text:
Hol és hogyan tehetek feljelentést?
Milyen módon követhetem a hatóságok tevékenységét, miután megtettem a feljelentést?
Milyen módon vehetek részt a nyomozásban?
Milyen jogaim vannak tanúként?
Milyen információkat kaphatok a rendőrségtől vagy az áldozatsegítő szervezetektől a nyomozás során?
Milyen szolgáltatásokban részesülhetek és milyen segítséget kaphatok a nyomozás időtartama alatt?
Van lehetőség arra, hogy egyezséget/megállapodást kössek a gyanúsítottal vagy közvetítő segítéseget (mediációt) kezdeményezzek?
Hogyan folytatódik az eljárás az ügyemben a nyomozás lezárása után?
Ha az ügyemet anélkül zárták le, hogy az bíróság elé került volna, élhetek jogorvoslattal?
Külföldi vagyok. Hogyan védik a jogaimat és az érdekeimet?
Feljelentés a rendőrségnél vagy az ügyésznél tehető:
személyesen (szóban vagy írásban) - szóban tett feljelentést a hatóság képviselője jegyzőkönyvbe foglalja, és információkat kér Öntől az elkövetett bűncselekmény tényállási elemeire, az elkövetés körülményeire, a gyanúsított személyére és az esetlegesen az Ön birtokában levő bizonyítási eszközökre vonatkozóan.
telefonon - a rendőrség egy „Telefontanú“ elnevezésű ingyenes zöld számot is üzemeltet, amelynek segítségével a bűncselekmények szemtanúi és áldozatai névtelenül tehetnek bejelentést. Az 80555111 ingyenes zöld szám hétfőtől csütörtökig 8.00 és 16.00 óra között, pénteken 8.00 és 13.00 óra között hívható. Az ingyenes zöld számról további információkat a rendőrség weboldalán olvashat.
bármilyen más kapcsolattartási módon, technikai eszköz segítségével, beleértve az uniós segélyhívó szám 112.
A feljelentést más hatóságnál vagy a bíróságon is megtehető, amelyek azt továbbítják a rendőrségnek vagy az ügyésznek. Minden feljelentést nyilvántartásba vesznek. A feljelentés névtelenül is megtehető, vagyis nem kötelező megadni a személyazonosításra szolgáló adatokat vagy elérhetőségeit. A feljelentésnek tartalmaznia kell a bűncselekmény részleteit. Nincs olyan külön formanyomtatvány, aminek a kitöltését a hatóságok megkövetelnék a feljelentés megtételéhez.
A büntetőeljárás magyar nyelven folyik, de Ön az eljárás során szóban és írásban is használhatja anyanyelvét, regionális vagy kisebbségi nyelvét, valamint az Ön által választott bármelyik másik nyelvet. Ha anyanyelvének használata az eljárást aránytalanul nehezítené, az Ön által ismertként megjelölt más nyelven folytatatják az eljárást . Ezekben az esetekben tolmács igénybevételére Ön ingyenesen jogosult.
A feljelentés megtételére nincs kifejezett határidő, de a hatóságok el fogják utasítani a feljelentést, ha azt egy meghatározott időtartam eltelte után teszi meg. Ez az időtartam (az ún. elévülési idő) általában az adott bűncselekmény esetében maximálisan kiszabható büntetés tartamának megfelelő idő, de legalább három év.
Bizonyos bűncselekmények esetében magánindítvánnyal élhet, és a cselekmény jellegétől függően magánvádlóként (1) vehet részt az eljárásban. A magánindítvány olyan nyilatkozat, amelyben Ön kifejezetten kéri az elkövető megbüntetését, amit attól a naptól számított harminc napon belül tehet meg, hogy tudomására jutott az elkövető személye. Egyes bűncselekmények (pl. az erőszakos közösülés vagy a szemérem elleni erőszak)magánindítványra büntethető, de közvádra üldözendő bűncselekménynek minősülnek,azaz az illetékes szervek hivatalból járnak el. Ezzel szemben a magánvádra üldözendő bűncselekmények esetén (pl. becsületsértés) nem az ügyész, hanem Ön képviseli a vádat és Önnek kell bizonyítani az elkövető bűnösségét.
Ha a bűncselekménnyel összefüggésben Önt kár érte, jogosult arra, hogy a büntetőeljárás keretében magánfélként polgári jogi igényt terjesszen elő. Ezt már a feljelentésben is megteheti. Ez esetben nem kell külön polgári pert indítania a kár megtérítése iránt.
Amennyiben telefonon vagy más technikai eszköz segítségével teszi meg a feljelentést, nem közlik Önnel az ügyszámot. Ha viszont személyesen tesz feljelentést, megkapja a feljelentésről készült jegyzőkönyvet, amin található ügyszám. A későbbiekben tájékoztatják Önt a nyomozás elrendeléséről vagy feljelentésének vagy magánindítványának elutasításáról.
Ha az Ön személye ismert vagy ismertté válik a hatóságok előtt a nyomozás során, automatikusan az eljárás résztvevőjévé válik, mint a bűncselekmény áldozata (sértettje). A nyomozás során a következő jogok illetik meg:
afeljelentést elutasító döntés közlésétől számított nyolc napon belül jogorvoslattal élhet az elutasító döntés ellen;
jelen lehet - bár ezeken az Ön jelenléte nem kötelező - a szakértő meghallgatásánál, a helyszín vagy tárgy szemléjén, a bizonyítási kísérletnél és a felismerésre bemutatásnál, de a gyanúsított kihallgatásán nem; azokról a cselekményekről, amelyeken jelen lehet, értesítik, kivéve, ha a cselekmény elvégzése sürgős;
megtekintheti az olyan eljárási cselekményekről készült jegyzőkönyvet, amelyen Ön jelen lehet, az egyéb iratokat pedig csak akkor, ha az a nyomozás érdekeit nem sérti;
azokra az eljárási cselekményekre, ahol az Ön jelenléte kötelező írásban, szóban, telefonon, faxon, e-mailben vagy – ha személyesen jelenik meg egy korábbi cselekményen – szóban idézik;
indítványt terjeszthet elő és észrevételt tehet;
indítványt tehet a terhelttel szemben távoltartás elrendelésére;
kérdéseket tehet fel a szakértőknek;
tanúként meghallgathatják, mely esetben Ön köteles vallomást tenni, kivéve, ha Ön a gyanúsított hozzátartozója vagy a vallomása alapján Ön vagy hozzátartozója bűncselekmény elkövetésével lenne gyanúsítható. Amennyiben Ön szellemi vagy egyéb állapota miatt korlátozottan képes megítélni a tanúvallomás megtagadásának jelentőségét, tanúként csak akkor hallgatható ki, ha vallomást kíván tenni, és ahhoz törvényes képviselője vagy az Ön által megjelölt hozzátartozója hozzájárult.
másolatot kaphat a szakvéleményről, valamint az olyan eljárási cselekményekről készült iratokról, amelyeknél a törvény szerint jelen lehet. Az egyéb iratról pedig akkor, ha ez a nyomozás érdekeit nem sérti és csak miután tanúként kihallgatták. A nyomozás befejezése után pedig kérelmére a rendőrség vagy az ügyészség nyolc napon belül másolatot ad ki az eljárás során keletkezett iratokról;
jogosult arra, hogy költségeit (2) megtérítsék;
a nyomozás befejezését követően megtekintheti az ügy iratait, majd azokhoz indítványt terjeszthet elő és észrevételt tehet;
az ügyész vagy a rendőrség döntése vagy intézkedése ellen az Önnel való közlésétől számított nyolc napon belül panasszal élhet, kivéve ha az például a bizonyítási eljárásokkal vagy a tanúk kihallgatásával kapcsolatos.
A nyomozás során Ön magánvádlóként (1), magánfélként (3) vagy pótmagánvádlóként (4) is felléphet.
Az eljárás ezen szakaszában Ön ingyenesen jogosult tolmács igénybevételére, ha saját anyanyelvét, regionális vagy kisebbségi nyelvét, illetve más idegen nyelvet kíván használni. Jogosult arra is, hogy ingyenesen lefordítsák Önnek azokat a határozatokat és az egyéb hivatalos iratokat, amelyeket kézbesíteni kötelező a törvény szerint.
Önnek csak abban az esetben kell bizonyítania a bűncselekmény elkövetését, amelynek áldozatává vált, ha az eljárásban magánvádlóként (1) vesz részt, egyébként ez az ügyész feladata.
Ha sértettként vagy magánvádlóként (1) vesz részt az eljárásban, annak során Önt meghatalmazás alapján képviselheti
ügyvéd vagy
büntetlen előéletű felnőtt hozzátartozója.
Ha az eljárásban Ön pótmagánvádlóként (4) vesz részt, ügyvéd általi képviselete kötelező, kivéve, ha Ön jogi szakvizsgával rendelkezik.
Önt az eljárás során pártfogó ügyvéd is képviselheti, illetve ha Ön egy meghatározott csoport tagja, akkor a csoport jogainak védelme érdekében tevékenykedő civil szervezet is képviselheti Önt az eljárás során.
Az Ön ellen elkövetett bűncselekmény típusától függően Önnek további jogai lehetnek.
Amennyiben Ön családon belüli erőszak áldozatává vált, a nyomozást az ügyben haladéktalanul el kell rendelni; az eljárást ilyen ügyekben elméleti és gyakorlati ismeretekkel, kellő empátiával rendelkező rendőr kell hogy végezze. Ha szükséges, pszichológust vagy más szakembert is bevonnak az eljárásba. Ön kérheti, hogy rendőrnő hallgassa ki. Amennyiben erre lehetőség van, vallomását videón rögzítik.
Amennyiben Ön emberkereskedelem vagy kényszerprostitúció áldozata, Önt az ilyen ügyekben tapasztalattal, kellő empátiával rendelkező és Önnel azonos nemű rendőr hallgatja ki, és amennyiben szükséges, pszichológust is bevonnak az eljárásba.
Ha Ön a büntetőügy sértettje, akkor a nyomozó hatóság, esetleg az ügyész, illetve a bíróság tanúként hallgatja meg. Tanúként az hallgatható ki, akinek a bizonyítandó tényekről tudomása lehet. Akit tanúként megidéztek köteles az idézésnek eleget tenni. A bíróság, az ügyész és a nyomozó hatóság engedélyezheti, hogy a tanúvallomást írásban tegye meg, ezt teljes bizonyító erejű magánokiratba (saját kezűleg írta és aláírta vagy minősített elektronikus aláírással látta el és bíró vagy közjegyző hitelesíti az okiratot) kell foglalni.
Ön megtagadhatja a vallomástételt, ha a gyanúsított hozzátartozója, vagy vallomásával saját magát vagy hozzátartozóját bűncselekmény elkövetésével vádolná. Ha Ön szellemi vagy egyéb állapota miatt korlátozottan képes megítélni a tanúvallomás megtagadásának jelentőségét, csak abban az esetben hallgatható ki tanúként, ha vallomást kíván tenni, és ahhoz törvényes képviselője vagy az Ön által megjelölt hozzátartozója hozzájárult.
A tanú érdekében meghatalmazott ügyvéd járhat el, aki kihallgatásánál is jelen lehet és felvilágosítást adhat a jogairól. A tanú kérelmére a megjelenésével felmerült költségeit (útiköltség, szállásköltség, költségtérítés a munkából kieső időre) megtérítik.
Személyes adatait zártan is kezelhetik. Ön, illetve ügyvédje kérheti, hogy az Ön személyes adatait – a nevén kívül – az iratok között elkülönítve, zártan kezeljék. Ilyenkor az Ön adatait csak az ügyben eljáró ügyész és a nyomozó hatóság tekintheti meg. Személyes adatai zárt kezelésének elrendelésétől kezdve a büntetőeljárásban részt vevőknek kiadott iratmásolatok az Ön személyes adatait nem tartalmazzák.
Amennyiben kiskorú, további jogok illetik meg.
Ha Ön 14 év alatti, csak akkor hallgathatják ki tanúként, ha a vallomásától várható bizonyíték mással nem pótolható, és csak akkor vehet részt szembesítésen, ha ez nem kelt félelmet. Emellett a megyei rendőr-főkapitányságokon és a Budapesti Rendőr-főkapitányságon dolgozó áldozatvédelmi referensek kiemelt figyelmet fordítanak Önre.
Ha Ön 18 év alatti, tanúkénti kihallgatásán jelen lehet törvényes képviselője (szülője), illetve gondozója is. A kísérőjét is megilleti a tanúknak járó költségtérítés.
Ha családon belüli erőszak áldozata, pszichológus bevonásával, és amennyiben lehetséges, egy speciálisan erre a célra kialakított helyiségben kell kihallgatni.
Ha Ön az élet, a testi épség vagy az egészség elleni bűncselekmény, vagy a házasság, a család, az ifjúság vagy a nemi erkölcs elleni bűncselekmény áldozata, az eljárást soron kívül kell lefolytatni.
Az Ön ellen elkövetett bűncselekmény gyanúsítottjával szemben távoltartás rendelhető el.
Ha arra rászorul, minden esetben ingyenesen kaphat jogi segítséget.
Miután megtette a feljelentést, a rendőrség vagy az ügyész a következőkről értesíti:
a nyomozás elrendeléséről, ha a feljelentést nem Ön tette, de személye ismert a hatóságok előtt;
feljelentésének elutasításáról.
A bíróság dönt és értesíti az alábbiakról:
a pótmagánvádlóként (4) való fellépésre irányuló vádindítvány elutasításáról;
a magánvádlóként (1) megtett feljelentés alapján elrendelt nyomozás eredménytelen voltára tekintettel az eljárás megszüntetéséről.
Amikor először felveszi a kapcsolatot a rendőrséggel, a következőkről tájékoztatják:
az áldozatsegítő szolgáltatások igénybevételének lehetőségéről (átadják Önnek az Áldozatsegítő Szolgálat tájékoztatóját is);
az áldozatsegítő szolgáltatások igénybevételéhez szükséges igazolás kibocsátásának lehetőségéről.
A nyomozás során a rendőrség és az ügyész a következőkről adhat Önnek információt:
nyomozási cselekmények;
szakértő kijelölése az ügyben;
távoltartás elrendelése a gyanúsítottal szemben.
Az Áldozatsegítő Szolgálat – az Ön anyagi helyzetére és az eljárás állására tekintet nélkül – részletesen tájékoztatja Önt az alábbiakról:
jogairól és kötelezettségeiről a büntetőeljárás folyamán;
az elérhető támogatások fajtáiról és az igénybevételükhöz szükséges feltételekről;
azoknak az állami, önkormányzati, civil és egyházi szervezeteknek az elérhetőségéről, amelyek a segítségére lehetnek;
az Ön által igénybe vehető egyéb ellátásokról, juttatásokról, jogérvényesítési lehetőségekről.
Ön az eljárásban betöltött szerepére tekintet nélkül ingyenes jogi segítséget kérhet már a feljelentés megtételekor, ha Ön
rászorult és
az ügy bonyolultsága, jogban való járatlansága vagy egyéb személyes körülményei folytán képtelen személyesen eljárni a jogainak hatékony érvényesítése érdekében.
A jogi segítségnyújtás keretében, mint sértett, magánvádló (1), magánfél (3) és egyéb érdekelt pártfogó ügyvédi képviseletre lehet jogosult. Pótmagánvádlóként (4) ügyvédi képviselete kötelező, de ha Ön jövedelmi és vagyoni viszonyai folytán nem tud erről gondoskodni, személyes költségmentesség és pártfogó ügyvédi képviselet engedélyezése iránti kérelmet nyújthat be.
A jogi segítségnyújtás iránti kérelmet a lakóhelye, állandó tartózkodási helye, szálláshelye vagy munkavégzésének helye szerinti területileg illetékes jogi segítségnyújtó szolgálathoz személyesen vagy postai úton kell benyújtani. Az erre szolgáló nyomtatványok magyarul és angolul érhetőek el, a kérelemhez a jogi segítségre való jogosultságot igazoló iratokat is csatolni kell. Amennyiben a jogi segítségnyújtó szolgálat engedélyezi Önnek a jogi segítség igénybevételét, egy erre szolgáló névjegyzékből választhat magának jogi segítőt.
Ön csak a nyomozás elrendelését követően részesülhet védelemben. A védelmi eszközök alkalmazását Ön vagy ügyvédje kérelmezheti a nyomozó hatóságnál vagy az ügyésznél.
Amennyiben Önt az ügyben tanúként hallgatják ki, az Ön kérelmére vagy hivatalból elrendelhetik személyes adatainak zárt kezelését. Ebben az esetben az adatokat csak a bíróság, az ügyész, illetve a nyomozó hatóság tekintheti meg, és a büntetőeljárásban részt vevőknek adott iratmásolatokból törlik ezeket az adatokat.
Kivételesen indokolt esetben életének és testi épségének vagy személyes szabadságának védelme érdekében a bíróság, az ügyész és a nyomozó hatóság kezdeményezheti, hogy Önt, mint sértettet vagy tanút, illetve családtagjait, hozzátartozóit, partnerét személyi védelemben részesítsék. A személyi védelmet a rendőrség biztosítja.A tanú különösen védetté nyilvánítható,
ha vallomása kiemelkedő súlyú ügy lényeges körülményére vonatkozik,
az így nyert bizonyíték mással nem pótolható,
személye és tartózkodási helye, valamint az a tény, hogy tanúként akarják meghallgatni a terhelt, illetve védője előtt nem ismert és személyének felfedése esetén a tanú vagy hozzátartozója élete, testi épsége vagy személyes szabadsága súlyos fenyegetettségnek lenne kitéve.
Erre az ügyész tehet indítványt, vagyis Ön és ügyvédje nála kezdeményezheti a különösen védetté nyilvánítás indítványozását. A tanú különösen védetté nyilvánításáról a nyomozási bíró dönt, ő az aki ki is hallgatja és a tanú a tárgyalásra nem idézhető. Ha a tárgyalás eredményeként újbóli meghallgatása szükséges, akkor is a nyomozási bíró hallgatja meg. Mind személye, mind személyes adatai, tartózkodási helye zártan kezelendő, a terhelt és védője számára nem lesz megismerhető.
Ön a különleges Védelmi Program (5) keretében is részesülhet védelemben. Ha Ön részt vesz a Védelmi Programban, akkor kizárólag a védelmet ellátó szerv útján lehet Önt idézni, értesíteni az eljárási cselekményekről, illetve Önnek iratot kézbesíteni, és tartózkodási helyéül a védelmet ellátó szerv címét jelölik meg. Az Önről adatokat tartalmazó iratokról másolat még a hivatalos szerveknek is csak akkor adható, ha azt a védelmet ellátó szerv engedélyezte. Ön megtagadhatja a vallomást az új személyazonosságára, illetve tartózkodási helyére utaló adatok vonatkozásában.
Ha Ön családon belüli erőszak áldozata, az eljáró rendőrnek meg kell győződnie arról, hogy Ön biztonságban van, és ha Ön kéri, elkíséri a legközelebbi krízismenhelyre.
Abban az esetben például, ha nemi erkölcs elleni bűncselekmény vagy családon belüli erőszak áldozata, és Ön vagy az ügyész azt indítványozza, a bíróság tíztől hatvan napig terjedő időre távoltartást rendelhet el, amelynek értelmében a bűncselekmény gyanúsítottja köteles magát Öntől távol tartani, vagy az Ön lakását elhagyni.
Az áldozatsegítő szolgáltatásokat az Áldozatsegítő Szolgálat nyújtja. A büntetőeljárás megindításától kezdve Ön jogosult az áldozatsegítő szolgáltatások igénybevételére. Az igénybe vehető szolgáltatások három fajtája a következő.
Azonnali pénzügyi segély: az Ön ellen elkövetett bűncselekményre és anyagi helyzetére tekintet nélkül jogosult azonnali pénzügyi segélyre, ha a bűncselekmény következtében nem képes a lakhatással, ruházkodással, élelmezéssel és utazással kapcsolatos, valamint a gyógyászati és kegyeleti jellegű rendkívüli kiadásait fedezni. Az azonnali pénzügyi segély iránti kérelmet a bűncselekmény elkövetését követő 3 munkanapon belül kell előterjesztenie az Áldozatsegítő Szolgálatnál.
Jogi segítségnyújtás, ennek engedélyezéséről a jogi segítségnyújtó szolgálat dönt.
Az áldozat érdekei érvényesítésének elősegítése: az Áldozatsegítő Szolgálat az Ön anyagi helyzetére tekintet nélkül hozzásegíti Önt jogai érvényesítéséhez és az egészségügyi, egészségbiztosítási ellátások és a szociális ellátások igénybevételéhez.
Orvosi ellátásban részesülhet, de azért érvényes egészségbiztosítás hiányában fizetnie kell. A 27 EU-tagállam, Izland, Liechtenstein, Norvégia és Svájc állampolgárai használhatják az Európai Egészségbiztosítási Kártyát is.
Ön az eljárás bármely szakaszában indítványozhatja, hogy utalják az ügyet közvetítői eljárásra (mediációra), ha ennek a feltételei fennállnak. A büntetőeljárás alatt egy alkalommal utalható közvetítői eljárásra az adott ügy,
személy elleni, vagyon elleni, illetve közlekedési, ötévi szabadságvesztésnél nem súlyosabban büntetendő bűncselekmények esetében;
az Ön és a gyanúsított hozzájárulásával;
kivéve, ha a gyanúsított többszörös vagy különös visszaeső, a bűncselekményt bűnszervezetben követte el, bűncselekménye halált okozott, ha a szándékos bűncselekményt a szabadságvesztés felfüggesztésének próbaideje alatt vagy a szabadságvesztés végrehajtásának befejezése előtt, illetve próbára bocsátás vagy vádemelés elhalasztásának tartama alatt követte el, vagy ha korábban közvetítői eljárásban vett részt és az erről szóló ügydöntő határozat jogerőre emelkedésétől számított két éven belül követte el az újabb szándékos bűncselekményt.
A nyomozás során az ügyész hivatalból, vagy az Ön, illetve a gyanúsított indítványára az eljárást legfeljebb hat hónapra felfüggeszti, és az ügyet közvetítői eljárásra utalja, ha
az eljárás megszüntetésének vagy a büntetés korlátlan enyhítésének lehet helye;
a gyanúsított a nyomozás során beismerő vallomást tett, és kész az Önnek okozott sérelmet jóvátenni;
Ön és a gyanúsított is hozzájárult a közvetítői eljárás lefolytatásához;
a körülményekre tekintettel a bírósági eljárás lefolytatása mellőzhető, illetve feltehető, hogy a bíróság a tevékeny megbánást a büntetés kiszabása körében értékelni fogja.
A közvetítői eljárásban arra kell törekedni, hogy olyan megállapodás szülessen a bűncselekmény által okozott sérelem jóvátétel érdekében, ami az Ön számára elfogadható és az elkövető képes teljesíteni.
A nyomozás befejezését követően az ügyész
vádat emelhet a terhelt ellen vagy
megszüntetheti a nyomozást.
Az ügyésznek döntéséről írásban, telefonon, faxon, e-mailben vagy – ha személyesen megjelenik – szóban kell tájékoztatnia Önt.
Az eljárás ezen szakaszában léphet fel Ön pótmagánvádlóként (4).
Ha az eljárás alapja az Ön által magánvádlóként (1) tett feljelentés, azt Ön visszavonhatja, mely esetben a bíróságnak meg kell szüntetnie az eljárást.
Ha az ügyész a nyomozást megszüntette, a határozat közlésétől számított nyolc napon belül panasszal élhet a megszüntetés ellen. Ha a panasz nem vezet eredményre és az ügyész a fenntartja a döntését, a panaszt továbbítják a felettes ügyészhez, aki dönt a nyomozás megszüntetésről; határozata ellen Ön nem élhet további jogorvoslattal.
Ha a nyomozás megszüntetése miatt benyújtott panaszát elutasítják, lehetősége van arra, hogy az Ön ellen elkövetett bűncselekményre vonatkozó iratokat az ügyészség hivatalos helyiségében megismerhesse. Ha az ügyben lehetőség van pótmagánvádlóként (4) történő fellépésre, erről Önt a hatóságoknak tájékoztatnia kell. A vádindítvány benyújtására – az ügyben első fokon eljárt ügyésznél – a panasz elutasításától számított hatvan nap áll rendelkezésére. A pótmagánvádló (4) jogi (ügyvédi) képviselete kötelező, kivéve, ha jogi szakvizsgával rendelkezik. A vádindítvány elfogadhatóságáról a bíróság dönt.
A vádindítvány elutasítása nem akadálya annak, hogy a hatóságok a nyomozás folytatását rendeljék el. Ha a hatóságok az eljárás folytatása mellett döntenek, Önnek nincs lehetősége arra, hogy megszüntesse a büntetőeljárást.
Ha Ön külföldi, a következő speciális eljárási jogok illetik meg.
Használhatja az anyanyelvét, illetve a regionális vagy kisebbségi nyelvét, és ingyenesen biztosítanak az Ön számára tolmácsot.
Amennyiben Ön emberkereskedelem áldozata, egy hónapja van arra, hogy eldöntse, együttműködik-e a hatóságokkal. A gondolkodási idő tartamára ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolást, együttműködés esetén pedig tartózkodási engedélyt kap.
Ha Ön menedékkérő, anyagi helyzetére tekintet nélkül jogosult az ingyenes jogi segítségnyújtásra.
1998. évi XIX. törvény a büntetőeljárásról – magyar nyelven
1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről – magyar nyelven
2005. évi CXXXV. törvény a bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az állami kárenyhítésről – magyar nyelven
2003. évi LXXX. törvény a jogi segítségnyújtásról – magyar nyelven
2001. évi LXXXV. törvény a büntetőeljárásban részt vevők, az igazságszolgáltatást segítők Védelmi Programjáról – magyar nyelven
2006. évi CXXIII. törvény a büntetőügyekben alkalmazható közvetítői tevékenységről – magyar nyelven
17/2007. (III. 13.) IRM rendelet a rendőrség és a határőrség áldozatsegítő feladatairól – magyar nyelven
34/1999. (II. 26.) Korm. rendelet a büntetőeljárásban résztvevők, valamint az eljárást folytató hatóság tagjai személyi védelme elrendelésének feltételeiről és végrehajtásának szabályairól – magyar nyelven
23/2003. (VI. 24.) BM-IM együttes rendelet a belügyminiszter irányítása alá tartozó nyomozó hatóságok nyomozásának részletes szabályairól és a nyomozási cselekmények jegyzőkönyv helyett más módon való rögzítésének szabályairól – magyar nyelven
26/2003. (VII. 1.) IM-BM-PM együttes rendelet a terhelt és a védő készkiadása, illetőleg a védő díja állam általi megtérítésének szabályairól, valamint a büntetőeljárásban részt vevő személyek és képviselőik költségéről és díjáról– magyar nyelven
14/2008. (VI. 27.) IRM rendelet a tanúk költségtérítéséről – magyar nyelven
21/2003. (VI. 24.) IM-BM-PM együttes rendelet a bűnügyi költségek előlegezéséről – magyar nyelven
50/2008. (OT 29.) ORFK utasítás a Rendőrség áldozatsegítő feladatairól – magyar nyelven
71/2007. (OT 35.) ORFK utasítás a Telefontanú Program rendőri feladatainak végrehajtásáról – magyar nyelven
32/2007. (OT. 26.) ORFK utasítás a családon belüli erőszak kezelésével és a kiskorúak védelmével kapcsolatos rendőri feladatok végrehajtására – magyar nyelven
1. Magánvádló
Könnyű testi sértés, magántitok megsértése, levéltitok megsértése, rágalmazás, becsületsértés és kegyeletsértés esetén Ön magánvádlóként, magánindítvánnyal kezdeményezhet büntetőeljárást, és az eljárás során az ügyész jogai illetik meg. Az ilyen cselekmények esetében a feljelentést harminc napon belül meg kell tenni attól a naptól számítva, amelyen Ön a bűncselekmény elkövetőjének kilétéről tudomást szerzett (a feljelentést ebben az esetben úgy kell tekinteni, hogy Ön jelezte, hogy magánvádlóként részt kíván venni az eljárásban). A magánindítvány olyan feljelentés, amelyben kifejezetten nyilatkoznia kell arról, hogy kéri az elkövető megbüntetését. a feljelentésben abizonyítékokat is meg kell jelölnie. Ha megindítják a nyomozást, és utána derül ki, hogy a cselekmény a fenti kategóriába tartozik, harminc napon belül jeleznie kell, hogy el akar-e járni magánvádlóként.
A feljelentést a bíróságon kell írásban vagy szóban megtenni. A feljelentés megtehető a rendőrségen vagy az ügyészségen is, akik megküldik a feljelentést a bíróságnak, kivéve, ha az ügyész úgy dönt, hogy a szokásos módon kívánja lefolytatni a nyomozást az ügyben és átveszi a vád képviseletét. A bíróság nyomozást rendel el az ügyben, ha az elkövető személye, személyes adatai, tartózkodási helye ismeretlen, vagy bizonyítási eszköz felkutatása szükséges. Ha az ismeretlen elkövető kiléte a nyomozás során sem volt megállapítható, a bíróság az eljárást megszünteti.
A bíróság személyes meghallgatást tűz ki, s ha a békítés nem vezetett eredményre, tárgyalást tűz ki. Önt mind a személyes meghallgatásra, mind a tárgyalásra megidézik, ha ennek ellenére nem jelenik meg a bíróság előtt és kellően nem menti ki a távolmaradását, az eljárást megszüntetik. Az eljárás során Ön a vádat elejtheti, a bíróság ez esetben megszünteti az eljárást.
Ön mind az első fokú határozat, mind a másodfokú határozat ellen jogorvoslattal élhet a vádlott terhére, elítélése, illetve a büntetés súlyosítása végett.
2. Az áldozatnak az eljárásban való részvétellel kapcsolatbanfelmerült költségeinek megtérítése
Ha Ön az eljárásban sértettként, magánvádlóként, pótmagánvádlóként vagy vesz részt, Ön és képviselője részére a következő költségek térítendők meg:
· útiköltség és szállásköltség;
· az Ön által felkért szakértő által készített olyan szakvélemény költsége, amelynek elkészítéséhez az ügyészség vagy a bíróság hozzájárult;
· eljárás egészének vagy egy részének gyorsírással, illetve kép- vagy hangfelvevő eszközzel történő rögzítésének költsége;
· az ügy iratai egy másolatának költsége;
· kapcsolattartási költségek (telefon, fax, postai költségek, egyéb);
· a képviselő munkadíja.
Az Ön és képviselője készkiadásait, illetve a képviselő munkadíját Önnek kell megelőlegeznie, az eljárásban betöltött szerepétől függetlenül.
Azokat a költségeket, amelyek az eljárásban tanúként való megjelenése kapcsán merültek fel, kérelmére a hatóság megtéríti. Ehhez be kell nyújtania a felmerült költségek részletes listáját és a költségek igazolását. A következő négy költségtípus téríthető meg, bizonyos korlátok között:
· útiköltség;
· szállásköltség;
· ellátási költség;
· költségtérítés a munkából kiesett időre.
3. Magánfél
Ha Önnek a bűncselekmény következtében kára keletkezett, magánfélként vehet részt az eljárásban, és kártérítést követelhet az elkövetőtől már a feljelentés megtételekor. A polgári jogi igény benyújtása illetékmentes. Ez esetben a bíróság egy eljárásban bírálja el a bűnfelelősség kérdését és a kár megtérítése iránti igényt, s nem kell külön pert indítania. Ha alapos oka van attól tartani, hogy akadályozni fogják a kártérítés iránti igény érvényesítésében, indítványozhatja a feltételezett elkövető vagyonának zár alá vételét.
4. Pótmagánvádló
Ön az eljárásban pótmagánvádlóként vehet részt, ha Ön tette meg a feljelentést az adott ügyben a rendőrségen vagy az ügyészségen, és a feljelentés elutasítás vagy a nyomozás megszüntetése ellen benyújtott panaszát elutasították. A panasz elutasításának közlésétől számított hatvan napon belül léphet fel pótmagánvádlóként, a következő esetekben:
· a feljelentést azért utasították el, mert (i) a szóban forgó cselekményt nem tekintették bűncselekménynek, vagy mert (ii) a feltételezett elkövető nem büntethető;
· a nyomozást azért szüntették meg, mert (i) a szóban forgó cselekmény nem bűncselekmény, (ii) a bűncselekményt nem a gyanúsított követte el, vagy ez nem állapítható meg, vagy (iii) a gyanúsított nem büntethető.
Ön a nyomozás lezárulását követően is felléphet pótmagánvádlóként, ha az ügyész a vádemelést részben mellőzte.
A bírósági szakban akkor léphet fel pótmagánvádlóként, ha az eljárás során az ügyész ejti a vádat a vádlottal szemben. A vád elejtéséről szóló nyilatkozatot postai úton kézbesítik Önnek. Ha Ön ezt követően hatvan napon belül nem lép fel pótmagánvádlóként, a bíróság megszünteti az eljárást.
A pótmagánvádló ügyvédi képviselete kötelező, kivéve, ha Ön jogi szakvizsgával rendelkezik. Ha Ön pótmagánvádlóként kíván fellépni a panasz elutasítását követően joga van a büntető ügy iratainak tanulmányozására. A hatvan napos határidőn belül Önnek jogi képviselője útján az első fokon eljárt ügyészségnél vádindítványt kell benyújtania, aminek elfogadásáról a bíróság dönt.
Ha jövedelmi és vagyoni viszonyai folytán nem tud jogi képviseletéről gondoskodni, személyes költségmentesség és pártfogó ügyvédi képviselet engedélyezése iránt a jogi segítségnyújtó szolgálathoz fordulhat. Ezt a hatóságoknak be kell jelentenie, mert a hatvan napos határidő számítása a jogi segítség iránti kérelem tárgyában hozott jogerős határozat közlésétől kezdődik.
5. Védelmi program
Ön a különösen súlyos bűncselekmény miatt indult büntetőeljárás tartama alatt és a büntetőeljárás befejezését követően a következő esetekben vehet részt a Védelmi Programban:
· a bűncselekmény lényeges körülményeire vagy az elkövetőre/bűnszervezetre vonatkozó tanúvallomást fog tenni;
· vallomása nagymértékben hozzájárul a tényállás bizonyításához vagy az elkövető kilétének a megállapításához;
· valószínű, hogy a büntetőeljárásban való részvétele miatt Ön ellen erőszakos vagy közveszélyt okozó bűncselekményt követnek el;
· az Ön védelme az egyszerű személyi védelem keretében nem biztosítható.
Az Ön családtagjai, illetve kivételes esetben mások is részt vehetnek a Védelmi Programban, ha ez a védelem célját és az Ön helyzetét figyelembe véve indokolható.
A Védelmi Program keretében a következő intézkedésekre kerülhet sor:
· a lakóhely vagy tartózkodási hely megváltoztatása;
· a személyazonosság megváltoztatása;
· személyi védelem;
· nyilvántartott személyes adatainak hozzáférhetetlenné tétele;
· névváltoztatás, stb.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Hogyan is zajlik egy válás? Minden, amit tudni érdemes a bontóperről. - Netügyvéd.com
Az érvényesen megkötött házasság két okból szűnhet meg. Egyrészt az egyik vagy mindkét házastárs halálával, vagy pedig, ha a bíróság a házasságot jogerős ítéletével felbontja.
A házasság megszűnéséről a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban a Ptk.) rendelkezik.
A válóper menete: megindítás
A válópert keresetlevéllel indítjuk meg, amellyel bejelentik a felek a bíróságnak a házasság felbontása iránti szándékukat. A Polgári Perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény (a továbbiakban a Pp.) 455§ (2) bekezdése alapján a keresetlevélnek – a keresetlevélre általában meghatározottakon túl- tartalmaznia kell (a) a házasság megkötésére és (b) a házasságból származó, életben lévő gyermekek születésére vonatkozó adatokat, és (c) azokat az adatokat is, amelyekből a keresetindításra való jogosultság megállapítható.
A keresetlevélhez – a keresetlevél kötelező mellékletein túl – csatolni kell az előzők szerinti adatokat igazoló okiratokat. Továbbá nagyon fontos figyelembe venni azt a tényezőt, hogy a házasság felbontására irányuló per csak is kizárólag személyesen indítható meg, de ez nem zárja ki a jogi képviselő meghatalmazását. Ennek oka az, hogy a bíróság kizárólag valamelyik házastárs kérelmére, vagy a házastársak közös kérelmére, azaz egyező akaratnyilvánítása alapján bontja fel a házasságot.
A keresetlevél befogadása után indul meg az eljárás, amelyben felperes lesz az a személy, aki benyújtja a keresetet, alperes az a személy, akivel szemben indítja meg a felperes az eljárást.
Az eljárásra az a bíróság is illetékes, amelynek területén a házastársak utolsó közös lakóhelye volt, egyebekben az a bíróság illetékes, amelynek területén az alperes lakik.
A bíróság eljárása illetékköteles eljárás, amely a jelenleg hatályos törvényünk alapján 30.000 Ft.
A bíróság a házasságot bármelyik fél kérelmére felbontja, ha az teljesen és helyrehozhatatlanul megromlott. Ezek a körülmények különösen akkor állapíthatóak meg, ha a házastársak között az életközösség megszűnt, és annak helyreállítására – az életközösség megszűnéséhet vezető okfolyamat, illetve a különélés időtartama alapján – nincs kilátás. A bíróság ezen körülményekre bizonyítást folytat le. A bíróságnak nem azt kell vizsgálnia, hogy ki a vétkes, hanem arról kell meggyőződnie a házasság felbontásának kimondását megelőzően, hogy a házasság véglegesen és helyrehozhatatlanul megromlott, és annak helyreállítására lehetőség nincs kilátás.
A válóper menete: tárgyalások
Első tárgyalás: a perfelvételi tárgyalás:
A fél személyes meghallgatása nem kötelező akkor sem, ha cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság alatt áll. Ez alkalommal a bíróság elsődleges feladata megpróbálni a feleket kibékíteni. Ha a békítés eredményre vezet, akkor az eljárást a bíróság hivatalból megszünteti. Ebben az esetben a felek perköltség megtérítésére nem kötelesek. Ha a perfelvételi tárgyaláson a felek nem békülnek ki, és perfelvételi nyilatkozataikat megtették, továbbá a perfelvétel elhalasztásának nincs helye, a bíróság a perfelvételt végzéssel lezárja, és kitűzi az érdemi tárgyalás határnapját.
A perfelvétel lezárása után, az érdemi tárgyalás azonnali megkezdésének nincs helye, kivéve, ha a fél személyes meghallgatása nem kötelező, vagy ha a feleknek nincsen közös kiskorú gyermeke. Ez a megszorító szabály a felek kibékülését hivatott szolgálni közvetetten.
Első érdemi tárgyalás:
A per első érdemi tárgyalásán a bíróság a személyesen megjelent feleket meghallgatja, itt a megjelenés már kötelező, ennek felperes részéről történő elmulasztása esetén a pert a bíróság megszünteti. A házasság felbontására irányuló peres eljárás során megegyezés hiányában bíróság azt vizsgálja, hogy a házaspár házasélete teljesen és helyrehozhatatlanul megromlott-e, ezen túlmenően pedig -amennyiben a házasságból közös kiskorú gyermek született, volt utolsó közös lakásuk, valamint van esetlegesen házastársi tartás iránti igény – úgy ezekben a kérdésekben is dönthet a bíróság.
Ezen járulékos kérdésekről a bíróság a bizonyítása lefolytatása után dönt. A bizonyítás a felek feladata a perben, de sajátossága ezeknek a pereknek az, hogy a bíróság az általa fontosnak talált kérdésekben hivatalból is lefolytathat bizonyítást.
Második érdemi tárgyalás:
A második és az azt követő esetleges tárgyalásokon már a bíróság konkrétan foglalkozik a részletekkel, belemélyed a vitás kérdésekbe. A bizonyítás megkezdődik, ebben a szakaszban kerülhet sor a tanúk meghallgatására, valamint szakértő kirendelésére is. Előfordulhat olyan, hogy egy adott tárgyalási napom nincs vége a válópernek, ebben az esetben a bíró egy újabb határnapot tűz ki.
Ha a bizonyítási eljárás lezárul, a bíró berekeszti a tárgyalást, kiküldi a jelenlevőket a folyosóra. Visszaszólítás után a bíróság kihirdeti a döntését, amelyet mindenki állva hallgat meg. Ezt követően lehet leülni, amikor is a bíró megindokolja a döntést.
Ebben az esetben a válás nem a bíróság utasítására történik, Ez a válni kívánó felek szabad döntésén alapszik. Megegyezésen alapuló válás esetén a házastársak által a bíróság felé kinyilvánított, a házasság felbontását célzó közös akarata akkor utal a házasélet teljes és helyrehozhatatlan megromlására, ha az végleges elhatározáson alapul, befolyásmentes és egyező. Ebben az esetben nem kerül sor a házasság megromlásához vezető okok feltárására sem. Véglegesnek tekinthető az elhatározás, ha a felek a járulékos kérdésekben megegyeztek.
A járulékos kérdések, amelyekben a házastársaknak meg kell egyeznie az új Ptk. szerint: a közös gyermek tekintetében a szülői felügyelet gyakorlása, a különélő szülő és a gyermek közötti kapcsolattartás, a gyermek tartása, a házastársi tartás (csak ez iránti igény esetén), a házastársi közös lakás használata.
A bíróság által jóváhagyott egyezségnek a bírói ítélettel azonos hatálya van. Ez abban nyilvánul meg, hogy az egyezségben foglaltakat is be kell tartani, szükség esetén jogi eszközökkel is kikényszeríthető. Ezért a bíróság csak és kizárólag határozott, konkrét, egyértelmű és végrehajtható egyezséget hagyhat jóvá, olyat, amelyben a kötelezettség teljesítésének a határideje pontosan meghatározott, és amely nem tartalmaz bizonytalan, teljesíthetetlen feltételeket.
A válóper menete: a befejezés
A házasság felbontásáról a bíróság ítélettel határoz. Megegyezésen alapuló bontás esetében a házastársak egyezségének jogerős végzéssel történő jóváhagyását követően. A házasság azon a napon szűnik meg, amikor a felbontást kimondó ítélet jogerőre emelkedik. A bíróságnak a házasságot felbontó ítéletében – szükség esetén erre irányuló kereseti kérelem hiányában is, azaz hivatalból – határoznia kell a szülői felügyelet gyakorlásának rendezése, a gyermek harmadik személynél történő elhelyezése, valamint a közös kiskorú gyermek tartása felől. A bíróságnak a fellebbezéssel meg nem támadott ítélete csak a fellebbezési határidő utolsó napjától számított tizenötödik nap elteltével emelkedik jogerőre. A házasságot felbontó ítélet ellen az érvénytelenítés vagy felbontás kérdésében perújításnak és felülvizsgálatnak nincs helye.
A bíróság a házassági bontóperben a perköltség viseléséről a pernyertességtől függetlenül az összes körülmény mérlegelése alapján határoz.
A bíróság a házasságot felbontó ítéletében megállapítja a házassági életközösség időtartamát, ha azt a házassági vagyonjogi per bírósága korábban, az eljárást befejező érdemi határozatában vagy közbenső ítéletében nem állapította meg.
Milyen más keresettel érdemes összekapcsolni az eljárás gyorsabb befejezése végett?
A házasság felbontása iránti keresetet, ugyanarra a házasságra vonatkozó érvénytelenítési keresettel, továbbá a házastársak gyermekének származására, tartására és a gyermeket érintő szülői felügyelet gyakorlásának rendezésére, kapcsolattartásra, a gyermek harmadik személynél történő elhelyezésére, a házastársi tartásra, a házastársi közöd lakás használatának rendezésére, valamint a házastársi névviseléstől való eltiltásra vonatkozó keresetet lehet összekapcsolni.
Ha házassági per van folyamatban, kizárólag annak bírósága előtt indítható az ugyanarra a házasságra vonatkozó újabb házassági per vagy a házassági perhez a Pp. 455.§ (1) bekezdése szerint kapcsolható kereset.
Házassági per kapcsolata a házassági vagyonjogi perrel.
A házastársak vagyoni viszonyaival összefüggő kereset –a házastársi tartás és a házastársi közös lakás használatának rendezése iránti kereset kivételével – a házassági per nem kapcsolható össze.
Feliratkozásod után megerősítő e-mailt küldünk, majd rendszeresen értesítünk legújabb híreinkről és ajánlatainkról.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Ügyintézés - Cég megszűnése
Értesítjük, hogy a Kormányzati Portálhoz és az Ügyfélkapuhoz kapcsolódóan 2017.09.23-án (szombat) 13:00 órától 2017.09.24-én (vasárnap) 01:00 óráig karbantartást végzünk. Ezen időszak alatt a Kormányzati Portál, valamint az Ügyfélkapu azonosítással elérhető szolgáltatások nem lesznek elérhetőek.
TARTALOM:Cég megszűnése
Módosítás: 2017. július 26.
betéti társaság,
fizetésképtelenség,
cégbíróság,
felszámoló,
felszámolás,
egyezség,
Bemutatjuk a gazdasági társaságok megszűnését és részletezzük a végelszámolás, felszámolási eljárás fogalmát, szabályait is.
A felszámolási eljárás
A bt. és a kkt. megszűnése
A gazdasági társaságok megszűnése, átalakulása
A felszámolási eljárás megindítása
Adós és hitelező fogalma
A felszámolási eljárás megindítása iránti kérelem
Az adós fizetésképtelenségének bíróság általi megállapítása
A felszámolás lefolytatása
Egyezség a felszámolás során
A felszámoló eljárása
A felszámoló teendői a társaság vagyontárgyaival és adósságával kapcsolatban
A felszámoló felelőssége
A zárómérleg
A felszámolás befejezése
Egyszerűsített felszámolás
A felszámolási eljárást a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló, többször módosított 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) szabályozza. A felszámolási eljárás célja, hogy a hitelezők hozzájussanak a jogos követeléseikhez egy olyan adóssal szemben, amely fizetésképtelenné vált. Az adós az eljárást követően jogutód nélkül megszűnik.
A felszámolási eljárást az adós fizetésképtelensége esetén indítják meg
az adós, a hitelező vagy a végelszámoló kérelmére, vagy
a cégbíróság értesítése alapján, ha a cégbíróság a gazdálkodó szervezet felszámolását kezdeményezte, vagy
a büntetőügyben eljáró bíróság értesítése alapján (ha a jogi személlyel szemben alkalmazott pénzbírság behajtása érdekében lefolytatott végrehajtás nem vezetett eredményre).
A fentieken túl, ha a csődeljárásban az egyezség nem jött létre, vagy az nem felel meg a törvényben foglaltaknak, a bíróság a csődeljárást megszünteti, ezt követően a felszámolási eljárásban az adós fizetésképtelenségét hivatalból állapítja meg.
Ha a felszámolási eljárás nem az adós, a hitelező vagy a végelszámoló kérelmére indul, nem kerül sor a formai kellékek és a fizetésképtelenség külön vizsgálatára.
A csődtörvény alapján adós az a gazdálkodó szervezet, amely tartozásait az esedékességkor nem tudta vagy előreláthatóan nem tudja kiegyenlíteni.
Hitelező - a felszámolás kezdő időpontjáig - az, akinek az adóssal szemben jogerős és végrehajtható bírósági, hatósági határozaton vagy más végrehajtható okiraton alapuló, nem vitatott vagy elismert, lejárt pénz- vagy pénzben kifejezett vagyoni követelése van.
A felszámolási eljárás körébe tartozik a gazdálkodó szervezet minden vagyona, amellyel a felszámolási eljárás kezdő időpontjában rendelkezik, továbbá az a vagyon, amelyet ezt követően az eljárás alatt szerez.
Ha a felszámolási eljárás megindítását az adós gazdálkodó szervezet kéri, akkor a bírósághoz benyújtott kérelemben be kell jelentenie a számláit vezető valamennyi pénzforgalmi szolgáltató nevét és az ott vezetett számlák számát, ideértve a kérelem benyújtását követően nyitott számlák számát is.
Ha a felszámolási eljárás megindítására a hitelező kérelme alapján kerül sor, a kérelmében meg kell neveznie az adós tartozásának jogcímét, a lejárat időpontját, és annak indokolását, hogy miért tartja az adóst fizetésképtelennek. A kérelemben foglaltak bizonyítására a szükséges iratokat csatolni kell. A bíróság haladéktalanul értesíti az adóst. Az eljárásnak ebben a szakaszában a bíróság megvizsgálja az adós fizetésképtelenségét.
Az adós köteles a bíróság értesítésének kézhezvételétől számított 8 napon belül a bíróságnak nyilatkozni arról, hogy a kérelemben foglaltakat elismeri-e. Ha az adós e határidőn belül a bíróságnak nem nyilatkozik, a fizetésképtelenség tényét vélelmezni kell. Ha az adós a kérelemben foglaltakat elismeri, egyidejűleg nyilatkoznia kell arról is, hogy kér-e a tartozás kiegyenlítésére haladékot, illetve be kell jelentenie a számláit vezető valamennyi pénzügyi intézmény nevét és az ott vezetett számlák számát - ideértve a kérelem kézhezvételét követően nyitott számlák számát is -, továbbá koncesszió esetén tájékoztatnia kell a koncesszióba adót a felszámolási eljárás megindításáról.
A bíróság az adós kérelmére a tartozás kiegyenlítésére legfeljebb 45 napos határidőt engedélyezhet, kivéve, ha a felszámolási eljárás megindítását csődeljárás előzte meg. A tartozás kiegyenlítése - az adós ilyen tartalmú nyilatkozata hiányában - nem minősül tartozáselismerésnek, a teljesítés polgári peres eljárásban történő visszakövetelését nem zárja ki. Az adós egy vagy több tartozásának kiegyenlítésére is kérhet haladékot, és nincs jelentősége a tartozás mértékének sem. A bíróság megvizsgálja az adós pénzügyi helyzetét, és csak akkor engedélyez halasztást, ha a teljesítésére reális lehetőséget lát. A kérelem megadására csak egy esetben van mód, és a határidő meghosszabbítására nincs lehetőség.
A felszámolási eljárás megindítására irányuló kérelmet főszabály szerint az adós székhelye szerint illetékes törvényszékhez kell benyújtani.
Az adós székhelyének a korábbitól eltérő cégbíróság illetékességi területére történő áthelyezése esetén a székhelyváltozás bejegyzését követő 180 napig kizárólag a korábban bejegyzett székhely szerinti illetékes bíróság előtt kezdeményezhető felszámolási eljárás. Amennyiben az adós ellen felszámolási eljárást kezdeményeztek, de a fizetésképtelenség megállapításáról és a felszámolás elrendeléséről a bíróság még nem hozott elsőfokú végzést, az adós csődeljárás iránti kérelmet csak ennél a bíróságnál nyújthat be.
Az új székhely szerinti bíróság a fenti határidő leteltét követően benyújtott kérelmek esetén hivatalból tájékoztatást kér a korábban illetékes bíróságtól arról, hogy az adós ellen van-e folyamatban felszámolási eljárás, amelyben még nem hozták meg a fizetésképtelenséget megállapító és felszámolást elrendelő végzést.
Az Országos Bírósági Hivatal elektronikus nyilvántartást vezet a jogerősen még el nem bírált csődeljárás vagy felszámolási eljárás iránti kérelmekről, valamint a kezdeményezett és jogerősen még el nem rendelt eljárásokról. A nyilvántartásba az eljáró bíróságok elektronikus úton szolgáltatnak adatot.
A bíróság és a felszámoló szervezet az e törvényben meghatározott feladatai és intézkedései ellátásához a polgárok személyi, lakcím és értesítési cím adatait tartalmazó nyilvántartást kezelő szervtől
az adós vezető tisztségviselője, volt vezető tisztségviselője,
a felszámolóbiztos,
a természetes személy hitelezők,
az adós vagyonának értékesítése során az ajánlattevők, valamint
az adós követeléseinek érvényesítése érdekében a követelés természetes személy kötelezettje
lakcímadataira és értesítési címére vonatkozóan térítésmentesen szolgáltatandó adatot igényelhet.
A bíróság az adós felszámolását végzéssel elrendeli, ha az adós fizetésképtelenségét állapítja meg. A bíróság a felszámolást elrendelő végzést az eljárás lefolytatására irányuló kérelem beérkezését követő 60 napon belül hozza meg. A felszámolást elrendelő végzés ellen nincs helye felülvizsgálatnak. A felszámolás kezdő időpontja a felszámolást elrendelő jogerős végzés közzétételének napja.
A bíróság a felszámolás elrendeléséről szóló határozatában a határozat meghozataláig felmerült eljárási illeték, közzétételi költségtérítés, valamint a hitelező jogi képviselőjének munkadíja és készkiadásai megfizetésére kötelezi az adóst. A felszámoló ezt a követelést külön bejelentés nélkül nyilvántartásba veszi, és a felszámolás kezdő időpontjában esedékes felszámolási költségként elszámolva fizeti ki.
A bíróság az adós fizetésképtelenségét akkor állapítja meg, ha
az adós szerződésen alapuló nem vitatott vagy elismert tartozását a teljesítési idő lejártát követő 20 napon belül sem egyenlítette ki vagy nem vitatta, és az ezt követő hitelezői írásbeli fizetési felszólítására sem teljesítette, vagy
az adós a jogerős bírósági határozatban, fizetési meghagyásban megállapított teljesítési határidőn belül tartozását nem egyenlítette ki, vagy
az adóssal szemben lefolytatott végrehajtás eredménytelen volt, vagy
az adós a fizetési kötelezettségét a csődeljárásban vagy felszámolási eljárásban kötött egyezség ellenére nem teljesítette, vagy
a korábbi csődeljárást megszüntette, vagy
az adós, illetve a végelszámoló által indított eljárásban az adós tartozásai meghaladják a vagyonát, illetőleg az adós a tartozását (tartozásait) az esedékességkor nem tudta vagy előreláthatóan nem tudja kielégíteni, és a végelszámoló által indított eljárásban az adós gazdálkodó szervezet tagjai (tulajdonosai) felhívás ellenére sem nyilatkoznak arról, hogy kötelezettséget vállalnak a tartozások esedékességkor történő kifizetéséhez szükséges források biztosítására.
Ha az adós nem fizetésképtelen, a bíróság az eljárást soron kívül megszünteti.
A bíróság elektronikus, véletlenszerű kiválasztás segítségével - a külön jogszabályban meghatározott eljárási szabályok szerint - haladéktalanul kirendeli a felszámoló szervezetet (a továbbiakban: felszámoló). Az eljáró felszámoló kirendelése átlátható, ellenőrizhető módszertan szerint és olyan elvek alapján történhet, amelyek biztosítják az eljárás hatékony lefolytatásához szükséges felszámolói kapacitásokat, a felszámolók arányos munkaterhelését, és - az eljárás költségeinek csökkentése érdekében - figyelembe veszik a felszámoló, valamint az adós gazdálkodó szervezet földrajzi elhelyezkedését. Felszámolóként - a IV. fejezetben foglaltak kivételével - az a gazdálkodó szervezet rendelhető ki, amely szerepel a felszámolók névjegyzékében. A felszámoló az adós felszámolásának lefolytatására felszámolóbiztost jelöl ki, aki büntetlen előéletű, nem áll felszámolóbiztosi vagy felszámolói tevékenységben való közreműködést kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, nem áll fenn vele szemben a (4) bekezdés szerinti összeférhetetlenségi, illetve kizáró ok, és megfelel az e törvényben meghatározott feltételeknek. Felszámolóbiztosnak csak a 27/C. § (1) bekezdésében említett felszámolási és vagyonfelügyeleti szakirányú szakképzettséggel rendelkező olyan személy jelölhető ki, aki legalább egy év időtartamú, felszámoló szervezetnél töltött szakmai gyakorlatot tud igazolni. A kijelölést megelőzően a felszámoló számára nyilatkozatot kell tenni arról, hogy nem esik kizáró ok alá, továbbá az adott eljárásban a személyével összefüggésben nem áll fenn összeférhetetlenségi ok. A kijelölt felszámolóbiztos a felszámolóval létesített munkaviszonya, tagsági viszonya vagy megbízási jogviszonya alapján, annak nevében jár el.
Ha az adós felszámolását elrendelő végzés jogerőre emelkedett, a bíróság a jogerőre emelkedést követően haladéktalanul kirendeli a felszámolót, majd elrendeli a felszámolást elrendelő és a felszámolót kirendelő végzés kivonatának a Cégközlönyben való közzétételét. A Cégközlönyben történő közzétételre a Cégközlöny honlapján napi feltöltéssel kerül sor.
A felszámolás elrendeléséről a bíróság értesíti
az állami adó- és vámhatóságot,
az adós székhelye és fióktelepe (telephelye) szerint illetékes önkormányzati adóhatóságot,
az adós székhelye szerint illetékes egészségbiztosítási szervet és nyugdíjbiztosítási igazgatási szervet,
az állami foglalkoztatási szervet,
a környezetvédelmi hatóságot és a munkavédelmi hatóságot,
a bíróság Gazdasági Hivatalát,
az adós székhelye szerint illetékes levéltárat,
a felszámoló adatszolgáltatása alapján az adós számláit vezető valamennyi pénzforgalmi szolgáltatót, és befektetési szolgáltatót,
az alapítási, illetve tevékenységi engedélyt kiadó hatóságot, amennyiben az adós alapítási vagy tevékenységi engedélyhez kötött tevékenységet is folytat.
A felszámolás alatt álló gazdálkodó szervezet vezetője köteles a Cstv.-ben foglalt feladatokat (éves beszámoló, záróleltár, adóbevallás összeállítása, iratanyagok átadása, környezetszennyezésre vonatkozó adatok közlése, munkavállalók tájékoztatása stb.) elvégezni. A feladatok elvégzéséért a törvény az adós vezetőjét teszi felelőssé, és a feladatok elmulasztásához súlyos anyagi jellegű szankciókat fűz. ,
A felszámolás kezdő időpontjától a gazdálkodó szervezet vagyonával a felszámoló rendelkezik (a rendelkezési jog magába foglalja a képviseleti jogot is). A felszámolás kezdő időpontjától az adós cég nevét a "felszámolás alatt", illetve "f.a." toldattal kiegészítve kell használni.
A felszámolás elrendelésétől kezdve a hitelezők csak a felszámolás keretében érvényesíthetik igényeiket az adóssal szemben. A hitelezői igények kielégítésének sorrendjére a Cstv. 57. §-ában foglaltak az irányadók. Az adós ellen a felszámolás kezdő időpontjában folyamatban lévő - a felszámolás körébe tartozó vagyonnal kapcsolatos - végrehajtási eljárásokat meg kell szüntetni. A lefoglalt vagyontárgyakat, és a befolyt, a végrehajtás költségeinek levonása után fennmaradó, de még ki nem fizetett pénzeszközöket a kijelölt felszámolónak kell átadni. Az adós ingatlanán, illetve bírósági, hatósági nyilvántartásba vett vagyontárgyán fennálló végrehajtási jog a felszámolás kezdő időpontjában megszűnik.
Az adóssal szemben fennálló olyan követeléseket, amelyeket a felszámolás közzétételétől számított 40 napon túl, de 180 napon belül jelentettek be, a felszámoló nyilvántartásba veszi, és - az egyezségkötést kivéve - akkor elégíti ki, ha a felszámolás költségeinek, valamint a negyven napon belül bejelentett és rangsorolt tartozások kiegyenlítése után van rá vagyoni fedezet.
Több késedelmesen bejelentkező hitelező között a kielégítési sorrend általános szabályai az irányadók. Ha a zálogjogosult a követelését 40 napon belül bejelenti, a felszámoló a bejelentést követően intézkedik a követelés kielégítésére.
A felszámolást elrendelő végzés közzétételét követő 40 nap eltelte után, a felszámolási zárómérleg benyújtásáig a hitelezők és az adós között bármikor - kivéve, ha kényszertörlési eljárás során kell felszámolási eljárást kezdeményezni - helye van egyezségnek.
Az egyezségi tárgyalás a felszámolási eljárás során a bíróság előtt folyik. A bíróság az adós kérelmére, a kérelem beérkezését követően 60 napon belül egyezségi tárgyalást tart, melyre az adóst, a felszámolót és az egyezség megkötésére jogosult hitelezőket idézi.
Az egyezségi tárgyalásra a felszámoló jelentést készít, amely összegezi az adós vagyoni helyzetére vonatkozó adatokat, a számviteli jogszabályok szerinti felosztható vagyont, az egyes hitelezői csoportok követeléseit, valamint a számviteli törvény szerinti függő követelésekről és kötelezettségekről is.
Az egyezségi tárgyalás során a felszámolás alatt álló gazdálkodó szervezet és a hitelezők megállapodhatnak a tartozások
kielégítésének sorrendjében,
teljesítési határidejének módosításában,
kielégítésének arányában és módjában, továbbá
mindabban, amit a felek az adós fizetőképességének helyreállítása érdekében vagy egyébként szükségesnek tartanak.
A felszámoló a felszámolás megkezdését követően felméri a gazdálkodó szervezet vagyoni helyzetét, és vele szemben támasztott követeléseket.
A felszámoló nyitó felszámolási mérleget készít, megtervezi a felszámolás végrehajtásához szükséges költségeket és ütemtervet készít, ideértve a gazdasági tevékenység ésszerű befejezéséhez, valamint az állagmegóváshoz szükséges feladatokat és pénzügyi feltételeket, különös tekintettel a felesleges munkaerő leépítésére. A felszámoló az ütemtervet köteles a hitelezői választmánynak, hitelezői képviselőnek vagy bármely hitelezőnek - kérésre - bemutatni, aki az ellen a bíróságnál kifogással élhet.
A felszámoló jogosult az adós által kötött szerződéseket azonnali hatállyal felmondani, vagy ha a felek egyike sem teljesített szolgáltatást, a szerződéstől a felszámoló elállhat.
A lízingszerződés felmondása esetén a lízingtárgy visszaadásakor a lízingbe adóval el kell számolni. A pénzügyi lízing szerződés felmondása esetén a lízingbe adó által visszavett lízingtárgy visszaadáskori piaci értéke beszámításra kerül az adós gazdálkodó szervezet még meg nem fizetett tőke- és kamatfizetési kötelezettségébe.
A felszámoló nem gyakorolhatja az azonnali hatályú felmondás, illetőleg elállás jogát a természetes személyeknek - a szolgálati lakás és garázs kivételével - a lakásokra fennálló bérleti szerződései, az iskolával vagy tanulóval a gyakorlati képzés szervezésére kötött szerződések, a munkaszerződések, a nem gazdasági tevékenységgel összefüggő kölcsönszerződés, a szövetkezeti tagok vállalkozás jellegű jogviszonyával összefüggő szerződései, valamint a kollektív szerződés tekintetében. A pozíciólezáró nettósításról rendelkező szerződés vagy keretszerződés hatálya alá tartozó szerződésektől elállni, azokat felmondani csak egyszerre lehet.
A felszámoló az adós követeléseit esedékességkor behajtja, igényeit érvényesíti, és vagyonát értékesíti.
A felszámoló az adós vagyontárgyait nyilvánosan értékesíti a forgalomban elérhető legmagasabb áron. A felszámoló az értékesítést pályázat vagy árverés keretében végzi, ezen eljárásoktól csak akkor tekinthet el a felszámoló, ha ehhez a hitelezői választmány hozzájárul, vagy ha a vagyontárgy gyorsan romló termék, vagy ha a pályázati vagy árverés formájában történő értékesítésből várható bevételek nem fedezik az értékesítés költségeit, a várható bevételek és az értékesítés előrelátható költségei közötti különbség kevesebb, mint 100 000 forint. Ezekben az esetekben a felszámoló az értékesítés egyéb nyilvános formáját is alkalmazhatja a kedvezőbb eredmény elérése érdekében. Ha az értékesítendő vagyonban föld, illetve tanya van, ezek értékesítésére a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvényben és végrehajtási rendeletében meghatározott szabályokat kell alkalmazni.
Az értékesítést - ha a választmány (választmány hiányában a hitelezői képviselő) ettől eltérően nem rendelkezik - a felszámolás közzétételének időpontjától számított 100 napon belül kell megkezdeni.
A felszámoló a nyilvános pályázati felhívást a Cégközlönyben - a pályázatok benyújtására megállapított kezdő időpontot legalább 15 nappal megelőzően - teszi közzé.
A felszámoló a felszámolás során az ilyen tisztséget betöltő személytől elvárható gondossággal köteles eljárni. Kötelezettségeinek megszegésével okozott kárért a polgári jogi felelősség szabályai szerint felel. A felszámoló felelőssége az adósnak a felszámolás kezdő időpontjában meglévő -, illetve a felszámolás alatt szerzett - vagyonával összefüggésben áll fenn. A felszámoló elvárható gondosságának körébe tartozik, hogy amennyiben a fizetésképtelenség bírósági megállapítása előtti időszakban jogszabályellenes vagyonkimentés történt, és a felszámoló úgy látja, hogy az ilyen vagyonkimentéssel szembeni fellépéssel a felszámolói vagyon növelhető, köteles az eljárásokat megindítani, tájékoztatva erről a hitelezői választmányt is.
A felszámoló a felszámolás befejezésekor felszámolási zárómérleget, a bevételek és költségek alakulásáról kimutatást, záró adóbevallást, zárójelentést és vagyonfelosztási javaslatot készít, és mindezeket megküldi a bíróságnak és a záró mérleg elkészítésének napját követő napon az adóhatóságnak, valamint intézkedik a gazdálkodó szervezet iratanyagának az elhelyezéséről. Az adóhatósághoz a záró adóbevallás benyújtásával egyidejűleg az adót is meg kell fizetni.
A felszámolás kezdő időpontjától számított két év elteltével a felszámolási zárómérleg elkészítése kötelező, kivéve, ha
az adós ellen indított folyamatban lévő per vagy hatósági eljárás jogerős befejezése a hitelezői igény megállapításához szükséges, vagy
még nem fejeződtek be
a 33/A. § alapján felszámoló által indított megállapítási perek,
a 40. § alapján kezdeményezett eljárások vagy az adós vagyona terhére kötött fedezetelvonó szerződésekre alapított eljárások, vagy
a vitatott igény elbírálására vagy kifogás alapján indult eljárások.
A felszámolási zárómérleg tartalmazza a pénzeszközöket, a megmaradt (nem értékesített) vagyontárgyakat piaci értéken, a be nem hajtott követeléseket, a ki nem egyenlített tartozásokat hitelezőkénti bontásban - ideértve a felszámolási költségek miatti tartozásokat is (könyv szerinti értéken), a fel nem osztható és a felosztható vagyont.
A bíróság a felszámolási zárómérleget, a zárójelentést és a vagyonfelosztási javaslatot a kézhezvételtől számított 30 napon belül megküldi a hitelezőknek. Bármelyik hitelező a kézbesítéstől számított 30 napon belül a felszámolási zárómérlegben, a zárójelentésben vagy a vagyonfelosztási javaslatban foglaltakat írásban kifogásolhatja. A kifogás benyújtására rendelkezésre álló határidő elmulasztása jogvesztéssel jár. A bíróság tárgyalást tűz ki, amelyre megidézi a kifogást előterjesztőt, valamint a felszámolót. A bíróság a kifogásról a tárgyaláson határoz, és annak eredményeképpen a kifogásnak helyt ad, vagy azt elutasítja. A kifogás elutasítása ellen külön fellebbezésnek nincs helye.
A gazdálkodó szervezetnek a felszámolás körébe tartozó vagyonából a tartozásokat a Cstv. 57. §-ban megállapított sorrend figyelembevételével kell kielégíteni.
A bíróság a felszámolási zárómérleg és a vagyonfelosztási javaslat alapján végzéssel határoz a költségek viseléséről, a felszámoló díjazásáról, a hitelezők követelésének kielégítéséről, a pénzforgalmi számlák megszüntetéséről és a központi értéktár megkeresésével az adós által kibocsátott értékpapírok érvénytelenítéséről, valamint kötelezi a felszámolót a még szükséges intézkedések megtételére. Ezzel egyidejűleg dönt a felszámolás befejezéséről és az adós megszüntetéséről, továbbá rendelkezik az adós leányvállalatának, illetve tröszt esetén a tröszti vállalatnak a megszüntetéséről is.
Ha a felek egyezséget kötöttek, a bíróság az egyezséget jóváhagyó végzésben dönt a felszámolási eljárás befejezéséről, a felszámoló díjazásáról, a költségek viseléséről és az egyezségi megállapodásból kizárt hitelezők követeléseinek kielégítéséről.
Ha az adós vagyona a várható felszámolási költségek fedezetére sem elegendő, vagy a nyilvántartások, illetőleg a könyvvezetés hiányai miatt a felszámolási eljárás az általános szabályok szerint technikailag lebonyolíthatatlan, a felszámoló a hitelezői igényt bejelentett hitelezőket tájékoztatja arról, hogy egyszerűsített felszámolás iránti kérelmet kíván a bírósághoz benyújtani, és legkésőbb a felszámolás kezdő időpontjától számított 45 napon belül felhívja őket, hogy ha tudomásuk van az adós bárhol fellelhető vagyonáról, illetve segítséget tudnak nyújtani az eljárás rendes szabályok szerinti lebonyolításához, azt 15 napon belül neki jelentsék be.
A felszámoló - az adós gazdálkodó szervezet nyilvántartásai, illetve a könyvvezetés hiányosságai esetén - az adós gazdálkodó szervezet vezetőjét felhívja arra, hogy amennyiben a gazdálkodó szervezet nyilvántartásainak, illetve könyvvezetésének hiányosságait nem pótolja, egyszerűsített felszámolási eljárást fog kezdeményezni. A felszámoló a honlapján is köteles közzétenni egy felhívást, hogy amennyiben bárkinek hitelt érdemlő tudomása van az adós ingatlan- vagy más vagyonáról (ideértve a követeléseket és a vagyoni értékű jogokat is), azt neki 15 napon belül jelentsék be.
Amennyiben a felhívások eredménytelenek, és az eljárás a felszámolási eljárás általános szabályai szerint nem folytatható le, a felszámoló erről írásbeli jelentést készít, és kérelmet, illetve javaslatot nyújt be a bíróságnak az adós vagyonának, illetve be nem hajtott követeléseinek a hitelezők közötti felosztására. A felszámoló záró adóbevallást is készít, amelyet a kérelem, illetve a javaslat bíróságra történő benyújtásával és az adó megfizetésével egyidejűleg nyújt be az adóhatósághoz.
A bíróság a felszámoló jelentése és az az ellen esetlegesen benyújtott kifogás alapján végzéssel elrendeli az adós vagyonának, illetve be nem hajtott követeléseinek a hitelezők közötti felosztását, valamint az adós megszüntetését. Ha a jelentésre kifogást nem nyújtottak be, a végzést a felszámoló által benyújtott jelentés és vagyonfelosztási javaslat beérkezésétől számított 90 napon belül kell meghozni. Amennyiben kifogást nyújtottak be, ennek tárgyában a bíróság 15 napon belül dönt.
A bíróság elrendeli a jogerős végzés kivonatának a Cégközlönyben való közzétételét. A felszámoló a közzétételtől számított 15 napon belül köteles a közhiteles nyilvántartásoknál, hatósági nyilvántartásoknál eljárni annak érdekében, hogy abból törlésre kerüljenek azok az adatok, amelyeknél az adós tulajdonosként vagy más jogosultként van feltüntetve.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Főbb változások az új Ptk.-nak a jogi személyekre, valamint a gazdasági társaságokra irányadó közös szabályaiban - PDF
Főbb változások az új Ptk.-nak a jogi személyekre, valamint a gazdasági társaságokra irányadó közös szabályaiban
Download "Főbb változások az új Ptk.-nak a jogi személyekre, valamint a gazdasági társaságokra irányadó közös szabályaiban"
Rebeka Margit Varga
1 Főbb változások az új Ptk.-nak a jogi személyekre, valamint a gazdasági társaságokra irányadó közös szabályaiban I. Az új szabályozás struktúrája Az új Ptk. egyik legjelentősebb változtatásaként nagymértékben kibővült a jogi személyekre vonatkozó általános rendelkezések köre. Ez azt jelenti, hogy megnőtt azoknak a közös szabályoknak a száma, amelyek valamennyi jogi személy esetében alkalmazásra kerülnek. Ez az egyes gazdasági társaságok esetében azt jelenti, hogy az adott társasági formára irányadó speciális szabályok mellett alkalmazni kell a gazdasági társaságok közös szabályait (Harmadik Könyv X. Cím), valamint a jogi személyek általános szabályait is (Harmadik Könyv I. Cím). Ez a háromszintű szabályozás némileg bonyolultabbá teszi a jogalkalmazást. Az alábbi rövid áttekintés azokat a témaköröket emeli ki, amelyekhez kapcsolódóan az új Ptk. változásokat fog hozni. A válogatás nem teljes körű, így nem térek ki részletesen sem a felelősségi, sem pedig a képviseleti-álképviseleti kérdésekre, mert ezeket más helyen már vizsgáltam. 1 II. A jogi személyek általános szabályai 2.1. A diszpozitivitás főszabálya A jogi személyekre irányadó közös szabályok közül kétségkívül a 3:4. -ában főszabállyá emelt diszpozitivitás bír kiemelkedő jelentőséggel. Ennek alapján a Harmadik Könyv szabályai éppúgy modelljellegűvé válnak, mint a szerződések szabályai, azaz e szabályokat a jogalkotó csupán mintaként kínálja a felek számára. A diszpozitív szabályozás egyik kézenfekvő előnye a szerződési joghoz hasonlóan a tranzakciós költségek csökkentése. Ennek értelmében, ha a felek elfogadják a jogalkotó által kínált mintát, akkor a létesítő okirat elkészítésekor további feladatuk nem lesz. 2 A 3:4. szerint a jogi személy létrehozásáról a személyek szabadon rendelkezhetnek, a jogi személy 1 Bodzási Balázs: A jogi személyek körében felmerülő felelősségi kérdésekről, különös tekintettel a vezető tisztségviselőkre. Gazdaság és Jog, 2013/6. sz., 8 14.; Bodzási Balázs: Álképviseletnek nem minősülő tényállások. Céghírnök, 2012/11. sz., 7.; Bodzási Balázs: Az álképviselet szabályozása a hatályos és az új Polgári Törvénykönyvben. Jogtudományi Közlöny, 2012/10. sz., Kisfaludi András: A jogi személyek általános szabályai. In: Vékás Lajos (szerk.): A Polgári Törvénykönyv magyarázatokkal, Complex Kiadó, Budapest, 2013, 87. szervezetét és működési szabályait maguk állapíthatják meg. Emellett a belső viszonyok, valamint a jogi személy szervezetének és működésének szabályozása során a létesítő okiratban eltérhetnek az új Ptk. szabályaitól. Az eltérés korlátjait a 3:4. (3) bekezdés határozza meg. Ennek alapján a jogi személy tagjai, illetve alapítói nem térhetnek el az új Ptk.-ban foglaltaktól, ha a) az eltérést a Ptk. tiltja; vagy b) az eltérés a jogi személy hitelezőinek, munkavállalóinak, vagy a tagok kisebbségének jogait nyilvánvalóan sérti, vagy a jogi személyek törvényes működése feletti felügyelet érvényesülését akadályozza. Az a) pontban foglalt korlátozás különösebb értelmezési nehézségeket nem is vet fel. Annál több nehézséget fog okozni a gyakorlat számára a b) pontban lévő korlátozás értelmezése. Nem teljesen egyértelmű ugyanis, hogy mikor állapítható meg, illetve hogyan kerülhető el az olyan létesítő okirati rendelkezés, amely a hitelezők, a munkavállalók, vagy a kisebbségi tagok jogait nyilvánvalóan sérti. Kérdés az is, hogy van-e különbség érdek és jog között? A törvény jogokról beszél, így ebből arra lehet következtetni, hogy a hitelezők, a munkavállalók, vagy a kisebbségi tagok érdekeinek a sérelme önmagában még nem alapozza meg a törvénytől való eltérés tilalmát. A jogirodalomban eddig megjelent vélemények eltérőek az új Ptk. 3:4. -ának értékelését illetően. Sárközy Tamás szerint egyrészt fogalmi tévedés ezen szakasz kapcsán diszpozitivitásról beszélni, mert ez a szerződésekhez fűződik és azt jelenti, hogy a felek közös megegyezéssel eltérhetnek a szerződésekre vonatkozó szabályoktól. Nem minden jogi személy alapul azonban szerződésen. Sárközy szerint a szerződéses jelleg az alakuló közgyűlésen elfogadott alapszabállyal keletkező jogi személyeknél sem állapítható meg, így esetükben sem lehet szó diszpozitivitásról. A másik probléma szerinte az, hogy a 3:4. (2) bekezdése nemcsak a felek egymás közötti viszonyában engedi meg az eltérést a szerződési jogi diszpozitivitáshoz hasonlóan, hanem a szervezeti és működési viszonyok területén is. Mindemellett arra is felhívja a figyelmet, hogy ilyen méretű alapítói autonómiát egyetlen országban sem alkalmaztak eddig és főként nincs olyan részvénytársasági szabályozás, amely főszabályként általános eltérést engedne az rt.-re vonatkozó jogszabályoktól. 3 Csehi Zoltán ugyanakkor azt emeli ki, hogy az új Ptk. 3:4. -a a magánjogi autonómiát teljesíti ki, amely szorosan összefügg a jogi személyek jogügyleti úton történő létesítésével. Ennek a szabadságnak egy új 3 Sárközy Tamás: Szervezetek státuszjoga az új Ptk.-ban. HVG-ORAC Kiadó, Budapest, 2013, 37. 3
2 2013. augusztus, 8. szám eleme és elengedhetetlen megjelenítője a diszpozitivitás alapelve. Az új Ptk. ezen újdonsága alapvető szemléletváltást jelent nemcsak a jogi személyek, hanem a gazdasági társaságok jogában is. Csehi szerint ennek révén nem lesz szükség annyi másodlagos megállapodásra, részvényesi és tagi szerződésekre, mint jelenleg. 4 Azt az új Ptk. miniszteri indokolása is elismeri, hogy az alapvetően eltérést engedő szabályozás az alkalmazás kezdeti szakaszában felvethet jogértelmezési problémákat, amelyeket végső soron majd a bírói gyakorlatnak kell megoldania. A kódex által választott szabályozási módszer ugyanakkor az Indokolás szerint biztosítja a kellően rugalmas, az adott jogi személy igényeinek leginkább megfelelő működési kereteket a tagok, alapítók számára. Ez a módszer olyan lehetőségeket nyit meg, amelyekkel a kógens szabályozás mellett az érdekeltek nem élhettek. A korábban felállított törvényi tiltások elől a felek kimenekültek az alapítói ügyletből és valóságos akaratukat mögöttes megállapodásokban (szindikátusi szerződésekben) rejtették el. 5 Kétségtelen, hogy ez az új szabályozási megoldás felértékeli a jogalkalmazás és a bírói gyakorlat szerepét. Ez fogja ugyanis megítélni, hogy az új Ptk. 3:4. -ában foglalt lehetőséggel tudnak-e majd élni a felek, vagy ez a maihoz képest egy bizonytalanabb jogi helyzethez vezet A jogi személy határozatainak bírósági felülvizsgálata A jogi személyekre irányadó általános szabállyá vált a hatályos társasági törvény (Gt.) aiban szabályozott határozatok bírósági felülvizsgálatának a lehetősége. Az új Ptk. ezzel együtt tartalmi változtatásokat is hoz a jogi személyek határozatainak bírósági felülvizsgálata kapcsán. Újdonság, hogy az új kódex nem tesz különbséget a határozatok megtámadására feljogosított személyek között aszerint, hogy milyen jellegű határozatok megtámadására jogosultak. Ez azt jelenti, hogy bármely megtámadásra jogosult bármely határozat felülvizsgálatát kérheti a bíróságtól. Ez jelenik meg az új Ptk. 3:35. -ában. Eltérést jelent a Gt. szabályaitól az is, hogy az új Ptk. hosszabb időtartamban határozza meg a perindítás jogvesztő határidejét. A 3:36. (2) bekezdése sze- 4 Csehi Zoltán: A jogi személyek szabályozása az új magyar Polgári Törvénykönyvben és annak tervezeteiben. In: Gondosné dr. Pusztahelyi Réka (szerk.): Jogi személyek az új Polgári Törvénykönyvben. Miskolci konferenciák 2012, Novotni Alapítvány, Miskolc, 2013, A Polgári Törvénykönyvről szóló T/7971. számú törvényjavaslat általános indokolása (a továbbiakban: Indokolás), 394. rint a határozat meghozatalától számított 1 éves, jogvesztő határidő elteltével per nem indítható. Ez lényegesebb hosszabb, mint a Gt. 45. (3) bekezdése által megállapított 90 napos jogvesztő határidő. A szubjektív határidő időtartama ugyan nem változik, vagyis az továbbra is 30 nap marad. Az új Ptk. 3:36. (2) bekezdése azonban úgy rendelkezik, hogy ez a határidő nemcsak akkor veszi kezdetét, amikor a jogosult a határozatról tudomást szerzett, hanem akkor is, ha a határozatról tudomást szerezhetett volna. Új szabályként a 3:37. (3) bekezdése rögzíti, hogy ha a jogszabálysértés vagy a létesítő okiratba ütközés nem jelentős és nem veszélyezteti a jogi személy jogszerű működését, a bíróság csupán a jogsértés tényét állapítja meg. Ilyen esetben a bíróság mellőzi a határozat hatályon kívül helyezését. Amennyiben a jogi személy szerve által hozott határozat a létesítő okirat olyan tartalmú módosítására irányul, amely a 3:4. (3) bekezdésébe ütközik, a jogosult a határozat bírósági felülvizsgálatát is kérheti. Erre azonban a 3:4. (3) bekezdésben írt személyi körből csak a kisebbségi tagoknak lesz lehetőségük, a hitelezők és a munkavállalók ugyanis nem jogosultak a határozat bírósági felülvizsgálatát kezdeményezni. Végül érdemes azt is kiemelni, hogy ez az intézmény nem a jogi személyek döntéshozatalának bírósági ítélettel való helyettesítését célozza, hanem kizárólag a határozatok jogsértő volta esetén vehető igénybe, célja pedig a jogsértő vagy a létesítő okiratba ütköző határozatok bíróság általi hatályon kívül helyezése. 6 Ebben az esetben tehát nem arról van szó, mint az új Ptk. 6:184. -a kapcsán, amikor is a jognyilatkozatot a bíróság ítélettel pótolja. III. A gazdasági társaságok általános szabályai 3.1. Főbb változások a gazdasági társaságokra irányadó közös szabályokban A jogi személyek általános szabályain túlmenően valamennyi gazdasági társasági forma esetén alkalmazni kell a gazdasági társaságokra irányadó közös szabályokat is. Erre utal az új Ptk. 3:93. -a is. Ezek között az általános szabályok között az új kódex számos újdonságot tartalmaz. Jelentős változás, hogy valamennyi gazdasági társaság jogi személynek minősül, vagyis a bt. és a kkt. is jogi személyiséget nyer. Ezt tükrözi a gazdasági társaságok fogalmát meghatározó 3:88. (1) bekezdése is. Megszűnik ugyanakkor a nonprofit gazdasági társaságok kategóriája, bár a 3:4. -ban foglalt diszpozitivitás főszabálya lehetővé teszi, hogy a tagok a létesítő okiratban úgy rendelkezzenek, hogy a nyereséget 6 Kisfaludi: i. m
3 nem osztják fel egymás között, hanem a társaság tevékenységére fordítják. A 3:88. (3) bekezdése rögzíti az együttműködési kötelezettség elvét, amely ennek alapján nemcsak a szerződési jogban érvényesül. Eszerint a tag a többi taggal és a társaság szerveivel köteles együttműködni, nem fejthet ki olyan tevékenységet, amely a társaság céljainak az elérését veszélyezteti. Ennek főként a tagkizárás kapcsán lesz majd gyakorlati jelentősége A vagyoni hozzájárulás A vagyoni hozzájárulás formái és tárgya A jogi személyek általános szabályai között található 3:9. (1) bekezdése alapján a jogalkotó azt tekinti főszabálynak, hogy a tagoknak vagy alapítónak a jogi személy részére vagyoni hozzájárulást kell teljesíteni. A jogi személy részére teljesített vagyoni hozzájárulást vagy annak értékét nem lehet visszakövetelni. Az új Ptk. 3:9. (2) bekezdése ugyanakkor egy meglehetősen szigorú rendelkezést állapít meg arra az esetre, ha a jogi személy alapítója vagy tagja nem köteles vagyoni hozzájárulást teljesíteni. Ilyen esetben ugyanis a tag vagy az alapító köteles helytállni a jogi személy tartozásaiért. Ha a helytállási kötelezettség több személyt terhel, kötelezettségük egyetemleges. Fontos kiemelni, hogy a törvény nem felelősségről, hanem kimentést nem ismerő helytállási kötelezettségről beszél. Ez ugyan a gazdasági társaságokat nem érinti, de komoly aggályokat vethet fel egyesületek esetén. Irányadó ugyanakkor a gazdasági társaságokra nézve is a 3:10. -a, amely a vagyoni hozzájárulás tárgyát határozza meg. A vagyoni hozzájárulás továbbra is pénzből vagy nem pénzbeli vagyoni hozzájárulásból állhat. Nem pénzbeli vagyoni hozzájárulásként, vagyis apportként az alapító vagy tag dolog tulajdonjogát vagy vagyoni értékű jogot ruházhat át a jogi személyre. Gazdasági társaságok vonatkozásában ezt a 3:99. (1) bekezdése azzal egészíti ki, hogy apportként olyan követelés is szolgáltatható, amelyet az adós elismert, vagy amely jogerős bírósági határozaton alapul. A tag munkavégzésre, személyes közreműködésre vagy szolgáltatásra irányuló kötelezettségvállalása azonban továbbra sem lehet gazdasági társaságok esetén nem vagyoni hozzájárulás tárgya. Ennek alapján kérdésként merülhet fel, hogy gazdasági társaságokon kívül más jogi személyek esetében lehet-e az adós által elismert, vagy jogerős bírósági határozaton alapuló követelés apport tárgya? Ehhez kapcsolódik egy másik kérdés: a 3:10. (2) bekezdésében nevesített vagyoni értékű jog fogalmába beletartoznak-e a követelések? A második kérdésre nézve a hatályos Gt. 13. (2) bekezdése azt az értelmezést támasztja alá, miszerint a vagyoni értékű jogok egyik csoportját a követelések alkotják. Véleményünk szerint ugyanakkor a követelés és a vagyoni értékű jog két különböző kategória. Erre utal, hogy az új Ptk. az engedményezés kapcsán csak a követelések átruházásáról beszél, jogok átruházására pedig a 6:202. egy új szerződést kodifikál (jogátruházás). Másrészt a zálogjogi szabályok is különbséget tesznek jogon vagy követelésen fennálló zálogjog között (5:101. ). Mindazonáltal sem a hatályos, sem pedig az új Ptk. nem határozza meg ennek a két kategóriának a fogalmát, így nem egyszerű sem a vagyoni értékű jog, sem pedig a követelés pontos definícióját megadni. Mindebből azonban nem következik az, hogy követelés kizárólag gazdasági társaságok esetében lehetne apport tárgya. A jogi személyek közös szabályai körében található 3:4. (2) bekezdésben foglalt diszpozitivitás elve alapján ugyanis a tagoknak vagy alapítóknak más jogi személyek esetén is lehetőségük van nem fiktív követelések átruházásával teljesíteni vagyoni hozzájárulási kötelezettségüket. Véleményünk szerint ez nem ütközik a 3:4. (3) bekezdésébe, mert nincs olyan hitelezői jog (érdek), amelyet ez nyilvánvalóan sértene. Nincs ugyanis reális tőkevédelmi indoka annak, hogy a gazdasági társaságokon kívül megtiltsák a követelések apportálhatóságát Követelések apportálása Az előzőek alapján kérdésessé válik, hogy a gazdasági társaságokon kívül más jogi személyek esetében követelések lehetnek-e nem vagyoni hozzájárulás tárgyai. Erre utal az Indokolás is, kiemelve az EU tőkevédelmi társasági jogi irányelvével való összhangot. 7 Ugyanakkor figyelemmel a diszpozitív szabályozásra a követelés apportálása esetükben sem zárható ki. Gazdasági társaságoknál is gondot okozhat azonban az adós által elismert követelés fogalmi értelmezése. Kérdés ugyanis, hogy ez minden esetben kifejezett tartozáselismerő nyilatkozatot feltételez-e az adós részéről? Nyilván ez a legbiztosabb megoldás, azzal, hogy az új Ptk. 6:26. -a az általános kötelmi szabályok körében nem írja elő az írásbeli formát a tartozáselismerő nyilatkozat kapcsán. A társasági jogi viszonyokban azonban a 3:91. (1) bekezdésében foglalt szabályból kell kiindulni, amely szerint a társasággal kapcsolatos jognyilatkozatot írásban lehet megtenni. Mivel pedig a tartozáselismerő nyilatkozat része az apportálási tranzakciónak, ezért ez az alakszerűségi követelmény erre is irányadó. 7 Indokolás,
4 2013. augusztus, 8. szám Más esetekben ugyanakkor gondot okozhat az elismert és a nem vitatott követelések közötti különbségtétel. Ilyen lehet például, ha az adós csődeljárás alatt áll. A követelések apportálásához kapcsolódóan arra is utalni kell, hogy ennek során az engedményezés szabályait is figyelembe kell venni. Itt az alapkérdés az, hogy mikor válik a társaság a követelés jogosultjává. Ennek megállapítása nemcsak alapítás, hanem tőkeemelésnél is problémát jelenthet. Kérdés ugyanis, hogy a szerződés megkötésén kívül szükség van-e még valamilyen többletcselekményre. Az új Ptk. ebből a szempontból annyi változást hoz, hogy az engedményezést is jogcímes ügyletnek tekinti. A 6:193. (2) bekezdése alapján ugyanis a követelés átruházással való megszerzéséhez az átruházásra irányuló szerződés vagy más jogcím és a követelés engedményezése szükséges. Hasonló rendelkezést tartalmaz a 6:202. (2) bekezdése a jogátruházás szabályai között. Az Indokolás azt emeli ki, hogy az új Ptk. szerint a követelések és jogok átruházására is a tulajdonjog átruházásával azonos logika szerint kerül sor. A követelés és a jog átruházásához is jogcímre van tehát szükség, jogcímként pedig ugyanazok a jogcímek jöhetnek számításba, mint tulajdonátruházás esetén. 8 Ilyen jogcím lehet természetesen az apportálás is. Ebben a konstrukcióban az engedményezés nem kötelezettségvállalás, hanem maga a jogváltozást kiváltó rendelkező ügylet, amellyel a követelés átkerül az engedményes vagyonába Az apportáláshoz kapcsolódó helytállási kötelezettség és felelősség A gazdasági társaságokra is alkalmazandó a 3:10. (3) bekezdésében foglalt speciális helytállást kimondó szabály. Ennek értelmében, ha a nem pénzbeli vagyoni hozzájárulás átruházáskor fennálló értéke nem éri el a létesítő okiratban megjelölt értéket, a különbözet megfizetését a jogi személy az átruházástól számított 5 éven belül követelheti az apportot szolgáltató személytől. Itt érdemes kiemelni, hogy a törvényszöveg a különbözet megfizetéséről beszél, amely arra utal, hogy ez az apportot szolgáltató tag pénzbeli vagyoni hozzájárulását fogja növelni. A diszpozitivitás főszabálya azonban itt is lehetővé teszi az eltérést, vagyis a létesítő okiratban elő lehet azt írni, hogy ilyen esetben a jogi személy természetben követelje a különbözetet az apportot szolgáltató személytől. Kifejezetten a gazdasági társaságoknál ír elő sajátos felelősségi szabályt a 3:99. (2) bekezdése. Ez valójában a Gt. 13. (4) bekezdésében szereplő felülértékelési tilalom átvétele. Ennek alapján azok a tagok, akik valamely tag nem pénzbeli vagyoni hozzájárulását tu- 8 Indokolás, 600. domásuk ellenére a szolgáltatáskori értéket meghaladó értékkel fogadták el, az ebből eredő károkért a nem pénzbeli vagyoni hozzájárulást teljesítővel egyetemlegesen felelnek a társasággal szemben a szerződésszegéssel okozott károkért való felelősség szabályai szerint. Látható, hogy itt egy felelősséget megalapozó tényállást rögzít a kódex, amely a társasággal szemben terheli a tagokat, kontraktuális alapon. Kérdés, hogy a szerződésszegéssel okozott károkért való felelősség megváltozott szabályainak alkalmazása ebben a vonatkozásban mennyire lesz problémamentes A vagyoni hozzájárulási kötelezettség elmulasztásának a jogkövetkezménye Nem változik a vagyoni hozzájárulás teljesítésének elmulasztásához fűzött jogkövetkezmény. Mivel gazdasági társaságok esetén a tagokat valójában egyetlen kötelezettség terheli, mégpedig az, hogy a vállalt vagyoni hozzájárulást a társaság rendelkezésére bocsássák, ezért indokolt ennek elmulasztása esetére a tagsági jogviszony megszűnését előírni. Ezt teszi a Gt a és az új Ptk. 3:98. -a is. Ebben a vonatkozásban érdemi változásra nem kerül sor, a lényeg tehát az, hogy ilyen esetben nem kell/nem lehet a mulasztó taggal szemben tagkizárást kezdeményezni, hanem a tagsági jogviszonya a törvény erejénél fogva szűnik meg. Kérdés azonban, hogy ez bekövetkezik-e akkor, ha a mulasztás ellenére az ügyvezetés erről a tényről és ennek jogkövetkezményeiről nem, vagy nem megfelelő módon értesíti a tagot. Ez jelentkezett az ÍH 2011/1/36. jogesetben is. A tényállás szerint a felperesi kft. részére az alperes tag nem fizette meg a társasági szerződésben vállalt 1,2 millió Ft értékű törzsbetétjének második részletét. A társaság képviseletében az ügyvezető felhívta az alperest, hogy a törzsbetétjének második részletét, Ft-ot fizessen meg. A felhívásban foglaltak szerint a befizetés elmaradása esetén érvényben lévő jogkövetkezményekkel az alperes tisztában volt, mivel erről a társaság alapításában eljáró ügyvéd tájékoztatást adott. A társaság ellen utóbb felszámolási eljárás indult és a felszámoló fizetési meghagyás kibocsátását kérte a cég nevében az alperessel szemben. A másodfokon eljáró Fővárosi Ítélőtábla szerint a felperes ügyvezetőjének az alperes tag részére kézbesített felhívása nem felelt meg a Gt. 14. (1) bekezdésében írtaknak, nem tartalmazta a 30 napos határidőt és a tagsági jogviszony megszűnésére utalást. Ebből következően az nem eredményezhette az alperes tagsági jogviszonyának (automatikus) megszűnését. Ennek alapján a nem megfelelő ügyvezetői felhíváshoz kapcsolódóan a jogkövetkezmény nem állt be. A felszámoló a Cstv a szerint járt el akkor, amikor 6
5 mint társasági követelést érvényesítette a hátralékos törzsbetét összegét a mulasztó taggal szemben. Az Ítélőtábla döntése szerint pedig az alperes köteles volt a törzsbetéte hátralékos összegének megfizetésére a felszámolás alatt álló társaság részére. A döntésben foglaltakat az új Ptk. 3:98. -ához kapcsolódóan is irányadónak kell tekinteni Tagkizárás A tagkizárás mechanizmusa azonos a Gt ában szabályozott eljárással. Eszerint tagot nem a többi tag zár ki, hanem a bíróság. A többi tag csak kezdeményezheti a kizárást a rendes bíróság előtt, egy erre irányuló többségi határozat alapján. Az új Ptk. 3:107. (1) bekezdése szerint a gazdasági társaság tagja a társaságnak az érintett tag ellen indított keresete alapján bírósági határozattal a társaságból kizárható, ha a társaságban való maradása a társaság céljainak elérését nagymértékben veszélyeztetné. Az új Ptk. alapján is kérdés, hogy mit is jelent pontosan a társaság céljainak elérését nagymértékben veszélyeztető jelleg? Ebben a vonatkozásban a bírói gyakorlat elég visszafogott, vagyis csak igen szűk körben tartják ezt megállapíthatónak. Bizonyos esetekben még bűncselekmény elkövetése sem alapozza meg a tagkizárást. Kizárási per kétszemélyes társaságnál nem indítható. Nem zárható ki továbbá a társaságból a nyilvánosan működő részvénytársaság részvényese, valamint az a tag, aki a legfőbb szerv ülésén a szavazatok legalább háromnegyedével rendelkezik. Látható, hogy az új Ptk. nem általában a részvényes kizárását tiltja, hanem csak az nyrt. részvényesének a kizárását nem teszi lehetővé. Ebből következik, hogy a zártkörűen működő részvénytársaság részvényesét ki lehet zárni a társaságból. Ennek magyarázata, hogy a zrt.-nél még sok esetben érvényesülnek olyan személyegyesítő jegyek, amelyek indokolhatják azt, hogy a társaság számára veszélyt jelentő részvényest ki lehessen zárni a társaságból. Nyrt.-nél azonban a társaság és a tagok személye már olyan mértékben elkülönül egymástól, hogy nem fordulhat elő olyan helyzet, amikor a tag ilyen minőségében, tagsági jogait gyakorolva veszélyeztetné a társaság céljainak elérését. 9 Új rendelkezés, hogy a 3:108. (1) bekezdése alapján a tag kizárására irányuló kereset megindításához a társaság legfőbb szervének az összes tag legalább háromnegyedes szótöbbséggel meghozott, a kizárás okát megjelölő határozata szükséges. Nem elegendő tehát a legfőbb szerv ülésén jelenlévők minősített többségének a határozata, hanem az összes tag háromnegyedét kell figyelembe venni a határozathozatal során. Az összes szavazatszámnál a kizárandó tag szavazatát természetesen nem kell figyelembe venni, hiszen az érintett tag ebben a kérdésben az új Ptk. alapján sem szavazhat. Kérdés, hogy ha a kizárást kezdeményező határozat megjelöli a kizárás okát és annak alapján a bíróság elutasítja a keresetet, más okra hivatkozással indítható-e a tag ellen egy újabb kizárási per? Amennyiben a társaság legfőbb szerve új határozatot hoz, amelyben újabb kizárási okot jelöl meg, akkor lehetőség van a tag ellen egy újabb kizárási pert indítani. Új szabály, hogy a 3:108. (4) bekezdés alapján a kizárandó tag tagsági jogainak bíróság általi felfüggesztése ideje alatt keletkezett kötelezettségek a felfüggesztés hatálya alatt álló tagot csak a tagok egymás közötti viszonyában nem terhelik. A társaság tartozásaiért azonban harmadik személlyel szemben ez a tag is köteles helytállni. Ez változás a Gt. 48. (4) bekezdéséhez képest, amely szerint a felfüggesztés ideje alatt keletkezett tartozásokért a tagsági jogaiban felfüggesztett tag korlátlan felelőssége nem áll fenn. Az új Ptk. szerint a kizárandó tag is köteles helytállni a hitelezőkkel szemben a tagsági jogainak felfüggesztése ideje alatt keletkezett tartozásokért. A belső viszonyokban azonban mentesül, vagyis nem köteles részben sem megtéríteni az egyetemleges adóstársai által a hitelezőknek kifizetett összegeket. Ha pedig a hitelező tőle hajtotta be a követelését, akkor jogosult azt teljes egészében visszaigényelni a vele egyetemlegesen felelős többi tagtól. 10 Végül érdemes kiemelni azt is, hogy az új Ptk. szemben a Gt ával nem tartalmazza a kizárási perre vonatkozó sajátos eljárási szabályokat. Ezeket a perjogi szabályokat az új Pp.-ben kell majd rendezni. Bodzási Balázs 9 Kisfaludi: i. m Kisfaludi: i. m
A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia
A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia A civil szervezetekkel kapcsolatos főbb jogszabályok Alaptörvény Ptk. Az egyesülési
A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből
A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből dr. Homolya Szilvia
Jogi személyek az új Ptk-ban - Vázlat D R. NEMESSÁNYI Z O LTÁ N P HD
Jogi személyek az új Ptk-ban - Vázlat D R. NEMESSÁNYI Z O LTÁ N P HD Emlékeztető: az új Ptk. társadalomképe Szociális elemekkel átszőtt, alkotmányosan védett piacgazdaság Magánautonómia 3 pillér Magántulajdon
AZ UTÓBBI IDŐSZAK TÖRVÉNYI VÁLTOZÁSAI: PTK., MT.
AZ UTÓBBI IDŐSZAK TÖRVÉNYI VÁLTOZÁSAI: PTK., MT. AZ ÚJ POLGÁRI TÖRVÉNYKÖNYV JELLEMZŐI A GAZDASÁGI JOG KÓDEXE Kódex jelleg erősítése A társasági jog, a nonprofit szektor jogának beemelése a törvénybe, modern
A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG
A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A JOGI SZEMÉLY ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI (A Ptk. 3:1. -3:48., az egyes jogi személyek átalakulásáról,
Tájékoztató közkereseti és betéti társaságokról /forrás:www.magyarország.hu/ A közkereseti és a betéti társaság jellege, fogalma Mindkét társasági forma személyegyesítő jellegű, vagyis a tagok személyes
Üzleti Jog I. Gazdasági társaságokra vonatkozó általános szabályok I. Bevezetés. Pázmándi Kinga
Üzleti Jog I. Gazdasági társaságokra vonatkozó általános szabályok I. Bevezetés Pázmándi Kinga Jogi személyekre vonatkozó szabályozás hatályos rendszere 2014. március 15.-étől Ptk.: Harmadik Könyv: Jogi
AKTUÁLIS VÁLTOZÁSOK A MUNKAJOG TERÜLETÉN
AKTUÁLIS VÁLTOZÁSOK A MUNKAJOG TERÜLETÉN ÚJ PTK SZERKEZETE 2013. évi V. törvény,nyolc könyv, 44%-a új, 33%-a módosításra került diszpozitivitás alapelve, imperatív szabályok 2013. évi CLXXVII. törvényt
A gazdasági társaság tagja korlátozott tagi felelősségének áttörése
A gazdasági társaság tagja korlátozott tagi felelősségének áttörése Szerző: Dr. Bori Beáta Pécs, 2013. október 5. I. Hitelezővédelem A jelenleg hatályos 2006. évi IV. törvény a gazdasági társaságokról
AZ UTÓBBI IDŐSZAK TÖRVÉNYI VÁLTOZÁSAI ÚJ PTK, MT
AZ UTÓBBI IDŐSZAK TÖRVÉNYI VÁLTOZÁSAI ÚJ PTK, MT ÚJ PTK SZERKEZETE 2013. évi V. törvény,nyolc könyv, 44%-a új, 33%-a módosításra került diszpozitivitás alapelve, imperatív szabályok 2013. évi CLXXVII.
Vállalati jog. Társulás szabadsága és annak korlátai. Konzultáció okt. 30 Pázmándi Kinga
Vállalati jog Konzultáció 2015. okt. 30 Pázmándi Kinga Társulás szabadsága és annak korlátai Fő szabályként bárki, aki személy, társulhat, és továbbtársulhat (külföldi, belföldi, természetes személy, szervezeti
Az elévülés szabályai
Az elévülés szabályai Szerző: Szimuly László 2013. október 31. Bevezetés A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény az elévülést a szerződés megszűnésének egyes esetei című fejezetben tárgyalja.
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUMA 3/2004. (VI. 17.) SZÁMÚ KOLLÉGIUMI AJÁNLÁSA A KÉSEDELMI ÉS AZ ÜGYLETI KAMAT EGYES KÉRDÉSEIRŐL
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUMA 3/2004. (VI. 17.) SZÁMÚ KOLLÉGIUMI AJÁNLÁSA A KÉSEDELMI ÉS AZ ÜGYLETI KAMAT EGYES KÉRDÉSEIRŐL A Szegedi Ítélőtábla Polgári Kollégiuma az illetékességi területéhez
A vezető tisztségviselők felelősségi viszonyai
A vezető tisztségviselők felelősségi viszonyai Dr. Pajor Dávid ügyvéd Ifj. dr. Nemessuri Péter tanácsadó Az előadás tematikája Kik a vezető tisztségviselők? Ügyvezetők, igazgatósági tagok, vezérigazgatók
A jog értünk van. Új társasági törvény (2006. évi IV. tv.) Új cégtörvény (2006. évi V. törvény)
A jog értünk van Új társasági törvény (2006. évi IV. tv.) Új cégtörvény (2006. évi V. törvény) Dr. Győri Enikő címzetes vezető tanácsos 2006. 05. 30. 2006. július 1-jétől - új társasági jogi törvény, cégeljárási
Tételek. A gazdasági társaságok közös szabályai. Általános rendelkezések 2009.02.11. 2009. Február 12.
Tételek A gazdasági társaságok közös szabályai 2009. Február 12. 15. A társasági jogi szabályozás funkciója 16. A szabályozási rendszer; A gazdasági társaságok fajtái 17. A Gt. általános rendelkezései;
A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG
A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG Az alábbi jogszabályok átfogó ismerete szükséges: - a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V.
Üzleti Jog I. Társasági jog 4. A gazdasági társaság szervei. A társaság szervezeti struktúrája Áttekintés
Üzleti Jog I. Társasági jog 4. A gazdasági társaság szervei Pázmándi Kinga A társaság szervezeti struktúrája Áttekintés A gazdasági társaság szervei: a társaság legfőbb stratégiai döntéshozó szerve ( taggyűlés
A FIZETÉSKÉPTELENSÉGI ELJÁRÁSOK EGYES VITÁS KÉRDÉSEI I. A CSŐDELJÁRÁS A P ÉCSI Í TÉLŐ TÁBLA P OLGÁRI K OLLÉGIUMA. 2010.El.II.C.17.
2010.El.II.C.17. A P ÉCSI Í TÉLŐ TÁBLA P OLGÁRI K OLLÉGIUMA A FIZETÉSKÉPTELENSÉGI ELJÁRÁSOK EGYES VITÁS KÉRDÉSEI I. A CSŐDELJÁRÁS BEVEZETÉS A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi
Hírlevél. Tartalom. 2014. évi 6. hírlevél 2014. április 4. További információért keressen minket:
Hírlevél 2014. évi 6. hírlevél 2014. április 4. Tartalom társaságokra (jogi személyekre) 2014. március 15-én hatályba lépett a 2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről ( új Ptk. ), amely kódex jelleggel
A gazdasági társaságok
A gazdasági társaságok Gazdasági társaságok (társas vállalkozások): olyan gazdálkodó szervezetek, amelyek üzletszerű gazdasági tevékenységet folytatnak, vagyonukat a tagok bocsájtják a társaság rendelkezésére,
1. számú nyilatkozat cégjegyzékszám:.) a... (a továbbiakban: ) 1. Büntetőjogi felelősségem tudatában akként nyilatkozom, hogy: (a) nek Budapest Főváros Önkormányzatával szemben nincs három hónapnál régebben
Juhász László A felszámolási eljárások egyes gyakorlati kérdései Tartalom 1. A gyakorlat és a felszámolási szabályozás
Juhász László A felszámolási eljárások egyes gyakorlati kérdései Tartalom 1. A gyakorlat és a felszámolási szabályozás 1.1. Igazolási kérelem a bejelentkezési határidő elmulasztása miatt 1.2. A hitelezői
TÁRSASÁGI SZERZŐDÉS. ÉARFÜ Észak-Alföldi Regionális Fejlesztési Ügynökség Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság
TÁRSASÁGI SZERZŐDÉS Az ÉARFÜ Észak-Alföldi Regionális Fejlesztési Ügynökség Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság társasági szerződésének egységes szerkezetbe foglalásáról, a 17. sz. módosítás
Gazdasági társaságok A gazdasági társaság alapításának, működésének szabályai 2014. március 15-től az új Polgári törvénykönyvben (Ptk.) találhatóak, de akiknél létesítő okiratot még nem módosították megfelelően,
Modern vagy konzervatív-e az új Ptk. Kötelmi Könyve?
Modern vagy konzervatív-e az új Ptk. Kötelmi Könyve? Bevezetés Előadásomat azzal a megállapítással szeretném kezdeni, hogy az új Ptk. vitathatatlanul igen kiemelkedő jogászi teljesítmény, amely nagy körültekintéssel
ELSŐ RÉSZ 1 / 16 2016.03.29. 10:49
1 / 16 2016.03.29. 10:49 2013. évi CLXXVII. törvény a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről 2016.03.24 9 2013. évi CLXXVII.
4. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez A KÖZKERESETI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA. Társasági szerződés
4. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez A KÖZKERESETI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően,
A biztosító mint hitelező és mint adós. Dr. Csőke Andrea
A biztosító mint hitelező és mint adós Dr. Csőke Andrea A biztosító mint hitelező A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (Cstv.) - Magyarországon + anyagi jogi szabályok
TERVEZET. 2012. évi. törvény
2012. évi. törvény a MÁV Általános Biztosító Egyesülettel kötött kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási szerződéseken alapuló kártérítési igények érvényesítésével kapcsolatos szabályokról 1. (1) A Magyar
Alapítói ( tulajdonosi ) határozat
Alapítói ( tulajdonosi ) határozat Melynél fogva alulírott Várfi András polgármester, mint a Gyomaendrőd Város Önkormányzatának törvényes képviselője kijelentem, hogy a Gyulai Törvényszék Cégbírósága előtt
Megoldás a gazdasági környezetünk tantárgyhoz készült feladatlaphoz (Vállalkozások alapítása, működtetése és megszűnése témakörben)
Megoldás a gazdasági környezetünk tantárgyhoz készült feladatlaphoz (Vállalkozások alapítása, működtetése és megszűnése témakörben) Készítette Szeidel Julianna 1. Mely állításokkal ért egyet a vállalkozásokkal
Tantárgyi útmutató /BA képzés 2010-2011 1. félév
Tantárgyi útmutató /BA képzés 2010-2011 1. félév Tantárgy megnevezése Vállalkozások jogi ismerete Tantárgy jellege/típusa: Szakalapozó Kontaktórák száma: 2 óra/hét Egyéni tanulási óra igény: 36 Vizsgajelleg:
AZ UTÓBBI IDŐSZAK TÖRVÉNYI VÁLTOZÁSAI A PTK., MT.
AZ UTÓBBI IDŐSZAK TÖRVÉNYI VÁLTOZÁSAI A PTK., MT. PTK. I. A POLGÁRI TÖRVÉNYKÖNYVRŐL SZÓLÓ 2013. ÉVI V. TÖRVÉNY Az új Ptk. megalkotásának folyamata Az új Ptk. elkészítésének célkitűzései magánautonómia
Jogi személyek általános szabályai; szövetkezet, alapítvány, egyesület az új Ptk.-ban-az új Ptké. és az ún. salátatörvény után
Jogi személyek általános szabályai; szövetkezet, alapítvány, egyesület az új Ptk.-ban-az új Ptké. és az ún. salátatörvény után Sárközy Tamás egyetemi tanár Új Ptk III. Könyve Kodifikációs történet: eredetileg
Dologi - és kötelmi jogi rendelkezések
3. sz. melléklet Dologi - és kötelmi jogi rendelkezések I. A Ptké-hez kapcsolódó javaslatok és észrevételek: 1) A Ptké. 53. -hoz: 1.1. Javaslat: A Ptké. 53. -a az alábbiak szerint módosul: 53. A Ptk. hatálybalépése

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság