text:
Rideg bánásmód. Esettanulmányok a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű emberek elleni erőszakról és hátrányos megkülönböztetésről - PDF
Rideg bánásmód. Esettanulmányok a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű emberek elleni erőszakról és hátrányos megkülönböztetésről
Download "Rideg bánásmód. Esettanulmányok a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű emberek elleni erőszakról és hátrányos megkülönböztetésről"
1 Rideg bánásmód Esettanulmányok a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű emberek elleni erőszakról és hátrányos megkülönböztetésről Magyarország Kuszing Gábor 20082 Kuszing Gábor Rideg bánásmód Esettanulmányok a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű emberek elleni erőszakról és hátrányos megkülönböztetésről Magyarország Patent Egyesület Budapest, 2008 Lektorálta: Hoffmann Kriszta, Sándor Bea Jogi szaklektor: dr. Spronz Júlia Minden jog fenntartva Ez a kiadvány az ILGA-Europe támogatásával, a szervezet Emberi Jogi Dokumentációs Alapjának keretein belül jött létre. Az ebben a dokumentumban kifejezésre juttatott vélemények nem feltétlenül tükrözik az ILGA-Europe hivatalos álláspontját.3 Összefoglaló A kutatás Ez a kiadvány a Patent Egyesület 2007-ben végzett, a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű (LMBT) emberek ellen az elmúlt öt évben elkövetett jogsértéseket feltáró kutatásának eredményeit mutatja be. A kutatás során az egyesület munkatársa 20 fővel készített interjút, ezek alapján 15 esettanulmány és 2 helyzetelemzés került ebbe az összefoglalóba. Jellemző esetek Több olyan diszkriminációs esettel is találkoztunk, amely a külföldi kutatások és a korábbi magyarországi kutatások fényében jellemzőnek mondható: egy szolgáltató általi diszkriminációs esetet, amikor egy meleg párt azért akartak kiküldeni egy koncertről, mert csókolóztak; vagy egy transzszexuális diákot e tulajdonsága miatt támadott meg fizikailag tanárja az iskolában, de az is tipikus, hogy egy biszexuális nőt azért zaklatott a munkatársa, végül elüldözve a munkahelyéről, mert megtalált egy neki tulajdonított leszbikus társkereső hirdetést. Két nagy nyilvánosságot kapott eset lényegi eseményeit is bemutatja ez a kiadvány: a Károli Gáspár Református Egyetemről kirúgott bizonytalan szexuális érdeklődésű férfi esetét, és a 2007-es büszkeségnapi felvonulás elleni támadásokat és az ennek során tapasztalt rendőri hanyagságot. Eddig elhanyagolt területek Több olyan területre is ráirányítja a kutatás a figyelmet, amelyekre eddig nem terjedt ki az LMBT emberek jogegyenlőségével kapcsolatos érdeklődés. Ilyen terület az LMBT gyerekek ellen a családjukban elkövetett erőszak, a leszbikusok mesterséges megtermékenyítésének nehézségei, a transzneműek elleni állandó szóbeli erőszak. Általában is, a kiadvány több olyan példát mutat be, ahol az elkövetők szóban vagy pszichológiai módszerekkel bántalmazzák az LMBT embereket, és erőszakolják rájuk akaratukat. A szerző fontosnak tartja annak kinyilvánítását, hogy ezek éppúgy az erőszak fajtái, mint a sokkal komolyabban megítélt fizikai vagy szexuális erőszak. Különösen súlyos a HIV-pozitívok emberi jogi helyzete, ami eddig szintén nem kapott kellő figyelmet. A HIV-pozitívok rendszeresen szembesülnek a tájékoztatási és önrendelkezési jogaik megsértésével, megalázó, akár kifejezetten embertelen bánásmóddal, ellátásuk megtagadásával, az orvosi titoktartás megszegésével. Ezeknek a jogsértéseknek a hatását csak felerősíti, hogy Magyarországon egyetlen budapesti kórház nyújt szakszerű HIV/AIDSkezelést. Emiatt a monopol helyzet miatt a HIV-pozitív személyek szabad orvosválasztása korlátozott, így az őket a HIV/AIDS-kezelés kapcsán érő jogsértések elől nem tudnak más egészségügyi szolgáltatókhoz menekülni. Összefüggések más csoportok elleni diszkriminációval Az LMBT emberek diszkriminációjának olyan fajtáival is foglalkozott a kutatás, amelyek összefüggnek az elkövetőknek más hátrányos helyzetű csoportok társadalmi helyéről alkotott elképzeléseivel, illetve más társadalmi csoportokat is érintő jogi problémákkal. Az ebben a kiadványban bemutatott családon belüli erőszak esetében az elkövető férfinak nemcsak a lánya leszbikusságával szemben vannak kifogásai, hanem általában a nők és a gyerekek 14 önállóságát ellenzi. Az LMBT emberek ellen munkahelyi pszichoterrort, diszkriminációt és szexuális zaklatást elkövető főnökök nemcsak az LMBT embereket nem nézik jó szemmel, hanem úgy is gondolják, hogy beosztottjaik engedelmességgel tartoznak nekik a munkaszerződésben megállapított feladataikon túl is. További területek, amelyek vélhetőleg más társadalmi csoportokat is érintenek: a betegek megalázása az egészségügyben, az egészségügyi törvényben biztosított tájékoztatási és önrendelkezési jog megsértése, a rendőri igazoltatás gyakorlata, a rendezetlen munkaviszonyok igen elterjedt problémája. Mivel ezek a problémák túlmutatnak az LMBT emberek diszkriminációján, megoldásuk is az egyéb társadalmi csoportok egyenlőségét előmozdító szereplőkkel való együttműködés útján lehetséges. További kutatást és figyelmet érdemlő területek Egyes területeken további kutatásokra lenne szükség ahhoz, hogy teljes bizonyossággal meg lehessen állapítani, tapasztalható-e diszkrimináció. Így például felmerült a kutatás kapcsán, hogy a rendőrség talán diszkriminatív módon igazoltatja a transzneműeket, mint ahogy ezt bizonyítottan teszi a romák esetében; illetve a büszkeségnapi melegverések kapcsán, hogy megkülönböztető módon válaszol vagyis inkább nem válaszol az LMBT személyek által kezdeményezett segélyhívásokra. Két ügyből kiindulva pedig, amelyben a Bevándorlási Hivatal és a Nyugdíjfolyósító Intézet diszkriminatív módon értelmez önmagukban nem feltétlenül diszkriminatív jogszabályokat, arra a következtetésre jut a tanulmány, hogy még ha a jogalkotó lépéseket is tesz az LMBT személyek nagyobb egyenlősége felé (például az élettársi kapcsolat azonos nemű párok előtt történő megnyitásával), a jogalkalmazók esetenként akkor is saját kezükbe veszik a törvényt, hogy helyreállítsák a korábbi diszkriminatív állapotot. Ezért az LMBT szervezetek munkája nem áll meg az egyenlőséget biztosító jogszabályok kiharcolásával, mert szükséges azok alkalmazásának figyelemmel kísérése és számon kérése. Ajánlások A Patent Egyesület legfontosabb ajánlásai a kutatás kapcsán: A döntéshozó kezdeményezze a házasság egyenlő kiterjesztését a leszbikus és meleg párokra. Ennek érdekében kezdeményezze az alábbiakat: tegyék lehetővé, hogy a leszbikus és meleg párok örökbe fogadhassanak nyissák meg a mesterséges megtermékenyítést a fiatal és egészséges egyedülálló és a leszbikus kapcsolatban élő nők előtt A döntéshozó szüntesse meg az egyedül HIV/AIDS-ellátást nyújtó kórház monopol helyzetét, hozzon létre regionális HIV/AIDS-specialista központokat A döntéshozó utasítsa a rendőrséget a büszkeségnapi felvonulásokra vonatkozó átlátható rendőrségi eljárásrend kialakítására: a rendőrség biztosítsa megfelelően a felvonulást; a rendőrségnek legyen feladata megvédeni az utórendezvények résztvevőit; kötelezően kelljen reagálnia a segélyhívásokra A döntéshozó fektesse le a transzneműekkel kapcsolatos igazoltatási szabályokat: a rendőr nem követelheti a smink vagy paróka eltávolítását; nem szólíthatja olyan néven a transznemű személyt, amely ellentétes nemű, mint a személy megjelenése (pl. férfi néven női ruhában lévő személyt) 25 Tartalom Összefoglaló... 1 Bevezető... 4 Családon belüli erőszak... 7 A család mint börtön... 7 Állami szervek általi diszkrimináció Egy férfival élő férfi letelepedésének akadályozása Özvegyi nyugdíj elvitatása A mesterséges megtermékenyítés állami tilalma Transzvesztita elleni sorozatos zaklató rendőri fellépés Nem állami szolgáltatók általi diszkrimináció A Károli-ügy: bizonytalan diák diszkriminációja egy egyházi egyetemen Tanári erőszak egy transzszexuális diák ellen Szolgáltató általi diszkrimináció egy queer férfi ellen HIV-pozitívok diszkriminációja az egészségügyben A szabad orvosválasztás hiánya Rossz állapotban a HIV/AIDS-specialista ellátóhely Tájékoztatás elmulasztása a HIV/AIDS-kezelés kapcsán Megalázó és embertelen bánásmód a HIV/AIDS-ellátás kapcsán Ellátás megtagadása Az orvosi titoktartás megszegése Mentősök általi megalázó és titoktartást szegő bánásmód Sorozatos jogsértések egy HIV-pozitív meleg férfi ellen Következtetések a HIV-pozitívok diszkriminációjával kapcsolatban Munkahelyi diszkrimináció Megfélemlítő munkahelyi légkör Sorozatos munkahelyi diszkrimináció egy transzszexuális férfi ellen Munkahelyi zaklatás és fizikai erőszak egy biszexuális nő ellen Transzneműek elleni utcai erőszak Utcai fizikai erőszak egy transznemű férfi ellen Szóbeli erőszak transznemű nők ellen Támadások a büszkeségnapi felvonulás résztvevői ellen A büszkeségnapi felvonulás előtti tárgyalások a rendőrséggel Támadások a felvonulás ellen Támadások a buli résztvevői ellen Politikai reakció a támadásokra Utcai erőszak a büszkeségnapi felvonulás utáni este Kommentár Ajánlások6 Bevezető Ez a kiadvány a leszbikusok, melegek, biszexuálisok és transzneműek (LMBT emberek) ellen és között Magyarországon elkövetett erőszak és hátrányos megkülönböztetés egyes eseteit dokumentálja. Néhány esetben korábbi jogsértések is belekerültek, ahol a szövegkörnyezetből világos, hogy a jogsértések hasonló mintázata a mai napig fennáll. Az összefoglaló esetleírásokból és azok kommentárjaiból áll, így az LMBT emberek elleni diszkrimináció és erőszak fajtáit, megnyilvánulásait mutatja be, és kevésbé alkalmas az LMBT emberek elleni megkülönböztetés és erőszak elterjedtségének megállapítására. Így a civil szervezetek és az állami döntéshozók munkájához nyújt tájékoztatást arról, hogy melyek azok a területek, amelyekben az LMBT emberek jogegyenlősége beavatkozást igényelhet. Azért is volt fontos dokumentálni ezeket az eseteket, mert az LMBT emberek elleni hátrányos megkülönböztetés és erőszak gyakran rejtve marad. Egyrészt azért, mert az LMBT emberek annyira hozzá vannak szokva a diszkriminációhoz, hogy a velük megtörtént eseményeket már nem is kategorizálják megkülönböztetésként vagy erőszakként. Ahogy az a transzvesztita sem, akit elmondása szerint nem ért diszkrimináció, majd elmondja, hogyan fenyegette erőszakkal egy őt igazoltató rendőr. Bizonyos erőszakformákat például a szóbeli erőszakot és zaklatást pedig általában senki nem tekint erőszaknak, és ezért marad láthatatlan. Másrészt az LMBT emberek maguk is láthatatlanok. Így a megkülönböztetés gyakran azért nem ölt drámai formákat, mert az LMBT emberek önkorlátozással megelőzik az erőszak és diszkrimináció súlyosabb változatait. Ennek egyik leggyakoribb formája, amikor leszbikus és meleg párok nem járnak kézen fogva. De ilyen önkorlátozásról van szó abban az alábbi esetben is, amelyben egy meleg és HIV-pozitív férfi inkább lemondott az előléptetésről, mintsem hogy át kelljen esnie egy egészségügyi vizsgálaton, ahol HIV-pozitív státusza kiderült volna a nyíltan buzizó főnök előtt. A kutatás tanúsága szerint több diszkriminációs eset pedig azért nem jutott el a bíróságra és került nyilvánosságra, mert a diszkriminált emberek félnek a nyilvánossággal járó stigmától, és nem bíznak a jogorvoslatban. A diszkrimináció és erőszak dokumentált eseteire van szükség ahhoz, hogy a közvélemény elhiggye az LMBT szervezeteknek, hogy az LMBT személyeket hátrányok érik. Ezért a szervezetek a média, és azon keresztül a közvélemény, valamint a döntéshozók meggyőzésére használhatják ezt a kiadványt, annak bizonyítására, hogy az LMBT emberek elleni erőszak és diszkrimináció létező és beavatkozást igénylő jelenség. A kiadvány rávilágít néhány olyan problémára is, amely eddig nem szerepelt előkelő helyen az LMBT szervezetek fontossági sorrendjében ilyen a HIV-pozitívok elleni, súlyos következményekkel járó diszkrimináció, az LMBT személyek elleni zaklatás és szóbeli erőszak területe, illetve a mesterséges megtermékenyítés leszbikus és biszexuális nőket hátrányosan érintő szabályozása. Módszer A kiadvány alapjául szolgáló kutatást 2007 folyamán végezte a Patent Egyesület. Különböző forrásokon keresztül (internetes honlapok, LMBT szervezetek és csoportok, a büszkeségnapi felvonulás résztvevői és szervezői, egyéni ismeretségek stb.) kutatta fel a szerző azokat az LMBT személyeket, akiket érhetett valamilyen diszkrimináció vagy erőszak az ezt megelőző öt év folyamán. Ezekkel a személyekkel félig strukturált interjút készített. Egy interjú nem a jogsértés áldozataival, hanem azok jogi képviselőjével készült. Összesen 20 személlyel készült interjú, akik több mint 30 ellenük, illetve ügyfeleik ellen elkövetett jogsértésről számoltak be. Ezek közül 15 konkrét eset, és két általánosabb helyzetelemzés kapott helyet a kiadványban. 47 A feldolgozás és kommentár két fő szempontja az volt, hogy az adott eset az áldozat milyen emberi jogait sérti, és mit árul el a patriarchális társadalmi berendezkedésről. Előfeltevések és meghatározások Az emberi jogi szempont és a jogi szempont nem szorul bővebb magyarázatra: itt a nemzetközi emberi jogi normák (például az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata) és az LMBT személyeket érintő hatályos magyar törvények érvényesüléséről van szó. Patriarchális társadalmi berendezkedés alatt a kutató azt a társadalmi berendezkedést érti, amelyben a férfiaknak, illetve a heteroszexuálisoknak több hatalma van, mint a nőknek és a gyerekeknek, illetve az LMBT embereknek. A többlethatalmat olyan privilégiumok jelzik, mint hogy a férfiak többet keresnek, mint a nők, és hogy a heteroszexuális párok házasodhatnak szemben a leszbikus és meleg párokkal hogy csak kettőt említsünk. A kommentár azt is alapul veszi, hogy a patriarchális társadalmi berendezkedés fenntartásához az elnyomott csoportok elleni erőszakra van szükség. Az erőszaknak ezt a formáját a kiadvány patriarchális erőszaknak nevezi, amely a nők, gyerekek, LMBT személyek és a patriarchális berendezkedést veszélyeztető férfiak ellen irányul, és célja elsősorban a férfiak nők feletti hatalmának fenntartása. 1 Az erőszak itt sem csak fizikai, szexuális, hanem kiterjed az érzelmi, szóbeli megnyilvánulási formákra is. Elkövetői elsősorban férfiak, de amikor nők követik el, akkor is gyakran férfiak szempontjait jelenítik meg. Mint például az az anya, aki az egyik alább közölt esetben férje hatalmának helyreállítása érdekében követeli lányától, hogy hazaköltözzön. Több alábbi esetben nem elválasztható, hogy egy nőt vagy transznemű férfit szexuális érdeklődése, illetve nemi identitása miatt ér erőszak, vagy amiatt, mert nem hajlandó megfelelni a férfiak hatalmi igényeinek valójában leszbikusnak vagy transzneműnek lenni egyenlő az ezeknek a patriarchális elvárásoknak való ellentmondással. Ez egyben tükrözi is a patriarchális erőszak természetét: mindenki ellen irányulhat, aki megkérdőjelezi a patriarchális berendezkedést végső soron a férfiak hatalmát. A patriarchális berendezkedés azt is jelenti, hogy bűnbakokra van szükség azért, hogy a hatalmon lévő csoportnak ne kelljen vállalnia a felelősséget az igazságtalanságokért és erőszakért. Ha világos lenne, kinek van több hatalma, és kinek az érdekeit szolgálja az erőszak és a diszkrimináció, nehezebb lenne fenntartani a hatalmat. Ennél sokkal hasznosabb a hatalom birtokosai számára, ha az áldozatok esetleg egymást vagy önmagukat okolják, és megérdemeltnek tartják az erőszakot és megkülönböztetést, mint néhány alábbi esetben. Szerkezet A kiadvány az erőszak és diszkrimináció egyes fajtáit tárgyalja egy-egy fejezetben. Minden fejezethez tartoznak esetleírások, és bizonyos fejezetek a kutatásból levonható általános következtetésekkel kezdődnek. Bár az esetleírásokban szétválasztva jelenik meg az eset és a kutató kommentárja, természetesen a tények bemutatása is a kutató szemszögéből történik. Hogy melyik esetleírás az erőszak és a diszkrimináció milyen fajtáit takarja, azt a következő oldalon található táblázat mutatja. A résztvevők kérésére a sértettek és elkövetők nevét elváltoztattuk, kivéve A Károli-ügy és a Család, mint börtön című esetet. 1 Gerd Johnsson-Latham Patriarchális erőszak. Támadás az emberi biztonság ellen. Habeas Corpus Munkacsoport Stop-Férfierőszak Projekt, Budapest,8 A kiadványban szereplő esetek a jogsértés fajtái szerint leszbikus, biszexuális nő elleni meleg, biszexuális férfi elleni transzneműek elleni Eset Elkövető A család mint börtön, 7. o. szülők X X X Egy férfival élő férfi letelepedésének Bevándorlási Hivatal X X X akadályozása, 12. o. Özvegyi nyugdíj elvitatása, 16. o. Nyugdíjfolyósító Intézet X X X A mesterséges megtermékenyítés állami törvényi diszkrimináció X X tilalma, 18. o. Transzvesztita elleni sorozatos zaklató rendőr X X X rendőri fellépés 21. o. A Károli-ügy: bizonytalan diák egyetem X X X diszkriminációja egy egyházi egyetemen 23. o. Tanári erőszak egy transzszexuális diák tanár X X X X X ellen, 25. o. Szolgáltató általi diszkrimináció egy queer biztonsági személyzet X X X férfi ellen, 27. o. HIV-pozitívok diszkriminációja az egészségügyi dolgozók és (x) X (x) (x) X X X X egészségügyben, 28. o. rendszer Sorozatos jogsértések egy HIV-pozitív orvos, munkáltató X X X X X meleg férfi ellen, 34. o. Megfélemlítő munkahelyi légkör, 37. o. munkáltató X X X X Sorozatos munkahelyi diszkrimináció egy munkáltató X X X X X transzszexuális férfi ellen 38. o. Munkahelyi zaklatás és fizikai erőszak egy munkatárs X X X biszexuális nő ellen 40. o. Utcai fizikai erőszak egy transznemű férfi ismeretlen X X X ellen, 42.o. Szóbeli erőszak transznemű nők ellen 43. o. ismeretlenek X X Támadások a büszkeségnapi felvonulás ismeretlenek, rendőrség X X X X X X X résztvevői ellen 45. o. Utcai erőszak a büszkeségnapi felvonulás utáni este 48. o. ismeretlenek, rendőrség X X X bizonytalan érdeklődésű ellen családon belüli, becsületbeli erőszak szóbeli, lelki erőszak pszichoterror fizikai erőszak szexuális zaklatás iskolai diszkrimináció munkahelyi diszkrimináció szolgáltató általi diszkrimináció rendőrség általi jogsértés intézményes diszkrimináció élettársi kapcsolat9 Családon belüli erőszak Manapság a társadalom nem tekinti erőszaknak, vagy igen enyhén ítéli meg a lelki és szóbeli erőszakot, amely ezt a családon belül elkövetett esetet jellemzi. Ugyanakkor szükséges, hogy az LMBT emberek egyenlőségéért küzdő különböző szereplők állást foglaljanak: gyakran nem egyszerűen arról van szó, hogy az LMBT emberek szülei nem értik meg a gyerekeiket vagy nem tudják elfogadni a homoszexualitásukat, hanem arról, hogy zaklatják, üldözik a gyerekeiket, és ellehetetlenítik az életüket. A szülőknek joguk lenne ahhoz, hogy ne vagy nehezen békéljenek meg a gyerekeik szexuális érdeklődésével, de az itt bemutatott esetben lelki és szóbeli erőszakot követnek el. Ha ezekben az esetekben nem ismerjük fel, hogy nem egyszerűen meg nem értésről, hanem erőszakról van szó, soha nem sikerülhet az elkövetőket felelősségre vonni és az LMBT gyereket megvédeni a további erőszaktól. Ez az eset rámutat, hogy az LMBT szervezeteknek lehetséges stratégiai partnerei a nőszervezetek, amelyek már felismerték a családon belüli erőszak különböző fajtáit, és amelyekkel közös érdekük lehet a családon belüli erőszak jogi szankcionálása. A család mint börtön Sértett neve: Kovács Gabriella A sértett neme: Nő A sértett kora: 23 év A sértett iskolai végzettsége: felsőfokú Foglalkozása: egyéni vállalkozó Transzneműséggel kapcsolatos identitása: nincs Szexuális érdeklődése: leszbikus Lakhelye: Miskolc A jogsértés helye: Miskolc A jogsértés időpontja: 2006 novemberétől 2006 végéig Kulcsszavak: lelki erőszak, gyerekbántalmazás, családon belüli erőszak, becsületbeli erőszak, nők elleni erőszak, leszbikusok elleni erőszak Gabriella apjának mindig is hagyományos, patriarchális elképzelései voltak a családról, a nő társadalomban és családban elfoglalt helyéről és a homoszexualitásról. Lánya egész életében ő uralta a családot, és sosem tűrt ellentmondást. Hagyományos női életpályát szánt neki: egyetem után házasodjon meg, szüljön gyereket, maradjon otthon gyereket nevelni, nagycsaládot hozzon létre, amely felett továbbra is ő uralkodott volna. Gabriella egyszer említette, hogy nem tetszik neki ez az elképzelés, de emiatt az apja két napig veszekedett vele, így a továbbiakban nem ellenkezett. Azonban titokban kisiskolás korától kezdve elkezdett pénzt gyűjteni arra, hogy egy nap megszökhessen. Kisiskolás elsős, másodikos voltam, és amikor valakinek születésnapja volt, és kekszeket meg sütiket hoztak be, a többiek megették, én meg nagyszünetben árusítottam pénzért, és azt félretettem. A gimnázium ideje alatt tudatosult benne, hogy a nőkhöz vonzódik szexuálisan, az egyetem alatt pedig rájött, hogy ez azt jelenti, hogy durva különbség lesz aközött, amit apu eltervezett, meg aközött, amit én el tudok magamnak képzelni. Az apja számos módon hátráltatta Gabriella függetlenné válását. Ugyan Budapestre is felvették volna, az apja miatt a kisebb presztízsű miskolci egyetemen kellett tanulnia. Amikor lakást örökölt a nagyszülei után, az apja felélte a lakás eladásából származó pénzt. Megtiltotta, hogy Gabriella dolgozzon, így titokban dolgozott az egyetem mellett. 710 Az édesanyja sem támogatta az önállóságát: Ha engem bármi szóbeli bántalmazás vagy lelki sérelem ért, akkor ő ápolgatta a lelkem, de aktívan sajnos semmi nem történt, tehát anyu is meglehetősen segítette apu uralmát. Anyukám érdekes módon nem örült annak, hogy nem értek egyet apu elveivel, és hogy el szeretnék otthonról költözni. Gabriella 2006 nyarán úgy döntött, hogy elköltözik a szüleitől: A kapcsolatunk [a párommal] eljutott egy olyan fokra, hogy már fel szerettem volna vállalni, de ha ezt otthon elmondtam volna [ ] kényszerelszigeteltség lett volna. Bezártak volna? Igen, erre tippelek. Apu mindent megtett volna, hogy nemcsak hogy a páromtól, de egyáltalán ettől a szubkultúrától távol tartson, és bármilyen módszert bevetett volna ennek a megvalósításához. És ebben anyu is támogatta volna, ebben biztos vagyok. Gabriella titokban költözött el otthonról, egyetlen délelőtt alatt, amikor a szülei nem voltak otthon. Megírta nekik, hogy leszbikus, és hogy a jövőbeli elvárásaiknak nem tud megfelelni. Azt is leírta: Tudom, hogy ha nem tudok ennek megfelelni, akkor nem tudok otthon létezni. A továbbiakban csak nyilvános helyen mert találkozni a szüleivel. Amikor világossá vált, hogy tényleg nem akar hazaköltözni, az anyja erőszakos lett. Elkezdte a kabátját ráncigálni, a füléhez nyomta a telefont, hogy beszéljen az apjával. Megfenyegette, hogy ha nem adja meg nekik a címét, ő kideríti, de az már neki nem lesz jó. Ekkor döntött úgy, hogy elköltözik a városból. Tudta, hogy az apja megveretett már embereket, az anyját is bántalmazta korábban, és tudta, hogy kést és gázsprét tart magánál. A következő lakhelyén óvintézkedéseket tett. Elmondta a főbérlőjének, hogy az apja esetleg üldözni fogja. Fényképet hagyott az ismerősöknél az elkövetőről, magáról és a párjáról arra az esetre, ha eltűnnének. Mivel úgy gondolja, hogy a rendőrség a családon belüli erőszakkal kapcsolatos ügyekhez nem jön ki, ismeretséget kötött egy helyi rendőrrel, aki szintén számon tartja a problémáját, és megígérte, hogy ha őt hívja veszély esetén, pár percen belül odaküldi a kollégáit. Az ő elvárásainak való ellenszegülés volt a legfőbb bűnöm, de gondolom, hogy rátett egy lapáttal, hogy leszbikus vagyok. A jobboldali nézetei miatt homofób elveket is vall, és ezt hangoztatta is otthon. Kommentár Ez az eset jól mutatja, hogy a családon belüli erőszak elkövetői hasonló módszereket használnak és forgatókönyvet követnek, függetlenül attól, hogy a gyereküket vagy a partnerüket bántalmazzák. A családon belüli erőszak ugyanúgy az elkövető férfi patriarchális meggyőződéseiből táplálkozik, legyen az áldozata a partnere, a gyereke, heteroszexuális vagy leszbikus. A férfiak által nők ellen elkövetett párkapcsolati erőszak szakirodalma leírja, hogy a férfinak az a meggyőződése vezet a partnerbántalmazáshoz, hogy annak kell történnie, amit ő akar. Ezek az elképzelések legtöbbször együtt járnak a nők társadalomban és családban betöltött helyére vonatkozó egyéb nézetekkel is: hogy a nő dolga, hogy otthon legyen, gyereket neveljen, és nem kell foglalkoznia nyilvános karrierrel. A heteroszexuális kapcsolatokban a férfi gyakran akkor kezd súlyosabb erőszakot alkalmazni, vagy vált át a szóbeli erőszakból a fizikai erőszakba, amikor a nő fellázad a férfi hatalma ellen: nem hajlandó megfelelni az 811 elvárásainak, azt az elvárást támasztja a férfival szemben, hogy az is vegye ki a részét a házimunkából, vagy válni akar. Ez az, amit a férfiak, és gyakran a köznyelv, de még a jogalkalmazók is provokációnak neveznek: amikor a nő már nem hajlandó tovább megfelelni a férfi patriarchális elvárásainak. 2 Ez a nő azzal, hogy azt választotta, hogy egy másik nővel él együtt teljes mértékben ellentmondott az apja családról alkotott patriarchális elképzeléseinek. Akárcsak a heteroszexuális nők esetében, itt is akkor erősödött fel az erőszak, amikor a nő szülei számára világossá vált, hogy a lányuk nem fogja az általuk elképzelt életet élni. Itt is először szóbeli erőszakkal kezdték a szülők: például az apa homofób elveket hangoztatott otthon, illetve zsarolni próbálták a lányukat az örökséggel, hogy költözzön haza, és csak később kezdődött a fizikai erőszak: a ráncigálás, a telefon fülhöz szorítása. Ez az eset csak ezért nem végződött fizikai erőszakkal, mert Gabriella nagyon pontosan felmérte a helyzetét, partnere támogatta a szökésben, és évek munkájával összegyűjtött annyi pénzt, hogy volt hova elmenekülnie. A partnerbántalmazás esteiből ismeretes, hogy az ilyen jellegű zaklatás és fenyegetés nem egyszer belépő a fizikai erőszakhoz. Az is a családon belüli erőszak irodalmának egyik következtetése, hogy az áldozatok általában nagyon pontosan meg tudják becsülni, hogy mikor milyen cselekményeket fog elkövetni ellenük az elkövető. Így valószínűleg pontos Gabriella azon megállapítása, hogy a szülei bezárták volna, illetve hogy nem valami apróságra gondolt, hanem elköltözött, amikor azt mondta neki az anyja, nem lesz jó, ha ő deríti ki a lakcímüket. Ne tévesszen meg senkit az, hogy nem történt súlyos fizikai erőszak: az elkövetők az erőszak következő fokozatára kapcsoltak. Ebben az esetben nehéz elválasztani, hogy az erőszakot azért követik el a szülők, mert a nő leszbikus, vagy azért, mert ellentmond az apja patriarchális elképzeléseinek. Maga a nő is nehezen tudja ezeket elválasztani, ahogy az utolsó idézet is mutatja. Hiszen leszbikusnak lenni önmagában is ellentmond az apa patriarchális elképzeléseinek. Ezért talán nem is érdemes különválasztani a leszbikusok és a nők elleni erőszakot, hanem érdemesebb patriarchális erőszakról beszélni. Patriarchális erőszak minden olyan erőszakfajta, amely a férfiak hatalmának megszerzését, fenntartását, vagy a hatalom elvesztésének megtorlását célozza. Ahogy ebben a példában is: az anya és az apa is azért zsarolja, ráncigálja, fenyegeti a lányát, hogy az hazaköltözzön, és ezzel helyreállítsák elsősorban a férfi hatalmát a családja fölött. Ehhez hasonló fogalom a férfierőszak, amely elnevezés az erőszak haszonélvezői helyett a leggyakoribb elkövetőkre, a férfiakra irányítja a figyelmet. A patriarchális erőszak körébe szokták sorolni a nők és gyerekek elleni erőszakot, a leszbikusok, biszexuálisok, transzneműek és meleg férfiak elleni erőszakot, és a becsületbeli erőszakot. A becsületbeli erőszak fogalma különösen érdekes ennek az esetnek az elemzésekor. Azt az erőszakformát jelöli, amelyet akkor követnek el, ha egy családtag vagy másvalaki megsérti egy család becsületét. Nők esetében ez elsősorban abban nyilvánul meg, ha a nő olyan személlyel létesít szexuális kapcsolatot, illetve ennek szándékával gyanúsítható, akit a családja nem tekint megfelelő partnernek. A legszélsőségesebben patriarchális társadalmakban nem a személy maga, hanem a családfő határozza meg, kinek lehet szexuális hozzáférése az ő jószágához, de ennek az elgondolásnak a nyomai megtalálhatók kevésbé szélsőségesen férfiuralmon alapuló társadalmakban is. Gyakran közvetlen gazdasági 2 Szil Péter Miért bántalmaz? Miért bántalmazhat? A családon belüli erőszak a férfiak felelőssége. Habeas Corpus Munkacsoport, Budapest,12 mozgatórugója is van ennek az erőszakfajtának, mert a nő számára egy megfelelő anyagi javakkal rendelkező kérőt tekintenek kívánatosnak, aki tovább tudná növelni a család lényegében a családfő anyagi jólétét. Természetesen a nők érzelmi és szexuális választásainak ilyen korlátozása teljességgel ellentmond minden emberi jogi normának. A becsületbeli erőszakra általában úgy tekintenek, mint ami távoli országokra, esetleg bevándorló vagy kisebbségi etnikai közösségekre jellemző, vagy csak régen volt jelen Európában. Fel szokták hozni Szaúd-Arábia példáját, ahol a nőket nem anyakönyvezik, és a férfirokonoknak törvényesen is jogában áll megölni őket, ha olyan férfival mutatkoznak, akivel szerintük szégyent hoznak a családra. Eszünkbe juthat Irán is, ahol megkövezik a homoszexuális férfiakat. Bár az apa ebben a történetben nem jut el odáig, hogy megölje a lányát, a lány testi épsége van veszélyben, amiért olyan partnerrel létesít érzelmi és szexuális kapcsolatot, akivel szégyent hoz a családjára. A becsületbeli erőszaknak ez az esete tehát csak mértékében, és nem logikájában tér el a távoli országokban tapasztalható durvább becsületbeli erőszaktól. Ez az eset mutatja, hogy a becsületbeli erőszak mindenütt előfordulhat, ahol egy férfi saját jószágának tekinti a családtagjait. Ez az eset összehasonlítható azokkal a férfiakkal is, akik kevésbé erőszakosak. Ugyan nem minden férfi olyan szélsőséges ezekben a kérdésekben, mint a példabeli apa, a legtöbb férfira azonban jellemző, hogy nem veszi ki részét egyenlő módon a háztartás és a gyerekgondozás feladataiból, és bár nem tiltja, hogy a partnere munkát vállaljon a háztartáson kívül, azt azért nem veszi szívesen, ha a partnerének az övénél több pénzt hozó vagy magasabbra ívelő karrierje van. Hasonlóképpen, bár sok szülő nem fenyegeti meg a gyerekét, amikor kiderül róla, hogy leszbikus, azért nem is támogatja abban, hogy az életét leszbikusként rendezze be. A gyerekbántalmazás egyes elemzései szerint, amikor nők bántalmazzák a gyerekeiket, leggyakrabban férfi hatalmi szempontokat, akár konkrétan férfipartnerük hatalmi szempontjait próbálják érvényesíteni. Ebben az esetben is erről van szó: az anya tulajdonképpen az apa érdekeinek közvetítője. Neki magának nincsenek kifejtett nézetei a homoszexualitásról, minden egyes megbeszélésen az apa érveit hangoztatja. És a lány hazaköltözése az apa családja fölötti hatalmát állította volna helyre. Ez az eset ellenpélda arra a sokat hangoztatott sztereotípiára, hogy a leszbikus nőket jobban megértik, mint a meleg férfiakat. Egy esetből nem lehet következtetéseket levonni a leszbikusokkal szembeni társadalmi elfogadottság általános szintjéről. Ugyanakkor ez a példa egybevág több leszbikus és biszexuális nő tapasztalatával, miszerint a férfiak egészen addig elfogadóak velük, amíg a leszbikusságukat vagy biszexualitásukat úgy lehet értelmezni, mintha szexuálisan mégis a férfiak rendelkezésére állnának. A pornográfia és prostitúció egy fajtája, amikor nőket leszbikus szexuális aktus közben mutatnak be úgy, hogy az valójában a férfiak szexuális vágyának felkeltését szolgálja. Több leszbikus és biszexuális nő számolt be olyan esetről e tanulmány szerzőjének, és a szerző maga is tanúja volt egy olyan esetnek, amikor az történt, hogy amikor a férfiak rájöttek arra, hogy egy adott nő leszbikussága azt jelenti, hogy nem elérhető szexuálisan, hirtelen erőszakosak lettek a nővel szemben. Érdekes kutatási téma lenne annak vizsgálata, hogy tényleg jobban elfogadják-e a leszbikus és biszexuális nőket, mint a meleg és biszexuális férfiakat, és ha igen, ez azokra a leszbikus és biszexuális nőkre is vonatkozik-e, akikről világos, hogy szexuálisan nem elérhetők. Ez az eset jó példája a gazdasági erőszaknak is. A férfi nem engedi, hogy a lánya dolgozzon, a lánya örökségét saját céljaira fordítja. Mindkettőt azért teszi, hogy a lányának ne legyen 1013 anyagi háttere ahhoz, hogy önállósuljon, és végső soron az történjen, amit ő akar: a szülői házban maradjon. A leszbikus nő ebben az esetben, akárcsak a partnerbántalmazás áldozatai, nem számíthat a rendőrség közbelépésére. Mint ahogy a partnerbántalmazás esetében a partnerek által elkövetett fenyegetés és zaklatás, a szülők fenyegetése önmagában ebben az esetben sem bűncselekmény. Gabriella pontosan tudja, hogy az események milyen sorban követik egymást, és mikor várható olyan mértékű erőszak például elzárás, amely elől már érdemes másik városba költöznie. Ugyanígy vannak ezzel a partnerbántalmazás áldozatai is, és nekik is akárcsak Gabriellának maguknak kell megszervezniük a saját védelmüket. A mai magyar jogrendszer jelenleg nem nyújt hatékony védelmet a családon belüli bűncselekmények ellen és az állami hatóságok jellemzően magukra hagyják az áldozatokat helyzetük kezelésében. Ez egyben azt is jelenti, hogy az LMBT szervezeteknek potenciális partnerei lehetnek a nőszervezetek, ugyanis a nők és feltételezhetően az LMBT személyek ellen is gyakran követnek el gyűlöletbűncselekményt a családtagjaik, és ezeket hasonló törvényi szabályozás, illetve a beavatkozás hasonló hiánya jellemzi. 1114 Állami szervek általi diszkrimináció Egy férfival élő férfi letelepedésének akadályozása 3 A sértett neme: Férfi A sértett kora: 30-as éveiben járó A sértett iskolai végzettsége: középfokú Foglalkozása: takarító Transzneműséggel kapcsolatos identitása: ismeretlen Szexuális érdeklődése: ismeretlen Lakhelye: Budapest A jogsértés helye: Budapest A jogsértés időpontja: Információforrás: dr. Kárpáti József, a sértett ügyvédje Kulcsszavak: letelepedés, idegenrendészeti törvény, intézményes diszkrimináció, élettársi kapcsolat, házasság Tartózkodási és letelepedési engedély kérelmezése esetén a Bevándorlási Hivatal vizsgálja a kérelmező megélhetését. A megélhetés vizsgálatakor figyelembe veheti különösen azt az esetet, ha a kérelmező egy családtagja olyan nyilatkozatot tesz, hogy a kérelmezőt anyagilag segíti. A magyar idegenrendészeti törvény családnak tekinti a leszármazókat és a felmenőket, az oldalági rokonokat, valamint a házastársat, de nem tekinti családtagnak az élettársat. A különösen szó a törvényben azt jelenti, hogy a hatóság leginkább, a legtöbb esetben a családtagok nyilatkozatát veszi figyelembe, de nem kizárt, hogy más személyek nyilatkozatára alapozza döntését. Figyelembe veheti továbbá a hivatal a kérelmező tulajdonában lévő magyarországi ingatlant, bankbetétet, illetve egyéb körülményeket. Ebben az esetben egy román állampolgár férfi, Henrik együtt élt Magyarországon magyar állampolgár férfi élettársával, Istvánnal. Az eset kezdetekor Henrik majdnem 10 éve tartózkodott Magyarországon jogszerű tartózkodási engedély alapján. Az élettársnak, Istvánnak volt egy lakása, és 10 millió forint értékű tőkéje részvényben, amiből jövedelme származott. Henriknek minimálbért meghaladó jövedelme volt. Ilyen körülmények között folyamodtak letelepedési engedélyért a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatalhoz. Míg a tartózkodási engedély viszonylag ideiglenes, könnyen visszavonható, és kevés jogot ad, addig a letelepedési engedély munkavállalási engedély nélkül teszi lehetővé a munkavállalást, rendkívül nehezen megvonható, állandó tartózkodást tesz lehetővé a választójog kivételével majdnem teljes állampolgári jogokat ad. A Bevándorlási Hivatal első fokon nem fogadta el István támogató nyilatkozatát, mert az élettárs nem családtag. Emellett nem fogadta el, hogy Henrik lakhatása ingyenesen biztosított, mert életszerűtlennek tartotta, hogy valaki ingyenesen lakjon valakinél, ha nem családtagja. A Háttér Jogsegélyszolgálata 2003-ban a másodfokú államigazgatási eljárásba kapcsolódott bele, ahol az együttélést igazoló élettársi szerződést csatoltak be, és amellett érveltek, hogy életszerű, ha az egyik élettárs ingyenes lakhatást biztosít a másiknak. A másodfokú eljárásban a hivatal elfogadta, hogy életszerű az ingyenesség, de kizárta a támogató nyilatkozatot a bizonyítékok közül mondván: ugyan az élettárs a valóságban támogathatja a kérelmezőt, ezt 3 Ezt az ügyet a Háttér Jogsegélyszolgálat képviselte a hatóságok előtt. Köszönet dr. Kárpáti József ügyvédnek, hogy rendelkezésre bocsátotta az itt közölt információkat. 1215 nem lehet figyelembe venni, mert az élettárs nem minősül családtagnak az idegenrendészeti törvény szerint. A hivatal szerint a minimálbért meghaladó jövedelem, amellyel Henrik önállóan is rendelkezett, pedig nem elegendő a Magyarországi megélhetéshez. A kérelmezők bíróságra mentek, azt kérve, hogy a bíróság kötelezze a Bevándorlási Hivatalt az élettárs nyilatkozatának figyelembe vételére, valamint, hogy állapítsa meg, a minimálbért meghaladó jövedelem önmagában is elegendő a létfenntartáshoz. A bíróság helyt adott a keresetüknek, de a döntés nem tért ki arra a kérdésre, hogy figyelembe kell-e venni az élettárs nyilatkozatát. Egyszerűen csak annyit állapított meg, hogy nincs kellően felderítve a tényállás, és ezért hatályon kívül helyezte a korábbi döntést, új eljárásra kötelezve az államigazgatási szervet. Ezen az alapon a Bevándorlási Hivatal még hozhatott volna olyan újabb döntést, amelyben jobban felderíti a tényállást, majd újra elutasítja a letelepedést. De a Bevándorlási Hivatal ezt a döntést felülvizsgálati kérelemben megtámadta a Legfelsőbb Bíróságon, helyesen hivatkozva arra, hogy a bíróság határozatából annak indokai nem derülnek ki. Ugyanezen okból a Háttér Jogsegélyszolgálat által képviselt ügyfelek is csatlakoztak a felülvizsgálati kérelemhez. A Legfelsőbb Bíróság az első fokú bíróságot új eljárásra és új határozat meghozatalára kötelezte, utasítva az eljáró bíróságot a tényállás teljeskörű feltárására, így idézze be a támogatót és a kérelmezőt, vizsgálja az élettársi kapcsolat létezését. Vagyis implicite a Legfelsőbb Bíróság döntése szerint az élettárs által adott nyilatkozat lehet alapja a letelepedés megítélésének, bár ezt a döntés nem mondja ki. Ez után az első fokú bíróság azt vizsgálta, hogy élettársak-e az ügyfelek, bár ezt a Bevándorlási Hivatal nem vonta soha kétségbe. Végül újból hatályon kívül helyezte a hivatal korábbi döntését, és új eljárás lefolytatására kötelezte a Bevándorlási Hivatalt. A megismételt idegenrendészeti eljárás során a Bevándorlási Hivatal három év huzavona és a meleg pár számára háromévnyi jogi és létbizonytalanság után, 2006-ban végül engedélyezte a kérelmező letelepedését. Kommentár Szűken értelmezve a hátrányos megkülönböztetés fogalmát, nem tűnik diszkriminatívnak a bevándorlási törvénynek az a paragrafusa, amely példálózó felsorolást tartalmaz arról, milyen alapon lehet vizsgálni egy letelepedést kérő személy megélhetését. Bár a magyar állam tiltja a leszbikus és meleg párok házasságát, és az idegenrendészeti törvény értelmében az élettársak nem, csak a házastársak minősülnek családtagnak, a törvény nem zárja ki, hogy a hivatal elfogadja, ha nem családtag biztosítja a bevándorló megélhetését ahogy az ebből az esetből is kiderül. Így az idegenrendészeti törvény nem zárja ki eleve a leszbikus és meleg párokat a letelepedés nyújtotta előnyökből. Ugyanakkor a példálózó felsorolásnak az a hatása, hogy teret enged a hivatalok és a bíróságok jogértelmezésének, amelyek azt néha szűken értelmezik, mint ahogy ebben az esetben is történt a hivatal első döntésekor. Ezért is folyt akkora vita és lobbizás az európai esélyegyenlőségi törvényhozás kapcsán, hogy az esélyegyenlőségi jogszabályok külön nevesítsék a szexuális érdeklődést és a nemi identitást olyan védett tulajdonságként, amely alapján nem lehet valakit hátrányosan megkülönböztetni, és ne csak a vagy más helyzet kitétel alapján lehessen védeni az LMBT emberek jogait. Az idegenrendészeti törvény tehát hatásában hátrányosan megkülönbözteti az LMBT embereket, amikor ugyan nem tiltja, de nem is nevesíti külön az élettársakat a jogalkalmazó számára, mint olyan személyeket, akik tipikusan biztosíthatják a kérelmező megélhetését. Mivel a magyar állam tiltja az azonos nemű párok házasságát, ez közvetett hátrányos megkülönböztetést jelent a leszbikus és meleg párokkal szemben. 1316 Szintén kérdéses, hogy diszkriminatív-e a Bevándorlási Hivatal eljárása. Kifejezetten úgy tűnhet, mintha a hivatal packázni akarna a meleg párral, hiszen nem azt vitatja, hogy az élettársak élettársak-e, vagy hogy a magyar állampolgár élettárs rendelkezésére állnak-e megfelelő anyagi eszközök a letelepedésért folyamodó Henrik eltartásához. A hivatal tulajdonképpen nem az ügy érdemi tartalmát vizsgálja, hanem egy formaság kapcsán próbálja elutasítani a kérelmet. Ahelyett, hogy azt vizsgálná, hogy biztosított-e a kérelmező megélhetése, és figyelembe venné a támogató nyilatkozatot, figyelmen kívül hagy egy létező bizonyítékot, hogy azt láthassa bizonyítottnak, a kérelmező megélhetése nem biztosított. Ugyanez a helyzet a minimálbért meghaladó jövedelemmel. Erről egyrészt tudni lehet, hogy számos magyar állampolgár él ténylegesen minimálbérből, másrészt a hivatal ezt is a bizonytalan megélhetés bizonyítékának tekinti. Hirtelen nem az a vizsgálat tárgya, hogy mi bizonyítja a megélhetést, hanem hogy mit lehet ellene felhozni. A Patent Egyesület jogsegélyszolgálata számtalanszor ütközik abba, hogy a hátrányos helyzetű csoportok tagjaival szemben folytatott eljárásokban megváltozik az ügy tárgya: hirtelen nem az a kérdés, hogy mi támasztja alá a személy állításait, hanem hogy mi mond ellent neki. Gyakran ez történik például az incesztus áldozataival, amikor nem azt kezdik vizsgálni, hogy megtörtént-e az eset, hanem hogy hazudik-e a gyerek. Ugyanerre a jelenségre hívja föl a figyelmet az Amnesty International intim partnerkapcsolaton belüli szexuális erőszakról szóló jelentése, amely szerint a rendőrtisztek közül sokan úgy gondolják, hogy a nemi erőszakról beszámoló nők hazudnak, aminek az a következménye, hogy a rendőrség nem a nemi erőszak bizonyítékait kezdi gyűjteni, hanem azt vizsgálja, mi támasztja alá, hogy a nő hazudik. 4 Általános stratégiája tehát a hatalmi helyzetben lévő csoportoknak, hogy amikor valamely privilégiumukat veszélyben látják (heteroszexuálisok a családdal kapcsolatos letelepedési privilégiumukat, vagy férfiak azt a privilégiumukat, hogy ne kelljen figyelembe venni, a nő akarja-e a szexet) nyíltan talán nem kérdőjelezik meg a hátrányos helyzetű csoport tagjának szavahihetőségét, de úgy cselekszenek és olyan bizonyítékokat gyűjtenek, hogy a megbízhatatlanság látszatát keltsék. Elképzelhető, hogy a heteroszexuális élettársakkal is pont így jár el a Bevándorlási Hivatal. Lehet, hogy például a hivatalnak vagy egyes hivatalnokainak nem a leszbikus és meleg párok szúrják a szemét, hanem azok a párok, akik nem akarnak megházasodni. Elképzelhető egy olyan hivatalnok, aki például vallási meggyőződésből akarja minél inkább megnehezíteni a vadházasságban élők életét, így minden élettársi kapcsolatban élőét. Vagy talán idegengyűlölő elvek szerint működik a rendszer, vagy egy dolgozója, és az élettársi kapcsolat csak az egyik kifogás arra, hogy minél kevesebb esetben kelljen engedélyezni a letelepedést. Esetleg tényleg nincs semmilyen diszkrimináció. Ezek mind találgatások, amelyeket csak a hivatal tevékenységének nyomon követésével, illetve eddigi határozatainak elemzésével lehet eldönteni. Világos, hogy az állam a házasság tilalmával el kíván zárni bizonyos jogokat a leszbikus és meleg párok elől például az örökbefogadás jogát. Ez az eset arra példa, hogy vannak olyan törvényhelyek, amelyek teret engednek a diszkriminációnak annak ellenére, hogy a jogalkotó az adott jogból nem akarja (vagy nem meri) kizárni az LMBT embereket. Az LMBT szervezetek és a döntéshozók számára az lehet a tanulsága ennek az esetnek, hogy bármilyen, a nagyobb egyenlőség irányába mutató jogalkotás során fontos a kapcsolódó 4 Amnesty International (2007) Magyarország: Meg nem hallott segélykiáltások A nők nem kapnak megfelelő védelmet a családon belüli szexuális erőszak ellen. Amnesty International. 1417 jogszabályok alapos átvizsgálása. Illetve ha nem is tűnik megkülönböztetőnek a szabályozás, a jogalkalmazás akkor is hátrányosan érintheti az LMBT személyeket. Ezért sem az LMBT szervezetek, sem a döntéshozók munkája nem ér véget az egyenlőséget biztosító jogszabályok meghozatalával, hanem anyagi és emberi erőforrásokat kell szentelni a jogalkalmazók tevékenységének nyomon követésére és a joganyag átvizsgálására. Arra is felhívja ez az eset a figyelmet, hogy az élettársi kapcsolat még azokon a területeken sem hoz automatikusan jogegyenlőséget, ahol a törvény az élettársakat nem zárja ki valamilyen a házastársaknak is juttatott előnyből. Mivel a magyar jog használja, de nem definiálja a család fogalmát, még ebben az esetben is megkérdőjelezheti egy hatóság, hogy családnak számítanak-e az élettársak, és bizonyításra szorulhat, hogy az élettársak valóban élettársak ahogy ez a megismételt elsőfokú bírósági eljáráson történt. Fontos lehet a bejegyzett élettársi kapcsolat jogintézményének monitorozása abból a szempontból, hogy tényleg megoldja-e azt a problémát, hogy a hivatalok eddig nem tekintették automatikusan bizonyítottnak az élettársi kapcsolat létét. A Patent Egyesület gyakran hangoztatja, hogy a házasság engedélyezésével és a heteroszexuálisok házasságával azonos jogi intézményen belül történő szabályozásával az állam azt a fontos üzenetet közvetítené állampolgárainak, hogy az LMBT emberek teljesen egyenjogúak a heteroszexuálisokkal. Ez az eset azonban azt is mutatja, hogy nemcsak a szimbolikus üzenet, hanem a gyakorlati problémák területén is a házasság lenne az egyenlőség biztosításának legegyszerűbb és legbiztosabb megoldása. Hiszen ha a leszbikus és meleg párok házasodhatnának, a házasság és az élettársi kapcsolat közötti ilyen rejtett különbségeket is át lehetne hidalni a felek megházasodásával. Számtalan más olyan apró szabály létezhet még, amely annak ellenére diszkriminatív vagy diszkriminációra ad lehetőséget, hogy az élettársi kapcsolatot már megnyitották a leszbikus és meleg párok előtt, és az adott jogot nem kívánja kizárólag a házassághoz kapcsolni a jogalkotó. 1518 Özvegyi nyugdíj elvitatása 5 A sértett neme: férfi A sértett kora: 63 A sértett iskolai végzettsége: középfokú Foglalkozása: nyugdíjas, korábbi foglalkozása ismeretlen Transzneműséggel kapcsolatos identitása: ismeretlen Szexuális érdeklődése: ismeretlen Lakhelye: Budapest A jogsértés helye: Budapest A jogsértés időpontja: Információforrás: dr. Kárpáti József, a sértett ügyvédje Kulcsszavak: intézményes diszkrimináció, élettársi kapcsolat A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság egy ügyfelének 2003 őszén nem ítélte meg elhalt azonos nemű élettársa jogán az özvegyi nyugdíjat. Élettársak után akkor jár özvegyi nyugdíj, ha az élettársi viszony legalább 10 éve fennáll, ami igaz volt ebben az esetben. A Polgári Törvénykönyv 1996-os módosítása szerint két azonos nemű ember között is létrejöhet az élettársi viszony. A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság döntése szerint a meleg férfinak azért nem járt volna az ellátás, mert a Polgári Törvénykönyv hátrányos megkülönböztetést megszüntető rendelkezései csak 1996-ban léptek hatályba. Így szerintük az élettársak után járó özvegyi nyugellátás feltételéül szabott 10 éves együttélés nem valósulhatott meg, mert és között nem telt el tíz év. A Háttér Jogsegélyszolgálata bíróságon támadta meg a döntést. A Nyugdíjfolyósító Igazgatóságnak a TASZ-szal és a Helsinki bizottsággal közösen eljuttatott nyílt levelükben kifejtik: Sem a bírói testületnek, sem a jogalkotónak nem az volt a szándéka, hogy az azonos és különnemű élettársak közötti különbségtétel 2006-ban szűnjön meg. A jogállamisággal összeegyeztethetetlen és képtelen a Ptk. módosítás olyan értelmezése, amely a jogalkalmazás során figyelmen kívül hagyja annak lényegét, egy évtized múltán is fenntartva a diszkriminatív helyzetet. Az Igazgatóság nem veszi tekintetbe a Ptk. hatályba léptetéséről rendelkező jogszabályt (1978. évi 2. tvr. (Ptké.) 75. ) sem, amely szerint a Polgári törvénykönyvet a hatályba lépés előtt keletkezett jogviszonyokból eredő és jogerős határozattal még el nem bírált jogokra és kötelezettségekre is alkalmazni kell. Ezen túlmenően, a nyugdíj-jogosultság visszavonása jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogokat sértene, ami az államigazgatási eljárásról szóló törvény nyilvánvaló sérelmét jelenti. 6 Végül a bíróság helyt adott a keresetnek, és megítélte az özvegyi nyugdíjat, amely ellen az Igazgatóság késve fellebbezett, így az jogerőre emelkedett. Miután a Háttér Társaság és az egyéb civil szervezetek nyilvánosan tiltakoztak a megkülönböztető bánásmód ellen, 2003 végén a kormány olyan rendeletet bocsátott ki, amely kimondja, hogy az azonos nemű 5 Ezt az ügyet a Háttér Társaság Meleg Jogsegélyszolgálata képviselte a hatóságok előtt. Köszönet dr. Kárpáti József ügyvédnek, hogy rendelkezésre bocsátotta az itt közölt információkat. Ennek az ügynek a leírásakor a kutató nagyban támaszkodik a Háttér Társaság honlapján található dokumentumokra is: 6 A Háttér Társaság a Melegekért, a Magyar Helsinki Bizottság és a Társaság a Szabadságjogokért közös levele a Nyugdíjfolyósító Igazgatósághoz, október 14., letöltve:19 élettársaknak a heteroszexuálisokéval azonos feltételek mellett jár az özvegyi nyugdíj, gátat szabva a további diszkriminatív jogértelmezéseknek. 7 Kommentár Tisztán mutatja ez az eset, hogy amikor a jogalkotónak kifejezetten az a célja, hogy megszüntessen egy hátrányos megkülönböztetést, és amikor a jogszabályi környezet jelen esetben a Ptk. hatályba lépéséről szóló jogszabály is a diszkrimináció megszüntetését támogatná, a jogalkalmazók akkor is saját kezükbe vehetik a törvényt, és helyreállíthatják a diszkriminációt. Ez az eset pozitív példa arra, milyen fontos, hogy a civil szervezetek figyelemmel kísérjék a törvények végrehajtását, hiszen a kormány végül a civil szervezetek munkájának hatására bocsátott ki olyan normát, amely világossá tette, hogy a törvényt nem szabad diszkriminatív módon alkalmazni /2003 (XII.23.) Korm. Rendelet,20 A mesterséges megtermékenyítés állami tilalma A sértett neme: nő A sértett kora: 30-as éveiben járó A sértett iskolai végzettsége: felsőfokú Foglalkozása: egyéni vállalkozó Transzneműséggel kapcsolatos identitása: nincs Szexuális érdeklődése: leszbikus Lakhelye: Budapest A jogsértés helye: Budapest A jogsértés időpontja: Információforrás: a sértett Kulcsszavak: mesterséges megtermékenyítés, intézményes diszkrimináció, házasság Az egészségügyi törvény párkapcsolatban élők számára csak egészségügyi okból engedélyezi az orvos által segített mesterséges megtermékenyítést: reprodukciós eljárás házastársi vagy különneműek közötti élettársi kapcsolatban álló személyeknél végezhető el, amennyiben bármely félnél fennálló egészségi ok (meddőség) következtében a kapcsolatból természetes úton nagy valószínűséggel egészséges gyermek nem származhat. 8 Ezen kívül, az egészségügyi törvény 2005-ös módosítását követően, egyedülálló nők is részesülhetnek reprodukciós eljárásban, ha a nő kora vagy egészségi állapota miatt nagy valószínűséggel nem tud természetesen úton gyereket vállalni. Fiatal és egészséges nő tehát akkor juthat mesterséges megtermékenyítéshez, ha házasságban vagy férfival élettársi kapcsolatban él, és valamelyiküknek van olyan problémája, amely hátráltatja a megtermékenyülést. Ez egyrészt hátrányos megkülönböztetés az egyedülálló nőkkel szemben, hiszen egészségügyi indok híján meg kell várniuk, míg reprodukciós koruk elég előrehaladott lesz ahhoz, hogy megfeleljenek a törvényi feltételnek. Bár a törvény erre nem tér ki, de a végrehajtási rendeletből kitűnik, az egyedülálló nők két csoportja között az állam különbséget tesz: míg az egészségi állapota miatt mesterséges megtermékenyítésben részesülő nők esetében a beavatkozást az állam fizeti, addig az életkoruk alapján az eljárásra jogosult nők a beavatkozást maguk kötelesek finanszírozni. Mivel Magyarországon ma tilos a leszbikus és meleg párok házassága, és a leszbikus és biszexuális nők általában nem akarnak férfival házasodni vagy élettársi kapcsolatra lépni, ellenük is diszkriminációt valósít meg ez a szabályozás. Az itt leírt eset arról szól, hogy milyen konkrét, gyakorlati problémákkal kell szembe néznie annak az egyedülálló illetve esetünkben leszbikus kapcsolatban élő nőnek, aki orvosolni kívánja ezt a diszkriminációt. Ez a 30-as éveiben járó leszbikus nő 2006-ban kezdett bele abba, hogy mesterséges megtermékenyítéshez jusson. Ismerősökön keresztül talált egy olyan andrológust, akiben megbízott. Azért volt szüksége andrológusra, mert ez az az orvos, aki vizsgálja a férfi egészségi állapotát, és ő állítja ki azt az igazolást, amely szerint a férfinak nincs elég aktív spermiuma a megtermékenyítéshez. Ez alapján lehet mesterséges megtermékenyítést kérvényezni. A nő elmondta az andrológusnak, hogy leszbikus, és ezért van szükség a mesterséges megtermékenyítésre. Az andrológus kiállította a papírt egy meleg férfi rokon nevére, aki vállalta, hogy a megtermékenyítési eljárás idejére eljátssza a nő partnerének szerepét. Az évi CLIV. törvény az egészségügyről, 167. (1). 18 Több megjelenítése
Rideg bánásmód Esettanulmányok a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű emberek elleni erőszakról és hátrányos megkülönböztetésről Magyarország 2002 2007 Kuszing Gábor 2008 Kuszing Gábor Rideg bánásmód Részletesebben című kutatási projekt
Az egyenlő bánásmóddal kapcsolatos jogtudatosság növekedésének mértéke fókuszban a nők, a romák, a fogyatékos és az LMBT emberek című kutatási projekt TÁMOP -5.5.5/08/1-2008-0001 LMBT ALMINTA KÉRDŐÍV A Részletesebben KIK VAGYUNK? Tudj meg többet az Amnesty International Magyarország kampányairól!
KIK VAGYUNK? Az Amnesty International kormányoktól, pártoktól és egyházaktól független civil szervezet, amely világszerte 150 országban, több mint 3 millió taggal és aktivistáival küzd az emberi jogokért. Részletesebben Párkapcsolat, gyermekvállalás: Magyarországi jogi helyzet, nemzetközi kitekintés, célok és feladatok Sándor Bea
Párkapcsolat, gyermekvállalás: Magyarországi jogi helyzet, nemzetközi kitekintés, célok és feladatok Sándor Bea Az előadás témái a magyarországi jogi helyzet; milyen alapvető kérdések merülnek fel a partnerkapcsolat Részletesebben Európa Tanács. Parlamenti Közgyűlés. 1582 (2002) 1 számú Ajánlás. Nők elleni családon belüli erőszak
Európa Tanács Parlamenti Közgyűlés 1582 (2002) 1 számú Ajánlás Nők elleni családon belüli erőszak 1. A családon belüli erőszak a nők elleni erőszak legelterjedtebb formája, melynek következményei az áldozatok Részletesebben Tartózkodási engedély kérelem családi együttélés biztosítása céljából
BEVÁNDORLÁSI ÉS ÁLLAMPOLGÁRSÁGI HIVATAL Tartózkodási kérelem családi együttélés biztosítása céljából Kérelmet átvevő hatóság: Gépi ügyszám: Kérelem adatbevitelét végző szerv: Tartózkodási kiadása első Részletesebben A MAGYAR LMBT SZÖVETSÉG VÉLEMÉNYE AZ ÚJ BÜNTETŐ TÖRVÉNYKÖNYV TERVEZETÉRŐL
A MAGYAR LMBT SZÖVETSÉG VÉLEMÉNYE AZ ÚJ BÜNTETŐ TÖRVÉNYKÖNYV TERVEZETÉRŐL 2012. március 9. www.lmbtszovetseg.hu A Magyar LMBT Szövetség és tagszervezetei áttekintették az új Büntető Törvénykönyv társadalmi Részletesebben Tartózkodási engedély kérelem családi együttélés biztosítása céljából
Tartózkodási engedély kérelem családi együttélés biztosítása céljából Kérelmet átvevő hatóság: _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ ügyszám: Gépi Kérelem adatbevitelét végző szerv: Tartózkodási engedély kiadása első alkalommal Részletesebben Van jogom, de még sincs (esszé)
III. díj Kosztolányi Dezső Tehetséggondozó Gimnázium Szabadka Bakos Rebeka: Van jogom, de még sincs (esszé) Szabadka, 2014. november 24. 1 Az idei év nyarán eltűnt, többszörösen fizikailag és szexuálisan Részletesebben Egyenlő bánásmód és diszkrimináció. A megkülönböztetés- mentességi jog alapfogalmai Uszkiewicz Erik
Egyenlő bánásmód és diszkrimináció A megkülönböztetés- mentességi jog alapfogalmai Uszkiewicz Erik A magyar szabályozás I. Alaptörvény XV. cikk (1) A törvény előtt mindenki egyenlő. Minden ember jogképes. Részletesebben KERET Konferencia 2012. december 10. Európai Ifjúsági Központ. A segélyvonal: tények és következtetések (a segélyvonal munkatársai)
KERET Konferencia 2012. december 10. Európai Ifjúsági Központ A segélyvonal: tények és következtetések (a segélyvonal munkatársai) Az adatokról A számok nem reprezentatívak, és nem is teljesek (nem mindenről Részletesebben A családon belüli erőszak Dana Jason Bhavin S p r i n g 2 0 0 9 C O U N 6 5 3 3 C r i s i s Dr. Pace
A családon belüli erőszak Dana Jason Bhavin S p r i n g 2 0 0 9 C O U N 6 5 3 3 C r i s i s Dr. Pace A családon belüli erőszak nem kellene megtörténjen senkivel soha.kész! De megtörténik - és amikor megtörténik, Részletesebben Az ÓBUDAI EGYETEM ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZATA
1. verzió Az Óbudai Egyetem Szervezeti és Működési Szabályzata 1. melléklet Szervezeti és Működési Rend 34. függelék Az ÓBUDAI EGYETEM ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZATA BUDAPEST, 2010. január TARTALOMJEGYZÉK Részletesebben TELEPÜLÉSI TÁMOGATÁST IGÉNYLŐ ADATLAP CSEMŐ
TELEPÜLÉSI TÁMOGATÁST IGÉNYLŐ ADATLAP CSEMŐ AZ IGÉNYELT TÁMOGATÁS FORMÁJA o létfenntartási gondok enyhítéséhez való hozzájárulás o lakhatás támogatásához hozzájárulás o az egészségi állapot megőrzését Részletesebben TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0042 PROJEKT
TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0042 PROJEKT Esélyegyenlőségi program III. rész Jogszabályi környezet Nyíregyháza, 2014. február 3-4 Kiskunfélegyháza, 2014. február12-13 Nyíregyháza, 2014. február 17-18 Szeged, Részletesebben Nemzeti tartózkodási engedély kérelem
BEVÁNDORLÁSI ÉS ÁLLAMPOLGÁRSÁGI HIVATAL Tartózkodási kérelem keresőtevékenység folytatása céljából Kérelmet átvevő hatóság: Gépi ügyszám: Kérelem adatbevitelét végző szerv: Tartózkodási kiadása első alkalommal Részletesebben Küzdelem a gyűlölet-bűncselekmények visszaszorításáért. Ivány Borbála és Udvari Márton 2014. november 19. ORFK
Küzdelem a gyűlölet-bűncselekmények visszaszorításáért Ivány Borbála és Udvari Márton 2014. november 19. ORFK KIK VAGYUNK? civil szervezetek és 3 egyéni szakember (MTA JTI, ELTE Á JK) MIT CSINÁLUNK ÁLTALÁBAN? Részletesebben ÖNKORMÁNYZATI SEGÉLY IRÁNTI KÉRELEM*
Kozármisleny Város Önkormányzat Szociális, Kulturális és Oktatási Bizottsága 7761 Kozármisleny, Pécsi út 124.. : 72/570-918. KÉRELEM RENDKÍVÜLI TELEPÜLÉSI TÁMOGATÁS MEGÁLLAPÍTÁSÁHOZ Kérelmező neve: Születési Részletesebben Tartózkodási engedély kérelem önkéntes tevékenység folytatása céljából
Tartózkodási engedély kérelem egyéb célból _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ ügyszám: Kérelmet átvevő hatóság: Gépi Kérelem adatbevitelét végző szerv: Tartózkodási engedély kiadása első alkalommal beutazás helye: Arcfénykép Részletesebben NYILATKOZAT SZEMÉLYI ADATOKRÓL
1. számú melléklet a 2/1968. (I. 24.) IM rendelethez NYILATKOZAT SZEMÉLYI ADATOKRÓL 1. Név Kérelmező házastársa, illetőleg eltartásáról gondoskodni köteles szülő (a családi kapcsolat megjelölésével) másik Részletesebben Nők külföldi munkavállalással kapcsolatos attitűdje
Nők külföldi munkavállalással kapcsolatos attitűdje Kutatási összefoglaló 2012 Készítette: Votisky Petra Pszichológus, coach és expat http://www.nokkulfoldon.hu/ Kutatás háttere: Külföldön élő nőként, Részletesebben NYILATKOZAT SZEMÉLYI ADATOKRÓL
1. számú melléklet a 2/1968. (I. 24.) IM rendelethez Kérjük, olvassa el figyelmesen az alábbi tájékoztatót! NYILATKOZAT SZEMÉLYI ADATOKRÓL Kérelmező házastársa, illetőleg eltartásáról gondoskodni köteles Részletesebben K É R E L E M. Alulírott kérem, hogy részemre átmeneti segélyt szíveskedjenek megállapítani
K É R E L E M Alulírott kérem, hogy részemre átmeneti segélyt szíveskedjenek megállapítani Kérelmező neve: Leánykori neve: Születési helye, idő: Anyja neve: Bejelentett lakóhelye: Bejelentett tartózkodási Részletesebben 1004/2010. (I. 21.) Korm. határozat. a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlőségét Elősegítő Nemzeti Stratégia - Irányok és Célok 2010-2021
1004/2010. (I. 21.) Korm. határozat a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlőségét Elősegítő Nemzeti Stratégia - Irányok és Célok 2010-2021 1. A Kormány a) elfogadja a jelen határozat mellékletét képező a Nők Részletesebben TÁMOGATÁSI SZERZŐDÉS
TÁMOGATÁSI SZERZŐDÉS amely létrejött egyrészről: Cég/szervezet neve: Kisebbségi Jogvédő Alapítvány Képviselők: Dr. Tersztyánszkyné Dr. Vasadi Éva, Dr. Bándi Gyula Székhely: Budapest, 1026 Verseghy F.u.9. Részletesebben 4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán. Alkotmányos védelem
Tervezet! 2009. február 23. 2009. évi törvény a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről Az Országgyűlés kinyilvánítva elkötelezettségét a demokratikus, jogállami Részletesebben Küzdelem a gyermekek szexuális kizsákmányolása és szexuális bántalmazása ellen
Küzdelem a gyermekek szexuális kizsákmányolása és szexuális bántalmazása ellen Bevezetés A gyermekek szexuális kizsákmányolása, szexuális bántalmazása Európa és a világ minden országában létező probléma, Részletesebben Új Szöveges dokumentum A gyermekek jogai az Európai Szociális Kartában
TÁMOP-5.5.5/08/1 A diszkrimináció elleni küzdelem a társadalmi szemléletformálás és hatósági munka erősítése A fogyatékos munkavállalók tapasztalatai - EBH kutatások 2010-2013 Szabados Tímea 2013. December Részletesebben MÓDSZERTANI AJÁNLÁSOK A szexuális erőszakkal foglalkozó szakemberek számára. Hogyan bánjunk a szexuális erőszak áldozataival. Betlen Anna-Pap Enikő
MÓDSZERTANI AJÁNLÁSOK A szexuális erőszakkal foglalkozó szakemberek számára Hogyan bánjunk a szexuális erőszak áldozataival Betlen Anna-Pap Enikő Húsz éve dolgozom bíróként, de az igazat megvallva én magam Részletesebben KÉRELEM ÖNKORMÁNYZATI SEGÉLY MEGÁLLAPÍTÁSÁHOZ
Nyilatkozat személyi adatokról Kérjük, olvassa el figyelmesen az alábbi tájékoztatót! 1.Név (leánykori név is) házastársa, illetőleg eltartásáról gondoskodni köteles szülő (a családi kapcsolat megjelölésével) Részletesebben TELEPÜLÉSI TÁMOGATÁS KÉRELEM - Beteggondozási támogatás megállapításához-
TELEPÜLÉSI TÁMOGATÁS KÉRELEM - Beteggondozási támogatás megállapításához- I. A gondozást végző személyre vonatkozó adatok Neve: Születési neve:. Anyja neve:... Születési hely, év, hó, nap:. TAJ szám:.. Részletesebben EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG HATÁROZAT
EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG Ügyiratszám: EBH/446/2012. HATÁROZAT Az Egyenlő Bánásmód Hatóság kérelmezőnek a Gyermekrák Alapítvány (1084. Budapest, Rákóczi tér 10.) eljárás alá vonttal szemben az egyenlő bánásmód Részletesebben Bírónők Egyesületének 2012. november 27. napján a családon belüli erőszak tárgyában tartott konferencián elhangzott előadás
Bírónők Egyesületének 2012. november 27. napján a családon belüli erőszak tárgyában tartott konferencián elhangzott előadás A családon belüli, vagy úgynevezett otthoni erőszak (violence in the family, Részletesebben Nyilatkozat személyi adatokról
Nyilatkozat személyi adatokról Kérjük, olvassa el figyelmesen az alábbi.tájékoztatót! 1.Név (leánykori név is) 2. Születési hely és év 3. nyja leánykori neve 4. Állandó lakóhelye 5. Ideiglenes lakóhelye Részletesebben A jogállam feladata biztosítani a bűncselekmények felderítését és üldözését, a bűnösség kérdésének tisztességes eljárásban történő eldöntését, és a
A jogállam feladata biztosítani a bűncselekmények felderítését és üldözését, a bűnösség kérdésének tisztességes eljárásban történő eldöntését, és a társadalom érdekeit szolgáló büntetés végrehajtását. Részletesebben Nyékládháza Város Önkormányzata Képviselő-testületének. 9/2004. (IV. 28.)sz. rendelete. a gyermekek pénzbeli és természetbeni ellátásáról
Nyékládháza Város Önkormányzata Képviselő-testületének 9/2004. (IV. 28.)sz. rendelete a gyermekek pénzbeli és természetbeni ellátásáról (A módosítással egységes szerkezetbe foglalva.) Nyékládháza Város Részletesebben Felvezető előadás 2010. január 9. Dombos Tamás tdombos@hatter.hu
Felvezető előadás 2010. január 9. Dombos Tamás tdombos@hatter.hu } jövedelemforrás: a munkanélküliség anyagi ellehetetlenüléshez, társadalmi kirekesztettséghez vezet } szocializációs közeg: nap jelentős Részletesebben A köztemetést a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló (1993. évi III.) törvény 48. -a szabályozza.
Köztemetés A köztemetést a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló (1993. évi III.) törvény 48. -a szabályozza. A haláleset helye szerint illetékes települési önkormányzat polgármestere Részletesebben Tartózkodási engedély kérelem keresőtevékenység folytatása céljából
Tartózkodási kérelem keresőtevékenység folytatása céljából Kérelmet átvevő hatóság: _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ ügyszám: Gépi Kérelem adatbevitelét végző szerv: Tartózkodási kiadása első alkalommal beutazás helye: Részletesebben P. 1. melléklet az 56/2007. (XII. 22.) IRM rendelethez A fővárosi, megyei igazságügyi szolgálat érkeztető bélyegzője NYOMTATVÁNY
P. 1. melléklet az 56/2007. (XII. 22.) IRM rendelethez A fővárosi, megyei igazságügyi szolgálat érkeztető bélyegzője NYOMTATVÁNY Jogi segítségnyújtás engedélyezése iránti kérelemhez A) SZEMÉLYI ADATOK, Részletesebben Tartózkodási engedély kérelem tanulmányi célból
Tartózkodási kérelem tanulmányi célból _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ ügyszám: Kérelmet átvevő hatóság: Gépi Kérelem adatbevitelét végző szerv: Tartózkodási kiadása első alkalommal beutazás helye: Arcfénykép beutazás Részletesebben KÉRELEM ÁTMENETI SEGÉLY MEGÁLLAPÍTÁSÁRA
Nádudvar Város Önkormányzat 4181 Nádudvar, Fő u. 119. sz. Tel: 54/529-010 Fax: 54/528-551 E-mail: nadudvar@nadudvar.hu KÉRELEM ÁTMENETI SEGÉLY MEGÁLLAPÍTÁSÁRA Alulírott azzal a kéréssel fordulok Nádudvar Részletesebben Csolnoki Közös Önkormányzati Hivatal
Csolnoki Közös Önkormányzati Hivatal 2521 Csolnok, Rákóczi tér 1. Tel/fax: 33/478-626 e-mail: titkarsag@csolnok.hu 2529 Annavölgy, Községháza köz 2. Tel/fax: 33/508-510 e-mail: annavolgy@invitel.hu KÉRELEM Részletesebben EU Kék Kártya iránti kérelem
EU Kék Kártya iránti kérelem Kérelmet átvevő hatóság: _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ ügyszám: Gépi Kérelem adatbevitelét végző szerv: EU Kék Kártya kiadása első alkalommal beutazás helye: Arcfénykép beutazás ideje:... Részletesebben AKTÍV KORÚAK ELLÁTÁSA
AKTÍV KORÚAK ELLÁTÁSA Az aktív korúak ellátását a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló (1993. évi III.) törvény szabályozza, a 33.. 37/G. -ig. Az aktív korúak ellátása a hátrányos munkaerő-piaci Részletesebben I. Hatósági tevékenység
Beszámoló az Egyenlő Bánásmód Hatóság tevékenységéről, valamint az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény alkalmazásának tapasztalatairól (2006. január Részletesebben Pontrendszer. 1. A családon belül az egy főre jutó nettó jövedelem. 2. Az állandó lakhely és az Egyetem közötti távolság
Pontrendszer A hatályos magyar törvények értelmében a szociális támogatásokat a Diákjóléti Bizottság által meghatározott pontrendszer szerint kell elbírálni. MINDENKINEK KELL ÖNKORMÁNYZATI IGAZOLÁS 1. Részletesebben Csolnoki Közös Önkormányzati Hivatal
Csolnoki Közös Önkormányzati Hivatal 2521 Csolnok, Rákóczi tér 1. Tel/fax: 33/478-626 e-mail: titkarsag@csolnok.hu 2529 Annavölgy, Községháza köz 2. Tel/fax: 33/508-510 e-mail: annavolgy@invitel.hu KÉRELEM Részletesebben Esélyegyenlőségi terv
Esélyegyenlőségi terv 2013.07.18-tól visszavonásig érvényes (Jelen esélyegyenlőségi terv egységes szerkezetbe foglalt belső dokumentum, összhangban a KMOP-1.5.2-2008-0020 azonosítószámú pályázati projekt Részletesebben Tartózkodási engedély kérelem családi együttélés biztosítása céljából
Tartózkodási engedély kérelem családi együttélés biztosítása céljából _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ ügyszám: Kérelmet átvevő hatóság: Gépi Kérelem adatbevitelét végző szerv: Tartózkodási engedély kiadása első alkalommal Részletesebben Tartózkodási engedély kérelem látogatás céljából
Tartózkodási kérelem látogatás céljából Kérelmet átvevő hatóság: _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ ügyszám: Gépi Kérelem adatbevitelét végző szerv: Tartózkodási kiadása első alkalommal beutazás helye: Arcfénykép beutazás Részletesebben 300/1993 T Ö R V É N Y
300/1993 T Ö R V É N Y a család- és utónévről *) A Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa az alábbi törvényt alkotta: Az utónév 1. (1) A Szlovák Köztársaság területén született személy utónevét a szülők közösen Részletesebben KÉRELEM az ápolási támogatás megállapítására
Győr Megyei Jogú Város Önkormányzata KÉRELEM az ápolási támogatás megállapítására 1. Az ápolást végző személyre vonatkozó adatok 1.1. Személyes adatok Neve:... Születési neve:... Anyja neve:... Születési Részletesebben A Magyar LMBT Szövetség
A Magyar LMBT Szövetség Stratégiai terve 2012-2016 1132 Budapest, Csanády u. 4/B. Telefon: (1) 6 333 302 Fax: (1) 6 333 303 info@lmbtszovetseg.hu www.lmbtszovetseg.hu facebook.com/magyarlmbtszovetseg Bankszámla: Részletesebben MELEG ÉS LESZBIKUS PÁROK BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLATA ÚTMUTATÓ ANYAKÖNYVVEZETŐK RÉSZÉRE
MELEG ÉS LESZBIKUS PÁROK BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLATA ÚTMUTATÓ ANYAKÖNYVVEZETŐK RÉSZÉRE HÁTTÉR TÁRSASÁG - MAGYAR LMBT SZÖVETSÉG Az Alkotmánybíróság megállapítja: az azonos nemű személyek számára a bejegyzett Részletesebben K É R E L E M. Települési támogatás Rendkívüli támogatás 2015. márc.1-től hatályos szabályok alapján
K É R E L E M Települési támogatás Rendkívüli támogatás 2015. márc.1-től hatályos szabályok alapján I. KÉRELMEZŐ ADATAI 1./ Kérelmező neve:... 2./ Kérelmező leánykori neve:... 3./ Születési helye:...születési Részletesebben STRATÉGIAI TERV 2012-2016
STRATÉGIAI TERV 2012-2016 Elfogadva: 25/2012 (X.10.) közgyűlési határozat www.lmbtszovetseg.hu BEVEZETŐ Ez a dokumentum a Magyar Leszbikus, Meleg, Biszexuális és Transznemű Szövetség stratégiai terve, Részletesebben Kérelem a PSZÁF J-B-IV-24/2007. sz. határozat saját hatáskörben történő visszavonására
Marsi Erika Főigazgató Asszony Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete Budapest Krisztina krt. 39. 1013 Tárgy: Kérelem a PSZÁF J-B-IV-24/2007. sz. határozat saját hatáskörben történő visszavonására Tisztelt Részletesebben KÉRELEM RENDKÍVÜLI TELEPÜLÉSI TÁMOGATÁS MEGÁLLAPÍTÁSÁHOZ
1.melléklet a 4/2015. (II.27.) önkormányzati rendelethez KÉRELEM RENDKÍVÜLI TELEPÜLÉSI TÁMOGATÁS MEGÁLLAPÍTÁSÁHOZ 1. A RENDKÍVÜLI TELEPÜLÉSI TÁMOGATÁST AZ ALÁBBI LÉTFENNTARTÁST VESZÉLYEZTETŐ ÉLETHELYZETRE Részletesebben A jegyző hatáskörébe tartozó birtokvédelmi eljárásról szóló 228/2009. (X. 16.) Kormányrendelet 3. (1) (2) bekezdések alapján
Illetékbélyeg helye 3.000,- Ft (az illetékbélyeget ide kell felragasztani) BIRTOKVÉDELMI KÉRELEM A jegyző hatáskörébe tartozó birtokvédelmi eljárásról szóló 228/2009. (X. 16.) Kormányrendelet 3. (1) (2) Részletesebben ESZI-ADOS www.algyo.hu A beérkezés dátuma: 200. Ügyintéző aláírása:
6750 Algyő, Piac tér 17. ESZI-ADOS www.algyo.hu A beérkezés dátuma: 200. Ügyintéző aláírása: ADÓSSÁGCSÖKKENTÉSI TÁMOGATÁS IGÉNYLÉSE Név: Születéskori név: Születési hely, év, hó, nap:, év hó nap. Anyja Részletesebben í t é l e t e t : Indokolás A bíróság a peradatok, így különösen a csatolt közigazgatási iratok tartalma alapján a következő tényállást
Vagyongyarapodás bizonyítás, becslés, elévülés Békés Megyei Bíróság 7.K.23.351/2006/3.szám A megyei bíróság dr Bagdi László ügyvéd által képviselt I.rendű, II. rendű felpereseknek - APEH Hatósági Főosztály Részletesebben SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA 15/1995. /V. 25./ sz. RENDELETE
SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA 15/1995. /V. 25./ sz. RENDELETE a bölcsődés-korú gyermeket nevelő családok szociális támogatásáról (Hatálytalan 2011. május 1-jétől, hatályon kívül helyezte a bölcsődés korú Részletesebben (Anyakönyvi szerv azonosítója): Külképviselet megnevezése: Iktatószám: (Apai elismerő nyilatkozat azonosító száma):
1 Jegyzőkönyv i elismerő nyilatkozatról megszületett gyermekre (Anyakönyvi szerv azonosítója): Külképviselet megnevezése: Iktatószám: (Apai elismerő nyilatkozat azonosító száma): I. A személyesen megjelent Részletesebben MELLÉKLET. a Bizottság végrehatjási határozatához
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2014.10.22. C(2014) 7594 final ANNEX 1 MELLÉKLET a Bizottság végrehatjási határozatához a C(2011)5500 végleges végrehajtási határozatnak a címe és a vízumkérelmezők által Kínában Részletesebben GYÖMRŐ VÁROS POLGÁRMESTERI HIVATAL 2230 Gyömrő, Szabadság tér 1-4. 29-330-011, 29-330-012; Fax: 29-330-078 pmhiv@gyomro.hu
GYÖMRŐ VÁROS POLGÁRMESTERI HIVATAL 2230 Gyömrő, Szabadság tér 1-4. 29-330-011, 29-330-012; Fax: 29-330-078 pmhiv@gyomro.hu KÉRELEM SÚLYOS MOZGÁSKORLÁTOZOTT SZEMÉLY SZEMÉLYGÉPKOCSI SZERZÉSI TÁMOGATÁSÁNAK Részletesebben KÉRELEM. temetési segély megállapításához
KÉRELEM temetési segély megállapításához 1. Temettető neve (leánykori neve): Születési hely, idő:... Anyja neve: Állampolgársága:... Bejelentett lakóhelye:.. Bejelentett tartózkodási helye: TAJ száma (Társadalombiztosítási Részletesebben A CO&CO COMMUNICATION KFT ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE
A CO&CO COMMUNICATION KFT ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE CO&CO COMMUNICATION - ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV - 1.oldal A Co&Co Communication Kft esélyegyenlőségi terve az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról Részletesebben KÉRELEM ÖNKORMÁNYZATI SEGÉLY IGÉNYLÉSÉRE
KÉRELEM ÖNKORMÁNYZATI SEGÉLY IGÉNYLÉSÉRE I. Személyi adatok Kérelmező személyi adatai: Házastárs / élettárs személyi adatai: Név: Születési név: Születési helye, ideje: Anyja neve: TAJ száma: Állampolgársága: Részletesebben A BRÓDY SÁNDOR MEGYEI ÉS VÁROSI KÖNYVTÁR ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE
Budapest III. kerület Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Polgármesteri Hivatal Szociális Szolgáltató Főosztály 1033 Budapest, Fő tér 2. KÉRELEM RENDKÍVÜLI GYERMEKVÉDELMI TÁMOGATÁSHOZ Kérem, hogy szíveskedjenek Részletesebben ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV
Egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség ELTE ÁJK Az előítélet Előítéletesség ma, Magyarországon Krémer Ferenc: az előítéletről szóló minden elmélet csak adott korban és társadalomban igaz multikulturalizmus? Részletesebben Kérem, a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről szóló többször módosított 164/1995. (XII. 27.) Korm.
KÖZLEKEDÉSI KEDVEZMÉNYEK IRÁNTI KÉRELEM Kérelmező adatai: családi és utóneve:... születési neve:... anyja neve:... születési helye, ideje:..., év... hó... nap... családi állapota:... személyi ig. száma:... Részletesebben KÉRELEM az ápolási díj megállapítására
Vác Város Polgármesteri Hivatal Szociális Osztálya 2600. Vác, Március 15. tér. 11. I. Az ápolást végző személyre vonatkozó adatok 1. Személyes adatok KÉRELEM az ápolási díj megállapítására Neve:... Születési Részletesebben HONOSÍTÁSI - VISSZAHONOSÍTÁSI KÉRELEM a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 4. (3) és (3a) bekezdése, illetve 5.
A köztársasági elnöknek Budapest 1 fénykép helye fénykép helye HONOSÍTÁSI - VISSZAHONOSÍTÁSI KÉRELEM a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 4. (3) és (3a) bekezdése, illetve 5. -a alapján Részletesebben I. Bevezetés. II. Általános célok, etikai elvek A MAGYAR TÁNCMŰVÉSZETI FŐISKOLA ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE
A MAGYAR TÁNCMŰVÉSZETI FŐISKOLA ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE I. Bevezetés Az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Ebetv.) alapelvi szinten Részletesebben KÉRELEM. Alulírott kérem, hogy részemre átmeneti segélyt szíveskedjenek megállapítani
KÉRELEM Alulírott kérem, hogy részemre átmeneti segélyt szíveskedjenek megállapítani Kérelmező neve: Leánykori neve: Születési helye, idő: Anyja neve: Bejelentett lakóhelye: Bejelentett tartózkodási helye, Részletesebben ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV
ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV Elismerve minden embernek azt a jogát, hogy egyenlő méltóságú személyként élhessen, a BZSH Benjamin Óvoda az alábbi esélyegyenlőségi tervet alkotja meg: I. Általános célok, etikai Részletesebben Gondolatok a polgári ügyekben hozott védelmi intézkedések kölcsönös
Gondolatok a polgári ügyekben hozott védelmi intézkedések kölcsönös elismeréséről szóló uniós rendelettervezetről * KORMOS ERZSÉBET ** 1. Bevezetés zinte nem telik el nap anélkül, hogy a média ne adna Részletesebben (Anyakönyvi szerv azonosítója): Külképviselet megnevezése: Iktatószám: (Apai elismerő nyilatkozat azonosító száma):
1 Jegyzőkönyv i elismerő nyilatkozatról születendő gyermekre (Anyakönyvi szerv azonosítója): Külképviselet megnevezése: Iktatószám: (Apai elismerő nyilatkozat azonosító száma): I. A személyesen megjelent Részletesebben NAGYECSED VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 11/2012. (V.30.) önkormányzati rendelete
NAGYECSED VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 11/2012. (V.30.) önkormányzati rendelete A gyermekvédelem helyi szabályozásáról (egységes szerkezetben a módosító 16/2013. (XII.20.) és az 5/2015. IV.7.) Részletesebben ADATLAP 1 a külföldön történt születés hazai anyakönyvezéséhez
ADATLAP 1 a külföldön történt születés hazai anyakönyvezéséhez I. Kérelem Alulírott anya apa meghatalmazottként eljáró (neve) kérem külföldön történt születésnek hazai anyakönyvezését. II. A gyermek/ anyakönyvezendő Részletesebben Mosoly Gyermekjóléti és Családsegítő Szolgálat, Családi Napközi 2626 Nagymaros, Rákóczi utca 14. Tel/fax: 06-27-354-054
Mosoly Gyermekjóléti és Családsegítő Szolgálat, Családi Napközi 2626 Nagymaros, Rákóczi utca 14. Tel/fax: 06-27-354-054 CSALÁDI NAPKÖZI FELVÉTELI KÉRELEM A gyermek neve:.. Születési helye:...év:.hó:..nap:. Részletesebben DEBRECEN Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Szociális Osztály 4026 Debrecen, Kálvin tér 11. Tel.:52/ 517-750
DEBRECEN Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Szociális Osztály 4026 Debrecen, Kálvin tér 11. Tel.:52/ 517-750 SZOCIÁLIS LAKBÉRTÁMOGATÁST IGÉNYLŐ ADATLAP 1./ Kérelmező neve /születési név / /Nyomtatott Részletesebben K É R E L E M. Név (leánykori név ) Születési helye: Lakcíme: Tartózkodási helye: Telefonszám: Közös háztartásban élő házastárs, élettárs adatai: Név
K É R E L E M Alulírott kérem a Szociális és Oktatási Bizottságot, hogy részemre átmeneti segélyt megállapítani szíveskedjen az alábbi indokaim alapján Név (leánykori név ) Születési helye: Anyja neve: Részletesebben Történeti áttekintés
Nemzetközi menekültjog Nemzetközi jog 2012 tavasz dr. Lattmann Tamás Történeti áttekintés 1918-ig: menekültek a migráció részeként két világháború között: szerződések egyes konkrét üldözött csoportok tekintetében Részletesebben Szex és párkapcsolatok. Szószedet
Szex és párkapcsolatok Szószedet Tartalom Barátság és párkapcsolatok 3 Testrészek 4 Szexualitás 6 Szex és önkielégítés 8 Biztonságos szex ésfogamzásgátlás 10 Erőszak 12 2 Barátság és párkapcsolat Barát Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság