text:
Jelenleg 31 bejegyzés található szeptember cimkével
A népszavazás jogorvoslati fórumai
A népszavazással kapcsolatos jogorvoslati eljárási rendszerben a Nemzeti Választási Bizottságnak, a Kúriának és az Alkotmánybíróságnak van meghatározó szerepe, hiszen adott esetben ezen intézményekhez fordulhatnak a kezdeményezők, ha nem értenek egyet az ügyükben hozott döntésekkel. A népszavazás külföldi és hazai gyakorlatáról szóló konferencia második felében a jogorvoslat lehetőségeiről beszéltek a szakemberek a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Ludovika főépületében.
A kötelező, alulról kezdeményezett népszavazás nagyon ritka Európában: van olyan ország, ahol erre lehetőség sincs, máshol pedig elég sok akadályon keresztül valósulhat meg a közvetlen demokrácia gyakorlásának ezen formája- mondta előadásában Prof. Dr. Varga Zs. András alkotmánybíró. A Pázmány Péter Katolikus Egyetem Jog- és Államtudományi Kar dékánjaként is tevékenykedő jogtudós történeti visszatekintésében felidézte a népszavazás magyarországi intézményrendszerének kialakulását. Varga Zs. András szerint az 1989-es ideiglenes alkotmánytól számítva lépésenként kellett az alkotmányos alapelvekkel és egyéb szabályokkal valamint a parlamentáris berendezkedéssel összhangba hozni a népszavazással kapcsolatos rendelkezéseket. Ebben alapvető szerepe volt az Alkotmánybíróságnak (AB), amelynek döntéseit a törvényhozó folyamatosan emelt be az alkotmányba. Ilyen volt például az, amikor az AB kimondta, hogy a képviseleti hatalomgyakorlás az elsődleges, a közvetlen hatalomgyakorlást pedig kivételesként kell kezeli. Az AB 2013-ban erősítette meg azt, hogy megkerülhetetlen a szerepe a népszavazással kapcsolatos jogorvoslati rendszerben, 2014-től pedig az alaptörvény alapján már a Kúria valamennyi döntését- így a népszavazással kapcsolatosakat is- felülvizsgálhatja a testület alkotmányossági szempontból. Az AB népszavazással kapcsolatos jogorvoslati tevékenysége során figyelemmel van a többi között az Alaptörvényben meghatározott tilalmi listára, amely felsorolja azokat a területeket, amelyekben nem rendelhető el népszavazás. Az alkotmánybíró hozzátette, hogy a népszavazás elrendelését követően a testület már nem vizsgálhatja az eredeti kérdést, és a kivételességre is oda kell figyelniük.
A Kúria és általában a bírói szervezet szerepéről beszélt a konferencián Dr. Balogh Zsolt bíró, aki elmondta, hogy 1997-től az Alkotmánybíróság, majd 2012-től a Kúria dönt abban a kérdésben, hogy ki lehet-e írni népszavazást a kezdeményezők által feltett kérdésekben. A Nemzeti Közszolgálati Egyetem címzetes egyetemi docense hozzátette: a semleges bírói szervezetnek sokszor kell erősen politikai vonatkozású kérdésekben is döntenie. Példaként hozta fel az 1989-es „négy igenes” népszavazást, valamint a 2008-as vizitdíjról és tandíjról szóló referendumot.
Az előadásban elhangzott, hogy a Kúria 2012. január 1-i megalakulásával párhuzamosan változtak a népszavazással kapcsolatos szabályok is, így például megszűnt a korábbi egynegyedes eredményességi küszöb, amelyet felváltott az 50 százalékos részvételi minimum. Megalakulásától számítva idén augusztus végéig összesen 72 döntést hozott a Kúria, ebből 48 volt érdemi, amiből 6 változtatta meg az NVB döntését. Balogh Zsolt érdekességképpen megjegyezte, hogy a hozzájuk érkezett ügyek közül 9 olyan kérdés is volt, amire a Kúria és az NVB is „rábólintott”, mégsem kezdődött el az aláírásgyűjtés az adott témában. A Kúria jogorvoslati tevékenysége során olyan szempontokat vesz figyelembe, mint a kérdés egyértelműsége, vagy hogy szerepel-e a téma az alaptörvénybe foglalt tiltott tárgykörök között. De vizsgálják azt is, hogy a referendumra szánt kérdés sérti-e a rendeltetésszerű joggyakorlás követelményét és az adott téma az Parlament hatáskörébe tartozik-e. Nem lehet népszavazást kiírni az alaptörvény megváltoztatására irányuló, a nemzetközi szerződésbe ütköző és a központi költségvetésre kihatással lévő ügyekben. Utóbbi esetében –jegyzete meg Balogh Zsolt - értelmezési problémák is felmerültek, így szerinte érdemes lenne a jogalkotónak átgondolni és egyértelműbbé tenni ennek szabályozását.
Balogh Zsolthoz hasonlóan Dr. Fábián Adrián, az NVB tagja is újragondolásra érdemesnek nevezte az Alaptörvény ezen részét. A tanszékvezető egyetemi docens szerint elgondolkodtató az is, hogy az NVI-hez eddig beérkezett mintegy 90 népszavazási kezdeményezés közül mindössze 5 olyan eset van, amelynél el is jutott az ügy az aláírásgyűjtésig. Szerinte a társadalom nagy része értetlenül áll ezelőtt és mivel a közvetlen demokratikus döntéshozatal legfontosabb intézményéről van szó, nem szabad félvállról venni ezt a kérdést. Fábián Adrián úgy véli, hogy a népszavazást szabályozó törvények nem túl szigorúak, a problémát az jelenti, hogy a tiltó és korlátozó rendelkezések egy része homályos megfogalmazású. Szerinte a jogalkalmazó szervek így ezeket a jogszabályokat a kelleténél szigorúbban értelmezik és alkalmazzák. Az NVB tagja szerint a kezdeményezők többségében úgynevezett slágertémákat (halálbüntetés, devizahitelezés, menekültügy) nyújtanak be népszavazásra, amelyek olyan komplexek, hogy egy esetlegesen eredményes referendummal sem lehetne megoldani azokat. Fábián Adrián elmondta az is, hogy eltolódott a súlypont a népszavazás lényegéről egy formális, adminisztratív jellegű eljárásra.
Cimkék: konferencia, szeptember, 2015
A nemzetközi mobilitás komoly szakmai lehetőség
A hallgatókat érő kulturális sokk, a nyelvi korlátok, az eltérő életszínvonal, az adaptációs nehézségek, a kreditek teljesítésétől való félelem, a bürokrácia adta nehézségek, az információ nem megfelelő mennyisége: ezek azok a legfontosabb problémák, melyekkel egy erasmusos diáknak szembe kell néznie - derült ki az Erasmus Staff Weeken, szeptember utolsó hetében. 11 külföldi felsőoktatási intézmény nemzetközi ügyekben illetékes adminisztratív munkatársa és oktatója képviseltette magát a háromnapos programon, melyet a Nemzeti Közszolgálati Egyetem és a Budapesti Corvinus Egyetem közösen rendezett. A résztvevők a találkozón a nemzetközi mobilitás aktuális kérdéseit vitatták meg és az Erasmus programhoz csatlakozó fogadó intézményekkel ismerkedtek.
A tanácskozáson résztvevői egyetértettek abban, hogy a mobilitás pozitívumai, mint a nemzetközi karrier lehetősége, a nyelvi készségek fejlődése, az önállóság, a problémamegoldó készség fejlődése, a barátságok, kapcsolatok kialakítása és az interkulturális kompetencia fejlesztése vezérlik a pályázó hallgatókat. A felmerülő nehézségekre a személyre szabott tanácsadás, a minőségi „vevőszolgálat” kifejlesztése lehet válasz. A nemzetközi mobilitásban kompetens munkatársak elérhetősége, az átlátható szabályozás, az elérhető tanácsadó szolgáltatás, az orientációs programok, az elszállásolással kapcsolatos kérdések, illetve az egyéb szervezeti egységek együttműködése kiemelten fontos mind a kimenő hallgatók segítésében, mind a bejövő hallgatók integrálásában. Olyan innovatív megoldások is felmerültek, mint egy interaktív „mobility application” létrehozása, vagy egy konverziós táblázat kialakítása a kreditelismerés megkönnyítésére. A problémák leküzdésére az intézmények feladatait mint szolgáltatásokat elemezték a résztvevők. Ezek között szerepelt a megfelelő weboldalak kialakítása, az alumni hálózat működtetése, a gyakorlati helyek szervezése, a közösségi média alkalmazása, pénzügyi kalkulátor létrehozása, hatékony front office működtetése, mobilitási nagykövetek kinevezése, illetve az aktívabb párbeszéd a tanárok és hallgatók között. Mindemellett a résztvevők egyetértettek abban is, hogy az intézményeknek egymással is kapcsolatban kell állniuk, szükség van a különböző fórumokra, illetve a hallgatókkal kapcsolatos visszajelzésekre a mobilitási programok fejlesztése érdekében.
A szakemberek úgy látták: a résztvevő intézményeknél különbség van a hallgatók nyelvi tesztelésében a pályázati szakasz során. A nyelvi felkészítés a küldő és a fogadó intézményt is érinti, mivel a nem megfelelő nyelvtudású hallgatók nem tudnak kellően részt venni a képzésben. A kiutazó diákoknak bizonyos intézmények külön felkészítő programot is tartanak. Van, ahol angol nyelvű rádióadás segíti az információáramlást, illetve a külföldi hallgatók beilleszkedését.
A tanácskozásokon olyan neves felsőoktatási intézmények is képviseltették magukat, mint a Brunel University vagy portugáliai Coimbra Egyetem. A hallgatóságnak a többi között előadást tartott Bokodi Szabolcs, a Tempus Közalapítvány Felsőoktatási Csoportjának vezetője, de találkozhattak Kis Norberttel, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem nemzetközi ügyekért felelős rektorhelyettesével is.
A Közigazgatás-tudományi Karon rendezett workshop keretében a résztvevők két csoportra osztva, az úgynevezett “action learning” módszerét használva analizáltak egy-egy, a saját intézményüknél tapasztalt problémát.
Cimkék: erasmus, szeptember, 2014
E-tananyaggal a szaktudásért, az elhivatottságért
Az új szemléletű, magas színvonalú önkormányzati igazgatás naprakész, magas szaktudású, elhivatott köztisztviselőkre épít - mondta dr. Gasparics Emese önkormányzatokért felelős helyettes államtitkár szeptember 26-án Debrecenben, a Képzés a konvergencia régiókban lévő önkormányzatoknak című, uniós finanszírozású projekt konferenciasorozatának első állomásán. A Nemzeti Közszolgálati Egyetem által koordinált program az új közszolgálati életpályához, valamint a teljes magyar közigazgatás megújításához egyaránt hozzájárul.
A rendezvényen Dr. Méhes Tamás, az NKE Vezető- és Továbbképzési Intézet Átképző- és Szakirányú Továbbképzési Központjának vezetője azt a partneri együttműködést hangsúlyozta, amelynek kereteit ez a projekt teremti meg és amelynek eredményeképpen egy egészen újszerű módszertannal megalapozott képzési forma jön létre a Nemzeti Közszolgálati Egyetem, a partneregyetemek, a munkáltatók és a tisztviselők közreműködésével. Prof. Dr. Szabadfalvi József, a Debreceni Egyetem Állam- és Jogtudományi Karának dékánja köszöntőjében emlékeztetett arra az együttműködési megállapodásra, amelyet az NKE és a Debreceni Egyetem 2013 tavaszán kötött, s amelynek köszönhetően sor kerülhetett a mostani rendezvényre. Kiemelte, hogy az Állam- és Jogtudományi Kar oktatói 21 e-learning tananyag elkészítésében vettek részt, továbbá számos jelenléti képzésben is közreműködtek.
A Nemzeti Közszolgálati Egyetemen 2013 januárjában indult el a „Képzés a konvergencia régiókban lévő önkormányzatoknak” című, uniós finanszírozású projekt. A program a közszolgálati továbbképzési rendszer fejlesztését segíti elő annak érdekében, hogy az önkormányzati köztisztviselők gyorsan és eredményesen tudjanak alkalmazkodni a modern közigazgatás igényeihez. A projekt keretében 6 e-tananyag fejlesztésére került sor, amelyek több mint 19.000 önkormányzati tisztviselő egyéni képzési tervébe épültek be. Az új közigazgatási életpályát támogató továbbképzési rendszer nemcsak hiánypótló, modern tematikájú, de munkaidő kímélő módszer is egyben. A projekt keretében kidolgozott, új e-tananyagok bemutatására a Nemzeti Közszolgálati Egyetem, öt társegyetemmel együttműködve konferenciasorozatot szervezett, amelynek állomásai: Debrecen, Miskolc, Pécs, Szeged és Győr.
A múlt héten indult konferenciák elsődleges célja, hogy az ország öt „pólus” egyetemét, mint közreműködő továbbképzési helyszíneket bevonja a projektbe. Így a tisztviselők a lakóhelyükhöz közel kapnak lehetőséget arra, hogy az adott tudást megszerezzék. Másrészt a résztvevők a régiójuk helyi sajátosságait megismerve találkozhatnak a tananyagok gyakorlati értékével. A tananyagok szerzői, a helyi oktatók és szakértők előadásai segítik őket abban, hogy elméleti tudásukat lokális, gyakorlati példák megismerésének segítségével mélyítsék el. A konferencia témái a következők: konfliktusmenedzsment, szervezetfejlesztés, településfejlesztés, modernizáció, urbanizáció, feladatellátás.
A rendezvényeken elhangzottakról online és nyomtatott formában megjelenő konferenciakötetek készülnek majd, amelyek felkerülnek az NKE honlapjára. Az egyetem nagy hangsúlyt fektet arra, hogy azok a köztisztviselők is megismerhessék az előadások tartalmát, akik nem tudtak jelen lenni a konferencián. Az NKE ezért a tananyagokat tartalmazó linket elektronikusan megküldi valamennyi érintettnek, akik az e-tananyagokat felvették egyéni képzési tervükbe.
A konferenciasorozat a „Képzés a konvergencia régiókban lévő önkormányzatoknak” című, uniós finanszírozású (ÁROP 2.2.22-2013-2013-0001) projekt keretében szervezik meg.
Cimkék: konferencia, szeptember, 2014
Lépés a kutatói utánpótlás biztosításáért
A Nemzeti Közszolgálati Egyetem Doktorandusz Önkormányzata kiemelt feladatának tekinti az Egyetem doktoranduszainak tudományos életében való aktív részvételt, valamint megalkotni mindazt, amivel a tudományos életpályamodell egy szakaszaként lehet aposztrofálni a doktorandusz képzést. Ezt elősegítendő az Önkormányzat az Egyetem szellemiségének megfelelően kívánja összeegyeztetni a hivatásrendek közötti hatékony együttműködést és kommunikációt. Ennek egyik kiemelt mérföldkövének tekinthető az a szeptember 17-én megvalósult megbeszélés, ahol a Doktorandusz Önkormányzat három, az Egyetemtől független, de témájában szorosan kapcsolódó doktorandusz szervezettel kötött többoldalú együttműködési megállapodást, amelyben lefektették közös szakmai együttműködésük alapjait.
A tudományos életpályamodell megalkotásának részeként a Doktorandusz Önkormányzat hasonlóképpen együttműködési megállapodást írt alá a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Egyetemi Hallgatói Önkormányzatával (EHÖK). A közös munka célja bemutatni és hívogatóvá tenni a fiatalabb hallgatók számára a tudományos életpályát.
A kerekasztal megbeszélés meghívott vendégeként jelen volt Dr. Janza Frigyes ny. r. vezérőrnagy, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Fenntartói Testületének ügyvivője illetve a Magyar Rendészettudományi Társaság főtitkára és Prof. Dr. Padányi József dandártábornok a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Stratégiai és intézményfejlesztési- és megbízott tudományos rektorhelyettese, akik tanácsaikkal és ötleteikkel segítették az Önkormányzatok és doktorandusz szervezetek együttműködését, illetve az Egyetem részéről a kezdeményezés támogatásáról biztosították az aláírókat.
A többoldalú együttműködési megállapodás aláírásában részt vevő szervezetek és képviselőik a következők voltak Juhász Lilla Mária, a Doktoranduszok Országos Szövetségének Közigazgatás - Tudományi Osztályának (DOSZ KTO) elnöke, Berki Gábor, a Doktoranduszok Országos Szövetségének Hadtudományi Osztályának (DOSZ HTO) elnöke, dr. Szilvásy György Péter, a Rendészettudományi Doktoranduszok Országos Egyesületének (RDOE) elnöke, Simon Balázs, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Egyetemi Hallgatói Önkormányzat (NKE EHÖK) elnöke és Kiss Dávid, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Doktorandusz Önkormányzatának (NKE DÖK) elnöke.
A megállapodás a közszolgálat három hivatásrendjének kutatói utánpótlását kívánja megalapozni és segítségével elindítani egy olyan munkát, ahol a Doktorandusz Önkormányzat és az együttműködő szervezetek megteremtik a doktoranduszok számára azt a közeget, ahol a tudományos munka nem csak a doktorandusz éveket jelenti, hanem olyan jövőképet, olyan életpályát társít a doktori képzéshez, ahol annak három éve csak egy kezdeti állomást jelent. Ehhez eszközként használva fel a tudományos konferenciákat és rendezvényeket. A célkitűzés megvalósulásában jelentős szerepet játszik a Doktoranduszok Országos Szövetségének két osztálya, a Rendészeti Doktoranduszok Országos Egyesülete, valamint az Egyetemi Hallgatói Önkormányzat, ahol elérhetőek azok a fiatal hallgatók, akik az életpálya alapjául szolgáló megfelelő szellemi alapanyagot biztosíthatják.
Cimkék: szeptember, 2014
Államtudományi intézetet hozna létre az NKE
„A Jó Állam Kutatóműhely célkitűzése, szellemisége illeszkedik a Nemzeti Közszolgálati Egyetem azon törekvéséhez, hogy elmélyítse az államtudományokhoz kapcsolódó kutatásokat és hozzájáruljon a Jó Állam, a jó közigazgatás és a közszolgálathoz kapcsolódó ismeretek bővítéséhez és azok gyakorlatba történő átültetéséhez„ – mondta Dr. Kaiser Tamás, az NKE Jó Állam Kutatóműhelyének vezetője a Nemzeti közszolgálati Egyetem Ludovika Főépületében megrendezett, a kutatóműhely által készített „A Jó Állam mérhetősége” című tanulmánykötet bemutatóján. A kötet Dr. Kaiser Tamás és Dr. Kis Norbert, az NKE továbbképzési és nemzetközi rektorhelyettesének szerkesztésében jelent meg az ÁROP – 2.2.21-001 „Tudásalapú közszolgálati előmenetel” című projekt keretében. Kaiser Tamás elmondta, hogy előreláthatólag jövő év tavaszára elkészül a Jó Államról szóló első jelentés.
Prof. Dr. Patyi András, az NKE rektora az eseményen arról beszélt, hogy a Jó Állam Kutatóműhely az egyetemen belül egy projekt alapon működtetett tudós közösség. Az intézmény rektora előadásában utalt arra, hogy fő célkitűzésük, - amelyet az egyetem négy fenntartó minisztere is támogat, - hogy a Jó Állam Kutatóműhely egy állandó szervezeti egységgé váljon az egyetemen. Patyi András hozzáfűzte, hogy a közeljövőben döntés születhet egy államtudományi intézet létrehozásáról, amelynek az oktatás és a képzésfejlesztés mellett elsősorban a kutatás, illetve a kutatásszervezés lenne a feladata.
Dr. Kovács Zoltán, a Miniszterelnökség területi közigazgatásért felelős államtitkára a Jó Állam mérhetősége című tanulmánykötetet bemutató hozzászólásában felidézte a Magyary Zoltán Közigazgatás-fejlesztési Program alapján, 2010-ben megkezdett közigazgatási átszervezés eredményeit. Ezek közül kiemelte a Nemzeti Közszolgálati Egyetem létrehozását is, amelyben olyan komplex, az államtudományok és az állam működtetésével kapcsolatos képzés valósul meg, amelyre korábban nem volt példa. A tanulmánykötet bemutatása kapcsán az államtitkár elmondta, hogy az egyik legfontosabb mérőszám az ügyféli elégedettség és az emberek akkor bíznak az államban, illetve a kormányzatban, ha biztonságban érzik magukat, ha az állam meg tudja védeni őket. Kovács Zoltán hozzáfűzte, hogy az NKE Jó Állam Kutatóműhelyétől elsősorban azt várják, hogy segítse a felesleges szabályok és feladatok kivezetését a jogrendszerből.
Az eseményen „A Hatékony közszolgálat és jó közigazgatás – nemzetközi és európai dimenziók” című kötetet Prof. Dr. Torma András, a Miskolci Egyetem rektora mutatta be, aki elmondta, hogy a mű alapkérdése az, hogy összehangolható-e az államra háruló feladatok sokszínűsége az egyre csökkenő forrásokkal.
A rendezvényen a Good Governance (Jó Kormányzás) című angol nyelvű kötetről annak szerkesztője, Kaiser Tamás beszélt a résztvevőknek. Elmondta, hogy többféle jó kormányzás létezik ágazatonként, szakpolitikánként, döntéshozatali szintenként, sőt nemzeti, illetve nemzetközi dimenziónként változó tartalommal.
Az esemény zárásaként Szentkirályi-Szász Krisztina vezérigazgató asszony mutatta be a Nemzeti Közszolgálati és Tankönyv Kiadót. A kiadó vezetője elmondta, hogy a gondozásukban megjelent és az előzőekben bemutatott kötetetek jól szemléltetik azt, hogy a jó állam nem egyenlő a jó közigazgatással. Szerinte az alapvető kérdés az, hogy mekkora a bizalom a lakosság és a közigazgatás, illetve a közigazgatás és a politika között. Emellett szólt arról is, hogy számtalan olyan kötetet jelentettek meg, amelyek hasznosak lehetnek a közszolgálati szereplők számára és kiemelte, hogy 2014-ben a Nemzeti Közszolgálati Egyetemmel együtt hatvan kötetet készít el a kiadó.
A tanulmánykötet az ÁROP – 2.2.21-001 „Tudásalapú közszolgálati előmenetel” című uniós projekt keretében jött létre.
Cimkék: bemutató, szeptember, ÁROP, 2014
A letelepedés szabadsága az EU-ban
„A letelepedés szabadsága az Európai Unióban – kereskedelmi jog 10 évvel a csatlakozás után” címmel rendeztek a napokban konferenciát a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Ludovika Főépületében. Az eseményen egyetemi professzorok, oktatók, valamint gyakorló szakemberek (ügyvédek, bírák) fejtették ki a témával kapcsolatos gondolataikat.
A rendezvényt Dr. Kis Norbert, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem továbbképzési és nemzetközi rektorhelyettese nyitotta meg, aki a többi között elmondta, hogy az egyetem számára nagy megtiszteltetés, hogy helyt adhat ennek a rangos szakmai konferenciának, amelynek kereskedelmi jogi témái e falak között rendhagyóak.
A rendezvény előadás-korreferátum rendszerben zajlott. Prof. Dr. Menyhárd Attila, az Eötvös Lóránd Tudományegyetem Állami és Jogtudományi karának tanszékvezető egyetemi tanára „A társasági jog harmonizációjának lehetőségei és korlátai" címmel tartott előadást, amelyben a harmonizált jog főbb irányairól, így az információs modellről, a hitelezővédelemről és a kisebbségvédelemről beszélt. Menyhárd Attila szerint a harmonizált társasági jog részlegessége számos negatív következménnyel járhat, amely jogbizonytalanságot eredményezhet. Dr. Gombos Katalin, kúriai bíró, a Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Karának egyetemi docense előadásában az Európai Bíróság jogfejlesztő gyakorlatáról szólt az európai társasági jog szemszögéből. Ez azért is volt érdekes, mert Gombos Katalin, az európai társasági jog egyik meghatározó EB előzetes döntését (a Cartesio-ügy) előterjesző bírói tanács tagja volt. A gyakorlati korreferátor dr. Klenanc Miklós a harmonizált európai székhelyáthelyezésről mondta el gondolatait.
Prof. Dr. Kisfaludi András, egyetemi tanár, az ELTE általános rektorhelyettese „A társaságok minimális tőkéjére vonatkozó szabályozás funkciója és hatékonysága” című előadásában a többi között a korlátozott felelősség és a társaságok kockázatairól, a felelősségben rejlő kockázat kezelésének lehetséges eszközeiről, valamint a minimum tőke szabályozás hatásairól és jövőjéről beszélt. Ehhez kapcsolódó gyakorlati dilemmákat és tapasztalatokat osztott meg a közönséggel Dr. Illés István, ügyvéd, a Réti, Antall és Társai Ügyvédi Iroda munkatársa, aki a tőkeminimumnak a gazdasági társaságok működésére gyakorolt hatásáról beszélt. A tőkerész tulajdonosához kapcsolódó speciális normatív és morális témákat érintette Dr. Auer Ádám, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem tudományos referense „A részvényes jogi pozícionálása – elvárások és lehetőségek” címmel tartott korreferátumában.
„Újabb aranyrészvény ügyek az Európai Bíróság gyakorlatában” címmel hangzott el az utolsó, harmadik referátum, amelyben Dr. Szabados Tamás, az ELTE ÁJK egyetemi adjunktusa az Európai Bíróságnak a kilencvenes évek második felében, illetve a kétezres évek első évtizedében számos aranyrészvény ügyben hozott döntéseivel foglalkozott. Szabados Tamás szerint ezekből az ítéletekből az derül ki, hogy az államnak juttatott különleges jogosítványok ellentétesek a tőke szabad mozgásával. Hozzáfűzte, hogy érdemes megvizsgálni azt, hogy az Európai Bíróság mi alapján dönt a tőke szabad mozgása, illetve a letelepedés szabadsága rendelkezéseinek alkalmazása mellett. Prof. Dr. Papp Tekla, az NKE egyetemi tanára a „Timeshare-t megtestesítő részvény: fény az alagút végén?” elnevezést viselő előadásában mondta el gondolatait a résztvevőknek, valamint dr. Balog Balázs a Réti, Antall és Társai Ügyvédi Iroda ügyvédjelöltje a témát magyar kontextusba helyezve „Aranyrészvény – az új Polgári Törvénykönyv tükrében” címmel osztotta meg gondolatait.
Az eseményen Dr. Horváth Dóra mondott zárszót a konferencia megrendezését támogató Réti, Antall és Társai Ügyvédi Iroda képviseletében.
Az NKE-n is egyre népszerűbb a Kutatók Éjszakája
Kovács Lajos Gyilkos elmék a krimi-sorozatban és a való életben című előadása vonzotta a legtöbb látogatót a Nemzeti Közszolgálati Egyetem három karán megrendezett Kutatók Éjszakáján. Az NKE az országos programsorozathoz számos, a laikus közönségnek szánt előadással csatlakozott. Népszerű volt még a többi között a hírszerzés működéséről, az ukrán válságról, a Falkland-szigetekért vívott háborúról, a pártok választási ígéreteinek mérhetőségéről és a börtöntetoválásokról szóló előadás.
A tavalyi részvételt 40%-kal meghaladva, összesen 1433-an voltak kíváncsiak az ismeretterjesztő programokra. A közönség soraiban a legnépesebb korosztály a 18-30 év közöttieké volt, de akadt egy- és nyolcvanéves érdeklődő is. Az előadások teljes spektrumában mutatták be az egyetem karain folyó oktatási, kutatási tevékenységet. Az intézmény munkatársai több esetben kötetlenebb formában folytatták a beszélgetést a publikummal, amikor vége lett az előadásnak.
Az előadók és a közönség soraiban helyet foglalók közül is többen jelezték: 2015-ben is itt a helyük.
Cimkék: Kutatók Éjszakája, szeptember, 2014
Kínai kutatók a Nemzetközi Intézetnél
A Kínai Jelenkori Nemzetközi Kapcsolatok Kutatóintézetének delegációja járt múlt héten a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Nemzetközi Intézetében. A látogatásra egy Magyarország mellett Szerbiát és Csehországot is érintő szakmai kutatói körút keretében került sor, amelynek Budapest volt az első állomása.
A kínaiak négyfős delegációját Feng Zhongping, a kutatóintézet államtitkári rangú alelnöke vezette, aki egyben az Európai Tanulmányok Intézetének vezetője is. A találkozón a kínai delegációt dr. Kis Norbert továbbképzési és nemzetközi rektorhelyettes köszöntötte a Nemzeti Közszolgálati Egyetem vezetése részéről, majd röviden bemutatta az NKE-t és annak nemzetközi intézetét a vendégeknek. Ezt követően a kínai kutatók több mint kétórás konzultációt folytattak a Nemzetközi Intézet Stratégiai Védelmi Kutatóközpontjának, a Kínai Közigazgatás-, Gazdaság- és Társadalomkutató Központ, valamint az NKE Hadtudományi és Honvédtisztképző Karának munkatársaival. A résztvevők véleményt cseréltek az ukrajnai válságról és ebben Oroszország szerepéről. A magyar szakemberek tájékoztatást adtak a magyar gazdaság helyzetéről és a hazánkban zajló politikai reformokról, Magyarország és az EU viszonyáról, illetve a keleti nyitás politikájáról. A kínai delegáció tagjai az orosz-kínai, valamint a kínai-japán kapcsolatokról beszéltek. A konzultáción a jövőbeni együttműködés lehetőségeiről is véleményt cseréltek a résztvevők.
Cimkék: nemzetközi, szeptember, 2014
Heti gondolat - Abraham Maslow
„Azok az emberek, akik csak a kalapáccsal tanultak meg jól bánni, minden problémát egy-egy szögnek látnak.”
Abraham Maslow az ’50-es években Carl Rogers kollégájával közösen kidolgozta az ún. humanisztikus személyiség-pszichológiai irányzatot, válaszul az akkoriban divatos pszichoanalízis és behaviorizmus hiányosságaira. Az irányzat számos újítása mellett elkülönítette, és hierarchikus rendbe foglalta az ember szociális szükségleteit. Napjainkban is ismerősen cseng a Maslow-féle önmegvalósítás, helyesebben mondva önaktualizáció fogalma, csakhogy nem abban az értelemben, ahogy azt Maslow annak idején meghatározta. Az önmegvalósítás a Maslow-piramis csúcsa, az emberi élet célja, a személy saját tehetségének és alkotó képességének kibontakoztatása, és nem a másokon átgázoló önzés vagy az alaposan félreértelmezett individualizmus.
Maslow az egészséges, növekedés-motivált személy karakterisztikus jegyeit is megfigyelte: az önmagát megvalósító ember pontosan észleli a valóságot, átlátja a helyzeteket, autonóm személyiség, aki nem szolgáltatja ki magát a körülményeinek, találékony, kreatív, és képes szemléletét állandóan megújítani. Az önmegvalósító személy eszköztára bizonyosan nem szűkül le a kalapácsra.
Abraham Maslow 1908. április 1-én, tanulatlan orosz zsidó bevándorlók gyermekeként született az amerikai Brooklynban, elsőszülöttként a hét gyerek közül. Apja nyomására jogi egyetemre iratkozott be New Yorkban, de hamar kiábrándult belőle, és úgy döntött, hogy pszichológiát fog tanulni, így átiratkozott a Wisconsin Egyetemre, ahol a híres Harlow professzor tanítványaként főemlős-megfigyeléseket folytatott.
1931-ben szerezte meg egyetemi diplomáját, majd 1934-ben a majmok közötti dominancia-viszonyok kialakulásáról írta meg doktori disszertációját. Maslow a PhD fokozat megszerzése után egy évvel New Yorkba, a Columbia Egyetemre ment, itt került szoros kapcsolatba Alfred Adlerrel is. 1937-től kezdődően 14 éven át a Brooklyn College-ban tanított, majd 1951-től 1969-ig a Brandeis Egyetem professzora, a Pszichológia Tanszék vezetője volt. Carl Rogersszel közösen indították el a humanisztikus pszichológiai mozgalmat, és egyben ők voltak azok, akik egy idő után ezt is kevésnek érezték az emberben rejlő lehetőségek leírására, ezért a 60-as évek végén továbbléptek a transzperszonális pszichológia felé. 1968-ban Maslow-t választották az Amerikai Pszichológiai Társaság elnökévé. Az 1969-ben induló Journal of Transpersonal Psychology szerkesztő bizottságának tagja lett; szintén ebben az évben a kaliforniai Menlo Park Laughlin Alapítványához csatlakozott, és itt tevékenykedett 1970-ben bekövetkezett haláláig.
Abraham Maslow 1943. július elsején publikálta „A Theory of Human Motivation” című tanulmányát. Ebben a cikkben írta le a később róla elnevezett, piramis alakban vázolt, híressé vált tézisét, miszerint az emberi motivációs tényezők egymásra épülnek: a piramis legalsó szintjén az alapvető élettani szükségletek, mint például az éhség, szomjúság stb. helyezkednek el, majd a piramis csúcsa felé haladva egyre magasabb rendű motívumokkal találkozunk. Maslow szerint a piramis különböző szintjein található szükségletek csak akkor lépnek fel, ha az alattuk lévő szükségletek részben kielégítettek. Például a piramis második szintjén található biztonság iránti szükséglet csak akkor lép fel, ha az alsó szinten lévő fiziológiai szükséglet részben kielégített. A piramis csak az emberre jellemző szükségleteket is tartalmaz, ilyen a megbecsülés, a kognitív, az esztétikai és az önmegvalósítás szükséglete. Az önmegvalósítás alatt a bennünk lévő lehetőségek kiteljesedését érti. A Maslow által elképzelt hierarchia azonban nem minden esetben érvényesül, például ez a rendszere a motivációknak nem magyarázza meg az éhező tudósok, vagy az éhségsztrájkot folytatók viselkedését, akik alapvető szükségleteiket alárendelik egy magasabb szükségletnek. A Maslow-piramis (vagy Maslow-szükséglethierarchia) a motivációkutatás egyik alaptétele lett.
Hans-Jürgen Quadbeck-Seeger: Csak a változás állandó, Idézetek és gondolatok innovatív vezetők számára, Budapest, KJK-KERSZÖV Jogi és Üzleti Kiadó, 2003.
http://hu.wikipedia.org/wiki/Abraham_Maslow
http://ursuslibris.hu/maslow-eletrajz/
http://index.hu/tudomany/2013/07/01/hetveneves_a_maslow-piramis/
http://old.ektf.hu/hefoppalyazat/pszielmal/maslow_motivcis_piramisa.html
old.btk.pte.hu/tanszekek/pszichol/letolt/aszemelyisegfenomenologiai.doc
Cimkék: gondolat, idézet, szeptember, 2014
Tisztelgés a méltó elődök előtt
Jubileumi díszoklevél-és díszemléklap-átadó ünnepséget rendeztek szeptember 24-én, 25-én és 26-án a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Ludovika Főépület kápolnájában, ahol összesen 271 fő vehette át vas, gyémánt, arany és rubin díszoklevelét, az ötven, hatvan, hetven évvel ezelőtti tisztavatásuk emlékére.
A háromnapos ünnepségsorozat első napján a Zrínyi Miklós Katonai Akadémián, valamint az Egyesített Tiszti Iskolán 50 éve végzettek jubileumi arany díszoklevelet, a Honvéd „Killián György” Repülő Hajózó Tiszti Iskolán 60 éve felavatott tisztek pedig díszemléklapot vehettek át Prof. Dr. Szendy István ezredestől, az NKE Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar oktatási dékánhelyettesétől. Az eseményen részt vett Dr. Orosz Zoltán altábornagy, a Honvéd Vezérkar főnökhelyettese, Dr. Danku Csaba, a Miniszterelnökség helyettes államtitkára, illetve Dr. habil. Horváth Tibor ezredes, az NKE HHK Katonai Vezetőképző Intézetének igazgatója.
Prof. Dr. Szendy István, a HHK dékánhelyettese ünnepi köszöntőjében elmondta: “egy olyan korosztályt méltatunk, akik nélkül ma nem lenne, nem lehetne honvédség. „
Jubileumi arany díszoklevelet 68-an, míg díszemléklapot 57-en vehetettek át az ünnepségen. Az átadó után a jubilánsok nevében Rába Imre nyugállományú altábornagy mondott válaszbeszédet, aki megköszönte a méltató szavakat. Az ünnepség további részében Danku Csaba helyettes államtitkár, valamint Prof. Dr. Szendy István ezredes, a HHK oktatási dékán helyettese, a jubilánsok nevében pedig Dr. Orosz Zoltán altábornagy és Nagy László Gerő nyugállományú ezredes helyezték el koszorúikat az I. világháborús emlékműnél. Az eseményen az NKE Hungária körúti Campus egyes számú épületének falán új emléktáblát avatott Poroszlai Ákos nyugalmazott alezredes és Prof. Dr. Szabó Miklós nyugalmazott altábornagy. A táblát a Bolyai János Honvéd Alapítvány azért állíttatta, mert ebben az épületben működött a Magyar Királyi Honvéd Hadiakadémia, a Honvéd Hadiakadémia, a Zrínyi Miklós Katonai Akadémia, majd pedig a Nemzeti Közszolgálati Egyetem létrehozásáig a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem.
Szeptember 25-én az NKE Ludovika Főépület kápolnájában a Honvéd Hadi Akadémián hatvanöt éve, a Honvéd Akadémián hatvan éve, az Egyesített Tiszti Iskolán ötven éve végzettek jubileumi vas, gyémánt, arany díszoklevelet, a Kilián György Repülő Műszaki Tiszti Iskolán ötven éve, a Kossuth Tüzér Tiszti Iskolán hatvan éve, a Honvéd Vasvári Pál Repülő Szakképző Tiszti Iskolán hatvan éve felavatott tisztek pedig díszemléklapot vehettek át.
A jubileumi díszokleveleket és emléklapokat Dr. Boldizsár Gábor ezredes, a Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar dékánja adta át, aki a következőket mondta a jubilánsoknak: „Amikor tőlem idősebb, a történelem viharait átélt katonák előtt állok, mindig elszorul a szívem, s mindig arra gondolok, hogy ők bevégezték a szolgálatot, amire felesküdtek ötven, hatvan, hatvanöt évvel ezelőtt, azt teljesítették, teljesen mindegy, hogy milyen volt a politikai helyzet, kik voltak a szövetségesek és mi volt a biztonsági kihívás.”
A jubilánsok nevében Petró István nyugállományú ezredes és Fotul József nyugállományú alezredes mondott válaszbeszédet. A rendezvény folytatásaként a Ludovika téri I. világháborús emlékműnél koszorúztak.
Az esemény a Hungária körúti campuson folytatódott, ahol Bodnár Gyula, Mórocz István és Hegedűs Gyula nyugállományú alezredesek valamint Boldizsár Gábor dékán koszorúzták meg a Zrínyi szobrot.
Az eseménysorozat záró napján az NKE Ludovika Főépület kápolnájában rendezett ünnepségen összesen 51 fő vehetett át rubin díszoklevelet, akiket hetven éve végeztek a Magyar királyi Honvéd Tisztképző Akadémiákon. Az eseményen Dr. Boldizsár Gábor köszöntője és az oklevelek átadása után vitéz Dr. Palágyi Tivadar nyugállományú alezredes mondott válaszbeszédet a jubilánsok nevében. Az eseményen részt vett Dr. Boross Péter egykori miniszterelnök, a Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottság elnöke, valamint Schmittné Makray Katalin asszony, zászlóanya, aki a Magyar Honvédség Ludovika Zászlóalj honvéd tisztjelöltjeinek lelki patrónusa. Az ünnepség zárásaként koszorúkat helyeztek el a Hősök folyosóján, majd a Ludovika téren álló I. világháborús emlékműnél. A rendezvényen közreműködött a Magyar Honvédség Légierő Zenekar Veszprém.
Az ünnepség szervezésében részt vett a Bólyai János Honvéd Alapítvány, a Honvéd Hagyományőrző Egyesület, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Hadtudományi és Honvédtisztképző kara, valamint az Egyetem Alumni Közössége.
Cimkék: HHK, alumni, jubileum, szeptember, 2014
Kávézzon a beteg gyerekek gyógyulásáért!
Számos hazai cég és intézmény mellett a Nemzeti Közszolgálati Egyetem is csatlakozott az Országos Köszikávé Naphoz. A programban résztvevő szervezetek az akcióval az az első hazai gyermekhospice ház, a Dóri Ház működését támogatják.
A Köszikávé Nap egy angliai, rákbetegeket támogató szervezet, a Macmillan Cancer Support kampányának mintájára létrehozott országos akció. Célja, hogy elősegítse olyan közösségi összejövetelek megtartását, amelyeken pénzbeli adományok gyűjthetők a Dóri Ház fenntartásához. A szervezők az országos akció keretében arra kérik a csatlakozó intézmények - így a Nemzeti Közszolgálati Egyetem - munkatársait, hogy az amúgy is elfogyasztott kávéjuk, üdítőjük vagy süteményük árával támogassák a nemes kezdeményezést. Erre szeptember 26-án, pénteken, a Ludovika Főépület büféjében lesz lehetőségük, ahol az erre a célra elhelyezett perselybe kérjük bedobni a felajánlott összeget.
Az így összegyűlt adományokat a Dóri Házat működtető Szemem Fénye Alapítványhoz juttatjuk el.
Az alapítványról további információ: http://www.szememfenye.hu/
Post by Nemzeti Közszolgálati Egyetem.
Kínai nyelvvizsga központ lehet az NKE-n
Akkreditált kínai nyelvvizsgaközpont jöhet létre hamarosan a Nemzeti Közszolgálati Egyetemen. Várhatóan ez is része lesz egy újabb kínai társintézménnyel készülő együttműködési megállapodásnak - derült ki a Pekingi Nyelvi és Kulturális Egyetem küldöttségével, az NKE Ludovika Főépületében folytatott szeptember 19-i tárgyalásokon. A HSK a világon a legelterjedtebb kínai nyelvvizsgáztatási rendszer, amely Kína saját fejlesztésű nyelvvizsgarendszere.
A megbeszéléseken felvetődött az a lehetőség is, hogy Konfuciusz Intézetet hozzanak létre a Nemzeti Közszolgálati Egyetemen, ehhez a kínai partner támogatásáról biztosította az NKE-t. Oktatók, hallgatók és kutatók cseréjét is felvetette Dr. Kis Norbert továbbképzési és nemzetközi rektorhelyettesnek Li Yuming professzor, a Pekingi Nyelvi és Kulturális Egyetem szenátusának elnöke a kínai felsőoktatási intézmény részéről, akik közalkalmazottak, köz- és kormánytisztviselők esetleges kínai továbbképzését is felajánlották a tárgyalás során.
Kis Norbert a megbeszéléseken elmondta: a Konfuciusz Intézet létrehozásának gondolata nagy megtiszteltetés a Nemzeti Közszolgálati Egyetem számára. Az egyetem a lehetőségét a Fenntartói Testülettel közösen mérlegeli majd. Kis Norbert szerint az NKE felelőssége, hogy a magyar diplomaták megismerjék Kínát, az NKE ezen a téren is szeretne együttműködni a kínai társintézménnyel. Például szívesen fogadnak kínai szakembereket is a távol-keleti nyelv oktatására.
Li Yuming kínai látogatásra hívta az NKE delegációját, ahol a tervek szerint a két egyetem közötti konkrét együttműködési megállapodást is aláírják majd. A Nemzeti Közszolgálati Egyetem kiemelt figyelmet fordít a Kínával kapcsolatos oktató- és kutatómunkára, ezen belül a kínai nyelv oktatására is, amit bizonyít, hogy az intézmény rendelkezik speciálisan Kínával foglalkozó szervezeti egységgel. Félévenként több mint száz itteni hallgató tanul kínai nyelvet, folytat Kínával kapcsolatos egyéb stúdiumokat.
Minden évben többen, idén 16-an tanulnak az NKE hallgatói közül Kínában, egyéves ösztöndíjjal. Közülük tavaly ketten éppen a Pekingi Nyelvi és Kulturális Egyetemen folytattak tanulmányokat. Idén októberben ünnepeljük a magyar-kínai diplomáciai kapcsolatfelvétel 65. évfordulóját. Magyarország az elsők között ismerte el a Kínai Népköztársaságot és vette fel vele a diplomáciai kapcsolatot. Az NKE kiterjedt kínai kapcsolatokkal rendelkezik, számos kínai egyetemmel, kutatóintézettel folytat együttműködést. Ilyen a Minzu Egyetem, a Kelet-Kínai Jog- és Politikatudományi Egyetem, a Kínai Népi Rendőrségi Egyetem, a Kínai Kormányzati Akadémia, a Kínai Hadtudományi Akadémia és a Peking Egyetem.
Harmadik alkalommal vesz részt a Nemzeti Közszolgálati Egyetem a Kutatók Éjszakája nevű rendezvénysorozaton, amelyet egyszerre rendeznek meg az Európai Unió tagországaiban, szeptember 26-án.
Az egyetem három campusán összesen 45 előadást hallgathatnak meg az érdeklődők. Olyan érdekes témákról is szó lesz, mint a hírszerzés működése, a kiberháború magyarországi vonatkozásai, a magyar politikusok facebook szereplése vagy éppen a börtönvilág legjei. Az esemény célja, hogy közelebb hozza a fiatalokat a kutatói, tudósi életpályához, emberközelivé téve a tudományt és az azt művelőket minden érdeklődő számára.
Ez a rendezvény kiváló alkalom a Nemzeti Közszolgálati Egyetem bemutatkozására, amely által mindenki megismerkedhet a hivatásrendekkel és bepillantást nyerhet az egyetemen folyó kutatási portfólióba. A fiatalok így nagyobb kedvet kaphatnak arra, hogy az NKE-n folytassák tanulmányaikat, mint leendő közigazgatási szakember, katona, rendőr, katasztrófavédő vagy biztonságpolitikai szakértő.
A rendezvény főszervezője a Tempus Közalapítvány, az NKE-n zajló programokat az Egyetemi Központi Könyvtár szervezi. A magyarországi rendezvény támogatója Magyarország Kormánya, az Európai Unió Európai Szociális Alap valamint a Széchenyi 2020 program.
A részletes programok itt érhetőek el.
Illetve alább a képre kattintva:
Új dékánhelyettes a KTK-n
A 2015. évi Országos Tudományos Diákköri Konferencia (OTDK) állam- és jogtudományi szekciójának szakmai előkészítése és sikeres lebonyolítása az egyik legnagyobb tudományszervezési kihívás Dr. Fejes Zsuzsanna tanszékvezető, egyetemi docens számára, akit Prof. Dr. Patyi András rektor szeptember 15-től bízott meg a Közigazgatás-tudományi Kar dékánhelyettesi munkáinak ellátásával, a munkakörre vonatkozó pályázati kiírás lezárultáig.
Az OTDK a Nemzeti Közszolgálati Egyetem hagyományaihoz méltó tudományos verseny, amelynek jövő tavasszal a Közigazgatás-tudományi Kar és a Ludovika épülete ad otthont - mondta szerkesztőségünknek a megbízott dékánhelyettes. A Szegedi Tudományegyetemről érkező szakember szeretné, ha az NKE-s hallgatók is helyt állnának a megmérettetésen.
Fejes Zsuzsanna 2000-ben fejezte be tanulmányait Szegeden, az Állam- és Jogtudományi Karon. Diplomával a kezében ösztöndíjas doktoranduszként kezdte meg kutatói és oktatói pályáját. Eddigi pályája során mentorai olyan nemzetközileg is elismert szaktekintélyek voltak, mint Paczolay Péter, az Alkotmánybíróság elnöke és Trócsányi László, volt párizsi nagykövet, jelenlegi igazságügyi miniszter. Ők ajánlották a fiatal kutatót Patyi András rektor figyelmébe 2012-ben. Fejes Zsuzsanna kezdetben félállásban dolgozott a Közigazgatás-tudományi Karon, de mára már tevékenységének fő színhelye a Nemzeti Közszolgálati Egyetem. Igaz, Szegedre még visszahúzza a szíve, heti egy napot továbbra is ott tanít és alkot.
A tudományos és nemzetközi dékánhelyettesnek elsősorban a kari tudományszervezési feladatok ellátása, a tudományos rendezvények előkészítése és lebonyolítása, valamint a nemzetközi ügyek koordinálása lesz a kiemelt feladata. Emellett fontos kihívásnak tartja azt is, hogy nemzetközi szinten versenyképes kutatóegyetemi működés induljon el és valósuljon meg a kar tudományos életében. Az Államelméleti és Politikatudományi Tanszék vezetőjeként Fejes Zsuzsanna már több kari és karközi konferencia szervezésében vett részt és tanszékével bekapcsolódott az Egyetem Jó Állam Kutatóműhelyének munkájába is.
A szakember számára a tudományos és nemzetközi dékánhelyettesi megbízással járó feladatok nem újkeletűek, hiszen korábban Szegeden is végzett tudományszervező tevékenységet. Részt vett a politológia BA és MA szakok kidolgozásában, majd azok koordinátoraként tevékenykedett. Jelenleg is az Államelméleti és Politikatudományi Tudományos Diákkör tanszéki felelőse és a Kari Tudományos Diákköri Tanács tagja a Tisza parti városban.
A Magyary Zoltán posztdoktori ösztöndíjas szakember fő kutatási területei: az államelmélet, az Európai Unió államtani kérdései, a kormányzástan hagyományos és új elméletei valamint a többszintű kormányzás. Kiemelten foglalkozik az államszerkezet területi megoszlásának kérdéseivel, a határon átnyúló európai területi együttműködések témakörével, ebből írta doktori disszertációját. Fejes Zsuzsanna tevékenyen részt vesz az Európai Unió egyik intézményeként funkcionáló Régiók Bizottságának határokon átnyúló együttműködésekért felelős platformja munkájában.
A megbízott dékánhelyettes a szakmai közéletben is aktív szerepet vállal: a Magyar Jogász Egylet Közjogi és Közigazgatási Jogi Szakosztályának titkára, valamint a szegedi kötődésű jogászok által alapított Magyar Jog- és Államtudományi Társaság alelnöke.
A szabadidejében operát és színházat látogató, tenisszel és futással kikapcsolódó szakemberről így írt egyik diákja a markmyprofessor.com internetes oldalon: "Fiatalos, kedves, lendületes és nagyon korrekt. Igazságosan osztályoz, mindig ad javítási lehetőséget, és tényleg a leadott tananyagot kéri számon. Az előadásmódja érdekes, az anyag pedig nagyon hasznos, a nála tanultak szinte minden más órámon is előjöttek."
Cimkék: KTK, szeptember, 2014
Heti gondolat - Madách Imre
„Tehát csak álom volt, és vége van.
De nem mindennek. Az eszmék erősbek
A rossz anyagnál. Ezt ledöntheti
Erőszak, az örökre élni fog.
S fejlődni látom szent eszméimet,
Tisztúlva mindig, méltóságosan,
Míg, lassan bár, betöltik a világot.”
Szeptember 21-én ünnepeltük országszerte a Magyar Dráma Napját, annak emlékére, hogy 1883-ban ezen napon volt Madách Imre Az ember tragédiája című drámai költeményének ősbemutatója a Nemzeti Színházban.
A történelemben az eszmék mindig felülkerekednek az ember hétköznapi tragédiáján – ez Madách művének vázlatos története. Ám ha ez a mű ennyire banális, akkor hogy tudott klasszikussá válni? Miért lett a legtöbbször színpadra állított magyar dráma, és nehézkessége ellenére miért van az, hogy népszerűsége töretlen? Babits úgy vélte, hogy Madách sikerének titka éppen az, hogy művében a cél a gondolatiság, a filozófia, és nem a gyönyörködtetés. A költő pályáját ismerve tudjuk, hogy a művet a bukás, a szenvedés, a személyes kudarcok ihlették, de nem megszokott módon, vagyis „Madách nem menekült a kiábrándulás elől, hanem elmélyedt benne, és elmélyítette magában: filozófiát csinált belőle.” Nála az eszme „nem a kor eszméje volt, hanem minden korok eszméinek eszméje, az aktuálisok semmiségének örök aktualitása.” (Babits) A műalkotás tehát kérdez, a mindenkori olvasó pedig dilemmázik, újraolvas, vitatkozik az Úrral, Luciferrel, önmagával (!), és ebben a gondolkodási folyamatban teremt lehetőséget magának arra, hogy megélje emberi mivoltát.
Madách Imre Alsósztregován (ma Dolná Strehová, Szlovákia, Nagykürtösi járás) született 1823. január 20-án, ősi nemesi család sarjaként. Gyermekkorát szüleinek kastélyában töltötte, tanulmányait magánúton végezte, vizsgáit a váci piarista gimnáziumban tette le. 1834-ben elveszítette édesapját, ami annyira megviselte, hogy leginkább csak könyveiben lelte örömét, és ennek eredményeként autodidakta módon fejlesztve tudását szerteágazó ismereteket szerzett. A hat idegen nyelven (német, francia, szlovák, angol, latin, ógörög) tudó Madách 1837 őszén került a Pesti Egyetemre. Az első két szemeszterben bölcsészetet, majd a harmadiktól jogot hallgatott. Figyelemmel kísérte a folyóiratokat, és olvasta a kor legjelesebb magyar költőinek műveit. Évfolyamtársai közé tartozott Andrássy Gyula és Lónyay Menyhért is. Ekkor ismerkedett meg első szerelmével, a nála egy évvel fiatalabb Lónyay Etelkával, aki első verseinek ihletője, múzsája lett. Madách nem sokkal később, részben anyagi gondok, részben rossz egészsége miatt visszautazott Nógrádba, és ettől kezdve magánúton folytatta, és fejezte be egyetemi tanulmányait. 1841 végén tette le ügyvédi vizsgáját a Pesti Egyetemen, kötelező egyéves joggyakorlatát pedig Balassagyarmaton töltötte le. 1843-ban Nógrád megyében mint tiszteletbeli aljegyző közpályára lépett, ahol hamar kitűnt tehetségével.
Legkedvesebb barátja Szontágh Pál volt, aki a bátortalan és visszavonuló Madáchot bevitte a társasélet köreibe. A fiatal Madách 1844-ben táblabíró lett, később mint élelmezési főbiztos működött, de hivatalos elfoglaltsága mellett 1843-tól '48-ig élte irodalmi munkássága legtevékenyebb korszakát. Számos lírai költeményen, néhány elbeszélésen és esztétikai értekezésen kívül hat drámája készült el. Politikai cikkeket is írt, leginkább névtelenül a Csengery-féle Pesti Hírlapba, melynek centralista irányvonalát támogatta.
A költő 1843-ban ismerkedett meg Fráter Erzsébettel, Fráter Pál Nógrád megyei alispán unokahúgával, akit 1845 márciusában eljegyzett. Az esküvőt július 20-án tartották meg, majd a pár a Madách család csesztvei birtokán telepedett le. 1848. január 1-jén megszületett Aladár nevű gyermekük.
Madách 1847 elején Szontagh Pállal együtt tagja lett a gróf Teleki László által vezetett Ellenzéki Körnek, de 1848. március végén kiújult régi szívbaja, és Csetszvén betegeskedett, majd beállt nemzetőrnek, de egészségi állapota miatt nem tudott aktív résztvevője lenni a szabadságharcnak. A Madách család 48-49-es sorsa azonban sűrítetten foglalja össze azt a tragédiát, amely a szabadságharc hazafias nemességére rászakadt. 1849-ben a költő nővérét, Madách Máriát, annak első házasságából való tizenöt éves fiát, Huszár Józsefet és Mária második férjét, Balogh Károly honvéd őrnagyot Marosszlatina mellett (Erdélyben) román parasztok brutális kegyetlenséggel meggyilkolták. 1849-ben a költő öccse, Pál, aki Kossuth mellett működött, egy futárszolgálat következtében tüdőgyulladást kapott, és betegségébe belehalt október 1-jén. Károly öccse menyasszonyának apját pedig Haynau felakasztatta.
1849 őszén a költő Csesztvén felkelőket bújtatott, emiatt 1852 augusztusában elfogták és majdnem egy évig tartó vizsgálati fogságban volt. Ekkor írta meg Az ember tragédiája első változatát Lucifer címen. 1853. május 7-e körül, a bizonyítékok elégtelensége folytán, Madáchot a fogságból elbocsátották ugyan, de Pesten kellett felügyelet alatt maradnia. Idő közben még két lánya született: Jolán és Borbála. Végre augusztus 20-án hazamehetett, de a családi boldogság helyett nejének hűtlensége fogadta otthon, és házassága 1854-ben felbomlott. Madách ezután anyjánál élt. Keserű csalódása érzékenyen hatott lelkére, szívbaja is erősebben jelentkezett, de gyötrődéseit újabb történelmi és filozófiai tanulmányokkal és munkássággal igyekezett leküzdeni. 1853-54-ben politikai szatírákban öntötte ki keserűségét, ekkortájban írta Civilizátor című szatirikus vígjátékát is. 1856 és 1857 között megírta Az ember tragédiája második változatát, és a munka hatására kedélyállapota javult, ismét érdeklődni kezdett a közélet iránt.
1861-ben Madách tagja lett Nógrád megye választmányának, s egyúttal a megyei tisztújítás szavazatszedő küldöttségének is. Január 10-én Nógrád megye törvényszéki táblabírái közé választották, és tagja lett a Nógrád megye új közigazgatási rendszerének kidolgozására megalakított bizottságnak, valamint a megyei költségvetést kidolgozó választmánynak. Segédkezett a Nógrád megye népeihez intézett felhívás megszövegezésében, amely többek között a teljes jogegyenlőséget, a robot, a dézsma és a papi tized eltörlését, a községek önkéntes újraszervezését, az egyenlő közteherviselést hirdette. Később a balassagyarmati választókerület országgyűlési képviselőjévé választották. 1861. március 21-én elfogadta a balassagyarmati választókerület mandatumát, és az országgyűlésen a felirati vitában mint a határozati párt híve, jeles beszéddel tűnt fel. Június 26-án tagjává vált a nemzetiségi kérdéssel foglalkozó bizottságnak.
1861 nyarán magával hozta a fővárosba nagy művét, Az ember tragédiáját is, hogy kikérje róla Arany János véleményét. Arany a művet kiemelkedőnek tartotta, valamint felajánlotta segítségét Madáchnak kisebb nyelvi és verselési kérdésekben. 1862. január 12-e környékén látott napvilágot Az ember tragédiája első kiadása, és a mű megjelenése után a Kisfaludy Társaság 1862. január 30-án rögtön tagjává választotta a szerzőt. A Magyar Tudományos Akadémia 1863. január 13-án választotta levelező tagjai sorába, de Madách kiújuló betegsége miatt székfoglalóját már nem tarthatta meg.
1864 nyarán a költő a Parócához tartozó Imre-dombon belekezdett egy nyárilak megépítésébe, mert itt szeretett volna visszavonultan élni, de ezt a tervét már nem valósíthatta meg: 1864. október 5-én hunyt el szívelégtelenségben. Október 7-én szülőhelyén, a Madách-nemzetség sírboltjába helyezték örök nyugalomra.
Madáchról: http://mek.oszk.hu/01900/01925/html/menu_hu/authhu/index.html
Máté Zsuzsanna: Madách Imre, A poeta philosophus; Tanulmányok Az ember tragédiája esztétikumáról
http://mek.oszk.hu/04800/04875/04875.htm#5
Magyar Dráma Napja: http://jelesnapok.oszk.hu/prod/unnep/a_magyar_drama_napja
Madáchról: http://hu.wikipedia.org/wiki/Mad%C3%A1ch_Imre
Babits Mihály: Előszó egy új Madách kiadáshoz (1923):
http://epa.oszk.hu/00000/00022/00331/10015.htm
Kép forrása: Részlet Jankovics Marcell Az ember tragédiája című animációs filmjéből (2011)
Külföldi hallgatókat köszöntöttek az NKE-n
A külföldi hallgatók érkezése erősebbé teszi az egyetemet – a többi között ezzel a gondolattal köszöntötte az intézmény Erasmus ösztöndíjasait Prof. Dr. Patyi András a Nemzetközi Orientációs Napon. A Nemzeti Közszolgálati Egyetem rektora reményét fejezte ki, hogy az itt töltött hetek, hónapok érdekesek és hasznosak lesznek a külföldről érkezett hallgatók számára.
Dr. Kis Norbert továbbképzési és nemzetközi rektorhelyettes köszöntőjében elmondta, hogy külföldön tanulni sokkal többet jelent, mint előadásokat hallgatni, krediteket szerezni és könyvtárba járni, hiszen ez egy kulturális kaland is. Itt lehetőség nyílik arra, hogy megismerjék a magyar történelmet, nyelvet, kultúrát, a magyar embereket. "Tisztelniük kell az egyetem szabályait, hagyományait, a lehető legjobbat kell nyújtaniuk a tanulásban és a kutatásaik során, valamint kreatívnak és innovatívnak kell lenniük, hogy ezzel is hozzájáruljanak az egyetem szellemi és intellektuális közösségéhez." - hangsúlyozta az NKE rektrohelyettese.
A rendezvényen Simon Balázs, az NKE Hallgatói Önkormányzatának elnöke is üdvözölte a több mint 12 országból érkezett hallgatókat, majd ezt követte a Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar, valamint a Rendészettudományi Kar dékánjainak köszöntője. A Közigazgatás-tudományi Karon folyó munkát Kowalik Tamás, a Nemzetközi Intézetet pedig Dr. Tálas Péter, a Stratégiai Védelmi Kutató Központ igazgatója mutatta be. Az eseményen az Erasmus program keretében érkezett hallgatókon kívül részt vettek a Stipendium Hungaricum (keleti nyitás ösztöndíjprogram) és a Good Governance Scholarship (Jó Állam Ösztöndíj) hallgatói is.
A rendezvényen a külföldi hallgatók mellett az EHÖK által működtetett Tandem Program mentorai is képviseltették magukat, akik a külföldi hallgatókat segítik a magyarországi tartózkodásuk során. A Nemzetközi Orientációs Nap második felében az Erasmus-os hallgatók és mentoraik csapatépítő programon vettek részt, ahol a különböző karokra érkező hallgatók ismerhették meg egymást és mentoraikat. Az egésznapos eseményről jó szájízzel távozhattak a külföldi hallgatók, akik néhány jellegzetes magyar ételből is kóstolót kaptak.
Heti gondolat: gróf Széchenyi István
A héten fenti mottónkkal emlékezünk gróf Széchenyi Istvánról, aki 1791. szeptember 21-én látta meg a napvilágot. A gróf egész élete, munkássága, személyiségének ismert vonásai olyannyira tükrözték a kort, amelyben élt, hogy a hosszúnak nevezett 19. század egyik emblematikus alakjának tekinthető. A nemzeti öntudatra ébredés, valamint a nagy francia forradalmat és a napóleoni háborúkat követő, Európa-szerte megindult politikai és társadalmi átalakulások mind hatottak az ifjú Széchenyire, aki rangjával és vagyonával élve ösztönzője és mecénása lett számos újításnak, úttörő kezdeményezésnek, hogy végül ezen átalakulások sodrában az országos politika színterére lépjen. Ő volt a romantika korában divatossá vált zseni iskolapéldája, vagyis az a kivételes egyéniség, akiért tömegek rajongtak, és aki szinte nem ismert lehetetlent, ha a maga alkotó tehetségét nemzete javára fordíthatta.
Talán nem véletlen, hogy a romantika kora erőteljesen fordult vissza a nemzeti gyökerekhez, kutatta a népek eredettörténetét, igyekezett feltérképezni és újraírni mítoszaikat. A magyar reformkor politikai törekvéseinek egyik táptalaja a nemzeti önismeret volt: egy nép kereste új helyét és szerepét a világban, hogy aztán kikövetelje saját jövője alakításának jogát. Ugyanígy van ez az egyén életében is, hiszen szembenézni a múlttal: út az önismerethez. A sorsukat és jövőjüket megismerni akaró ókori görögöknek a delphoi jósda ezt üzente: „Gnóthi szeauton -Ismerd meg önmagadat!” – mert aki ismeri önmagát, ismeri saját sorsát is.
Széchenyi István 1791-ben született Bécsben, a Széchenyi-család palotájában, édesapja Széchényi Ferenc gróf, a Nemzeti Múzeum későbbi alapítója, édesanyja pedig a szintén előkelő családból származó Festetics Julianna grófnő volt. Széchenyi gyermekkorát a császárvárosban, illetve Nagycenken töltötte, miközben igazi arisztokratához méltó nevelést kapott. István úrfi 17 esztendős volt, amikor családfő úgy döntött, hogy a Napóleon elleni küzdelemben mindhárom fiát a harcmezőre küldi, így az ifjú gróf részt vett az 1809. évi győri ütközetben, és a vereség dacára számos jeles haditettet hajtott végre. Széchenyi a nemesi felkelők elbocsátása után is a császári hadsereg kötelékében maradt, és a napóleoni háborúk során harcolt többek között a lipcsei „népek csatájában” is. 1815 után a fiatal arisztokrata a Boszporusztól a Brit-szigetekig bejárta egész Európát, úti élményei pedig meghatározták későbbi politikai nézeteit: a külföldi tapasztalatok nyomán felismerte Magyarország elmaradottságát, egyúttal pedig megérett benne az elhatározás, hogy változtasson a hazai állapotokon.
A fiatal gróf valódi közéleti entrée-ja az első reformkori országgyűlés volt, ahol, mint a haladás egyik legelkötelezettebb híve, oroszlánrészt vállalt a magyar tudományosság és közélet intézményeinek, a Magyar Tudományos Akadémiának és a Nemzeti Kaszinónak a megalapításában. Az 1825-27-es diéta után a haladás ügyét irodalmi munkássága révén igyekezett napirenden tartani: a gróf a Hitel (1830), a Világ (1831) és a Stádium (1833) című művekben a feudális gazdasági és pénzügyi rendszer lebontását sürgette, a szabadságharcig terjedő időszakban pedig – a politika mellett – többek között a nemzeti nyelv kérdéséről, a selyemhernyó-tenyésztésről, a gőzhajózásról és színjátszásról is értekezett. Neki köszönhetően indulhatott el 1831-ben a dunai, majd 1846-ban a balatoni gőzhajózás, az ő kitartó munkája nyomán kezdődött meg 1842-ben a Lánchíd építése, de fontos szerepet játszott a Pest és Vác közötti vasútvonal megnyitásában, és két legnagyobb folyónk szabályozásában is. Széchenyi álmai az 1840-es években sorra valóra váltak, de a közéletben elfoglalt helyét a harsányabb, radikálisabb Kossuth vette át, akivel a gróf 1841 után komoly vitába is keveredett. Kossuth volt az, aki ügyes retorikai húzásával „a legnagyobb magyarnak” nevezte politikai ellenfelét, aminek Széchenyi korántsem örült. A két államférfi konfliktusa abból eredt, hogy teljesen eltérően képzelték el Magyarország modernizációját.
A konzervatív, arisztokrata miliőből érkező gróf – Kossuthtal ellentétben – úgy vélte, hogy a reformokat a Habsburg-dinasztiával egyetértésben lehet és kell megvalósítani, és nem alaptalanul tartott attól, hogy a Béccsel való szembefordulás háborúhoz és a nemzet megsemmisüléséhez vezetne. Széchenyi jóslatai aztán 1848 tavaszán látszólag beigazolódtak, ugyanis Párizs nyomán Bécsben és Pesten is kitört a forradalom, igaz, a gróf – korábbi véleménye ellenére – lelkesedéssel és komoly reményekkel fogadta az eseményeket. Bár Széchenyi a megalakuló Batthyány-kormányban elfogadta a közlekedési – és ezzel együtt a közmunkaügyi – tárcát, optimizmusa hamarosan tovaszállt: a nemzethalál víziójától való konstans félelem és a várt katasztrófa miatti lelkiismeret-furdalás aztán augusztus végére felőrölte Széchenyi szellemi egészségét, és 1848. szeptember 4-én – egy héttel Jellasics támadása előtt – lemondott miniszteri székéről.
A politikus betegsége ekkor már olyannyira súlyos volt, hogy másnap megpróbált véget vetni az életének, ezért orvosa a döblingi szanatóriumba vitte őt. Széchenyi a Bécs közelében található intézményben, a világtól elszigetelten töltötte a szabadságharc véres hónapjait, itt érte később a tragikus végkifejlet, majd a neoabszolutista rendszer bevezetésének híre is. Döblingben a gróf állapota lassan javulásnak indult, így az ötvenes évek elején ismét tollat ragadott. Széchenyi legutolsó – és egyik leghíresebb – röpirata, az Ein Blick 1859-es megjelenése azonban hatalmas botrányt keltett a birodalomban, mert a rendszer visszaéléseit és belső ellentmondásait olyannyira mesteri módon állította pellengérre, hogy az álnéven megjelentetett mű hamarosan a hatóságok zaklatását is kiváltotta, és a zaklatásokkal járó lelki terror az idős gróf egészségét ismét nagyon megviselte. Ennek következtében 1860. április 7-én éjjel gróf Széchenyi István vélhetőleg maga ellen fordította pisztolyát, és véget vetett életének, bár halálának körülményei máig vitatottak.
Széchenyi sorsa összefonódott Magyarország sorsával. Babits Mihály Széchenyiről írt 1936-os esszéjében a következőképpen ír erről: „Néha valósággal úgy gondolok a magyarra, mintha valami »kísérleti nép« volna a történelemben. S Széchenyi István talán épp abban is a »legnagyobb magyar«, hogy a kísérlet az ő testén-lelkén adódott a legizgatóbban: szellemi adottságainál s külső körülményeinél fogva.”
Babits Mihály: A legnagyobb magyar (1936)
http://mek.oszk.hu/05200/05258/html/04.htm#66
Tarján M. Tamás: Széchenyi István gróf születése
http://www.rubicon.hu/magyar/oldalak/1791_szeptember_21_szechenyi_istvan_grof_szuletese/
Lövészetből jeles
A Nemzeti Közszolgálati Egyetem Hadtudományi és Honvédtisztképző Karának hivatásos és szerződéses állományú tagjai éleslövészet gyakorlaton vettek részt a Magyar Honvédség vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár püspökszilágyi lőterén.
A tiszteknek folyamatosan felkészültnek kell lenniük a honvédtisztjelölt hallgatók oktatásában, ezért saját maguknak is képesnek kell lenniük a különböző lőgyakorlatok végrehajtásában. A több mozzanatból álló komplex lőgyakorlaton első körben úgynevezett tereptájékoztatást kaptak a résztvevők. A különböző foglalkozási helyeken elméleti és gyakorlati lőelőkészítés volt, ahol forgószínpad- szerűen váltották egymást a lőgyakorlat résztvevői. Azért is fontosak ezek a foglalkozási helyek, mert itt készség szinten sajátítják el a fegyverismeretet és a fegyver kezelésének különböző fogásait, természetesen minden esetben szem előtt tartva a biztonsági rendszabályok betartását. Az éles lövészeten gépkarabéllyal és pisztollyal kellett lőniük a tiszteknek.
Horváth Tibor ezredes, a Katonai Vezetőképző Intézet intézetigazgatója a lőgyakorlatot értékelve a következőket nyilatkozta honlapunknak: „A résztvevők sikeresen, balesetmentesen hajtották végre az éleslövészet. A gépkarabély gyakorlatnál az állomány jelentős része jó eredményt ért el. Voltak természetesen olyanok, akik kiváló eredményt lőttek, ők többet gyakorolnak ilyen fegyverrel, tüzelési fogásokat, tűzgyakorlatokat, de minden katonánk megfelelő minősítést ért el.”
Horváth Tibor ezredes hozzáfűzte, hogy a katonák akkor tudják legjobban megőrizni a békét, ha felkészülnek a háborúra és gyakorlatilag ezt a célt szolgálta ez az éleslövészet gyakorlat is, amelyen idén összesen 129-en vesznek részt.
Cimkék: HHK, szeptember, 2014

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Bíróság Bíróság Bíróság