text:
1_ÁltR Az Alkotmány fogalma, történeti típusai az alkotmányosság klasszikus alapelvei Alkotmánytan I. Osiris Kiadó 2002.: - PDF
1_ÁltR Az Alkotmány fogalma, történeti típusai az alkotmányosság klasszikus alapelvei Alkotmánytan I. Osiris Kiadó 2002.:
Download "1_ÁltR Az Alkotmány fogalma, történeti típusai az alkotmányosság klasszikus alapelvei Alkotmánytan I. Osiris Kiadó 2002.: 19-29."
1 1_ÁltR Az Alkotmány fogalma, történeti típusai az alkotmányosság klasszikus alapelvei Alkotmánytan I. Osiris Kiadó 2002.: oldal I. Az alkotmány fogalma szűkebb és tágabb értelemben [több alkotmány-fogalom] az alkotmány közkeletű fogalma napjainkban külön-leges törvényt jelent olyan alaptörvényt, amelyben az állam önmagát korlátozva biztosítja polgárai számára az alapvető jogokat, megszabja a hatalom gyakorlásának törvényes kereteit és szervezetét az ilyen értelmű alkotmány a polgári fejlődés eredménye a polgári társadalom elutasította az állam mindenhatóságát, az államhatalom mindenirányú beavatkozását a társadalom életébe ingoványos terület, hogy a gazdaságba milyen mértékbe avatkozzon be az állam? de nem csak ez, mások is, így az alkotmány politikai megközelítésben a társadalom és a közhatalom viszonyát fejezi ki megállapítja a ha-talom korlátait és ennek a viszonynak a másik oldalán a polgárok szabadságjogait + az alkotmánnyal szembeni alapvető igény, hogy ne csak deklarálja a jogokat, hanem garanciákat is teremtsen azok érvényesülésére az írott alkotmányok megjelenésével kidolgozták az alkotmányok stabilizálásának biztosítékait (elsősorban a módosítás részletes szabályait) az alkotmány általánosan elfogadott kettős értelmezése: egyfelől szűkebben az alkotmányt mint alaptörvényt másfelől tágabban az alkotmányosságot mint jogilag szabályozott és korlátozott állami főhatalom követelményét jelenti ez az értelmezés napjainkig megtartotta a létjogosoultságát ily módon vizsgálható, hogy egy adott állam alkotmánya biztosítja-e az alkotmányosságot vagy az alkotmány fiktív EZEKBŐL KÖVETKEZŐEN az alkotmány célja az, hogy jogi kereteket szabjon a hatalom gyakorlásának az alkotmány összekapcsolja a jogot és az államhatalmat rés-ben aláveti a hatalmat a jognak, ugyanakkor elismeri az állam jogalkotó hatáskörét + az alkotmányosság követelményei közül első helyen a hatalomi ágak szétválasztásának elve áll az alkotmány jogi megközelítésben norma, a legmagasabb szintű jogi norma, mert magát a törvényalkotót is köti a törvények törvénye, alaptörvény II. az alkotmány történeti típusai (1.) az első polgári alkotmányok az alábbi úttörő polgári alkotmányoknak kisugárzása gyakorlatilag alig volt, hatásuk elszigetelt volt ilyen: (1) az Utrechti Unió 1584-es köztársasági alkotmánya (2) Kálvin genfi alkotmánya 1541-ben előbbi a németalföldi forradalom során született az európai felvilágosodás eszméit követi a kálvini alkotmánynak nincs ugyan konkrét hatása, de Rousseau ebből merítette a referendum útján történő alkotmányozás gondolatát (2.) az angol történeti alkotmány a XVII. században Angliában szokásjogi úton alakult ki az alkotmány a parlament az addigi fejlődés során fokozatosan erősítette a törvényhozásban betöltött szerepét mely jog-szabályokat tekintjük az angol történeti alkotmány részének? az évi Magna Chartát, mint első dokumentumot az 1628-as Petiton of Rights a parlament tiltakozása a törvénytelen letartóztatások és adók ellen az 1647-es A nép szerződése a levellerek által írt alkotmány-levél az 1653-as Instrument of Government Cromwell alkotmány-levele [egyikből sem lett alkotmány ] az 1679-es Habeas Corpus az önkényes letartóztatások ellen az 1689-es Bill of Rights a parlament jogainak megszilárdítása az angol alkotmány vívmánya a polgári szabadságjogok biztosítása a polgárok szabadsága tulajdonképpen a parlament döntéseinek is korlátot szab ha azok ellentétesek az angol jog általános elveivel az angol szabadságjogokat az ősi szokásokból vezetik le, és ezért nincs szükségük külön alkotmányos garanciákra (3.) az amerikai kartális alkotmány A nép szerződése eszméi vezérelték az észak-amerikai függetlenségi háború győzelme után az USA föderatív alkotmányának megalkotóit 1787 az USA alkotmánya a legrégibb ma is hatályban lévő polgári alkotmány az államszervezetet a hatalommegosztás elve alapján építi fel az USA alkotmány vívmánya a föderalizmus, a prezidenciális demokrácia, az alkotmányosság bírói kontrollja az írott alkotmány garanciális jellege ezzel mintává vált Európában is 12 (4.) a francia alkotmányok a francia forradalom okmányai nagy hatása az Emberi és polgári jogok nyilatkozata a forradalom 1791-es alkotmánya ezek mintájára született a francia hatást köz-vetítő 1831-es belga alkotmány összeegyeztette a forradalom vívmányait, a szabadság- és egyenlőségeszmét a parlamentáris monarchia kormányformájával az alkotmányos monarchiák mintájául szolgált (5.) a szociális jogállamok alkotmányai az ún. szociális alkotmányok az első világháborút követő forradalmak után jelentek meg kiemelkedő a weimari alkotmány bekerültek a gazdasági, szociális és kulturális jogok (ÍGY például a munkához való jog) a demokratikus parlamenti rendszer megerősödésének példája az 1949-es bonni alkotmány (alkotmánybíróság az alkotmányosság védelmében, korlátozott államfői hatalom, a parlamenti pártok parlamenti küszöbe, stb.) nagyobb figyelem a demokratikus eszmékre a független individuum képe helyére a közösségre utalt és a közösségért felelős állampolgár alakja lépett így jelent meg a szociális jogállam az állam túllépett az éjjeliőr-állam szerepen, aktív beavatkozás a gazdaságba műveltségi színvonal és egészségügyi szolgáltatások emelése pár megjegyzés a 20. századi alkotmányozással kapcsolatosan: (a) nem minden alkotmányjogi szabály építhető be az alkotmányba így az alkotmányozás idején érvényesülő érdekek és értékítéletek fogják jellemezni az alaptörvényt (b) az alkotmányok tartalmát az alkotmányértelmezés és a joggyakorlat erősen befolyásolja, módosítja (c) az alkotmány folyamatosan megvalósítandó, értelmezett és továbbfejlesztett jogi norma (d) az alkotmány a jogi kultúra legsajátosabb terméke az alkotmány a jogi szerepe mellett kifejezi a társadalom pillanatnyi értékrendjét és viszonyulását a benne foglalt kérdésekhez (e) korunkban az alkotmány új társadalmi szerződés az egyén, a társadalom és az állam viszonyában III. a demokratikus alkotmány tartalmi összetevői az alkotmány-fogalom definiálása helyett a könyv az alkotmány konkrét tartalmát és funkciót határozza meg: 1.) legitimációs funkció legalizálja a politikai rend-szert és az állami főhatalmat 2.) deklaratív funkció jogilag megfogalmazza a társadalom gazdasági és politikai berendezkedésének az alapintézményeit 3.) védelmi funkció védi a társadalmi rendet, a tulajdon és a vállalkozás szabadságát, a politikai intézményeket 4.) alapjogok biztosítása megállapítja az állampolgárok gazdasági, szociális és kulturális jogait, politikai és szabadságjogait, azok korlátait és biztosítékait 5.) diszkrimináció tilalma biztosítja az állampolgárok egyenjogúságát 6.) kormányforma szabályozza a kormányzás rend-szerét, a kormányzati szervek feladatait, stb. 7.) közigazgatás megállapítja a közigazgatás funkcióit, szervezetét és törvényességi felügyeletét 8.) helyi autonómia biztosítja a helyi és területi ön-kormányzatok önállóságát és működését 9.) igazságszolgáltatás szabályozza a bírósági szervezet felépítését, garantálja a bírói függetlenséget, stb. 10.) alkotmányosság védelme meghatározza az alkotmány megtartásának jogi biztosítékait 11.) szuverenitás megerősíti a nemzetközi szerződések és az államok közötti együttműködés alapelveinek a tiszteletben tartását, kinyilvánítja az államterület sérthetetlenségét, rendelkezik a felségjelvényekről IV. az alkotmányosság követelményei az alkotmányosság olyan elvi követelmények együttese, amelyek az ideális demokratikus alkotmány tartalmát és megvalósulását jellemzik az alábbi követelmények az egymástól eltérő alkotmányokból levezethető általános követelmények egyfajta lakmuszpapírként működnek az alkotmányosság megítélésére 1.) népszuverenitás elve és népképviselet a feudális államrend eszméjével szemben kialakult az nép-szuverenitás szerint az állami főhatalom forrása a nép a nép a közhatalomban a képviseleti és a közvetlen demokrácia intézményeivel vesz részt 2.) hatalmi ágak szétválasztásának és egyensúlyának elve az önkényuralom kizárása érdekében a hatalmi ágak elválasztása a kormányzás szervezeteinek és hatáskörének alkotmányos meghatározása eszerint a hatalmi ágak között kölcsönös függőség, ellenőrzés alakul ki, amelyek ellensúlyként és fékként működnek ebben a mechanizmusban [a hatalmi ágak közül rendszerint mégis valamelyik túlsúlya szokott érvényesülni ez általában a törvényhozás] 23 3.) törvények uralma a jogállam megvalósítása alapvető követelmény a törvényesség biztosítása, ennek érdekében alkotmányos intézmények létesítése (alkotmánybíráskodás, ombudsman, közigazgatási bíráskodás) + az alkotmány alaptörvényi jellegének követelménye (például a módosítás szabályain keresztül) 4.) egyenjogúság elve itt a törvény előtti egyenlőséget jelenti + a legújabb demokratikus alkotmányok emellett felvetik a szolidaritás elvét és az esélyegyenlőség megteremtését 5.) emberi jogok deklarálása 34 2_ÁltR A hatalmi ágak szétválasztásának és egyensúlyának elve Alkotmánytan I. Osiris Kiadó 2002.: oldal I. elméleti és történeti dimenziók [egyetemes története] [a hatalommegosztás és a hatalmi ágak egyensúlyának elve a legkiemelkedőbb alkotmányos elv és követelmény ] a modern alkotmányos rendszerek tulajdonképpen két elv mentén szerveződnek: a hatalommegosztás és a társadalmitöbbségi elv köré mindkettőnek messzire visszanyúló történelmi gyökerei vannak mind a két elv az államhatalom korlátozására, ellenőrzésére irányul, az állampolgári jogok biztosításának érdekében az a cél, hogy a jog uralkodjon az ember felett és ne egy másik ember önkénye a hatalommegosztásos eszmerendszer lényege szerint azt a követelményt fejezi ki, hogy a hatalom ne összpontosuljon egyetlen személy vagy testület kezében a hatalommal való visszaélés megakadályozása érdekében a hatalmat meg kell osztani ha ugyanis egyazon személy vagy testület gyakorolja, az előbb vagy utóbb zsarnoki törvényeket fog alkotni MINDEZ 3 aspektusból: (a) jogfilozófiai szempontból a normativitás elvére épülő bíróság-igazságszolgáltatás intézményi ellenőrző szerepe kiemelendő + a nullum crimen sine lege elve magában foglalja a hatalmi ágak szétválasztásának követelményét! (b) (c) morális szempontból nem erkölcsös, ha ugyanazok alkotják meg a törvényeket, akik azt majdan végre is hajtják politikai szempontból a hatalommegosztásos eszmerend-szer az abszolút monarchia ellen irányult abban a 17. századi Angliában, amelyben a rendi és polgári politikai erők egyensúlyba kerültek ÍGY a hatalommegosztásos eszmerendszer a 18. századi Anglia társadalmi valóságában gyökerezik innen átvezetünk a következőre a hatalommegosztásos eszmerendszer története annak etapjai: 1.) John Locke a hatalommegosztásos eszmék első rendszeres kifejtője Két értekezés a polgári kormányzásról benne: a hatalommegosztás konstans elemei + 3 újdonság: társadalmi tényezőket intézményekké transzformálja az állam föderatív funkciójának és a felségjogoknak a megkülönböztetése az igazságszolgáltatás végrehajtásként való kezelése 2.) Montesquieu a hatalommegosztásos eszmerend-szer azóta is érvényes, klasszikus kifejtése A törvények szelleméről angliai tapasztalatok alapján (1) középpontban a hatalmak törvényhozás, végre-hajtás és igazságszolgáltatás szerinti megkülönböztetése (2) az egyes hatalmak szervezeti és személyi elkülönítése áll 3.) Egyesült Államok alkotmánya a hatalommegosztásos teória tudatos alkalmazását jelenti az amerikai alapító atyák a semmiből teremtik meg ennek szervezeti kereteit a kormányzati tevékenység hatékony ellenőrzés alatt álljon a hatalom állandó ellenőrzésének lehetősége a hatalommegosztásban van MIVEL itt nem voltak meg az európaihoz hasonló rendi alapok, így a hatalmakat úgy alakították ki, hogy azok egymás fékjei, ellenőrei legyenek [F&E] PLUSZ az amerikai alkotmány másik jellegzetessége jogi jellege a bíróság általi kikényszeríthetősége a LB nem alkalmazza az alkotmányellenes törvényt 4.) Rousseau és a francia forradalom az európai alkotmányozás új irányát jelenti Rousseau ugyan elismeri a hatalmak megosztásának szükségességét, de ami új nála, az egyes hatalmak egymáshoz való viszonyának kérdése nála nem a kölcsönös el-lenőrzöttség viszonyában vannak (horizontálisan) a szervek, hanem egymásnak való alárendeltségben végső soron a társadalomnak való alávetettségben a hatalmak társadalmi ellenőrzésének gondolata szükségképpen magában hordozza az annak érvényesítését szolgáló többségi elvet az új elgondolások végső soron a többség korlátlan hatalmába torkolltak a labdaházi eskü után a francia forradalomban a parlament gyakorolja azt a (korlátlan) szuverén hatalmat, amely Rousseau szerint a népet illeti 5.) Benjamin Constant összhangba hozta a hatalommegosztás tradicionális elveit a hatalomgyakorlás tényleges jellemzőivel Constant rendszerében a király a 3 hatalom között áll, mint neutrális és közvetítő hatalom az egyensúly őre a hatalmak itt egységben és egyensúlyban vannak, lényeges szempont a hatalmak közötti koordináció amelyet a monarcha döntőbírói szerepe biztosít Constant munkájának vívmánya a modern állam-fői hatalom megkonstruálása, illetve a municipiális hatalom megkülönböztetése önálló helyi önkormányzati hatalomról csak Franciaországban volt értelme beszélni 6.) marxi szocialista hatalomelmélet tulajdonképpen az előbbiek kontrasztjaként a hatalom egységét hirdeti minden ponton ellentétes a klasszikus konstitucionalizmus elveivel a jog átmeneti kategória, amely az uralkodó osztály érdekeit fejezi ki az államhatalmat is az uralkodó osztály használja fel uralma biztosítására ehhez nincs szükség a 45 hatalom megosztására, ellenkezőleg: a hatalom egysége és oszthatatlansága az osztályérdek érvényesülésének alapvető biztosítéka EZÉRT egyesíteni kell a hatalmakat a törvényhozásban ebben a rendszerben az állami intézményi rendszer elemei egymásnak alá vannak rendelve nem egymás ellensúlyai II. a magyar alkotmánytörténeti irányok röviden Magyarországon kezdetben a nagy alkotmányelméleti irányok utat találtak a közgondolkodásban adottak voltak azok az intézményi keretek, amelyek között a hatalommegosztás és a többségi elv a hatását kifejthette a Szent Korona-tan az első hatalommegosztásos elmélet Werbőczy híres megfogalmazásában: az egész nemesség a királytól van, viszont a királyi hatalom az egész nemességtől minden nemes egyformán a Szent Korona tagja, és csak az ő akaratából megkoronázott királynak van hatalma az ország függetlenségének kérdése nagyban meghatározta az állami berendezkedés kérdéseit volt ugyan egy rövid fellángolás, amelyben a Habsburgokkal szemben is felvállalták a hatalommegosztás fontosságát, DE a 19. század elejétől a hatalommegosztásos eszme-rendszer leszálló ágba került a benne rejlő hatalomkorlátozó elemet a Habsburgok ellen nem merték vállalni a 19. század végétől, a 20. század elejére a hatalommegosztásos eszmerendszer egyre gyengülő formában van jelen a közjogi irodalomban több mértékadó magyar tankönyv nem is szól róla HELYETTE inkább az államhatalom egységének és oszthatatlanságának szükségességét hangsúlyozták visszhangtalan marad, mégis nagy jelentőségű Bibó István munkássága, akinek a hatalommegosztásról szóló gondolatai korszakos jelentőségűek Bibó szemléletmódja egyfelől értékmentő, feleleveníti a hatalommegosztásos gondolkodást, másrészt aktualizáló a hatalommegosztásban Bibó nem elsősorban meghatározott kormányzati technikát lát, hanem annak a kifejezését, amely szerint a hatalom ellenőrizetlenül ne legyen gyakorolható III. a hatalommegosztás mai értelme Locke, Montesquieu és a többiek még egy a magánszférába be nem avatkozó államból indultak ki, az állam azonban azóta be-avatkozóvá vált ma eltérő érdekek érvényesülnek, mert a törvényesség a hatalomkoncentráció kizárása érdekében a hatalmi ágak tradicionális szétválasztását kívánja meg, az eredményességre törekvő jóléti államnak azonban erősnek kell lennie elavultak-e Locke és Montesquieu gondolatai? NEM! az elmélet ma is aktuális, noha a kérdések akutálisabbak, mint a rá adott válaszok megállapítások itt: 1. az elmélet legfontosabb követelménye, hogy a hatalom ellenőrizetlenül ne legyen gyakorolható a hatalom ne összpontosuljon egy kézben TÖRTÉNETILEG az egymást ellenőrző hatalmi ágak bizonyultak ebből a szempontból működőképesnek 2. a hatalommegosztásos gondolkodás bizonyos szem-pontból szűkebb, de egyúttal egyetemesebb is lett ÍGY: (1) szűkebb, mert a hatalmi triászra nem feltétlenül terjed ki (2) egyetemesebb, mert az ellenőrzöttség követelménye a teljes állami intézményrendszerre kiterjed, sőt még az állami intézményrendszer kereteit is áttöri 3. a hatalomgyakorlás korlátozásának legelső feltétele (a hatalommegosztás érvényesülésének sine qua nonja) az alkotmány, az alkotmányi normaanyag rendező szerepe Európában az eredeti hatalommegosztási modell elveszíti korábbi jelentőségét inkább a hatalmak összefolyása kezd jellemzővé válni a miniszterek már rég lehetnek képviselők az OGY-ben, de egy sor kiegyensúlyozó intézmény van a törvényhozás és a végrehajtás között (lásd például a bizalmatlansági indítványt és a kormány OGY-t feloszlató jogosítványát) az Egyesült Államokban a hatalommegosztás tradicionális értelmezése és alkalmazása tovább él a kölcsönös ellenőrzés és egyensúly is működik egyes szervek/hatalmak a hatalommegosztás mai rend-szerében: 1. államfő történeti szerepe folyamatosan változik stabilizáló szerep, a személyiség rendkívül hangsúlyos egyre jelentősebb szerep a külpolitikában, a fegyveres erőkkel és a parlament feloszlatásával kapcsolatosan elkülönült államfői hatalomnak is tartják 2. alkotmánybíróságok különböző modellekben el-terjedt a hatalmak ellenőrzése és az állampolgári jogok védelme a kormányzat ellensúlyozása 3. közigazgatás ugyancsak új és sajátos hatalom-ként értelmezik a végrehajtó hatalom kormányzati-politikai szférájától való megkülönböztetése általánossá vált 4. kormány a közigazgatás a kormánynak alávetése követelménnyé vált a végrehajtás hatékonysága érdekében 5. ombudsman és közigazgatási bíráskodás - hasonló bennük a közigazgatási szervek és általában a közigazgatás megnövekedett hatalmának az ellenőrzése [megemlíthető elem lenne még ebben a relációban: a szövetségi rendszer, a helyi és területi önkormányzatok, a népszavazás] 56 3_ÁltR A magyar közjogi tradíciók, az 1848-as polgári alkotmány, az évi I. törvény Alkotmánytan I. Osiris Kiadó 2002.: oldal I. BEVEZETÉS a nemesi alkotmány több nemzedék történettudatát befolyásolják azok a nézetek, amelyek történetietlen képet festenek a magyar alkotmányról EBBEN a dimenzióban ugyanúgy hamis az ezeréves alkotmány mítosza, mint a történelem teljes megtagadása az első magyar írott (Rákosi-féle) alkotmányban hangsúlyozandó, hogy a történeti alkotmányunk (a nemesi alkotmány) nagyon jelentős jogintézményeket foglal magában e nemesi alkotmány elemeinek tarthatjuk a következőket: 1. Aranybulla II. András a kiváltságaik elismerését köve-telő nemesek követelésére erősítette meg a Szent István által adományozott ősi szabadságokat a nemesség XIII. századi jogállását rögzítette (személyes szabadság, adómentesség, ellenállás joga a királlyal szemben) 2. Szent Korona-tan a Szent Koronának a tan közjogi funkciót tulajdonított a szuverenitás kifejezőjévé lépett elő a nemesség és a király (a koronában megtestesülő) organikus egységet alkot a magyar alkotmányfejlődés azonban ezen a szinten reked miközben az angol alkotmányfejlődés már a polgárok szabadságjogainál tart évi XII. törvénycikk törvény nyilvánítja ki az ország függetlenségét és önállóságát a törvényalkotás joga a királyt és a rendeket közösen illeti meg a társadalmi fejlődés ezt követően lelassult, Magyarország a periferikus régiók szintjére süllyedt 4. magyar jakobinus mozgalom ezek álltak elő először alkotmány-tervezetekkel (Hajnóczy József köztársasági alkotmánya) a mozgalom társadalmi bázisa és hatása csekély volt a nemesi/rendi alkotmány évszázadokon át az ország függetlenségének kifejezője volt a Habsburgoknak ezt a nemesi alkotmányt nem is sikerült kiiktatnia és Magyarországot örökös tartománnyá tennie II. a polgári alkotmány a reformországgyűlések kezdték meg a feudális jellegű akadályok lebontását konkrét eredményeik nemigen voltak a magyar nyelv hivatalos használatát vívták ki a korlátozott rendi monarchia az 1848-as polgári forradalom eredményeként, törvényes úton alakult át alkotmányos monarchiává EZEN átalakulás etapjai: 1.) a kormányformáról rendelkező márciusi törvények az 1831-es belga alkotmány alapján népképviseleti parlament és a király együtt gyakorolják a törvényhozó hatalmat EZZEL korlátozott parlamentarizmus jön létre! 2.) a politikai és szabadságjogok kodifikálása a választójogról szóló törvény a sajtószabadságról szóló törvény a tanszabadságról szóló törvény a vallásszabadságról szóló törvény EZZEL a polgári jogegyenlőség létrehozása! + ennek részeként a közteherviselés [DE az alapjogok deklarálása így is csonka maradt: nem garantálja az egyesülési és a gyülekezési jogot választójog vagyoni cenzushoz van kötve a nemzetiség jogainak elégtelen garantálása] 3.) az arisztokrácia direkt bevonása a törvényhozásba a főrendiház létrehozása a virilizmusra épülő önkormányzati rendszer (vármegyei törvényhatóságokról szóló törvény) 4.) további alkotmányos törvények a kiegyezés után: nemzetiségi törvény állampolgárságról szóló törvény büntető törvénykönyv (Csemegi Kódex) 5.) a közigazgatás és igazságszolgáltatás szétválasztása az állampolgár számára is garanciális jelentőségű a szét-választást kimondó törvény a bíróságokról szóló törvény a büntetőeljárásról szóló törvény 6.) az egyházpolitikai törvények a polgári házasság és az állami anyakönyvvezetés bevezetése vallásszabadság (de a bevett és elismert egyházak megkülönböztetésének bevezetése) EZEKKEL az egyház és az állam szétválasztása! a Monarchia sorsát a világháború elvesztése és az azt követő forradalom pecsételte meg, de a belső válsága már korábban elmélyült főként a nemzetiségi kérdés vált tarthatatlanná 67 a történeti alkotmány a király uralkodói jogokról való lemondásával és az utolsó képviselőház önfeloszlatásával összeomlott III. a közjogi provizórium a világháborút követően a népköztársaság, a tanácsköz-társaság (a maga illegitim módon törvénybe iktatott alkotmányával), és a Horthy-rendszer váltották egymást a folyamat betetőzése az alkotmánnyal való nyílt szakítást jelentő nyilasuralom volt a leghosszabban regnáló Horthy-rendszer a jogfolytonosságra hivatkozva építette fel a maga legitimációját mivel a forradalmak előtti állapotokhoz nem lehetett visszatérni, ezért fogadták el az ún. közjogi provizórium intézményeit (választójogi rendeletek, egykamarás nemzetgyűlés, kormányzói tiszt) IV. az évi I. törvény az ideiglenes alkotmány a háború utolsó éveiben az antifasiszta erők összefogtak 1945-ben a nemzeti bizottságok léptek a széthullott államapparátus helyére megszervezték azokat a nép-gyűléseket, amelyek létrehozták az Ideiglenes Nemzet-gyűlést a kezdetektől tervbe vették egy nemzeti egységre épülő demokratikus alkotmány megalkotását az IN által elfogadott demokratikus választójogi törvény alapján megtartott 1945-ös választás kisgazdapárti többséget hozott a nemzetközi viszonyoknak is meghatározó szerepük volt fontos érdek volt, hogy az új Magyarországot ne azonosítsák a régi, Németország utolsó csatlósaként aposztrofált, királyi Magyarországgal ehhez egy, a régi renddel szakító új alkotmány kellett a korábbi megegyezés helyébe egy olyan kompromisszum lépett, amely a legkisebb belpolitikai feszültséget okozta, de kielégítette a külpolitikai igényeket is alkotmány helyett megalkották az évi I. törvényt a köztársaság kikiáltásáról A TÖRVÉNY ezzel a korlátozott tartalommal is alkotmányos alaptörvény volt, amely normatív erővel határozta meg az új magyar demokrácia kormányformáját EZ TEHÁT egy ideiglenes alkotmány 4 évig volt hatályos [utána a földreform végrehajtása a népbíráskodásra vonatkozó rendeletek megerősítése a felekezetek egyenjogúsítása államosítási törvények új állampolgársági törvény] É: történelmi feladatok és jelentőség parlamenti érdekütköztetés 78 4_ÁltR Az évi XXXI. törvény és az évi XL. törvény megalkotásának történeti háttere, az alkotmányos rend-szerváltozás főbb jellemzői Alkotmánytan I. Osiris Kiadó 2002.: oldal I. Az alkotmányos átmenet kezdete 1988-tól fokozatosan kialakult a politikai pluralizmus, új politikai erők léptek színre, megkezdődött az alkotmányos rendszerváltás a pártállam lebontásának és a jogállam felépítésének első lépései a következők: [az utolsó rendi OGY azaz az es ciklus alatt] 1.) az évi X. és XI. törvény a jogalkotásról jogi garanciákkal védte az OGY hatáskörét a parlamenti kormányzás érdekében 1949 óta az első törvény, amely átalakítja a kormányzás belső rendszerét megvonta a NET korlátlan jogalkotó hatalmát! + nyilvánossá tette a jogalkotási döntéshozatalt + intézményesítette az állampolgári részvételt új válasz a jog eredetére innen a jog újra a nép-szuverenitásból, a törvényhozó hatalomtól jön 2.) a törvények számának jelentős megnövekedése mint folyamat jelzi, hogy elkezdődött a jogrendszer törvényi szintre emelése a Németh-kormány hivatalba lépésekor a jogállam megteremtését célul tűzve meghirdeti a demokráciacsomagtervet 3.) törvény az egyesülési jogról, a gyülekezési jogról, a sztrájkról, a népszavazásról és népi kezdeményezésről e törvények összhangban voltak a nemzetközi emberi jogi egyezményekkel! többségük a rendszerváltás után is hatályban maradt [a szabad pártalapítást végül az egyesülési törvény nem mondta ki azt a pártok működéséről szóló 1989/XXXIII. törvény mondja ki] a békés történelmi átmenet során az alapjogi törvényhozás rendkívül jelentős szerepet játszott, ez adott legalitást a rendszer-átalakítás tömegméretű megmozdulásainak ez tette lehetővé, hogy ne az utca döntsön alkotmányos kérdésekben 4.) az első 1989-es alkotmánymódosító törvény a parlamenti kormányzás irányába tett lépésként az évi I. törvény kimondja, hogy a kormány meg-bízatása a következő OGY első üléséig tart korábban ilyen szabály elképzelhetetlen lett volna 5.) a kormány parlament előtti felelősségének meg-teremtése az évi VIII. törvény bevezeti a bizalmi-bizalmatlansági intézményt 6.) végül a Németh-kormány is elkészítette a maga alkotmány szabályozási elveit ebben az alkotmányos jogállam alapértékei mellett tesznek hitet a koncepciót a kormány utóbb a NEKA nyomására visszavonja március 15-e után az addig még külön-külön szereplő ellenzéki erők (a Független Jogász Fórum felhívására) létrehozzák az Ellenzéki Kerekasztalt (EKA) az EKA álláspontja az volt, hogy az alkotmányozást a választások után létrejövő OGY végezze el és a vitatott legitimitású 1985-ös OGY csak a békés hatalomátadás szabályait és az átmeneti alkotmány alkossa meg az MSZMP hosszas viták után elfogadta ezt az álláspontot kezdetét vette a tárgyalásos forradalom II. A Nemzeti Kerekasztal és az évi XXXI. törvény az érdemi politikai tárgyalások június 10-én kezdődtek meg 3 oldalú politikai tárgyalások, a nyilvánosság előtt kezdték meg az OGY Vadásztermében a megegyezés lényege, hogy a törvényalkotás nem előzheti meg a politikai megállapodásokat ez a tétel a parlament történelmileg indokolt korlátja lett a Nemzeti Kerekasztal (NEKA) ugyanis nem volt alkotmányozó nemzetgyűlés a Németh-kormány erre tekintettel vonta vissza a benyújtott rendszerváltó törvényjavaslatokat a NEKA új hatalmi tényezőként lépett elő a vitatott legitimitású OGY mellé nőtt fel a NEKA ugyan nem gyakorolhatott közjogi funkciókat, mégis: bizottságaival és albizottságaival az OGY napirendjéről levett törvényeket tárgyalt végül mégis alkotmányozó nemzetgyűléssé vált! [a NEKA igazi mozgatója az EKA volt az MSZMP defenzívája és a harmadik oldal passzivitása mellett] a NEKA tevékenységének történelmi eredménye, hogy az alkotmányosság, a legalitás, a békés átmenet, a jog-államiság kérdéseiben konszenzus teremtődött és azt egyetlen fél sem vétózta meg még az SZDSZ és a Fidesz sem, noha ezek a végső megállapodást nem írták alá a tárgyalások lezárásáról szóló dokumentum szerint 6 törvény-javaslatban állapodtak meg (alkotmány módosítása, AB, pártok működése, OGY-i képviselők választása, Btk. és Be. módosítása) ezek után a kormány a megállapodás szerint beterjesztette az OGY-nek a javaslatokat és az OGY ezeket elfogadta ezzel a NEKA megállapodásai törvényerőre emelkedtek 89 a NEKA működése eredményeként tehát a régi parlament az új alkotmány elfogadásáig állapította meg az alkotmány szövegét a magyar alkotmány így preambulumában önmagát minősíti ideiglenesnek ÍGY született meg a köztársasági alkotmány, az évi XXXI. törvény, amely jogilag az 1949-es alkotmány módosítása, de tartalmilag teljesen új alkotmányos értékeket követ, amelynek elvei: (1) parlamentáris köztársaság (2) független, demokratikus jogállam (3) hatalommegosztás (4) népszuverenitás (5) többpártrendszer (6) emberi jogok (7) törvények uralma EZZEL alkalmazkodás a hagyományos európai és a modern jog-állami tradíciókhoz + egyben nemzeti jelleg kidomborítása az októberi alkotmányt (1956 előtt tisztelegve) október 23-án hirdették ki a Magyar Közlönyben ezen a napon kiáltotta ki a parlament elnöke a köztársaságot (ettől kezdve Szűrös Mátyás a köztársaság ideiglenes KE-e) + követte az AB-ról szóló törvény (1989/XXXII. törvény) + követte az OGY-i képviselők választásáról szóló törvény (1989/XXXIV. törvény) + az ÁSZ-ról szóló törvény (1989/XXXVIII. törvény) ezután látványos anomáliák a KE választásával kapcsolatosan az alkotmány azt a kompromisszumos megoldást tartalmazta, hogy az OGY-i választások előtt megválasztott KE-t közvetlenül kell választani (megvolt a választásáról szóló törvény!) a magyar közjogtörténet első országos népszavazáson minimális többséggel a KE közvetett választása mellett határoztak, így az OGY megállapította, hogy a KE megválasztására az OGY-i választások után kerül sor III. az évi XL. törvény a fent említett első szabad választás után az új OGY május 2-án tartotta az alakuló ülését az MDF, az FKgP és a KDNP alakított kormányt ugyanekkor jelentették be, hogy az MDF és az SZDSZ az ország kormányozhatósága érdekében paktumot kötöttek, és ebben kijelölték az alkotmánymódosítások fő irányait 3 kérdést érintettek: (1) kormány alkotmányos pozíciója (2) KE státusa (3) kétharmados törvények köre ezt a politikai megállapodást a következő alkotmánymódosítások konkretizálták: 1.) első alkotmánymódosító törvény (1990/XXIX.) eszerint a ME-t az OGY választja a kormány többi tagját a ME javaslatára a KE nevezi ki a kormány a miniszterek eskütételével alakul meg + törvény a minisztériumok felsorolásáról + törvény az államtitkárok jogállásáról 2.) második alkotmánymódosító törvény (1990/XL.) az októberi alkotmánnyal felérő jelentőségű alkotmánymódosítás megváltoztatta a kormányzati rendszert bevezette a kancellárdemokráciát! [1] ennek lényege a konstruktív bizalmatlanság intézménye a weimarizmus ellenszereként alakult ki a bon-ni alkotmányban csak az új ME megjelölésével lehet a bizalmatlanságot kezdeményezni a bizalom megvonása esetén a jelöltet megválasztott ME-nek kell tekinteni ez a megoldás stabillá tette a végrehajtó hatalmat [2] az évi I. törvénynek megfelelően helyreállították a KE eredeti státusát az alkotmány alapján a KE-t az OGY választja 5 évre a legnagyobb ellenzéki párt jelölte az új KE-t [3] a paktum alapján eltörölték a felelős kormányzást nehezítő alkotmányerejű törvények felsorolását és helyette felsorolták a képviselők kétharmados többségével megalkotható törvényeket! ezzel a mindenkori ellenzék kapott részvételi lehetőséget a törvényhozásban * [4] a módosítás nyomán nagyobb hangsúlyt kaptak az emberi jogok emberi jogokról szóló törvények az alapvető jogok tartalmát nem korlátozhatják [5] hosszú vita és külön alkotmánymódosító törvény a címerről koronás kiscímer lett a Magyar Köztársaság címere [6] az önkormányzati törvénycsomag elfogadása szakítás a szovjet tanácsrendszerrel önkormányzás alanya ezentúl a választópolgárok közössége IV. az alkotmánymódosítások és az új alkotmány ügye az es ciklusban a fenti 2 alkotmánymódosító törvénycsomagot követően (a parlamenti realitásból kiindulva) nem törekedtek az új alkotmány megalkotására számos törvény építette tovább az alkotmányos demokráciát (a) es ciklusban éles közjogi viták az AB jelentős alkotmányozó erővé lépett elő (b) as ciklusban az új alkotmány megalkotása mellett szálltak síkra a kormányprogram felvázolta az alkotmányozás irányait létrejött a parlamenten kívüli alkotmányozási konszenzus a pártok között 1995-ben * így az alkotmánymódosítás eredményeként az egyik oldalon egy közjogilag rendkívül stabil kormány jött létre, másik oldalon egy a végrehajtó hatalomhoz képest erős ellenzék, amely közjogi eszközökkel korlátozhatja a törvényhozásban a kormány felelősségét 910 (c) Alkotmány-előkészítő Bizottságot állítottak fel 1996-ban közzétették az új alkotmány szabályozási koncepcióját, amelyről az OGY határozatot fogadott el magáról az alkotmányról azonban az OGY már nem döntött, mert a korábbi konszenzus felbomlott es ciklusban 2 kisebb alkotmánymódosítás Magyarország NATO-tagsága kapcsán a kormány több fontos alkotmányos törvényt változtatott meg a évi I. törvénnyel lényegi változtatások nélkül konszolidálták volna az alkotmányt, de ez a terv elúszott nem került az OGY napirendjére IV. a magyar alkotmányos forradalom jellemzői összefoglalva minden eddig elmondott kérdést, az alábbi jellemzők emelhetők ki: 1.) nem revolúciós, hanem békés, tárgyalásos úton történt meg az alkotmányos rendszerváltás 2.) tényként jelenthető ki, hogy a jelentősebb alkotmányrevíziókat politikai megállapodások előzték meg az októberi alkotmányt a NEKA-tárgyalásokat lezáró 1989-es megállapodás az évi XL. törvényt az MDF- SZDSZ paktum az alkotmánymódosító törvények elfogadása ezáltal nagy parlamenti konszenzussal történt 3.) az alkotmány legitimációját érintő kérdés, hogy az alkotmánymódosító törvényeket az OGY fogadta el kétharmados többséggel ÍGY az alkotmányozás során nem különült el intézményesen a törvényhozó hatalomtól az alkotmányozó hatalom! 4.) a magyar alkotmány módosított szövegét törvények sora állapította meg összesen 17 alkotmánymódosító törvény született az évi XXXI-es óta 5.) ezzel együtt formailag ma is az 1949-es alkotmány van hatályban, noha ez tartalmilag nem emlékeztet a korábbi alkotmányra új alkotmányos rendszer jött létre tulajdonképpen új alkotmánnyal 1011 5_Jogf a jogalkotói hatáskör, a jogalkotói hatalommal felruházott szervek a Magyar Köztársaságban Alkotmánytan I. Osiris Kiadó 2002.: és oldal I. a magyar jogforrások rendszere a jogforrásokról az Alkotmány és a jogalkotásról szóló évi XI. törvény szól (utóbbi szabályai kissé elavultak a törvény hatályos szabályait nehéz megállapítani) a jogalkotó szervek és az általuk kibocsátott jogszabályok ez idő szerint: [az Alkotmányból levezethetően] 1.) az OGY Alkotmányt és törvényt 2.) a Kormány rendeletet 3.) a Kormány elnöke és tagjai rendeletet 4.) az önkormányzatok rendeletet egyes jogszabályok (törvénykönyvek) alkalmazása során csak a törvényben meghatározott jogszabályok számítanak jogszabálynak [így például a Ptk. alkalmazásában csak a törvény és a KR] az évi XXXI. törvény előtt a NET törvényerejű rendeletet bocsáthatott ki már nem, de ezek egy része hatályban van [jelenlegi rendszerben törvénynek felel meg] ugyancsak korábban volt országos hatáskörű szerv által kibocsátott rendelkezés a mai jogforrási rendszer alapelve a hatalommegosztás [korábban (1) a jogszabályi hierarchia elve és (2) a mindenkit és a csak meghatározott címzetteket érintő jogszabály megkülönböztetése volt a két alapelv] így ma már az egyes állami szervek közötti kapcsolatot nem lehet a puszta hierarchizáltsággal jellemezni ennél bonyolultabb, differenciáltabb viszony van felállítható egy másik (teljesebb) csoportosítás eszerint a jogforrások teljes körű rendszere: (A) a jogszabályok tulajdonképpen 3 fő jogszabályi forma van: 1.) az OGY-i törvény 2.) a Kormány és Kormánytagok rendelete 3.) az önkormányzati rendelet azzal mindez, hogy az OGY hatáskörei (az alkotmányos kivé-telekkel) népszavazásra bocsáthatók az eredményes népszavazás alapján hozott döntés az OGY-re kötelező így a népszavazás tulajdonképpen a törvény felett áll (B) a jogszabályok közé ékelődnek a köztes jogszabályok 1.) a nemzetközi szerződéseket kihirdető törvények és KR-k [ezekkel a kihirdetett törvények és rendeletek nem lehetnek ellentétesek] 2.) a Honvédelmi Tanács rendelete rendkívüli állapot idején + e rendeletben egyes törvények alkalmazása felfüggeszthető + szükségállapot idején rendkívüli intézkedéseket a KE rendelettel vezet be (C) az állami irányítás egyéb jogi eszközei formájukra nézve normák, de csak a kibocsátóval valamilyen jogi kapcsolatban lévő személyekre/szervezetekre kötelező (D) a jog sajátos forrásai közé sorolhatók még 1.) a nemzetközi szerződések 2.) a bírói ítéletek és a szokásjog II. az állami irányítás egyéb jogi eszközei a jogalkotási törvény a normatív aktusok sajátos csoportjaként különbözteti meg az állami irányítás egyéb jogi eszközeit tulajdonképpen ez a fogalom nem teljesen felel meg az alkotmányosság követelményeinek (a hierarchizált szervezeti modellre volt jellemző) a klasszikus közjog is ismer azonban ilyen speciális normaformákat így a mindenkire kötelező (külső) rendeletek mellett megkülönbözteti a csak a közigazgatási szervekre kötelező belső rendeleteket [mert a törvényhozó hatalom a saját maga számára is alkothat szabályokat] az állami irányítás egyéb jogi eszközei így a jogalkotási törvény szerint: 1.) határozat határozat hozhatnak: OGY Kormány Kormánybizottságok önkormányzatok ezek a szervek határozatban szabályozzák az általuk irányított szervek feladatait, saját működésüket, és állapítják meg a feladatkörükbe tartozó terveket 1112 2.) utasítás miniszter országos hatáskörű szerv e vezetők jogszabályban meghatározott irányítási jogkörükben a közvetlen irányításuk alá tartozó szervek tevékenységét szabályozó utasítást adhatnak ki 3.) jegybanki rendelkezés MNB elnöke a pénzügyi intézményekre és a pénzügyi intézménynek nem minősülő kiegészítő pénzügyi szolgáltatást végző jogi személyekre kötelező előírást adhat ki az EU-hoz való csatlakozás után az MNB elnöke rendeletet fog kibocsátani ez törvénnyel nem lehet majd ellentétes és a törvény és a KR között fog elhelyezkedni (a KR-t übereli) 4.) statisztikai közlemény KSH elnöke kizárólag statisztikai fogalmat, módszert, osztályozást, stb. tartalmazhat 5.) jogi iránymutatás több alfaja van: irányelv OGY és Kormány általános érvényű célok, programok elvi állásfoglalás OGY és Kormány jogszabály értelmezésére (Magyar Közlönyben) irányelv és tájékoztató miniszter és országos hatáskörű szerv vezetője irányelv ajánlás a jogszabály végrehajtásának irányaira tájékoztató olyan tény/adat, ami a jogszabály végrehajtásához kell a gyakorlatban előfordul, hogy nem a jogalkotási törvénynek megfelelő jogszabályt bocsátanak ki a nem jogalkotó hatáskörrel rendelkező kibocsátó normáit az AB alkotmányellenesnek nyilvánította (bár az AB nem vizsgálhat olyan normát, amit az Abtv. nem említ) DE! az AB elvi éllel mondta ki, hogy a minisztériumi/ más köz-ponti szervektől származó leiratok, körlevelek, más informális jogértelmezések, amik nem a jogalkotási törvény garanciális szabályai betartásával kerültek kibocsátásra sértik a jogállamiság alkotmányos elvét III. a szokásjogi jogalkotás, a bíró alkotta jog a szokás az ugyanolyan vagy hasonló esetre szóló magatartás szokásjog az, amit a jogalkalmazó szervek útján ki lehet kényszeríteni a magyar jogrendszer forrásai között évszázadokon át ki-tüntetett helye volt a szokásjognak a polgári államok elvetik azt az írott jog fokozatosan uralkodóvá vált (A) a közigazgatási szervek gyakorlata nem lehet szokás alapja teljes tagadás a közigazgatási szerv cselekvésének törvényi felhatalmazáson kell alapulnia (B) a bírói jogalkalmazás esetében megengedett a szokásjog alkalmazása meghatározott keretek között az életviszonyok és a jogszabályok közötti ellentmondás feloldása (1) LB jogegységi határozatai (2) elvi bírósági határozatok közzététele 1213 6_Jogf az Alkotmány, mint jogforrás az alkotmány a jog-források rendszerében az alkotmánytörvény meg-alkotásának és elfogadásának külön szabályai Alkotmánytan I. Osiris Kiadó 2002.: és oldal [ZVE szerint bevezetőül elmondhatók az alkotmányosság elvi követelményei lásd az 1 tételt] I. az Alkotmány az Alkotmány a legmagasabb szintű jogszabály minden más jogi norma meg kell hogy feleljen az alkotmánynak, a jogszabályok végső soron az alkotmányból merítik az érvényességüket az Alkotmány minderről: 77. (1) Az Alkotmány a Magyar Köztársaság alaptörvénye. (2) Az Alkotmány és az alkotmányos jogszabályok mindenkire egyaránt kötelezőek. 20. (3) Az Országgyűlés megalkotja a Magyar Köztársaság Alkotmányát 24. (3) Az Alkotmány megváltoztatásához, valamint az Alkotmányban meghatározott egyes döntések meghozatalához az országgyűlési képviselők kétharmadának a szavazata szükséges. így megállapíthatók a következők: (A) a magyar alkotmányos rendszerben a törvényhozó és az alkotmányozó hatalom nem különül el egymástól így az OGY kétharmados többséggel gyakorolható hatásköre elvileg korlátlan [lehetne második kamara, választópolgárok összessége] (B) az AB határozata szerint az Alkotmány csak a benne feljogosított alkotmányozó hatalom által módosítható az erre vonatkozó eljárási szabályok szerint így az alkotmány megalkotása és megváltoztatása kizárólag az OGY hatásköre az alkotmány módosítására irányuló kérdésben ezért nem írható ki olyan népszavazás, amely az OGY-re kötelező volta miatt elvonná az OGY alkotmányozó hatáskörét (C) az Abtv. szerint az AB jogosult az Alkotmányt értelmezni [jelentős alkotmányfejlesztő szerep] (D) az AB megkülönböztet olyan alkotmányos jellegű szabályokat, amelyek rendes törvényekben jelennek meg akkor, ha a rendes törvény megsértése az Alkotmányba is ütközik [például a jogalkotási törvény sérelme esetén] (E) az AB egyes jogtételeket, értékeket ma már nemcsak az alkotmányból vezet le közvetlenül, hanem azokat meghatározott elvek köré építi ezek az alkalmazott jogelvek [amelyek alapján az alkotmányellenesség megállapítható]: (a) jogállamiság az állam Alkotmányi önmeghatározása alapján [2. (1): A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam] a jogállamiság alapértékének sérelme önmagában alkotmányellenes a jogállamiság ennyiben nem kisegítő, másodlagos szabály, hanem önálló alkotmányjogi norma (b) jogbiztonság [a jogállamiság nélkülözhetetlen eleme] a jogbiztonság követelménye: (1) az állampolgárok jogait és kötelességeit törvényben meghatározott módon kihirdetett és mindenki számára hozzáférhető jogszabályok szabályozzák (2) a jogalanyoknak legyen lehetőségük arra, hogy elhatározásaikat a jog előírásaihoz igazítsák (c) jogszabályok világos és egyértelmű megfogalmazása [a jogbiztonságból következően] hogy mindenki, akit érint tisztába lehessen a kötelességeivel a jogbiztonság megköveteli még a megszerzett jogok védelmét a beteljesedett jogviszonyok értintetlenül hagyását (d) figyelembe kell venni a hatalommegosztás elvét noha az a magyar alkotmányban nem is szerepel az alkotmány rendelkezéseinek értelmezése a fentiek alapján erre 2 szerv jogosult: 1.) AB az Abtv. alapján 2.) OGY szintén hiteles értelmezést fűzhet az alkotmányhoz 3.) jogalkotó és jogalkalmazó szervek tevékenységük során tulajdonképpen értelmezik az alkotmányt az AB alkotmányértelmezése annyiban más, mint a többi értelmezés, hogy az (1) mindenkire kötelező, erga omnes hatályú adott esetben magát az OGY-t is köti a törvényalkotás során!!! másfelől (2) ultiuma rationak számít: megfellebbezhetetlen a jogalkotás és a jogalkalmazás számára kétségbevonhatatlan az AB gyakorlata alapján egy láthatatlan alkotmány alakult ki [ZVE: létezhet-e alkotmányellenes alkotmánymódosítás? formálisan nem elvben azonban igen, de ez már nem felelne meg az alkotmányosság elveinek (nem jogi kérdés)] az alkotmányfogalom jellege az alkotmány mennyiben tekinthető jogi és mennyiben politikai dokumentumnak? a jogi alkotmányfogalom azt jelenti, hogy az alkotmányos normák a jogrendszer részévé váltak 1314 ez csak akkor következik be, ha a jogrendszerben van alkotmánybíráskodás az alkotmánybíráskodás azzal jár, hogy az alkotmány, amely addig garanciális értelemben a jogrendszeren kívül maradt, a jogrendszer részévé válik a jogrendszerben addig hatás nélküli normák jogi hatást váltanak ki az alkotmánybíráskodás ezért a politikai alkotmányfogalom elé a jogi alkotmányfogalmat állítja + az alkotmány akkor valóságos alkotmány, ha normatív és az alkotmánysértésnek konzekvenciái vannak (AB) 1415 7_Jogf A törvény és a rendelet a jogforrások rendszerében Alkotmánytan I. Osiris Kiadó 2002.: oldal I. a törvény a törvény az OGY által kibocsátott aktus normatív és nem normatív tartalommal egyaránt megjelenhet jogforrási szempontból ugyanaz a megítélése a magyar alkotmányjog szerint a törvényalkotásban 2 követelmény találkozik: 1.) a törvényhozó hatalom meghatározó szerepének biztosítása az állami tevékenység valamennyi területén 2.) az állampolgár státusát lényeges módon érintő kérdéseket törvény szabályozza a törvényi szabályozás iránti különös érzékenység történeti gyökerei a rendszerváltás előtt egy sor alapvető kérdést rendeleti úton (törvényerejű rendeletekkel) szabályoztak a jogalkotási törvény meghatározza a törvényhozási tárgyak körét [eredetileg a NET korlátozására] az OGY törvényben állapítja meg: (a) társadalmi rendre (az állami szervek működése, képviselők jogállása, népszavazás, bűncselekmények, büntetések, stb.) (b) gazdasági rendre (tulajdonviszonyok, állam gazdasági tevékenysége, állami pénzügyek) (c) állampolgárok alapvető jogaira (állampolgárság; személyi szabadság; házasság; őröklés; szabadságjogok) vonatkozó szabályokat az 1989-es alkotmánymódosító törvény új irányba indult el eszerint az OGY egyes, az alkotmányban meghatározott hatásköreit törvény útján gyakorolja 8. (2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra és kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja. ezek után a jogalkotási törvény fenti rendelkezései értelmezhetetlenné válnak az AB gyakorlata alapján a törvényben szabályozandó alapvető jogoknak 3 csoportja van: (a) alkotmányban sem korlátozható az élethez és emberi méltósághoz való jog (b) korlátozható alapjog, aminek azonban lényeges tartalma törvényben nem korlátozható [erre vonatkozóan az AB ún. szükségességi-arányossági tesztje] (c) ilyen védelemben nem részesülő alkotmányos jogok ezek tehát korlátozhatók a törvények elfogadásának szavazati arányai a törvények egyszerű többségi szavazattal és kétharmados szavazati aránnyal való elfogadásának kérdése 1.) főszabály a jelen lévő képviselők több mint felének szavazatával hozott törvény 2.) a jelenlévő képviselők kétharmadának szavazata kell az alkotmányban taxatíve felsorolt törvényhozási tárgyakhoz 3.) az eredeti képviselői összlétszámhoz (azaz a 386 főhöz) viszonyított abszolút többség kell (a) a kormányalakításhoz és (b) a bizalmi-bizalmatlansági szavazáshoz 4.) az eredeti összlétszám kétharmada kell tipikusan (a) az alkotmányozáshoz és (bíróság) egyes közjogi méltóságok megválasztásához például az alkotmánybírókéhoz 5.) a jelen lévő képviselők négyötödének szavazata kell a kivételes eljárásban történő tárgyalás elfogadásához az AB számára kérdés volt, hogy hol van a kétharmados szavazati aránnyal meghozható döntések határa? milyen mélységig kell ilyen módon szabályozni? igen eltérő jogokat érintő témákról van szó ez a kétharmados kiemelés nem állapít meg az alapjogok között hierarchiát, csak a politikai fontosságukat jelzi [hadiállapot kinyilvánítása, jogalkotás rendjének megváltoztatása, képviselők tisztelet-díja megállapítása] az alkotmány szövegéből nem következik, hogy csakis kétharmados törvénnyel lehetne rendezni azon alapjogok minden vonatkozását, amelyeknél az alkotmány mi-nősített többséget ír elő kétharmados szavazattal kell elfogadni a közvetlen végrehajtást, a szabályozás irányát meghatározó törvényt a részletszabályok egyszerű többséggel is meghatározhatók (mindig egyedi megítélés, mérlegelés) [ELSŐ KÉRDÉS] + a kétharmados törvények nem foglalnak el különleges helyet a jogforrási rendszerben minden törvény egyenrangú DE! a minősített többséggel megalkotott törvényt egy-szerű többséggel hozott törvénnyel módosítani nem lehet itt nincs helye mérlegelésnek [MÁSODIK KÉRDÉS] az alapjogok törvényi vagy rendeleti szabályozásának kérdése az AB kimondta, hogy nem minden-fajta, az alapjogokkal való összefüggés követel meg törvényi szintű szabályozást valamely alapjog tartalmának meghatározása és lényeges garanciáinak megállapítása csakis törvényben történhet törvény kell az alapjog korlátozásához is közvetett és távoli összefüggések esetén azonban elegendő a rendeleti szint 1516 II. a rendelet az általános jogalkotási hatáskörrel rendelkező szerv a Kormány minden ami nem OGY-i hatáskör, az a Kormány elé tartozik 35. (2) A Kormány a maga feladatkörében rendeleteket bocsát ki, és határozatokat hoz. Ezeket a miniszterelnök írja alá. A Kormány rendelete és határozata törvénnyel nem lehet ellentétes. A Kormány rendeleteit a hivatalos lapban ki kell hirdetni. (3) Veszélyhelyzetben a Kormány az Országgyűlés felhatalmazása alapján egyes törvények rendelkezéseitől eltérő rendeleteket és intézkedéseket hozhat. A veszélyhelyzetben alkalmazható szabályokról szóló törvény elfogadásához a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges. (4) A Kormány - jogszabály kivételével - az alárendelt szervek által hozott minden olyan határozatot vagy intézkedést megsemmisít, illetőleg megváltoztat, amely törvénybe ütközik. 37. (3) A Kormány tagjai feladatuk ellátása körében rendeleteket adhatnak ki. Ezek azonban törvénnyel vagy a Kormány rendeletével és határozatával nem lehetnek ellentétesek. A rendeleteket a hivatalos lapban ki kell hirdetni. így a Kormány/Kormány tagjai rendeletei jellemzői: 1.) a maguk feladatkörében adhatnak ki rendeletet 2.) a rendeleteik nem ellenkezhetnek magasabb szintű jogszabályokkal 3.) továbbá az egyszer már törvényben szabályozott viszonyoknak továbbra is törvényhozási útra kell tartozniuk 4.) a Kormány által rendeletalkotáshoz nem minden esetben kell felhatalmazás olyan témában, amiben nincs törvényi szabályozás, ott helye van a rendeletalkotásnak az OGY hatásköre a Kormány felé nyitott, bármekkora területet elhódíthat 5.) a Kormány egyes törvények kifejezett felhatalmazására is kibocsáthat rendeletet tulajdonképpen ez a forma vált uralkodóvá eszerint a Kormány rendeletei lehetnek: 1.) saját feladatkörben alkotott rendeletek az Alkotmány (általános) felhatalmazás alapján 2.) kifejezett felhatalmazáson alapulók egyes törvények felhatalmazása alapján 3.) rendkívüli körülmények * esetén alkotott rendeletek a Kormány az OGY felhatalmazása alapján egyes törvények rendelkezéseitől eltérő rendeleteket és intézkedéseket hozhat a miniszter a rendeleteit feladatkörében, vagy törvényben/kr-ben kapott felhatalmazás alapján adja ki a ME és a miniszterek rendeletei ugyanolyan erősek ma még hatályos, de már nem létező rendeletfajták: 1.) országos hatáskörű szerv vezetésével megbízott államtitkárok feladatkörükben és törvényben kapott felhatalmazás alapján kiadott rendelkezése 2.) NET törvényerejű rendeletei törvénnyel egyen-rangúak a felhatalmazás a KR, MR vagy önkormányzati rendelet alapja lehet a felhatalmazásra vonatkozó szabályok: jogalkotási törvény alapján 1.) a felhatalmazásban meg kell határozni a felhatalmazás jogosultját, tárgyát, keretét 2.) a felhatalmazás jogosultja a jogi szabályozásra másnak további felhatalmazást nem adhat 3.) a szabályozás tárgykörébe tartozó alapvető jogok és kötelességek szabályozására nem lehet felhatalmazást adni [az AB több ezzel ellentétes felhatalmazás alkotmányellenességét mondta ki például a nyilvántartott adatok körét a minisztertanács határozza meg DE! a helyi adók megállapítására vonatkozó önkormányzati hatáskör nem felhatalmazás eredménye ez az önkormányzatok alapvető joga] az önkormányzati rendelet az Alkotmány szerint: 44/A. (1) A helyi képviselőtestület önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül, (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal. az Ötv. szerint: * ugye: rendkívüli állapot esetén (idegen hatalom fegyveres támadása-kor) a Honvédelmi Tanács gyakorolja az OGY, a KE és a Kormány jogait ilyenkor a HT rendeletet alkot szükségállapot esetén (belső fenyegetettség) a KE rendelettel tehet meg rendkívüli intézkedéseket (OGY/OGY Honvédelmi Bizottsága ezeket felfüggesztheti) veszélyhelyzetet lásd fent (Kormány az OGY felhatalmazása alapján) 1617 1. (3) A helyi önkormányzat - a törvény keretei között - önállóan szabályozhatja, illetőleg egyedi ügyekben szabadon igazgathatja a feladat- és hatáskörébe tartozó helyi köz-ügyeket. Döntését az Alkotmánybíróság, illetve bíróság és kizárólag jogszabálysértés esetén bírálhatja felül. 16. (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot. 71. (2) A megyei önkormányzat közgyűlése saját feladatkörében rendeletet alkothat, a döntési hatáskörébe tartozó ügyekben megyei népszavazást rendelhet el. láthatóan tehát az önkormányzat az alkotmány és az Ötv. felhatalmazás alapján adhat ki magasabb jogszabály által nem szabályozott kérdésben rendeletet [az AB jellemzően azt vizsgálja, hogy ütközik-e magasabb normába] az önkormányzati rendelethez képest valamennyi országos érvényű jogszabály magasabb szintűnek minősül 1718 8_Jogf A nemzetközi szerződések a belső jog és a nemzet-közi jog viszonya Alkotmánytan I. Osiris Kiadó 2002.: oldal 7. (1) A Magyar Köztársaság jogrendszere elfogadja a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait, biztosítja továbbá a nemzetközi jogi kötelezettségek és a belső jog összhangját. 8. (1) A Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége. I. a nemzetközi szerződések az egyes államok jogszabályainak forrásai általában túlmutatnak az adott állam határain a gazdasági élet és az emberi jogok szabályozása régóta határokon átnyúló az államok közötti szerződések is a nemzetközi jog szabályai szerint jönnek létre [az államok közötti szerződések az államokat kötelezi, annak egymás között tesznek eleget, de ] (A) azokat a nemzetközi szerződéseket, amelyek a magán-személyek és a jogi személyek számára közvetlenül és általános érvénnyel állapítanak meg jogokat és kötelességeket törvénnyel, kormányrendelettel vagy miniszteri rendelettel kell kihirdetni a nemzetközi szerződések a kihirdetésükkel a belső jog forrásává válnak a kihirdetéssel hárítanak jogokat, kötelességeket a magánszemélyekre és a többiekre [erről az eljárásról egy 1982-es tvr. szól] (B) az előző körbe nem tartozó nemzetközi szerződéseket közzé kell tenni ezt a magyar rendszert (a belső joggá válás ilyen útját) dualista rendszernek nevezik itt a belső joggá válás 2 lépcsőben történik [egyedi transzformáció]: 1.) a nemzetközi szerződés megkötése/csatlakozás [nemzetközi szerződést köthet: OGY, KE, Kormány] 2.) szerződésben foglaltak kihirdetése/közzététele VAN AZONBAN A BELSŐ JOGGÁ VÁLÁSNAK MÁSIK ÚTJA IS: a magyar jogrendszer az Alkotmány szerint elfogadja a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait és biztosítja a vállalt nemzetközi jogi kötelezettségek és a belső jog összhangját a magyar jogforrási rendszer a nemzetközi jog és a belső jog viszonya szempontjából a nemzetközi jog elsőbbségéből indul ki így a nemzetközi jogi normák (a nemzetközi szerződések és a szokásjog) az Alkotmány és a belső jog között helyezkedik el [ezt bizonyítja az AB azon hatásköre is, hogy a magyar jogszabályok nemzetközi jogba ütközését vizsgálhatja] ezzel tulajdonképpen az általános transzformációt maga az Alkotmány végzi el ezen az általános vállaláson túl még egyedi szerződések/megállapodások is köthetők [ez határozza meg a nemzetközi jog helyét a magyar jog-rendszerben] A HARMADIK KÉRDÉS A KÖZÖSSÉGI JOG TRANSZFORMÁLÁSA az államok között új típusú kapcsolat az EU a tagállamok polgárai saját nemzeti jogrendszerüknek és a közösségi jognak egyaránt alávetettek amíg tehát a nemzetközi közjog szabályai az államok közötti viszonyokat szabályozzák, addig a közösségi jog a közösségek, a tagállamok és a magánszemélyek viszony-rendszerére vonatkozó szabályokból áll össze az unió és az egyes államok belső jogának viszonyára jellemző, hogy a közösségi jog nem a hierarchia magasabb szintjének számít (mert a közösségi törvény nem forrása az európai államok törvényeinek), ugyanakkor az EU országai kötelesek eleget tenni az ún. jogharmonziációs kötelezettségüknek az unió tevékenysége szempontjából fontos szabályokat összhangba kell hozzák a közösség jogharmonizációs irányelveivel [a magyar integráció feltétele is volt ez a közelítés az ehhez szükséges alkotmánymódosítás decemberében megtörtént] a harmonizációs szabályok a közösségi jog elsőbbsé-géből indultak ki [ZVE: a törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződés önálló jogfor-rási szint felette áll a többi törvénynek (van hierarchikus különb-ség) az összhang megteremtésének felelőse az AB] 1819 9_Jogf A jogszabályok érvényessége és hatályossága a jog-alkotás alkotmányossága és törvényessége az AB gyakorlatában Alkotmánytan I. Osiris Kiadó 2002.: oldal I. a jogszabályok érvényessége az érvényes jogszabály létrejöttének feltételei: 1.) a jogalkotói hatáskör az adott szervnek a szabályozás tárgyát jelentő életviszony rendezésére van jogszabályban rögzített, jogalkotásra felhatalmazó hatásköre (nem elég az általános fel-hatalmazás) 2.) a jogszabály illeszkedése a jogforrási hierarchiába magasabb rendű jogforrással ne legyen ellentétes + a rendelet feleljen meg a törvényi felhatalmazásnak 3.) az általános érvényű jogszabályok kihirdetése a jogi iránymutatások közlése 4.) a jogszabály létrehozására vonatkozó eljárási szabályok megtartása ezeket jellemzően a kibocsátó állami szerv szervezetét, hatáskörét, működését tartalmazó jogszabályok (például az OGY ügyrendje) tartalmazzák a jogalkotás eljárási szabályai alkotmányos jelentőségűek csak a formalizált eljárásban alkotott jogszabály alkotmányos, mondta ki az AB DE! a jogszabály-előkészítés szabályainak megszegése önmagában nem elegendő az alkotmányellenesség kimondásához ugyancsak a jogalkotási eljárással összefüggő kérdés a társadalmi, illetve a társadalmi szervek általi részvétel a jogalkotásban az Alkotmánybíróság gyakorlatában is nagy súlyt képvisel ez a problémakör! a jogalkotási törvény és az Alkotmány szerint a Kormány elé terjesztendő jogszabálytervezetekről véleményt nyilvánítanak (1) az érdekelt társadalmi szervezetek és (2) az érdek-képviseleti szervekkel 36. Feladatának ellátása során a Kormány együttműködik az érdekelt társadalmi szervezetekkel. az AB határozata szerint önmagában véve az az eljárási mulasztás, hogy a jogszabály-előkészítés során az érintett szervektől nem kértek véleményt, a meghozott jogszabályt nem teszi alkotmányellenessé az Alkotmány 36. -a Kormány számára tevékenysége ellátásához módszerbeli ajánlást jelent (nem kogens ebben az értelemben) másik AB határozat ugyancsak megerősítette, hogy e vélemények beszerzése a jogszabály közjogi érvényességének nem feltétele DE! az egyes jogszabályok által konkrétan megnevezett szervezetek közhatalminak, így megkerülhetetlennek minősülnek! egyeztetési kötelezettség megkerülhetetlen [a társadalmi vita intézményét azonban már 1990-ben hatályon kívül helyezték az AB ezt nem találta alkotmányellenesnek, mert az egyébként is alkalmatlan a társadalmi ellenőrzésre csak pótlék] II. a jogszabályok hatályossága a jogszabály hatálya általában kiterjed egy ország területén a magánszemélyekre és a jogi személyekre + a külföldön tartózkodó magyar állampolgárokra a jogszabály hatályán azt értjük, hogy annak alapján adott időben, területen és személyekre nézve jogviszonyok keletkezhetnek, módosulhatnak, szűnhetnek meg ez alapján beszélünk időbeli, területi és személyi hatályról az időbeli hatály a jogszabály mely időszakban lehet jogviszonyok tényleges alakítója az időbeli hatály legfontosabb szabályai: 1.) a jogszabályban meg kell határozni a hatályba-lépésének időpontját különböző időpont is lehet - jogalkotási törvény alapján 2.) a jogszabály a kihirdetést megelőző időre nem állapíthat meg kötelezettséget és nem nyilváníthat magatartást jogellenessé DE! e korlátozáson túlmenően nincs törvényes akadálya a kihirdetést megelőző időre magatartási szabályok megállapításának így a jogalkotási törvény a visszamenőleges hatálybalépést teljeskörűen nem tiltja [így például az AB szerint a nyugdíjak visszamenőleges emelése nem volt alkotmányellenes] 3.) a jogszabály hatálybalépésének időpontját úgy kell meghatározni, hogy kellő idő maradjon a végre-hajtásra való felkészülésre az AB szerint ez a az alábbi részkötelezettségekre oszlik: [jogalkotási törvény] a hatálybalépés idejét úgy kell meghatározni, hogy kellő idő maradjon (1) a jogszabály szövegének megszerzésére és áttanulmányozására (2) a jogalkalmazó szervek számára a jogszabály alkalmazására való felkészüléshez 1920 (3) a jogszabállyal érintett személyek/szervek számára annak eldöntéséhez, hogy miként alkalmazkodjanak a jogszabály rendelkezéseihez ismételten rámutat az AB, hogy adott esetben a visszamenőleges érvényű hatálybaléptetés sem alkotmányellenes ez a helyzet a jogot megállapító, jogot kiterjesztő, kötelezettséget enyhítő vagy más előnyösebb rendelkezés esetén 4.) az országos érvényű jogszabályokat a Magyar Közlönyben kell kihirdetni az AB szerint a jogszabály akkor tekinthető kihirdetettnek, ha azt bármely állampolgár megveheti vélelem szól amellett, hogy a tényleges kihirdetés időpontja megegyezik a Magyar Közlöny megjelenési dátumával 5.) a jogszabályt és a végrehajtási jogszabályt egyidejűleg kell hatályba léptetni a jogszabály akkor veszíti hatályát, ha más jogszabály hatályon kívül helyezi vagy ha a jogszabályban meghatározott idő lejár a területi hatály az a földrajzi terület, ahol a jogszabály az életviszonyok tényleges alakítója lehet a köz-ponti szervek általában az ország egész területére rendelkeznek + hozható jogszabály az ország meghatározott területére is + a helyi szervek csak a működési területükre kiterjedően rendelkezhetnek a személyi hatály azoknak a személyeknek a meghatározása, akikre a jogszabály jogokat és kötelezettségeket hárít a jogszabályok általában hatályosak (1) az ország területén tartózkodó külföldi állampolgárokra is természetesen (2) a külföldön tartózkodó magyar állampolgárokra is kötelezőek a magyar jogszabályok a mai alkotmányosság alapvető kérdése még a rend-szerváltást megelőző és az új jog viszonya érvényesek-e és hatályosak-e a rendszerváltás előtti jogszabályok? az AB ebben a kérdésben a legalitás és a legitimitás elkülönítése alapján érvelt a rendszerváltás a legalitás elve alapján ment végbe a legalitás azt a követelményt támasztja a jogállammal szemben, hogy a jogrendszer önmagára vonatkozó szabályait feltétlenül tartsa meg a korábbi jogszabályokat a régi rend szempontjából kifogástalan eljárásban alkották, így az továbbra is hatályban maradt érvényesség szem-pontjából nincs különbség a régi és az új jogszabályok között DE! keletkezési idejétől függetlenül minden hatályos jogszabálynak az új alkotmánynak kell megfelelnie [a ZVE szerint 4 kérdésre kell kitérni: (A) a visszaható hatályú jogalkotás alkotmányosság követelményei jogállamiság jog-biztonság visszaható hatályú jogalkalmazás tilalma ez a követelmény-láncolat érvényesül (B) az ún. saláta-törvények kérdése össze nem függő törvények összekapcsolása nem túl alkotmányos (Bokros-csomag óta) (C) a felkészülési idő kérdése az állampolgárnak legyen ideje a felkészülésre: jogállamiság jogszabályok követhetősége (D) a területi hatály kérdése ezeket a kérdéseket a fentiekben nagyrészt kimerítettük] 20 Több megjelenítése
1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések Alkotmány: constitutio közös állapot, közös megegyezés, hogy milyen szabályok Részletesebben 1. AZ ALKOTMÁNY ÉS ALKOTMÁNYOSSÁG
Az alkotmány és alkotmányosság 1. AZ ALKOTMÁNY ÉS ALKOTMÁNYOSSÁG BEVEZETÉS A fejezet az alkotmány és alkotmányosság egyes fontosabb kérdéseivel foglalkozik. Az alkotmányosság követelményeinek megismerése Részletesebben Alkotmány, alkotmányozás, alaptörvény. Európai alkotmányozási tendenciák (dr. Szili Katalin előadásának vázlata)
Alkotmány, alkotmányozás, alaptörvény Európai alkotmányozási tendenciák (dr. Szili Katalin előadásának vázlata) Mi az alkotmány? Különleges törvény, legmagasabb szintű jogi norma Törvények törvénye (jogrendszerben Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben 1. Az alkotmány fogalma
1. Az alkotmány fogalma 1. Az alkotmány közkeletű fogalma: napjainkban az alkotmány különleges törvényt jelent, olyan alaptörvényt amelybe az állam önmagát korlátozva biztosítja polgárai számára az alapvető Részletesebben 1. oldal, összesen: 5 oldal
Tartalom I. kötet Előszó az első kiadáshoz Jakab András........................................ IX Előszó a második kiadáshoz Jakab András...................................... X Folytonos alkotmányozás. Részletesebben A1. Az alkotmány és alkotmányosság fogalma
A1. Az alkotmány és alkotmányosság fogalma Az Alkotmány: az alkotmányjog kódexe; egy adott országban a közhatalom gyakorlásának alaprendjére vonatkozó szabályokat rendszerezett formában összefoglaló törvény, Részletesebben A közvetlen demokrácia és intézményei előadásvázlat 2015. április 23.
Nemzeti Közszolgálat Egyetem Rendészettudományi Kar Alkotmányjogi és Közigazgatási Jogi Tanszék Tájékoztató és Tematika MAGYAR ALKOTMÁNYJOG c. tantárgyból LEVELEZŐ MUNKAREND részére 2012 tavaszi szemeszter Részletesebben Döntéshozatal, jogalkotás
Az Európai Unió intézményei Döntéshozatal, jogalkotás 2012. ősz Lattmann Tamás Az Európai Unió intézményei intézményi egyensúly elve: EUSZ 13. cikk az intézmények tevékenységüket az alapító szerződések Részletesebben B1. A jogforrások fogalma, fő típusai.
B1. A jogforrások fogalma, fő típusai. I. Fogalma A tárgyi jog számára keretet adó jogszabály, valamint a jogszabály létrehozója, megalkotója, vagyis azok az állami szervek, melyek jogszabály kibocsátására Részletesebben Belügyi Rendészeti Ismeretek
Belügyi Rendészeti Ismeretek Tansegédlet Társadalomismeret Tereptan Szabálysértések Büntetőjog Kriminalisztika Készült a TÁMOP 2.2.3-9/1-2009-0003. számú program keretében, az Országos Rendészeti TISZK Részletesebben ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK I.
ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK I (általános jog) Dr Siket Judit TÁMOP-557-08/1-2008-0001 A jog fogalma, a jogalkotás magatartási minta kötelező norma az állami kényszer szerepe A jogforrások jogforrások az Alaptörvényben Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: Kötelezi a szervezőt, hogy fizessen meg az államnak külön felhívásra 10.000 (tízezer) forint eljárási illetéket.
KÚRIA Knk.IV.37.487/2015/2.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek (a továbbiakban: szervező), a Nemzeti Választási Bizottság országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott Részletesebben IDZIGNÉ NOVÁK CSILLA A (JOG)ÁLLAMI BÜNTETŐHATALOM RENDSZER, KORLÁTOK, GARANCIÁK
IDZIGNÉ NOVÁK CSILLA A (JOG)ÁLLAMI BÜNTETŐHATALOM RENDSZER, KORLÁTOK, GARANCIÁK Az Alkotmány módosításáról szóló 1989. évi XXXI. törvényt a különféle politikai erők, az állampárt és az ellenzék kölcsönösen Részletesebben A nemzetközi jog fogalma és. története. Pécs, 2012. Komanovics Adrienne. Komanovics Adrienne, 2012 1
A nemzetközi jog fogalma és története Komanovics Adrienne Pécs, 2012 Komanovics Adrienne, 2012 1 A nemzetközi jog fogalma Komanovics Adrienne, 2012 2 A nemzetközi jog fogalma: A nemzetközi jog a nemzetközi Részletesebben A választási bizottságra vonatkozó általános szabályok a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény alapján
A választási bizottságra vonatkozó általános szabályok a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény alapján II. FEJEZET A VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁGOK 10. A választási bizottság 14. (1) A választási Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ JOGA (NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK - BA )
1 AZ EURÓPAI UNIÓ JOGA (NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK - BA ) Tételek: 1. Az Európai Közösségek és az Unió jogának alapvonalai. A magyar csatlakozás 2. Az Európai Unió szervezete: Bizottság, Európai Parlament, Részletesebben 6. A Magyar Alkotmány (Alaptörvény) szerepe és tartalma, módosításai, az Alkotmánybíróság feladata, működése
6. A Magyar Alkotmány (Alaptörvény) szerepe és tartalma, módosításai, az Alkotmánybíróság feladata, működése Magyarország alkotmányjogi berendezkedése parlamentáris demokrácia. A legfőbb törvényhozó szerv Részletesebben Alkotmánytan I. Dezső, Márta Fürész, Klára Kukorelli, István Papp, Imre Sári, János Somody, Bernadette Szegvári, Péter Takács, Imre
Alkotmánytan I. Dezső, Márta Fürész, Klára Kukorelli, István Papp, Imre Sári, János Somody, Bernadette Szegvári, Péter Takács, Imre Alkotmánytan I. ìrta Dezső, Márta, Fürész, Klára, Kukorelli, István, Részletesebben Nemzetpolitikai továbbképzés 2014. október 16.
Nemzetpolitikai továbbképzés 2014. október 16. A definíció hiánya Dilemma: - a szuverén állam ismeri/dönti el - az identitásválasztás szabadsága Az ET Parlamenti Közgyűlésének 1201 (1993) sz. ajánlása: Részletesebben A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története. A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma. Eljárásfajták a közigazgatásban
M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2011. évi 11. szám 3547 VI. Az Alkotmánybíróság határozatai és végzései Az Alkotmánybíróság 6/2011. (II. 3.) AB határozata A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály Részletesebben Nemzeti Választási Iroda Elnök. A Nemzeti Választási Iroda elnökének 18/2015. NSz. számú határozata
Nemzeti Választási Iroda Elnök A Nemzeti Választási Iroda elnökének 18/2015. NSz. számú határozata A Nemzeti Választási Iroda elnöke Miczán József (a továbbiakban: Szervező) magánszemély által benyújtott Részletesebben Közoktatás: nem minden megkülönböztetés tilos
Közoktatás: nem minden megkülönböztetés tilos Az Országgyűlés 2014 decemberében módosította a köznevelési törvényt. A módosítás alapján a kormány rendeletben szabályozhatja az oktatás területén az egyenlő Részletesebben AZ OMBUDSMAN ALAPJOG-ÉRTELMEZÉSE ÉS NORMAKONTROLLJA *
Sólyom László AZ OMBUDSMAN ALAPJOG-ÉRTELMEZÉSE ÉS NORMAKONTROLLJA * 1. Ha már ombudsman, akkor rendes közjogi ombudsman legyen mondta Tölgyessy Péter az Ellenzéki Kerekasztal 1989. szeptember 18-i drámai Részletesebben A PÁLYAORIENTÁCIÓS KÉPZÉSHEZ
Kérdőív ALKOTMÁNYBÍRÁSKODÁS: MŰKÖDÉS ÉS KAPCSOLAT MÁS KÖZJOGI SZERVEZETEKKEL Európai Alkotmánybíróságok Kongresszusának XV. konferenciája A Magyar Köztársaság Alkotmánybíróságának válaszai I. Az Alkotmánybíróság Részletesebben Dr.Ficzere Lajos. Kormányzati rendszerek, központi igazgatás az EU tagállamaiban. (Vázlat)
Dr.Ficzere Lajos Kormányzati rendszerek, központi igazgatás az EU tagállamaiban (Vázlat) I. Bevezető megjegyzések az összehasonlító módszer alkalmazásáról a közigazgatási rendszerek vonatkozásában 1. Az Részletesebben A helyi önkormányzatok 515
3. cím A helyi önkormányzatok 515 1. fejezet Az önkormányzat típusai, a helyi önkormányzás lényege 517 Önkormányzás 519 Az önkormányzás legáltalánosabb értelemben azt jelenti, hogy valamely közösségnek, Részletesebben Tervezet a közigazgatási egyeztetésre
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/1426/2007. Tervezet a közigazgatási egyeztetésre az egyes 1989. október 23-át megelőzően védetté nyilvánított természeti területek védettségét fenntartó Részletesebben Általános jogi ismeretek I. Dr. Vinnai Edina PhD adjunktus Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Jogelméleti és Jogszociológiai Tanszék
Általános jogi ismeretek I Dr Vinnai Edina PhD adjunktus Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Jogelméleti és Jogszociológiai Tanszék VÁZLAT 1 Jogforrás 2 Jogalkotás: autonóm és delegált jogalkotás Részletesebben 76/2008. (V. 29.) AB határozat. Indokolás
76/2008. (V. 29.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése Részletesebben Petrétei József, egyetemi tanár PTE ÁJK Alkotmányjogi Tanszék
5 Petrétei József, egyetemi tanár PTE ÁJK Alkotmányjogi Tanszék A magyar Országgyűlésre vonatkozó szabályozás alaptörvényi, törvényi és határozati házszabályi szinten 1 Bevezetés Bár Magyarországon az Részletesebben Európai uniós jogi ismeretek Jogforrások. 2013. szeptember 4.
Európai uniós jogi ismeretek Jogforrások 2013. szeptember 4. 1. Közösségi jogforrás rendszere 1.1. Elsődleges jogforrások 1.2. Másodlagos jogforrások: a./ Kötelező b./ Nem kötelező 1.3. Egyéb jogforrások Részletesebben JOGI ALAPTAN TÉTELEK
JOGI ALAPTAN TÉTELEK 1. Jogképződési módok 2. A jogszabály fogalma és szerkezeti elemei A jogszabályok csoportosításai 3. A magyar jogforrási rendszer A jogforrási rendszer alapelvei 4. A jogalkalmazás Részletesebben Alkotmányügyi Bizottság JELENTÉSTERVEZET. Vélemény előadója(*): Gál Kinga, Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Alkotmányügyi Bizottság 2009/2241(INI) 2.2.2010 JELENTÉSTERVEZET az Uniónak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez történő csatlakozására Részletesebben Somody Bernadette Szabó Máté Dániel SEGÉDLET AZ ALKOTMÁNYJOGI ALAPISMERETEK
NYUGAT-MAGYARORSZÁGI EGYETEM GEOINFORMATIKAI FŐISKOLAI KAR SZÉKESFEHÉRVÁR Somody Bernadette Szabó Máté Dániel SEGÉDLET AZ ALKOTMÁNYJOGI ALAPISMERETEK TANULÁSÁHOZ (Kézirat) Székesfehérvár, 2003. Lektorálta: Részletesebben 1. téma. 2. kérdés: Ismertesse az Alaptörvény által a helyi közügyek körében nevesített helyi önkormányzati feladat- és hatásköröket!
1. téma 1.kérdés: Mutassa be a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájának a helyi önkormányzatok tevékenységének állami felügyeletére vonatkozó rendelkezéseit, majd ismertesse a törvényességi ellenőrzés/felügyelet Részletesebben KÖZIGAZGATÁSI SZAKVIZSGA
Nemzeti Közszolgálati Egyetem KÖZIGAZGATÁSI SZAKVIZSGA Általános közigazgatási ismeretek I. modul: Központi állami szervek rendszere Jegyzet Budapest, 2014 Nemzeti Közszolgálati Egyetem Általános közigazgatási Részletesebben Szuverenitás. ELTE ÁJK 2013-14. tanév 2. szemeszter Alkotmányjog 1. Ajánlott videó: https://www.youtube.com/watch?v=egy49rcnz-4
Szuverenitás ELTE ÁJK 2013-14. tanév 2. szemeszter Alkotmányjog 1 Ajánlott videó: https://www.youtube.com/watch?v=egy49rcnz-4 A szuverenitás meghatározása Kihívások A szuverenitás tényével kapcsolatban Részletesebben Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai
Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai 2012. ősz Dr. Lattmann Tamás Az uniós jog természete Közösségi jog : acquis communautaire (közösségi vívmányok) része a kötelező szabályok összessége Európai Bíróság Részletesebben A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből
A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből dr. Homolya Szilvia Részletesebben Ajánlás: A TANÁCS HATÁROZATA. a Monacói Hercegséggel kötött monetáris megállapodás újratárgyalására vonatkozó rendelkezésekről
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.1.31. COM(2011) 23 végleges Ajánlás: A TANÁCS HATÁROZATA a Monacói Hercegséggel kötött monetáris megállapodás újratárgyalására vonatkozó rendelkezésekről INDOKOLÁS Az Európai Részletesebben Cím: 1014 Budapest, Szentháromság tér 6. Telefon: +36 1 795 6590 E-mail: npki@bgazrt.hu Web: www.bgazrt.hu/npki
Semmi új a nap alatt: kisebbségi jogok, kettős állampolgárság, autonómia A mostani kormányzati ciklus nemzetpolitikai alapvetéseként is értelmezhető Orbán Viktor beiktatásakor elhangzott kijelentése: A Részletesebben IRÁNYÍTÁS, FELÜGYELET, ELLENŐRZÉS A KÖZIGAZGATÁSBAN
IRÁNYÍTÁS, FELÜGYELET, ELLENŐRZÉS A KÖZIGAZGATÁSBAN Fő témakörök: 1. Az irányítás fogalma 2. Irányítási hatáskör 3. Irányítás és felügyelet elhatárolása 4. Az utasításoknak való engedelmesség 1. Az irányítás Részletesebben Hagyomány és megújulás a környezethez való jog alkotmánybeli elismerése terén
Hagyomány és megújulás a környezethez való jog alkotmánybeli elismerése terén Prof. Dr. Fodor László DE ÁJK, Agrárjogi, Környezetjogi és Munkajogi tanszék Budapest, 2011. február 15. A hatályos normaszöveg Részletesebben MAGYARORSZÁG ALKOTMÁNYA / ALAPTÖRVÉNYE. (2011. április 25.) ISTEN, ÁLDD MEG A MAGYART. Nemzeti Hitvallás / Nemzeti Nyilatkozat
MAGYARORSZÁG ALKOTMÁNYA / ALAPTÖRVÉNYE (2011. április 25.) ISTEN, ÁLDD MEG A MAGYART Nemzeti Hitvallás / Nemzeti Nyilatkozat Mi, a magyar nemzet tagjai, az új évezred kezdetén, felelőséggel minden magyarért, Részletesebben Mi a javaslat célja? Mi a szerepe az európai politikai pártoknak és a hozzájuk kapcsolódó politikai alapítványoknak?
Brüsszel, 2012. szeptember 12. Kérdések és válaszok: Az Európai Bizottság javaslata az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok alapszabályáról és finanszírozásáról Mi a javaslat célja? Részletesebben A nemzetközi jog alanyai, forrásai; a diplomáciai és konzuli kapcsolatok jogának fejlődése. Corvinus/BIGIS 2009. február 4.
A nemzetközi jog alanyai, forrásai; a diplomáciai és konzuli kapcsolatok jogának fejlődése Corvinus/BIGIS 2009. február 4. Külügyi hatalom nemzetközi szerződések kötésének joga aktív és passzív követségi Részletesebben A BELSŐ ELLENŐRÖKRE VONATKOZÓ ETIKAI KÓDEX
A BELSŐ ELLENŐRÖKRE VONATKOZÓ ETIKAI KÓDEX 2012. április BEVEZETŐ A költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 17. -ának (3) bekezdése Részletesebben A SÚLYOS VÁLSÁGHELYZET INDIKÁCIÓJÚ ABORTUSZOK SZABÁLYOZÁSÁNAK ALKOTMÁNYELLENESSÉGÉRŐL
A SÚLYOS VÁLSÁGHELYZET INDIKÁCIÓJÚ ABORTUSZOK SZABÁLYOZÁSÁNAK ALKOTMÁNYELLENESSÉGÉRŐL 2012. január 1. előtt Magyarország Alkotmánya [1], azóta pedig Magyarország Alaptörvénye [2] az állam elsőrendű kötelezettségeként Részletesebben SYNERGON INFORMATIKAI RENDSZEREKET TERVEZŐ ÉS KIVITELEZŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYÁNAK MÓDOSÍTÁSÁRA VONATKOZÓ HATÁROZAT-TERVEZET
SYNERGON INFORMATIKAI RENDSZEREKET TERVEZŐ ÉS KIVITELEZŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYÁNAK MÓDOSÍTÁSÁRA VONATKOZÓ HATÁROZAT-TERVEZET A TÁRSASÁG 2005 ÁPRILIS 28 29. - i KÖZGYŰLÉSÉRE A jelen előterjesztésben Részletesebben 4. JOGSZABÁLYTANI ISMERETEK
4. JOGSZABÁLYTANI ISMERETEK Jogszabálytani ismeretek BEVEZETÉS A fejezetben a legfontosabb jogszabálytani ismeretek kerültek feldolgozásra: a társadalmi normák sajátosságai, a jog fogalma, a jogi normák Részletesebben törvényjavaslat a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról
Új változat a T/57 helyett 4n1v.3? 3Y T ~ G4 2006 MAJ 3 0. T/.... számú törvényjavaslat a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról Budapest, 2006. május 2006. évi... törvény a Magyar Köztársaság Részletesebben A nemzetközi jog és a belső jog viszonya
A nemzetközi jog és a belső jog viszonya Előadás-vázlat Sonnevend Pál A lehetséges szempontok A nemzetközi jog szempontja: monizmus és dualizmus ellentéte A belső jog szempontja: miként válik a belső jog Részletesebben Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben KÖZIGAZGATÁSI SZAKVIZSGA
Nemzeti Közszolgálati Egyetem KÖZIGAZGATÁSI SZAKVIZSGA Általános közigazgatási ismeretek I. modul: Központi állami szervek rendszere Jegyzet Budapest, 2013 Nemzeti Közszolgálati Egyetem Általános közigazgatási Részletesebben Tájékoztató. a közigazgatási alapvizsga. tananyagát érintő változásokról
Tájékoztató a közigazgatási alapvizsga tananyagát érintő változásokról Budapest, 2015. augusztus 15. 1 Tisztelt Vizsgázó! A Nemzeti Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban: NKE) jogszabályban rögzített feladata, Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 48/2015. (III. 25.) számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt V. Z. T. szervezőnek, a dr. Pálffy Ilona elnök által képviselt Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítése kapcsán Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS
AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y W e r b ő c z y - s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Részletesebben JOGRENDSZER, JOGÁGAK
JOGRENDSZER, JOGÁGAK I. A jogrendszer fogalma és típusai II. A jogrendszer tagozódása III. A jogágak I. A jogrendszer fogalma és típusai 1. Jogrendszer: az adott állam jogszabályainak rendezett összessége Részletesebben A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE ( )
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.9.30. C(2015) 6466 final A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2015.9.30.) az (EU) 2015/288 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az Európai Tengerügyi Részletesebben Dr. Darák Péter előadása:
Dr. Darák Péter előadása: A belső bírói fórumok, az oktatás és az informális csatornák szerepe az ítélkezési gyakorlat egységesítésében 1. Létezik-e bírói jog? A bírói jogalkotás létezésének kérdése hosszú Részletesebben KÖZIGAZGATÁSI SZAKVIZSGA
Nemzeti Közszolgálati Egyetem KÖZIGAZGATÁSI SZAKVIZSGA ÁLLAMIGAZGATÁS Jegyzet Budapest, 2014 NEMZETI KÖZSZOLGÁLATI EGYETEM Államigazgatás A tananyagot megalapozó tanulmány megalkotásában közreműkött: Dr. Részletesebben 9700 Szombathely Kisfaludy S. 57. T/F: 94/500-354, regiofokusz@limexnet.hu www.regiofokusz.hu. Vállalkozásjog. Készítette: Hutflesz Mihály
Vállalkozásjog Készítette: Hutflesz Mihály A magyar jogrendszer. A jogalkotás rendszere, jogszabályi hierarchia, jogértelmezés, jogalkotás. JOGALKOTÓ SZERV Országgyőlés Kormány Miniszterelnök Miniszter Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t : A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 82/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA Knk.IV.37.458/2015/3.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek, a dr. Pálffy Ilona elnök által képviselt Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldányának Részletesebben E L İ T E R J E S Z T É S
SÁROSPATAK VÁROS ÖNKORMÁNYZAT JEGYZİJÉTİL 3950 Sárospatak, Kossuth út 44. Tel.: 47/513-250 Fax.: 47/311-404 E-mail: sarospatak@sarospatak.hu E L İ T E R J E S Z T É S - a Képviselı-testületnek - az állatok Részletesebben A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia
A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia A civil szervezetekkel kapcsolatos főbb jogszabályok Alaptörvény Ptk. Az egyesülési Részletesebben 1949. évi XX. törvény A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA1
1. oldal 1949. évi XX. törvény A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA1 A többpártrendszert, a parlamenti demokráciát és a szociális piacgazdaságot megvalósító jogállamba való békés politikai átmenet elősegítése Részletesebben ELŐTERJESZTÉS a KÉPVISELŐTESTÜLET 2012. május 17-i ülésére
Budapest Főváros IX. Kerület Ferencváros Önkormányzata Iktató szám: 117/2012. ELŐTERJESZTÉS a KÉPVISELŐTESTÜLET 2012. május 17-i ülésére Tárgy: Budapest Főváros IX. kerület Ferencváros Önkormányzata Képviselőtestületének Részletesebben Előterjesztés a Képviselő-testület 2010. október 14-i ülésére. A Képviselő testület alakuló ülésén a következőkről kell döntenie :
Karancsalja község Önkormányzat Jegyzőjétől Tisztelt Képviselő-testület! Előterjesztés a Képviselő-testület 2010. október 14-i ülésére A Képviselő testület alakuló ülésén a következőkről kell döntenie Részletesebben kényszer kényszerrel alkalmasság elbírálásához szükséges vizsgálatokat végzi el
Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága H-1015 Budapest, Donáti u. 35-45. Tárgy: Indítvány alkotmányellenesség megállapítására Tisztelt Alkotmánybíróság! Az alábbiakban indítványt terjesztek elő A munkaköri, Részletesebben Előterjesztés. Készült: Monostorapáti község Önkormányzata Képviselő-testülete 2012. november 6-án tartandó ülésére
Előterjesztés Készült: Monostorapáti község Önkormányzata Képviselő-testülete 2012. november 6-án tartandó ülésére Tárgy: Az állatok tartásáról szóló 7/2007. (VIII.22.) önkormányzati rendelet felülvizsgálata Részletesebben BÜNTETŐJOGI JOGÉRVÉNYESÍTÉS A SZELLEMITULAJDON-JOGOK TERÜLETÉN EURÓPAI ÉS NEMZETI SZINTEN 1
Dr. Fazekas Judit Dr. Gyenge Anikó BÜNTETŐJOGI JOGÉRVÉNYESÍTÉS A SZELLEMITULAJDON-JOGOK TERÜLETÉN EURÓPAI ÉS NEMZETI SZINTEN 1 I. BEVEZETŐ NEMZETKÖZI ÉS KÖZÖSSÉGI JOGTÖRTÉNETI ELŐZMÉNYEK I.1. A NEMZETKÖZI Részletesebben Az államok nemzetközi. Komanovics Adrienne, 2012
Az államok nemzetközi felelőssége Komanovics Adrienne, 2012 1 (1) A nemzetközi felelősség jogának fejlődése (2) A nemzetközi felelősség forrásai és a kodifikáció (3) A nemzetközi jogsértés (4) Az állam Részletesebben Sarkalatos átalakulások A bíróságokra vonatkozó szabályozás átalakulása 2010-2014
MTA Law Working Papers 2014/39 Sarkalatos átalakulások A bíróságokra vonatkozó szabályozás átalakulása 2010-2014 Darák Péter Magyar Tudományos Akadémia / Hungarian Academy of Sciences Budapest ISSN 2064-4515 Részletesebben A közigazgatási jogviszony. A közigazgatási jogviszony fogalma, típusai
A közigazgatási jogviszony A közigazgatási jogviszony fogalma, típusai A közigazgatási jogviszony fogalmához úgy juthatunk el, ha elsőként tisztázzuk a jogviszony általános fogalmát, majd ezt a közigazgatás Részletesebben Az ügyvédi hivatás alkotmányjogi helyzete
Sulyok Tamás Az ügyvédi hivatás alkotmányjogi helyzete PhD értekezés doktori tézisei I. A kutatási téma előzményeinek rövid összefoglalása: Az ügyvédi hivatás alkotmányjogi helyzetéről a kelet közép - Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t : A Kúria az Országos Választási Bizottság 52/2013. (VI. 28.) határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kovácsné dr. Trázsi Csilla ügyvéd által képviselt Magyar Dohány Kereskedők Egyesülete indítványozónak, a Országos Választási Bizottság (1357 Budapest, Pf.2.) által, aláírásgyűjtő ív mintapéldánya Részletesebben Osztályozó- és javítóvizsga Történelem tantárgyból 2015-2016
Osztályozó- és javítóvizsga Történelem tantárgyból 2015-2016 A félévi vizsga szóbeli vizsga az első félévre megadott témakörökből. Az év végi vizsga írásbeli vizsga (feladatlap) az egész évre megadott Részletesebben Általános jogi és közigazgatási ismeretek (dr. Bednay Dezső) TARTALOM
Általános jogi és közigazgatási ismeretek (dr. Bednay Dezső) TARTALOM I. FEJEZET: A Magyar Köztársaság alkotmányos alapjai I. Témakör: Az államszervezet felépítése 1. Az államhatalmi ágak megosztása 2. Részletesebben ATALANTA TÁVOKTATÁSI KÖZPONT ATK. Alkotmányjog
ATALANTA TÁVOKTATÁSI KÖZPONT ATK Alkotmányjog Szerző: dr. Bednay Dezső Az ATK munkacsoportjának tagja Budapest 2007 1 Tartalomjegyzék I. Rész: Az alkotmány fogalma és kialakulásának története 3 II. Rész: Részletesebben Az Állami Számvevőszék feladatai és szervezeti átalakulása az új ÁSZ-törvény tükrében
Az Állami Számvevőszék feladatai és szervezeti átalakulása az új ÁSZ-törvény tükrében Domokos László, az Állami Számvevőszék elnökének előadása MPGEKE Konferencia, Eger 2011. nov. 3-5. A közpénzügyek válsága Részletesebben ÉVFOLYAMDOLGOZAT. A h o n v é d e l mi k ö t e l e z e t t s é g a l k o t má n yjogi p r o b l é má i
SZEGEDI TUDOMÁNYEGYETEM Állam- és Jogtudományi Kar Szeged ÉVFOLYAMDOLGOZAT A h o n v é d e l mi k ö t e l e z e t t s é g a l k o t má n yjogi p r o b l é má i Konzulens: Dr. Tóth Károly Egyetemi Docens Részletesebben 1. oldal, összesen: 5 oldal
1. oldal, összesen: 5 oldal Ügyszám: IV/00788/2014 Első irat érkezett: 2014.04.14 Az ügy tárgya: a Kúria Kvk.I.37.441/2014/2. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (politikai reklámfilm közlésének Részletesebben Penta Unió Oktatási Centrum KÉPVISELET AZ ADÓZÁSBAN
Penta Unió Oktatási Centrum KÉPVISELET AZ ADÓZÁSBAN Készítette: Dr. Kenyeres Sándor Adóellenőrzés szak Budapest, 2008 Dr. Kenyeres Sándor: Képviselet az adózásban I Tartalomjegyzék Tartalomjegyzék... I Részletesebben A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2014. február 21.-i ülése 4. számú napirendi pontja
Minősített többség A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2014. február 21.-i ülése 4. számú napirendi pontja Javaslat a Tolna Megyei Önkormányzati Hivatal alapító okiratának módosítására Előadó: dr. Részletesebben ÜZLETI JOG I. 2013/14 2. előad. I. A jog fogalma. A jegyzetben: I. rész. Jogtani és államszervezeti alapok. A jog fogalma - Jogszabálytan. A.
ÜZLETI JOG I. 2013/14 2. előad adás A jog fogalma - Jogszabálytan 1 Áttekintés: A jegyzetben: I. rész. Jogtani és államszervezeti alapok A.) Jogtan B.) Államtan I. A jog fogalma II. Jogszabálytan 2 Áttekintés: Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. a Kormány részére. a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről
SZOCIÁLIS ÉS MUNKAÜGYI MINISZTÉRIUM Szám: 194/2009-SZMM E L Ő T E R J E S Z T É S a Kormány részére a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről Budapest, 2009. január 2 Vezetői összefoglaló Részletesebben Emberi jogok védelme a nemzetközi jog területén
Emberi jogok védelme a nemzetközi jog területén 2012. ősz dr. Lattmann Tamás ELTE ÁJK, Nemzetközi jogi tanszék Emberi jogok fajtái Karel Vasak: Human Rights: A Thirty-Year Struggle: the Sustained Efforts Részletesebben Budapesti Gazdasági Főiskola KÜLKERESKEDELMI FŐISKOLAI KAR GAZDASÁGDIPLOMÁCIA SZAK Nappali tagozat Európai Üzleti Tanulmányok szakirány
Budapesti Gazdasági Főiskola KÜLKERESKEDELMI FŐISKOLAI KAR GAZDASÁGDIPLOMÁCIA SZAK Nappali tagozat Európai Üzleti Tanulmányok szakirány REFORMTÖREKVÉSEK A MAGYAR KÖZIGAZGATÁSBAN AZ EURÓPAI UNIÓS FORRÁSOK Részletesebben Összehasonlító elemzés. A politikai pártok finanszírozása a visegrádi országokban és Észtországban
Összehasonlító elemzés A politikai pártok finanszírozása a visegrádi országokban és Észtországban Főbb megállapítások Az egyes országok jogi szabályozásának különbségei ellenére megállapítható, hogy valamennyi Részletesebben HÁTTÉRANYAG AZ ALAPTÖRVÉNY NEGYEDIK MÓDOSÍTÁSÁHOZ
HÁTTÉRANYAG AZ ALAPTÖRVÉNY NEGYEDIK MÓDOSÍTÁSÁHOZ I. ELŐZMÉNYEK 1. A módosítás indoka Az Országgyűlés 2013. március 11-én elfogadta az Alaptörvény negyedik módosítását (a továbbiakban: Módosítás). A Módosítást Részletesebben Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében
Dr. Szalma Mária Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében I. A Szerb Köztársaság Bíróságokról szóló törvénye 1 értelmében az ország legfelsőbb Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. a Kormány részére

matches: bíróság bíróság KÚRIA Kúria Bíróság Kúria KÚRIA Kúria Kúria KÚRIA Kúria Kúria KÚRIA Pf.2 Kúria


text:
Megbüntette az Amazont a francia bíróság - Jogászvilág
Kezdőlap » Megbüntette az Amazont a francia bíróság
A Párizsi Kereskedelmi Bíróság 4 millió eurós büntetést szabott ki az Amazon online kereskedelemmel foglalkozó amerikai cégre, mert tisztességtelen általános szerződési feltételeket alkalmazott a felületén értékesítő kereskedőkkel szemben, illetve kötelezte a céget, hogy 6 hónapon belül törölje az Ászfjéből a tisztességtelen rendelkezéseket. Amennyiben ezen kötelezettségének nem tesz eleget, úgy további 10.000 euró/nap büntetést köteles fizetni.
Az ügyet a Pénzügyminisztérium vitte a bíróságra, miután két évig vizsgálatot folytatott a cégnél. A Pénzügyminisztérium eredetileg 10 millió eurós bírságot indítványozott, de elégedett volt a bíróság döntésével.
A Pénzügyminisztérium szerint jogellenes volt azon szerződéses kikötés, amely kötelezte az oldalon értékesítőket, hogy rövidebb szállítási idővel dolgozzanak és azonnal fizessék vissza a sérült vagy le nem szállított termékek vételárát. Ha az értékesítők ezt nem fogadták el, akkor kizárták őket az oldalról. Ezenkívül az Amazon bármikor felfüggeszthette a kereskedő szerződését, például, ha rossz értékelést kapott és ezzel több kereskedőt is csődbe kényszerített.
A Pénzügyminisztérium Versenypolitikáért, Fogyasztóvédelemért és Csalások Megelőzéséért felelős osztályának vezetője így értékelte az ügyet: “Ez nagyon jó hír. Rekordbírság született a tisztességtelen Ászf-ek ügyének történetében. De a bírságnál is fontosabb, hogy az általunk jogszerűtlennek tartott szerződéses kikötések legtöbbjét a bíróság is ekként értékelte.” A Pénzügyminisztérium Csalás Elleni Osztálya szerint az Amazon a kereskedők hátrányára határozta meg az Ászf-jét.
Az Amazon nem értett egyet a bírósági döntéssel. Nyilatkozatukban úgy foglaltak állást, hogy: “A bíróság csak néhány rendelkezést semmisített meg, a vitatott szabályok legtöbbjét már módosítottuk. Továbbra is elkötelezettek vagyunk a kereskedő partnereink és vásárlóik számára a lehető legjobb szolgáltatás nyújtása érdekében.” “Évente több tízezer francia vállalkozás több millió euró értékben értékesít francia és európai vásárlónak számára a platformunkon keresztül.
Júliusban az EU is versenyfelügyeleti eljárást kezdeményezett a cég ellen, mert azt gyanítják, hogy a cég az oldalán értékesítő független kereskedőktől szerzett adatokat a versenytársai ellen használja fel. A vizsgálat egyelőre nem találta bűnösnek a céget, de ha megállapítják, hogy az Amazon megsértette a versenyjogi szabályokat több millió euróra is bírságolhatják.

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság