text:
European Commission - PRESS RELEASES - Press release - A testi, szellemi vagy lelki korlátozottsággal járó gyógyítható vagy gyógyíthatatlan betegség fogyatékosságnak minősülhet
Other available languages: EN FR DE DA ES IT EL CS SK
42/13. sz. SAJTÓKÖZLEMÉNY
Luxembourg, 2013. április 11.
A C‑335/11. és C‑337/11. sz. egyesített ügyekben hozott ítélet
Ring és Skouboe Werge
A testi, szellemi vagy lelki korlátozottsággal járó gyógyítható vagy gyógyíthatatlan betegség fogyatékosságnak minősülhet
A munkaidő‑csökkentést a munkáltató által annak érdekében meghozandó alkalmazkodási intézkedésként lehet tekinteni, hogy a fogyatékos munkavállaló számára lehetővé váljon a munkavégzés
A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmódról szóló irányelv1 meghatározza többek között a fogyatékosságon alapuló hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem általános kereteit.
Ezt az irányelvet a munkaerőpiacon a hátrányos megkülönböztetés tilalmáról szóló dán jogszabály ültette át. Ezenkívül a dán munkajog szerint a munkáltató egy hónapos, „rövidebb felmondási idő” alkalmazása mellett bocsáthatja el az érintett munkavállalót, aki a legutóbbi tizenkét hónap alatt összesen 120 napig fizetett betegszabadságot vett igénybe.
A jelen esetben a HK Danmark nevű dán munkavállalói szakszervezet két jogorvoslati kérelmet nyújtott be J. Ring és L. Skouboe Werge nevében az utóbbiak rövidebb felmondási idővel való elbocsátása miatt. A HK Danmark azt állítja, hogy ez a két munkavállaló fogyatékos személy, és a munkaadóik kötelesek számukra munkaidő‑csökkentést felajánlani. A szakszervezet azt állítja továbbá, hogy e két munkavállalóval szemben nem lehet alkalmazni a rövidebb felmondási időről szóló nemzeti rendelkezést, mivel a betegség miatti távolléteik a fogyatékosságaikból erednek.
Az e két ügyben eljáró Sø- og Handelsretten (tengerészeti és kereskedelmi bíróság, Dánia) a fogyatékosság fogalmának pontos meghatározását kéri a Bíróságtól. Az említett bíróság arra is választ vár, hogy ésszerű alkalmazkodási intézkedésnek tekinthető‑e a munkaidő csökkentése, és hogy ellentétes‑e az uniós joggal a rövidebb felmondási időről szóló dán törvény.
Mivel az irányelv nem határozza meg a fogyatékosságot, a Bíróság meghatározta ezt a fogalmat a Chacón Navas ügyben hozott ítéletében2. A Bíróság kimondta, hogy ez a fogalom különbözik a betegség fogalmától, és az alatt olyan hosszú időtartamú korlátozottságot kell érteni, amely különösen valamilyen testi, szellemi vagy lelki ártalmon alapul, és az érintett személyt akadályozza a szakmai életben való részvételben.
Ezen ítéletet követően az Unió ratifikálta a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ‑egyezményt3. Ebből következik, hogy az irányelvet lehetőség szerint az említett egyezménnyel összhangban kell értelmezni.
A mai napon hozott ítéletében a Bíróság először is kifejti, hogy a „fogyatékosság” fogalmát úgy kell értelmezni, hogy az magában foglalja az orvosilag gyógyíthatónak, illetve gyógyíthatatlannak minősített betegség által okozott kóros állapotot, mivel ez a betegség olyan korlátozottsággal jár, amely különösen valamilyen testi, szellemi vagy lelki ártalmon alapul, amely számos egyéb akadállyal együtt korlátozhatja az adott személy teljes, hatékony és más munkavállalókkal egyenlő szerepvállalását a szakmai életben, és ez a korlátozottság hosszan tartó. A Bíróság rámutat, hogy e két ügyben a munkáltatók érvelésével ellentétben a „fogyatékosság” fogalma nem feltétlenül foglalja magában a munkából vagy a szakmai életből való teljes kizárást. Ezenkívül a fogyatékosság megállapítása nem függ az olyan alkalmazkodási intézkedések jellegétől – amelyeket a munkáltatónak kell meghoznia – mint a különleges eszközök használata. A nemzeti bíróságnak kell megvizsgálnia, hogy a jelen esetben a munkavállalók fogyatékos személyek‑e.
A Bíróság ezt követően emlékeztet arra, hogy az irányelv szerint a munkaadóknak meg kell hozniuk a megfelelő és ésszerű alkalmazkodási intézkedéseket, többek között, hogy a fogyatékos személy számára lehetővé váljon a munkához jutás, a munkában való részvétel, vagy az előmenetel. A Bíróság rámutat, hogy a munkaidő‑csökkentést – jóllehet az nem tartozik az ezen irányelvben kifejezetten említett „munkaidő‑beosztás” fogalmához – alkalmazkodási intézkedésnek lehet tekinteni azokban az esetekben, amikor a munkaidő‑csökkentés a munkavállaló számára lehetővé teszi, hogy továbbra is végezhesse a munkáját.
Mindazonáltal a nemzeti bíróságnak kell megvizsgálnia, hogy a jelen esetben a munkaidő csökkentése mint alkalmazkodási intézkedés aránytalan terhet jelent‑e a munkáltatók számára.
A Bíróság azt is megállapítja, hogy az irányelvvel ellentétes az a nemzeti rendelkezés, amely szerint a munkáltató rövidebb felmondási idő alkalmazása mellett elbocsáthatja az érintett fogyatékos munkavállalót, aki a legutóbbi 12 hónap alatt összesen 120 napig fizetett betegszabadságot vett igénybe, abban az esetben, ha ezek a távollétek abból erednek, hogy a munkáltató nem hozta meg a megfelelő és ésszerű alkalmazkodási intézkedéseket annak lehetővé tétele érdekében, hogy a fogyatékos személy munkát végezhessen.
Végül a Bíróság abban a kérdésben is állást foglal, hogy a rövidebb felmondási időre vonatkozó nemzeti rendelkezés eredményezhet‑e hátrányos megkülönböztetést a fogyatékos személyekkel szemben. Közvetlen hátrányos megkülönböztetés akkor áll fenn, ha valamely személy fogyatékosság miatt egy másikhoz képest hasonló helyzetben kedvezőtlenebb bánásmódban részesül. Közvetett hátrányos megkülönböztetés akkor állapítható meg, ha valamely látszólag semleges előírás, feltétel vagy gyakorlat egy bizonyos fogyatékosságú személyt más személyekkel szemben hátrányos helyzetbe hoz, kivéve ha ez igazolható.
A Bíróság rámutat, hogy a nemzeti rendelkezés egyformán alkalmazandó azokra a fogyatékos és a nem fogyatékos személyekre, akik betegség miatt több, mint 120 napot voltak távol. E körülmények között nem lehet megállapítani, hogy ez a rendelkezés fogyatékosságon alapuló közvetlen hátrányos megkülönböztetést vezetne be. A Bíróság azonban megállapítja, hogy a nem fogyatékos munkavállalókkal összehasonlítva a fogyatékos munkavállalókat inkább fenyegeti az a veszély, hogy velük szemben a rövidebb felmondási időt alkalmazzák, mivel a fogyatékos munkavállalók a fogyatékosságukhoz kapcsolódó betegség további veszélyének is ki vannak téve. Úgy tűnik tehát, hogy ez a rendelkezés hátrányos helyzetbe hozhatja a fogyatékos munkavállalókat, és így a fogyatékosságon alapuló közvetett eltérő bánásmódot eredményezhet.
A Bíróság úgy válaszol, hogy az irányelvvel ellentétes az ilyen nemzeti rendelkezés, kivéve ha az jogszerű cél elérésére irányul, és nem haladja meg az e cél eléréséhez szükséges mértéket, amit a nemzeti bíróságnak kell megvizsgálnia. Ebben a tekintetben, figyelembe véve a szociális és foglalkoztatáspolitikai téren a tagállamokat megillető mérlegelési mozgásteret, a nemzeti bíróságnak kell megvizsgálnia, hogy a dán jogalkotó azon jogszerű célok követésével, amelyek egyrészt a beteg személyek felvételének, másrészt a betegség miatti távollétet illetően a munkavállaló és a munkáltató egymással ellentétes érdekei közötti ésszerű egyensúlynak az előmozdítására vonatkoznak, elmulasztotta‑e figyelembe venni azokat a releváns elemeket, amelyek különösen a fogyatékos munkavállalókra vonatkoznak.
A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27‑i 2000/78/EK tanácsi irányelv (HL L 303., 2000.12.2., 16–22. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 4. kötet, 79. o.).
A Bíróság C‑13/05. sz., Sonia Chacón Navas kontra Eurest Colectividades SA ügyben 2006. július 11‑én hozott ítélet, lásd még az 55/2006. sz. sajtóközleményt.
A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ‑egyezménynek az Európai Közösség által történő megkötéséről szóló, 2009. november 26‑i tanácsi határozat (HL L 23., 2010.1.27.,35–61. o.).

matches: bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


a)2 gazda: Magyarország területén lakóhellyel, tartózkodási hellyel, székhellyel vagy telephellyel rendelkező
b)3 gazdálkodó szervezet: Magyarországon székhellyel, telephellyel, kereskedelmi képvi-selettel vagy fiókteleppel rendelkező
a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 396. § szerinti gazdálkodó szervezet, kivéve az egyéni vállalkozót;
d)4 agrárgazdasági tevékenység: az 1. és 2. mellékletben felsorolt ÖVTJ- és TEÁOR kódszámok szerinti tevékenységek;
2/A. §6 (1) E törvény alkalmazásában agrárgazdasági tevékenység folytatásának kell tekinteni, ha az 1. és 2. mellékletben felsorolt ÖVTJ- és TEÁOR kódszámok szerinti tevékenységek az e törvény alapján az agrárkamara részére adatszolgáltatásra kötelezett közigazgatási nyilvántartási feladatokat ellátó szervnek, vagy a cégbíróságnak az érintett személyről vezetett nyilvántartásában szerepelnek.
5. §7 (1) Kamarai tagság e törvény alapján:
6. §8 (1) Megszűnik az agrárkamarai tagság, ha
ab) az őstermelői igazolványát visszaadja,
bb) agrárgazdasági tevékenység körébe tartozó összes tevékenységét megszünteti,
d) gazdálkodó szervezet:
dc) a 2. § b) pont bb) alpontja szerinti esetben az élelmiszerlánc-felügyeleti információs rendszerből kivezetésre kerül, valamennyi agrárgazdasági tevékenység folytatását megszünteti,
dd) a db) és a dc) alpont hatálya alá nem tartozó gazdálkodó szervezetet a mezőgazdasági termelőszervezetekről vezetett nyilvántartásból való törléssel.
(3) Az agrárkamarai tagsági viszony megszűnésével – a (4) és (5) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel – az agrárkamara a volt agrárkamarai tagot törli a tag jegyzékből.
(6) Ha az agrárkamara tagja számára az 5. § (9) bekezdésében meghatározott szervezetben való tagságot – tevékenység végzésének feltételeként – törvény kötelezővé teszi, az agrárkamarai tagság – a tagnak az agrárkamara irányába tett ellenkező tartalmú írásbeli nyilatkozata hiányában – az 5. § (9) bekezdésében meghatározott szervezetben való tagsági jogviszonya létrejöttének napjával – figyelemmel az 5. § (9) bekezdésében meghatározott szervezetben való tagság keletkezésének a vonatkozó jogszabályban rögzített szabályaira – megszűnik, ha e szervezeti tagságával összefüggő tevékenységén kívül a 2/A. §-ban foglaltak szerint más agrárgazdasági tevékenységet nem folytat.
7. §9 (1) A kamara a törvényben, az alapszabályban, valamint az adatszolgáltatási szabályzatban meghatározottak szerint
(2)10 A tagjegyzék tartalmazza:
ac) értesítési címét,
ad) elektronikus levelezési címét,
ag) adóazonosító jelét, adószámát,
ah) az egyéni vállalkozói nyilvántartási számát,
ak) közös őstermelői igazolványban szereplő családtagjainak aa), ab), ac), ae), af) ag), al), am), as) alpontok szerinti adatait,
al) egyéni cég esetén a cégnevét, székhelyét, elektronikus levelezési címét, telephelyét és fióktelepét, cégjegyzékszámát, adószámát, törvényes képviselője nevét és lakcímét,
am) a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szervnél nyilvántartott ügyfél azonosító számát, technikai azonosítóját,
an) az agrárkamarai nyilvántartási számát,
ao) az általa folytatott agrárgazdasági tevékenységek körét,
ap) a bankszámla számát,
aq) a tagsági viszony kezdetét,
ar) élelmiszerlánc-felügyeleti szerv által nyilvántartott FELÍR azonosítót,
as) személyi azonosítóját;
bl) élelmiszerlánc-felügyeleti szerv által nyilvántartott FELÍR azonosítót,
bm) értesítési címét;
(4)11 Az agrárkamara a tagjegyzékben, valamint a gazdaságszerkezeti nyilvántartásban szereplő, tagra vonatkozó adatokat kezeli.
(5)12 A tag a (2) bekezdés szerinti adatokról – a (2) bekezdés a) pont an) és aq) alpontja, valamint a b) pont bh) és bk) alpontja kivételével – a tagsági viszony létrejöttét – változás esetén a változást – követő harminc napon belül köteles nyilatkozni.
(6)13 Az agrárkamara a (2) bekezdés aa)–ah) pontjaiban meghatározott adatokat az élelmiszerlánc felügyeleti szerv részére annak kérelmére egyedi azonosításra alkalmas módon, statisztikai célra, térítésmentesen, évente legkésőbb április 15-ig átadja. Az agrárkamara a Központi Statisztikai Hivatal számára statisztikai célból a (2) bekezdésében foglalt tagjegy-zékéhez hozzáférést biztosít, vagy kérelmére egyedi azonosításra alkalmas módon adatot ad át.
7/A. §14 (1) A tagjegyzék, valamint a gazdaságszerkezeti nyilvántartás adatállománya a kamara kizárólagos tulajdona, azon más személy részére kizárólagos rendelkezési jog nem engedhető, továbbá a kamarának az informatikai rendszerben tárolt adatokhoz való hozzáférési joga, valamint ezen adatoknak a kamara részére elektronikus úton való átadása korlátozására, feltételhez kötésére megállapodás nem köthető.
7/B. §17 (1) Az agrárkamara az üzleti forgalom biztonságának, a gazdaság fejlesztésének előmozdítása, valamint az etikus üzleti magatartás vizsgálata érdekében a gazdálkodó szervezetek gazdasági tevékenységére jellemző, nyilvánosan elérhető nyilvántartásból származó információkat tartalmazó adatbázist működtethet.
(2)19 Az állami adóhatóság a tárgyévet követő év szeptember 1. napjáig köteles adatot szolgáltatni az agrárkamara részére
(2a)20 Az állami adóhatóság a tárgyévet követő év július 1. napjáig köteles adatot szolgáltatni az agrárkamara részére a tárgyévben elhunyt őstermelő, az agrárkamarai tag egyéni vállalkozó adóazonosító jeléről és adószámáról, valamint megszűnt agrárkamarai tag egyéni cég nevéről és adószámáról.
(2b)21 Az állami adóhatóság a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény (a továbbiakban: Ctv.) 24. § (4a) bekezdése szerinti értesülésével és a Ctv. 24. § (4b) bekezdése szerinti értesítésével egyidejűleg értesíti az agrárkamarát a cég agrárgazdasági tevékenységnek minősülő fő- és további tevékenységi köreiről és az azokat érintő változásokról. Az értesítésben az adóhatóság megjelöli a tevékenységi kör megváltozására vonatkozó bejelentés megtételének napját.
(2c)22 Az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv az agrárkamara számára az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló törvény szerinti élelmiszerlánc-felügyeleti információs rendszerhez folyamatos hozzáférést biztosít.
(2d)23 Az ingatlanügyi hatóság az adatbázis üzemeltetőjével kötött megállapodásban foglaltak szerint az adat keletkezésével, illetve a változás átvezetésével egyidejűleg köteles adatot szolgáltatni az agrárkamara részére
bb) – a Ctv. hatálya alá tartozása esetében – cégjegyzékszámáról,
(4)24 Az 5. § (9) bekezdése szerinti szervezetek az egyéni vállalkozók nyilvántartását vezető szerv, az állami és önkormányzati adóhatóság, a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv, az agrárkár-enyhítési szerv, az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv, a fogyasztóvédelmi hatóság, az ingatlanügyi hatóság, a munkaügyi hatóság, a kereskedelmi hatóság, a Gazdasági Versenyhivatal és a mezőgazdasági igazgatási szerv az e törvényben meghatározott agrárkamarai nyilvántartások vezetéséhez szükséges, e törvényben meghatározott adatokat, továbbá az agrárkamarai közfeladatok ellátásához szükséges nyilvános adatokat átadja az agrárkamara számára.
(4a)25 A céginformációs és az elektronikus cégeljárásban közreműködő szolgálat az e törvényben meghatározott agrárkamarai nyilvántartás vezetéséhez és az agrárkamarai közfeladatok ellátásához szükséges nyilvános adatokat tovább feldolgozásra alkalmas módon, elektronikus úton, díj- és térítésmentesen – a cégnyilvántartás elektronikus hálózata használatával az átadónál felmerülő költség megtérítésével – és a szükséges időben átadja az agrárkamara számára. Az adatszolgáltatás lebonyolításának részletes szabályait a kamara és a céginformációs és az elektronikus cégeljárásban közreműködő szolgálat közti megállapodásban kell meghatározni.
d)26 az agrárkamara tisztségviselőitől a feladatkörükbe tartozó kérdésben tájékoztatást kérjen,
11. § (1)27 Az éves tagdíj mértékét, fizetésének módját és feltételeit az alapszabály határozza meg. A tagdíj mértékét a tagok gazdasági súlyára figyelemmel, sávosan kell meghatározni oly módon, hogy annak összege az egymillió forintot nem haladhatja meg. Az alapszabály a tagdíjfizetés alapját vagy mértékét csökkentő kedvezményeket állapíthat meg.
(3)28 Az 5. § (4) bekezdése szerinti esetben a tagdíjfizetés alapja a tag őstermelői és egyéni vállalkozói tevékenységéből származó nettó árbevételeinek egybeszámított összege.
12. § (1)29 Az agrárkamara szolgáltatási és igazgatási jellegű közfeladatokat lát el.
(2)30 Az agrárkamara részére közfeladat abban az esetben állapítható meg, ha a közfeladat ellátásához szükséges pénzügyi forrás biztosított.
(2a)31 Az agrárkamara törvényben vagy kormányrendeletben meghatározottak szerinti egyes közfeladatai ellátásának részletes feltételeiről a Kormány által kijelölt szervvel megállapodást köt. A megállapodásnak tartalmaznia kell az agrárkamara által ellátandó közfeladat megnevezését, a közfeladat ellátás jogalapját, valamint a költségvetési támogatásnak az elvégzendő feladatokkal arányban álló összegét. E rendelkezést megfelelően alkalmazni kell arra az esetre is, ha az agrárkamara külön megállapodás alapján, díjazás ellenében lát el egyes feladatokat.
(3a)32 Az agrárkamara által ellátott közfeladat finanszírozása az ellátott feladattal arányos pénzügyi fedezet részben vagy egészben történő, az e törvényben foglaltaknak megfelelő biztosításával valósul meg. A pénzügyi fedezetet elsődlegesen az államháztartás működési rendjére vonatkozó szabályok szerint a központi költségvetésből nyújtott támogatásból, ennek hiánya esetén – ha a közfeladat jellege alapján egyébként igazgatási szolgáltatási díj állapítható meg – az agrárkamara részére fizetendő igazgatási szolgáltatási díjból kell biztosítani. Az agrárkamara által ellátandó közfeladat költségvetési támogatással, vagy igazgatási szolgáltatási díjjal nem fedezett részének finanszírozásáról való döntés az országos küldöttgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik.
(4)33 Az agrárkamara a jogszabályban meghatározottak, valamint a mezőgazdasági támogatási szervvel kötött megállapodásban foglaltak szerint átruházott illetve, együttműködői feladatokat lát el.
(5)34 Az agrárkamara a földről szóló törvényben meghatározottak szerint eljár a közös tulajdonban álló föld használati rendjének hatósági úton történő megállapítására irányuló eljárásban.
b)35 az agrárkamara tagjairól egységes nyilvántartási rendszert alakít ki és működtet;
a)36 az érintett szervezetek bevonásával kidolgozza a tagjai tisztességes piaci magatartására és tisztességes kereskedelmi gyakorlatára vonatkozó etikai szabályokat;
i)37 amennyiben az agrárkamara a kamarai tagot az etikai szabályzatban meghatározottak szerint megbízható üzleti partnerként minősíti, erről a kamarai tag kérelmére nyilatkozik;
j)38 agrárgazdasági tevékenység gyakorlásával összefüggő általános szerződési feltétel alkalmazásáról előzetes egyeztetést tart,
k)39 megfelelő határidő biztosításával javaslatot tesz az agrárgazdasági tevékenység gyakorlásával összefüggésben alkalmazott, és a b) pontban foglaltakkal ellentétes rendelkezést tartalmazó általános szerződési feltétel módosítására,
l)40 a j) és k) pont szerinti eljárások eredménytelensége esetén agrárgazdasági tevékenység gyakorlásával összefüggésben alkalmazott általános szerződési feltételként a szerződés részévé váló tisztességtelen kikötés érvénytelenségének megállapítását kérheti a bíróságtól,
m)41 agrárgazdasági tevékenység gyakorlásával összefüggésben alkalmazott általános szerződési feltétellel kapcsolatos álláspontjáról az agrárkamara internetes honlapján tájékoztatót tesz közzé.
(3)42 A kamara az agrárgazdasági tevékenységet folytatók általános, együttes érdekeinek érvényesítése céljából
(5)43 A taggal szemben az elismert szakmaközi szervezet írásbeli kezdeményezésére az etikai eljárást le kell folytatni. Az így kezdeményezett etikai eljárásban
(6)44 A kamarát a törvényben, illetve alapszabályban meghatározott feladatai ellátása érdekében a fogyasztóvédelemre vonatkozó szabályok fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületetekre vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazása mellett közérdekű keresetindítási jog illeti meg.
(7)45 Az agrárkamara külön jogszabályban meghatározott egyes igazgatási feladatait a falugazdász hálózat útján látja el.
(8)46 Az őstermelők nyilvántartásba vételével, az igazolvány kiállításával, érvényesítésével és visszaadásával kapcsolatos hatósági feladatokat – kormányrendeletben meghatározottak szerint – az agrárkamara látja el. Az agrárkamara jogosult ezen feladatával összefüggésben tudomására jutott adatok kezelésére, valamint azoknak a tagjegyzékbe, illetve a gazda-ságszerkezeti nyilvántartásba történő átvételére és ezen nyilvántartásokban való kezelésére. Az őstermelői igazolvány visszavonásáról – az agrárkamara egyidejű értesítése mellett – a kormány által rendeletben meghatározott szerv határoz.
14/A. §47
15. §48 A tagok széles körét érintő jogszabályok, szabályozási koncepciók tárgyában az agrárpolitikáért, valamint az agrár-, vidékfejlesztésért felelős miniszter és az agrárkamara elnöke szükség szerint, de legalább évente kétszer szakmai konzultációt tart.
15/A. §49 Az őstermelői igazolvány kiállítása és érvényesítése – kivéve az elveszett, megsemmisült, vagy megrongálódott igazolvány pótlását – tárgyi díj- és illetékmentes eljárás.
15/B. §50 Az agrárkamara ellátja:
a) a mezőgazdasági, vidékfejlesztési szaktanácsadói engedély kiadásával,
f) az Európai Unió tagállamainak mezőgazdasági szaktanácsadó szervezeteivel való kapcsolat létesítésével, fenntartásával, valamint a nemzetközi fórumokon a magyar mezőgazdasági, vidékfejlesztési szaktanácsadás képviseletével
a)51 országos szaktanácsadói hálózatot működtet;
b)52 tájékoztatást nyújt a gazdasággal összefüggő magyar és külföldi jogszabályokról, valamint a gazdálkodó szervezetek tevékenységét érintő gazdaságpolitikai döntésekről és intézkedésekről, előmozdítja a gazdasági együttműködés fejlődését;
c)53 az országos szakmai gazdasági érdek-képviseleti szervezetekkel együttműködve ellátja a szakképzésről szóló törvényben és végrehajtási rendeletében, valamint a felnőttképzésről szóló törvényben és végrehajtási rendeletében meghatározott feladatait, szervezi és végzi a mesterképzést és a mestervizsgáztatást.
(2)54 A kamara tagjai részére térítésmentes alapszolgáltatásként
a)55 biztosítja a kamarai ügyfélszolgálat igénybevételét;
b)56 az alapszabályban rögzített feltételek szerint biztosítja az agrárkamara által szervezett szakmai konferenciákon való részvételt;
(5)57 A kamara a tagok bel-, illetve külpiaci tevékenységének előmozdítására közösségi marketing feladatokat lát el.
(6)58 A kamara a Kormánnyal kötött megállapodásban foglaltak szerinti intézmények és az azok által ellátott egyes feladatok átvételére is alapozva tanácsadói hálózatot működtet. Az átvett intézményekhez és feladatokhoz tartozó költségvetési támogatás arányos része a kamarát illeti meg.
(7)59 A kamara együttműködik a határon túli magyar gazdaszervezetekkel.
(8)60 A kamara jogszabályban meghatározott esetekben nyilvántartást vezet, továbbá az agrárgazdaság területén szükséges igazolásokat, bizonyítványokat és okmányokat állít ki, illetve hitelesít.
(9)61 Az agrárkamara részt vesz a közösségi forrásból is támogatott tanácsadási, tájékoztatási feladatok ellátásában.
16/A. §62 Az agrárkamara kiállítja a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek vonatkozásában a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet 48. cikke szerinti származási bizonyítványt.
g)63 a kamarai tagdíj mértékét, valamint a tagdíj fizetésének módját, feltételeit,
18/A. §64 Az agrárkamara az alapszabályában vagy kamarai szabályzatában közigazgatási hatósági ügynek nem minősülő eljárásaiban is lehetővé teheti a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény szerinti elektronikus kapcsolattartás szabályainak alkalmazását. Az agrárkamara a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény alapján szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokat vehet igénybe.
i)66 a kamarai tagdíj mértékéről és megfizetésének módjáról való döntéshozatal;
(4)67 Az országos küldöttgyűlés határozatait szótöbbséggel hozza. A 19. § (2) bekezdésének a)–c) pontjában meghatározott ügyekben való döntéshez a küldöttek legalább kétharmados többséggel hozott határozata szükséges. Az alapszabály valamely döntés meghozatala vonatkozásában nagyobb arányú többségi döntés feltételét is előírhatja.
22. § (1)68 Az elnökség feladata a küldöttgyűlések közötti időszakban, a küldöttgyűlés határozatainak megfelelően az agrárkamara működésének irányítása. Az elnökség testületi szerv.
23. § (1)69 Az agrárkamarát az elnök önállóan képviseli. Az elnök a képviseleti jogát a 23. § (2) bekezdés szerinti alelnökre, az agrárkamara megyei szervezetének elnökére, az agrárkamara alkalmazásában álló személyre írásban átruházhatja. Az elnök a főigazgató akadályoztatása esetén, valamint ha a főigazgató tisztség nincs betöltve, a főigazgatói jogkörök gyakorlását magához vonhatja, illetve e jogkör gyakorlását az elnök általános helyettesítésével kapcsolatos feladatok ellátásáért felelős alelnökre, a főigazgató helyettesítésére az agrárkamara szervezeti és működési szabályzata alapján feljogosított személyre ruházhatja át.
(5)70 A kamara elnöke és alelnöke a feladataikat csak személyesen láthatják el. Az elnök és az alelnökök a feladatuk elvégzése során a törvényeknek, valamint a kamara alapszabályának és más önkormányzati szabályzatának alávetve a kamara érdekében járnak el. Az elnök és az alelnökök alkalmazásával összefüggésben a jogviszony létesítése és megszüntetése tekintetében az országos küldöttgyűlés, egyebekben az elnökség határoz.
27. § (1)71 A főigazgató az agrárkamara országos ügyintéző szervezetének, az igazgató az agrárkamara megyei (fővárosi) ügyintéző szervezetének vezetője, akik az agrárkamarával munkaviszonyban állnak. A főigazgatót az elnök irányítja. Főigazgató és igazgató csak az lehet, aki a közszolgálati tisztviselők jogállásáról szóló törvény szerint kormányzati szolgálati viszonyba kinevezhető. A főigazgató kinevezését megelőzően annak személyéről az agrárpolitikáért, az agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter véleményt nyilvánít.
27/A. §72 Ha törvény vagy kormányrendelet rendelkezése alapján valamely közigazgatási hatósági eljárás lefolytatására az agrárkamara jogosult, akkor – törvény eltérő rendelkezése hiányában – első fokon az agrárkamara megyei ügyintéző szervezete, másodfokon az agrárkamara országos ügyintéző szervezete jár el.
28. §73 Az agrárkamara országos, megyei ügyfélszolgálati rendszert működtet. Az agrárkamara az ügyfélszolgálaton keresztül teljesíti a 14. és 16. §-ban előírt igazgatási és szolgáltatási jellegű feladatait. Az ügyfélszolgálat működési területének kijelölését, működési rendjét az elnökség által elfogadott szervezeti és működési szabályzat tartalmazza, melyet a főigazgató köteles előterjeszteni.
(5)74 A tisztségviselő azonos agrárkamarai szervezeten belül egyidejűleg egy agrárkamarai tisztséget tölthet be és egy szavazati jog illeti meg. A területi szervezet elnöke nem lehet egyidejűleg az országos szervezet főigazgatója.
(6)75 Az elnökségnek, az etikai és a felügyelő bizottságnak a tagjai nem lehetnek egymásnak közeli hozzátartozói és munkakörükben egymás alá- és fölérendeltjei.
(2)76 A küldöttválasztó közgyűlés eljárási szabályainak – az egyenlő szavazati jog kivételével – figyelemmel kell lenni a tagok és a küldöttek ágazati érdekeinek arányos és kiegyensúlyozott meghatározására.
37. § (1)77 Ha e törvény eltérően nem rendelkezik, országos, illetve megyei küldöttnek az választható, aki
a)78 tagdíjból;
e)80 központi költségvetésből származó bevételekből;
(3)81 Az agrárkamara közfeladatai ellátásához kapcsolódó költségvetési támogatást az érintett közfeladat szakmai irányításáért, felügyeletéért felelős miniszter által vezetett minisztérium költségvetési fejezetében kell megtervezni.
(4)82 Az agrárkamara a 12. § (2a) bekezdésben meghatározott megállapodásban foglaltak szerint számol be a részére nyújtott támogatás vagy díjazás felhasználásáról.
(5)83 A Kormány döntésével a kamara részére közhasznú feladatai ellátásához szükséges állami ingatlan tulajdonjoga ingyenesen átruházható, továbbá ingatlan tulajdonjogának vagy használatának megszerzéséhez támogatás nyújtható.
(6)84 A kamara a követelményeknek való megfelelés esetén a számlabefogadó hozzájárulása nélkül is jogosult elektronikus számla kiállítására.
42. § (1)85 Az agrárkamara a (2) bekezdésben foglalt kivétellel üzletszerűen – nyereség és vagyonszerzés céljából – termelő, kereskedelmi vagy szolgáltató tevékenységet nem folytathat, gazdasági társaságnak nem lehet tagja és ilyen társaságban nem szerezhet részesedést.
(2)86 Az agrárkamara – gazdasági tevékenységet is igénylő közfeladatainak ellátása érdekében – gazdasági társaságot alapíthat, továbbá részesedést szerezhet gazdasági társaságban azzal, hogy az érintett gazdasági társaságban az agrárkamarát megillető adózott eredményt kizárólag az agrárkamara feladatkörébe tartozó célokra fordíthatja.
43. § (1)87 Az agrárkamara felett az ügyészség – az e törvényben foglalt kivételekkel – az ügyészségről szóló törvény rendelkezései szerint ellenőrzést gyakorol. Az ellenőrzés nem terjed ki az állandó választottbíróságra, továbbá az olyan ügyekre, amelyekben egyébként bírósági vagy közigazgatási hatósági eljárásnak van helye.
44. § (1)88 Az agrárkamara tagja – a (6) bekezdésben foglalt eset kivételével – a határozat közzétételét követő harminc napon belül kérheti a bíróságtól az agrárkamara valamely testületi szerve vagy tisztségviselője által kamarai önkormányzati jogkörben hozott, e törvény rendelkezéseibe, más jogszabályba, az alapszabályba vagy más önkormányzati szabályzatába ütköző határozatának felülvizsgálatát.
(6)89 Az (1)–(3) bekezdéstől eltérően, ha az agrárkamara tagja szerint az általa fizetendő tagdíjat és más pénzügyi kötelezettséget megállapító határozat e törvény rendelkezéseibe, más jogszabályba, az alapszabályba vagy más önkormányzati szabályzatba ütközik, az alapszabályban meghatározottak szerinti határidőben és módon jogorvoslattal élhet. A jogorvoslat kérdésében eljáró szerv 90 napon belül jár el. A tag a jogorvoslati kérelem elbírálásáról szóló döntés közlésétől, vagy a döntésre nyitva álló határidő eredménytelen elteltétől számított harminc napon belül bírósághoz fordulhat. A határidő elmulasztása ellen igazolásnak nincs helye. Egyebekben a (4) és (5) bekezdésben foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
(2)90 Az agrárkamara létrejöttének napján a törvény erejénél fogva az agrárkamara tagjává válnak az agrárkamara létrejöttének napján agrárgazdasági tevékenységet folytató gazdák, gazdálkodó szervezetek.
(3)91 Az agrárkamarai tagságra kötelezett személyek, valamint akik a törvény alapján jogosultak az önkéntes kamarai tagság létesítésére, az agrárkamarai választási tagjegyzék összeállítása érdekében 2012. november 30-ig jelentkezhetnek be a Magyar Agrárkamara által vezetett agrárkamarai választási tagjegyzékbe és egyidejűleg kötelesek egyszeri alkalommal ötezer forint nyilvántartásba vételi díjat a Magyar Agrárkamara részére megfizetni. A nyilvántartásba vételi díj a Magyar Agrárkamara, illetve a területi agrárkamarák működésével, valamint az agrárkamara megalakulásával kapcsolatos kiadásokra használható fel. A Magyar Agrárkamara az agrárkamarai választási tagjegyzékbe bejelentkezett személy részére a küldöttválasztó közgyűlésen szavazásra jogosító igazolást azt követően állítja ki, ha az agrárkamarai választási tagjegyzékbe bejelentkezett személy a nyilvántartásba vételi díjat már megfizette.
(4)92 Nem kötelezhető a (3) bekezdésben foglaltak szerinti nyilvántartásba vételi díj megfizetésére az a gazda, illetve gazdálkodó szervezet, aki (amely) igazolja, hogy a gazdasági kamarákról szóló törvény szerint fizetendő kamarai hozzájárulást az illetékes kereskedelmi és iparkamara részére már befizette. Az illetékes kereskedelmi és iparkamara mentesül a kamarai hozzájárulás agrárgazdasági kamara felé történő elszámolási kötelezettség teljesítése alól, mely rendelkezést a folyamatban levő eljárásokban is alkalmazni kell.
(5)93 A Magyar Agrárkamara és a területi agrárkamarák – a (14) bekezdésben foglalt eltéréssel – az agrárkamara megalakulásával egyidejűleg általános jogutódlással beolvadnak az agrárkamarába.
(7)94 Az agrárkamarai rendszer új szervezeti és működési feltételei kialakításának elősegítésével összefüggő egyes kérdéseiről szóló törvény szerinti kamarai biztos 2012. október 31-ig összeállított jelentésében beszámol a miniszter és az átmeneti elnökség részére általa végzett tevékenységről. A kamarai biztos részére a jelentés összeállításához szükséges feltételek biztosításáról az átmeneti elnök gondoskodik.
(9)95 A Magyar Agrárkamara és a területi agrárkamarák választott tisztségviselőinek megbízatása az átmeneti elnökség megalakulásával egyidejűleg a törvény erejénél fogva megszűnik, jogköreiket, illetve feladataikat az agrárkamara megalakulásáig az e törvényben foglaltak szerint az átmeneti elnökség, illetve az átmeneti elnök veszi át.
(10)96 A Magyar Agrárkamara és a területi agrárkamarák törvény, alapszabály, vagy más szabályzat alapján felállított testületi szerveiben viselt tagság, illetve a küldöttek megbízatása 2012. szeptember 20-án a törvény erejénél fogva megszűnik, az e személyek által gyakorolt jogköröket, illetve ellátott feladatokat az e törvényben foglaltak szerint az átmeneti elnökség, illetve az átmeneti elnök veszi át, illetve gondoskodik azok ellátásáról.
(11)97 A Magyar Agrárkamaránál a főtitkári, illetve a megyei agrárkamaránál a titkári munkakör 2012. szeptember 30-án megszűnik, az e személyeket a törvény, az alapszabály, a Magyar Agrárkamara, illetve a területi agrárkamara más szabályzatában meghatározottak szerint megillető jogköröket az átmeneti elnök gyakorolja, illetve gondoskodik feladatkörük ellátásáról.
(12)98 Az agrárkamarai választások lebonyolításáig a választási tagjegyzékbe az abban szereplő személy jogosult betekinteni.
(13)99 A Magyar Agrárkamarának az agrárkamarai választási tagjegyzék informatikai rendszerben való nyilvántartáshoz való teljes körű hozzáférési jogát valamint ezen adatok Magyar Agrárkamara részére elektronikus úton történő átadását korlátozó megállapodás nem köthető.
(14)100 Az agrárkamara a Magyar Agrárkamara, illetve a területi agrárkamara által vállalt kötelezettségekért az érintett szervet egyébként megillető vagyon erejéig felel.
(2)101 Az átmeneti elnökség tagjává csak olyan személy nevezhető ki, aki a törvény 30. §-ában meghatározott feltételek szerint agrárkamarai tisztségre egyébként választható lenne.
(4)102 Az átmeneti elnökség az elnökségi tagok kinevezését követő 30 napon belül köteles elfogadni ideiglenes ügyrendjét. Az ideiglenes ügyrend elfogadásával egyidejűleg a Magyar Agrárkamara és a területi agrárkamarák vezetését a választások útján létrejövő agrárkamara megalakulásáig a törvényben, illetve az ideiglenes ügyrendben meghatározottak szerint az átmeneti elnök látja el.
(5)103 Az átmeneti elnökség mint testületi szerv a törvény keretei között:
(6)104 Az átmeneti elnöknek a Magyar Agrárkamara és a területi agrárkamarák vezetésével összefüggő alkalmazásának részletes feltételeit – a kinevezés, illetve a felmentés kivételével – az átmeneti elnökség állapítja meg.
(7)105 Az újonnan megalakuló agrárkamara ellenőrző bizottságának hatásköre kiterjed a Magyar Agrárkamara és a területi agrárkamarák ellenőrző bizottságának hatáskörébe tartozó ügyek vizsgálatára.
47. § (1)106 Az átmeneti elnök
(2)107 Az átmeneti elnök az (1) bekezdés a) pontja szerinti jogkörét az átmeneti elnökség tagjára vagy a Magyar Agrárkamara, illetve a területi agrárkamara alkalmazásában álló más személyre átruházhatja.
(4)108 Az átmeneti elnökség az agrárkamarával kapcsolatos feladatkörében:
(6)109
(8)110 Az átmeneti elnökség a Magyar Agrárkamara és a területi agrárkamarák irányításával kapcsolatos feladatkörében az agrárkamara megalakulásáig:
(9)111 Bíróság, hatóság és más szervezet a Magyar Agrárkamara, illetve a területi agrárkamarák képviseletére a korábbi jogszabályok alapján jogosult személy képviseleti jogát az átmeneti elnök kérelmére törli a nyilvántartásból.
(10)112 A Magyar Agrárkamara, illetve a területi agrárkamara tulajdonosi részvételével működő gazdasági társaság esetében a Magyar Agrárkamarát, illetve a területi agrárkamarát megillető tulajdonosi jogokat e törvény alapján az átmeneti elnök látja el.
47/A. §113 (1) A miniszter az agrárkamara létrejöttéig terjedő időtartamra az átmeneti elnök munkájának támogatására kamarai felügyelőt bízhat meg.
(2)114 A 16. § (2) bekezdésének c), e), h)–j) pontja 2013. április 1-jén, d) pontja 2014. január 1-jén lép hatályba.
50. §115 Ahol jogszabály agrárkamarát, Magyar Agrárkamarát, területi agrárkamarát említ azon az agrárkamara megalakulását követően a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamarát kell érteni.
52. §116
53. §117 (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg
a)118 az ingatlanügyi hatóság, az adóhatóság, a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv és a fővárosi és megyei kormányhivatal általi, az agrárkamara részére térítésmentesen történő adatszolgáltatási kötelezettség szabályait;119
(2) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy egyes agrárigazgatási hatósági feladatok tekintetében eljáró hatóságként, egyes feladatok tekintetében mezőgazdasági igazgatási szervként az agrárkamarát rendeletben kijelölje és megállapítsa e hatósági feladatok ellátásáért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjat, valamint megfizetésének szabályait.120
54. § (1)121
55. §123 E törvénynek a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamaráról szóló 2012. évi CXXVI. törvény módosításáról szóló 2012. évi CXXXII. törvénnyel (a továbbiakban: Módtv.) megállapított rendelkezéseit a Módtv. hatálybalépésekor124 folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
56. §125 (1)126 Akinek kamarai tagsági viszonya kizárólag a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamaráról szóló 2012. évi CXXVI. törvény módosításáról szóló 2013. évi CCXLVII. törvény (a továbbiakban: Mód. tv.) 18. § b)–c) pontjával megállapított rendelkezéseken alapul, tagsági viszonya 2013. december 31. napján a törvény alapján megszűnik, az általuk befizetett 2013. évre esedékes kamarai tagdíjat kérelemre 60 napon belül vissza kell fizetni.
57. §127 Az agrárkamarával munkavállalói, megbízási, tisztségviselői jogviszonyban állók tekintetében a saját tulajdonú jármű, saját tulajdonú személygépkocsi alatt kell érteni a munkavégzéshez, munkába járáshoz használt más személy tulajdonában álló, de az érintett személy által jogszerűen használt járművet. E rendelkezést a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamaráról szóló 2012. évi CXXVI. törvény módosításáról szóló 2014. évi CX. törvény (a továbbiakban: 2014. évi CX. törvény) hatálybalépése128 napjáig elszámolt kiadásokra is alkalmazni kell.
58. §129 (1) E törvénynek a 2014. évi CX. törvény 8. §-ával megállapított 11. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezését a 2014. évi CX. törvény hatálybalépésekor130 folyamatban levő kamarai tagdíj megállapításával összefüggő eljárásban is alkalmazni kell.
(2) E törvénynek a 2014. évi CX. törvénnyel megállapított 44. § (1) és (6) bekezdését a 2014. évi CX. törvény hatálybalépését131 követően hozott határozatok esetében kell alkalmazni.
(3) A 2014. évi CX. törvény hatálybalépésének132 napján földművesként vagy mezőgazdasági termelőszervezetként nyilvántartott személyek 2015. január 1-ével válnak az agrárkamara tagjává.
1. melléklet a 2012. évi CXXVI. törvényhez133
2. melléklet a 2012. évi CXXVI. törvényhez134
2 A 2. § a) pontja a 2014: CX. törvény 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
3 A 2. § b) pontja a 2014: CX. törvény 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
4 A 2. § d) pontja a 2014: CX. törvény 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
6 A 2/A. §-t a 2014: CX. törvény 2. §-a iktatta be.
7 Az 5. § a 2014: CX. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
8 A 6. § a 2014: CX. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
9 A 7. § a 2013: CCXLVII. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
10 A 7. § (2) bekezdése a 2014: CX. törvény 5. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
11 A 7. § (4) bekezdése a 2014: CX. törvény 5. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
12 A 7. § (5) bekezdése a 2014: CX. törvény 5. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
13 A 7. § (6) bekezdése a 2014: CX. törvény 5. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
14 A 7/A. §-t a 2013: CCXLVII. törvény 5. §-a iktatta be.
15 A 7/A. § (2) bekezdését a 2014: CX. törvény 26. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
16 A 7/A. § (3) bekezdését a 2014: CX. törvény 26. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
17 A 7/B. §-t a 2014: CX. törvény 6. §-a iktatta be.
19 A 8. § (2) bekezdése a 2014: CX. törvény 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
20 A 8. § (2a) bekezdését a 2014: CX. törvény 7. § (2) bekezdése iktatta be.
21 A 8. § (2b) bekezdését a 2014: CX. törvény 7. § (2) bekezdése iktatta be.
22 A 8. § (2c) bekezdését a 2014: CX. törvény 7. § (2) bekezdése iktatta be.
23 A 8. § (2d) bekezdését a 2014: CX. törvény 7. § (2) bekezdése iktatta be.
24 A 8. § (4) bekezdése a 2014: CX. törvény 7. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
25 A 8. § (4a) bekezdését a 2014: CX. törvény 7. § (4) bekezdése iktatta be.
26 A 9. § (1) bekezdés d) pontja a 2012: CXXXII. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
27 A 11. § (1) bekezdése a 2014: CX. törvény 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
28 A 11. § (3) bekezdése a 2014: CX. törvény 8. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
29 A 12. § (1) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
30 A 12. § (2) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
31 A 12. § (2a) bekezdését a 2014: CX. törvény 9. § (1) bekezdése iktatta be.
32 A 12. § (3a) bekezdését a 2014: CX. törvény 9. § (2) bekezdése iktatta be.
33 A 12. § (4) bekezdése a 2014: CX. törvény 9. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
34 A 12. § (5) bekezdését a 2013: CCXII. törvény 145. §-a iktatta be.
35 A 14. § (1) bekezdés b) pontja a 2012: CXXXII. törvény 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
36 A 14. § (2) bekezdés a) pontja a 2012: CXXXII. törvény 7. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
37 A 14. § (2) bekezdés i) pontját a 2012: CXXXII. törvény 7. § (3) bekezdése iktatta be.
38 A 14. § (2) bekezdés j) pontját a 2012: CCXIII. törvény 116. §-a iktatta be.
39 A 14. § (2) bekezdés k) pontját a 2012: CCXIII. törvény 116. §-a iktatta be.
40 A 14. § (2) bekezdés l) pontját a 2012: CCXIII. törvény 116. §-a iktatta be.
41 A 14. § (2) bekezdés m) pontját a 2012: CCXIII. törvény 116. §-a iktatta be.
42 A 14. § (3) bekezdése a 2013: CCXLVII. törvény 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
43 A 14. § (5) bekezdését a 2013: CCXLVII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
44 A 14. § (6) bekezdését a 2013: CCXLVII. törvény 8. § (3) bekezdése iktatta be.
45 A 14. § (7) bekezdését a 2013: CCLII. törvény 61. § (3) bekezdése iktatta be.
46 A 14. § (8) bekezdését a 2014: CX. törvény 10. §-a iktatta be.
47 A 14/A. §-t a 2012: CCXIII. törvény 117. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: CCXLVII. törvény 18. § a) pontja.
48 A 15. § a 2014: CX. törvény 11. §-ával megállapított szöveg.
49 A 15/A. §-t a 2013: CCLII. törvény 61. § (4) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: CX. törvény 12. §-ával megállapított szöveg.
50 A 15/B. §-t a 2014: CX. törvény 13. §-a iktatta be.
51 A 16. § (1) bekezdés a) pontja a 2012: CXXXII. törvény 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
52 A 16. § (1) bekezdés b) pontja a 2012: CXXXII. törvény 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
53 A 16. § (1) bekezdés c) pontja a 2014: CX. törvény 14. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
54 A 16. § (2) bekezdése a 2013: CCXLVII. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
55 A 16. § (2) bekezdés a) pontja a 2012: CXXXII. törvény 8. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
56 A 16. § (2) bekezdés d) pontja a 2012: CXXXII. törvény 8. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
57 A 16. § (5) bekezdését a 2013: CCXLVII. törvény 10. §-a iktatta be.
58 A 16. § (6) bekezdését a 2013: CCXLVII. törvény 10. §-a iktatta be.
59 A 16. § (7) bekezdését a 2013: CCXLVII. törvény 10. §-a iktatta be.
60 A 16. § (8) bekezdését a 2013: CCXLVII. törvény 10. §-a iktatta be.
61 A 16. § (9) bekezdését a 2014: CX. törvény 14. § (2) bekezdése iktatta be.
62 A 16/A. §-t a 2013: CCLII. törvény 61. § (5) bekezdése iktatta be.
63 A 18. § g) pontja a 2014: CX. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
64 A 18/A. §-t a 2013: LXXXI. törvény 46. §-a iktatta be.
65 A 19. § (2) bekezdés d) pontját a 2014: CX. törvény 26. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
66 A 19. § (2) bekezdés i) pontja a 2012: CXXXII. törvény 26. § (1) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
67 A 20. § (4) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
68 A 22. § (1) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 10. §-ával megállapított szöveg.
69 A 23. § (1) bekezdése a 2014: CX. törvény 16. §-ával megállapított szöveg.
70 A 23. § (5) bekezdése a 2013: CCXLVII. törvény 11. §-ával megállapított szöveg.
71 A 27. § (1) bekezdése a 2014: CX. törvény 17. §-ával megállapított szöveg.
72 A 27/A. §-t a 2014: XVI. törvény 289. § (1) bekezdése iktatta be.
73 A 28. § a 2012: CXXXII. törvény 12. §-ával megállapított szöveg.
74 A 30. § (5) bekezdése a 2013: XCV. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
75 A 30. § (6) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 61. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
76 A 35. § (2) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 13. §-ával megállapított szöveg.
77 A 37. § (1) bekezdése a 2014: CX. törvény 18. §-ával megállapított szöveg.
78 A 41. § (1) bekezdés a) pontja a 2012: CXXXII. törvény 14. §-ával megállapított szöveg.
79 A 41. § (1) bekezdés b) pontját a 2012: CXXXII. törvény 26. § (1) bekezdés e) pontja hatályon kívül helyezte.
80 A 41. § (1) bekezdés e) pontja a 2014: CX. törvény 19. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
81 A 41. § (3) bekezdése a 2014: CX. törvény 19. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
82 A 41. § (4) bekezdése a 2014: CX. törvény 19. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
83 A 41. § (5) bekezdését a 2013: CCXLVII. törvény 12. §-a iktatta be.
84 A 41. § (6) bekezdését a 2013: CCXLVII. törvény 12. §-a iktatta be.
85 A 42. § (1) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
86 A 42. § (2) bekezdése a 2014: CX. törvény 20. §-ával megállapított szöveg.
87 A 43. § (1) bekezdése a 2014: CX. törvény 21. §-ával megállapított szöveg.
88 A 44. § (1) bekezdése a 2014: CX. törvény 22. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
89 A 44. § (6) bekezdése a 2014: CX. törvény 22. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
90 A 45. § (2) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 16. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
91 A 45. § (3) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 16. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
92 A 45. § (4) bekezdése a 2013: CCXLVII. törvény 13. §-ával megállapított szöveg.
93 A 45. § (5) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 16. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
94 A 45. § (7) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 16. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
95 A 45. § (9) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 16. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
96 A 45. § (10) bekezdését a 2012: CXXXII. törvény 16. § (4) bekezdése iktatta be.
97 A 45. § (11) bekezdését a 2012: CXXXII. törvény 16. § (4) bekezdése iktatta be.
98 A 45. § (12) bekezdését a 2012: CXXXII. törvény 16. § (4) bekezdése iktatta be.
99 A 45. § (13) bekezdését a 2012: CXXXII. törvény 16. § (4) bekezdése iktatta be.
100 A 45. § (14) bekezdését a 2012: CXXXII. törvény 16. § (4) bekezdése iktatta be.
101 A 46. § (2) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
102 A 46. § (4) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 17. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
103 A 46. § (5) bekezdését a 2012: CXXXII. törvény 17. § (3) bekezdése iktatta be.
104 A 46. § (6) bekezdését a 2012: CXXXII. törvény 17. § (3) bekezdése iktatta be.
105 A 46. § (7) bekezdését a 2012: CXXXII. törvény 17. § (3) bekezdése iktatta be.
106 A 47. § (1) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 18. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
107 A 47. § (2) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 18. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
108 A 47. § (4) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 18. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
109 A 47. § (6) bekezdését a 2012: CXXXII. törvény 26. § (1) bekezdés f) pontja hatályon kívül helyezte.
110 A 47. § (8) bekezdését a 2012: CXXXII. törvény 18. § (4) bekezdése iktatta be.
111 A 47. § (9) bekezdését a 2012: CXXXII. törvény 18. § (4) bekezdése iktatta be.
112 A 47. § (10) bekezdését a 2012: CXXXII. törvény 18. § (4) bekezdése iktatta be.
113 A 47/A. §-t a 2012: CXXXII. törvény 19. §-a iktatta be.
114 A 49. § (2) bekezdése a 2013: CCXLVII. törvény 14. §-ával megállapított szöveg.
115 Az 50. § a 2012: CXXXII. törvény 21. §-ával megállapított szöveg.
116 Az 52. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
117 Az 53. § a 2013: CCLII. törvény 61. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
118 Az 53. § (1) bekezdés a) pontja a 2015: VI. törvény 39. §-a szerint módosított szöveg.
119 Lásd a 260/2013. (VII. 10.) Korm. rendeletet, az 525/2013. (XII. 30.) Korm. rendeletet.
120 Lásd a 436/2015. (XII. 28.) Korm. rendeletet.
121 Az 54. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
122 Az 54. § (2) bekezdését a 2012: CXXXII. törvény 26. § (1) bekezdés g) pontja hatályon kívül helyezte.
123 Az 55. §-t a 2012: CXXXII. törvény 23. §-a iktatta be.
124 A hatálybalépés napja 2012. szeptember 19.
125 Az 56. §-t a 2013: CCXLVII. törvény 16. §-a iktatta be.
126 Az 56. § (1) bekezdése a 2014: XVI. törvény 289. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
127 Az 57. §-t a 2014: CX. törvény 23. §-a iktatta be.
128 A hatálybalépés időpontja 2015. január 1.
129 Az 58. §-t a 2014: CX. törvény 24. §-a iktatta be.
130 A hatálybalépés időpontja 2015. január 1.
131 A hatálybalépés időpontja 2015. január 1.
132 A hatálybalépés időpontja 2015. január 1.
133 Az 1. melléklet a 2014: CX. törvény 25. §-ával megállapított szöveg.
134 A 2. melléklet a 2014: CX. törvény 25. §-ával megállapított szöveg.


text:
Hatékonyabb lesz a polgári perrendtartás | kdnp.hu
Hatékonyabb lesz a polgári perrendtartás
Az Országgyűlés ma az igazságügyi miniszter öt javaslatáról tárgyal. Vejkey Imre, a KDNP országgyűlési képviselője a peres és nemperes eljárásokra adott általános meghatalmazások közhiteles nyilvántartásáról szóló törvényjavaslatról pénteken az Országgyűlésben azt mondta, hogy szükségessé vált a polgári perrendtartás megújítása, a jelenlegi törvény nem nyújt megfelelő keretet, az ügyek húzódnak. A KDNP támogatja a törvényjavaslatot – jelentette ki a kereszténydemokrata képviselő.
Völner Pár, az Igazságügyi Minisztérium államtitkára: a képviseleti jogot nem kell külön-külön igazolni az egyes bírósági eljárásokban
Az államtitkár közlése szerint a bírósági peres és nemperes eljárásokra adott általános meghatalmazások közhiteles nyilvántartásáról szóló törvényjavaslat a 2016 novemberében elfogadott és 2018. január 1-jén hatályba lépő új polgári perrendtartásról szóló törvény szabályozásának kiteljesedését szolgálja.
Mint mondta: jelenleg az általános meghatalmazások nyilvántartása nem egységes és nem is közhiteles, csak a nyilvántartást vezető konkrét bíróságnál pótolja az egyes perekre szóló külön meghatalmazást ráadásul a gyakorlatban még mindig papíralapú.
Az új polgári perrendtartásról szóló törvény ugyanakkor már az általános meghatalmazások országos és közhiteles nyilvántartásáról rendelkezik, amivel hatékonyabban biztosítható az általános meghatalmazáson alapuló képviseleti jog fennállásának és terjedelmének azonnali és hiteles igazolása a bírósági peres és nemperes eljárásokban – tette hozzá.
Az igazságügyi tárca államtitkára hangsúlyozta: a törvényjavaslat alkalmas eszköz arra, hogy a képviseleti jogot ne kelljen külön-külön igazolni az egyes bírósági eljárásokban, hanem elegendő legyen annak fennállását az egységes nyilvántartásban ellenőrizni. Az általános meghatalmazást így elegendő egyetlen bíróság előtt bejegyeztetni, és ez már akár az ország összes bírósága előtt kiválthatja az egyedi meghatalmazást. Közölte: mindez adminisztrációs tehertől mentesíti a bíróságokat és várhatóan a bírósági eljárások elhúzódásának mérséklésében is a szerepet játszhat, mert nem kell több bíróságon is bejegyeztetni az általános meghatalmazást és lefolytatni az ezzel kapcsolatos nyilvántartási eljárást, ha a fél több bíróság előtti eljárásra kívánja feljogosítani képviselőjét.
Másrészt – folytatta -, adminisztrációs tehertől mentesülnek az eljárásban részt vevő felek is, mert szükségtelenné válik a fennálló képviseleti jog különböző eljárásokban történő ismétlődő igazolása, ha a fél több bíróság előtt folyamatban lévő különböző eljárásokkal összefüggő képviseletre hatalmazza meg ugyanazt a képviselőjét.
Közölte: a törvényjavaslat tehát az új polgári perrendtartásról szóló törvény szabályozási koncepciójában célként kitűzött perhatékonyság kiteljesedését szolgálja, egyben a modern kor kihívásaihoz és technológiai lehetőségeihez illeszkedő nyilvántartási rendszer megvalósítását célozza.
Fidesz: adminisztrációs terhek csökkennek
Vitányi István (Fidesz) szerint az adminisztrációs terheket csökkenti az általános meghatalmazáson alapuló képviseleti jog fennállásának és terjedelmének azonnali és hiteles igazolása az országos, közhiteles nyilvántartás révén a bírósági peres és nemperes eljárásokban.
A kormánypárti politikus azt mondta, az általános meghatalmazás nyilvántartásba vételét a kérelmező lakóhelye, jogi személy esetén a székhelye szerint illetékes fővárosi, meggyei törvényszék végzi el. Ezt követően a megbízott bármely bíróság előtt intézheti megbízottja ügyeit – tette hozzá, jelezve ugyanakkor, hogy ez meghatalmazás csak a polgári és a közigazgatási ügyekre vonatkozik. Nem terjed ki a meghatalmazás a büntetőeljárásokra vagy például a fizetési meghagyásos eljárásokra – részletezte.
Vitányi István közölte, az általános meghatalmazás korlátozható, és a visszaélések kiküszöbölése miatt a meghatalmazást csak a meghatalmazó terjesztheti elő.
Jelezte azt is, hogy közhiteles nyilvántartás működéséért az Országos Bírósági Hivatal elnöke tartozik felelősséggel.
Vejkey Imre (KDNP) azt mondta, a bíróságokra évenként 200 ezer peres, közel egymillió nemperes ügy érkezik, és ezek lefolytatásához a jelenleg hatályos polgári perrendtartás nem nyújt megfelelő keretet, az ügyek húzódnak. Ezért vált szükségessé a polgári perrendtartás megújítása – hangsúlyozta.
Vejkey Imre, a Kereszténydemokrata Néppárt országgyűlési képviselője (Fotó: Kovács Attila – MTI)
Elmondta, országosan egységes bírósági nyilvántartás célja az általános meghatalmazáson alapuló képviseleti jog tényének és annak terjedelmének igazolása. Ha az általános meghatalmazásból más nem tűnik ki, ellenkező bizonyításáig vélelmezni kell, hogy az bármely, a törvény hatálya alá tartozó eljárásban képviseletre jogosít – magyarázta.
Hozzátette: ha a bejegyzésre jogosult bíróság nem állapítható meg, például azért, mert a meghatalmazó külföldi székhelyű gazdasági társaság, akkor az eljárást kizárólag a Fővárosi Törvényszék folytathatja le. A nyilvántartásba vételi kérelmet formanyomtatványon kell előterjeszteni, annak tartalmát rendelet határozza majd meg – jegyezte meg.
Közölte, a KDNP támogatja a törvényjavaslatot.
Meghatalmazások nyilvántartása
A fideszes Turi-Kovács Béla azt szorgalmazta, hogy a fizetési meghagyásos ügyek a közjegyzőktől kerüljenek vissza a bíróságok hatáskörébe.
Völner Pál zárszavában megköszönte a frakciók támogatását az általános meghatalmazások közhiteles nyilvántartásáról szóló törvényjavaslattal kapcsolatban. A fizetési meghagyásokról elmondta: az ilyen ügyek mintegy 6 százaléka kerül csak bírói útra, így ez lényeges könnyítést jelent bíróságok életében. A másik témával kapcsolatban a bírói gyakorlat tisztázását javasolta.
Államtitkár: a választottbíráskodásról szóló törvényjavaslat vonzóbbá teheti a hazai befektetési környezetet
Völner Pál, az igazságügyi tárca államtitkára elmondta: a törvényjavaslat célja a magyarországi állandó választottbíráskodás szervezeti kereteinek új alapokra helyezése, az 1994-ben elfogadott választottbíráskodásról szóló törvény szabályozási hiányosságainak pótlása és az ENSZ Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottsága által elfogadott modelltörvény 2006-os módosításának átvétele.
Hozzátette: a kormány reményei szerint a választottbíráskodásra vonatkozó új szabályozás hozzájárul a hazai befektetési környezet vonzóbbá tételéhez és közvetve elősegíti a Magyarország versenyképességének javítását, gazdaságának erősödését.
Elmondta: a javaslat a legnagyobb ügyforgalmat bonyolító, a hazai választottbírósági rendszerben legnagyobb súllyal bíró, a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara mellett működő Állandó Választottbíróság hatáskörébe utalja a kereskedelmi ügyeket.
Ezzel párhuzamosan megszűnik az Energetikai Állandó Választottbíróság és a Pénz- és tőkepiaci Állandó Választottbíróság.
Ismertetése szerint a kereskedelmi ügyekkel foglalkozó állandó választottbíróság vezető testületének tagjait a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara (MKIK), a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal, a Budapesti Értéktőzsde és a Magyar Bankszövetség delegálja, míg az elnököt az MKIK küldi.
Közölte: annak érdekében, hogy a választottbíróság törvényes működése kikényszeríthető legyen, a javaslat indokolás nélküli visszahívási jogot biztosít a vezető testület felállításáért felelős szervezetek részére. Az előterjesztés alapján az elnökség jelölheti ki a választottbírákat akkor, ha a felek nem tudnak megállapodni azok személyében, vagy ha a felek által jelölt választottbírák nem tudnak megállapodni a választottbírósági tanács elnökének személyében.
Völner Pál elmondta: a választottbírák kijelölési eljárása során kiemelten fontos szerepe van a választottbíró-ajánlási listának, amelyre legalább 10 év jogászszakmai gyakorlattal és jogi szakvizsgával rendelkező, 75. életévét még be nem töltött személy kerülhet fel.
Fidesz: a javaslat pótolja a jelenlegi hiányosságokat
Vitányi István (Fidesz) kiemelte: a javaslat pótolja a hatályos törvény hiányosságait, figyelembe veszi az ENSZ nemzetközi kereskedelemmel kapcsolatos szabályainak módosításait és új alapokra helyezi a választott bíráskodás szervezeti kereteit. Szerinte a választott bíráskodás így valódi alternatívát jelent majd a peres eljárások mellett és a külföldi befektetőkben is bizalmat ébreszthet.
Felidézve a választott bíráskodás magyarországi történetét arra emlékeztetett, hogy a szocialista állami berendezkedés miatt nem tudott olyan teret nyerni ez a vitarendezési forma a kereskedelmi konfliktusokban mint a nyugati országokban, holott lett volna igény erre.
A választott bíráskodást a polgári per elsődleges alternatívájának nevezte. Rámutatott: tavaly rekord mennyiségű működő tőke érkezett külföldről, ennek fenntartása érdekében az alternatív bíráskodás érdekében is lépni kell, amely gyorsabbá, rugalmassá teszi a döntéshozatalt, és szakértelemmel tölti fel azt. Az igény a nemzetközi ügyek esetében a legnagyobb arra – mutatott rá.
A legfontosabb újításnak nevezte az ideiglenes intézkedéssel kapcsolatos szabályokat, mint mondta, a javaslat részletesen meghatározza, milyen jogcímen van lehetőség ilyen intézkedés elrendelésére. A gyorsaság érdekében is lép az előterjesztés – mondta –, de megteremti a lehetőséget az ítélet egy éven belüli felülbírálatának az eljárásban figyelembe nem vett tény alapján.
A változtatás rendelkezik az ítélet érvénytelenítését követő eljárási rendről is – hangsúlyozta Vitányi István -, amelynek során a felek dönthetnek új összetételű tanács létrehozásáról is. Arra továbbra is mód lesz, hogy a pénz- és tőkepiaci, valamint energetikai ügyekben szakértelemmel rendelkezők hozzanak döntést, erre szolgál az erre alkalmas embereket felsoroló külön lista.
KDNP: a javaslat pótolja a régi törvény hiányosságait
Vejkey Imre, a KDNP vezérszónoka a választottbíráskodás gyorsaságát és hatékonyságát méltatta, utalva arra is, hogy a bíróságok magas esetszáma miatt a jelenlegi rendszer alkalmatlan arra, hogy ezen ügyeket is kezelje. Megjegyezte: a vállalkozások és külföldi partnereik egyre nagyobb arányban kötik ki ezt a vitarendezési módot szerződéseikben.
A kormánypárti politikus elmondta, hogy az 1994 óta hatályos jogszabályt a gazdasági és társadalmi viszonyok változása és a jogfejlődés miatt kell felváltani, az új indítvány pedig pótolja a régi hiányosságait. Az új szabályozás figyelembe veszi az ENSZ Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottságának modelltörvényét és új alapokra helyezi a szervezeti kereteket is – tette hozzá.
Vejkey Imre szerint indokolt rövid határidőt adni a tények és bizonyítékok előterjesztésére, s az is jó irány, hogy megteremtik a választottbírósági eljárásba beavatkozás lehetőségét.
Kormány: cél a közbizalom erősödése
Völner Pál, az igazságügyi tárca parlamenti államtitkára expozéjában egyre bonyolultabbnak nevezte az utóbbi évtized jogvitáit és úgy értékelt: azokhoz jogi szaktudással rendelkező szakemberek közreműködése szükséges.
Megjegyezte: közel két évtized telt el a hatályos törvény megalkotása óta, ezért időszerűnek tartották egy egységes szemléletű kódex létrehozását, amit szakmai szervezetek bevonásával, egy éves munkával tettek meg.
Az államtitkár célként jelölte meg, hogy az igazságszolgáltatásba vetett közbizalom erősödjön. Mint mondta, ennek jegyében készült egyebek mellett a polgári és a büntető törvénykönyv, a polgári és közigazgatási perrendtartásról szóló szabályok és előkészítés alatt áll az új büntetőeljárási törvény.
Az államtitkár beszámolt arról, hogy új eljárási szabályok vonatkoznak majd a kirendelt védőre, akit elektronikus rendszerből véletlenszerűen választanak ki, ugyanakkor az ügyterheltséget és a földrajzi sajátosságokat is figyelembe veszik.
Szavai szerint a szakterület minden szereplőjére és szervezetére speciális szabályokat fogalmaztak meg, létrehozták a bejegyzett ügyvédi irodaközösség fogalmát és új szereplőként nevesítik az ügyvédi asszisztenst.
Völner Pál elmondta továbbá, hogy kibővül a kiszabható fegyelmi rendelkezések köre, ami differenciáltabb szankciókra ad lehetőséget, a fegyelmi bizottságok pedig nem helyi, hanem regionális és országos alapon szerveződnek a továbbiakban.
Fidesz: meghatározzák a klasszikus és kiegészítő ügyvédi tevékenységek körét
Gulyás Gergely (Fidesz) azt mondta, hogy az indítvány meghatározza az úgynevezett klasszikus ügyvédi tevékenységek körét, de mellette rögzíti a kiegészítő tevékenységeket is. Az utóbbiak közé sorolta az adó- és munkaügyi tanácsadást, a bizalmi vagyonkezelési, valamint a társasházi közös képviselői tevékenységeket. A javaslat egyértelművé teszi, hogy a kiegészítő tevékenységet az ügyvédi munka keretében lehet ellátni – hangsúlyozta.
Az ügyvédi tevékenységnek minősülő feladatokat ellátó jogtanácsosokat egy már meglévő hivatásrendi kamarába integrálják – ismertette a változásokat. Nem minden jogtanácsosnak kötelező belépnie, de a jövőben csak a kamarai tagsággal rendelkezők láthatnak el jogi képviseletet és csak ők ellenjegyezhetnek okiratokat.
A jogszabály kimondja, hogy az ügyvédi hivatást – garanciális okokból – a közhatalmi szervektől függetlenül gyakorolják – emelte ki a vezérszónok.
Továbbra is fő szabály, hogy az ügyfél és az ügyvéd szabadon állapodhat meg a megbízási díjban, de a javaslat ezt a szabadságot a szükséges mértékig korlátozni kívánja – közölte. Az indítvány ugyanis szigorítja a sikerdíj bíróság előtti érvényesíthetőségének feltételeit, korlátozza a sikerdíj kikötését. A bíróság előtt nem érvényesíthető az ügyvédi tevékenység eredményességéhez köthető munkadíj, ha annak összege meghaladja a teljes munkadíj kétharmadát – tette hozzá magyarázatként.
Kiemelte a helyettes ügyvéd jogintézményének bevezetését, ami lehetőséget teremt arra, hogy az ügyfeleket az ügyvéd akadályoztatása esetén is folyamatosan ellássák. A törvény a letét szabályozását is módosítja, kimondja, hogy annak ellenőrzése hatósági ügy – hangsúlyozta.
Az elmúlt 25 esztendő bebizonyította, hogy az ügyvédi kamarák pártatlanul, hiteles köztestületként, a szakmaiság talaján állva látják el feladatukat, a kamarai rendszert ezért meg kell őrizni – összegzett.
A KDNP a jogtanácsosokkal kapcsolatban javasol változtatást
Vejkey Imre, a KDNP vezérszónoka elmondta: a javaslat többszintű összeférhetetlenségi szabályokat állapít meg, így megadja az egyes tiltott tevékenységek körét, illetve második szintként új, érdekkonfliktusra vonatkozó szabályokat vezet be, vagyis megadja, hogy milyen esetben nem vállalhat el konkrét ügyeket egy ügyvéd.
Közölte: fő szabályként marad fenn, hogy az ügyvéd és az ügyfél továbbra is szabadon állapodik meg a megbízás díjában. A javaslat ugyanakkor módosítja a letétre és a kirendelésre vonatkozó szabályokat, törvényi szinten szabályozza az ügyvédi társulást, valamint nevesíti az ügyvédasszisztens fogalmát – tette hozzá. Jelezte: a javaslat elfogadásával csökken az állami kontroll mértéke az ügyvédi kamarák felett.
Elmondta: a javaslat szerint a jogtanácsosok ügyvédi kamarába való belépése önkéntes, de jogi képviseletet és okirati ellenjegyzést csak kamarai tagsággal tudnak majd ellátni. Azt javasolta, hogy az ügyvédi kamara tagjaivá váló jogtanácsosok az ügyfélszám korlátozása nélkül járhassanak el a jogi képviseleti tevékenység keretei között.
Völner: az üzleti élet szereplőit szólítja meg a javaslat
Völner Pál, az IM parlamenti államtitkára expozéjában kifejtette: a kormány kiemelten foglalkozik az ország jogi, gazdasági versenyképességével, és ennek érdekében sorra születnek a javaslatok. Ezek sorába illeszkedik a most tárgyalt is, amely az üzleti élet szereplőit kívánja megszólítani – mondta.
Az indítvány érinti a bizalmi vagyonkezelést – folytatta -, amellyel kapcsolatban a cél az, hogy egy modern jogintézmény álljon rendelkezésre, és hogy a magyar szabályozás a külföldi vagyonrendelőknek is vonzóvá váljon. A módosítások érdemben nem érintik a bizalmi vagyonkezelés konstrukcióját, inkább „finomításról” van szó a népszerűsítése érdekében, így egyebek mellett szigorodnak az összeférhetetlenségi feltételek, és erősödik a jogintézmény vagyonvédelmi funkciója – ismertette Völner Pál, további példaként említve az öröklésjog és a szerződés felmondási jogának kérdését. Arról is beszámolt, hogy mivel a bizalmi vagyonkezeléssel összefüggő hatósági feladatok ellátása során a jegybank nem a megszokott piacfelügyeleti tevékenységet látja el, egyértelművé teszik a nemzeti bank szerepét mind az engedélyezés és a bejelentés, mind a tevékenység ellenőrzése során.
A cég- és a társasági jog területén fontos rendelkezésként említette az államtitkár, hogy a kft.-k és a zrt.-k esetében a jövőben a tőkeemeléshez kapcsolódó pénzbeli befizetések igazolása a cégeljárásban nem csak egyféle módon lesz lehetséges.
Hosszan ismertette a külföldi cégek áttelepülésével kapcsolatos változtatási tervet. A mostani javaslat azt biztosítja, hogy gyorsan végbemehessen az egyesülési folyamat azokban az esetekben, amikor a külföldi tulajdonos szándéka a gazdasági érdekeltségének határokon átnyúló áthelyezésére irányul – részletezte, jelezve: az egyesülési iratok birtokában lehetőség lesz az egyesülés céljából magyar társaságot alapítani, amelyet az egyesülésig nem terhel adókötelezettség.
Végül a javaslat a bírósági végrehajtási törvény módosításával rendezi a jogalkalmazás során felmerülő problémákat – közölte.
Fidesz-KDNP: a jogi szabályozó környezet módosításával is erősíthető az ország versenyképessége
A kormánypárti vezérszónokok, Vitányi István (Fidesz) és Vejkey Imre (KDNP), egyaránt azt emelték ki, hogy napjaink egyik legfontosabb feladata az ország versenyképességének megerősítése, ami a jogi szabályozó környezet módosításával, a felesleges adminisztratív terhek leépítésével is elősegíthető. Ez a magyar gazdasági további fejlődésének állomása – fogalmazott Vitányi István.
A törvényjavaslat passzusai közül kiemelték: biztosított lesz, hogy az nyrt.-k tőkeemelése a leggyorsabban átvezethető legyen a cégnyilvántartásba. Emellett a tőkeegyesítő társaságok határon átnyúló egyesüléséről szóló törvénymódosítás megteremti annak lehetőségét, hogy az EU-ban honos tőkeegyesítő társaság egyszerűsített, gyorsított eljárással az áttelepülés céljára alapított magyar társasággal való egyesülés útján Magyarországra tegye a székhelyét – hívták fel a figyelmet.
Mindketten hangsúlyozták, hogy az előterjesztés életszerűbbé teszi a kft.-k és a zrt.-k esetén a tőkeemelés bejegyzéséhez szükséges igazolások és mellékletek kérdését.
Végül Vitányi István és Vejkey Imre is beszéltek a bizalmi vagyonkezelésről, jelezve: a jogintézmény bevezetése óta három év telt el, most pedig rendezik a felmerült bizonytalanságokat.
Az ismételten felszólaló Vejkey Imre (KDNP) frakciója támogatásáról biztosítva a törvényjavaslatot elmondta, bővülnek a végrehajtójelöltek feladatai. A jelöltek a helyszíni eljárásban eljárhatnak, ha bírósági végrehajtói szakvizsgával rendelkeznek – ismertette.
Völner Pál, az Igazságügyi Minisztérium parlamenti államtitkára a nyílt részvénytársaságok tőkeemeléséről azt mondta, kis számú ilyen társaságról van szó és minden esetben cégbíró jár el, így a határidő tartható. A tőkeemeléseket a jegybank is felügyeli – tette hozzá.
Az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló törvény módosítása
IM: egyértelműbb, részletesebb szabályok az oktatásban
Völner Pál emlékeztetett arra, hogy Magyarország alaptörvény kimondja: az alapvető jogokat bármely megkülönböztetés nélkül mindenkinek biztosítani kell.
Az államtitkár szerint a törvényjavaslat tükrözi a kormány elkötelezettségét a hátrányos megkülönböztetéssel szembeni fellépés és az oktatás hozzáférhetőségének, minőségének biztosítása mellett.
Hozzátette: az előterjesztés a hatályos szövegnél egyértelműbben és részletesebben fogalmazva megerősíti azt, hogy az oktatás semmilyen formája nem vezethet tiltott megkülönböztetéshez a tanulók származása alapján.
A javaslat – folytatta – nem pusztán oktatási követelményként, hanem az egyenlő bánásmód alkotmányos alapértékének garanciájaként rögzíti: a nemzetiségi oktatásnak az állami oktatással megegyező színvonalúnak kell lennie, illetve meg kell felelnie az oktatásra előírt törvényi feltételeknek.
Völner Pál elmondta, sajátos rendelkezéseket írnak elő az egyidejűleg vallási és nemzetiségi oktatásra. Az ilyen oktatásnak mindkét érintett oktatási fajta szabályait be kell tartani – jelezte.
Úgy összegzett: a törvényjavaslat a jogi pontosságot, a jog- és a társadalmi intézmények megfelelő működését és a jogalkalmazást segítik.
Fidesz: a javaslat megfelel a kívánalmaknak
Dunai Mónika, a Fidesz vezérszónoka az egyenlő bánásmód és az esélyegyenlőség érdekében tett eddigi határozott lépések folytatásaként jellemezte a javaslatot, amely értékelése szerint minden uniós jogi kívánalomnak megfelel. Mint mondta, egyértelműsítik és kiegészítik a két fontos jogszabályt, s feloldják az Európai Bizottság által jelzett ellentétet.
A kormánypárti politikus a lényegi elemek közé sorolta, hogy a vallási meggyőződésen alapuló oktatás nem vezethet etnikai megkülönböztetéshez, s rögzítik a köznevelési joganyagban, hogy vallási és nemzetiségi alapon is részt vehetnek a tanulók az oktatásban. Hozzátette: deklarálják azt is, hogy a nemzetiségi oktatást az államival megegyező színvonalon kell biztosítani.
A kormánypárti politikus üdvözölte, hogy a javaslatot a történelmi egyházak képviselőivel is megvitatták és azok is támogatták az elképzeléseket.
Közölte: frakciója támogatja a módosításokat.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Megúszhatja a börtönt a tömeggyilkossággal vádolt Biszku Béla | | Magyarok a nagyvilágban
A Fővárosi Ítélőtábla Biszku Béla ügyében egészében felülbírálta az elsőfokú, tavaly májusban meghozott nem jogerős ítéletet és új eljárásra utasította a Fővárosi Törvényszéket, mivel az ügyet tárgyaló bíróság nem tett eleget maradéktalanul az ügyfelderítési és az indoklási kötelezettségének. A tanácselnök döntött abban is, hogy a megismételt eljárást nem a korábbi ítéletet hozó, hanem egy másik bírói tanácsnak kell majd lefolytatnia.
Biszkut 2014 májusában nem jogerősen öt és fél év szabadságvesztésre ítélték felbujtóként, több emberen elkövetett emberöléssel és bűnpártolással megvalósított háborús bűntett és más bűncselekmények miatt.
A táblabíróság szerint megalapozatlan volt a Fővárosi Törvényszék elsőfokú ítélete.
Nem bizonyítható a vádlott bűnössége
A tanácsvezető fontosnak tartotta hangsúlyozni, hogy különbséget kell tenni a történelmi és a büntetőjogi felelősség között, utóbbinál pedig figyelni kell arra, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok elegendőek-e ahhoz, hogy a vádlott esetében kétséget kizáróan meg lehessen állapítani a bűnösséget. Ruzsás Róbert megjegyezte, hogy az elsőfokú bíróság közvetett bizonyítékokra alapozta az ítéletet, a közvetlen bizonyítékokat nem értékelték, mivel azok nem állnak már rendelkezésre. Ugyanakkor a táblabíróság kiemelte, hogy közvetett bizonyítékok alapján csak akkor lehetett volna kimondani Biszku bűnösségét, ha azok zárt logikai láncot alkotva igazolják, hogy a kommunista belügyminiszter adta ki a parancsot a gyilkosságokra, köztük a véres salgótarjáni sortűzre. Azt a tanácselnök nem vonta kétségbe, hogy a fegyverhasználat a 46 halálos áldozatot követelő mészárlásban jogszerűtlen volt, de Biszku felelősségét ebben nem sikerült megnyugtatóan tisztázni.
Elfogultnak mondták ki a szakértőt
Az Ítélőtábla felrótta még a törvényszéknek, hogy nem oldotta fel azt az ellentmondást, hogy a salgótarjáni sortűzben miért mondta ki vétkesnek Biszku Bélát, a Nyugat téri vérengzésben pedig miért nem, holott mindkét esetben megállapítható, hogy a szovjet egységek adták le az első lövéseket. 1956. december 6-ai vérengzésnél a bíróság korábban azért nem állapította meg Biszku felelősségét, mert a dokumentumok alapján az valószínűsíthető, hogy nem a magyar karhatalmisták, hanem szovjet páncélosok lőttek a tömegbe. A másodfokú bíróság elfogultnak ítélte meg Kahler Frigyes igazságügyi szaktanácsadót, akit az elsőfok annak ellenére kért fel, hogy pontosan tudta az üggyel kapcsolatos álláspontját.
Biszku megúszhatja a felelősségre vonást
A bíróság szerint a megismételt eljárásban szakértők bevonásával meg kell állapítani a vád alapját képező dokumentumok keletkezési körülményeit, ki kell deríteni, hogy a megmaradt jegyzőkönyvekben rögzítettek szó szerintiek-e, illetve a tanácselnök szerint azt is meg kell vizsgálni, hogy a tömegbe lövő karhatalmisták pontosan kinek az irányítása alatt álltak.
Lényegi kérdésnek tartja az ítélőtábla még, hogy a karhatalom a megszálló csapatoktól külön működött, esetleg a szovjetek közvetlen parancsot is adhattak a pufajkásoknak. A tanácselnök szerint a hiányosságok pótlására az új eljárásban lesz lehetőség.
Ezután lehet csak állást foglalni Biszku felelőssége tekintetében – hangzott el a peren.
Az ítélethirdetésen jelen volt Ibolya Tibor fővárosi főügyész, illetve két jobbikos képviselő, Szilágyi György és Novák Előd is. Utóbbi politikus többször is bekiabálással zavarta meg az ítélet indoklását: „Időhúzás, szégyen!”, „Egy napot sem fog ülni!”, „Mansfeld Péter forog a sírjában!” A bíró a politikust rendre utasította, majd kiküldte a tárgyalóból.
Az elsőfokú bíróság tavaly bűnösnek mondta ki
Ismert, hogy 2014. május 13-án a Fővárosi Törvényszék Tóth Szabolcs vezette tanácsa öt és fél év börtönbüntetésre ítélte Biszku Bélát felbujtóként elkövetett szándékos emberöléssel megvalósított háborús bűntett és kétrendbeli bűnpártolással megvalósított háborús bűntett miatt. Biszkut lőszerrel visszaélés és a kommunista bűnök nyilvános tagadásában is bűnösnek találták.
Az indoklásban Tóth Szabolcs tanácsvezető kifejtette, hogy Biszku Béla, Kádár János, Apró Antal, Fehér Lajos, Kállai Gyula, Marosán György, Münnich Ferenc tagjai voltak az 1956 novemberében megalakult MSZMP Ideiglenes Intéző Bizottságának, majd a Központi Bizottságnak. „Minden központi döntés innen származott”.
Az elsőfokú bíróság bűnösnek mondta ki Biszku Bélát a salgótarjáni sortűz ügyében, melyben 46 ember vesztette életét. Ezért új, elsőfokú eljárásban kell tisztázni Biszku szerepét a sortüzekben.
Az elsőfokú bíróság kitért arra is, hogy a salgótarjáni sortűzperben még 1995-ben, valamint másodfokon 1997-ben ítéltek el karhatalmistákat a tömegbelövések miatt, azonban a felbujtók közül senki nem került a vádlottak padjára. Biszku Bélát csupán tanuként hallgatták meg, ugyanakkor – ”semmitmondó”- vallomását kirekesztették a bizonyítékok közül. Az ítélet indoklása szerint ugyanis, ha Biszku már akkor feltárja a valóságot, akkor önmagát is bűncselekménnyel vádolta volna meg. A törvényszék szerint olyan okirati bizonyítékok, levéltári anyagok is rendelkezésre álltak, amelyek objektivitása és valóságalapja nem kérdőjelezhető meg. Jegyzőkönyvek pedig azt is bizonyítják, hogy az ő utasítására történt a salgótarjáni cselekmény, ahogy nem fér kétség Biszku bűnösségével kapcsolatban a kommunista bűnök tagadásánál, valamint a lőszerrel való visszaélésnél sem.
Tóth Szabolcs tavalyi ítéletében leszögezte, a Nyugati téri, 1956. december 6-ai vérengzésnél a dokumentumok alapján valószínűsíthető, hogy nem a magyar karhatalmisták, hanem szovjet páncélosok oltották ki a három ember életét. Ugyanígy nem volt megállapítható az sem, hogy Biszku felbujtására történt az az eset, amikor a forradalomban részt vállaló martonvásári akadémikusoknál házkutatást tartottak, majd letartóztatásuk után súlyosan bántalmazták őket, orvost pedig nem lehetett hozzájuk hívni, így sérüléseikről látlelet sem készülhetett. Azt viszont bizonyítottnak látta az elsőfokú bíróság, hogy Biszku pontosan tudta a hozzá eljuttatott jelentésből, hogy mi történt.
A bíró szerint a volt belügyér ennek ellenére nem intézkedett és nem indított eljárást a székesfehérvári karhatalmisták, valamint a rendőrőrs parancsnoka ellen. Ezzel a magatartásával Biszku kétrendbeli bűnpártolást követett el.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Tájékoztatás migrációs ügyekről (2016. július 11- augusztus 21.) | Szegedi Törvényszék
Tájékoztatás migrációs ügyekről (2016. július 11- augusztus 21.)
Megjelenés ideje: 2016. augusztus 26., 15:32
A Szegedi Járásbíróságon 2016. július hó 11. és 2016. augusztus hó 21. napjai között összesen 5 migráns személy ügyében tartottak gyorsított bírósági tárgyalást.
A határzár tiltott átlépésének bűntette miatt indult büntetőügyekben a bíróság valamennyi esetben büntetőjogi felelősséget megállapító határozatot hozott, és mind az 5 esetben egy évi Magyarország területéről történő kiutasításra ítélte a vádlottakat.
A bíróság döntéseit a vádlottak és védőik valamennyien tudomásul vették, így az ítéletek jogerőre emelkedtek. A vádlottak az írásba foglalt ítélet anyanyelvükre történő fordításáról lemondtak.
A vádlottak a szerb-magyar államhatáron felállított, Magyarország államhatárának rendje védelmét biztosító létesítmény által védett területre a már mások által korábban megrongált kerítésen kialakított résen keresztül, továbbá a kerítés alatt átbújva, vagy a felett átmászva jöttek be jogosulatlanul Magyarország területére.
A vádlottak afgán állampolgárságúnak vallották magukat.
A Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságra a fenti időszakban összesen 113 menekültügyi kérelem érkezett; a folyamatban lévő ügyek közül az eljárás 26 esetben hatályon kívül helyezéssel, 84 esetben elutasítással és 7 esetben megszüntetéssel fejeződött be.
A Szegedi Járásbíróság 2015. szeptember hó 15. napja óta 2016. augusztus hó 21. napjáig összesen 2893 migráns személy ügyét bírálta el határzárral kapcsolatos bűncselekmény miatt gyorsított bírósági eljárásban, ebből 2889 személy határzár tiltott átlépésének bűntette, míg 4 személy határzár megrongálásának bűntette miatt állt bíróság előtt. A vádlottak büntetőjogi felelősségét a bíróság 2841 fő vonatkozásában állapította meg, a többiek esetében az iratok visszaküldésre kerültek az ügyésznek vagy a bíróság az eljárást megszüntette. A bíróság 2797 fővel szemben többségében egy és két év tartamú kiutasítást szabott ki, 3 főt végrehajtandó, míg 41 főt felfüggesztett szabadságvesztésre ítélt, a további vádlottakkal szemben intézkedést, így megrovást és próbára bocsátást alkalmazott.
A Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságon 2015. szeptember hó 15. napjától összesen 1074 menekültügyi eljárás indult, melyek közül a bíróság már 998 ügyet jogerősen befejezett.
További felvilágosítás a Szegedi Törvényszék Sajtóosztályától kérhető
Szeged, 2016. augusztus hó 25. napján