselő Asszony! Mindig érdekes fordulatokat vesz a Magyar Szocialista Párt parlamenti tevékenysége: elődpártjuk Bibó Istvánt üldözi, az utódpárt pedig Bibó Istvánt idézi itt a parlamentben. Elég széles a mezsgye, olykor ide, olykor oda billen az inga önöknél. De hogy az egészségügyben mit tettek, az viszont egyértelmű: az egy nagyon-nagyon nagy mértékű és nehezen helyrehozható rombolás volt. Az a 600 milliárd forint, amit kivontak az egészségügyből, rendkívül fájó; az a négy kórház, amit bezártak, égő seb; az a 16 ezer aktív ágy, amelyet megszüntettek, el nem múló hiányérzet; az a hatezer egészségügyi dolgozó, akit elbocsátottak, bizony rendkívül jól jönne ma is az egészségügynek; az az egyhavi bér, amit minden egészségügyi dolgozótól elvettek, nagymértékben csökkentette a bizalmat!
- Képviselő Asszony! A kórházi napidíjon kívül önöknek volt a háziorvosi ellátásra egy javaslata, ez pedig a vizitdíj volt. Úgy akarták csökkenteni az egészségügyi ellátást igénybe vevők számát, hogy fizetőssé tették volna a betegeknek a háziorvosok felkeresését, ezáltal kívánták csökkenteni a háziorvosok a leterheltséget, de valójában nagyobb egészségügyi kockázatnak tették volna ki a betegeket, és egy teljesen igazságtalan rendszert hoztak volna létre, hiszen a szegény embereket betegebbé tették volna. Ez volt az önök egészségpolitikája: akinek nincs pénze, az legyen kétszer annyira beteg, maradjon kevesebbet a kórházban, és látogasson kevesebbszer háziorvosokat!
- Képviselő Asszony! A probléma, amit fölvet, hogy idősek a háziorvosok, nemcsak Magyarországon, hanem bizonyára ön is tudja, hogy egész Európában probléma. Tehát más országoknak is hasonló helyzettel kell szembenézniük, éppen ezért volt Magyarországnak is fontos, hogy a háziorvosoknak javítsa az ellátását és a rendelők felszereltségét. Erre mind EFOP-os, mind TOP-os konstrukció rendelkezésre áll, összességében négy felhívásban 35 milliárd forint értékben lehetett és lehet erre pályázni, miközben ön pár filléres emelést emleget a kártyapénz kapcsán!
- Képviselő Asszony! Amikor önök voltak kormányon, 2010-ben, egy átlagos magyar háziorvosi praxisnak a bevétele 867 570 forint volt!. Ma egy háziorvosi praxis átlagos bevétele 1 596 242 forint! Ez nem pár fillér, képviselő asszony! A 867 ezer és az 1 millió 596 ezer forint között 70 százalékos emelésnél is nagyobb van. Ennyivel többől tud ma már gazdálkodni egy háziorvos. Amikor valaki akár pályakezdőként, akár idősebbként a pályáját tervezi, sokkal inkább kifizetődőnek látja tehát, hogy Magyarországon háziorvosként tevékenykedjen, hiszen havonta a praxisa, amiből persze sok mindent kell fedezni, ez nemcsak az ő bére, hanem ebben nyilván benne van más is, már nem 867 ezer, hanem közel 1,6 millió forint.
- Képviselő Asszony! Ön is tudja, elmondtuk már itt a parlamentben többször, hogy praxisjog vásárlására a kormány 4 millió forint vissza nem térítendő támogatást ad., a háziorvosoknak letelepedéshez pedig 20 millió forintig terjedő összeget ad vissza nem térítendő pályázatként. A praxispályázatoknak köszönhetően 573 ezer lakos háziorvosi és 175 ezer ember fogorvosi ellátását sikerült az elmúlt években biztosítanunk, ennyivel vagyunk előrébb, mint ha a szocialista kormányzás folytatódott volna 2010 után is. (Taps a kormánypártok soraiban.)
BANGÓNÉ BORBÉLY ILDIKÓ: - Államtitkár Úr! Mikor jön el az az idő, amikor nem „elmúltnyolcévezik”, és már nem a 2010 előtti időszakkal foglalkozik? Ha ma a magyar lakosságot megkérdezzük, hogy mi a legnagyobb probléma Magyarországon, kétharmaduk az egészségügyet hozza fel. És kit hibáztatnak érte? A mostani regnáló kormányt! Nem mutogatnak vissza nyolc évekre, hanem magukat hibáztatják!
- Államtitkár Úr! Lehet felújítani rendelőket, de csak ott, ahol van, meg ott, ahol van háziorvos, van gyermekorvos és van fogorvos. Ott lehet felújítani meg új eszközöket berakni. Lassan egymillió ember nem jut napi szinten háziorvosi ellátáshoz, ez az önök hibája! Évről évre növekszik azoknak a praxisoknak a száma, amit nem tudnak feltölteni. És tudja, államtitkár úr, engem nem érdekel, hogy Németországban hány évesek az orvosok, nem Németországban élünk, Magyarországon élünk és Magyarországon találjanak most már megoldást erre a problémára! (Taps az MSZP soraiban.)
A képviselő asszony nem, az Országgyűlés viszont az államtitkári választ 113 igen szavazattal, 38 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta.
Mikor szánja rá magát a kormány az óvodapedagógusok helyzetének megoldására?
ARATÓ GERGELY, (DK): - Államtitkár Úr! Nemhogy egy kezemen, de egy ujjamon meg tudom számolni az Orbán-kormánynak azokat az oktatáspolitikai intézkedéseit, amelyek valóban a gyerekek érdekeit és az ország érdekeit szolgálják! Na, ez az egy az óvodáztatás kiterjesztése, amikor építve a korábbi kormányok eredményeire, minden gyerek számára lehetővé tették az óvodába járást. Az csak a probléma, hogy mint a szakma annak idején erre felhívta a figyelmet, ezt elrendelni nem elég, a feltételeket is biztosítani kell ehhez! Ehhez pedig óvodán kívül leginkább óvópedagógusra van szükség. És bár önök győzelmi jelentések sorát teszik a tanév megkezdése óta, és ahelyett, hogy töredelmesen bevallanák, konokul tagadják, hogy pedagógushiány lenne. Az óvodák területén korábban is volt óvópedagógus-hiány, de akkor ez még csak a kistelepüléseket érintette. Mára sikerült az önök tevékenysége következtében elérni azt, hogy már Budapesten is egyre nehezebb betölteni az óvópedagógus-állásokat. Szeptember közepén 300 üres álláshelyet hirdettek. Csak a főváros XX. kerületének 17 óvodájából 41 óvópedagógus hiányzik, hogy csak egy példát mondjak, de több más budapesti kerületben is nehéz a helyzet. Hasonlóképpen óvópedagógusokat keresnek, és komoly óvópedagógus-hiány van Nyíregyházán, Székesfehérváron, Veszprémben, Debrecenben, és folytathatnám tovább.
- Államtitkár Úr! A szakma egyre inkább öregszik. 55 év körül van az óvópedagógusok átlagos életkora. A frissdiplomások jelentős része pedig más munkahelyet keres, vagy külföldre megy dolgozni. Ebben nagyon komoly szerepe van annak, hogy sikerült úgy bevezetni a pedagóguséletpálya-modellt, hogy a pályakezdő óvópedagógusok legalább három évet gyakornoki kategóriában töltenek, ez alatt pedig kevesebbet keresnek még az óvodai dajkáknál is! Így aztán az önkormányzatok nagyon nehéz helyzetben vannak. Jelentős keresetkiegészítéssel próbálnak óvópedagógusokat találni, csak mivel a normatíva rendkívül alacsony, erre nemigen van forrásuk, nagyon nehezen tudják megoldani ezt a problémát. A helyzet tehát nem oldható meg jelentős többletráfordítás nélkül, elsősorban úgy, hogy növelik az óvodai normatívát az önkormányzatok számára, és növelik a pályakezdő óvónők keresetét. Ezért kérdezem államtitkár urat:
- Mikor szánják el végre magukat arra, hogy rendezzék az óvópedagógusok, elsősorban a pályakezdők bérét és ezt jelentősen megemeljék.
- Mivel a pályakezdő bér nem fedezi a lakásbérlet költségeit, megfontolja-e a tárca azt, hogy lakhatási támogatást nyújtson a pályakezdő óvópedagógusok számára, hogy több óvópedagógus legyen?
- Enyhítve a helyzetet, hajlandó-e a tárca arra, hogy rugalmasabbá tegye legalább ideiglenesen a törvényi szabályozást annak érdekében, hogy egy óvodai csoportot egy óvónővel és egy pedagógiai asszisztenssel is el lehessen látni? (Taps az ellenzéki pártok padsoraiban.)
RÉTVÁRI BENCE, (Emberi Erőforrások Minisztériumának államtitkára): - Képviselő Úr! Az ön által most feltett kérdésekre önök igyekeztek a saját korszakukban, saját kormányzásuk ideje alatt válaszokat találni? 2004-ben az ön egykori munkahelye, az Oktatási Minisztérium előtt, illetve még a Parlamentnél tüntettek fővárosi és vidéki óvodák bezárása miatt. Az akció keretében egy óriási nagy karikára fűzték föl azokat a kulcsokat, amelyek azoknak az intézményeknek, jórészt óvodáknak voltak a kulcsai, amiket önök bezártak. Önöknek akkor az volt a válaszuk az ön által most felvetett problémára, hogy bezárták az óvodákat, és akkor a tüntetők „Vesszenek az óvoda- és iskolabezárók” vagy „Nem hagyjuk az óvodát és az iskolát”, „Iskolabezárás egyenlő falurombolás” feliratú táblákkal jöttek, és a kulcsokat pedig odaadták önöknek, azoknak az intézményeknek a kulcsait, amelyeket önök bezártak. Így tehát másfajta megoldást is ki kellett találnia, képviselő úr, és meg is osztotta a Klubrádió hallgatóival 2006 februárjában, hogy miként kell az ön által most felvetett problémákat az akkori MSZP-SZDSZ kormány szerint megoldani. Az volt az önök javaslata, hogy diploma nélküli óvónőket kell alkalmazni a kistelepülési óvodákban, magyarul: ön föltalálta az óvónő nélküli óvodát. Ez volt az akkori szocialista válasz… (Zaj és közbeszólások az MSZP és a DK padsoraiból. - Vadai Ágnes: Ez már elmúlt! Beszéljünk a mostani helyzetről!), … vagy bezárják, vagy óvónő nélküli óvodákat tartanak fönn. (Moraj az ellenzéki pártok padsoraiban.)
- Képviselő Úr! Önök ezt az irányt kívánták követni, mi nem ezt az irányt kívántuk követni! (Zaj, közbeszólások. - Az elnök csenget.) Nem ezt,hanem hároméves kortól mindenki számára kötelezővé tettük az óvodáztatást. És emellé nagyon sok egyéb többletforrást, többletlehetőséget is tettünk. Mi nem az óvodabezárásban hiszünk, hanem az óvodák nyitásában! Nem az elbocsátásban és a bércsökkentésben, amit önök tettek 2008-ban, amikor elvették az óvónőktől is egyhavi bérüket, hanem abban hiszünk, hogy itt is emelkedjenek a fizetések, egyre több gyermek legyen az óvodában, és egyre több óvónő tudjon velük foglalkozni!
- Képviselő Úr! Ha megnézi a jövő évi költségvetést, akkor azt is láthatja, hogy az óvodáknak évről évre növekszik a támogatása. 4,5 milliárd forintos többlettel számolhatnak az óvodák fenntartói, és ha megnézi a növekményt, 81 700 forintról 97 400 forintra nő a havi fajlagos támogatási összeg. Ez mégiscsak jobb irány, mint a fizetések csökkentése vagy az óvodák bezárása. Ha végignézi azt, hogy különböző forrásokból, költségvetési forrásokból, TOP-os forrásból, VEKOP-os forrásból milyen óvodai férőhelyek létesültek, akkor ön azt láthatja, hogy összességében Magyarországon 2010 óta 9 ezer új óvodai férőhely van. Erre azért is volt szükség, mert bevezettük a hároméves kortól kötelező óvodáztatást, meg azért is, mert hiszünk abban, hogy a gyerekek és a gyermeket nevelő családok számára ez előnyös intézkedés. 2018 júliusáig csak TOP-ból és VEKOP-ból 3187 teljesen új óvodai férőhelyet hoztunk létre, és 58 040 óvodai férőhelyet újítottunk föl. Nem bezártunk, újat hoztunk létre, és a régit felújítottuk! Ma már a négyévesek 95 százaléka óvodába jár, ami fontos célkitűzésünk volt, és az Európai Unióban és az OECD-ben is elsők vagyunk ezzel.
- Képviselő Úr! Egy pályakezdő fizetését 60 700 forinttal emeltük, 122 ezerről 182 ezerre, egy 20 éve dolgozó, főiskolai végzettségű óvónő pedig 152 ezer forinttal keres többet, mint az önök idején. Önök, akit éppen nem bocsátottak el, annak 149 145 forintot adtak átlagosan, mi viszont 301 455 forintot. És az utánpótlás is szerencsére most már kicsit biztatóbb képet mutat, mint az önök idején, hiszen a 960 nyugdíjba menő óvodapedagógus helyére 1372 óvodapedagógus végzőssel számolhatunk az idei évben. Végre Magyarországnak van jövője, és ez nem a bezárásokról szól! (Taps a kormánypárti padsorokban.)
ARATÓ GERGELY: - Államtitkár Úr! Önnek az emlékezete rendkívül szelektív, ezt már többször megállapítottuk! Valahogy az 50 százalékos béremelést elfelejti, amit mi oda is adtunk a pedagógusoknak és nem csak papíron! (Közbeszólások és zaj a kormánypárti padsorokban.) Elfelejti, hogy azokat az óvodai férőhelyeket, amelyekkel ön dicsekszik, azokat a Gyurcsány-kormány idején elfogadott „Új Magyarország” program alapján építették meg! De ami ennél sokkal fontosabb, drága államtitkár úr: az ön történelemórái sajnos nem simogatják meg a gyerek fejét a Micimackó csoportban, nem rakják helyre a könyveket, nem tartanak fejlesztőfoglalkozást! Attól, hogy ön a saját nagyszerűségéből visszatekintve szidja az előző kormányt, attól nem lesz több óvópedagógus, nem lesz magasabb a bér, nem lesz több óvónő, nem lesz több foglalkozás, nem lesz jobb minőségű óvodai ellátás! Miután ön nem a gyerekekkel, hanem a saját egójával foglalkozik, a választ nem tudom elfogadni! (Derültség és taps a DK padsoraiban.)
A képviselő úr nem, az Országgyűlés viszont az államtitkári választ 113 igen szavazattal, 40 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta.
Mikor kíván a kormány az emberek oldalára állni a bankokkal szemben?
CSÁRDI ANTAL, (LMP): - Államtitkár Úr! A kormány az előző ciklusban egy KDNP-s javaslat szerint meghosszabbította a kilakoltatási moratóriumot 2018. április 30-ig. Az általunk is támogatott adóskamarai javaslat azt szorgalmazta, hogy ez a moratórium legyen meghosszabbítva 2019. december 31-ig, mert ez idő alatt az Országgyűlésnek lehetősége van arra, hogy megoldást találjon a devizahitel-károsultak helyzetének megoldására. Ezt a javaslatot sajnos önök leszavazták, és olyan ütemben indultak meg a kilakoltatások, hogy ha nem történik változás, a ciklus végére több mint 10 ezer kilakoltatás történik meg, ami több mint 30 ezer ember utcára kerülését jelenti. Ez olyan, mintha Cegléd vagy Pápa teljes lakosságát az utcára kellene tenni.
- Államtitkár Úr! Lényeges változás történt most. Az Európai Bíróság a C-51/17-es ügyben szeptember 20-án hozott egy döntést. Ez a döntés és az abban foglaltak megnyitnak egy új fejezetet, és lehetővé teszik a magyar kormánynak és az Országgyűlésnek, hogy újragondolja az álláspontját a kérdésben. Azt mondja az Európai Bíróság többek között, hogy az árfolyamkockázattal kapcsolatos feltételeknek nemcsak alaki vagy nyelvtani szempontból kell megjelennie a szerződésben, hanem konkrét tartalom vonatkozásában is érthetőnek kell lennie. Azt is leírja, hogy az átlagos fogyasztó, a kellően körültekintő fogyasztó, az észszerűen figyelmes fogyasztó szempontjából átélhetővé és érthetővé kell tenni, hogy az árfolyamváltozás nemcsak összegszerűen, hanem milyen módon van befolyással az adós gazdasági helyzetére. Ezek alapján most ténylegesen azonnal fel kell függeszteni a kilakoltatásokat, felül kell vizsgálni a devizahiteles szerződéseket! Az nem mehet tovább, hogy itt van előttünk egy ilyen uniós döntés, egy ilyen bírósági döntés, mi meg hagyjuk saját állampolgárainkat, hogy utcára kerüljenek és elveszítsék az otthonukat! Pedig ott a lehetőség arra, hogy a kormányzat a saját szabályozórendszerén keresztül menekülési utat nyújtson ezeknek az adósoknak. Államtitkár Úr! Én nem felelősöket, hanem megoldást keresek! Épp ezért tisztelettel kérdezem:
- Hajlandó-e a kormány az Európai Bíróság döntésének szellemében megvizsgálni a devizahitel-ügyletek tartalmát?
- Kíván-e élni a kormány a szabályozóeszköz-rendszerével, hogy ne folytatódhasson a pénzügyi intézmények további ámokfutása?
- Hajlandó-e a kormány felfüggeszteni a kilakoltatásokat mindaddig, amíg megnyugtató megoldás nem születik az összes tisztességtelen devizahitel ügyében? (Taps az LMP padsoraiból.)
VÖLNER PÁL, (igazságügyi minisztériumi államtitkár): - Képviselőtársaim! A 2014-ben elfogadott törvények, beleértve a forintosítás árfolyamának meghatározását is, a Kúria jogegységi döntésén alapultak. A Kúria döntése alapján a devizaalapú fogyasztóikölcsön-szerződés azon rendelkezése, amely szerint az árfolyamkockázatot a kedvezőbb kamatérték ellenében a fogyasztó viseli, a főszolgáltatás körébe tartozó szerződéses rendelkezés, amelynek tisztességtelensége csak akkor vizsgálható és állapítható meg, ha az általános tájékozott és körültekintő átlagos fogyasztó számára annak tartalma szerződéskötéskor nem volt világos, nem volt érthető; tehát ennyiben egyezik az uniós bíróság döntésével.
- Az Európai Unió Bírósága 2018 szeptemberében az OTP Bank és az OTP Faktoring Zrt. ügyében kimondta, hogy a devizahiteles törvények által eszközölt módosítások ellenére, az árfolyamkockázatra vonatkozó szerződési feltétel tisztességtelenségét csak akkor nem kell vizsgálni, ha a nemzeti bíróság megállapítja, hogy azokat világosan és érthetően fogalmazták meg. Az Európai Unió Bírósága ítéletében ismét világossá tette: egyedül a kérést előterjesztő bíróság feladata, hogy a feltételek minősítéséről az adott ügy körülményeire tekintettel határozatot hozzon. A világos és érthető megfogalmazás követelménye alapján a pénzügyi intézmény köteles elegendő tájékoztatást nyújtani a kölcsönfelvevők számára. Az árfolyamkockázattal kapcsolatos feltételeknek alaki, nyelvtani szempontból és konkrét tartalom vonatkozásában is érthetőnek kell lennie. Így a fogyasztónak a pénzügyi kötelezettségeire gyakorolt gazdasági következményeket is tudnia kell értékelni. E tekintetben az ítélet a roma vonatkozású ügyben 2017-ben hozott döntéshez képest jelentős újdonságot nem hordoz! Az ítélet alapján a nemzeti bíróság feladata annak figyelembevétele, hogy a kölcsönszerződés tartalmaz-e kockázatfeltáró nyilatkozatot, amit együtt kell értelmezni a szolgáltatott további tájékoztatással. Például a konkrét ügyben a kölcsönfelvevők kaptak olyan iratot is, amely az árfolyamkockázattal kapcsolatos további tájékoztatást, illetve számítási példákat is tartalmaz. Látható tehát, hogy a bíróság egyedi mérlegelése mindenképpen szükséges. Összességében tehát a nemzeti bíróság feladata, hogy ennek minőségét, megtörténtét az árfolyamkockázat vonatkozásában értékelje.
- Képviselő úr említette a végrehajtásokkal kapcsolatos moratóriumot és egyéb kérdéseket. 2010 óta ez a Ház volt az, amely folyamatosan meghosszabbította a moratóriumot, és legutóbb a KDNP kezdeményezésére pedig november 15-től április 30-ig van a téli moratóriumi időszak is, ellentétben a korábbi december 1-től február végéig tartó időszakkal. Tehát ilyen értelemben ez a Ház tett az adósok érdekében ezen a területen is. A másik pedig: ha a devizahiteles szerződés érvényességét illetően, ha per van folyamatban, akkor a végrehajtási ügyben továbbra is lehet kérni a bíróságtól a végrehajtási eljárás felfüggesztését a per befejezéséig. Tehát a jelen jogszabályi keretek is nyújtanak lehetőséget az adósoknak arra, hogy éljenek a jogaikkal, illetve ha kialakul a megfelelő bírósági gyakorlat, ha eljut odáig a fejlemény, hogy egy kúriai jogegységi döntés megszületik, akkor nyílik meg véleményem szerint jogilag a tisztelt Ház számára ismét az a lehetőség, hogy olyan törvényt alkosson, ami tovább tudja segíteni az adósokat, hogy az ügyek nagy számát egyedi elbírálás nélkül meg tudja oldani. Természetesen ebben nyitottak vagyunk, csak el kell jutnunk oda, ahova 2014-ben eljutottunk, hogy ennek a döntésnek az alapján a nemzeti bíróságok milyen joggyakorlatot fognak kialakítani. (Taps a kormánypártok padsoraiból.)
CSÁRDI ANTAL: Államtitkár Úr! Sajnos nem tudom elfogadni a választ. Azért nem tudom elfogadni a választ, mert ez a bírósági döntés tökéletes alapot ad arra vonatkozóan, hogy a Magyar Országgyűlés törvényalkotási jogával élve hozzon egy olyan döntést, amely segíti az adósokat abban a kérdésben, hogy ne kelljen egyénileg elindítani ezeket a pereket. Azt gondolom, hogy ha a kilakoltatások felfüggesztése nem történik meg, akkor utólag nagyon nehéz lesz azokat a károkat orvosolni, amelyek addig érik az adósokat. Pontosan tudjuk azt is, hogy ez a kérdés ma nem megoldott, és hogy a kockázat megosztása nem történt meg, a tájékoztatás pedig egészen nulla volt. Mindannyian láttunk devizahitel-szerződéseket, amiben nem jelentek meg a tájékoztatások az elvárt mértékben. Úgyhogy nem tudom elfogadni a választ. (Taps az LMP padsoraiból.)
A képviselő úr nem, az Országgyűlés viszont az államtitkári választ 114 igen szavazattal, 40 nem ellenében, 1 tartózkodás kísértében elfogadta.
A törvények annyit érnek, amennyit betartanak belőlük, avagy valóban jól működik egy olyan végrehajtási rendszer, amelyben a jogszabályok betartása a jelenlévő országgyűlési képviselőktől függ?
STAUDT GÁBOR, (Jobbik): - Államtitkár Úr! A Jobbik évek óta harcot folytat a végrehajtás alatt állók védelmében, azon belül is kiemelt figyelmet fordítva a devizahitel-adósokra. Tesszük ezt azért, mert nem minden adós került önhibájából nehéz helyzetbe, a devizahiteleket elszenvedőkre pedig egyértelműen kimondhatjuk, hogy banki csalások áldozatai! Ez a kijelentés még akkor is igaz, ha tudják ugyan fizetni a megemelt törlesztőrészleteiket, de olyan követelést kell teljesíteniük, ami valójában nem járna a bankoknak.
- Államtitkár Úr! A Jobbik képviselői nemcsak parlamenti felszólalásokkal, hanem az emberek között a kilakoltatásokon való személyes jelenléttel is próbálnak a rászorulók segítségére lenni, és nem egy esetben sikerült is megakadályoznunk magyar emberek utcára tételét. Azt tapasztaljuk, hogy számos esetben a végrehajtók még a fennálló jogszabályokat sem tartják be, és nincs az az erő, aki erre rákényszeríthetné őket, pedig a kilakoltatás előtt álló adósokat is megilleti a védelem. Amikor önöket szembesítettük a parlamentben azzal, hogy még mindig komoly anomáliák vannak a végrehajtási rendszerben, általában azt válaszolták erre, hogy nem a Jobbik-képviselők, hanem a jogszabályok védik meg ezeket az embereket.
- Államtitkár Úr! A Jobbik képviselői minden esetben, amikor lehetőségük van erre, fellépnek, hogy ne kerüljenek magyar emberek, magyar családok az utcára, de ez sok esetben - azt tapasztaljuk - csak azon múlik, hogy mi ott voltunk-e ezeken a kilakoltatásokon. Felmerül a kérdés: ha mi nem vagyunk ott, akkor kik járnak el, kik fogják a törvényeket betartatni? Sajnos a válasz az, hogy senki! Jogszabálysértésre pedig sajnos elég sok lehetőség nyílik, kezdve onnan, hogy bankok százezres nagyságrendben adják el a nemegyszer vitatható követeléseket a behajtó cégeknek, amelyek végső soron, ha nem tudják szép szóval vagy fenyegetéssel behajtani azt, a végrehajtókhoz fordulnak. Az így átvett és megindított végrehajtások száma 700 ezer körül van Magyarországon, a kezelt ügyérték pedig évről évre emelkedik, ez több mint 300 milliárd forintnyi tőkét tesz ki minden évben! Mindezek miatt kérdezem államtitkár urat:
- Mikor intézkednek aziránt, hogy az összes kilakoltatás előtt álló végrehajtás törvényességi szempontból felülvizsgálatra kerüljön. Nem gondolják, hogy amíg ez megtörténik, azonnal el kellene rendelni a kilakoltatások felfüggesztését?
- Hajlandóak-e újragondolni a bírósági végrehajtás állami kézbe vételét és megszüntetni a jelenlegi magánvállalkozói rendszert, amely a profitot nemegyszer a törvényesség elé helyezi? (Taps a Jobbik padsoraiban.)
VÖLNER PÁL, (igazságügyi minisztériumi államtitkár):- Képviselőtársaim! A végrehajtási eljárásokat illetően számos, az adósokat kedvezően érintő törvény került bevezetésére 2010 óta. Fontos kiemelni ugyanakkor: a végrehajtási eljárásokban az egyensúlyi szempont egy olyan jogi tényező, amit nem lehet figyelmen kívül hagyni a jogi eljárás során, ahol a végrehajtást kérő és az adós érdeke között kell egy jogi egyensúlyt teremteni. Ehhez kötődően a végrehajtási eljárások tekintetében a kormány otthonvédelmi intézkedéseket hozott. 2015. szeptember 1-jei hatállyal, az adósságrendezési eljárásról szóló törvény - a magáncsődtörvény - hatálybalépésével egyidejűleg került beiktatásra a végrehajtási törvénybe a lakóingatlanok vonatkozásában a végrehajtást kérőket, az árverési vevőket - 2016. július 1-jétől a végrehajtókat - terhelő, jegyzők felé történő bejelentési kötelezettség. A Vht. 138/C. §-a alapján a lakóingatlan lefoglalásának tényét 2015. szeptember 1-je óta a végrehajtást kérő - 2016. július 1-je óta a végrehajtó - a végrehajtási jog bejegyzéséről szóló határozatnak a végrehajtó részére történt kézbesítését követő 15 napon belül köteles bejelenteni az ingatlan fekvése szerint illetékes jegyzőnek. A lakóingatlan kiürítésének tényét a 154/A. § (11) bekezdése alapján szintén köteles a végrehajtó részére történt kézbesítését követő 8 napon belül bejelenteni az ingatlan fekvése szerint illetékes jegyzőnek.
- A jegyző értesítésének célja, hogy a lakóingatlannal, üdülővel rendelkező adós és családja csak abban az esetben kerülhessen olyan helyzetbe, hogy az ingatlanát el kell hagynia, ha a jegyző a rendelkezésre álló keretek között megpróbált gondoskodni az adós és családja lakhatásának biztosításáról, amennyiben arra az adósnak és családjának szüksége van. A magáncsődeljárásba vagyon- vagy jövedelemhiány, illetve más kizáró ok miatt belépni nem tudók számára - akik a lakhatásukat a végrehajtási eljárás kimenetelétől függően elveszíthetik - az állami és önkormányzati szervek hatékony segítséget tudjanak nyújtani a végrehajtás során. A módosítás nem csupán a gyermekes családokra, hanem minden családra vonatkozik..
- Képviselő Úr! A végrehajtási eljárásban érintett adósoknak lehetőségük van jogi tanácsadásért a területileg illetékes jogi segítségnyújtó szolgálathoz fordulni - tehát nem szükséges országgyűlési képviselők bevetése -, továbbá az illetékes család- és gyermekjóléti szolgálat megkeresése mindenképpen indokolt, illetve az érintettek esetleges segítségért fordulhatnak a települési önkormányzat szociális osztályához is. A végrehajtási eljárásban az adós, illetve a kötelezett a végrehajtás foganatosítása során rendes jogorvoslattal, végrehajtási kifogással élhet, amelynek célja, hogy a bíróság a törvényesség és a megalapozottság szempontjából megvizsgálja a végrehajtó eljárását, és ha az szabálytalan, megszüntesse a jogsértést. A végrehajtási kifogásnak a végrehajtási törvényben szabályozott bármely végrehajtói tevékenységgel kapcsolatban helye van. Jogorvoslat esetén az adós a végrehajtási eljárás felfüggesztését is kérheti. Az adós eredményes jogorvoslata esetén a bíróság a végrehajtó intézkedését vagy akár a már elrendelt végrehajtást megszünteti. Ha a bíróság eljárása során előterjesztett jogorvoslat nem vezetett eredményre, az adós a polgári perrendtartás szabályai szerinti végrehajtás megszüntetése, korlátozása iránt pert is indíthat. A bírósági végrehajtó eljárását a Magyar Bírósági Végrehajtói Kar is rendszeresen ellenőrzi, amelynek következtében fegyelmi eljárás kezdeményezésére is sor kerülhet a jogszabálysértő végrehajtóval szemben. Tehát megvannak a végrehajtásnak a törvényes keretei, a képviselő urak által folytatott tevékenység inkább katasztrófaturizmusra emlékeztet engem! (Taps a kormánypártok soraiból.)
STAUDT GÁBOR: - Államtitkár Úr! Az a katasztrófa, hogy nem raktak magyar embereket az utcára? Az a katasztrófa? A Jobbik képviselői amikor kint voltak, segítettek, és úgy tűnik, hogy ha a Jobbik képviselői nem lettek volna jelen, akkor a magyar jogszabályokat senki nem tartatta volna ott be. Nem volt ott végrehajtói kar, nem voltak ott ezek a kiváló, törvényben megnevezett szervezetek és jogi segítséget nyújtó személyek. És még egy dolog, államtitkár úr: itt nem csak nagy dolgokra kell gondolnia. Amikor az Igazságügyi bizottságban beterjesztettük, hogy például végrehajtás alól mentes legyen ne csak az a gépjármű, ami a fogyatékkal élő adós miatt kerül ebbe a kategóriába, hanem hogy ha a gyermeke fogyatékkal élő, akkor ez is egy ilyen kategória legyen,. Ezt önök elutasították. Azt kell gondolnom, hogy önöknek nem fontos, hogy valójában ezektől a kis dolgoktól haladva a nagyokig megoldjuk ezt a szociális problémát. (Taps a Jobbik soraiból.)
A képviselő úr nem, az Országgyűlés viszont az államtitkári választ 111 igen szavazattal, 42 nem ellenében, 1 tartózkodás kísértében elfogadta.
Hiányzik az orvos, hiányzik a nővér, a kormány mégis hallgat, miért?
VARGA LÁSZLÓ, (MSZP): - Államtitkár Úr! Remélem, hogy egy személyeskedésektől mentes párbeszédet tudunk folytatni a magyar egészségügy állapotával kapcsolatban. Tőlem ezt várhatja, én is reménykedem ilyesmiben az ön részéről. Az orvosképzés minden országban, így Magyarországon is a drága képzési formák közé tartozik, ez az elvándorlás egyik mozgatórugója. Magyarán: más országok jó anyagi körülmények ígéretével, az ottani feltételek jobb mivoltával csábítják el az egyébként jól képzett orvosokat. Ilyen országok többek között Németország, az Egyesült Királyság, az Egyesült Államok, Hollandia, Belgium és Ausztria. Egyes adatok szerint Szlovákiában kétszer annyit, Ausztriában és az Egyesült Királyságban háromszor annyit, Németországban ötször annyit, Hollandiában és Belgiumban kilencszer annyit kereshetnek az orvosaink. És ne feledkezzünk meg arról sem, hogy nemrég Romániában is átfogó bérrendezés történt.
- Államtitkár Úr! Az orvoshiány nyilván negatívan befolyásolja az egészségügyi intézményrendszer állapotát. Nem csoda tehát, hogy olyan jelenségeket hallunk az elmúlt hónapokban, mint például Miskolcon, amikor az egyik bank a jelzálogjogát érvényesítette például egy sugárterápiás gép kapcsán. Bizony nem is tudott működni hosszú ideig ez a gép, nem tudta szolgálni a miskolci és környékbeli betegeket. És nem csoda, hogy azt halljuk például, hogy a diósgyőri városrészben fokozatosan ilyen körülmények között építik le az ellátást, megfigyelhettük ezt minden szintjén az ellátásnak, és gyakorlatilag a diósgyőri kórház felszámolása kapcsán is. Nagy az orvoshiány Nógrád megyében, és az ajkai kórházból nemrég érkezett egy hír, hogy az összes aneszteziológus felmondott.
- Államtitkár Úr! Nyilvánvalóan önök igyekeznek tüneti kezeléssel, látszatmegoldásokkal ezeket a problémákat kezelni, átirányítani más intézményekből orvosokat, de hát, mondjuk, egy szemész nem tud adott esetben ellátni a sürgősségi betegellátás osztályon, a neurológus nem jöhet a patológus helyére, és a rezidenseket sem lehet felügyelet nélkül hagyni, nem viselhetik az ellátás összes felelősségét. Az anyagiak mellett nyilván óriási probléma az orvosok számára a kiszámíthatatlan munkarend, a megfelelő feltételek hiánya. Nyilván azokban az országokban, amelyek számukra célországok, nem fordulhatna elő az sem, ami például nemrég a Honvédkórházban, hogy elvették a túlórapénzt az orvosoktól. Kérdezem tehát tisztelt államtitkár urat:
- Miért tagadják, illetve mutatják be jelentéktelennek az egészségügyi dolgozók elvándorlásának problémáit.
- Mikor lesz végre valódi és érdemi bérrendezés, és mikor javítanak érdemben a feltételeken? (Taps az MSZP soraiból.)
RÉTVÁRI BENCE, (Emberi Erőforrások Minisztériumának államtitkára): - Képviselő Úr! Hogy hol milyenek az orvosbérek, azt ne tőlem kérdezze, Lukács László György képviselőtársa ebben naprakész információkkal rendelkezik, hiszen ezekkel az ígéretekkel kívánja külföldre csábítani a magyar orvosokat, egészségügyi dolgozókat. (Lukács László György: Ne hazudj, Bence!) Én arról tudok önnek számot adni, hogy mi mennyivel növeltük az egészségügyben dolgozók bérét, és mennyivel növeltük azt a keretet, amivel az egészségügyi kassza gazdálkodhat. Nos, 207 ezer forinttal nőtt az orvosok bruttó alapbére az elmúlt két esztendőben, erre rakódnak rá ügyeleti, túlmunka- és egyéb úgynevezett mozgóbérelemek, tehát a jövedelemnövekedés ennél nagyobb mértékű is lehet az orvosoknál. A szakdolgozóknál 65,5 százalékos béremelés közben vagyunk, hiszen a következő évben is még 8 százalékkal nőni fog az ápolók és a szakdolgozók bére. Mi ezzel kívántuk az elődeink, azaz az önök idején történt nagyon nagy hibákat valamelyest kompenzálni és pozitívba átfordítani, hiszen önök amit lehetett, privatizálni az egészségügyből azt privatizálták, amit meg nem lehetett, azt nagyon alacsony szinten nyújtották az embereknek.
- Képviselő Úr! Az OECD mutatott önöknek egy nagyon szomorú bizonyítványt: 2003 és 2010 között, tehát végig a szocialista kormányzat ideje alatt önök voltak az egyetlen olyan OECD-ország kormánya, ahol csökkent az egészségügyre fordított ráfordítás a GDP arányában. Minden más országban kisebb vagy nagyobb mértékben nőtt, de az önök kormányzása alatt volt az egyetlen ország Magyarország, amikor ez csökkent. Sehol másutt nem tették meg azt, amit önök tettek, hogy elvettek az egészségügytől, és GDP-arányosan is kevesebbet fordítottak az egészségügyre. Ezzel szemben 2010 óta a hetedik legmagasabb mértékű emelkedés van az egészségügyi ráfordítások keretében. 647 milliárd forinttal fordítunk többet most egészségügyre, mint amennyit önök a 2010-es költségvetéssel. Ez azt jelenti, hogy érezhetően bővült az, amit egészségügyre, gyógyításra tudunk fordítani. Éppen ezért teremtődött meg ezáltal az emelt bérek fedezete is, hiszen ezek egy jó része az orvosok és az ápolók bérében van. Mi nem azt az irányt választottuk, mint önök, hogy vizitdíjjal, kórházi napidíjjal tartsuk távol a betegeket, és 16 ezer ágy, valamint 6 ezer egészségügyi dolgozó leépítésével, vagy négy kórház bezárásával rontsuk az egészségügy színvonalát, hanem próbáltunk javítani, felújítani, bővíteni, például 77 kórházat frészben vagy egészben Magyarországon. Önök is ezt az utat választhatták volna a bezárások helyett.
- Képviselő Úr! A Német Szövetségi Orvosi Kamara elnöke azt mondta, hogy Németországból 10 ezer orvos hiányzik, 10 ezer orvos hiányzik a kórházakból és a rendelőkből, tehát nemcsak a háziorvosoknál, hanem a kórházakban és a rendelőkben nekik is problémájuk van. Ezért próbálják nyilván Magyarországról is az itteni szövetségeseik, mint például Lukács László György képviselő úr segítségével külföldre vinni a magyar orvosokat. Ettől függetlenül szerencsére egyre több és több orvos végez Magyarországon. A 10 ezer lakosra jutó, működési engedéllyel rendelkező orvosok száma, aránya - ez fontos szám, tisztelt képviselő úr, érdemes figyelni rá - míg 2010-ben 34 volt, most ez 40, tehát nőtt azoknak az orvosoknak a száma, akik a lakosok szolgálatában állnak. A külföldre menő orvosok száma is nagyon nagy mértékben csökkent. Ez az önök idejében 845 volt, most pedig 334. Tisztelt 60 százalékkal csökkent a külföldre menő orvosok száma, és ezen az úton szeretnénk továbbmenni! (Taps a kormánypártok soraiban.)
VARGA LÁSZLÓ: - Államtitkár Úr! Hiábavaló volt az igyekezetem, hogy ne visszamutogatással töltse a válaszát. Minden kutatás szerint a legnagyobb probléma a magyar emberek számára az egészségügy, és ennek megfelelő választ vártak volna el öntől. Nem tudja államtitkár úr ezek szerint, hogy például az Európai Unió régióinak összehasonlítása kapcsán 2016-ban mértek szerint utolsóelőtti helyen volt az egészségügy paramétere szempontjából az észak-magyarországi régió, és minden magyar régió rontott. Elképesztő! Ha úgy gondolja, hogy a mi kormányzásunk alatt voltak problémák, akkor a 2010-es szinthez képest miért csökkentették 2 ezerrel az egészségügyben található ágyak számát? Hogy van az, hogy az önök idején keletkezett a tartósan betöltetlen háziorvosi és fogorvosi körzetek 85 százaléka? Csak 15 százalék eredeztethető korábbra. Most történt az, hogy a magán-gyógyszerkiadások megelőzték az állami kiadásokat. Ez az önök kormányzásának a mérlege! Nagyon kevés az a válasz, amit ön mondott a magyar társadalom számára az egészségügy kapcsán!
A képviselő úr nem, az Országgyűlés viszont az államtitkári választ 114 igen szavazattal, 42 nem ellenében, 1 tartózkodás kísértében elfogadta.
I. Harcos pillanatok....

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság