text:
Magyar igazságszolgáltatás: két éve tárgyalják, de még sehol nem tart Vizoviczki vesztegetési ügye - PestiSrácok
Gyakorlatilag még sehol nem tart a bizonyítással az adócsalással is vádolt diszkópápa, Vizoviczki László és társai vesztegetési ügyében a Debreceni Törvényszék Katonai Tanácsa. A PestiSrácok.hu információi szerint a két éve folyó eljárásban eddig a vádlottakat hallgatták ki, valamint három tanút, a beidézett ötvenből. De sem szakértői meghallgatásra, sem pedig más bizonyításra eddig nem került sor, így biztosra vehető, hogy még több év is eltelhet, mire egyáltalán elsőfokú ítélet születhet a magyar kriminalisztika egyik legsúlyosabb vesztegetési perében. A csiga lassúság oka sokrétű, összeszedtük belőle jónéhányat. Már lassan két éve, 2015. január 14-én kezdődött el a költségvetési csalással (ebben az ügyben márciusban döntést hozhat a Fővárosi Törvényszék) is vádolt diszkópápa és több magas rangú rendőri vezető zárt tárgyalása a Debreceni Törvényszék Katonai Tanácsán – írta meg szerdán a Magyar Idők. Ismert, az éjszaka császárának tartott Vizoviczki László, Gulyás Imre, a Nemzeti Nyomozó Iroda (NNI) szervezett bűnözés elleni főosztályának volt vezetője, Hopka Lajos, az NNI speciális bűnözői csoportok elleni osztályának egykori vezetője, Kalmár Tamás, a BRFK egykori közrendvédelmi főosztályvezetője, valamint Koblencz Attila, a BRFK volt felderítő nyomozója és társaik ellen 2014 augusztusában emelt vádat a Központi Nyomozó Főügyészség. A nyomozás még a Nemzeti Védelmi Szolgálat (NVSZ) titkos információgyűjtésen alapuló feljelentése után kezdődött 2012 februárjában, majd május végén fogták el az első gyanúsítottakat. A bűnszervezetben, vezető beosztású hivatalos személy által kötelességszegéssel és üzletszerűen elkövetett hivatali vesztegetés és más bűncselekmények miatt indult eljárásban huszonkét vádlott, köztük hét volt rendőrtiszt – öten vezető beosztású, volt rendőrfőtisztek –, volt tűzoltó százados, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) pénzügyőr főhadnagya, egy önkormányzati köztisztviselő és egy közegészségügyi felügyelő van.
Két éve kezdődött Vizoviczki és társai vesztegetési pere. Ha ilyen tempóban folytatódik, évek múlva lehet csak elsőfokú ítélet. Fotó: 24.hu
Jócskán elhúzódik Vizoviczkiék vesztegetési pere
A PestiSrácok.hu információi megegyeznek a Magyar Idők értesüléseivel, miszerint a bizonyítási eljárás a vesztegetési ügyben idén biztosan nem fog befejeződni. Úgy tudjuk, az eljárás elhúzódásának okai azzal magyarázhatók, hogy az ügyet tárgyaló hadbíró két-három havonta tűz ki kettő, jobb esetben négy napra tárgyalási határnapokat, amelyeken csak délelőtt (!) tárgyalnak. Értesüléseink szerint eddig a vádlottakat hallgatták ki, rajtuk kívül ötven tanút idézett a bíróság személyes meghallgatásra, de közülük mindössze hármat – köztük Vizoviczki egykori jobbkeze, az ügy koronatanúja, Varga István – sikerült meghallgatni. Sem szakértői, sem más bizonyítás eddig még nem történt meg, ahogy rengeteg olyan tanúnak a vallomását sem ismertették még, akiket a Debreceni Törvényszék bírája nem idézett be. Legközelebb pedig csak két hónap múlva, március elején tart tárgyalást a katonai tanács. A lassan két éve folyó büntetőperen értesüléseink szerint még a fővádlott, Vizoviczki László sem tett vallomást arra hivatkozva, hogy az adócsalási ügyére készül, ezért kettő eljárásra nem tud koncentrálni. Értesüléseink szerint utóbbi ügyének elsőfokú befejezése után fog egy nagyobb lélegzetű vallomást tenni.
Minden titkosítva
A vádlottak és védőik – valamint jóformán az ügyészség – dolgát nem csak az nehezíti meg, hogy tulajdonképpen mind a huszonkét vádlott a fővárosból jár Debrecenbe tárgyalni, hanem a titkosítás miatti ügykezelés is. A bíróság mindent titkosított, egyik fél sem viheti magával jegyzeteit, anyagokhoz nem jutnak hozzá, csak szigorúan a bírói tanács vezetőjének szobájában van lehetőség iratbetekintésre. Az érintettek saját jegyzeteit, vagy a tárgyalási jegyzőkönyveket is a bíró szobájában tudják csak megnézni, feltéve, ha bent találják a bírót a törvényszék épületében. Úgy tudjuk, a tárgyalás kezdő szakaszában felvetődött, hogy a bíróságnak kéne fel járnia Budapestre, amire egyébként volna is lehetősége, és van is erre vonatkozó bírósági gyakorlat. A tárgyaló bíró azonban arra hivatkozva utasította el az erre irányuló kérelmeket, hogy rengeteg az iratanyag az ügyben, amit nem tud állandóan Budapestre szállítani. Pedig bizonyos, hogy olcsóbb lenne az államnak is, ha nem az ügy összes szereplője vándorolna Debrecenbe tárgyalni.
Évek múlva lehet csak elsőfokú ítélet
Az ügy pikantériája, hogy egy évvel ezelőtt Darák Péter, a Kúria elnöke arról beszélt az Infórádió Aréna című műsorában, hogy vizsgálják, miként gyorsíthatnának az elhúzódó eljárásokon. Úgy nyilatkozott, hogy elemzik azokat a szakmai kérdéseket, amelyek az eljárások elhúzódásához vezetnek. Handó Tünde, az Országos Bírósági Hivatal elnöke (OBH) 2015-ös évről szóló beszámolójában tavaly novemberben pedig éppen azt emelte ki, hogy csökkent a bíróságok ügyhátraléka és rövidültek az eljárások. Hozzátette: a Fővárosi Törvényszéken például 2012-höz képest 43 százalékkal csökkentek a két éven túli ügyek. Nos, Vizoviczki és társai vesztegetési ügye nem éppen ezt bizonyítja, hiszen ha ilyen csigalassúsággal folyik a per, még évek telhetnek el, mire elsőfokú döntés születik, az adófizetőket is terhelő perköltség pedig minden bizonnyal további milliókkal dagad majd.
Ifjabb Balsai István szerint az ügyek ésszerű időn belül való befejezése alkotmányos alapjog; Fotó: Horváth Péter Gyula/PestiSrácok.hu
Nem ez a megszokott gyakorlat
Ifjabb Balsai István ügyvéd a PestiSrácok.hu-nak hangsúlyozta, hogy az ügyek észszerű időn belül való befejezése nem csupán alkotmányos alapjog, hanem követelmény is az igazságszolgáltatás részére. Az ügyvéd szerint ez a tempó ugyan eleget tesz a büntetőeljárási törvény kiemelt jelentőségű ügyekre vonatkozó szabályok betűinek, azonban azok valódi céljával mégis ellentétes. Hasonló fajsúlyú ügyekben a bevett gyakorlat az, hogy a bíróság havonta 4-5, egész napos, reggeltől késő délutánig tartó tárgyalást tart. Példaként ifjabb Balsai István a Prisztás-gyilkosság ügyét hozta fel, amelynek elsőfokú tárgyalása kilenc hónap alatt, míg a megismételt eljárás fél éven belül lezajlott. Pedig abban a büntetőügyben is több mint húszezer oldalnyi irat keletkezett és a törvényszéken több tucat tanút hallgattak meg. Ráadásul a bíróság jogsegély útján az akkor még egy brazil börtönben ülő Kisbandi vallomását is beszerezte. Ifjabb Balsai István még azt is hozzátette, nagyon fontos lenne, hogy ebben az ügyben a közvélemény naprakész módon legyen informálva a büntetőeljárás menetéről. Az ügyvéd szerint kiemelt társadalmi érdek a legszélesebb körű nyilvánosság biztosítása, annál is inkább, mert ilyen súlyú hatósági korrupciós büntetőügy nem járt az igazságszolgáltatás előtt még a rendszerváltoztatás óta. Szerinte, ha kiderül, hogy a nyilvánosság kizárásának és a zárt tárgyalás elrendelésének nem volt megfelelő indoka, akkor az abszolút hatályon kívül helyezési ok lesz a másodfokú eljárásban.
Kapcsolódó témákDebreceni TörvényszékKözponti Nyomozó FőügyészségVezetőVizoviczki László
Juhász megint össze-vissza beszélt a bíróság előtt, de kérdésünkre nem válaszolt	A lemondással fenyegetőző Hadházy akár saját családján is kezdhetné az antikorrupciós kutakodást

matches: bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság


KÖZÖS ÖNKORMÁNYZATI HIVATALOK, POLGÁRMESTERI HIVATALOK CÍMJEGYZÉKE március 1. - PDF
Download "KÖZÖS ÖNKORMÁNYZATI HIVATALOK, POLGÁRMESTERI HIVATALOK CÍMJEGYZÉKE március 1."
1 KÖZÖS ÖNKORMÁNYZATI HIVATALOK, POLGÁRMESTERI HIVATALOK CÍMJEGYZÉKE március 1. Sorszám Irányító szám 1.* 7147 Alsónána Kossuth u Alsónyék Fő u * 7186 Aparhant Kossuth u * 7252 Attala Kossuth u * 7149 Báta Fő u Bátaapáti Petőfi u Belecska Fő u. 20. Önkormányzat Polgármester Jegyző Közös / neve és székhelye Kis Istvánné Csele Julianna Skoda Ferenc Bátaszéki Közös /Bátaszék/ Dózsa-Pál Tibor Skoda Ferenc Bátaszéki Közös /Bátaszék/ Szücs György Visnyei Gabriella Aparhanti Közös /Aparhant/ Gelencsér István Dr. Bittó Ágnes Kapospulai Közös /Kapospula/ Huszárné Lukács Rozália Anna Darabos Józsefné Szemeti Sándor 74/ Dr. Bálint József Bakó Józsefné Takács Erzsébet Bátai Közös /Báta/ Bátaapáti Közös /Bátaapáti/ Tolnanémedi Közös /Tolnanémedi/ Közös önkormányzati hivatal székhelyen túli tagjai Alsónána, Alsónyék Alsónána, Alsónyék Telefon Fax 74/ / / / Györe, Kakasd, Mucsfa, Nagyvejke 74/ / Attala, Nak 74/ / Sárpilis 74/ / Cikó, Mórágy 74/ / Belecska, Kisszékely, Nagyszékely 74/ / / / Bikács Szabadság tér 1. 9.* 7132 Bogyiszló Kossuth u Bonyhádvarasd Petőfi S. u Varga János Dr. Sátor Vera /Orova Dániel al/ Nagydorogi Közös /Nagydorog/ Tóth István Dr. Varga Katalin Bogyiszlói Közös /Bogyiszló/ Csaba Józsefné Bikács, Kajdacs, Pálfa Sárszentlőrinc 75/ / Fácánkert 74/ / / / / /
2 2 11.* 7025 Bölcske Kossuth u Cikó Iskola tér Csibrák Fő u * 7341 Csikóstőttős Hunyadi tér * 7211 Dalmand Hősök tere * 7144 Decs Fő u. 23. Pf Diósberény Iskola u * 7228 Döbrököz Páhy u * 7135 Dunaszentgyörgy Rákóczi út Dúzs Béke u * 7093 Értény Béke tér * 7133 Fadd Dózsa u Fácánkert Árpád u. 12. Kiss József Dr. Ferencz Márton 74/ Szűcs János Pintér Szilárd 74/ Bondorné Nagy Ibolya 74/ Biczó Ernő 74/ Nagyné dr. Szőke Klára Bakó Józsefné Horváthné Tóth Valéria Dr. Foki Csilla Dr. Foki Csilla Kondriczné dr.varga Erzsébet 74/ Bölcskei Közös /Bölcske/ Bátaapáti Közös /Bátaapáti/ Kurdi Közös /Kurd/ Dalmandi Közös /Dalmand/ Dalmandi Közös /Dalmand/ Decsi /Decs/ Tillmann András László Budainé Vajk Ildikó Regölyi Közös /Regöly/ Szili Lajosné 74/ Dr. Kovács Ildikó Döbröközi Közös /Döbrököz/ Hencze Sándor Dr. Nagy Attila Dunaszentgyörgyi Közös /Dunaszentgyörgy/ Ignácz István Zöld Zoltán Szakályi Közös /Szakály/ Máj Zoltán 74/ Gulyásné dr. Könye Katalin Tamási Közös /Tamási/ február 1. Fülöp János Herczig Gáborné Faddi /Fadd/ Orbán Zsolt Dr. Varga Katalin 74/ Bogyiszlói Közös /Bogyiszló/ Madocsa 75/ / Cikó, Mórágy 74/ / Csibrák, Gyulaj 74/ / Csikóstőttős, Kocsola Csikóstőttős, Kocsola Diósberény, Keszőhidegkút, Pári, Szárazd Jágónak, Kaposszekcső Németkér Gerjen Dúzs Mucsi Értény, Koppányszántó 74/ / / / / / / / / / / / / / / / / / / / Fácánkert 74/ /
3 Felsőnána Rákóczi u * 7099 Felsőnyék Kossuth u Fürged Kossuth u. 18. Bognár László Dr. Balogh Béla Gyula 74/ Barkóczi József 74/ Dr. Rózsa Éva Szabó Márta 74/ Németh Györgyné 74/ Zombai Közös /Zomba/ Magyarkeszi Közös /Magyarkeszi/ Ozorai Közös /Ozora/ Kéty, Murga, Felsőnána 74/ / Felsőnyék 74/ / / / Fürged 74/ / * 7134 Gerjen Béke tér Grábóc Rákóczi u * 7352 Györe Petőfi u Györköny Fő u * 7227 Gyulaj Szent Imre tér Harc Fő u * 7191 Hőgyész Kossuth u * 7095 Iregszemcse Kossuth tér * 7353 Izmény Fő u. 23. Máté Dénes Dr. Nagy Attila Dunaszentgyörgyi Közös /Dunaszentgyörgy/ Takács László Csoma József 74/ Visnyei Gabriella Aparhanti Közös /Aparhant/ Braun Zoltán Erdei Tamás Pusztahencse Közös /Pusztahencse/ Dobos Károlyné Siposné Csajbók Gabriella Botta György 74/ Süvegjártó Csaba Tel: 74/ Kelemen Ferenc 74/ Horváthné Tóth Valéria Dr. Baranyai Eszter dr. Schutzbach Ferenc Fata Istvánné 74/ Kurdi Közös /Kurd/ Kölesdi Közös /Kölesd/ Hőgyészi Közös /Hőgyész/ Iregszemcsei /Iregszemcse/ Németkér Gerjen Györe, Kakasd, Mucsfa, Nagyvejke 75/ / / / / pm 74/ Györköny 75/ / Csibrák, Gyulaj 74/ / / Harc, Kistormás, Medina, Sióagárd 74/ / Kalaznó 74/ / / / / / /
4 Jágónak Kossuth u * 7051 Kajdacs Petőfi u * 7122 Kakasd Rákóczi u Kalaznó Fő u * 7251 Kapospula Béke tér * 7361 Kaposszekcső Táncsics u Keszőhidegkút Petőfi u * 7174 Kéty Petőfi u * 7159 Kisdorog Kossuth u Kismányok Kossuth u. 49. Lőczi László Boda János Dr. Kovács Ildikó Dr. Sátor Vera /Orova Dániel al/ Döbröközi Közös /Döbrököz/ Nagydorogi Közös /Nagydorog/ Bányai Károly Visnyei Gabriella Aparhanti Közös /Aparhant/ Máté Ambrus Markovits Géza 74/ Csapó Gyuláné Remler Ibolya Tel: 74/ dr. Schutzbach Ferenc Dr. Bittó Ágnes Dr. Kovács Ildikó 74/ Hőgyészi Közös /Hőgyész/ Kapospulai Közös /Kapospula/ Döbröközi Közös /Döbrököz/ Nagy Aranka Budainé Vajk Ildikó Regölyi Közös /Regöly/ Gödrei Zoltán Klein Mihály Simon László Dr. Rózsa Éva Zombai Közös /Zomba/ Jágónak, Kaposszekcső Bikács, Kajdacs, Pálfa Sárszentlőrinc Györe, Kakasd, Mucsfa, Nagyvejke 74/ / / / / / / Kalaznó 74/ / Attala, Nak 74/ / Jágónak, Kaposszekcső Diósberény, Keszőhidegkút, Pári, Szárazd Kéty, Murga, Felsőnána 74/ / / / / / / / / / / /
5 5 46.* 7082 Kisszékely Szabadság u Keresztes László 74/ Takács Erzsébet Tolnanémedi Közös /Tolnanémedi/ Belecska, Kisszékely Nagyszékely 74/ / Kistormás Kossuth u * 7183 Kisvejke Rákóczi u * 72l2 Kocsola Kossuth u * 7094 Koppányszántó Szabadság u * 7052 Kölesd Kossuth tér * 7226 Kurd Petőfi u Lápafő Kossuth u Lengyel Petőfi u * 7026 Madocsa Fő u * 7098 Magyarkeszi Szabadság u * 7057 Medina Kossuth u. 59. Csapó László Dr. Baranyai Eszter Kölesdi Közös /Kölesd/ Höfler József Trick Jánosné Dr. Foki Csilla Dalmandi Közös Dalmand Pintér Gábor Berényi István Tel: 74/ Müller János 74/ Takács Zsolt Gulyásné dr. Könye Katalin Dr. Baranyai Eszter Horváthné Tóth Valéria Dr. Letenyei Róbert Jegyző Dr. Kocsis Krisztina Al Tamási Közös /Tamási/ február 1. Kölesdi Közös /Kölesd/ Kurdi Közös /Kurd/ Dombóvári Közös /Dombóvár/ március 1. Lőrincz Józsefné Dr. Wirth Noémi Teveli Közös /Tevel/ Gelencsérné Tolnai Klára Nagyné dr. Szőke Klára Bölcskei Közös /Bölcske/ Kovács Erzsébet Szabó Márta Magyarkeszi Közös /Magyarkeszi/ Vén Attila Dr. Baranyai Eszter Kölesdi Közös Harc, Kistormás, Medina, Sióagárd Csikóstőttős, Kocsola Értény, Koppányszántó Harc, Kistormás, Medina, Sióagárd 74/ / / / Csibrák, Gyulaj 74/ / Lápafő, Szakcs, Várong 74/ / / / / / / / / / Lengyel, Závod 74/ / Madocsa 75/ / Felsőnyék 74/ / Harc, Kistormás, Medina, 74/ /
6 6 58.* 7065 Miszla Fő u * 7165 Mórágy Alkotmány u * 7163 Mőcsény Béke u Mucsfa Kossuth u * 7195 Mucsi Dózsa u Murga Szabadság u * 7044 Nagydorog Kossuth u * 7092 Nagykónyi Nagy u * 7085 Nagyszékely Táncsics u Nagyszokoly Petőfi u Nagyvejke Fő u * 7215 Nak Fő u /Kölesd/ Boza Ferenc Dr. Palkó László Gyönki Közös /Gyönk/ Glöckner Henrik Bakó Józsefné Bátaapáti Közös /Bátaapáti/ Krachun Elemér Müller János Visnyei Gabriella Aparhanti Közös /Aparhant/ Binder Kornél 74/ Felkl Márton 30/ Veres Imre Tel: 75/ Zöld Zoltán Dr. Rózsa Éva Dr. Sátor Vera Szakályi Közös /Szakály/ Zombai Közös /Zomba/ Nagydorogi Közös /Nagydorog/ Szabó Péter Zemán Tünde Nagykónyi Közös /Nagykónyi/ Várkonyi Zoltán Takács Erzsébet Tolnanémedi Közös /Tolnanémedi/ Bors Bálint Zemán Tünde : 74/ Nagykónyi Közös /Nagykónyi/ Pfaff Ferenc Visnyei Gabriella Aparhanti Közös /Aparhant/ Rácz Róbert Dr. Bittó Ágnes Kapospulai Közös /Kapospula/ Sióagárd Miszla, Szakadát, Udvari, Varsád 74/ / Cikó, Mórágy 74/ / Györe, Kakasd, Mucsfa, Nagyvejke Dúzs Mucsi Kéty, Murga, Felsőnána Bikács, Kajdacs, Pálfa Sárszentlőrinc Nagyszokoly, Újireg Belecska, Kisszékely, Nagyszékely Nagyszokoly, Újireg Györe, Kakasd, Mucsfa, Nagyvejke Attala, Kapospula, Nak 74/ / / / / / / / / / / / / / / / / / / / / / / / * 7039 Németkér Horváthné Gál Erika Dr. Nagy Attila Dunaszentgyörgyi Közös Németkér 75/ /
7 7 Rákóczi u * 7086 Ozora Szabadság tér 1. Schranz Istvánné 74/ Németh Györgyné Tel: 74/ /Dunaszentgyörgy/ Ozorai Közös /Ozora/ Gerjen Fürged 74/ / * 7143 Őcsény Fő u * 7042 Pálfa Alkotmány u * 7091 Pári Nagy u * 7084 Pincehely Kossuth u * 7142 Pörböly Óvoda u * 7038 Pusztahencse Pozsonyi u * 7193 Regöly Rákóczi u * 7145 Sárpilis Béke tér * 7047 Sárszentlőrinc Petőfi u * 7171 Sióagárd Kossuth u * 7071 Szakadát Ady u Fülöp János Horváth Imre Gere Zoltán 30/ Pollák Csaba (Nagyné Pohlon Mónika al) Dr. Sátor Vera /Orova Dániel al/ Budainé Vajk Ildikó Őcsényi Közös /Őcsény/ Nagydorogi Közös /Nagydorog/ Regölyi Közös /Regöly/ Herdics Béla Juhász Ervin Pincehelyi /Pincehely/ Sipos Lajos Lengyel Jánosné 75/ Kövér István Alpolgármester Figler János Demény Károly 75/ Pollák Csaba (Nagyné Pohlon Mónika al) Erdei Tamás Budainé Vajk Ildikó Dr. Bálint József Dr. Sátor Vera /Orova Dániel al/ Őcsényi Közös /Őcsény/ Pusztahencsei Közös /Pusztahencse/ Regölyi Közös /Regöly/ Bátai Közös /Báta/ Nagydorogi Közös /Nagydorog/ Háry János Dr. Baranyai Eszter Kölesdi Közös /Kölesd/ Laszk Gábor Dr. Palkó László Gyönki Közös /Gyönk/ Pörböly, Várdomb Bikács, Kajdacs, Pálfa, Sárszentlőrinc Diósberény, Keszőhidegkút, Pári, Szárazd Pörböly, Várdomb 74/ / / / / / / / / / / / Györköny 75/ / Diósberény, Keszőhidegkút, Pári, Szárazd 74/ / / Sárpilis 74/ / Bikács, Kajdacs, Pálfa, Sárszentlőrinc Harc, Kistormás, Medina, Sióagárd Miszla, Szakadát, Udvari, Varsád 75/ / / / / / * 7192 Szakály Törő Péter Zöld Zoltán Szakályi Közös Dúzs 74/ /
8 8 84.* 7213 Szakcs Kossuth u * 7121 Szálka Petőfi u * 7063 Szárazd Béke u * 7056 Szedres Arany J. u * 7054 Tengelic Rákóczi u * 7181 Tevel Kossuth u /Szakály/ Braun Attila Dr. Letenyei Róbert Dombóvári Közös Jegyző Dr. Kocsis /Dombóvár/ Krisztina Al március 1. Fő u Pálfi János 74/ Amreinné dr. Gál Klaudia Szekszárdi Közös /Szekszárd/ Budai Mária Budainé Vajk Ildikó Regölyi Közös /Regöly/ Kovács János Tel: 7/ Gáncs István 74/ Héri Lászlóné Tel.: 74/ Honti Sándor Tolnai Lászlóné Dr. Wirth Noémi Szedresi /Szedres/ Tengelici /Tengelic/ Teveli Közös /Tevel/ Mucsi Lápafő, Szakcs, Várong 74/ / Szálka 74/ / Diósberény, Keszőhidegkút, Pári, Szárazd 74/ / Lengyel, Závod 74/ , / / / / / / / * 7083 Tolnanémedi Fő u Udvari Szövetkezet u * 7095 Újireg Kossuth u * 7067 Varsád Ady u * 7354 Kossuth u * 7146 Várdomb Kossuth u Móricz Jánosné 74/ Peszt Attila 74/ Jankó Róbert 74/ Takács Erzsébet Tolnanémedi Közös /Tolnanémedi/ Dr. Palkó László Gyönki Közös /Gyönk/ Zemán Tünde Nagykónyi Közös /Nagykónyi/ Andrási Zoltánné Dr. Palkó László Gyönki Közös /Gyönk/ Molnár Péterné alpolgármester Simon Csaba Tel: 74/ Pollák Csaba (Nagyné Pohlon Őcsény Közös Belecska, Nagyszékely Kisszékely Miszla, Szakadát, Udvari, Varsád Nagyszokoly, Újireg Miszla, Szakadát, Udvari, Varsád Pörböly, Várdomb 74/ / / / / / / / / / / /
9 9 96.* 7214 Várong Mező u * 7182 Závod Új u * 7173 Zomba Fő tér. 1. Mónika al) /Őcsény/ Brunner Dezső Dr. Letenyei Róbert Dombóvári Közös Jegyző Dr. Kocsis /Dombóvár/ Krisztina Al március 1. Szász János Dr. Wirth Noémi Teveli Közös /Tevel/ Szűcs Sándor Dr. Rózsa Éva Zombai Közös /Zomba/ Lápafő, Szakcs, Várong 74/ / Lengyel, Závod 74/ / Kéty, Murga, Felsőnána 74/ / Városok ok / Közös ok Sorszám Irányító szám Önkormányzat Megyei Jogú Város Szekszárd Pf 83. Béla tér Tolna, Paks Pf. 17. Hősök tere 1. Pf. 26. Dózsa u Bonyhád Pf. 46. Széchenyi tér 12. Polgármester Alpolgármester Horváth István Ács Rezső Dr. Haag Éva Tel: 74/ Dr. Sümegi Zoltán Appelshoffer Ágnes Herczig László Mihályné 74/ Hajdú János Tell Edit Leber Ferenc Tel: 75/ / Potápi Árpád János Filóné Ferenc Ibolya Gyöngyi Jegyző Al /Amreinné dr. Gál Klaudia / Dr. Göttlinger István al Dr. Kajos Nikolett al (2013. február 11.) Tel: 74/ Ezerné dr. Huber Éva Dr. Nemes Margit : 74/ Dr. Blazsek Balázs címzetes fő Tel: 75/ Dr. Taba Nikolett címzetes fő Glökler Ferenc Közös / neve és székhelye Szekszárd Megyei Jogú Város a /Szekszárd/ Tolnai /Tolna/ Paksi /Paks/ Közös önkormányzati hivatal székhelyen túli tagjai Telefon Szálka 74/ központ Fax 74/ pm. fax 74/ fax 74/ / / / / / / / /
10 Dombóvár Pf. 64. Szent István tér Tamási Pf. 36 Szabadság u Tel: 74/ Tel: 74/ Szabó Loránd 74/ Ribányi József Széles András Tel: 74/ Lakatos Sándor (külsős alpm.) Dr. Letenyei Róbert Jegyző (2013. febr.1.) Dr. Kocsis Krisztina Al (2013. febr. 1.) Gulyásné dr. Könye Katalin Dr. Vanya-Szabó Ágnes al Tel: 74/ Dombóvári Közös /Dombóvár/ március 1. Tamási Közös /Tamási/ február 1. Lápafő, Szakcs, Várong Értény, Koppányszántó 74/ / / Polg.mest.Hiv jegyz.titk. 74/ / Dunaföldvár Pf. 23. Kossuth u. 2. Horváth Zsolt Tel: 75/ (dr. Süveges Árpádné alpolgármester) Bárdos Lászlóné dr. címzetes fő Dr. Révész Judit al Dunaföldvári /Dunaföldvár/ 75/ / Bátaszék Szabadság u Simontornya Szent István k. u * 7064 Gyönk Ady u * 7355 Nagymányok Dózsa u. 28. Bognár Jenő Dr. Szabó Ákos Tel:74/ Csőszné Kacz Edit Julianna Dr. Mihócs Zsolt Katz Gyula István Karl Béla 74/ Skoda Ferenc Tel: 74/ Dr. Puskásné dr. Szeghy Petra Nóra Bárdos László címzetes fő 74/ Aszmann Géza Dr. Palkó László Tel: (Dr. Klausz Judit ) 74/ Dr. Sebestyén István al Bátaszéki Közös /Bátaszék/ Simontornyai /Simontornya/ Gyönki Közös /Gyönk/ Nagymányoki /Nagymányok/ Alsónyék, Alsónána Miszla, Szakadát, Udvari, Varsád 74/ / / / / / / / / / TF 74/ / Szekszárd, március 1.


text:
„Kokettálás a sztrájkkal”
2020.02.27. 13:05
Vagy legalábbis nem árt. Persze, csak abban az esetben, ha a valódi történések valamennyire is számítanak. Persze nincs ilyesmire szükség, ha a történetet a szerző alakítja kedve szerint. Diószegi-Horváth Nóra, a Mérce főszerkesztője Nem elég sztrájkot hirdetni, akarni is kell címen írt publicisztikát (a cikk ide kattintva olvasható), amelyben a pedagógus szakszervezetek egymással való együttműködését, érdekvédelmi stratégiáit és mozgósítási taktikáit kritizálta. Az írásra Nagy Erzsébet, a Pedagógusok Demokratikus Szakszervezete (PDSZ) Országos Választmányának tagja reagált, a választ változtatás nélkül közöljük – írja a Mérce.
Az nem újdonság, hogy a PDSZ-t azzal a kritikával illetik, nem tudja megmozgatni a pedagógustársadalmat. Azt is tudjuk jól, hogy nagyon erős az igény egy széleskörű munkabeszüntetésre, mi is foglalkoztunk már a témával, egészen konkrétan részletekbe menően kifejtettük, miért nincs még sztrájk, hogyan akadályozza a hatalom egy törvényes munkabeszüntetés megvalósítását.
Az általunk egyik legprogresszívebb sajtóterméknek tartott Mércétől azonban kissé meglepő az a színvonal, ahogy a sztrájk problémakörét megközelíti.
A portál újságírója úgy állítja be a korábbi években történt rövid ideig tartó, majd a tavaly meg nem valósult sztrájkokat, mintha a sikertelenség elsődleges oka a szakszervezetek összefogásának hiánya, és általában a szakszervezetek tehetetlensége, a szakszervezeti vezetők közötti rivalizálás lett volna.
Mi néhányan itt, a PDSZ-nél, akik évek óta a tanári munkák mellett, a szabadidőnk, a családunk, sokszor az egészségünk rovására is megfeszítve dolgozunk a sikeres nyomásgyakorlásért, nem tudunk szó nélkül elmenni a cikkben írtak mellett. Tegyünk hát rendet (ismét) sztrájkügyben.
A leírtakkal szemben az történt, hogy a cikket jegyző Diószegi-Horváth Nóra által is emlegetett 2016. évi sztrájkok közül a kétórás figyelmeztető sztrájkot valóban a PDSZ szervezte, de a Pedagógusok Szakszervezete (PSZ) által kezdeményezett egynapos sztrájk szervezésében ugyanúgy részt vettünk.
Tudniillik, a szakszervezetek a sztrájkot csak megszervezni tudják, annak sikere már mindenekelőtt azon múlik, hogy abban – szakszervezeti hovatartozás nélkül – hányan vesznek részt.
A sztrájkhoz pedig nem a szakszervezetek kedvéért kell csatlakozni, hanem a jó ügyért, vagyis a követelések teljesülése érdekében. Ezt sokan hajlamosak elfelejteni, mikor a sztrájkban való alacsony részvételért kizárólag a szakszervezeteket okolják.
A szakszervezet országos szinten „csak” a jogszerű sztrájk feltételeihez a törvényben előírt feltételeket tudja biztosítani, miközben helyi szinten tájékoztatunk, segédleteket és segítő önkénteseket toborzunk, biztosítunk, koordinálunk. Jómagam is éjt nappallá téve ebben dolgozom, ahogy minden egyes sztrájkban a 90-es évek óta. Így volt alkalmam nyomon követni azt is, hogy a hatalom birtokosai hogyan lehetetlenítik el fokról fokra a sztrájkjog gyakorlását.
Sztrájkolj, ha tudsz
Ahogyan azt minden bizonnyal Diószegi-Horváth Nóra is tudja, a sztrájkról szóló 1989. évi VII. törvény egyes területeken tiltja, ill. korlátozza a sztrájkjog gyakorlását.
Utóbbi esetben a sztrájk megkezdésének feltétele az ún. még elégséges szolgáltatásokról történő megállapodás.
Ezt a sztrájktörvény korábban nem írta elő. A még elégséges szolgáltatásról csak tárgyalni voltak kötelesek a felek, de a megállapodás elmaradása nem befolyásolta a sztrájk jogszerűségét. A 2010. december 31-én hatályba lépett sztrájktörvény-módosítás azonban kötelezi a feleket a megállapodásra. Országos jelentőségű ügyekben a felek alatt a kormányt és a sztrájkbizottságot kezdeményező szakszervezetet vagy szakszervezeteket kell érteni.
Ugyanez a sztrájktörvény csak példálózó felsorolást tartalmaz arról, hogy melyek azok az ágazatok, területek, amelyek esetében még elégséges szolgáltatás biztosítása szükséges. Ilyenek a közforgalmú tömegközlekedés, a távközlés, az áram, a víz, a gáz és egyéb energia szolgáltatását ellátó szervek. Eldöntendő kérdés tehát először is az, hogy a nevelő-oktató intézményekben folyó tevékenység a sztrájk szervezésekor egyáltalán a még elégséges szolgáltatás körébe tartozik-e. Szerintünk nem.
Az egyeztetést azért kell mégis lefolytatni, mert amennyiben egy véghezvitt sztrájk során a bíróság utólag mégis kimondja, hogy meg kellett volna állapodni a még elégséges szolgáltatásról, a sztrájkot jogellenesnek nyilváníthatja.
Vagyis az abban résztvevőket úgy lehet tekinteni, hogy jogellenesen tagadták meg a munkavégzést, amely esetben a munkáltató a munkajogi retorzión túl még kártérítési követeléssel is felléphet a sztrájk szervezői és bizony, az abban résztvevők ellen is.
„a sztrájk akkor tartható meg, ha a felek a megállapodást megkötötték, vagy ennek meghiúsulása esetén bármelyikük kérelmére a munkaügyi perben eljáró bíróság jogerős határozata megállapította a még elégséges szolgáltatás mértékét és feltételeit. (…)
A munkaügyi perben eljáró bíróság öt munkanapon belül, nem peres eljárásban, szükség esetén a felek meghallgatása után dönt. A munkaügyi perben eljáró bíróság határozata ellen a közléstől számított öt napon belül fellebbezésnek van helye. A fellebbezést az ügy összes iratával együtt a beérkezése napján fel kell terjeszteni a másodfokú bírósághoz.”
A bírósági eljárás a fentiek alapján ránézésre nem tűnik hosszúnak, mivel a törvény rövid határidőket szab a döntésre, ám a bíróságok eddigi gyakorlata az volt, hogy az öt napot attól az időponttól számították, amikor az ellenérdekű fél az általuk feltett kérdésekre megküldte válaszát. Már önmagában ezzel is több héttel el lehet húzni az eljárást, ám mivel a Kúria számára a törvény nem szab határidőt, a Kúriáig elvitt jogviták hosszú hónapokra el tudják odázni a végső döntést.
Felmerülhet a kérdés, hogy jogerős ítélet birtokában miért nem lehet elkezdeni sztrájkot? Miért kell várni a Kúria ítéletére? Ennek két oka van:
A Kúria megváltoztathatja a másodfokú jogerős ítéletet, és az addig esetlegesen jogszerűnek nyilvánított sztrájk egycsapásra jogellenessé válhat.
Ha nemzetközi bíróságon meg akarjuk támadni a magyar sztrájktörvényt, ennek feltétele, hogy előtte minden hazai jogorvoslati lehetőséget kihasználtunk.
A sztrájktörvény azt is kimondja, hogy „amennyiben a sztrájkkövetelésben érintett munkáltató nem határozható meg, a Kormány öt napon belül kijelöli az egyeztető eljárásban résztvevő képviselőjét.”
A törvény egyértelműen rendelkezik arról, hogy a törvénymódosítást célzó sztrájkkövetelések esetén azokról a kormánnyal kell tárgyalni. A sztrájktörvény ugyanakkor nem határozza meg, hogy ilyen esetben a még elégséges szolgáltatásról is a kormánnyal kell-e egyeztetni, vagy azzal az érintett munkáltatóval, ahol a sztrájk lebonyolítása konkrétan történni fog. Az eddigi, sokéves gyakorlat az volt, hogy a még elégséges szolgáltatásról az érintett munkáltatókkal egyeztettünk.
2013 májusában futottunk egy sikeres kört a bíróságon: annak jogerős álláspontja szerint ugyanis minden szempontból jogszerű és korrekt volt a PDSZ által meghirdetett márciusi sztrájk. A másodfokú határozat kimondta, hogy a pedagógus és az iskola nem kötelezhető elégséges szolgálat teljesítésére, annak biztosítása, megszervezése a tankerület feladata. A bíróság helyt adott a PDSZ álláspontjának, mely tankerületenként egy intézmény kijelöléséről szólt.
Tavaly februárban a PDSZ szolidaritási sztrájkot hirdetett a Magyar Köztisztviselők, Közalkalmazottak és Közszolgálati Dolgozók Szakszervezete (MKKSZ) 2019. március 14-ére szervezett kétórás figyelmeztető sztrájkjának időtartamára. A bevált gyakorlat szerint ezúttal is a munkáltatókkal – tankerületi központokkal és szakképzési centrumokkal – kötöttük meg a megállapodást. Ennek ellenére 2019. májusában, mikor a PDSZ sztrájkköveteléseiért szervezett „rendes” sztrájkot előkészítő egyeztetést kezdeményeztük, azt a választ kaptuk azoktól a munkáltatóktól is, akikkel alig pár hónappal előtte megállapodtunk, hogy nem velük, hanem a kormánnyal kell még elégséges szolgáltatásról megállapodni.
Jelenleg azért húzódik a jogvita, mert az erről szóló másodfokú ítélet ellen benyújtott felülvizsgálati kérelmünket lassan egy éve nem bírálja el a Kúria.
Unalmas, bonyolult, követhetetlen? Nos, mi ebben a jogi hercehurcában vagyunk évek óta. Mégpedig azért, mert ugyanazt szeretnénk, mint az oktatás ügyéért joggal aggódó újságíró: egységes és hatékony érdekérvényesítést.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság


Tv.1. § E törvény hatálya a Magyar Köztársaság területén a mérésügyi szervezet tevékenységére, a mértékegységek használatára és a joghatással járó mérésekre terjed ki.
Mérésügy2
Vhr. 1. §5 (1)–(2)6
(3)7 A mérésügyi szerv irányítására kijelölt miniszter bejelenti a mérésügyi szervet az Európai Bizottsághoz e rendelet 2. számú mellékletének I. és II. fejezetében felsorolt mérőeszközökre vonatkozó megfelelőség-értékelési modulokkal kapcsolatos tevékenységekre.
Tv.3. §8
Vhr. 2. §9
A mérésügyi szerv feladata10
Tv.4. § (1)11 A mérések pontossága és egységessége érdekében a mérésügyi szerv a következő feladatokat látja el:
b)12 hitelesítési előírásokat bocsát ki, részt vesz a mérésügyi szabványok és műszaki irányelvek kidolgozásában, ellátja a mérésügyi engedélyezési feladatokat, elvégzi a típusvizsgálatokat, a használati mérőeszközök hitelesítését, részt vesz a kalibráló laboratóriumok akkreditálásában, gondoskodik a kötelező hitelesítés alá tartozó mérőeszközök közösségi típusvizsgálatáról, hitelesítéséről és felügyeletéről, továbbá gondoskodik e törvény és a végrehajtására kiadott jogszabályok megtartásának ellenőrzéséről,
c)13 képviseli a Magyar Köztársaságot a mérésügyi nemzetközi szervezetekben és az Európai Unió mérésügyi szervezeteiben, együttműködik más államok mérésügyi szervezeteivel, gondoskodik a mérésügyi nemzetközi szerződésekből, valamint az Európai Unió mérésügyi szerződéseiből adódó feladatok végrehajtásáról.
Tv.5. §15 (1)16 Minden olyan mennyiség értékének kifejezésére, melyre jogszabály törvényes mértékegységet állapít meg, ezt a mértékegységet kell használni.
Vhr. 3. § (1)17 Az egyes fontosabb törvényes mértékegységeket e rendelet 1. számú melléklete határozza meg.
(2)18 A törvényes mértékegységben megadott mérési eredmény vagy érték után a mennyiség nagysága más mértékegységben is kifejezhető.
(3)19 A törvényes mértékegységekre vonatkozó részletes előírásokat szabványok tartalmazzák.
a)20 amelyet a mérésügyi szerv hitelesített,
b)21 amelynek külföldi hitelesítését a mérésügyi szerv első belföldi hitelesítésként elismerte.
(4)22 A közösségi típusvizsgálaton, közösségi első hitelesítésen vagy közösségi egyedi hitelesítésen az Európai Unió bármely tagországában megfelelt mérőeszköz e törvény és a végrehajtására kiadott rendeletek alkalmazásában hitelesnek minősül, és belföldi forgalomba hozatala után rá a hiteles mérőeszközökre vonatkozó jogkövetkezményeket kell alkalmazni, ideértve a belföldi időszakos és javítás utáni hitelesítési kötelezettséget is.
Vhr. 4. § (1)23 Joghatással járó mérés végzésére használt minden mérőeszközt – közvetlenül vagy közvetett módon – országos etalonról kell leszármaztatni, illetve arra visszavezetni.
(2)24 Az etalon olyan mérőeszköz, amely a mennyiség mértékegységének reprodukálására és fenntartására szolgál, amelyről a mértékegység értéke átszármaztatható a használati etalonokra.
(5)25 A mérésügyi hatóság — a mérőeszköz tulajdonosával kötött megállapodás alapján — nem mérésügyi szerv tulajdonában lévő mérőeszközt is országos etalonná nyilváníthat.
(2)26 A használati etalonnak hatályos hitelesítéssel vagy kalibrálási bizonyítvánnyal kell rendelkeznie. A használati etalonnak pontosabbnak kell lennie a vele ellenőrzött mérőeszköznél.
Vhr. 5/A. §29 Kötelező hitelesítésű mérőeszköz a hitelesítés hatályán belüli, de legfeljebb 2 évesnél nem régebbi első hitelesítést tanúsító jellel vagy hitelesítési bizonyítvánnyal, illetve megfelelőségi nyilatkozattal vagy megfelelőségi tanúsítvánnyal hozható forgalomba.
Tv.7. § (1)30 A hitelesíttetési kötelezettség kötelező hitelesítésű mérőeszközökre vonatkozik.
(6)31 A mérésügyi szerv csak jogszabályban meghatározott esetekben adhat felmentést a hitelesíttetési kötelezettség alól.
(7)32 A mérőeszközök sajátos használati körülményeire tekintettel a mérésügyi szerv — az általa meghatározott feltételek teljesülése esetén — feljogosíthat más szervet az időszakos javítás utáni mérőeszköz-minősítésre. A feljogosítás alapján végzett mérőeszköz-minősítés annak hitelesítését helyettesíti.
(2)33 A kötelező hitelesítésű mérőeszközök felsorolását és a hitelesítés hatályát e rendelet 2. számú melléklete tartalmazza. A hitelesítés hatályát a mérésügyi hatóság a mérőeszköz használatának körülményeire tekintettel, indokolt esetben a 2. számú mellékletben előírttól eltérően is meghatározhatja.
(3)34 Az első, az időszakos és a javítás utáni hitelesítést a hitelesíttetőnek az illetékes mérésügyi szervtől (időszakos hitelesítés esetén a hitelesítési időtartam lejárta előtt) kell kérnie.
(4)36 Az időszakos hitelesítés iránti eljárást – gazdaságossági és szervezési szempontok alapján – a mérésügyi szerv hivatalból is megindíthatja. Időszakos helyszíni hitelesítés meghirdetett ideiglenes hitelesítő központban is végezhető.
(5)37 A mérésügyi szerv hitelesítési bizonyítványt kiállíthat külföldi vizsgálati eredmények alapján, ha az adott mérőeszköz hitelesítésének technikai feltételei a mérésügyi szerv joghatóságán belül nem biztosítottak, és a külföldi vizsgálati eredmények alapján a mérőeszköz megfelelősége eldönthető.
(6)38 A mérőeszköz-minősítésre a hitelesítési előírás, a hitelesítési engedély, illetőleg a mérésügyi hatóság egyéb rendelkezései az irányadók.
(10)42 A hitelesítés négyéves vagy azt meghaladó hatálya azon a napon jár le, amelyik nap a hatály záró évének utolsó napja.
(11)43 A hitelesítés négy évet el nem érő hatálya a hitelesítés napjától számított azon a napon jár le, amely számánál fogva a kezdőnapnak megfelel.
Vhr. 6/A. §44 (1)45 A mérőeszköz első hitelesítése iránti kérelemben meg kell jelölni, hogy a mérőeszközt belföldi piacra vagy az Európai Unió piacára szánja az ügyfél. A mérésügyi hatóság a kérelemben írt nyilatkozattól függően látja el a mérőeszközt a (2) bekezdésben megjelölt törvényes tanúsító jelek megfelelőjével.
(2)46 A mérésügyi szervek által használt törvényes tanúsító jelek:
b) a mérőeszközökről és azok mérésügyi ellenőrzéséről szóló külön jogszabályban meghatározott jelölések47,
c) a mérőeszközökre vonatkozó egyedi előírásokról szóló külön jogszabályban, valamint a nem automatikus működésű mérlegek méréstechnikai követelményeiről és megfelelőségének tanúsításáról szóló külön jogszabályban meghatározott jelölések.48
(4)50 A mérésügyi szervek által használt törvényes tanúsító jeleket, azok leírását és alkalmazásának módját e rendelet 3. számú melléklete határozza meg.
Tv.8. § (1)53 A kötelező hitelesítésű mérőeszközök hitelesítési engedély alapján hitelesíthetők. A hitelesítési engedélyt a mérésügyi szerv típusvizsgálat alapján adja ki.
(2)54 A mérőeszköz hitelesítési engedély nélkül akkor hitelesíthető, ha
(3)55 A hitelesítési engedély iránti eljárásban az ügyintézési határidő két hónap.
(4)56 A hitelesítési engedély megszerzéséről a mérőeszköz belföldi forgalomba hozója, vagy ha ez nem állapítható meg egyértelműen, a mérőeszköz felhasználója tartozik gondoskodni.
(5)57 A hitelesítési engedéllyel rendelkező mérőeszköztípuson változtatást csak akkor lehet végrehajtani, ha a forgalombahozó előzetesen gondoskodott a hitelesítési engedély módosíttatásáról.
Vhr. 7. § (1)58 A hitelesítési engedély hatálya a kiállításától számított legfeljebb 10 év.
(2)59 A hitelesítési engedély a mérőeszköz-típusra vonatkozó időbeli és/vagy mennyiségi korlátozásokkal is kiadható.
(4)61 A hitelesítési engedélyben meghatározott feliratoknak a mérőeszközön való feltüntetéséről az első belföldi forgalombahozó köteles gondoskodni.
(3)63 Kötelező hitelesítésű mérőeszközök esetében a mérésügyi szerv felmentést adhat a típusvizsgálati kötelezettség alól.
(4)64 A hitelesítési engedélyt a mérésügyi szerv visszavonhatja, ha a mérőeszköztípus az engedélyezési okiratban foglaltaktól eltér, illetőleg a további hitelesítést vagy mérőeszközhasználatot újabb feltételekhez kötheti.
b)65 a külföldön végzett nemzeti típusvizsgálat hazai hatályát a mérésügyi hatóság elismeri,
(4)66 A (3) bekezdésben meghatározott körülmények bármelyikének fennállása esetén a mérésügyi hatóság felmentést ad a típusvizsgálati kötelezettség alól.
(5)67 A típusvizsgálat tárgyát képező mérőeszközöket a forgalombahozó bocsátja a mérésügyi hatóság rendelkezésére.
(7)69 Ha a hitelesítési engedéllyel rendelkező mérőeszköz-típus metrológiai jellemzőit módosítják, akkor a belföldi forgalombahozónak, a tulajdonosnak, illetőleg az üzemeltetőnek kiegészítő típusvizsgálat elvégzését kell kérnie.
(8)70 Ha a mérőeszköz-típus az engedélyezési okiratban foglaltaktól eltér vagy a hitelesítés során tömegesen nem teljesíti a mérésügyi követelményeket, akkor a mérésügyi hatóság a hitelesítési engedélyt hatályon kívül helyezheti, vagy a további hitelesítést, illetőleg a mérőeszköz-használatot újabb feltételekhez kötheti.
(3)71 A hitelesítés tényét a mérőeszközön elhelyezett törvényes tanúsító jel és/vagy hitelesítési bizonyítvány tanúsítja.
Vhr. 9. § (1)73 A mérőeszköz hitelesítésének ki kell terjednie az engedélyezett mérőeszköz-típussal való azonosságnak, a mérőeszköz műszaki jellemzői megfelelőségének, valamint a mérőeszköz helyes működésének a vizsgálatára. A mérésügyi hatóság az Európai Unióból származó mérőeszköz időszakos, valamint javítás utáni hitelesítési kérelme esetén felhívja az ügyfelet a mérőeszköz európai uniós tanúsításáról szóló okirata csatolására, ha azzal a hatóság nem rendelkezik.
(2)74 Csak olyan mérőeszköz hitelesíthető, amely a mennyiség értékét törvényes mértékegységben méri. A szerencsejáték75 céljára szolgáló eszközök tekintetében a hitelesítési előírásban előírtak az irányadóak.
(3)76 A hitelesítés lehet darabonkénti és mintavételes eljáráson alapuló. A mintavételes eljáráson alapuló időszakos hitelesítés csak hatályos hitelesítéssel rendelkező mérőeszközön végezhető.
(6)77 A mérőeszközt hitelesítést tanúsító jellel csak a mérésügyi szerv hitelesítésre feljogosított köztisztviselője láthatja el.
(7)78 A hitelesített mérőeszköz javítását végző szerv (személy) köteles a javítás megkezdése előtt a mérőeszköz korábbi hitelesítését tanúsító törvényes tanúsító jelet vagy bizonyítványt a hitelesítési előírás rendelkezéseinek megfelelően érvényteleníteni.
(8)79 Mérőeszköz a hitelesítési engedélyének vagy a közösségi típus-jóváhagyási engedélyének, illetve EK típusvizsgálati tanúsítványának kiadásától számított 10 éven belül mutatható be első hitelesítésre, kivéve, ha azok hatálya rövidebb.
(9)80 A hitelesítési előírás a mérőeszköz időszakos hitelesítését megelőző karbantartáshoz, felújításhoz, javításhoz kötheti.
(2)81 A mérőeszközt használatának helyszínén hitelesíti a mérésügyi szervezet,
(3)82 Ha a helyszíni hitelesítéshez szükséges műszaki felszerelés és a hitelesítő személy szállítását, illetőleg visszaszállítását a mérésügyi szerv műszaki vagy egyéb okból nem tudja biztosítani, akkor arról a hitelesítést kérő gondoskodik.
(4)83 A hatóság helyszínre való kiszállásának költsége és a műszaki felszerelés szállításával járó költségek eljárási költségnek minősülnek.
Vhr. 10/A. §84 A 2. számú melléklet I/3. pontjában meghatározott villamos fogyasztásmérők mintavételes eljárással történő időszakos hitelesítésének hatálya 5 év.
V. Fejezet85
Tv.11. §86 A mérésügyi szerv a Nemzeti Akkreditáló Testülettel együttműködve – a nemzeti akkreditálásról szóló jogszabályok rendelkezéseivel összhangban – részt vesz a kalibráló és a vizsgáló laboratóriumok akkreditálásában.
Vhr. 11. § (1)–(2)87
(3)–(5)88
Mérésügyi ellenőrzés és piacfelügyelet89
Tv.12. § (1)–(2)90
(3)91 A mérésügyi szerv a mérésügyi piacfelügyeleti jogkörében eljárva
Vhr. 12. § (1)92 A mérésügyi ellenőrzés feltételeit és módját a fegyveres testületeknél és rendészeti szerveknél a feladat- és hatáskörrel rendelkező miniszter – az iparügyekért felelős miniszter véleményének kikérésével – szabályozza.93
(3)94 A mérésügyi ellenőrzés során feltárt hiányosságok súlyától függően a mérésügyi szerv a következő intézkedéseket teheti:
f) szabálysértési vagy büntető eljárás95 kezdeményezése a felelős személy ellen.
Vhr. 12/A. §96 (1)97 A 2004/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 18. cikke szerinti piacfelügyeleti hatóság a mérésügyi hatóság és a fogyasztóvédelmi hatóság, a külön jogszabály szerinti feladatkörükből adódó munkamegosztásnak megfelelően.
Vhr. 13. § (1)98
(2)99 A mérőeszköz hitelesítése – függetlenül attól, hogy a mérőeszközt használták-e vagy sem – hatályát veszti, ha
a)100 a hitelesítésben meghatározott időtartam eltelt,
b)101 a hitelesítési törvényes tanúsító jelet eltávolították, vagy megsérült, vagy a hitelesítési bizonyítványt megváltoztatták,
c)102 a hitelesítési törvényes tanúsító jelet vagy bizonyítványt érvénytelenítették,
Tv.14. § (1)103 A mérésügyi szolgáltatások igénybevételéért igazgatási szolgáltatási díjat104 kell fizetni.
Vhr. 14. §106
Tv.15. § (1)107 Ez a törvény 1992. január 1-jén lép hatályba.
(3)108 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
a) a mérésügyi szerv vagy szervek kijelölését, a mérésügyi szerv hatósági eljárásának részletes szabályait,109
(4)110 Felhatalmazást kap a mérésügyi szerv irányítását ellátó miniszter, hogy a mérőeszközökre vonatkozó egyedi előírásokat tartalmazó szabályokat, a mérőedényként használt palackok forgalomba hozatalának feltételeit, illetve az előrecsomagolt iparcikkek és élelmiszerek megengedett tömeg- és térfogatmértékeit és az ellenőrzés módszereit rendeletben állapítsa meg.111
(5)112 Felhatalmazást kap a mérésügyi szerv irányítását ellátó miniszter, hogy az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben a mérésügyi hatóság részére a mérésügyi eljárásért fizetendő díj – ideértve a jogorvoslati díjat is – mértékét, valamint a beszedésével, kezelésével, nyilvántartásával, visszatérítésével kapcsolatos részletes szabályokat, rendeletben állapítsa meg.
(6)113 Felhatalmazást kap az iparügyekért felelős miniszter, hogy a kötelező hitelesítésű mérőeszközök mérésügyi követelményeit, a hitelesítés általános feltételeit és eljárási szabályait rendeletben állapítsa meg.
Vhr. 15. §114
Vhr. 16. §115 Ez a rendelet 1992. január 1-jén lép hatályba.
Vhr. 17. §116 Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
g)117 Az Európai Parlament és a Tanács 2009/3/EK irányelve (2009. március 11.) a mértékegységekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 80/181/EGK tanácsi irányelv módosításáról.
1. számú melléklet a mérésügyről szóló XLV. törvényhez118
2. számú melléklet a mérésügyről szóló XLV. törvényhez119
1. számú melléklet a 127/1991. (X. 9.) Korm. rendelethez120
2. számú melléklet a 127/1991. (X. 9.) Korm. rendelethez121
3. számú melléklet a 127/1991. (X. 9.) Korm. rendelethez122
A mérésügyi hatóság által használt törvényes tanúsító jelek, hitelesítési bélyegzők rajzai és alkalmazásuk módja123
2 A Tv. 2. §-át megelőző alcím a 2006: CIX. törvény 98. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
3 A Tv. 2. §-ának (2)–(3) bekezdését a 2006: CIX. törvény 98. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
4 A Tv. 2. § (4) bekezdését az 1999: CXIX. törvény 32. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
5 A Vhr. 1. §-a a 68/2000. (V. 19.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
6 A Vhr. 1. §-ának (1)–(2) bekezdését a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
7 A Vhr. 1. §-ának (3) bekezdését a 136/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be, szövege a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított, a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 7. § (4) bekezdésének a) pontja szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 7. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2007. január 1. napját követően indult hatósági eljárásokban kell alkalmazni.
8 A Tv. 3. §-át és az azt megelőző alcímét a 2006: CIX. törvény 98. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
9 A Vhr. 2. §-át a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
10 A Tv. 4. §-át megelőző alcíme a 2006: CIX. törvény 98. § (1) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg.
11 A Tv. 4. §-ának (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 98. § (1) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg.
12 A Tv. 4. §-a (1) bekezdésének b) pontja a 2004: XXIX. törvény 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
13 A Tv. 4. §-a (1) bekezdésének c) pontja a 2004: XXIX. törvény 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
14 A Tv. 4. §-ának (2) bekezdését a 2006: CIX. törvény 98. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
15 A Tv. 5. §-a a 2001: CXII. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
16 A Tv. 5. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 44. §-a szerint módosított szöveg, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
17 A Vhr. 3. §-ának új (1) bekezdését a 294/2001. (XII. 26.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta a szövegbe.
18 A Vhr. 3. §-a eredeti (1) bekezdésének számozását a 294/2001. (XII. 26.) Korm. rendelet 1. §-a (2) bekezdésre változtatta.
19 A Vhr. 3. §-a eredeti (2) bekezdésének számozását a 294/2001. (XII. 26.) Korm. rendelet 1. §-a (3) bekezdésre változtatta.
20 A Tv. 6. §-ának (3) bekezdésének a) pontja a 2006: CIX. törvény 98. § (1) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg.
21 A Tv. 6. §-a (3) bekezdésének b) pontja a 2006: CIX. törvény 98. § (1) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg.
22 A Tv. 6. §-ának (4) bekezdését a 2004: XXIX. törvény 5. §-a iktatta be.
23 A Vhr. 4. §-ának (1) bekezdése a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg. E módosító rendelet 13. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. október 30. napja után indult mérésügyi eljárásokra kell alkalmazni.
24 A Vhr. 4. §-ának (2) bekezdése a 68/2000. (V. 19.) Korm. rendelet 9. §-a (1) bekezdésének d) pontja szerint módosított szöveg.
25 A Vhr. 4. §-ának (5) bekezdése a 68/2000. (V. 19.) Korm. rendelet 9. §-a (1) bekezdésének b) pontja, a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 7. § (4) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 7. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2007. január 1. napját követően indult hatósági eljárásokban kell alkalmazni.
26 A Vhr. 5. §-ának (2) bekezdése a 68/2000. (V. 19.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított, valamint a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
27 A Vhr. 5. §-ának (3) bekezdését a 68/2000. (V. 19.) Korm. rendelet 9. §-a (1) bekezdésének d) pontja hatályon kívül helyezte.
28 A Vhr. 5. § (4) bekezdését a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 13. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
29 A Vhr. 5/A. §-át a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be, szövege a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
30 A Tv. 7. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 44. §-a szerint módosított szöveg, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
31 A Tv. 7. §-ának (6) bekezdése a 2006: CIX. törvény 98. § (1) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg.
32 A Tv. 7. §-ának (7) bekezdése a 2006: CIX. törvény 98. § (1) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg.
33 A Vhr. 6. §-ának (2) bekezdése a 294/2001. (XII. 26.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított, valamint a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 7. § (4) bekezdésének b) pontja, a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
34 A Vhr. 6. § (3) bekezdésének bevezető és záró szövegrésze a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 26. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
35 A Vhr. 6. § (3) bekezdésének a) pontját a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 26. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
36 A Vhr. 6. §-ának (4) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 24. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
37 A Vhr. 6. §-ának (5) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 24. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
38 A Vhr. 6. §-ának (6) bekezdése a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 7. § (4) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 7. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2007. január 1. napját követően indult hatósági eljárásokban kell alkalmazni.
39 A Vhr. 6. §-ának (7) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 26. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
40 A Vhr. 6. §-ának (8) bekezdését a 68/2000. (V. 19.) Korm. rendelet 3. §-ának (1) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 26. §-a. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
41 A Vhr. 6. §-ának új (9) bekezdését a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (9)–(10) bekezdésének számozását (10)–(11) bekezdésre változtatta. A Vhr. 6. §-ának (9) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 26. §-a hatályon kívül helyezte. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
42 A Vhr. 6. §-ának (9) bekezdése a 294/2001. (XII. 26.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg. A 6. § (9) bekezdésének számozását (10) bekezdésre változtatta a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 1. §-a. A Vhr. 6. §-ának (10) bekezdése a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 7. § (4) bekezdésének b) pontja, a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
43 A Vhr. 6. § eredeti (10) bekezdésének számozását (11) bekezdésre változtatta a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 1. §-a, szövege a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
44 A Vhr. 6/A. §-át a 294/2001. (XII. 26.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be, szövege a 136/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
45 A Vhr. 6/A. §-ának (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 24. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
46 A Vhr. 6/A. §-ának (2) bekezdése a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg. E módosító rendelet 13. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. október 30. napja után indult mérésügyi eljárásokra kell alkalmazni.
47 A mérőeszközökről és azok mérésügyi ellenőrzéséről szóló 6/2001. (III. 19.) GM rendelet.
48 Pl. a nem automatikus működésű mérlegek méréstechnikai követelményeiről és megfelelőségének tanúsításáról szóló 62/2004. (IV. 24.) GKM rendelet.
49 A Vhr. 6/A. §-ának (3) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 26. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
50 A Vhr. 6/A. §-ának (4) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 26. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
51 A Vhr. 6/A. §-ának (5) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 26. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
52 A Vhr. 6/A. § (6) bekezdését a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 13. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
53 A Tv. 8. §-ának (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 98. § (1) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg.
54 A Tv. 8. §-ának új (2) bekezdését a 2004: XXIX. törvény 6. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (2) bekezdés számozását (4) bekezdésre változtatva.
55 A Tv. 8. §-ának új (3) bekezdését a 2004: XXIX. törvény 6. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (3) bekezdés számozását (5) bekezdésre változtatva. A (3) bekezdés a 2009: LVI. törvény 43. § (1) bekezdésével megállapított, a 2010: CLII. törvény 2. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 6. §-a alapján a 2011. január 1-jét követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
56 A Tv. 8. §-a eredeti (2) bekezdésének számozását (4) bekezdésre változtatta a 2004: XXIX. törvény 6. §-a.
57 A Tv. 8. §-a eredeti (3) bekezdésének számozását (5) bekezdésre változtatta a 2004: XXIX. törvény 6. §-a.
58 A Vhr. 7. §-ának új (1) bekezdését a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (1)–(3) bekezdésének számozását (2)–(4) bekezdésre változtatta. A Vhr. 7. §-ának (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
59 A Vhr. 7. §-a eredeti (1) bekezdésének számozását (2) bekezdésre változtatta a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 2. §-a.
60 A Vhr. 7. § (2) bekezdését a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 13. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte. A Vhr. 7. §-a eredeti (2) bekezdésének számozását (3) bekezdésre változtatta a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 2. §-a.
61 A Vhr. 7. §-a eredeti (3) bekezdésének számozását (4) bekezdésre változtatta a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 2. §-a.
62 A Tv. 9. §-ának (2) bekezdését a 2004: XXIX. törvény 148. § (2) bekezdésének l) pontja hatályon kívül helyezte.
63 A Tv. 9. §-ának (3) bekezdése a 2006: CIX. törvény 98. § (1) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg.
64 A Tv. 9. §-ának (4) bekezdése a 2006: CIX. törvény 98. § (1) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg.
65 A Vhr. 8. §-a (3) bekezdésének b) pontja a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított, a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 7. § (4) bekezdésének b) pontja, a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
66 A Vhr. 8. §-ának új (4) bekezdését a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (4)–(6) bekezdésének számozását (5)–(7) bekezdésre változtatta. E módosító rendelet 7. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2007. január 1. napját követően indult hatósági eljárásokban kell alkalmazni.
67 A Vhr. 8. §-a eredeti (4) bekezdésének számozását (5) bekezdésre változtatta a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 3. §-a, szövege a 7. § (4) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 7. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2007. január 1. napját követően indult hatósági eljárásokban kell alkalmazni.
68 A Vhr. 8. § (6) bekezdését a 217/2008. (VIII. 29.) Korm. rendelet 16. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
69 A Vhr. 8. §-a eredeti (6) bekezdésének számozását (7) bekezdésre változtatta a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 3. §-a.
70 A Vhr. 8. §-ának (8) bekezdését a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be. E módosító rendelet 7. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2007. január 1. napját követően indult hatósági eljárásokban kell alkalmazni.
71 A Tv. 10. §-ának (3) bekezdése a 2001: CXII. törvény 2. §-ával megállapított, a 2006: CIX. törvény 98. § (1) bekezdésének b) pontja, a 2009: LVI. törvény 44. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
72 A Tv. 10. § (4) bekezdését a 2009: LVI. törvény 44. §-a hatályon kívül helyezte, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
73 A Vhr. 9. §-ának (1) bekezdése a 136/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 3. §-ának (1) bekezdése, a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 7. § (4) bekezdésének b) pontja, a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
74 A Vhr. 9. §-ának (2) bekezdése a 68/2000. (V. 19.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta a szövegbe.
75 Lásd az 1991: XXXIV. törvényt.
76 A Vhr. 9. §-ának (3) bekezdése a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdésével megállapított, valamint a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
77 A Vhr. 9. §-ának (6) bekezdése a 68/2000. (V. 19.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
78 A Vhr. 9. §-ának (7) bekezdése a 294/2001. (XII. 26.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
79 A Vhr. 9. §-ának (8) bekezdése a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított, valamint a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
80 A Vhr. 9. §-ának (9) bekezdését a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító rendelet 13. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. október 30. napja után indult mérésügyi eljárásokra kell alkalmazni.
81 A Vhr. 10. §-ának új (2) bekezdését a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (2) bekezdésének számozását (3) bekezdésre változtatta. A Vhr. 10. § (2) bekezdésének záró szövegrésze a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 26. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
82 A Vhr. 10. §-a eredeti (2) bekezdésének számozását (3) bekezdésre változtatta a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 8. §-a, szövege a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 26. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
83 A Vhr. 10. §-ának (4) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 24. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
84 A Vhr. 10/A. §-át a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 9. §-a iktatta be, szövege a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
85 A Tv. V. fejezete a 2001: CXII. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
86 A Tv. 11. §-a a 2006: CIX. törvény 98. § (1) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg.
87 A Vhr. 11. §-ának (1)–(2) bekezdését a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
88 A Vhr. 11. §-ának (3)–(5) bekezdését a 68/2000. (V. 19.) Korm. rendelet 9. §-a (1) bekezdésének d) pontja hatályon kívül helyezte.
89 A Tv. VI. Fejezetének címe a 2004: XXIX. törvény 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
90 A Tv. 12. § (1)–(2) bekezdését a 2009: LVI. törvény 44. §-a hatályon kívül helyezte, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
91 A Tv. 12. §-ának (3) bekezdését a 2004: XXIX. törvény 7. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2006: CIX. törvény 98. § (1) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg.
92 A Vhr. 12. §-ának (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 24. § (4) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
93 Végrehajtására lásd a 22/1992. (X. 20.) HM rendeletet.
94 A Vhr. 12. § (3) bekezdésének bevezető szövegrésze a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25–26. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
95 Lásd az 1999: LXIX. törvényt, az 1998: XIX. törvényt.
96 A Vhr. 12/A. §-át a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 10. §-a iktatta be. E módosító rendelet 13. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. október 30. napja után indult mérésügyi eljárásokra kell alkalmazni.
97 A Vhr. 12/A. §-ának (1) bekezdése a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 7. § (4) bekezdésének b) pontja, a 351/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 9. §-a szerint módosított szöveg.
98 A Vhr. 13. §-ának (1) bekezdését a 136/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 5. §-a (1) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
99 A Vhr. 13. § (2) bekezdésének bevezető szövegrésze a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
100 A Vhr. 13. § (2) bekezdésének a) pontja a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-ával megállapított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
101 A Vhr. 13. §-ának (2) bekezdésének b) pontja a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 7. § (4) bekezdésének d) pontja, a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
102 A Vhr. 13. §-ának (2) bekezdésének c) pontja a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 7. § (4) bekezdésének d) pontja szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 7. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2007. január 1. napját követően indult hatósági eljárásokban kell alkalmazni.
103 A Tv. 14. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 44. §-a szerint módosított szöveg, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
104 Lásd a 78/1997. (XII. 30.) IKIM rendeletet.
105 A Tv. 14. § (2) bekezdését a 2009: LVI. törvény 44. §-a hatályon kívül helyezte, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
106 A Vhr. 14. §-át a 171/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
107 A Tv. 15. § (1) bekezdése a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 84. pontja szerint módosított szöveg.
108 A Tv. 15. § (3) bekezdése a 2009: LVI. törvény 43. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
109 Lásd a 127/1991. (X. 9.) Korm. rendeletet, a 320/2010. (XII. 27.) Korm. rendeletet.
110 A Tv. 15. §-ának (4) bekezdését a 2004: XXIX. törvény 8. §-a iktatta be, szövege a 2005: CLXIV. törvény 11. § (1) bekezdésével megállapított, a 2006: CIX. törvény 98. § (1) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg.
111 Lásd a 8/2006. (II. 27.) GKM rendeletet, a 13/2008. (VIII. 8.) NFGM–FVM együttes rendeletet.
112 A Tv. 15. § (5) bekezdését a 2008: XLVII. törvény 51. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2010: CXLVIII. törvény 41. §-a szerint módosított szöveg.
113 A Tv. 15. § (6) bekezdését a 2009: LVI. törvény 43. § (3) bekezdése iktatta be.
114 A Vhr. 15. §-át a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 26. §-a hatályon kívül helyezte.
115 A Vhr. eredeti 15. §-ának számozását 16. §-ra változtatta a 196/1997. (XI. 12.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdése, a 16. § a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 1491. pontja szerint módosított szöveg.
116 A Vhr. 17. §-át a 196/1997. (XI. 12.) Korm. rendelet 2. §-ának (2) bekezdése iktatta be, szövege a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 11. §-ával megállapított szöveg. E módosító rendelet 13. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. október 30. napja után indult mérésügyi eljárásokra kell alkalmazni.
117 A Vhr. 17. §-ának g) pontját a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 24. § (5) bekezdése iktatta be.
118 A Tv. 1. számú mellékletét a 2001: CXII. törvény 9. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
119 A Tv. 2. számú mellékletét a 2001: CXII. törvény 9. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, e módosító törvény 9. § (2) bekezdése alapján a 2002. január 1-jéig alkalmazott, kötelező hitelesítés alá tartozó, korlátlan hitelesítési idejű mérőeszközök hitelességét tanúsító jelek érvényességét a 2001: CXII. törvény nem érinti, az időszakos hitelesítésű mérőeszközök hitelességét tanúsító jelek a hitelesítés érvényességi időtartamának lejártáig hatályosak.
120 A Vhr. 1. számú mellékletét a 294/2001. (XII. 26.) Korm. rendelet 7. §-ának (2) bekezdése iktatta be, szövege a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 24. § (6) bekezdésével megállapított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján rendelkezéseit a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
121 A Vhr. eredeti mellékletének számozását a 294/2001. (XII. 26.) Korm. rendelet 7. §-ának (2) bekezdése 2. számú mellékletre változtatta, szövege a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 12. §-ával megállapított, a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdése, a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
122 A Vhr. 3. számú mellékletét a 294/2001. (XII. 26.) Korm. rendelet 7. §-ának (2) bekezdése iktatta be, szövege a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 7. § (1)–(2) bekezdése alapján rendelkezéseit a 2007. január 1. napját követően indult hatósági eljárásokban kell alkalmazni. A „2006–2009.” évszámot és az „OMH” jelölést tartalmazó hitelesítő, valamint lezáró öntapadó matricák 2009. december 31-éig érvényesek.
123 A Vhr. 3. számú mellékletének címe a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 24. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.


text:
Jogi segítségég egyesületalapításhoz
kicsimag 2013.07.17 11:31:35
Kedves Alkinoosz!
Sajnos a bíróság már csak ilyen.. türelemmel kell lenni. (Ráadásul a régi tv. -t hatályon kívül helyezték, és most több tv-re kell figyelemmel nekik:( )
Lehet panaszkodni, de szerintem nem igazán érdemes, ha nagyon nem halad egy udvarias levelet lehet esetleg írni mégegyszer, vagy telefonon rákérdezni. ( lehet, hogy akkor rájön, higy igyekeznie kellenne)
Ha minden rendben van előbb-utóbb történni fog valami.
Alkinoosz 2013.07.13 12:13:06
a segítségeteket szeretném kérni - ilyenkor mi a teendő?
Sportegyesületet alapítottunk, annak rendje és módja szerint. Alakuló ülés, jegyzőkönyv, hitelesítés, jelenléti ív, alapszabály, bejegyzési kérelem - irány a bíróság. Az anyagainkat leadtuk április elején, azóta semmi.
Többször jártam bent, érdeklődtem mi a helyzet: az ügyszámot és az eljáró bíró nevét megkaptam, de ezen kívül semmit. Se hiánypótlás, se semmilyen határozatot nem hoztak 3 hónapja. Írtam az eljáró bírónak is, de nem vezetett eredményre.
Kérdezem: mit lehet tenni? a 30 nap már sokszorosan letelt!
Ha panasszal szeretnék élni, akkor hol tehetem meg, és egyáltalán érdemes-e?
Segítségeteket előre is köszöni -
pária 2008.05.25 10:53:22
"A fellebbezés formai oldalát nem ismerem, és azt sem, hogy hogy hogy kell egy ilyet
megírni. Ennyi! Olvasni én is tudok, hülyének ne nézz azért."
Bocs, nem akartalak megbántani (nem is hülyéztelek le). De az ember azt gondolná,
olyan formai-alaki követelményeket csak tudsz,hogy dátumot kell írni a beadványra.
"a kérelmünket a bíróság elutasítja. Olyan formai okok miatt, hogy az okírat nincs
megfelelő keltezéssel ellátva"
És figyelj oda olyan apróságra is, hogy precízen írjatok mindent! A topiknyitócímet
is elírtad, jogi segítség helyett "segítségéget" írtál. Na most ha pl.egy jogszabályi
hivatkozást hozol fel fellebbezési indoknak (teszem azt a bíróság olyan törvényre
utal,ami azóta már megváltozott s ezáltal új helyzet állna elő),s abban ejtesz egy
elütési hibát s 2005 helyett 2006-ot írsz,már,ennek alapján,nem lehetne kikeresni
a megfelelő törvényhelyet. És azonkívül ez már újabb formai hiba,elutasítási indok
VII/2/e pont az"zavaros" Lehet,hogy itt is csak valami pimf fogalmazási dolog miatt
nem világos,hogy mit akartatok kifejteni?Olvassátok el szóról szóra újból,ami egy
pársoros szövegben egy kívülállónak zavarosnak tűnhet.Vagy valami tartalmilag is
ellentmondó van benne?Nem írtad,Bíróság konkrétan mit talált benne zavarosnak.
"Van még egy lehetőségünk, hogy fellebbezéssel élünk az ítélőtáblának 15 napon belül"
Legfontosabb,hogy ki ne fussatok az időből!Mert akkor bármilyen tökéletes is lesz
a fellebbezés,már nem is foglalkozhatnak vele. Szerdán kaptátok meg,nincs is már
csak egy teljes munkahetetek.Gondolj a postahivatal nyitva tartási idejére is (térti
vevénnyel adjátok fel!),vagy az ügyfélfogadás idejére,ha a hivatalban adod be (az
olvasható átvételi aláírásról ne feledkezzetek meg),okmánybélyeg beszerzésére is.
"el vagyok keseredve amiatt,hogy 3 év alatt nem sikerül egy egyszerű egyesületi
bejegyzést létrehozni egy igazi civil társaságnak"
Ne keseredj el, hanem végsősoron - talán 3 év hiábavaló próbálkozás után már
célszerűbb lenne - bízzatok meg egy jogászt! Persze ez pénz,de most már nem
szabadna ezen spórolni,mert különben jó eséllyel eljuttok odáig,mikor már nincs
helye fellebbezésnek sem... Mi itt csak tanácsokat adhatunk (szakszerűen vagy
csak józan paraszti ésszel),de egy megbízott szakember mégis más. Szegeden,
egy egyetemi nagyvárosban (akár az egyetemi jogi tanszéken is érdeklődhetsz)
nem hiszem, hogy gond lenne találni, persze itt az interneten is akadhat,aki épp
véletlenül olvassa és ő jelentkezik. De csak a netre már ne hagyatkozzatok,mert
fut az idő. Sok sikert kívánok a közlekedés-helytörténeti egyesület alapításához:
Eaglet 2008.05.25 09:06:54
Tehát ez ugy müxik, hogy először regisztrálsz, után ha beírod adott témában a kérdésedet akkor az azonnal megjelenik tehát látod, hogy el van küldve. Azonnal olvassa több ügyvéd ill. aki ráér.
mattil 2008.05.24 18:32:53
Az ügyfél keres ügyvédet részbe tegnap beírtam részletesen névvel címmel, mit szeretnék, majd a "beküldöm a kérdést" gombra kattintva semmi nem történik. Most vagy elment a kérésem, vagy nem, legalább azt kiírná ha a küldés sikeres..
mattil 2008.05.24 18:28:45
A fellebbezés formai oldalát nem ismerem, és azt sem, hogy hogy hogy kell egy ilyet megírni. Ennyi! Olvasni én is tudok, hülyének ne nézz azért.
Eaglet 2008.05.24 13:39:35
www.jogiforum.hu itt szerintem segítenek.Üdv.Eaglet
pária 2008.05.24 09:29:15
"fellebbezni lehet 15 napon belül. Na ekkor estem kétségbe már. Fogalmam sincs hogy kell fellebbezni,ez már meghaladja a képességeimet"
Akkor ne is kezdj egyesületalapításba.Ne hari,ha képtelen vagy elolvasni egy levelet
amiben elutasítják a bejegyzési kérelmetek és amibe bele van írva:hogy a határozat
ellen milyen címre és milyen határidőn belül lehet elküldeni a fellebbezést.
Tombolda 2008.05.24 08:44:13
mattil 2008.05.24 08:36:01
Nem éreztük olyan vészesnek a helyzetet addig amíg csak hiánypótlásra és egyebekre dobták vissza mindíg a dolgokat. Most viszont Végzést küldtek, ami ellen csak fellebbezni lehet 15 napon belül. Na ekkor estem kétségbe már. Fogalmam sincs hogy kell fellebbezni, ez már meghaladja a képességeimet. A büdös életben nem voltam ezelőtt bíróságon, viszont az utóbbi hónapokban annyit, hogy a biztonsági őrök már előre köszönnek az utcán (komolyan). Egyáltalán nem ezt vártam volna ennyi erőfeszítés után! Egyébként én már korán felvetettem, hogy keressünk egy jogászt aki mindent elintéz és akkor már lehet, hogy két éve bejegyzett egyesület lennénk. De a többiek mindíg leszavazták ezt a dolgot, mert nem hitték el, hogy egy civil egyesület bejegyzése ennyire bonyolult és bürokratikus dolog. Ma amikor közöltem velük a hírt telefonon akkor meg már ők mondták, hogy mostmár tényleg muszáj lesz keresni egy jogászt. Civil egyesületeknél, meg civil egyesületeket segítő honlapokon már jártam sokszor, és sok segítséget kaptam is onnan mint ahogy írtam is, és mégsem lett jó az egész. Még azok sem lettek jók, amiket ilyen helyekről töltöttem le, mert aközben már változtak a jogszabályok, és már más papírok kellenek, meg másfajta aláírások, de azokat is mindíg kijavítottuk. Állítólag a Zuschlag ügy és hasonlók miatt változott a jogszabály és azért utasítanak mostanában el mindenkit nem csak minket. Épp ez az egyik legidegesítőbb: le merem fogadni, hogyha csak fedőszervezetként szerettem volna bejegyeztetni valamit mint azok akik miatt szigorítottak már rég sikerült volna...:(
mattil 2008.05.24 08:34:28
Nem így történt! Szerdán kaptam egy levelet, hogy a kérelmünket a bíróság elutasítja. Olyan formai okok miatt, hogy az okírat nincs megfelelő keltezéssel ellátva, meg hogy a VII/2/e pont az "zavaros" Pedig már olyan szervezet is akadna, aki csekély anyagiakkal támogatna, ha végre sikerülne megalakulnunk :( Van még egy lehetőségünk, hogy fellebbezéssel élünk az ítélőtáblának 15 napon belül 3 példányban satöbbi....Eléggé el vagyok keseredve amiatt, hogy 3 év alatt nem sikerül egy egyszerű egyesületi bejegyzést létrehozni egy igazi civil társaságnak, akik soha nem politizizálnak, nem a pénztarhálás a céljuk, nem emögé bújva szeretnének valami másfajta esetleg törvénytelen, vagy társadalomra veszélyes dolgokat cselekedni, csak összejönnek a levéltárban és boldogok lennének, ha mindazt bemutathatnák a városnak is amit összegyűjtöttek, kikutattak. Sokszor kértem segítséget az íratok helyes formájához, az alapszabályhoz, mindenhez különböző jogi oldalakról ismerősöktől, és valahogy mégse jó az egész. Emiatt most e fórumot is felhasználva szeretném egy jogász segítségét kérni! Egy olyanét, aki segítene a továbbiakban, aki összeszedne mindent papírt és azt úgy nyújtaná be, hogy azt végre a magasságos hatalmú bíróság is elfogadná és nem kötne bele mindenféle, leginkább formai okokba. Amúgy sem ártana majd egy jogász akkor sem, ha végre sikerül bejegyeztetnünk magunkat! Még nem tudom miből fogjuk kifizetni, de ígérem találunk rá megoldást! Tehát jogászhallgatók, kezdő és gyakorló jogászok figyelem, segítségüket kérnénk!
mattil 2008.05.24 08:32:55
Már harmadik éve küzdünk barátaimmal, ismerőseimmel egy szegedi székhelyű helytörténeti egyesület megalakításával. Teljesen független, abszolút politikamentes civil szervezetről lenne szó, ami közlekedéstörténeti, helytörténeti kutatásokat folytatna, ezzel kapcsolatban kiállításokat szervezne stb. Amikor belefogtunk, még nem sejtettük hogy ilyen hosszadalmas, idegörlő procedurával kerülünk szembe, hiszen csak annyit szerettünk volna, hogy a bíróság bejegyezzen minket, így aztán hivatalos egyesületté válva tudtunk volna igényt benyújtani pályázati forrásokra, és levéltári kutatásokra. Hosszú időbe telt, mire megfelelő alapszabályt készítettünk, mire az összes irattal kész lettünk, mire minden kis jogi biszbaszt megoldottunk. Legalábbis hittük mi! Mivel a Szeged város nevének használatához engedély kell, először ennek ugrottunk neki. Hosszú honapok teltek el mire nagynehezen odáig eljutottunk, hogy végre megkaptuk a várostól az engedélyt. Ezt is párszor visszadobták, garanciát kértek, de mindent pótoltunk és ígéretet tettünk, hogy nem hozunk szégyent a Szeged névre, és mikor ezt megkaptuk annyira boldogok voltunk, hogy ismét összehivtuk a már ki tudja hanyadik alakuló ülésünket, összekészíttetük az összes hivatalos papírt -amelyek nagy részét ehhez segítséget nyújtó oldalakról töltöttünk le, írtunk át a maguk nevére stb.-, és elballagtam a bíróságra azzal a szándékkal, hogy végre hívatalossá tegyük a dolgot. Nagyon segítőkészek voltak, átnézték az összes papírt, szóltak, hogy még ezt is pótoljuk, meg azt is, meg hogy kérjünk ilyen nyilatkozatot, meg olyan nyilatkozatot, meg mittudomén, ja és minden papírt irassunk alá két tanuval, meg hitelesítővel meg a hitelesítő hitelesítőjével, meg kérjünk földhivatali kimutatást stb. Megcsináltunk mindent, bármit is kértek, mire sokadjára mentem be már hajlandóak voltak bevenni kérelmünket, mégis jó sokára kaptunk egy levelet, amiben három oldalon keresztül hiánypótlásra, meg uj közgyűlés összehívására meg minden egyébre szólítottak fel 30 napon belül. Nem volt egyszerű ünnepek idején megszervezni de teljesen átírtuk az alapszabályt, volt uj alakuló közgyűlés minden kutyafüle pontról pontra úgy ahogy kérték. Így aztán mikor leadtam a hiánypótlást már biztosra vettük, hogy minden rendben lesz.(folyt. köv.)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Trafikügy Strasbourgban - a széttartó alapjogvédelem tanulságai | arsboni
Kezdőlap Jog EU jog Trafikügy Strasbourgban – a széttartó alapjogvédelem tanulságai
A hazai alkotmányos és az Emberi Jogok Európai Bírósága által nyújtott alapjogvédelem kapcsolata az elmúlt években a nemzetközi szabályrendszerbe beágyazottan működő hazai jogvédelem és az emberi jogok nemzetközi védelmének a viszonyrendszerét meghatározó párhuzamos alkotmányosság kifejezés helyett egyre inkább széttartó mozgással írható le. Az írás a Jogtudományi Intézet blogján jelent meg.
A hazai jogvédelem európai alapjogi minimumtól távolodó pályaívének a legfrissebb állomása a dohány-kiskereskedelmi koncessziók ügyében 2015. január 13-án megszületett strasbourgi bírósági ítélet, amely szemben az Alkotmánybíróság tavaly nyári azonos tárgyú elutasító döntésével, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló Egyezmény első kiegészítő jegyzőkönyvének 1. cikkében foglalt tulajdon védelmét biztosító jog sérelmét állapította meg egy soproni volt trafikos panaszos ügyében.
Jelen blogbejegyzés célja, hogy az ítélet rövid összefoglalása és értékelése mellett – azt tágabb kontextusba helyezve – rámutasson arra a jelenségre, illetve annak következményeire, amikor bizonyos ügyekben a hazai jogvédelem kihagyásával, vagy éppen azzal eltérő megállapításra jutva, normakontroll-jellegű eljárás során Strasbourg biztosít csak érdemi jogorvoslatot.
Az ügy körülményei
A fenti ügyben a strasbourgi panaszos Vékony László családja 1994 óta üzemeltetett trafikot, amely forgalmának egyharmadát a dohánytermékek értékesítése tette ki. A kérelmező 1999 óta saját maga is rendelkezett engedéllyel, 2001-ben pedig kereskedő és boltvezető szakképesítést szerzett. A fiatalkorúak védelmével indokolt – a panaszos koncessziós pályázata alatt is módosuló, illetve azóta is többször változtatott – 2012 szeptemberében elfogadott új dohány-kiskereskedelmi szabályozás (mindenekelőtt a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a dohánytermékek kiskereskedelméről szóló 2012. évi CXXXIV. törvény) az állam kizárólagos gazdasági tevékenységei közé sorolta be a dohánytermékek kiskereskedelmét. Ennek következtében a panaszos családja is csak koncessziós szerződés rendelkezései által biztosított dohánytermék-kiskereskedelmi jogosultság alapján gyakorolhatta volna tovább a dohány-kiskereskedelmi tevékenységet, amelyet azonban a 2013. februári pályázattal nem nyert el, és a 2013. április 23-i – indokolást nem tartalmazó – értesítést követően 2013. július 14-ig fel is kellett számolnia. A kieső forgalom végül az egész üzlet fenntartását ellehetetlenítette.
A felek érvelése
A panaszos közvetlenül Strasbourghoz fordult. Kérelmében előadta, hogy álláspontja szerint a korábbi engedély, illetve az az alapján végzett üzleti tevékenység tulajdoni védelmet élvez az Egyezmény alapján, s amely mindennemű kártalanítás nélküli, megítélése szerint nem jogszerű (menet közben módosuló, átláthatatlan és jogorvoslatot nem biztosító eljárásban), illetve nem legitim célból történő korlátozása tulajdonjogának sérelmét eredményezte. A panaszos szerint az állam dohánytermék-kiskereskedelmi monopóliumának koncessziós szerződéssel történő átengedésére vonatkozó pályázat a valóságban inkább volt a dohány-kiskereskedelmi piac újraelosztása. A kérelmező hivatkozott továbbá családja egzisztenciális helyzetének drasztikus megváltozására, illetve a koncessziós eljárásban sikeresen résztvevő – adott esetben több jogosultságot is elnyerő – más pályázókkal szembeni hátrányos megkülönböztetésre is, mind az összehasonlítható helyzetben lévő korábbi engedélyesekkel, mind a dohány-kiskereskedelmet korábban egyáltalán nem folytató pályázókkal szemben. A panaszos álláspontja szerint az új szabályozás alkalmassága és arányossága egyaránt megkérdőjelezhető volt, amely nem biztosította a kellő egyensúlyt a közérdek és a panaszos jogai között.
A kormány befogadhatósággal kapcsolatos érvelésében – egyebek mellett – a kérelmező alkotmányjogi panaszának hiányára alapozva a hatékony hazai jogorvoslatok kimerítésének elmulasztása miatt kérte a kérelem befogadásának elutasítását. Az érvelés elismerte ugyan, hogy önmagában egy esetlegesen sikeres alkotmányjogi panasz nem orvosolhatta volna a panaszos kárát, azonban hivatkozva az 1/2014. számú polgári elvi döntésben a jogalkotással okozott kárral kapcsolatos szűk körű paradigmaváltásra, a sikeres alkotmányjogi panasz és egy kártérítési kereset által nyújtott együttes jogorvoslat a kormány álláspontja szerint hatékony jogorvoslatot biztosíthatott volna.
Az ügy érdemét tekintve a kormány a panaszos családja koncessziós pályázatának kidolgozatlanságára és a benyújtott üzleti terv hiányosságaira történő hivatkozás mellett, mind az engedély elvesztésével kapcsolatban, mind az új jogosultság meg nem szerzésével kapcsolatban vitatta, hogy az Egyezmény szerinti tulajdonról lenne szó. A kormány álláspontja szerint a panaszos jogos elvárása csak az új körülményekhez történő alkalmazkodásra biztosított – szerintük teljesült – megfelelő átmeneti idő biztosítása lehetett. A panaszost nem fosztották meg az üzletétől, csak az ellátható tevékenység terjedelme változott, emiatt a panaszosnak nem kellett túlzott egyéni terhet viselnie. Kihangsúlyozva a tagállamok mérlegelési mozgásterét és a nemzetközi példákkal is alátámasztott dohányzás elleni fellépést mint legitim célt, a kormány érvelése szerint itt nem tulajdonelvonásról volt szó, hanem a javak köz érdekében történő használatának szabályozásáról, ami automatikus kártalanítási kötelezettséggel nem is jár a strasbourgi gyakorlat szerint.
A Bíróság érvelése
A Bíróság a kormány által hivatkozott alkotmányjogi panasszal kombinált kártérítési keresetet – annak túlzottan hipotetikus jellege, illetve kártérítési részében az adott ügyre nem is alkalmazható mivolta miatt – nem tartotta hatékony jogorvoslatnak, nem foglalt azonban állást az alkotmányjogi panasz hatékony jogorvoslati jellegéről önmagában. Az ügy érdemét illetően a Bíróság kialakult gyakorlatának megfelelően autonóm tulajdonfogalmába tartozónak tekintette a panaszos üzleti tevékenységének jelentős részét biztosító korábbi engedélyt, melynek törvényi megvonását a tulajdonhoz való jog – elvonásnak nem minősülő – korlátozásának tartotta. A Bíróság vonatkozó tesztjének megfelelően az ilyen beavatkozás jogszerűsége (prescribed by law), közérdekű (public interest) indoka, illetve egy demokratikus társadalomban való szükségessége (necessary in a democratic society), azaz arányossága a mérlegelés tárgya. Mivel a három körülménynek együttesen kell fennállnia, és bármelyik feltétel hiánya egyezménysértést von maga után, a Bíróság az ügyben érdemben kizárólag a korlátozás megítélésének lényegi kérdéseit felvető arányosságot vizsgálta, vélelmezve a beavatkozás jogszerűségét, illetve nem megkérdőjelezve a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorítását mint legitim célt.
Ami az arányosságot illeti, a Bíróság a közérdek és a panaszos jogai közötti egyensúly vizsgálata során megállapította, hogy a panaszos jelentős forgalomvesztése, majd ennek következtében a tevékenység teljes felszámolása súlyos következményekkel járt az adott körülmények között. Az új szabályozás elfogadása és a tevékenység felszámolása között mindössze tíz hónap telt el, a sikertelen pályázatról való értesítést követően pedig összesen három, amit a majdnem húsz éve fennálló üzleti tevékenység fényében a Bíróság nem tartott kellő átmeneti időnek. A Bíróság engedélyek megújításával, illetve érvénytelenítésével kapcsolatos korábbi gyakorlatát megerősítve kimondta, hogy az önkényes, átláthatatlan szempontrendszer alapján, érdemi jogorvoslat nélkül megvalósuló engedélyezés egyezménysértést valósít meg, és a panaszosra rótt egyéni teher túlzott volt, hiába a legitim cél és az állam mérlegelési mozgástere. A Bíróság szerint az eljárás az „önkényesség határán” mozgott [az ítélet indokolásának 36. pontja], nem volt ugyanis reális esélye a panaszosnak, hogy tulajdonát fenntarthassa, azaz a koncessziós jogosultságot megszerezze, mivel
– a korábbi engedélyt nem vették figyelembe;
– nem volt arra mód, hogy egy korábbi engedélyes a dohány-kiskereskedelmi tevékenysége folytatása mellett pusztán alkalmazkodjon a fiatalkorúakat védő új szabályozáshoz;
– az a lehetőség, hogy a szabályozás szerint akár öt koncessziót is elnyerhetett egy pályázó objektíve csökkentette az elnyerhető – a korábbi engedélyekhez képest nagyságrendileg lecsökkent – koncessziók számát;
– a pályázati eljárás átláthatatlan volt; valamint
– nem biztosítottak semmi előnyt a korábbi engedélyeseknek, például kizárólag nekik megnyitva az első koncessziós pályázaton való részvételt.
Mindezek okán a korlátozással a panaszosnak túlzott egyéni terhet kellett viselnie, ezért a Bíróság megállapította a tulajdonhoz való jogának sérelmét.
Az ügy értékelése
Maga a döntés a strasbourgi gyakorlat fényében nem okozott meglepetést. Annál inkább szokatlanok viszont az ítéletnek az „önkényesség határán” mozgó koncessziós eljárással kapcsolatos fenti megállapításai, amelyekkel a Bíróság – a hatásköreit feszegetve – nem pusztán az Egyezménnyel való összhangot vizsgálta, hanem lényegében konkrét javaslatokat is megfogalmazott a szabályozás kívánatos tartalmát illetően. Ezt az ítélethez fűzött közös párhuzamos indokolásukban az izlandi Spano és dán Kjølbro bírók szóvá is tették.
Az Alkotmánybíróság ugyan elvi éllel korábban (például itt vagy itt) többször hangsúlyozta, hogy tulajdonvédelmi felfogása összhangban van az Egyezménnyel és a Bíróság gyakorlatával, a 3194/2014. (VII. 15.) AB határozattal más trafikosok összevont ügyében a testület mégis eltérő következtetésre jutott, mint a strasbourgi Bíróság. Az Alkotmánybíróság szerint nem sérült a dohány-kiskereskedelem további lehetőségétől megfosztott trafikosok tulajdonhoz és szabad vállalkozáshoz való joga, hiszen az üzleteik megmaradtak, ahol szabadon tevékenykedhetnek „mindazokban az üzletkörökben, amelyekre a működési és hatósági engedélyük kiterjed”. Emellett a trafiktörvény számukra is lehetőséget ad koncessziós pályázat benyújtására, így továbbra is végezhetnek dohány-kiskereskedelmi tevékenységet, „amennyiben megfelelnek a megváltozott jogi szabályozásban foglalt feltételeknek” [mindkét idézet a határozat indokolásának 21. pontjából]. A fiatalkorúak egészségének védelme és az általános népegészségügyi szempontok alapján szükségesnek ítélte az Alkotmánybíróság a korlátozást, lényegében azon az alapon, hogy a törvényhozót szabad mérlegelési jog illeti meg, ami alapján, ha a jogkorlátozásnak van indoka, akkor szükséges is. Az intézkedés arányosságának vizsgálata azonban elmaradt. Az Alkotmánybíróság ugyanis nem mérte össze az elérendő célt a jogkorlátozás mértékével, a többségi határozat ehelyett egyszerűen arányosság helyett a célra való alkalmasságról beszélt. A panaszosok ugyan hivatkoztak a strasbourgi gyakorlatra is, az AB határozat azonban egyáltalán nem foglalkozott a kérdéssel. A két bírói fórum eltérő megállapításai különösen érdekesek a 61/2011. (VII. 13.) AB határozat fényében, amelyben a testület kimondta, hogy az Alkotmánybíróság által nyújtott alapjogvédelem szintje semmiképpen sem lehet alacsonyabb, mint a strasbourgi Emberi Jogok Európai Bírósága által kibontott jogvédelem szintje, illetve elvi éllel rögzítette, hogy az Alkotmánybíróságnak akkor is követnie kell a strasbourgi joggyakorlatot és az abban meghatározott alapjogvédelmi szintet, ha saját megelőző „precedens-határozataiból” ez kényszerűen nem következne [a határozat 2.2. pontja].
A hazai és strasbourgi alapjogvédelem kapcsolatának átrendeződése és az alkotmányjogi panasz még mindig nem rögzült strasbourgi megítélése nehéz helyzetbe hozza az alapjogsérelmet elszenvedetteket. A strasbourgi ítéletek ugyan évről évre kisszámú pernyertes számára jogvédelmet nyújtanak az állammal szemben, ezen túl viszont annyit érnek, amennyi átkerül belőlük a belső jogrendbe. Eljárási szempontból arra szükséges rávilágítani, hogy panaszos oldalról a hasonló, normakontroll-jellegű ügyekben az egyetlen racionális magatartás jelenleg a hazai és nemzetközi eljárások párhuzamos futtatása, hiszen a panaszosokat egyszerre fenyegeti a strasbourgi kérelmezésre nyitva álló hat hónapos határidőből való kicsúszás (amely strasbourgi mérce szerint hatékony jogorvoslat hiányában a jogsérelemtől indul) és a hatékony hazai jogorvoslatok (adott esetben majd az alkotmányjogi panasz) kimerítésének hiánya miatti elutasítás. Előbbire és a párhuzamos jogvédelem hálóján tátongó lyukakra pontosan rámutató példa a többségükben közvetlenül Strasbourgba nem forduló több ezer korábbi trafikos mellett az indokolás nélküli felmentésüket peresítő kormánytisztviselők többsége is, akik a hazai fórumokhoz csak a strasbourgi jogvédelem szubszidiárius jellegéből kiindulva fordultak, és maradtak később Strasbourgban hoppon, ugyanis a Bíróság hatékony hazai jogorvoslat híján a felmentések közlésétől számolta a kérelem benyújtására előírt határidőt, csakúgy mint most majd a trafikügy esetében a koncessziós eljárás lezárultától.
A széttartó alapjogvédelem szomorú tanulsága tehát az esetlegesség, a jogvédelmet keresők fórumválasztástól függő, tömeges jogsérelmet orvosolni képtelen, pusztán egy-egy egyedi ügyben megoldást nyújtó rendszere.
tulajdon védelme

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Uniós jog (692)
Európai Bizottság (412730)
Ideiglenes adatok (214948)
Bíróság (69271)
Az Európai Unió Tanácsa (63521)
magyar (489)
Találatok száma összesen: 692
Összes Uniós jog (692)
Összes Európai Bizottság (412730) Európai Parlament (232312) Ideiglenes adatok (214948) Bíróság (69271) Az Európai Unió Tanácsa (63521) Nemzeti bíróságok (28902)
Összes 2016 (7) 2015 (115) 2014 (163) 2013 (173) 2012 (132) 2011 (52)
Összes magyar (489) német (58) francia (31) angol (24) holland (20) olasz (15)
Összes HTML (593) PDF (593) XML (50) PRINT (41)
A Bíróság ítélete (ötödik tanács), 2016. június 9.
Productos Asfálticos (PROAS), SA kontra Európai Bizottság.
Fellebbezés – Kartellek – EK 81. cikk – Az útépítési bitumen spanyol piaca – A piac felosztása és az árak összehangolása – Az Európai Unió Törvényszéke előtti eljárás túlzott időtartama – Az Európai Bizottság előtti eljárás túlzott időtartama – A költségek miatti fellebbezés.
C-616/13. P. sz. ügy.
N. Jääskinen főtanácsnok indítványa, az ismertetés napja: 2015. július 16.
Galp Energía España, SA és társai kontra Európai Bizottság.
Fellebbezés – EK 81. cikk – Kartellek – Az útépítési bitumen spanyol piaca – A piac felosztása és az árak összehangolása – A Törvényszék előtti eljárás túlzott időtartama – EUMSZ 261. cikk – 1/2003/EK rendelet – 31. cikk – Korlátlan felülvizsgálati jogkör – EUMSZ 264. cikk – A bizottsági határozat részleges vagy teljes megsemmisítése.
C-603/13. P. sz. ügy.
Közzétéve: 2015-07-16
A Bíróság végzése (nagytanács), 2015. április 24.
Consorci Sanitari del Maresme kontra Corporació de Salut del Maresme i la Selva.
A Tribunal Català de Contractes del Sector Públic (Spanyolország) által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem.
A szóbeli szakasz megnyitása – Tárgyalás tartása.
C-203/14. sz. ügy.
A Bíróság (nyolcadik tanács) 2014. november 6-i végzése.
Herrenknecht AG kontra Hév‑Sugár kft.
A Budapesti XX., XXI. és XXIII. kerületi bíróság [Magyarország] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem.
Előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A Bíróság eljárási szabályzata 53. cikkének (2) bekezdése – Nyilvánvaló elfogadhatatlanság – A ténybeli háttér kellően részletes ismertetésének, valamint az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésre adandó válasz szükségességét igazoló indokoknak a hiánya.
C‑366/14. sz. ügy.
A Bíróság (hatodik tanács) 2014. október 21-i végzése.
Sindicato Nacional dos Profissionais de Seguros e Afins kontra Via Directa - Companhia de Seguros SA.
Előzetes döntéshozatal iránti kérelem: Tribunal do Trabalho de Lisboa - Portugália.
Előzetes döntéshozatal iránti kérelem - Az eljárási szabályzat 53. cikkének (2) bekezdése - Az Európai Unió Alapjogi Chartája - Az egyenlőség és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve - Az állami szektor egyes munkavállalói tekintetében munkabércsökkentésről rendelkező nemzeti szabályozás - Az uniós jog végrehajtásának hiánya - A Bíróság hatáskörének nyilvánvaló hiánya.
C-665/13. sz. ügy
Közzétéve: 2014-10-21
A Bíróság (nagytanács) 2014. október 14-i véleménye.
Az EUMSZ 218. cikk (11) bekezdése alapján hozott vélemény.
Az EUMSZ 218. cikk (11) bekezdése alapján hozott vélemény - A gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló egyezmény - Harmadik államok csatlakozása - 2201/2003/EK rendelet - Az Európai Unió kizárólagos külső hatásköre - Az uniós szabályok egységes és koherens alkalmazása és az általuk létrehozott rendszer megfelelő működése sérelmének kockázata.
1/13. sz. vélemény.
N. Jääskinen főtanácsnok indítványa, az ismertetés napja: 2015. szeptember 24.
Jääskinen főtanácsnok indítványa, az ismertetés napja: 2014. július 10.
František Ryneš kontra Úřad pro ochranu osobních údajů.
Előzetes döntéshozatal iránti kérelem - 95/46/EK irányelv - Természetes személyek védelme - Személyes adatok kezelése - A kizárólag személyes, illetve otthoni tevékenységek gyakorlásának fogalma.
C-212/13. sz. ügy
A Bíróság ítélete (első tanács), 2014. május 8.
Pelckmans Turnhout NV kontra Walter Van Gastel Balen NV és társai.
A Grondwettelijk Hof (Belgium) által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem.
Előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Az Európai Unió Alapjogi Chartája – Az egyenlőség elve és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve – Az uniós jog végrehajtása – Az uniós jog hatálya – Hiány – A Bíróság hatáskörének hiánya.
C‑483/12. sz. ügy.
Közzétéve: 2014-05-08
A Bíróság ítélete (második tanács), 2015. június 25.
Saatgut-Treuhandverwaltungs GmbH kontra Gerhard und Jürgen Vogel GbR és társai.
A Landgericht Mannheim (Németország) által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem.
Előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Közösségi növényfajta‑oltalom – 2100/94/EK rendelet – A 14. cikkben foglalt eltérés – A betakarított terménynek a mezőgazdasági termelő által, a jogosult felhatalmazása nélkül, szaporítási célra történő felhasználása – A mezőgazdasági termelők arra irányuló kötelezettsége, hogy ezért a felhasználásért méltányos díjazást fizessenek – E díjazás megfizetésének az eltérés igénybevételéhez szükséges határideje – A jogosult azon lehetősége, hogy a 94. cikkhez folyamodjon – Bitorlás.
C-242/14. sz. ügy.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság