magyar 2007/4 tél Volume 13 Number 4 - PDF
magyar 2007/4 tél Volume 13 Number 4
Download "magyar 2007/4 tél Volume 13 Number 4"
1 magyar múzeumok 2007/4 tél HUNGARIAN MUSEUMS Volume 13 Number 4 winter2 125 éve született Kodály Zoltán Zoltán Kodály Born 125 Years Ago A Kodály testvérek (balról jobbra): Zoltán ( ), Pál ( ) és Emília ( ) The Kodály siblings (from left to right): Zoltán ( ), Pál ( ) and Emília ( ) Fotó Photo: Fink Sándor Bartók Béla és Kodály Zoltán, ismeretségük korai időszakában Béla Bartók and Zoltán Kodály, during the early period of their acquaintance Kodály Kalotaszegen, a körösfői templom orgonájánál (1912) Mögötte felesége, Gruber Emma és Bartók Béla Kodály in Kalotaszeg, by the organ of the church in Körösfő (1912) Behind him his wife, Emma Gruber and Béla Bartók Népdalgyűjtés közben. Az MTA Zenetudományi Intézet gyűjteményéből While collecting folk music. From the Music Institute of the Hungarian Academy of Sciences Gyöngyösbokrétások között Paulini Bélával, a Háry János szövegírójával Among girls of pearly bouquets with Béla Paulini, librettist of János Háry A Magyar Népzene Tára köteteit lapozva Leafing the volumes of the Collection of Hungarian Folk Music3 Kodály év Ez az esztendő Kodály Zoltán születésének 125. évfordulója jegyében telt el a magyar és a nemzetközi zenei élet területén. Azonban nemcsak a zenetudomány és zeneművészet ünnepelt, hanem a múzeumok is. Ugyanis Kodály Zoltán munkásságának jelentős része, hasonlóan Bartók Béláéhoz, a népzenekutatás révén szorosan kapcsolódott a múzeumi területhez, mindenekelőtt a Néprajzi Múzeumhoz. Kodály sokrétű, rendkívül gazdag életművében a zenepedagógia, az énekoktatás is kiemelkedő helyet kapott, ezért megemlékezéseink sorában a múzeumi, tudományos intézményi kapcsolódásokon túl a népzenekutatás és a zenei nevelés témakörének is fontosságot tulajdonítottunk. Továbbá közreadjuk a Kodályévforduló egyik jelentős zenei eseményéről szóló interjút. Ebben a számunkban kerül sor egy régóta tervezett áttekintésre az egyházművészeti gyűjteményekről, aminek szándéka a minél szélesebb, sokrétűbb kép megrajzolása lett volna. Azonban, ahogyan lenni szokott, csak a mindig vállalkozó kedvű kollégák ragadtak tollat, és küldték meg írásaikat. Ennek a blokknak megvalósulását Smohay András székesfehérvári művészettörténész muzeológusnak köszönöm, aki az elmúlt fél évben magára vállalta a témakör neves művelőinek megnyerését lapszámunk számára. A látványos képanyaggal rendelkező írások méltó módon kapcsolódnak az évfordulós tematikához. A megemlékezések sorát új rovat megindítása is bővíti ez alkalommal, a Múltidéző címszó alatt a hazai múzeumügy mindeddig kevésbé vagy egyáltalán nem ismert momentumainak, főként dokumentumainak közreadásával. Ebben a szándékunkban Éri István és Kecskeméti Tibor kollégák segítőkész közreműködésére folyamatosan számíthatunk. Végezetül búcsúzik a főszerkesztő, nyolc év után, elfogadva a Pulszky Társaság elnökségének felmentését; egyetértve azzal, hogy az eddig jobbára kézműves módon készült, meglehetősen statikus folyóirat helyett korszerű technikával előállított, mind formai, mind tartalmi szempontból modernebb, dinamikusabb, jóval szélesebb olvasótábort megcélzó és el is érő, hangsúlyozottan társasági folyóiratra van szükség. Szívből kívánom, hogy a jövő esztendőtől az ennek megfelelően megújult szerkesztőbizottság és az új főszerkesztő tevékenységének eredményeként megjelenő folyóiratunk ne csak a szakmabelieknek, hanem a múzeumok iránt érdeklődő mind szélesebb közönségnek is felkeltse az érdeklődését, és megérdemelt sikert arathasson! Selmeczi Kovács Attila magyar múzeumok 2007/4. tél MŰHELY Pávai István: Kodály Zoltán és a magyar múzeumok... 3 Bónis Ferenc: Pillantás az alkotóműhelybe. Kodály Zoltán Emlékmúzeum és Archívum Ittzés Mihály: A kecskeméti Kodály Intézetről Kodály Zoltán, a népzenekutató. Fotó- és dokumentumkiállítás a Hagyományok Házában Tari Lujza: Kodály Zoltán szerepe a hangszeres népzenekutatásban Szőnyi Erzsébet: Kodály Zoltán és a zenei nevelés Sebestyénné Farkas Ilona: Emlékezés Kodály Zoltánra K. Tóth László: Szárnyaló Pávaének. Beszélgetés Kiss Ferenccel, új művének ősbemutatójáról és utóéletéről SZÁMVETÉS H. Kolba Judit T. Németh Annamária Mózessy Gergely Smohay András: Az ország első egyházmegyei múzeuma Székesfehérváron H. Kolba Judit László Emőke Péter Tamás: A Győri Egyházmegyei Kincstár és Könyvtár Lakatos Adél Lakatos Andor: A Kalocsai Érseki Kincstár Kontsek Ildikó: A esztergomi Keresztény Múzeum Horváthné Simon Katalin: Magyarország első kőtára, a szombathelyi Sala Terrena Löffler Erzsébet: Új látnivalók az egri Érseki Gyűjteményi Központ állandó kiállításában Kovács Gergely: Félig kápolna, félig kiállítás. Mindszenty József a Szent István Bazilikában NEMZETKÖZI KAPCSOLATOK Kreutzer Andrea: Az Osztrák Nemzeti Könyvtár kiállításáról KIÁLLÍTÁSOK Smohay András: Szent Imre 1000 éve. A Székesfehérvári Egyházmegyei Múzeum millenniumi kiállítása Löffler Erzsébet: Kiállítás Szent Erzsébet tiszteletéről a sárospataki Rákóczi Múzeumban Tóth Csaba: Csipkerózsika-álomból ébredt életmű. Rombay István emlékkiállítása a Szombathelyi Képtárban Dóra László: Egy kismúzeum, az Erdős Renée Ház vizuális szemszögből MÚLTIDÉZŐ Éri István: Egy törvény születésének előzményeiről Megemlékezés dr. Szabó Nándorról (Kecskeméti Tibor) A Múzeumok és Műemlékek Országos Központjának kialakulása, ahogy egy munkatársa megélte (Szabó Nándor) IN MEMORIAM Visy Zsolt: Emlékbeszéd Szentléleky Tihamér hamvai fölött Kelevéz Ágnes: In memoriam Csaplár Ferenc KÖNYV- ÉS FOLYÓIRATSZEMLE Pató Ágnes: Újabb kiadvány a múzeumi közművelődésről Máté György: Föld és társadalom. Konferencia a Kiskun Múzeumban Basics Beatrix: Egy város keresi múltját. Dokumentumok Baja történetéből A PULSZKY TÁRSASÁG HÍREI E számunk szerzői4 2 A címlapon A Szmrecsányi Főoltár mestere: Három királyok imádása. Mária-oltár Felkáról, 1480 körül. Keresztény Múzeum, Esztergom On the Cover The master of the main altar in Szmrecsány: Adoration of the Kings. The Maryaltar from Felka, around Christian Museum, Esztergom Fotó Photo: Mudrák Attila A hátsó borítón Dorffmeister István 1784-ben készített freskóján az ókori Róma épületkompozíciója. Sala Terrena Terem, Szombathely On the Back Cover The fresco made by István Dorffmeister in 1784: the building-design of the Ancient Rome. Sala Terrena Hall, Szombathely Fotó Photo: Kovács Géza MAGYAR MÚZEUMOK A Pulszky Társaság Magyar Múzeumi Egyesület folyóirata Lapalapító: Éri István Megjelenik évente négyszer XIII. évfolyam 4. szám, tél Fõszerkesztõ: Selmeczi Kovács Attila Szerkesztõségi titkár: Gönczi Ambrus A szerkesztõség tagjai: Basics Beatrix, Cséve Anna, Holló Szilvia Andrea, Kriston Vízi József, Wollák Katalin A szerkesztõbizottság tagjai: Bertáné Varga Judit, Kócziánné Szentpéteri Erzsébet, Kovács Péter, Vándor László Fordítások: Gönczi Ambrus Szerkesztõség: 1087 Budapest, Könyves Kálmán körút 40. Telefon: /155, fax: Felelõs kiadó: Balázs György Nyomdai elõkészítés: Stúdió 12 Bt. Mûszaki szerkesztõ: Németh János Színes feldolgozás: Stúdió 12 Bt. Nyomdai munkálatok: Prospektkop Bt. Felelõs vezetõ: Racskó József Elõfizethetõ a kiadónál (levélcím: 1476 Bp Pf. 206.), illetve postautalványon, csekkel vagy átutalással az alábbi számlaszámon: K&H Bank Elõfizetési díj számonként: egyéni elõfizetõknek 800 Ft, közületeknek 1250 Ft. HUISSN Megjelenik a Nemzeti Kulturális Alap támogatásával HUNGARIAN MUSEUMS 2007/4 winter WORKSHOP István Pávai: Zoltán Kodály and Hungarian Museums... 3 Ferenc Bónis: A Look Into the Workshop. Zoltán Kodály Memorial Museum and Archives Mihály Ittzés: About the Kodály Institute in Kecskemét... 9 Zoltán Kodály, the Folk Music Researcher. Photo- and Document-Exhibition in the House of Traditions Lujza Tari: The Role of Zoltán Kodály in the Research of Instrumental Folk Music Erzsébet Szőnyi: Zoltán Kodály and Musical Education Ilona Farkas Sebestyén: Remembering Zoltán Kodály László K. Tóth: Soaring Peacock Song. Ferenc Kiss about the Premiere of his Latest Work and of its Afterlife RECONING Judit H. Kolba Annamária T. Németh Gergely Mózessy András Smohay: The First Diocesan Museum of Hungary in Székesfehérvár Judit H. Kolba Emőke László Tamás Péter: The Diocesan Treasury and Library in Győr Adél Lakatos Andor Lakatos: The Archiepiscopal Treasury of Kalocsa Ildikó Kontsek: The Christian Museum in Esztergom Katalin Simon Horváth: The Sala Terrena of Szombathely, the First Lapidarium of Hungary Erzsébet Löffler: New Acquisitions in the Permanent Exhibition of the Archiepiscopal Collection Centre in Eger Gergely Kovács: Partly Chapel, Partly an Exhibition. József Mindszenty at the Szent István Basilica INTERNATIONAL RELATIONS Andrea Kreutzer: About the Exhibition of the Austrian National Library EXHIBITIONS András Smohay: Thousand Years of St. Emerich. The Millennial Exhibiton of the Székesfehérvár Diocesan Museum Erzsébet Löffler: Exhibition on the Workship of St. Elisabeth of Hungary at the Rákóczi Museum in Sárospatak Csaba Tóth: The Work of a Lifetime Awakened. The Memorial Exhibition of István Rombay at the Szombathely Gallery László Dóra: A Small Museum, Renée Erdős House from a Visual Point of View REMINISCENCE István Éri: The Birth of an Act Commemorating dr. Nándor Szabó (Tibor Kecskeméti) The Forming of the National Centre of Museums and Monuments, as a Colleague Saw it (Nándor Szabó) IN MEMORIAM Zsolt Visy: In Memoriam Tihamér Szentléleky Ágnes Kelevéz: In Memoriam Ferenc Csaplár BOOK AND PERIODICAL REVIEW Ágnes Pató: The Latest Publication on Museum Public Education György Máté: Earth and Man. About the Conference-Publication of the Kiskun Museum Beatrix Basics: A Town in Search of its Past. Documents from the History of Baja NEWS OF THE PULSZKY SICIETY...62 Autors of This Iusse...645 3 Mûhely Kodály Zoltán és a magyar múzeumok Pávai István Kodály Zoltán életművére meghatározó hatással volt a népzene megismerése. Legfontosabb célként a népzenének a nemzeti kultúrába való beépítését tűzte ki. Ezen dolgozott évtizedekig zeneszerzőként, tudósként és pedagógusként egyaránt. Az igazi népzenével való ismerkedése a Néprajzi Múzeum fonogramgyűjteményében kezdődött. Érdemes hosszabban idéznünk idevonatkozó, nemcsak adatokat, hanem érzelmi hozzáállását is híven tükröző visszaemlékezéséből: A millennium idején két hétig Budapesten lehettem. Legnagyobb benyomásom a kiállítási falu volt. Egy sor ház, különböző vidékek viseletébe öltözött alakokkal, teljes felszereléssel. Jártam én azelőtt is falun, de a mi vidékünkön olyan gyönyörű népviselet, hímzés, fazekasáru nem volt látható. Örök kár, hogy nem hagyták meg azt a falut állandó kiállításnak. Alapja lehetett volna egy magyar Skansennek. Egyik házban egy fali tábla vonta magára figyelmemet. Fehér László balladája volt, vagy egy tucat különféle dallammal, gyűjtötte Vikár Béla. Ott olvastam ezt a nevet először. Akkor még a nagy zene tanulmánya és a zeneszerzés annyira elfoglalt, hogy csak mellékesen foglalkoztam népdalokkal. De úgy 6 7 év múlva, mikor disszertáció-témán kezdtem gondolkodni s a magyar népdalok minden megjelent gyűjteményét már átnéztem, eszembe jutott az a tábla, és fölkerestem Vikár Bélát 1903 őszén. Nem kellett messze mennem, mert a Csillag utcai Eötvös Kollégiummal szemközt lakott, ott volt a Néprajzi Múzeum is, a hengerekkel. Mikor jelentkeztem nála, mint kezdő diák, kinek munkájához szükséges megismerni az ő gyűjteményét, kissé bizalmatlanul fogadott. Azt hitte, új elméletet akarok gyártani a magyar zenéről, ami akkoriban divatozott. Megnyugtattam, nem elmélettel foglalkozom, zeneszerzőnek készülök, ehhez is, de tudományos céllal is, tüzetesen meg akarom ismerni a népdal élő formáját, mert amit kiadványokban találtam, nem elégít ki, s magam is gyűjteni szándékozom. Lassan fölengedett, eljött velem a múzeum kis udvari szobájába, ott voltak felraktározva a hengerei, s egy rossz kis zongora Kodály Zoltán és Lajtha László a Pátria-felvételek készítése idején Zoltán Kodály and László Lajta during period of the Pátria-recordings alig hogy elfért. Kérdem, minek a zongora?»hát Kereszty Istvánnak kell, ő dolgozik itt a hengerek lejegyzésén.«megmutatta a fonográf kezelését, majd magamra hagyott. Abban a kis sötét udvari szobában sok boldog órát töltöttem. Felváltva játszottam fonográfon a népdalokat és zongorán a hatásuk alatt készülő szerzeményeimet. [ ] Lejegyezni csak néhányat jegyeztem le magamnak. Kereszty bácsi, a Múzeumi Könyvtár őre volt megbízva a lejegyzéssel, hengerenként 1 korona díjért. Ez fejedelmi díjazás lett volna egy diáknak. De nem akarhattam Kereszty bácsi kenyerét elvenni. Mindnyájan szerettük, mert a Múzeumi Könyvtárban rendkívül előzékenyen járt kezünkre ottani kutatásainkban. Így hát lejegyzéssel nem foglalkoztam, bár Kereszty lejegyzései elég vázlatosak voltak. Helyettük ma Bartók lejegyzései vannak a múzeumban, akkor készültek, mikor a 20-as években a Néprajzi Múzeumba volt beosztva szolgálattételre, tanítás helyett. 1 Kodálynak egy följegyzéséből kiderül, hogy később is szeretett volna a múzeumban dolgozni, de a magyar népzene sokoldalú feltárásának munkáját mindenképpen meg akarta osztani Bartókkal, mégpedig úgy, hogy a Bartók által kevésbé preferált területeket fedje le. Félreállni, mindenütt helyet adni neki fogalmazta meg saját maga számára, egyaránt ismerve Bartók képességeit és érzékenységét. Mivel senki se vállalta a nyomtatott és kéziratos anyag átnézését, ezzel a munkával Kodály kezdett foglalkozni, s Bartóknak jutott a múzeumi fonográfos lejegyzőmunka. Bartók 1918 őszétől dolgozott a Néprajzi Múzeumban, s bár szerződése öt évre szólt, ban fölmentették. Ezzel kapcsolatban Kodály megjegyzi: Bátky. Nem akarta Bartókot, mert V. fizetési osztályú nem lehet egy VI. [fizetési osztályban levő] igazgató alárendeltje ban került közreadásra az Ethnographiában Az új egyetemes népdalgyűjtemény tervezete, amely a magyar népzenegyűjtések kritikai összkiadását szorgalmazta. A publikáció szövegét Kodály fogalmazta, Bartók és Kodály együttes aláírásával jelent meg. Az összkiadásba saját gyűjtéseik mellett a korábban rögzített múzeumi népzenei anyag bevonását is szükségesnek tartották: a Magyar Nemzeti Múzeum néprajzi osztálya szíves beleegyezésével Vikár Béla fonográfon fölvett, mintegy 1500 dallamával gazdagíthatjuk a gyűjteményt, amely így összesen öt-hatezerre szaporodna. Ez a szám bizonyos relatív teljességet jelent, mert alig van fontosabb vidéke az országnak, mely néhány dallammal ne szerepelne. 36 4 Az első világháború idején gróf Teleki Pál, a Magyar Keleti Kultur Központ alelnöke kezdeményezett átfogó néprajzi gyűjtőmunkát az orosz hadifoglyok körében, akik között számos török, tatár, finnugor és egyéb nem szláv etnikumú egyén is volt. Teleki javaslatát a Magyar Nemzeti Múzeum igazgatósága számára Seemayer Vilibald, a Néprajzi Osztály igazgatója véleményezte. A környezetükből kiragadt hadifoglyok körében végzendő gyűjtésekkel kapcsolatos fenntartásainak ecsetelése mellett a körükben végzendő zenei gyűjtéseket sikerrel kecsegtetőknek ítélte, ha erre az akkor legmegfelelőbb szakembereket kérik fel: Vikár Béla örökét az utolsó 4 5 év alatt nem kisebb emberek, mint hazánk egyik büszkesége, a népzene legmagasabb, legrejtettebb, legfinomabb rétegeiben a geni intuitiójával otthonos zeneköltő, zeneakadémiai tanár, Bartók Béla és congeniális társa Kodály Zoltán vették át. Ha kettőjüket, folkloristikus közbejöttével, a magyar kultuszkormány anyagilag kellőképp segíti, úgy gyűjtésük (tudom anyagi előnyökről való teljes lemondással azonnal reáállanak) Nemzeti Múzeumunk néprajzi és folkloristikai (valamikor volt bizonyossággal egymásba olvad) osztályainak örök érdeme és büszkesége lesz. Sajnálhatjuk, hogy ez a terv nem valósult meg, hiszen amellett, hogy a legjobb szakemberek végezték volna a munkát, a szándék az volt, hogy a felvételeket gramofonlemezekre rögzítsék, ami igen nagy előrelépést jelentett volna az érthetőség, lejegyezhetőség tekintetében. 4 Megvalósult viszont a háromhetes nagyszalontai gyűjtés, amelyre Sebestyén Gyula kérte fel Kodályt, s amelynek eredménye a későbbi zenei falumonográfiák előképének tekinthető. Sebestyén a Magyar Nemzeti Múzeum Néprajzi Osztályához fordult ez ügyben technikai támogatásért. Kérelmére Kemény György segédőr válaszolt szeptember 18-i keltezésű levelében: Hivatkozással f. hó 27.-én kelt nagybecsű levelére, Osztályigazgató úr megbízásából szerencsém van értesíteni, hogy az Aranykötet számára felveendő dalok megrögzítésében szükséges fonogramm hengereket a Néprajzi Osztály készségesen rendelkezésére bocsátja nagyságodnak, ill. Kodály tanár Ferenczi Márton (Zsuki), széki prímás a Pátria-felvételek stúdiójában Márton Ferenczi (Zsuki), violin player from Szék in the studio of Pátria-recordings Lejegyzés a Webster dróttekercses magnetofon segítségével. Sebestyénné Farkas Ilona gyűjteményéből Documenting with the help of a Webster wire roll tape recorder. From the collection of Ilona Sebestyénné Farkas úrnak a 2 géppel együtt, azzal a fenntartással azonban, hogy a hengerek osztályunk tulajdonai maradnak s Kodály professzor úr azokat az anyag feldolgozása után rendelkezésünkre bocsátja. 5 A gyűjtés mintegy 450 dallamot eredményezett, amelyek közül Kodály 1924-es közlése szerint mintegy 100 fonogrammokban is megvan, 76 hengeren; a Folklore Fellows magyar osztálya a hengereket letétképp a Magyar Nemzeti Múzeum néprajzi tárában, a kottákat pedig a könyvtárban helyezte el. 6 Kodály, akárcsak Bartók, kezdetben a Vikár esetében már kipróbált támogatási módszerrel végezte a fonográfos népdalgyűjtést: a múzeum ellátott fonográf-hengerekkel. Ennek fejében persze a munkát a múzeum rendelkezésére kellett bocsátanunk. Később függetlenítettem magam a múzeumtól és a magam pénzén vettem meg a hengereket. 7 Erre a megoldásra a múzeumi támogatás nehézkessége miatt kényszerült. Bartók 1936-ban készített a Szellemi Együttműködés Magyar Nemzeti Bizottsága számára egy jelentést a magyarországi népzenekutatás eredményeiről. Eszerint akkor 101 Kodály-gyűjtést tartalmazó henger és 447 helyszíni (hangfelvétellel nem rendelkező) Kodály-dallamlejegyzés volt a Néprajzi Múzeum gyűjteményében. Ezeken kívül kb. 400 henger és kb helyszíni lejegyzés volt található ekkor Kodály saját magángyűjteményében. 8 Kodály, Bartókkal és Lajthával együtt kulcsszerepet játszott a magyar népzenei gramofonfelvételek, az ún. Pátria-sorozat létrejöttében is, amelyek 1937-től készültek a Néprajzi Múzeum és a Magyar Rádió közreműködésével. Ezek az eredeti előadás minden sajátosságával szemléltetik a népdalt, mert nem tanult művészek, hanem a nép fiai éneke után készültek méltatja jelentőségüket Kodály. 9 Kodálynak köszönhetően született meg a Néprajzi Múzeum egyik becses gyűjteményi egysége, Lajtha László széki gyűjtése is a Pátria-felvételek keretében. Lajtha így emlékezik erről: 1940-ben történt. Erdélyi gyűjtőútra indultam. Sokfelé kellett volna mennem, hiszen 22 esztendő sok elmulasztott feladata várt reánk. Hosszas válogatás és latolgatás után két tervet tartottam meg. Az egyik szerint Szolnok-Doboka megye Szék községébe szerettem volna menni, hiszen ezideig a szol-7 MÛHELY nokdobokai népzenéről semmi érdemlegeset nem tudtunk. A másik tervem az volt, hogy Kalotaszegbe utazom, ahonnan sok és szép hangszeres muzsikának ismertük a dallamát, de csak most, újabban nyílt módunk arra, hogy ne csak a prímás, hanem az egész banda együttes játékát is felvehessük. Mindkét gondolat egyformán kedves volt nekem. Néhány hónappal indulásom előtt elmondottam terveimet Kodály Zoltánnak s azt is, hogy alig tudok választani közülük. Kodály habozás nélkül válaszolt s elmondotta, hogy nemrégiben széki hímzéseket látott. Ahol ilyen szép és sajátos hímzések élnek még ma is, kell ott mondotta valami érdekes muzsikának is lennie. Lelkesen beszélt s erősen biztatott a széki útra. Így történt, hogy a vele való beszélgetés után azonnal írtam a szolnokdobokai barátaimnak, akik már régebben vártak hogy szűkebb pátriájukba indulok. 10 Kodály a széki anyag feldolgozásában is segítségére volt Lajthának ben levelet írt kolozsvári tanítványának, Jagamas Jánosnak, arra kérve őt, hogy a helyszínen, Széken tisztázzon olyan hangszertechnikai kérdéseket, amelyek Lajtha gyűjtése alkalmával homályban maradtak. 11 A Magyar Népzene Tára szerkesztésére Kodály vezetésével 1949-ben létrehozott kutatói gárda 1953-ban alakult át az MTA Népzenekutató Csoportjává. A népzenei összkiadás megkezdése óta a Néprajzi Múzeum Népzenei Osztályának éves munkabeszámolóiban állandóan szerepelt ennek a munkának a rendszeres támogatása a Néprajzi Múzeum Népzenei Osztálya által. 12 Ezen az osztályon akkoriban több Kodály-tanítvány dolgozott (pl. Vargyas Lajos, Sárosi Bálint, Tóth Margit), némelyikük az ő ajánlásával került oda augusztus 18-i keltezéssel kézírásos ajánlást írt egyik tanítványa részére: Avasi Béla hallgatóm a Zen[eművészeti]. Főisk[ola]. népzenei előadásain, már ma is széleskörű népzenei tájékozottsággal bír, a múzeumban végzendő tudományos munkára kiválóan alkalmas. Avasi Bélát ezen ajánlása alapján Lajtha László javaslatára január 1-jétől a Néprajzi Múzeum Népzenei Osztályára felvették. Számos további adat idézhető Kodály és a múzeumok sokrétű kapcsolatáról október 29-én Debrecenből feleségéhez írt pár soros képeslapon beszámol arról, hogy aznap mindössze 6 órát töltött a városban, s fontosnak tartotta megjegyezni, hogy Néprajzi múzeum is van itt. 13 A vidéki múzeumok közül több másikkal is kapcsolatban állt, sőt tárgyi gyűjteményeik zenei vonatkozású részeiről is tájékozódott. A népi hangszeres zenéről szóló összefoglalójában írja: Kecske-, vagy kosfejű dudák mellett egyes alföldi múzeumok (Szentes, Szeged) menyecske-, sőt bajuszos férfifejű dudákat is őriznek. Származásukról nincs adat. Mi ilyet magyar, szlovák vagy román dudás kezében nem lát- Tyúkozás, Istensegíts (Bukovina), Kodály Zoltán felvétele. A Kodály Archívum gyűjteményéből Tyúkozás, Istensegíts (Bukovina), Photo by Zoltán Kodály. From the collection of the Kodály Archive 5 tunk. Még tisztázandó kérdés: magyar vagy más eredetű. Ugyanott a hangszeregyüttesek összetételét dokumentáló ikonográfiai adatok felsorolásánál említi hegedű-klarinét-cimbalom-kisbőgő együttesre példaként Czanzi Ágost Elek Szüreti ünnepély Vác vidékén című festményét (1859) a Szépművészeti Múzeum kollekciójából. A tekerőlant készítésére és még élő használatára vonatkozóan a Csongrád Vármegyei Múzeum igazgatójától, Csallány Gábortól kapott értékes adatokat. 14 Természetesen számos idevágó adalékot talált a Néprajzi Múzeum hangszergyűjteményében is, s a szegedi, szentesi, debreceni múzeumok mellett innen került ki a tanulmányát illusztráló fotóanyag egy része. Számos levelét, köztük több kézírásosat fővárosi, vidéki és határon túli múzeumok őrzik: Petőfi Irodalmi Múzeum (Budapest), Palóc Múzeum (Balassagyarmat), Munkácsy Mihály Múzeum (Békéscsaba), Herman Ottó Múzeum (Miskolc), Arany János Múzeum (Nagykőrös), Móra Ferenc Múzeum (Szeged), Szlovák Nemzeti Múzeum Zenei Osztálya (Pozsony), Schneider-Trnavsky-hagyaték (Nagyszombati Múzeum). 15 Ötfokú hangsor a magyar népzenében című korszakos jelentőségű tanulmányát bővített és javított formában a Székely Nemzeti Múzeum ötvenéves jubileumára kiadott Emlékkönyvben jelentette meg 1929-ben. A balassagyarmati múzeum igazgatóságát az alábbi sorokkal kereste föl szeptember 16- án: A Magyar Népzene Tára II. kötete rövidesen megjelenik, a népszokások énekeit tartalmazva (Villő, Sardó, Talalaj, Kisze, Lucázás, Betlehemezés, Köszöntők, Újév, Regölés, Háromkirályok, Balázsolás, Gergelyjárás, Húshagyó, Farsang, Szentiván-nap stb-stb.). Amennyiben a felsoroltak közül valamelyik énekes szokáshoz van megfelelő szép fényképe (9x12 cm. lehetőleg), szíveskedjék megtekintésre megküldeni a szerkesztőség fenti címére. Több hasonló tartalmú levelet más vidéki múzeumoknak is küldött. 16 A fonográfhengerek hosszú távú megőrzésével és korszerű konzerválásával kapcsolatos muzeológiai szemléletének fontos dokumentuma az a levele, amelyet március 12-i keltezéssel küldött Bartók Péternek New Yorkba. Ebben írja többek között: Az Edison-hengereket lakklemezre Soundcraft, Pyral írjuk át, hogy a viaszhengerek további kopását elkerüljük. E célból szükségünk volna egy olyan pick-upre, amely az elektromos átírást lehetővé tenné. Úgy tudjuk, hogy ilyen vertikális tű-mozgású pick-up kapható Amerikában. Ha csak együtt kapható a készülék a meghajtó-szerkezettel és nem nagyon drága, úgy is megfelelő lenne. Az nem okoz zavart, ha csak a lejátszó fejet kapjuk meg. Persze, a pick-up-höz különféle vastagságú zafír-tű is kellene, mert a 60 év előtti gépeken is a vágótű más-más vastagságú volt. Remélhető, hogy kapható könynyen cserélhető lejátszó zafírvég, de ha csak egyféle van, az is megfelelő lesz. Egyben köszönettel fogadnánk, ha tájékoztatna arról is, milyen korrekciós eljárásokat alkalmaznak az átjátszásoknál, valamint van-e valamilyen újabb elv a hengerek tárolásával és konzerválásával kapcsolatban. 17 A múzeumok közszolgálati szerepét hangsúlyozza a magángyűjteményekkel szemben, nemcsak a népzenei felvételek vonatkozá-8 6 sában, hanem az írott zenetörténeti emlékek tekintetében is: A magyar zene emlékeiért tűvé tenni mindent! [ ] Minden ember nagy szolgálatot tehet a nemzet művelődésügyének, ha a maga környezetében egy kis figyelmet szentel [ilyesminek is]. Padláson, ládákba hányt, régi írások közt nem sejtett kincsek lappanghatnak. [ ] Még nyomtatványokra is áll. Régi, ritka kiadások, amelyek közkönyvtárainkban nincsenek meg, falusi emberek kezén vannak. Legalkalmasabb gyűjtő: [a] Nemzeti Múzeum. Aki nincs olyan viszonyok közt, hogy ajándékozhatja, ajánlja fel megvételre. Ha Múzeum nem tudja megvenni: letétbe helyezhető ott a tulajdonjog fenntartásával. Mégis biztosabb helyen van: és értékesíthető bármikor. 18 Kodály a népdalban nemcsak a múltat, hanem a jövőt is látta, s ezért a múlt emlékeit konzerváló múzeumi eszme jegyében végzett feltétlenül szükséges gyűjtési és archiválási munkát nem látta elégségesnek nemzeti kulturális programja megvalósításához: Nem az a fontos, hogy gramofonlemezre felvéve, múzeumok polcain porladjanak a dalok. Hanem, hogy minél több magyar a helyszínen, élőszóval hallja, csak így kap maradandó benyomást. 19 Számos írásából kitűnik, hogy a zeneszerző, a tudós és a népművelő Kodály nem választható szét, Buşitia, Bartók és Kodály (Biharfüred, 1918). Kodály Zoltánné felvétele Buşitia, Bartók and Kodály (Biharfüred, 1918). Photo by Mrs. Kodály bármelyik minőségével a másik kettőt erősíti. Talán ez a kodályi személyiség legfőbb sajátossága, amint ez jellemző módon kiviláglik egyik 1929-ben közzétett megfogalmazásában: Mit akarok a régi székely dalokkal? Ezt kérdik még ma is egyre-másra. Még mindig vannak, akiknek a szívében kőre hullott a mag, akiknek ezek a dalok nem mondanak semmit, legfeljebb kuriózumnak, múzeumba valónak nézik. Múzeum! ellenségei oda szeretnék már zárni az egész magyarságot, hogy majd üveg alatt mutogassák. (Idegenforgalom!) Jól is illene oda festői népviselet mellé, gramofonlemezeken eredeti székely dalok... De hiába. A magyarság még él, nagyon is él, és egyelőre nem akar múzeumi tárgy lenni. A székely dal is él, egy pillanatra sem hallgatott még el. Most éppen erősödik a hangja, mint friss tavaszi szellő fúj bele a magyar zeneélet csukott szobájába. Majd elválik, ki jár jobban: aki elébe tárja keblét, vagy aki fázva húzódik köpenyébe. Jegyzetek 1 Kodály Zoltán: Emlékezés Vikár Bélára [1959]. In: Visszatekintés II. Sajtó alá rendezte és bibliográfiai jegyzetekkel ellátta Bónis Ferenc. Budapest, Kodály második feleségével, Péczeli Saroltával egy csomádi parasztlakodalomban, 1966 novemberében Kodály with his second wife, Sarolta Péczeli, in a peasants wedding in Csomád, November Kodály Zoltán hátrahagyott írásai I. Válogatta, szerkesztette, sajtó alá rendezte Vargyas Lajos. Budapest, Kodály Zoltán: Az új egyetemes népdalgyűjtemény tervezete [1913]. In: Visszatekintés II NMI [=Néprajzi Múzeum Irattára] 251/ NMI 267/ Kodály Zoltán: Nagyszalontai gyűjtés [1924]. In: Visszatekintés II Kodály Zoltán: Utam a zenéhez. Öt beszélgetés Lutz Besch-sel [ ]. In: Visszatekintés III. Közreadja Bónis Ferenc. Budapest, május 11-i keltezésű NGy [= Néprajzi Múzeum Népzenei Gyűjteménye] irat. 9 Kodály Zoltán: A magyar népzene [ ]. In: Visszatekintés III Lajtha László: Újra megtalált magyar népdaltípus. In: Emlékkönyv Kodály Zoltán hatvanadik születésnapjára. Szerk. Gunda Béla. Budapest Kodály Zoltán levelei. Szerk. Legány Dezső. Budapest NGy 23/1949; Rajeczky Benjamin: Új népzenekutató munka. Ethnographia Vikár László: Kodály Zoltán, a Magyar Tudományos Akadémia Népzenekutató Csoportjának igazgatója. In: Kodály emlékkönyv Magyar Zenetörténeti Tanulmányok. Szerkesztette Bónis Ferenc. Budapest, Kodály Zoltán levelei Kodály Zoltán: A magyar népzene [ ]. In: Visszatekintés III , Kodály Zoltán levelei Kodály Zoltán levelei Kodály Zoltán levelei Kodály Zoltán hátrahagyott írásai II. Budapest. Szerk. Vagyas Lajos. Budapest, Kodály Zoltán hátrahagyott írásai I. 32. Zoltán Kodály and Hungarian Museums Folk music had an overwhelming impact on Zoltán Kodály s oeuvre. During his career his most important aim became the integration of Hungarian folk music into the national culture. This was the goal he wanted to reach as a composer, as a scholar and as an educator as well. Kodály was always positive when evaluating the rule and place of museums in preserving Hungarian traditional music. The author of the article gives an outline of Kodály s connections to the museums and provides the reader with several examples of his estimation of museums.9 MÛHELY Pillantás az alkotóműhelybe Kodály Zoltán Emlékmúzeum és Archívum 7 Bónis Ferenc 1990 tavaszán a magyar zenetörténet egyik legfontosabb alkotóműhelye nyílt meg a hazai s a külföldi látogató előtt az egyetlen e fő műhelyek között, mely lényegében úgy maradt fenn, ahogy halhatatlan lakója elhagyta. Kodály Zoltán 1924 októberétől haláláig, 1967 márciusáig lakott a ma nevét viselő Köröndön. A tér is, melyre ablakai néznek, az út is, melyen a körcikk alakú ház bejárata van, megőrzött egyet s mást a Magyarországon átcsapó történelmi hullámokból. Az út, amikor Kodályék odaköltöztek, Andrássy Gyulának, az 1867-es alkotmányos kormány elnökének nevét viselte ben Sztálin út lett, 1956-ban A magyar ifjúság útja, 1957-ben a Népköztársaság útja. A teret a második világháború alatt Hitler térnek hívták. Utóbb visszakapta eredeti nevét; 1971 óta Kodály-köröndnek nevezik. Miniatűr magyar történelem az utcatáblák tükrében. A lakás négy utcai szobából állt, a hozzájuk tartozó mellékhelyiségekkel. Berendezése inkább célszerű volt, mint fényűző; egyénivé, varázslatossá lakóinak ízlése tette. Népi kerámiák és kézimunkák díszítették: a népdalgyűjtő utak megannyi emléke. Másfelől a hosszú művészpálya emlékei: szobrok, babérkoszorúk, egy-egy jeles Kodály Zoltán, Yehudi Menuhin és Kodályné Emma asszony, 1958 Zoltán Kodály, Yehudi Menuhin and Mrs. Emma Kodály, 1958 Kodály Zoltán otthoni íróasztalánál fonográffal, 1940-es évek Zoltán Kodály at his home desk with a phonograph, 1940s külföldi bemutató műsora, a legközelebbi családtagok és pályatársak képe. Az ebédlő akárcsak a mai múzeumlátogató: ide léptek be annak idején Kodályék látogatói is puritán, egyszerű bútorzatával lepi meg az érdeklődőt. Hozzá kell képzelnie a házigazdák szellemi sugárzását, ami otthonná, alkotóműhellyé, a biztonság szigetévé tette e szobasort, a nehéz időkben is. A délidőben érkező kedves vendég számára mindig került még egy teríték az asztalra, az öt óra tájban érkezőt fodormenta tea és sütemény várta. A kevésbé meghitt látogatókat is itt, a viaszosvászonnal letakart ebédlőasztal mellett fogadta Kodály. Míg első felesége, Emma asszony élt: munkatárs-10 8 női élén itt foglalkozott az újságkivágatok és az életpálya más dokumentumainak csoportosításával. Emma asszony halála után Kodály második felesége, Péczely Sarolta az ő szellemében folytatta a munkát. Az így létrejött gyűjtemény vetette meg az alapját az immár tudományos elvek szerint működő Kodály Archívumnak, és az utóbb hozzá csatlakozó, a kecskeméti Kodály Zoltán Zenepedagógiai Intézet segítségével életre hívott Kodály Emlékmúzeumnak. A kedvesebb vendégeket, a próbára érkező muzsikusokat egy szobával beljebb tessékelték: a Munkácsy ecsetjére méltó, XIX. századi szellemet árasztó szalonba. Ebben Kodály dolgozószobája és íróasztala. Eősze László gyűjteményéből The study and desk of Kodály. From the collection of László Eősze két eredeti Bösendorfer-zongora uralkodott. Az ajtó fölött Beethoven maszkja tekintett a látogatóra, a kályha körül Petri Lajos különböző korszakokban készült szoborportréi együtt éltek nagyon is eleven, soha nem szoborszerű modelljükkel. Palló Imre, Basilides Mária, Set Svanholm, Ferencsik János, Török Erzsi próbált itt, az ifjú Vásáry Tamás és a csodagyermek Perényi Miklós is játszhatott itt Kodály-műveket Kodálynak. A vendégek közül, akik az utolsó években e szobában megfordultak, Yehudi Menuhin, Aram Hacsaturján, Szigeti József, Pablo Casals, Leopold Stokowski emlékét őrzik fényképfelvételek. A legbelső szoba volt, faragott íróasztalával és a két falat beborító könyvtárral, a tulajdonképpeni alkotóműhely. A zenetörténet, néprajz, irodalomtörténet, magyarságtudomány alapirodalma mellett a szépirodalom és költészet válogatott remekei sorakoztak itt magyar, német, francia, angol, olasz, latin és görög nyelven. A szekrény tetején ott árválkodott Kodály ifjúkori csellója, melyen egy repeszdarab ejtette seb emlékeztetett a második világháborúra, itt-ott néhány népi hangszer és hangfelvevő masina idézte a népdalkutató múltját és jelenét. A könyvespolccal szemben található Kodály különleges íróasztala, melyet Körösfőn, Erdélyben készíttetett Péntek János asztalosmesterrel. A faragott asztal párdarabja egykor Bartók Béla tulajdonában volt. Az ebédlőből balra nyíló szoba az egykori hálószoba ad helyet a múzeum időszakos kiállításainak. Az első kiállítás a zeneszerzői műhelybe enged gazdag betekintést, legnagyobbrészt a Kodály Archívum anyagát vonultatva fel. Válogatott dokumentumok tükrében mutatja meg a felkészülés éveit, egy-egy korszak legfőbb műfajait, egy-egy műfaj kiemelkedő alkotásait. Olykor: egy-egy mű születésének folyamatát, az embrionális kezdetektől. Azt is, hogy miképp segítette a népdalkutató a zeneszerzőt meg azt is, hogy miképp irányította a zeneszerző önnön alkotófantáziáját az Éneklő Magyarország megteremtése felé. Ismert, népszerű remekművek kéziratával éppúgy találkozhat a szemlélő, mint soha nem hallott kompzíciókéval, az első művekkel éppúgy, mint a végsőkkel, sebtében papírra vetett, lázas ötlettel csakúgy, mint hosszan érlelt művek végső tisztázatával. Egyszóval sok mindennel, ami egy alkotóműhelyben létrejön és kikerül onnan, vagy visszatartott kísérlet marad. A terem közepén helyezték el azt a gramofont, mellyel a gyűjtőutakon a népdalokat rögzítette, mellette található fényképezőgépe is. Kodály Archívumról szóltunk az imént: ez önálló intézmény, de testvére a múzeumnak, vele egy fedél alatt működik. Elsődleges feladata a Kodály-dokumentumok (kéziratok, nyomtatványok, képi ábrázolások, hangfelvételek és mozgóképek) szakszerű őrzése, gyűjtése, jegyzékbe foglalása. További célja a Kodály-kutatások előmozdítása, nyilvánossághoz segítése. Szellemi irányítását Kodály Zoltánné Péczely Sarolta vállalta magára. A múzeum első időszakos kiállításának anyaga legnagyobbrészt az Archívum állományából került ki, ezzel is felhíva a kutatás, a közvélemény figyelmét erre az újonnan alapított intézményre. A lakás alatt, a pincében kialakítottak egy koncerttermet, melyet különböző összejövetelek, konferenciák alkalmával használnak.11 MÛHELY 9 Kodály otthonában feleségével, Péczeli Saroltával Kodály at home with his wife, Sarolta Péczeli Fotó Photo: Kertész Gyula Képek a Kodály Archívum gyűjteményéből Photos from the collection of the Kodály Archive Visszanézni megtett útra, akár hegyek közt, akár az életben, nem szerettem soha. Mindig csak arra néztem, ami előttem volt írta Kodály, összegyűjtött írásainak, a Visszatekintésnek előszavában. S ha most mi, e kiállításon, látszólag a megtett útra nézünk vissza, Kodály példájából mégis előttünk álló küzdelemhez merítünk erőt. Küzdelemhez a műveltségben és emberségben megújult Magyarországért. Azért, hogy tisztán énekelhessük egy szólamát annak a Kodály megálmodta kozmikus karműnek, melynek jeligéje: Örvendjen az egész világ! A Look Into the Workshop Zoltán Kodály Memorial Museum and Archives In the spring of 1990 one of the most important artistic workshops of Hungarian music opened up for visitors in a state which was left almost intact after it was abandoned by the artist. Zoltán Kodály lived in the flat between October, 1924 and his death in March, The flat was filled with the memories of the several trips to the Hungarian villages where he had collected folk music and songs and also the memories of his career as a composer and teacher. The Kodály Archives were founded by his widow, who enthusiastically and thoroughly collected everything that was connected with the Master. The foundation of the Kodály Memorial Museum was motivated by the existence of the archives and also by the initiatives of the Kodály Institute of Musical Education in Kecskemét. In the flat many interesting objects and relics are displayed from the period, when the composer lived and worked here and also welcomed a lot of famous visitors; besides there is a room, where temporary exhibitions are arranged. A kecskeméti Kodály Intézetről Ittzés Mihály Egy városban, amilyen Kecskemét is, ahol kevés a városképet meghatározó igazán régi (értsd több száz éves) épület, különösen becsben kell tartani a keveset, ami megmaradt. A hírös városban ezek közé tartozik a Kerényi József tervei alapján megújított-visszaalakított hajdani ferences kolostor, a Kodály Intézet otthona (Kecskemét, Kéttemplom köz 1.). Az újjávarázsolt épület avatása, a Kodály Intézet megnyitása 1975 szeptemberében nemcsak a két éves restaurálási munka lezárását, hanem jóval régebb óta dédelgetett időközben persze sok változáson átment terv (sőt tervek) megvalósulását jelentette. A XVIII. század első felében, több lépcsőben felépített hajdani rendház a város szívében mindenképpen ideális helynek kínálkozott a Kodály Zoltánné és a város vezetőinek megbeszélésein körvonalazódó leendő intézmény számára. A magyar zenei nevelés iránti nemzetközi érdeklődést is figyelembe véve, végül 1973-ban miniszteri rendelettel alapították meg a magyar és kiemelten a külföldi zenetanárok továbbképzését végző Kodály Zoltán Zenepedagógiai Intézetet, mely 2005 óta a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem intézménye. Az oktatási programokban kezdettől fogva érvényesül a megőrzés átadás megújítás elve. Ezúttal azonban a megőrzésnek és bemutatásnak más formáiról szólunk. A Kodály útmutatása nyomán, sokak odaadó munkája alapján kialakult magyar ének-zenetanítási módszerek és a történeti előzmények, majd a nemzetközi adaptációk anyagai szakkönyvek, tankönyvek, kották, kéziratok, hangzó és képi dokumentumok, amelyeket az intézmény Zenepedagógiai Archívuma őriz, közvetlenül is szolgálják az oktatást, de a kutatóknak is hozzáférhetők. Gazdag, sok szempontból muzeálisnak tekinthető anyag gyűlt, s gyűlik itt. Többnyire ajándékozás útján ide került különgyűjtemények teszik még zenetörténeti szempontból is figyelemre méltóvá az állományt. Neves művészek és zenepedagógusok adományai, hagyatékai, s természetesen az intézet működésével összefüggő dokumentumok állnak az érdeklődők rendelkezésére. Csak néhány12 10 legértékesebbet emelünk ki: Nádasdy Kálmán, az Operaház egykori igazgatója; Andor Ilona, a neves kórusvezető, zenepedagógus; Vásárhelyi Zoltán, a Zeneművészeti Főiskola tanára, Kodály és Bartók kórusművek legendás kecskeméti bemutató karnagya; Nemesszeghyné Szentkirályi Márta, az első ének-zenei iskola, a kecskeméti Kodály iskola alapító igazgatója, és mások gyűjteményei a hazai zenei élet és zenepedagógia dokumentumait őrzik. Külföldről is gazdagodott az állomány: Fasang János, Németországban élő fagott-művész muzeális kottagyűjteményét adományozta a Kodály Intézetnek; Jean Sinor, neves amerikai zenepedagógus, a Nemzetközi Kodály Társaság néhai elnökének hagyatéka is bővíti a kutatói kínálatot. Folyosórészlet Corridor-detail A nagyterem The assembly hall A Kodály Intézet főbejárata The entrance of the Kodály Institue A nagyközönség elé természetesen csak kiadványokban, illetve kiállításokon kerül mindennek töredéke. Amellett, hogy a fehér falaival, boltíves kerengőjével, hatalmas hársfával ékes belső udvarával maga az építészeti objektum is sok látogatót vonz, az Intézet vezetői kezdettől fontosnak tartották, hogy Kodály Zoltán életét és munkásságát, kecskeméti kötődéseit bemutató kiállításokkal, illetve alkalmi tárlatokkal járuljanak hozzá a város kulturális életéhez, tegyék érdekessé és élményszerűvé az Intézetbe igyekvők vagy a csak betévedők számára a látogatást. Számos értékes műalkotás díszíti az épület látogatható tereit is. A bejáratnál és a kiállítási folyosón egy-egy Kodály-portré ékeskedik: Borsos Miklós szobra, illetve Varga Győző méltán sokszor idézett grafikája. E folyosószakaszt Fürtös Ilonának a zsoltáros Dávid királyt és a Psalmus Hungaricust mesélős stílusban megidéző textilképe zárja le. Kodály Zoltánné szívessége folytán ugyancsak figyelemre méltó eredeti dokumentumot rejt az egyik fali tárló: a Kodály Zoltán kecskeméti díszpolgárságát tudató oklevél művészi értékű munka. A kerengő további részei az oktatás miatt sajnos csak alkalmilag látogathatók, nyilvános hangversenyek vagy a Kodály Fesztiválhoz kapcsolódó kiállítások alkalmával. Állandó dekorációként az 1982-ben, a Kodály centenárium alkalmából készült grafikai munkák, illetve Kass Jánosnak a Psalmus Hungaricushoz készült szuggesztív illusztrációi láthatók. About the Kodály Institute in Kecskemét In the town of Kecskemét only a few buildings are to be found which have significant effect on the townscape. The home of the Kodály Institute is one of them (1. Kéttemplom köz, Kecskemét). The former monastic quarters, built in the early 18 th century, is in the centre of the town, thus it proved ideal to become the home of the Zoltán Kodály Institute of Music Education. The Institute was established in 1973; since 2005 it is an affiliated institution of the Ferenc Liszt Academy of Music.13 MÛHELY Kodály Zoltán, a népzenekutató Fotó- és dokumentumkiállítás a Hagyományok Házában 11 A Hagyományok Háza Folklórdokumentációs Központja fotó- és dokumentumkiállítással emlékezett a 125 éve született Kodály Zoltánra. Kodály Zoltán a XX. századi magyar kultúra meghatározó és sokoldalú személyisége. Pontosan ez a sokoldalúság, a pedagógus és zeneszerző Kodály nemzetközi és hazai sikerei kissé háttérbe szorították a tudós Kodályt. Pedig pályatársával, Bartók Bélával együtt ők teremtették meg a tudományos alapokra helyezett magyar népzenekutatást, s annak máig ható nemzetközi rangot vívtak ki. A jubileumi tárlat áttekinti Kodály életművének azokat az állomásait, amelyek népzenekutatói szemléletének kialakulásához vezettek, illetve azokat a kutatási témaköröket, eredményeket, tudományos műhelyteremtő erőfeszítéseket, amelyek által a magyar népzenekutatás a nemzetközi etnomuzikológiai trendek élvonalába került. Fényképek, Kodály-idézetek, levél-részletek, kortársi megnyilatkozások, kottás népzenei lejegyzések illusztrálják a közvetkező 19 témakörre osztott kiállítást: 1. Népdalemlékek, tanulmányok; 2. Találkozás Vikár Béla fonográffelvételeivel; 3. A felvidéki népzene felfedezése; 4. Pályatársak (Bartók és Kodály); 5. Erdélyi székely dalok, ötfokúság; 6. Gyűjtés az első világháború idején; 7. Hangszeres népzene; 8. Táncemlékek, tánckutatás; 9. Széki zene, csángó zene; 10. Cigányzene, népies műdal; 11. A népzene előadásmódja; 12. A magyar népzene kelet és nyugat között; 13. Kapcsolatok a román és romániai magyar népzenekutatással; 14. Kapcsolatok a szláv és a szlovákiai magyar népzenekutatással; 15. Folklorizmus (Kodály véleménye a folklórmozgalmakról); 16. Népzenegyűjtés és -lejegyzés; 17. A Magyar Tudományos Akadémia Népzenekutató Csoportja; 18. Kodály, a tanítványok támasza; 19. A kodályi kutatói életmű. A kiállítás szakmai tervét dr. Pávai István népzenekutató készítette. A kiállítást Eősze László zenetörténész, Kodály-kutató nyitotta meg szeptember 13-án a Hagyományok Házában. A megnyitó alkalmával Kodály gyűjtötte magyar, román és horvát énekes és hangszeres dallamok szólaltak meg Bukovinától a Dunántúlig, Nyitra vidékétől a Székelyföldig Hetényi Milán (ének és furulya), Major Levente (hegedű), Németh László (furulya) és Szabó Zoltán (duda) közreműködésével. A kiállítás szeptember között, a Kodály-jubileumnak szentelt XXI. Kecskeméti Népzenei Találkozó ideje alatt, a kecskeméti Erdei Ferenc Kulturális Központban volt megtekinthető. Jelenleg a Hagyományok Háza első emeleti kerengőjén látható február 1-jéig. Eősze László megnyitó beszéde A Kodály-évforduló eseménynaptárában különös figyelmet érdemel a Hagyományok Házának méreteiben ugyan szerény, tartalmát tekintve azonban rendkívül fontos kiállítása. Eősze László a Hagyományok Házában megnyitja a Kodály kiállítást (2007. szeptember 13) László Eősze opening the Kodály exhibition in the House of Traditions (13 September 2007) Fotó Photo: ifj. Vitányi Iván Kodály Zoltán a népzenekutató című kiállítás plakátja. Hagyományok Háza, 2007 Poster of the exhibition Zoltán Kodály folk music researcher. House of Traditions, 2007 A komponista Kodály nevét ugyanis megőrzi a Psalmus hungaricus, a Budavári Te Deum, a Háry, a Székely fonó s a többi remekmű, amíg csak élet vagy legalábbis zeneélet lesz a földön. A pedagógus Kodály népszerűsége pedig nőttön-nő világszerte napjainkban is. Az ő átfogó zenei nevelési koncepciója olyan hungaricum, melynek terjesztésére intézetek, társaságok alakultak Japántól Angliáig és Amerikától Kínáig, Ausztráliáig mentve, ápolva a hazánkról, mint zenei nagyhatalomról kialakult véleményt. A komponista és a pedagógus mellett a közvéleményben némiképp háttérbe szorul a tudós Kodály, holott egész életművének középpontja a folklórkutatás. Ebben gyökerezik sokrétű munkásságának minden ága. A zeneszerző oeuvre jelentős része az általa gyűjtött népdalokra épül, s az iskolai énekoktatás tananyaga, kórusaink megújult repertoárja is ugyanezt a dallamkincset dolgozza fel. Ma már látjuk: mindez egyetlen nagy célt szolgált, a zenei anyanyelv meghonosítását. Ennek a tevékenységnek a történetét kívánja bemutatni ez a kiállítás a kezdetektől a teljes kibontakozásig, ezért tartom fontosnak és örvendetesnek megrendezését. A tablókon nyomon követhetjük, hogyan valósította meg Liszt Ferenc álmát több évtizedes, fáradságos munkával Kodály és Bartók. Különös szerencsénk, hogy fiatalon fogtak hozzá a falujáráshoz, ezért több mint egy évtizeden át még az integer Magyarországon gyűjthettek. Így menthették meg számunkra a Zoborvidék, Erdély és Bukovina régi stílusú dalait. Ez az eredmény nem kis részben Kodálynak köszönhető, mert ő ismerte fel, hogy a peremvidéken, vagyis a nyelvhatáron kell megkezdeni a kutatást. A Kodály által lejegyzett több mint ötezer dallam közel kétharmada (s tegyük hozzá: legértékesebb része) innen való. Tudományos publikációinak java is az itt feltárt anyagot tárgyalja. Kodály és Bartók életre szóló, versengésmentes szövetségét közös kiinduló pontjuk az autentikus népzene tiszta forrása hozta létre, és a nagy, közös cél az európai színvonalú magyar zenekultúra megteremtése szilárdította meg. Minden másban különböztek egymástól. Mint Molnár Antal,14 12 Kodály első tanítványainak, majd fegyvertársainak egyike, szellemesen megállapította: Annyira különbözik egymástól a két komponista, hogy egymás tanítói lehetnek. Bartók a gyűjtést horizontálisan tervezte: a magyar parasztok közt kezdte, a szomszéd népek közt folytatta, végül szinte az egész világra szerette volna kiterjeszteni. Kodály viszont vertikálisan haladt: mindenek előtt saját népének gyökereit kívánta feltárni. Ezért szorgalmazta Volga menti nyelvrokonaink dalainak megismerését. A lejegyzésben Bartók az egyszeri előadás mikroszkopikus pontosságú megörökítésére törekedett, és a ritmus-rendet részesítette előnyben. Kodály inkább a tipikust kereste: több variáns egybevetésével próbálta a folyton változó valóságot megragadni így egyesítve a tudományos és a művészeti szempontokat, és a rendezésben megmaradt az eredeti dallamnyelv alkalmazása mellett. A különbségek nem akadályozták Bartókot abban, hogy kijelentse barátjáról, ő a magyar parasztzene alapos ismerője. Ennek a megállapításnak mintegy illusztrációja ez a kiállítás, mely feltárja egy több, mint fél évszázadon át folytatott tudományos tevékenység fontosabb állomásait, a korai gyűjtőutaktól a Magyar Népzene Tára első köteteinek a megjelenéséig, az összehasonlító népzenetudomány megalapozásáig, a küzdelmeken át a teljes elismeréséig, az IFMC (a Nemzetközi Népzenei Tanács) elnöki posztjáig. S az utódok vallomása is egyben ez a kiállítás: vállalása Kodály meggyőződésének, mely szerint a népdal szerepe nem merülhet ki a hagyományőrzésben. Hatékony eszköze a nemzeti identitás megőrzésének is, ezért jövőnk egyik nélkülözhetetlen biztosítéka. Kérem, hogy e gondolatok jegyében tekintsék meg a kiállított tablókat! Zoltán Kodály, the Folk Music Researcher Photo- and Document-Exhibition in the House of Traditions The Hungarian Heritage House commemorated the 125 th anniversary of the birth of Zoltán Kodály with a unique photo- and document-exhibition. Zoltán Kodály was one of the most influential and versatile characters of 20 th century Hungarian culture. The international succes of the teacher and composer supressed the scholar in Kodály a little, although together with his colleauge Bartók, Kodály was the one who established Hungarian folk music research and made it internationally esteemed. The jubilee exhibition presents all the phases of Kodály s career, that lead him to the conception of his folk music research-work. Kodály Zoltán szerepe a hangszeres népzenekutatásban Tari Lujza Ismert, hogy Kodály és Bartók Béla esetében a népzenegyűjtés megkezdésének közvetlen motivációja a magyar műzene nyelvezetének megújítása volt. A XIX XX. század fordulójának hazai és európai szellemi légkörében azonban az értelmiséget általában is a népművészet felé fordulás, a falukutató koncepció, illetve más földrészek bennszülött népei kultúrájának megismerése iránti törekvés jellemezte. Mindez világviszonylatban is jellemző volt. Az Ethnographia című hazai néprajzi szakfolyóirat melyben Kodály majd Bartók is az első tudományos cikkét közölte rendszeresen beszámolt az egyes országokban folyó falukutató munkákról, a külföldi és hazai múzeumok tárgyi néprajzi gyűjteményeinek kialakításáról, azok hangszereiről, a berlini, majd a bécsi Phonogramm-Archívum létrehozásáról. Korábban már többször módom volt felhívni a figyelmet arra, hogy Kodály Zoltán csak zeneszerzőként vallotta magát vokális alkatúnak; e megjegyzés nem áll a népzenetudósra. Az, hogy a dallamok Kodályban alapvetően énekhangon szólaltak meg mint többször nyilatkozta, független a végeredménytől. Hangszeres kompozíciói ugyanis a hangszerek természetének, és a hangszeres zene törvényszerűségeinek mély ismeretéről tanúskodnak. Kodály tett is ezért ban egy levélben írta a következőt: A komponálás sehogy se megy, de ezzel most nem törődöm, tudom, hogy fog menni még. Azért eleget tanultam ezen a nyáron. Hangszerek dolgában legfőkép ben, francia útjáról hazatérve írta: Általában úgy látom a fülem sokban fejlődött. Azok a gyönyörű francia fúvóshangszerek! surtout fagottok. Még ez a név is brutális rájok. Sohase hittem volna, hogy a «basson» ilyen poétája lehet a zenekarnak. 1 Kodály felnőtt korából ismertek olyan fényképek, amikor zongorázik. Készült róla kép furulyázás közben, hegedűvel, s amikor a xilofont próbálgatta. Az ifjú Kodályt a zenélés iránti vágy korán rávitte, hogy rövid idő alatt megtanuljon hegedülni, zongorázni, orgonálni, csellózni. Ha kellett, brácsázott a vonósnégyesben, s Nagyszombatban üstdobon is játszott a nyitányát bemutató iskolai zenekarban. Ő különösen érvényesnek érezte magára Schumann néhány zenekedvelő társával együtt még gimnazistaként, a német eredetiből magába szívott szavait: Szeresd a hangszert, de ne tekintsd hiúságodban elsőnek, egyetlennek! Kodály Zoltánt tudósként a nép teljes zenei, irodalmi, történelmi kultúrája, Európával való viszonya érdekelte. Mindenre kell figyelni: dal, ruha, étel, élet összefügg 2 vallotta, ám sosem tévesztette szem elől a kutatás-feldolgozás sorrendjét, melyben értelemszerűen a mindenki által használt vokális népzene feltárását részesítette előnyben. Európa ilyen tekintetben egységes, így nem véletlen, hogy a XIX XX. század fordulóján megkezdett gyűjtésekben mindenütt a vokális zenére helyeződött a hangsúly. Kodály Bartókkal együtt a hangszeres népzene súlyához és saját erejéhez mérten azonban kezdettől kiterjesztette figyelmét a pusztulóban lévő hangszeres zenei hagyomány emlékeire, közte a parasztzenészek, sőt falusi cigányzenészek által játszott dallamokra is. Ők, más hazai értelmiségiekkel ellentétben, nem egy-egy kiruccanás erejéig vállalták a falut: számukra a falujárás életprogrammá vált. Kodály 1914 májusában a Bars megyei Mohiban, a világháború fenyegető árnyékában, utolsó terepmunkáján az egykori Magyarországon írta le gyűjtőfüzetébe, hogy miért folytatja egyre céltudatosabban a népzenegyűjtést. Nem csodabogárhajhászó tudós bolondság: kiásni az iszapból [a régit] keressük azt a láncszemet amelybe a magunkét belekapcsoljuk míg végre megtaláltuk az elszakadt rozsdás lánc végét sárba iszapba taposva faluk bűzében és iszapjában (mert mellékesen: csak a naiv városi hiszi hogy a népdalgyűjtés utja virághimes mezőkön vezet át). 3 Közvetlenül ezt megelőzően 1914 áprilisában Bukovinában gyűjtött, ahová többé már nem jutott vissza. Kodály első ízben 1907-ben, a balladákról szóló közleményében írt a népi hangszerről. A hangszer a citera volt, melyen egy zabari citerázó fiatal kondáslegény azt a Vidrócki dallamot játszotta, melyet az öreg pásztor szöveggel is elénekelt, s amely a Mátrai képek kezdődallama. Kodály már ismerhette korábbról a citerát, mert cikkében rendes paraszt citerá -nak nevezte. Valószínűleg ez a hangszer a Voyage en Hongrie c között vezetett útinaplóban felvázolt citera. Bartók Bélának a legjellemzőbb és legrégiesebb magyar népi hangszereket összefoglaló tanulmánya először 1911-ben jelent meg, majd 1913-tól, a Bihar megyei román15 MÛHELY Kodály otthonában nádsípot próbál ki egy román katonával (1916) A Kodály Archívum gyűjteményéből Kodály trying to play the reed with a Romanian soldier (1916). From the collection of the Kodály Archive gyűjtése megjelenésétől kezdve sorra kiadásra kerültek olyan munkái, amelyek bőséggel tartalmaztak hangszeres zenét. Bartók így a hangszerek és hangszeres népzene kutatójaként is ismertté vált. Kodály hangszeres népzenegyűjtése ezzel szemben életében még a legszűkebb népzenekutató szakma előtt is rejtve maradt. Pedig Bartókhoz hasonlóan nagy energiát fektetett a magyar és a vele együtt élő más népek szájhagyományos hangszeres zenéjének összegyűjtésébe és tudományos feldolgozásába. A magyar népzene című tanulmányban (1936., 1937.) leírt hangszeres szemléletével és amiről csak közvetett adataink vannak: szóban elmondott szakmai tanácsaival mégis előremutatóan megalapozta a későbbi hazai hangszeres kutatást. Az ilyen jellegű újabb kutatások már az ő irányítása alatt kezdődtek meg, s e kutatások első eredményei életében láttak napvilágot. Ilyen pl. Kiss Lajosnak a bukovinai székelyek tánczenéjéről szóló tanulmánya 1958-ból, és ide tartozik a Sárosi Bálint által 1963-ban megkezdett népi hangszer-feltárás, majd az eredmények közzététele cikkekben, illetve a Kodály halála évében Lipcsében német nyelven megjelent nagy összefoglalása. 4 A népi hangszerek és hangszeres zene iránti érdeklődés Magyarországon sem csak a népdalgyűjtés megindulásának következménye. Európában a XIX. század végén az iparosodásnak köszönhetően, a gyarmatosítások nyomán, valamint az üzleti kapcsolatok kiépítése következtében hirtelen kitágult a világ, s Európa részéről érdeklődés mutatkozott az egzotikus tájak főleg a Távol- és a Közel-Kelet iránt, amely a zenei kultúra iránti érdeklődésben is megmutatkozott. Többek között ilyen érdeklődés tette lehetővé az 1889-es Párizsi Világkiállításra meghívott gamelán zenekar szerepeltetését, mely együttes, mint ismert nagy hatást gyakorolt C. Debussyre. A Debussy hangvételében újként jelentkező és részben e hatást tükröző különböző hangrendszerek (benne a pentatónia) hamarosan Bartókot és Kodályt bűvöli el, és erősíti meg a zeneszerzői új hangvétel keresésében. A távoli földrészekre magyar utazók is eljutottak, akik közül elsőként kell említeni Xántus Jánost, aki 1868-tól 1870-ig egy kelet-ázsiai expedíció tagjaként járt Ceylonban, Szingapurban, Sziámban, Kínában, Japánban, Borneón és Jáva szigetén. E távoli tájakon olyan mennyiségű néprajzi anyagot gyűjtött (köztük hangszereket), amellyel hazatérése után a Nemzeti Múzeumban megvethette a hazai néprajzi gyűjtemény alapjait. Xántus János fényképeken is megörökítette az egyes vidékekre, népcsoportokra jellemző hangszereket. E képek tematikai, területi sokrétűségüknél, hangszertipológiai változatosságuknál és mindenekelőtt koraiságuknál fogva igen komoly értéket képviselnek, s egyben a magyar kutatók világra nyitottságát reprezentálják. Ismert tény, hogy Kodály 1903-ban fölkereste Vikár Bélát a mai Néprajzi Múzeum elődintézményében (a Nemzeti Múzeum Néprajzi Tárában). Arról nem tudunk, milyen gyűjteményeket nézett meg, de föltételezhetjük, hogy legalább áttekintés szintjén megismerte az egyes gyűjteményeket, főleg, ha zenei vonatkozásuk is volt. Talán láthatta Vikár Bélának, a Kalevala első fordítójának egyik finnországi útja során készített képét, mely kantelét ábrázol! Jankó Jánosnak köszönhető 1900-ból a Sóshartyányban (Nógrád m.) készített, dudást megörökítő Palóc dudáló férfi című fénykép. A parasztság hagyományainak erőteljes változása magával hozta a régi pusztulását. A duda is ekkoriban jutott elhalása egyik első időszakába. A jelenséget népzenegyűjtési tapasztalatait figyelembe véve 1911-ben már Bartók is jelezte, részletesebben pedig Kodály írta le A magyar népzene című tanulmányában. Kodály ebben az évben a Zoborvidéken gyűjtött dudazenét, majd 1912-ben Zalabán, a volt Hont megyében gyűjtötte azt az Erkel Hunyadi László operadallamot, melyet külön kiemelt A magyar népzene tanulmányában A dallam Kodálynak nem az első dudagyűjtése volt, sőt jó néhány hangszeres gyűjtése volt már addig is. Dudán játszott dallamokat már 1911-ben gyűjtött. Elgyütt József, (Kura Jóska ragadványnevét népdal is megörökítette) dudás volt a Két tyukom tavali három harmadévi dallamának előadója, mely a Mátrai képek záródarabja. Ő játszotta azt a jellegzetes dudaközjátékot is, amely a Gergelyjárás című kórusműbe került be az előadótól származó Jobb az árpa, mint a zab szöveggel. 6 Bartók és Kodály nemcsak a népzenegyűjtéskor tapasztalta, hanem a műzenével összefüggésben is tudta, hogy a duda, a furulya a pásztorság attribútuma. Mégis, egyes területeken szinte szemük láttára ment végbe egyes hangszerek kicserélődése. Kodály pl. már 1906-ban citerázó (és nem furulyázó) kanászlegényről írt, majd 1913-as gömöri gyűjtőútján is tapasztalta, hogy a pásztoroknál a furulyát a klarinét, a fakürtöt a réztrombita váltotta fel. Így az egyik Gömör megyei 18 éves pásztorfiú furulya helyett már klarinéton játszotta többek közt a Mátrai képekben szintén szereplő Elmegyek, elmegyek kezdetű népdalt. 7 A Kodály által összegyűjtött hangszeres dallamok száma 300 körül van, amely önmagában nem kevés, de messze elmarad Kodály teljes vokális zenei gyűjtésétől, mely mintegy 5000 dallam. A bizonytalannak látszó szám abból adódik, hogy pl. a dúdolva előadott dallamokat nem vettem fel a listára, hiszen azok olykor énekesek által táncdallamként énekelt vagy dúdolt dallamok. Kodály hangszeres gyűjtései igazi értékét azonban nem a száma, hanem minősége és önmagában is kerek egész vonása adja. Koraiságánál fogva sok adata gyakran az első és egyben utolsó hírmondója egy korábbi zenei kultúrának, csakúgy, mint vokális gyűjtésének számos darabja. Hangszeres zenei gyűjtésének jelentős része főleg ből való. Ezen belül minden évre jut egy-egy kiemelkedő gyűjtőút, mely a zeneszerzői életműben is nyomot hagyott. A bejárt gyűjtőhelyek határai igen szélesek: a Zoborvidéktől Bukovináig, a Dunántúltól a Felvidék Hont- és Gömör megye vidékéig, a Székelyföld kászoni és gyergyói részeitől a Nyírségig terjednek (gyűjtőterületei közül sok Szlovákiához és Romániához került). Melléhelyezve Bartók Béla hasonló korban folytatott hangszeres gyűjtéseit, kiegészítve a munkába bekapcsolódó, náluk fiatalabb Lajtha Lászlóéval, Molnár Antaléval, illetve az elődökével, e gyűjtemény hiteles képet ad a XIX XX. század fordulójának és a XX. század első felének hangszeres magyar, szlovák és román népzenéjéről. Egy-egy térség zenéjének feltárásánál a különböző nemzetiségek zenéjét ugyanis16 14 összefüggésében vizsgálta. Előadói között így a magyarokon kívül vannak szlovák, rutén-román, horvát és cigány hangszerjátékosok. Szintén egymás összefüggésében vizsgálta a parasztság azon belül a sajátos világot jelentő pásztorok zenéjét, valamint a falusi cigányzenészek működését és zenei ismeretét. Dudás pásztorok, furulyások, amatőr citerások mellett így nem egy hivatásos cigányzenészt is találunk gyűjtéseiben. Jellemző e kép hangszerek szempontjából is. Hangszeres zenei gyűjtésében az említett hangszereken kívül feljegyzett tárogatóval kapcsolatos adatot is. Kodály többször felhívta a figyelmet arra, hogy a XIX. század végén a cigányzenész még ritkaságszámba ment a falvakban, mert ott akkoriban még szólista parasztzenészek muzsikáltak. A cigányzenészek szerepvállalása a falvakban kevésbé ismert, mint működésük a verbunkos időszakától kezdve az arisztokrácia és a városi polgárság körében. A cigányzenészek működése a falvakban területenként más-más időben kezdődött meg, de nagy általánosságban egybeesik a modern népzenekutatás magyarországi kezdeteivel. Erdélyben legalábbis egyes területein a cigányzenészek elterjedése már korábban megkezdődött. Erről már a legelső gyűjtések tanúskodnak olyan időből, amikor a többi hangszer feltérképezése még meg sem kezdődött. Vikár Béla, Seprődi János erdélyi gyűjtései egyaránt tanúsítják e zenészréteg létezését. Kodály 1910-es gyergyói, 1912-es és 1914-es bukovinai útja többek közt ezt is igazolja. Kászonban 1912-es gyűjtőútján egy kiváló furulyáson kívül cigányzenészektől is gyűjtött. Egy fiatal cigány -ként jelzett zenész Cigány nóta címmel játszotta pl. azt a dallamot, mely a Cigánysirató című kórusmű egyik lehetséges, hangszeres zenei ihletője, a vokális népi változatnál korábban gyűjtött formája. A dallamot Kodály a Székelyfonó című egyfelvonásos daljátékában is felhasználta. 8 Kodály hangszeres népzenekutatói munkássága összességében arról tanúskodik, hogy a hangszeres zene összegyűjtését és a hangszeres hagyomány feltárását kezdettől fontosnak, a vokálissal egyenrangú feladatnak tartotta, amit meggyőzően bizonyítanak hangszeres lejegyzései és különböző jegyzetei. A fonográffelvételeket gondosan lejegyezte, s talán egy lehetséges kiadás céljából dolgozott, javítgatott rajtuk. Lejegyzései kiadásra sosem kerültek, kivéve pl. annak a bukovinai székely betlehemesnek a részletét, amely a Corpus Musicae Popularis Hungaricae című sorozat II., Jeles napok kötetében jelent meg. Pedig a Bartók Bélával 1913-ban közösen A Magyar Népzene Tára címmel kidolgozott tervezetben egy hangszeres kötet is szerepelt. A két világháború és következményei azonban igen megnehezítették a gyűjtő- és feldolgozó munka folytatását, a második világháború utáni időszak pedig más feladatokat szabott rá. Az 1940-es évektől egyre sokasodó feladatai Vékony Buri Rudolf miskolci cimbalmossal 1961 áprilisában With cimbalom player Rudolf Vékony Buri in April, 1961 Fotó Photo: Kertész Gyula köztük az akadémiai elnökség sokféle pedagógiai teendője úgy látszik, nem tették lehetővé számára a hangszeres anyaggal való foglalkozást. Az előkerült újabb adatok alapján pedig talán úgy gondolta, hogy a hangszeres kötet kiadásához korai még az idő. Hiszen összességében kevés volt még az anyag, s a vokálisnál hosszabb időtartamú hangszeres dallamok hangfelvétele technikai szempontból sem volt megoldva a szalagos magnetofon megjelenése előtt. Tudósi magatartására pedig nem volt jellemző az elhamarkodott ítélkezés, a félkész eredmények közzététele. Ezért is ösztönzött másokat a gyűjtések folytatásra. Közismert, hogy Lajtha László az ő javaslata nyomán indult a hangszeres zenei szempontból azóta fogalommá vált Székre gyűjteni. Mint Lajtha a Szék népzenéjét bemutató kötet előszavában 1954-ben írta, Kodály Lelkesen beszélt s erősen biztatott a széki útra. Kodály úgy vélte, hogy ahol olyan gazdagok és régiesek a hímzések, mint Széken, ott a népzene is sok mindent megőrizhetett a régmúltból, s ott még elevenen élnie kell a népzenének is. Lajtha, majd nyomában mások gyűjtései igazolták feltételezését. Vargyas Lajos Kodály tudósi alkatát elemezve megerősítette, hogy Kodály háttérbe tudott szorulni, ha kellett. Elemi dolgokon kell kezdeni: áttekinteni, mi van, azután vizsgálni vallotta. Ha tervezte is hangszeres gyűjtése önálló kiadását (amelyre azért utalnak nyomok), óvatossága, hogy csak a legérettebb eredményt adja közre, visszatartotta ettől. Kodályt annyira érdekelte a Lajtha által ott gyűjtött (legalább fele részben köztudottan hangszeres) anyag, hogy május 24-én, a 60. születésnapjára Kolozsváron rendezett ünnepségek után maga is ellátogatott Székre, hogy élőben hallgasson meg további székieket, hiszen Ferenczi bandáját 1941 februárjában már hallotta a Rádió stúdiójában. Úgy tűnik, hogy 1945 után Kodály Lajtha javára mondott le az élő folklór hangszeres ágának kutatásáról és a meglévő eredmények publikálásáról. A lemondást nem csak a sokféle munkával magyarázhatjuk. Hozzájárulhatott, hogy Kodály egyrészt az 1940-es évektől a korábbiaknál erőteljesebben foglalkozott a történeti forrásokkal, köztük jelentős mennyiségű hangszeres zenével is, ami időigényes könyvtári kutatással járt, s háttérbe szorította a gyűjtést. Mindazonáltal az újabb gyűjtések már korábban ráirányították figyelmét a hiányosságokra. Tudósi felelőssége a hangszerek területén már akkor megmutatkozott, amikor 1920-ban a Folklore Fellows tájékoztatójának kibővítésére írt javaslatában egy pontot a következőképp kívánt módosítani: Népzene, fonografálás. A népi hangszeres zene pásztor-kürtszó, furulya-, duda-, citera darabok, s ha találkozik népi (vagy régi fajta, cigány) hegedűs, ennek darabjai... A Pátria népzenei lemezsorozat felvételeinek megindítása (1937) során azt is felmérte, hogy hangszeres népzenéből nincs még annyi anyag, amelyet ő az összehasonlításhoz kívánatosnak tartana. Bartók es szentesi tekerő- és saját nagyszalontai citera felvételeit (1916), valamint néhány kiskunsági adatot leszámítva a Dél-Alföld hangszerkészletére és hangszeres népzenéjére például nem volt rálátása június 12-én a Magyar Rádió stúdiójában a Bartók Béla és Lajtha László, valamint a szentesi és fábiánsebestyéni kitűnő muzsikusok társaságában jelenlévő Kodály egy újabb területet és annak népét fedezte fel magának, s felfedezését mindjárt megosztotta a rádióhallgatókkal a tekerőről szóló előadással. Kodály ugyanis nemcsak a tudományos munkát, hanem a magas fokú ismeretterjesztést is fontosnak tartotta. Kodály a hangszeres kutatásban immár nem saját anyaga kiadására gondolt, hanem a gyűjtés minél hatékonyabb folytatására után inkább Lajtha munkáját segítette, s részt vett érdeklődéssel a cigánybandák hangfelvételén, ahol fénykép is készült róla, amikor 1953-ban a soproni Tendl Pál és zenekara játszott. 9 Szorgalmazta a zenekíséretes néptánc mozgófilmen történő megörökítését, de17 MÛHELY maga már csak 1950-ben gyűjtött hangszeres zenét Mohácson. Kiadatlan gyűjtéseivel kapcsolatos feltételezésünket a hagyatékában fennmaradt saját, időskori sorai erősítik meg: 70 év munkája: kevésnek látszik. Ma is van bőven felgyűjtetlen, ismeretlen falu. Egyéni vállalkozás volt, kevés vagy semmi állami [támogatással] azt is két háború és ami vele jár, szakította meg, akadályozta. Gyűjtők: igyekeztünk szerezni. Bodon hamar kiugrott. Molnár, Lajtha unta a szövegírást. magunk gyűjtéséből is tudtunk volna nagyobbat is [kiadni]. De mutatni akartuk, hogy mások is dolgoznak. Sajnos, a hangszeres zene területén Kodály hangszeres népzenekutatói szemléletének félreértésére is sor került. Ez két dologban mutatkozott meg: az egyik, hogy követői közül többen nem a teljes paraszti hagyomány benne népi hangszerek, hangszeres dallamok feltárására törekedtek hozzá hasonlóan, hanem csupán a vokális népzenét igyekeztek gyűjteni. A magyar népzene című tanulmányban feltett Mit játszik a nép hangszerein? kérdésére adott válaszát is sok kritika érte. Pedig Kodály válasza tömör és alapvetően igaz, ha nem csak első részét idézik. A válasz első mondata elszakítva a következő mondattól Kodály félreértésére adhat okot. A válasz összefüggő két mondata így szól: Jobbára szöveges dalokat, hangszeres formába öltöztetve. Idesorolhatunk olyan darabokat is, melyeknek szöveges formáját nem ismerjük ugyan, de szerkezetük, stílusuk megengedi azt a feltevést, hogy ilyenekből származtak. Az utóbbi mondat még az elsőnél is fontosabb, mert annak az ismeretnek a megfogalmazása, hogy a professzionista zenészektől megismert hangszeres dallamok (köztük nagy tömegben a táncdallamok) nagyrészt olyan vokális alapú dallamok, melyek a vokális zenétől már jelentősen eltávolodtak, ezért eredetük csak nehezen ismerhető fel. Bartók szinte szó szerint ugyanezt fogalmazta meg:...egy sajátságos körülményről kell szólnunk. Hogy ti. abszolút, vagyis speciálisan hangszeres zenét magyaroknál nem találtunk. Amit hangszereken előadnak, az mind többé-kevésbé ismert szöveges népdaloknak cifrázott előadása. Igaz, hogy a dudások néha valóságos hosszúra toldott rapszódiát fújnak egy-egy népdalról, mely aztán jóformán önálló zeneszámba megy. De speciálisan hangszeres zenének csak a szöveg nélküli, tehát nem énekelhető, rendesen népies táncokat nevezhetjük (mint pl. a norvégek slatter-jei, vagy a románok joc-jai). 10 A két vélemény eléggé egybecseng, s nem is lehet másként, hiszen a hangszeres magyar népzene dallamanyagában a vokálisból hangszeressé formált, illetve vokális eredetre utaló dallamok dominálnak. Egybehangzó véleményük az anyagismereten túl annak is köszönhető, hogy mindketten birtokában voltak annak az analitikus és absztraháló képességnek, amellyel a dallam eredetét a sok cifrázat és szerkezetet érintő változtatás, illetve a funkciós eltérés ellenére is meg tudták határozni. Kodálynak is, Bartóknak is sokan felróják, mennyire szűken értelmezték a népi hangszer fogalmát, csak a falun a parasztok által készítetteket ide sorolva. Bartók első megfogalmazása 1911-ből való, ám az ő későbbi, és Kodály 1936-os megfogalmazása már azt a felismerést tükrözi, hogy a gyári hangszerek esetenként átvették a kézi munkával létrehozott hangszerek helyét. A nép kezén találunk magakészítette hangszereket (doromb, kanásztülök, pásztorkürt, furulya, duda, citera v. tambura, ritkábban: cimbalom, tekerő) és gyári hangszereket. (Hegedű, klarinét, cimbalom, szárnykürt, harmonika, szájharmonika.) írta 1937-ben. 11 Illusztrálásként rövid- és hoszszú furulya, duda, tekerő stb. képeket tett be kötetébe. Harmonikással és szájharmonikással abban az időben még egyetlen népzenekutató sem készített felvételt, sőt tőlük dallamot sem jegyzett le. Kodály mégis fontosnak tartotta leírni a nyilvánvalóan tapasztalt jelenséget: e két és más (úgyszólván divat-) hangszer hazai térhódítását. Találkozott a parasztság körében is használatba vett Schunda-féle tárogatóval. Gyűjtőútjai során számos feljegyzést készített a hangszerek elterjedtségével, használatával, a zeneéletben betöltött szerepével kapcsolatban. Leírta hangolásukat, méretüket, esetenként rajzokkal illusztrálta őket, megjelölte az adott tájegységen használatos nevüket, illetve a hangszer egyes részeinek nevét, megjegyzéseket fűzött a játéktechnikához, feljegyzett a hangszerjátékostól hallott, annak saját tájnyelvén elmondott történeteket (pl. a dudával kapcsolatos babonás történetet), jelezte a vokális és hangszeres előadás különbségeit, egy-egy dallam tájankénti eltéréseit, illetve az előadói különbségeket. Mindezeket figyelmesen olvasva Kodályt a hazai hangszerkutatás megalapozójának is kell tekintenünk. Bár hangszeres gyűjtése csak halálát követően vált megismerhetővé, a népi hangszeres zenei hang beépült műveibe. S az a zeneszerző számára a vokális zenével együtt jelentette a magyar zene megújításának lehetőségét attól kezdve, hogy 1906-ban az első népi hangszeres dallamot lejegyezte. Hangszeres szemléletmódja pedig rejtetten, vagy kimondva formálta a hazai kutatást. A zeneszerző Kodály kompozícióiban népe századokon átörökített hangját akarta hallhatóvá tenni. S hogy ezt sikerrel tette a hangszeres népzene oldaláról is, azt sok más mellett a XX. századi magyar zene szimbólumaivá lett hangszeres művei bizonyítják. Kodály Zoltán zeneszerzőként vokális alkat volt. Az alapvetően egyszólamú 15 szájhagyományos zenekultúra ismeretében a mégoly hangszeres hagyomány mellett csodálkozhatunk-e ezen? Azt hiszem, nem. Kodályban e téren is népe századokon át jellemző vonása sűrűsödött össze, de úgy, hogy egyben magában hordozta a vokális zenéből kiszakadás és az oda bármikor visszatérés képességét, illetve lehetőségét is. Jegyzetek 1 Tari Lujza: Kodály Zoltán, a hangszeres népzene kutatója. Budapest, Tari i.m Tari i.m Sárosi Bálint: Die Volksmusikinstrumente Ungarns. In: Handbuch der europäischen Volksmusikinstrumente, Bd. I. Lipcse, Kottában közölve: Tari i.m , a fonográffelvétel közölve: Tari Lujza: Magyar Népzene Kodály Zoltán fonográffelvételeiből. Budapest, CD 78., HCD Kottában közölve: Tari i.m , a fonográffelvétel közölve: Tari CD Kottában közölve: Tari i.m. 2001: 175., a fonográffelvétel közölve: Tari CD Kottában közölve: Tari i.m , a fonográffelvétel közölve: Tari CD A zenekar repertoárjából készült válogatást ld. Lajtha hangszeres népzenegyűjtéséből Balassagyarmati és soproni (népi) zenekar. Szerk. Tari Lujza, Hungaroton Classic HCD Tari i.m Ld. Tari i.m The Role of Zoltán Kodály in the Research of Instrumental Folk Music At the turn of the 19 th -20 th centuries the attention of European and Hungarian academics and researchers began to shift towards the culture of other continents as well as instrumental and vocal folk music and folklore in general, partly because they were seeking new inspirations for the renewal of modern music. Several people set out to visit the remotest corners of the country or even the world to find, record, and eventually publish the already perishing traditional folk music. In Hungary it was Bartók and Kodály, who took up investigating Hungarian folk music. Kodály believed in the importance of taking the culture of the people as a whole, including music, cuisine, clothing and literary traditions as well. The investigations primarily focussed on vocal music, partly because even the instrumnental pieces of Hungarian folk music are mostly based on vocal traditions. However, the invaluable collections include many instrumental pieces played by shepherds, local or Gypsy musicians, regardless of who had made the musical instruments, as by the first half of the 20th century musicians had been playing on craftsmen-made instruments as well as the traditional ones of the peasantry. The study trips in rural Hungary were hindered by the wars and the several other tasks that were to be carried out by Kodály and his colleagues. The publication of their huge collection work was postponed several times, as Kodály did not consider it was the right time to do so before the collection could be as complete and comprehensive as possible. Kodály as a composer had integrated Hungarian folk music and traditions into his work thus, we can say that he influenced music and the research of music as much as he was influenced by music in his art.18 16 Kodály Zoltán és a zenei nevelés Szőnyi Erzsébet Kodály Zoltán zenepedagógiai munkásságának fő jellemzője a töretlen kezdeményező erő, a fáradhatatlan buzgalom, a kis ügyek fontosságának kiemelése és a kodályi zenei nevelés átfogóan demokratikus alapeszméje: Legyen a zene mindenkié! Ha ma a teljes magyar zenei nevelésre azt mondatjuk, hogy alapja a Kodály-módszer, akkor ezt elsősorban a Mester írásban és szóban adott útmutatásaira, valamint az általa írott gyakorlatokra értjük. A kodályi elvek egyik fő vonása, hogy minden gyermekre, minden zenét tanulóra egyaránt vonatkoznak, tekintet nélkül arra, hogy a fővárosban vagy egy falusi iskolában tanulnak-e, szüleiknek megvan-e a módja a zenetaníttatásra vagy sem, vannak-e vele született adottságai vagy nincsenek, amatőrök lesznek-e vagy zenészek stb. Másik fő vonása az egységesség, vagyis mindenütt nagyjából azonos módszeres felépítés és tananyag alapján tanítják olyan tanárok, kiknek képzésére hasonlóan általában az egység vonásai jellemzőek. Ha ehhez még hozzáfűzzük, hogy Kodály első inspirációjától számítva már több mint nyolc évtized telt el, akkor a nemzedékek átformálódása világosan látható. A ma működő tanárok, tanítók már az új módszeren nőttek fel. A zenepedagógia jelentőségét Kodály saját zeneszerzői munkájánál is előbbre helyezi, ahogy ezt saját szavaival idézhetjük: Próbáljuk meg az ifjúságot jó zenére tanítani, amilyen korán csak lehet. Jó tanárok mellett ehhez jó irodalom is szükséges, amely a gyermekeknek és a hallás-gyakorlásban kezdőknek hozzáférhető. Sok időt fordítottam arra, hogy kórusokat írjak gyermekeknek, és iskolai énekkönyveket állítsak össze. Azt hiszem, sohasem fogom sajnálni az időt, amely így nagyobb művek írására elveszett. Úgy érzem, ezáltal ugyanolyan hasznos munkát végeztem a közösségnek, mintha további szimfonikus műveket írtam volna. És néha egyszerű iskolás fiúk felvillanyozóan szép és kétségtelenül magas művészi színvonalú előadásában gyönyörködhettem, melyet szerény, művésznek még el sem ismert tanítók vezényeltek (1946). Hogy a zeneszerző Kodály Zoltán életében hol következett be az a fordulópont, amelytől kezdve oly szakadatlanul érdeklődött a zenei nevelés iránt, azt is a saját szavaival világíthatjuk meg: Mintegy 1925-ig én is a szakzenészek rendes életét étem, azaz semmit sem törődtem az iskolával, abban a hiszemben, hogy ott minden rendbe van, tesznek amit tehetnek, s akinek nincs hallása, az a zene számára úgyis elveszett (1937). Az előbbi idézet évszáma 1925 és a cikk megjelenésének dátuma 1937 figyelemre méltó eseményeket idéz. Kodály nagy oratorikus művének bemutatója ban hangzott el, s a Psalmus Hungaricus tenorszóló, felnőtt énekkar és szimfonikus zenekar mellett szerepel egy gyermekkar is, melyet a bemutató idején a Wesselényi utcai fiúpolgári gyermekkara adott elő Borus Endre betanításában. Ez a szereplés, és az énektanárral kialakult kapcsolat adott alkalmat Kodálynak arra, hogy betekintsen a gyermekkari irodalomba, s ez időponttól számítjuk leghíresebb gyerekkari kompozícióinak keletkezését és 1937 között a zeneszerző Kodály érdeklődése fordult a gyermekkari irodalom felé, 1937 pedig a korábban idézett cikk dátumának időpontja egyúttal a híres Bicinia Hungarica első füzetének keletkezési dátuma. A kompozíció módszertani megjegyzéseiben pedig ott találjuk szinte mindazokat az alapvető gondolatokat, melyek Kodály koncepcióját a mai napig is meghatározzák. Itt mutat rá a szerző a relatív szolmizáció fontosságára, és emeli ki annak nagy hallásfejlesztő értékét. A magyar népdalokat és helyenként Kodály kompozícióit tartalmazó füzet ragyogó ellenpontozási technikával szerkesztett, egyaránt alkalmas iskolai használatra vagy kis koncertek előadási darabjaként. A Bicinia Hungarica I. füzetét még három hasonló követte. A második és harmadik füzet zömmel szintén magyar népdalokat tartalmaz, a negyedik füzet azonban a magyarral rokon cseremisz népzenei anyagából merít. Hogy miért éppen ezt a népdal anyagot választotta Kodály Zoltán a negyedik füzet tartalmául, arról a szerző az 1942-ben megjelent kötet előszavában maga írja a következőket: Néhány dallam ma is egyformán szól a Duna és a Volga mentén, másfélezer esztendő és 3000 kilométer távolságon keresztül. [ ] Akármilyen jól megismeri valaki népzenénket: csak a rokon népekre való kitekintés adja meg a képnek a távlatot, a mélységet. Megtanuljuk ebből: nem vagyunk egyedül a világon. Kultúránk egy nagy, régi, keleti kultúra nyugatra szakadt, itt gyökeret vert, csodálatosképpen máig megmaradt sarja. Nincs a zenetörténetben még egy olyan neves zeneszerző, aki annyit tett volna a gyermekek és az ifjúság zenei neveléséért, mint Kodály Zoltán. A négy Bicinia Hungarica után megírta a 333 olvasógyakorlatot, a négy füzet Ötfokú zenét, az Énekeljünk tisztán!-t, az 55, 44, 33, 22, 66, 77 kétszólamú énekgyakorlatot, a Triciniát, az Epigrammákat és a Kis emberek dalait, legtöbbjét módszertani útmutatóval! A teljes kodályi életmű töretlen egységében a zenetanári vonal olyan hangsúllyal jelenik meg, hogy nem véletlenül fémjelzi az egész magyar zenei nevelést. A mi módszerünk, ahogy Kodály a külföld felé nevezte; Kodály-módszer, miként a külföldiek nevezték a világ nemzetközi színterén Kodály Zoltán neve az etalon. Számba véve az évtizedeket, melyek a magyar népdal gyűjtése óta elteltek, láthatjuk, hogy az 1900-as évek elejétől a megtett út nagy. Eleinte csak a gyűjtés, a feldolgozás és a műzenébe való ötvözés foglalkoztatta Bartók Bélát és Kodály Zoltánt. Később egyre inkább látszott hogy a megszületett új műveknek új közönség is kell. A megértés folyamata csak az iskolában kezdődhetett el, ez az alapelv Kodály pedagógiai írásaiból sokszorosan igazolódik. Az iskolában megismert népzenei anyag a továbbiakban a zeneirodalomban való tájékozódáshoz vezet. A zene nem csupán érzelmi ráhatás, hanem intellektuális úton elsajátítható tudásanyagot is tartalmaz, éppúgy, mint az iskola többi tantárgya, mely az írás-olvasás segítségével szerezhető meg. Az iskolában nemcsak a zenét tanítjuk, hanem a zenével nevelünk, a közismereti tárgyak sokaságában a zene szolgálja a legtisztábban a humán nevelés célkitűzéseit. Nemzetközi konferenciáját az International Society for Music Education (ISME) 1964-ben Budapesten tartotta. Ez volt az az alkalom, amikor a magyar zenei nevelés bemutatása a sok száz külföldi vendég előtt először került megvalósításra. Addig is volt szórványosan érdeklődés, de valójában a nagy kapunyitás az 1964-es ISME konferencia alatt és után történt. Akkor lett Kodály Zoltán e nemzetközi társaság díszelnöke, s akkor fordult olyan nagy erővel a világ érdeklődése a Magyarországon alkalmazott zenei nevelési módszer iránt, melyet azóta már sok helyen bevezettek és alkalmaznak. Az évek során egyre nőtt az érdeklődés, egyre többen jöttek külföldről a magyar zeneoktatás tanulmányozására. Amerikai kezdeményezésre 1973-ban az Oakland-i Holy Names College-ben öt kontinens tizenhat országából (11 európai és 5 tengerentúli) negyvenhárom delegátus ült felváltva a pódiumon, valamennyien gyakorló zenetanárok voltak, legtöbben egyetemek fakultásairól, eddigi munkájukkal bizonyították, hogy Kodály elvei alapján tanítanak hazájukban. A negyvenhárom közül huszonhárom az közötti években járt tanulmányúton hazánkban, többségük egy évig, vagy annál hosszabb ideig. Ott, akkor vetődött fel egy nemzetközi Kodály Társaság megalakítása, ami aztán hivatalosan meg is történt 1975-ben Kecskeméten, egyidejűleg a kecskeméti Kodály Zoltán Zenepedagógiai Intézet megalakulásával. A Nemzetközi Kodály Társaság (International Kodály Society) első elnöke az az ausztrál Deanna Hoermann volt, aki maga is részt vett Oakland-ben a megalakulást szorgalmazó konferencián. Második elnöke a japán Tanimoto Kazuyuki professzor volt, utána dr.19 MÛHELY 17 Tanítványai körében 1953-ban (balról jobbra: Gábry György, Hoffer Péter, Székely András, Vikár László, Pernye András, Kárpáti János, Bónis Ferenc, Hegyi Erzsébet, Olsvai Imre, Kodály Zoltán, Tóth Margit) Among his disciples (from left to right: György Gábry, Péter Hoffer, András Székely, László Vikár, András Pernye, János Kárpáti, Ferenc Bónis, Erzsébet Hegyi, Imre Olsvai, Zoltán Kodály, Margit Tóth) Jean Sinor, a Bloomington-i Egyetem (USA) tanára következett, jelenleg Gilbert De Greeve, belga zongoraművész, az Antwerpen-i Zeneakadémia volt igazgatója a Társaság elnöke. Az IKS kétévenként a világ különböző országaiban nemzetközi szimpóziumot tart. A Társaság székhelye Budapesten van. Központja a Kodály Múzeum, mely a Mester régi lakóhelyén található, ugyanott van a Kodály Archívum is. Ugyancsak Kodály Archívum működik a kecskeméti Kodály Zoltán Zenepedagógiai Intézetben, valamint olyan a világon egyedülálló könyvtár, mely minden országból összegyűjti Kodály zenepedagógiai eszméinek helyi alkalmazását. Az Intézet 1975 óta kétévenként nemzetközi szemináriumokat tart. A Magyar Kodály Társaság 1978-ban alakult meg, budapesti központtal, több vidéki városban tagszervezetekkel rendelkezik. A Magyar Kodály Társaság első elnöke Szokolay Sándor Kossuth díjas zeneszerző volt, több mint egy évtizedig állt a Társaság élén, őt követte dr. Bónis Ferenc zenetörténész, a tudományok doktora. Jelenleg az elnök e sorok írója. A Magyar Kodály Társaság rendszeresen ápolja a Mester emlékét koncertekkel, tudományos konferenciákkal, és együttműködik a Nemzetközi Kodály Társasággal. A magyar zenei nevelésnek benne Kodály Zoltán centrális szerepével a Kodálymódszer nevet a külföldiek adták, látván, hogy zenei nevelésünk alaptézisei a világhírű zeneszerzőtől és tudóstól származnak, s hogy kompozícióinak, útmutatásainak százait használjuk kezdettől a zeneoktatásban. Míg élt, személyes jelenléte mindig inspiráló hatású volt az egyszerű iskolai nevelő számára éppúgy, mint a zenei pályára készülő fiatal növendékek közösségében. Aki ma hazánkban zenét tanít, mind kissé Kodály tanítványának mondhatja magát. Sokan őriznek egy kézfogást, egy autogrammot, egy kritikát, egy-két bíztató mondatot, vagy dorgálást tőle, amit most az Idő útravalóvá formált. És ezrekre megy azoknak a száma, akik mint gyermekek, ifjak vagy felnőtt kórustagok a jelenlétében muzsikálhattak, és emlékeznek még személyes megjelenésének lenyűgöző szuggesztivitására. Ez a személyes jelenlét nem múlt el halálával, hanem tovább él azokban, akik találkoztak vele, és tovább él műveiben, ha felcsendülnek. Az idelátogató külföldi vendégek közül sokan mondják, hogy zenepedagógiánk alapja már nem is módszer, hanem inkább filozófia. Kodály tanítása arról, hogy mi a zene szerepe a társadalomban, a gyermek, az ifjú és a felnőtt életében: Utóvégre lehet élni zene nélkül is, a sivatagon át is vezet út. De mi, akik azon fáradozunk, hogy minden gyermek kezébe kapja a jó zene kulcsát s vele a rossz zene elleni talizmánt, azt akarjuk, ne úgy járja végig élete útját, mintha sivatagon menne át, hanem virágos kerteken (1955). Zoltán Kodály and Musical Education The author, Erzsébet Szőnyi was one of Kodály s students, also a renowned composer and professor of music, the author of numerous publications. Kodály, who had the idea of what later became known as the Kodály-method all around the world, laid the foundation of music education for several generations. Although many changes have taken place since he recognised the importance of the availability of music to everyone, regardless of musical talent, family or geographical background, the main characteristics of the method remained the same. Kodály considered music education even more important than his own career as a composer. His publications that have helped several generations to learn and practice music and singing are widely used even today. It is often said that the method is more of a philosophy than just a methodology for teaching singing and music.20 18 Emlékezés Kodály Zoltánra Sebestyénné Farkas Ilona november 5-én volt 60 éve, hogy az akkori Vallási- és Közoktatásügyi minisztériumban aláírták az első Magyar Állami Énekiskolát létesítő rendeletet. Az alapítást sok huzavona előzte meg. Az intézményt Gulyás György, a debreceni Dóczi Tanítóképző újító szellemű tanára álmodta meg. Gulyás György célja a falusi tehetségek felkarolása volt, hogy belőlük a magyar vidék számára értékes zenén felnőtt tanítókat, zenei szakembereket képezzen, akik a legkisebb faluban is a zene lelkes apostolai lesznek. Előterjesztését Kerényi György mutatta meg Kodálynak, akinek akkor nem tetszett az ötlet. Az akkori kultuszminiszter, Keresztury Dezső külön is igyekezett meggyőzni Kodályt a leendő iskola alapításának fontosságáról. Az 1970-es években egyik TV-nyilatkozatában így mesélte el Keresztury: Feleségem meghívta Kodályt egy csésze teára. Ő szívesen el is jött, s egy fél délutánon át vitatkoztunk ezen. Ő a maga lassú módján kifejtette, hogy: a sivatagban nem lehet zeneiskolát felépíteni; nincs helyiség, nincs zeneszerszám (Hát honnan lesz azoknak megfelelő zeneszerszámuk?); arról nem is beszélve, hogy a paraszti élet nem kedvez egy csomó zeneszerszám kezelésének. Emlékszem rá, mikor azt mondta: ahhoz, hogy egy fuvolásnak a keze kialakuljon, négy-öt nemzedék kell, de nem úgy, hogy arat, szánt, vet, kapál, vagy valahol másutt dolgozik. Elég az hozzá, hogy rendkívül alaposan, nagyon gondosan, a maga szófukar Szabadtéri szolfézsóra Kodály látogatása alkalmával, 1950 Open-air music lesson on the occasion of Kodály s visit, 1950 Kapoli Antaltól gyűjt a szerző Olsvai Imrével. Somogyhárságy, 1954 The author and Imre Olsvai while collecting songs from Antal Kapoli, 1954 Fotó Photo: Borbély Béla módján és tárgyilagos hangján, de nagyon ellene volt. Én azt mondtam neki, hogy ez azonban nemcsak zenei ügy, hanem más vonatkozásban is fontos nekem; akarod, nem akarod, én megcsinálom. A terv megvalósításához Békés városa adta meg a tárgyi segítséget. A város ajánlotta fel az iskola céljára a birtokában lévő, a háború után üresen álló tarhosi Wenckheim kastélyt és a hozzá tartozó területeket. Kemény tél volt 1947 januárjában, amikor az első gyerekcsapat szánon megérkezett a kastélyba. Azt hiszem, akik akkor a megyéből összeverődtünk, sohasem fogjuk elfelejteni azokat a téli estéket, amikor ültünk a kastély halljában a kandalló előtt, bámultuk a nagy hasábfák lángját, és egyszerre ismerkedtünk a legszebb magyar és cseremisz népdalokkal. Ezek az első élmények életre szóló közösséggé kovácsoltak bennünket, és erőt adtak az induló iskola sok-sok nehézségének leküzdéséhez. Az iskola ünnepélyes megnyitására 1947. Több megjelenítése
Osztályozóvizsga anyaga Ének-zene tantárgyból 9. évfolyam 4-5 mű éneklése tiszta intonációval a következő kategóriák mindegyikéből: gregorián, reneszánsz, barokk, bécsi klasszikus Magyar népzene és történeti Részletesebben KELET-ÁZSIAI DUPLANÁDAS HANGSZEREK ÉS A HICHIRIKI HASZNÁLATA A 20. SZÁZADI ÉS A KORTÁRS ZENÉBEN
Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem 28. számú művészet- és művelődéstörténeti tudományok besorolású doktori iskola KELET-ÁZSIAI DUPLANÁDAS HANGSZEREK ÉS A HICHIRIKI HASZNÁLATA A 20. SZÁZADI ÉS A KORTÁRS Részletesebben Katolikus megújulás Északkelet-Magyarországon
Katolikus megújulás Északkelet-Magyarországon II. II. Katolikus megújulás Északkelet-Magyarországon II. Katolikus megújulás Északkelet-Magyarországon Művelődéstörténeti konferencia a jezsuita rend sárospataki Részletesebben Szakmai beszámoló a Nemzeti Kulturális Alap terhére biztosított 1.200.000 Ft vissza nem térítendő támogatás felhasználásáról
Szakmai beszámoló a Nemzeti Kulturális Alap terhére biztosított 1.200.000 Ft vissza nem térítendő támogatás felhasználásáról A szakmai beszámoló és fotódokumentáció megtekinthető az alábbi linken: http://szinhaziintezet.hu/index.php?action=kiallitas&aid=55 Részletesebben 2. A nemzeti érték szakterületenkénti kategóriák szerinti besorolása. - és élelmiszergazdaság X kulturális örökség
Nemzeti Kulturális Alap Igazgatósága 1388 Budapest Pf. 82 Pályázati azonosító: 3508/01085. SZAKMAI BESZÁMOLÓ A Magyar Nemzeti Múzeum 3508/01085. számú pályázati azonosítóval jelölt pályázata 290.000,- Részletesebben A 130 éves Kodály Zoltán vetélkedő 3. forduló
A 130 éves Kodály Zoltán vetélkedő 3. forduló 1. ) Te Dominum confiterum. Te aeternum Patrem omnis terra veneratur. Tibi omnes Angeli, tibi Caeli, et universae Potestates: Melyik Kodály műből származik Részletesebben Ady Endre Városi Könyvtár és Művelődési Központ, Zsinagóga, Baja, Munkácsy M. u. 9. Eötvös József Főiskola, Baja, Szegedi út 2.
Ady Endre Városi Könyvtár és Művelődési Központ, Zsinagóga, Baja, Munkácsy M. u. 9. Eötvös József Főiskola, Baja, Szegedi út 2. A konferencia harminchárom előadója a következő intézmények oktatója vagy Részletesebben KÖZÉPISKOLÁSOK II. ZENEI VERSENYE a Nyíregyházi Főiskolán
KÖZÉPISKOLÁSOK II. ZENEI VERSENYE a Nyíregyházi Főiskolán A verseny időpontja: 2015. január 24. Rendező: Nyíregyházi Főiskola e 4400 Nyíregyháza, Sóstói út 31/B Telefon: +36-42-599-441 E-mail: turcsanb@nyf.hu Részletesebben Antal István zongoraművész, a Zeneakadémia tanára
A II. Debreceni Székely Nap Az Erdélyt Járók Közhasznú Egyesület és a Debreceni Unitárius Egyházközség 2013. június 8-án immáron második alkalommal rendezte meg a Székely Napot, Debrecenben. Sok emlékezetes Részletesebben M E G H Í V Ó. A Zenetanárok Társasága TÖRTÉNELMI ÍVEK A MAGYAR ZENEPEDAGÓGIAI GONDOLKODÁSBAN
M E G H Í V Ó A Zenetanárok Társasága TÖRTÉNELMI ÍVEK A MAGYAR ZENEPEDAGÓGIAI GONDOLKODÁSBAN címmel 2009. április 4-5-én két napos konferenciát rendez Helyszín: Rátkai Klub, Budapest, 1068 Városligeti Részletesebben Szívet melengetõ délutánt töltöttem el a váci Bartók Béla Zeneiskolában, 2007.
1 DLA doktori értekezés tézisei Tóth Anikó Sequentiák a protestáns graduálokban Témavezető: Prof. Dr. Szendrei Janka Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem 28. számú művészet- és művelődéstörténeti tudományok Részletesebben Európai utas. Találkozások. Berecz András mesemondó adott nagy sikerű estet Határtalan mesék címmel május 17-én a Közép-európai Kulturális Intézetben.
Alföldi András tudományos életműve beszámoló OTKA T 048358 A pályázat legfontosabb célja Alföldi András legjelentősebb (elsősorban a két világháború között megjelent) műveinek feldolgozása és kiadása, Részletesebben Munkácsy emlékezete Csabán
Munkácsy emlékezete Csabán 2014. március 4. Békéscsaba, Fő tér (Fiume szálloda) 1906-ban. Képeslap fekete-fehér fotója. Levéltári jelzet: XV.9./177. Őrzés helye: Munkácsy Mihály Múzeum, 17 849 Békéscsaba, Részletesebben 2012. február 24. Kézdivásárhely, EMI, Pro Historia rendezvénysorozat: Kézdivásárhely egyesületi élete 1842 1948 között
Dimény Attila - Szakmai tevékenységek 1. Előadások 2012. július 11. Zabola, BBTE Magyar Néprajz és Antropológia Intézet Csángó Néprajzi Múzeum, Fiatal Néprajzkutatók IX. Szemináriuma: Tér és társadalom Részletesebben Beszámoló a Kernstok Károly Mővészeti Alapítvány (2801. Tatabánya, Fı tér 4. Pf. 1244.) 2007. évi tartalmi tevékenységérıl
Beszámoló a Kernstok Károly Mővészeti Alapítvány (2801. Tatabánya, Fı tér 4. Pf. 1244.) 2007. évi tartalmi tevékenységérıl A Kernstok Károly Mővészeti Alapítvány és kuratóriuma elsısorban pályázati támogatások Részletesebben Készítette: Dr. Knorrné Csányi Zsuzsanna könyvtárvezető. Budapest, 2010. december 15.
Nápolytól délre 2008. január 21-én nyílt meg Nicola Giuseppe Smerilli fotókiállítása Nápolytól délre címmel. A fotókat Olaszország legdélibb részének tájai, illetve Dante Marianacci Odüsszeusz a szélben Részletesebben A PETŐFI SZÜLŐHÁZ MÚZEUMI ÉS MŰVÉSZETI ALAPÍTVÁNY
A PETŐFI SZÜLŐHÁZ MÚZEUMI ÉS MŰVÉSZETI ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE a 2004. évről Jelen közhasznúsági jelentést az alapítvány 2005. május 24-i kuratóriumi ülésén a kuratórium elfogadta, és a felügyelő Részletesebben A Bécsi Arany Biblia
A Bécsi Arany Biblia A valaha megjelent legszebb magyar Biblia A könyvnyomtatás felfedezése előtt minden írásművet, így a Bibliát is kézzel másoltak. Királyi és főúri udvarokban, szerzetes kolostorokban, Részletesebben Információtartalom vázlata. Az egyiptomi művészet korszakai és általános jellemzői; feladata, célja
1. Ön a szakterületén belül felkérést kap egy mű elkészítésére az ókori egyiptomi művészet Mutassa be az egyiptomi művészet korszakait, az építészet, szobrászat és festészet stílusjegyeit, jellegzetességeit! Részletesebben V. 1948 után megjelent Tragédia kiadások. V.1. Helikon díszkiadások és minikönyv kiadások
V. 1948 után megjelent Tragédia kiadások V.1. Helikon díszkiadások és minikönyv kiadások 66.-68. Az ember tragédiája (Budapest, 1958, Magyar Helikon) (2) +188 l + 20 t + 34 l, 28 cm, Révai József tanulmányával. Részletesebben 2015. április 8. A fény J. Haydn műveiben - Kóczán Péter brácsaművész és Albert Sassmann zongoraművész hangversenye a Muzsikaházban
Pályázatunk kedvező elbírálásának köszönhetően, iskolánk A fény megérkezik tehetséggondozás a művészetoktatás sajátos eszközeivel (zene-irodalom-képzőművészet) programsorozattal csatlakozott a 2015 a Fény Részletesebben MNM Palóc Múzeuma Múzeumi Hétfők Műhelybeszélgetések az MNM Palóc Múzeumában NKA 3508/01095 szakmai beszámoló
SZAKMAI BESZÁMOLÓ PÁLYÁZATI AZONOSÍTÓ: 3508/01095 TÉMA: Múzeumi Hétfők Műhelybeszélgetések az MNM Palóc Múzeumában MEGVALÓSÍTÁS IDŐTARTAMA: 2013. 04.01. 2014. 11.30. MEGVALÓSÍTÁS HELYSZÍNE: MNM Palóc Múzeuma, Részletesebben Pályázati azonosító: 3543/00205. Beszámoló
Pályázati azonosító: 3543/00205 Beszámoló az NKA Közgyűjtemények Kollégiuma által kiírt Muzeális értékű gyűjtemények védelmét és hosszú távú megőrzését szolgáló állományvédelmi szolgáltatásra pályázat Részletesebben MAGYARORSZÁG LEVÉLTÁRAI. Szerkesztette: BLAZOVICH LÁSZLÓ MÜLLER VERONIKA
MAGYARORSZÁG LEVÉLTÁRAI Szerkesztette: BLAZOVICH LÁSZLÓ MÜLLER VERONIKA Budapest - Szeged 1996 TARTALOM TARTALOM 5 Bevezető (Blazovich László Müller Veronika) 9 KÖZLEVÉLTÁRAK 27 ÁLTALÁNOS LEVÉLTÁRAK 27 Részletesebben NÁDASDY TAMÁS HALÁLÁNAK 450. ÉVFORDULÓJÁN A KEGYELMED SZERELMES URÁT AZ ÚRISTEN EZ VILÁGBÓL KIVETTE CÍMŰ KONFERENCIA
Pályázati szakmai beszámoló az NKA Múzeumi Szakmai Kollégium 3508 altéma kódszámú kiírására NÁDASDY TAMÁS HALÁLÁNAK 450. ÉVFORDULÓJÁN A KEGYELMED SZERELMES URÁT AZ ÚRISTEN EZ VILÁGBÓL KIVETTE CÍMŰ KONFERENCIA Részletesebben Nemzeti Kulturális Alap Igazgatósága 1388 Budapest Pf. 82.
Nemzeti Kulturális Alap Igazgatósága 1388 Budapest Pf. 82. Tisztelt Kuratórium! Tárgy: A 7. Con Spirito Egyházzenei Fesztivál megrendezésére szakmai beszámoló Pályázati azonosító: 3707/12072 A Filharmónia Részletesebben MAGYARORSZÁG TÖRTÉNETE
ALKÖTETEKBÔL ÁLLÓ TÖBBKÖTETES KÖNYV 61/a Előzéklap homlokoldalán valamennyi kötet közös főcíme MAGYARORSZÁG TÖRTÉNETE 8. A közös adatok megállapításában segít a tipográfiai elrendezés: a többes címoldal Részletesebben Képzési program. Múzeumi Önkéntes Tárlatvezetők
Képzési program Múzeumi Önkéntes Tárlatvezetők A képzés a Múzeumok Oktatási és Képzési Központja (Szentendre) és a Megyei Múzeumi Igazgatóság közös szervezése. Önkéntes tárlatvezető képzés 5 helyszínen: Részletesebben Nógrád megye. Ország: Magyarország Régió: Észak-Magyarország Megyeszékhely: Salgótarján Balassagyarmati kistérség
Nógrád megye Ország: Magyarország Régió: Észak-Magyarország Megyeszékhely: Salgótarján Balassagyarmati kistérség Nevezetességei: -Tolnay Klári Emlékház -Zichy Vay-kastély -Mauks-kúria(Mikszáth-Mauks emlékszoba) Részletesebben HORVÁTH MIHÁLY EMLÉKVERSENY 2008.
2.Ternai 2.Zelei 3.Katona 1.Sebesi 1.Makai Melitta Anikó Marianna 6Dr.Pálfi 6Lőrincz Edit Tiborné Városi Kiss Bálint Általános Református Iskola Kunszentmárton 2.Füzi Balázs Viktória Hajnalka 6Szemerédi Részletesebben ALSÓNYÉK. 1. A település területére vonatkozó információk:
ALSÓNYÉK 1. A település területére vonatkozó információk: Teljes terület 3204 ha 6302 m2 Ebből szántó 2486 ha 2422 m2 gazdasági erdő 131 ha 8569 m2 védett terület - ipari hasznosítású - terület egyéb 586 Részletesebben Darvai Tibor Önéletrajz. 2008 PTE Oktatás és Társadalom Neveléstudományi Doktori Iskola Nevelésszociológia program
Darvai Tibor Önéletrajz Személyes adatok: Név: Darvai Tibor Cím: 6724, Szeged, Kossuth Lajos sgt. 103. Telefon: 70/504-83-58 E-mail: darvai.tibor@gmail.com Tanulmányok: 2008 PTE Oktatás és Társadalom Neveléstudományi Részletesebben SZAKMAI BESZÁMOLÓ. a Nemzeti Kulturális Alap terhére biztosított, vissza nem térítendő támogatás felhasználásáról
SZAKMAI BESZÁMOLÓ a Nemzeti Kulturális Alap terhére biztosított, vissza nem térítendő támogatás felhasználásáról Támogatás témája: Múzeumi gyűjtemények tárgyi és szellemi kulturális örökségünk című magyar-román Részletesebben 23. BOLYAI NYÁRI AKADÉMIA 2015. Analitikus program
23. BOLYAI NYÁRI AKADÉMIA 2015 "A nyelv írja a szöveget, a beszéd szövi a szellemet" Kántor Zoltán A kommunikációs kompetenciák fejlesztése tanórán A. Curriculáris szempontok Analitikus program 1. Tanfolyam Részletesebben A III. Muzsika Hídja Balaton Nemzetközi Fesztivál 2014 Budapest.
A III. Muzsika Hídja Balaton Nemzetközi Fesztivál 2014 Budapest. Bevezetés III. Muzsika Hídja Balaton Nemzetközi Fesztivált a III. Muzsika Hídja Balaton Nemzetközi Fesztivál Szervezőbizottság rendezi meg Részletesebben Napcsoda Hatvanban 2015
Beszámoló a Civil Alap öntevékeny, önszerveződő közösségeket támogató keret pályázatához Napcsoda Hatvanban 2015 A Tilma a Gyermekművészetért Alapítvány által szervezett Ezerszínű Világ című 10. Jubileumi Részletesebben A XIII. Jedlik Ányos Fizikaverseny Országos Döntőjének rövid krónikája
A XIII. Jedlik Ányos Fizikaverseny Országos Döntőjének rövid krónikája 1999-től kezdődően 13. alkalommal rendeztük meg a Jedlik Ányos fizikaversenyt, nyíregyházi országos döntővel. A 13 év alatt kb. 21 Részletesebben Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem Népi pengetős szakirány. Szlama László. Szakmai önéletrajz 2012-09-11
Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem Népi pengetős szakirány Szlama László Szakmai önéletrajz 2012-09-11 Név: Szlama László Születés: Budapest 1990.07.04 Cím: 2370 Dabas, Dinnyés Lajos Utca. 9. Telefon: Részletesebben K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S
Pro Musica Alapítvány K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2009 Budapest, 2009. 2 1. Kimutatás a költségvetési támogatás felhasználásáról A Pro Musica Alapítvány 2009. évben nem részesült központi Részletesebben Középméretű énekeskönyv
Az egyházi ének tanításához ajánlott énekeskönyvek és kórusgyűjtemények 1./ A Református énekeskönyv Magyarországon, 1948- ban jelent meg. Kiadja a Magyarországi Református Egyház. Több kiadást ért meg. Részletesebben a turisztikai szakma iránt érdeklődőknek 5
a turisztikai szakma iránt érdeklődőknek 5 BEVEZETŐ ÉS KÖSZÖNÖM Ezen könyvet a HungarHotels és a Béke Szálloda valamikori dolgozói állították össze, hogy a közös munkának és az együtt megélt napok emlékének Részletesebben 80 éves a Magyar Higiénikusok Társasága. Dr. Páldy Anna Elnök 2011. március 31.
80 éves a Magyar Higiénikusok Társasága Dr. Páldy Anna Elnök 2011. március 31. A múltat ünnepelni szép dolog, ha az embernek a jelent és a jövőt illetően rendben van a szénája. Kellemes az ősökre emlékezni, Részletesebben Szakmai beszámoló a 3508/01141 sz. pályázathoz
Egyházi Könyvtárak Egyesülése 1085 Budapest, Üllői út 24. 20/824 38 81 gabriella.hubert@lutheran.hu Szakmai beszámoló a 3508/01141 sz. pályázathoz Örökségünk jövője - A 21. század kihívásai a muzeális Részletesebben A győri főiskolai évek mellett játszott a Kisfaludy Színház zenekarában, ill. a Győri Filharmonikus Zenekarban.
Bokor György Zenei tanulmányait Szentendrén (Zeneiskola), Budapesten (István Gimnázium Szimfonikus Zenekara), a győri Richter János Zeneművészeti Szakközépiskolában, majd a Liszt Ferenc Zeneművészeti Főiskolán, Részletesebben Mesterkurzusok. ének - hegedű furulya/fuvola csembaló - kamarazene historikus táncok
30. RÉGI ZENEI NAPOK ESZTERHÁZA/Fertőd 2014. június 21-28. Mesterkurzusok ének - hegedű furulya/fuvola csembaló - kamarazene historikus táncok A 30. Régi Zenei Napok rendezvénysorozatára a Filharmónia Részletesebben XXII. HATÁRON TÚLI MAGYAROK FESZTIVÁLJA
XXII. HATÁRON TÚLI MAGYAROK FESZTIVÁLJA 2013. SZEPTEMBER 13-20. PÉCS BARANYA MEGYE Védnök: Tiffán Zsolt A Baranya Megyei Önkormányzat Közgyűlésének elnöke Védnök: Potápi Árpád Az Országgyűlés Nemzeti Összetartozás Részletesebben Veszprémi Érseki és Főkáptalani Levéltár e-mail: leveltar@veszpremiersekseg.hu Tel.: (88) 426-088
Veszprémi Érseki és Főkáptalani Levéltár e-mail: leveltar@veszpremiersekseg.hu Tel.: (88) 426-088 TÁJÉKOZTATÓ 2015. augusztus 26-án Veszprémben, Veszprémi Érseki Hittudományi Főiskolán megrendezésre kerülő Részletesebben Nagy Előd festő- és éremművész, Nagy Botond fotós. 2012. november 19-én, hétfőn 18 órára. kiállításának megnyitójára
A Kozák téri Közösségi Ház és a kiállító tisztelettel meghívja Önt és kedves családját, barátait Nagy Előd festő- és éremművész, valamint fia Nagy Botond fotós kiállításának megnyitójára 2012. november Részletesebben Nádasdy Ferenc Múzeum, Sárvár NKA Közgyűjtemények Kollégiuma 3508/01131
SZAKMAI BESZÁMOLÓ A hagyaték. Konferencia a Nádasdy család mecénási tevékenységének eredményeiről Pályázati azonosító: 3508/01131 A sárvári Nádasdy Ferenc Múzeum pályázatot nyújtott be az NKA Közgyűjtemények Részletesebben 2011-2012 Rabindra Bharaty University, PHD képzés, Kalkutta, India Témavezető mesterem: Bhaskar Nath Bhattacarya
Ö N É L E T R A J Z N a g y O t í l i a 1 9 7 8. 0 9. 2 9. K e c s k e m é t www.nagy-otilia.hu Tanulmányok 2011-2012 Rabindra Bharaty University, PHD képzés, Kalkutta, India Témavezető mesterem: Bhaskar Részletesebben A Kubinyi Ferenc Múzeum szolgáltatásai 3170 Szécsény, Ady Endre u. 7. (Forgách-kastély)
A Kubinyi Ferenc Múzeum szolgáltatásai 3170 Szécsény, Ady Endre u. 7. (Forgách-kastély) I. Az épület története A mai épület elődjét, a várkastélyt, a Kacsics nemzetségből származó Szécsényi Tamás, vagy Részletesebben Dr. habil. FEHÉR KATALIN CSc Szakmai önéletrajz. 18-19. századi magyar művelődéstörténet (neveléstörténet,andragógiatörténet, sajtótörténet)
Dr. habil. FEHÉR KATALIN CSc Szakmai önéletrajz Szakterület: 18-19. századi magyar művelődéstörténet (neveléstörténet,andragógiatörténet, sajtótörténet) Tanulmányok: 1969-1974 Eötvös Loránd Tudományegyetem Részletesebben Gárdonyi Géza. A zeneszerzı és a zenész. Keller Péter
Gárdonyi Géza A zeneszerzı és a zenész Tanárai Édesapja citerázott, fuvolázott, gitározott Egerben Zsasskovszky Ferenc és Endre tanítják Hegedútanára: Ferenc karnagy, a Prágai Egyházi Zeneegylet, a Zsófia Részletesebben Mucsi Balázs Sándor főigazgató Pelyhéné Bartha Irén főigazgató 2015.06.15 Dr. Varga Zoltán Balázs 2015.06.15
BAJAI SZAKKÉPZÉSI 6500 Baja, Petőfi Sándor utca 1 12.) 2015.06.15 Korm. rendelet Virág Tibor főigazgató BÉKÉSCSABAI SZAKKÉPZÉSI 5600 Békéscsaba, Gyulai út 32/1 BERETTYÓÚJFALUI SZAKKÉPZÉSI BUDAPESTI GAZDASÁGI Részletesebben Digitalizálásra javasolt helyismereti dokumentumok a Szentesi Városi Könyvtár Kht. Helyismereti győjteményében
Digitalizálásra javasolt helyismereti dokumentumok a Szentesi Városi Könyvtár Kht. Helyismereti győjteményében helyismereti könyvtáros Tételes felsorolás témakörök szerint Helytörténet Sima László: Szentes Részletesebben ZENEAKADÉMIA NÉPZENÉSZ KÉPZÉSE JUBILEUMI KONFERENCIA, KIÁLLÍTÁS ÉS HANGVERSENY LISZT FERENC. zeneakademia.hu 2012. június 13-15.
ÉVES A ZENEAKADÉMIA NÉPZENÉSZ KÉPZÉSE JUBILEUMI KONFERENCIA, KIÁLLÍTÁS ÉS HANGVERSENY LISZT FERENC 2012. június 13-1. zeneakademia.hu 2012. JÚNIUS 13. SZERDA Ünnepi konferencia a Zeneakadémia Népzene Tanszékének Részletesebben Különböző fúvástechnikák összehasonlító vizsgálata
DLA doktori értekezés tézisei Gyivicsán György Különböző fúvástechnikák összehasonlító vizsgálata Témavezető: Dalos Anna (PhD) Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem 28. számú művészet- és művelődéstörténeti Részletesebben Anyanyelvünk magyar, nemzetiségünk szlovák. Lengyel Diana
Anyanyelvünk magyar, nemzetiségünk szlovák Lengyel Diana - kezdtek bele a lányok mosolyogva a beszélgetésbe. Nagyon kevesen tudnak rólunk, ha megmondjuk, honnan és kik vagyunk, nagy szemeket meresztenek Részletesebben Javaslat Kádár Béla szellemi hagyatéka települési értéktárba történő felvételéhez
Javaslat Kádár Béla szellemi hagyatéka települési értéktárba történő felvételéhez Készítette: Kádár Tünde (név). (aláírás) Pusztaszabolcs, 2014. június 18. (település, dátum) (P. H.) I. A JAVASLATTEVŐ Részletesebben Rápli Györgyi Szabó Katalin Énekeskönyv 5 6 7. Az ének-zenei nevelés megújulásának lehetősége
Rápli Györgyi Szabó Katalin Énekeskönyv 5 6 7 Az ének-zenei nevelés megújulásának lehetősége Hitvallás "Mit kellene tenni? Az iskolában úgy tanítani az éneket és zenét, hogy ne gyötrelem, hanem gyönyörűség Részletesebben 2007. június 8-án Stockholmban adták át a 2006-os Europa Nostra Díjakat. A Ferihegyi Repülőtér I. Termináljának felújítása és a New York Palota és
26. Az EU Kulturális Örökség Díja és Magyarország Az EU Kulturális Örökség Díja és Magyarország 2007. június 8-án Stockholmban adták át a 2006-os Europa Nostra Díjakat. A Ferihegyi Repülőtér I. Termináljának Részletesebben A magyarságtudományok önértelmezései A doktoriskolák II. nemzetközi konferenciája. Rendező: Nemzetközi Magyarságtudományi Társaság
A magyarságtudományok önértelmezései A doktoriskolák II. nemzetközi konferenciája Rendező: Nemzetközi Magyarságtudományi Társaság Szervezőbizottság: Dobos István (elnök) Bene Sándor Tuomo Lahdelma Monok Részletesebben ÉNEK-ZENE II. A VIZSGA LEÍRÁSA
ÉNEK-ZENE II. A VIZSGA LEÍRÁSA A vizsga részei 120 perc 15 perc 180 perc 20 perc 100 pont 50 pont 100 pont 50 pont A vizsgán használható segédeszközök A vizsgázó biztosítja NINCS NINCS NINCS NINCS A vizsgabizottságot Részletesebben A TARTALOMBÓL: AZ ALKOTÓ NÉPMŰVÉSZET JEGYÉBEN. Hungarikumszeminárium. (1. oldal) Tolna megye a Mesterségek Ünnepén a Budai Várban (2-3.
2011 ((V.. ÉVFOLLYAM)) 8.. SZÁM www..ttmamk..hu A TARTALOMBÓL: AZ ALKOTÓ NÉPMŰVÉSZET JEGYÉBEN Hungarikumszeminárium (1. oldal) Tolna megye a Mesterségek Ünnepén a Budai Várban (2-3. oldal) Berekai Éva Részletesebben László T. László EGYHÁZ ÉS ÁLLAM MAGYARORSZÁGON 1919 1945
László T. László EGYHÁZ ÉS ÁLLAM MAGYARORSZÁGON 1919 1945 2 László T. László EGYHÁZ ÉS ÁLLAM MAGYARORSZÁGON 1919 1945 Ide: Embléma 20 mm Szent István Társulat, az Apostoli Szentszék Könyvkiadója Budapest Részletesebben Fáy András Református Általános Iskola és Alapfokú Mővészetoktatási Intézmény Gomba. Az iskola dolgozói. NÉV OKLEVÉL kiállítója VÉGZETTSÉG
Az iskola dolgozói 1. Apró Rita 2. Bendıné Mag Anikó 3. Erdélyiné Buzás Éva NÉV OKLEVÉL kiállítója VÉGZETTSÉG Szabadkai Pedagógiai Akadémia - Eötvös József Fıiskola, Baja Eszterházy Károly Tanárképzı Fıiskola, Részletesebben Dátum Helyszín Esemény
Igazságomat, azt, ami vagyok Meg kell őriznem s meg kell adnotok. Szabó Lőrinc (1900 1957) 1 Történeti visszatekintés Dátum Helyszín Esemény 1994. március 5. Budapest Ünnepélyes alakuló ülés a költő emlékszobájában, Részletesebben VÁROSI POLGÁRMESTERI HIVATAL 3060 PÁSZTÓ, KÖLCSEY F. U. 35. (06-32) *460-155 FAX: (06-32) 460-918
VÁROSI POLGÁRMESTERI HIVATAL 3060 PÁSZTÓ, KÖLCSEY F. U. 35. (06-32) *460-155 FAX: (06-32) 460-918 Szám: 1-160 /2013. A határozat meghozatala egyszerű szavazattöbbséget igényel! JAVASLAT Beszámoló a Pásztói Részletesebben S O M O G Y M E G Y E I M Ú Z E U M O K I G A Z G A T Ó S Á G A H Í R L E V É L
Kedves Látogatónk! S O M O G Y M E G Y E I Hírlevelünkben legújabb kiállításainkat és aktuális programjainkat ajánljuk figyelmébe! Programok: Népi kalendárium 2011.április 16. Februárban útjára indítottunk Részletesebben Az orosházi Táncsics Mihály Gimnázium és Szakközépiskola immár hagyományosan megrendezi a 2.TÁNCSICS-DIDACT
Táncsics Mihály Gimnázium és Szakközépiskola Orosháza, Táncsics u. 2 5900 Telefon: 68/411-362 68/411-502 Fax: 68/416-515 E-mail: tancsics@tancsics-ohaza.sulinet.hu Az orosházi Táncsics Mihály Gimnázium Részletesebben Szakmai beszámoló. Múzeumok éjszakájához kapcsolódó programcsomag megvalósítása a Mátra Múzeumban. Pályázati azonosító: 3507/00147
Szakmai beszámoló Múzeumok éjszakájához kapcsolódó programcsomag megvalósítása a Mátra Múzeumban Pályázati azonosító: 3507/00147 Esemény helye: Magyar Természettudományi Múzeum Mátra Múzeuma, Gyöngyös Részletesebben fenyoimre@freemail.hu Középfokú C típusú állami nyelvvizsga Alapfokú C típusú állami nyelvvizsga
Önéletrajz SZEMÉLYES ADATOK Név FENYŐ IMRE Munkahelyi telefon 52-512900/2233 Fax 52-512922 E-mail fenyoimre@freemail.hu KÉPZETTSÉG 1994-1999. 1996-2000. 1997. 1999-2002.. Filozófia (Kossuth Lajos Tudományegyetem) Részletesebben Intézmény neve: Óbudai Népzenei Iskola OM azonosítója: 039 890. Különös közzétételi lista - Alapfokú művészetoktatási intézmények
Különös közzétételi lista - Alapfokú művészetoktatási intézmények [11/1994. (VI.8.)MKM rendelet,10. sz. melléklet] 1. A pedagógusok iskolai e és szakképzettsége hozzárendelve a helyi tanterv tantárgyfelosztásához, Részletesebben 9. sz. melléklet Kimutatás a Nógrád Megyei Levéltár dolgozóinak 2004. évi tudományos tevékenységéről
9. sz. melléklet Kimutatás a Nógrád Megyei Levéltár dolgozóinak 2004. évi tudományos tevékenységéről Tanulmányok, recenziók, cikkek, kéziratok, kiadványszerkesztés Barthó Zsuzsanna 1. A salgótarjáni házicselédek Részletesebben Történelmi Veszprém Klasszikus városnézés 2-2,5 órában
Történelmi Veszprém Klasszikus városnézés 2-2,5 órában Találkozó: Óváros tér/köd utcai parkoló Időtartam: 2-2,5 óra Ismerkedés Veszprémmel és a várnegyeddel Azoknak ajánljuk, akik előszőr járnak a városban, Részletesebben Iskolánk rövid története
1887 1979 2003 1 Iskolánk rövid története Korszakok, elnevezések: Iskolánk 1887-ben Református Felekezeti Elemi Népiskola néven kezdte meg működését egy 1927/28-as iskolai statisztikai jelentés szerint. Részletesebben Szakmai beszámoló a Természettudományos Muzeológusok Találkozója 2013. pályázathoz azonosító szám 3508/01107
Szakmai beszámoló a pályázathoz azonosító szám 3508/01107 A találkozó ismertetése 2013. augusztus 26 28-án rendeztük meg a természettudományos muzeológusok 31. találkozóját. A Magyar Természettudományos Részletesebben X X X X X. hatását a társadalom. szerkezetére, működésére! mutassa be az indiai vallások. ismeretei segítségével. 2. tétel: A források és
1. tétel: A források és mutassa be az indiai vallások hatását a társadalom szerkezetére, működésére! 2. tétel: A források és mutassa be a hódító háborúkat követő gazdasági változásokat és azok társadalmi Részletesebben Az Ebergényi levéltár 16-17. századi egyedi dokumentumainak restaurálása A Smidt Múzeum Közérdekű Muzeális Gyűjteményben
A Nemzeti Kulturális Alap Közgyűjtemények Kollégiumának pályázata Pályázati azonosító: 3511/03849 Az Ebergényi levéltár 16-17. századi egyedi dokumentumainak restaurálása A Smidt Múzeum Közérdekű Muzeális Részletesebben Országos Múzeumandragógiai Konferencia szekcióinak beosztása és programjai Helyszín: Széphalom, A Magyar Nyelv Múzeuma, 2009. Május 12.
Országos Múzeumandragógiai Konferencia szekcióinak beosztása és programjai Helyszín: Széphalom, A Magyar Nyelv Múzeuma, 2009. Május 12. Kedd 9:00-10:30 Elıadások az I. és II. szekcióban 10:30-11:00 Szünet-konferencia Részletesebben HÉTSZ Szombathely, Bem J. u. 33.
HÉTSZ TSZÍNVIR NVIRÁG ÓVODA Szombathely, Bem J. u. 33. Gyökerek és szárnyak a néphagyomány tükrében Kultúrát nem lehet örökölni, az elıdök kultúrája egy-kettıre elpárolog, ha minden nemzedék újra, meg Részletesebben Támogatási összeg (Ft)
1. Pécsi Férfikar Pécs Bartók Béla Férfikar részvétele az III. Isztambuli Nemzetközi Kórusversenyen és fesztiválon Isztambul 900 000 2. Budapesti Vonósok a Budapest XI.ker Budapesti Vonósok külföldi Olaszország/ Részletesebben A MAGYAR NÉPZENE ALAPJAI
A magyar népzene alapjai emelt szint 0612 ÉRETTSÉGI VIZSGA 2007. május 18. A MAGYAR NÉPZENE ALAPJAI EMELT SZINTŰ ÍRÁSBELI ÉRETTSÉGI VIZSGA JAVÍTÁSI-ÉRTÉKELÉSI ÚTMUTATÓ OKTATÁSI ÉS KULTURÁLIS MINISZTÉRIUM Részletesebben mből l kitelik. Batthyány Emlékév Vas megye 2007. Kovács Ferenc országgyűlési képviselő A Vas Megyei Közgyűlés elnöke
Batthyány Emlékév Vas megye 2007. Kovács Ferenc országgyűlési képviselő A Vas Megyei Közgyűlés elnöke Vas Megyei Közgyűlés a Batthyány Év 2007 Vas megyei tervezett rendezvényei méltó megvalósításának érdekében Részletesebben 2008-2011 Pécsi Tudományegyetem Művészeti Kar DLA képzés, festészet, Témavezető mestereim: Keserű Ilona Professzor Emeritusz és Hegyi Csaba DLA
Ö N É L E T R A J Z N a g y O t í l i a 1 9 7 8. 0 9. 2 9. K e c s k e m é t oteszka@yahoo.de www.nagy-otilia.hu T a n u l m á n y o k 2008-2011 Pécsi Tudományegyetem Művészeti Kar DLA képzés, festészet, Részletesebben Sárospataki Gyűjtemények mindenkinek TÁMOP 3.2.8.B-12/1-2012-0001. Múzeumi nap 4 tematikája
Múzeumi nap 4 tematikája Múzeumi nap helye és ideje: Sárospatak, 2013. április 26. Címe: Résztvevők: Szakirodalom: Segédanyag: Oktatási, nevelési célok: Föl a hazáért és szabadságért A Túrkevei Kaszap Részletesebben Kodály Zoltán munkásságának hatása az óvodai ének-zenei nevelésre
Balaton Jánosné tagóvoda vezető Kertvárosi óvoda Kodály Zoltán munkásságának hatása az óvodai ének-zenei nevelésre Kodály Zoltán háromszoros Kossuth-díjas zeneszerző,a magyar zenei nevelés megújítója, Részletesebben Zeneakadémia esettanulmány Martoncompetition.hu 2014. Június. Martoncompetition.hu. Dátum: 2014. június
Zeneakadémia esettanulmány Martoncompetition.hu Dátum: 2014. június 1 Zeneakadémia Világra szól! A jól ismert szlogenhez méltó, világra szóló kampánnyal kívánta beharangozni a Liszt Ferenc Zeneművészeti Részletesebben Hazánkban hozzávetõleg 30-40 ezer hallássérült ember használ anyanyelvként
Dialektusok a siketek jelnyelvében A Szociális és Munkaügyi Minisztérium által elõterjesztett, a magyar jelnyelvrõl és a magyar jelnyelv használatáról szóló törvényben az EU tagországai közül Finnország Részletesebben GYULAI LÁTNIVALÓK. Gyulai vár