text:
57/2014. (XII. 5.) BM rendelet a szabálysértési elzárás végrehajtásának részletes szabályairól - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
A büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény 434. § (3) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 4., 22. és 23. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva - a legfőbb ügyész véleményének kikérésével - a következőket rendelem el:
1. § (1) * A szabálysértési elzárást - kivéve a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény (a továbbiakban: Szabs. tv.) 139. § (1a) bekezdés első fordulata és (1c) bekezdése szerinti rendőrségi fogdán történő végrehajtást - a szabadságvesztés, az elzárás, a rendbírság helyébe lépő elzárás, a letartóztatás és a szabálysértési elzárás végrehajtását foganatosító büntetés-végrehajtási intézetek kijelölésének szabályairól szóló miniszteri rendeletben meghatározott büntetés-végrehajtási intézetben (a továbbiakban: bv. intézet) kell végrehajtani.
(2) A szabálysértési elzárás végrehajtása során - a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény (a továbbiakban: Bv. tv.) VII. Fejezetében az elzárásra vonatkozó fogvatartási szabályok keretei között - a szabadságvesztés fogház végrehajtási fokozatához kapcsolódó enyhébb rezsimszabályok az irányadóak az e rendeletben meghatározott eltérésekkel.
(3) Ha az elkövető esetében a korábbi bv. intézetben töltött idő során tanúsított magatartására vonatkozó rendelkezésre álló információk alapján a bv. intézet rendjét, biztonságát sértő magatartás tanúsítása megalapozottan feltételezhető, illetve az elkövető a szabálysértési elzárás foganatosítása alatt a bv. intézet rendjét, biztonságát sértő magatartást tanúsít, akkor a Befogadási és Fogvatartási Bizottság (a továbbiakban: BFB) a fokozott kockázatokra tekintettel - a Bv. tv. VII. Fejezetében az elzárásra vonatkozó fogvatartási szabályok keretei között - az általánosnál szigorúbb szabályokat határozhat meg.
2. A büntetésként kiszabott szabálysértési elzárás végrehajtása
2. § (1) * Ha az elkövető a végrehajtásában fel nem függesztett szabálysértési elzárást kiszabó határozat jogerőre emelkedésekor szabálysértési őrizetben van, őt a rendőrség - a (2) bekezdés kivételével - a bíróság jogerős, végrehajthatósági záradékkal, valamint eredeti bírói, vagy bírósági titkár aláírással ellátott határozatával (a továbbiakban: bírósági határozat) átadja a bv. intézetnek, ezzel egyidejűleg közli a szabálysértési elzárás végrehajthatósága elévülésének időpontját.
(2) A Szabs. tv. 139. § (1a) bekezdés első fordulatában meghatározott esetben az elkövetőt a bírósági határozattal, a rendelvénynek megfelelően rendőrségi fogdába kell szállítani. Ha az elkövető rendőrségi fogdába történő befogadására férőhely hiányában nincs lehetőség, erről a rendőrségi fogda igazolást állít ki. Az elkövetőt az igazolással együtt bv. intézetbe kell szállítani.
(3) * Ha a szabálysértési hatóságnak tudomása van arról, hogy az elkövető letartóztatásban van, vagy szabadságvesztést, a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény 33. § (1) bekezdés b) pontja szerinti elzárást (a továbbiakban: elzárás), illetve más ügyben kiszabott szabálysértési elzárását - ideértve a pénzbírság, helyszíni bírság, illetve közérdekű munka helyébe lépő szabálysértési elzárást is - tölti, vagy javítóintézeti nevelés hatálya alatt áll, a bírósági határozatot, illetve a szabálysértési elzárás végrehajthatósága elévülésének időpontjára vonatkozó közlést megküldi annak
a) * a letartóztatást foganatosító bv. intézetnek, javítóintézetnek vagy rendőrségi fogdának, ahol a letartóztatást foganatosítják, vagy
b) a bv. intézetnek, ahol a szabadságvesztést, elzárást, illetve a más ügyben kiszabott szabálysértési elzárást végrehajtják, vagy
c) a javítóintézetnek, ahol a javítóintézeti nevelést végrehajtják.
(4) * Ha az elkövetőt a letartóztatásból szabadlábra helyezték, illetve a szabadságvesztésből, az elzárásból vagy a szabálysértési elzárásból szabadították, illetve a javítóintézeti nevelésből elbocsátották, a bv. intézet, a javítóintézet, vagy a rendőrségi fogda a bírósági határozatot - a szabadulás napjának megjelölésével - haladéktalanul visszaküldi az azt megküldő szabálysértési hatóságnak.
(5) * A szabálysértési hatóság a tizennegyedik életévét betöltött kiskorú gyermekét egyedül nevelő szülővel, gyámmal szemben elrendelt elzárást kiszabó határozat kézhezvételét követően haladéktalanul értesíti a tizennegyedik életévét betöltött kiskorú lakóhelye, tartózkodási helye szerint illetékes gyámhatóságot.
3. § (1) * Ha az elkövető a végrehajtásában fel nem függesztett szabálysértési elzárást kiszabó határozat jogerőre emelkedésekor nincs őrizetben, a szabálysértési hatóság a bírósági határozat egyidejű kézbesítése mellett felhívja az elkövetőt, hogy a szabálysértési elzárás végrehajtása végett a megjelölt napon, a felhívásban meghatározott bv. intézetben jelentkezzék. A szabálysértési hatóság ezzel egyidejűleg
a) a bírósági határozat egy példányát megküldi a bv. intézetnek, fiatalkorú elkövető esetén az elkövető törvényes képviselőjének és a fiatalkorú lakóhelye, tartózkodási helye szerint illetékes gyámhatóságnak, továbbá közli a szabálysértési elzárás megkezdésének és végrehajthatósága elévülésének időpontját, valamint
b) a tizennegyedik életévét betöltött kiskorú gyermekét egyedül nevelő szülővel, gyámmal szemben elrendelt elzárás esetén értesíti a tizennegyedik életévét betöltött kiskorú lakóhelye, tartózkodási helye szerint illetékes gyámhatóságot.
(2) A felhívást úgy kell kiadni, hogy azt az elkövető a bv. intézetben való jelentkezésre meghatározott időpont előtt legalább nyolc nappal megkapja.
(3) Az elkövető figyelmét fel kell hívni arra, hogy
a) egynapi élelmet, az évszaknak megfelelő egy váltásra való felsőruházatot és lábbelit, valamint tisztasági csomagot - tisztálkodó szerek, egy váltás fehérnemű - hozhat magával,
b) hozzátartozója vagy az elkövető által megjelölt más személy csomagot küldhet az elkövető részére,
c) a jelentkezés elmulasztása esetén elővezetését, továbbá annak eredménytelensége esetén a körözését rendelik el, és az elővezetés költségét külön jogszabályban foglaltak szerint meg kell térítenie.
(4) Az elkövetőt fel kell hívni, hogy
a) a személyazonossága igazolására alkalmas hatósági igazolványát, valamint társadalombiztosítási azonosító jelét igazoló hatósági igazolványát,
b) aktuálisan fennálló megbetegedéseire kezelőorvosa által rendelt, folyamatosan alkalmazott gyógyszeres kezelésére, gyógyászati segédeszközeire vonatkozó, rendelkezésére álló dokumentumokat - így különösen házi/szakorvosi ambuláns vizsgálati lap, lelet, kórházi zárójelentés, szakorvosi javaslat a támogatással történő gyógyszerrendeléshez, előjegyzés járóbeteg szakvizsgálatokra, fekvőbeteg intézeti gyógykezelésre -, illetve aktuális egészségi állapotának megfelelő, dokumentummal igazoltan a kezelőorvos által rendelt gyógyszereit, gyógyászati segédeszközeit,
c) a legmagasabb iskolai végzettségéről, szakképzettségéről szóló bizonyítványát, oklevelét, vagy azok fénymásolatát
4. § (1) A szabálysértési hatóság a 3. § (1) bekezdésében megjelölt felhívást az elkövető jelentkezésére meghatározott napot követő öt napig nyilvántartja. Ha szabályszerűen kézbesített felhívás esetén e határidő elteltéig a szabálysértési elzárás foganatba vételéről értesítés nem érkezett, haladéktalanul az elkövető elővezetését rendeli el. Az elrendelt elővezetésről az ügyészt elektronikus úton kell értesíteni.
(2) Az elővezetést elrendelő határozat tartalmazza:
a) a szabálysértési hatóság, valamint a szabálysértési elzárást kiszabó bíróság megnevezését, a határozatok számát és keltét,
b) az elkövető nevét, születési nevét, születési helyét és idejét, anyja nevét, lakóhelyét, illetve ismert tartózkodási helyét,
c) a fiatalkorú elkövető törvényes képviselőjének nevét, születési nevét, születési helyét és idejét, anyja nevét, lakóhelyét, illetve ismert tartózkodási helyét, vagy ha a fiatalkorú elkövető törvényes képviseletét gyermekvédelmi gyám vagy eseti gyám látja el a gyermekvédelmi gyám, eseti gyám nevét és munkáltatója nevét, székhelyét, munkáltató hiányában az eseti gyám székhelyét,
d) a szabálysértés megnevezését, a Szabs. tv. szerinti minősítését, valamint a kiszabott szabálysértési elzárás tartamát, a Szabs. tv. 9. § (3) bekezdésének figyelembevételével,
e) annak a bv. intézetnek a megnevezését, ahová az elkövetőt elő kell vezetni, valamint azt, hogy az elkövetőt melyik napon kell a bv. intézetbe elővezetni, továbbá az arra való figyelmeztetést, hogy ha az elővezetés megkísérlését követő ismételt elővezetési kísérlet sem vezet eredményre, a körözését kell elrendelni,
f) a szabálysértési hatóság részéről eljáró személy aláírását, és az eljáró hatóság körbélyegzőjének lenyomatát.
(3) Sikertelen elővezetés esetén az elővezetést az elővezetésre meghatározott naptól számított öt napon belül kell megismételni, kivéve, ha a szabálysértési elzárás elévülése ennél rövidebb idő alatt következik be.
(4) Az elővezetést foganatosító rendőr az elővezetési határozat egy példányát átadja az elkövetőnek. A rendőr az elkövetőt az elővezetési határozat két példányával adja át a bv. intézetnek. A határozat egy példányát a bv. intézet visszatartja, egy példányon az elkövető átvételét igazolja, és azt a rendőrnek visszaadja.
(5) A megismételt elővezetés sikertelenségéről való tudomásszerzést követő öt napon belül a szabálysértési hatóság az elkövető körözését rendeli el.
3. Pénzbírság, helyszíni bírság, illetve közérdekű munka helyébe lépő szabálysértési elzárás végrehajtása
5. § (1) * A szabálysértési hatóság a meg nem fizetett pénzbírságot, a meg nem fizetett helyszíni bírságot, valamint a nem teljesített közérdekű munkát szabálysértési elzárásra átváltoztató jogerős, végrehajtási záradékkal ellátott bírósági határozatot (a továbbiakban: átváltoztató bírósági határozat) megküldi az elkövetőnek, képviselőjének, fiatalkorú elkövető esetén a fiatalkorú törvényes képviselőjének és a fiatalkorú lakóhelye, tartózkodási helye szerint illetékes gyámhatóságnak, valamint a bv. intézetnek. Az átváltoztató bírósági határozat bv. intézetnek megküldött példányához csatolja a pénzbírságról rendelkező határozat, a helyszíni bírság kiszabásáról szóló nyomtatvány vagy a közérdekű munkáról rendelkező határozat hitelesített másolatát, valamint közli a felhívásban előírt megjelenési kötelezettség napját és végrehajthatósága elévülésének időpontját.
(2) Ha az elkövető a pénzbírságot, helyszíni bírságot az átváltoztató bírósági határozat bv. intézettel való közlést követően megfizeti, erről a szabálysértési hatóság a bv. intézetet haladéktalanul - rövid úton is - értesíti.
(3) A szabálysértési hatóság az átváltoztató bírósági határozat elkövetőnek megküldött példányához - amennyiben a rendelkezésre álló iratok alapján megállapítható, hogy az elkövető nincs bv. intézetben - felhívást csatol, amely tartalmazza:
a) a pénzbírság, a helyszíni bírság, illetve a közérdekű munka helyébe lépő szabálysértési elzárás tartamát, a Szabs. tv. 9. § (3) bekezdésének figyelembevételével,
b) azt a felhívást, hogy az elkövető melyik napon, melyik bv. intézetben jelentkezzék,
c) * a 3. § (3) és (4) bekezdésében meghatározott figyelemfelhívást, illetve tájékoztatást,
d) azt a pénzbírság, helyszíni bírság megfizetésének módjait és az egyes fizetési módok esetén a befizető által a fizetéssel egyidejűleg kötelezően megadandó adatok körét is tartalmazó figyelmeztetést, hogy a pénzbírság, illetve helyszíni bírság a szabálysértési elzárás megkezdése előtt, illetve annak tartama alatt is megfizethető, és ez esetben az elkövető a szabálysértési elzárás végrehajtása, illetve további végrehajtása alól mentesül,
e) a szabálysértési hatóság részéről eljáró személy aláírását és az eljáró szabálysértési hatóság körbélyegzőjének lenyomatát.
(4) * A közérdekű munka átváltoztatása esetét kivéve a felhíváshoz kitöltött készpénz-átutalási megbízást (a továbbiakban: csekkszelvény) kell mellékelni. A csekkszelvény tartalmazza
a) a pénzbírságot kiszabó határozat vagy a helyszíni bírságoláshoz használt nyomtatvány egyedi azonosítására alkalmas ügyszámát vagy sorszámát,
b) a végrehajtást foganatosító szabálysértési hatóság megnevezését, az ügy számát,
c) a megfizetésre szolgáló számlaszámot, a nemzetközi fizetési számlaszámot (IBAN), a nemzetközi banki azonosító (BIC) kódot és
d) a pénzbírság, helyszíni bírság összegét.
(4a) * Az általános szabálysértési hatóság feladat- és hatáskörébe tartozó eljárások vonatkozásában a (4) bekezdés c) pontjában meghatározott számlaszámokat és kódot a központi bírságkezelő szerv kijelöléséről szóló kormányrendeletben meghatározott központi bírságkezelő szerv (a továbbiakban: központi bírságkezelő szerv) által kezelt központosított beszedési számla adatai alapján kell megadni.
(5) A felhívást úgy kell kiadni, hogy azt az elkövető a bv. intézetben való jelentkezésre meghatározott időpont előtt legalább nyolc nappal megkapja.
6. § (1) A szabálysértési hatóság a bírósági határozatot az elkövető jelentkezésére meghatározott napot követő öt napig nyilvántartja. Az elkövető elővezetését haladéktalanul el kell rendelni, ha a szabályszerűen kézbesített felhívás esetén e határidő elteltéig a szabálysértési elzárás foganatba vételéről értesítés nem érkezett, illetve a pénzbírságot, a helyszíni bírságot nem fizették meg.
a) * a 4. § (2) bekezdésében felsoroltakat és
b) a közérdekű munka átváltoztatása esetét kivéve azt a figyelmeztetést, hogy ha az elkövető vagy helyette más a pénzbírságot, illetve a helyszíni bírságot az elővezetés megkezdéséig, vagy annak foganatosítása alatt megfizeti, és ezt igazolja, az elővezetést mellőzni kell.
(4) * Az elővezetési határozatot a szabálysértési hatóság állítja ki, és annak négy példányát az elkövető lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint illetékes rendőri szervnek küldi meg, kivéve, ha az ügyész az elővezetési határozatot hatályon kívüli helyezi. Az elővezetési határozathoz kitöltött csekkszelvényt kell mellékelni, amely tartalmazza
a) a pénzbírságot kiszabó határozat vagy helyszíni bírságoláshoz használt nyomtatvány egyedi azonosítására alkalmas ügyszámát vagy sorszámát,
(4a) * Az általános szabálysértési hatóság feladat- és hatáskörébe tartozó eljárások vonatkozásában a (4) bekezdés c) pontjában meghatározott számlaszámokat és kódot a központi bírságkezelő szerv által kezelt központosított beszedési számla adatai alapján kell megadni.
(5) * A megismételt elővezetés sikertelenségéről való tudomásszerzést követő öt napon belül a szabálysértési hatóság az elkövető körözését rendeli el.
7. § (1) * Az elővezetést foganatosító rendőr az elkövetőnek átadja az elővezetési határozatot, valamint a készpénz átutalási megbízást. Ha az elkövető az elővezetés foganatosítása közben a pénzbírságot, illetve a helyszíni bírságot meg kívánja fizetni, erre a rendőrnek - ha erre a célra hatóság által rendszeresített elektronikus eszköz rendelkezésre áll - a helyszínen lehetőséget kell biztosítania, vagy az elkövetőt a legközelebbi készpénzbefizetésre alkalmas helyre kell kísérnie.
(2) Ha az elkövető a pénzbírságot, helyszíni bírságot teljesen megfizette, a rendőr az elővezetést mellőzi, és az elővezetési határozat két példányára rávezeti, hogy a pénzbírság, helyszíni bírság megfizetése megtörtént. A rendőri szerv a határozat egy példányát az elővezetést elrendelőnek haladéktalanul visszaküldi.
(3) Ha az elkövető a pénzbírságot, helyszíni bírságot nem fizette meg, őt a rendőr az elővezetési határozat három példányával hivatali időben a bv. intézetnek átadja. A határozat egy példányát a bv. intézet visszatartja, két példányon az elkövető átvételét igazolja, és azokat a rendőrnek visszaadja. A rendőri szerv az átvétel igazolását tartalmazó elővezetési határozat egy példányát az elővezetést elrendelő szervnek haladéktalanul visszaküldi.
(4) Az elővezetés költségét az elővezetési határozat visszaküldött példányán fel kell tüntetni.
8. § (1) Ha a szabálysértési elzárásra történő átváltoztatást követően a pénzbírságnak vagy a helyszíni bírságnak egy részét igazoltan megfizették, úgy a szabálysértési elzárás tartama a fennmaradó összeg Szabs. tv. 12. § (1) bekezdésében rögzített átváltoztatási kulcs alkalmazásával megállapított időtartam.
(2) Az (1) bekezdés esetében a szabálysértési hatóság a felhívásban vagy az elővezetést elrendelő határozatban közli a meg nem fizetett pénzbírság, vagy helyszíni bírság fennmaradó összegét, valamint az annak megfelelő szabálysértési elzárás tartamát. Ha a befizetésre a felhívás vagy az elővezetést elrendelő határozat közlését követően kerül sor, a bv. intézet a szabálysértési elzárást a Szabs. tv. 12. § (1) bekezdésében rögzített átváltoztatási kulcs alkalmazásával megállapított tartamban hajtja végre.
4. Értesítés befogadásról, illetve a szabálysértési elzárás kitöltéséről
9. § A bv. intézet, valamint a rendőrségi fogda (a továbbiakban együtt: szabálysértési elzárást foganatosító szerv) a szabálysértési elzárás foganatba vételéről, a szabálysértési elzárás kitöltéséről, illetve az elkövetőnek a pénzbírság, helyszíni bírság megfizetése folytán történt szabadon bocsátásáról haladéktalanul értesíti
a) a szabálysértési hatóságot, illetve az előkészítő eljárást lefolytató rendőri szervet,
b) amennyiben az elkövető pártfogó felügyelet hatálya alatt áll, abban az esetben a pártfogó felügyelőt,
c) * a fiatalkorú elkövető törvényes képviselőjét, a fiatalkorú lakóhelye, tartózkodási helye szerint illetékes gyámhatóságot, valamint - ha a fiatalkorú megelőző pártfogás alatt áll - a gyámhatóság útján a megelőző pártfogót.
9/A. § * Ha az elkövető a szabálysértési elzárást rendőrségi fogdán tölti ki, a szabálysértési hatóságnak erről a büntetés-végrehajtási intézetet rövid úton is haladéktalanul értesítenie kell.
5. Halasztás, félbeszakítás
10. § (1) A szabálysértési elzárás elhalasztása iránti kérelmet az első fokon eljárt vagy az átváltoztatásról rendelkező bíróságnál lehet előterjeszteni vagy jegyzőkönyvbe mondani. A kérelem előterjesztésének nincs halasztó hatálya.
(2) A szabálysértési hatóság a nála előterjesztett kérelmet haladéktalanul továbbítja az átváltoztatást elrendelő bíróság részére. Ha az elkövető elővezetése iránt már intézkedett, erről a bíróságot tájékoztatja.
(3) A szabálysértési elzárás félbeszakításáról - okának, tartamának, illetve a letöltött napok számának megjelölésével - a szabálysértési elzárást foganatosító szerv értesíti a szabálysértési hatóságot, valamint a fiatalkorú elkövető törvényes képviselőjét. A szabálysértési elzárást foganatosító szerv felhívja az elkövetőt, hogy a félbeszakításra engedélyezett határidő utolsó napját követő napon jelentkezzék a szabálysértési elzárás további folytatására.
(4) Ha a félbeszakításra engedélyezett határidő eltelt, és az elkövető nem jelentkezett a szabálysértési elzárás folytatására, a szabálysértési elzárást foganatosító szerv erről haladéktalanul értesíti a szabálysértési hatóságot, valamint a fiatalkorú elkövető törvényes képviselőjét. A szabálysértési hatóság ebben az esetben a 4. §, illetve a 6. § rendelkezéseinek alkalmazásával intézkedik az elkövető elővezetésére.
(5) Ha az elkövető a félbeszakításra engedélyezett határidő elteltét követően a szabálysértési elzárás folytatására önként jelentkezik, akkor őt a szabálysértési elzárást foganatosító szervnél - külön szabálysértési hatósági intézkedés nélkül - be kell fogadni, és a szabálysértési elzárást folytatni kell. Az ismételt befogadásról a szabálysértési elzárást foganatosító szerv a szabálysértési hatóságot haladéktalanul értesíti, amely értesítést az elrendelt elővezetést foganatosító szervhez az elővezetést visszavonó határozattal együtt haladéktalanul továbbítani kell.
6. Intézkedés az ismeretlen helyen tartózkodó elkövető személy felkutatására
11. § Ha az elkövető ismeretlen helyen tartózkodik és ezért a szabálysértési elzárásról szóló határozat nem kézbesíthető, illetve az elővezetés nem foganatosítható, a szabálysértési hatóság az elkövető lakóhelyét, tartózkodási helyét ellenőrzi a központi személyi adat- és lakcímnyilvántartásban, illetve az elkövető utolsó lakóhelye, illetve tartózkodási helye szerint illetékes rendőrkapitányságot keresi meg. Ezek a szervek a szükséges tájékoztatást kötelesek haladéktalanul megadni.
7. Szabálysértési elzárás végrehajtása letartóztatásban lévő, javítóintézeti nevelés hatálya alatt álló, illetve idegenrendészeti őrizetben vagy menekültügyi őrizetben lévő elkövető személy esetén *
12. § (1) Ha az elkövető
a) * letartóztatását rendőrségi fogdában vagy javítóintézetben foganatosítják, amennyiben a letartóztatást megszüntetik, vagy
b) javítóintézeti nevelés hatálya alatt áll, amennyiben a javítóintézetből elbocsátják, vagy ideiglenesen elbocsátják
őt a szabálysértési elzárásról rendelkező bírósági határozattal, valamint a szabálysértési elzárás végrehajthatósága elévülésének időpontjára vonatkozó közléssel a bv. intézetbe a rendőrség átkíséri.
(2) Ha idegenrendészeti őrizet végrehajtása során szabálysértési elzárás végrehajtására érkezik határozat, az idegenrendészeti őrizetet annak megérkezése napján meg kell szakítani, és a következő naptól a szabálysértési elzárást kell végrehajtani. Az elkövetőt a szabálysértési elzárásról rendelkező bírósági határozattal valamint a szabálysértési elzárás végrehajthatósága elévülésének időpontjára vonatkozó közléssel a bv. intézetbe kell átkísértetni. A megszakításról az idegenrendészeti őrizetet elrendelő hatóságot haladéktalanul értesíteni kell.
(3) Ha menekültügyi őrizet végrehajtása során szabálysértési elzárás végrehajtására érkezik határozat, a menekültügyi őrizetet annak megérkezése napján meg kell szakítani és a következő naptól a szabálysértési elzárást kell végrehajtani. Az elkövetőt a szabálysértési elzárásról rendelkező bírósági határozattal, valamint a szabálysértési elzárás végrehajthatósága elévülésének időpontjára vonatkozó közléssel a bv. intézetbe kell átkísértetni. A megszakításról a menekültügyi őrizetet elrendelő hatóságot haladéktalanul értesíteni kell.
8. Befogadás
13. § (1) A befogadás során az elkövető személyazonosságát meg kell állapítani. A befogadás alapjául szolgáló iratok vizsgálatára és a személyazonosság megállapítására a szabadságvesztés, az elzárás, az előzetes letartóztatás és a rendbírság helyébe lépő elzárás végrehajtásának részletes szabályairól szóló miniszteri rendeletnek az iratok vizsgálatára, és a személyazonosság megállapítására vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
(2) Nincs helye befogadásnak, ha
a) a bíróság határozata a bv. intézethez nem érkezett meg, és azt a szabálysértési elzárás megkezdésére jelentkező elkövető sem hozta magával,
b) * rendőrségi fogdán orvosi vizsgálat, büntetés-végrehajtási intézetben egészségügyi vizsgálat megállapítja, hogy az elkövető olyan súlyos betegségben szenved, amely miatt sürgősségi ellátásra, kórházi ápolásra szorul,
c) * az elkövető a felügyeletre, folyamatos ápolásra, illetve gondozásra szoruló hozzátartozója lakóhelye szerint illetékes önkormányzat jegyzője vagy járási hivatal vezetője által kiállított igazolással bizonyítja, hogy az érintett személy a szabálysértési elzárás végrehajtása esetén felügyelet nélkül maradna,
d) a Bv. tv. 433. § (3) bekezdésében meghatározott körülmény valamelyike fennáll.
(3) Ha a szabálysértési elzárást foganatosító szerv az elkövetőt a (2) bekezdés alapján nem fogadta be, erről haladéktalanul értesíti az illetékes szabálysértési hatóságot, valamint a fiatalkorú elkövető törvényes képviselőjét. A szabálysértési hatóság az értesítés alapján a szabálysértési elzárás végrehajtására új határnapot állapít meg. Ideiglenes befogadás esetén a szabálysértési elzárást foganatosító szerv haladéktalanul megkeresi az illetékes szervet a személyazonosság tisztázása, illetve a szükséges iratok kiegészítése, kijavítása, pótlása iránt.
14. § (1) * Az elkövető rendőrségi fogdára csak akkor fogadható be, ha az orvosi vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az elkövető az egészségi állapotára figyelemmel közösségbe helyezhető vagy elkülönítése indokolt. Az elkövető bv. intézetbe a büntetés-végrehajtási intézetekben fogvatartott elítéltek és egyéb jogcímen fogvatartottak egészségügyi ellátásáról szóló 8/2014. (XII. 12.) IM rendelet 3. §-ában foglalt eljárás szerint fogadható be és helyezhető közösségbe. A befogadással kapcsolatos intézkedésekre és értesítésekre a szabadságvesztés, az elzárás, az előzetes letartóztatás és a rendbírság helyébe lépő elzárás végrehajtásának részletes szabályairól szóló miniszteri rendeletnek a befogadással kapcsolatos intézkedésekre és értesítésekre vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
(2) Az elkövetőt a befogadása után haladéktalanul tájékoztatni kell jogairól és kötelezettségeiről. Az elkövető jogainak és kötelezettségeinek ismertetésére a szabadságvesztés, az elzárás, az előzetes letartóztatás és a rendbírság helyébe lépő elzárás végrehajtásának részletes szabályairól szóló miniszteri rendeletnek az elítélt jogainak és kötelezettségeinek ismertetésére vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni. Az elkövetőt írásban nyilatkoztatni kell, hogy részt kíván-e venni a munkáltatásban.
9. A szabálysértési elzárás kezdő és utolsó napjának megállapítása
15. § (1) Az elkövető befogadása után haladéktalanul meg kell állapítani a szabálysértési elzárás kezdő és utolsó napját.
(2) A szabálysértési elzárás kezdő napja, ha az elkövető
a) felhívásra jelentkezett, vagy elővezették, a szabálysértési elzárást foganatosító szervnél történő befogadás napja,
b) * letartóztatásban volt, vagy szabadságvesztést, illetve elzárást töltött, a letartóztatás megszűnését vagy megszüntetését követő nap, az elzárás vagy a szabadságvesztés utolsó napját követő nap, illetve a feltételes szabadságra bocsátás napja,
c) idegenrendészeti őrizet hatálya alatt áll, és szabálysértési elzárás végrehajtására érkezik bírósági határozat, az idegenrendészeti őrizet megszakítását követő nap,
d) szabálysértési elzárás hatálya alatt áll, és újabb szabálysértési elzárás végrehajtására érkezik bírósági határozat, az előző szabálysértési elzárás utolsó napját követő nap,
e) javítóintézeti nevelés hatálya alatt áll, a javítóintézetből történt elbocsátás vagy ideiglenes elbocsátás napja, vagy
f) menekültügyi őrizet hatálya alatt áll, és szabálysértési elzárás végrehajtására érkezik bírósági határozat, a menekültügyi őrizet megszakítását követő nap.
(3) A szabálysértési elzárás utolsó napját úgy kell megállapítani, hogy a szabálysértési elzárás kezdő napjához naptári napok szerint hozzá kell adni a szabálysértési elzárás kitöltetlen napjainak számát. A számítás eredményéül így kapott napot megelőző nap lesz a szabálysértési elzárás utolsó napja.
(4) A szabálysértési elzárás kitöltetlen tartamának megállapításakor a szabálysértési elzárás tartamából le kell vonni a szabálysértési elzárásba beszámítandó időt. Nem számítható be a félbeszakításon töltött idő, valamint a bv. intézettől engedély nélkül távol töltött idő tényleges tartama.
(5) A szabálysértési elzárás megállapított utolsó napjáról az elkövetőt, fiatalkorú esetén a törvényes képviselőjét, a szabálysértési hatóságot és a bíróságot a befogadás után haladéktalanul, de legkésőbb három munkanapon belül írásban tájékoztatni kell.
(6) A végrehajtás folyamatosságának megszakadása esetén a szabálysértési elzárás utolsó napját ismételten meg kell állapítani. Az ezzel kapcsolatos tájékoztatásra az (5) bekezdést kell alkalmazni.
16. § (1) A szabálysértési elzárásokat a bírósági határozatok érkezési sorrendjében kell végrehajtani.
(2) Ha egyidejűleg több szabálysértési elzárás végrehajtására érkezik bírósági határozat, először a büntetésként kiszabott szabálysértési elzárást kell végrehajtani. Több büntetésként kiszabott szabálysértési elzárás esetén először azt kell végrehajtani, amelynek a tartama hosszabb. A közérdekű munka, pénzbírság, helyszíni bírság helyébe lépő szabálysértési elzárások közül először a hosszabb tartamút kell végrehajtani.
10. A szabálysértési elzárás megszakítása
17. § * Ha a szabálysértési elzárás végrehajtása alatt letartóztatás, szabadságvesztés, elzárás, kényszergyógykezelés vagy javítóintézeti nevelés végrehajtása iránt érkezik értesítés, a szabálysértési elzárást az értesítésnek a szabálysértési elzárást foganatosító szervhez érkezése napjával meg kell szakítani.
11. Engedély nélküli eltávozás
18. § (1) Ha az elkövető engedély nélkül eltávozott, a szabálysértési hatóságot, valamint a fiatalkorú elkövető törvényes képviselőjét haladéktalanul értesíteni kell, annak közlésével, hogy az elkövető a szabálysértési elzárásból hány napot töltött ki. Az engedély nélküli távollét tartama a szabálysértési elzárás tartamába nem számít be. A közlés alapján a szabálysértési hatóság a 4. §, illetve a 6. § megfelelő rendelkezéseinek alkalmazásával intézkedik az elkövető elővezetésére.
(2) Ha az elkövető az engedély nélküli eltávozást követően a szabálysértési elzárás folytatására önként jelentkezik, akkor őt a szabálysértési elzárást foganatosító szervnél - külön szabálysértési hatósági intézkedés nélkül - be kell fogadni, és a szabálysértési elzárást folytatni kell. Az ismételt befogadásról a szabálysértési elzárást foganatosító szerv a szabálysértési hatóságot, előkészítő eljárást folytató rendőri szervet haladéktalanul értesíti, amely értesítést az elrendelt elővezetést foganatosító szervhez haladéktalanul továbbítani kell.
12. Az elkövető jogainak gyakorlása
19. § (1) Az elkövető jogainak gyakorlására a Bv. tv. elzárás végrehajtására vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl az elkövető:
a) személyes szükségleteire fordítható összegét alkalmanként - a jogszabályban meghatározott levonásokat követően - 100%-os mértékig elköltheti.
b) kapcsolattartójával hetente 5 alkalommal, alkalmanként 10 perc időtartamban telefonálhat,
c) havonta legalább két alkalommal fogadhat látogatót, alkalmanként 90 perc időtartamban.
13. Munkáltatás
20. § (1) Az elkövető munkáltatásáról - orvosi vélemény alapján - a bv. intézetben a BFB dönt.
(2) Az elkövető köteles a kijelölt munkát szakismereteinek és képességeinek megfelelően, fegyelmezetten elvégezni, a munka-, a környezet- és a tűzvédelemmel kapcsolatos előírásokat megtartani.
(3) * Az elkövető munkáltatás céljából az elítéltekkel és a letartóztatottakkal együtt szállítható, velük közösen végezhet munkát.
(4) Az elkövető külső munkahelyen foglalkoztatható.
21. § (1) Ha az orvos az elkövetőt betegnek vagy munkavégzésre képtelennek nyilvánítja, munkára beosztani nem lehet.
(2) A megváltozott munkaképességű elkövetőt a munkaképességének megfelelő munkával kell foglalkoztatni.
14. Elhelyezés és ellátás
22. § Az elkövetőket egyedül, ha azonban ennek feltételei hiányoznak, akkor közösen, bv. intézetben lakóhelyiségekben, rendőrségi fogdában zárkában kell elhelyezni.
23. § (1) Az elkövető a szabálysértési elzárás foganatosítása során az évszaknak megfelelő alsóruházatból, felsőruházatból és lábbeliből egy váltásra valót magánál tarthat.
(2) Ha az elkövetőnek nincs megfelelő saját ruhája, akkor lehetővé kell tenni, hogy azt a letéti pénzéből megvásárolja, vagy a ruházat megküldését a csomagküldésre jogosult kapcsolattartóitól kérje.
(3) Ha az elkövető saját ruhája használhatatlan, vagy nem az évszaknak megfelelő, formaruházattal kell ellátni. A részére kiadott ruházat megóvásáról, valamint saját ruhája tisztán tartásáról az elkövető köteles gondoskodni.
(4) A munkával foglalkoztatott elkövető részére formaruhát és szükség szerint védőruhát kell kiadni. Ennek tisztításáról és javításáról a bv. intézet, míg gazdasági társaságnál foglalkoztatott elkövető munkaruhája esetében a gazdasági társaság gondoskodik.
(5) Az elkövető részére biztosítani kell a tisztálkodáshoz szükséges feltételeket.
24. § * Az elkövető a szabálysértési elzárást foganatosító szerv által szervezett szabadidős, kulturális, sport és egyéb rendezvényeken az elítéltekkel és a letartóztatottakkal közösen vehet részt.
15. Szabadon bocsátás
25. § (1) Az elkövetőt szabadon kell bocsátani
a) a szabálysértési elzárás végrehajtásának utolsó napján,
b) a szabálysértési elzárás végrehajtásának félbeszakítása napján,
c) a szabálysértési elzárásra átváltoztatott pénzbírság, helyszíni bírság összegéből hátralevő részösszeg megfizetése napján,
d) ha a Bv. tv. 433. § (3) bekezdésében foglalt körülmény a befogadást vagy a foganatba vételt követően következik be, vagy azt a bv. intézet a befogadást vagy a foganatba vételt követően észleli, a körülmény bekövetkezésének, illetve észlelésének napján.
(2) Az elkövető szabadon bocsátásáról a szabálysértési hatóságot, az előkészítő eljárást lefolytató rendőri szervet valamint a fiatalkorú elkövető törvényes képviselőjét haladéktalanul értesíteni kell.
(3) A szabadítással kapcsolatban egyebekben a szabadságvesztés, az elzárás, az előzetes letartóztatás és a rendbírság helyébe lépő elzárás végrehajtásának részletes szabályairól szóló miniszteri rendeletnek az elítéltek szabadítására vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
16. A szabaduló segélyezése
26. § (1) Az elkövető kérelmére a szabálysértési elzárást foganatosító szerv parancsnoka a szabaduláshoz készpénz segélyt, belföldi utazási vagy ruházati segélyt adhat. Segély a megjelölt jogcímeken külön-külön is adható, azok együttes összege az alapmunkadíjat nem haladhatja meg.
(2) Amennyiben az elkövető szabadulási címe vonattal megközelíthető, abban az esetben a belföldi utazási segély kiadásánál a hitelezett utazási utalvány biztosítását kell előnyben részesíteni.
(3) A szabaduló elkövető részére ruházati segély csak akkor adható, ha a szabaduláskor az évszaknak megfelelő ruházattal nem rendelkezik.
27. § (1) Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
Megállapította: 60/2016. (XII. 29.) BM rendelet 13. §. Módosította: 26/2019. (VI. 27.) BM rendelet 5. § a).
Módosította: 81/2015. (XII. 23.) BM rendelet 27. § 1.
Módosította: 11/2017. (VI. 2.) BM rendelet 4. § a), 26/2019. (VI. 27.) BM rendelet 5. § b).
Módosította: 26/2019. (VI. 27.) BM rendelet 5. § c).
Módosította: 26/2019. (VI. 27.) BM rendelet 5. § d).
Beiktatta: 81/2015. (XII. 23.) BM rendelet 21. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Megállapította: 81/2015. (XII. 23.) BM rendelet 22. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Módosította: 81/2015. (XII. 23.) BM rendelet 27. § 2.
Megállapította: 81/2015. (XII. 23.) BM rendelet 23. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Megállapította: 60/2016. (XII. 29.) BM rendelet 14. § (1). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Beiktatta: 60/2016. (XII. 29.) BM rendelet 14. § (2). Módosította: 11/2017. (VI. 2.) BM rendelet 4. § b), 21/2017. (VIII. 23.) BM rendelet 6. §.
Megállapította: 81/2015. (XII. 23.) BM rendelet 24. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Megállapította: 60/2016. (XII. 29.) BM rendelet 15. § (1). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Beiktatta: 60/2016. (XII. 29.) BM rendelet 15. § (2). Módosította: 11/2017. (VI. 2.) BM rendelet 4. § c), 21/2017. (VIII. 23.) BM rendelet 6. §.
Beiktatta: 81/2015. (XII. 23.) BM rendelet 25. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Módosította: 37/2018. (XII. 28.) BM rendelet 30. §.
Megállapította: 81/2015. (XII. 23.) BM rendelet 26. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Beiktatta: 37/2018. (XII. 28.) BM rendelet 29. §. Hatályos: 2019. I. 1-től.
Módosította: 26/2019. (VI. 27.) BM rendelet 5. § b).
Módosította: 26/2019. (VI. 27.) BM rendelet 5. § e), f).
Megállapította: 26/2019. (VI. 27.) BM rendelet 3. §. Hatályos: 2019. VI. 28-tól.
Módosította: 81/2015. (XII. 23.) BM rendelet 27. § 3.
Megállapította: 26/2019. (VI. 27.) BM rendelet 4. §. Hatályos: 2019. VI. 28-tól.
Módosította: 26/2019. (VI. 27.) BM rendelet 5. § b), g).
Módosította: 26/2019. (VI. 27.) BM rendelet 5. § h).
Módosította: 26/2019. (VI. 27.) BM rendelet 5. § i).

matches:
§ 4
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
§ 1
§ 2
§ 3


text:
Bizonyítási eljárás az új Be.-ben – III. - Szakma - Jogászvilág
2018. 02. 08. 7:30
Cimkék: új Be., új büntetőeljárási törvény, bizonyítási eljárás, büntetőper, bírósági tárgyalás, Kiss Anna
Ahogy az új büntetőeljárási törvényt (Be.) ismertető előző cikkünkben – Bizonyítási eljárás az új Be.-ben II. (A bizonyítással kapcsolatos alapvető rendelkezések a büntetőeljárás egyes szakaszaiban) – olvashatták, a bizonyítási indítványok előterjesztésének fő színtere nem a bírósági tárgyalás, hanem az előkészítő ülés. Ennek egyik funkciója éppen a bizonyítás és a tárgyalás kereteinek meghatározása. Fő szabály: bizonyítási indítványt elsősorban az előkészítő ülésen lehet előterjeszteni, a tárgyaláson pedig csak kivételesen. (Az eljárás hatékonysága nevében változtatta meg az eddigi rendszert a jogalkotó.)
Az új Be. továbbra is elfogadja azt a korábbi szabályt, miszerint a bíróság a döntését valósághű tényállásra alapozza, de a bizonyítási eljárás lefolytatásának alapja, hogy a bizonyítási indítványokat a felek terjesztik elő, és a bíróság nem köteles hivatalból bizonyítást elrendelni.
A terhelt vallomása és a Miranda-elv
A tárgyaláson – a bizonyítási eljáráson belül – a bíróságra nézve kötelező szabály, miszerint a bizonyítást mindig a vádlott kihallgatásával kell kezdenie. Ennek egyetlen feloldása lehetséges, ha a vádlott az előkészítő ülésen vallomást tett. Ebben az esetben ugyanis a bíróság a vallomást mellőzheti. A vallomás mellőzése esetén a felek (ügyész, vádlott, védő) indítványozhatják, hogy az előkészítő ülésen tett vallomást ismertessék. Az erre való indítvány esetén a bírónak ismertetnie kell a vallomást. Ha nem mellőzi, vagy azért, mert a vádlott nem tett vallomást az előkészítő ülésen, vagy más okból, mivel a mellőzés a bíróság mérlegelési jogkörébe tartozik, akkor is dönthet úgy a bíróság, hogy az eljárás korábbi szakaszában egyeztetett személyes adataira már nem nyilatkoztatja a vádlottat. Amennyiben az adatokban változás történt, az új Be. szerint erről tárgyaláson kívül a bírósági fogalmazóval, a bírósági titkárral és a bírósági ügyintézővel is egyeztethet. A tárgyaláson az egyesbíró vagy a tanács elnöke (a továbbiakban: bíró) csak az egyeztetés megtörténtét és az adatokban bekövetkezett változtatásokat – ha van ilyen – rögzíti.
Több vádlott esetében ugyanaz a szabály, mint korábban, vagyis a jogszabály értelmében a vádlottat rendszerint a még ki nem hallgatott vádlott-társai távollétében kell a bíróságnak kihallgatnia. Ez általában azt is jelenti, hogy az aktában az I. rendű vádlottként feltüntetett személy kihallgatásával kezdődik a bizonyítási eljárás. Ez a hétköznapok jogalkalmazásában azért fontos, mert az I. rendű vádlott többnyire olyan elkövető, akinek a cselekménye a vádlott-társakhoz képest a legsúlyosabb, vagy az, aki az elkövetéseknél meghatározó szerepet kapott.
A vádlotti kihallgatás sorrendje nem kötelező szabály, a bíró ettől eltérhet, és több vádlottas ügyben vármelyik vádlott kihallgatásával elkezdheti a bizonyítást. Ahhoz a szabályhoz sincs kötve a bíró, miszerint a még ki nem hallgatott vádlottak ne legyenek bent a tárgyalóteremben. Dönthet ugyanis a bíró úgy, ha szükségesnek tartja, hogy a vádlottak egymás jelenlétében tegyenek vallomást.
Továbbra is érvényesül a Miranda-elv, miszerint a terhelt bármikor megtagadhatja a vallomását, és bármikor meg is teheti azt. Utóbbi esetben is dönthet úgy, hogy bár tesz vallomást, de bizonyos kérdésekre mégsem válaszol.
A Miranda-elv megléte fontos alapköve egy jogállami büntetőeljárásnak. Ugyanakkor vannak olyan új rendelkezései a Be.-nek, melyek – ha nem is ássák alá ezt a garanciát – elgondolkodtatóak. Ahogy az előző cikkben is említettem a bizonyítás korlátozottsága című résznél, a bíróság által elfogadott terhelti beismerés esetén, ezt követően a vádirati tényállás megalapozottságára és a bűnösség kérdésére akkor se terjeszthető elő bizonyítási indítvány, ha az eljárás nem fejeződik be az előkészítő ülésen, és tárgyalásra kerül sor. Az új Be. eme rendelkezése, szerintem, ha közvetve is, de sérti a Miranda-elvet.
Ha a vádlott a tárgyaláson beismerő vallomást tesz, és azt a bíróság elfogadja, akkor az ügyet a bíróság a bizonyítási eljárás e szakaszában befejezheti
Nemcsak a Miranda-, hanem a közvetlenség elve megsértésének tűnik az a szabály is, miszerint a vallomás megtagadása esetén a korábban tett vallomás a tárgyaláson felolvasható, vagy annak lényege összefoglalható. Ide tartozik az új Be. ama szabálya is, melynek értelmében a terheltnek más ügyben tett vallomása bizonyítási eszközként akkor használható fel, ha a vallomásról készült jegyzőkönyvből a terhelti figyelmeztetés és az arra adott válasz egyértelműen kitűnik.
A beismerő vallomás
Ha a vádlott a tárgyaláson beismerő vallomást tesz, és azt a bíróság elfogadja, akkor az ügyet a bíróság a bizonyítási eljárás e szakaszában befejezheti. Ha a bizonyítási eljárást folytatja, a beismerés jogkövetkezményeként a fentebb említett bizonyítási korlátok ekkor is érvényesek.
A tanú(k) kihallgatása
A jövőben is érvényben marad az a szabály, miszerint a vádlotti kihallgatást a tanúk kihallgatása követi, ezen belül is elsősorban a sértett-tanú kihallgatásának kell megtörténnie. Az új Be. nem ad lehetőséget a felek általi kikérdezésre, vagyis a tanúnak az ügyész, a vádlott vagy a védő általi kihallgatására.
Az új Be. az alábbi esetekben továbbra is lehetőséget ad a tanúvallomások esetében is a közvetlenség elvének áttörésére,
- ha a tanú a tárgyaláson nem hallgatható ki, vagy tartós külföldi tartózkodása miatt nem lehetséges, hogy kihallgassák;
- ha a tanú a vallomástételt jogosulatlanul megtagadta;
- ha a tanú írásban tett vallomást, és a bíróság nem tartja szükségesnek, hogy a tanút a tárgyaláson kihallgassák;
- ha a tanú nem emlékszik a történtekre, de a korábbi vallomásában foglalt tényekre és körülményekre a tárgyaláson a tanúhoz kérdést intéztek, akkor a korábbi vallomás lényege ismertethető;
- ha a tanú korábbi és a tárgyaláson tett vallomása között ellentét van, feltéve, hogy az ismertetés által érintett tényekre és körülményekre a tanúnak kérdést tettek fel, vagy a tanú ezekre a tárgyaláson vallomást tett;
- a megismételt eljárásban;
- ha a bíróság nem tartja szükségesnek a tanú tárgyalásra történő idézést, erre vonatkozó indítvány esetén a korábbi tanúvallomás felolvasható;
- a nemi bűncselekmények sértettjei esetében a törvény lehetőséget ad arra, hogy a nyomozás folyamán tett tanúvallomásukat a tárgyaláson felolvassák.
Az új Be. itt eltér a hatályos rendszertől, mert főszabályként csak a szakvélemény lényegének ismertetését, vagy a felek (ügyész, vádlott, védő) indítványára annak felolvasását mondja ki. A szakértő idézése csak meghatározott esetekben szükséges, és csak az után, ha a főszabály érvényesült, de ehhez a tárgyalást el kell napolni.
A szakvélemény esetében az új Be. által jobban érvényesül az a szabály, miszerint a tény- és jogkérdésnek szét kell válnia. Közismert tény, hogy a szakértő jogkérdésben nem nyilatkozhat, ezért bizonyítékként nem vehető figyelembe mindaz, amit a szakértő a véleményének ismertetésekor jogalkalmazói szerepet magára öltve, kijelent. Például a terheltet a vád tárgyává tett cselekményről nyilatkoztatja, vagy kijelenti, hogy az elkövetési eszköz az emberi élet kioltására alkalmas stb.
A vallomások felolvasásának és ismertetésének közös szabályai
A vádlott, a tanú és a szakértő vallomásánál, amennyiben ki-, illetve meghallgatásuk a tárgyaláson nem közvetlenül történik, akkor mindhármuk esetében irányadó az a szabály, miszerint vagy a bíró a korábbi vallomásuk lényegét ismerteti, vagy a felek (ügyész, vádlott, védő) indítványára felolvashatja, vagy a jegyzőkönyvvezetővel felolvastathatja azt.
Az iratok és a tárgyi bizonyítási eszköz
Az iratok a tárgyaláson kétféle módon lesznek a bizonyítási eljárás részei: vagy ismertetik, vagy felolvassák azokat. Fő szabály szerint az iratok lényegének ismertetése történik a tárgyalóteremben, de indítványra elrendelheti a bíróság, hogy a szöveg egy részét felolvassák. A digitális felvételek akkor iratok, ha az eljárási cselekményeket rögzítik. Ha a bűncselekmény elkövetésének bizonyítását szolgálják, akkor ebben az esetben tárgyi bizonyítási eszköznek minősülnek.
A tárgyi bizonyítási eszköz felmutatással válik a bizonyítás anyagává.
Cikksorozatunkat a perbeszédekkel folytatjuk.
Modernkori rabszolgaság, különös tekintettel az Emberi Jogok Európai Bíróságának joggyakorlatára »

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


ISMERTETŐ PRÉMIUM MAGYAR ÁLLAMKÖTVÉNY ELNEVEZÉSŰ, 2019/J SOROZATSZÁMÚ ÁLLAMKÖTVÉNYEK NYILVÁNOS FORGALOMBA HOZATALÁHOZ - PDF
Download "ISMERTETŐ PRÉMIUM MAGYAR ÁLLAMKÖTVÉNY ELNEVEZÉSŰ, 2019/J SOROZATSZÁMÚ ÁLLAMKÖTVÉNYEK NYILVÁNOS FORGALOMBA HOZATALÁHOZ"
1 ISMERTETŐ PRÉMIUM MAGYAR ÁLLAMKÖTVÉNY ELNEVEZÉSŰ, 2019/J SOROZATSZÁMÚ ÁLLAMKÖTVÉNYEK NYILVÁNOS FORGALOMBA HOZATALÁHOZ AZ ALÁBBI ISMERTETŐ A KIBOCSÁTÓ MEGBÍZÁSÁBÓL KÉSZÜLT, ABBÓL A CÉLBÓL, HOGY A BEFEKTETŐKET TÁJÉKOZTASSA A FORGALOMBA HOZATAL ÉS A FORGALMAZÁS FELTÉTELEIRŐL Hatályos: június 2. napjától Kiadva: május 27. napján
2 ÁLTALÁNOS TUDNIVALÓK ÉS KIBOCSÁTÁSI FELHATALMAZÁS A Magyar Állam (a továbbiakban: Kibocsátó) részéről a nemzetgazdasági miniszter mint államháztartásért felelős miniszter a Magyarország éves központi költségvetéséről szóló törvény szerinti felhatalmazása és az államháztartásról szóló évi CXCV. törvény szerinti felhatalmazása alapján a központi költségvetés hiányának és az államháztartás központi alrendszere adóssága megújításának finanszírozására államkötvényeket bocsát ki. A nemzetgazdasági miniszter ezt a feladatot Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló CXCIV. törvényben foglaltak értelmében az Államadósság Kezelő Központ Zártkörűen Működő Részvénytársaság (továbbiakban: ÁKK Zrt.) útján látja el. A Prémium Magyar Államkötvény forgalomba hozatalára a fentiek szerinti jogszabályi felhatalmazás alapján és a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló évi CXCIV. törvény szerint az államháztartásért felelős miniszter által elfogadott éves finanszírozási terv a jelen Ismertető hatálybalépésekor a évi Finanszírozási Terv - keretében és abban kapott felhatalmazás szerint az ÁKK Zrt. Finanszírozási Bizottsága által meghozott vonatkozó határozat alapján kerül sor. A jelen ismertető (a továbbiakban: Ismertető) a tőkepiacról szóló évi CXX. törvény (továbbiakban: Tpt.) vonatkozó rendelkezései szerint a Kibocsátó által belföldön, forintban Prémium Magyar Államkötvény elnevezéssel nyilvánosan forgalomba hozandó, 2019/J sorozatszámú, változó kamatozású államkötvények (a továbbiakban: Prémium Magyar Államkötvény) forgalomba hozatalának és forgalmazásának általános feltételeit tartalmazza. Jelen Ismertető az Európai Parlament és a Tanács november 4-i az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról, és a 2001/34/EK irányelv módosításáról szóló 2003/71/EK irányelve (a továbbiakban: Tájékoztatóról Szóló Irányelv) 1. cikke (2) bekezdésének b) alpontja alapján nem minősül tájékoztatónak, illetve alaptájékoztatónak és a jelen Ismertető nem tartozik a Tájékoztatóról Szóló Irányelv hatálya alá. Jelen Ismertető a magyar értékpapírpiaci felügyeleten (Magyar Nemzeti Bank, a továbbiakban: MNB) kívül más értékpapír felügyeletnek nem került bemutatásra. Bizonyos országok jogszabályai korlátozhatják a jelen Ismertető terjesztését, illetve a Prémium Magyar Államkötvény megvételére való felajánlását, értékesítését, reklámozását. A Kibocsátó, illetve az ÁKK Zrt. nem kezdeményezett és nem fog kezdeményezni olyan, a Prémium Magyar Államkötvények nyilvános forgalomba hozatalának engedélyeztetésére, illetve a jelen Ismertető közzétételére irányuló eljárást a Magyarországon kívüli olyan államban, amely ilyen célból engedélyeztetési kötelezettséget vagy egyéb, hasonló jellegű korlátozást ír elő. A Kibocsátó, illetve az ÁKK Zrt. nem vállal felelősséget azért, hogy a jelen Ismertető a Magyarországon kívül jogszerűen terjeszthető vagy közzétehető, továbbá azért, hogy a Prémium Magyar Államkötvény(ek) jogszerűen reklámozható(ak), - akár közvetlenül, akár közvetetten felajánlható(ak) megszerzésre vagy eladásra/vételre bármely más állam jogszabályai szerint, vagy az ilyen jogszabályok által megfogalmazott kivételekkel összhangban. 2
4 A FORGALOMBA HOZATAL ÁLTALÁNOS FELTÉTELEI A Prémium Magyar Államkötvények jellemzői A Prémium Magyar Államkötvény a Tpt. és a kötvényről szóló 285/2001. (XII.26.) Korm. rendelet szerint kibocsátott, névre szóló értékpapír. A Prémium Magyar Államkötvény a Magyar Állam közvetlen, általános és feltétel nélküli kötelezettségvállalása arra, hogy a forgalomba hozatali ár megfizetése ellenében az államkötvény névértékét és előre meghatározott kamatát (vagy egyéb járulékait) a megjelölt időben és módon megfizeti. A Prémium Magyar Államkötvényben megtestesített adósság az államadósság része. A Prémium Magyar Államkötvény kamatának és névértékének megfizetése a központi költségvetés, illetve a központi költségvetés adósságszolgálati kiadásainak terhére történik. A Prémium Magyar Államkötvényen alapuló követelés a Kibocsátóval szemben nem évül el. A Prémium Magyar Államkötvények vásárlói és átruházása A Prémium Magyar Államkötvényeket a forgalomba hozatal során devizabelföldinek és devizakülföldinek minősülő természetes személyek valamint devizabelföldi jogi személyek és jogi személyiség nélküli szervezetek szerezhetik meg, a nonprofit gazdasági társaságnak nem minősülő gazdasági társaságok és a Tpt. 5. (1) bekezdés 60. pontja szerint intézményi befektetőnek minősülő szervezetek kivételével. A Prémium Magyar Államkötvényt a forgalomba hozatalt követően, a másodlagos piacon devizabelföldinek és devizakülföldinek minősülő természetes személyek, valamint devizabelföldinek minősülő jogi személyek, valamint jogi személyiség nélküli szervezetek (beleértve a nonprofitnak nem minősülő gazdasági társaságokat és a Tpt. 5. (1) bekezdés 60. pontja szerint intézményi befektetőnek minősülő szervezeteket is) vásárolhatják meg, illetőleg ruházhatják át egymás között. Devizakülföldi természetes személyek a Prémium Magyar Államkötvényt a hatályos devizajogszabályok figyelembe vételével vásárolhatják meg és ruházhatják át. A Prémium Magyar Államkötvénnyel kapcsolatos, devizakülföldi által, vagy javára történő kifizetésekre a hatályos devizajogszabályok rendelkezései irányadóak. Ebben a vonatkozásban más országok jogszabályai is tartalmazhatnak korlátozásokat, amelyre tekintettel a Kibocsátó felszólítja jelen Ismertető olvasóit, hogy tájékozódjanak ezekről a korlátozásokról, illetve tartsák be azokat. A Prémium Magyar Államkötvények előállítása és névértéke A Prémium Magyar Államkötvények a Tpt. felhatalmazása alapján dematerializált értékpapírként kerülnek kibocsátásra. A Prémium Magyar Államkötvények névértéke 1.000,- Ft, azaz Egyezer forint. A Prémium Magyar Államkötvények forgalomba hozatali ára A Prémium Magyar Államkötvény forgalomba hozatali ára a forgalomba hozatal első napján a névértékkel, ezt követően a névérték és a felhalmozott kamat összegével egyezik meg. A felhalmozott kamat számítása a következők szerint történik: Az első kamatperiódus esetében: Felhalmozott _ kamat g a d d s 1 d d 0 t1 4
5 Minden más esetben (szabályos kuponperiódus): ahol: Felhalmozo tt _ kamat g a d d s i d d i 1 i 1 g a = a Prémium Magyar Államkötvény aktuálisan megállapított éves kamata. d i = az i-edik cash-flow elem (kamatfizetés és törlesztés) kifizetésének dátuma d s = a felhalmozott kamat számítás értéknapja d 0 = a kibocsátás napja d t1 = technikai kamatfizetési nap, amelyet úgy lehet megkapni, hogy az első kamatfizetés dátumából ki kell vonni egy kamatperiódust Elsőként a Prémium Magyar Államkötvény 1.000,-Ft-os, azaz egyezer forintos névértékére (alapcímletére) vonatkozóan két tizedesjegyig számítva meghatározásra kerül a forgalomba hozatali árfolyam a fenti képlet alapján, majd a névértékre (alapcímletre) eső, így kiszámított árfolyam beszorzásra kerül az adott befektető javára vásárolni szándékolt Prémium Magyar Államkötvények darabszámával, végül az így kiszámított összeg a kerekítés általános szabályai szerint egész forintra kerül kerekítésre. A NYILVÁNOS FORGALOMBA HOZATAL MÓDJA A Prémium Magyar Államkötvény sorozatainak forgalomba hozatala adagolt kibocsátás útján történik. A Tpt. 5. (1) bekezdésének 1. pontja értelmében az adagolt kibocsátás a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír nyilvános forgalomba hozatalának olyan módja, amelynek keretén belül az értékesítés a kibocsátó által meghatározott időszak alatt történik úgy, hogy az értékpapírok lejárati időpontja azonos. A Kibocsátó a Prémium Magyar Államkötvény forgalomba hozatalát nyilvános ajánlattételben teszi közzé, melyet az értékesítés kezdőnapját megelőzően 3 (három) munkanappal az ÁKK Zrt. saját honlapján ( és valamint a MNB által üzemeltett honlapon ( jelenteti meg. A nyilvános ajánlattétel tartalmazza többek között a forgalomba hozatalra kerülő Prémium Magyar Államkötvény sorozatszámát, ISIN-kódját, a sorozat forgalomba hozatalának feltételeit, ezen belül az értékesítés kezdő és várható zárási időpontját, az értékesítésre meghirdetett mennyiséget, az első kamatperiódusra vonatkozóan a kamat mértékét, a kamatfizetés és törlesztés feltételeit, valamint a lejárat napját. A forgalomba hozatal feltételéül legkisebb mennyiség nem kerül meghatározásra. A Kibocsátó fenntartja a jogot arra, hogy az értékesítésre meghirdetett mennyiséget, valamint a forgalomba hozatal zárási időpontját módosítsa. A befektetők vételi nyilatkozatainak felvételét a Magyar Állam által forgalomba hozott Prémium Magyar Államkötvény elnevezésű állampapírok forgalomba hozatalával kapcsolatos forgalmazói feladatok ellátására az ÁKK Zrt-vel megbízási szerződést kötött forgalmazók (a továbbiakban: Forgalmazók) végzik. A Forgalmazók megnevezését és székhelyét, jelen Ismertető A jelű melléklete tartalmazza. 5
6 A Prémium Magyar Államkötvényt megvásárolni csak a Forgalmazók számára benyújtott, írásban vagy más - a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló évi CXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bszt.) szerinti - tartós adathordozón rögzített vételi nyilatkozat megtételével lehet. A vételi nyilatkozatnak legalább a következő adatokat kell tartalmaznia: - befektető neve, - befektető besorolása (devizabelföldinek vagy devizakülföldinek minősülő természetes személy, devizabelföldi jogi személy, valamint jogi személyiség nélküli szervezet), - befektető azon nyilatkozata, miszerint vele szemben szerzési korlátozás nem áll fenn (így különösen nem minősül nonprofitnak nem minősülő gazdasági társaságnak illetve nem minősül Tpt. 5. (1) bekezdés 60. pontja szerinti intézményi befektetőnek), - a vásárolni szándékozott Prémium Magyar Államkötvény sorozatszáma és darabszáma, - a vásárláskori értéknapja szerinti árfolyam (névérték és a felhalmozott kamat), - a vásárlás értéknapja, - a befektető kifejezett hozzájárulása, hogy a Kibocsátó, illetve az ÁKK Zrt. a forgalomba hozatallal kapcsolatos célból jogosult megismerni a vételi nyilatkozat tartalmát és az ügyfél adatait és ugyanezen célból jogosult ezen adatokat felhasználni. Egyebekben a vételi nyilatkozat tartalmára és alakiságára a vonatkozó jogszabályi rendelkezések az irányadóak. A Kibocsátó a vételi nyilatkozatok felvételét a Forgalmazókon keresztül végzi. A vételi nyilatkozat megadása az előírt tartalmú vételi nyilatkozat személyesen, vagy meghatalmazott útján történő megtételével és a Forgalmazók részére történő benyújtásával, vagy Forgalmazók elektronikus rendszerén keresztül történő eljuttatásával történik. A vételi nyilatkozat benyújtásával a befektető kötelező erejű és visszavonhatatlan kötelezettséget vállal a Prémium Magyar Államkötvények átvételére a feltüntetett teljes összeg erejéig. A vételi nyilatkozat meghatalmazott útján történő megtétele esetén a meghatalmazás szabályaira a Forgalmazók mindenkor hatályos vonatkozó üzletszabályzata/szerződési feltételei az irányadóak. A jogszabályon, illetve hatósági rendelkezésen alapuló képviselet útján történő nyilatkozattétel esetén a hatályos jogszabályokban, illetve a hatósági rendelkezésben meghatározott (törvényes) képviselő, vagy az ilyen képviselő által közokiratban vagy teljes bizonyító erejű magánokiratban meghatalmazott személy képviselheti. Törvényes képviselő (szülő, gondnok, gyám) ezen minőségét tanúsító okmány szerint járhat el a képviselt személy érdekében. Minden esetben a Forgalmazók döntik el, hogy a hozzá beérkezett vételi nyilatkozat megfelelően került-e kitöltésre. A Forgalmazók minden ilyen döntése végleges és kötelező erővel bír. A forgalomba hozatali időszak lezárásáig beérkező és a formai követelményeknek megfelelő vételi ajánlatot a Forgalmazók kötelesek elfogadni. A hiányosan kitöltött, vagy a benyújtásra rendelkezésre álló időszakon túl beérkező vételi nyilatkozatok érvénytelennek minősülnek és a forgalomba hozatalban nem vesznek részt. A megfelelően megtett vételi ajánlati nyilatkozat esetén az értékpapír a befektető értékpapírszámláján az értékesítés előfeltételeinek maradéktalan rendelkezésre állásának napján (amennyiben ez a nap munkanap) jóváírásra kerül. 6
7 A pénzügyileg teljesített, de el nem fogadott vételi nyilatkozatok befektetők által befizetett ellenértékének visszafizetésére a döntés napját követő második munkanapig adnak átutalási megbízást a Forgalmazók. A befektetők az elutasított vételi ajánlatok kapcsán ezen az összegen felül kamatra, kártérítésre vagy egyéb összegre nem jogosultak. A vételi ajánlatok teljes vagy részbeni visszautasítása esetén a Forgalmazók kötelesek az érintett ügyfeleket írásban értesíteni. TOVÁBBI FORGALOMBA HOZATAL A Kibocsátó és az ÁKK Zrt. fenntartja a jogot arra, hogy időről időre további, a Prémium Magyar Államkötvényekkel a forgalomba hozatal napjának kivételével minden tekintetben azonos jogokat megtestesítő államkötvényeket hozzon forgalomba, amelyek az adott Prémium Magyar Államkötvény-sorozattal azonos sorozatot alkotnak. A PRÉMIUM MAGYAR ÁLLAMKÖTVÉNYEK DEMATERIALIZÁLT ÉRTÉKPAPÍRKÉNT TÖRTÉNŐ FORGALOMBA HOZATALA A Prémium Magyar Államkötvények a Tpt. felhatalmazása alapján dematerializált értékpapírként kerülnek kibocsátásra. A Prémium Magyar Államkötvény a Tpt-ben és külön jogszabályban meghatározott módon, elektronikus úton rögzített és továbbított, értékpapírszámlán nyilvántartott, a tulajdonos neve és az értékpapír sorszáma kivételével az értékpapír - jogszabályban meghatározott - valamennyi tartalmi kellékét azonosítható módon tartalmazó adat. A dematerializált Prémium Magyar Államkötvény nyilvántartása a befektetési vállalkozások (jelen Ismertető alkalmazásában beleértve a befektetési szolgáltatási tevékenységet végző vagy kiegészítő szolgáltatást nyújtó Magyar Államkincstárat, illetve hitelintézetet is) részére a Központi Elszámolóház és Értéktár (Budapest) Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: KELER Zrt.) által vezetett, illetve az ügyfelek részére a befektetési vállalkozások által vezetett értékpapírszámlákon történik. A Prémium Magyar Államkötvény átruházása értékpapírszámlán történő terhelés és jóváírás útján történik. A Prémium Magyar Államkötvény a forgalomba hozatal alkalmával a befektető Forgalmazóknál vezetett értékpapírszámláján kerül jóváírásra. Egyebekben a befektetők az általuk kiválasztott, értékpapírszámla vezetésére és az ahhoz kapcsolódó szolgáltatások nyújtására jogosult befektetési vállalkozással (hitelintézettel), mint értékpapír-számlavezetővel köthetnek értékpapírszámla és ügyfélszámla (hitelintézet esetén bankszámla) szerződést. A befektetők számlavezető részére adandó megbízásai tekintetében az adott számlavezető üzletszabályzata az irányadó. 7
8 A PRÉMIUM MAGYAR ÁLLAMKÖTVÉNY MÁSODLAGOS PIACA A Forgalmazók napi vételi árfolyamot jegyeznek a Prémium Magyar Államkötvényre, így náluk az üzletszabályzatukban leírtak szerint a Prémium Magyar Államkötvény futamideje alatt is eladható. A Kibocsátó megkötése alapján a Forgalmazók által így megvásárolt Prémium Magyar Államkötvények eladási árfolyama az értékesítés kezdő és záró időpontja között a mindenkori forgalomba hozatali árral egyezik meg. A PRÉMIUM MAGYAR ÁLLAMKÖTVÉNYEKKEL KAPCSOLATOS KIFIZETÉSEK A Prémium Magyar Államkötvénnyel kapcsolatos főkifizetőhelyi feladatok ellátását az ÁKK Zrt. végzi. (Ezen feladatokba az adójogszabályok szerinti kifizetői feladatok nem tartoznak bele.) Az ÁKK Zrt. a KELER Zrt. és a befektetési vállalkozások közreműködésével fizeti ki a kamatokat és a törlesztést (a névértéket) a befektetőknek. Kamatozás, kamatfizetés A Prémium Magyar Államkötvény az egyes kamatperiódusokra utólag fizet kamatot. A Prémium Magyar Államkötvény esetében a kamatperiódus az első kamatperiódus kivételével - az az 1 (egy) éves időszak, amely az adott év február hó 3. napja és a soron következő év február hó 3. napja közé esik, azzal, hogy az adott kamatperiódus annak első napjától (ezt a napot is beleértve) az adott kamatperiódus utolsó napjáig (ezt a napot nem beleértve) terjed. Az első kamatperiódus június 3. napjától (ezt a napot is beleértve) február 3. napjáig (ezt a napot nem beleértve) terjed. Ennek megfelelően a kamatfizetés az alábbi napokon történik: február 3., február 3., február 3., február 3., február 3. A KELER Zrt-nél értékpapírszámlán nyilvántartott Prémium Magyar Államkötvények kamatait az ÁKK Zrt. a KELER Zrt. által közölt nyilvántartás alapján értékpapírszámlavezetőkhöz történő átutalás útján fizeti ki. A számlavezetők esetleges szerződésszegéséből eredő következményekért a Kibocsátó és az ÁKK Zrt. nem vállal felelősséget. A kamat mértékének meghatározása Az adott kamatperiódusra vonatkozó kamatmérték meghatározása az első kamatperiódus esetében a nyilvános ajánlattételben történik, míg az első kamatperiódust követő kamatperiódusok esetében az adott kamatperiódus első napját megelőző 2. (második) munkanapon történik, és az így megállapított kamatmértéket az ÁKK Zrt a honlapján ( és teszi közzé, legkésőbb a kamat megállapítás napját követő munkanapon. A Prémium Magyar Államkötvények esetében a kifizetendő kamat mértéke (0,01%-ra kerekítetten) a kamatfizetési időpontok között ténylegesen eltelt naptári napok, és a 365 napos év alapján - szökőév esetében az eltelt napok és a teljes év számolásánál február 29-ét is figyelembe véve - az alábbiak szerint kerül meghatározásra (valamennyi esetben bruttó, adólevonások nélküli kamatszázalék, illetve kamatmérték értendő): 8
9 Az első kamatfizetés mértékének meghatározása: g p g a d d 1 1 d d 0 t1 A további kamatfizetések mértékének meghatározása: g p g a g a = g p = d 1 = d 0 = d t1 = éves kamat (kupon) a kamatfizetési gyakoriságnak megfelelő időarányos kamat az első kamatfizetés napja kibocsátás napja technikai kamatfizetési nap, amelyet úgy lehet megkapni, hogy az első kamatfizetés dátumából ki kell vonni egy kamatperiódust Éves kamat meghatározása (g a ): Az éves kamat mértéke a kamatbázis és a kamatprémium értékének összegével egyenlő. A kamatbázis megegyezik a kamat megállapítás évét megelőző naptári évre vonatkozóan a Központi Statisztikai Hivatal által hivatalosan közzétett éves átlagos fogyasztói árindexváltozás százalékos mértékével, azzal, hogy amennyiben ez az érték negatív lenne, akkor a kamatbázis 0%-kal, azaz nulla százalékkal egyenlő. A kamatprémium mértékének meghatározására a nyilvános ajánlattételben kerül sor. A Prémium Magyar Államkötvények kamatának megállapításával kapcsolatos feladatokat a nyilvános ajánlattételben előírt időben és módon az ÁKK Zrt. végzi. Törlesztés, visszaváltás A Prémium Magyar Államkötvényt a Kibocsátó lejárat előtt nem váltja vissza. A Prémium Magyar Államkötvény névértékének visszafizetése a lejáratkor egy összegben esedékes. Munkaszüneti napra eső kifizetések Amennyiben a Prémium Magyar Államkötvénnyel kapcsolatos bármilyen összeg (kamat, törlesztés (névérték)) kifizetésének esedékes napja Magyarországon nem munkanap, akkor - az ÁKK Zrt. eltérő rendelkezése hiányában - a kifizetés napja az azt következő munkanap. Erre az időre a befektetőt nem illeti meg további kamat, vagy bármilyen más összeg. Munkanapnak az a nap számít, amelyen a Magyar Államkincstár, illetve a magyarországi befektetési vállalkozások ügyfélfogadás céljából nyitva tartanak, valamint a KELER Zrt. és a Magyar Nemzeti Bank elszámolási napot tart. ADÓZÁS A Kibocsátó felhívja a jelen Ismertető olvasóit, hogy a jelen Ismertetőben szereplő adóügyi elszámolásra, vagy adóügyi következményre vonatkozó információk csak az érintett befektető egyedi körülményei alapján ítélhetők meg, valamint a jövőben változhatnak. Így különösen, de egyebeket nem korlátozva, a Prémium Magyar Államkötvény révén a befektető által szerzett jövedelem adókötelezettségére befolyással van a befektető személye (magánszemély 9
10 vagy jogi személy), adóügyi illetősége (belföldi, vagy külföldi), a jövedelemszerzés jogcíme (pl.: kamatjövedelem, tartós befektetésből származó jövedelem, vagy ún. NYESZ-R számlán keletkezett összevonás alá eső egyéb jövedelem). Jogi személyek esetében az üzleti év eredményének részeként terheli adókötelezettség a Prémium Magyar Államkötvény révén a befektető által szerzett jövedelmet. A személyi jövedelemadóról szóló többször módosított évi CXVII. törvény (Szja tv.) hatálya alá tartozó befektető esetében a Forgalmazók kifizetőnek minősülnek, így a Prémium Magyar Államkötvényen alapuló kifizetésre tekintettel adólevonási, adóbevallási és adómegfizetési kötelezettségük állhat fenn. Belföldi adóügyi illetőségű befektetők esetében a hatályos magyar jogszabályok alapján kerül megállapításra az adókötelezettség. Külföldi adóügyi illetőségű befektetők esetében az illetőség szerinti ország és Magyarország között érvényben lévő, a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozó egyezmény szerint kerül megállapításra az adókötelezettség a befektető adóügyi illetőségi igazolása és szükség szerint az ún. haszonhúzói nyilatkozat alapján. Az Szja tv. alapján a Prémium Magyar Államkötvény, mint nyilvánosan forgalomba hozott és forgalmazott, a tőkepiacról szóló évi CXX. törvény szerint hitelviszonyt megtestesítő értékpapír alapján a magánszemélynek kamat címén kifizetett bevétel, illetve az átruházáskor, visszaváltáskor (lejáratkor) elért bevételből - függetlenül attól, hogy az miként oszlik meg nettó árfolyamérték és felhalmozott kamat vagy hozam címén elszámolt tételekre - az árfolyamnyereségre vonatkozó szabályok szerint megállapított rész kamatjövedelemnek minősül és adóköteles. A kamatjövedelem után az adó mértéke az Szja tv. jelenleg hatályos rendelkezése szerint 16% (tizenhat százalék). Az Szja tv. vonatkozó rendelkezései értelmében a Prémium Magyar Államkötvényből származó kamatjövedelem után az adót amennyiben a kamatjövedelem a) kifizetőtől (értve ez alatt a kifizető helyett a kamatjövedelmet kifizető/juttató hitelintézetet, befektetési szolgáltatót is) származik a megszerzés időpontjára a kifizető állapítja meg, vonja le, fizeti meg és vallja be, azzal, hogy jogszabályban meghatározott feltételek fennállása esetén a magánszemély az adóhatósági közreműködés nélkül elkészített bevallásában vagy önellenőrzéssel érvényesítheti az értékpapír megszerzésére fordított értéknek és az értékpapírhoz kapcsolódó járulékos költségnek azt a részét, amelyet a kifizető a jövedelem megállapításánál nem vett figyelembe; b) nem kifizetőtől származik a magánszemély az adóhatósági közreműködés nélkül elkészített bevallásában állapítja meg, és a bevallás benyújtására előírt határidőig fizeti meg, a vonatkozó adójogszabályok rendelkezéseinek figyelembevételével. A kamatjövedelem megszerzésének időpontja az érintett összeg átutalásának, postára adásának, vagy a befektető részére történő birtokba adásának napja. Az Szja tv. vonatkozó rendelkezései értelmében a Prémium Magyar Államkötvényből származó fentiek szerinti jövedelmet kamatjövedelemként nem kell figyelembe venni, amennyiben a Prémium Magyar Államkötvényből származó jövedelemre az Szja tv. külön rendelkezései szerinti tartós befektetésből származó jövedelmet kell megállapítani. 10
11 Így tartós befektetési jövedelemnek (ún. lekötési hozamnak) minősülhet az Szja tv. vonatkozó rendelkezéseiben foglalt feltételek (így az Szja tv. szerinti tartós befektetési szerződés megkötése, adóhatóságnak történő bejelentése, stb.) és adókötelezettség mellett meghatározott pénzösszeg befektetési szolgáltatóval, illetőleg hitelintézettel megkötött tartós befektetési szerződéssel 3, illetve 5 éves lekötési időszakra - történő lekötése révén, a magánszemélyt a lekötés megszűnésekor, megszakításakor megillető bevételnek ideértve a befektetésben lévő pénzügyi eszköznek a lekötés megszűnésekor, megszakításakor irányadó szokásos piaci értékét is, de ide nem értve az árfolyamnyereségnek minősülő részt az említett rendelkezések szerint lekötött összeget meghaladó része. Az Szja tv. vonatkozó rendelkezései értelmében a tartós befektetéstől származó jövedelem után az adó mértéke a) nulla százalék az ötéves lekötési időszak utolsó napjára, b) 10 százalék, ha a magánszemély ba) a lekötést nem hosszabbítja meg, a hároméves lekötési időszak utolsó napjára, bb) a lekötést a lekötött pénzösszegnek egy részére nem hosszabbítja meg, az e résszel arányos, a hároméves lekötési időszak utolsó napjára, bc) a lekötést a kétéves lekötési időszakban szakítja meg, a megszakítás napjára, c) 16 százalék, ha a magánszemély a lekötést az elhelyezést követően a hároméves lekötési időszak vége előtt szakítja meg, a megszakítás napjára. Kibocsátó felhívja a befektetők figyelmét, hogy a tartós befektetésből származó jövedelmet a magánszemély a hitelintézet vagy befektetési szolgáltató által kiállított igazolás alapján vallja be, állapítja meg az utána megfizetendő adót adóbevallásában, amelyet a bevallásra nyitva álló határidőig megfizet. Nem kell a tartós befektetésből származó jövedelmet bevallania a magánszemélynek, ha az adójának mértéke nulla százalék. A Prémium Magyar Államkötvényen elért kamatjövedelem, mint a magyar állam által kibocsátott, forintban denominált, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírból származó kamatjövedelem - az egészségügyi hozzájárulásról szóló évi LXVI. törvény 3/A. (2) bekezdés b) pontja értelmében - mentes az egészségügyi hozzájárulás fizetési kötelezettség alól. Az adózás a mindenkor hatályos adójogszabályoknak megfelelően történik. A Kibocsátó, illetőleg az ÁKK Zrt. javasolja a Prémium Magyar Államkötvény iránt érdeklődő befektetők részére, hogy forduljanak szakértőhöz abban a kérdésben, hogy a Prémium Magyar Államkötvény megvásárlásából, tulajdonlásából és átruházásából adódó következmények milyen módon érintik adózásukat. KÖZLEMÉNYEK Az ÁKK Zrt. a Prémium Magyar Államkötvények forgalomba hozatalával kapcsolatos közleményeket a saját honlapján ( és valamint az MNB által üzemeltett honlapon ( jelenteti meg. 11
12 IRÁNYADÓ JOG, ELJÁRÓ BÍRÓSÁG A Prémium Magyar Államkötvények forgalomba hozatalának feltételeire Magyarország jogszabályai - különösen a kötvényről szóló 285/2001. (XII.26.) Korm. rendelet, a Tpt. valamint a Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvény rendelkezései irányadóak. A Prémium Magyar Államkötvényből, mint értékpapírból származó jogviszonnyal kapcsolatos, a Kibocsátó, illetőleg az ÁKK Zrt. és a Prémium Magyar Államkötvény(ek) tulajdonosa(i) közötti jövőbeli jogvita rendes bírósági útra tartozik. HATÁLY Jelen Ismertető június 2. napján lép hatályba, rendelkezéseit Prémium Magyar Államkötvény elnevezésű, 2019/J sorozatszámú államkötvények tekintetében kell alkalmazni. Budapest, május 27. Mellékletek: 1. A jelű melléklet: A Forgalmazók listája 2. B jelű melléklet: Lebonyolítási rend KIBOCSÁTÓ a Magyar Állam, melynek részéről az államháztartásért felelős miniszter jár el. Az államháztartásért felelős miniszter e feladatkörét az Államadósság Kezelő Központ Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhely: 1027 Budapest, Csalogány u ) útján látja el. 12
13 Az Ismertető A jelű melléklete A Forgalmazók listája Az Ismertető A/1. jelű melléklete ERSTE Befektetési Zrt. székhely: 1138 Budapest, Népfürdő u Magyar Takarékszövetkezeti Bank Zrt. székhely: 1122 Budapest, Pethényi köz 10. (a takarékszövetkezetek) MKB Bank Zrt. székhely: 1056 Budapest, Váci utca 38. OTP Bank Nyrt. székhely: 1052 Budapest, Nádor u. 16. (az OTP Bank Nyrt. értékpapír forgalmazásra kijelölt fiókjai) Raiffeisen Bank Zrt. székhely: 1054 Budapest, Akadémia u. 6. Magyar Államkincstár székhely: 1054 Budapest Hold utca 4. (az A/2. jelű melléklet szerinti állampénztári irodák és járási kirendeltségek) 13
14 Az Ismertető A/2. jelű melléklete A Magyar Államkincstár Állampénztári Irodái és járási kirendeltségei Megyei Igazgatóság Állampénztári Iroda / Járási kirendeltségei Cím / Levelezési cím / Elérhetőség Budapesti és Pest Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 1115 Budapest, Bartók Béla út Budapest, Csalogány u Budapest, Váci út 71. Járási kirendeltségek: 1051 Budapest, Erzsébet tér Budapest, Erzsébet körút Érd, Budai út 8. Valamennyi kirendeltség levelezési címe: 1398 Budapest, Pf: 554 Baranya Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 7621 Pécs, Apáca u Pécs, Pf. 338 Járási kirendeltség 7700 Mohács, Széchenyi tér Pécs, Pf. 338 Bács-Kiskun Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 6000 Kecskemét, Szabadság tér Kecskemét, Pf Soltvadkert, Kossuth Lajos u Kecskemét, Pf. 373 Békés Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 5600 Békéscsaba, Dózsa Gy. u Békéscsaba, Pf. 120 Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 3525 Miskolc, Hősök tere Miskolc, Pf. 122 Csongrád Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 6720 Szeged, Vár u Szeged, Pf. 491 Járási kirendeltség 6800 Hódmezővásárhely, Kossuth tér Szeged, Pf. 491 Fejér Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 8000 Székesfehérvár, Ősz u Székesfehérvár, Pf. 387 Járási kirendeltség 2400 Dunaújváros, Városháza tér Székesfehérvár, Pf. 387 Győr-Moson-Sopron Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 9022 Győr, Czuczor Gergely u Győr, Pf. 569 Járási kirendeltség 9400 Sopron, Fő tér Győr, Pf. 569 Hajdú-Bihar Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 4026 Debrecen, Hatvan u Debrecen, Pf
15 Heves Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 3300 Eger, Eszterházy tér Eger, Pf. 26 Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 5000 Szolnok, Magyar út Szolnok, Pf. 90 Járási kirendeltség 5300 Karcag, Kossuth tér Szolnok, Pf. 90 Komárom-Esztergom Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 2800 Tatabánya, Fő tér Tatabánya, Pf Nógrád Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 3100 Salgótarján, Rákóczi út Salgótarján, Pf. 42 Somogy Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 7400 Kaposvár, Széchenyi tér Kaposvár, Pf. 115 Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 4400 Nyíregyháza, Széchenyi út Nyíregyháza, Pf. 27 Járási kirendeltség 4600 Kisvárda, Szent László út Nyíregyháza, Pf. 27 Tolna Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 7100 Szekszárd, Augusz Imre u Szekszárd, Pf. 73 Vas Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 9700 Szombathely, Széll Kálmán u Szombathely, Pf. 70 Veszprém Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 8200 Veszprém, Budapest út Veszprém, Pf Járási kirendeltség 8500 Pápa, Fő u Veszprém, Pf Zala Megyei Igazgatóság Állampénztári Irodái 8900 Zalaegerszeg, Dísz tér Zalaegerszeg, Pf
16 Az Ismertető B jelű melléklete A Prémium Magyar Államkötvények adagolt kibocsátás útján történő forgalomba hozatalának lebonyolítási rendje Érvényes: június 2. napjától Jelen lebonyolítási rend (a továbbiakban: Lebonyolítási rend) határozza meg a Magyar Állam (a továbbiakban: Kibocsátó) által kibocsátásra kerülő Prémium Magyar Államkötvények adagolt kibocsátás útján történő forgalomba hozatalának feltételeit és a kibocsátás során követendő általános eljárási szabályokat. Az adagolt kibocsátás lebonyolítása során valamennyi résztvevő köteles a hatályos jogszabályokat, különösen a tőkepiacról szóló évi CXX. törvény és a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló évi LVII. törvény szabályait megtartani és az üzleti tisztesség és a verseny tisztaságának tiszteletben tartásával eljárni. 1. Általános rendelkezések 1.1. A Kibocsátó a Prémium Magyar Államkötvényt az Államadósság Kezelő Központ Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: ÁKK Zrt.) által meghirdetett adagolt kibocsátással hozza forgalomba A Magyar Állam a Prémium Magyar Államkötvény sorozatait dematerializált értékpapírként bocsátja ki és hozza forgalomba Az adagolt kibocsátás lebonyolításában részt vehetnek a Magyar Állam által forgalomba hozatalra kerülő Prémium Magyar Államkötvény elnevezésű állampapírok forgalomba hozatalával kapcsolatos forgalmazói feladatok ellátására az ÁKK Zrt-vel megbízási szerződést kötött forgalmazók (továbbiakban: Forgalmazók). A Forgalmazók vállalják, hogy az Ismertetőt mellékleteivel együtt az értékesítés helyén és a Forgalmazó honlapján, jól láthatóan az ügyfelek tájékoztatása céljából elhelyezik Az ÁKK Zrt. legkésőbb a forgalomba hozatali eljárás kezdőnapját megelőzően legalább 3 (három) munkanappal a saját honlapjain ( és az MNB által üzemeltetett honlapon ( közzéteszi a Nyilvános ajánlattételt, amelyben többek között meghirdeti a forgalomba hozatalra kerülő Prémium Magyar Államkötvény sorozatszámát, ISINkódját, az adott sorozat forgalomba hozatalának feltételeit, ezen belül az értékesítés kezdő és várható zárási időpontját, az értékesítésre meghirdetett mennyiséget, az első kamatperiódusra vonatkozóan a kamat mértékét, a kamatfizetés és törlesztés feltételeit, valamint a lejárat napját A jelen Lebonyolítási rendben meghatározásra kerülő időpontok budapesti idő szerint értendők. 16
17 2. A forgalomba hozatali eljárás lebonyolítása 2.1. Vételi nyilatkozatok felvétele a befektetőktől A vételi nyilatkozat írásban, vagy más a Bszt. szerinti - tartós adathordozón rögzített vételi nyilatkozat megtételével és a Forgalmazók részére történő benyújtásával történik, az értékesítési időszak alatt Amennyiben a befektető a vételi nyilatkozatot a Forgalmazó részére az adott napon, a Forgalmazó vonatkozó üzletszabályzatában/szerződési feltételeiben meghatározott ügyfélfogadási rendje szerinti nyitvatartási/üzletkötési időben benyújtja, úgy a Prémium Magyar Államkötvény megvásárlásának elszámolása (az érintett Prémium Magyar Államkötvények tekintetében a befektető vételi nyilatkozatát felvevő Forgalmazó értékpapírszámlája javára történő jóváírása) a vételi nyilatkozatban megjelölt értéknapon, de legkorábban azon a munkanapon történik, amelyik munkanapon a vételi nyilatkozatra vonatkozó összesítés az ÁKK Zrt. részére benyújtásra kerül, feltéve, hogy az értékesítés egyéb előfeltételei is maradéktalanul rendelkezésre állnak. Ezen elszámolás tekintetében értéknapnak/munkanapnak az a hétfőtől-péntekig tartó időszakba eső - a Magyarországon mindenkor irányadó általános munkarendnek megfelelően munkanapnak minősülő - nap számít, amelyen a Magyar Államkincstár, illetve a magyarországi bankok/befektetési vállalkozások ügyfélfogadás céljából nyitva tartanak, valamint a KELER Zrt. és a Magyar Nemzeti Bank elszámolási napot tart Meghatalmazott útján történő vásárlás esetén az adott Forgalmazó vonatkozó üzletszabályzata/szerződési feltételei szerint kell eljárni, így a meghatalmazottnak közokiratba, vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt meghatalmazással kell rendelkeznie, amelyben a befektető, mint meghatalmazó meghatalmazást ad arra, hogy a meghatalmazott a meghatalmazó nevében és javára Prémium Magyar Államkötvényt vásároljon. Írásban és meghatalmazott útján történő vásárlás esetén a meghatalmazás eredeti példányát csatolni kell a vételi nyilatkozathoz, míg egyéb módon és meghatalmazott útján történő vásárlás esetén a meghatalmazás fennállását vita esetén hitelt érdemlő módon igazolni kell. A jogszabályon, hatósági rendelkezésen, vagy létesítő okiraton alapuló képviselet útján történő vásárlás esetén az adott Forgalmazó vonatkozó üzletszabályzata/szerződési feltételei szerint kell eljárni, így a nonprofitnak nem minősülő gazdasági társaságok és a Tpt. 5. (1) bekezdés 60. pontja szerint intézményi befektetőnek minősülő szervezetek kivételével - devizabelföldi jogi személyt, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetet az adott jogi személy, illetve szervezet létesítő okiratában rögzítettek szerinti, vagy a hatályos jogszabályokban meghatározott (törvényes) képviselő, vagy az adott Forgalmazó vonatkozó üzletszabályzata/szerződési feltételei szerint az ilyen képviselő által közokiratban vagy teljes bizonyító erejű magánokiratban meghatalmazott személy képviselheti. Természetes személy törvényes képviselője (szülő, gondnok, gyám) ezen minőségét tanúsító okmány szerint járhat el a képviselt személy érdekében Amennyiben a Forgalmazók által a Kibocsátó felé benyújtásra kerülő érvényes vételi nyilatkozatok összesítése során az összmennyiség meghaladja a nyilvános ajánlattételben meghirdetett mennyiséget, az ÁKK Zrt. az összesítés alapján dönt arról, hogy további mennyiséggel megemeli a nyilvános ajánlattételben meghirdetett 17
19 Ennek megfelelően a Forgalmazóknak, a Magyar Államkincstár kivételével, a Prémium Magyar Államkötvények fentiek szerint meghatározott vételára a pénzügyi teljesítés napján a Forgalmazók KELER Zrt-nél vezetett pénzforgalmi számláinak, illetve MNB-nél vezetett számlájának - fedezet-vizsgálatot követő - terhelésével és a kincstári egységes számla jóváírásával kerülnek elszámolásra, akként, hogy a vételi nyilatkozatok feldolgozása Forgalmazónként összevontan, egy ügyletben történik és a pénzforgalmi számlák terhelésével egyidejűleg a KELER Zrt. jóváírja a Prémium Magyar Államkötvényeket a Forgalmazók megfelelő számláin. A Magyar Államkincstár a vételár teljesítését átutalással egyenlíti ki, amely során az elfogadott vételi nyilatkozatok pénzbeli ellenértékét az ÁKK Zrt. Magyar Államkincstárnál vezetett számú számlájára köteles átutalni az adott elszámolási napon. Az elfogadott vételi nyilatkozatok értékpapír mennyiségét az ÁKK Zrt. a Magyar Államkincstár KELER Zrt-nél vezetett értékpapír számlájára transzferálja át az ellenérték jóváírásának napján. Amennyiben a teljesítés a Forgalmazó pénzforgalmi számlájának fedezethiánya miatt az adott elszámolási napon nem történik meg, a nem teljesült tételeket - eredeti árfolyamon, késedelmi kamat nélkül - az ÁKK Zrt. és a késedelembe esett Forgalmazó az értéknapot követő 3 (három) munkanapig szerepelteti a KELER Zrt. elszámolási rendszerében. A teljesítés időpontjáról a KELER Zrt. számlakivonat útján értesíti az ÁKK Zrt-t, aki ennek figyelembe vételével megállapítja a késedelmi kamat összegét. A késedelmi kamat mértéke a Prémium Magyar Államkötvény aktuális kamata plusz 6 (hat) százalék. A késedelmi kamatot az ÁKK Zrt. által küldött értesítés alapján kell a Forgalmazóknak befizetniük a Magyar Államkincstárnál vezetett számú a Forint adóssággal kapcsolatos bevételek elnevezésű számlára Amennyiben a vételár teljes összege az esetleges késedelmi kamattal együtt - nem érkezik meg hiánytalanul a pénzügyi teljesítés határnapját követő 3 (három) munkanapon belül a jelen Lebonyolítási rend 3.2. szakaszában megjelölt számlára, az ÁKK Zrt. úgy tekinti, hogy a Forgalmazó, illetőleg annak ügyfele elállt az ügylettől. Az ÁKK Zrt. az elállás esetére a késedelmi kamattal növelt, meg nem fizetett ellenérték összege 10%-ának megfelelő összegű bánatpénzt köt ki, amely összeget a Forgalmazó 8 (nyolc) napon belül köteles befizetni az értesítésben megadott számlaszámra. Amennyiben ezen határidőn belül az esedékes összeg nem érkezik meg a megjelölt számlára, akkor az ÁKK Zrt. jogosult azt a Forgalmazó jutalékából levonni. A Forgalmazó fentiek szerinti nem, vagy késedelmes teljesítéséből eredő károkért és egyéb következményekért a Kibocsátó és az ÁKK Zrt. nem vállal felelősséget A Prémium Magyar Államkötvényeket vásárlók részére az értékpapírszámla igazolásokat az a Forgalmazó állítja ki, amelynél a vásárlást eredetileg teljesítették A jelen fejezetben foglalt határidők Forgalmazónak felróható be nem tartásából az ügyfeleknek okozott károkért és egyéb jogkövetkezményekért a Forgalmazó felel. ÁKK Zrt. 19


text:
European Commission - PRESS RELEASES - Press release - A Bíróság elutasítja a Bizottság arra irányuló keresetét, hogy Németországgal szemben a Volkswagen‑törvénnyel kapcsolatban pénzügyi szankciókat szabjon ki
138/13. sz. SAJTÓKÖZLEMÉNY
Luxembourg, 2013. október 22.
A C‑95/12. sz. ügyben hozott ítélet
Bizottság kontra Németország
A Bíróság elutasítja a Bizottság arra irányuló keresetét, hogy Németországgal szemben a Volkswagen‑törvénnyel kapcsolatban pénzügyi szankciókat szabjon ki
Németország teljes mértékben eleget tett a Bíróság 2007‑ben hozott eredeti ítéletének
A Volkswagen német gépjárműgyártó 1960‑ban egy szövetségi jogszabály, a „Volkswagen‑törvény”1 alkalmazásában részvénytársasággá alakult. E törvény elfogadásának idején a Németországi Szövetségi Köztársaság és Alsó‑Szászország tartomány volt a Volkswagen két legfőbb tagja, akik a törzstőkében 20–20%‑os részesedéssel rendelkeztek. Míg a német szövetségi állam ma már nem részvényese a Volkswagennek, Alsó‑Szászország tartomány máig megtartotta a 20%‑os részesedését.
Eredetileg a Volkswagen-törvény lehetővé tette a Németországi Szövetségi Köztársaságnak és Alsó‑Szászország tartományának, hogy két‑két tagot delegáljon a felügyelő-bizottságba mindaddig, amíg a Németországi Szövetségi Köztársaság és Alsó‑Szászország tartománya a társaságban részvényekkel rendelkezik.2 Ráadásul e törvény az összes részvényes szavazati jogát az alaptőke 20%‑ában maximálta.3 A Volkswagen-törvény ezenfelül csökkentett blokkoló kisebbséget ír elő, amely lehetővé teszi az alaptőke pusztán 20%‑ával rendelkező kisebbség számára a társaság jelentős döntéseivel szemben vétójog érvényesítését, míg a részvénytársaságokról szóló német törvény 25%‑os kisebbséget követel meg.4
A Bizottság, mivel úgy találta, hogy a Volkswagen-törvény e három rendelkezése ellentétes többek között a tőke uniós jog által biztosított szabad mozgásával, 2005-ben Németország ellen tagállami kötelezettségszegés megállapítása iránti keresetet nyújtott be a Bírósághoz.
A Bíróság 2007-ben hozott ítéletében5 megállapította, hogy Németország – mivel hatályban tartotta a Volkswagen‑törvénynek a felügyelő-bizottság tagjainak Németországi Szövetségi Köztársaság és Alsó‑Szászország tartománya általi kinevezésével kapcsolatos rendelkezését, valamint a szavazati jogok felső határát előíró rendelkezését együtt alkalmazva a csökkentett blokkoló kisebbségre vonatkozó rendelkezéssel – korlátozta a tőke szabad mozgását.
Ezen ítéletet követően Németország hatályon kívül helyezte6 az első két rendelkezést, azonban nem módosította a csökkentett blokkoló kisebbségre vonatkozó rendelkezést.
A Bizottság úgy találta, hogy a 2007‑es ítéletből következik, hogy mindhárom rendelkezés a tőke szabad mozgásának önálló megsértését jelenti, és ennélfogva a csökkentett blokkoló kisebbségre vonatkozó rendelkezést is hatályon kívül kellett volna helyezni. Következésképpen a Bizottság ismét7 a Bírósághoz fordult, és pénzügyi szankciók kiszabását kérte Németországgal szemben a 2007-es ítélet hiányos végrehajtása okán. A Bizottság napi 282 725,10 euró összegű kényszerítő bírság kiszabását kérte a 2007‑es ítéletben foglaltak teljesítésének késedelme miatt, a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetésének napjától kezdődően a 2007‑es ítélet végrehajtásáig. Továbbá egy olyan átalányösszeg kiszabását kérte, amely 31 114,72 euró napi összeg és azon napok szorzatának felel meg, amelyeken fennáll a jogsértés, a 2007-es ítélet kihirdetése és a jelen ügyben hozott ítélet, illetve azon időpont között, amikor e tagállam véget vet a jogsértésnek.
A mai napon hozott ítéletével a Bíróság elutasítja e keresetet.
A Bíróság szerint kitűnik mind a 2007-es ítélet rendelkező részéből, mely a Bíróság határozatát tartalmazza, mind az említett határozat indokolásából, hogy a Bíróság nem állapított meg – önmagában véve – a csökkentett blokkoló kisebbséggel kapcsolatos rendelkezésből eredő kötelezettségszegést, hanem kizárólag e rendelkezésnek a szavazati jogok felső határát előíró rendelkezéssel együttes alkalmazásából eredő kötelezettségszegést állapított meg.
Következésképpen, egyrészt a Volkswagen‑törvény felügyelő-bizottság tagjainak Németországi Szövetségi Köztársaság és Alsó‑Szászország tartománya általi kinevezésével kapcsolatos rendelkezésének, másrészt a szavazati jogok felső határát előíró rendelkezésének hatályon kívül helyezésével, véget vetve ekképpen az utóbbi rendelkezés és a csökkentett blokkoló kisebbségre vonatkozó rendelkezés együttes alkalmazásának, Németország az előírt határidőn belül eleget tett a 2007‑es ítéletből eredő kötelezettségeinek.
A Bíróság egyébként mint elfogadhatatlant elutasítja a Bizottság azon kifogását, mely szerint Németországnak módosítania kellett volna a Volkswagen alapszabályát is, mely még mindig tartalmaz a csökkentett blokkoló kisebbséggel kapcsolatos záradékot, amely lényegében a Volkswagen‑törvény ezirányú rendelkezéséhez hasonló, azon indokkal, hogy a 2007‑es ítélet kizárólag a Volkswagen‑törvény bizonyos rendelkezéseinek az uniós joggal való összeegyeztethetőségét érintette, és nem e társaság alapszabályát.
A Volkswagenwerk korlátolt felelősségű társaság társasági részesedéseinek privatizációjáról szóló 1960. július 21‑i törvény (Gesetz über die Überführung der Anteilsrechte an der Volkswagenwerk Gesellschaft mit beschränkter Haftung in private Hand).
4. § (1) bekezdése.
2. § (1) bekezdése.
4. § (3) bekezdése.
A C-112/05. sz., Bizottság kontra Németország ügyben 2007. október 23‑án hozott ítélet, lásd továbbá a 74/07. sz. sajtóközleményt.
A Volkswagenwerk korlátolt felelősségű társaság társasági részesedéseinek privatizációjáról szóló törvény módosításáról szóló 2008. december 8‑i törvénnyel (Gesetz zur Änderung des Gesetzes über die Überführung der Anteilsrechte an der Volkswagenwerk Gesellschaft mit beschränkter Haftung in private Hand, a továbbiakban: a VW‑törvény módosításáról szóló törvény).
A Bíróság előtti, tagállami kötelezettségszegésre vonatkozó eljárásokkal kapcsolatos általános információkat illetően lásd az e sajtóközlemény végén szereplő emlékeztetőt.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság