text:
Csődegyezségi Javaslat - PDF
Csődegyezségi Javaslat
Download "Csődegyezségi Javaslat"
1 VEGYÉPSZER HUNGÁRIA ZRt. csődeljárás alatt" Csődegyezségi Javaslat Fizetőképesség helyreállítását célzó program és egyezségi javaslat (3. átdolgozott változat) Budapest március 14. A. fizetőképesség helyreállítását cél^óprogram és egyezségijavaslat 1
2 1. Bevezetés 1.1 Világgazdasági folyamatok 2007 második felében véget ért a globális világ növekedése. Az Egyesült Államokban kirobbant a jelzáloghitelpiaci válság, amely 2008-ban a világgazdaság egészében a vártnál nagyobb mértékben okozott növekedéslassulást. A FED radikális kamatcsökkentése, a likviditás segítése és a pénzügyi erőfeszítések ellenére 2008 második negyedévétől kezdve megjelentek a recesszió jelei az Európai Unióban és mérséklődött a kibocsátás üteme a feltörekvő ázsiai országokban is. A világgazdaság növekedése a megelőző évi 5 %-ról 2008-ban 3,7 %-ra lassult, a világkereskedelem dinamikája 2 százalékponttal, 6 %-ra mérséklődött ben a világgazdaság és a világkereskedelem tovább lassult. Az USA kormányának, a FED-nek és a vezető központi bankok erőfeszítéseinek ellenére a pénzügyi kockázatok növekedtek, folytatódtak a pénzintézeti csődök, melyek a globális növekedés lassulásával együtt szűkítették a hitelfelvételi lehetőségeket. A kormányzati bankmentő csomagok, a likviditásteremtés és a garanciavállalások hatására 2009 tavaszán megkezdődött a pénzügyi rendszer lassú stabilizálódása, a bizalom helyreállása, a pénzügyi kondíciók javulása. Számos pénzügyi indikátor visszatért a válság előtti szintre, a tőzsdék újraéledtek. Mindez segítette a reálgazdaság lassan meginduló konszolidálódását is ben a világgazdaság a vártnál erőteljesebb növekedést, összességében meglepően jó teljesítményt mutatott. Az 1,7 százalékkal bővülő euró-zónán belül eddig még nem tapasztalt aszinkronitás alakult ki a növekedés tekintetében, a válságrégiókat ugyanis továbbra is recesszió jellemezte, míg Németországban 3,5 százalékos GDP-dinamikát mértek. A válság előtti szint megközelítését jelentő dinamikus növekedés mellett a világgazdaságot 2010-ben is jelentős feszültségek terhelték. Ezek közül a legjelentősebb a fejlett régió számos országában jellemző hatalmas államháztartási hiány volt. A külföldi közvetlen tőkebefektetések a évi közel 40 százalékos zuhanás után - globálisan stagnáltak, regionálisan pedig jelentős különbségeket mutattak első három hónapjában a GDP-adatok a növekedés gyorsulását és szerkezetének egészségesebbé válását mutatták a fejlett országokban, élénkültek a beruházások, és az export vált a növekedés fő hajtóerejévé. A feltörekvő országok rendkívül erőteljesen növekedtek, keresletet támasztva a fejlett országok exportcikkeinek. Ekkor az inflációs veszély tűnt a legerőteljesebbnek, amelyet fűtöttek az észak-afrikai zavargások által felfelé hajtott olajárak is. A második negyedév azonban törést hozott a növekedés dinamikájában, az Unióban 1,7 százalékra, az USA-ban 1,5 százalékra esett a GDP-növekedés üteme, Japánban recesszió ütötte fel a fejét, de Kína és Ázsia más gazdaságai is lassultak egészében a növekedés erőteljes mérséklődése várható, a világgazdaság évi 5,1 százalékos GDP dinamikája 3,5 százalékra csökken. Az USA-ban és az euró zónában mindössze 1,5 százalékos GDP-többlet várható, Japánban stagnálás, a feltörekvő országokban pedig csak" 6 százalékos a tavalyi 7,4 százalék után. A magyar gazdaság szempontjából viszonylag kedvező, hogy Németországban kevésbé törik meg a konjunktúra lendülete. A fentiekben vázolt válság folyamat az egész világon mindenhol. így hazánkban is elsősorban a pénzügyi és az ingatlan szektort érintette, a beruházások, új ingatlan építések, az építőipar volumenének drasztikus visszaesésével. 2
3 1.2. A magyar gazdaság A magyar gazdaság, évi stagnálását meghaladva, 2008-ban 2 százalékkal növekedett. Ebben az időben még a világtrenddel ellentétes irányú növekedés még így is jóval elmaradt a visegrádi országok körében realizálttól. A növekedési ütemváltás, a felfelé tartó trend hátterében jelentős piacváltás húzódott meg. Az éven belül egyre határozottabban mérséklődő külső kereslet húzóerejét átvette a belső piaci kereslet fokozódása. Az előző évekhez képes mérséklődött a közvetlen külföldi tőkebeáramlás első fele még az előző évi tendencia folytatódását jelezte, amennyiben a növekedést kizárólag a nettó export adta. Az év második félévben azonban bekövetkezett a fordulat, a kedvezőtlenebbé váló külpiaci feltételek kizárták a nettó export gazdasági növekedés húzó erejét. A belső piacok élénkülését az állami szigor enyhülése és az uniós pénzekkel segített fejlesztések segítették elő. A magyar gazdaságnak csak korlátozottan volt módja anticiklikus eszközökkel alkalmazkodni a globális pénzügyi és reálgazdasági válsághoz. A pénz- és tőkepiacok bizalmának elvesztése miatt az ország az IMF és az EKB által közösen folyósított készenléti hitel segítségével tudta elkerülni az államcsődöt, és tudta stabilizálni a helyzetet. Az IMF hitel folyósításának feltételéül az államháztartás GDP arányos hiányának további csökkentését írták elő, ez további gazdasági megszorításokkal és fogyasztás csökkenéssel járt együtt. Az állami keresletteremtésre kizárólag az uniós források voltak felhasználhatók, amelyeket részben a munkaerőpiac feszültségeinek direkt oldására, illetve beruházási projektekre fordítottak ben a magyar gazdaság - amelynek GDP-je 6,3 százalékkal csökkent - az Unió leggyengébben teljesítőországai közé sorolódott. A forintárfolyam 2009 elején - a feltörekvő országokkal szembeni újabb bizalmatlansági hullám nyomán - jelentős mértékben meggyengült. A G20-ak áprilisi tanácskozása után - amikor megemelték az IMF forrásait - kezdett csak visszatérni a forinttal szembeni bizalom is (régiós hatás). Ezt erősítette a kormány meggyőző költségvetési politikája, s mindezek következtében az euró árfolyam forint körül stabilizálódott. A pénzintézeteknél a hitel/betét arány javítása érdekében 2009-ben fokozták a betétgyűjtésüket, miközben jelentősen szigorították a hitelezés feltételeit. A vállalatoknak és háztartásoknak nyújtott hitelállomány 1000 milliárd forinttal csökkent, és ez önmagában is növelte a reálgazdaság visszaesését. A belső kereslet bővítéséhez az uniós forrásokhoz kötődő beruházok tudtak nagyobb mértékben hozzájárulni, a beruházások 4 százalék körüli növekedése alapvetően az uniós források felhasználásához volt köthető ben lassan növekedni kezdett a bruttó hazai termék, amely 1,2 százalékkal nőtt. Ez az ütem elmaradt az euró-zónabeli átlagtól. A szerény növekedés az exportnak volt köszönhető, a belső kereslet ugyanis továbbra is csökkent, csak a visszaesés mélysége enyhült 2009-hez képest. A felhalmozáson belül megkezdődött ugyan az exportra termelőkapacitások bővítése, de a lakásépítések zuhantak, és megtorpantak az uniós forrásokhoz kapcsolódó infrastrukturális fejlesztések is. Ezek a körülmények azt eredményezték, hogy az építőipar 2010-ben mély recesszióba süllyedt, és a negatív tendencia 2011-ben tovább folytatódott. A háztartások fogyasztásának további visszaesése annak ellenére következett be, hogy a személyi jövedelemadó-rendszer átalakításának köszönhetően a reálbérek emelkedtek. A fogyasztást visszafogta a lakosság pénzfelhasználásának változatlanul erős óvatossági motiváltsága, amit fenntartott a munkaerőpiac feltételeinek romlása (a munkanélküliség ráta emelkedett), és a deviza hitelek hiteltörlesztőrészletekeinek megemelkedése (a júniustól újból gyengülésnek induló forintárfolyamok nyomán). A lakosság jelentős része devizában adósodott el, amely egyre súlyosabb problémát jelent a hitelek egyre növekvő nem törlesztése A. fizetőképesség helyreállítását cél%ó'program és egyezségijavaslat 3
4 miatt, a bankok veszteség leírásainak növekedésével, a hitelezés intenzitásának családok ellehetetlenülésével, fogyasztás csökkenést, és ezzel gazdasági visszaesést okozva. csökkenésével, a A háztartások csökkentették hitelkeresletüket és növelték megtakarításaikat, aminek következtében a magyar gazdaságban szokatlanul magasra emelkedett a GDP arányában számba vett nettó megtakarítási ráta. Ebből egyenesen következett a kiskereskedelmi forgalom zsugorodása. A gazdaság stabilizálása a mai napig nem történt meg, amely a befektetők bizalmának elvesztéséhez, és az államcsőd elleni biztosítás kockázatának felárát 2011 novemberére rekord szintre történő emelkedéséhez vezetett. A hitelminősítők 2011 végén megvonták Magyarországtól a befektetési ajánlású adós besorolást, ami azt jelenti, hogy gyors rövid távú kilábalásra nem számíthat a gazdaság. A fenti folyamatok hatására kialakult drasztikus fogyasztás csökkenés, a beruházási-, és befektetési aktivitás visszaesése, és a hitelezési aktivitás csökkenésének együttes hatása, a nagy állami beruházások visszaesése következtében, az építőipar kilátásai negatív irányultságúak, a jelenlegi gazdasági folyamatok az építőipari szolgáltatásban résztvevő társaságok számának csökkenéséhez vezet Építőipar helyzete A 2008-ban kirobbant világgazdasági válság még jobban súlyosbította az építőipar helyzetét, melynek a 2006-os év volt az utolsó jó éve, 2010-re már a negyedik recessziós évét élte át az ágazat. A várakozások szerint is ben maximum a recessziós mélyponton való stagnálás várható. A mélyépítés, infrastruktúra-építés és környezetvédelmi beruházások területén dolgozó társaságok számíthattak néhány százalékos bővülésre, de az ágazat összességében csökkenés volt. A 2010-es évi országgyűlési és önkormányzati választások lelassították a beruházások folyamatait. A közbeszerzési piac jelentős részének hónapokra történő leállásának oka, az 1003/2010 (1.19.) határozat, mely alapján március 1-től az ajánlatkérői döntés csak az új kormány minisztereinek kinevezését követően hozható meg. Ennek a döntésnek továbbhúzódó negatív kihatásai lettek a es évre is. Tovább nehezítette az ágazat helyzetét a bizonytalan finanszírozási helyzet, az építőipari fedezetkezelő intézményrendszer akadozó működése, ami nem járult hozzá a lánctartozások csökkenéséhez. Az ágazatban működő vállalkozások közismerten rossz jövedelmezőségi és likviditási helyzetéből fakadóan, nem lehetséges a vállalt munkák teljes körű előfinanszírozása. A szigorodó hitelfeltételek, a bankok óvatos kihelyezési magatartása az építőipari vállalkozásokkal szemben, a fedezetkezelői fizetési feltételek megjelenése miatt. A fenti problémákat tetőzte a vállalási árak irreálisan alacsony szintje, a termelői árak 3,5-4 %-os emelkedése is csak az árak szinten maradását jelenthetik, azaz az alacsony árak uralják a versenyt, az ajánlatok elbírálásánál ez az elsődleges szempont. Al I [dflmpjhl itimkik Vlilmita falbdcte J1W5 - ÍOÜ I 'itlhír// íridre^l C-f /),,'pn/itüisltrli af rniítii:í,,, i r h-fj Forrás A KSHadalai 2009 és 201 Okozol! 19,7 %-os csökkenés tapasztalható az építőipar termelési volumenében Az építőipari termelés volumene ötödik éve csökken: 2010-ben 10,1 százalékkal volt alacsonyabb az egy évvel korábbinál - derül ki a KSH jelentéséből. A fizető kép sség helyreállítását cébji program és egyezségi] avaslat 4
5 A válság évében, 2009-ben az építőipar 4,3 százalékkal mérséklődött, különösen jelentős volt a lakásépítések volumenének csökkenése. Az egyéb építmények építése az előző évi kiugró 16,6 százalékos növekedés után 15,2 százalékkal mérséklődött, ezt elsősorban az útépítéssel foglalkozó szervezetek termelésének mintegy egyharmados visszaesése okozta. Az építőipari vállalkozások december végi szerződésállománya 13,3 százalékkal mérséklődött az egy évvel korábbihoz mérten, ezen belül az egyéb építményeké 1,9 százalékkal kisebb volt a 2009 véginél. Az építőipar termelői árai 2010 negyedik negyedévében az előző év azonos időszakához viszonyítva 1,6 százalékkal emelkedtek. Az épületek építése ágazatban az árak 1,2 százalékkal nőttek, az egyéb építmények építése ágazatban 1,0 százalékkal haladták meg az egy évvel korábbi szintet. Építőipar ágazati adatai teljes építőipar (M Ft) I I I I I I I I I I I I I F,v,v,v > ' & & & & ^".. & 'é & '< & # # ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ Forrás KSH júniusában az építőipari termelés volumene 13,9 százalékkal csökkent az egy évvel korábbi, szintén alacsony értékhez képest májusában még lassult az építőipari termelés visszaesése éves összehasonlításban az áprilisi 14,4 százalékról 5,2 százalékra novemberben az építőipari termelés volumene 3,6%-kal volt magasabb, mint egy évvel korábban, amely növekedés az út- és vasút-felújítási munkáknak volt köszönhető. Ez a jelentős növekedés betudható annak, hogy az előző évi rendkívül alacsony bázist mintegy 50 %-kal meghaladó termelés következett be. Az építőipari vállalkozások november végi szerződésállományának volumene a novemberihez képest 39,5%-kal, ezen belül az épületek építésére vonatkozó szerződések állománya 41,3%-kal, az egyéb építményeké 38,5%-kal esett vissza. A KSH által nyilvánosságra hozott adatokból is jól látható, hogy a novemberi emelkedés ellenére, a 2011-es év sem hozott előrelépést az építőiparban. A magyar építőipar tömören összefoglalva európai és régiós összehasonlításban is rendkívül kedvezőtlen helyzetben van. A 2012-es évben újabb 5-6 %-os visszaesésre számít a piac, ami a költségvetési átcsoportosítások miatt tovább romolhat. A 2011-es évre várt 2-3 %-os bővülési várakozásokkal ellentétben, az ágazat 2011-es évi eredménye a teljesítmények %-os csökkenését eredményezték. Az ágazati recesszió előtti utolsó jó évhez viszonyítva ez 45 %-os termelés visszaesést jelent. A mélyépítés területén a recesszió csak év elejétől volt érzékelhető az állami és egyéb közösségi megrendelések kedvező hatására (autópálya, hidak, környezetvédelmi beruházások, metró, stb.) a mélyépítés,.a. fizetőképesség helyreállítását céhó program és egyezségi javaslat 5
6 infrastruktúra építés területén dolgozó társaságoknál rövidebb ciklusú a recesszió évben viszont már a mélyépítés, infrastruktúraépítés is erőteljes csökkenést mutat. A magasépítési, szak- és szerelőipari főcsoportban elhúzódó és az ágazati átlagot meghaladó a recesszió, melynek hatását az is felerősíti, hogy ezen a területen nagyszámú közép- és mikro vállalkozás érintett. Az elhúzódó építési piaci válság legnagyobb vesztesei a lakásépítő vállalkozások, akik az elmúlt öt évben a piacuk 70%-át elveszítették. Az építőipari árak az elmúlt öt év egyikében sem érték el az infláció mértékét évben mindössze 2,5%-os építőipari áremelés volt. Az építőipari társaságok évek óta csak részlegesen tudják továbbhárítani az inflációs hatásokat a végső fogyasztóra. Az alacsony vállalási árak eredményeként 2011-re az ágazat árbevétel arányos jövedelmezősége 0" lesz. Nyilvánvaló, hogy ez a társaságok tömeges megszűnéséhez vezet ben az építőipari szektor vállalkozása került felszámolási eljárás alá, míg további társasággal szemben végelszámolási eljárás kezdődött, várhatóan jelentősen növelve 2012-ben az ágazati felszámolások számát. Ebből arra lehet követeztetni. hogy az ágazatra továbbra is jelentós recesszió vár és ennek mellékhatásaként számolni kell az ágazaton belüli körbetartozások további növekedése mellett azzal, hogy számos vállalkozás eshet áldozatul a nem fizető megrendelők miatt kialakuló fizetési nehézségeknek. A magyarországi építőipari termelés zuhanása az Európai Unió piacán is a legnagyobb. A KSH adatait áttekintve megállapítható, hogy az EU országok építőipari termelési indexei nagy szóródást mutatnak évet bázisul véve Németország 130%-on, Lengyelország 174%-on, Románia 138%-on, Szlovákia 111%-on, Csehország 100%-on, Franciaország 96%-on, Szlovénia 85%-on, Portugália 71%-on, Magyarország 65%-on állt március hó végén. Mindez oly módon ment végbe, hogy több ország túl van az építéspiaci recesszió mély pontján. A belga, az osztrák, a lengyel, a német, a francia piac élénkülést mutat, az olasz, portugál és szlovák piac csökkenése megállt, a szlovén, román és magyar építési piac tovább zsugorodik. Az építőipar teljesítményének alakulása Euroövezel (szezonsíi san kiigaziiol!) Európai UnÉö,'EU27 (szezonálisan kiigazított) Forrás: KSH A gazdasági válság, a nehéz piaci helyzet eredményeként a bankrendszer hitelezési összerándulása következtében számos társaság működési- és projekt finanszírozása lehetetlenült el. KSH előre jelzése szerint a gazdasági válság következtében, országosan körülbelül milliárd Ft értékű lehet azon építési beruházási volumen, ami az efriúlt három évben elhalasztódott, elmaradt..a fizetőképesség helyreállítását céhó program és egyezségi javaslat 6
7 A magyar építési piac elhúzódó recessziójának természetes velejárója számos negatív folyamat. Tradicionálisan több évtizede sikerrel működő társaságok tönkremenetele, vállalati-szervezeti, szakmai- és beszállítói rendszerek szétesése, a lánctartozás magas szinten történő állandósulása, 400 milliárd Ft-os nagyságrendű újratermelődése, az irreálisan alacsony áron történő vállalások negatív hatása érvényesül. Az irreálisan alacsony áron történő szerződéskötések következtében évben tovább nyílt az építőipari ár-érték olló. Ennek következménye, az adott létesítmény műszaki tartalmának folyamatos módosítása, ehhez párosuló szerződésmódosítások kuszasága, a valós műszaki teljesítések el nem fogadása, a jogos számlázások blokkolása, a lánctartozások állandósulása évben ugyancsak uralkodó piaci jelenséggé vált az uniós forrás részek kifizetésének elhúzódása. A kivitelezők hónapokon keresztül előfinanszírozzák a támogatási összegek kifizetését ellenőrző bürokrácia idejét. Az átadott műszaki ütemektől több hónapos, akár féléves távlatokba csúsznak el a pénzügyi ütemek. Az ágazat rendelésállománya év végén 40%-al lett kisebb, mint december végén volt Ez azt vetíti előre, hogy év egészében biztos tovább csökken a termelési volumen és érték. Az építési vállalkozások - az anyagipar és az ingatlanfejlesztési vállalkozásokkal egyetértésben - arra számítanak, hogy a vonzó magyarországi befektetések céljából és a gazdaság egyéb módon történő élénkítésére operatív kormányprogram készül, ami II. félévében ma még nem látható építési-beruházási megrendeléseket is eredményezhet. 2. A VEGYÉPSZER HUNGÁRIA ZRt. bemutatása Vegyépszer Vállalat 1951-ben alakult állami vállalatként, majd az ezredforduló utáni években az ország egyik legnagyobb hazai tulajdonban lévő építő- és szerelőipari vállalkozásává vált. Társaság a vegyipari termelő vállalatok beruházásaihoz végzett szerelési és generáljavítási munkálatokat, később építőipari tevékenységgel és tervezési feladatokkal bővült tevékenysége. A Társaságot a folyamatos növekedés jellemezte, a hazai piac mellett egyre nagyobb jelentőségűvé vált a külföldi jelenléte is, így építési, technológiai szerelési munkákat végeztek Németországban, a hetvenes évek közepétől az orenburgi, majd a nyolcvanas évek közepétől a Jamburgi Államközi Együttműködési Szerződés keretében részt vettek a Szovjetunióban folyó földgáz- és olajipari beruházásokban. A Társaság az ország első olyan építő, gépgyártó és technológiai szerelő vállalata lett, amely fővállalkozó szervezetén keresztül bonyolította le a nagyobb állami beruházásokat, beleértve az ezzel összefüggő előkészítési, tervezési, szolgáltatási és kivitelezési tevékenységeket is. A rendszerváltást követően 1991-ben a Társaság átalakult részvénytársasággá, három évvel később pedig a menedzsment részvételével MRP program keretében történt meg a Társaság privatizációja.a Társaság az építőipari beruházási piacon komplett szolgáltatást nyújt, fővállalkozóként kulcsrakészen kivitelez kisebb-nagyobb ipari, kereskedelmi létesítményeket. így állami intézmények, hivatalok, kórházak, oktatási intézmények, sportlétesítmények, honvédségi létesítmények, irodaházak, lakások, kereskedelmi létesítmények, autópályák, önkormányzati utak és hidak építését végezte az elmúlt években. A Társaság a 2000-es évek elején kapcsolódott be az autópálya építésbe, szakmai irányítási, és fővállalkozói tevékenységgel, saját autópálya építő kapacitást létrehozva. Az építőipari termelés 2005-től kezdődő visszaesését először új piaci szegmensekbe való bekapcsolódással igyekezett ellensúlyozni. A társaság megjelent és sikeresen működött a környezetvédelmi beruházások piacán, bekapcsolódott a lakásépítésbe, valamint a vasútépítésbe. Ez utóbbi tevékenységek a szűkülő piacon kialakult egyre nagyobb verseny miatt már nem tudtak eredményes üzletággá fejlődni. A belföldi lehetőségek korlátai miatt 2006-ban a társaság megjelent az akkor nagyon ígéretesnek látszó romániai építőipari piacon, ahol előbb kisebb munkákat nyert, majd jelentős autópálya építési és csatornázási feladatokra kötött szerződéseket. A román piac sajátosságai, valamint a megrendelők kiszámíthatatlan magatartása miatt ezek a projektek nem minden esetben hozták a várt eredményeket, sőt néhány szerződés még a munka megkezdése előtt meghiúsult. 1
8 A Társaság számára külföldön továbbra is célpiac Románia, ahol a kialakított kapcsolatrendszerre, a megszerzett referenciákra és tapasztalatokra alapozva új felfogásban, konzorciumi felállásban, az eddigieknél jövedelmezőbb projektek megvalósítására törekszik. Romániában az építőipari termelés 2005-től rohamos növekedést mutatott, amely egészen a gazdasági válság kitöréséig töretlenül tartott. A május 01-i EU csatlakozást közvetlenül megelőző és követő időszakban a külföldi tőke beáramlása, valamint az uniós forrásokból megvalósított infrastruktúra fejlesztések következtében az épltőiparteljesltménye megduplázódott Az építőipari termelés alakulása Romániában (2005=100%) O O O O O O O O O O O O O O ' H ' H o o o o o o o o o o o o o o o o r \ j r \ j r \ j r N r N r N r N j r N j r N j r N j r N j r N r N r N j r N j r N j -szezonálisan kiigazított trend Forrás: Romania Ins itutul National de Statistic a A román építőipar 2009-es visszaesésének okai a Magyarországon is ismert és döntően piacbefolyásoló projektfinanszírozás hiánya - bankok visszavonulása, megrendelői oldal elbizonytalanítása - valamint az, hogy általános gazdasági visszaesés tartós politikai válsággal párosult. Az állami fejlesztői ügynökség folyamatos átalakítása miatt az állami munkák, megbízások is szinte teljes mértékben leálltak utolsó hónapjaiban már mutatkoztak a fellendülés jelei az építőipari piacon, és érzékelhető a nemzetközi beruházási kedv élénkülése is. A Társaság menedzsmentje 2008 végén a versenyképesség megőrzése érdekében jelentős társaságátalakításába kezdett. A Társaság szervezeti struktúráját a szűkülő piac igényeihez szabva átalakította, létszámát első lépésben több mint 200 fővel csökkentette ben, majd 2011-ben a társaságból több társaság vált ki, amelynek eredményként a megmaradó Társaság először Nemzetközi Vegyépszer Zrt, majd a 2011-es szétválást követően Vegyépszer Hungária Zrt. néven folytatta a tevékenységét. A 2009-es átalakulás alapvető célja az eltérő tevékenységek szétválasztása volt. A 2011-es szétválás esetében egyes, érvényes szerződéssel rendelkező projektek pénzügyi-gazdasági szempontból történő megvalósíthatósága volt a fő cél, majd a cégek önálló, különböző speciális szegmensekben való továbbműködése. A kiváló társaságok folytatták az alaptevékenységet, a folyamatban lévő projektek és a garanciális feladatok megvalósítása tárgyában megkötött - fővállalkozási, alvállalkozási szerződések, illetve az ezekhez kapcsolódó szállítási, fuvarozási, megbízási stb. szerződések - teljesítését, valamint új projektekre pályáztak. Eközben a Társaság vezetése tovább kereste a válságból kivezető utat, elsősorban külföldi munkák megszerzésével próbálkozott. Végül hosszas előkészítő tárgyalások után 2009-ben szerződést kötöttek Líbiában Al-Zawiya város teljes közműépítésére, a szerződéskötés időpontjában érvényes árfolyamok mellett ez 86 milliárd forintot elérő megrendelés volt. (Jelenleg a projekt a 2011-ben a Társaságból kivált Nemzetközi Vegyépszer Zrt. kezelésében van). A líbiai projekt 2013-ig biztosított volna munkavégzést a társaság számára. A projekt indulását több előre nem látható körülmény hátráltatta, így a tényleges munkavégzés elkezdése húzódott elején megtörtént a kivitelezési helyszín és a kivitelei tervdokumentáció átvétele. Ekkor derült ki, hogy a dokumentáció teljesen elavult, hiányos és kivitelezésre teljességgel alkalmatlan. Számtalan egyeztetést követően, ami év végéig elhúzódott, végülmegkezdődött a felvonulás. Ennek során a Társaság elkezdte a projekt dokumentációjának az áttervezését, a kiviteli terveket készítését, irodaházat bérelt, alaptábort épített, eszközöket szállított a helyszínre, megkezdte az előkészítő munkálatokat, azonban a februárban kitört líbiai polgárháború ellehetetlenítette a projekt folytatását, az iroda, a berendezések, dokumentáció, a teljes eszköz állomány megsemmisült. j4 fizetőképesség helyreállítását célzó program és egyezségi javaslat 8
9 Líbiai projekt: Al-Zawya városa a líbiai népszámlálások szerint 1973 és 1984 között lakosú volt, ezzel már akkor az ötödik legnagyobb város volt Líbiában, a lakosság száma ben a becslések szerint már elérte a főt, a városban működik az 1988-ban alapított Al Zawya Egyetem, a város egy olajmező közelében található, és körülötte helyezkedik el Líbiai két legfontosabb olajfinomítója. Líbia politika viszonyainak rövid ismertetése szükséges, mert a Társaság jelenlegi helyzetére nézve jelentős hatással volt az a politikai helyzet, amely február elején kialakult, a Líbiában kitört polgárháború következtében. A Líbiai Egyesült Királyság, a II. világháború után 1951-ben jött létre, I. Idrisz uralkodó vezetésével, aki korábban, mint meghatározó vallási vezető fontos szerepet töltött be az ország életében, de I. Idriszt a lakosság csak egy kisebb része támogatta. Szüksége volt Franciaország, Nagy-Britannia, és az USA a támogatására, akik cserébe az országban felfedezett olajkincsek kitermelési jogait és katonai bázisok létrehozásának lehetőségét szabták feltételül. Az 1968-as forradalmi hullám elérte Líbiát is. Ugyan a király igyekezett néhány reformot bevezetni, de a hadsereg fiatal tisztjeit már nem tudta lecsillapítani, és így került szeptember 1-én Kadhafi az ország élére. Számos szociális jóléti intézkedést vezetett be. Kadhafi figyelme a belső fejlesztések felé fordult, zöld" beruházások megvalósítását tűzte ki célként például, hogy vissza kell szorítani a sivatagot. Ez egy nagy erőpróba volt Líbiának, ugyan a kitűzött félmillió km2 terület visszaszorításából csak" km2 területen sikerült a sivatagot megszelídíteni. Kadhafi tudta, hogy az olaj véges lehetőség, ezért fektette be az állam bevételeinek többségét az iparba, a mezőgazdaságba és az oktatásba februárban a tunéziai és egyiptomi forradalmi eseményeket követően tiltakozás kezdődött a Kadhafi rezsim ellen, amely márciusban polgárháborúba torkollott. A felkelőket nemzetközi szövetség tagjai katonai akcióikkal támogatták, az ENSZ BT felhatalmazása alapján. A forradalmárok augusztus 20-án elérték Tripolit és elfoglalták, szeptember 21-én az ENSZ elismerte az új hatalmat október 20-án döntő rohamot indítottak Szúrt városa ellen, és a diktátor halála után a város teljes egészében a felkelők kezére került, ezzel az utolsó líbiai város is felszabadult és véget ért a líbiai polgárháború. A polgárháborút követő napokban az ország vezetését irányító hatalom, hozzálátott a választások megszervezéséhez, és az ország újra szervezéséhez decemberben a magyar külügyminiszter a két ország szorosabb együttműködéséről, az észak-afrikai ország újjáépítésében vállalandó magyar szerepről tárgyalt Tripoliban. Magyarország számára Líbia sok lehetőséget kínál. A magyar vállalatok, elsősorban a mezőgazdaság és az élelmiszeripar, a vízgazdálkodás, az építőipar és az olajipar egyes területein lehetnek versenyképesek a líbiai piacon. Líbiai részről elhangzott, hogy számítanak Magyarország tapasztalataira a kis- és középvállalkozások fejlesztésében, a privatizációban, a biztonsági erők kiképzésében és az egészségügyben is. A Társaságra nézve a líbiai forradalom tragikus következményű volt, hiszen a Társaság által, a forradalom kitöréséig elvégzett munkálatok a háborús helyzetre tekintettel nem voltak folytathatóak, és a Társaság, illetve a szétválással létrejött utódtársaság számára elveszettnek" tekinthetőek, mert mint utólag kiderült (2011 év végén) az alaptábor nagy része, az iroda és az eszközök teljességgel megsemmisültek, de szerencsére a projekten dolgozókat sikerült kimenekíteni. Líbia jelenlegi helyzetét figyelembe véve, az alapvető szükségletek biztosítása jelenti az ideiglenes kormány legnagyobb feladatát, infrastrukturális beruházásokra csak évek múltán lehet számítani. Utóbbi egyben azt is jelenti, hogy a projekt folytatására sem rövid, sem középtávon nem látható lehetőség, mert azt számos egyéb beruházási szükséglet megelőzi. A forradalom kirobbanásának hatására a líbiai állammal szemben nemzetközi szankciókat vezettek be, az ország tulajdonképpen nemzetközi embargó alá került, amelynek következtében az addig elvégzett munkálatok nem voltak számlázhatóak, így nem kerültek ellentételezésre, ez teljesen ellehetetlenítette a társaság, és a szétválással létrejött társaság működését is, mind nemzetközi, mind hazai tekintetben. A társaság világgazdasági válságra adott válságkezelési eszközrendszerének központi, és alapvető eleme volt a líbiai projekt sikeressége, annak ellehetetlenülése a Társaságra nézve tragikusnak és drámainak nevezhető A kieső projekt nem volt pótolható a hazai építőipari 9
10 piacon, figyelembe véve, a magyar építőipar teljesítményében tapasztalt drasztikus 40 %-ot meghaladó mértékű visszaesést. Az évek óta elhúzódó válság menedzselésére tett lépések nem bizonyultak elegendőnek a szűkülő piacon ahhoz, hogy a társaság likviditási helyzetét javítsák. így az építőipar többi nagy szereplőjéhez hasonlóan 2010-ben már a Társaság szállítóinak kiegyenlítése eleinte kisebb, majd egyre hosszabb késedelemmel tudott csak megtörténni. A fizetési késedelem miatt a szállítók egy része nem szerződött újra, mások a korábbinál nagyobb biztosítékokat követeltek, így a folyamatban levő projektek kivitelezése is drágult, ezeket a társaság már csak veszteséggel tudta befejezni 2010 szeptemberében a CIB Bank felmondta a Társasággal a hitelszerződést és milliárdos nagyságrendben törlesztett, ami az amúgy is törékeny likviditási egyensúlyt teljes mértékben felborította év végétől a folyamatban levő projekteken gyakorlatilag leállt a munkavégzés elején a társaság ezen a problémákat a projekteknek projekttársaságokba történő kiválásával próbálta megoldani (miközben az eszközállomány a Társaságban maradt, a társaság vagyona az átalakulás során nem csökkent) A Társaság a évet e Ft veszteséggel zárta. Ehhez adódott hozzá a líbiai projekt teljes ellehetetlenülése. A Társaság további működése bizonytalanná vált. A munkavégzés finanszírozás nélkül nem folytatódhatott, a működés napról-napra több veszteséget termelt, a hitelezői igények felhalmozódtak. Ebben a helyzetben a Társaság tulajdonosai úgy döntöttek, hogy megpróbálják megőrizni a Társaság működőképességét, olyan megoldás keresésével, amely a lehetőségekhez képesta hitelezők kárát is mérsékeli, ezért csődvédelmet kértek. 10
11 3. A VEGYÉPSZER HUNGÁRIA ZRt. cs.a." mérleg elemzése 3.1. A mérleg A Mérlegtételek változása /Eszközök - adatok e Ft-ban/ A tétel megnevezése (Előzetes adatok) Változás ( hez képest) A. Befektetett eszközök I. IMMATERIALIS JAVAK Alapítás-átszervezés aktivált értéke Kísérleti fejlesztés aktivált értéke Vagyoni értékű jogok Szellemi termékek Üzleti vagy cégérték Immateriális javakra adott elöleqek Immateriális javak értékhelyesbítése II. TÁRGYI ESZKÖZÖK Ingatlanok és a kapcsolódó vagyoni értékű jogok Műszaki berendezések, qépek járművek Egyéb berendezések, felszerelések, járművek Tenvészá Hatok Beruházások, felújítások Beruházásokra adott elöleqek Tárgyi eszközök értékhelyesbítése III. BEFEKTETETT PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK Tartós részesedés kapcsolt vállalkozásban Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban Egyéb tartós részesedés Tartósan adott kölcsön egyéb rész. viszonyban álló vállalkozásban Egyéb tartósan adott kölcsön Tartós hitelviszonyt megtestesítő értékpapír Befektetett pénzügyi eszközök értékhelyesbítése B. Forgóeszközök KESZLETEK Anyagok Befejezetlen termelés és félkész termékek Növendék-, hízó- és egyéb állatok Késztermékek Aruk Készletekre adott előleg II. KÖVETELÉSEK Követelések áruszállításból és szolgáltatásból (vevők) Követelések kapcsolt vállalkozással szemben Követelések egyéb rész. viszonyban lévő vállalkozással szemben Váltókövetelések Eqvéb követelések III. ÉRTÉKPAPÍROK Részesedés kapcsolt vállalkozásban Egyéb részesedés Saját részvénvek, saját üzletrészek Forgatási célú hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok IV. PÉNZESZKÖZÖK Pénztár, csekkek Bankbetétek C. AKTÍV IDŐBELI ELHATÁROLÁSOK Bevételek aktív időbeli elhatárolása Költségek, ráfordítások aktív időbeli elhatárolása Halasztott ráfordítások ESZKÖZÖK ÖSSZESEN A Társaság mérlegében március 01. és december 31. között jelentős változások következtek be, így a mérlegfőösszege e Ft-tal csökkent. Ez elsősorban az időközben elszámolt értékcsökkenés, 11
12 értékvesztések elszámolása, másrészt a csődeljárás alatt a Cstv. szerint kötelezően fizetendő kötelezettségeinek, és a működéssel kapcsolatos kiadásainak teljesítése, és a lízingelt eszközök kényszer értékesítése miatt következett be. A Társaságnak jelentős értékvesztéseket kellett képeznie vevői és egyéb követeléseire, a kötelezettek nem fizetése, csőd-, vagy felszámolási eljárás alá kerülése miatt. A követelések értékelése a csődeljárás alá került kötelezettek időközben megtartott csődtárgyalásain a hitelezőknek tett csődegyezségi ajánlatában foglaltak alapján történt. A Társaság könyveiben szereplő alapítás-átszervezés aktivált értékét korábban átszervezések létszámleépítéseinek költségeire képezték, amelyrea Társaság elszámolta az időarányos értékcsökkenést e Ft értékben, míg fenn maradó részre e Ft-ra a Társaság terven felüli értékcsökkenést számolt el, tekintettel arra, hogy az átszervezés értelme, amely e mérlegtétel alapját képezte a megváltozott helyzet miatt meghiúsult, ezért szükségessé vált ennek leírása. A Társaság fontosnak tartotta az értékvesztés elszámolását, hogy a hitelezők megbízható valós képet tudjanak kapni a vagyoni helyzetről. A Társaság vagyoni értékű jogai szoftverek használati jogából áll, amelyekre a Társaság elszámolta az időarányos értékcsökkenést e Ft összegben, így a könyvekben december 31.-én e Ft-ot tesz ki. A Társaság könyveiben a szellemi termékek különféle szoftverek beszerzésének korábban aktivált értékeit tartalmazza, amelyre a Társaság elszámolta az időarányos értékcsökkenést e Ft értékben, így azok a könyvekben december 31.-én 4177 e Ft értékben szerepelnek, de azok használati joga a szoftver használati szerződések értelmében nem értékesíthető tovább, ezért azokból várhatóan nem vonható be forrás a hitelezői igények teljesítéséhez. A könyvekben az immateriális javak értéke a fent leírtak alapján összességében e Ft-tal csökkent, így azok értéke jelenleg e Ft-ot tesz ki. A Társaság könyveiben a tárgyieszközök értéke jelentős csökkenést mutat, amely csökkenés mértéke e Ft, ez az egyes eszközökre elszámolt időarányos értékcsökkenésből, az eszközök egy részének kényszer értékesítéséből, értékesítéséből, és terven felüli értékcsökkenéséből ered. A tárgyi eszközökön belül az ingatlanokon és kacsolódó vagyoni értékű jogokon e Ft időarányos értékcsökkenés lett elszámolva, továbbá terven felüli értékcsökkentésekre került sor, mert ezen a mérlegsoron szereplő tételek egyik jelentős része bérelt ingatlanokon végzett felújításokból, karbantartásokból tevődik össze. A bérelt ingatlanok döntő többségének használatával a Társaság időközben felhagyott, a bérleti szerződések szerint a bérelt ingatlanokon végzett felújítások értékét a Társaság nem jogosult a Bérbeadótól követelni. Az ingatlanok között szereplő tételek nagyobb része Kazahsztánban található bérbe adott ingatlan. A Társaság ezekre szintén terven felüli értékcsökkentést számolt el, tekintettel a bérbevevő anyagi helyzetére (azaz nemfizetésére), és az értékesítés illetve hasznosíthatóság gyakorlatilag nem lehetséges, megítélése szerint azok piaci értéke jelentéktelen. Ezért a Társaság könyveiben az ingatlanok értéke az értékcsökkenéssel együtt e Ft csökkenést mutat, így december 31.-én nulla értéken szerepelnek. A Társaság könyveiben jelentős csökkenést mutatnak a műszaki berendezések, amelyek értéke e Ft-tal csökkent, amelyből e Ft az értékcsökkenés elszámolásából, e Ft a CIB Lízing Zrt. történő kényszerértékesítéséből, a fennmaradó e Ft a Kazahsztánban lévő eszközökre elszámolt terven felüli értékcsökkenésből ered. A Társaság könyveiben a műszaki berendezések, gépek, járművek december 311.-én 142 e Ft értéken szerepelnek. Az egyéb berendezések, felszerelések, járművek december 31.-én e Ft-ot tesznek ki, az állományuk évközben e Ft-tal csökkent, amelyből e Ft az értékcsökkenés elszámolásából, míg e Ft személygépjárművek értékesítéséből (a létszámleépítés következtében feleslegessé vált személygépkocsik) ered. A Társaság befektetett pénzügyi eszközei e Ft-tal csökkentek, a befektetéseken (tartós részesedéseken) elszámolt értékvesztések következtében, amelyek elszámolására a tulajdonolt társaságoknál 12
13 zajló felszámolási, illetve csődeljárások miatt került sor. A befektetett eszközök értéke december 31.-én e Ft. A forgóeszközök állománya e Ft-tal csökkent, a könyvekben december 31.-én e Ft értékben szerepelnek. Az állomány csökkenésen belül jelentős volt a készletek értékének csökkenése, amelyekközül a befejezetlen termelés csökkenését emeljük ki, ami e Ft volt, amelyből e Ft csökkenésére a Társaság 2011-ben történt szétválásával kapcsolatban került sor, a líbiai projekttel kapcsolatos befejezetlen termelés a szétválási szerződés értelmében, kiszámlázásra került a Nemzetközi Vegyépszer Zrt. felé. Évközben a kiszámlázott összegből eredő követelésre, a líbiai projekt ellehetetlenülése következtében értékvesztés került elszámolásra, tekintettel arra, hogy nem várható, hogy Líbián a követelés érvényesíthetővé válik, így a Nemzetközi Vegyépszer Zrt. is csődeljárás alá került. A Társaság árukészlete e Ft értékben csökkent. A mérlegsor döntő részét a romániai Tg-Jiu projekten kiszámlázandó összeg teszi ki, amely a román Megrendelő szerződésbontása miatt nem lesz kiszámlázható. Várható befolyás összesen Ft a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei szilárd hulladék gazd. Rendsz. I. ütemből. A Társaság könyveiben szereplő anyagok értéke e Ft-tal csökkent, amely az eddigi értékesítés tapasztalatai alapján elszámolt értékvesztésből adódik. A követelések értéke a könyvekben december 31.-én e Ft, amely e Ft csökkenést követően alakult ki. A követelések értékének csökkenését az azokra képzett értékvesztések okozták, a vevők, illetve a kapcsolt vállalkozások nem fizetése, és/vagy csőd eljárása miatt, utóbbi esetben a rendkívül alacsony mértékű várható megtérülés miatt. A Társaság december 31-én e Ft pénzeszköz állománnyal rendelkezett, amelyből e Ft bankbetét, a bankszámlákon elhelyezett összeg döntően meghatározó része zálogjoggal terhelt, zárolt, nem használható, illetve óvadéki letétbe van helyezve, vagy garanciacélú számlán van zárolva. A pénzeszközállományban e Ft csökkenés következett be, amely a CIB és MKB bank kényszerhitelfolyósítással kapcsolatban történt garancia érvényesítéséből, a működési kiadások, és munkabérek kifizetéséből eredt. A Társaság február 29-én Ft és EUR szabad pénzeszközzel rendelkezett a magyarországi bankszámláin. A líbiai tételek elszámolása a dokumentumok beszerzését követően lehetséges. 13
14 A Mérlegtételek változása /Források - adatok e Ft-ban/ A tétel megnevezése (Előzetes adatok) Változás ( hez képest) D. Saját tőke I. JEGYZETT TOKÉ ebből: visszavásárolt tulajdoni részesedés névértéken II. Jeqyzett, de méq be nem fizetett tőke (-) III. Tőketartalék IV. Eredménytartalék V. Lekötött tartalék VI. Értékelési tartalék VII. Mérleq szerinti eredmény E. Céltartalékok Céltartalék a várható kötelezettségekre Céltartalék a jövőbeni költségekre Eqyéb céltartalék F. Kötelezettségek I. HATRASOROLT KÖTELEZETTSÉGEK Hátrasordt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással Hátrasordt köt. eqvéb rész. viszonyban lévő vállaik Hátrasordt kötélezettséqek eqyéb qazdálkodóval II. HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Hosszú lejáratra kapott kdcsönök Átváltoztatható kötvények Tartozások kötvénykibocsátásból Beruházási és fejlesztési hitelek Eqyéb hosszú lejáratú hitdek Tartós kötdezettséqek kapcsolt vállalkozással Tartós köt.eqyéb rész.viszonyban lévő vállalkozással Eqyéb hosszú lejáratú kötél ezettséqek III. RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Rövidlejáratú kölcsönök ebből: átváltoztatható kötvények Rövid lejáratú hitdek Vevőktd kapott elöleqek Kötél ezettséqek áruszállításbd és szol qál tatásból Váltótartozások Rövid lejáratú kötelezettséqek kapcsolt vállalkozással Rövid lejáratú köt. eqyéb rész. viszonyban lévő vállaik Eqyéb rövid lejáratú kötelezettséqek G. Passzív időbeli elhatárolások Bevételek passzív időbeli elhatárolása Költséqek, ráfordítások passzív időbeli elhatárolása Halasztott bevételek FORRÁSOK ÖSSZESEN A Társaság mérlegének forrás oldalán a legnagyobb változás a saját tőke állományában a következett be, a mérlegszerinti veszteségének növekedése miatt, a társaság mérlegszerinti eredménye eft, amelynek oka az értékvesztésekre vezethető vissza, így a Társaság saját tőkéjének értéke december 31 - én eft, a Társaság saját tőkéje a megelőző időszak adataihoz képest eft-tal csökkent. 14
15 4. A VEGYÉPSZER HUNGÁRIA ZRt. cs.a." jogi helyzete A gazdálkodó szervezetek reorganizációja és a hitelezői érdekek védelme érdekében szükséges rendelkezéseket a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) szabályozza. A VEGYÉPSZER HUNGÁRIA ZRt. a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) rendelkezései alapján csődeljárást kezdeményezett maga ellen. A Fővárosi Bíróság 9.Cspk /3. számon közzétett végzésével ideiglenesfizetési haladékot engedélyezett a VEGYÉPSZER HUNGÁRIA Zártkörűen Működő Részvénytársaság (8975 Szentgyörgyvölgy, Kossuth utca 43.; társaság cégjegyzékszáma: ) részére. Az ideiglenes fizetési haladékot engedélyező végzés május 10-én került közzétételre a Cégközlönyben, így az ideiglenes fizetési haladék a Társaságot, ezen naptól kezdve illeti meg. A Cstv. 9. -ának (1) bekezdése alapján az ideiglenes fizetési haladékra a 11. -ban foglaltakat kell alkalmazni. A Cstv ának (4) bekezdése alapján a fizetési haladék nem szünteti meg az adós és a hitelező közötti jogviszonyokból eredő jogokat és kötelezettségeket, de annak időtartama alatt a jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése csak az e törvényben meghatározott eltérésekkel lehetséges. A fizetési haladék időtartama alatt az adós pénzfizetési kötelezettsége nem teljesítéséhez vagy késedelmes teljesítéséhez fűződő jogkövetkezmények - az (1) bekezdésben foglaltak kivételével - nem állnakbe. A tulajdonosok és a menedzsment szándéka, hogy a Társaság pénzügyi problémái ellenére a Társaság működőképessége fennmaradjon, ezért kezdeményezte a Fővárosi Bíróság Gazdasági kollégiumánál a csődeljárás elrendelését annak érdekében, hogy fizetőképességének helyreállítására a szükséges haladékot megkapja, illetőleg hogy hitelezőivel egyezség megkötésére nyíljon lehetősége. A Fővárosi Bíróság 9.Cspk /7. számon, május 11-én meghozott, és május 12-én közétett végzésével elrendelte a VEGYÉPSZER HUNGÁRIA Zártkörűen Működő Részvénytársaság (8975 Szentgyörgyvölgy, Kossuth utca 43.; Társaság cégjegyzékszáma: , adószáma: ) csődeljárását, valamint vagyonfelügyelőnek kirendelte a CASH & LIMES Vagyonkezelő és Felszámoló Zrt. (Budapest, Cházár András u. 9.) A VEGYÉPSZER HUNGÁRIA ZRt. cs.a."-t. ezen időponttól illeti meg a 90 napos fizetési haladék annak kezdő időpontját megelőzően, illetve azt követően esedékessé váló pénzkövetelések vonatkozásában (kivéve a Cstv ának (1) bekezdésében felsorolt követeléseket). A fizetési haladék a közzétételtől számított 90 nap elteltét követő első munkanapon 00:00 órakor jár le. A VEGYÉPSZER HUNGÁRIA ZRt. cs.a." a törvényes határidőben valamennyi ismert hitelezőjét felhívta arra, hogy fennálló követeléseiket legkésőbb június 11-ig, a közzétételt követően keletkező követeléseiket pedig 3 munkanapon belül, nyilvántartásba vétel érdekében jelentsék be - a követelést megalapozó okiratok csatolásával - a Fővárosi Bíróság által kirendelt vagyonfelügyelőnek, a nyilvántartásba vételi díj befizetésével együtt. A VEGYÉPSZER HUNGÁRIA ZRt. cs.a." törvényi kötelezettségének eleget téve, két országos napilapban, a Magyar Hírlapban és a Népszavában közzétette hitelezőinek szóló felhívását az igények bejelentésére, továbbá a meghívót a június 24-én 14:00 órai kezdettel, a Budapest, Jagelló út 1-3. alatt tartandó csődegyezségi tárgyalásra. A június 24-én megtartott csődegyezségi tárgyalás folytatására július 21-én került sor, ahol a hitelezők hozzájárultak a fizetési moratórium 180 napra való meghosszabbításához, a társaság pedig vállalta a reorganizációs program és egyezségi javaslat átdolgozását. A Fővárosi Bíróság 9.Cspk /36. számon 2011 augusztus 3-án meghozott végzésével a VEGYÉPSZER HUNGÁRIA Zártkörűen Működő Részvénytársaság cs.a" (8975 Szentgyörgyvölgy, Kossuth u 15
16 43.; társaság cégjegyzékszáma: ) részérefizetési haladék meghosszabbítását engedélyezte 180 napra. A fizetési haladék hosszabbítását engedélyező végzés augusztus 4-én került közzétételre a Cégközlönyben, így a Társaságot november 09.00:00 óráig illeti meg fizetési haladék. A Társaság szeptember 9-én megtartott csődegyezségi tárgyalásán a hitelezők hozzájárultak a fizetési moratórium összesen 365 napra történő meghosszabbításához, a Társaság pedig vállalta a reorganizációs program és egyezségi javaslat átdolgozását. A Fővárosi Bíróság 9.Cspk /45. számon október 13-án meghozott végzésével engedélyezte a VEGYÉPSZER HUNGÁRIA Zártkörűen Működő Részvénytársaság (8975 Szentgyörgyvölgy, Kossuth u 4 társaságjegyzékszáma: ) részére a fizetési haladék a csődeljárás kezdő napjához képest összesen 365 napra történő meghosszabbítását, így a Társaságot megillető fizetési haladék 2012.május 14. napján 00:00 órakor lejár. Törvényi kötelezettségének megfelelően a Társaság összeállította csőd egyezségi programjának a 3. átdolgozott változatát és átadja tárgyalásra a hitelezők részére, a március 26.-án a 9:00 órai kezdettel a LURDY Házban (1097 Budapest, Könyves Kálmán körút 12-14) tartandó csőd egyezségi tárgyalásra, atársaság a csőd egyezségi tárgyalásról törvényes határidőben, levélben küldött meghívóban értesítette a hitelezőket. A program azt a célt szolgálja, hogy a Társaság megteremtse tovább működésének feltételeit, az infrastrukturális építőipari beruházások piacán, és részben rendezze hitelezői kötelezettségeit, ilyen módon helyreálljon a Társaság tőke helyzete, és fizetőképessége. 5. A csődhelyzet kialakulása alapvető okai Az általános világgazdasági, és nemzetgazdasági válság negatív hatásai az építőipari aqazatra.es így a Társaságra. A megrendelés-állomány, és az ágazati teljesítmény 2006-hoz viszonyítvadrasztikusanvisszaesett,40 %-ot meghaladó mértékben, amelynek következtében hazánkban milliárd forintértékűépítőipari beruházás maradt el,az elmúlt 3 év alatt ( ) Az ágazatban jellemző a lánctartozás, és kiemelkedő a felszámolási eljárások száma (2011-ben építőipari vállalkozással szemben kezdeményeztek felszámolási eljárást, további vállalkozásánál indult végelszámolás), amely miatt az ágazatban jelentősen megnövekedett a nem fizető megrendelők száma Ennek hatásai a Társaságot is jelentősen érintették, ami a megrendelések drasztikus visszaesésében, a vevők nem fizetésében nyilvánult meg, a Társaság gazdálkodásában pénzügyi, likviditási problémákat okozva. A banki hitel lehetőségek jelentősen csökkentek, az ágazatra jellemző proiekthitelezés gyakorlatilag megszűnt, a finanszírozók gyakran a korábban megítélt és folyósítás alatt lévő hiteleket is felmond(t)ják az ágazat általános problémáira hivatkozva, a kezelhetetlen mértékűvé növekedett kockázat miatt. Számos esetben az ilyen jellegű hitelek felmondása vezet egyes építőipari vállalkozások fizetésképtelenségéhez. A Társaságra nézve nagyon hátrányos volt a CIB Bank Zrt. hitelfelmondása 2010 őszén. A Társaság vevőinek nem fizetése, a behajthatatlan követelések váratlan ugrásszerű növekedése, vevői értékvesztések képzése. A Társaság vevőinek egy része egyre súlyosabb pénzügyi gondokkal küszködött, másik része felszámolási eljárás alá került, amely egyben azt is jelentette, és jelenti a jövőre tekintve is (a meglévő vevő állomány egy része vonatkozásában), hogy a követelések egy jelentős meghatározó része behajthatatlanná vált, és nem kerül megfizetésre. A Társaság vevői közül 36 ellen felszámolási eljárás van folyamatban. E vevőkkel szemben a Társaságnak jelentős követelései állnak(tak) fenn, amelyekre időközben értékvesztést kellett képezni. 16
17 A CIB Bank 2010 szeptemberében felmondta a Társaság hitelszerződését és ezzel egyidejűleg több mint 1 milliárd forintot inkasszált a Társaság számláiról, az elvonásra került pénzeszköz rendkívüli pénzügyi sokkot okozott a társaság működésében, azt jelentősen el lehet etleníttette. A CIB Lízing Zrt. felmondta a Társaság lízing szerződését és kénvszerértékesítette a Társaság által korábban lízingelt eszközöket, így a Társaság műszaki berendezéseinek az értéke (keverőgép kényszer értékesítése) 416 millió Ft-tal csökkent, sajnos a kényszer értékesítés bevétele nem fedezte teljes egészében a CIB Lízing Zrt.-vei szemben fennálló kötelezettségeket, ezért a CIB Lízing Zrt. ma is a Társaság hitelezői között található. Líbiai szerződés ellehetetlenülése: a Társaság a fentiekben részletesen ismertette, hogy a februárjában kitört líbiai forradalom polgárháborúhoz vezetése miatt, a líbiai projekt megvalósulása teljesen ellehetetlenült azt megelőzően, hogy a projekten a polgárháború kirobbanásáig elvégzett előkészítő munkálatok kiszámlázhatok lettek volna, és ezáltal megfizetésre kerültek volna.a kiszámlázás, és annak ellentételezésének elmaradása súlyos pénzügyi, likviditási problémát okozott a Társaság működésében. A líbiai helyzet miatt, a projektet jelenleg kezelő Nemzetközi Vegyépszer Zrt. a befejezetlen termelés ellenértékét nem tudja behajtani a líbiai megrendelőn, és így nem tudja azt megfizetni a Társaságnak, annak behajthatatlansága gyakorlatilag tényként kezelhető. Ennek következménye, hogy a Nemzetközi Vegyépszer Zrt is csődöt jelentett. A Társasággal szembeni járulékos igények érvényesítése: a Társaság csődeljárása miatti nemfizetés következtében a Társaság kezesi, másodlagos, illetve egyetemleges felelősség kockázata rendkívüli mértékben megnőtt. Ezek együttes összege több milliárd forintot tesz ki, nagyrészt a CIB Bank és EXIM Bank jóvoltából. Ezen igényeknek a Társaság forrás és eszköz hiányában nem tud eleget tenni. A járulékos igények érvényesítése ellehetetlenítette a Társaság likviditását, jelenlegi és jövőbeni működését. Részvényesek korlátozott anyagi lehetőségei: tekintettel a társaság rendkívül nagy kötelezettség állományára a részvényesek a Társaság kötelezettségeinek teljesítéséhez nem tudnak olyan mértékben hozzájárulni, hogy ezzel érdemben javítani tudnák a Társaság fizetőképességét. A fentiek miatt a VEGYÉPSZER HUNGÁRIA ZRt. cs. a." tevékenysége teljesen ellehetetlenült, és decemberére a bejelentett és a vagyonfelügyelő által visszaigazolt, vagy vitatott hitelezői igények alapján Ft elismert, és Ft vitatott kötelezettséget halmozott fel. 17
18 6. A VEGYÉPSZER HUNGÁRIA Zrt. cs.a" jelenlegi helyzetének értékelése, a fennálló kötelezettségei, tartozásai A Társaság hitelezőivel szemben fennálló kötelezettségeinek bemutatása a csődkérelmi beadvány 9. sz. melléklete szerint történik Biztosítékkal rendelkező kötelezettségek fa csőd beadvány 9. melléklete szerinti hitelezői igények) Hitelezői követelés (Ft) 1 MKB Bank Zrt K&H Bank Zrt Magyar Export-import Bank Zrt VeqyépszerZrt. cs.a Összesen Biztosítékkal nem rendelkező kötelezettségek hitelezői igénvek 1. SZ' 2. Fot 3. Prc 4. Ter 5. Y2 6. FG 7. Má 8. Té( 9. Me 10. Vib 11. ITE 12. Sál 13. FAI 14. De; 15. Mo 16. Szi 17. Col 18. Bél 19. Dul 20. Go 21. Coi 22. MK 23. Coi 24. Mé 25. FG 26. ME 27. Baj 28. UP 29. Kai 30. Ura 31. Rig 32. Va: 33. Zal 34. Pe; 35. Ma 36. Es; 37. Jár 38. Unl 39. Ro; 40. Aqi 41. Orr 42. Mü 43. Tei 44. Kai 45. Sz; Hitelezői igény (Ft) Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft 18
19 46. Bej Hitelező megnevezése Hitelezői igény (Ft) Ft Bol ~Ku1 Kol Kol "Âul "Pel M ~P~ël Val Val Orl "Hal H-1 Val M Juif "Tol "Pel "ScI ~DÜ[ ~Po1 Col "Pál "Hol Szl ~Erí Col M ErJ Tnfl "pl "Tü Sál "Tel "UH Hol Tel "KÖ JaJ Ful "Val Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft Ft 19
20 111. Bii 112. U) 113. W 114. Tá 115. Fh 116. EH 117. S^i 118. Ah 119. Ah 120. Tó 121. AH 122. Ikí 123. w Te 125. "P 126. Sil 127. Pii 128. Ex 129. Bii 130. Ke 131. Ce 132. L-l 133. S\ 134. A[ 135. SH 136. Oi 137. SC 138. Cc 139. Cr 140. "P 141. Re 142. KC 143. VE 144. Sc 145. Nc VE 148. K VH 150. Vii 151. Kc 152. To 153. Se 154. Lé 155. Sr lm 157. Int 158. Né 159. TE 160. Se 161. Mi 162. Se 163. Tű 164. De 165. Ti; 166. Vh 167. Ja 168. As 169. Pé 170. Gi 171. CL 172. Ah 173. N M( 175. Rc 20