text:
⭐A büntetlenség vége: Elévülés és a korrupció üldözése az EU-tagállamokban
A büntetlenség vége: Elévülés és a korrupció üldözése az EU-tagállamokban
Download "A büntetlenség vége: Elévülés és a korrupció üldözése az EU-tagállamokban"
1 A büntetlenség vége: Elévülés és a korrupció üldözése az EU-tagállamokban 12 A Transparency International ( TI) a korrupció elleni küz delem élén álló globális ci vil szer vezet. Világszerte több, mint 90 helyi tagozata, illetve berlini (NémeT ország) TIT kársága felhívja a figyelmet a korrupció kártékony hatásaira, együtt működve a kormányzati, üzleti és civil társadalmi partnerekkel a leküzdéséhez szükséges hatékony intézkedések kidolgozásában és végrehajtásában. Szerző: Anja Osterhaus Lektor és szerkesztő: Stephanie Debere Fordította: Müller Ákos Tördelés: Schiffer Kata istockphoto/nick Schlax Köszönetnyilvánítások: A szerző ki szeretné fejezni köszönetét annak a számos személynek, akik hozzájárultak a jelentés elkészítéséhez. Közéjük tartoznak a TI nemzeti tagozatok szakértői, akik koordinálták a kutatást, és megírták a nemzeti jelentéseket. Külön köszönet illeti meg a TI Titkárságáról Marie Chêne-t és Gillian Dell-t felbecsülhetetlen értékű tanácsaikért, valamint Helen Tureket különösen a jelentés elkészítésének utolsó szakaszában nyújtott támogatásáért. Köszönetet kell mondani Julio Bacio Terracinónak és Skirmantas Bikelisnek azért, hogy megosztották szakértelmüket és tudásukat. A TI nemzeti tagozatok szakértői (projekt partnerek): Simon Ellmauer (Ausztria), Ralica Ilkova (Bulgária), Eliska Cisarova és Zuzana Navratilova (Csehország), Ioanna Anastassopoulou és Artemisia Papadaki (Görögország), Földes Ádám (Magyarország), John Devitt és Andrew Sheridan (Írország), Giorgio Fraschini (Olaszország), Skirmantas Bikelis és Neringa Mickeviciute (Litvánia), David Marcão és Luís Macedo Pinto de Sousa (Portugália), Victor Alistar, Angela Ciurea és Iulia Cospanaru (Románia), Pavel Nechala (Szlovákia). További szakértők és az áttekintő tanulmányok szerzői: Yann Baden, Christoph Burchard, Julio Bacio Terracino, Simona Habic, Ligeti Miklós, Joachim Meese, Asso Prii, Elias Stephanou, Jaanus Tehver, Xavier Vanden Bosch, Andrew Sheridan Az Európai Unió Bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem programjának támogatásával Európai Bizottság Belügyi Főigazgatóság Ez a kiadvány a szerző nézeteit tükrözi, és az Európai Bizottság nem tehető felelőssé az abban foglaltak bárminemű felhasználásért. Transparency International. All rights reserved. Minden erőfeszítést megtettünk annak érdekében, hogy a jelentésben szereplő információk pontosságát ellenőrizzük. Valamennyi információt helyesnek gondoltunk 20 novemberében. Ugyanakkor a Transparency International nem vállalhat felelősséget annak más célra, vagy más összefüggésben való felhasználásáért. 23 Tartalomjegyzék Összefoglalás Fogalomtár 6 1. Bevezetés, alapvető megállapítások és ajánlások 9 2. Az elévülési idő jellege Alapvető indoka Jelentősége a büntető, polgári, közigazgatási és fegyelmi eljárások szempontjából Az elévülési idők tartama Az elévülési idő kezdete Az érintett büntetőeljárási szakaszok A nyugvás, félbeszakadás és meghosszabbítás alapjai Az abszolút elévülési idő Az elévülési idők összehasonlítása a különböző eljárásokban Az elévülési idők tartama a büntetőeljárásokban Az elévülési idők tartama a polgári, közigazgatási és fegyelmi eljárásokban 2.9 Egyéb, az elévülési idővel együttható eljárási korlátok A nemzetközi szervezetek ajánlásai Közelmúltbeli és folyamatban lévő reformtörekvések 2 3. Gyenge pontok és helyes gyakorlatok A kutatás során azonosított legjelentősebb gyenge pontok Az elévülési idők túlságosan rövidek ahhoz, hogy biztosítani tudják a korrupció hatékony üldözését A fellebbviteli eljárások beszámítása az elévülési időbe büntethetetlenséghez vezethet A mentelmi jog nem nyugvási vagy félbeszakítási ok A kölcsönös jogi segítségnyújtás iránti kérelem nem nyugvási vagy félbeszakítási ok 3.2 A helyes gyakorlatok példái Rugalmasság az elévülési idő kezdő időpontját illetően Nagyon hosszú abszolút elévülési idő, vagy az abszolút elévülési idő hiánya Az elévülési idő lejártához közeledő ügyek elsőbbségben részesítésének lehetősége Az elévülés nyugvása vagy félbeszakadása, amennyiben az elkövető újabb bűncselekményt követ el 3.2. Az adatok és statisztikák elérhetősége 4. Tizenegy rövid országprofil 30 Ausztria, Bulgária, Csehország, Görögország, Magyarország, Írország, Olaszország, Litvánia, Portugália, Románia és Szlovákia Melléklet Az elévülés miatt megszüntetett nyomozások és bírósági eljárások Lábjegyzetek 36 34 5 Összefoglaló jelentés E jelentés az elévülés által a korrupciós bűncselekmé nyekre gyakorolt hatást vizsgálja az Európai Unióban (EU). Alapját 27 tanulmány képezi, amelyek az elévülés hatását vizsgálták a különböző nemzeti jogi környezetekben, annak érdekében, hogy azo nosítani lehessen a gyenge pontokat, és a helyes gyakorlatokat. A kutatások szerint a korrupcióval összefüggő bűncselekmények büntetlenül maradása jelentős probléma egész Európában. Az azonosított kulcs problémák a korrupciós ügyek felderítésének elma radása, illetve a bűnüldöző szervek és a bíróságok humánerőforráshiánya, valamint szakértelmének hiánya. A legtöbb európai országban a hossza dal mas eljárások komoly akadályt jelentenek a kor rupció üldözése terén, időnként összekapcso lódva a bürokrácia magas szintjével, valamint a bizo nyításra vonatkozó túlzottan szigorú elő írásokkal. Ebben az összefüggésben az elévülési idők gyakor ta túlságosan rövidek ahhoz, hogy lehetővé te gyék a bűncselekmények üldözését, különösen, amennyiben nincsenek megfelelő lehetőségek az elévülési idő meghosszabbítására, ha az szükséges. Egyes európai országokban az elévülésre vonat kozó szabályok sajátosságai okoznak komoly problémákat: Görögországban, Olaszországban és Portugáliában az eljárást ténylegesen le lehet zárni akkor is, ha az elkövetőt első fokon bűnösnek találták. Emellett a görög szabályozás rendkívül kedvező kivételeket tartalmaz az elévülés kapcsán, amelyek szinte csak politikusokra vonatkoznak. Franciaországban a legtöbb korrupcióval összefüggő bűncselekmény elévülési ideje túlságosan rövid ahhoz, hogy azok hatékony üldözését lehetővé tegye, Spanyolországban pedig az elévülési idők bizonyos korrupciós bűncselekmények esetében túlzottan rövidek, bár más bűncselekmények esetében megfelelőnek tekinthetők. A legtöbb európai jogrendszerben az elévülési szabályoknak vannak gyenge pontjai, illetve hézagai. A bünte tőügyekben folytatott nemzetközi együttműködést, vagy a mentelmi jogot, amelyek jelentős késedelmeket okozhatnak, gyakran nem tekintik kellő indoknak az elévülés meghosszabbítására. Még ha ez eddig nem is vezetett jelentős számú eljárás megszüntetéséhez, aggodalomra ad okot, különösen olyan összetett esetekben, amelyeknek határokon átnyúló, nemzetközi együttműködést igénylő vetületei vannak. A 27 EU tagállam közül csak gyűjt adatokat az elévülés miatt megszüntetett eljárásokról. Bár a rendelkezésre álló statisztikák szerint a megszüntetett eljárások aránya a legtöbb esetben meglehetősen alacsony, van két jelentős kivétel. Olaszországban 200 óta tízből egy eljárást szüntettek meg a vádemelési szakban, míg Szlovákiában ez az arány négy százalék. Több európai jogrendszerben léteznek helyes gya korlatok, az újabb reformok pedig az elévülési szabályok javulását eredményezték a korrupcióval összefüggő bűncselekmények üldözése tekintetében. Egyes esetekben az elévülési idők jelentősen hosszabbak lettek, illetve az elévülés nyugvásának és félbesza kadásának okai bővültek. Ezzel szemben az Olaszországban bevezetett új reformokkal tovább rövidítették az elévülési időket. A kutatás főbb ajánlásai szerint a nemzeti szakpolitikák formálóinak óvatosan felül kell vizsgálniuk országuk elévülési szabályozását, annak érdekében, hogy a korrupciós bűncselekmények üldözése terén fennálló joghézagokat betömjék. Mivel a különösen összetett korrupciós ügyek felderítése és üldözése gyakran bonyolult, a súlyos korrupciós bűncselekmények elévülési idejét évben vagy ennél hosszabb tartamban kell megállapítani. Az elévülés számításának tükröznie kell a korrupciós ügyek sajátosságait. Az elévülési szabályozásnak ki kell terjednie azokra az esetekre, amikor az eljárás késedelmét az okozza, hogy az eljárást felfüggesztik, mert egy érintett félre mentelmi jog vonatkozik, illetve azokra a késedelmekre, amelyeket a nemzetközi együttműködés okoz. Az elévülés alapján nem lehet lehetővé tenni, hogy az eljárást az első fokú ítélet után szüntessék meg. Ellenkező esetben fennáll a kockázata annak, hogy az állítólagos elkövetővel szemben hozott ítélet nem hajtható végre, mivel az ügy a fellebbezések során elévült. Az elévülés miatt lezárt büntetőügyekre vonatkozó adatokat össze kell gyűjteni, és azokat elérhetővé kell tenni, annak érdekében, hogy az elévülés által az igazságszolgáltatás működésére gyakorolt hatást értékelni lehessen. A megszüntetések konkrét okait szintén rögzíteni kell, annak érdekében, hogy azonosítani és kezelni lehessen a rendszer gyenge pontjait.6 Fogalomtár Abszolút elévülési idő Az abszolút elévülési idő az a maximális időtartam, ameddig az állítólagos elkövetővel szemben eljárást lehet indítani. Függetlenül a nyugvási, félbeszakadási és meghosszabbítási okoktól, az abszolút elévülési időt semmiképpen nem lehet meghosszabbítani. Állítólagos elkövető Olyan személy, akit megvádoltak bűncselekmény vagy egyéb jogsértés elkövetésével, de bűnösségét még nem bizonyították. A tisztességes tárgyaláshoz való jog sérelme Valaki tisztességes tárgyaláshoz való jogára gyakorolt hátrányos befolyás. Az igazságszolgáltatás akadá lyozása Az igazságszolgáltatás akadályozása úgy határozható meg, mint fizikai erőszak, fenyegetés vagy megfélemlítés alkalmazása, vagy jogtalan előny ígérete, felajánlása vagy adása annak érdekében, hogy hamis tanúvallomást tegyenek, vagy, hogy befolyásolják a tanúvallomás megtételét vagy a bizonyíték szolgáltatását bűncselekmény elkövetésével kapcsolatos eljárás során. Befolyással üzérkedés Jogtalan előnyre vonatkozóan egy személynek tett közvetlen vagy közve tett ígéret, ajánlat, annak nyújtása, to vábbá annak kérés vagy elfogadása, abból a célból, hogy a személy vissza éljen tényleges vagy feltételezett befo lyásával, annak érde kében, hogy az eredeti felbujtó más személy cse lek ménye révén jogtalan előnyben részesüljön. A befolyással üzérke désnek rendszerint megkülönböztetik aktív formáját (befolyásért cserébe előny nyújtása), és passzív formáját (befolyásért cserébe előny kérése vagy elfogadása). Bizonyítási teher A bizonyítási teher a polgári eljárás alperesét vagy a vádlottat terhelő azon kötelezettség, hogy bizonyítson vagy cáfoljon egy vitatott tényt. A bizonyítási teher meghatározhatja e kötelezettséget, vagy azt, hogy az melyik felet terheli. A bün tetőügyekben a bizonyítási teher a vádat terheli, amelynek bizonyítania kell, hogy a vádlott bűnös, mielőtt az esküdtszék elítéli. Egyes jogrendszerekben azonban a vádlott köteles bizonyítani bizonyos, a védelem alapjául szolgáló tények fennállását, mint például a beszámítási képesség hiányát. A polgári ügyekben rendesen a felperest terheli a bizonyítási teher, azonban előfordulhat, hogy a védelem alapjául szolgáló egyes körülményeket az alperesnek kell bizonyítania. Büntethetőséget kizáró ok A jogi büntetés alóli mentesülés. Büntetőeljárás A büntetőeljárások során az állam lép fel egy magánszeméllyel, vagy egy jogi személlyel (pl. vállalkozás) szemben. Büntetőeljárás (vádemelés és bírósági szakasz) Jogi eljárás megindítása és lefolytatása egy személy ellen. Amennyiben az elévülési idő vonatkozik a büntetőeljárásra, a büntetőeljárás az elévülési időn belül le kell folytatni, és azon belül ítéletet kell hozni. Bűntett Súlyos bűncselekmény, például emberölés, erőszakos közösülés vagy betörés. A bűntett szigorúbb büntetéssel büntetendő, mint a vétség. Civil law Közvetlenül a római jogból származó és abból levezetett joganyag. A civil law fő sajátossága, hogy a jogszabályok írásban vannak lefektetve. Azokat kodifikálták, és a common law-val ellentétben nem bírói vélemények határozzák meg. Common law Írott, kodifikált jogszabályok helyett bírósági határo zatokból, az e határozatokban rejlő dogmatikából, valamint szokásokból és gyakorlatokból összetevődő joganyag. A common law alkotja az angliai jogrendszer alapját, valamint számos más, angol nyelvű országét is. A legtöbb volt brit gyarmat jogrendszere a common law-n alapul. Elévülési idő Jogszabályban meghatározott maximális időtartam, amely alatt vádat lehet emelni vagy polgári jogi keresetet lehet benyújtani az állítólagos elkövetővel szemben. Az elévülési idő biztosítja a nyomozás és a bírósági eljárás tisztességességét és hatékonyságát. Eljárás A jogi eljárás egy cselekménye vagy szakasza Elkövető Az a személy, akit bűncselekmény elkövetésében bűnösnek találtak. Elsőfokú eljárás A jogi eljárás kezdete vagy első tárgyalása. Az elsőfokú eljárásra egy alacsonyabb szintű bíróságon kerül sor. Fegyelmi eljárás A fegyelmi eljárásban szankciókat alkalmaznak a köz- vagy magánszféra egy alkalmazottjával szemben, szerződések vagy egyéb, a munka vállaló egyedi helyzetéből vagy munka viszonyából eredő jogi kötele zettségek alapján, szemben a büntető jog, illetve a közigazgatási jog által előírt általános kötelezettségekkel. 67 Félbeszakadás Az elévülési idő tekintetében félbeszakadás esetén az elévülési idő újrakezdődik, rendszerint ugyanolyan tartamban, mint az előző elévülési idő. A félbeszakadás okai jogrendszerenként eltérnek, azonban gyakran ezek közé tartoznak különböző eljárási cselekmények, mint az ügy megindulása, vagy benyújtása a bírósághoz. Fellebbezési eljárás A fellebbezési eljárás a jogi eljárások azon szakasza, amelynek során az eljárásban vesztes fél magasabb szintű bírósághoz fordult, amely jogosult az alacsonyabb szintű bíróság által az eljárás végén hozott határozatot felülvizsgálni és megváltoztatni, azon az alapon, hogy a határozat hibás jogalkalmazáson alapult. Felülvizsgálati jogkör A felülvizsgálati jogkör a magasabb szintű bíróság jogköre arra, hogy az alacsonyabb szintű bíróság által az eljárás végén hozott határozatot felülvizsgálja és megváltoztassa, azon az alapon, hogy a határozat hibás jogalkalmazáson alapult. Az ügy fajtájától, illetve a határozattól füg gően a felülvizsgálat elsődlegesen egy új tárgyalásból áll, amelynek során a fel lebbviteli bíróság elfogadja az alacsonyabb szintű bíróság ténybeli megállapításait, vagy felülvizsgálja az által hozott jogi döntéseket. Folyamatos bűncselekmény Jogellenes tevékenység, amely hosszabb ideig fennáll, anélkül, hogy megszakadna, például emberkereskedő hálózat fenntartása. Folytatólagos bűncselekmény Folytatólagos bűncselekménynek nevezik, ha a vádlottat azzal vádolják, hogy szorosan kapcsolódó bűncselekmények folyamatos sorozatát követte el. Pél dául abban az esetben, ha egy vesztegetési cselekmény ismétlődik. Hivatali visszaélés A hivatali visszaélés hivatalos személy által feladat körében eljárva elköve tett jogsértő cselekmény (vagy a cselekménytől való tartózkodás). Az ilyen cselekményt a hivatalos személy azért követi el (vagy azért mulasztja el), hogy maga vagy más személy vagy szer vezet javára jogtalan előnyre tegyen szert. Idézés Bírósági végzés, amely meghatározott személy számára előírja, hogy jelenjen meg a bíróságon tanúvallomás-tétel céljából. Idézés esetén a megjelenés elmulasztása büntetendő cselekmény. Jogellenes meggazdagodás A jogellenes gazdagodás, mint korrupt cselekmény, úgy határozható meg, mint egy hivatalos személy vagyonában bekövetkezett olyan jelentős értéknövekedés, amelyet ésszerűen nem tud megindokolni jogszerű jövedelme alapján. Kölcsönös jogsegély A kölcsönös jogsegély az a formalizált eljárás, amelynek révén az országok segítséget kérnek, és nyújtanak az egyik országban található bizonyítékok megszerzéséhez, a másik országban folyó nyomozás vagy büntetőeljárás lefolytatása érdekében. Közérdekű bejelentés A közérdekű bejelentés egy szerveze ten belül észlelt visszaélésre, illetve annak kockázatára vonatkozó információk átadása olyan magán személyek vagy jogi személyek részére, akikről/amelyekről feltételezik, hogy képesek ez ellen fellépni. A visszaélésre vagy kocká zatára vonatkozó korai bejelentés megvédheti az emberi jogokat, segíthet életek megmentésében és elősegítheti a jog uralmát. A közérdekű bejelentést egyre szélesebb körben ismerik el a korrupcióellenes küzdelem eszközeként. Közigazgatási eljárás A közigazgatási eljárás vétkesség vagy bűnösség nem bírósági eljárásban tör té nő eldöntése, amely különböző for májú szank ciókat eredményezhet. A közigazgatási eljárásokat gyakran a kormányzat, vagy más közjogi személyek folytatják le. Magas szintű korrupció A kormányzat magas szintjén elkövetett cselekmények, amelyek torzítják a szakpolitikákat, vagy az állami központi működését, lehetővé téve a vezetők számára, hogy a köz jó kárára előnyhöz jussanak. A magas szintű korrupció rendszerint (de nem mindig) azonos a politikai korrupcióval. Meghosszabbítás Az elévülési idő tekintetében a meghosszabbítás megha táro zott időtartammal meghosszabbítja az elévülési időt. A meghosszabbítás alapjai jogrendszerenként eltérnek, de rend szerint ezek közé tartozik a különleges, hosszú időt igénylő nyomozási intézkedések előírása. Mentelmi jog E jelentésben a mentelmi jog a politikai szerepet betöltő személyek jogi felelősségre vonásának akadálya. Bizonyos országokban a politikusok mentelmi jo got élveznek a feladataik ellátása során elkövetett cselek mények kap csán, annak érdekében, hogy mega kadályozzák ellenük a politikai alapú jogi fellépést. Nyomozás A bűncselekménnyel kapcsolatos tények és körülmények feltárására irányuló eljárás. Amennyiben az elévülési idő vonatkozik a nyomozásra, a nyomozást az elévülési időn belül be kell fejezni, és vádat kell emelni. Nyugvás Az elévülési idő tekintetében a nyugvás úgy működik, mint egyfajta szünet. 78 Miután a nyugvás ideje eltelt, az elévülési idő tovább folyik. A nyugvás okai jogrend szerenként változnak, de gyakran ezek közé tartozik a mentelmi jog vagy a vádlott/alperes betegsége. Pénzmosás A jogellenesen vagy becstelenül szerzett pénz eredetének, tulaj donjogának vagy céljának elleplezése, annak jogszerű gazdasági tevékenység mögé rejtésével. Polgári eljárás A polgári eljárások során jogi személyek, természetes szemé lyek, vagy az állam polgári jogi kereseteket indíta nak, annak érdekében, hogy az alperes cselek ménye eredményeként elszenvedett kárért kártérítésben részesüljenek. Polgári jogi elévülés A polgári jogi elévülés a polgári eljárásban az abszolút elévülésre használt fogalom. Relatív elévülési idő A relatív elévülési idő az a maximális időtartam, amelyen belül büntetővád vagy polgári jogi kereset nyújtható be egy állítólagos elkövetővel szemben, amely azonban meghosszabbítható a nyugvás, félbeszakadás, vagy meghosszabbítás alapján. Súlyosabban minősülő bűncselekmény Olyan bűncselekmény, vagy károkozás, amely az elkö vetés során felmerülő vagy fennálló körülmények folytán súlyosabbá válik, például halál okozására alkalmas fegyver birtoklása, vagy más emberek biztonságának súlyosan gondatlan figyelmen kívül hagyása. A súlyo sabban minősülő bűncselekmény elkövetőjét általában szigorúbb büntetéssel sújtják, mint az enyhébben minősülő bűncselekmények esetében. Sikkasztás Ha egy kormányzati intézményben, szervezetben vagy ma gán társaságban tisztséget viselő személy becstelenül és jogellenesen eltulajdonítja, használja vagy elidegeníti a rábízott pénzeszközöket vagy fizikai javakat személyes gazdasági előny szerzése vagy más tevékenység cél jából. Szerződésen kívüli károkozás A szerződésszegésen kívüli polgári jogi károkozás, amelyet a jog kártérítés megítélésével szankcionál. A károkozóval szemben polgári per indítható. Társadalmi megbékélés Az elé vülés célja, hogy elősegítse a társadalmi megbékélést. A régi bűncselekmények üldözése és megbüntetése negatív indulatokat ébreszt, és gátolja a régi konfliktus, illetve hátrányos következményei társadalmi feldolgozását. Vádlott (alperes) Az a természetes vagy jogi személy, aki ellen bíróság előtt fellépnek (keresetet indítanak vagy vádat emelnek). Vádirat Írásbeli nyilatkozat, amelyben valamelyik felet bűncselekmény elkövetésével vádolják. Vesztegetés Előny felajánlása, megígérése, adása, elfogadása vagy ké rése, valamely jogellenes, etikátlan vagy visszaélésszerű cselekmény elkövetésére ösztönzés érdekében. Az ösztönzés öltheti ajándékok, kölcsönök, díjak, jutalmak vagy egyéb előnyök (adók, szolgáltatások, adományok, stb.) formáját. A vesztegetés felkínálását rendszerint aktív vesztegetésnek, míg annak elfogadását passzív vesztegetésnek nevezik. Vétség Kisebb bűncselekmény, amely a bűntettnél kevésbé súlyos. 89 1. Bevezetés, alapvető megállapítások és ajánlások Bevezetés Az elévülési idő jogszabályban meghatározott maximális időtartam, amely alatt vádat lehet emelni vagy polgári jogi keresetet lehet benyújtani az állítólagos elkövetővel szemben. Az elévülési idő előmozdítja a nyomozás és a bírósági eljárás tisztességességét és hatékonyságát, valamint hozzájárul a társadalmi megbékéléséhez. Ugyanakkor az elévülési idők komoly akadályt jelent hetnek a bűncselekmények üldözése terén, mivel tipi kusan az eljárás vádemelési szakaszában lépnek fel, vagyis még ha vádat is emelnek egy állítólagos elkö vető vel szemben, az eljárás véget érhet az elévü lés miatt. Különösen a kor rupcióval összefüggő bűncse lekmények ese tében, ame lyekre gyakran hosszú idő után derül fény, a ren des elévülési időkre vonatkozó rendelkezések bün tetlen sé ghez vezetnek, amennyiben azok túlságosan rövi dek, vagy nem elég rugalmasak ahhoz, hogy lehetővé tegyék a bűncselekmény üldö zését. További problémát je len tenek a határokon át nyú ló korrupciós ügyek, mivel a nem zet közi jogi együtt működés jelentősen megnyújthatja az eljárásokat. Valamennyi illetékes nemzetközi szervezet rámutatott arra, hogy a megfelelő elévülési idők kritikusak a kor rupció hatékony üldözése szempontjából, és kidolgoztak olyan dokumentumokat, amelyek tartalmazzák a vo nat kozó ren delkezéseket. 1 Az OECD vesztegetési munkacsoportja (WGB) és az Európa Tanács korrupció ellenes államok mun ka csoportja (GRECO) a vonatkozó egyezmények végrehajtásának értékelési mechanizmusai keretében elvégezte az elévülési idők értékelését is. 2 Ugyanakkor mindeddig nem alakítottak ki részletes nem zet közi standardokat a korrupcióra vonatkozó elévülési idők tekintetében, a nemzetközi intézmények pedig nem nyúj tottak mindig egyértelmű és következetes iránymutatást tagállamaik számára. Az OECD WGB hangsúlyozta, hogy a kérdéssel kapcsolatos inter diszciplináris kutatások hiá nya megakadályozza annak megfelelő értékelését, hogy az elévülési idők megfelelőek-e a külföldi vesztegetés bűncselekmény nyomozása és üldözése szempontjából. 3 Ez a jelentés orvosolja ezt a hiányosságot, áttekintést nyújt va a korrupció, és korrupcióval összefüggő bűncse lekmények elévülési időiről az Európai Unióban (EU). A jelentés kiemeli az elévülési idők fontosságát a kor rupció elleni küzdelemben elemzi a korrupció elleni jog szabályok végrehajtásával kapcsolatos problémákat, va lamint azonosítja a helyes gyakorlatokat az EU-n belül. Tangentopoli az elévülési idők jelentőségének illusztrációja a korrupció üldözése terén A Tangentopoli (szó szerint a vesztegetések vá rosa ), más néven Tiszta Kezek egy bírósági vizs gá latsorozat volt, amely politikusokra és köz tiszt vi selőkre is kiterjedt Milánó környékén. Ez az 1992-ben kirobbant botrány rávilágított arra, hogy milyen széles körben terjedt el a vesztegetés, a korrupció és az illegális pártfinanszírozás minisz terek, parlamenti képviselők és üzletemberek részvételével. Az előzetes meghallgatásokat követően 63 em bert (az összes érintett körülbelül 20%-át) fel mentettek. Ezek közül 314 felmentés (49%) annak volt köszön hető, hogy az elévülési idő lejárt, és így az ügyet nem lehetet folytatni. A tárgyalást követően az esetek 40%-át megszüntették, ezek közül 7%-ot az elévülési idő lejárta miatt ez nem kis részben azért történt, mert a bíróságok nem voltak képesek kezelni ilyen mennyiségű eljárást. A további adatok azt mutatják, hogy a milánói bíró ság általános bűnügyi nyilvántartásában szereplő 420 ember közül 86-ot (13%) mentettek fel az elévülési idő lejárta miatt. Az e tanulmányból kitűnő másik releváns prob lé ma, hogy az elévült ügyek többsége nem is ju tott el a tár gyalási szakaszba, mivel az eljárás első sza kaszát, a nyomozást, nem lehetett időben befejezni. A jelentés által lefedett terület A jelentés mind a 27 EU tagállamban elvégzett nemzeti kutatásokra épül. A nemzeti adatgyűjtés két szin ten zajlott: 11 országban (Ausztria, Bulgária, Cseh ország, Görögország, Magyarország, Írország, Olaszország, Litvánia, Portugália, Románia és Szlo vákia) a Transparency International (TI) nemzeti tago zatai végeztek mélységi kutatásokat. A többi 16 EU tagállamban 4 áttekintő értékelést végeztek. A megállapításokat egy nemzetközi 910 szakértők, köztük az OECD WGB és az ENSZ Kábítószerellenőrzési és Bűnmegelőzési Hivatala (UNODC) részvételével tartott találkozón vitatták meg. A kutatás kiterjedt minden, az ENSZ korrupció elleni egyezményében (UNCAC) meghatározott korrupciós és korrupcióval összefüggő bűncselekményre, így a vesztegetésre, sikkasztásra, befolyással üzérkedésre, hivatali visszaélésre, jogellenes gazdagodásra, az igazság szolgáltatás akadályozására és a pénzmosásra. Ki terjedt e bűncselekmények elkövetésére, valamint a korrupcióval összefüggő bűncselekményekben való részvételre, azok kísérletére, valamint az azok elkövetésére való összeesküvésre. A pénzmosásra azért terjedt ki, mivel az természeténél fogva kapcsolódik a korrupcióhoz: annak érdekében, hogy a korrupt elkövetők élvezni tudják jogellenes tevékenységeik eredményét, el kell rejteniük pénzeszközeik eredetét, és adott esetben azokat jogszerű pénzeszközökké kell átalakítaniuk. A kutatás során vizsgálták az elévülési idő jelentőségét a korrupció üldözése kapcsán a különböző jogterületeken (büntető-, polgári, közigazgatási és fegyelmi eljárások), valamint a nyomozás a bün tetőeljárás különböző szakaszaiban. Ugyanakkor az adatok országok közötti összehason líthatósága korlátozott, mivel nem minden uniós jogrendszerben ültették át ezeket a bűncselekményeket a nemzeti jogba. A korrupciós bűncselekményeket az egyes országokban eltérő módon is szabályozhatják, és ez kihathat az elévülési idő hosszára is. A kutatás módszertana Ez a jelentés egy az Európai Bizottság által társfinanszírozott projekt része. A módszertant mindkét megközelítés a mélységi és az áttekintő kutatások ese tében is közösen alakították ki a projektpartnerek, vagyis a TI Titkársága, és a 11, Ausztriában, Bulgáriában, Cseh országban, Görögországban, Magyarországon, Írországban, Olaszországban, Litvániában, Portugáliában, Romániában és Szlovákiában működő TI nemzeti tagozat. Az adatokat dokumentumok vizsgálata, kérdő ívek, valamint a helyi szakértőkkel felvett interjúk révén gyűjtötték. A dokumentumok vizsgálata során tanulmányozták a vonatkozó jogi rendelkezéseket és tudományos munkákat, az olyan nemzetközi szervezetek értékeléseit és jelentéseit, mint az OECD WGB és a GRECO, továbbá statisztikai adatokat gyűjtöttek és elem eztek az elévülési idők hosszával, valamint az elévülés miatt megszüntetett eljárások arányával kap csolatban. Az információkat kiegészítették az ügyé szek, bírák, kutatók, belügyminisztériumi tisztviselők és helyi korrupcióellenes szervezetek, valamint a civil társadalom képviselőinek észrevételei. A nemzeti tanulmányok, mód szertanok, illetve a vonatkozó háttérdokumentumok elér hetők a TI honlapján: A 11 mélységi kutatás szintén megtalálható az egyes országok TI nemzeti tagozatainak honlapján. Főbb megállapítások A korrupció és a korrupcióval összefüggő bűncselek mények büntetlenül maradása jelentős probléma az egész Európai Unióban. Az elévülési idő ezzel összefüggésben játszott szerepe országról országra jelentősen eltér, és szorosan kapcsolódik a bűnüldöző szervek és bíróságok általános hatékonyságához. A korrupció büntetlenül maradásának okaival kapcsolatos általános megállapítások: A korrupciós ügyek felderítésének elmaradását az egész EU-ban kulcsproblémaként jelölték meg. A kor rupt ma gatartás rendszerint előnyt jelent az érintetteknek, és a legtöbb esetben nincs olyan közvetlen áldozat, aki eljárást kezdeményezne. A kor rupt magatartás titkos jellege azzal jár, hogy az örök re rejtve maradhat, hacsak egy harmadik személy be nem jelenti. Ennél fogva a közérdekű bejelentések jelentőségét, vala mint a közérdekű bejelentők hatékony védelmének szükségességét jelentős, kezelést igénylő kérdésként jelölték meg a legtöbb európai országban. A bűnüldöző szervek és a bíróságok humánerőforráshiánya, valamint szakértelmének hiányát további olyan, EU-szerte jelentkező jelentős problémaként írták le, amely akadályozza a hatékony nyomozást, illetve a bün tetőeljárás lefolytatását a korrupciós ügyekben. A kor rupció megtörténtét gyakran nehéz felfedezni, kinyo mozni, illetve azzal kapcsolatban a büntetőeljárást le foly tatni. A legtöbb országban hiányzik az olyan képzett nyomozói munkaerő, amely képes lenne a korrupciós és gazdasági bűncselekmények üldözésére.11 Büntetlenség időmúlás folytán 2003 szeptemberében egy litván bíró hibásan meg szüntetett egy büntetőeljárást, amelyben a vád lottakat 2,6 millió USD elsikkasztásával vádolták ben az etikai és fegyelmi bizottság elutasította a bíró fegyelmi felelősségének megállapítását, utal va arra, hogy a fegyelmi eljárásban érvényesülő három éves elévülési idő lejárt. A legtöbb európai országban a hosszadalmas eljárások komoly akadályt jelentenek a korrupció üldözése terén, időnként összekapcsolódva a bürok rácia magas szintjével, valamint a bizonyításra vonatkozó túlzottan szigorú előírásokkal. Ebben az összefüggésben az elévülési idők gyakorta túlsá gosan rövidek ahhoz, hogy lehetővé tegyék a bűncse lekmények üldözését, különösen, amennyiben nin cse nek megfelelő lehető ségek az elévülési idő meghosszabbítására, ha az szükséges. Konkrét megállapítások az EU tagállamok elévülési szabályozásait illetően Egyes európai országokban az elévülésre vonatkozó szabályok sajátosságai okoznak komoly problémákat: Görögországban, Olaszországban és Portugáliában az eljárás ténylegesen elévülhet akkor is, ha az elkövetőt első fokon bűnösnek találták. Emellett a görög szabályozás rendkívül kedvező kivételeket tartalmaz az elévülés kapcsán, amelyek szinte csak politikusokra (parlamenti képviselők, a kormány tagjai) vonatkoznak. Franciaországban a legtöbb korrupcióval összefüggő bűncselekmény elévülési ideje három év. Bár léteznek mechanizmusok az elévülési idő félbeszakítására, az ilyen rövid elévülési idő nem biztosíthatja a hatékony bűnüldözést. Spanyolországban az elévülési idők bizonyos korrupciós bűncselekmények (pl. aktív vesztegetés) esetében túlzottan rövidek, bár más bűncselekmények (pl. pénzmosás) esetében megfelelőnek tekinthetők. A legtöbb európai jogrendszerben az elévülési szabályoknak vannak gyenge pontjai, illetve hézagai, például az, hogy a mentelmi jog, vagy a kölcsönös jogi segítségnyújtás iránti megkeresés nem teremt alapot az elévülési idő félbeszakítására. Bár a legtöbb ilyen jogrendszerben a kutatás során nem derült fény olyan korrupciós ügyekre, amelyeket e gyengeségek miatt szüntettek volna meg, nem garantálható, hogy ezáltal a jövőben nem válnak büntethetetlenné állítólagos elkövetők, ezért ezeket módosítani kell. Ugyanakkor több jogrendszerben alkalmaznak helyes megoldásokat, mint például az elévülés alkalmazásának az eljárás nyomozati szakaszára korlátozását, vagy olyan mechanizmusokat, amelyek révén figyelembe vehetők a korrupciós ügyek sajátosságai. Mindent összevéve a kutatás bizonyította, hogy az elévülési idő különös fontossággal bír a politikai és magas szintű korrupció területén, vagyis olyan esetekben, amelyekben magas szintű politikusok is érintettek, továbbá olyan összetett ügyekben, amelyeknek nemzetközi együttműködést igénylő, határokon átnyúló vetületei vannak. Svédországban elévülés miatt megszüntették a nyomozást állítólagos corrupt exportok ügyében 2009 júniusában Christer van der Kwast svéd ügyész lezárt három, a SAAB részvételére vo natko zó nyomozást Csehországgal, Ma gyar országgal és Dél-Afrikával kötött állítólagosan korrupt export-ügyletekre vonatkozóan. Megál lapította, hogy egyér telmű bizonyítékok álltak rendelkezésre arra, hogy az ügyek nagyon komolyak voltak, mint a rendszerszerű megközelítés, mind az összegek miatt. Több száz millió svéd korona összegű, titokban több országba utalt összegekről van szó, és alapos okunk van feltételezni, hogy vesztegetés is történt. A vizs gálat a kilencvenes évek közepe és az új évezred kezdete közötti bizonyítékokat éritnett. Ugyanakkor az elévülés nem tette lehetővé a bűn üldöző szervek számára, hogy 2004 júliusa előtti eseteket vizsgáljanak. Mark Pieth, az OECD korrupciós munkacsoort elnöke kifejezte aggo dalmát a nyomozás leállása miatt. Felmerül a kérdés, hogy Svédország valóban elkötelezett-e az OECD egyezmény felé, mondta egy interjúban. global-corruption-roundup-ii.html 1112 Számos európai országban az új reformtörekvések az elévülési idő szabályozásának javulását eredményezték a korrupcióval összefüggő bűn cselek mények üldözése terén. Több esetben az elé vü lési idők jelentősen hosszabbak lettek, illetve a félbe szakadási vagy nyugvási okok köre bővült. Ezzel szemben az Olaszországban nemrégiben beveze tett reformok lerövidítették az elévülési időket. Az adatok haszna a szakpolitikai reformok orientálása szempontjából Ugyanakkor arra nincs adat, hogy ez elévülés miatt történt-e, vagy más okokból, például bizonyíték hiánya miatt. Különös aggodalomra adnak okot azok a jogrendszerek, ahol nagy számban szüntetnek meg büntetőbírósági eljárásokat elévülés miatt. Az arány rendkívül magas Olaszország esetében, ahol 200 óta az összes büntetőbírósági eljárás -13%-át szüntették meg elévülés miatt, vagyis tíz tárgyalásból egy az állí tólagos elkövető büntetlenül maradásával végződött. Szlovákiában a büntetőbírósági eljárások négy százalékát szüntették meg az elmúlt években. Részletekért lásd az 1. mellékletet és 2008 között Portugáliában a korrupcióval kapcsolatos ügyeknek csak 0,%-át szüntették meg elévülés miatt. Ugyanakkor büntethetőség elmaradásával járó igen kevés ügy közé azok tar toznak, amelyek a legnagyobb összegekről van szó, és amelyeknél ismert politikai szerep lők vettek részt. Ennélfogva a vonatkozó rendel kezéseket módosítani kell, mivel hézagaik le he tőé teszi, hogy a magas szintű korrupció büntetlenül maradjon. E következtetést a por tugál kutatóintézetek által végzett részletes adatelemzésből lehetett levezetni. Az elévülés miatt lezárt eljárásokra vonatkozó adatok hiánya Ahogy fent említettük, a projekt nemzeti kutatásai ke retében statisztikai adatokat gyűjtöttünk és ele meztünk az elévülés miatt lezárt eljárások arányával kap cso latban. Ugyanakkor ilyen adatok a kutatás tárgyát ké pező 27 országból csak tízben voltak hozzáférhetőek. Még ahol volt is lehetőség a statisztikai adatok gyűj té sére, azokban nem szerepeltek azok az ügyek, ame lyek meg sem indultak, mert túl későn jelentették be őket, és a tisztviselők előre látták, hogy a nyomozás vagy a büntetőeljárás a rendelkezésre álló időn belül nem fog lefolyni. 6 Több kutató is kiemelte, hogy a köz vetetten elévülés miatt véget érő ügyek valós száma jóval magasabb lehet, mint amennyi a statisztikákban szerepelhet. Ez lerontja a megállapítások meggyőző erejét. A rendelkezésre álló adatok szerint a legtöbb esetben a nyomozások és büntetőeljárások kevesebb, mint egy százalékát zárják le elévülés miatt, ugyanakkor van néhány kivétel, ahol a számok lényegesen magasabbak. Bulgáriában és Magyarországon egyes években a bűnü - gyi nyomozások 2, sőt 32 százalékát szüntették meg. Ajánlások Több kutató és helyi szakértő is kiemelte, hogy a bűnüldöző szervek és a bíróságok alacsony hatásfoka kulcsprobléma a korrupció hatékony üldözése kapcsán, és azt kezelni kell. Az elévülési szabályozások kapcsán konkrét általános következtetések vonhatók le, még ha azokat gondosan meg is kell vizsgálni az egyes jogrendszerekkel összefüggésben. E következtetések alapján a következő ajánlások tehetők a nemzeti szakpolitikák formálói számára: 1. A korrupciós bűncselekmények súlyának meg felelően meg kell jelennie a belső jogban Az elévülési időket rendszerint a bűncselekmény súlya alapján számítják ki. Ahhoz, hogy az elévülési idő kellőképpen hosszú legyen, fontos, hogy a korrupcióval összefüggő bűncselekmények kellően súlyosak legyenek. Amennyiben, ahogy Franciaországban, a legtöbb korrupciós cselekmény vétségnek minősül, nem pedig bűntettnek, akkor az ebből következő elévülési idő is valószínűleg túl rövid lesz (ebben az esetben három év). 2. A súlyos korrupciós bűncselekmények ese tében az elévülési időnek legalább évnek kell lennie A megfelelő nemzetközi szervezetek részéről a korrupciós bűncselekményekre javasolt minimális elévülési idő legalább öt év. Ugyanakkor, különösen összetett korrupciós ügyek esetében, összefüggésben a lassú, alacsony hatásfokú bírósági eljárásokkal, lehetséges, hogy öt év nem elegendő ahhoz, hogy biztosítsa az 1213 igazságszolgáltatás hatékony működését. A legalább éves elévülési idő csökkentené annak kockázatát, hogy az összetett korrupciós ügyek elévülnek. Az alacsony hatásfokú és hosszadalmas eljárásokkal, valamint a nemzetközi korrupciós ügyek kel összefüggésben adott esetben még a éves elévülési idő sem biztosít kellő időt, hacsak ki nem egészítik azt az eljárás félbeszakadásának vagy nyugvásának rugalmas indokaival. 3. Az elévülési idő számításának meg kell felelnie a korrupciós ügyek sajátosságainak Rejtőzködő bűncselekmények lévén a legtöbb korrupciós ügyre évekig nem derül fény, amíg például a politikai rezsim meg nem változik, vagy egy tisztviselő vagy vállalati alkalmazott el nem hagyja állását. Ennélfogva a folytatólagos bűncselekmények esetén az elévülési idő múlásának akkor kell megkezdődnie, amikor az utolsó bűncselekményre sor került, folyamatos bűncselekmény esetében pedig azt attól kezdve kell számítani, amikor jogellenes tevékenység abbamaradt. 4. A szabályozásnak biztosítania kell a meghosszabbítást a határokon átnyúló ügyek esetében Figyelemmel a korrupt gyakorlatok egyre inkább nemzetek felettivé váló jellegére, az elévülési idő szabályozásának megfelelően tükröznie kell a nemzetközi együttműködés, például a kölcsönös jogsegély iránti kérelmek által esetlegesen okozott késedelmeket, amelynek nyújtására több hónap, sőt több év eltelte után kerül sor. Kölcsönös jogsegély iránti kérelem esetében az elévülési időre vonatkozó szabályozásnak további időt kell biztosítania, például az elévülés félbeszakadása révén, annak érdekében, hogy biztosítsa a nemzetközi korrupciós ügyek hatékony üldözését.. Ne álljon fenn büntethetőséget kizáró ok politikusok és a kormány tagjai esetében Az olyan korrupciós ügyek esetében, amelyekben akár állítólagos elkövetőként, akár az eljárásban érintett személyként a mentelmi jog védelme alá tartozó politikusok vagy a kormány tagjai is érintettek, az elévülési idő szabályozásának rendelkeznie kell a félbeszakadásról vagy a nyugvásról addig, amíg az illető betölti állását. Ez lehetővé teszi az ügy folytatását, ha a tisztviselő vagy politikus távozik állásából. 6. Az elsőfokú határozat után ne teljen az elévülés Az elévülési idő szabályozása ne tegye lehetővé azt, hogy az elsőfokú eljárást követően bekövetkezzen az elévülés. Ennek hiányában fennáll a kockázata annak, hogy az állítólagos elkövetőt első fokon bűnösnek találják, azonban az ítéletet nem lehet végrehajtani, mivel az ügy a fellebbviteli eljárások folyamán elévült. A korrupciós bűncselekmények megfelelő üldözése biztosításának érdekében az is megkérdőjelezhető, hogy van-e egyáltalán bármiféle elévülésnek helye azt követően, hogy a formális vádat tárgyalás céljából benyújtották a bírósághoz. 7. Az elévülési idő büntetlenül maradásra vonatkozó hatásait érintő statisztikai adatok rendszeres gyűjtése Az elévülés miatt lezárt büntetőügyekre vonatkozó adatokat gyűjteni kell, és hozzáférhetővé kell tenni, annak érdekében, hogy az elévülési idő által az igazságszolgáltatás működésére gyakorolt hatást értékelni lehessen, mind általánosságban, mind konk rétan a korrupciós és korrupcióval összefüggő bűncselekmények tekintetében. Az ügyek lezárásának konkrét okait szintén rögzíteni kell, annak érdekében, hogy a rendszer gyenge pontjai azonosíthatók és kezelhetők legyenek. Mit jelent a bűncselekmény súlya az elévülési idő hossza szempontjából A szigorú környezetvédelmi előírások visszavonására vonatkozó portugál Freeport-ügyben az, hogy az ügy elévült-e, attól függ, hogy az ügyészség hogyan minősíti a bűn cse lekményfajtát. Amennyiben kötelezettség sze géssel elkövetett vesztegetésnek minő sül, az elévülési idő év. Amennyiben köte lezettség szegés nélküli vesztegetésnek minősül, az csak öt év. Utóbbi esetben a büntetőeljárást meg kell szüntetni. 1314 Az elévülési idő jellege 2.1 Alapvető indoka A legtöbb jogrendszer rendelkezik az elévülési időről. A jogintézmény létének alapvető oka: A jogbiztonság, a büntetőeljárás tisztességességének és pontosságának előmozdítása, megóvva attól az egyént, hogy akkor kelljen védekeznie a vádakkal szemben, amikor az alapvető tények az idő múlása miatt homályba vesztek. A hatékonyság növelése, arra ösztönözve a bűnüldöző hatóságokat, hogy a bűnüldözés szűkös erőforrásait a régen elkövetett bűncselekmények felől, amelyek sikeres üldözése kevéssé valószínű, a frissebb bűncse lekmények felé összpontosítsa. Az elévülési idő emellett a hatékonyság növelését úgy is célozza, hogy ösztönzi a bűnös cselekmények gyors nyomozását és a büntetőeljárás gyors lefolytatását, összhangban az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló, 190. november 4-i európai egyezmény 6. cikkének (1) bekezdésével, amely szerint mindenkinek joga van arra, hogy ügyét a [ ] bíróság tisztességesen nyilvánosan és ésszerű időn belül tárgyalja. A társadalmi megbékélés elősegítése, ami a büntetőjog végső célja. A régen elkövetett bűncse lekmények üldözése és megbüntetése negatív indulatokat ébreszt, és gátolja a régi konfliktus, illetve hátrányos következményei társadalmi feldolgozását. Az idő múlásával a büntetés célja, valamint a helyreállítás szükségessége irrelevánssá válhat. Két ország kivételével (Írország és az Egyesült Királyság) valamennyi EU tagállam rendelkezi elévülési időről a bűncselekmények tekintetében. 7 A legsúlyosabb bűncselekmények nem évülnek el. Ezek közé tartoznak a háborús bűncselekmények, az emberiség elleni bűncselekmények, a népirtás, a terrorcselekmény, és más hasonló bűncselekmények. Egyes jogrendszerekben az elévülés szándékos emberölés esetében is ki van zárva. Ausztriában nem évülnek el az életfogytig tartó szabadságvesztéssel, illetve a és 20 év közötti szabadságvesztéssel büntethető bűncselekmények, míg Olaszországban valamennyi életfogytig tartó szabadságvesztéssel büntethető bűncselekmény esetében kizárt az elévülés. Az idő korlátozása elévülés nélkül Írország esete Írországban, ahelyett, hogy a büntetőeljárásban is a civil law rendszeréhez hasonló elévülést al kal maznák, a common law késedelmi elve érvényesül. Ezen elv szerint a védelem hivatkozhat arra, hogy a vádlott tisztességes eljá ráshoz való jogát sértik az idő múlásának követ kezményei. A vádat elutasítják, amennyiben megál lapítják, hogy a vádlott tisztességes eljáráshoz való joga sérült a bűnüldöző szervek bűnös késedelme folytán. Amikor a késedelemre hivatkoznak, az ügyet annak egyedi érdeme alap ján bírálják el, a késedelemmel kapcsolatos ítélkezési gyakorlat által meghatározott keretek között. 2.2 Jelentősége a büntető, polgári, közigaz gatási és fegyelmi eljárások szempontjából E kutatással összefüggésben az elévülési időket négy különböző jogterületen vizsgálták a 11 mélységi tanulmányban. A további 16 EU tagállamban a kutatás csak a büntető- és polgári eljárásokra vonatkozott. A kutatók és a megkérdezett szakértők között általános volt az a nézet, hogy a büntetőeljárás messze a legrelevánsabb jogterület az elévülés és a korrupcióval kapcsolatos bűncselekmények büntetlenül maradása közötti kapcsolat értékelése szempontjából. Ezért e jelentés a büntetőeljárásra koncentrál. Büntetőeljárás A büntetőeljárás az állam által az egyénnel szemben indított eljárás a korrupciós ügyek gyakran tartoznak a büntetőjog hatálya alá, mivel ezek rendszerint bűncse lekmények, amelyekre büntetőjogi szankciókat alkalmaznak. A nagyszabású korrupciós esetek gyakran összetettek, és több bűncselekményből állnak, amelyeknek meglehet a polgári jogi, közigazgatási jogi vagy fegyelmi vetületük is. 1415 Polgári eljárás A polgári eljárásban az eljárásokat jogi személyek, természetes személyek, vagy az állam indítja, annak érdekében, hogy kártérítést kapjon az alperes cselekménye folytán bekövetkezett kárért. A polgári jogi elévülés azt az időtartamot korlátozza, amelynek folyamán a felperes pert indíthat más személy ellen. A korrupció elleni küzdelemmel összefüggésben a polgári eljárások relevánsak, mivel lehetővé teszik a korrupciós cselekmények folytán kárt szenvedett személyek számára, hogy tisztességes kompenzációban részesüljenek. Azokban az országokban, ahol a jogi személyek, így társaságok büntetőjogi felelősségét nem ismerik el, a polgári jog jogérvényesítési eszközei teszik lehetővé az áldozatok számára, hogy azokkal szemben jogi úton lépjenek fel. Közigazgatási eljárás A közigazgatási eljárás vétkesség vagy bűnösség nem bírósági eljárásban történő eldöntése, amely különbö ző formájú szankciókat eredményezhet. A vo natkozó elévülési idők a legkülönfélébbek, és külön bö ző szabályozás hatálya alá tartoznak. Általában a közi gazgatási eljárásokban az elévülési idők rendkívül rövidek, és akadályozhatják a korrupció elleni hatékony küzdelmet, különösen azokban az országokban, ahol a jogi személyeket csak polgári jogi vagy közigazgatási eljárásban lehet szankciókkal sújtani. Akadályt jelenthetnek a pártfinanszírozásra vonatkozó szabályok megsértésének üldözése terén is. Fegyelmi eljárás A fegyelmi eljárásban szankciókat alkalmaznak a közvagy magánszféra egy alkalmazottjával szemben, szerződések vagy egyéb, a munkavállaló egyedi hely zetéből vagy munkaviszonyából eredő jogi köte le zett ségek alapján, szemben a büntetőjog, illetve a közi gazgatási jog által előírt általános kötelezettségekkel. Ezek közé tartozhatnak a munkaszerződések kikötései, a közszolgálati előírások vagy szabályzatok, valamint az olyan szakmai csoportokra vonatkozó szabályok, mint az or vosok és az ügyvédek. A korrupció elleni küzdelemmel összefüggésben a fegyelmi eljárások relevánsak, mivel lehetőség van kötelező kamarai tagság esetén a kamarából történő kizárás szankciójának alkalmazására. ELÉVÜLÉSI IDŐK BÜNTETŐ- ELJÁRÁSOKBAN POLGÁRI ELJÁRÁSOKBAN KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOKBAN FEGYELMI ELJÁRÁSOKBAN ELÉVÜLÉSI IDŐ AZ ÍTÉLET VÉGREHAJTÁSA SORÁN ELÉVÜLÉSI IDŐ A NYO- MOZÁS ÉS/VAGY A BÜN- TETŐELJÁRÁS SORÁN ELÉVÜLÉSI IDŐ* POLGÁRI JOGI ELÉVÜLÉS** ELÉVÜLÉSI IDŐ A NYOMOZÁS SORÁN*** ELÉVÜLÉSI IDŐ A BÜNTETŐELJÁRÁS SORÁN**** * az elévülési idő a bűncselekmény vagy károkozás kiderülésének napján kezdődik ** az elévülési idő a bűncselekmény vagy károkozás napján kezdődik *** az elévülési idő a bűncselekmény napján kezdődik, és a nyomozás végéig vagy a büntetőeljárás megkezdéséig tart **** az elévülési idő a bűncselekmény napján kezdődik, és a tárgyalás végéig vagy a nyomozás végéig vagy az ítélet meghozataláig tart 1. ábra A KÜLÖNBÖZŐ TÍPUSÚ ELÉVÜLÉSI IDŐK ÉS FŐBB ELEMEIK 8 116 Az elévülési idő meghosszabbítása a súlyo sabb bűncselekmény azonosítása révén Az ügyészek és a bírák, ha ez lehetséges, megpró bálhatják a korrupciós bűncselekményeket a nem zeti jog szerint súlyosabban minősülő bűncse lek ményeknek minősíteni. Francia bírák például vesztegetési bűncselekménynek minősítették a válla lati pénzeszközökkel való visszaélést, illetve a visszaélés tárgyát képező vállalati pénzeszközök átvételét, annak érdekében, hogy lehetőség nyíljon olyan cselekmények szankcionálására, amelyeket egyébként nem lehetne büntetni (mivel az elévülési idő lejárt), vagy amelyeket nehezen, illetve hosszú idő alatt lehetne bizonyítani. vagy 20 éves elévülési idővel jár, attól függően, hogy a bűncselekmény minősített esetéről van-e szó, vagy nem. Más országokban az elévülési idő tartamát a bűncselekményfajták szerint állapítják meg. Belgiumban három bűncselekményfajta van, súlyos bűncselekmény, bűncselekmény és vétség. E kategóriák mindegyikre alkategóriákra oszlik, és az elévülési időt ezeknek megfelelően állapítják meg. Ami a korrupciós bűncselekmények különös elévülési időit illeti, csak Portugália fogadott el a közelmúltban ilyen intézkedéseket, amelyek 2011-ben lépnek hatályba. A román korrupcióellenes törvény speciális büntetéseket határoz meg a korrupciós bűncselekményekre, amelyek közvetve speciális elévülési időkkel is járnak. 2.3 Az elévülési idők tartama Az EU-n belül az elévülési idők tartama nagymértékben eltérő. Azt általában a bűncselekmények súlya alapján határozzák meg, vagyis egy magasabb büntetési tétellel, például év szabadságvesztéssel fenyegetett bűncselekmény esetében az elévülési idő is hosszabb lesz, mint egy kevésbé súlyosnak íté lt bűn - cse lekmény esetében, amely legfeljebb három vagy öt év tartamú szabadságvesztéssel jár. Ugyan ak kor a pontos számítási mód országról országra jelentősen különböző. Bizonyos országokban, például Magyarországon 9 és Olaszországban, az elévülési idő megegyezik a bűncselekmény miatt kiszabható maximális szabadságvesztéssel. Más országokban, mint Ausztria, Görögország, Portugália, Románia, Szlovákia, és Szlovénia, az elévülési idő kapcsolódik a maximális büntetéshez, de nem egyezik meg szükségképpen azzal. Romániában például a bűncselekmény üldözésére nyitva álló időtartam öt év és a végrehajtandó büntetés tartama. Számos országban különbséget tesznek a bűncselekmények alapeseteire vonatkozó rövidebb elévülési idők, illetve az e bűncselekmények minősített eseteire v onatkozó hosszabb elévülési idők között. Szlovákiában például a vesztegetés elfogadása ötéves, illetve 2.4 Az elévülési idő kezdete A polgári jogi jogsértések elévülési ideje rendszerint a jogsértés ismertté válásának napján kezd el telni. Számos országban, így többek között Ausztriában, Csehországban és Szlovákiában az elévülési idő számítása csak attól a naptól kezdődik, amikor a kár a károsult tudomására jutott. A polgári eljárások csak kivételesen, például Máltán kezdődnek azon a napon, amikor a károkozó cselekmény történt, és nem azon a napon, amikor a kárt észlelték. A büntetőjogban ugyanakkor az elévülési idő rendszerint azon a napon kezdődik, amikor a bűncselekményt elkövették. A korrupciós ügyekben ez komoly probléma, mivel számos korrupciós bűncselekményre csak töb b év után derül fény, például amikor a politikai rezsim megváltozik, vagy egy tisztviselő elhagyja állását. Ugyanakkor több európai ország alkalmaz olyan mechaniz musokat, amelyeket a korrupciós és korrup cióval össze függő bűncselekmények elévüléssel kapcsolatos sajátosságai indokolnak lásd a 4. táblázatot a 26. oldalon. 1617 2. Az érintett büntetőeljárási szakaszok Az elévülési idők érinthetik egy bűncselekmény nyomo zását, illetve a büntetőeljárást, valamint az íté let végrehajtásának szakaszát is. A különböző szabályozások eltérően kapcsolódhatnak egymáshoz. Az elévülési idő meghatározása a nyomozás szempontjából azt az időtartamot jelenti, amely alatt a nyomozást be kell fejezni, és vádat kell emelni (vagyis az elévülési időn belül a nyomozást le kell folytatni, és vádat kell emelni), míg a büntetőeljárás szempontjából azt az idő tartamot, amely alatt az eljárást le kell folytatni, és ítéletet kell hozni. Az ítélet végrehajtásának szakaszában az elévülési idő akkor alkalmazandó, ha az ítéletet nem hajtják végre, vagy felfüggesztik. Az ilyen jellegű elévülési idők célja nagyon sajátos helyzetek kezelése, amikor például az ítéletet gondatlanságból nem hajtják végre. Ugyanakkor ilyen helyzetek a gyakorlatban ritkán fordulnak elő, és az elévülési időt szinte soha nem alkalmazzák az ítélet végrehajtásának elévülésére. Ezért ezeket e projekt keretében részletesen nem vizsgáltuk. Azok az országok, ahol az elévülés érvényesül a nyomozás során Ausztria 1, Észtország, Finnország, Franciaország, Görögország, Magyarország, Lettország, Luxemburg, Málta, Hollandia, Lengyelország, Románia, Szlovénia, Spanyolország, Svédország Azok az országok, ahol az elévülés érvényesül a büntetőeljárás során Belgium, Bulgária, Csehország, Dánia, Észtország, Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Magyarország, Olaszország, Litvánia, Luxemburg, Málta, Hollandia, Románia, Portugália, Szlovákia, Szlovénia, Spanyolország Azok az országok, ahol az elévülés érvényesül az ítélet végrehajtása során Ausztria, Belgium, Bulgária, Észtország, Németország, Görögország, Magyarország, Olaszország, Lettország, Luxemburg, Hollandia, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovákia, Szlovénia 1. táblázat Az érintett büntetőeljárási szakaszok áttekintése 14 Franciaország: Az ítélkezési gyakorl at hatá rozza meg az elévülési idő későbbi kezdetét A francia elévülési idők különösen rövidek, és azo kat a korrupciós bűncselekmények üldözése ko moly akadályának tekintik. 11 Ugyanakkor a kap cso lódó ítélkezési gyakorlat jelentősen eltolja az elévülési idő telésének kezdő időpontját, ami elő segítheti a büntetlenül maradás problémájának leküzdését. A Cour de Cassation, Franciaország legmagasabb szintű fellebbviteli bírósága úgy dön tött, hogy a vesztegetés bűncselekmény, ame lyet akkor követ nek el, amikor a vesztegető és a meg vesztegetett egyetértésre jut, minden alkalom mal is mételten elkö vetik akkor is, amikor a megállapodás alap ján járnak el. 12 Ennek követ keztében az elévülési idő kez dete arról a napról, amikor a vesztegetési meg ál lapodást elkövették, az utolsó fizetés napjára, vagy az ígért előny átvételének utolsó napjára tolódott el A nyugvás, félbeszakadás és meghosszabbítás alapjai A legtöbb jogrendszerben az elévülési idő meghatározott okok miatt nyugodhat, félbeszakadhat, illetve meghosszab bítható. A nyugvás úgy működik, mint egyfajta szünet, és miután a nyugvás ideje eltelt, az elévülési idő tovább folyik. A meghosszabbítás meghatározott időtartammal meghosszabbítja az elévülési időt, míg a félbeszakadás esetén a félbeszakadást köve tően az elévülési idő újrakezdődik, rendszerint ugyan olyan tartamban, mint az előző elévülési idő. A korrupcióellenes jogszabályok végrehajtása terén az egyik fő probléma, hogy a nyugvási, meghosszabbítási és félbeszakadási okok kellően kiterjedtek-e ahhoz, hogy lehetővé tegyék a megfelelő jogérvényesítést. Egyes tudósok véleménye szerint egy jogrendszernek vagy hosszú elévülési időket kell tartalmaznia, kizárva a nyugvási, meghosszabbítási és félbeszakadási okokat, vagy rövidebb elévülési időket, nagyszámú a nyugvási, meghosszabbítási és félbeszakadási okkal. 16 A valóság ugyanakkor a különböző szabályozások keveredését mutatja, az Európán belüli és kívül jogrendszerekben is. 1718 Nyugvási ok Országok 17 Az állítólagos elkövető elmenekült az igazságszolgáltatás elől Az állítólagos elkövető újabb, hasonló jellegű bűncselekményt követett el Az állítólagos elkövető kiskorú vagy beteg Eljárási cselekmények, így az eljárás kezdete A büntetőeljárás megkezdésének vagy folytatásának jogi akadályai Kölcsönös jogsegély iránti kérelem, nemzetközi jogsegély Mentelmi jog, illetve a nyomozás vagy büntetőeljárás egyéb törvényi akadálya Az ügy áttétele másik bírósághoz vagy pótnyomozás elrendelése Észtország, Olaszország, Litvánia, Portugália, Szlovákia, Szlovénia Ausztria Csehország, Magyarország, Litvánia, Luxemburg, Románia, Szlovénia Ausztria, Görögország Ausztria, Belgium, Bulgária, Görögország, Olaszország, Luxemburg, Portugália, Románia, Szlovákia, Szlovénia Magyarország, Litvánia Ausztria, Belgium, Csehország, Magyarország, Portugália, Szlovákia, Szlovénia Olaszország Belgium Litvánia, Portugália Félbeszakadási ok Országok 18 Az állítólagos elkövető újabb bűncselekményt követett el A büntetőeljárás megkezdése Nemzetközi vagy európai elfogatóparancs A vádlott formális gyanúsítottá nyilvánítása Az állítólagos elkövető értesítése bármilyen eljárási cselekményről, így idézésről, letartóztatásról, felszólításról, szembesítésről, stb. Csehország, Lettország, Litvánia, Románia, Szlovákia, Szlovénia Belgium, Bulgária, Csehország, Észtország, Magyarország, Luxemburg, Portugália, Szlovákia Csehország, Magyarország Magyarország, Portugália Belgium, Csehország, Észtország, Magyarország, Olaszország, Románia, Szlovákia 2. táblázat A gyakoribb nyugvási okok áttekintése az EU jogrendszereiben 3. táblázat A gyakoribb félbeszakadási okok áttekintése az EU jogrendszereiben Félbeszakadási okok A félbeszakadás úgy működik, mint az idő visszaál lítása : a félbeszakadást követően az elévülési idő újra kezdődik, rendszerint ugyanolyan tartamban, mint az előző elévülési idő. Az EU-n belül számos különböző szabályozás található. Míg Csehország és Olaszország számos különböző rendelkezést alkalmaz, Ausztria és Görögország egyáltalán nem alkalmazza ezt a fogalmat a büntetőeljárásban. 2.7 Az abszolút elévülési idő Tizenkét európai állam rendelkezik abszolút elévülési időről (lásd a 3. grafikont), vagyis arról, hogy függetlenül a félbeszakadástól vagy nyugvástól, van egy felső határa az elévülési időnek. Bulgáriában és Romániában például az abszolút elévülési idő nem haladhatja meg a relatív elévülési idő felét. Más országokban nincs abszolút időhatár a bűncselekmények üldözésére, vagyis elméletileg az elévülési idő szükség esetén bár mennyi időre félbeszakadhat vagy nyugodhat. Ugyanakkor az elévülési idő új szlovén szabályozása, amely 2008-ban lépett hatályba, kizárólag abszolút elévülési időt tartalmaz, relatívat pedig nem. Szinte valamennyi félbeszakadási okot megszüntették, és egy hosszú abszolút elévülési időkkel jellemezhető rendszer léptettek helyébe, legkevesebb hat, súlyos bűncselekmények esetében pedig húsz év elévülési idővel Az elévülési idők összehasonlítása a különböző eljárásokban Az elévülési idők tartama a büntetőeljárásokban Az EU-ban az elévülési idők eltérő tartamúak a büntetőeljárásokban. A következő oldalakon szereplő táblá zatok a büntetőeljárásokra vonatkozó elévülési időket ábrázolják valamennyi EU tagállamban, kivéve Ciprust, Írországot és az Egyesült Királyságot, ahol nincs elévülés19 4. táblázat A gyakoribb nyugvási okok áttekintése az EU jogrendszereiben ÉVEK Aktív vesztegetés 3 12 Hivatali visszaélés 3 6 Befolyással üzérkedés 8 3 Franciaország, Magyarország, Spanyolország Ausztria*, Lettország, Észtország, Luxemburg, Finnország*, Szlovénia Görögország*, Lengyelország, Málta, Románia, Svédország* Hollandia* Magyarország Ausztria, Szlovénia Románia Finnország, Görögország*, Lengyelország, Lettország, Luxemburg Franciaország Ausztria*, Románia Észtország, Finnország*, Görögország*, Lettország, Lengyelország, Magyarország, Málta Luxemburg, Szlovénia. Spanyolország Passzív vesztegetés 20 Pénzmosás 1 1 ÉVEK Franciaország Ausztria, Észtország, Finnország, Görögország*, Lengyelország, Magyarország Svédország* Lettország, Luxemburg, Románia 2 Hollandia Spanyolország Szlovénia Svédország* Franciaország Ausztria, Észtország, Románia, Szlovénia, Hollandia Görögország*, Málta Finnország, Spanyolország Lettország, Luxemburg, Magyarország 3 Az igazságszolgáltatás akadályozása Hanyag kezelés/sikkasztás Külföldi hivatalos személy megvesztegetése ÉVEK 1 3 4, Luxemburg Ausztria, Franciaország Románia Finnország, Lettország, Spanyolország Szlovénia Ausztria Franciaország Észtország, Lettország, Finnország, Luxemburg, Görögország* Málta, Románia, Szlovénia Franciaország, Magyarország, Spanyolország Ausztria, Finnország, Görögország*, Lengyelország, Málta Hollandia* Románia Luxemburg * Minimális tartam, súlyosító körülmények esetén ennél hosszabb (vö. a részletes ismertetéssel) 1920 . táblázat Elévülési idő (év) a büntetőeljárás végéig vagy az ítélethozatalig Relatív elévülési idő (nyugvás vagy félbeszakadás esetén meghosszabbodhat) Aktív vesztegetés 20 Hivatali visszaélés 1 1 ÉVEK 3, Csehország*, Franciaország, Görögország*, Belgium*, Dánia*, Észtország, Románia** Magyarország*, Finnország*, Spanyolország Németország, Málta, Lengyelország, Szlovákia* Olaszország Bulgária Hollandia* Portugália Luxemburg Görögország*, Magyarország* Belgium*, Csehország*, Dánia*, Finnország*, Lengyelország, Luxemburg Szlovákia* Olaszország Románia** Bulgária Portugália Befolyással üzérkedés 20 Pénzmosás 1 ÉVEK Franciaország, Görögország* Belgium*, Bulgária*, Dánia*, Észtország, Finnország*, Lengyelország, Magyarország, Málta, Olaszország Románia** Portugália, Luxemburg, Spanyolország Szlovákia Franciaország Belgium*, Románia** Csehország*, Észtország, Finnország*, Bulgária, Olaszország. Szlovákia*, Hollandia* Spanyolország Málta, Portugália 20 Az igazságszolgáltatás akadályozása Passzív vesztegetés 1 ÉVEK 2 3 Luxemburg Franciaország 20 6 Belgium*, Románia** Csehország*, Finnország*, Németország, Portugália, Spanyolország 8 3 Olaszország* Dánia*, Franciaország*, Belgium*, Románia** Bulgária, Olaszország, Portugália, Luxemburg Szlovákia* Görögország* Csehország*, Dánia* Hollandia* Spanyolország Észtország*, Finnország*, Lengyelország, Magyarország*, Málta, Németország, Szlovákia* T TIMED OUT: STATUTES OF LIMITATIONS AND PROSECUTING CORRUPTI 8 12 Több megjelenítése
ALÁÍRÁSI JEGYZŐKÖNYV A CSEH KÖZTÁRSASÁGNAK, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁGNAK, A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁGNAK, A LETT KÖZTÁRSASÁGNAK, A LITVÁN KÖZTÁRSASÁGNAK, A MAGYAR KÖZTÁRSASÁGNAK, A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁGNAK, A LENGYEL Részletesebben 2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról
2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról 1. A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosítása 1. A Büntető Részletesebben A magyar gazdaság főbb számai európai összehasonlításban
A magyar gazdaság főbb számai európai összehasonlításban A Policy Solutions makrogazdasági gyorselemzése 2011. szeptember Bevezetés A Policy Solutions a 27 európai uniós tagállam tavaszi konvergenciaprogramjában Részletesebben MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA
MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA 100. (1) A mentesítés folytán - törvény eltérő rendelkezése hiányában - az elítélt mentesül az elítéléshez fűződő hátrányos Részletesebben A MAGYAR TÖRTÉNELMI TÁRSULAT KIADVÁNYAI
LIV. ÉVFOLYAM ÁRA: 525 Ft 9. SZÁM A LEGFÕBB ÜGYÉSZSÉG HIVATALOS LAPJA BUDAPEST, 2006. szeptember 30. TARTALOM UTASÍTÁSOK 20/2006. (ÜK. 9.) LÜ utasítás a vádelõkészítéssel, a nyomozás törvényessége feletti Részletesebben EURÓPAI ELFOGATÓPARANCS 1
EURÓPAI ELFOGATÓPARANCS 1 Ezt az elfogatóparancsot az illetékes igazságügyi hatóság bocsátotta ki. Kérem, hogy az alább megnevezett személyt büntetőeljárás lefolytatása vagy szabadságvesztés-büntetés, Részletesebben Közlekedésbiztonsági trendek az Európai Unióban és Magyarországon
Magyar Szakszervezetek Országos Szövetsége www.mszosz.hu Szakszervezeti tisztségviselők munkaidő-kedvezménye Európában A munkavállalói érdekképviseletek a legtöbb országban kedvezményeket élveznek a működésüket Részletesebben időbeli hatály területi hatály személyi hatály hatály
időbeli területi személyi 2 fogalma a fő szabály az elkövetési idő jelentősége az elkövetési időre vonatkozó elméletek magatartás (vagy tevékenység) elmélet cselekményegység elmélete ok-folyamat elmélet Részletesebben Munkaidő-szab{lyoz{s Európ{ban A Policy Solutions közpolitikai h{ttérelemzése az Európai Unió egyes tag{llamainak munkaidő-szab{lyoz{s{ról
2010. FEBRUÁR 11-12., SEVILLA A TANÁCSADÓ FÓRUM NYILATKOZATA AZ ÉLELMISZER-FOGYASZTÁSRÓL SZÓLÓ PÁNEURÓPAI FELMÉRÉSRŐL MI SZEREPEL AZ ÉTLAPON EURÓPÁBAN? AZ ÉLELMISZER-FOGYASZTÁSRÓL SZÓLÓ PÁNEURÓPAI FELMÉRÉS Részletesebben (Kötelezően közzéteendő jogi aktusok)
A Közbeszerzések Tanácsa útmutatója a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény 63. -ának (2)-(3) bekezdéseiben hivatkozott igazolásokról, nyilatkozatokról, nyilvántartásokról és adatokról az Európai Részletesebben Menü. Az Európai Unióról dióhéjban. Továbbtanulás, munkavállalás
A közúti közlekedésbiztonság helyzete Magyarországon Prof. Dr. Holló Péter KTI Közlekedéstudományi Intézet Nonprofit Kft. kutató professzor Széchenyi István Egyetem egyetemi tanár Tartalom 1. A hazai közúti Részletesebben KONZULTÁCIÓ A TÁRSASÁGOK BEJEGYZETT SZÉKHELYÉNEK MÁSIK TAGÁLLAMBA HELYEZÉSÉRŐL Konzultáció a Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság szervezésében
A nem állami nyugdíjrendszerek európai szabályozása Párniczky Tibor IX. Pénztárkonferencia - Eger - 2006. november 8.-9. Tájékoztató Melyik Európa? A szabályozás területeiről Tagok jogai Intézményi szabályozás Részletesebben Egészség: Készülünk a nyaralásra mindig Önnél van az európai egészségbiztosítási kártyája?
MEMO/11/406 Brüsszel, 2011. június 16. Egészség: Készülünk a nyaralásra mindig Önnél van az európai kártyája? Nyaralás: álljunk készen a váratlan helyzetekre! Utazást tervez az EU területén, Izlandra, Részletesebben Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai
Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai 2012. ősz Dr. Lattmann Tamás Az uniós jog természete Közösségi jog : acquis communautaire (közösségi vívmányok) része a kötelező szabályok összessége Európai Bíróság Részletesebben A környezetbe való beavatkozással járó beruházások. engedélyezési problémái a közösségi jogban
A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési problémái a közösségi jogban 2010. január 11-én került megrendezésre a A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési Részletesebben A közlekedésbiztonság helyzete Magyarországon
A közlekedésbiztonság helyzete Magyarországon Prof. Dr. Holló Péter KTI Közlekedéstudományi Intézet Nonprofit Kft. kutató professzor Széchenyi István Egyetem egyetemi tanár A közlekedésbiztonság aktuális Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA Bfv.III.362/2010/12.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága Budapesten, a 2010. év november hó 23. napján tartott nyilvános Részletesebben KÖNYVELŐI MOZGÁSTEREK. Etikai szabályzat és titoktartás könyvelői oldalról
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben A hozzáadott érték adó kötelezettségekből származó adminisztratív terhek
A hozzáadott érték adó kötelezettségekből származó adminisztratív terhek 15.02.2006-15.03.2006 A beállított feltételeknek 589 felel meg a(z) 589 válaszból. Jelölje meg tevékenységének fő ágazatát. D - Részletesebben A büntetlenség vége: Elévülés és a korrupció üldözése Magyarországon
A büntetlenség vége: Elévülés és a korrupció üldözése Magyarországon www.transparency.hu Szerző: Földes Ádám Szakmai lektor: Ligeti Miklós Korrektúra: Sepsi Tibor Fordította: Müller Ákos Tördelés: Schiffer Részletesebben Magyarország versenyképessége az IKT szektorban A tudás mint befektetés. Ilosvai Péter, IT Services Hungary
Magyarország versenyképessége az IKT szektorban A tudás mint befektetés Ilosvai Péter, IT Services Hungary IT Services Hungary, a legnagyobb IT szolgáltató központ Magyarországon Tevékenységünk: Nemzetközi Részletesebben A bizonyítás. Az eljárás nem szükségképpeni része.
A bizonyítás A bizonyítás fogalma A bizonyítási eljárás (vagy bizonyítás) - a hivatalbóli eljárás alapelvén nyugvó, - a hatóság az ügyfelek és az eljárás más résztvevői közreműködésével zajló eljárási Részletesebben 42. Kultúra keretprogram: változik, hogy változatlan maradjon?
42. Kultúra keretprogram: változik, hogy változatlan maradjon? Kultúra keretprogram: változik, hogy változatlan maradjon? 2000. óta létezik az Európai Unió egységes kultúratámogató programja. A korábbi Részletesebben A jogállam feladata biztosítani a bűncselekmények felderítését és üldözését, a bűnösség kérdésének tisztességes eljárásban történő eldöntését, és a
A jogállam feladata biztosítani a bűncselekmények felderítését és üldözését, a bűnösség kérdésének tisztességes eljárásban történő eldöntését, és a társadalom érdekeit szolgáló büntetés végrehajtását. Részletesebben 2009. évi törvény. a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről
Tervezet! 2009. február 23. 2009. évi törvény a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről Az Országgyűlés kinyilvánítva elkötelezettségét a demokratikus, jogállami Részletesebben Környezetvédelmi Főigazgatóság
Környezetvédelmi Főigazgatóság Főbiztos: Stavros Dimas Főigazgató: Mogens Peter Carl A igazgatóság: Kommunikáció, Jogi Ügyek & Polgári Védelem B igazgatóság: A Természeti Környezet Védelme Osztály: Természetvédelem Részletesebben Egészség: a betegség vagy fogyatékosság hiánya, a szervezet funkcionális- és anyagcsere hatékonysága
Egészség: a betegség vagy fogyatékosság hiánya, a szervezet funkcionális- és anyagcsere hatékonysága Kincses (2003): Az egészség az egyén biológiai működése, valamint a kora és neme szerint elérhető és/vagy Részletesebben Ajánlás: A TANÁCS HATÁROZATA. a Monacói Hercegséggel kötött monetáris megállapodás újratárgyalására vonatkozó rendelkezésekről
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.1.31. COM(2011) 23 végleges Ajánlás: A TANÁCS HATÁROZATA a Monacói Hercegséggel kötött monetáris megállapodás újratárgyalására vonatkozó rendelkezésekről INDOKOLÁS Az Európai Részletesebben A LEGFÕBB ÜGYÉSZSÉG HIVATALOS LAPJA. BUDAPEST, 2006. áp ri lis 28. LIV. ÉVFOLYAM ÁRA: 575 Ft 4. SZÁM TARTALOM TÖRVÉNYEK SZEMÉLYI HÍREK UTASÍTÁSOK
LIV. ÉVFOLYAM ÁRA: 575 Ft 4. SZÁM A LEGFÕBB ÜGYÉSZSÉG HIVATALOS LAPJA BUDAPEST, 2006. áp ri lis 28. TARTALOM TÖRVÉNYEK Oldal Oldal SZEMÉLYI HÍREK 2006. évi LI. tör vény a bün te tõ el já rás ról szó ló Részletesebben Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2013.9.17. COM(2013) 633 final 2013/0312 (NLE) Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA az Egyesült Királyságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv Részletesebben PÁLYÁZATI FELHÍVÁS A 2015/2016. ÉVI ERASMUS+ TANULMÁNYI ÉS SZAKMAI GYAKORLATI CÉLÚ HALLGATÓI MOBILITÁSRA
PÁLYÁZATI FELHÍVÁS A 2015/2016. ÉVI ERASMUS+ TANULMÁNYI ÉS SZAKMAI GYAKORLATI CÉLÚ HALLGATÓI MOBILITÁSRA 1. A pályázati felhívás célja: A pályázni jogosult hallgatói számára Erasmus+ külföldi részképzés Részletesebben 99 der Beilagen XXIII. GP - Staatsvertrag - 21 Ungarischer Vertragstext (Normativer Teil) 1 von 8
99 der Beilagen XXIII. GP - Staatsvertrag - 21 Ungarischer Vertragstext (Normativer Teil) 1 von 8 BELSŐ MEGÁLLAPODÁS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI KÖZÖTT AZ AKCS-EK PARTNERSÉGI Részletesebben Központi Statisztikai Hivatal
Központi Statisztikai Hivatal Korunk pestise az Európai Unióban Míg az újonnan diagnosztizált AIDS-megbetegedések száma folyamatosan csökken az Európai Unióban, addig az EuroHIV 1 adatai szerint a nyilvántartott Részletesebben FEGYELMI SZABÁLYZAT. A Baráti Kör tagsága tekintetében első fokon a Választmány, másodfokon a Közgyűlés rendelkezik fegyelmi jogkörrel.
HONVÉDSÉG ÉS TÁRSADALOM BARÁTI KÖR Székesfehérvári Szervezete -Kiemelkedően közhasznú társadalmi szervezet- 8000. Székesfehérvár, Malom utca 2. Tel./ Fax: 00-36-22 311-255, www.htbkszfvar.hu, email: htbk.szfvar@regiment.hu Részletesebben A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete
Ikt. sz.: RH/206-7/2014 A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete 2014. augusztus 28. Tartalomjegyzék 1. A szabályzat célja... Részletesebben A változatos NUTS rendszer
A. MELLÉKLET A megállapodás 3. cikkében hivatkozott lista I. RÉSZ AZ EGT-MEGÁLLAPODÁSBAN HIVATKOZOTT AZOK A JOGI AKTUSOK, AMELYEKET A 2003. ÁPRILIS 16-I CSATLAKOZÁSI OKMÁNY MÓDOSÍTOTT Az EGT-megállapodás Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA. Budapest, 2008. már ci us 17., hétfõ. 44. szám. Ára: 250, Ft
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA Budapest, 2008. már ci us 17., hétfõ 44. szám Ára: 250, Ft A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA Budapest, 2008. már ci us 17., hétfõ 44. szám TARTALOMJEGYZÉK 2008: Részletesebben Határtalan adózás ott fizetsz ahol keresel? IX. Elektronikus Kereskedelem Konferencia 2012. május 3.
Határtalan adózás ott fizetsz ahol keresel? IX. Elektronikus Kereskedelem Konferencia 2012. május 3. E-kereskedelem: hol kell adóznom, kell adóznom? E-kereskedelmi tevékenység adózása komplex terület, Részletesebben (Hirdetmények) KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK EURÓPAI PARLAMENT
2010.5.7. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 119 A/1 V (Hirdetmények) KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK EURÓPAI PARLAMENT PE/123/S SZÁMÚ ÁLLÁSHIRDETÉS IGAZGATÓ (AD 14-es besorolási fokozat) JOGI SZOLGÁLAT INTÉZMÉNYI Részletesebben 172. sz. Egyezmény. a szállodákban, éttermekben és hasonló létesítményekben irányadó munkafeltételekről
172. sz. Egyezmény a szállodákban, éttermekben és hasonló létesítményekben irányadó munkafeltételekről A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Részletesebben Mit jelent számomra az Európai Unió?
Mit jelent számomra az Európai Unió? Az Európai Unió egy 27 tagállamból álló gazdasági és politikai unió. Európa szomszédos országainak háborús kapcsolata érdekében jött létre a legsűrűbben lakott régió, Részletesebben A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK
EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 11.6.2013 COM(2013) 401 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A kollektív Részletesebben Magyar Precíziós Légfegyveres Országos Sportági Szövetség FEGYELMI SZABÁLYZAT
Magyar Precíziós Légfegyveres Országos Sportági Szövetség FEGYELMI SZABÁLYZAT Fonyód 2014 1 A szabályzat illetékessége és hatásköre Illetékesség: A MAPOSZ illetékes a MAPOSZ tagjai, A MAPOSZ által üzemeltetett Részletesebben SEMMI, VAGY MÉG ANNYI SEM Zéró vagy negatív időtartamú SPC
2008.06.25. SEMMI, VAGY MÉG ANNYI SEM Zéró vagy negatív időtartamú SPC Daróczi Klára iparjogvédelmi osztályvezető 1./ 1901/2006/EK rendelet a gyermekgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerekről - a Részletesebben 2006.12.26. Elgépiesedő világ, vagy humanizált technológia
Elgépiesedő világ, vagy humanizált technológia Az emberi szenvedés kalkulusai Az utóbbi 15 évben lezajlott a kettős átmenet A társadalmi intézményrendszerekbe vetett bizalom csökken Nem vagyunk elégedettek Részletesebben Dél-dunántúli Regionális Munkaügyi Központ
Dél-dunántúli Regionális Munkaügyi Központ SZMSZ 5. sz. melléklet 4/2010. számú Főigazgatói utasítás a Szabálytalanságok kezelésének eljárásáról Hatályos: 2010. január 1. Dr. Brebán Valéria főigazgató Részletesebben Küzdelem a gyermekek szexuális kizsákmányolása és szexuális bántalmazása ellen
Küzdelem a gyermekek szexuális kizsákmányolása és szexuális bántalmazása ellen Bevezetés A gyermekek szexuális kizsákmányolása, szexuális bántalmazása Európa és a világ minden országában létező probléma, Részletesebben 74. A FELLEBBEZÉS ELINTÉZÉSÉNEK ALAKI SZABÁLYAI
szernek az alkalmazására került sor; úgy az eljárási szabályok közül a súlyosítási tilalomra vonatkozóan is a Be. 354. (4) bekezdésének a 2010. május 1. napját megelőző korábbi rendelkezései érvényesülnek. Részletesebben 96. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA. Budapest, 2009. jú li us 10., TARTALOMJEGYZÉK. péntek. Ára: 3825 Ft
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA Budapest, 2009. jú li us 10., TARTALOMJEGYZÉK Oldal péntek 96. szám Ára: 3825 Ft 2009. évi LXXX. tör vény A Bün te tõ Tör vény könyv rõl szóló 1978. évi IV. tör vény Részletesebben Budapest, 2013. 11. 07.
A Büntető Törvénykönyvben nincs definíciója (viszont: a korrupció leküzdéséről szóló törvény 1997. 08. 13-tól módosította a vesztegetési bűncselekményeket) A szó jelentése: a latin corrumpere-ből megvesztegethetőség, Részletesebben Általános Életbiztosítási Feltételei
Általános Életbiztosítási Feltételei Az itt nem szabályozott kérdésekben a hatályos magyar jogszabályok az irányadók. 1. dés részét képezik a biztosítási ajánlatban és a biztosítási 2. (1) akaratukat írásba Részletesebben FRANCIAORSZÁG NYILATKOZATA
Az Európai Unió Tanácsa Brüsszel, 2015. április 17. (OR. fr) Intézményközi referenciaszám: 2013/0025 (COD) 7768/15 ADD 1 REV 1 FELJEGYZÉS AZ I/A NAPIRENDI PONTHOZ Küldi: Címzett: Tárgy: a Tanács Főtitkársága Részletesebben KORRUPCIÓ ÉS TI AKADÉMIA IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS. Dr. Inzelt Éva, egyetemi tanársegéd, ELTE ÁJK Kriminológiai Tanszék
KORRUPCIÓ ÉS IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS TI AKADÉMIA Dr. Inzelt Éva, egyetemi tanársegéd, ELTE ÁJK Kriminológiai Tanszék corruption is the prize" A KORRUPCIÓ TAPASZTALÁSA VARGA GERGELY ÜGYÉSZ ESETE 2011. nov. Részletesebben Korrupció elleni küzdelem az Európai Unióban. Nemzetközi ajánlások és azok magyar vonatkozásai a magyar soros elnökség számára
Korrupció elleni küzdelem az Európai Unióban Nemzetközi ajánlások és azok magyar vonatkozásai a magyar soros elnökség számára 2011. január 1-jétől Magyarország tölti be az Európai Unió Tanácsának soros Részletesebben HU0201-04 sz. Phare projekt. Segítség a program lebonyolításához: beszerzési szabályok
HU0201-04 sz. Phare projekt Segítség a program lebonyolításához: beszerzési szabályok Bevezetés Grant projektek: a Kedvezményezettek alkalmazzák a Phare szabályait 2002. tavasza óta új szabályozás: könnyítések Részletesebben legfeljebb 4 havi illetmény legfeljebb 4 havi ellátmány (külszolgálat alatt) 1. táblázat: Kártérítés mértéke a Ktv. és a Kttv.
Táblázatok, folyamatábra Ktv. szabályai szerint Kttv. szabályai szerint (hatályos) gondatlan elkövetés 3 havi illetmény 3 havi ellátmány (külszolgálat alatt) legfeljebb 4 havi illetmény legfeljebb 4 havi Részletesebben 180. sz. Ajánlás. munkavállalók igényeinek védelmét munkáltatójuk fizetésképtelensége esetén,
180. sz. Ajánlás a munkavállalók igényeinek védelméről munkáltatójuk fizetésképtelensége esetén A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Részletesebben MELLÉKLETEK. a következőhöz: A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2014.7.23. COM(2014) 520 final ANNEXES 1 to 3 MELLÉKLETEK a következőhöz: A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Az energiahatékonyságról, és annak az Részletesebben Nyugdíjasok, rokkantsági nyugdíjasok az EU országaiban
Nyugdíjasok, rokkantsági nyugdíjasok az EU országaiban Biztosításmatematikus, ONYF ESSPROS (European System of integrated Social Protection Statistics) A szociális védelem integrált európai statisztikai Részletesebben A legfőbb ügyész 103/1968. száma. a nyomozás felügyeleti feladatokról a Szabálysértési Kódex hatálybalépése után.
LEGFŐBB ÜGYÉSZ 10-1720/68 Ig. 2527/1968. szám A legfőbb ügyész 103/1968. száma k ö r l e v e l e a nyomozás felügyeleti feladatokról a Szabálysértési Kódex hatálybalépése után. I. A szabálysértésekről Részletesebben T/3018. számú. törvényjavaslat. a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/3018. számú törvényjavaslat a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról Előadó: Dr. Trócsányi László igazságügyi miniszter Budapest, 2015. február 1 2015. Részletesebben 1408/71 rendelet: 12.; 72. cikk 574/72 rendelet: 10a.; 85.2. és 3. cikk
MIGRÁNS MUNKAVÁLLALÓK SZOCIÁLIS BIZTONSÁGÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG Lásd az Útmutatót a 3. oldalon E 405 ( 1 ) A BIZTOSÍTÁSI, FOGLALKOZTATOTTSÁGI VAGY MUNKANÉLKÜLISÉGI IDŐSZAKOK ÖSSZESÍTÉSÉRE, Részletesebben A KÜLFÖLDI ÁLLAMPOLGÁROK ÉS A BŰNÖZÉS KAPCSOLATA MAGYARORSZÁGON
A KÜLFÖLDI ÁLLAMPOLGÁROK ÉS A BŰNÖZÉS KAPCSOLATA MAGYARORSZÁGON 2009. év Kiadja: Legfőbb Ügyészség Számítástechnika-alkalmazási és Információs Főosztály ISSN 1418-7493 - 3 - I. ÖSSZEFOGLALÓ ADATOK 2007-ben Részletesebben Budapest, MSZÜK, 2014. február 3.
Újdonságot nem érintő nyilvánosságra jutás az Európai Szabadalmi Hivatal joggyakorlatában Dr. Kacsuk Zsófia Budapest, MSZÜK, 2014. február 3. Áttekintés Újdonságot nem érintő nyilvánosságra jutás Interneten Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA. Budapest, 2008. szep tem ber 12., péntek. 133. szám. Ára: 465, Ft
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA Budapest, 2008. szep tem ber 12., péntek 133. szám Ára: 465, Ft A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA Budapest, 2008. szep tem ber 12., péntek 133. szám TARTALOMJEGYZÉK Részletesebben Ellenőrző mechanizmus. Az Európa Tanács Emberkereskedelem. Elleni Fellépéséről szóló Egyezménye
Ellenőrző mechanizmus Az Európa Tanács Emberkereskedelem Elleni Fellépéséről szóló Egyezménye Mik az Egyezmény céljai? Az Európa Tanács Egyezménye az Emberkereskedelem Elleni Fellépésről 2008. február Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK. 53/2007. BK vélemény... 53 56/2007. BK vélemény - A büntetéskiszabás során értékelhet tényez kr l... 54
TARTALOMJEGYZÉK TARTALOMJEGYZÉK... 5 AJÁNLÓ... 11 EL SZÓ... 13 A BTK. ÁLTALÁNOS RÉSZÉHEZ... 15 1.) A BÜNTET TÖRVÉNY HATÁLYA, A KÉS BBI BÜNTET TÖRVÉNY VISSZAMEN LEGES HATÁLYÁNAK SZABÁLYAI. 16 1/1999. Büntet Részletesebben Számadó Tamás Gazdasági Versenyhivatal, Bírósági képviseleti Iroda vezetője
Az üzleti titok védelme a nem nyilvános know-how és üzleti információk (üzleti titkok) jogosulatlan megszerzésével, felhasználásával és felfedésével szembeni védelemről szóló irányelv tervezete Számadó Részletesebben 33. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA. Budapest, 2006. már ci us 27., hétfõ TARTALOMJEGYZÉK. Ára: 3887, Ft
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA Budapest, 2006. már ci us 27., hétfõ 33. szám Ára: 3887, Ft TARTALOMJEGYZÉK 62/2006. (III. 27.) Korm. r. Az egyes pénzbeli szociális ellátások elszámolásának szabályairól... Részletesebben A szabadalmi rendszer jövője j Európában (közösségi szabadalom, szupranacionális. Ficsor Mihály (MSZH)
A szabadalmi rendszer jövője j Európában (közösségi szabadalom, szupranacionális bíráskodás, Londoni Megállapodás) Ficsor Mihály (MSZH) A szellemi tulajdon biztonsága: új eszközök és törekvések MIE-továbbképzés Részletesebben Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében
Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében Az adatvédelmi szabályozás célja, fontossága - A személyes adatok gyűjtése nyilvántartása, feldolgozása a legutóbbi időszakban került az alkotmányos Részletesebben 75. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA. Budapest, 2007. jú ni us 15., péntek TARTALOMJEGYZÉK. Ára: 2478, Ft. Oldal
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA Budapest, 2007. jú ni us 15., péntek 75. szám Ára: 2478, Ft TARTALOMJEGYZÉK 2007: LXI. tv. A cég nyil vá nos ság ról, a bí ró sá gi cég el já rás ról és a vég el szá Részletesebben 3. Milyen korlátozások vannak ha vannak egyáltalán a videokonferencia útján beszerezhető bizonyítéktípusok tekintetében?
Olaszország 1. Van-e lehetőség videokonferencia útján történő bizonyításfelvételre akár a megkereső tagállam bíróságának részvételével, akár közvetlenül e tagállam bírósága által? Ha igen, melyek a vonatkozó Részletesebben A szakmai követelménymodul tartalma:
Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben 148. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA. Budapest, 2006. de cem ber 5., kedd TARTALOMJEGYZÉK. Ára: 1701, Ft. Oldal
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA Budapest, 2006. de cem ber 5., kedd 148. szám Ára: 1701, Ft TARTALOMJEGYZÉK 2006: C. t v. A kül föl di bi zo nyít vá nyok és ok le ve lek el is me ré sé rõl szóló 2001. Részletesebben Az APEH munkatársai elítélik a korrupció minden formáját! Dr. Szikora János elnök
Az APEH munkatársai elítélik a korrupció minden formáját! Dr. Szikora János elnök Az APEH munkatársai elítélik a korrupció minden formáját! A mai tájékoztató célja: az APEH korrupcióellenes tevékenysége Részletesebben FIATALOK LENDÜLETBEN PROGRAM 2007-2013
FIATALOK LENDÜLETBEN PROGRAM 2007-2013 Nem-formális tanulás? Informális tanulás Formális tanulás Nem-formális tanulás 2 Fiatalok Lendületben Program számokban Elızmény: Ifjúság 2000-2006 Program Idıtartam: Részletesebben A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM. r e n d e l e t e
A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM r e n d e l e t e a katonai szolgálati viszony méltatlanság címén történő megszüntetésének eljárási szabályairól A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú Részletesebben Az előterjesztést a Kormány nem tárgyalta meg, ezért az nem tekinthető a Kormány álláspontjának.
2140/2008. (X. 15.) Korm. határozat a 2008 2010. évekre szóló Hamisítás Elleni Nemzeti Stratégiához kapcsolódó intézkedési tervről Az Új rend és szabadság programban megfogalmazott célok megvalósítása, Részletesebben 149. sz. Egyezmény. a betegápoló személyzet foglalkoztatásáról, munka- és életkörülményeiről
149. sz. Egyezmény a betegápoló személyzet foglalkoztatásáról, munka- és életkörülményeiről A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Tanácsa Részletesebben Egészségügyi ellátások. Alapellátás és Járóbeteg-ellátás: Az ellátásért 10 eurót kell fizetni a biztosítottnak évente.
Egészségügyi ellátások Ausztria: Alapellátás és Az ellátásért 10 eurót kell fizetni a biztosítottnak évente. Átlagban 8-10 eurót kell fizetni naponta, de ez tartományonként változik. 28 nap a felső korlát. Részletesebben AZ EGÉSZSÉGÜGYI MINISZTÉRIUM HIVATALOS LAPJA FELHÍVÁS!
LVII. ÉVFOLYAM 1. SZÁM 1-120. OLDAL 2007. január 9. AZ EGÉSZSÉGÜGYI MINISZTÉRIUM HIVATALOS LAPJA ÁRA: 1113 FT FELHÍVÁS! Fel hív juk tisz telt Ol va só ink fi gyel mét a köz löny utol só ol da lán köz zé Részletesebben A DELIKTUÁLIS (KÁRTÉRÍTÉSI) FELELŐSSÉG SZABÁLYAI AZ ÚJ PTK.-BAN
A DELIKTUÁLIS (KÁRTÉRÍTÉSI) FELELŐSSÉG SZABÁLYAI AZ ÚJ PTK.-BAN ELŐADÓ: DR. KOVÁCS ZSOLT XXIII. ALTENBURGER GYULA SZIMPÓZIUM BALATONVILÁGOS, 2013. MÁJUS 31. A KONTRAKTUÁLIS ÉS A DELIKTUÁLIS FELELŐSSÉG Részletesebben BÜNTETŐBÍRÓSÁG ELŐTTI ÜGYÉSZI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI
BÜNTETŐBÍRÓSÁG ELŐTTI ÜGYÉSZI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI 2012. év Kiadja: LEGFŐBB ÜGYÉSZSÉG ISSN 1217-0003 BEVEZETŐ 4 A büntetőbíróság előtti ügyészi tevékenység 2012. évi adatai alapján: jogerős bírósági Részletesebben Az EUREKA és a EUROSTARS program
404 der Beilagen XXII. GP - Staatsvertrag - Anhänge Ungarisch (Normativer Teil) 1 von 89 A. MELLÉKLET A megállapodás 3. cikkében hivatkozott lista I. RÉSZ AZ EGT-MEGÁLLAPODÁSBAN HIVATKOZOTT AZOK A JOGI Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
Népszava Kvóta - Zöld út az "abszurd és aljas" népszavazásnak
2016.05.03. 11:26
Magyarországra aztán ne gyere! Menj haza! - Fotó: Kostas Pikoulas / Getty Images
A címben idézőjelbe tett minősítés az Európai Parlament elnökétől származik, Martin Schulz egy márciusban, a Stern magazinnak adott interjúban mondta ezt, kiemelve: Amíg az olyan emberek, mint Orbán Viktor azt mondják, hogy a menekültpolitika nem ránk tartozik, ez német probléma, addig Európa nem tud megbirkózni a kihívással. Nos, a Kúria most úgy döntött: lehet népszavazást tartani a kormány kezdeményezésére a kötelező betelepítési kvóta ügyében, a testület ugyanis kedden elutasította a Nemzeti Választási Bizottság hitelesítő határozata ellen benyújtott jogorvoslatokat.
A kormány által kezdeményezett, és most jogerősen hitelesített népszavazási kérdés úgy szól: "Akarja-e, hogy az Európai Unió az Országgyűlés hozzájárulása nélkül is előírhassa nem magyar állampolgárok Magyarországra történő kötelező betelepítését?
A kormány képviseletében Rogán Antal, a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszter nyújtotta be a népszavazásra javasolt kérdést hitelesítés céljából az NVB-hez, amely február 29-én hitelesítette azt. A hitelesítő határozattal szemben négy felülvizsgálati kérelem érkezett a Kúriához, amely azokat keddi ülésén elbírálta és elutasította. A bíróság helyben hagyta az NVB hitelesítő döntését, így lehet népszavazást tartani a kötelező betelepítési kvótáról. A Kúria határozatát közzé kell tenni a Magyar Közlönyben, és a közzétételt követő öt napon belül a Nemzeti Választási Bizottság elnökének tájékoztatnia kell róla az Országgyűlés elnökét.
"A bolygó egy békés hely minden ember számára"
A Magyar Liberális Párt (MLP) az Alkotmánybírósághoz fordul, miután a Kúria úgy döntött: lehet népszavazást tartani a kormány kezdeményezésére a kötelező betelepítési kvóta ügyében. A Liberálisok arra kérik az Alkotmánybíróságot, hogy védje meg a népszavazás intézményét, ne asszisztáljon a Fidesz propagandájához, és ne hagyja, hogy olyan kérdésben írjanak ki népszavazást, amely kizárólag a Fidesz pártpolitikai érdekét szolgálja, illetve tovább mélyítheti a kormánypropaganda által gerjesztett gyűlöletet a menekültekkel, idegenekkel szemben.
A Liberálisok megdöbbentőnek tartják, hogy a Nemzeti Választási Bizottság hitelesített egy olyan kérdést, aminek semmi értelme nincs, és ezt a hibás döntést a Kúria is megerősítette.
Kúria rögzítette: az NVB által hitelesített kérdés a másodlagos uniós jog körébe tartozó tanácsi határozat általi intézkedés bevezetésére vonatkozik. Az uniós jogból, így a másodlagos jogforrásként elfogadott tanácsi határozatból eredő kötelezettségek és a nemzetközi szerződésből eredőek között nem vonható párhuzam - szögezték le, így a bíróság szerint a kérdés nem ütközik nemzetközi szerződésbe és így tiltott tárgykörbe. A bíróság szerint ugyanis a tanácsi határozat azt írja elő, hogy a menekültügyi eljárást az EU-rendelet szabályaival ellentétben a tanácsi határozat által meghatározott tagállamban kell lefolytatni.
Az Országgyűlés hatáskörét illetően a Kúria azt állapította meg, hogy az Országgyűlés valamennyi szabályozást igénylő területet a törvényalkotás körébe vonhat. A Kúria szerint annak eldöntése, hogy az ország területén nem magyar állampolgárok milyen jogviszonyban, státuszban és mennyi ideig tartózkodhatnak alapvető jogokat érintő, a szuverenitásból következő szabályozási tárgykör, és mint ilyen, a törvényhozásra tartozik. A Kúria álláspontja alapján a "betelepítés" kifejezés olyannak tekinthető, amely kellőképpen pontosan határozza meg, hogy a tanácsi határozat által érintettek huzamosabb idejű elhelyezésére Magyarországon kerülne sor.
Aki távol marad, az Európára szavaz
A Demokratikus Koalíció Európa-ellenesnek tartja a Kúria által jóváhagyott kvótareferendumot, ezért az ellenzéki párt - az Együtthöz hasonlóan - bojkottálni fogja a népszavazást és arra szólítja fel a választókat, hogy ne menjenek el voksolni. A DK szóvivője sajtótájékoztatóján kijelentette: Orbán Viktor népszavazási kérdése egy hazug kérdés, amely valójában nem ezer ember befogadásáról, hanem Európai Uniós tagságunk felmondásáról szól. A hazug referendum azt akarja elhitetni, hogy létezik ingyen ebéd, hogy lehetünk potyautasok az EU-ban, hogy a markunkat tartva húzhatjuk ki magunkat a közös feladatok alól - fogalmazott Gréczy Zsolt, hozzátéve: ilyen út márpedig nem létezik. Bojkottjukról szólva hangsúlyozta, hogy aki távol marad, az Európára szavaz.
A magyar, illetve a nemzetközi jog a "betelepítés" kifejezés tartalmát nem írja le, új társadalmi jelenséghez kapcsolódó fogalomról van szó, ugyanakkor a népszavazás szempontjából "betelepítés" kifejezés értelmezhető tartalmat jelent, a választópolgár számára azt a helyzetet jeleníti meg, amikor nagy számban nem magyar állampolgárok tartós elhelyezésére kerülne sor Magyarország területén. A népszavazás kezdeményezője erről a helyzetről kívánja a választópolgárok véleményét kérni, így a kérdésben használt "betelepítés" kifejezés nem kifogásolható - írta a bíróság. A jogalkotói egyértelműség tárgyában a Kúria leszögezte: a népszavazási kezdeményezés egy konkrét, már meglévő törvényt, a menedékjogról szóló törvényt érinti, amelyet kiegészítenek az uniós rendelkezések.
Orbán Viktor történelmi bűnt követ el
Az Együtt elnöke törvényellenesnek tartja a Kúria kvótareferendumra vonatkozó döntését és a népszavazás bojkottjára buzdít. Szigetvári Viktor közleményében szégyenletesnek nevezte, hogy a Kúria kimondta: lehet népszavazást tartani a kötelező betelepítési kvóta ügyében. Szerinte az is felháborító, hogy a testület létezőként kezelte a menekültek elosztását. Orbán Viktor történelmi bűnt követ el, mert valójában nem a betelepítési kvóta, hanem Európa ellen akar népszavazást - szögezte le az ellenzéki politikus, aki szerint a kormányfő "putyini kottából énekel". Az Együtt elnöke a hatályos jogszabályokkal és a magyar joggyakorlattal ellentétesnek tartja, hogy nemzetközi szerződést érintő, "nem egyértelmű" kérdésben írjanak ki népszavazást.
De bizony érinti a a nemzetközi kötelezettségeket
Jávor Benedek, a Párbeszéd Magyarországért EP-képviselője közölte: a Kúria kvótareferendumra vonatkozó döntése ellenére fenntartja azt az álláspontját, hogy a kérdés érinti Magyarország nemzetközi kötelezettségeit. Bel- és igazságügyi kérdéseket - köztük a bevándorlást - az unió és a tagországok közötti osztott hatáskörben kell szabályozni. A PM-es politikus szerint a Kúria szűk körűen értelmezte a nemzetközi kötelezettségvállalás fogalmát. Jávor Benedek felhívta a figyelmet arra is, hogy a betelepítés nem jogi fogalom, így a népszavazási kérdés nem egyértelmű. A politikus megjegyezte: bízik abban, hogy a Kúria koherens marad a nemzetközi kötelezettségvállalás fogalmát illetően akkor is, amikor pártja paksi atomerőművel kapcsolatos népszavazási kérdéséről kell dönteni.
Kúria engedély kvótareferendum
Frissítve: 2016.05.03. 16:23
Ma is taxisdemonstráció - Ismét bedugulhat a város
Demonstráció miatt jelentős forgalomkorlátozás lesz Budapest belvárosában ma délután, lezárják egyebek mellett az Andrássy és a Bajcsy-Zsilinszky utat, valamint több híd sem lesz járható - közölte a Budapesti Rendőr-főkapitányság. A korlátozás érinti az I., az V., a VI., a VII., a VIII., a IX., a XI. és a XIV. kerületet is.
Több BKV-járat módosul
Ha lezárják a Fővám teret és a Vámház körutat, akkor várhatóan fél három és negyed hat között a 83-as trolibusz a Fővám tér felé a Kinizsi utca-Lónyay utca-Kálvin tér-Üllői út módosított útvonalon halad, ezért nem érinti a Közraktár utca és a Fővám tér megállót.
Várhatóan fél három és fél hat között lezárják a Lánchíd Pestről Budára vezető sávját, ekkor ebben az irányban a 16-os és a 105-ös busz az Erzsébet hídon át közlekedik, így nem érinti a Hild tér, a Széchenyi István tér és a Clark Ádám tér megállót. A pesti végállomások felé tartó buszok útvonala ugyanakkor nem változik, azok továbbra is a Lánchídon át haladnak - olvasható a BKK közleményében.
taxisdemonstráció Hulladék Hulladék
Frissítve: 2016.05.03. 13:24

matches: Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Alaptörvény-ellenes az egyenlő nyugdíjkorhatárra vonatkozó végzés - Az Ab megsemmisítette a Kúria végzését | hírek | Jogi Fórum
Alaptörvény-ellenes az egyenlő nyugdíjkorhatárra vonatkozó végzés - Az Ab megsemmisítette a Kúria végzését 2015.09.23.
/ Alkotmánybíróság
Címzett: Feladó: Az Alkotmánybíróság szeptember 22-én aláírt határozatában megállapította, hogy a Kúria Knk.IV.37.467/2015/2. számú, a férfiak és nők egyenlő nyugdíjkorhatárára vonatkozó népszavazási kezdeményezés tárgyában hozott végzése alaptörvény-ellenes.
Az Alkotmánybíróság aláírt határozatában megállapította, hogy a Kúria végzése alaptörvény-ellenes, ezért azt megsemmisítette.
Az Alkotmánybíróság másrészt megerősítette azt a gyakorlatát, amely szerint a költségvetési törvényre vonatkozó kizáró ok alapján valamely kérdés akkor sem bocsátható népszavazásra, ha a kérdésből okszerűen következik a tiltott tárgykörként megjelölt törvények megváltoztatása. Ennek értelmében a költségvetési törvény, mint kizárt tárgykör nemcsak a hatályos költségvetési törvényt jelenti, hanem valamely jövőbeni kiadást is, vagy olyan kérdést, amelyből a hatályos költségvetési törvény módosítása következik. A feltett kérdésből – eredményes népszavazás esetén –a nyugellátásokra a költségvetési törvényben előírt összeg kötelező emelése következne, ezért az az ország éves költségvetéséről szóló törvényt közvetlenül és jelentős módon érintené. A Kúria a döntésével tehát olyan kérdést hitelesített, amely kizárt népszavazási tárgykörbe tartozik.
Top 10 Ab-határozat 2016-ban - Decemberi Ab-mustra (2017.01.09.)
Az ombudsman az Ab-hoz fordul az ásotthalmi rendelet megsemmisítéséért - Sérti a vallásszabadságot és az egyenlő bánásmód követelményét a rendelet (2016.12.20.)
Az államfő az Alkotmánybírósághoz fordult - A közigazgatási perrendtartási törvény egyes passzusait kifogásolja (2016.12.20.)
Nem volt alkotmányellenes a lengyel nyugdíjreform - A magánpénztárak korlátozásával járó reform kérdésében döntött az Ab (2015.11.05.)
A Kúria döntött a férfiak kedvezményes nyugdíjba vonulásáról - Helybenhagyta az NVB hitelesítést megtagadó döntését (2015.10.28.)
Aktív élet a nyugdíjkorhatár eléréséig - A Foglalkoztatási és Szociális Ügyek Tanácsának jelentése (2015.10.14.)

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria