text:
hagaibirosag
Háborús bűnök és kollektív bűnhődés
Hága két arca
Dr. Várady Tibor szerint a bűnösöknek felelniük kell, de nem szabad egy ország jövőjét hadikárpótlások alá temetni -- Amerikai beszélgetés a jugoszláv külügyminisztérium jogi főtanácsosával
A Hágai Nemzetközi Bíróság előtti keresetek jogi, politikai és etikai vonatkozásairól a Magyar Szó washingtoni tudósítója faggatta Várady professzort, aki a tavaszi szemeszterben az atlantai Emory Egyetem jogi karán tanít.
Magyar Szó: A milosevici állam makacsul ragaszkodott a világszervezeti folytonossághoz, képviselőt is tartott New Yorkban. A károkat tehát mégiscsak egy olyan rezsim okozta, amely elismerte az ENSZ-okmányok érvényességét. Az új kormányzat belföldön sem adta egyetlen jelét sem annak, hogy lemondana a kéttagú föderáció jogfolytonosságáról. Hogyan lehet itt eligazodni?
-- Hadd kezdjem a lényeggel. A Hágai Nemzetközi Bíróság előtt folyó perekben az a tét, hogy Jugoszláviát kötelezik-e vagy sem arra, hogy több tízmilliárd dolláros kártérítést fizessen. Az igény még nincs pontosan megfogalmazva. Bosznia-Hercegovina korábbi jogi képviselője, F. Boyle szerint Bosznia 100, esetleg 120 milliárd dollárra is számíthat. Ez a becslés nyilván kissé túl lendületes, de ezzel itt most nem foglalkoznék. Ha megítélnek bármilyen összeget, azt nem Milosevic fogja fizetni. Nemcsak azért nem, mert nincs annyi pénze, hanem azért sem, mert mire arra sor kerülne, ő már minden valószínűség szerint nem lesz a vagyona birtokában, nem lesz adófizető sem, hanem az adófizetők pénzén tartják majd fogva Hágában vagy Belgrádban. Milosevic jövőjét ez már nem érinti, az ország polgáraiét azonban igen. A teher minden jugoszláv polgár terhe lenne. Azoké is, akik részt vettek a háborúkban, azoké is, akik támogatták a háborút, de azoké is, akik ellenezték a háborút. Sőt azoké is, akik nem kevés kockázatot vállalva megtagadták, hogy részt vegyenek benne. A Bosznia-Hercegovina és Horvátország javára esetleg megítélt kártérítést ugyanúgy megsínylenék a szerbek, mint a vajdasági horvátok vagy magyarok. Erről a felelősségről van szó, és ezzel kapcsolatban mondtam és hiszem azt, hogy "rossz vágányon van az ügy". Sohasem azokkal rokonszenveztem, akik évekig a hegyekből lőtték Szarajevót, vagy akik Vukovárt rombolták, hanem azokkal, akik szenvedték az ostromokat. Ezt ma is így látom és így érzem. A kérdés az, hogy azért, ami Szarajevóban, Srebrenicában, Vukováron és másutt történt, az egész ország jövője legyen-e a fizetség, vagy pedig azok feleljenek, akik a bűnöket elkövették. (Persze az is kérdés, hogy tulajdonképpen melyik közösséghez vagy közösségekhez tartoztak a tettesek.) Szerintem a bűnökért valóban felelni kell, de azoknak, akik elkövették a bűnöket, nem pedig azoknak, akik az elkövetőkkel egy városban vagy egy országban éltek. A helyes ösvény az egyéni felelősség útja. Nem a Hágai Nemzetközi Bíróság, hanem a Hágai Nemzetközi Büntetőbíróság kell hogy előtérben legyen. Az utóbbi előtt ugyanis egyének, nem pedig országok a vádlottak. Emellett a jugoszláv (és nemcsak a jugoszláv) nemzeti bíróságok is szembe kell hogy nézzenek a felelősségre vonás feladatával. Egyszóval nem a felelősség megkerülése a cél, hanem az, hogy a bűnösök feleljenek, ne pedig azok, akik történetesen ugyanannak az országnak az állampolgárai, és akik közül nem kevesen szintén csak szenvedték az elmúlt évtizedet. Ez tehát az alapelképzelés. Most érkezünk oda, hogy milyen jogi-eljárási eszközökkel lehet ezt elérni. A kérdés összetett, vannak olyan jogi felvetések, amelyek először merülnek fel a Hágai Nemetközi Bíróság gyakorlatában. Nem térhetek ki egy 53 oldalas beadvány minden árnyalatára, de a vonalvezetésben valóban fontos a "kontinuitás" kérdése. A Hágai Nemzetközi Bíróság az ENSZ bírósága, és államok között ítélkezik: olyan államok között, amelyek tagjai az ENSZ-nek és a Bíróság Statútumának. Ezek között is csak akkor, ha az illető állam elfogadja a Bíróság joghatóságát, vagy ha a joghatósághoz valamilyen nemzetközi szerződés szolgál alapul. Tavaly november 1-jén a JSZK úgy lett az ENSZ tagja, mint "új állam", s ezzel megdőlt a jogfolytonosság elmélete. Jugoszláviát ezután az ENSZ felkérte, hogy nyilatkozzon, csatlakozik-e a volt Jugoszlávia által elfogadott nemzetközi szerződésekhez. (Ide tartozik a népirtásról szóló egyezmény is, melynek IX. szakasza kiköti a Hágai Nemzetközi Bíróság automatikus joghatóságát a tagállamok között.) Jugoszlávia csatlakozási nyilatkozatot tett, amely 2001. június 10-én lesz hatályos, de amely nem terjed ki a IX. szakaszra. Leegyszerűsítve az érvelés a következő: ha a JSZK csak 2000. november 1-jén lett az ENSZ tagja, akkor korábban nem volt az. Ha csak 2001. június 10-én lesz a népirtásról szóló egyezmény tagja, akkor korábban nem volt az. Ez persze nem azt jelenti, hogy korábban bárkinek joga lett volna népirtásra, hanem azt, hogy amiatt egyének ellen lehet csak eljárást folytatni -- vagy esetleg országok ellen is, de nem a Hágai Nemzetközi Bíróság előtt. Mellesleg nem Jugoszlávia az egyetlen állam, amely elfogadta a népirtás tiltását célzó egyezményt, de nem fogadta el annak IX. szakaszát. Ugyanezt tette 15 másik ország is, köztük az Egyesült Államok, Spanyolország, Argentína és mások. Ha a Hágai Nemzetközi Bíróság elfogadja ezeket az érveket, a helyzet a következő lesz: Nem vetődik fel többé az egész ország és valamennyi polgárának anyagi felelőssége, de annál inkább erősödik az az igény, hogy feleljenek (más bíróság előtt) azok, akik valóban háborús bűnöket követtek el. És még valamit az "ideges külföldi reagálásokról". Nem láttam, hogy a perben érintett államokon kívül bárhonnan negatív reagálás érkezett volna. Természetes, hogy a pert indító kormányok nem látják szívesen azt a procedurális beadványt, amely a per megszüntetését célozza. Nyugati államokból tudomásom szerint nem érkezett semmilyen negatív értékelés. Azon nyugati szakmai körökben pedig, ahol volt alkalmam beszélni a koncepcióról, csak pozitív visszhangokat tapasztaltam. Hozzátenném még, hogy az új pervezetési stratégiának igen fontos része a konfrontálódás éveinek a lezárása. Ezzel összhangban az egyik első lépésem az volt, hogy visszavontam azt a viszontkeresetet Bosznia-Hercegovina ellen, amelyet még a milosevici kormány adott be.
Magyar Szó: Milliárd dolláros nagyságrendű kártérítés kárhozata nyilvánvalóan még súlyosabb helyzetbe hozná az országot, mint amilyenben van. Az első világháború után Németországra kiszabott kemény reparációk például hozzájárultak a másodiknak a kirobbanásához. Milyen módszerek állnak a Hágai Nemzetközi Bíróság rendelkezésére, hogy a Balkán megszilárdítása érdekében ne a nyomorba döntő eszközökhöz folyamodjék?
-- A Hágai Nemzetközi Bíróság a világ legtekintélyesebb jogi intézménye, de ebből még nem következik az, hogy minden fontos nemzetközi per számára pont ez a bíróság a legmegfelelőbb fórum. A Hágai Nemzetközi Bíróság államokat marasztalhat el. Ez, mint említettem, az illető állam valamennyi polgárát sújtja. Nem hiszem, hogy a reparációk akár Németország, akár Magyarország, akár más államok tekintetében sok jót hoztak volna a múltban. Ha ezúttal Bosznia-Hercegovina vagy Horvátország javára ítélnének meg valamilyen hadikárpótlást, nem hiszem, hogy az hasznot hozna ezen országok számára. Nézzünk csak körül! Miből lehet itt dollármilliárdokat kisajtolni? A kárpótlás tetemes hányada Vajdaságot sújtaná. Miből és hogyan fizetnénk ezt? Nyilván az következne, hogy nem fizetnénk. Ezután pedig, mint eladósodott állam, nemigen kaphatnánk segélyeket, kölcsönöket, nem indulhatna meg a gazdasági fellendülés. Tehát gyakorlatilag itt nálunk egy egész jövő lehetősége lenne egy-két generációval elhalasztva, ott pedig nem lenne haszon. Ismétlem, rossz vágányon vagyunk. Feleljenek azok, akik a bűnöket elkövették.
Magyar Szó: A jogon és a politikán túl azonban felmerül az igazságosság kérdése is. Laikus szemmel nézve felháborító, hogy a legnagyobb károkat okozó fél később saját nehézségeire hivatkozva ne vállalja a büntetést. Ha ellopok egy doboz gyufát vagy felgyújtom a szomszéd szénakazlát, akkor is megbüntetnek, ha másnap tiszta ruhát öltök és kijelentem, hogy ezentúl majd együttműködök a károsultakkal. Vagy államok esetében másfajta felelősség lenne érvényes? Noha a konkrét bűntetteket egyének követték el, a háborúkat mégiscsak a szerb állam, de legalábbis a nemzet nevében folytatták. És a szerbiai többség többszörösen is, választások útján is, megerősítette azt a politikát. Magánbűnök, közerkölcsök?
-- Ez valóban nehéz kérdés. Foglalkoztak és foglalkoznak vele jogászok is, filozófusok is, nincs egyértelmű válasz. Mégiscsak más azért felelni, ha én magam gyújottam fel a szomszéd faluban egy szénakazalt vagy azért, ha nem is én, de az én falumbeli gyújtotta fel. Tény az, hogy a milosevici hatalomgyakorlást sokan támogatták, de tény az is, hogy nem született még olyan módszer a világon, amely ezt az embercsoportot valóban azonosítani tudná és felelősség szempontjából külön tudná választani a többitől. Hadd tegyem még hozzá, hogy nem hiszek egész nemzetek megbélyegzésében. Azt sem hiszem, hogy vannak gonosz és vannak eleve ártatlan nemzetek. Az elmúlt évtized elképesztő mennyiségű alantas indulatot szabadított fel. A legtöbbet azok kegyetlenkedtek, akik a leginkább tehették. A háborúban nem egyszerűen országok voltak a szemben álló felek. Amikor az atrocitások megindultak, még nem léteztek külön országok, aztán egyre sokasodtak ilyen-olyan, elismert és el nem ismert területi képződmények, majd létrejött több nemzetközileg is elismert ország, de csak részben ellenőrzött területtel. Jöttek az etnikai tisztogatások -- végezte, aki tehette. Voltak hivatalos csapatok, szabadcsapatok, "önkéntesek" és zsoldosok. Voltak etnikai választóvonalakon belüli kegyetlenkedések is, emlékezzünk például Fikret Abdicra. Nem lenne persze méltányos azt állítani, hogy minden nép, amely részt vett a konfliktusban, egyformán hibás; de azt sem lehet igazán állítani, hogy a horvátországi és boszniai konfliktusban egyes népek csak szenvedtek, míg mások csak gonoszkodtak. Amikor a felelősségre vonáshoz jutunk, nem látok világos képletet, amely jobb lenne, mint az egyéni felelősség képlete.
Magyar Szó: A vajdasági magyarság a XX. század folyamán nemegyszer önhibáján kívül a nemzetközi kollektív nagybot fogadó végén állt, míg a szerb nemzet rendszerint a büntetéseket kimérők szövetségese volt. Mi okozhatná a nemzetközi közösség hirtelen "felvilágosodását", hogy éppen a milosevici eufóriába beleszédülő milliók esetében mondjon le a kollektív büntetésről, és térjen át a civilizáció magasabb fokának is felfogható egyéni üldözésre?
-- Belgrád, Szerbia és Jugoszlávia nem kerülte el éppen a kollektív büntetést. Voltak a gazdasági szankciók, volt a bombázás. A szankciók nem a Milosevicet sújtották, a bombák nemcsak azokra hullottak, akik albánokat üldöztek Kosovóban. A Hágai Nemzetközi Bíróság előtt még nem dőlt el semmi. Az az álláspontom -- akár ma Jugoszláviáról, akár korábban Magyarországról vagy más államról legyen szó --, hogy nem méltányosak és nem is célravezetőek a kollektív szankciók.
Magyar Szó: Kostunica elnök amerikai látogatása nyomán úgy tűnik, hogy Belgrád beadta a derekát, és többé nem zárkózik el mereven Milosevic kiszolgáltatásától. Vannak-e itt összefüggések vagy egyszerűen a gazdasági kényszer nyomására váltott hangnemet a Washingtont korábban súlyos szavakkal illető szövetségi államfő? Ha az egyénekre hárul majd a közösség nevében elkövetett bűnökért vállalandó felelősség, akkor várható-e a szelektívnél vagy demonstratívnál következetesebb, átfogóbb bűnüldözés?
-- Ebben a kérdésben nincs semmilyen kompetenciám. A véleményem az, hogy együtt kell működni a Hágai Nemzetközi Büntetőbírósággal, hogy felelnie kell mindenkinek, és bűnhődnie kell annak, aki bűnös. Azt megértem, hogy a nemzetközi tényezők éppen Milosevic felelősségre vonását követelik. Azt viszont nem értem, hogy ezt miért nem tették korábban: miért volt Milosevic az elfogadott tárgyalópartner, miért ült nála minden második héten egy nyugati diplomata vagy miniszter. Azt sem értem, hogy miért csak Milosevic nevét emlegeti Carla del Ponte ügyésznő. Az a vádirat, amely Milosevicet említi, egy egységes szöveg, és öt ember ellen szól. Ha nem politikai kötélhúzásról és nem önérzeti versengésről van szó, hanem az a lényeg, hogy börtönbe kerüljön, aki megérdemli, akkor miért kizárólag és minden szócsövön át csak annak a letartóztatását követelik, aki máris börtönben ül, miért nem azokét is, akik még szabadlábon vannak. Vagy pedig, hogy egy korábbi vádiratot említsek, miért nem követeli az ügyész (a politikusok, a sajtó) Karadzic letartóztatását, akiről úgy tudni, Boszniában van, tehát akit a NATO vezette SFOR-csapatok akár ma délután letartóztathatnának, ha akarnák. Valóban az igazságot kellene megtudni, ez pedig csak akkor lehetséges, ha az igazságszolgáltatás színe elé kerül mindenki: azok is, akik esetleg kellemetlen dolgokat mondhatnának azokról, akiknek parancsokat adtak, azokról, akiktől parancsokat fogadtak el, és azokról is, akikkel korábban tárgyaltak.
Magyar Szó: Végül engedjen meg egy egészen másfajta kérdést: A NIN-ben elmondta, hogy a szövetségi külügyminisztérium jogi főtanácsosaként térítésmentesen látja el az ország képviseletét. Ez tiszteletre méltó vállalás. Milyen áldozatokkal jár azonban egy kiváló értelmiségi számára az állami szolgálat? Stratégiáját nyilván mégiscsak össze kell hangolnia azokkal, akikkel esetleg nem mindenben ért egyet politikailag. Hogyan lehet megbirkózni egy ilyen szellemi teherrel?
-- Ez természetesen nagyon fontos szempont. Elmondanám először, hogy miért dolgozom térítésmentesen. A Milosevic-rezsim bukását nagyon reméltem, de nem igazán vártam az elmúlt év szeptemberében. Meglepett, akárcsak, azt hiszem, legtöbbünket. Amikor felajánlották, hogy szakértőkent csatlakozzam az új kormányhoz, egy hét alatt kellett volna döntenem. Ennyi idő alatt nem tudtam és nem is akartam mindent felszámolni, és minden hidat felégetni. Ezért nem vagyok munkaviszonyban a külügyminisztériumnál, tehát fizetést vagy más térítést sem kapok. A Hágai Nemzetközi Bíróság ügyeivel az idén leginkább Amerikában foglalkoztam, mert itt tanítottam.
A stratégiát magam alakítottam ki, a kormány meg elfogadta. Azt hiszem, csak olyan jogi koncepciót tudok eredményesen védeni, amelyben magam is hiszek. A kérdések szakmai szempontból roppant érdekesek, vannak olyan árnyalatok is, amelyek eddig nem vetődtek fe a nemzetközi joggyakorlatban. Amit teszek, azt nem látom etikailag kétesnek. Ismétlem, nem azt az álláspontot védem, hogy nem voltak bűntettek, hanem azt, hogy nem a Hágai Nemzetközi Bíróságra tartoznak az ügyek. Nem hiszem, hogy valóban az igazságot szolgálná egy olyan ítélet, amely az egész ország ellen szólna, s amely ugyanúgy elmarasztalná -- hadd szedjek elő találomra két nevet -- mondjuk a Radoman Bozovicot, mint a Szeli tanár urat -- és amely ítélet elsősorban az utánunk következő nemzedékeket sújtaná. Köszönjük a beszélgetést.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
mélygarázs gimesi sándor giegler tétényi éva
2014.10.10. 14:32
Tétényi Éva (független) elmondta, hogy korábban az ügyben jogerős ítélet született, ezért az önkormányzat a pénzt már kifizette a vállalkozónak. A Kúriánál indított felülvizsgálati eljárásnak a fizetésre nem volt halasztó hatálya.
"Szerdán meghozott ítéletében a Kúria mind az első-, mind a másodfokú bíróság ítéletét hatályon kívül helyezte, így Gimesi Sándor vállalkozónak jogalap nélküli gazdagodás miatt vissza kell fizetnie a pénzt az önkormányzatnak. Az összeg beszedésére fizetési meghagyást bocsátottam ki" - tette hozzá a polgármester.
A Mária Valéria mélygarázs építtetője az önkormányzattal 2009-ben kötött szerződést, amely a városnak több részletben, összesen 1,4 milliárd forintos fizetési kötelezettséget jelentett. A vállalkozó a szerződésben a részletfizetések után ügyleti kamatot számolhatott fel, ezt az önkormányzat vitatta.
Tétényi Éva elmondta, hogy ugyanez a vállalkozó indíttatott október elsején új adósságrendezési eljárást a város ellen, mivel az önkormányzattól nem kapta meg a 2011-ben lezárult adósságrendezési eljárásban jogerősen megítélt összeg utolsó részletét, csaknem 300 millió forintot.
Járási Dóra, a Tatabányai Törvényszék sajtótitkára pénteken azt közölte, hogy ha az önkormányzat a megindítástól számított 15 napon belül nem nyilatkozik a vitatott összegről, akkor az eljáró bíró vélelmezi a város fizetésképtelenségét. Az elsőfokú döntés ellen az önkormányzatnak fellebbezési lehetősége van, újabb 15 napos határidővel.
Az önkormányzat szavatossági perben áll az építtetővel, mert az árterületre épített mélygarázsból folyamatosan szivattyúzni kell a vizet, az ingatlan jelenleg is üresen áll.
Tétényi Éva szerint mivel a szavatossági per értéke meghaladja az utolsó részlet összegét, és a Kúria ítélete alapján a vállalkozónak vissza kell fizetnie a 139 millió forintot, ezért visszatartható az utolsó részlet kifizetése.
Neiger M. Tibor, az építtető ügyvédje azt közölte, hogy "a Kúria a vállalkozót a polgármester által említett összeg visszafizetésére nem kötelezte". Hozzátette, hogy az önkormányzat az ügyleti kamatot önként fizette ki a szerződésben foglaltak alapján.
Az ügyvéd tájékoztatása szerint a Kúria a pert eljárási hiba miatt szüntette meg, mivel adósságrendezés alatt két évig nem indítható követelés az önkormányzat ellen, a vállalkozó azonban a követelést ennek lejárta előtt peresítette.
Logikus az adósságrendezési eljárás befejezésétől számitott két évig a Gigler nem indithat pert az abban szerepelt ügyben !
Kérdés az,hogy a birók ilyen szarvas hibát ,hogy követhetnek el? Igy a követelés, idő előtti ,de ettől még a városnak fizetni kell az esedékes összeget!
Ha jól értem ? De még megkérdezem a táblabiró ismerősömtől. " nem akarok önkényesen jogászkodni"
Egyébiránt két elismert kölcsönös tartozást valóban össze lehet vezetni csak kapcsolni kell hozzá a kompenzációs levelet . de jelenleg nem erről van szó ! Tétényi téved ezügyben! (legalábbis az auditor ismerősöm ) szerint!
2014.10.10. 15:10
Kiváncsi leszek, hogy a Meggyes korszak csontvázai még hány évig bukkannak elő újra és újra, itt egy 500 milla, ott egy milliárd jogos követelés valamiért amit még MT indított el...
2014.10.10. 15:03
Nem, az derül ki belőle, hogy Gimesiék túl korán pereltek, ezt első és másodfokon nem vette észre a bíróság, a Kúria igen, ez alapján megsemmisítette a pert, de ez nem érinti a per következményeit. A követelés jogosságát a követelésre alapozott per eljárásjogi hibája nem invalidálja, azt majd most fogja újra vizsgálni talán a bíróság amikor Tétényiék fizetési meghagyása perré alakul, de azok után, hogy az előzőekben már vizsgálták és jogosnak találták, én sok jóra egy ilyen pertől nem számítanék a város helyében.
Az azért csak kiderülbelőle, hogynem kellett volna fizetni, akkor viszont valaki feleslegesen fizetett,
2014.10.10. 14:42
Azt jelenti szerintem, hogy a város a jogerős ítéletet alapján önként fizetett, nem kellett ellene végrehajtási eljárást is indítaniuk.
"Az összeg beszedésére fizetési meghagyást bocsátottam ki"
Aminek Gimesi ellent fog mondani, szóval újabb per lesz belőle, vagyis ez a 139 millió forint szintén nem lesz szembeállítható a mélygarázs vételárának utolsó részletével, ergo annyit ér a kúria ítélete, mint halottnak a csók. Ha a Kúria ítélete szólt volna a 139 millió visszafizetéséről akkor nem fizetési meghagyást bocsátott volna ki Tétényi, hanem végrehajtást kér.
Erről az érvről (miszerint egy még folyó perben felhozott követelés szembeállítható lenne jogerős követeléssel) már tavasszal is kiderült, hogy hamis, és ezt Tétényi Éva is pontosan tudja, mégis megint erre hivatkozva nem fizetett időbben a város.
Tessenek csak visszaemlékezni Csomor jegyző esetére, ahol végül szintén a Kúria döntött úgy, hogy a jogerős eljárásokban hibát talált és megváltoztatta azokat, Csomornak mégsem kellett egyetlen fillér jogerős ítélet alapján kifizetett forintot sem visszafizetnie Esztergomnak. Még egyszer, mert fontos: ha a Kúria ítélete szólt volna a 139 millió visszafizetéséről akkor nem fizetési meghagyást bocsátott volna ki Tétényi, hanem végrehajtást kér.
2014.10.10. 14:41
Én egy modatot nem értek. Mi az, hogy a város önként fizette ki ezt a pénzt.

matches: Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Írországban az 1988. évi (módosított) Bankruptcy Act (csődtörvény) és a 2012–2015. évi Personal Insolvency Acts (a személyes fizetésképtelenségről szóló törvények, PI Act) szabályozzák a személyes fizetésképtelenséget. A PI Act három módszert kínál az adósságrendezésre, és módosítja a csőddel kapcsolatos jogszabályokat.
Minden személyes fizetésképtelenségi eljárást – a csődöt is ideértve – az Insolvency Service of Ireland (írországi fizetésképtelenségi szolgálat, ISI) kezel, amely egy 2013-ban létrehozott és a Department of Justice and Equality (igazságügyi és esélyegyenlőségi minisztérium) égisze alatt működő független állami szerv.
A PI Act által szabályozott személyes fizetésképtelenségi eljárások az alábbi három intézkedést foglalják magukban:
Adósságelengedés (Debt Relief Notice, DRN): legfeljebb 35 000 eurós adósság erejéig olyan személyek esetében, akik gyakorlatilag vagyontalanok vagy rendkívül alacsony jövedelműek.
Adósságrendezési megállapodás (Debt Settlement Arrangement, DSA): korlátlan összegű fedezetlen adósság megállapodás szerinti rendezésére egy legfeljebb ötéves időszak során (amely bizonyos körülmények között hat évre meghosszabbítható).
Személyes fizetésképtelenségi megállapodás (Personal Insolvency Arrangement, PIA): legfeljebb 3 millió eurós fedezett adósság (amelynek összege a hitelező beleegyezésével növelhető) vagy korlátlan összegű fedezetlen adósság megállapodás szerinti rendezésére vagy átstrukturálására egy legfeljebb hatéves időszak során (amely bizonyos körülmények között hét évre meghosszabbítható).
A DSA és a PIA egyaránt egy háromszakaszos folyamat:
1. szakasz: Az érintett bíróság védelmi tanúsítványt (Protective Certificate, PC) bocsát ki, amely a kibocsátásától kezdve megakadályozza, hogy bizonyos megnevezett vagy „meghatározott” hitelezők intézkedéseket tegyenek vagy eljárást – a csődeljárást is ideértve – indítsanak az adóssal szemben követelésük behajtása érdekében. Ha az érintett bíróság a kibocsátása mellett dönt, a PC 70 napig érvényes, de bizonyos okokból további 40 nappal meghosszabbítható.[i.]
2. szakasz: E szakaszban a személyes fizetésképtelenségi szakértő (Personal Insolvency Practitioner, PIP) az adós nevében tárgyalásokat folytat annak meghatározott hitelezőivel, és a törvényes hitelezői gyűlés szavazása útján jóváhagyják a javaslatot. Az új jogi szabályozás szerint kizárólag PIA esetében az adósnak lehetősége van a javaslat bírósági felülvizsgálatát kérni, ha a hitelezők elutasították a PIA-javaslatot a hitelezői gyűlésen.[ii.]
3. szakasz: A megállapodások végrehajtása, ideértve a hitelezők részére a PIP által teljesített időszakos kifizetéseket és adott esetben a PIP által elvégzett éves felülvizsgálatokat is.
Az adós csak egyszer részesülhet DRN-ben, illetve köthet DSA-t vagy PIA-t.
A csőd egy azon adósok számára nyitva álló lehetőség, akik körülményeik miatt nem vehetik igénybe a fent említett három adósságrendezési eszközt, vagy korábban már éltek ezen eszközök valamelyikével, a hitelezőkkel kötött megállapodás azonban nem bizonyult fenntarthatónak.
Ha egy természetes személy bizonyította, hogy pénzügyi helyzete nem oldható meg fizetésképtelenségi megállapodással, és a PIP-től ilyen tartalmú levelet kapott, a High Courttól (felsőbíróság) kérheti csődjének megállapítását. Az érintett személynek csődnyitás (csődvégzés) iránti kérelmet kell benyújtania az Examiner’s Office of the High Courthoz (a High Court vizsgáló hivatala), és meg kell fizetnie 200 euró illetéket. A kérelmezőket a High Court hallgatja meg; miután egy személy csődbe jutását megállapították, az érintett személy jogszabály alapján köteles betartani a csődvagyon kezeléséért felelős hivatalos csődvagyongondnok (Official Assignee in Bankruptcy) és hivatalának (az ISI csődrészlege [Bankruptcy Division]) utasításait.
Amint az adós csődjét megállapították, fedezetlen adósságát teljes egészében leírják, mindazonáltal teljes vagyona a hivatalos csődvagyongondnok tulajdonába kerül, aki a csődvagyon High Court által kijelölt kezelője.
Csődeljárás az alábbi két helyzetben indítható:
A csőd megállapítását kérő hitelező által, aki kérelmet nyújt be a High Courthoz egy neki tartozó személy csődjének megállapítása iránt, bizonyítva, hogy az adott személy hitelezője, és hogy az érintett személy nem tett kielégítő erőfeszítéseket adósságának rendezésére.
Az érintett személy által, amit öncsődnek (Self-Adjudicating bankruptcy) neveznek.
A csődbe ment személyt automatikusan rehabilitálják a csőd megállapításának első évfordulóján, feltéve, hogy nem hoztak vele szemben csődmeghosszabbító végzést (amelyet a hivatalos csődvagyongondnok hoz meg utasításainak be nem tartása esetén).
A PI Act létrehoz egy, az ISI által szabályozott új szakmát, amelynek két kategóriája van:
1. Elismert közvetítők (Approved Intermediaries, AI-k): az ISI által a DRN iránti kérelmet benyújtani kívánó adósok támogatása céljából engedélyezett természetes vagy jogi személyek.
2. Személyes fizetésképtelenségi szakértők (Personal Insolvency Practitioners, PIP-ek): az ISI által egy DSA vagy PIA biztosítása érdekében az adós és a hitelezője (hitelezői) közötti közvetítőként történő eljárás céljából engedélyezett természetes személyek. Egy PIP jogilag köteles a PI Acttel és a kapcsolódó szabályozásokkal összhangban eljárni.[iii.]
Írországban a természetes személyek (a természetes személyek társaságait is ideértve) a PI Actben meghatározott eljárások útján indíthatnak személyes fizetésképtelenségi eljárást. A hitelezők csődeljárást indíthatnak az adóssal szemben, vagy egy adós magával szemben is indíthat csődeljárást.
A személyes fizetésképtelenségi eljárás megindításának elsődleges feltétele, hogy az adós fizetésképtelen legyen, vagyis hogy képtelen legyen megfizetni esedékessé vált tartozásait. Az adósság jellege és mértéke, valamint az adós jövedelme határozza meg aztán, hogy az intézkedések három típusa közül melyik a megfelelő.
Annak biztosítása érdekében, hogy a fizetésképtelenségi intézkedés hatálya alatt álló természetes személy továbbra is fenn tudjon tartani egy megfelelő életszínvonalat, az ISI (széles körű konzultációt követően) Reasonable Living Expenses (észszerű megélhetési költségek) címmel iránymutatásokat dolgozott ki. Ezen iránymutatások, valamint a fizetésképtelenségi intézkedés fenntarthatóságának biztosítása az adós törvényben rögzített, megfelelő életszínvonalhoz való jogát is segítenek biztosítani, ily módon biztosítva a nehéz helyzetben lévő adósok mindennapi megélhetési költségeinek egységesítésére szolgáló módszer tisztességességét és átláthatóságát. Az adósnak az ISI által kidolgozott sablonon alapuló észszerű megélhetési költségeit az AI vagy a PIP számítja ki a fizetésképtelenségi intézkedés kérelmezésekor.
1. Adósságelengedés (Debt Relief Notice, DRN)
Az adósságelengedés kérelmezésének feltételei a következők:
az adós képtelen esedékessé válásukkor teljes összegben megfizetni tartozásait;
az adós legfeljebb havi nettó 60 euró jövedelemmel rendelkezik az észszerű megélhetési költségek levonása után;
az adós legfeljebb 400 euró értékű vagyonnal rendelkezik. Az adós emellett rendelkezhet
egy legfeljebb 750 euró értékű ékszerrel;
egy legfeljebb 2000 euró értékű gépjárművel; valamint
háztartási berendezésekkel vagy szerszámokkal, feltéve, hogy azok együttes értéke nem haladja meg a 6000 eurót;
az adós az Ír Köztársaságban rendelkezik lakóhellyel, vagy az előző évben Írországban rendelkezett szokásos tartózkodási hellyel vagy telephellyel;
az adós előírt pénzügyi kimutatást (Prescribed Financial Statement, PFS) készített és írt alá, és kötelező nyilatkozatban azt a valóságnak megfelelőként és pontosként ismerte el.
DRN jellemzően például hitelkártya-tartozások, hiteltúllépések, személyi kölcsönök, hitelszövetkezeti kölcsönök, közüzemi számlák és ügyfélkártyák esetében vehető igénybe.
2. Adósságrendezési megállapodás (Debt Settlement Arrangement, DSA)
Az adós akkor kérhet DSA-t, ha
képtelen esedékessé válásukkor teljes összegben megfizetni tartozásait;
egy vagy több biztosíték nélküli hitelezője van;
Írországban rendelkezik lakóhellyel, vagy az előző évben Írországban rendelkezett szokásos tartózkodási hellyel vagy telephellyel;
előírt pénzügyi kimutatást (Prescribed Financial Statement, PFS) készített, és aláírt kötelező nyilatkozatban a szolgáltatott információkat a valóságnak megfelelőként és pontosként ismerte el;
nyilatkozatot kapott a PIP-től, amely megerősíti, hogy a PIP véleménye szerint
a PFS-ben szereplő információ megfelel a valóságnak és pontos;
az adós jogosult DSA-ra vonatkozó javaslatot készíteni;
az adós PFS-ére figyelemmel nem valószínű, hogy az adós a következő 5 évben fizetőképessé válik;
abban az esetben, ha az adós DSA-t köt, észszerű kilátás van arra, hogy az adós a következő 5 éven belül fizetőképessé válik.
A DRN alá vonható adósságok mellett a DSA jellemzően kölcsönök és személyes garanciák esetében is igénybe vehető.
3. Személyes fizetésképtelenségi megállapodás (Personal Insolvency Arrangement, PIA)
Az adós akkor kérhet PIA-t, ha
legalább egy olyan, biztosítékkal rendelkező hitelezőnek is tartozik, akinek biztosítéka ír ingatlant vagy vagyontárgyakat terhel;
kevesebb mint 3 millió eurós fedezett adóssággal rendelkezik (valamennyi, biztosítékkal rendelkező hitelező beleegyezése esetén ezen összeghatár megemelhető);
hátralékos jelzáloghitelekkel kapcsolatos eljárásban (például a Central Bank of Ireland [Írország központi bankja] által szabályozott, a jelzáloghitel-hátralékok rendezésére irányuló eljárásban [Mortgage Arrears Resolution Process, MARP]) vett részt 6 hónapig a biztosítékkal rendelkező hitelezővel együtt a magántulajdonban lévő állandó lakóhely tekintetében, és
az eljárás eredményeként nem állapodtak meg alternatív törlesztési módban, vagy
a biztosítékkal rendelkező hitelező megerősítette, hogy nem kötne ilyen megállapodást, vagy
az adós alternatív törlesztési megállapodást kötött, és erőfeszítéseket tett e megállapodás betartására, amelyet a PIP jóváhagyott;
előírt pénzügyi kimutatást (Prescribed Financial Statement, PFS) készített és írt alá, és kötelező nyilatkozatban azt a valóságnak megfelelőként és pontosként ismerte el;
az adós jogosult PIA-ra vonatkozó javaslatot készíteni;
a PFS-re figyelemmel nem valószínű, hogy az adós a következő 5 évben fizetőképessé válik;
abban az esetben, ha az adós PIA-t köt, észszerű kilátás van arra, hogy az adós a következő 5 éven belül fizetőképessé válik.
A DRN és DSA alá vonható adósságok mellett a PIA jellemzően magántulajdonban lévő állandó lakóhellyel kapcsolatos lakáscélú jelzáloghitelek, befektetési célú ingatlannal kapcsolatos jelzáloghitelek és bérbeadásra vásárolt ingatlanokkal kapcsolatos jelzáloghitelek/kölcsönök esetében is igénybe vehető.
Írországban a természetes személyek öncsődöt kérhetnek, azaz kérelmet nyújthatnak be a High Courthoz csődbe jutásuk megállapítása iránt. E kérelem benyújtásának feltételei a következők:
a természetes személy – vagy adós – képtelen esedékessé válásukkor megfizetni tartozásait;
az adós adósságai 20 000 euróval vagy nagyobb mértékben meghaladják vagyonának értékét;
az adós észszerű kísérletet tett a fent említett három fizetésképtelenségi intézkedés valamelyikének alkalmazására adósságainak rendezése érdekében. Ezt a PIP-től vagy az AI-tól származó levélre való hivatkozással kell bizonyítani a bíróságok előtt.
Egy hitelező szintén kérheti a csődeljárás megindítását. A hitelező csak akkor kérheti a csőd megállapítását, ha nem tagadta meg indokolatlanul a DSA-ra vagy PIA-ra vonatkozó javaslat elfogadását.
Csődvégzés iránti kérelem benyújtása esetén a kérelmező köteles a High Court által meghatározott különböző dokumentumokat és eskü alatti írásbeli nyilatkozatokat benyújtani az Examiners Office of the High Courthoz. Kibocsátása esetén a csődvégzés a végzés kibocsátásának tényleges időpontjától válik hatályossá; az – egyes más jogrendszerektől eltérően – nem rendelkezik a csőd megállapítása iránti kérelem benyújtásának időpontjára visszaható hatállyal.
A csődnyitásról szóló végzés meghozataláig a hitelező nem veheti igénybe a Bankruptcy Act alapján az ideiglenes vagyonfelügyelő kijelölésének konkrét jogorvoslatát – a Bankruptcy Act 23. szakasza lehetővé teszi egy csődbe ment személy csődnyitást követő letartóztatását, ha e személy a csőd elkerülésének szándékával készül elhagyni az ország területét.
Az adós vagy egy hitelező a High Courthoz benyújtott indítvány és a kifogás indokait feltüntető, eskü alatti írásbeli nyilatkozatok útján kifogásolhatja a csődvégzést.
A PI Act általános célkitűzése, hogy – amennyire csak lehetséges – védje az adós magántulajdonban lévő állandó lakóhelyét, a jogszabályok vonatkozó rendelkezései pedig erre figyelemmel lettek kialakítva.
A fizetésképtelenségi eljárás alá vont vagyontárgyak
DSA vagy PIA esetében rendszerint nem kerülnek a PIP fizikai birtokába vagy tulajdonába az adós vagyontárgyai, hanem a megállapodás időtartamára a PIP felügyelete alá kerül az adós befolyó jövedelme, aki e jövedelemből kielégíti a hitelezői követeléseket a megállapodás feltételei alapján. A rendelkezésre álló jövedelem nem foglalja magában az észszerű megélhetési költségeket, az albérleti díjakat és a jelzáloghitel-törlesztéseket, valamint a rendkívüli körülmények miatt felmerülő egyéb kiadásokat, például az orvosi költségeket. A fedezett hiteltörlesztéseket rendszerint közvetlenül az adós fizeti meg hitelezőjének megállapodásuknak megfelelően. Ha a megállapodás alapján értékesíteni kell valamely vagyontárgyat, azt rendszerint közvetlenül az adós értékesíti.
A csődeljárás alá vont vagyontárgyak
A csődre vonatkozó jogszabályok alapján a csődnyitás napján a csődbe ment személy tulajdonában lévő összes vagyontárgy azonnal a hivatalos vagyongondnokra száll át (ez azt jelenti, hogy ettől kezdve a hivatalos vagyongondnok a csődvagyon összes vagyontárgyának tulajdonosa). Az egyértelműség kedvéért e vagyontárgyak az alábbiakat foglalják magukban:
pénzügyi intézményeknél vezetett számlák, ideértve a folyó-, a megtakarítási és a befektetési számlákat stb. is;
minden földterület és épület, ideértve a családi otthonnak tekintendőket is;
gépek, berendezések, kereskedelmi eszközök, bútorok, háztartási áruk és készülékek;
minden jármű;
nyugdíjak (néhány kivétellel), befektetési termékek, részvények és részesedések;
a csődbe ment személy által a saját nevében vagy egy társaság tagjaként tulajdonolt bármely vállalkozás raktárkészlete;
a csődbe ment személynek megfizetendő tartozások.
A fentiek alól kivételt képeznek az alábbiak:
az adós igényt támaszthat a csődeljárás alól kivont, legfeljebb 6000 euró értékű személyes vagyontárgyaira, és kérheti a High Courttól ezen összeghatár megemelését;
a személyhez fűződő jogok megsértéséből eredő vagyontárgyak ki vannak vonva a csődeljárás alól, mivel ezek nem olyan jogosultságok, amelyeknek át kellene szállniuk a hitelezők vagyonfelügyelőjére, mert azok az érintett személyéhez fűződnek;
bizonyos nyugdíjjogosultságok (további információkért tekintse meg a jogszabályokat).
A csődbe ment személy köteles tájékoztatni a hivatalos vagyongondnokot, ha a csőd időtartama alatt bármilyen vagyontárgyhoz jut, függetlenül attól, hogy a vagyontárgy hogyan került a birtokába. Az ilyen vagyontárgyak a hivatalos vagyongondnokra szállnak át, ha a vagyongondnok erre igényt tart, és bekerülnek a csődvagyonba.
Az adós által igénybe vett PIP az adós és az adós hitelezői közötti közvetítőként jár el. A jogszabályok alapján a PIP-ek a lehető legnagyobb mértékben kötelesek szolgálni mind az adós, mind a hitelező(k) érdekeit, és ezért a fizetésképtelenségi megállapodásban érdekelt mindegyik fél számára lehető legjobb megállapodást kötelesek kidolgozni.
A PIP szerepe és feladatai az alábbiakat foglalják magukban:
kapcsolatba lép egy olyan adóssal, aki fizetésképtelenségi megállapodásra vonatkozó javaslatot kíván készíteni;
elfogadja a fizetésképtelenségi szakértőként történő eljárásra való kijelölést;
felülvizsgálja az adós által készített, előírt pénzügyi kimutatást (Prescribed Financial Statement, PFS), és tanácsot ad az adós számára a lehetőségekről és arról, hogy milyen esetben készíthet adósságrendezésre vagy személyes fizetésképtelenségi megállapodásra vonatkozó javaslatot;
meggyőződik arról, hogy az adós által részére szolgáltatott pénzügyi információ pontos és teljes;
jogszabályokban meghatározott kritériumok alapján véleményt ad arról, hogy a fizetésképtelenségi megállapodások melyik típusa (DSA vagy PIA) felel meg legjobban az adós helyzetének;
tájékoztatást nyújt a választott eljárással, valamint a fizetésképtelenségi megállapodás megkötésének általános hatásával és valószínű költségeivel kapcsolatban;
az adós nevében védelmi tanúsítvány (Protective Certificate, PC) iránti kérelmet nyújt be;
valamennyi hitelezőt értesíti a PC-ről, a PIP kijelöléséről, csatolva az adós PFS-ének másolatát;
javaslatot készít a hitelezők számára, és összehívja a hivatalos hitelezői gyűlést a javaslat megvitatása és az arról való szavazás céljából;
a javaslat elfogadása esetén az eredményről értesíti az ISI-t és valamennyi hitelezőt;
a bíróság általi jóváhagyást vagy felülvizsgálatot követően végrehajtja a megállapodást, ideértve a pénzeszközök adóstól történő beszedését és hitelezőknek történő kifizetését is a megállapodás időtartama alatt;
nyomon követi a megállapodást annak időtartama alatt;
legalább évente egyszer felülvizsgálja a megállapodást.
A fizetésképtelenségi eljárásban az adós feladata, hogy őszintén részt vegyen az eljárásban, elfogadja a PIP által megtárgyalt megállapodást, és betartsa a megállapodás kötelező feltételeit.
Csődnyitás esetén a csődbe ment személyt teljes vagyonától megfosztják, és az a hivatalos csődvagyongondnokra (Official Assignee [OA] in Bankruptcy) száll át. Az OA egy független hatósági tisztviselő, akinek feladata a csődvagyon kezelése és az ISI csődrészlegének irányítása.
Írországban egy magánszemély csődgondnokként jelölhető ki a High Court hivatalos csődvagyongondnoka (Official Assignee in Bankruptcy [OA]) helyett. A gyakorlatban az ilyen kijelölések rendkívül ritkák. A Bankruptcy Act nem határoz meg az ilyen kijelöléshez szükséges képesítési követelményeket.
Az adós csődeljárással kapcsolatos jogkörei arra korlátozódnak, hogy megtámadhatja a High Court előtt az OA egyes határozatait. Az adós köteles az OA hivatala által a csődvagyon kezelésével kapcsolatban megfogalmazott kéréseknek eleget tenni.
A PI Act és az 1988. évi (módosított) Bankruptcy Act egyaránt lehetővé teszi a beszámításokat. Valamely vagyontárgy értékének vagy egy tartozás összegének meghatározása során ugyanazon hitelező bármely tartozása vagy ugyanazon hitelezővel szemben fennálló bármely követel egyenleg (b) beszámítható az eredeti összeggel (a) szemben. A fennmaradó egyenleget kell tehát azon tartozásnak vagy vagyonnak tekinteni, amelyet meg kell fizetni a megállapodást kötő adós vagy hitelezője (hitelezői) felé.[iv.]
Ha az adósnak megtakarításai vannak egy hitelszövetkezetben, amellyel szemben tartozásai is vannak, a hitelszövetkezetnek be kell számítania e megtakarításokat az adós tartozásának összegébe.[v.]
A védelmi tanúsítvány megakadályozza, hogy egy hitelező bármilyen intézkedést tegyen a védelmi tanúsítvány hatályosságának időtartama alatt. A végleges megállapodás rögzíti, hogy milyen megállapodás született a már meglévő szerződésekkel kapcsolatban.
A csőd nem gyakorol hatást a biztosítékkal rendelkező hitelezőt a biztosítéka felett megillető jogokra, vagyis a biztosítékkal rendelkező hitelező megtartja mindazon jogokat, amelyekkel biztosítéka alapján a csőd előtt rendelkezett; az egyetlen különbség, hogy a csődbe ment személy helyett az OA lesz a vagyon tulajdonosa.
Az OA köteles a csődvagyonba tartozó összes vagyontárgyat értékesíteni (eladni vagy a vagyontárgyról rendelkezni) a csődvagyonnal szembeni követelések lehető legnagyobb mértékű kielégítése érdekében. Ezért minden, az adóssal szemben szerződés alapján fennálló követelés a vagyonnal szembeni követeléssé válik. Az OA csak rendkívüli körülmények között tart fenn bármely olyan szolgáltatásalapú szerződést, amelyben a csődbe ment személy szerződő fél.
Ha az OA fenntart egy szerződést, személyes felelősséggel tartozik a vagyon pénzeszközeiből való megtérítéshez való joggal.[vi.]
DSA vagy PIA: A DSA-t, illetve PIA-t megkötni kívánó adós által megteendő első lépés, hogy PC-t kér a megfelelő bíróságtól. Megszerzése esetén a PC megakadályozza, hogy bizonyos, a PC hatálya alá tartozó megnevezett vagy meghatározott hitelezők intézkedéseket tegyenek az adóssal szemben a meghatározott követelések behajtása vagy végrehajtása érdekében. A hitelező végeredményben
nem indíthat bírósági eljárást követelésével kapcsolatban;
nem folytathatja azokat a bírósági eljárásokat, ideértve a bírósági végzések/ítéletek végrehajtását stb. is, amelyek a PC kibocsátása előtt indultak, vagyis az ilyen bírósági eljárásokat felfüggesztettnek kell tekinteni a PC hatályosságának időtartama alatt;
nem tehet lépéseket követelésének behajtására vagy megfizetésének biztosítására;
nem léphet kapcsolatba az adóssal követelését illetően, kivéve, ha az adós ezt kéri tőle;
nem módosíthatja vagy mondhatja fel az adóssal kötött megállapodásokat; és
nem indíthat csődeljárást az adóssal szemben.
Ha az adós megállapodást köt, a fentiekhez hasonló jogérvényesítési korlátozások vonatkoznak a hitelezőkre a megállapodás időtartama alatt.
DRN: DRN esetében, ha azt jóváhagyta az érintett bíróság, a DSA-val, illetve a PIA-val kapcsolatban fent felsoroltakkal megegyező védelem illeti meg az adóst a DRN időtartama alatt.
A biztosítékkal rendelkező és a biztosíték nélküli hitelezők eltérő bánásmódban részesülnek csőd esetén. A csődbe ment személy biztosíték nélküli hitelezőinek egyetlen lehetősége követeléseik behajtására, hogy a csődeljárásban bejelentik igényüket követelésük összegére. A biztosíték nélküli hitelezők nem indíthatnak bírósági eljárást a csődbe ment személlyel szemben a csődnyitás napját követően. Ez a High Court csődvégzésének közvetlen és automatikus következménye. A biztosítékkal rendelkező hitelezők jogait nem érinti a csődeljárás.
Akárcsak a csődvagyonba tartozó vagyontárgyak esetében, az OA a csődbe ment személy helyébe lép alperesként a hitelezők által a csődbe ment személlyel szemben indított minden folyamatban lévő peres eljárásban. Az OA folytathatja az eljárást, egyezséget köthet abban, vagy kiléphet abból. Ha az OA sikerrel folytatja az eljárást, minden ellenkövetelést és költséget be kell fizetni a csődvagyonba valamennyi hitelező javára. Ha az eljárás sikeres, vagy egyezséggel zárul, a megállapodás szerinti összeg elismert követeléssé válik a csődeljárásban.
Az ISI egy irányadó protokolldokumentumot (példadokumentumot) készített az érdekelt felek bevonásával a DSA és a PIA tekintetében. E dokumentum meghatározza az adósokat és a hitelezőket a megállapodás végrehajtása során terhelő kötelezettségeket. E dokumentumhoz a DSA-val és a PIA-val kapcsolatos minta-protokolldokumentumok vannak mellékelve.
Egy hitelező az alábbiak szerint vesz részt:
1. A követelés bizonyítása: DSA vagy PIA esetében, miután a bíróság PC-t bocsátott ki az adós részére, az adós PIP-jének írásban tájékoztatnia kell az érintett hitelezőket a kijelöléséről, és fel kell kérnie őket a követeléseiket alátámasztó bizonyítékok benyújtására, valamint annak közlésére, hogy miként kellene kezelni követeléseiket a megállapodás keretében.
Csőd esetén valamennyi hitelezőnek be kell nyújtania a követelést alátámasztó hivatalos bizonyítékokat, mielőtt arányos kielégítésben részesülnének.
2. Szavazás: Ha egy DSA-t vagy PIA-t megkötni kívánó adós nevében eljáró PIP hitelezői gyűlést hív össze, az érintett hitelezők szavazhatnak a megállapodás feltételeiről, feltéve, hogy bizonyították követelésüket.
3. Kifogások: Egy hitelező kifogást nyújthat be a bírósághoz a DSA vagy PIA hatálybelépése előtt. Ennek konkrét feltételeit jogszabály határozza meg.[vii.]
4. Egyezségi ajánlat: A hitelezők szavazhatnak a csődbe ment személy által előterjesztett egyezségi ajánlatról. Erre akkor kerül sor, ha a csődbe ment személy egyezséget kíván kötni néhány vagy összes hitelezőjével a csőd időtartamának letelte előtt annak érdekében, hogy teljes vagyonát megőrizze.
DSA vagy PIA esetében a hitelezők nem terjesztik elő hivatalosan követeléseiket az adóssal szemben. A folyamat első lépése az adós előírt pénzügyi kimutatásának (Prescribed Financial Statement, PFS) elkészítése. A PFS felsorolja valamennyi hitelezőt és az egyes hitelezőknek fizetendő összegeket, és a PC kibocsátásának ténybeli alapját képezi. A PC kibocsátását követően a PIP felkérheti a hitelezőket követelésük bizonyítására még azelőtt, hogy a PIP elkészítené a fizetésképtelenségi megállapodást. Ha egy hitelező az erre vonatkozó felkérést követően nem bizonyítja követelését, ez hatással van a megállapodással és a kielégítési aránnyal kapcsolatos szavazati jogokra.
DRN iránti kérelem esetén a hitelezők nem terjesztik elő hivatalosan követeléseiket, hanem egy AI felkérheti a hitelezőt annak megerősítésére, hogy az adós által esedékesként bejelentett összeg helyes.
A megállapodás napját követően keletkező új követelésekre nem vonatkozik a megállapodás. Ha a már fennálló követelések nagysága változik, a megállapodás egészének módosítása kérhető (például függő kötelezettség kristályosodik ki).
Csőd esetén a csődvagyon (a csődbe ment személy vagyontárgyainak és kötelezettségeinek összessége) profilját két formanyomtatvány tartalmazza, amelyeket a csődbe ment személynek ki kell töltenie és be kell nyújtania a csődfelügyelőhöz (Bankruptcy Inspector) a csődnyitás napján: az ügyek állására vonatkozó nyilatkozat (Statement of Affairs) és a személyes információkra vonatkozó nyilatkozat (Statement of Personal Information). A csőd nem bizonyított követelésként a kötelezettségek minden típusát érinti, feltéve, hogy az adós e kötelezettségei a csődnyitás napját, vagyis azon napot megelőzően keletkeztek, amelyen a csőd időtartama kezdődik. A csődbe ment személy csődnyitás napját követően keletkezett tartozásaira mint követelésekre nem terjeszthető ki a csőd.[viii.]
A DSA-val és PIA-val kapcsolatos fizetésképtelenségi eljárásban a PC kibocsátását követően a meghatározott hitelezőket értesítik a PC kibocsátásáról, és megküldik számukra az adós PFS-ének másolatát. A hitelezőt felkérhetik a követelés bizonyítására, és nyilatkoznia kell arról, hogy követelése kezelésének milyen módját részesíti előnyben. A hitelező követelését ugyanolyan módon kell bizonyítani, mint a csődbe ment személy adósságát a Bankruptcy Act alapján.
Miután a hitelező bizonyította követelését, szavazhat az adós javaslatának elfogadása céljából összehívott hivatalos hitelezői gyűlésen. Ha a hitelező nem bizonyítja követelését, vagy egyébként nem megfelelő módon bizonyítja követelését, nem vehet részt a hitelezői gyűlésen, és nem részesülhet a megállapodás szerinti arányos kielégítésben.
Az ISI csődrészlege a természetes személyek csődbe jutásának megállapítását követő napon egy sor pénzügyi intézményt és minisztériumot tájékoztat azokról a természetes személyekről, akiknek csődbe jutását a bíróság megállapította A csőd megállapítását az ISI honlapján és az Iris Oifigiulban, egy hivatalos ír állami kiadványban is közzéteszik.
A csődvagyon összes, biztosítékkal rendelkező hitelezője tájékoztatást kap arról (levélben vagy e-mailben), hogy a csőd megállapításától számítva harminc nap áll rendelkezésükre a csődvagyonnal szembeni követelésükre vonatkozó bizonyítékok benyújtására. A követelés például jelzálogot alapító közjegyző okirattal, számlákkal, kimutatásokkal és váltókkal bizonyítható, vagy bizonyos körülmények között eskü alatti írásbeli nyilatkozat kérhető a hitelezőtől.
A hitelezők csődvagyonból történő arányos kielégítése előtt az ISI közzéteszi a közelgő kifizetéseket és azokat az ügyeket, amelyekhez azok kapcsolódnak. A (biztosítékkal rendelkező és biztosíték nélküli) hitelezők harminc napot kapnak arra, hogy követeléseiket az ISI elé terjesszék azonos bizonyítási teher mellett.
Az ISI csődrészlege minden esetben felkéri a hitelezőket arra, hogy töltsék ki a követelés bizonyítására szolgáló formanyomtatványokat, amelyek az ISI honlapján érhetők el.
Elsőbbségi követelések
Személyes fizetésképtelenségi megállapodások (Personal Insolvency Arrangement, PIA) és adósságrendezési megállapodások (Debt Settlement Arrangement, DSA) esetében az elsőbbségi követeléseket a megállapodás feltételei szerint fizetik ki, csőd esetén pedig az elsőbbségi követelések közvetlenül a csőddel kapcsolatos díjakat és az OA-nál a csődvagyon kezelése során felmerült egyéb költségeket követik a rangsorban. Az alábbiak minősülnek elsőbbségi követelésnek:
bizonyos, a Revenue Commissionersnek (adóhatóság) megfizetendő összegek, többek között a jövedelemadó, a tőkejövedelem‑adó, a héa, a PAYE/PRSI stb.;
bizonyos, az adós csődbe jutása megállapításának vagy az adós általi megállapodáskötés napját (kezdőnap) megelőző 12 hónapban felmerült helyi önkormányzati adók. Ezek az önkormányzati tanácsi adókat és díjakat is magukban foglalják;
az adós bármely alkalmazottjának a kezdőnapot megelőző 4 hónapra járó bérek és keresetek;
minden, ezen alkalmazottaknak járó, nyugdíjjal, szabadsággal vagy betegállománnyal kapcsolatos kifizetés.[ix.]
PIA esetében a biztosítékkal rendelkező hitelező kötve van a megállapodás feltételeihez. Rendes PIA esetében a biztosítékkal rendelkező hitelezőt az adós jövedelméből elégítik ki a megállapodásban rögzített összegben. Az adósnak az észszerű megélhetési költségek és a PIP díjainak levonását követően megmaradt havi jövedelmét, ha van ilyen, arányosan kifizetik az adós biztosíték nélküli hitelezőinek.
A csőd nincs hatással egy biztosítékkal rendelkező hitelező jogaira. Egy ilyen hitelező az alábbi három lehetőség közül választhat biztosított követelését illetően:
biztosítékára támaszkodik – ez azt jelenti, hogy ténylegesen a csődeljáráson kívül marad;
értékesíti biztosítékát, vagy megállapítja annak értékét, és követelést támaszt a különbözetre (ha van ilyen) – a hitelező kiszámítja a biztosított vagyontárgy valós piaci értékét, és levonja azt a teljes követelésből. A különbözetet (ha van) felveszik a csődvagyonban nem biztosított követelésként. Ennek során a biztosítékkal rendelkező hitelező értékesítheti a szóban forgó vagyontárgyat;
lemond biztosítékáról – a biztosítékkal rendelkező hitelező teljes mértékben lemondhat biztosítékáról, és követelését felvetetheti a csődvagyonba nem biztosított követelésként.
A biztosíték nélküli hitelezők követeléseit mind a PIA, mind a DSA esetében a megállapodásban rögzített feltételek szerint rendezik. DRN esetében, ha egy személy körülményei javulnak a felügyeleti időszak során, ezt közölnie kell az ISI-vel, és a változás mértékétől függően megkérhetik arra, hogy járuljon hozzá adósságának rendezéséhez.
A csődvagyon biztosíték nélküli hitelezőinek követelései egyenrangúak. Követeléseik rendezésére a csődeljárással kapcsolatos díjak, az OA költségei és az elsőbbségi követelések rendezése után megmaradó pénzeszközök kifizetése útján kerül sor.
A fizetésképtelenségi eljárás kielégítő befejezésének általános feltétele, hogy az adós a megállapodás teljes időtartama alatt eleget tett a megállapodás szerinti kötelezettségeinek. Ennek teljesülése esetén az adós megszabadul fedezetlen adósságaitól. A biztosított követelések helyzete a megállapodás konkrét feltételeitől függ majd.
Ha az adós megsérti a DRN, a DSA vagy a PIA feltételeit, ezeket megszüntethetik. Ha az adós hat hónapig nem fizeti tartozásait, a megállapodást sikertelennek kell tekinteni. Az adós mindegyik esetben felelőssé válik az általa megfizetendő teljes tartozásért, ideértve minden hátralékot, díjat és az e tartozások nemfizetésének időszaka alatt keletkezett összes kamatot.
Az a csődbe ment személy, aki teljes mértékben együttműködött a csődeljárásban, automatikus rehabilitációban részesül egy év elteltével. A csődbe ment személy a csőd időtartama alatt bármikor (egyezségi) ajánlatot tehet hitelezőinek adósságainak rendezése céljából. A csődbe ment személynek a High Courttól kell kérnie csődeljárásának felfüggesztését; ez megakadályozza az OA-t a vagyon vagyontárgyainak további értékesítésében. A csődbe ment személy ezután egyezségi ajánlatot tehet hitelezőinek a High Courton. Az egyezségi ajánlatról a csődbe ment személy hitelezői szavaznak; ha e hitelezők legalább 60%-a (mind a hitelezők számát, mind a követelések értékét tekintve) egyetért az ajánlat feltételeivel, az ajánlat elfogadásra kerül.
Az egyezségi ajánlatban közösen megállapított összeg kifizetésére a vagyonból történő arányos kielégítés útján vagy a csődbe ment személy saját pénzeszközeinek felhasználásával kerülhet sor. Az OA hivatalánál a csőd kezelésével kapcsolatban felmerült díjakat és költségeket, valamint az elsőbbségi követeléseket meg kell fizetni. Ha az OA elfogadja a High Court által közvetített egyezségi ajánlatot, a csődbe ment személy rehabilitációban részesül.
Biztosíték nélküli hitelezők – nem alkalmazandó.
Biztosítékkal rendelkező hitelezők – a biztosított követelések helyzete a megállapodás konkrét feltételeitől függ majd.
Csőd esetén a hitelezők nem indíthatnak eljárást a csődbe ment személlyel szemben egyetlen fennálló követelés tekintetében sem a csődnyitás napját követően (a csődbe ment személlyel szemben a csődnyitást követően keletkezett követelések általában érvényesíthetők); ehelyett közvetlenül az OA-hoz kell fordulniuk. Miután a csődbe ment személy rehabilitációban részesült, amire az esetek többségében egy év elteltével kerül sor (a meg nem felelés gyakorisága stb. ezen időt akár 15 évre is meghosszabbíthatja), minden nem biztosított követelés (az elsőbbségi követeléseket is ideértve) megszűnik. A biztosítékkal rendelkező hitelezők követelései, ha e hitelezők azt a lehetőséget választják, hogy biztosítékukra támaszkodnak, a rehabilitációt követően is fennmaradnak. A biztosítékkal rendelkező hitelezők esetében a csődeljárás nincs hatással e hitelezők biztosított vagyontárgy feletti jogaira.
Ha a biztosítékkal rendelkező hitelező megállapította biztosítékának értékét, és a csődeljárásban (nem biztosított követelésként) követelést támasztott a különbözetre, az arányos kielégítést követően fennmaradó részt le kell írni a rehabilitáció után. Meg kell jegyezni, hogy még ha a biztosítékkal rendelkező hitelező kizárólag azt a lehetőséget választja is, hogy biztosítékára támaszkodik (és nem támaszt követelést a csődeljárásban a különbözetre), a hitelezőnek nem lesz lehetősége az adóstól bármely veszteséget követelni az adós rehabilitációját követően. Ilyen helyzetben a csőd által a biztosított kölcsönre (vagy jelzáloghitelre) gyakorolt nettó hatás az, hogy (a csődnyitás napján) a kölcsön kapcsolt vagyontárgy értékén felüli részét nem biztosított követelésként kezelik.
DSA vagy PIA: A fizetésképtelenségi eljárásban általában a hitelezők viselik a megállapodás költségeit. A PIP díjait – a hitelezőkkel a megállapodásról történt szavazás és a megállapodás elfogadásának időpontjában vagy a bíróság által felülvizsgálat alapján történt jóváhagyást követően kötött megállapodásnak megfelelően – levonják az adós rendelkezésre álló pénzeszközeiből. Ha egy hitelező kifogást emel a PC kibocsátásával vagy a megállapodással szemben, általában e hitelező viseli a saját költségeit [x.]. Ha egy hitelező kifogást emel a javasolt PIA-val szemben, a hitelező kérheti a bíróságtól, hogy kifogásának elfogadása esetén ítélje meg a költségeket [xi.]. A költségek általában az okot követik, vagyis annak a félnek kell viselnie a költségeket, akinek cselekménye előidézte azokat.
DRN: A DRN esetében nem merülnek fel költségek.
A hitelezők viselik a csődeljárás költségeit, amelyeket a csődvagyonban rendelkezésre álló pénzeszközökből kell kifizetni.
Az adós által a fizetésképtelenségi eljárás megindításához teljesítendő feltételek között szerepel egy rendelkezés, amely szerint az adósnak teljes és pontos nyilatkozatot kell benyújtania pénzügyeiről, és alá kell írnia az ezen információt megerősítő kötelező nyilatkozatot. A személyes fizetésképtelenségi szakértőnek (Personal Insolvency Practitioner, PIP) szintén meg kell győződnie arról, hogy az adós őszinte, és teljeskörűen feltárt előtte a pénzügyi helyzetével kapcsolatos minden releváns információt. Egy hitelező vagy PIP, illetve az ISI kizárólag a DRN esetében kérheti a bíróságtól, hogy a PI Actben meghatározott okokból szüntessen meg egy fizetésképtelenségi eljárást; ilyen okok lehetnek többek között a következők:
az adós szándékosan úgy rendezte pénzügyeit, hogy jogosult legyen igénybe venni egy megállapodást vagy a DRN-t;
nem teljesültek a törvény eljárási követelményei;
az adós előírt pénzügyi kimutatása (Prescribed Financial Statement, PFS) pontatlan vagy hiányos, minek eredményeként a hitelezőt vagyoni kár érte vagy érheti;
az adós nem teljesítette a jogosultsági követelményeket;
az adós egy harmadik felet részesített előnyben, ezáltal csökkentve a tartozásainak kifizetésére rendelkezésre álló összeget; vagy
az adós a 2012. évi (módosított) Insolvency Act (a fizetésképtelenségről szóló törvény) szerinti bűncselekményt követett el.
A hitelezők nem kérhetik a fizetésképtelenségi eljárás megindulása előtti ügylet vagy vagyonátruházás visszafordítását. Ha azonban úgy tekinthető, hogy az adós túlzott mértékű befizetéseket teljesített egy nyugdíjalapba, a hitelező pénzügyi kártérítést kérhet a bíróságoktól. Ennek eredményeként a bíróság elrendelheti, hogy az alapkezelő térítse vissza a teljes összeget a megállapodásban részt vevő hitelezők közötti elosztás céljából.
A csődbe ment személy által a hitelezők vagy egyéb személyek felé teljesített korábbi vagyonátruházások és kifizetések megsemmisíthetők a csődre vonatkozó jogszabályok alapján. Ez a helyzet áll fenn többek között akkor, ha
a csődbe ment személy pénzösszegeket fizetett egy hitelezőnek, vagy vagyontárgyat ruházott át rá, előnyben részesítve őt az összes többi olyan hitelezővel szemben, akinek tartozik. Az OA kérheti a csődnyitás napját megelőző három éven belül teljesített ilyen kifizetések visszafordítását. Ha az OA sikerrel jár, a szóban forgó összeget vissza kell fizetni a csődvagyonba valamennyi hitelező javára;[xii.]
a csődbe ment személy vagyontárgyat ruházott át egy harmadik személyre, vagy ajándékozott neki a valós piaci értéknél kisebb összegért. Ha az OA pernyertes lesz a High Court előtt, a csődnyitás napját megelőző három éven belül teljesített ilyen átruházások megsemmisíthetők, és a hiányt be kell fizetni a csődvagyonba valamennyi hitelező javára;[xiii.]
a csődbe ment személy úgynevezett „elkerülési” ügyletnek tekinthető vagyonátruházást vagy kifizetést végzett, vagyis a csődbe ment személy el akarta kerülni, hogy a vagyontárgy vagy a pénzösszeg a csődvagyon részéve váljon. Ezen esetekben két időszak különböztethető meg:
a csődöt három évvel megelőzően teljesített ilyen ügyletek visszafordíthatók az OA által a High Court előtti pernyertessége esetén;
a csődöt öt évvel megelőzően teljesített ilyen ügyletek, feltéve, hogy a csődbe ment személy nem bizonyítja, hogy fizetőképes volt az ügylet időpontjában.[xiv.]
Az OA-nak a fenti helyzetek mindegyikében eskü alatti írásbeli nyilatkozattal kell bizonyítania a High Court előtt, hogy az említett ügyletekre valóban olyan módon került sor, amely megfelel a High Courtnak a jogszabályokban rögzített feltételek szerint; ezen ügyletek/átruházások tehát hátrányt okoznak a csődvagyon hitelezőinek.
[i.] Lásd a 2012. évi (módosított) Insolvency Act 3. fejezetének 59–64. szakaszát (DSA) és 4. fejezetének 93–98. szakaszát (PIA) a védelmi tanúsítványokra (Protective Certificates, PC) vonatkozó szabályozást illetően
[ii.] A 2012. évi (módosított) Insolvency Act 115A. szakasza
[iii.] Lásd a 2012. évi Personal Insolvency Act (a személyes fizetésképtelenségről szóló törvény) 5. részét a személyes fizetésképtelenségi szakértő jogszabályi alapját illetően, valamint a 2013. évi Personal Insolvency Act 2012 (Authorisation and Supervision of Personal Insolvency Practitioners) Regulationst (a 2012. évi Personal Insolvency Actról [a személyes fizetésképtelenségi szakértők engedélyezése és felügyelete] szóló rendelet; S.I. 2013. évi 209. sz.) a képesítési kritériumokat, a szabályozási standardokat és az engedélyezési követelményeket illetően
[iv.] A 2012. évi (módosított) Insolvency Act 135. szakasza és az 1988. évi (módosított) Bankruptcy Act első függelékének 17. szakasza
[v.] A 2012. évi (módosított) Insolvency Act 135. szakaszának (2) bekezdése
[vi.] Az 1988. évi (módosított) Bankruptcy Act 61. és 136. szakasza
[vii.] A 2012. évi (módosított) Insolvency Act 87. szakasza (DSA) és 120. szakasza (PIA)
[viii.] Az 1988. évi (módosított) Bankruptcy Act 75. szakasza
[ix.] Az 1988. évi (módosított) Bankruptcy Act 81. és 101. szakasza
[x.] A 2012. évi (módosított) Insolvency Act 97. szakasza
[xi.] A 2012. évi (módosított) Insolvency Act 115. szakaszának a) pontja
[xii.] Az 1988. évi (módosított) Bankruptcy Act 57. szakasza
[xiii.] Az 1988. évi (módosított) Bankruptcy Act 58. szakasza
[xiv.] Az 1988. évi (módosított) Bankruptcy Act 59. szakasza
Utolsó frissítés: 07/05/2020

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


8. § (1)14 A Gyvt. 148. § (1) bekezdése szerinti intézményvezető az ellátást igénybe vevő személy térítésidíj-fizetési kötelezettségét – a gyermekétkeztetés és a Gyvt. 148. § (10) és (10a) bekezdése szerinti eset kivételével – az 1. melléklet szerint dokumentálja.
3/A.15 Gyermekétkeztetés
13. § (1)16 Ha az intézményi és szünidei gyermekétkeztetést betegség vagy más ok miatt a gyermek nem veszi igénybe, a kötelezett az intézmény vezetőjénél, a szünidei gyermekétkeztetést biztosítónál bejelenti
(1a)17 Ha az intézmény házirendje vagy az étkeztetésre vonatkozó szabályzata kedvezőbben nem rendelkezik, a kötelezett az (1) bekezdés a) pontja szerinti bejelentést követő naptól a távolmaradás idejére mentesül az intézményi gyermekétkeztetésért fizetendő térítési díj fizetésének kötelezettsége alól.
(2)18 Az intézményi gyermekétkeztetés személyi térítési díjának előre történő megfizetése esetén, ha az adott hónapra fizetendő térítési díj összege kevesebb, mint a már befizetett összeg, úgy a többletet a következő fizetés alkalmával be kell számítani, vagy vissza kell fizetni. Ha a fizetendő személyi térítési díj összege növekszik, a befizetett és a ténylegesen fizetendő összeg különbözetét visszamenőleg kell megfizetni.
(3)19 Helyettes szülőnél vagy gyermekek átmeneti otthonában elhelyezett gyermek esetében a gyermekek napközbeni ellátása keretében biztosított intézményi gyermekétkeztetésért a személyi térítési díjat a helyettes szülő vagy a gyermekek átmeneti otthona fizeti meg.
(4)20 Családok átmeneti otthonában elhelyezett gyermek esetében a gyermekek napközbeni ellátása keretében biztosított intézményi gyermekétkeztetésért a személyi térítési díjat, ha a családok átmeneti otthona
(5)21 Az intézményvezető az intézményi gyermekétkeztetés, a települési önkormányzat a szünidei gyermekétkeztetés igénybevételét a 4. melléklet szerint dokumentálja.
(6)22 (6) Az intézmény vezetője az ingyenes és kedvezményes intézményi gyermekétkeztetés feltételeiről, a szünidei gyermekétkeztetésről és az igénybevétel módjáról tájékoztatja a kötelezettet
13/A. §23 (1) A szünidei gyermekétkeztetés keretében a gyermek lakóhelye, vagy ha a gyermek életvitelszerűen a bejelentett tartózkodási helyén lakik, a tartózkodási helye szerinti települési önkormányzat (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban együtt: települési önkormányzat) a déli meleg főétkezés helyben történő elfogyasztásának megszervezéséről gondoskodik. Ha a helyben történő elfogyasztásra nincs lehetőség, így különösen erre alkalmas helyiség hiánya esetén, a szünidei gyermekétkeztetés az étel elvitelével vagy a gyermek számára történő kiszállításával is biztosítható.
13/B. §24 (1) A települési önkormányzat jegyzője írásban tájékoztatja azon hátrányos helyzetű és rendszeres gyermekvédelmi kedvezményben részesülő, halmozottan hátrányos helyzetű gyermek szülőjét vagy más törvényes képviselőjét (a 13/B. § alkalmazásában a továbbiakban együtt: jogosult), akinek gyermeke tekintetében a hátrányos vagy halmozottan hátrányos helyzet az adott év
16. § (1)25 A személyi térítési díjat az igénybevétel napjától havonként – ha a települési önkormányzat vagy a megállapodás másként nem rendelkezik –
a)26 bölcsőde, családi napközi, családi gyermekfelügyelet és intézményi gyermekétkeztetés esetén a tárgyhónap 10. napjáig,
(2)27 Az intézmény vezetője ellenőrzi, hogy a megállapított térítési díj befizetése havonként megtörténik-e. Ha a kötelezett a befizetést elmulasztotta, az intézményvezető 15 napos határidő megjelölésével a kötelezettet írásban felhívja az elmaradt térítési díj befizetésére. Ha a határidő eredménytelenül telt el, az intézmény vezetője a kötelezett nevét, lakcímét és a fennálló díjhátralékot nyilvántartásba veszi.
17. §28 (1)29 A személyi térítési díj megállapításához a kötelezett – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 30 napnál nem régebbi, az 5. melléklet szerinti jövedelemnyilatkozatot nyújt be az intézményvezetőnek.
(2)30 A kötelezett
(3)31 A kötelezett egy nyilatkozatot nyújt be, ha az ugyanazon intézménybe járó több gyermeke után azonos jogcímen igényli az ingyenes vagy kedvezményes gyermekétkeztetést.
18. § (1)32 Bölcsődei gondozás esetében a Gyvt. 150. § (6) bekezdés c) pontja szerinti térítésidíj-fizetési mentesség és intézményi gyermekétkeztetés esetében a Gyvt. 21/B. § (2) bekezdés b) pontja szerinti normatív kedvezmény megállapításához be kell szerezni a kötelezett nyilatkozatát. A nyilatkozatnak tartalmaznia kell a Gyvt. 21/B. § (3) bekezdésben meghatározott gyermekek számát.
(4)33 A kötelezett – a (4a) bekezdésben foglalt kivétellel – benyújtja az intézményvezetőnek a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultságot megállapító hatósági döntés másolatát bölcsődei gondozás esetében a Gyvt. 150. § (6) bekezdés a) pontjában, továbbá gyermekétkeztetés esetében a Gyvt. 21/B. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontjában és c) pontjában, valamint a Gyvt. 21/B. § (2) bekezdés a) pontjában foglalt ingyenes és kedvezményes gyermekétkeztetés igénybevételéhez.
(4a)34 Ha a szülő, más törvényes képviselő a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet 66/A. § (2) bekezdése alapján a rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény első alkalommal történő megállapításakor kérte a határozat egy példányának megküldését a gyermekétkeztetést biztosító intézmény számára, a határozat érvényességének időtartama alatt a határozat másolatát nem kell benyújtania az intézményvezetőnek.
(4b)35 Ha a bölcsődei gondozás térítésmentessége a Gyvt. 150. § (6) bekezdés d) pontja alapján, vagy az ingyenes intézményi gyermekétkeztetésre való jogosultság a Gyvt. 21/B. § (1) bekezdés b) pont bb) alpontja vagy d) pontja alapján áll fenn, a gondozási helyet biztosító intézmény vezetője a 9. melléklet szerinti igazolást nyújtja be az intézményvezetőnek.
(5)36 Bölcsődei gondozásnál a Gyvt. 150. § (6) bekezdés b) pontjában, valamint intézményi gyermekétkeztetésnél a Gyvt. 21/B. § (2) bekezdés c) pontjában foglaltak fennállását a magasabb összegű családi pótlék megállapításáról szóló határozat másolatával, ennek hiányában
(5a)37 A fogyatékos gyermekek számára nappali ellátást nyújtó, az Szt. hatálya alá tartozó fogyatékosok nappali intézményében elhelyezett gyermek ingyenes és kedvezményes intézményi gyermekétkeztetésének igénybevételéhez a kötelezettnek a gyermek fogyatékosságáról külön igazolást nem kell benyújtania.
(6)38 Ha a gyermek a Gyvt. 21/B. § (1) és (2) bekezdése szerinti ingyenes és kedvezményes intézményi gyermekétkeztetésre is jogosult, számára az ingyenes étkezésre való jogosultságot kell megállapítani. Ebben az esetben a kötelezettnek kizárólag az ingyenes étkezésre való jogosultság feltételének fennállását kell igazolnia.
(7)39 Ha az ingyenes vagy kedvezményes intézményi gyermekétkeztetés igénybevételét, valamint bölcsődében a gyermek gondozásának térítésmentes biztosítását
a)40 a gyermek rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultsága alapozza meg, az ingyenes vagy kedvezményes intézményi gyermekétkeztetés és a térítésidíj-fizetési mentesség a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultság kezdő időpontjától, legkorábban az ellátás igénybevételének első napjától illeti meg a kötelezettet,
b)41 az a) pont alá nem tartozó feltétel fennállása alapozza meg, az ingyenes vagy kedvezményes intézményi gyermekétkeztetés és a térítésidíj-fizetési mentesség az azok igénybevételére jogosító feltétel fennállásának az intézményvezető részére történő bejelentését, illetve igazolását követő naptól illeti meg a kötelezettet.
18/A. §42 (1) Az ellátás igénylése során a 17. és 18. § szerinti dokumentumok másolatként is benyújthatók, feltéve, hogy három hónapnál nem régebbiek.
(2a)43 A kötelezettnek a nevelési év, tanítási év kezdetén nem kell ismételten benyújtania a 18. § szerinti dokumentumokat, ha az azokban foglaltak nem változtak és intézményváltásra sem került sor.
(3)44 Az (1)–(2a) bekezdés szerinti esetben írásban nyilatkozni kell arról, hogy a másolatként csatolt, illetve korábban csatolt dokumentumok tekintetében időközben nem következett be változás.
19. §45
21. §46 A kötelezett 2015. szeptember 1-jét megelőzően is benyújthatja a 6. melléklet szerinti nyilatkozatot azzal, hogy a nyilatkozatban foglaltak alapján a gyermekétkeztetés normatív kedvezménye legkorábban 2015. szeptember 1-jétől vehető igénybe.
22. §47 A személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti alapellátások és gyermekvédelmi szakellátások térítési díjáról és az igénylésükhöz felhasználható bizonyítékokról szóló 328/2011. (XII. 29.) Korm. rendelet módosításáról szóló 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelettel megállapított 13/B. §-t a 2015/2016. nevelési évben, tanévben is alkalmazni kell azzal, hogy a települési önkormányzat jegyzője a 2015/2016. nevelési évben, tanévben a tavaszi szünet időtartamára eső szünidei gyermekétkeztetés igénybevételének lehetőségéről, az igénybevétel módjáról, valamint a szünidei gyermekétkeztetés biztosításának időtartamáról, helyszínéről és módjáról szóló írásbeli tájékoztatást
5. melléklet a 328/2011. (XII. 29.) Korm. rendelethez48
6. melléklet a 328/2011. (XII. 29.) Korm. rendelethez49
a Gyvt. 21/B. § (1) bekezdés a) pontja szerinti ingyenes bölcsődei és óvodai gyermekétkeztetés igénybevételéhez
o bölcsőde esetében
o a déli meleg főétkezés mellett a reggeli főétkezés és két kisétkezés, vagy
o a következő étkezések: …………………………………………………
7. melléklet a 328/2011. (XII. 29.) Korm. rendelethez50
Iskolai szünet, bölcsődei, óvodai zárva tartás2
8. melléklet a 328/2011. (XII. 29.) Korm. rendelethez51
9. melléklet a 328/2011. (XII. 29.) Korm. rendelethez52
IGAZOLÁS az átmeneti gondozásban lévő, az ideiglenes hatállyal elhelyezett és a nevelésbe vett gyermek ingyenes bölcsődei gondozásra és a nevelésbe vett gyermek, utógondozói ellátásban részesülő fiatal felnőtt ingyenes intézményi gyermekétkeztetés igénybevételére való jogosultságához
14 A 8. § (1) bekezdése a 190/2015. (VII. 20.) Korm. rendelet 8. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
15 A 3/A. alcím címét a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
16 A 13. § (1) bekezdése a 190/2015. (VII. 20.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 8. § b) pontja szerint módosított szöveg.
17 A 13. § (1a) bekezdését a 190/2015. (VII. 20.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 8. § c) pontja szerint módosított szöveg.
18 A 13. § (2) bekezdése a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 8. § d) pontja szerint módosított szöveg.
19 A 13. § (3) bekezdése a 190/2015. (VII. 20.) Korm. rendelet 2. § (3) bekezdésével megállapított, a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 8. § e) pontja szerint módosított szöveg.
20 A 13. § (4) bekezdés nyitó szövegrésze a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 8. § e) pontja szerint módosított szöveg.
21 A 13. § (5) bekezdés nyitó szövegrésze a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 8. § f) pontja szerint módosított szöveg.
22 A 13. § (6) bekezdését a 190/2015. (VII. 20.) Korm. rendelet 2. § (4) bekezdése iktatta be, szövege a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
23 A 13/A. §-t a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
24 A 13/B. §-t a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
25 A 16. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 349/2012. (XII. 12.) Korm. rendelet 64. § d) pontja szerint módosított szöveg.
26 A 16. § (1) bekezdés a) pontja a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 8. § g) pontja szerint módosított szöveg.
27 A 16. § (2) bekezdése a 190/2015. (VII. 20.) Korm. rendelet 8. § (1) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
28 A 17. § a 190/2015. (VII. 20.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
29 A 17. § (1) bekezdése a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 8. § h) pontja szerint módosított szöveg.
30 A 17. § (2) bekezdése a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
31 A 17. § (3) bekezdését a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdése iktatta be.
32 A 18. § (1) bekezdése a 190/2015. (VII. 20.) Korm. rendelet 8. § (1) bekezdés d) pontja és (2) bekezdése, a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 8. § i) pontja szerint módosított szöveg.
33 A 18. § (4) bekezdése a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
34 A 18. § (4a) bekezdését a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdése iktatta be.
35 A 18. § (4b) bekezdését a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdése iktatta be.
36 A 18. § (5) bekezdése a 190/2015. (VII. 20.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 8. § j) pontja szerint módosított szöveg.
37 A 18. § (5a) bekezdését a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 5. § (3) bekezdése iktatta be.
38 A 18. § (6) bekezdését a 190/2015. (VII. 20.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 8. § k) pontja szerint módosított szöveg.
39 A 18. § (7) bekezdését a 190/2015. (VII. 20.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdése iktatta be, nyitó szövegrésze a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 8. § l) pontja szerint módosított szöveg.
40 A 18. § (7) bekezdés a) pontja a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 8. § l) pontja szerint módosított szöveg.
41 A 18. § (7) bekezdés b) pontja a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 8. § l) pontja szerint módosított szöveg.
42 A 18/A. §-t a 98/2013. (III. 29.) Korm. rendelet 28. §-a iktatta be.
43 A 18/A. § (2a) bekezdését a 190/2015. (VII. 20.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
44 A 18/A. § (3) bekezdése a 190/2015. (VII. 20.) Korm. rendelet 8. § (1) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
45 A 19. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
46 A 21. §-t a 190/2015. (VII. 20.) Korm. rendelet 6. §-a iktatta be.
47 A 22. §-t a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 6. §-a iktatta be.
48 Az 5. melléklet a 98/2013. (III. 29.) Korm. rendelet 29. § b) pontja, a 197/2013. (VI. 13.) Korm. rendelet 4. §-a, a 69/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 15. § b) és c) pontja, a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 131. §-a, a 24/2015. (II. 20.) Korm. rendelet 41. §-a, a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 185. §-a, a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 8. § m) pontja, a 217/2016. (VII. 22.) Korm. rendelet 26. §-a szerint módosított szöveg.
49 A 6. mellékletet a 190/2015. (VII. 20.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta be, szövege a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdése, a 191/2016. (VII. 13.) Korm. rendelet 14. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
50 A 7. mellékletet a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdés a) pontja iktatta be.
51 A 8. mellékletet a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdés b) pontja iktatta be.
52 A 9. mellékletet a 431/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdés c) pontja iktatta be.


text:
Kémjátszma: nyilvános védekezés titkos vádak ellen? Hogyan? - Petrocelli
"Nincs több titok: Felderítettük a kémsztori...
Napi Fargo: dupla csavar az engedély nélküli...
Az elmúlt héten őrizetbe vett volt titokminiszter és egykori NBH-s vezetők ügyében a szokottnál is nagyobb óvatossággal kell fogalmaznunk - ahogy mindenki másnak is, ugyanis jelenleg csak technikai részleteket ismerünk, tartalmi információkat (szokatlan módon) egyáltalán nem osztottak meg a nyilvánossággal.
Mivel azonban a terheltek védői épp most kénytelenek megtapasztalni és bizonyítani, hogy titkos vádak ellen is lehet (kell) nyilvánosan védekezni, ezért azt vizsgáljuk meg részletesen, hogy ez a helyzet milyen jogi pr pozíciót biztosít a szereplőknek. Amit más bejegyzéseinkben is hangsúlyozni szoktunk, az most fokozottan igaz: nem az ügy jogi/tartalmi elemeit vizsgáljuk, hanem kizárólag a blogunk témájába vágó, pr és kommunikációs összefüggéseket és lehetőségeket.
2011. július elsején házkutatást tartottak Szilvásy Györgynél, a Gyurcsány-kormány titokminiszterénél, akit ezt követően őrizetbe is vettek. A sajtóban megjelent információk szerint a Nemzetbiztonsági Hivatal (NBH) volt főigazgatója, a korábban őrizetbe vett Galambos Lajos terhelő vallomást tett a katonai ügyészségen, ezzel függött össze a házkutatás (a volt főigazgató jelenleg házi őrizetben várja a folytatást). Másnap őrizetbe vették, majd bűnpártolással gyanúsították meg Laborc Sándort (képünkön), a Nemzetbiztonsági Hivatal volt főigazgatóját is.
A parlament nemzetbiztonsági bizottsága hétfőn zárt ajtók mögött tárgyalta az NBH-s vezetők és Szilvásy György őrizetbe vételének ügyét. Az ülés végén 2089-ig titkosították az elhangzott tájékoztatók tartalmát. Ugyanezen a napon Szilvásyt szabadlábra helyezte a Fővárosi Bíróság Katonai Tanácsa. Az ügyészség fellebbezett, de sem a vádhatóság, sem Szilvásy, sem az ügyvédje nem árult el részleteket az ügyről, annyit tudni, hogy kémkedés a gyanú. Laborc Sándort egy nappal később helyezte szabadlábra a bíróság - védője, Zamecsnik Péter elmondta, Laborc ellen bűnpártolás bűntette a gyanú. Mint hozzáfűzte, semmi egyebet nem mondhat, mert az államtitok részét képezi.
Fontos körülmény lehet, hogy Szilvásy Györggyel együtt hétfő délután egy másik férfit is bilincsben vezettek be a tárgyalásra. Róla annyit tudni, hogy nem közszereplő. A Magyar Hírlap értesülése szerint az eltakart arcú férfi előzetes letartóztatását elrendelte a bíróság.
Féltucatnyi verzió látott már napvilágot a sajtóban a szombati házkutatás és őrizetbe vétel óta. Dietmar Clodo "bombagyárától" a blogunkon is érintett MOL-ügyön át hackertámadásig, az Egymásért Alapítványt érintő nyomozásig, illetve az UD Zrt. és az egykori MDF lehallgatási-zsarolási ügyéig terjedt a találgatások sora. Paradox módon most pont ezzel, a más esetekben az ügy meghatározó lényegét adó elemmel nem tudunk (egyelőre) számolni a jogi pr értékelése során.
A legfontosabb pozíciókat azonban érdemes rögzíteni:
1. Komoly KOMMUNIKÁCIÓS presztízsveszteséget szenvedett az ügyészség
Az ismertté vált vádakhoz hasonlókat sem fogalmazott meg hivatalos a Katonai Ügyészség az elmúlt húsz évben volt vagy regnáló titkosszolgálati vezetők ellen. Ilyen súlyú bűncselekménnyel való gyanúsítás, és ennyire határozottnak (=erős bizonyítékokkal rendelkezőnek) tűnő fellépés után a pr dimenziójában kifejezett kudarc az ügyészség számára, hogy a bíróság nem tartotta indokoltnak a terheltek előzetes letartóztatását. A közvélemény (joggal) azt feltételezi, hogy egy kémkedéssel vádolt, volt titkosszolgálati miniszter meggyanúsítása és őrizetbe vétele több és erősebb bizonyíték alapján történik, mint egyetlen tanúvallomás. Az, hogy a bíróság olyan bűncselekmény gyanúja esetén sem tartotta indokoltnak a letartóztatást, ahol evidens lenne az összebeszélés vagy bűnismétlés veszélye, arra a következtetésre indítja a közvéleményt, hogy a bizonyítékok gyengék, kevéssé meggyőzőek voltak.
Nem véletlen, hogy a politikusokat is involváló ügyben immár a kormányhoz való viszony a történtek értékelésében is megjelent, és például a Magyar Nemzetet egy, "A kémbotrány bírája már lelepleződött" című cikk megjelentetésére vitte - az írásban a letartóztatásokat elvető bíró személyét és vélt politikai preferenciáit támadva. A cikkben nyilatkozva Boross Péter (aki az 1990 júliusa és decembere közötti hat hónapban az Antall-kormány titokminisztereként, majd 1994-1998 között az országgyűlés nemzetbiztonsági bizottságát vezetve szerezhetett releváns információkat) is megfogalmazta elvárásait a bíróság döntéseit illetően.
Ezzel együtt is tény, hogy az ügyészségnek az eljárás további szakaszaiban úgy kell bármilyen, következő lépést megtennie, hogy kritikus légkör veszi körül. A titkosítás számukra igen kellemetlen következménnyel járt: a nyilvános megszólalásokat esetükben akkor is korlátozza, mikor a letartóztatni javasolt vádlottakat mégis kiengedik, az ügyészség pedig nem tud az ügy lényegére reagálni, magyarázatot adni.
2. A gyanúsítottak az ügy (titkos) tartalmi elemei helyett direkt módon a titkolózás tényére és az ügyészség kudarcára alapozhatják a nyilvános profilépítést
A fenti MN-cikk mellett az "első fecske" az eljárást politikai alapon védő cikkeket tekintve - korábban politikai meggyőződéstől függetlenül, minden közéleti orgánum nyilvánosságot sürgetett és az eljárás kommunikációs kudarcáról cikkezett. Ez pedig egyértelműen kijelöli a jogi pr útját. A kritikus, egyúttal pedig információra éhes nagyközönség előtt a leghelyesebb a (valóban) kiszolgáltatott, gyanúba kevert közszereplő figuráját megjeleníteni. Akkor járnak el helyesen, ha ügyvédeik útján azt bizonygatják: ők szívesen megosztanák a nyilvánossággal az ügy releváns elemeit, de a titkosítás miatt ezt nem engedik nekik. Innentől a közvélemény egyértelműen a titkosítást elrendelők, illetve az azt szokatlanul szűken értelmező hatóság ellen irányul. Egyébként is: az elmúlt 21 évben bármelyik politikai kurzus is titkosított politikai szállal, szereplőkkel érintett ügyeket, még a közvélemény vele szimpatizáló része is inkább csak tudomásul vette, mintsem támogatta a hatalom ebbéli döntését.
A három gyanúsított közül a szakmai profillal inkább rendelkező Galambos és Laborc még egy, a fentieken túli eszközt is bevethet. Mint a szakmájukért, az ország nemzetbiztonsági "állapotáért" aggódó szakemberek, felvethetik az amatőr eljárás káros nemzetközi, szakmai következményeit is:
Külön figyelmet érdemel, hogy az e dimenzióban egyébként jóval mértéktartóbb Zamecsnik Péter, Laborc Sándor védője is intenzív sajtószereplésekbe kezdett, a titkolózó ügyészséggel szemben a készséges, de államtitokkal megkötözött, együttműködő terhelt profilját részletezve:
A sajtóban felmerülő ügyek – hacker-történet, orosz bevásárlás a a MOL-ba, az Egymásért Alapítvány botránya – nincsenek köszönő viszonyban a gyanúsítás valós tárgyával. Az ügyvéd szerint mindegyik „Benedek Elek mesevilágának” a része.
Jól jellemzi ezt a helyzetet, az információéhséget, illetve bármilyen, az eljárás alá vont személyektől (vagy védőjüktől) jövő közlések prémium jellegét. hogy Zamecsnik tv2-nek adott interjúját, egy sztenderd Mokka-beszélgetést is feldolgozta, hírré transzformálta az MTI. Utóbbi nyilatkozat is jól mutatja, hogy a jogi pr-ben egyébként kontraproduktív jellege miatt kerülendő, "no comment" reakció most kiválóan kiváltható az "államtitok, nem beszélhetek róla" fordulattal. Zamecsnik Péter pedig pontosan azt teszi, ami a védencét a nyilvános, kommunikációs vívásban segíti: óvatos közlései és sejtetései cáfolják a durva, negatív találgatásokat, de az államtitokra hivatkozva megkerülheti az esetleges, valódi jogsértés tárgyalását.
3. Akik semmit nem tudnak: a sajtó szerepéről
Jól látható, hogy lényegében ködszurkálás folyik a kémper lényegét tekintve. Minden sajtótermék és újságíró habitusa, képességei és preferenciái alapján közelíti meg az ügyet, mely a tények ismerete nélkül sokszor visszás vagy épp komikus helyzeteket teremt. Előbbire példa a fent linkelt cikk a Magyar Nemzettől, melyre nem késett a megtámadott bíróság válasza sem:
A Magyar Nemzet 2011. július 8-i számában „A kémbotrány bírája már lelepleződött” című írásában foglaltakat visszautasítjuk. Az ilyen tartalmú írás semmilyen más célt nem szolgál, mint a bíróság törvényes működésébe vetett bizalom megingatását. A hatályos jogszabályok értelmében a bíró jogosítványa, hogy döntsön a kényszerintézkedésre vonatkozó ügyészi indítványról. A végzéssel szemben bejelentett ügyészi fellebbezés elbírálására a Fővárosi Ítélőtábla jogosult.
Szintén tanulságos, hogy mit kezd a helyzettel egy-egy "beszélgetős műsor", ahol újságírók tárgyalják meg a közélet fontosabb ügyeit. Ha már azt ígértük, hogy a témában talált, komolytalanabb megközelítésre is példákat mutatunk, íme egy olyan beszélgetés, ahol két alanyi James Bond fejti ki véleményét a történtekről. "Atomtitok elárulása" és névtelen telefon az informátortól - ide kattintva tekintheti meg a LAPSZÉL című rovatban bemutatott beszélgetést. Közel húsz perc alatt a legrelevánsabb közlés Krizsó Szilviától érkezik, aki megjegyzi, hogy "rébuszokban beszélgetünk", és tulajdonképpen semmit nem tudnak az ügyről.
Azt viszont ne felejtsük el, hogy ez a helyzet rövid időn belül megváltozhat. Nincs olyan forgatókönyv, hogy Szilvásy György és "bűntársai" ügyében a bíróság jogerős szankciót szab ki kémkedés, bűnpártolás, vagy más, hasonló bűncselekmény miatt - úgy, hogy még az ítélet során/után sem értesül a közvélemény arról, mi is történt. A sajtó az eljárás megfelelő szakaszában már igenis tudósítani tud és fog az ügy tartalmáról. Ezért az jár el a felek közül helyesen, aki előbb készül fel arra, hogy itt változás lesz. Rövid időn belül akár a szorongatott helyzetben lévő vádhatóság, vagy (közvetett módon) a terheltek közül valamelyik, a bűnbak szerepét eljátszani nem hajlandó, esetleg szorongatott helyzetbe kerülő szereplő nyílhat meg ("szivárogtathat").
Addig azonban marad ez a furcsa helyzet. A jogi pr-t általában a jogi stratégia erősítésére, annak nyilvános transzformálására szoktuk használni. Itt erről egyelőre szó sem lehet: az ügyészség nem érvelhet a bizonyítékokkal, nem használhatja a bűncselekmény részleteinek dramatizált bemutatását eszközként a terhelti profil rongálására. A másik oldalon pedig a védelem sem élhet máskor szokásos eszközeivel, azaz perbeli álláspontja közérthető bemutatásával, a vád állításainak látványos cáfolatával. Ez tud radikálisan megváltozni akkor, ha a közvélemény is értesül a gyanúsítás, illetve a vád pontos tartalmáról. Ezzel ma még csak az ügyészség és a három gyanúsított van tisztában - a közvélemény előtt pedig az arathat győzelmet, aki jobban felkészül arra a lehetőségre, hogy megnyílik az akta, és a nyilvánosság is szembesül azzal, mi volt az az ügy, ami miatt az elmúlt hetekben ez a nagy titkolózás folyt.
https://petrocelli.blog.hu/api/trackback/id/tr953048407
tiboru · http://blogrepublik.eu 2011.07.12. 21:02:47
Hát ez egy kicsit zavarosra sikeredett...
Zig Zag · http://lemil.blog.hu/ 2011.07.12. 22:02:47
Pusztán büntetőjogi oldalról nézve az esetet lepődtem meg a kémkedés vádon. Ahhoz ugyanis nem stimmel a terhelt állampolgársága, ugyanis az magyar. Kémkedés esetén ennek azt kéne jelentenie, hogy nem magyarország "ellen" végzett ilyen tevékenységet, hanem egy másik ország ellen - aki nem lehet szövetségesünk - mert az egy másik BTK tényállás lenne. Ha pedig Magyarország ellen, akkor az pedig nem kémkedés, hanem hazaárulás lenne. Ha tehát a sajtóban nyilvánosságrahozott találgatás valós, akkor a Magyar Királyi Ügyészségnek az fáj, hogy teszem azt Pirézia javára szolgáltattak ki Burkusföldi adatokat. Remélem világos voltam.
Kandabula 2011.07.12. 22:25:33
Titkos vádak ellen legjobb a még titkosabb védekezés.
dukeekud 2011.07.12. 22:39:02
Az mindenkepp nagyon furcsa, hogy a kemeket szabadon engedik, de legrosszab esetben is haziorizetben tartjak egy luxus villaban. Mikozben, az index cikke szerint az Audi ugyeibe beleavatkozo kornyezetvedot kapasbol lecsuktak, es mar egy honapja bortonben van. Ugylatszik a kornyezetvedoktol sokkal jobban fel a kormany, mint kemektol, hazaaruloktol, terroristaktol.
Kandabula 2011.07.12. 22:50:37
@dukeekud: ne akard, hogy kifejtsem. Titkos.
tiboru · http://blogrepublik.eu 2011.07.12. 23:01:15
Gyakorló jogászoknak egy kérdés:
"Egy magyar-orosz kettős állampolgár magyar államtitkokat szolgáltat ki Oroszországnak. Minősítse büntetőjogi szempontból az esetet."
Zig Zag · http://lemil.blog.hu/ 2011.07.12. 23:07:55
A mai magyar valóságban a titokká minősítés arra való, hogy elkendőzze, valójában mi is folyik az adófizetők pénzén.
Kandabula 2011.07.12. 23:20:49
@tiboru: talán még pikánsabb a magyar-román, magyar-szlovák, magyar-szerb kettős állampolgár esete. Folyamatos kettős hazaárulás. Bujkálhat maga elől.
poa ogapo 2011.07.14. 04:25:48
@Zig Zag: alanya (elkövető) bárki lehet, magyar vagy bármely más állam polgára.
Nem kell adatot beszerezve kémkedni, elég például az is, hogy lakást biztosít, kémkedéshez, vagy abban nyújt segítséget, hogy valakit alkalmaz.
Szövetségi rendszernek semmi jelentősége, akár szövetségesnek is kémkedhet valaki.
Az pedig már a baromság csúcsa amikor két idegen állam közti esetet írod le mert az nem kémkedés hazánkban. Csak az amit Magyarország ellen folytatnak. A kémnek nem kell hazánkban lennie
A magyar és x állampolgárt, minden esetbe úgy kell kezelni minden eljárásban, mint magyar állampolgárt. Figyelembe sem kell venni második (többedik) állampolgárságát. Nincs jelentősége más állampolgárságának.
Amit leírtál az alapján államtitoksértés büntette. Semmi más. Van a kémkedésnél olyan minősített esete, ahol államtitok kiszolgáltatásával követik el a bűncselekményt, de a te példád alapján csupán államtitoksértés ami a Btk. 221. szakasz (1) bek. b./ pontjába ütköző és a (2) bek. b./ pontja szerint minősül. (illetéktelen külföldi személy részére válik hozzáférhetővé az államtitok)
Veled már a blogodon vitatkoztam ott is ilyen alacsonyra tetted a szintet. A blogod tartalmilag az ezo tv szintjével vetekszik, sajnos sokszor még az alá is benéz.
Jakab Andor 2011.07.14. 13:01:41
"Ilyen súlyú bűncselekménnyel való gyanúsítás, és ennyire határozottnak (=erős bizonyítékokkal rendelkezőnek) tűnő fellépés után a pr dimenziójában kifejezett kudarc az ügyészség számára, hogy a bíróság nem tartotta indokoltnak a terheltek előzetes letartóztatását."
Na, ezzel sikerült is börtönbe juttatni Galambost:
index.hu/belfold/2011/07/14/rendorok_vittek_el_az_nbh_volt_vezetojet/
Hihetetlenül ostoba PR, és elképesztő felelőtlenség volt azzal kürtölni tele a sajtót, hogy nem lehetnek bűnösök, MERT nem helyezték őket előzetesbe. Mintha nem lenne így is éppen elég ember tök indokolatlanul előzetesben. Mintha nem lenne enélkül is elég nagy baj, hogy az előzetes letartóztatás Magyarországon ELŐREHOZOTT BÜNTETÉS.
Miért kellett még tovább erősíteni azt a felfogást, hogy aki bűnös, azt előzetesbe kell zárni? Baromi ostobaság volt.
El tudom képzelni a beszélgetést.
- Csak előzetesbe kell őket varrni.
- De hát mi indokolja?
- Azt híresztelik, hogy nem bűnösök, MERT nincsenek előzetesben.
- Ez nem lehet az indoklása.
- Muhaha. Az indoklás majd a szokásos lesz.
- De hát valójában indokolatlan!
- Igen, de így meg bennünket cincálnak, amiért NINCSENEK előzetesben.
- Jó, hát ha előzetest akarnak, hát legyen!
tiboru · http://blogrepublik.eu 2011.07.14. 19:34:00
Te elég egyszerű emberke lehetsz, ráadásul attól tartok, igazoltan voltál távol, amikor a humorérzéket osztogatták.
Biztos rengeteg barátod van, de én nem irigylem őket :-)
tiboru · http://blogrepublik.eu 2011.07.14. 19:36:09
Ja, még valami: köszönöm a jogi felvilágosítást; végre olvashatok szemelvényt a bétékából, amiről most hallok először :-)
Zig Zag · http://lemil.blog.hu/ 2011.07.14. 19:36:19
@poa ogapo: Azért elolvashattad volna legalább egyszer a Btk-t, mielőtt megpróbálsz rámpirítani ilyen sületlenségekkel. A MK ellen magyar áp. hírszerző tevékenységgel csak hazaárulni tud, kémkedni nem. A szövetséges fegyveres erőnek pedig mégiscsak lehet valami jelentősége, ha már szenteltek neki egy paragrafust, nem gondolod? Még annyit, kár, hogy nem olvashattunk valami frappáns posztot tőled a témában. Vagy mégis? Áruld el, hol keresgéljünk?
Zig Zag · http://lemil.blog.hu/ 2011.07.14. 19:55:21
@Jakab Andor: Szívemből szóltál! Igazán azt tartom még szomorúnak, hogy vannak olyan magyar rendőrök, akik szerint helyes a védő korlátozása, meg az őrizet meghoszabbítása... Borzasztó.
Kandabula 2011.07.14. 20:12:42
@Zig Zag: neked van igazad.
@Jakab Andor: neked is igazad van.
Itten a politika játszik rá a folyamatokra, a sajtó dilettáns sunyiságának támogatásával.
poa ogapo 2011.07.14. 20:55:54
@Zig Zag: Az ilyen buta emberekből élek.
poa ogapo 2011.07.14. 20:57:41
@tiboru: Blogod tartalma minősít!
Zig Zag · http://lemil.blog.hu/ 2011.07.14. 21:30:16
@poa ogapo: ezek tényleg nagyon buták lehetnek
Kandabula 2011.07.14. 21:59:35
@poa ogapo: neked is igazad van. Tekintettel arra, hogy az egész ügyet jól ismeritek, csak etetitek egymást. Hírszerző, kém, hazaáruló, partizán, terrorista, ellenálló, összeesküvő, konspirátor és nevezettek segítői, ügynökei, bujtatói, passzív elhallgatói, hosszú a sor. A politikai érdekek döntenek. Ma még hős vagy, holnap áruló. A tegnap három per hármasai ma fontos támaszok. A tegnap besúgóiról ma már sokat lehet tudni, a maiakról kevésbé. Korábban voltak ellenőrizhető dossziék, ma ellenőrizhetetlen kockás füzetek vannak. Úgyhogy hagyjátok abba.
Kandabula 2011.07.14. 23:10:28

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság