text:
10/2013. (IV. 9.) BM rendelet
az Országgyűlési Őrség katonai nyomozó hatóságáról és a parancsnoki nyomozás részletes szabályairól
az Országgyűlési Őrség katonai nyomozó hatóságáról és a parancsnoki nyomozás részletes szabályairól1
A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 604. § (4) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § n) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró közigazgatási és igazságügyi miniszterrel egyetértésében, a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 604. § (4) bekezdés c) pontjában biztosított véleményezési jogkörében eljáró Országgyűlés elnöke véleményének kikérésével a következőket rendelem el:
1. A katonai nyomozó hatóság
1. § (1) Az Országgyűlési Őrség hivatásos állományának tagja (a továbbiakban: országgyűlési őr) ellen indított katonai büntetőeljárásban – ha a nyomozást nem a katonai ügyész vagy a legfőbb ügyész által a katonai büntetőeljárásra kijelölt ügyész (a továbbiakban együtt: katonai ügyész) végzi – a katonai nyomozó hatóságként eljáró illetékes parancsnok (a továbbiakban: parancsnok) az Országgyűlési Őrség parancsnoka.
(2) A parancsnok a nyomozóhatósági jogkörét személyesen vagy az e feladat ellátásával megbízott nyomozótiszt útján gyakorolja.
2. § Nem tartozik a parancsnok hatáskörébe a nyomozás, és az eljárás során keletkezett iratokat a katonai ügyésznek kell megküldeni:
c) az Országgyűlési Őrség parancsnoka vagy helyettese által elkövetett katonai vétség miatt folytatott nyomozás esetén,
f) ha a parancsnok tekintetében kizáró ok áll fenn.
3. § Ha a parancsnok a nyomozás során észleli, hogy a terhelt bűncselekménye vagy több bűncselekmény esetén azok valamelyike nem tartozik a nyomozási hatáskörébe, a feljelentést, továbbá az eljárás során keletkezett iratokat haladéktalanul, de legkésőbb három napon belül megküldi a katonai ügyésznek.
2. A nyomozótiszt
4. § (1) Nyomozótiszt lehet a fegyelmi ügyek vizsgálatát önálló munkaköri feladatként ellátó országgyűlési őr, valamint az arra alkalmas, érdemi ügyintézői munkakört betöltő országgyűlési őr.
(2) A parancsnok a nyomozótisztet az ügyészség előzetes egyetértésével, határozattal bízza meg. A határozat egy példányát a katonai ügyésznek meg kell küldeni.
(3) A nyomozótiszti megbízás megszűnik, ha azt a parancsnok visszavonta. A parancsnok erről a katonai ügyészt nyolc napon belül értesíti.
(4) Ha a nyomozótiszt a feladata ellátásában akadályozott vagy az eljárásból kizárt, a nyomozást a parancsnok személyesen végzi.
5. § (1) A nyomozótiszt rendszeres, szervezett szakmai képzéséről a parancsnok, valamint az ügyészség gondoskodik.
6. § Nyomozótisztként – a Be. 38. §-ában meghatározott kizáró okokon túl – nem járhat el az, akinek a terhelt a szolgálati elöljárója.
7. § A nyomozótiszt a nyomozás során a parancsnok utasítása szerint jár el, aki irányítja a nyomozást és maga is ellenőrzi annak törvényességét. A nyomozótiszt köteles a parancsnokot a nyomozás minden lényeges körülményéről tájékoztatni.
8. § A nyomozótiszt a nyomozás megindulásától folyamatosan végzi azokat a nyomozati cselekményeket, amelyek nem a parancsnok kizárólagos döntési hatáskörébe tartoznak. A 9. § (1) és (2) bekezdése szerinti határozatok, valamint előterjesztések tervezeteit a nyomozótiszt készíti el.
3. A parancsnoki nyomozás
9. § (1) A parancsnoki nyomozás során kizárólag a parancsnok döntési hatáskörébe tartozik:
1. a nyomozótiszt kizárása,
2. a nyomozás elrendelése,
3. a feljelentés-kiegészítés elrendelése,
4. a feljelentés áttétele,
5. a feljelentés elutasítása,
6. a nyomozás felfüggesztése,
7. a nyomozás megszüntetése,
8. a védő kirendelése, a védő kirendelésének visszavonása, a védő kirendelés alóli felmentése,
9. a kirendelt védő díjának és költségtérítésének megállapítása,
10. a szakértő kirendelése, kizárása, felmentése,
11. a szakértő díjának megállapítása,
12. a tanú és a szakértő mentességre történt hivatkozásának elbírálása,
13. az igazolási kérelem elbírálása,
14. a terhelt őrizetbe vétele és az őrizet megszüntetése,
15. a házkutatás és a motozás elrendelése,
16. a lefoglalás elrendelése és megszüntetése,
17. a számítástechnikai rendszer útján rögzített adatok megőrzésére kötelezés elrendelése,
18. a biztosítási intézkedés alkalmazása és feloldása,
19. az elővezetés elrendelése,
20. a nyomozás befejezése és az iratok ismertetése után a gyanúsított vagy a védő indítványával kapcsolatos, a Be. 193. § (3) bekezdése szerinti határozat meghozatala,
21. az iratoknak a katonai ügyészhez – vádemelési vagy parancsnoki fegyelmi hatáskörben történő elbírálási javaslattal – való megküldése,
22. a panasz benyújtásától számított három napon belül a panasznak történő helyt adás, vagy a panasz elbírálás végett történő felterjesztése,
23. a Be. 195. § (3) bekezdése alapján a határozat végrehajtásának felfüggesztése.
(2) A Be. 165. § (2) bekezdésében meghatározott, a bíróság vagy az ügyészség hatáskörébe tartozó eljárási cselekmény elvégzésének vagy határozat meghozatalának szükségessége esetén a katonai ügyészt a parancsnok tájékoztatja, a döntés meghozatalára irányuló indokolt előterjesztéssel.
10. § A parancsnok a nyomozása során a katonai ügyész szakmai segítségét kérheti.
11. § Ha a nyomozást a megindulásától számított két hónapon belül nem fejezik be, a parancsnok e határidő lejárta előtt legalább tíz nappal a nyomozás határidejének meghosszabbítására a katonai ügyészhez előterjesztést tesz. Az előterjesztéshez mellékelni kell a még szükséges, de el nem végzett nyomozási cselekmények részletes tervét is.
12. § (1) A nyomozótiszt a jelentősebb tárgyi súlyú vagy bonyolultabb, előreláthatóan két hónapon túli nyomozást igénylő ügyben a nyomozás megindulását követően haladéktalanul nyomozási tervet készít, és azt jóváhagyás végett bemutatja a parancsnoknak.
(2) A nyomozási terv tartalmazza a nyomozás eredményes lefolytatásához szükséges feladatokat és azok tervezett ütemezését. Az eljárás során feltárt új adatok és szempontok figyelembevételével a nyomozási tervet szükség szerint módosítani kell.
13. § Az újabb bűncselekmények megelőzése végett a nyomozás során fokozott figyelmet kell fordítani a bűncselekmény elkövetését elősegítő, illetve megkönnyítő okok, körülmények felderítésére. Az ennek érdekében megtett intézkedéséről, vagy azzal kapcsolatos javaslatáról, továbbá a Be. 63/A. § (1) bekezdése szerinti tájékoztatási kötelezettsége teljesítéséről a parancsnok a katonai ügyészt értesíti.
14. § Az eljárás során az egyes nyomozási cselekményekről készült iratokat három példányban, az érdekelteknek a Be. szabályai szerint kézbesítendő határozatokat a szükséges példányszámban kell elkészíteni.
15. § (1) Ha a parancsnok a hatáskörébe nem tartozó kényszerintézkedés elrendelését tartja szükségesnek, a katonai ügyészt erről haladéktalanul értesíti, egyben – az addig keletkezett iratokat mellékelve – arra írásban előterjesztést tesz.
(2) Ha az őrizetbe vételkor már megállapítható, hogy indokolt az előzetes letartóztatás elrendelésének kezdeményezése, az előterjesztést haladéktalanul, de legkésőbb az őrizetbe vétel elrendelését követő huszonnégy órán belül meg kell küldeni a katonai ügyészhez.
(3) A parancsnok haladéktalanul előterjesztést tesz a katonai ügyésznek, ha az előzetes letartóztatás, az ideiglenes kényszergyógykezelés vagy a lakhelyelhagyási tilalom megszüntetését látja szükségesnek.
(4) A parancsnok az előzetes letartóztatás meghosszabbítására vonatkozó javaslatát – a nyomozási iratok egy példányával együtt – a letartóztatás határidejének lejárta előtt legalább tíz nappal köteles megküldeni a katonai ügyésznek. Az előterjesztéshez mellékelni kell a még végrehajtásra váró nyomozási cselekmények tervét is.
16. § A parancsnoki nyomozás során elrendelt őrizetet rendőrségi fogdában kell végrehajtani.
16/A. §6 (1) Az elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tételének elrendelésére a parancsnok tesz előterjesztést a katonai ügyészhez.
a) az eljáró katonai nyomozó hatóság megnevezését, az ügyirat számát,
(6) Ha az elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tételének további fenntartása már nem indokolt, vagy ha a nyomozást a parancsnok megszüntette – kivéve, ha a Be. 569. § szerinti eljárás lefolytatásának van helye – haladéktalanul előterjesztést kell tenni a katonai ügyészhez a kényszerintézkedés megszüntetése és az elektronikus adat visszaállítása iránt. Az előterjesztés megtételére a parancsnok jogosult. Az előterjesztés tartalmára a (2) bekezdést értelemszerűen alkalmazni kell.
17. § (1) A nyomozás során hozott határozat elleni panaszt, valamint a tett intézkedés vagy annak elmulasztása miatt bejelentett panaszt – amennyiben annak három napon belül nem ad helyt – a parancsnok a nyomozás során keletkezett iratokkal, valamint a panasszal kapcsolatos nyilatkozatával együtt küldi meg a katonai ügyésznek.
(2) A terhelt vagy más érdekelt által a nyomozás során szóban tett panaszt írásba kell foglalni.
18. § (1) A nyomozás befejezését követően a parancsnok az eljárás során keletkezett iratok két példányát a nyomozás határidejének lejárta előtt, de legkésőbb a nyomozás befejezését követő három napon belül megküldi a katonai ügyésznek, az iratok harmadik példányát pedig irattárazza.
(2) A nyomozási iratok részeként továbbítani kell
a) a bűnügyi nyilvántartás terheltre vonatkozó értesítését,
b)7 a terhelt minősítését, a dicséreteiről és fenyítéseiről szóló kimutatást,
c) a pénzügyi szervnek a terhelt illetményéről szóló igazolását, továbbá
d) a bűnjeljegyzéket és a bűnügyi költségjegyzéket.
(3) A bűnjelet a nyomozási iratokkal együtt kell megküldeni. Amennyiben a bűnjel csatolása – annak jellegénél fogva – nem lehetséges vagy más fontos ok azt indokolja, a bűnjelnek a bűncselekménnyel kapcsolatos egyedi tulajdonságait rögzítő iratot vagy fényképet kell a nyomozási iratokhoz csatolni.
19. § Ha a parancsnok az általános megelőzés, a katonai rend és fegyelem megszilárdítása érdekében indokoltnak tartja, hogy a bíróság a tárgyalást a Be. 278. § (2) bekezdése alapján ne a bíróság hivatalos helyiségében, hanem az Országgyűlési Őrségnél tartsa meg, ennek indítványozására a katonai ügyésznek javaslatot tesz.
20. § A nyomozás során keletkezett iratokat a szervezeti egység egyéb irataitól elkülönítve, külön iktatási csoportszámon kell iktatni, kezelni és irattárazni.
21. § A parancsnoki nyomozás során a sajtó részére a Be. 74/A. §-a alapján a parancsnok vagy a parancsnok engedélye alapján az ügyben eljáró nyomozótiszt adhat tájékoztatást.
22. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 23. § 2013. július 1-jén lép hatályba.
23. §8
1 A rendeletet a 10/2018. (V. 30.) BM rendelet 9. §-a hatályon kívül helyezte 2018. július 1. napjával.
2 A 2. § a) pontját a 34/2013. (VI. 30.) BM rendelet 45. §-a hatályon kívül helyezte.
3 A 2. § b) pontját a 34/2013. (VI. 30.) BM rendelet 45. §-a hatályon kívül helyezte.
4 A 2. § d) pontját a 34/2013. (VI. 30.) BM rendelet 45. §-a hatályon kívül helyezte.
5 A 2. § e) pontját a 34/2013. (VI. 30.) BM rendelet 45. §-a hatályon kívül helyezte.
6 A 16/A. §-t a 34/2013. (VI. 30.) BM rendelet 44. §-a iktatta be.
7 A 18. § (2) bekezdés b) pontja a 23. § szerint módosított szöveg.
8 A 23. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.

matches:
bíróság
§6
bíróság
bíróság
§ 2013
§8


Njuolggadusat - Sámi Girječálliid Searvi (SGS)
Sámi Girječálliid Searvvi njuolggadusat
§1. Searvvi namma
Searvvi namma lea Sámi Girječálliid Searvi
§2. Searvvi ulbmilat
-ovddidit sámegiel girjjálašvuoða, mii lea almmuhuvvon bábergirjin dehe almmuhuvvon elektrovnnalaččat
-ásahit stipeanddaid, foanddaid ja eará ekonomalaš ortnegiid
-fuolahit sámegiel girjjálašvuoða almmuhanvejolašvuoðaid ja buoridit dili girjjálašvuođas, mii lea cállojuvvon sámegillii, seamma buorrin go girjjálašvuođa dilli muđui lea davviriikkain, máilmmis ja erenoamážit eamiálbmot girjjálašvuohta
-fállat fágalaš bagadeami girječálliide, geat čállet sámegillii, dahje háliidit beassat Sámi Girječálliid Searvvi miellahttun
-dahkat dovddusin miellahttuidis ja sin dáiddalaš buktagiid
-ásahit fágalaš ovttasbarggu eará sámi, davviriikalaš ja eará dáiddárservviiguin
§3. Miellahttovuohta
-girječálli, gii lea almmuhan čáppagirjjálašvuoða buktaga sámegillii lágádusa bokte, teakstan áigečállagis dahje eará lágán almmolaš (publiserejuvvon) čállagis.
-jorgaleaddji gii lea jorgalan sámegillii dahje sámegielas čáppagirjjálaš buktaga man lágádus lea almmuhan. Teaksta galgá leat unnimusat 50 siiddu. Dát ii guoskka mánáidgirjjiide, lávllateavsttaide, luohtedajahusaide ii ge čállosiidda mat almmuhuvvojit elektrovnnalaš jietnahámis
-čálli geas girjelágádus lea dohkkehan giehtačállosa almmuheami váste. Teaksta galgá unnimusat 50 siiddu. Dat siidogáibádus ii biddjo mánáidgirjjiide, lávllateavsttaide, luohtedajahusaide ii ge čállosiidda mat almmuhuvvojit elektrovnnalalš jietnahámis
-muitaleaddji ja dajahalli, gii muitala ja dajahallá sámegillii ja gean girjjálaš buktaga lágadus lea almmuhan elektrovnnalaš jietnahámis mii bistá unnimustá 20 minuhta dege dohkkehan dan almmuheami váste
Searvvi stivra mearrida galgá go ohcci dohkkehuvvot miellahttun. Ohcci gean stivra ii leat dohkkehan miellahttun, sáhttá váidalit mearrádusa searvvi jahkečoahkkimii mii vállje sierra lávdegotti mii galgá meannudit váidalusa.
Lahttomávssu sturrodaga mearrida jahkečoahkkin.
Ohccit geat leat deavdán 65 jagi ožžot gudnemiellahttovuođa, eai ge dárbbaš šat máksit miellahttodivvaga.
Miellahttu sáhttá massit miellahttovuođas jus rihkku searvvi njuolggadusaid dahje jahkečoahkkin oaidná ahte miellahttu lea vahágahttán searvvi.
Miellahttovuohta loahpahuvvo go ii leat máksán lahttodivada maŋimus rehketdoallojagi. Sihkkojuvvon miellahttu sáhttá ohcat miellahttovuoða oððasit.
§4. Jahkečoahkkin
Jahkečoahkkin lea searvvi alimus mearrideaddji ja vállje stivrra. Juohke miellahttu sáhttá válljejuvvot stivralahttun.
Jahkečoahkkingohččun gaskaáigásaš áššelisttuin galgá sáddejuvvot miellahtuide guhtta (6) vahkku ovdal jahkečoahkkima. Áššit maid miellahtut hálidit gieđahallojuvvot jahkečoahkkimis, galget sáddejuvvot stivrii njeallje (4) vahkku ovdal čoahkkima. Áššelistu buot áššedieđuiguin galgá sáddejuvvot miellahtuide unnimusat guokte (2) vahkku ovdal jahkečoahkkima. Dušše áššit mat dáinna lágiin leat ovddiduvvon sáhttet gieđahallojuvvot jahkečoahkkimis.
Jahkečoahkkin galgá:
Válljet čoahkkinjođiheaddji(id), čálli(id) ja guokte beavdegirjedárkkisteaddji
Dohkkehit stivrra jahkedieðáhusa oktan raporttaiguin
Dohkkehit rehketdoalu
Mearridit miellahttomávssu
Dohkkehit doaibmaplána
Dohkkehit bušeahta
Válljet stivrra, stivralahtuid oktan várrelahtuiguin ja lávdegottiid
Ovddidit jahkečoahkkincealkámušaid
§5. Stivra
Stivra lea searvvi bargguid doaimmaheaddji ja galgá čuovvut jahkečoahkkima mearrádusaid ja doaibmaplána.
Stivračoahkkimis lea mearridanfápmu go joðiheaddji dahje sadjásaš jođiheaddji ja guokte stivralahtu leat čoahkkimis.
Jođiheaddji dahje sadjásaš jođiheaddji vuolláičálliba searvvi ovddas. Stivra sáhttá mearredit prokura.
Stivra galgá doallat unnimustá njeallje (4) stivračoahkkima jahkái. Dat sáhttet juogo dábálaš čoahkkimat dehe telefončoahkkimat. Stivralahtut galget oažžut čálalaš áššedieđuid ovdal čoahkkima.
Stivrras galget leat jođiheaddji ja golbma (3) dábálaš lahttu ja várrelahtut geat galget válljejuvvot guovtti (2) jahkái hávil. Juohke jahkečoahkkin sáhttá válljet guokte (2) stivralahtu ja ovtta (1) go ovdaolmmoš galgá válljejuvvot.
Sadjásaš stivralahtut eai galgga válljejuvvot persovnnalaš sadjásažžan eará stivralahtuide, muhto ná:
1. sadjásaš stivralahttu, 2. sadjásaš stivralahttu, 3. sadjásaš stivralahttu.
§6. Bargojoavkut, lávdegottit, ráđit
Jahkečoahkkin dahje stivra sáhttá ásahit erenoamáš bargojoavkkuid, lávdegottiid ja ráðiid. Stivrras lea váldi šiehtadallat searvvi ovddas.
§7. Áššemearrideapmi
Stivra-, miellahtto- ja jahkečoahkkimiid mearrádusat dahkkojit dábálaš eanetlogu jienastemiin. Jos jienat juohkásit dássálaga, de galgá jienastuvvot oððasit. Miellahtto- ja jahkečoahkkimiid jienasteamit galget čálalaččat jus guhtege gáibida dan.
§8. Miellahttočoahkkin
Miellahttočoahkkin galgá dollojuvvot go stivra dahje 2/3 miellahtuin gáibidit dan.
§9. Sierra jahkečoahkkin
Stivra dahje ¼ miellahtuin sáhttá gáibidit ahte galgá dollojuvvot sierrajahkečoahkkin. Gohččun ja áššelistu sierrajahkečoahkkimii galgá sáddejuvvot miellahtuide guokte (2) vahkku ovdal čoahkkima. Čoahkkin galgá meannudit dušše daid áššiid mat leat áššelisttus.
§10. Njuolggadusnuppástuhttin
Searvvi njuolggadusaid sáhttá nuppástuhttit jus unnimusat 2/3 jahkečoahkkimis nu gáibidit. Rievdadusevttohus galgá sáddejuvvot stivrii jahkečoahkkima áššiid áigemeriid mielde ja áššedieđut galget čuovvut jahkečoahkkima áššedieđuid.
§11. Heaittiheapmi
Sámi Girječálliid Searvvi sáhttá heaittihit jos unnimustá ¾ searvvi miellahtuin nu mearridit čálalaš jienasteamis. Jos searvi heaittihuvvo, de miellahtut galget válljet 3 olbmo heaittihanstivrra mii hálddaša báhcán opmodaga ja vealggi. Báhcán opmodat galgá geavahuvvot sámi čáppagirjjálašvuođa ovddideapmái.
Dohkkehuvvon SGS jahkečoahkkimis 21.04.-22.04.2018.


text:
Ittas vezetőket állítottak bíróság elé | Ceglédi Városi Televízió
Kezdőlap Hírek Ittas vezetőket állítottak bíróság elé
Ittas vezetőket állítottak bíróság elé
A Ceglédi Járási Ügyészség egy nap alatt 20 ittas járművezetőt állított gyorsított eljárásban a Ceglédi Járásbíróság elé. Négy bíró tartott párhuzamosan tárgyalásokat. Összesen 2,6 millió forintnyi pénzbüntetést kaptak a vádlottak és több hónapos illetve több éves eltiltásokról is döntött a bíróság.
Áprilisban és májusban Cegléden és környékén ugrásszerűen megnőtt a járműveket ittasan vezetők száma. Ezért a Ceglédi Rendőrkapitányság fokozott közúti ellenőrzést tartott, ahol számos ittas vezetőt értek tetten
DR. GULYÁS MÁRIA bíró, Ceglédi Járási Bíróság: „Nagyon sok az ittas vezetés a mi területünkön és évek óta így van ez. A rendőrség egyébként nem csak kampányszerűen, időnként ellenőrzi ezt, hanem folyamatosan és ennek ellenére úgy tűnik, még mindig nem értették meg az emberek, hogy nem lehet ittasan vezetni.”
A gyanúsítottak az elmúlt hónapokban ittasan vezettek Cegléd, Albertirsa, Törtel, Abony Újszilvás és Csemő utcáin. Vezettek személygépkocsit, kisteherautót, mezőgazdasági vontatót. A Ceglédi Rendőrkapitányság dinamikus nyomozásait követően a Ceglédi Járási Ügyészség egy napra szervezte a bíróság elé állításokat: Gyorsított eljárásban 20 férfit állítottak bíróság elé. Ez a férfi segédmotorral közlekedett. Ittasan és jogosítvány nélkül. Ráadásul már korábban is követett el szabálysértéseket.
DR. GULYÁS MÁRIA bíró, Ceglédi Járási Bíróság: „Igaz, hogy segédmotorkerékpárral közlekedni az a tömegénél és a sebességénél fogva nem jelent akkora veszélyt, mintha egy kamiont vezetett volna, de bizony segédmotorkerékpárral is lehet olyan balesetet okozni, amikor nem a vétkes fél, hanem akárki más, aki az úton közlekedik balesetet szenved vagy megsérül. A gyakorlat is ezt mutatja, hogy általában azok szoktam megsérülni, akik teljesen ártatlanok, csak éppen ott mentek az úton.”
Ezt a férfit a bíróság 260 ezer forintos pénzbüntetés megfizetésére kötelezte valamint 1 év 2 hónapra eltiltotta a járművezetéstől. A kampányszerű bíróság elé állítás eredményes volt. A Ceglédi Járásbíróság 4 bírája tartott párhuzamosan tárgyalásokat. A bírák 16 ittasan vezető vádlottat 100.000,- forinttól 300.000,- forintig terjedő összegben, összesítve 2,6 millió forint pénzbüntetésre ítéltek. A vádlottakat 6 hónaptól 7 évig terjedő időre eltiltották a járművezetéstől. Két bűnügy vádlottját a bíróság 1 év végrehajtandó börtönbüntetésre, két férfit felfüggesztett fogházbüntetésre ítélt. Az ítéletekből 16 jogerős.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


4. § (1)5 A járulék alapja a helyi adókról szóló, többször módosított 1990. évi C. törvény (a továbbiakban: Htv.) 39. § (1) bekezdése alapján meghatározott adóalap, csökkentve a Htv. szerint kimutatott, külföldön létesített telephelyre jutó iparűzési adóalap-rész összegével.
(2)9 Az adóévben járulékfizetésre kötelezettnek háromhavonként (előlegfizetési időszak) előleget kell fizetnie az előlegfizetési időszakot követő hónap 20. napjáig. Az adóév utolsó előlegfizetési időszakára vonatkozó járulékelőleget a járulékfizetésre kötelezett az előleg-kiegészítéssel egyidejűleg köteles teljesíteni. Az előlegfizetési időszakra fizetendő járulékelőleg mértéke a (4) bekezdés alapján meghatározott járulékelőleg egynegyede.
(7)10 A járulékfizetésre kötelezettnek a járulékfizetési kötelezettség keletkezésének évében az (1)–(4) bekezdés megfelelő alkalmazásával az adóévet megelőző adóév adatai alapján kell járulékelőlegét megállapítania és arról az adóév ötödik hónapjának utolsó napjáig járulékelőleg-bevallást benyújtania. A járulékfizetési kötelezettség keletkezése évének első két előlegfizetési időszakára vonatkozóan az adózó az előlegfizetéssel egyidejűleg bevallást tesz. Az előleg mértéke a járulék várható éves összegének időarányos része. Nem lehet járulékelőleget bevallani arra a negyedévre, a negyedév azon naptári hónapjára, amelyre az adózó már vallott be járulékelőleget.
(7a)11 A járulékfizetésre kötelezettnek a járulékelőleget az adóévben az adóévi várható fizetendő járulék összegére ki kell egészítenie (előleg-kiegészítés). A járulék-kiegészítésre kötelezett a várható fizetendő járulék és az adóévre már bevallott előlegek különbözetéről az adóév utolsó hónapjának 20. napjáig bevallást nyújt be és ezzel egyidejűleg tesz eleget fizetési kötelezettségének.
(8)12 A befizetett előleg, előleg-kiegészítés és a járulék éves összege közötti különbözetet az adóévet követő adóév ötödik hónapja utolsó napjáig kell befizetni, illetőleg a többletbefizetést ettől az időponttól lehet visszaigényelni.
6. §13 A járulékot az állami adóhatósághoz kell befizetni, amely a befizetett járulékot jogszabályban szabályozott módon utalja át az Alapnak a kincstárnál vezetett számlájára.
8. §15 (1) Az Alap pénzeszközeit a pályázati úton kiválasztott kedvezményezettek a következő jogcímeken használhatják fel:
b)16 a kutatás-fejlesztés és a technológiai innováció infrastrukturális feltételeinek fejlesztésére, beleértve a nemzetközi kutatási-fejlesztési hálózatokhoz, infrastruktúrához való kapcsolódás megteremtésében és működtetésében történő részvételt, összhangban Magyarország nemzetközi kötelezettségvállalásaival;
d)17 a technológiai innováció ösztönzésére a régiókban és a megyékben; a régiók és a megyék innovációs képességének növelésére és innovációs forrásainak támogatására;
h)18 a társadalomtudományi kutatások támogatására.
(2)19 Az Alap pénzeszközei felhasználhatók továbbá jogszabályban, nemzetközi szerződésben meghatározottak szerint különösen:
a)20 az Új Széchenyi Terv végrehajtása keretében a kutatással, fejlesztéssel és innovációval foglalkozó intézkedések hazai társfinanszírozására;
b)21 a tudás- és technológia-intenzív kis- és középvállalkozásokba befektető magvető-, valamint kockázati tőkealapokban történő részvétel révén;
c)22 a nemzetközi – ideértve az Európai Unió keretében megvalósuló – tudományos és technológiai együttműködésből adódó feladatokra;
g)24
(3)25 Az Alapból támogatás nyílt pályázati rendszerben nyerhető el. Pályázaton kívüli támogatás nyújtására, beleértve a (2) bekezdésben más jogszabályból, illetve nemzetközi szerződésből fakadó kötelezettségeket és támogatásokat – a fejlesztési célú beruházások kivételével – az Alap céljaival és felhasználásának jogcímeivel összhangban az Alap tárgyévi kiadási előirányzatának 3%-át meg nem haladó mértékben kerülhet sor.
(4)26 A pályázaton kívüli támogatások (3) bekezdésben meghatározott mértékén felül – a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott összegben – az Alap pénzeszközei terhére kell biztosítani az Elektronikus Információszolgáltatás Nemzeti Program működtetésével kapcsolatos feladatokat ellátó szervezet e feladatok ellátásával kapcsolatban felmerült kiadásainak támogatását.
(4a)27 A pályázaton kívüli támogatások (3) bekezdésben meghatározott mértékén felül
(5)28 A pályázaton kívüli támogatások (3) bekezdésben meghatározott mértékén felül az Alapból biztosítható
b) a hazai – a Kormány által jóváhagyott – K+F infrastrukturális fejlesztések visszatérítendő támogatása,
(6)29 A pályázaton kívüli támogatások (3) bekezdésben meghatározott mértékén felül a nemzetközi European X-Ray Free-Electron Laser Facility (XFEL) GmbH-ban (a továbbiakban: GmbH) való tagi hozzájárulás és éves tagdíj a kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért felelős szerv részére az Alapból biztosítható. A GmbH-ban a kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért felelős szerv 1%-os részesedést szerezhet.
(7)30 Az Alap kezelése során felmerülő – így különösen elemzések, koncepciók, támogatási stratégiák, programok, projektek készítésével, pályázatok megismertetésével és elbírálásával, a szerződések előkészítésével, megkötésével és bonyolításával, nyilvántartásuk egyes tárgyi és személyi feltételeivel, valamint az ellenőrzéssel és értékeléssel, kapcsolatos – költségeket az Alap finanszírozza. Az Alap kezelésével kapcsolatos költségek nem haladhatják meg az Alap tárgyévi eredeti kiadási előirányzatának 4,5%-át.31
(8)32 Az Alap költségvetési befizetést teljesít a tudás-intenzív, nagy hozzáadott értéket teremtő és nemzetgazdasági növekedést ösztönző kutatás-fejlesztési tevékenységek finanszírozásának elősegítése érdekében. A befizetés összegét a központi költségvetésről szóló törvény határozza meg.
(9)33 Az (1) bekezdés f) pontja szerinti kutatói tehetséggondozás, kutatói, oktatói továbbképzés, továbbá a (4) bekezdésben meghatározott jogcímek, feladatok éves támogatására együttesen a 2. § b) pontja szerinti tárgyévi központi költségvetési támogatás 8%-át meg nem haladó mértékben kerülhet sor.
(10)34 Az Alap kiadási előirányzatairól a tárgyévi költségvetési törvény rendelkezik. Az Alap költségvetési címei között a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) – amennyiben a felhasználás, illetve a kötelezettségállomány alakulása indokolja – előirányzat-átcsoportosítást hajthat végre.
(11)35 Az Alapból nyújtott támogatások igénybevételének feltételeiről a kedvezményezettel szerződésben kell megállapodni.
10. § (1)36 Az Alap feletti rendelkezési jogot a miniszter gyakorolja, és felelős annak felhasználásáért.
(2)37 A Kormány az Alap programstratégiáját a kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért felelős miniszter, az Alap éves felhasználási tervét pedig a miniszter előterjesztésére nyilvános határozatban hagyja jóvá.
a)40 alapkutatás: az Innovációs tv. 4. § 1. a) pontjában meghatározott alapkutatás;
b)41 kutatás-fejlesztés: az Innovációs tv. 4. § 1. d) pontjában meghatározott kutatás-fejlesztés;
c)42 alkalmazott kutatás: az Innovációs tv. 4. § 1. b) pontjában meghatározott alkalmazott kutatás;
d)43 kísérleti fejlesztés: az Innovációs tv. 4. § 1. c) pontjában meghatározott kísérleti fejlesztés;
e)44 technológiai innováció: az Innovációs tv. 4. § 2. pontjában meghatározott technológiai innováció.
f)45 TéT: tudomány- és technológiapolitika.
g)46 saját tevékenységi körben végzett kutatás-fejlesztési tevékenység: a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 4. § 32. pontja szerinti saját tevékenységi körben végzett kutatás-fejlesztési tevékenység;
h)47 kutatás-fejlesztési megállapodás: az Innovációs törvény 4. § 10. pont szerinti kutatás-fejlesztési megállapodás.
(3)48 A 7. §-ban előírt kötelezettséget először a 2007. évi költségvetési törvényben kell érvényesíteni.
(4)49 E törvénynek az egészségügy többletforráshoz juttatása érdekében szükséges törvénymódosításokról, valamint egyéb törvények módosításáról szóló 2012. évi törvénnyel módosított 5. § (7a) bekezdését a 2012-ben kezdődő adóév (ideértve a naptári évtől eltérő üzleti évet alkalmazó járulékfizetésre kötelezett adóévét is) járulékkötelezettségének megállapítására is alkalmazni kell.
14. § (1)50 A járulék éves összege a 4. § (1) bekezdésében meghatározott vetítési alap
15. §52 Az egészségügy többletforráshoz jutása érdekében szükséges törvénymódosításokról, valamint egyéb törvények módosításáról szóló 2012. évi CLIV. törvény 16. §-ával megállapított 4. § (1) bekezdését a 2012-ben kezdődő adóévben is lehet alkalmazni.
16. §53
a) az Alap működtetésére és felhasználására, valamint a járulékfizetési kötelezettségre irányuló részletes szabályokat és eljárásokat;54
5 A 4. § (1) bekezdése a 2012: CLIV. törvény 16. §-ával megállapított szöveg.
9 Az 5. § (2) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 428. §-ával megállapított szöveg.
10 Az 5. § (7) bekezdése a 2005: LXXXV. törvény 58. §-ával megállapított, a 2011: CLVI. törvény 388. §-a szerint módosított szöveg.
11 Az 5. § (7a) bekezdését a 2012: CLIV. törvény 17. §-a iktatta be.
12 Az 5. § (8) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 388. §-a, a 2012: CLIV. törvény 18. §-a szerint módosított szöveg.
13 A 6. § a 2006: CIX. törvény 125. § (3) bekezdésének m) pontja, a 2010: CXLVIII. törvény 186. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
14 A 7. §-t a 2011: CLXVI. törvény 84. § 32. pontja hatályon kívül helyezte.
15 A 8. § a 2005: CLIII. törvény 99. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
16 A 8. § (1) bekezdés b) pontja a 2011: CCI. törvény 235. §-a szerint módosított szöveg.
17 A 8. § (1) bekezdés d) pontja a 2012: CCX. törvény 9. §-a szerint módosított szöveg.
18 A 8. § (1) bekezdésének h) pontját a 2007: LXXXII. törvény 12. § (2) bekezdése iktatta be.
19 A 8. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2010: CXLVIII. törvény 186. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg
20 A 8. § (2) bekezdés a) pontja a 2012: CCVIII. törvény 18. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
21 A 8. § (2) bekezdés b) pontja a 2010: CXLVIII. törvény 184. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
22 A 8. § (2) bekezdés c) pontja a 2010: CXLVIII. törvény 184. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
23 A 8. § (2) bekezdésének f) pontját a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 624. pontja hatályon kívül helyezte.
24 A 8. § (2) bekezdésének g) pontját a 2006: CXXI. törvény 23. § (1) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 624. pontja.
25 A 8. § (3) bekezdése a 2010: CXLVIII. törvény 186. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg
26 A 8. § (4) bekezdését a 2011: CLXVI. törvény 84. § 32. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: CXCVI. törvény 7. §-a iktatta be.
27 A 8. § (4a) bekezdését a 2010: CXLVIII. törvény 184. § (2) bekezdése iktatta be.
28 A 8. § (5) bekezdése a 2012: CCVIII. törvény 18. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
29 A 8. § új (6) bekezdését a 2008: LXXXII. törvény 17. § (2) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (6)–(10) bekezdés számozását (7)–(11) bekezdésre változtatta.
30 A 8. § (6) bekezdése a 2007: CXXVI. törvény 281. §-ával megállapított szöveg. A 8. § (6) bekezdés számozását a 2008: LXXXII. törvény 17. § (2) bekezdése (7) bekezdésre változtatta, szövege a 2010: CXLVIII. törvény 186. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg
31 A 8. § (7) bekezdésében szereplő számítási mód – a 2009: CXXX. törvény 19. § (2) bekezdése alapján – 2010-ben nem alkalmazható. A 2009: CXXX. törvény 19. § (3) bekezdése alapján a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap kezelésével kapcsolatos költségek 2010. évi kiadási előirányzata 2219,0 millió forint.
32 A 8. § (7) bekezdése a 2006: CIX. törvény 16. § (3) bekezdésének c) pontja szerint módosított szöveg. A 8. § (7) bekezdés számozását a 2008: LXXXII. törvény 17. § (2) bekezdése (8) bekezdésre változtatta, hatályon kívül helyezte a 2010: CXLVIII. törvény 186. § (5) bekezdése. Újonnan a 2012: CCVIII. törvény 18. § (2) bekezdése iktatta be.
33 A 8. § (8) bekezdés számozását (9) bekezdésre változtatta a 2008: LXXXII. törvény 17. § (2) bekezdése, szövege a 2009: CIX. törvény 28. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
34 A 8. § (9) bekezdését a 2006: CXXI. törvény 23. § (3) bekezdése iktatta be. A 8. § (9) bekezdés számozását a 2008: LXXXII. törvény 17. § (2) bekezdése (10) bekezdésre változtatta, szövege a 2010: CXLVIII. törvény 185. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
35 A 8. § (10) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 12. § (3) bekezdése iktatta be. A 8. § (10) bekezdés számozását a 2008: LXXXII. törvény 17. § (2) bekezdése (11) bekezdésre változtatta.
36 A 10. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 171. § (1) bekezdésének e) pontja, a 2010: CXLVIII. törvény 185. § – a 2010: CLXXIX. törvény 12. § (2) bekezdése szerint módosított – (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
37 A 10. § (2) bekezdését a 2006: CIX. törvény 17. § b) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2007: CXXVI. törvény 282. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2010: CXLVIII. törvény 184. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
38 A 10. § (3) bekezdését a 2010: CXLVIII. törvény 186. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte.
39 A 11. §-t a 2010: CXLVIII. törvény 186. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte.
40 A 12. § a) pontja a 2011: CLVI. törvény 385. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
41 A 12. § b) pontja a 2011: CLVI. törvény 385. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
42 A 12. § (c) pontja a 2011: CLVI. törvény 385. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
43 A 12. § d) pontja a 2011: CLVI. törvény 385. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
44 A 12. § e) pontja a 2011: CLVI. törvény 385. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
45 A 12. § f) pontját a 2005: CLIII. törvény 99. § (2) bekezdése iktatta be.
46 A 12. § g) pontját a 2011: CLVI. törvény 386. §-a iktatta be.
47 A 12. § h) pontját a 2011: CLVI. törvény 386. §-a iktatta be.
48 A 13. § (3) bekezdése a 2005: CLIII. törvény 99. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
49 A 13. § (4) bekezdését a 2012: CLIV. törvény 19. §-a iktatta be.
50 A 14. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2004: CXXXV. törvény 119. § (3) bekezdése, a 2011: CLVI. törvény 388. §-a szerint módosított szöveg.
51 A 14. § (2) bekezdését a 2004: CXXXV. törvény 119. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
52 A 15. §-t a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 624. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: CLXXVIII. törvény 429. §-a iktatta be.
53 A 16. §-t a 2010: CXLVIII. törvény 186. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte.
54 Lásd a 133/2004. (IV. 29.) Korm. rendeletet, a 146/2007. (VI. 26.) Korm. rendeletet, a 146/2010. (IV. 29.) Korm. rendeletet.
55 A 17. § b) pontját a 2010: CXLVIII. törvény 186. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte.


text:
A jogi képviselő díjazása a végrehajtási eljárás során - PDF
Download "A jogi képviselő díjazása a végrehajtási eljárás során"
2 A jogi képviselő díjazása a végrehajtási eljárás során Szerző: Dr. Szigeti István Siklós, április
3 A tanulmányomban be kívánom mutatni, hogy a végrehajtási eljárás folyamán a jogi képviselők (ideértve az ügyvédeket, szabadalmi ügyvivőket és a jogtanácsosokat) milyen díjazásra tarthatnak igényt. A bírósági határozatok végrehajtása során a végrehajtást kérő a végrehajtás elrendelése iránti kérelmében tünteti fel azt, hogy a végrehajtási eljárás során kíván-e jogi képviseletet igénybe venni, és hogy ezen képviselet miatt végrehajtási költségként milyen mértékű kifizetett munkadíjat, illetve egyéb járulékos költséget kíván érvényesíteni. A végrehajtó a követelés behajtása során ezen nyilatkozatra figyelemmel van, és a behajtott összegből a Ptk a alapján a főkövetelést megelőzően nyerhetnek kielégítést ezek a meghatározott összegek. Mindezek alapján célszerűnek tűnik bemutatni azt, hogy a végrehajtási eljárás során a jogi képviselők milyen tételekre tarthatnak igényt akkor, ha írásbeli díjmegállapodás alapján járnak el, illetve milyen összegeket számolhatnak el abban az esetben, ha a jogszabályban meghatározottak alapján kérik az ügyvédi munkadíjuk megtérítését. I. Bevezetés A végrehajtási eljárás során nem a bírósági eljárásban megállapítható ügyvédi költségekről szóló 32/2003. (VIII. 22.) számú IM rendelet az irányadó, hanem a bírósági végrehajtási eljárásban közreműködő jogi képviselő díjazásáról szóló 12/1994. (IX. 8.) számú IM rendelet (továbbiakban: IM rendelet) szabályai. A végrehajtási eljárás megindításakor a jogi képviselők gyakran tévesen hivatkoznak utóbbi jogszabályra, összekeverve a két rendelet alkalmazási körét. A két hivatkozott rendelet megalkotása különböző törvényi felhatalmazáson alapul. A végrehajtási eljárásra alkalmazandó külön jogszabály megalkotásának lehetőségét a bírósági végrehajtásról szóló évi LIII. törvény (továbbiakban: Vht.) 307. (2) bekezdés h) pontja teremti meg, míg a további bírósági eljárásra vonatkozóan az ügyvédekről szóló évi XI. törvény (továbbiakban: Ügyvédi törvény) a szolgál felhatalmazásul. Tanulmányomban külön fejezetben foglalkozom azon esetkörrel, amikor a megbízó és az ügyvéd között kifejezett díjmegállapodás jön létre az ügyvédi munkadíj tekintetében, és azon lehetőséggel,
4 amikor a végrehajtást kérő és a jogi képviselő a képviselet kapcsán kizárólag egy általános meghatalmazást ír alá, amiben a díjazással kapcsolatos kérdésekre nem térnek ki. II. A jogi képviselő díjazása díjmegállapodás alapján Az Ügyvédi törvény 9. (1) bekezdése alapján az ügyvédet a tevékenységéért megbízási díj és költségtérítés illeti meg. A (2) bekezdés értelmében az ügyvédi megbízási díj szabad megállapodás tárgya. Az ügyvédi munkadíjban történő megállapodás az ügyvéd által ajánlott munkadíj megbízó általi elfogadásával jön létre, és ezt a megállapodást az ügy intézésének megkezdése előtt foglalják írásba. Az ügyvédi munkadíj összegét leggyakrabban az ügyvédi megbízási szerződés tartalmazza, azonban a szerződést kötő felek rendelkezhetnek úgy is, hogy egy külön íven részletezett díjazás mellett kötik meg a megállapodásukat. Általában ez a rögzített ügyvédi munkadíj nem tartalmazza a készkiadások, illetve az illetékek összegét. Mindezek alapján megállapítható az, hogy az ügyvédi munkadíj szabad megállapodás tárgya, annak összegszerűségét a felek minden esetben előre, egyedileg és együtt határozzák meg. Az ügyvédi munkadíj mértéke jellemzően attól függ, hogy az ügy maga mennyire összetett, mekkora az ügy tárgya, és a képviselet ellátásához milyen mértékű ügyvédi felelősség tartozik. Ezen túlmenően az ügyvéd figyelembe veszi az irodájának fenntartásával járó fajlagos költségét, illetve az egyéb személyi jellegű kifizetéseket is, de speciális esetekben a díjmeghatározás során egyéb körülményeket is mérlegelhet. Jelen tanulmánynak nem célja az ügyvédi munkadíjak jellegzetességeit számba venni, csupán utalnék arra, hogy a munkadíj lehet egyösszegű, óradíjas, százalékos, sikerdíjas, illetve mindezek kombinációja. A végrehajtási eljárások során leggyakrabban egyösszegű, úgynevezett fix díjas díjmegállapodásokkal találkozhatunk. A végrehajtási eljárás során ha a megbízó és a jogi képviselő között díjmegállapodás jött létre, akkor az IM rendelet 2. (1) bekezdése irányadó, amely alapján amennyiben a végrehajtást kérő az
5 ügyvédi díjaként a díjmegállapodásban foglalt összeget kívánja az adósra áthárítani, az adóst terhelő ügyvédi díj összege a díjmegállapodásban foglalt összeg. A bíróság az ügyvédi díj összegét indokolt esetben mérsékelheti, ha az nem áll arányban a végrehajtási kérelemben foglalt, illetőleg a végrehajtható okiratban feltüntetett főkövetelést, járulékot és költséget magában foglaló együttes összeggel (továbbiakban végrehajtási ügyérték). Fontos megemlíteni, hogy a díjmegállapodásban meg kell határozni a munkadíjat külön a végrehajtható okirat kiállításáért, és külön a végrehajtási eljárásban való közreműködésért. Ennek a két összegnek egyértelműen külön kell válnia, hiszen amennyiben nem különíthető el, akkor a bíróságnak úgy kell tekintenie, hogy munkadíj kifejezetten az elrendelésért nem jár. Ebben az esetben a jogi képviselő kizárólag arra munkadíjra tarthat igényt, amely a foganatosítás során válik esedékessé, az elrendelés kapcsán pedig a díjmegállapodás hiányában alkalmazandó szabályok lesznek irányadóak. A végrehajtás elrendelése iránti kérelem benyújtásáért a végrehajtást kérő és a jogi képviselő megállapodhatnak egy fix összegben. Ekkor azt a díjat fel kell tüntetni a végrehajtható okirat példányain, mivel anélkül nem lehetséges később felszámítani. A kérelmen legfeljebb akkora összeg tüntethető fel, amely összeg a díjmegállapodásban szerepel. Annál magasabb összeg feltüntetése esetén a bíróság hiánypótlás keretében köteles tisztázni az eltérés okát, és amennyiben annak indokát a végrehajtást kérő, illetve jogi képviselője nem adja, a bíróság kizárólag a díjmegállapodásban szereplő összeget veheti figyelembe. Azonban a bíróságnak a hiánypótlás teljesítését követően, illetve arányban nem álló ügyvédi munkadíj észlelése esetében is lehetősége van a kérelemben foglalt díj összegét mérsékelni. Ezen szabály alkalmazása során - figyelemmel az IM rendeletre - kizárólag a végrehajtási ügyértékre kell figyelemmel lennie. Álláspontom szerint azonban a mérséklés során kifejezett rendelkezés ellenére sem lehet figyelmen kívül hagyni a bírósági eljárásban megállapítható ügyvédi költségekről szóló 32/2003. (VII. 22.) számú IM rendelet 2. (2) bekezdésben írt azon rendelkezését, hogy a bíróság indokolt esetben annak figyelembe vételével mérsékli a munkadíj összegét, ténylegesen mennyi volt az elvégzett ügyvédi
6 tevékenység. Ha ugyanis a bíróság a mérséklés során kizárólag a végrehajtási ügyértéket venné alapul, akkor fennállna annak a lehetősége, hogy a munkadíj megállapítása során kizárólag a díjmegállapodás hiánya miatt alkalmazandó szabályokat vennénk alapul, tehát a bíróság mérlegelési jogköre olyan mértékig korlátozva lenne, amelyre a jogalkotó szándéka bizonyosan nem irányulhatott. Véleményem szerint tehát a bíróságnak a munkadíj mértékének vizsgálata során a kialakult bírói gyakorlatot is át kell tekintenie (BH , BH , BH és BH ), nem elégséges a végrehajtási ügyérték figyelembe vétele. A gyakorlatban ritkán fordul elő az az eset, hogy a jogi képviselő olyan összegű ügyvédi munkadíjat igényel, amely jelentős mértékben meghaladja a végrehajtási ügyérték alapján számítandó díjmegállapodás hiányában kalkulálható munkadíjat. Álláspontom szerint nehezen lehet általánosan megfogalmazni azt, hogy mi számít olyan mértékű munkadíjnak, amit célszerű a bíróságnak mérsékelni. Minden esetben egyedileg kell azt mérlegelni, hogy adott ügyben indokolt-e az a mértékű ügyvédi munkadíj, amelyet a felek a díjmegállapodásukban kikötöttek. A bíróságok eljárása nem egységes a munkadíj mérséklése során. Az egyik álláspont szerint a végrehajtást elrendelő bíróság a végrehajtási lap (záradék) kiállítása során akképp dönt a végrehajtási elrendelésével felmerült ügyvédi munkadíjról, hogy a végrehajtási lapot (záradékot) eltérő tartalommal bocsátja ki. Ekkor a végzését kizárólag a végrehajtást kérő, illetve jogi képviselője részére kézbesíti, amely határozat ellen mindkettőjüknek fellebbezési joga van. A másik álláspont képviselői szerint amennyiben a bíróság úgy látja, hogy a díjmegállapodásban foglaltaktól eltérően kevesebb ügyvédi munkadíj megállapítása indokolt, abban az esetben eltérő tartalmú kiállításról határozatot nem kell hoznia, csupán áthúzással kijavítja az összeget a végrehajtható okirat minden példányán. Ennek alapja az, hogy a végrehajtási lap kiállítása ellen, valamint a megállapított végrehajtási költség miatt nincs helye fellebbezésnek 1, továbbá a bíróság a végrehajtási költség vonatkozásában hivatalból dönt. Az eltérő tartalmú kiállításról végzést hoznia azért nem kell, mert az kizárólag a végrehajtási lap 3.) pontja vonatkozásában szükséges, ugyanis a bírósági gyakorlat szerint az számít a határozat érdemi részének, az alapján beszélhetünk megalapozatlanságról. Ennek folytán a 1 Dr. Balogh Olga Dr. B. Korek Ilona Császti Ferenc Dr. Juhász Edit: A megújult bírósági végrehajtás HVGORAC Lap és Könyvkiadó Kft. Budapest, oldal
7 végrehajtást kérő és az adós is csak ezen végrehajtható okirat kézbesítését követően lesz abban a helyzetben, hogy az ellen kifogással éljenek. Ekkor a felek a költséget megállapító rendelkezés ellen kijavítás iránti kérelmet terjeszthetnek elő; ha ezt a bíróság elutasítja vagy csak részben teljesíti, a határozat ellen már van helye külön fellebbezésnek. A bíróságnak tehát a későbbi végrehajtási lap kijavítása iránti kérelem elbírálása során kell megindokolnia azt, hogy milyen okból kifolyólag tért el az eredeti kérelemtől, és mérsékelte a megállapodásban szereplő ügyvédi munkadíj mértékét. A jogi képviselőnek készkiadás felszámítására díjmegállapodás esetén abban az esetben van lehetősége, ha azokat részletezi, és igazolta. Amennyiben azt a kérelem benyújtásakor a végrehajtást kérő, illetve képviselője nem teszi meg, hiánypótlás kiadására lehetőség van, azonban ha annak nem tesz eleget, a meghatározott készkiadások megállapítását mellőzni kell, illetve a rendelkezésre álló adatok alapján kell meghatározni. III. A jogi képviselő díjazása díjmegállapodás hiányában Amennyiben a végrehajtást kérő és a jogi képviselő között nincs írásba foglalt díjmegállapodás, az IM rendelet ának szabályai irányadóak abban az esetben, ha a végrehajtást kérő az általa kifizetett ügyvédi munkadíjat kívánja érvényesíteni a végrehajtási eljárás során. 1. A végrehajtás elrendelésével kapcsolatban érvényesíthető díjak Az IM rendelet 3. -a tartalmazza azt a szabályt, amely a munkadíj pontos mértékét meghatározza. Ennek alapján a végrehajtás elrendelése (a végrehajtható okirat kiállítása) iránti kérelem ügyvédi munkadíja a végrehajtási ügyérték 1%-a, de legalább forint. Fontos kiemelni ezen szabállyal kapcsolatban, hogy ez alapján nem kizárólag a tőkekövetelés után kell a munkadíjat számítani, hanem figyelembe kell venni az egyéb járulékot és költséget is, tehát mindazon összegeket, amelyekre az alapeljárásban kötelezték az adóst (ide tartozik tehát a kamat, a perköltség, stb). Ha ezt a szabályt párhuzamba állítjuk a bírósági eljárásban megállapítható ügyvédi költségekről szóló 32/2003. (VIII. 22.)
8 számú IM rendelet 3. (2) bekezdésében írt rendelkezésével, akkor láthatjuk, hogy a polgári perben a pertárgyérték az irányadó, amelyből figyelemmel a polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény (továbbiakban: Pp.) 25. (4) bekezdésére is figyelmen kívül kell hagyni a főkövetelés járulékait. Ezáltal eltérő fogalomnak tekinthető a végrehajtási ügyérték, illetve a pertárgy érték, azonban a gyakorlatban előfordul, hogy a jogi képviselők kizárólag a tőkekövetelés alapján számolják a végrehajtás során felmerült ügyvédi munkadíjukat. Az IM rendelet 8. (1) bekezdése további díjfelszámítást tesz lehetővé a jogi képviselő részére. A hivatkozott szakasz alapján az ügyvédet költségátalányként megilleti a megállapított munkadíj 30%-a, de legalább forint. Mindezek alapján amennyiben a jogi képviselő az IM rendelet alapján, kifejezett díjmegállapodás hiányában kívánja a díját megállapítani, minimum forint díjazásra jogosult, amelyből forint a munkadíj, és forint a költségátalány. Az IM rendelet 4. -a alapján ha a végrehajtás meghatározott cselekményre irányul, a végrehajtás elrendelésre iránti kérelem munkadíja forint, azzal a további kikötéssel, hogy ebben az esetben is megilleti az ügyvédet a 8. szerinti költségátalány. További speciális szabályokat iktatott be a jogalkotó a 31/2012. (VI. 29.) számú KIM rendelettel, amelyek július 7. napjától hatályosak. Ezen rendelkezések arra a speciális esetre vonatkoznak, amikor a végrehajtást kérő több, egyetemlegesen kötelezett adóssal szemben egyidejűleg kéri a végrehajtás elrendelését. Ebben az esetben az ügyvédi munkadíj az egyik adós esetében az adósok számától függetlenül a 3. -ban megjelölt összeg, az ezen felüli adós esetében pedig fejenként forint. Az így megállapított összes ügyvédi munkadíj az adósokat egyenlő arányban terheli. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy egy jelzáloghitel-tartozást felhalmozó adós, illetve adóstársa (készfizető kezese) vonatkozásában az adós tekintetében az ügyérték 1%-ának megfelelő munkadíjat számolhat fel az ügyvéd, míg az adóstárs vonatkozásában csupán forintot, és ezt is azzal a kikötéssel, hogy az adóst és adóstársat terhelő munkadíjat együtt kell kezelni, össze kell számítani őket,
9 és az adósok a végrehajtás során egyenlő arányban kötelesek megfizetni azt. Megjegyezendő, hogy a jogalkotó ehhez hasonló analóg szabályozást vezetett be a megfizetendő illeték vonatkozásában is. Természetesen a költségátalány vonatkozásában ugyanez a szabály érvényesül, tehát a 8. (2) bekezdése alapján ha ugyanazon határozat vagy okirat alapján, ugyanannak a követelésnek a végrehajtását több, egyetemlegesen kötelezett adóssal szemben egyidejűleg kéri a végrehajtást kérő, a felszámítható költségátalány az adósok számától függetlenül a munkadíj 30%-a, de az egyik adóson felüli többi adósonként már csak forint. Az így kiszámított költségátalány az adósokat egyenlő arányban terheli. 2. A végrehajtás foganatosítása során felszámítható díjazás Az IM rendelet 5. -a tartalmazza azokat a szabályokat, amelyek a jogi képviselő díjazását a végrehajtás foganatosítása során történő közreműködéséért megilletik. Az 5. (1) bekezdése alapján a végrehajtás foganatosítása során egy adott végrehajtási cselekménynél való közreműködés munkadíja a végrehajtási ügyérték 1%-a, de legalább forint. A bírósági gyakorlatban nem egyértelmű, vajon mi számít egy adott végrehajtási cselekménynél való közreműködésnek. Az egységes bírósági gyakorlat hiányának egyik indoka, hogy a végrehajtási cselekmények sokszínűsége figyelhető meg, azonban ezek többsége a bíróság látókörébe nem kerül, mivel azok a végrehajtó saját eljárása alatt történnek, a bíróságnak hatásköre nincs a végrehajtó általi intézkedések megtételére. A bizonytalanság másik indoka, hogy a gyakorlatban eltérő nézetek alakultak ki azzal kapcsolatban, megilleti-e a jogi képviselőt a jogszabály szerinti munkadíj minden bírósági előtt tett nyilatkozat kapcsán, avagy kizárólag olyan igazi végrehajtási cselekményeknél, ahol a közreműködés többet kíván meg, mint egy beadvány megszerkesztése, vagy nyilatkozat megtétele. A polgári bírósági eljárás során a másik fél meghallgatásának alapelve folytán számos olyan eset merülhet fel, amikor például egy adósi kérelem kapcsán szükséges beszerezni a végrehajtást kérő nyilatkozatát is a kérdéssel kapcsolatban. Vajon ezekre a beadványokra is érvényes az a szabály, hogy mivel abban közreműködik a végrehajtást kérő, megilleti őt legalább forint ügyvédi munkadíj?!
10 Álláspontom szerint minden esetben egyedileg kell mérlegelni azt, hogy a bírósági eljárás során egy végrehajtást kérő jogi képviselője által megtett jognyilatkozat, beadvány, észrevétel rendelkezik-e a végrehajtási cselekmény kitétellel. Néhány példát szeretnék felhozni. Véleményem szerint, ha a bíróság meghallgatást tart egy jogkérdés tisztázása érdekében, és megidézi a végrehajtást kérőt is, annak jogi képviselőjével történő megjelenése esetén mindenféle korlátozás nélkül megállapítható, hogy a végrehajtás foganatosítása során közreműködik a jogi képviselő, jelen van egy eljárási cselekménynél. Ezzel ellentétben amennyiben a Vht. 40. (1) bekezdésében foglalt kötelezettsége teljesítése során kíván a jogi képviselő munkadíjat érvényesíteni, abban az esetben az véleményem szerint nem illeti őt meg. Egy konkrét ügyben a bíróság kimondta, hogy az IM rendelet ezen szabálya azon esetekre vonatkozik, amikor a jogi képviselő a végrehajtás foganatosítása során a bírósági eljárás folyamán aktív magatartást tanúsít, olyan cselekményt tesz, amely nem jogszabályi kötelezettsége a végrehajtást kérőnek, hanem a végrehajtás továbbvitelét, valamint az érdekének képviseletét jelenti. Például ilyen eset egy helyszíni szemlén történő közreműködés, valamint az adós vagyontárgyainak felkutatása iránt tett intézkedése, azonban az, hogy a jogszabály által megkövetelt nyilatkozatát megtegye a végrehajtást kérő, nem tartozik a rendelet 5. -ában írt közreműködés körében értékelendőnek (Pécsi Városi Bíróság Vh.1765/2009/88. számú végzése). Mindazt, hogy a jogi képviselőnek korlátozottan jár a bíróság előtti eljárás során munkadíj, az is alátámasztja, hogy az IM rendelet külön nevesíti a 7. és 8. -ban azokat az eljárásokat, amelyekért ténylegesen jár munkadíj a jogi képviselőnek. Ebből implicite le lehet vonni azt a következtetést, hogy mivel ezen eljárásokat nevesíti a jogalkotó, akkor a többi bíróság előtti cselekményéért (közreműködésért) az ügyvédnek nem járhat külön munkadíj. Az IM rendelet alapján a bírósági eljárás során bármely jogorvoslat benyújtásáért forint munkadíj jár az ügyvédnek (legyen az fellebbezés, végrehajtási lap visszavonása iránti kérelem, végrehajtási záradék törlése iránti kérelem, illetve végrehajtási kifogás), ezen felül pedig a jogorvoslat alapján lefolytatott eljárásban való közreműködésért szintén forint jár a jogi képviselő részére.
11 További kérdésként felmerül az is, hogy a jogi képviselőt a végrehajtás foganatosítása során egy adott végrehajtási cselekménynél való közreműködés során a munkadíj után költségátalány is megilleti-e. Álláspontom szerint az ügyvéd ilyen esetben jogosult költségátalány érvényesítésére is, mivel az IM rendelet 8. (1) bekezdése nem tartalmaz olyan korlátozó rendelkezést, hogy kizárólag az elrendelés esetén illetné ez meg az ügyvédet. A (2) bekezdés a speciális eset körében kiemeli azt, hogy az a szakasz kizárólag az elrendelések esetén alkalmazandó, azonban véleményem szerint ezen felül az általános végrehajtásokra vonatkozóan nincs korlátozás ebben a tekintetben. Az IM rendelet 5. (2) bekezdése szerint ha az ügyvéd a végrehajtás foganatosítása során több végrehajtási cselekménynél működött közre, a munkadíj valamennyi közreműködésért együttesen a végrehajtási ügyérték 3%-át nem haladhatja meg. Ilyenkor is irányadó azonban az (1) bekezdésnek az a rendelkezése, amely szerint minden egyes végrehajtási cselekménynél való közreműködésért legalább forint munkadíj jár. Ezzel a jogalkotó behatárolja az ügyvédi munkadíj kereteit, nem teszi azt lehetővé, hogy korlátlan összegeket igényeljen az ügyvéd ezen a címen. További speciális szabályt tartalmaz az IM rendelet 6. -a, amely alapján ha a végrehajtás meghatározott cselekményre irányul, a végrehajtás foganatosítása során egy adott végrehajtási cselekménynél való közreműködés munkadíja forint. Álláspontom szerint itt is lényeges lenne valamiféle olyan felső korlátozás bevezetése, mint amit az 5. (2) bekezdése tartalmaz, mivel felmerülhetnek olyan meghatározott cselekmény végrehajtása iránti eljárások, ahol bizony a jogi képviselő számos alkalommal kénytelen a végrehajtási cselekményeknél aktívan közreműködni, és ebben az esetben mivel ügyértékről nem beszélhetünk, nincs olyan felső határ, amelyet nem léphet túl az ügyvéd. A gyakorlatban felmerülhet annak a lehetősége is, hogy egy egyszerű cselekmény végrehajtása során a felek teljesítésének elmaradása miatt sok alkalommal kell az ügyvédnek megnyilvánulnia (például egy személyiségi jogi reparációs eljárás során), ekkor pedig akár a tényleges ügyértéket meghaladó ügyvédi munkadíj merülhet fel.
12 3. Készkiadások érvényesítése díjmegállapodás hiányában A munkadíj és költségátalány felszámításán kívül a jogi képviselőt megilleti az az összeg is, amely az eljárásában felmerült készkiadásainak a postai, távbeszélő, utazási, szállás-, leírási, másolási és más hasonló költségeknek a fedezésére szolgál. Ezen készkiadásokat a jogszabály csupán példálózó jelleggel sorolja fel, a taxatív felsorolás nem is lehetséges, hiszen a végrehajtási eljárás sajátosságából eredően számos speciális, kifejezetten a végrehajtás során felmerülő készkiadás lehetséges. Ezen készkiadásokat az ügyvéd tételes kimutatással együtt terjeszti elő, és ez alapján kell azt megállapítani. Ha a jogi képviselő ezt a tételes kimutatást nem terjeszti elő, a bíróság, illetve a bírósági végrehajtó egy hiánypótlási eljárást követően a készkiadás iránti kérelmet a rendelkezésre álló adatok alapján bírálja el. 4. Az ügyvéd díjának megállapítása Abban az esetben, ha a végrehajtást kérő és a jogi képviselő között díjmegállapodás jött létre, az ügyvédi díjat a végrehajtást elrendelő bíróság a végrehajtható okiratban állapítja meg. Az IM rendelet külön kiemeli a 10. -ban, hogy a bíróság a végrehajtási kérelem elkészítéséért díjat csak akkor állapít meg, ha azt a díjmegállapodás külön tartalmazza, egyébként a díjmegállapodásban foglalt díj a végrehajtási eljárás foganatosítása során elvégzett jogi képviseleti tevékenységért jár. Mindezek alapján megállapítható, hogy abban az esetben, ha az ügyvéd a díjmegállapodását csatolja a végrehajtható okirat kiállítása iránti kérelméhez, a végrehajtást elrendelő bíróság határoz arról. A bíróság megvizsgálja a díjmegállapodást, és ha nem tartalmazza külön azt, hogy a végrehajtás elrendelésért, azaz a végrehajtási lap (záradék) elkészítéséért is jár munkadíj, akkor a bíróság nem dönthet máshogy, mint az IM rendelet 3. -a, illetve 8. -a alkalmazásával határozza meg a jogi képviselőnek járó díjat. Díjmegállapodás hiányában a munkadíjat, költségátalányt és készkiadást az a bíróság, illetőleg végrehajtó állapítja meg, amelyek, illetőleg akinek az eljárása során az ügyvédi díj felmerült. Ekkor az
13 ügyvéd részére megállapított összeget bele kell foglalni a végrehajtható okiratba, a végrehajtási cselekményről készült jegyzőkönyvbe, a végrehajtási eljárás során hozott határozatba, illetőleg az annak során készített okiratba. Az ügyvéd azokkal a jogorvoslatokkal élhet az ügyvédi díj megállapítására vonatkozó rész ellen, amelyek a Vht. szerint a a végrehajtást kérő részére is nyitva állnak. A jogi képviselő mellett a végrehajtást kérő és az adós is élhet jogorvoslattal az ügyvédi díjat megállapító határozat, valamint végrehajtói intézkedés ellen. IV. Összegzés A tanulmányom célja az volt, hogy a gyakorlatban is használható széleskörű képet adjak a végrehajtási eljárás során felmerülő ügyvédi díjazásról, továbbá az érvényesítése során a bírósági eljárásban felmerülő problémáiról. A téma körüljárása során megpróbáltam könnyen átlátható, szerkezetileg elkülönült módon leírni azon két esetkört, amikor az ügyvédek díjmegállapodás alapján járnak el, illetve azt a lehetőséget, amikor a jogi képviselők nem élnek kifejezett írásbeli kikötéssel a munkadíj tekintetében, azonban mégis érvényesíteni kívánja ez irányú igényüket.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Roma vezetők pere: Farkas Flórián is bíróság elé állt | Kecskemét hírei | Szeged - delmagyar.hu
Kecskemét hírei > Roma vezetők pere: Farkas Flórián is bíróság elé állt Roma vezetők pere: Farkas Flórián is bíróság elé állt
Delmagyar.hu	2012.04.02. 12:22
Tanúként hallgatták meg Farkas Flóriánt, az Országos Roma Önkormányzat elnökét hétfőn a Kecskeméti Városi Bíróságon, a Kolompár Orbán és nyolc társa ellen folyó perben.	Farkas Flórián nem tudott érdemi információt adni annak az időszaknak az ügyeiről, amikor az elsőrendű vádlott volt a szervezet elnöke. Ügyészi kérdésre válaszolva azt mondta: 2003-ig volt az Országos Cigány Önkormányzat (OCÖ) elnöke, majd a vezetőváltás utáni közgyűléseken csak addig vett részt, amíg a jegyzőkönyveket aláírta, így nem tud semmit az önkormányzat pénzügyeiről, pályázatairól. Mint hozzátette, a tiszteletdíjat sem vette fel."Egyszer próbáltam felszólalni, de nem kaptam szót, így nem láttam értelmét annak, hogy részt vegyek a közgyűlések munkájában" - indokolta a közgyűlésekről való távolmaradását a fideszes országgyűlési képviselő, akit 2011-ben ismét az OCÖ elnökévé választottak, majd a szervezet Országos Roma Önkormányzatra változtatta a nevét.Kolompár Orbánt és nyolc társát a perben egyebek mellett jelentős értékre elkövetett sikkasztással, a számviteli fegyelem megsértésével, illetve jogosulatlan gazdasági előny megszerzésével vádolják. Korábban:Tanúk kihallgatásával folytatódik a Kecskeméti Városi Bíróság dísztermében a Kiskunmajsai Roma Érdek képviseleti Szervezet vezetőjének és öt társának – egyesített - büntetőpere, akiket jogosulatlan gazdasági előny megszerzésének bűntettével, magánokirat-hamisítás vétségével, sikkasztás bűntettével, valamint számvitel rendje megsértésének vétségével vádol az ügyészség.Az egyesített eljárásban Steigler Lászlóné Rédei Rita ügyész képviseli a vádat. Az első vádpontot a budapesti ügyészség nyújtotta be, de képviseletét a Kecskeméti Városi Ügyészség látja el. A vádirat szerint Kolompár Orbán az Országos Cigány Önkormányzat akkori elnökeként a szervezet pénztárából 5 millió 70 ezer forintot vett fel 2004-ben, majd azzal sajátjaként rendelkezett. Ezért jelentős értékre elkövetett sikkasztás és számviteli fegyelem bűntettével tettesként, két alkalmazottat pedig társtettesként vádol az ügyészség.A második vádpont szerint a Kolompár Orbán vezetésével működő Kiskunmajsai Cigány Érdekképviseleti Szervezet az Országos Foglalkoztatási Közalapítványtól a roma munkaerő-piaci szolgáltatóhálózat kialakítására elnyert 13 millió forintos összegből folyósított 7,2 millió forint egy részével valótlan tartalmú számlákkal számolt el. Emiatt a vád jogosulatlan gazdasági előny megszerzése.A harmadik vádpontban Kolompár Orbánt, az Országos Cigány Önkormányzat akkori elnökét és társait jogosulatlan gazdasági előny megszerzésével, valamint az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek megsértésével vádolja az ügyészség. E szerint a vádlottak az Európai Unió foglalkoztatási programját segítő pályázat révén a közösségi költségvetésből 109,1 millió forintot, a hazai költségvetésből 36,4 millió forintot, összesen 145,5 millió forintot szereztek meg jogosulatlanul, további 76,5 millió forintot kíséreltek megszerezni.Kolompár Orbán a bíróság előtt tett vallomásában nem ismerte el büntetőjogi felelősségét, és hangsúlyozta, hogy bűncselekményt sem követett el.	Kapcsolódó cikkek:Soha nem szállították le az előre kifizetett műszaki cikkeketFogva tartotta, megerőszakolta és bántalmazta volt élettársátElítélték a szír menekültekkel felboruló embercsempésztFelfüggesztett börtönre ítéltek egy szerb embercsempészt Bács-KiskunbanNyíllal, karddal és bajonettel sebesítette meg barátját
NépszerűKilencen erőszakolták meg a tanárnőtKiengedték az előzetesből a kamionsofőrt, aki a rendőrnő halálát okoztaGundel bocsánatot kért a visszalépésről mondott szavaiértOrosz Barbara szégyelli aktfotóitKanapé, szőnyeg, hűtőláda és matrac az utcán: a lakótelepen nagyon hiányzik a lomtalanításLázár üzent - Molnár visszaüzent: a testület lefújta, mégis megtartják az algyői népszavazást
Kecskemét hírei > Roma vezetők pere: Farkas Flórián is bíróság elé állt Önnek ajánljukTetemek az utakon: tavaszi rajzás a kutyáknál A hétvégén a Menhely az Állatokért Alapítvány az 54-es számú főútról két elütött kutyát szállított… Tovább olvasomBetöltés

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság


text:
Nem lehet a társadalmi erkölcsre hivatkozással megtagadni LGBTQ-egyesület bejegyzését - Jogászvilág - Jogászvilág
Nem lehet a társadalmi erkölcsre hivatkozással megtagadni LGBTQ-egyesület bejegyzését - Jogászvilág
Kezdőlap » Nem lehet a társadalmi erkölcsre hivatkozással megtagadni LGBTQ-egyesület bejegyzését
A kérelmezők ezt követően fordultak az EJEB-hez az Egyezmény 11. cikkében garantált egyesülési szabadság és a 14. cikkben rögzített megkülönböztetés tilalmának megsértése miatt. A Szocsi Büszkeség Háza ezen felül az Egyezmény tisztességes tárgyaláshoz való jogot garantáló 6. cikkének sérelmére is hivatkozott, mert a másodfokú bíróság az időben benyújtott fellebbezését elkésettnek nyilvánította, ezért érdemben nem bírálta el.
Az egyik kérelmező, az ismert melegjogi aktivista, Nikolay Alekseyev azt követően, hogy a Bíróság az általa indított Alekseyev and Others-ügyben egyezménysértést állapított meg vele szemben, de kártérítést nem ítélt meg neki, a közösségi médiában kezdte ócsárolni az EJEB-et és egyes tagjait. A hozzá köthető platformokon többek között fotót közölt az eljáró tanács bíráiról, alkoholistának, drogosnak, korruptnak nevezve őket, akiket több liter vodkával kellene megkínozni, a Bíróságot pedig fel kellene gyújtani. (Alekseyevhez kötődik az első, az orosz állam ellen megnyert LGBTQ-ügy. 2013-ban azután “zsidó maffiára” utaló gyalázkodó antiszemita kommentjei és a nyugat melegjogokkal kapcsolatos hisztériáját taglaló posztjai és cikkei miatt számos emberi jogi szervezet elhatárolódott tőle.)
Az orosz állam az eljárásban jelezte a Bíróság felé a kérelmező e nyilatkozatait és arra hivatkozott, hogy ez a magatartás kérelmezési joggal való visszaélésnek minősül, ami az EJEE 35. cikk 3. a) pontja szerint a kérelem elfogadhatatlanságához vezet. Alekseyev azt állíotta, hogy egyetlen személyes közösségimédia-profilja sincsen.
A Bíróság eddigi gyakorlata szerint jellemzően két esetben állapít meg visszaélésszerű kérelmezést: A Gross-ügyhöz hasonló ügyekben, amikor a kérelmező tudva valótlan információkra alapítja a kérelmét, valamint akkor, ha a kérelmező az EJEB előtt folyó eljárás során zaklató, provokatív, vagy sértő hangnemet üt meg akár a kérelmezett állammal, akár annak képviselőjével, a Bírósággal, annak valamely bírájával vagy más munkatársával. Önmagában az erős, vagy szarkasztikus megfogalmazás nem tekinthető ugyanakkor visszaélésnek. A Miroļubovs-ügyre mutatva a Bíróság hangsúlyozta, hogy a civilizált társadalomban elvárható, kulturált keretek közötti kritikát nem bünteti. Amennyiben pedig a kérelmező az EJEB figyelmeztetésére kifejezetten visszavonja az elfogadhatatlan kijelentést, vagy megköveti a sértett felet, a Bíróság eltekinthet a visszaélés megállapításától.
A kérelmező közszereplői mivoltából következő széles közönségére és az EJEB tagjait személyében sértő kijelentésekre tekintettel levelet írt Alekseyevnek, amelyben figyelmeztette, hogy e magatartás következményeképpen valamennyi folyamatban lévő ügyét befogadhatatlannak nyilváníthatják. Az orosz aktivista a figyelmeztetést követően azonban nem vonta vissza a kijelentéseket és nem törölte a posztokat, sőt, újabbakat tett közzé, amelyekben az EJEB bíráit homofóbnak és “korrupt szemétládának” nevezte.
A Bíróság szerint elfogadhatatlan olyan bírósághoz jogvédelemért folyamodni, amelyben a kérelmező nem bízik, amelynek tagjait inzultálja. A figyelmeztetés ellenére folytatott sértő kommunikációra tekintettel a kérelmező kérelmét az EJEB befogadhatatlannak minősítette. Kiemelte ugyanakkor, hogy ez az ügy érdemi elbírálását nem érinti, mert a többi kérelmező részvételével folytatható az eljárás.
Az EJEB ezt követően a Szocsi Büszkeség Háza által benyújtott fellebbezés el nem bírálásával kapcsolatos kérelmet vizsgálta. E körben a plénum kiemelte, hogy a fellebbezési határidők elfogadható korlátait jelentik az igényérvényesítés jogának. A Miragall Escolano-ügyre hivatkozva ugyanakkor kiemelte, hogy amennyiben a fellebbezésre nyitva álló határidő úgy telik, hogy a kérelmezőnek nincs módja érdemben megismerni a támadni kívánt határozat tartalmát, a tisztességes tárgyaláshoz való jog sérülhet.
Az ügy előkérdése volt, hogy non-profit szervezetként az Egyenlő Házasságért Mozgalom az orosz jog szerint csupán a jogerős nyilvántartásba vételtől létezett volna, így az orosz kormány szerint a kérelem idején nem rendelkezett a strasbourgi kérelem megindításához szükséges személyi státusszal. A Bíróság e körben azonban felidézte számos alkalommal, így a nagykamarai Refah Partisi (the Welfare Party)-ügyben is megerősített gyakorlatát, mely szerint az EJEE alapján a be nem jegyzett vagy feloszlatott egyesülések is felléphetnek kérelmezőként. A másik két szervezet létezését ugyan nyilvántartásba vételük előtt is elismeri az orosz jog, jogi személyiséggel, és az ehhez kapcsolódó jogosultságokkal azonban ezeket az egyesüléseket is a bejegyzés ruházta volna föl.
Az EJEB rögzítette, hogy a nyilvántartásba vétel megtagadása beavatkozást jelent az egyesülések és alapítóik egyesülési jogába. Ahhoz, hogy a beavatkozás az Egyezménnyel összeegyeztethető legyen, az államnak azt kell bizonyítania, hogy a korlátozás jogszabályon alapult, legitim célt szolgált és szükséges volt valamely nyomós társadalmi érdek érvényesítése érdekében.
Ugyan az azonos neműek házasságának engedélyezése terén a részes államok szabad döntési jogosultsággal rendelkeznek, az EJEB már a Bayev-ügyben kimondta, hogy a társadalmi morál védelme nem szolgálhat az LGBTQ emberek általános jogkorlátozásának legitim indokául. A Bíróság népességfogyásra alapított érvelést is megalapozatlannak ítélte.
Az EJEB az egyetlen elvileg releváns érvnek a közbiztonságra veszélyes társadalmi és vallási feszültség megakadályozását tekintette. A hatóságok meggyőződése szerint ugyanis az orosz többségi társadalom elutasította az azonos neműek közötti kapcsolatát, erre tekintettel a kérelmezők erőszaktól való megvédése indokolta az elutasító döntést.
A Bíróság ugyanakkor rámutatott, hogy a plurális társadalmak alapvető jellemzője a társadalom egyes csoportjai, esetenként a többség és valamely kisebbség közötti feszültség. Ahogyan azt a Nagykamara is kifejtette, ilyen esetben a közhatalmi szervek részéről nem elfogadható megoldás, hogy a feszültséget egyszerűen a pluralizmus felszámolásával oldják föl. Épp ellenkezőleg: az állam tevőleges kötelezettsége annak biztosítása, hogy a társadalmi csoportok kölcsönösen tolerálják egymást. Ennek megfelelően a hatóságok feladata, hogy a kérelmezőkhöz hasonló LGBTQ szervezeteket tevékenységük gyakorlása során fizikai atrocitás veszélyétől megvédje. Ebbe az irányba azonban az orosz hatóságok nem tettek lépéseket, ehelyett egyszerűen a kérelmezők egyesülési szabadságának korlátozásával igyekeztek orvosolni a problémát. Mindezt figyelembe véve az EJEB nem látta igazoltnak, hogy a korlátozás szükséges volt egy demokratikus társadalomban, ennek hiányában pedig az intézkedések megsértették a kérelmezők 11. cikkben garantált jogait.
Arra tekintettel, hogy a nyilvántartásba vétel megtagadásában az LGBTQ-jogok népszerűsítése döntő jelentőségű volt, a Bíróság értékelése szerint a kérelmezőkkel szembeni eltérő bánásmód alapja a szexuális irányultságra volt visszavezethető. Erre tekintettel az EJEB a diszkriminációt tiltó 14. cikk sérelmét is megállapította.
Az egyezménysértés megállapításával a héttagú kamara minden bírája egyetértett, a negyedik kérelmező, Nikolay Alekseyev kérelmének befogadhatatlanná nyilvánításával kapcsolatban azonban három bíró részleges különvéleményt csatolt. Ebben kifejtették, hogy bár az aktivista kommentjei nyilvánvalóan elfogadhatatlanok voltak, értelmezésük szerint az Egyezmény szövegéből, mely szerint az EJEB elfogadhatatlannak nyilvánítja a kérelmet, ha “a kérelem a kérelmezési joggal való visszaélésnek minősül”, az következik, hogy a kérelmezőnek a konkrét kérelemhez nem kapcsolódó magatartása nem alapozza meg a visszaélés megállapítását. Példaként fölvetik, hogy ha egy kérelmező a nemzeti fellebbviteli bíróság valamennyi bíráját “idiótának” nevezné, és ezért az egyébként alapos fellebbezést a tagállami bíróság visszautasítaná, a Bíróság feltehetően megállapítaná a kérelmező tisztességes tárgyaláshoz való jogának sérelmét.

matches: bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
Gyorsított eljárásban állította bíróság elé az ügyészség az óbudai rablót | Ügyészség
Gyorsított eljárásban állította bíróság elé az ügyészség az óbudai rablót
2018. július 13., 12:46 by dr. BORSODI-BUSS Emese
Az elkövető pár héttel ezelőtt támadt rá az utcán a sértettre, akire egy valódinak látszó fegyvert szegezett, és azzal fenyegetve követelte a nála lévő készpénz átadását. A bíróság elsőfokon 6 év letöltendő börtönbüntetésre ítélte.
A terhelt 2018. június 21-én délután a III. kerület, Miklós utcában egy parkolóban odalépett a sértetthez, aki a feleségével együtt éppen beszállni készült a gépkocsijukba. A vádlott ekkor egy valódinak látszó fegyvert szegezett a másik férfira, majd felszólította őt a nála lévő készpénz átadására. A sértett a felszólításnak nem tett eleget, hanem segítségért kiáltott, amitől a támadó megrémült és elmenekült a helyszínről.
A nyomozás eredményeként a Budapesti II. és III. Kerületi Ügyészség az elkövetőt fegyveresen elkövetett rablás bűntett kísérlete miatt gyorsított eljárásban – a gyanúsítotti kihallgatástól számított egy hónapon belül – bíróság elé állította.
A tárgyaláson lefolytatott bizonyítás alapján a Budapesti II. és III. Kerületi Bíróság megállapította a vádlott bűnösségét, és ezért őt 6 év végrehajtandó börtönbüntetésre ítélte, és 6 évre eltiltotta a közügyek gyakorlásától.
A bíróság ügyészi indítványra a vádlott letartóztatását a másodfokú eljárás befejezéséig fenntartotta. Az ítélet nem jogerős.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság


text:
A müncheni bíróság elutasította a kártérítési igényt a teherautó-gyártók áregyeztetése miatt. Ezzel nincs vége az eurómilliókért vívott harcnak. - Trans.INFO
A müncheni bíróság elutasította a kártérítési igényt a teherautó-gyártók áregyeztetése miatt. Ezzel nincs vége az eurómilliókért vívott harcnak.
Miután a Müncheni Törvényszék elutasította a sokmilliós kártérítésért indított gyűjtő pert, a képviseletet ellátó iroda bejelentette, hogy fellebbezéssel él az ítélet ellen. A játszma 84.000 teherautó utáni kompenzáció kifizetéséért zajlik.
A Müncheni Törvényszék múlt pénteken kiadott határozatában a BGL szövetség meglepetésére, amely a gyűjtő pert szervezte, nem értett egyet a Szövetségi Igazságügyi Tábla jogi véleményével a jogi szolgáltatásokról szóló törvény értelmezésével kapcsolatban, a legaltech eszközök alkalmazása ügyében a követeléskezelő cégek által, mint amilyen a Financialright.
Ezen felül a Müncheni Törvényszék határozata eltér a a Braunschweigi és a Franfurti Törvényszékek véleményétől is, amelyek megerősítették a semmítés modelljét, amelyet a Financialright leányvállalat alkalmazott – myRight kontra Volkswagen” – kommentálja a BGL.
A teherautók vásárlói átruházták a követeléseiket a Financialrightra, amely az egyetlen felperes ebben a perben. Győzelem esetén a Financialright kapta volna meg a kártérítés egyharmadát.
A vezető bíró, Gesa Lutz kijelentette, hogy a szállítmányozók a jogvita vezetését a per pénzügyi szakemberére bízták, ami megsérti a jogi szolgáltatásokról szóló törvényt. A döntés nem jogerős.
A Bajorország fővárosában elbírált ügy 84.000 teherautóért járó kártérítésért indult, amelyet 867 millió euróra becsülnek.
A Financialright viszont bejelentette, hogy fellebbezni fog. A BGL és a partnerek abból indulnak ki, hogy a bíróság ítéletét másodfokon nem fogják helyben hagyni.
Rekordértékű bírságot szabott ki az Európai Bíróság
Az MAN, a Volvo/Renault, a Daimler, az Iveco és a DAF teherautó-gyártókalt 2016. júliusában az Európai Unió történetében rekordösszegű bírsággal sújtották, amelynek a teljes összege majdnem 3 milliárd eurót ért el. Az összebeszélés a konszerneknek lényegesen többe fog kerülni – egész Európában küzdenek szállítmányozók kártérítésért. Úgy becsülik, hogy az egész Unióban a cégek akár 100 milliárd eurót is kiharcolhatnak.
2017 szeptember 27-én az Európai Bizottság kartellben való részvételért bírságot szabott ki a svéd gépjárműkonszernre, a Scaniára is. Brüsszel döntése értelmében a büntetés 880 millió eurót tesz ki. Az EB megállapítása szerint a svéd gyártó 14 éven át az öt, már 2016-ban megbüntetett konszernnel együtt megegyeztek a teherautók árában és a károsanyag-kibocsájtást korlátozó új technológiák költségeiben.
Spanyol határozatok
Teljesen más a helyzet Spanyolországban. Az ottani bíróságokon már több ítélet is született, amelyben kötelezték a gyártókat kártérítés fizetésére. Az első határozatpt 2018. végén hozta az 1. sz. Murciai Gazdasági Bíróság, amely értelmében a Volvo Group Spain köteles a vádlónak kifizetni 128 757 euró kártérítést, valamint a kamatokat öt teherautó megvásárlásáért 2012-ben. A képviseletet ellátó jogásznak akkor sikerült bebizonyítania, hogy a 2012-ben megvásárolt teherautók ára az árak egyeztetése miatt volt magasabb, méghozzá 20,7%-kal. Ez majdnem 26.000 euró egy teherautóra vetítve. Ez az összeg jelentősen meghaladja a szakemberek becsléseit, amelyek 10.000 euró középértek körül mozogtak járművenként.
Tavaly november végén az Almeriai Gazdasági Bíróság is ítéletet hozott az Iberlex Asociados cég DAF ellen zajló ügyében. Az Iberlex Asociados kártérítésért perelte be a gyártót az 1997. és 2011. közötti áregyeztetésért. A bíróság elismerte, hogy a szállítmányozó ezen időszakban 15%-kal fizetett többet az ekkor megvásárolt teherautók nettó áránál. Emiatt a bíró kötelezte a gyártót az említett 15% és a törvényileg meghatározott kamat megfizetésére a járművek megvételének napjától.
2 és fél milliárd forint a...
#Germany#Kartell#kártérítés
2 és fél milliárd forint a tét, ezernél is több teherautó miattt perelnek a magy...
Elindult a legnagyobb per a teherautó-gyártók áregyeztetésének ügyében

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság


T T T. Telex: Budapest, Pf. 16. Telefon: DS 665 B SZALAGKÁBEL CSATLAKOZÓ SOROZAT (THOMSON-CSF/SOCAPEX licenc) MŰSZAKI ADATOK - PDF
T T T. Telex: Budapest, Pf. 16. Telefon: DS 665 B SZALAGKÁBEL CSATLAKOZÓ SOROZAT (THOMSON-CSF/SOCAPEX licenc) MŰSZAKI ADATOK
Download "T T T. Telex: Budapest, Pf. 16. Telefon: DS 665 B SZALAGKÁBEL CSATLAKOZÓ SOROZAT (THOMSON-CSF/SOCAPEX licenc) MŰSZAKI ADATOK"
Gabi Réka Szekeresné
1 Telex: Budapest, Pf. 16. Telefon: DS 665 B SZALAGKÁBEL CSATLAKOZÓ SOROZAT (THOMSON-CSF/SOCAPEX licenc) Az elektronikai alkatrészek és részegységek központi fejlesztési programjának (EKFP) keretében a KON- TAKTA Alkatrészgyár új termékekkel bővítette az elektromechanikus alkatrészek választékát. Ezek közül ezúttal a DS 665 B típusú szalagkábel csatlakozó sorozatot mutatjuk be. A műszaki paraméterek ismertetése mellett tájékoztatást adunk a csatlakozók megrendeléséhez szükséges típusszám képzésének rendszeréről, valamint a típusszámokhoz tartozó gyártási számokról. Az elektronikus készülékek tervezői és gyártói egyre szélesebb körben alkalmazzák a szalagkábeleket, melyekkel összeköttetések létesíthetők nyomtatott áramköri lapokon, nyomtatott áramköri lapok között, alkalmazhatók többek között hátlap-huzalozásként és mozgó készülékegységek közötti huzalozásként. A szalagkábelek csatlakoztatására szolgál a DS 665 B típusj elű szigetelést átvágó (Insulation Displacement Connection) bekötésű szalagkábel-csatlakozó sorozat, melynek gyártását a (THOMSON-CSF/SO CAPEX) francia cég licence alapján végzi a KON- TAKTA Alkatrészgyár. A szalagkábel és az IDC csatlakoztatás előnyei a hagyományos huzalozással szemben: a huzalozási hibák megelőzhetők, a térfogatkihasználás kedvezőbb, a szerelés egyszerűbb, a megbízhatóság nagyobb, egyöntetű huzalozás valósítható meg, kisebb a súly, javul a hődisszipáció, rövidebb a hibakeresési és javítási idő, a villamos jellemzők nem változnak. A KONTAKTA Alkatrészgyár gyártási programjában a típuscsalád hatféle: 10, 20, 26, 34, 40 és 50 érintkezés változata szerepel. Az érintkezők osztástávolsága valamennyi változatnál 2,54 mm. A szalagkábel-csatlakozók dugósávja nyomtatott áramköri lapba forrasztható, az érintkezők típusától függően a kártyára merőlegesen, vagy azzal párhuzamosan. A hüvelysávba kör keresztmetszetű erekkel készített 1,27 mm vezetőér távolságú lapos kábel köthető be, szigetelést átvágó (IDC) eljárással. Ennek lényege, hogy az egyenesre vágott, a csatlakozó bekötőnyílásába illesztett szalagkábelt megfelelő készülék, vagy bekötő fogó segítségével egyetlen művelettel lehet bekötni oly módon, hogy a bekötési művelet során a csatlakozó érintkezőinek kivezetései a szalagkábel szigetelését átvágják és a vezető erek a villaszerű kivezetésekbe szorulnak. Ez az eljárás megbízható elektromos kötést biztosít a csatlakozó érintkezői és a szalagkábel erei között. Igen jelentős előny a felhasználók számára, hogy ez a vezetékbekötési eljárás tekintélyes élőmunka-megtakarítást jelent. MŰSZAKI ADATOK Névleges feszültség: Névleges áramerősség (érintkezőként) Próbafeszültség: Átmeneti ellenállás : Szigetelési ellenállás: Csatlakoztatási és bontási erő (érintkezőpáronként): Húzási igénybevétel a kábelen (a tehermentesítő alkalmazásával): Élettartam: Klímaállósági kulcsszám: Vonatkozó külföldi szabvány: TÍPUSSZÁM KÉPZÉSI RENDSZER 250V éff 1 A 750 V ejf max. 15 Mohm min. 1 Gohm 0,15-2,7 N min. 50 N min. 100 csati, ciklus 55/125/56 NF(C)UTE OS 665 B F S 20 F 6 CAD T T T 1) (2) (3) (A) (5) (6) (7) 233
2 A szalagkábel csatlakozó sorozat lehetséges változatai áttekinthetők a típusszám jelölési rendszer alapján. Gyártási szám: A típusszám jelöléseinek értelmezése (1) Sorozat: DS 665 B (2) A csatlakozó típusa: F: hüvelysáv E: dugósáv (3) Változatok: HÜVELYSÁVNÁL S: tehermentesítővel N: tehermentesítő nélkül DUGÖSÁVNÁL V: hosszú reteszelő/bontó karral B: rövid reteszelő/bontó karral N: reteszelő/bontó kar nélkül (4) Érintkezők száma: 10, 20, 26, 34, 40, 50 (5) Érintkező' fajta: F: hüvely érintkező M: dugó érintkező (6) Érintkező felület: 6: érintkezési felület szelektíven aranyozva, a kivezetés elektrolitikusan ónozott. (7) Érintkező típusa HÜVELYSÁVNÁL CAD: érintkező hüvely szigetelést átvágó kivezetéssel DUGÓSÁVNÁL Y: érintkezőcsap, egyenes kivezetéssel, nyomtatott áramköri lapba forrasztáshoz YC: érintkezőcsap, 90 -ban meghajlított kivezetéssel, nyomtatott áramköri lapba forrasztáshoz W3: érintkezőcsap, egyenes kivezetéssel, 3 miniatűr huzalrácsavarásos kötéshez W3C: érintkezőcsap, 90 -ban meghajlított kivezetéssel, 3 miniatűr huzalrácsavarásos kötéshez Csatlakozó változatok A szalagkábel-csatlakozó dugósávja szerelhető: hosszú reteszelő/bontó karral, ebben az esetben a hüvelysávot tehermentesítővel kell szerelni, rövid reteszelő/bontó karral, ebben az esetben a hüvelysávot tehermentesítő nélkül kell szerelni, reteszelő/bontó kar nélkül, ebben az esetben a hüvelysáv tehermentesítővel, vagy tehermentesítő nélkül is szerelhető. A szalagkábel bekötéséhez szükséges bekötőszerszám külön megrendelésre szállítható ábra. Dugósáv érintkező kivezetésének változatai Méretek Érintkezőszám Cmm] b a 27,94 40,64 48,26 58,42 66,04 78,74 b 32,1 44,8 52,42 62,58 70,2 82,9 c 10, ,48 40,64 48,26 60,96 d 21,84 34,54 42,16 52,32 59,94 72,64 2. ábra. IDC csatlakozó dugósáv, reteszelő/bontó kar nélkül MEGJEGYZÉS: A 2-es, 3-as, 4-es ábrák jelöléseinek értelmezése: a: az első érintkező azonosító jele 3: rögzítő csavarok átmenő furata y: kábelnyílás Híradástechnika XXXVI. évfolyam 198b. 5. szám
3 .,,2.5* Meretek mm-ben Az) ( 0 M 1 5. ábra. IDC csatlakozó dugósáv, rövid reteszelő/bontó karral Meretek mm-ben 3. ábra. IDC csatlakozó hüvelysáv, tehermentesítő nélkül 6. ábra. IDC csatlakozó dugósáv, hosszú reteszelő/bontó karral 8,89 N 2,54 I 4>P y 3 Ez a táblázat o 3-as es a 4-es obrara egyaránt vonatkozik. l Meretek [mm] a Érintkező - szam A B C Kortyára merőleges, egyenes kivezetésű csatlakozónál ,3 17,3 10, * ,6 37,6 30, ,8 47,8 40, ,4 55,4 48, ,1 68,1 60,96 4. ábra. IDC csatlakozó hüvelysáv, tehermentesítővel Kártyával párhuzamos, 90 -ban hajlított kivezetésű csatlakozónál Meretek mm-ben 7. ábra. Nyomtatott áramköri kártya íuratozási méretei 235
4 A 7. ábrához tartozó méretadatok: Méretek [mm] Érintkező szám D 21,84 34,54 42,16 52,32 59,94 72,64 E 27,94 40,64 48,26 58,42 66,04 78,74 N 10,16 22,86 30(48 40,64 48,26 60,96 JU* D y = 9mm y = 15mm y = 16mm y=22mm y=28mm 1,27±0,0S Vezeték erek Méretek [mm] szama: A B 10 12,7010,25 11,43 10, ,40±q38 24,13 ± 0, ,02 ±0,38 31,75 ± 0, ,18 ±0,51 41,91 ± 0, ,80 ±0,51 49,53 ±0, ,50 ±0^51 62,23 ± 0^8 S. ábra. Szalagkábel bekötésének módjai, geometriai és bekötési méretei A DS 665 B TÍPUSÚ SZALAG KÁBELCSATLAKOZÓK TÍPUSSZÁMA ÉS GYÁRTÁSI SZÁMA Felhívjuk kedves megrendelőink figyelmét, hogy a termék megrendelésénél nemcsak a csatlakozók típusszámát, hanem a hozzá tartozó gyártási számot is közölni kell. HÜVELYSÁV TEHERMENTESÍTŐ NÉLKÜL HÜVELYSÁV TEHERMENTESÍTŐVEL Hüvelysáv típusszáma Gyártási szám Hüvelysáv típusszáma Gyártási szám DS 665 B FN 10 F6 CA DS 665 B FS 10 F6 CAD DS 665 B FN 20 F6 QAD DS 665 B FS 20 F6 CAD DS 665 B FN 26 F6 CA DS 665 B FS 26 F6 CAD DS 665 B FN 34 F6 CAD DS 665 B FS 34 F6 CAD DS 665 B FN 40 F6 CAD DS 665 B FS 40 F6 CAD DS 665 B FN 50 F6 CAD DS 665 B FS 50 F6 CAD ^jg Híradástechnika XXXVI. évfolyam szám
5 DUGÓSÁV RÖVID R E T E S Z E L Ő / BONTÓ KARRAL S Z E R E L V E Típusszám Gyártási szám Típusszám Gyártási szám DS 665 B EB 10 M6Y DS 665 B EB 34 M6Y DS 665 B EB 10 M6W DS 665 B EB 34 M6W DS 665 B EB 10 M6YC DS 665 B EB 34 M6YC DS 665 B EB 10 M6W3C DS 665 B EB 34 M6W3C DS 665 B EB 20 M6Y DS 665 B EB 40 M6Y DS 665 B EB 20 M6W DS 665 B EB 40 M6W DS 665 B EB 20 M6YC DS 665 B EB 40 M6YC DS 665 B EB 20 M6W3C DS 665 B EB 40 M6W3C DS 665 B EB 26 M6Y DS 665 B EB 50 M6Y DS665 B EB 26 M6W DS 665 B EB 50 M6W DS665 B EB 26 M6YC DS 665 B EB 50 M6YC 1, DS 665 B EB 26 M6W3C DS 665 B EB 50 M6W3C DUGOSÁV HOSSZÚ R E T E S Z E L Ő / BONTÓ KARRAL SZERELVE T ipusszám Gyártási szám Típusszám Gyártási szám DS 665 B EV 10 M6Y DS 665 B EV 34 M6Y DS 665 B EV 10 M6W DS 665 B EV 34 M6W DS 665 B EV 10 M6YC DS 665 B EV 34 M6YC DS 665 B EV 10 M6W3C DS 665 B EV 34 M6W3C DS 665 B EV 20 M6Y DS 665 B EV 40 M6Y DS 665 B EV 20 M6 W DS 665 B EV 40 M6W DS 665 B EV 20 M6YC DS 665 B EV 40 M6YC DS 665 B EV 20 M6W3G 1, DS 665 B EV 40 M6W3G DS 665 B EV 26 M6Y DS 665 B EV 50 M6Y DS665 B EV 26 M6W DS 665 B EV 50 M6W DS 665 B EV 26 M6YC DS 665 B EV 50 M6YC DS 665 B EV 26 M6W3C DS 665 B EV 50 M6W3C
6 DUGOSÁV RETESZELŐ/ BONTÓ KAR NÉLKÜL Típusszám Gyártási szám Típusszám Gyártási szám DS 665 B EN 10 M6Y DS 665 B EN 34 M6Y DS 665 B EN 10 M6W DS 66S 8 EN 34 M6W DS 665 B EN 10 M6VC DS 665 B EN 34 M6YC DS 665 B EN 10 M6W3C DS 665 B EN 34 M6W3C DS 665 B EN 20 M6Y DS 665 B EN 40 M6Y DS 665 B EN 20 M6W U-2 DS 665 B EN 40 M6W DS 665 B EN 20 M6YC DS 665 B EN 40 M6YC DS 665 B EN 20 M6W3C DS 665 B EN 40 M6W3C DS665 B EN 26 M6Y DS 665 B EN 50 M6Y DS 665 B EN 26 M6W DS 665 B EN 50 M6W OS 665 B EN 26 M6YC DS 665 B* EN 50 M6YC DS 665 B EN 26 M6W3C DS 665 B EN 50 M6W3C Csatlakozó, szerelési helyzetei a szalagkibelen tcsatk.kozio.isi iriny ZA jelölő háromszög helyzete mm 4m- wr dffifh^i 4EDII Hím Hpfe A táblázatban megadott típusoktól eltérő változatokra felmerülő igény esetén személyes konzultációt javasolunk. Bármely alkalmazástechnikai kérdésben a KONTAKTA műszaki fejlesztési főosztálya ( /227), katalógus igény esetén pedig a kereskedelmi főosztály készséggel áll felhasználóink rendelkezésére. Bodnár László o Budapest XX. Helsinki út H-1201 Telefon: * Telex:
Telex: 22-4399 1725 Budapest, Pf. 16. Telefon: 278-200
Telex: 22-4399 725 Budapest, Pf. 6. Telefn: 278-200 DS 868 KÖZVETETT CSATLAKOZTATÁSÚ YOMTATOTT ÁRAMKÖRI CSATLAKOZÓ SOROZAT (THOMSO-CSF/SOCAPEX licenc) Az elektrnikai alkatrészek és részegységek közpnti
MINIATŰR NYOMÓKAPCSOLÓ CSALÁD TN... Siemens Albis licenc (Előzetes műszaki tájékoztató)
MINIATŰR NYOMÓKAPCSOLÓ CSALÁD TN... Siemens Albis licenc (Előzetes műszaki tájékoztató) Az elektronikus készülékek tervezői és gyártói egyre szélesebb körben alkalmaznak kezelőszervként olyan miniatűr
2008.5.30. 8536 69 10 Az Európai Unió Hivatalos Lapja HU C 133/357 Koaxiális kábelhez Ezen alszám alá csak olyan koaxiális csatlakozásokhoz használt dugaszok és foglalatok tartoznak, amelyeknél a koaxiális
BIZTONSÁGTECHNIKAI ÚTMUTATÓ A BETÖRÉSES LOPÁS-RABLÁSBIZTOSÍTÁSI KOCKÁZATOK KEZELÉSÉRE. B.1.11. fejezet:
B.1.11. Hálózatszerelés BIZTONSÁGTECHNIKAI ÚTMUTATÓ A BETÖRÉSES LOPÁS-RABLÁSBIZTOSÍTÁSI KOCKÁZATOK KEZELÉSÉRE (AJÁNLÁS) B.1.11. fejezet: Hálózatszerelés követelmények kiadás A dokumentum megnevezése kiadva
Tölgyesi László HÍREK ÉRDEKESSÉGEK MALCSINER FERENC BHG
Kábelsaruk és krimpelő szerszámok 2015 Let s connect.
Kábelsaruk és krimpelő szerszámok 2015 Let s connect. Tartalom Kábelsaruk és szigetelt összekötők Kábelsaruk és szigetelt összekötők / Általános információk / Engedélyek A.2 Csősaruk, Euro-sorozat A.5


text:
A választottbírósági ítélet belső: végrehajtás, jogorvoslati, hangsúlyos - törvény Tanfolyam
A polgári perrendtartás teszi a termelést a jogi hatások a választottbírósági tekintetében egy bizonyos struktúra. Előképe a szándékos választottbírósági, hogy a fázis a tükröződés a végén a találkozó, amíg az ítéletet. A tanácskozáson kell titok. Cikk a POLGÁRI perrendtartás. A konzultáció során folytatjuk szavazás a többség a pálya, mind a választottbírák alá kell írnia a díjat. De ha egy kisebbség nem hajlandó aláírni, a díjat meg kell említeni. Hirtelen nincs több titok, mert tudják, hogy nem lesz megállapodás. Csak az a baj, hogy nem tudjuk meg, miért nem lesz megállapodás.
A döntőbírók ecset el a másiktól. Ne írja alá majdnem egy meghívót, hogy kihívást jelent a díjat a bíróság.
A díjat egy cselekedet
Míg azok, akik majd ezt a díjat nem a minőség, hogy hiteles. Az aláírás teszi a mondatot egy törvény hiteles, ha nem letéteményest joga az állami hatalom, valamint a közjegyző. A szerkesztési díj, alapján bizonyos követelményeknek szerepel a szövegekben, a vám, a kompozíció, amelyben a rögzítő drót a tps. Lehet indokolt, azonos ítélet. A kedves összetétele, kell a motiváció, hogy a méltányosság. A motiváció hiánya lehet szentesítette a fellebbezés (alkalmazás iránti kereset, fellebbezés stb.). A nevét, a választottbíró, a dátum, hely a díjat. A FELLEBBVITELI BÍRÓSÁG hatáskörébe tartozik, hogy a szabály ellen, a díjat a BÍRÓSÁG A FELLEBBEZÉST a kerületben, ahol a mondat volt hangsúlyos. Ha a választottbírósági az interneten, hogy eltüntettem, de a játékvezetők nem ugyanazon a helyen, nem világos, hogy mi lesz az a hely, hogy jelezze a díjat, nem az ítélkezési gyakorlat. A felek elnököt kell egy hely, ahol azt állítják, a választottbíróság székhelye. Ez mi történik külföldön. A nemzetközi jogrendszerben vannak szerkesztői gyakorlat konkrét. A választottbíró nem fogja zavarba hozni magát, hogy írok egy mondatot, mint például a Semmítőszék, a cél az, hogy eleget az indokolási kötelezettség, hogy egy előadás alapvetően, mint egy ítélet, a magyarázatot a megoldás. Lehet, hogy a hibák anyag hiányos mondat. Nem jelent nehézséget, pontosan azért, mert ők anyag pedig nem jelentős. A választottbíró lehet javítani a hibát, még azután is, a nyilatkozatot a díjat. Ezt hallja, hogy a felek megváltoztatása nélkül a határozatot. Jelentős hiba nem módosíthatók, mivel ez azt jelentené, hogy újra ítéletet. Kommunikálni a díjat a felek. Nagyon informális, csak egy e-mailt a R-R A választottbírák nem szükséges, hogy megkapja a felek, hogy ismertesse a mondatot hangosan. Betét a betét a bíróság (TGI, vagy egy kereskedelmi Bíróság) a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás. Kell a legszorgalmasabb fél (általában az, aki nyert). Semmi nem kötelezi a feleket. A díjat a hatóság a jogerős cikke tekintetében a kihívás ezt a döntést.
JRA fel kijelentés a mondat
A díj, ezért kötelező a felek között. A terv a próbaidő, a játékvezető nem olyan minőségű, mint egy állami tisztviselő, vagy bíró, nem lehet, tehát, hitelesíteni, vagy valami. Ezért a bizonyító ereje korlátozott. A gyakorlatban ez általában elfogadott, hogy egy forma eredetiségét, hogy tulajdonít a díjat a választottbírósági eljárás, dönt a bíró (mm magán). Cikk -ben, a díjat mentesíti a választottbíróság a vita, amely meghatározza. Semmilyen esetben sem a döntőbíró módosíthatja a díjat a rosszul tette, miután a tőkekivonás. Hiánya végrehajthatósága a díjat, mivel a választottbíró magát mentes a birodalomnak a bíró. A reform -ben még mindig ad, nem az imperium. A nemzetközi választottbírósági, nincs kötelező állami, így nehéz lehet felismerni, hogy a választottbíró, egy birodalom. Paradox között az a tény, hogy a díjat JRA s nincs erő, vagy hatása. Úgy becsülhető, hogy van egy igaz ítélet, de nem érvényesíthető, ezért az ítélet alatt. Alapelve a nem-verziószám választottbírósági. A hatás, a felek kezdetben nem hajlandó alávetni bíró az állam, semmi sem indokolja tehát, hogy használni, hogy vizsgálja felül a mondat. Mi a helyzet, ha egy mondatot hatályon kívül helyezte a bíró által az állam. Által hipotézis, hogy továbbra is szükség van, hogy megoldást. A hatás, a választottbírósági megállapodás továbbra is, valamint a hipotézis kell továbbra is a hatását. Vannak döntések, amelyeket a bírák állam nem engedi, hogy egy csomó dolgot, akár a csökkentés a díjat. Például abban az esetben, ha a kedves összetétele. Robbanás a kortárs jogorvoslati. Lehet azt jelenti, hogy a választottbírósági eljárás nem működik jól a részeket, amelyek nem felelnek meg a döntést a játékvezető. Ha a hívás nyitva, a megsemmisítés iránti kereset zárva lesz. Az elv az, hogy egy díj, nem nem megtámadható. Ez az elv az egyensúly a kettő között kiderül, hogy vagy az egyik, vagy a másik, a két alkalmazás nyitva kell lennie. A szövegek akarja mondani, hogy a jogorvoslati nem természetes a választottbírósági. A hívás nem a közrend, hogy nem mindig nyitott. Elég gyakori, hogy a felek lemondott a fellebbezési jogáról. Arra szolgál, hogy a reform a díjat, vagy annak törlését. Furcsa, mivel a reformáció formájában felülvizsgálata a díjat. Elve azonban nem felülvizsgálat által megállapított, a Semmítőszék. A FELLEBBVITELI BÍRÓSÁG előtt kell felelniük a határértékek tekintetében a hivatal a választottbírósági eljárás: ha a választottbírósági törvény, a FELLEBBVITELI BÍRÓSÁG szabályokat, ha egy békés összetétele határoz arról, hogy a kedves összetétele. Nem hatékonyságát az»Ordre Public»a közösség előtt a választottbírósági eljárás, úgyhogy dettó, hogy a FELLEBBVITELI BÍRÓSÁG abban az esetben, ha a fellebbezés megfordítása. Ha a hívás első reformáció, ha egy hívás törlése, ez az az ügy, amelyben a törlési zárva. Ha a felek azt akarod, hogy a hívás nyitva, végre hasznot, olyan homályos, amely lehetővé tette, keresztül a törlés. Hibák, komoly hiányosságai vannak a díj lehetővé teszi számunkra, hogy megkapjuk a szállítás a kérdés, hogy visszamenőleges hatállyal. Nyissa ki, ha az elérési út a hívás zárva van. Kötelező szabály, hogy egy nem rendelkezik arról, hogy az ellentétes a választottbírósági megállapodás. Cikk A bíróság nem tett eleget a küldetés szerződést. Ment túl, az alábbi, nem tartotta be a határidőket, stb Díjat ellentétes a közrenddel, a választottbírót a díjat. Egyre kevesebb az esetben a jogvita. Díjat nem motivált, vagy hiányzik a motiváció, a mondat mentes a tételek száma (dátum, név, a választottbíró, kiolvasztott, szükséges aláírások, a szavazatok többségével) Lemondási díj, valamint a hatáskör az állam, amely dönt az ügy érdemében keretein belül a hatalmat, a választottbírót. Cikk követően a POLGÁRI perrendtartás. Hajlamos arra, hogy húzza vissza, valamint, hogy a reform ítélet, hogy az előny a harmadik fél támadás. A fellebbezést úgy kell benyújtani, a választottbíróság előtt is. Ez lesz neki, hogy vizsgálja meg a problémát, próbálkozzon újra. Kivéve, hogy gyakran nem lehet összehívni a választottbíróság. Ebben az esetben a BÍRÓSÁG A FELLEBBEZÉST, amelyet az illetékes. Nem Felszólalás, a fellebbezés, a cassation. De a hatalom lehetséges, a határozat ellen a FELLEBBVITELI BÍRÓSÁG, amely előtt következik be. A exéquatur, semmi sem kötelező. Még akkor is, ha ajánlott, előfordulhatnak olyan esetek, amikor a felek fut spontán. Választottbírót a hatalom büntetés (ami meglepő, hiszen úgy tűnik, nem az imperium). A szabályok ideiglenes végrehajtási határozatok kell alkalmazni a választottbírósági. A párt alapértelmezett végezze el a díjat, nincs szükség a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás. Az egyetlen nehézség az, hogy nem hivatkozhat arra, hogy a szorgalom, a vádlott, jobb, kérje a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás. Futni kénytelen, A TGI szobor egyetlen bíró. Egy távoltartási végzést általában biztosított a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás. Fellebbezés nem lehetséges, az ellen annak érdekében, hogy a támogatások a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás, vagy nincs motiváció szükséges. Másrészt, ha a parancsot megtagadja, a végrehajthatóvá nyilvánítási, hogy motivált, fellebbezést lehet benyújtani. A bírónak ellenőriznie kell, hogy a parancs az volt jogszerű, ha a mondat volt rendszeres (hivatalosan), valamint a választottbírósági megállapodás. A bíró a végrehajthatóvá nyilvánítási lehet, hogy nem változtatja meg a mondat, (ex: hogyan lehet egy lapon a stop vagy egy összefoglaló megjegyzés). Az oldal hasznos, hogy a diákok, hanem a szakemberek jog, ügyvéd, vagy jogász
A hívó szemet. Máté

matches: BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG bíróság BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG bíróság BÍRÓSÁG