text:
AZ ÁRFOLYAMKOCKÁZATRÓL - ERZSÉBET SZALAGYI - Nemzeti Civil Kontroll
MEGINT SZOMORÚ VAGYOK, DE EGYBEN MÁR NEVETEK IS [cn-social-icon]
Remélem, hogy a következő tény sokaknak már nem lesz újdonság, de a következőt írták nekem (a Kúráról van szó): "Azt is kimondta Erzsike hogy a árfolyam rés csak az ügyfelet terheli."
Fogalmi zavarok vannak sajnos még mindig egyesek fejében! Aki ezt írta, éppen most kapta vissza (valamilyen formában) az árfolyamrésből eredő többlet befizetést csak sajnos nem érti!
Pontosítsunk a dolgon! A Kúria semmi rosszat nem tett, a média a hunyó mert nagyon szarul kommunikálják le, úgy, hogy az emberek ne értsék a lényegét!
Amire a hozzászóló gondolt, az az, hogy a Kúria a Jogegységi Határozatában azt állapította meg, hogy az árfolyamkockázatot az ügyfélnek kell viselnie – és a médiában ennek a mondatnak itt vége van – de ha az ügyfél nem kapott megfelelő tájékoztatást, ezt bizonyítani tudja (Bíróság) akkor az árfolyamkockázat miatt a szerződés részlegesen vagy teljesen érvénytelen lehet!
Magyarul: ELMÉSZ A BÍRÓSÁGRA AZ IGAZADÉRT VAGY VISELED AZ ÁRFOLYAMOT AMIT A FORINTOSÍTÁSSAL RÁD VERTEK! Ennyi a lényege!
Látom megint a Kúriát szidják egyesek. Pedig segítettek mindenkinek!
A kérdés, hogy tudsz-e ezzel élni?
A Kúria 2/2012. Pk. véleménye
Az egyoldalú szerződésmódosítás tisztességtelenségének vizsgálatának lehetőségét a Kúria is egyértelműen alátámasztja.
Tisztességtelen az egyoldalú szerződésmódosítás, ha a kölcsönszerződésben a módosítás lehetősége az alábbi alapelvekbe ütközik:
a) világos és egyértelmű megfogalmazás elve,
b) tételes meghatározás elve,
c, objektivitás elve,
d) tényleges és arányosság, szimetria elve,
e) átláthatóság elve (transzparencia, változás mértékének bemutatása!),
f) felmondhatóság
Ezen elveket a Kúria 2/2012. Pk. véleménye fogja csokorba. A Kúria véleménye alapján megfogalmazott álláspont szerint a feltételek, körülmények felsorolása akkor részletes, ha:
– tartalma a fogyasztó számára világos, érthető (egyértelmű és érthető megfogalmazás elve),
– az egyoldalú szerződés módosítás feltételei objektív jellegűek, vagyis a fogyasztóval a szerződő félnek nincs módja a feltétel bekövetkeztét előidézni, abban közrehatni, a módosításra okot adó változás mértékét befolyásolni (objektivitás elve)
– a fogyasztó előre láthatta, hogy milyen feltételek teljesülése esetén és milyen mértékben kerülhet sor további terhek rá történő áthárítására (átláthatóság elve). – Szalagyi Erzsébet [cn-social-icon]
Árfolyamkockázat Az árfolyamkockázat nem hárítható az adósra devizakárosultak Érvénytelen szerződések Erzsebet Szalagyi nem kapott megfelelő tájékoztatást
NINCS KAMAT, NINCS SZERZŐDÉS. ENNYI! Szerződés az ördöggel... [cn-social-icon] A HitelSikerek weboldaláról- A kamatban illett volna megállapodni Kedves Olvasóink!...

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Ma perek sorozatát nyerte a magyar állam - Napi.hu
Napközben újabb persorozatot nyert meg első fokon a magyar állam.
MTI-Eco, 2014. szeptember 16. kedd, 15:52
Az ítélethirdetés során a bíró kiemelte: a pénzintézet üzletszabályzata és általános szerződési feltételei ugyan nem feleltek meg a közelmúltban elfogadott jogszabálynak, az egyoldalú szerződésmódosítás kikötései közelítettek a megfelelési ponthoz. A határozat szóbeli indoklása szerint a vizsgált kezdeti időszakokban nem volt biztosítva a fogyasztónak a felmondhatóság lehetősége, illetve a szerződés sem módosulhatott részére kedvező irányba. A törvényszék szerint továbbá az objektivitás elve sem teljesül, mert a forrásköltség meghatározására az árazási elvekben került sor, amelyek üzleti titkot képeznek, így nem lehet a szerződés része és jogszerűen nem hathat ki a módosításra. A bíróság a felperes kérelmének helyt adva, eltúlzottnak tartotta a 8,5 millió forintos ügyvédi díjat, ezért azt mérsékelte és bruttó 635 ezer forint perköltség megfizetésére kötelezte a pénzintézményt.
A felperes annak a törvényi vélelemnek a megdöntését kísérelte meg az állam ellen indított perben, amely szerint tisztességtelenek és érvénytelenek a bank általános szerződési feltételeiben (ászf) a devizahiteles szerződések egyoldalú módosítását - kamat-, díj- és költségemelést - lehetővé tevő kikötések. A bíróság szerint azonban az Erste Lakáslízing Zrt. általános szerződési feltételei nem feleltek meg a törvényben rögzített elveknek.
A bíróság szóbeli indoklása szerint nem tett különbséget a lízingcég abban a vonatkozásban, hogy az üzleti kamat, a késedelmi kamat, vagy a díjak és a költségek változása hogyan hat, illetve mennyiben ad okot a szerződések egyoldalú módosítására. Emellett a fogyasztó számára kedvezőtlen módosításra alapot adó okokat sorolták fel a lízingcég részéről, ez sértette a szimmetria elvét. A bíróság az indoklásban kitért arra is, hogy a lízingcég ászf-jei tisztességtelenségének megállapításához elég lett volna csak a szerződési feltételeket az átláthatóság elve alapján megvizsgálni, mert azoknak a hét alapelv közül mindegyiknek külön-külön is meg kell felelniük.
A Fővárosi Törvényszék kedden első fokon elutasította az UniCredit Leasing Hungary Pénzügyi Szolgáltató Zrt. keresetét. A bíróság a hitelintézet valamennyi szerződési feltételét tisztességtelennek tartotta, egyúttal visszautasította azt, hogy az Alkotmánybírósághoz, valamint az Európai Bírósághoz forduljon az ügyben. Az Alkotmánybírósághoz azért nem fordul a törvényszék, mivel a felperes lízingcég által megjelölt törvényhelyek többségét nem alkalmazta a bíróság, amelyeket alkalmazott, azokat pedig nem tartotta alkotmányellenesnek. Az Európai Bíróságot pedig azért nem keresi meg, mivel a társaság nem az uniós jogelvek hiányára, hanem a magyar és az uniós jog közti különbségre hivatkozott, amely viszont nem teszi lehetővé a magyar bíróságnak az uniós bírósághoz való fordulást.
Az indoklásban a bíróság kifejtette, hogy az általános szerződési feltételekben nincs oklista, ahol pedig az egyoldalú módosítás feltételei szóba kerülnek, ott azok olyan tágak, hogy nem tekinthetők tisztességesnek. Példaként szerepelt az indoklásban a fogyasztói árindex változása, amely a KSH-indexet jelenti, de nem szól a feltétel arról, hogy ez milyen mértékben befolyásolja a törlesztőrészletet. A vis maior feltételeket pedig nem bontja ki a szerződés, így az nem átlátható. Az üzletpolitika változását pedig maga a lízingcég határozza meg, így az nem objektív. Miután minden olyan szerződéses feltételt, amely a kamat, a díj és a költség egyoldalú módosítására vonatkozott tisztességtelennek talált a törvényszék, így elutasította a UniCredit Leasing Hungary Zrt. keresetét. A határozat ellen nyolc napon belül lehet fellebbezni, másodfokon a Fővárosi Ítélőtábla jár el.
Elutasította a törvényszék az Örkényi Takarékszövetkezet magyar állam ellen benyújtott devizahitelekkel kapcsolatos keresetét keddi, elsőfokú, nem jogerős ítéletében.
A döntés szóbeli indoklása szerint a felperes részleges megfeleleltségre irányuló indítványa megalapozatlan, a takarékszövetkezet egyoldalú szerződésmódosítást lehetővé tevő kikötései nem felelnek meg a törvényben rögzített kritériumnak, így azok tisztességtelenek és érvénytelenek. A bíróság elutasította a pénzintézetnek az eljárás felfüggesztésére tett indítványát, ahogy azt is, hogy a bíróság az Alkotmánybírósághoz, illetve az Európai Bírósághoz forduljon, és a felperest 400 ezer forint perköltség megfizetésére kötelezte.
Elutasította a Porsche Bank Zrt. devizahiteles szerződések egyoldalú módosításának tisztességességével kapcsolatos keresetét a Fővárosi Törvényszék kedden kihirdetett elsőfokú, nem jogerős ítéletében.
A felperes annak a törvényi vélelemnek a megdöntését kísérelte meg az állam ellen indított perben, amely szerint tisztességtelenek és érvénytelenek a bank általános szerződési feltételeiben a devizahiteles szerződések egyoldalú módosítását - kamat-, díj- és költségemelést - lehetővé tevő kikötések.
A törvényszék keddi tárgyalásán elutasította az UniCredit Leasing Immotruck Pénzügyi Szolgáltató Zrt. által benyújtott keresetet, mely a devizahitel szerződései tisztességtelenségét kimondó törvényi vélelem megdöntésére irányult. Az állam által indított perben a bíróság elutasította a cég igazságügyi szakértő kirendelésére szóló kérelmét, továbbá elutasította azt is, hogy az Alkotmánybírósághoz, valamint az Európai Bírósághoz forduljon.
Az Alkotmánybírósághoz azért nem fordul a törvényszék, mivel a felperes lízingcég által a törvényben megjelölt részeket nem alkalmazta a bíróság, így azok esetleges alkotmányellenessége nem befolyásolta az ítéletet. A bíróság által alkalmazott törvényhelyeket pedig nem tartotta alkotmányellenesnek a törvényszék. A bíróság az ítélet indoklásában kifejtette, hogy a szerződésekben, illetve az általános szerződési feltételekben alkalmazott kamat-, költség- és díj tisztességtelenségének a vélelmét kellett megdöntenie a társaságnak, egyéb feltétel - így például a hatálybalépés vagy az adós javára történő szerződésmódosítás - nem lehetett a per tárgya.
Minden vizsgálandó szerződési kikötés hét feltételnek kell, hogy megfeleljen egyidejűleg. Ezek közül az átláthatóság a legfontosabb, és a bíróság is ezt vizsgálta elsődlegesen, vagyis az átlagos fogyasztó a szerződés megkötésekor tudhatta-e azt, hogy milyen feltételek változása, mennyire hat ki az ő törlesztőrészletére. Egyebek mellett ez volt az a pont, ahol a törvény által kimondott tisztességtelenséget nem tudta megdönteni a lízingcég. Az elsőfokú ítélet nem jogerős, az ellen nyolc napon belül fellebbezni lehet.
Elutasította a Fővárosi Törvényszék a Kinizsi Bank Zrt. magyar állam ellen indított devizahitelekkel kapcsolatos keresetét kedden kihirdetett elsőfokú, nem jogerős ítéletében. Az első fokú határozat ellen 8 napon belül lehet fellebbezni a Fővárosi Ítélőtáblánál. A bíróság egyben kötelezte a felperes pénzintézetet a perköltség megfizetésére.
A felperes pénzintézet jogi képviselője a tárgyalás után az MTI érdeklődésére azt mondta, hogy minden bizonnyal fellebbeznek az ítélet ellen.
A Budapest Autófinanszírozási Zrt. ítélethirdetésénél a bíró rögzítette, hogy az általános szerződési feltételek egyoldalú szerződésmódosítást lehetővé tevő pontjai nem feleltek meg a tételes megfogalmazás elvének, a módosítás lehetséges feltételeinek taxatív felsorolása helyett csupán példákat említ a szerződés, így nem felelhetett meg az objektivitás és az arányosság elvének sem. A bíró rámutatott: a közelmúltban elfogadott jogszabály szerint, ezen elvek konjuktívak, tehát amennyiben akár egyetlen elvnek nem felelnek meg a vizsgált szerződések, azok érvénytelenek és tisztességtelenek, még akkor is ha jelen esetben a pénzintézet általános szerződési feltételei minden időpontban eleget tettek a felmondhatóság, a szimmetria és az egyértelműség elvének.
Így áll most a küzdelem:
Kinizsi Bank Zrt. Aug. 25. Szept. 2. Szept. 16. - Első fokon az állam nyert..
illiber, 2014.09.16 18:47
--robog a Bukta nevű lokomotív !!!!!!!!!!..minden nap indul...

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Amikor a tanú meghallgatásának mellőzése nem jogsértő | Equal Treatment Authority
A Kúria a 2015. február 25-én kihirdetett ítéletében elutasította annak a kérelmezőnek a keresetét, amelyet az Egyenlő Bánásmód Hatóság határozatával szemben nyújtott be. Egyidejűleg hatályon kívül helyezte a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság ítéletét, amely helyt adott a kérelmező keresetének.
Kérelmező azért kezdeményezte a hatóság eljárását, mert az önkormányzat, amely foglalkoztatta, megsértette vele szemben az egyenlő bánásmód követelményét. Álláspontja szerint roma nemzetiséghez tartozásával és életkorával összefüggésben munkáltatója 2011 szeptemberétől a munkakörét folyamatosan változtatta, a munkaidejét csökkentette, határozott idejű szerződéssel foglalkoztatta, majd 2012. július 31-ét követően nem foglalkoztatta tovább. Kérelmező a munkáltatói jogkört gyakorló polgármester magatartását is sérelmezte, mert rá nézve roma származásával összefüggésben sértő kijelentéseket tett.
A hatóság a hátrányos megkülönböztetés megvalósulását kérelmező életkorára és roma nemzetiséghez tartozására tekintettel vizsgálta. Kérelmező és az eljárás alá vont önkormányzat képviseletében eljáró polgármester nyilatkozatait, valamint a rendelkezésre álló dokumentumokat értékelve megállapította, hogy az egyenlő bánásmódról és esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény (Ebktv) 8. § e) és o) pontjába ütköző hátrányos megkülönböztetés nem valósult meg. A hatóság eljárásban feltárta azt is, hogy a kérelmező és a polgármester közötti viszony 2011 szeptemberétől megromlott, azonban a kérelmező által hátrányként említett sérelmek még a valószínűsítés szintjén sem voltak összefüggésbe hozhatók a megjelölt védett tulajdonságokkal. A hatóság vizsgálta a zaklatás és a jogellenes elkülönítés megvalósulását is, azonban e körben sem állapított meg a munkáltató önkormányzat sérelmezett intézkedéseiben jogsértést. A hatóság a kérelmező által indítványozott tanú személyes meghallgatását mellőzte, mert attól érdemi információszerzés várható nem volt. A hatóság mindezek alapján a kérelmező kérelmét határozatával elutasította.
Kérelmező a hatóság határozatának felülvizsgálata iránt keresetet nyújtott be a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bírósághoz. Sérelmezte, hogy a hatóság az általa indítványozott tanút nem hallgatta meg, holott személyesen tanúja volt a vele történteknek. Sérelmezte azt is, hogy a hatóság nem kérte be a képviselő-testület üléseiről készült anyagokat. A bíróság meghallgatta a kérelmező által indítványozott tanút, valamint meghallgatta a hivatkozott hangfelvételt is. A bíróság a bizonyítás lefolytatását követően, de a bizonyítékok mérlegelését mellőzve megállapította, hogy a hatóság kérelmező többszöri tanúmeghallgatási kérelmének nem tett eleget és a határozatában az indítvány elutasítását sem indokolta. A bíróság mindezt olyan súlyos eljárási szabálysértésként értékelte, amely az ügy érdemére kihatott, ezért ítéletével a hatóság határozatát hatályon kívül helyezte, és a hatóságot új eljárás lefolytatására kötelezte. A bíróság az új eljárásra előírta a perben meghallgatott tanú vallomásának figyelembevételét, illetve szükség esetén a tanú újabb meghallgatását és annak értékelését a megismételt döntéshozatalban. Megfontolásra ajánlotta továbbá, hogy a hatóság a polgármesterrel szemben is indítson eljárást.
A jogerős ítélet ellen a hatóság felülvizsgálati kérelmet terjesztett elő a Kúriánál, mert a bíróság a perben a hatóság által mellőzött tanú vallomását nem értékelte az egyéb bizonyítékokkal együtt, hanem pusztán annak a ténynek tulajdonított jelentőséget, hogy a hatóság a tanút nem hallgatta meg. A felülvizsgálati kérelemben a hatóság arra hivatkozott, hogy a bírósági eljárásban nem került sor annak bizonyítására, hogy a tanú meghallgatásának mellőzése miatt a kérelmező az ügy érdemi döntését befolyásoló bizonyítékoktól esett el. Hivatkozott továbbá arra is, hogy a bíróság olyan hangfelvételt is meghallgatott, amely semmilyen vonatkozásban nem támasztotta alá a kérelmező roma származása és az életkora, valamint az általa hivatkozott sérelmek közötti ok-okozati összefüggést. A hangfelvétel ugyanis a polgármester utasítását tartalmazta a képviselő-testületi ülésen a magnetofon kikapcsolására vonatkozóan, majd hallható volt a készülék kikapcsolása, mindebből azonban nem vonható le következtetés az eljárás lényegére. A hatóság sérelmezte azt is, hogy a jogerős ítélet a polgármester eljárás alá vonását tette számára megfontolás tárgyává, holott kérelmező az önkormányzattal, mint munkáltatóval állt jogviszonyban.
A Kúria a hatóság felülvizsgálati kérelmében foglaltakat megalapozottnak találta. Ítéletében megállapította, hogy az elsőfokú bíróság pusztán a tanú meghallgatásának elmulasztását anélkül értékelte súlyos eljárási szabálysértésként, hogy vizsgálta és értékelte volna a tanú vallomását mint olyan bizonyítékot, amely a hatóság határozatával kapcsolatosan az ügy érdemére kiható jogsértést bizonyított volna. A Kúria kifejtette, hogy a bírósági eljárásban orvosolható eljárási jogsértés esetén nincs helye a hatóság határozatának a hatályon kívül helyezésének, és új eljárás elrendelésének. A Kúria a tanú vallomását értékelve megállapította, hogy 2008. óta folyamatosan foglalkoztatott kérelmező a polgármesterrel fennálló viszonyának 2011. szeptember körüli megromlásáról nyilatkozott, és azt állította, hogy a képviselő-testületi döntéseket, így a kérelmező foglalkoztatásával összefüggő kérdéseket is a polgármesternek a képviselő-testületre gyakorolt nyomásával hozták meg. A Kúria megállapította, hogy a bíróságon meghallgatott tanú nyilatkozatából nem volt olyan következtetés levonható, hogy a felperest roma nemzetiséghez tartozása vagy életkora miatt hátrányos megkülönböztetés, zaklatás vagy jogellenes elkülönítés érte volna az önkormányzat részéről a foglalkoztatásával összefüggésben. A Kúria álláspontja szerint a kérelmező által indítványozott tanú meghallgatása a hatóság eljárásában nem eredményezett volna kedvező döntést a kérelmező számára, ezért a bizonyítás elmaradása jogsértés megállapítására nem vezethetett, az elsőfokú bíróság tévesen jutott erre a következtetésre. Az elsőfokú bíróság a jogsértést megfelelő jogszabályi indok nélkül állapította meg, ezért az ítélet indokolása is hiányos volt, valamint a bizonyítékokat sem értékelte a döntéshozatalban az elsőfokú bíróság.
A Kúria megállapította, hogy a hatóság a jogsértés elkövetésének hiányát jogszerűen állapította meg a határozatában, és a kérelmet törvényesen utasította el.

matches: Kúria Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria


2005. évi XC.
az elektronikus információszabadságról1
b)2 adatközlő: az a közfeladatot ellátó szerv, amely – ha az adatfelelős nem maga teszi közzé az adatot – az adatfelelős által hozzá eljuttatott adatait honlapon közzéteszi;
c)3 közzététel: az e törvényben meghatározott adatoknak internetes honlapon, digitális formában, bárki számára, személyazonosítás nélkül, korlátozástól mentesen, kinyomtatható és részleteiben is kimásolható módon, a betekintés, a letöltés, a nyomtatás, a kimásolás és a hálózati adatátvitel szempontjából is díjmentesen történő hozzáférhetővé tétele.
3. §4 (1) A 6. § szerinti közzétételi listákon meghatározott adatait saját honlapján – ha törvény másként nem rendelkezik – közzéteszi
a)5 a Köztársasági Elnök Hivatala, az Országgyűlés Hivatala, az Alkotmánybíróság Hivatala, az Országgyűlési Biztos Hivatala, az Állami Számvevőszék, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatala, a Legfőbb Ügyészség, a Magyar Tudományos Akadémia,
b)6 a központi államigazgatási szerv a kormánybizottság kivételével, továbbá az országos kamara, valamint
c)7 a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szerve.
(4) Az adatokat nem a saját honlapon közzétevő adatfelelős – a 4. § megfelelő alkalmazásával – a közzéteendő adatokat az adatközlőnek továbbítja, amely gondoskodik az adatoknak honlapon való közzétételéről, és arról, hogy egyértelmű legyen, az egyes közzétett közérdekű adat melyik szervtől származik, illetve melyikre vonatkozik.
4. §8 (1) A közzétételre kötelezett adatfelelős szerv vezetője gondoskodik a 6. §-ban meghatározott közzétételi listákon szereplő adatok pontos, naprakész és folyamatos közzétételéről, az adatközlőnek való megküldéséről.
(3) Az adatfelelős és az adatközlő belső szabályzatban állapítja meg az (1)–(2) bekezdés szerinti kötelezettség teljesítésének részletes szabályait.9
(4) A közzétett adatok – ha e törvény vagy más jogszabály eltérően nem rendelkezik – a közzétételt követő egy évig a honlapról nem távolíthatóak el. A szerv megszűnése esetén a közzététel kötelezettsége a szerv jogutódját terheli.
5. §10 A 6. §-ban meghatározott közzétételi listákban szereplő adatok közzététele nem érinti az adott szervnek az Avtv. 20. §-ában meghatározott, továbbá a közérdekű vagy közérdekből nyilvános adatok közzétételével kapcsolatos más jogszabályban meghatározott kötelezettségeit.
6. §11 (1) A 3. § (1)–(3) bekezdésében meghatározott szervek (a továbbiakban együtt: közfeladatot ellátó szervek) – tevékenységükhöz kapcsolódóan – az e törvény mellékletében meghatározott adatokat (általános közzétételi lista) közzéteszik.
(3) A közfeladatot ellátó szerv vezetője – az adatvédelmi biztos véleményének kikérésével –, valamint jogszabály a közfeladatot ellátó szervre, azok irányítása, felügyelete alá tartozó szervekre vagy azok egy részére kiterjedő hatállyal további kötelezően közzéteendő adatkört határozhat meg (egyedi közzétételi lista).
(4)12 A polgári nemzetbiztonsági szolgálatok által közzéteendő adatok körét a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős miniszter és a polgári hírszerzési tevékenység irányításáért felelős miniszter az adatvédelmi biztos véleményének előzetes kikérésével e törvénytől eltérően szabályozhatja.
(5) Testületi szervként működő közfeladatot ellátó szerv esetén az egyedi közzétételi lista megállapítása és módosítása – az adatvédelmi biztos véleményének kikérésével – a testület hatáskörébe tartozik.
A közérdekű adatok központi elektronikus jegyzéke
és az egységes közadatkereső rendszer
7. § (1)13 Az elektronikusan közzétett adatok egyszerű és gyors elérhetősége érdekében a törvény hatálya alá tartozó szervek közérdekű adatokat tartalmazó honlapjaira, valamint az általuk fenntartott adatbázisokra, illetve nyilvántartásokra vonatkozó leíró adatokat az erre a célra létrehozott és a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter által működtetett központi elektronikus jegyzék összesítve tartalmazza. A jegyzéket a működtető az erre a célra fenntartott honlapon közzéteszi.
(2)14 Az e törvény hatálya alá tartozó szervek közérdekű adataihoz való egységes szempontok szerinti elektronikus hozzáférést és az adatok közötti keresés lehetőségét a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter által működtetett egységes közadatkereső rendszer biztosítja.
Egyes jogi aktusok nyilvánossága16
12. §17 (1)18 A Magyar Közlöny kiadása során a Magyar Közlöny felelős szerkesztője az elektronikus dokumentumot minősített elektronikus aláírásával és olyan szolgáltató által kiadott időbélyegzővel látja el, amely e szolgáltatást minősített szolgáltatóként nyújtja. A Magyar Közlöny és a mellékleteként megjelenő külön sorozatának egyes lapszámain a megjelenés dátumát fel kell tüntetni, amely nem lehet korábbi, mint az időbélyegzőben szereplő naptári nap.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott elektronikus aláírás ellenőrzéséhez a felelős szerkesztő és a helyettesítésére jogosult személy aláírásaihoz tartozó nyilvános kulcsok a kormányzati portálnak a Magyar Közlöny közzétételére szolgáló oldalán érhetőek el.
(3)19 A Magyar Közlöny a jogalkotásról szóló törvényben meghatározottak mellett tartalmazza
e) a miniszterek azon nem normatív határozatait, amelyeknek hivatalos lapban való közzétételét jogszabály elrendeli.
(4) A Magyar Közlöny közzétett számai a honlapról nem távolíthatóak el, azok archiválására az elektronikus archiválásról szóló jogszabály rendelkezéseit kell alkalmazni.
(5) A szerkesztő a Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron megküldi a köztársasági elnöknek, az Országgyűlés elnökének, az Alkotmánybíróság elnökének, a Legfelsőbb Bíróság elnökének, az Országos Széchényi Könyvtárnak és az Országgyűlési Könyvtárnak.
(6)20 A Magyar Közlöny oldalhű másolata papíron, illetve digitális adathordozón is terjeszthető.
(7) A Kormány által rendeletben kijelölt szerv kérelemre, igazgatási szolgáltatási díj ellenében a Magyar Közlönyről vagy annak egy részéről papírra oldalhű másolatot készít.
12/A. §21 (1)22 A Hivatalos Értesítő a jogalkotásról szóló törvényben meghatározottak mellett tartalmazza azokat a közleményeket, amelyeknek a Magyar Közlönyben, illetve más hivatalos lapban való közzétételét jogszabály elrendeli vagy a közzététel kezdeményezésére jogszabály által feljogosított személy kezdeményezi.
(4)24 Az (1) bekezdést a 12. § (3) bekezdésében meghatározott jogi aktusokra, valamint a Közbeszerzési Értesítőben, a Cégközlönyben és a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala hivatalos lapjában közzétenni rendelt közleményekre nem kell alkalmazni.
13. § (1)25 A 12–12/A. §-ban nem említett hivatalos lapokat a minisztérium, az autonóm államigazgatási szerv, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete és a kormányhivatal a honlapján történő közzététellel adja ki.
(2)26 Az (1) bekezdésben meghatározott hivatalos lapban jogszabály, közjogi szervezetszabályozó eszköz és olyan közlemény tehető közzé,
c) amely a minisztérium, az autonóm államigazgatási szerv, a kormányhivatal, illetve a miniszter által irányított központi államigazgatási szerv munkája szempontjából fontos.
(3)27 Egy központi államigazgatási szerv az (1) bekezdés alapján több hivatalos lapot is kiadhat, ha azt ágazati jellege indokolja.
(4)28 Az (1) bekezdésben meghatározott hivatalos lap oldalhű másolata nyomtatott formában akkor terjeszthető, ha a tárgyévet megelőző év június 30-án a lap a központi költségvetéshez tartozó szerveken kívüli előfizetőinek száma a külön jogszabályban29 meghatározott számot meghaladja.
(5)30 Az (1) bekezdés szerint kiadott lap az azt kiadó szerv honlapjáról nem távolítható el. A szerv megszűnése esetén a közzététel kötelezettsége a szerv jogutódját terheli.
13/A. §31
14. §32 (1)33 A Hatályos Jogszabályok Elektronikus Gyűjteményében (a továbbiakban: jogszabálygyűjtemény) a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter és az igazságügyért felelős miniszter gondoskodik
15. § (1)34 A helyi önkormányzat jegyzője az önkormányzat rendeletét annak kiadmányozását követően haladéktalanul, elektronikusan, a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzéséért felelős szerven keresztül a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzéséért felelős miniszternek megküldi.
(2)35 A helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzéséért felelős miniszter gondoskodik az önkormányzati rendeleteknek az erre a célra fenntartott honlapon történő közzétételéről.
NEGYEDIK RÉSZ36
17. § (1)37 A gyűjteményben közzé kell tenni a Legfelsőbb Bíróság és az ítélőtáblák által az ügy érdemében hozott határozatokat.
(3)38 A közzétett bírósági határozathoz kapcsolva, azzal egyidejűleg közzé kell tenni mindazon bírósági és más hatósági vagy egyéb szerv által hozott határozatoknak az Országos Igazságszolgáltatási Tanács által meghatározott eljárásban a bíróság által anonimizált digitális másolatát is, amelyeket a közzétett bírósági határozattal felülbíráltak vagy felülvizsgáltak.
(7) Nem tehetők közzé a Pp. XV–XVIII. fejezete (házassági perek, apasági és a származás megállapítása iránti egyéb perek, a szülői felügyelet megszüntetése, gondnokság alá helyezés) szerinti eljárásokban hozott határozatok, ha valamelyik fél kérte a közzététel mellőzését.
(8)39 A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény XIV. fejezet II. címe (a nemi erkölcs elleni bűncselekmények) alapján hozott határozat csak akkor tehető közzé, ha ahhoz a sértett az eljáró bíróság felhívására hozzájárult.
a) az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv és – ha törvény kivételt nem tesz – az e minőségében eljáró személy családi és utónevét, illetve neveit (a továbbiakban együtt: nevét), továbbá beosztását, ha az adott személy az eljárásban közfeladatának ellátásával összefüggésben vett részt;
d)40 az egyesület vagy alapítvány nevét, székhelyét és képviselőjének nevét;
(5)41 A minősített adat védelmét a bírósági határozatok közzétételekor is biztosítani kell.
(2)42 Amennyiben a már közzétett határozatot kijavítják, vagy annak tartalma kiegészítés folytán megváltozik, a kijavítást, kiegészítést annak jelzésével a jogerőre emelkedésétől számított öt munkanapon belül át kell vezetni.
20. §43 (1)44 A közzétett határozatok megjelölésében fel kell tüntetni a bíróság és a jogterület megnevezését, a határozat meghozatalának évét, valamint sorszámát.
21. § (1) E törvény a (2)–(3) bekezdésben foglalt kivétellel 2006. január 1-jén lép hatályba.
a)46 a közérdekű adatok elektronikus közzétételének részletszabályait,47
b) az egységes közadatkereső rendszer, valamint a központi jegyzék adattartalmát, az adatintegrációra vonatkozó szabályokat,48
c)49 a 12. § (7) bekezdése szerinti másolatot készítő szerv kijelölését.
a)50 az ágazati miniszter, hogy rendeletben adja ki a 6. § (2) bekezdésében foglalt különös közzétételi listát,
b)51 a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg a közzétételi listákon szereplő adatok közzétételéhez szükséges közzétételi mintákat,52
c)53 a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős miniszter, valamint a polgári hírszerzési tevékenység irányításáért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg az irányítása alá tartozó polgári nemzetbiztonsági szolgálatok által közzéteendő adatok körét,54
d)55 az igazságügyért felelős miniszter, hogy az Országos Igazságszolgáltatási Tanács véleményének kikérésével rendeletben határozza meg az e törvény alapján közzétett bírósági határozatoknak a gyűjteményben történő megjelölésének szabályait,56
e)57 a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter, hogy az előfizetőknek a 13. § (4) bekezdése szerinti számát rendeletben állapítsa meg,58
f)59 a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter, hogy a 12. § (7) bekezdésében meghatározott igazgatási szolgáltatási díjat rendeletben állapítsa meg.
Melléklet a 2005. évi XC. törvényhez60
A közfeladatot ellátó szerv által alapított költségvetési szerv neve, székhelye,
a költségvetési szervet alapító jogszabály megjelölése, illetve az azt alapító határozat, a költségvetési szerv alapító okirata, vezetője, honlapjának elérhetősége
A közfeladatot ellátó szerv által fenntartott adatbázisok, illetve nyilvántartások jegyzéke, az adatvédelmi nyilvántartásba bejelentendő nyilvántartásoknak az Avtv. 28. §-a szerinti azonosító adatai; a közfeladatot ellátó szerv által – alaptevékenysége keretében – gyűjtött és feldolgozott adatok fajtái, a hozzáférés módja, a másolatkészítés költségei
A közfeladatot ellátó szerv feladatellátásának teljesítményére, kapacitásának jellemzésére, hatékonyságának és teljesítmé-
nyének mérésére szolgáló mutatók és értékük, időbeli változásuk
1 A törvényt az Országgyűlés a 2005. július 4-i ülésnapján fogadta el. A kihirdetés napja: 2005. július 14. A törvényt a 2011: CCI. törvény 275. §-a hatályon kívül helyezte 2012. január 1. napjával.
2 A 2. § (1) bekezdés b) pontját a 2011: CXII. törvény 85. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte. [E módosító törvény 73. § (2) bekezdése alapján 2012. január 1-jén lép hatályba.]
3 A 2. § (1) bekezdés c) pontja a 2008: XXV. törvény 8. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
4 A 3. §-t a 2011: CXII. törvény 85. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte. [E módosító törvény 73. § (2) bekezdése alapján 2012. január 1-jén lép hatályba.]
5 A 3. § (1) bekezdés a) pontja a 2010: CLVIII. törvény 122. § (24) bekezdésével megállapított szöveg.
6 A 3. § (1) bekezdésének b) pontja a 2006: CIX. törvény 2. § (1) bekezdésének m) pontja szerint módosított szöveg.
7 A 3. § (1) bekezdés c) pontja a 2010: CXXVI. törvény 91. §-a szerint módosított szöveg.
8 A 4. §-t a 2011: CXII. törvény 85. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte. [E módosító törvény 73. § (2) bekezdése alapján 2012. január 1-jén lép hatályba.]
9 Lásd a 13/2011. (VIII. 4.) MEG utasítást.
10 Az 5. §-t a 2011: CXII. törvény 85. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte. [E módosító törvény 73. § (2) bekezdése alapján 2012. január 1-jén lép hatályba.]
11 A 6. §-t a 2011: CXII. törvény 85. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte. [E módosító törvény 73. § (2) bekezdése alapján 2012. január 1-jén lép hatályba.]
12 A 6. § (4) bekezdése a 2010: CXLVIII. törvény 205. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
13 A 7. § (1) bekezdése a 2010: CXLVIII. törvény 205. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg. [A 7. § (1) bekezdésében a 2011: CXII. törvény 84. § (3) bekezdése alapján az „a törvény” szövegrész helyébe az „az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény szerint közérdekű adatok elektronikus közzétételére kötelezett szervek, valamint az e törvény” szöveg lép. Ez utóbbi módosító törvény 73. § (2) bekezdése alapján 2012. január 1-jén lép hatályba.]
14 A 7. § (2) bekezdése a 2010: CXLVIII. törvény 205. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg. [A 7. § (2) bekezdésében a 2011: CXII. törvény 84. § (3) bekezdése alapján az „e törvény hatálya alá tartozó” szövegrész helyébe az „(1) bekezdésben meghatározott” szöveg lép. Ez utóbbi módosító törvény 73. § (2) bekezdése alapján 2012. január 1-jén lép hatályba.]
15 A 9–10. §-t és az azt megelőző alcímet a 2010: CXXXI. törvény 19. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
16 A 12. §-t megelőző alcím a 2010: CXXX. törvény 37. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
17 A 12. § a 2008: XXV. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
18 A 12. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 37. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
19 A 12. § (3) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 37. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
20 A 12. § (6) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 37. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
21 A 12/A. §-t a 2008: XXV. törvény 3. §-a iktatta be.
22 A 12/A. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 37. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
23 A 12/A. § (2)–(3) bekezdését a 2010: CXXX. törvény 48. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
24 A 12/A. § (4) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 37. § (6) bekezdése, a 2010: CXLVIII. törvény 205. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
25 A 13. § (1) bekezdése a 2010: CLVIII. törvény 122. § (25) bekezdésével megállapított szöveg.
26 A 13. § új (2) bekezdését a 2008: XXV. törvény 4. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (2) bekezdés számozását (5) bekezdésre változtatva. A 13. § (2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 37. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
27 A 13. § (3) bekezdését a 2008: XXV. törvény 4. §-a iktatta be, szövege a 2010: CXXX. törvény 37. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
28 A 13. § (4) bekezdését a 2008: XXV. törvény 4. §-a iktatta be.
29 Lásd az 5/2008. (X. 14.) MeHVM rendeletet.
30 A 13. § eredeti (2) bekezdésének számozását (5) bekezdésre változtatta a 2008: XXV. törvény 4. §-a.
31 A 13/A. §-t a 2008: XXV. törvény 5. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2010: CXXX. törvény 48. § (1) bekezdése.
32 A 14. §-t a 2010: CXXX. törvény 48. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte. [E módosító törvény 32. § (2) bekezdése alapján 2012. január 1-jén lép hatályba.]
33 A 14. § (1) bekezdésének felvezető szövege a 2006: CIX. törvény 171. § (4) bekezdésének q) pontja, a 2010: CXLVIII. törvény 205. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
34 A 15. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 7. § (2) bekezdésének p) pontja, 171. § (4) bekezdésének q) pontja, a 2009: LVI. törvény 333. §-a, a 2010: CXXX. törvény 37. § (9) bekezdése, a 2010: CXLVIII. törvény 205. § (6) bekezdése szerint módosított szöveg.
35 A 15. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 171. § (4) bekezdésének q) pontja, a 2010: CXLVIII. törvény 205. § (6) bekezdése szerint módosított szöveg.
36 E törvény 21. § (2) bekezdése alapján a Negyedik rész 2007. július 1-jén lépett hatályba.
37 [A 17. § (1) bekezdésének a 2011: CVIII. törvény 180. § (4) bekezdésével megállapított, a 180. § (2) bekezdése alapján 2012. január 1-től hatályos szövege: „ (1) A gyűjteményben – a 20/A. § -ban foglalt eltéréssel – közzé kell tenni a Legfelsőbb Bíróság és az ítélőtáblák által az ügy érdemében hozott határozatokat.”.]
38 A 17. § (3) bekezdése a 2008: XXV. törvény 8. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
39 A 17. § (8) bekezdése a 2007: XXVII. törvény 89. § (6) bekezdése szerint módosított szöveg.
40 A 18. § (2) bekezdés d) pontja a 2011: CLXXV. törvény 160. §-a szerint módosított szöveg.
41 A 18. § (5) bekezdése a 2009: CLV. törvény 42. § (37) bekezdése szerint módosított szöveg.
42 A 19. § (2) bekezdése a 2007: LXXXII. törvény 13. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
43 [A 20/A. §-nak a 2011: CVIII. törvény 180. § (5) bekezdésével beiktatott, a 180. § (2) bekezdése alapján 2012. január 1-től hatályos szövege: „20/A. § A közbeszerzési eljárások bírósági felülvizsgálata során hozott határozatok közzétételére a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény rendelkezései irányadók.”.]
44 A 20. § (1) bekezdése a 2007: LXXXII. törvény 13. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
45 A 21. § (3) bekezdését a 2010: CXXX. törvény 48. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
46 A 22. § (1) bekezdés a) pontját a 2011: CXII. törvény 85. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte. [E módosító törvény 73. § (2) bekezdése alapján 2012. január 1-jén lép hatályba.]
47 Lásd a 305/2005. (XII. 25.) Korm. rendeletet, a 85/2010. (III. 25.) Korm. rendeletet, a 301/2010. (XII. 23.) Korm. rendeletet.
48 Lásd a 305/2005. (XII. 25.) Korm. rendeletet, a 301/2010. (XII. 23.) Korm. rendeletet.
49 A 22. § (1) bekezdésének c) pontját a 2006: CIX. törvény 2. § (3) bekezdésének g) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2008: XXV. törvény 6. § (1) bekezdése iktatta be.
50 A 22. § (2) bekezdés a) pontját a 2011: CXII. törvény 85. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte. [E módosító törvény 73. § (2) bekezdése alapján 2012. január 1-jén lép hatályba.]
51 A 22. § (2) bekezdés b) pontja 2010: CXLVIII. törvény 205. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg. [A 22. § (2) bekezdés b) pontját a 2011: CXII. törvény 85. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte. Ez utóbbi módosító törvény 73. § (2) bekezdése alapján 2012. január 1-jén lép hatályba.]
52 Lásd a 18/2005. (XII. 27.) IHM rendeletet.
53 A 22. § (2) bekezdés c) pontja a 2010: CXLVIII. törvény 205. § (8) bekezdése szerint módosított szöveg. [A 22. § (2) bekezdés c) pontját a 2011: CXII. törvény 85. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte. [Ez utóbbi módosító törvény 73. § (2) bekezdése alapján 2012. január 1-jén lép hatályba.]
54 Lásd a 7/2005. (XII. 28.) MeHVM rendeletet.
55 A 22. § (2) bekezdésének d) pontja a 2006: CIX. törvény 171. § (4) bekezdésének q) pontja, a 2010: CXXX. törvény 37. § (10) bekezdése szerint módosított szöveg.
56 Lásd a 29/2007. (V. 31.) IRM rendeletet.
57 A 22. § (2) bekezdésének e) pontját a 2007: LXXXII. törvény 2. § 814. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2008: XXV. törvény 6. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2010: CXLVIII. törvény 205. § (9) bekezdése szerint módosított szöveg.
58 Lásd az 5/2008. (X. 14.) MeHVM rendeletet.
59 A 22. § (2) bekezdés f) pontját a 2008: XXV. törvény 6. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2010: CXLVIII. törvény 205. § (9) bekezdése szerint módosított szöveg.
60 A melléklet a 2006: CXXI. törvény 25. §-a, a 2008: CV. törvény 50. § (11) bekezdése, a 2009: CIX. törvény 52. § (11) bekezdése, a 2009: CXXXIV. törvény 22. § (8) bekezdése, a 2010: CXXVI. törvény 91. §-a szerint módosított szöveg.


text:
az econet.hu Média és Vagyonkezelő Nyrt III. negyedéves IFRS szerint konszolidált, nem auditált gyorsjelentése november PDF
az econet.hu Média és Vagyonkezelő Nyrt III. negyedéves IFRS szerint konszolidált, nem auditált gyorsjelentése november 19.
Download "az econet.hu Média és Vagyonkezelő Nyrt. 2010. III. negyedéves IFRS szerint konszolidált, nem auditált gyorsjelentése 2010. november 19."
1 az econet.hu Média és Vagyonkezelő Nyrt III. negyedéves IFRS szerint konszolidált, nem auditált gyorsjelentése november 19.
2 TARTALOMJEGYZÉK TARTALOMJEGYZÉK 2 ÜZLETI JELENTÉS 3 I. Összefoglaló 3 II. Bevezetés 5 III. Üzletági és Anyavállalati események és eredmények, konszolidált eredmények 6 III.1. Média Üzletág 6 A Média Üzletág eseményei 6 A Média Üzletág eredményei 12 A Média Üzletág piaci környezete 15 Sziget Kft. akvizíció 17 III.2. Anyavállalat 19 Az Anyavállalat eseményei 19 Az Anyavállalat eredményei 20 III.3. Konszolidált adatok 21 IV. A beszámolási időszak egyéb jelentős eseményei 22 IV.1. Részvény adatok 23 V. A Társaság tevékenységének főbb kockázatai 24 VI. A Társaság rövid- és középtávú feladatai 25 VI.1. Média Üzletág 25 VI.2. Anyavállalat 26 VII. A Társaság főbb célkitűzései 27 A JELENTŐSEBB TÉTELEK, VÁLTOZÁSOK MAGYARÁZATA 28 I. Mérleg Eszközök Források 31 II. Eredménykimutatás 33 ADATLAPOK 35 2
3 ÜZLETI JELENTÉS Az econet.hu Nyrt. stratégiai célja a Média Üzletág megerősítése, több piaci részterületen markáns pozíciók biztosításával. A társaság a válság ideje alatt megszerzett új értékesítési felületek révén egy több területet lefedő, ismert és piacvezető márkákat és termékeket magában foglaló portfólióval lehet jelen a gazdasági fellendüléskori reklámpiacon, melynek növekedése a válság elmúltával a jövőben is prognosztizálható. Fejlődésére elsősorban a teljes hirdetési piac volumene hat, így a hirdetési szempontból értékes termékek és felületek képesek biztosítani a társaság sikerét, mely nem csak beruházás, hanem szaktudás és piacismeret kérdése is. Az econet.hu Nyrt. Média Üzletágának értékesítési portfóliója a válság ideje alatt tovább bővült. Egyrészt a print területen, másrészt az elektronikus médiában az országos kereskedelemi rádióval, melyek a további fejlődés és siker lehetőségét is hordozzák. A 2010-es év végétől a Társaság tevékenységében az EMG tulajdonosi részvételével működő médiatermékek mellett a tulajdonosi érintettség nélküli médiatermékek részére nyújtott szolgáltatások is hangsúlyosan megjelennek. A többpólusú - print, online, rádiós, rendezvény elemeket tartalmazó - média-portfólióval, illetve a sales house tevékenység alá bevonásra kerülő egyéb termékekkel ennek megfelelően a társaság az egész országot eléri. Az econet.hu által képviselt lapok olvasótábora közel egymillió fős, a résztulajdonában lévő országos kereskedelmi rádiót a harmadik negyedévben átlagosan naponta több mint 1,1 milliónyian hallgatták, az online oldalakat hetente több mint 1,5 milliónyian látogatják, az indoor reklámeszközök több ezer helyen vannak jelen, a fesztiválokon pedig minden évben sokszázezren kapcsolódnak ki. Az elért közönség magas létszáma és - az egyes termékeken keresztül jól behatárolható - elérése a hirdetők számára is hatékony lehetőségeket kínál. Az econet.hu Nyrt. a magyar médiapiac egyik jelentős szereplője, ugyanakkor nem vonhatta ki magát az iparágra jellemző piaci környezet alól. Mára elérte azt a méretet, ahol a fogyasztási kedv növekedéséhez kapcsolódó hirdetési kiadások élénkülése már további fejlődési lehetőségeket hordoz. Bár a reklámpiacon a hirdetői bizonytalanság első kilenc hónapjában is érezhető volt, az econet.hu árbevétele ebben az időszakban jelentős mértékben emelkedett. I. Összefoglaló A társaság értékesített média-portfóliójának sikeres kibővítése eredményeként 2009 első kilenc hónapjához képest 2010 azonos időszakában az árbevétel több mint 1,25 milliárd forinttal a duplájára nőtt. A növekedés a bázisévi számban még nem szereplő NeoFM-nek, EXIT magazinnak, Fidelio Estnek és Time Out Budapestnek, valamint a bázisévi számban csak kisebb mértékben szereplő Facebook reklámértékesítésnek tudható be, illetve kisebb részben hozzájárult ehhez az EMGPrint ún. Custom Publishing szegmense (különszámok) javuló teljesítménye is. Az árbevétel növekedésével párhuzamosan a portfólió bővülés miatt megnövekedett ugyan a csoport költségszintje is, mindemellett az üzemi eredmény illetve az EBITDA is mintegy 33 százalékkal javult a bázisidőszakihoz képest. Az adózott eredmény több egyszeri tétel hatására mintegy 220 millió forinttal csökkent. A 2010Q1- Q3 időszakban a csökkenést alapvetően két, a radiocafé Kft. értékesítéséhez kapcsolódó egyszeri tétel okozta. Egyfelől az üzletrész értékesítésénél jelentkező 50 millió forintos veszteség, másfelől a nem bizonyosan bekövetkező gazdálkodási eseményektől és a körzeti frekvencia újbóli elnyerésétől függő vételárrészekre (mintegy 150 millió forint) megképzett 100 százalékos céltartalék. A bázisidőszakban emellett szerepel az Externet Nyrt. részesedés akkori értékesítésének pozitív eredményhatása is. Az egyszeri tényezők hatásait kiszűrve az 1-9. hónapok üzleti tevékenysége az adózott eredménytartalom jelentős, 19 százalékos mértékű, majd 100 millió forintos javulását mutatja (lásd az alábbi 1/A. Ábrát). 3
4 1/A. Ábra: A és évi 1-9 hónapok IFRS szerint konszolidált, nem auditált gyorsjelentések főbb eredmény adatainak és ugyanezen időszakoknak a bázisidőszaki és a jelen beszámolási időszaki egyszeri tételektől megtisztított mérlegadatainak összehasonlítása Megnevezés / E Ft 2009Q1-Q3 2010Q1-Q3 Változás(%) 2009Q1-Q3 2010Q1-Q3 Változás(%) Árbevétel % % Üzemi eredmény % % Értékcsökkenés % % EBITDA % % Adózott vállalkozási eredmény % % 1,2 1 Externet Nyrt. részesedés eladásának eredményhatásától tisztított adatok 2 radiocafé Kft. eladásának eredményhatásától tisztított adatok A médiapiac szezonalitása miatt a társaság árbevételének megoszlásában jelentkező ciklikusság hatását mutatják a korábbi évek alábbi adatai, melyet némileg tompítani fog az országos kereskedelmi rádiós tevékenység értékesítési árbevétele. A historikusan jellemzően gyengébb első félévben, illetve a reklámpiacon szokásosan gyengébb harmadik negyedévben is sikerült idén egy erősebb növekedést elérni, s a megnövekedett értékesítési portfólióban a negyedik negyedévben hasonló tendencia várható, mely időszakban az éves árbevétel jelentős hányada - a tapasztalatok szerint közel 40 százaléka - realizálódik. 1/B. Ábra: A Média Üzletág historikus ( ) átlagos negyedéves árbevételi adatai az egész éves árbevétel százalékában Balázs Csaba, az econet.hu Nyrt. elnök-vezérigazgatója a hónapok eredményeiről: A válság időszakában végrehajtott üzletfejlesztési erőfeszítések és az egyes piaci szegmensekben megindult mérsékelt növekedésnek köszönhetően a társaság árbevétele ebben a negyedévben is jelentősen emelkedett. A piaci környezet lassanként kiszámíthatóbbá válik, és a korábbi évek médiapiaci szezonalitását is figyelembe véve kijelenthető, hogy 2010 utolsó három hónapjában is folytatódni fog csoportunk árbevételének növekedése. A portfóliónk gerincét adó márkáink magyar sikertörténetekre épülnek, melyek a válságot átvészelve megtartották olvasói, hallgatói, illetve fogyasztói bázisukat, így megerősödve kerülhetnek be a jövőben a fogyasztás fellendülésével párhuzamosan újraépülő médiaértékesítési tervekbe. Célunk, hogy az újraépülő piacon megnövekedett jelenlétünkkel az árbevétel emelkedésével párhuzamosan az eredménytartalom javulása is érezhető legyen befektetőink számára. 4
5 II. Bevezetés Az econet.hu Nyrt július 6-i Közgyűlése által elfogadott új cégcsoport stratégia szerint a Társaságnak egy üzletága van, a Média Üzletág. Ennek központi cége az Est Media Group Kft. (EMG), amely 100 százalékban az econet.hu Nyrt. tulajdonában áll. Az új stratégia az egyetlen Média Üzletágon belül is is leképezi az előzőek egyik fontos elemét, a több lábon állás szükségességét. A Társaság korábban eltérő jellegű üzletágak tulajdonlása és irányítása révén kereste piaci helyét től azonban a több lábon állás azt jelenti, hogy a médiapiacon kell széles, több területet lefedő, ismert és piacvezető márkákat és termékeket magában foglaló portfólióval jelen lenni. A médiapiac állandó növekedése (a válságévek kivételével) prognosztizálható, mert a piac fejlődése nem függ olyan fogyasztói plafonoktól, mint például a technikai lefedettség és technológiai fejlődés, hanem csak és kizárólag a teljes hirdetési piac volumene hat rá. Ilyen formán tehát, aki - bármilyen platformon - népszerű és/vagy hirdetési szempontból értékes terméket tud előállítani, az sikeres lehet, mindez nem beruházás, hanem szaktudás és piacismeret, illetve az ehhez kapcsolódó intuíció kérdése. Az ingyenes médiatermékek előretörése jelzi a jövő médiájának egyik irányát. A felhasználó számára ingyen hozzáférhető, színvonalas médiatartalom már évtizedek óta növekvő súllyal bír a médiapiacon (a tv, az internet előfizetési díja a fogyasztó szemszögéből elkülönül a tartalomtól). A Média Üzletágunk (EMG) legnagyobb részt ingyenes portfóliója előremutató és a válságon túllépve a további fejlődés és siker lehetőségét is hordozza. Az EMG már most is bevezetett és ismert, a véleményvezérek körében kimondottan népszerű brandeket tömörít. A 2010-es év második felétől a Társaság tevékenységében nagyobb hangsúlyt kapnak az EMG tulajdonosi részvétele nélkül működő médiatermékek részére nyújtott szolgáltatások, elsősorban az értékesítés területén (sales house tevékenység). Többpólusú média-portfóliónkkal, illetve az általunk értékesített vagy a várhatóan a jövő év elejétől a sales house tevékenység alá bevonásra kerülő egyéb termékekkel ennek megfelelően az egész országot elérjük. A tulajdonunkban álló, illetve az egyéb - a jövő évtől - általunk képviselt lapoknak megjelenésenként majd egymilliós olvasótábora van, a résztulajdonunkban lévő országos kereskedelmi rádiót a harmadik negyedévben átlagosan naponta több mint 1,1 milliónyian hallgatták, online oldalainkat hetente több mint 1,5 milliónyian látogatják, indoor reklámeszközeinkkel több ezer helyen vagyunk jelen, fesztiváljainkon pedig minden évben sokszázezren kapcsolódnak ki. Az olvasók, hallgatók, látogatók és vendégek nagyszámú, ugyanakkor az egyes termékeinken keresztül jól behatárolható elérése a hirdetők számára is hatékony lehetőségeket kínál. Az econet.hu Nyrt. az elmúlt években a magyar médiapiac egyik jelentős szereplőjévé vált. Ez egyben azt is jelenti, hogy nem vonhatjuk ki magunkat az iparágra jellemző, az elmúlt évben és várhatóan idén is kedvezőtlen piaci környezet alól. Ugyanakkor azonban elértük azt a méretet, ahol a válság a fogyasztási kedv és ezen keresztül a hirdetési kiadások visszaesése ellenére is már növekedési lehetőségeket hordozhat. Ezekre lehet példa az estkonyvek.hu és az estbiztositas.hu együttműködés, illetve a várhatóan 2011-ben elinduló törzsvásárlói és fizetőkártya szolgáltatásunk. A fejlődéshez a Társaság - a magyar médiapiacon egyedüli - tőkepiaci jelenléte is hozzáadott értéket adhat. 5
6 III. Üzletági és Anyavállalati események és eredmények, konszolidált eredmények III.1. Média Üzletág A Média Üzletág eseményei Az Est Media Group Kft. a 2010-es tevékenységét - a 2008-ban végrehajtott szervezeti és szerkezeti változások eredményeképpen - az egységes portfólió-értékesítés és üzemeltetés jegyében végezte. A portfólió öt szervesen összetartozó és egy függetlenül működő event üzletágra tagolódik (a radiocafé 98.6 és a Facebook nincsen tulajdonosi és üzemeltetési hatókörünkben, kizárólag a reklámfelületeik értékesítését végezzük, a NeoFM pedig 25 százalékos résztulajdonunkban van, üzemeltetésében augusztus 6-tól nem veszünk részt): 2009-ben csaknem teljesen lezárult az folyamat, melynek eredményeképpen az econet.hu cégcsoport legtöbb médiabeli érdekeltsége az EMG közvetlen tulajdonosi irányítása és finanszírozási hatóköre alá került november 18-a éjfél után pár másodperccel megszólalt a NeoFM, amely a legnagyobb lefedettséggel rendelkező országos kereskedelmi rádiócsatorna. Az Országos Rádió és Televízió Testület (ORTT) által kiírt pályázat október végi elnyerése után alig több mint három héttel az EMG tehát egy kiemelten erős elemmel bővült, amely nem csak hogy szervesen illeszkedik a meglévő portfólióhoz, de önmagában is komoly médiaértéket, erőt jelent a hazai piacon. A rádióadót működtető FM1 Zrt. az alakuláskor még 100 százalékos tulajdonunkban volt, majd 2010 augusztusában a cégben lévő részesedésünk 25 százalékra csökkent, ugyanakkor a rádió reklámidejének kizárólagos értékesítési joga a műsorszolgáltatási jog teljes időtartamára az EMG hatóköre alatt maradt első kilenc hónapjában a csatorna a kereskedelmi szempontból legfontosabb reggeli idősávban, az Ipsos/GfK hallgatottsági adatai alapján piacvezető szerepet ért el a hallgatói részesedés területén. A reklámpiaci tendenciák negatív hatásai III. negyedévében is érezhetőek voltak, a rendszerváltozás óta nem tapasztalt visszaesés nehéz helyzetbe hozta a magyarországi médiavállalkozásokat. A hirdetői bizonytalanság, a reklámra fordított összegek jelentős mértékű csökkenése folytatódott, áthúzódott 2010-re is, nem csak az EMG portfóliójában, hanem a teljes magyar médiapiacon. A legutóbbi hónapok makrogazdasági szabályozási eseményei (pl. különadók bevezetése) esetlegesen a reklámbüdzsék további átmeneti csökkenését hozhatják magukkal. Az EMG éppen ezért még a tavalyi évben olyan megújítási folyamatokat, belső fejlesztéseket, és ezzel egyidejűleg igen jelentős költségcsökkentő intézkedéseket vezetett be, amelyek hatása 2010 I-III. negyedévében is érezhető volt. 6
7 Az EMG emellett törekszik arra is, hogy a gazdasági válság hatásai által formálódó-koncentrálódó piacon adódó lehetőségeket kihasználja. Az alábbiakban négy - két kisebb és két nagyobb jelentőségű -, az egyes lentebb részletezett üzletági események közé nem sorolható ilyen lépést mutatunk be. Az EMG június 29-én az EMG szerződést kötött a KÖNYVLABOR Kft-vel az EMG tulajdonában álló domain jövőbeli hasznosításáról. A szerződés értelmében a KÖNYVLABOR Kft. a internetes cím alatt saját költségén online könyváruházat hozott létre és üzemelteti azt. A domain használatba adása, illetve az EMG média-portfóliójában nyújtott marketing felületek biztosítása fejében az EMG a rendszeren keresztül elért árbevételből részesedést kap. A könyváruház várhatóan a nyár végén tesztüzemmel indult, ősztől pedig éles üzemben várja a megrendeléseket. A szerződésben lefektetett üzleti modell szerint az EMG kockázatot nem visel, a nyújtott szolgáltatásaiért cserébe minden értékesítés után fix százalékos jutalékot kap majd. Az idei évben ebből a tevékenységből lényeges árbevétel nem várható. Az EMG a beszámolási időszakot követően, 2010 novemberének első hetében megállapodást kötött a LIBRA Biztosítási Alkusz Kft-vel üzleti együttműködés folytatásáról. A megállapodás alapján a internetes cím alatt a LIBRA Kft. saját költségén, estbiztositas.hu márkanév alatt, online biztosítás-alkuszi weboldalt hozott létre és üzemelteti azt. A szolgáltatás a kezdeti időszakban csak kötelező gépjárműfelelősségbiztosítás és CASCO megkötésére terjed ki, a tervek szerint a későbbiekben más biztosítási típusokra (pl. utazási- és lakásbiztosítások) is kiterjesztésre kerül. Az együttműködés keretein belül az EMG biztosítja a domain használatát, az EST védjegyet, továbbá marketing eszközeit felhasználva népszerűsíti az oldalt. A LIBRA Kft. végzi a weboldal fejlesztését, üzemeltetését, valamint teljes felelősséggel kiszolgálja az oldalról érkező megbízásokat. A domain használatba adása, illetve az EMG média-portfoliójában nyújtott marketing felületek biztosítása fejében az EMG a rendszeren keresztül elért árbevételből részesedést kap. Jelentősebb esemény ugyanakkor az, hogy az EMG augusztus 6-án megállapodást kötött a Geomédia Kiadói Zrt-vel, amelynek értelmében EMG Sales House Korlátolt Felelősségű Társaság cégnév alatt, az EMG 74 százalékos és a Geomédia 26 százalékos részesedésével, közös leányvállalatot hoznak majd létre. A vállalat ügyvezetője előreláthatólag Kádár Tamás, az EMG ügyvezető igazgatója lesz. A cég teljes körűen az econet.hu Nyrt. konszolidációs körébe fog tartozni. Az EMG Sales House Kft. megalakulása után kizárólagos és hosszú távú szerződések keretei között fokozatosan átveszi majd az EMG és a Geomédia portfóliójában lévő médiatermékek hirdetéseinek értékesítését. Az így kialakuló értékesítési egység az EMG jelenlegi portfóliójához képest - a NeoFM napi szintű 1,1millió hallgatós elérésén túl - az egyebek mellett a nagy múltú Szabad Földdel kiegészült print területen is megközelíti majd a megjelenésenkénti milliós olvasótábort. A két tulajdonos médiavállalkozás termékköreit az EMG Sales House Kft. egyfelől jellegük (broadcast, indoor, online vagy print) szerint csoportosított értékesítési egységekbe fogja szervezi másfelől az EMG-ben már kialakult és megszokott portfólió-értékesítési rendszerben értékesíti majd azokat. Ezáltal - és mivel a két portfólió értékesítési szempontból előreláthatóan jól kiegészíti majd egymást - a nagyobb portfólió az eddigi külön-külön történt értékesítésnél több és vonzóbb hirdetési lehetőséget kínálhat majd a hirdetők részére. Ez egyben az EMG Sales House Kft. hirdetési tömegvonzási képességét is növeli majd, egy szélesebb portfólióra a hirdető vagy az azt képviselő ügynökség jobban tud tervezni, illetve abban többet tud költeni. A két komplementer tevékenységű magyar médiacég értékesítési összefogása elősegítheti az árbevételük növekedését és piaci pozícióik erősödését is. Az EMG Sales House Kft. árbevétele az eddig az EMG-nél jelentkező hirdetési árbevételnél a Geomédia termékek csatlakozása miatt a várakozások szerint magasabb lesz. Ez az árbevétel - és a nagyobb volumenű értékesítés eredményén keresztül - reményeink szerint eredményt is növelő hatás az econet.hu Nyrt. konszolidált számaiban is megjelenik majd, az értékesítési tevékenység fokozatos átvétele miatt először a 2011-es évben. Az EMG és a Geomédia megállapodtak abban is, hogy megvizsgálják annak lehetőségét, hogy együttműködésüket újabb, a két erős print portfólió miatt elsősorban a gyártási és tartalom előállítási területekre is kiterjesszék, hogy a fentiekben leírt árbevétel növekedést elősegítő folyamatok mellett a párhuzamosságok kiszűrésével elérhető, illetve a mennyiségi növekedésből (pl. nyomdai megrendelések harmonizációja) adódható költségcsökkentő hatásokat is kiaknázhassák. Jelentős eseményként könyvelhető el, hogy az EMG a beszámolási időszakot követően, november 15-én kölcsönös szándéknyilatkozatot kötött a a METACOM Holding Zártkörűen Működő Részvénytársasággal üzleti együttműködés folytatásáról. A kölcsönös szándéknyilatkozat alapján a felek december 31-ig, százalékos részesedésük mellett közös társaságot alapítanak, amely a tervek szerint új típusú törzsvásárlói és fizetőkártya szolgáltatásokat fog létrehozni és működtetni. A rendszerrel megcélzott elsősorban aktív fiatal közönség egy kedvezményrendszert nyújtó szolgáltatáscsomaghoz jut majd, amely egyebek mellett szórakozóhelyeken, ruházati boltokban, koncertszervezőknél, utazási irodáknál, valamint webes partnereknél lesz érvényesíthető. A szolgáltatás tervezett bevezetési ideje 2011 eleje. Az együttműködés keretein belül az EMG 7
8 médiaportfolióját és marketing eszközeit felhasználva népszerűsíti a szolgáltatást, valamint a sales house tevékenysége révén értékesítési tevékenységet is végez majd, míg a METACOM Holding Zrt. egy leányvállalata fogja biztosítani a szolgáltatás technológiai és működési hátterét. A METACOM referenciái között kiemelést érdemel a készpénzmentes fizetési megoldást nyújtó Metapay kártya, amely az idei évben Heineken Balaton Sound és a Sziget Fesztiválokon mutatkozott be, néhány nap alatt 15 ezer feletti felhasználót és több mint 100 ezer tranzakciót generálva. Az együttműködés illeszkedik a nemrégiben létrejött más együttműködések (estkonyvek.hu, estbiztositas.hu) sorába, ahol az EMG marketing ereje és márkaismertsége támogatja az EMG fő üzleti tevékenységén kívül eső értékesítést. A jelen esetben ugyanakkor az EMG - tekintve, hogy a célközönség megegyezik a hagyományos termékeink célközönségével - az üzemeltető társaságban való közvetlen részvételen keresztül nagyobb mértékben (nem pusztán jutalék-alapon) kerül majd bevonásra az üzleti tevékenységbe, ami egyúttal arra is lehetőséget adhat, hogy a kialakításra kerülő rendszer működési eredményén felül annak üzleti értékéből is részesedhessen. Az EMGBroadcast üzletág területén 2010 I-III. negyedévében az FM1 Zrt. által üzemeltetett NeoFM piaci pozíciójának megerősítése, a rádió hatékony működésének kialakítása, a piacvezető pozíció eléréséhez szükséges körülmények megteremtése volt az első számú prioritás. Ennek körében január 18-tól 2 évig - a NeoFM részéről további 1 év automatikus hosszabbítási lehetőséggel - a három megszokott műsorvezetővel (Boros Lajos, Bochkor Gábor és Voga János) a NeoFM reggeli műsorsávjában az elmúlt évek leghallgatottabb rádióműsora, a Bumeráng jelentkezik. A reggeli idősáv jelentősége kiemelkedően fontos a rádiós piacon, a Bumeráng már az első negyedév végi adatok alapján újra piacvezető márkája a magyarországi rádiós piacnak. A régi-új műsor elindulásán túl a NeoFM ezzel egyidejűleg véglegessé vált teljes műsorstruktúrájának és zenei kínálatának kialakulásával lezárult a NeoFM felállításának és beindításának intenzív szakasza. Egyúttal az EMG országos kereskedelmi rádióval kapcsolatos tevékenységének jellege is megváltozott, ekkortól a NeoFM és az EMG többi márkájának együttműködésén alapuló üzemeltetési és értékesítési tevékenységre, a sales house üzleti modell megvalósítására helyeződött a hangsúly. A őszi országos rádiós frekvencia pályázatra kidolgozott sales house modell szerint a rádiós tevékenység árbevétele és eredménye két cégnél jelenik meg. Ezek egyike a kizárólagos értékesítési joggal rendelkező sales house társaság, amelynél a rádiós tevékenység teljes árbevétele, illetve az értékesítési tevékenység eredménye is megjelenik, és amely az értékesítési és egyéb oda kiszervezett feladatok jutalékainak és egyéb költségeinek levonásával, árbevétellel látja el a rádióüzemeltető céget. A másik cég a rádióüzemeltető társaság, amelynél a rádiós tevékenység közvetlen költségei jelentkeznek és szolid, de biztos megtérülést (az állampapírokat kissé meghaladó hozamot) hordoz. A rádiós frekvenciáért fizetendő műsorszolgáltatási díj alapja 2011 második felétől - szemben az addigi fix összegű díjjal - a megelőző évi rádiós árbevétel lesz. A rádiós árbevétel szempontjából be kell majd számolni a sales house árbevételét is, ha a rádióüzemeltető társaságban és a sales house-ban azonos személybefolyásoló - 25 százalékot meghaladó - részesedéssel rendelkezik. Emiatt az üzleti ésszerűsség és célszerűség azt kívánta meg, hogy a potenciálisan kevesebb árbevétellel és kisebb eredményességgel bíró rádióüzemeltető cégben csökkentsük részesedésünket. Ennek megfelelően a végleges sales house modell kialakításának első lépéseként az EMG augusztus 6-án - a cég 700 millió forintos feltőkésítését követően - az FM1 Zrt-ben meglévő 100 százalékos részesedéséből 75 százalékot ,-Ft-os vételáron a Székely Gábor magánbefektető 95 százalékos részvételével erre a célra létrehozott FM1 FRIENDS Kft. részére értékesített. A vételár augusztus 19-ig teljesítésre került és ezzel az érintett részvénycsomag tulajdonjoga is a vevőre szállt. Az FM1 Zrt. operatív vezetésében is változás történt, augusztus 6- tól a vezérigazgatói feladatokat Székely Gábor látja el. A tranzakciót szabályozó szerződés szerint az országos rádiós frekvencia kizárólagos reklámértékesítési joga a műsorszolgáltatási jogosultság teljes időtartamára az EMG csoportnál maradt. Ez a fentiekben írtak szerint azt jelenti, hogy a rádiós árbevétel és az értékesítési tevékenység eredménye teljes egészében megjelenik majd az econet.hu konszolidált számaiban. A kizárólagos értékesítési jogosultság ugyanakkor azt is lehetővé teszi, hogy a NeoFM kereskedelmi alapon a médiaportfóliónk egyéb elemeivel továbbra is szerves és egymást erősítő tartalmi, illetve értékesítési egységben működhessen. 8
9 A NeoFM a 2010 I-III. negyedévi hallgatottsági adatok alapján (Ipsos/GfK) a legtöbb területen fej-fej mellett halad a másik országos kereskedelmi rádióval, míg a kereskedelmi szempontból legfontosabb reggeli műsorsávban több havi mérés szerint is elérte és megtartotta a piacvezető pozíciót, marketingkampányai, műsorpolitikája és zenei kínálata révén vezető helyet szerzett a kereskedelmi rádiós piacon. Mindemellett eleget tett az ORTT felé benyújtott eredeti pályázati vállalásainak is, azaz igen magas, 35 százalékos arányban sugároz magyar zenét, ami nem csak a rádiós piacnak, de a teljes magyar zenei életnek is kedvező. Az ORTT tavaly október végi döntését a pályázaton vesztes felek egyike bíróság előtt megtámadta. Az ORTT ellen indított perbe az FM1 Zrt. először az ORTT pernyertessége érdekében beavatkozóként csatlakozott, majd miután a felperes a keresetét az FM1 Zrt-re is kiterjesztette, alperessé vált. A felperes keresete elsősorban és több más kereseti kérelem mellett arra irányult, hogy a bíróság mondja ki az ORTT és az FM1 Zrt. között létrejött műsorszolgáltatási szerződés érvénytelenségének megállapítását. Az első fokon eljáró Fővárosi Bíróság január 18-án hozta meg nem jogerős ítéletét, melyben a felperes keresetét legnagyobb részben elutasította és az alperesek, illetve a perben az alperesek pernyertessége érdekében beavatkozóként részt vevő Advenio Zrt. részére mintegy 7 millió forintos elsőfokú perköltséget ítélt meg. Az elutasított keresetrészek között szerepelt egyebek mellett az FM1 Zrt. műsorszolgáltatási szerződése érvénytelenségének megállapítása és az eredeti állapot helyreállítása iránti kérelem. A bíróság az alperesek álláspontját elfogadva kimondta azt is, hogy nincs hatásköre az üzleti-pénzügyi tervvel kapcsolatos ORTT döntés felülbírálatára. Az elsőfokú bíróság nem jogerős ítélete a keresetnek annyiban adott helyt, hogy megállapította, hogy az ORTT-nek az országos rádiós műsorszolgáltatási jogosultságokra kiírt pályázati felhívása jogellenesen engedte meg olyan pályázók - így az FM1 Konzorcium - részvételét, akik a tulajdonosi szerkezetük miatt a médiatörvény korlátozó rendelkezésének - befolyásoló részesedés megléte más műsorszolgáltatóban - hatálya alá estek. (A pályázati kiírás szerint egyébként a pályázó műsorszolgáltatási tapasztalatát azzal igazolhatta, ha ő maga, vagy a benne befolyásoló részesedéssel rendelkező műsorszolgáltatási tevékenységet végzett.) Az elsőfokú ítélet ellen mind a felperes, mind az alperesek fellebbezést nyújtottak be. A másodfokon eljárt Fővárosi Ítélőtábla július 14-én az elsőfokú ítélet helyben hagyása mellett mind az ORTT és az FM1 Zrt. alperesek, mind a Sláger Rádió Zrt. felperes fellebbezési kérelmeit elutasította és a Sláger Rádiót - az első fokon megítélt mintegy 7 millió forinton felül - mintegy 3 millió forint másodfokú perköltség megfizetésére kötelezte. A másodfokú ítéletnek az FM1 Zrt. által hasznosított országos rádiós frekvencia birtoklása és működtetése tekintetében nincs közvetlen hatása. A jogerőssé vált elsőfokú ítélet ugyanis azt is kimondta, hogy a polgári bíróság nem kötelezheti az ORTT-t az FM1 Zrt. műsorszolgáltatási szerződésének felmondására. Erre egyébként az ORTT-nek a perben képviselt és általunk is mindenben osztott álláspontja szerint egyébként sincs jogi lehetőség. A másodfokú ítélet kihirdetését követően változott a médiaszabályozás is: a média hatóság egy esetleges pályázati szabálytalanság esetén a már megkötött műsorszolgáltatási szerződést csak abban az esetben mondhatja fel azonnali hatállyal, ha a pályázati szabálytalanság kizárólag a műsorszolgáltatónak volt felróható. A NeoFM frekvenciájának pályáztatása kapcsán indult perben hozott jogerős ítéletből egyértelműen kiderül, hogy - az egyébként az alperesek által vitatott - szabálytalanság magából a pályázati kiírásból ered, azaz az a műsorszolgáltatónak egyáltalán nem róható fel. Annak ellenére, hogy a jogerős ítélet a NeoFM működését a fentiek szerint nem érinti, az FM1 Zrt. az első-másodfokú döntésnek a felperesi keresetnek helyt adó részével szemben felülvizsgálati kérelmet nyújtott be.. Ennek elvi alapja az, hogy az FM1 Zrt. tulajdonosai által létrehozott konzorcium és az FM1 Zrt. mind a pályázati eljárás, mind pedig a műsorszolgáltatási szerződés megkötése során mindig és mindenben a jogszabályi előírásoknak és a pályázati kritériumoknak megfelelően járt el. Az FM1 Zrt. műsorszolgáltatási szerződésének megkötését közvetlenül megelőzően - a pályázati felhívás előírásának megfelelően a pályázat részeként tett nyilatkozat és az ORTT-hez később intézett kérelemre hozott ORTT döntés alapján - a radiocafé Kft. aláírta azt a megállapodást, amely a radiocafé 98.6 műsorszolgáltatási szerződését közös megegyezéssel megszüntette. A megállapodás ugyanakkor tartalmazta azt a kitételt is, hogy amennyiben május 3-ig a pályázati nyertességgel kialakult összeférhetetlenség - azonos érdekkörnek nem lehet egyszerre befolyásoló részesedése egy országos és egy körzeti rádióban - a Médiatörvénynek megfelelő módon kiküszöbölésre kerül, a radiocafé 98.6 műsorszolgáltatási szerződésének megszüntetése hatályát veszti április 29-én az EMG értékesítette a radiocafé Kft-t, így az előzőekben írt összeférhetetlenségi helyzet megszűnésével a radiocafé 98,6 közkedvelt adása továbbra is hallható maradt. Az értékesítést megelőzően az FM1 Zrtnek az addig a radiocafé Kft. tulajdonában volt 75 százalékos részvénycsomagja az EMG-hez került, 9
10 amely így időlegesen - a fentebb részletesen bemutatott 2010 augusztusi tranzakcióig - a NeoFM 100 százalékos közvetlen tulajdonosává vált. Az értékesített radiocafé Kft. üzletrész vételára több jövőbeli fejleménytől függően legfeljebb 200 millió forint lehet. A vételár mintegy 50 százaléka különféle gazdálkodási események függvényében 2011-ig válik esedékessé és kerülhet megfizetésre, míg a fennmaradó mintegy 50 százalék megfizetése kizárólag attól függ, hogy a radiocafé a 2012-ben lejáró budapesti regionális rádiós frekvenciáját meg tudja-e újítani a 2011-ben esedékes újrapályáztatáson. A Sziget Kft. akvizíciója kapcsán (melyet, illetve melynek átalakítását a Sziget Kft. akvizíció című alfejezet részletesen bemutat) kiemelést érdemel, hogy november 6-án megszületett a jogerős ítélet a Sziget Kft-vel szemben a Budapest Főváros IV. kerület Újpest Önkormányzata felperes által birtokháborítás megszüntetése iránt indított perben. A másodfokú bíróság hatályon kívül helyezte az elsőfokú bírósági ítéletét és a pert megszüntette. Ezzel a másodfokon eljáró Fővárosi Bíróság elfogadta a Sziget Kft-nek már a több évig húzódó elsőfokú eljárásban is felhozott és mindvégig következetesen fenntartott eljárásjogi kifogásait és érveit, miáltal a Sziget Kft. az ellene indított peres eljárást (amelyben az Önkormányzat arra irányuló kérelmet terjesztett elő, hogy a Sziget Kft. este 10 és reggel 6 óra között ne tarthasson zenés és egyéb műsoros rendezvényeket az Óbudai-sziget területén) másodfokon megnyerte. Ugyanakkor a felperes az ügyben felülvizsgálati kérelmet nyújtott be a Legfelsőbb Bírósághoz, amely a jelen gyorsjelentés közzétételének napján kézhez vett végzésével a másodfokon eljárt Fővárosi Bíróság végzését hatályon kívül helyezte és a másodfokú bíróságot az érdemi eljárás lefolytatására utasította. Ennek megfelelően a Fővárosi Bíróság az ügyben február 4. napjára tárgyalást tűzött ki. Említést érdemel ebben a körben, hogy egyfelől már az elsőfokú ítélet sem hozott olyan döntést, amely a Sziget Fesztivál megrendezését érdemben befolyásolta volna, másfelől a rendezvényen a Sziget Kft. évek óta az engedélyezett határértéket meghaladó zajkibocsátást megakadályozó hangerőszabályozó és hangszigetelő berendezéseket és felszereléseket alkalmaz, a 2009-es Sziget Fesztiváltól kezdve már a szabadtéri színpadokon és sátras koncerthelyszíneken kívül is minden, zenét adó programhelyszínen (pl. vendéglátóhelyek). Megjegyzendő az is, hogy a Sziget Kft. akvizíciójára vonatkozó szerződések értelmében a per főtárgyában történő pervesztés esetére elállási jogunk van, melynek gyakorlása esetén az addig kifizetett vételárak visszajárnának. Mindemellett megítélésünk szerint a per újbóli folyamatba tétele a rendezvény megtartását érdemben továbbra sem befolyásolja, emellett a perben a jövőben is mindent megteszünk az eredményes védekezés érdekében. Augusztus végén zárult le a2010-es nyári fesztiválszezon. A fizetős rendezvényeken (StarGarden Fesztivál, VOLT Fesztivál, Heineken Balaton Sound, Sziget Fesztivál és kísérőrendezvényei, Félsziget Fesztivál) majd 700 ezer látogató vett részt és összességükben pozitív eredményt hoztak. Az üzleti modell szélsőséges üzleti és gazdasági környezetben való működőképessége biztató képet mutat a (normalizálódó) jövőre nézve ra, a Sziget Kft. akvizíció zárásának évére megalapozott célkitűzés lehet a 800 millió forint körüli EBITDA elérése. Ekkorra az econet.hu Nyrt. és részvényesei a Sziget Kft. 75 százalékát birtokolhatják majd, összesen legfeljebb mintegy 5 milliárd forintnyi mindenkor teljesítményfüggő vételár (melyből 1,1 milliárd forint már kifizetésre került) ellenében, melyet csökkenthet majd a Sziget Kft-től évente kapott osztalék összege. Így a magyarországi piacvezető fesztiválszervező cég felvásárlása - a kapott osztalékok mértékétől függően - 6,5-7,5-szeres EBITDA szorzón történik majd. A modell működőképességét mutató további pozitív fejlemény, hogy a 2010-es Sziget Fesztiválnak a Vodafone Magyarország Zrt. személyében a Dreher mellett újabb főszponzora is volt. A Vodafone támogatási döntésében jelentős szerepet játszott, hogy a Sziget egyike a - külföldön is - legismertebb magyar márkáknak, a Sziget Fesztivál pedig mára igazi hungarikummá vált. Fontos tényező volt ezen túl az is, hogy a Fesztiválon többszázezer, az újdonságok iránt fogékony látogató szólítható meg. Az üzleti modellt erősíti továbbá az is, hogy a Sziget Kft. nem csak évről-évre megrendezi a megszokott rendezvényeit, hanem a magyar fesztiválpiac fejlesztésében is élenjár. A cég idén két jelentős újítással is jelentkezett: a Sziget Fesztiválon mobiltelefonos percalapú jeggyel, illetve a készpénzmentes és gyorsabb fizetést lehetővé tévő Balaton Sound és Sziget-kártyával. A Sziget Kft. több évi keresés után talált egy új, tengerparti rendezvényre alkalmas helyszínt. Ezzel megnyílhat a lehetőség, hogy a marosvásárhelyi Félsziget Fesztivál után egy újabb külföldi rendezvény kerüljön lebonyolításra, amelyre a tervek szerint a horvát tengerparton, az isztriai félszigeten kerülhetne sor. Amennyiben a rendezvény megvalósításának jogi és üzleti feltételei előállnak, 2011-ben megrendezésre is kerülhet. A tervezett rendezvény részben a helyi, részben a régiós (olasz, szlovén, osztrák) közönséget, részben az ott nyaraló turistákat célozná meg programkínálatával. 10
az EST MEDIA Vagyonkezelő Nyrt. 2011. I. negyedéves IFRS szerint konszolidált, nem auditált gyorsjelentése 2011. május 19.
az EST MEDIA Vagyonkezelő Nyrt. 1. 2. 2011. I. negyedéves IFRS szerint konszolidált, nem auditált gyorsjelentése 2011. május 19. 3. 4. tartalomjegyzék Összefoglaló ÜZLETI JELENTÉS 7 I. Bevezetés 9 II.
az econet.hu Média, Telekommunikációs és Vagyonkezelő Nyrt. 2008. III. negyedéves IFRS szerint konszolidált, nem auditált gyorsjelentése
az econet.hu Média, Telekommunikációs és Vagyonkezelő Nyrt. 2008. III. negyedéves IFRS szerint konszolidált, nem auditált gyorsjelentése 2008. november 19. TARTALOMJEGYZÉK TARTALOMJEGYZÉK 2 ÜZLETI JELENTÉS
az econet.hu Média, Telekommunikációs és Vagyonkezelő Nyrt. 2008. I. féléves IFRS szerint konszolidált, nem auditált gyorsjelentése
az econet.hu Média, Telekommunikációs és Vagyonkezelő Nyrt. 2008. I. féléves IFRS szerint konszolidált, nem auditált gyorsjelentése 2008. augusztus 29. TARTALOMJEGYZÉK TARTALOMJEGYZÉK 2 ÁLTALÁNOS BEVEZETÉS

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság