2013. évi CII. törvény - a halgazdálkodásról és a hal védelméről
a halgazdálkodásról és a hal védelméről * Az Országgyűlés az állat- és növényvilág természetes sokféleségének fenntartása, folyamatos megújulása, a halgazdálkodási jognak és a haltermelésnek a piacgazdaság követelményeivel, valamint a vízi élővilág és a vizek természeti környezete védelmével összhangban való gyakorlása, továbbá a természetes vízi ökoszisztémák halállományának megóvása, fenntartható hasznosítása és a haltermelés fejlesztésével a hazai étkezési halellátás biztosítása érdekében, a halgazdálkodás és a halvédelem feltételeinek meghatározására a következő törvényt alkotja:
1. § (1) * E törvény a halgazdálkodási jog gyakorlásának feltételeit, a Magyarország területén levő halgazdálkodási vízterületeken és azok partján, valamint a haltermelési létesítményekben folyó, a halgazdálkodással, a hal és élőhelyének védelmével összefüggő tevékenységeket, valamint az ezeket végző vagy befolyásoló személyek - különösen a halgazdálkodásra alkalmas vizek és vízilétesítmények üzemeltetői, valamint a halgazdálkodási vízterületet és partját egyéb jogcímen használók, a vízhasználók - jogait és kötelezettségeit, a halgazdálkodási igazgatással összefüggő feladat- és hatásköröket, továbbá a halak és haltermékek kereskedelmének feltételeit szabályozza.
(2) * (3) Természetvédelmi oltalom alatt álló hal és más hasznos víziállat esetében e törvény rendelkezéseit a természet védelméről szóló törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
3. * fogási napló: a horgászat vagy halászat során kifogott halak - nyilvántartott halgazdálkodási vízterületenkénti, halfajonkénti, naponta kifogott mennyiségenkénti - kötelező bejegyzésére rendszeresített űrlap;
3a. * gazdálkodó szervezet: a polgári perrendtartásról szóló törvényben meghatározott gazdálkodó szervezet;
6. * hal kifogása: a halnak és más hasznos víziállatnak a halászat vagy a horgászat során történő megfogása és a vízbe vissza nem engedése (elvitele);
7. * halastó: olyan - elsődlegesen haltermelési célokat szolgáló, az e törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott feltételek esetén horgászatnak is helyt adó - haltermelési létesítmény, amely vízfeltöltést és lecsapolást biztosító műtárgyakkal rendelkezik, ideértve a teleltető, raktár- és ivadéknevelő tavakat, valamint a táp- és lecsapoló csatornákat;
9. * halászat: a halnak vagy más hasznos víziállatnak megengedett módon és eszközzel halgazdálkodási vízterületen történő rekreációs vagy bemutatási célú, illetve ökológiai célú, szelektív fogása, továbbá gyűjtése, ide nem értve a horgászatot;
13. * haltermelés: a közös halászati politikáról szóló 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti akvakultúra gyűjtőfogalmon belül valamely halfaj állományának mesterséges módon történő termelése, amely
14. * haltermelési létesítmény: olyan mesterséges létesítmény, amelyet hal vagy más hasznos víziállat termelésére használnak, valamint erre a célra terveztek és engedélyeztek - ideértve a halkeltető állomást -, továbbá a település belterületén vagy tanya földterületén fekvő állóvizet (kerti tó vagy tanyató), amennyiben azt haltermelési céllal hasznosítják;
16. * horgászat: rekreációs célból a halnak halgazdálkodási vízterületen és haltermelési létesítményben az e törvényben és a végrehajtására kiadott rendeletben megengedett módon és horgászkészséggel vagy a csalihalnak 1 négyzetméternél nem nagyobb emelőhálóval való fogása;
18. * ívóhely: az ivarérett halak csoportosan vagy párosan felkeresett szaporodási helye, ahol az ívási felület és az ívási feltételek rendelkezésre állnak a szaporodáshoz;
7. § * A halgazdálkodási vízterületen minden tevékenységet úgy kell végezni, hogy az a halállományok fennmaradását és természetes módon történő megújulását, gyarapodását lehetővé tegye, illetve ne akadályozza.
(3) * Az idegen és nem honos fajoknak haltermelő létesítménybe történő telepítése
(4) A 708/2007/EK tanácsi rendeletben meghatározott halfaj halgazdálkodási vízterületre történő telepítésére - a természet védelméről szóló törvényben meghatározott előírásokra is figyelemmel - engedély csak akkor adható, ha * a) a telepíteni kívánt vízterület teljesen zárt, lefolyástalan, vagy
17. § * Általános vagy fajlagos fogási tilalom alá tartozó vagy jogszabályban, illetve hatósági határozatban megjelölt mérettartományon kívüli hal vagy más hasznos víziállat fogása esetén a halat vagy más hasznos víziállatot a fogást követően, haladéktalanul és kíméletesen vissza kell helyezni a vízbe.
(1a) * Idegenhonos inváziós hallal és más hasznos víziállattal kapcsolatos haltermelő létesítményben végezni kívánt tevékenységet a halgazdálkodási hatóság csak az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. és 9. cikke szerinti esetekben engedélyezheti.
e) * a kijelölés útján történő haszonbérletben álló halgazdálkodási jog alhaszonbérbe adásának esetében az alhaszonbérlő.
23/A. § * (1) Ha az önkormányzat nem kíván élni a 23. § szerinti halgazdálkodási jogával, akkor a halgazdálkodási hatóság felé tett nyilatkozatával e jogáról az állam javára mondhat le.
24. § * (1) Az államot megillető halgazdálkodási jog átengedhető
26. § (1) * A halgazdálkodási jog haszonbérbe adása - a 24. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontjában, valamint a (2) bekezdésben szereplő kivétellel - nyilvános pályázat útján történik.
(4) * A halgazdálkodási vízterület különleges rendeltetésűvé nyilvánítása nem érinti a halgazdálkodási jog haszonbérletére vonatkozó szerződés alapján gyakorolható jogokat, azonban a haszonbérleti szerződés megszűnésével a halgazdálkodási jog átengedésére - a 24. § a) pontjára figyelemmel - új haszonbérleti szerződés nem köthető.
27/A. § * (1) Ha a halgazdálkodási jog gyakorlására a 74. § (4) bekezdése alapján jogosult (a továbbiakban: kényszerhasznosított jogosult) a halgazdálkodási hatóság felszólítása ellenére - a felszólítás kézhezvételétől számított - egy éven túl sem tesz eleget a halgazdálkodási jog gyakorlásával kapcsolatos kötelezettségeknek, és ezáltal a halállomány vagy a vízi élőhely fennmaradását közvetlenül vagy súlyosan sérti, illetve veszélyezteti, a halgazdálkodási hatóság a kényszerhasznosított jogosult költségére elrendeli a halgazdálkodási jog gyakorlásának kényszerhasznosítását. A halgazdálkodási jog kényszerhasznosítását elrendelő hatósági döntést nyilvánosan is közzé kell tenni. A kényszerhasznosítást arra az időre kell elrendelni, amíg a halgazdálkodási jog a jogosultat megilleti.
(2) A halgazdálkodási jog kényszerhasznosítása során a miniszter - a kényszerhasznosított jogosult törvényes képviselőjeként eljárva - a halgazdálkodási jogot haszonbérbe vagy vagyonkezelésbe adja. A haszonbérleti vagy vagyonkezelési szerződés időtartama nem lehet hosszabb a kényszerhasznosítás időtartamánál. A kényszerhasznosított jogosult a haszonbérleti vagy a vagyonkezelési díjnak csak a felmerült költségeket - ide értve a kényszerhasznosítás elrendelésével, a haszonbérbe vagy vagyonkezelésbe adással kapcsolatos, valamint a halgazdálkodási jog gyakorlásából eredő valamennyi költséget is - meghaladó részére tarthat igényt.
31/A. § * Ha a haszonbérleti szerződés keretében hasznosított halgazdálkodási vízterület különleges rendeltetésűvé nyilvánítására és a haszonbérleti szerződés megszűnését követően a 24. § a) pontja szerinti vagyonkezelésbe adására kerül sor, a vagyonkezelő a 31. § (1) bekezdése szerinti ellenértéket köteles a korábbi haszonbérlő részére megfizetni.
33. § (1) * A halgazdálkodási hatóság a halgazdálkodási jog jogosultjáról - a nemzeti vagyonnal való felelős gazdálkodás átláthatósága céljából - nyilvántartást vezet. A nyilvántartás tartalmazza
b) * a halgazdálkodásra jogosult
(3a) * A (3) bekezdés szerinti bejelentés azon adatok tekintetében, amelyeket más nyilvántartás közhitelesen tartalmaz, úgy is teljesíthető, hogy az adatváltozásról a közhiteles nyilvántartást vezető szerv - ha ezt tőle a halgazdálkodásra jogosult kéri - a (3) bekezdés szerinti határidőben értesíti a halgazdálkodási hatóságot.
(4) * Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásban szereplő személyes adatok a jogosultság megszűnésétől számított tíz évig kezelhetők.
(2) * A halgazdálkodási vízterületet a halgazdálkodási hatóság hivatalból, vagy a halgazdálkodási vízterület fekvése szerinti ingatlan tulajdonosának (1) bekezdés szerinti bejelentésére - az e törvénynek a nyilvántartott halgazdálkodási vízterületekre vonatkozó előírásainak érvényre juttatása céljából - nyilvántartásba veszi.
(5) * A (2) bekezdés szerinti nyilvántartásban szereplő személyes adatok a jogosultság megszűnésétől számított tíz évig kezelhetők.
(6) * A halgazdálkodási vízterületek nyilvántartásában szereplő adatokat a halgazdálkodási hatóság a tulajdonviszonyok és a szakmai szempontok figyelembevételével hivatalból eljárva vagy a halgazdálkodásra jogosult kérelmére módosíthatja.
(3) * Mentett oldali és áradással nem érintett, nem nyilvántartott halgazdálkodási vízterületeken tilos az őshonos halak kifogása, kivéve az érvényes kutatási célú halfogási engedély birtokában végzett tudományos célt szolgáló vizsgálati anyag begyűjtését, valamint a halállománymentés azon esetét, ha a mentett őshonos halakat csak más halgazdálkodási vízterületre lehet kihelyezni.
a) * bemutatási célú halászat, vagy ökológiai célú, szelektív halászat, vagy más hasznos víziállat forgalmazási célú gyűjtése esetén halászati engedéllyel,
c) horgászat esetén állami horgászjeggyel vagy turista állami horgászjeggyel
(3) * A halászati engedély, az állami halászjegy, az állami horgászjegy, valamint a turista állami horgászjegy nem ruházható át. Egy személynek - az adott típusból - egy naptári évben csak egy adható, kivéve az ökológiai célú szelektív halászatra vonatkozó engedélyt, valamint a 43. § (4) bekezdése szerinti esetet.
38. § (1) * A halászati engedély kizárólag azon a nyilvántartott halgazdálkodási vízterületen jogosít bemutatási célú halászat, vagy ökológiai célú, szelektív halászat végzésére, vagy más hasznos víziállat forgalmazási célú gyűjtésére, amelyre kiadásra kerül.
(7) * 39. § (1) Az állami halászjegyet a halgazdálkodási hatóság adja ki és kizárólag rekreációs célú halászatra jogosít.
40. § (1) * Állami horgászjegyet és fogási naplót a halgazdálkodási hatóság, valamint a kiállító halgazdálkodási hatóság megbízása alapján a horgászok és a horgász egyesületek országos érdekképviseletét és koordinációját ellátó, bírósági nyilvántartásba vett szervezet, mint az állami horgászjegy és a horgász fogási napló forgalmazásával megbízott adhat ki. Az állami horgászjegy horgászatra jogosít, amelynek országos rendjét az e törvény végrehajtására kiadott rendelet határozza meg.
(2) * Állami horgászjegyet és horgász fogási naplót az a természetes személy válthat ki, aki rendelkezik állami horgászvizsgával vagy korábbi érvényes állami horgászjegyét bemutatja, horgászszervezeti tagságát igazolja. A horgász az állami horgászvizsga letételét állami horgászvizsga-bizonyítvánnyal igazolja. Magyar állami horgászvizsgával nem rendelkező természetes személy más országban kiállított horgászati okirat vagy okmány bemutatásával jogosult az állami horgászjegy és a horgász fogási napló kiváltására.
(6) * Az (1) bekezdés szerinti feljogosított szervezet az állami horgászjegy díjából 10% mértékű részesedésre jogosult forgalmazási és adatbeviteli költségeinek fedezésére.
(7) * Az állami horgászvizsga letétele alól a halgazdálkodási hatóság felmentést ad azon vak vagy gyengénlátó személy részére, aki ezen állapotát igazoló okmányokat benyújtja.
(8) * Az állami horgászjegy és a horgász fogási napló összevont halfogásra jogosító okmányként is kiadható.
(9) * Az állami horgászvizsgáztatást a halgazdálkodási hatóság vagy az általa horgászvizsgáztatásban való közreműködésre feljogosított szervezet végzi.
e) * a vak vagy gyengénlátó
(3) * Mentesül az állami halászjegy díjának megfizetése alól a 70. életévét betöltött személy.
42. § * (1) A halgazdálkodási hatóság a kiadott halászati engedélyekről, állami halászjegyekről, állami horgászjegyekről, turista állami horgászjegyekről, valamint a 43. § (3) bekezdés szerinti határozat hatálya alá tartozó személyekről - a halfogási tevékenységet végző személyek és szervezetek tevékenységének nyomon követhetősége céljából - nyilvántartást vezet.
(8) * Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásokban kezelt adatokat a Központi Statisztikai Hivatal részére - a hivatalos statisztikáról szóló 2016. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Stt.) 28. §-ával összhangban a statisztikai cél előzetes igazolása alapján, az ahhoz szükséges mértékben - statisztikai célra egyedi azonosításra alkalmas módon, térítésmentesen át kell adni és azok a Központi Statisztikai Hivatal által statisztikai célra felhasználhatók. Az átvett adatok körét és az adatátvétel részletszabályait a Stt. 28. §-ában meghatározott együttműködési megállapodásban kell rögzíteni.
43. § (1) * Halászati engedély, állami halászjegy, állami horgászjegy, turista állami horgászjegy nem adható annak a személynek - a halgazdálkodási hatóság bírságot kiszabó határozatában megállapított eltiltás időtartamára -, akivel szemben halvédelmi bírságot szabtak ki. A halgazdálkodási hatóság által megállapított eltiltás lejártát követően halászati engedély, állami halászjegy, állami horgászjegy, turista állami horgászjegy csak akkor adható ki, amennyiben az igénylő a halvédelmi bírságot megfizette.
(2) A halászati engedélyt, az állami horgászjegyet, turista állami horgászjegyet, az állami halászjegyet a halgazdálkodási hatóság visszavonja attól a személytől * a) aki ezen okmányát a helyszíni ellenőrzéskor nem tudja felmutatni és mulasztását a halgazdálkodási hatóságnál 10 napon belül nem pótolja,
d) * aki tiltott vagy nem megengedett eszközzel, illetve módon halászik vagy horgászik.
(3) * Az (1) bekezdés szerinti eltiltás időtartama három hónaptól három évig terjedhet. Az eltiltás időtartamát a halgazdálkodási hatóság az eset összes körülményére - így különösen az érintettek érdekei sérelmének körére, súlyára, a jogsértő állapot időtartamára és a jogsértő magatartás ismételt tanúsítására, a jogsértéssel elért előnyre - tekintettel határozza meg a halvédelmi bírságot kiszabó határozatban.
(4) * A halászati engedély, állami halászjegy, halász fogási napló megsemmisülését vagy elvesztését a jogosult haladéktalanul köteles bejelenteni a halgazdálkodási hatóságnak. A halgazdálkodási hatóság a megsemmisült vagy elveszett okmányt a jogosult kérelmére az e törvény végrehajtására kiadott rendelet szerinti díj megfizetése ellenében pótolja.
(5) * Az állami horgászjegy vagy horgász fogási napló megsemmisülését vagy elvesztését a jogosult,
(6) * Az (5) bekezdésben meghatározott szervezet a megsemmisült, illetve elveszett állami horgászjegyet vagy horgász fogási naplót a jogosult kérelmére az e törvény végrehajtására kiadott rendelet szerinti díj megfizetése ellenében pótolja.
(3) * A területi jegy csak
c) turista állami horgászjeggyel és fogási naplóval együtt jogosít halászatra vagy horgászatra.
(6) * A halgazdálkodásra jogosult köteles nyilvántartást vezetni az általa kiadott területi jegyekről, továbbá köteles
(6a) * A (6) bekezdés szerinti területi jegy nyilvántartás az alábbi adatokat tartalmazza:
(7) * A halgazdálkodási hatóság a (6) bekezdés alapján megismert személyes adatokat a jogosult halgazdálkodási tevékenysége szabályszerűségének, valamint a halászat és horgászat rendje betartásának ellenőrzése céljából, az ellenőrzéstől vagy adatszolgáltatástól számított öt évig kezelheti.
aa) * bemutatási célú halászat, ökológiai célú, szelektív célú halászat, illetve más hasznos víziállat forgalmazási célú gyűjtése esetén a halászati engedélyt, a fogási tanúsítvány nyomtatványtömböt és a halász fogási naplót,
ac) * horgászat esetén az állami horgászjegyet vagy a turista állami horgászjegyet, a területi jegyet és a horgász fogási naplót;
b) * a nem nyilvántartott halgazdálkodási vízterületen az állami horgászjegyet és a fogási naplót vagy a turista állami horgászjegyet és a fogási naplót,
(3) * Halgazdálkodási vízterületen állami horgászjegy és fogási napló, nyilvántartott halgazdálkodási vízterületen turista állami horgászjegy, állami horgászjegy, halászati engedély vagy állami halászjegy, valamint fogási napló vezetése nélkül történő halfogás, az arra irányuló vagy arra alkalmas tevékenység jogosulatlan horgászatnak vagy jogosulatlan halászatnak minősül.
(4a) * A (4) bekezdésben foglalt tilalmak - az a) és h)-j) pontok kivételével - a haltermelési létesítményre is vonatkoznak.
(6) * Az (5) bekezdés szerinti engedély kizárólag elektromos halászgépkezelő képesítéssel rendelkező személynek adható meg.
(7) * Az (5) és (6) bekezdés szerint engedélyezett halfogási tevékenység a miniszternél nyilvántartott, minősítési-üzembehelyezési vizsgával rendelkező, kétévenkénti elektromos érintésvédelmi felülvizsgálattal megfelelőnek nyilvánított egyenáramú elektromos eszközzel végezhető.
(7a) * Az (5) bekezdés szerinti engedélyt kérelmező a (7b) bekezdésben foglalt adatokat - az egyenáramú elektromos eszköz megfelelőségét igazoló minősítési-üzembehelyezési vizsgát és az érvényes elektromos érintésvédelmi felülvizsgálati vizsgát igazoló irat egyidejű benyújtásával - köteles a halgazdálkodási hatóságnak nyilvántartásba vétel céljából bejelenteni.
(7b) * A (7) bekezdés szerinti nyilvántartás tartalmazza:
(7c) * Az (5) bekezdés szerinti engedéllyel rendelkező a (7b) bekezdésben meghatározott adatokban történt változást haladéktalanul, de legkésőbb az adatváltozás bekövetkezésétől számított 30 napon belül bejelenti a miniszternek.
(7d) * A halgazdálkodási hatóság az elektromos érintésvédelmi felülvizsgálattal nem megfelelőnek nyilvánított, üzemen kívül helyezett, elveszett, megsemmisült vagy elkobzott elektromos eszközt törli a nyilvántartásból. Az elektromos eszköz soron következő elektromos érintésvédelmi felülvizsgálata - a sikertelenség kivételével - a nyilvántartást nem érinti.
a) * kutatási vagy oktatási célból,
g) * állatkerti, édesvízi akváriumi, illetve kiállítási élőállat-bemutató céljából,
h) * folyóvíz hosszirányú átjárhatóságának akadályozottsága esetén a halállomány áttelepítéséhez szükséges befogási célból.
(3) * A 46. § (4) bekezdés h) pontja szerinti eszköz nem minősül tiltott halfogási eszköznek és módnak, amennyiben a 10. § (3) bekezdése szerinti célok megvalósításához, vagy tudományos kutatás, valamint a halállományok felmérése céljából alkalmazzák.
48. § * A nyilvántartott halgazdálkodási vízterületeken a halgazdálkodásra jogosult a halállomány és élőhelyének megújulása érdekében köteles az élőhelyre jellemző fajú évenkénti állománypótlás mellett oly módon gazdálkodni, hogy az élőhelynek megfelelő korú és méretű halállomány tartósan fennmaradjon.
h) * a halállomány őrzésének módját, a halászati őrök és a társadalmi halőrök vonatkozásában az e törvény végrehajtására kiadott rendeletben megállapított, illetve az államot megillető halgazdálkodási jog haszonbérleti jogviszony keretében történő átengedésére irányuló pályázatban vagy szerződésben a kötelezőn felül vállalt minimális létszámát,
j) * a helyi horgászrend azon rendelkezéseit, amelyek - ha erre jogszabály lehetőséget ad - a jogszabályban meghatározott korlátozásokat enyhítik,
k) * a helyi horgászrendben, illetve helyi halászrendben szereplő, e törvényre és végrehajtására kiadott rendeletre való hivatkozást.
49/A. § * (1) A 24. § (2) bekezdése, valamint a 26. § (2) bekezdése szerinti alhaszonbérbe adás esetén a haszonbérlőt nem terheli halgazdálkodási terv készítési kötelezettség, amennyiben az alhaszonbérbe adás a haszonbérleti szerződés hatálybalépésének napjától számított 60 napon belül megvalósul, ebben az esetben a halgazdálkodási terv készítési kötelezettség az alhaszonbérlőt terheli. E rendelkezés a nyilvántartott halgazdálkodási vízterület halászati őrzését nem érinti, annak működését biztosítani kell.
(2) Az (1) bekezdés szerinti, a haszonbérleti szerződés és az alhaszonbérleti szerződés hatálybalépése közötti legfeljebb 60 napos időtartam alatt az adott nyilvántartott halgazdálkodási vízterületen halfogási tevékenység - a haszonbérlő hozzájárulásával - a nem nyilvántartott halgazdálkodási vízterületre vonatkozó szabályok szerint végezhető.
53. § (1) * A halgazdálkodási hatóság, illetve az általa a 40. § (1) bekezdés szerint feljogosított szervezet a halászati engedéllyel, az állami halászjeggyel, az állami horgászjeggyel, valamint a turista állami horgászjeggyel rendelkezők számára az engedéllyel vagy jeggyel azonos sorszámú fogási naplót ad ki.
(2) * A halászati engedéllyel, az állami halászjeggyel, az állami horgászjeggyel, a turista állami horgászjeggyel rendelkező személy a kifogott halmennyiségről fogási naplót köteles vezetni és évente egyszer leadni. A leadott fogási naplók összesítő rovatában szereplő zsákmányadatokat halgazdálkodási vízterületenként összesítik a leadási helyen. A halgazdálkodási hatóság látja el fogási naplóval a halászati engedélyt és az állami halászjegyet váltókat, akiknek a fogási naplójukat a halgazdálkodásra jogosultnál kell leadniuk. Az állami horgászjegyet és a turista állami horgászjegyet kibocsátók, illetve forgalmazók látják el az állami horgászjeggyel rendelkezőket fogási naplóval, amelyet az e törvény végrehajtására kiadott rendeletben foglaltak szerint kell leadni.
(3) * A halászati engedéllyel rendelkező személy a fogási tanúsítványait, és a fogási naplóját negyedévente, a negyedévet követő hónap 15. napjáig köteles bemutatni a halgazdálkodási hatóságnak, amely azokat ellenőrzi, adattartalmát rögzíti.
54. § * (1) A miniszter a halállomány állapotának, mennyiségi és minőségi jellemzőinek, a halgazdálkodás folyamatainak és tendenciáinak figyelemmel kísérése és elemzése, valamint a halállomány és a hal élőhelyének védelme érdekében szükséges intézkedések megalapozása érdekében Országos Halgazdálkodási Adattárat (a továbbiakban: Adattár) létesít és működtet.
g) * a 42. § (1) bekezdésében meghatározott nyilvántartás adatai.
a) a halgazdálkodási hatóság a (3) bekezdés a)-e) pontja,
b) * a 40. § (1) bekezdés szerint megbízott szervezet a leadott fogási naplók vízterületenkénti összesített adatai, és
d) a)-c) pontban nem említett adatai közérdekű adatnak minősülnek.
c) a halgazdálkodásra jogosult a gazdálkodása alatt lévő vízterületre vonatkozó adatok
(10) * Az Adattárban kezelt adatokat a Központi Statisztikai Hivatal részére statisztikai célra egyedi azonosításra alkalmas módon, térítésmentesen át kell adni és azok a Központi Statisztikai Hivatal által statisztikai célra felhasználhatók.
(2a) * A (2) bekezdés szerinti halászati őri vizsga érvényességét a halászati őr működési helyének, illetve illetékességének megváltozása nem érinti.
(3) * A halászati őrnek az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az iskolakerülés elleni fellépést biztosító módosításáról szóló törvényben meghatározott szolgálati igazolvánnyal, szolgálati jelvénnyel és egyenruhával kell rendelkeznie, valamint az alkalmazási feltételeknek meg kell felelnie.
(6) * Állami alkalmazásban álló halászati őr
c) feladatteljesítése során az árvízvédelmi töltést - beleértve a forgalomtól elzárt területeket is - engedély nélkül használhatja.
(7) * Az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az iskolakerülés elleni fellépést biztosító módosításáról szóló törvény szerint alkalmazott halászati őr az ott meghatározott intézkedések és kényszerítő eszközök alkalmazásán túl a halgazdálkodási vízterületen és annak partján jogosult:
b) * a halászó, horgászó személyt a birtokában lévő hal kifogására való jogosultságának igazolására felszólítani, a jogosultság hiányában kifogott halat a vízbe kíméletesen visszahelyeztetni, az élettelen halat elismervény ellenében visszatartani,
c) * a kifogható mérettartományon kívüli, a területi jegyen meghatározott mennyiségen felüli, a tilalmi időben kifogott, valamint a védett halat és más hasznos víziállatot a vízbe kíméletesen visszahelyeztetni, az élettelen halat elismervény ellenében az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az iskolakerülés elleni fellépést biztosító módosításáról szóló törvény szerint elvenni,
d) * a horgászati vagy halászati jogsértő cselekményt elkövető, helyi horgászrendet vagy helyi halászrendet megsértő személytől a területi jegyet elvenni és azt a kibocsátónak haladéktalanul megküldeni,
e) * a horgászati vagy halászati jogsértő cselekmények alábbi minősített eseteiben az állami horgászjegyet, turista állami horgászjegyet, állami halászjegyet elvenni attól a személytől, aki
f) * az e törvény végrehajtására kiadott rendeletben foglaltnál nagyobb testhosszúságú, a vízpartról élve elszállítani megkísérelt halat abba a nyilvántartott halgazdálkodási vízterületbe visszaengedni, amelyből a halat kifogták, vagy elismervény ellenében elvenni és gyorsan, kíméletesen leölni.
(7a) * Ha e törvény eltérően nem rendelkezik, a halászati őr jogosult a (7) bekezdésben foglalt intézkedése keretében megismert személyes adatok kezelésére az intézkedése alapján indult eljárás megindításáig.
(9) * A halászati őrökről és a társadalmi halőrökről a halgazdálkodási hatóság - az alkalmazási követelményeknek való megfelelés ellenőrzése, a szolgálati igazolványok hitelességének és a halászati őr vagy társadalmi halőr azonosításának céljából - nyilvántartást vezet. A nyilvántartás tartalmazza a halászati őr és a társadalmi halőr
(12) * A (9) és (11) bekezdésben meghatározott adatkezelők a nyilvántartás adatait a szolgálati igazolvány visszavonását követő 3 hónapig kezelik.
(13) * A halgazdálkodási hatóság országos illetékességű szerve alkalmazásában álló állami halászati őr a jogellenes halgazdálkodási tevékenység felderítése érdekében próbavásárlást végezhet. A próbavásárláshoz az állami halászati őr közreműködő személyt vehet igénybe. A közreműködő személy részére a közreműködést igénybe vevő halgazdálkodási hatóság megbízólevelet állít ki, amely tartalmazza a közreműködő nevét, továbbá azt, hogy mely forgalmazónál milyen típusú ellenőrzésben vehet részt. A közreműködő személyre a halgazdálkodási hatóság ügyintézőjére vonatkozó kizárási szabályokat kell alkalmazni.
(14) * Próbavásárlás esetén az állami halászati őr az ellenőrzési jogosultságát a próbavásárlás befejezésekor igazolja, ezzel egyidejűleg a forgalmazó képviseletében eljáró személy a termék visszavétele mellett köteles a vételárat visszatéríteni. Ha a próbavásárlással lefolytatott hatósági ellenőrzés során a termék károsodik, részben vagy egészben megsemmisül, a vételár eljárási költségnek minősül.
56/A. § * (1) A halászati őr a nyilvántartott halgazdálkodási vízterület halállományának és élőhelyének őrzése érdekében az 56. § (7) bekezdés f) pontja szerinti tevékenysége során a kép-, video-, illetve hangrögzítő készüléket a következő feltételek együttes fennállása esetén üzemeltetheti:
b) * a működési helye szerinti halgazdálkodási hatóság által kiadott szolgálati igazolvánnyal és az igazolvánnyal azonos sorszámú szolgálati naplóval rendelkezik.
(2a) * A (2) bekezdés a) pontja szerinti halászati őri vizsga érvényességét a társadalmi halőr működési helyének megváltozása nem érinti. Az a társadalmi halőr, aki az 56. § (2) bekezdés szerinti halászati őri vizsgával rendelkezik, a (2) bekezdés a) pontjában előírt halászati őri vizsga letételére nem köteles.
58. § (1) * Nyilvántartott halgazdálkodási vízterületről származó hal, haltermék, vagy más hasznos víziállat kereskedelmi forgalomba csak fogási tanúsítvánnyal kerülhet. A fogási tanúsítvány haltétel jelölési dokumentációnak minősül.
(2) * Nyilvántartott halgazdálkodási vízterületről kereskedelmi forgalomba kerülő hal, haltermék, vagy más hasznos víziállat fogási tanúsítványán a forgalmazás minden szakaszában fel kell tüntetni a fogási vízterület nevét.
(4) * A halgazdálkodási hatóság az igazolatlan eredetű halat vagy halterméket elkobozza és megsemmisítteti.
(5) * E § alkalmazásában nem minősül hal, haltermék, vagy más hasznos víziállat kereskedelmi forgalomba hozatalának a falusi vendégasztal szolgáltatást nyújtó által jogszerűen kifogott hal étkezési szolgáltatásként történő értékesítése.
59. § * (1) Valamennyi halnak és halterméknek a forgalmazás során meg kell felelnie a tenyésztett víziállatokra és az azokból származó termékekre vonatkozó állategészségügyi követelményekről és a víziállatokban előforduló egyes betegségek megelőzéséről és az azok elleni védekezésről szóló miniszteri rendeletben foglaltaknak, valamint az Európai Unió közvetlenül is alkalmazandó jogi aktusában meghatározott fogyasztói tájékoztatási követelményeknek.
60/A. § * A Balatoni Halgazdálkodási Nonprofit Zrt. és a Balatoni Halászati Zrt. tekintetében az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét a miniszter gyakorolja.
a) * külön térítés fizetése nélkül bármely ingatlanra beléphet;
b) * az ingatlanon, illetve a vízparton szemlét, vizsgálatot tarthat;
e) * a halgazdálkodás állapotáról megfigyelést végez;
o) * vízszennyezést, illetve halpusztulást követő állapotok megállapítása céljából állományfelmérő hatósági mintavételt végezhet.
61/A. § * Ha a halgazdálkodási hatóság eljárása idegenhonos inváziós fajt érint, a halgazdálkodási hatóság
20. * A halgazdálkodásból származó bevételek
63. § * (1) A halgazdálkodásból származó bevétel
c) * védett vagy veszélyeztetett hasznosítható őshonos halfajok, más hasznos víziállatok szaporítása, visszatelepítése,
i) a hal gazdálkodás hatósági, igazgatási, ellenőrzési és állami halőrzési feladatainak támogatása,
s) * a halfogyasztást ösztönző nemzeti program kialakítása, halra, haltermékre, halkereskedelemre vagy halból készült ételekre vonatkozó nemzeti minőségrendszerek, illetve védjegyek támogatása,
t) * halat, horgászatot, valamint halászatot bemutató muzeális gyűjtemények, illetve bemutató intézmények, épületek, létesítmények létrehozásának támogatása,
u) * halat, horgászatot, valamint halászatot ábrázoló művészeti alkotások létrehozásának támogatása,
v) * halgazdálkodási és halvédelmi kutatások támogatása,
w) * a halgazdálkodási szakpolitikát meghatározó nemzetközi szervezetekben Magyarország tagságának támogatása,
x) * nyilvántartott halgazdálkodási vízterület tulajdonjogának kiemelt halgazdálkodási vagy halvédelmi érdekből, adásvételi szerződéssel állami tulajdonba történő átruházása.
b) * az állami halőri szolgálat működtetése,
c) * d) halpusztulások megelőzése, halpusztulások okainak felderítése és a halpusztulások okozta károk elhárítása.
63/A. § * A halgazdálkodási hatóság országos illetékességű szerve a 63. § (1) bekezdés c) és d) pontja szerinti díjbevételeiről és annak a 63. § (4) bekezdésében meghatározott felhasználásáról a tárgyévet követő év június 30-ig a miniszter részére részletes szakmai és költségvetési beszámolót készít.
64. § (1) * A halgazdálkodási hatóság e törvényben és a végrehajtására kiadott jogszabályokban, valamint az Európai Unió közvetlenül alkalmazandó jogi aktusában meghatározott rendelkezés, illetve hatósági határozatban foglaltak megsértése esetén intézkedést hozhat, bírságot szabhat ki vagy figyelmeztetésben részesíti az eljárás alá vont jogi személyt, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetet vagy természetes személyt (a továbbiakban együtt: eljárás alá vont személy).
65/A. § * A halgazdálkodási hatósági eljárás keretében elkobzott, ideiglenesen visszatartott vagy tulajdonosa által hátrahagyott horgászkészséget, halászeszközt, egyéb eszközt - ha az erről szóló döntés jogerőre emelkedésének vagy a hátrahagyott eszköz elkobzásának, ideiglenes visszatartásának vagy megtalálásának időpontjától számított hat hónapon belül nem jelentkezik érte tulajdonosa - a halgazdálkodási hatóság jogosult megsemmisíttetni vagy a tulajdonos nevében és helyett rendelkezni vele.
h) * a 10. § (3) bekezdés szerint előírt kötelezettségének teljesítését a határozat kézhezvételétől számított 60 napon belül nem kezdi meg.
67. § (1) * A halgazdálkodási hatóság halvédelmi bírságot szab ki
d) * nem megengedett módon, eszközzel vagy tilalmi időben horgászó vagy halászó;
e) * a nem fogható hal és más hasznos víziállat kifogását (gyűjtését) megvalósító;
f) * a halgazdálkodási kíméleti területen a tilalom feloldásáig halászati, horgászati vagy egyéb tevékenységet - ideértve gépi meghajtású vízi jármű használatát -, vadászatot, fürdőzést végző;
j) * k) a hal élőhelyén kialakult természeti egyensúly megbontására alkalmas szervezetet, táplálékanyagot, szennyezőanyagot halgazdálkodási vízterületre kijuttató;
m) * a nem nyilvántartott halgazdálkodási vízterületen őshonos hal kifogását megvalósító;
n) * a halfogásra alkalmas horgászkészséget vagy aktív halászeszközt annak halfogási célú használata során folyamatos felügyelet nélkül hagyó;
o) * az e törvény végrehajtására kiadott rendeletben foglaltnál nagyobb testhosszúságú, jogszerűen kifogott halat a vízpartról nem leölve elszállító;
p) * a kifogott halat korábban kifogottal kicserélő;
q) * az e törvény végrehajtására kiadott rendeletben foglalt meghatározás szerint kívülről akasztott halat megtartó
(4) * A halgazdálkodási hatóság halvédelmi bírságot szab ki az igazolatlan eredetű, nem nyomon követhető halat, halterméket vagy más hasznos víziállatot forgalmazó természetes vagy jogi személlyel szemben.
(5) * A halgazdálkodási hatóság halvédelmi bírságot szab ki a 38. § (2) bekezdése alapján kiadott halászati engedély 38. § (3) bekezdésében meghatározott rendelkezését megsértő természetes személlyel vagy jogi személlyel szemben.
68. § (1) A halgazdálkodási bírság, halvédelmi bírság mértékét az eset összes körülményére - így különösen az érintettek érdekei sérelmének körére, súlyára, a jogsértő állapot időtartamára és a jogsértő magatartás ismételt tanúsítására, a jogsértéssel elért előnyre - tekintettel kell meghatározni.
(1a) * A halgazdálkodási hatóság az (1) bekezdés szerinti mérlegelés körében a halgazdálkodási bírság kiszabása során
(1b) * A halgazdálkodási hatóság az (1) bekezdés szerinti mérlegelés körében a halvédelmi bírság kiszabásakor
(2) * Három éven belüli ismételt halgazdálkodási, halvédelmi jogsértés elkövetése esetén a bírság összege legalább a korábban kiszabott bírság másfélszerese, de legfeljebb az e törvényben foglalt kiszabható bírság legmagasabb mértéke.
(2) * Ha a jogi személyre vagy a jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetre kiszabott bírságot a kötelezett nem fizeti meg és azt tőle nem lehet behajtani, a bírság megfizetésére a jogsértés elkövetése idején helytállni köteles tagot, vezető tisztségviselőt, illetve azt a személyt kell kötelezni, aki a jogi személy vagy a jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet kötelezettségeiért törvény alapján felel.
69/A. § * A halgazdálkodási hatóság a halgazdálkodási bírság és a halvédelmi bírság kiszabása során megismert személyes adatokat a halgazdálkodási bírság esetén 15 évig, a halvédelmi bírság esetén 5 évig kezeli.
70. § * (1) Ha a jogsértő állapot megszüntetése, vagy a további jogsértések megelőzése érdekében az e törvény szerint alkalmazható legalacsonyabb összegű bírság kiszabása is szükségtelen, a halgazdálkodási hatóság bírság kiszabása helyett figyelmeztetésben részesítheti az eljárás alá vont személyt.
b) * halfogásra jogosító okmányok nélkül bemutatási vagy ökológiai célból halászott vagy más hasznos víziállatot forgalmazási célból gyűjtött, de a halgazdálkodási hatóság által előírt határidőn belül bemutatja a halászat vagy a gyűjtés időpontjában érvényes halászati engedélyét, fogási naplóját, valamint a személyazonosság igazolására szolgáló arcképes igazolványát, és amennyiben az ellenőrzés időpontjáig a fogási naplóban rögzítendő, de nem rögzített halat, illetve a más hasznos víziállatot nem tartotta meg,
21/A. * A fellebbezés kizárása
70/A. § * A halgazdálkodási hatóság elsőfokú hatósági döntése ellen nincs helye fellebbezésnek.
1. jelölje ki a halgazdálkodási hatóságot, határozza meg jogállását, részletes feladatkörét és az eljárására vonatkozó szabályokat; * 2. * határozza meg az e törvény hatálya alá tartozó halgazdálkodási és halvédelmi bírság kiszámításának módját és a bírságok mértékét, valamint az állami horgászjegy, turista állami horgászjegy, állami halászjegy váltásától, illetve a halászati engedély kérelmezésétől való eltiltás időtartamát;
3. * határozza meg az egyenáramú elektromos eszközzel végzett, tudományos kutatási, valamint az egyéb célú halfogási engedély kiadásának részletes szabályait;
4. * határozza meg a halgazdálkodási vízterület különleges rendeltetésűvé nyilvánításának szempontjait és kijelölésére irányuló eljárás részletes szakmai és eljárási szabályait;
5. * határozza meg a halgazdálkodási kíméleti terület kijelölésére irányuló eljárás részletes szakmai és eljárási szabályait.
3. * az állami halász- és horgászvizsgára vonatkozó részletes előírásokat, a vizsgáztatásban való közreműködés szabályait, az állami horgászvizsga és az állami halászvizsga vizsgadíjának mértékét és megfizetésének módját, az állami horgászvizsga és az állami halászvizsga letétele alóli mentesítés feltételeit, valamint a halászati engedély kiváltásához szükséges vizsga és képzettség követelményeit;
5. a halgazdálkodási jog haszonbérletére kiírt pályázatok részletes feltételeit és értékelési pontrendszerét; a haszonbérleti szerződés megszűnésekor a haszonbérlő által követelhető haltelepítési költségeket; * 6. * az Adattár működtetésének, továbbá az Adattárból való adatszolgáltatás rendjének részletes szabályait, továbbá az Adattár működtetéséért felelős szervet;
9. * a vízélettani laboratórium halgazdálkodási vízterületek minősítésére, vízszennyezéssel, halpusztulással kapcsolatos halélettani vizsgálatára vonatkozó szabályokat;
10. * az állami halászjegy, az állami horgászjegy és a turista állami horgászjegy, valamint a papíralapú és az elektronikus fogási napló és a fogási tanúsítvány díját, megfizetésének és kezelésének részletes szabályait;
19. a halászati őrök és társadalmi halőrök nyilvántartására, vizsgakövetelményére, továbbképzésére, működésére, esküjének szövegére, valamint a halászati őr szolgálati igazolványára és szolgálati jelvényére vonatkozó szabályokat;
26. * a halfogásra jogosító okmányokkal rendelkező értelmi fogyatékos, vak vagy gyengénlátó személy horgászatára vonatkozó szabályokat;
29. * a halgazdálkodási vízterületen vagy annak részén folytatott haltermelés feltételeit;
30. * a papíralapú és az elektronikus fogási napló tartalmi elemeit, leadási határidejét, feldolgozásának, összesítésének és adatszolgáltatásának módját;
32. * a halgazdálkodási vízterület különleges rendeltetésűvé nyilvánításának szempontjait és kijelölésére irányuló eljárás részletes szakmai és eljárási szabályait; * 33. * az egyes víztípusok halgazdálkodási értéke alapján a halgazdálkodási jog haszonbérletéért fizetendő haszonbérleti díj, a vagyonkezelésbe adható halgazdálkodási jog esetében a vagyonkezelési díj mértékét, valamint e díjak megfizetése alóli felmentés és az e díjakra vonatkozó díjkedvezmény szabályait; * 34. * a halgazdálkodási kíméleti terület kijelölésére irányuló eljárás részletes szakmai és eljárási szabályait;
35. * az országhatárral metszett halgazdálkodási vízterületre a horgászat és a halászat rendjét; és
36. * a Balaton vízgyűjtőjén lévő és a Balatonnal lefolyási viszonyban álló haltermelési létesítményeket, valamint ezeken a haltermelési létesítményeken az idegenhonos halfajok telepítésére és felhasználására vonatkozó különös szabályokat;
37. * az államot megillető halgazdálkodási jog kijelöléssel történő átengedésének, valamint alhaszonbérbe adásának részletes feltételeit; * 38. * az államot megillető halgazdálkodási jog haszonbérleti jogviszonyának időtartama alatti, a tulajdonosi ellenőrzésre, valamint haszonbérlői adatszolgáltatási kötelezettségekre vonatkozó részletes szabályokat;
39. * az akvakultúrás termeléshez kapcsolódó adatszolgáltatási kötelezettségekre, továbbá az adatok gyűjtésére vonatkozó részletes szabályokat;
40. * a halgazdálkodási vízterületről kifogott halak és más hasznos víziállatok haltermelési létesítménybe történő telepítésének részletes feltételeit;
41. * az egyenáramú elektromos eszköz minősítési-üzembehelyezési vizsgáztatását és elektromos érintésvédelmi felülvizsgálatát elvégezni jogosult szervezeteket;
42. * az idegenhonos halak és más hasznos víziállatok szállításának szabályait;
43. * az állami halőri szolgálat szervezetére és működésére vonatkozó szabályokat;
44. * az idegenhonos inváziós halfajok visszaszorítására alkalmas program feltételeit.
1. * 2. az adópolitikáért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben határozza meg a halgazdálkodási hatósági eljárásokért, valamint az Adattárból történő adatszolgáltatásért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértékét és megfizetésének módját.
73. § (1) Ez a törvény - a (2)-(3) bekezdésben foglalt kivétellel - 2013. szeptember 1-jén lép hatályba.
(4) * A halgazdálkodási jog e törvény hatálybalépését követő 15 évig illeti meg azt, aki 2013. augusztus 31-én az adott halászati vízterületen nem haszonbérleti jogviszony alapján volt jogosult a halászatra jogosultat megillető jogok gyakorlására.
(4a) * A (4) bekezdés szerinti jogosult halgazdálkodási jogáról a halgazdálkodási hatóság felé tett nyilatkozatával lemondhat.
(5) Azon halgazdálkodási vízterület, amelyet e törvény hatálybalépése előtt - a halászatról és a horgászatról szóló 1997. évi XLI. törvény szerint - a halászati hatóság halászati vízterületté nyilvánított, nyilvántartott halgazdálkodási vízterületnek minősül.
(6) * Nem kell alkalmazni e törvény 6. § (1) bekezdését és 74. § (4) bekezdését a halászatról és a horgászatról szóló 1997. évi XLI. törvény hatálybalépését megelőzően magántulajdonba került olyan lefolyástalanként nyilvántartott halgazdálkodási vízterületek esetében, ahol 2013. augusztus 31-én a halászati jog nem az államot illette meg.
(7) * Az e törvény hatálybalépését megelőzően létrejött olyan társult halászati jog esetén, amelynél a halászati jog gyakorlásának alapját képező ingatlan, illetve ingatlanok tekintetében az állami tulajdonjog hányada nem haladja meg az 50%-ot, a halgazdálkodási jog gyakorlása körében az államot a halgazdálkodási hatóság országos illetékességű szerve képviseli, amennyiben meghaladja az 50%-ot, a miniszter által meghatalmazott személy képviseli.
(8) * (9) * Azon nyilvántartott halgazdálkodási vízterület esetében, melyen a haszonbérleti szerződés 2015. december 31-ig megszűnik és az államot megillető halgazdálkodási jog kijelöléssel történő haszonbérbe adása, vagy vagyonkezelési szerződés útján történő átengedése nem valósul meg, - amennyiben a haszonbérlő legkésőbb 2015. december 31-ig nem kezdeményezi a haszonbérleti szerződés megszüntetését, illetve a halgazdálkodási jog gyakorlásáról nem mond le - a haszonbérleti szerződés időtartamának meghosszabbított hatálya 2016. december 31. A meghosszabbítás időtartamára vonatkozóan a haszonbérlő halgazdálkodási terv készítésére kötelezett.
75. § A 22-32. § az Alaptörvény 38. cikk (1) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
76/A. § * Ez a törvény az idegenhonos inváziós fajok betelepítésének vagy behurcolásának és terjedésének megelőzéséről és kezeléséről szóló, 2014. október 22-i, 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
76/B. § * Ez a törvény az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
27. * 77. § * Kihirdetve: 2013. VI. 21.Módosította: 2015. évi XLVIII. törvény 25. § 1.Hatályon kívül helyezte: 2015. évi XLVIII. törvény 26. § (1) a). Hatálytalan: 2015. V. 5-től.Módosította: 2017. évi XLII. törvény 30. § (1) a).Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 66. § (1). Hatályos: 2014. III. 15-től.Megállapította: 2017. évi XLII. törvény 1. § (1). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Megállapította: 2015. évi XLVIII. törvény 1. § (1). Hatályos: 2015. V. 5-től.Módosította: 2017. évi XLII. törvény 30. § (1) b).Megállapította: 2017. évi XLII. törvény 1. § (2). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Megállapította: 2017. évi XLII. törvény 1. § (2). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Megállapította: 2015. évi XLVIII. törvény 1. § (2). Hatályos: 2015. V. 5-től.Módosította: 2015. évi XLVIII. törvény 25. § 2.Módosította: 2015. évi XLVIII. törvény 25. § 3.Megállapította: 2016. évi CXXXVII. törvény 23. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.Módosította: 2016. évi CXXXVII. törvény 27. §.Módosította: 2015. évi XLVIII. törvény 26. § (2) a).Beiktatta: 2016. évi CXXXVII. törvény 24. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.Beiktatta: 2015. évi CLXXXIV. törvény 1. §. Hatályos: 2015. XI. 27-től.Beiktatta: 2015. évi XLVIII. törvény 2. §. Hatályos: 2015. V. 5-től.Megállapította: 2015. évi CLXXXIV. törvény 2. §. Hatályos: 2015. XI. 27-től.Megállapította: 2015. évi CLXXXIV. törvény 3. §. Hatályos: 2015. XI. 27-től.Beiktatta: 2015. évi XLVIII. törvény 3. §. Hatályos: 2015. V. 5-től.Beiktatta: 2015. évi XLVIII. törvény 4. §. Hatályos: 2015. V. 5-től.Beiktatta: 2015. évi XLVIII. törvény 5. §. Hatályos: 2015. V. 5-től.Megállapította: 2013. évi CCL. törvény 196. § (1). Hatályos: 2013. XII. 31-től.Megállapította: 2015. évi XLVIII. törvény 6. §. Hatályos: 2015. V. 5-től.Beiktatta: 2016. évi XXXII. törvény 35. §. Hatályos: 2016. VII. 1-től.Beiktatta: 2013. évi CCL. törvény 196. § (2). Hatályos: 2013. XII. 31-től.Megállapította: 2013. évi CCL. törvény 197. § (1). Hatályos: 2013. XII. 31-től.Beiktatta: 2013. évi CCL. törvény 197. § (2). Hatályos: 2013. XII. 31-től.Beiktatta: 2015. évi XLVIII. törvény 7. §. Hatályos: 2015. V. 5-től.Megállapította: 2015. évi XLVIII. törvény 8. §. Hatályos: 2015. V. 5-től.Megállapította: 2017. évi XLII. törvény 3. §. Hatályos: 2017. V. 30-tól.Megállapította: 2015. évi XLVIII. törvény 9. §. Hatályos: 2015. V. 5-től.Megállapította: 2017. évi XLII. törvény 4. §. Hatályos: 2017. V. 30-tól.Hatályon kívül helyezte: 2017. évi XLII. törvény 31. § (2) a). Hatálytalan: 2017. V. 30-tól.Módosította: 2015. évi XLVIII. törvény 25. § 4., 2017. évi XLII. törvény 30. § (1) c).Megállapította: 2017. évi XLII. törvény 5. § (1). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2013. évi CCL. törvény 199. §. Hatályos: 2013. XII. 31-től.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 5. § (2). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 5. § (2). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 5. § (2). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2015. évi XLVIII. törvény 11. §. Hatályos: 2015. V. 5-től.Beiktatta: 2015. évi XLVIII. törvény 12. §. Hatályos: 2015. V. 5-től.Megállapította: 2013. évi CCL. törvény 200. §. Hatályos: 2013. XII. 31-től.Beiktatta: 2017. évi XLIV. törvény 54. § (1). Hatályos: 2017. VI. 2-től.Megállapította: 2017. évi XLII. törvény 6. § (1). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Módosította: 2015. évi XLVIII. törvény 25. § 5.Megállapította: 2017. évi XLII. törvény 6. § (2). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Megállapította: 2017. évi XLII. törvény 6. § (3). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Megállapította: 2017. évi XLII. törvény 6. § (3). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 6. § (3). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 6. § (3). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Megállapította: 2013. évi CCL. törvény 201. § (1). Hatályos: 2013. XII. 31-től.Megállapította: 2017. évi XLII. törvény 7. § (1). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 7. § (2). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2013. évi CCL. törvény 201. § (2). Hatályos: 2013. XII. 31-től.Módosította: 2015. évi XLVIII. törvény 25. § 6., 2017. évi XLII. törvény 30. § (1) e).Módosította: 2017. évi XLII. törvény 30. § (1) f).Módosította: 2015. évi XLVIII. törvény 25. § 7., 2017. évi XLII. törvény 30. § (1) g).Megállapította: 2015. évi XLVIII. törvény 13. §. Hatályos: 2015. V. 5-től.Beiktatta: 2015. évi XLVIII. törvény 14. § (1). Hatályos: 2015. V. 5-től.Megállapította: 2015. évi CLXXXVI. törvény 194. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.Megállapította: 2017. évi XLII. törvény 8. §. Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 8. §. Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 8. §. Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 8. §. Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 8. §. Hatályos: 2017. V. 30-tól.Módosította: 2015. évi XLVIII. törvény 25. § 9.Beiktatta: 2015. évi XLVIII. törvény 15. §. Hatályos: 2015. V. 5-től.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 9. § (1). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Módosította: 2015. évi XLVIII. törvény 26. § (2) b).Módosította: 2015. évi XLVIII. törvény 25. § 10.Megállapította: 2017. évi XLII. törvény 10. § (1). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Megállapította: 2017. évi XLII. törvény 10. § (2). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Megállapította: 2017. évi XLII. törvény 10. § (2). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 11. §. Hatályos: 2017. V. 30-tól.Megállapította: 2013. évi CCL. törvény 202. §. Hatályos: 2013. XII. 31-től.Módosította: 2015. évi XLVIII. törvény 25. § 11.Módosította: 2015. évi XLVIII. törvény 25. § 12.Megállapította: 2013. évi CCL. törvény 203. §. Hatályos: 2013. XII. 31-től.Beiktatta: 2015. évi XLVIII. törvény 16. §. Hatályos: 2015. V. 5-től.Módosította: 2017. évi XLII. törvény 30. § (1) h).Beiktatta: 2017. évi XLIV. törvény 54. § (2). Hatályos: 2017. VI. 2-től.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 12. § (1). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Módosította: 2015. évi XLVIII. törvény 25. § 13.Megállapította: 2017. évi XLII. törvény 12. § (2). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Megállapította: 2013. évi CCL. törvény 204. § (1). Hatályos: 2013. XII. 31-től.Módosította: 2015. évi XLVIII. törvény 25. § 14.Megállapította: 2017. évi XLII. törvény 12. § (3). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Módosította: 2017. évi XLII. törvény 30. § (1) i).Megállapította: 2017. évi XLII. törvény 12. § (4). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 12. § (4). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 12. § (5). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Megállapította: 2013. évi CCL. törvény 204. § (2). Hatályos: 2013. XII. 31-től.Beiktatta: 2013. évi CCL. törvény 204. § (3). Hatályos: 2013. XII. 31-től.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 12. § (6). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 12. § (6). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 13. §. Hatályos: 2017. V. 30-tól.Módosította: 2017. évi XLII. törvény 30. § (2) a).Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 14. §. Hatályos: 2017. V. 30-tól.Módosította: 2017. évi XLII. törvény 30. § (2) b).Módosította: 2017. évi XLII. törvény 30. § (2) b).Módosította: 2017. évi XLII. törvény 31. § (2) c).Módosította: 2017. évi XLII. törvény 30. § (2) b), 31. § (2) d).Megállapította: 2017. évi XLII. törvény 15. §. Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 16. §. Hatályos: 2017. V. 30-tól.Módosította: 2015. évi XLVIII. törvény 25. § 16.Módosította: 2015. évi XLVIII. törvény 26. § (2) c).Módosította: 2015. évi XLVIII. törvény 25. § 17.Beiktatta: 2013. évi CCL. törvény 205. §. Hatályos: 2013. XII. 31-től.Beiktatta: 2016. évi CXXXVII. törvény 25. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.Megállapította: 2015. évi LXXII. törvény 60. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.Megállapította: 2015. évi LXXII. törvény 60. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.Módosította: 2017. évi XLII. törvény 30. § (2) c).Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 19. § (1). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 19. § (1). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 19. § (1). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 19. § (1). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 19. § (1). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 19. § (1). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Megállapította: 2017. évi XLII. törvény 19. § (2). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Hatályon kívül helyezte: 2017. évi XLII. törvény 31. § (2) e). Hatálytalan: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 20. §. Hatályos: 2017. V. 30-tól.Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 66. § (2) b).Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 21. §. Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 22. §. Hatályos: 2017. V. 30-tól.Megállapította: 2013. évi CCL. törvény 207. §. Hatályos: 2013. XII. 31-től.Módosította: 2017. évi XLII. törvény 31. § (2) f).Megállapította: 2015. évi XLVIII. törvény 19. § (1). Hatályos: 2015. V. 5-től.Megállapította: 2017. évi XLII. törvény 23. § (1). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Hatályon kívül helyezte: 2017. évi XLII. törvény 31. § (2) g). Hatálytalan: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2015. évi XLVIII. törvény 19. § (2). Hatályos: 2015. V. 5-től.Megállapította: 2017. évi XLII. törvény 23. § (2). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 23. § (2). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 23. § (2). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 23. § (2). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 23. § (3). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 23. § (3). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2015. évi XLVIII. törvény 20. §. Hatályos: 2015. V. 5-től.Beiktatta: 2015. évi XLVIII. törvény 20. §. Hatályos: 2015. V. 5-től.Megállapította: 2017. évi XLII. törvény 24. §. Hatályos: 2017. V. 30-tól.Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 66. § (2) c), d).Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 25. §. Hatályos: 2017. V. 30-tól.Megállapította: 2015. évi XLVIII. törvény 21. §. Hatályos: 2015. V. 5-től.Megállapította: 2017. évi XLII. törvény 26. §. Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2016. évi CIV. törvény 114. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.Beiktatta: 2016. évi CIV. törvény 114. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.Lásd: 68/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 14-15. §, 383/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 8. cím.Megállapította: 2015. évi XLVIII. törvény 22. §. Hatályos: 2015. V. 5-től.Megállapította: 2017. évi XLII. törvény 27. §. Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 27. §. Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 27. §. Hatályos: 2017. V. 30-tól.Megállapította: 2013. évi CCL. törvény 208. § (1). Hatályos: 2013. XII. 31-től.Lásd: 89/2015. (XII. 22.) FM rendelet.Megállapította: 2013. évi CCL. törvény 208. § (2). Hatályos: 2013. XII. 31-től.Módosította: 2017. évi XLII. törvény 31. § (2) i).Megállapította: 2013. évi CCL. törvény 208. § (3). Módosította: 2017. évi XLII. törvény 30. § (2) g).Módosította: 2015. évi XLVIII. törvény 25. § 20.Módosította: 2017. évi XLII. törvény 31. § (2) j).Módosította: 2017. évi XLII. törvény 30. § (2) g).Megállapította: 2015. évi XLVIII. törvény 23. § (1). Hatályos: 2015. V. 5-től.Lásd: 44/2015. (VII. 28.) FM rendelet.Megállapította: 2015. évi XLVIII. törvény 23. § (2). Hatályos: 2015. V. 5-től.Lásd: 89/2015. (XII. 22.) FM rendelet.Beiktatta: 2015. évi XLVIII. törvény 23. § (3). Hatályos: 2015. V. 5-től.Beiktatta: 2015. évi XLVIII. törvény 23. § (3). Hatályos: 2015. V. 5-től.Beiktatta: 2015. évi XLVIII. törvény 23. § (3). Hatályos: 2015. V. 5-től.Beiktatta: 2015. évi CLXXXIV. törvény 4. §. Hatályos: 2015. XI. 27-től.Lásd: 89/2015. (XII. 22.) FM rendelet, 90/2015. (XII. 22.) FM rendelet.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 28. §. Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 28. §. Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 28. §. Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 28. §. Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 28. §. Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 28. §. Hatályos: 2017. V. 30-tól.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 28. §. Hatályos: 2017. V. 30-tól.Hatályon kívül helyezte: 2015. évi XLVIII. törvény 26. § (1) c). Hatálytalan: 2015. V. 5-től.Megállapította: 2013. évi CCL. törvény 209. § (1). Hatályos: 2013. XII. 31-től.Beiktatta: 2017. évi XLII. törvény 29. § (1). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Megállapította: 2015. évi XLVIII. törvény 24. § (1). Hatályos: 2015. V. 5-től.Megállapította: 2017. évi XLII. törvény 29. § (2). Hatályos: 2017. V. 30-tól.Hatályon kívül helyezte: 2017. évi XLII. törvény 31. § (2) k). Hatálytalan: 2017. V. 30-tól.Megállapította: 2015. évi CLXXXIV. törvény 5. §. Hatályos: 2015. XI. 27-től.Beiktatta: 2016. évi CXXXVII. törvény 26. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.Beiktatta: 2017. évi XLIV. törvény 54. § (3). Hatályos: 2017. VI. 2-től.Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2013. IX. 2-től.Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2013. IX. 2-től.


text:
A Madarász utcai Gyermekkórház Gyermekkor Alapítvány. Közhasznúsági Jelentése Tartalmi beszámoló a közhasznú tevékenységről - PDF
A Madarász utcai Gyermekkórház Gyermekkor Alapítvány. Közhasznúsági Jelentése Tartalmi beszámoló a közhasznú tevékenységről
Download "A Madarász utcai Gyermekkórház Gyermekkor Alapítvány. Közhasznúsági Jelentése 2008. Tartalmi beszámoló a közhasznú tevékenységről"
Brigitta Molnár
1 A Madarász utcai Gyermekkórház Gyermekkor Alapítvány Közhasznúsági Jelentése A Fővárosi Bíróság az szeptember hó 12. napján 553. sorszám alatt nyilvántartásba vett Gyermekkor Gyermekgyógyítás Korszerűsítéséért Alapítványt január 1. napjától kezdődően az évi CLVI. Törvény 22 /3/ bekezdése alapján közhasznú szervezetté minősítette. Ennek megfelelően az Alapítványnak beszámolási kötelezettsége teljesítése során a közhasznú szervezetekről szóló évi CLVI. Törvény, a számvitelről szóló, többször módosított évi C Törvény, valamint a számviteli beszámolással kapcsolatban a számviteli beszámolással kapcsolatban a könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000.(XII) Korm. Sz. jogszabályok előírásának figyelembevételével készült. Tartalmi beszámoló a közhasznú tevékenységről Az Alapítvány évi közhasznú tevékenységének leglényegesebb pontjai az alábbiak voltak: Bevételek: Magánszemélyek támogatása ,-Ft Vállalkozások befizetései ,-Ft Kamatbevétel ,-Ft Egyéb ,-Ft 1% ,-Ft NCA pályázat ,-Ft Összesen: ,-Ft Az UH képek szakszerűbb tárolásának és az információk feldolgozásának érdekében vásároltunk egy informatikai berendezést+videót, a Mellow Mood Group Kft ,-Ft-os adományából, az Ultrahang labor részére.
2 A KFKI Rendszerintegrációs Zrt Ft-os adományából vásároltunk egy bilirubin mérőeszközt és egy betegellenörző monitort a II. Belosztály részére. A Hellotel Kft Ft-os adományát a sebészeti osztály műszerpark fejlesztésére használtuk fel. A Lindros Investment ,-Ft és a Célcsoport Média Kft ,-Ft adományát a koraszülött osztály fejlesztésére fordítottuk. A Genzyme Europe B.V. Kft ,-Ft-os adományát a kórház diagnosztikai eszközeinek modernizálására fordítottuk. Az ERSTE Befektetési Zrt ,-Ft-ot és Birszki László és Birszkiné Hertel Ilona magánszemélyek ,-Ft-ot adományozott az Intenzív osztály fejlesztésére, bővítésére. A Richter Gedeon Rt ,-Ft-os adományából szemészeti vizsgáló berendezést vásároltunk. Huber Tibor grafikus művész 50 db linometszetet ajándékozott alapítványunknak. A GO-YO Kft. felajánlását elfogadtuk, mely szerint az általuk forgalmazott 3 dimenziós képvetítő automaták bevételének 50%-át alapítványunk kapja. Hozzájárultunk a Heim Pál Gyermekkórházban megrendezett Ápolók - és Semmelweis napi ünnepség kereteihez. Egyéb tárgyi adományokat kapott Alapítványunk a Ferrero Magyarország Kfttől, a Felelősséggel az Egészséges Gyermekekért Alapítványtól, az Unilever Kft.-től, a Poltrend Kft.-től, melyeket a kórház különböző osztályai részére átadtunk. Az A.C. Milan- Worldcamp Srl ,-Ft-ot adományozott a Kuratórium hatékony működésének érdekében.. Alapítványunk az NCA által kiírt évi működési pályázaton ,-Ft-ot nyert el, amelyet a pályázat célkitűzéseinek megfelelően használtunk fel. A Magyar Cukor Rt kg kristálycukrot adományozott, amelyet átadtunk a kórház Élelmezési osztályának.
3 Kiadások: Anyagjellegű ráfordítások: Személyi jellegű ráfordítások: Egyéb Tárgyi eszköz beszerzés Segélyek, adományok Összesen: ,-Ft ,-Ft ,-Ft ,-Ft ,-Ft ,-Ft Egyéb kiadások részletezése: Képzés, továbbképzés: Az Alapítvány Kuratóriuma február 1-i döntése értelmében minden indokolt kongresszusi kérelem esetében a regisztrációs díjakat, a kötelező illetve a kórházi munkát közvetlenül befolyásoló továbbképzéseket 100%-ban támogatja, A Kuratórium egyéb esetekben egyedi elbírálás alapján nyújt támogatást ban a kórház dolgozói közül 88 fő vett részt különböző képzéseken, ami azt jelenti, hogy összesen ,-Ft értékű képzés valósult meg az Alapítvány támogatásával. Eszközbeszerzés a Kórház számára: Az Alapítványnak a Kuratórium által elfogadott költségvetési kerete értelmében a évben összesen ,-Ft értékben vásárolt eszközöket, amelyek a Kórház szakmai vezetése szerint indokoltak voltak ,-Ft értékben kis értékű eszközök a Kórház tulajdonába átadásra kerültek, a nagy értékű
4 eszközök ,-Ft értékben az Alapítvány tulajdonában és szerződés alapján a Kórház használatában vannak, azoknak fenntartása a Kórház feladata. Jutalmazások (személyi kifizetések): A hagyományos Kemény Pál napi ünnepségen a Kuratórium döntése alapján 2008-ben 11 fő részesült jutalomban, összesen: bruttó ,-Ft értékben. Működéssel kapcsolatos események: A Kuratórium 7 alkalommal ülésezett az év során. A év során a kuratóriumi és felügyelői bizottsági tagságát illetően személyi változás nem történt, Az alapítványi munkakör tagságát illetően személyi változás nem történt. A sebészeti műtő részére vásároltunk egy diathermiás készüléket ,-Ft értékben. A Gasztroenterológia részére EmA vizsgálatok beméréséhez szükséges kombinált ph mérőeszközt vásároltunk ,-Ft értékben. Az Alapítvány tulajdonát képező XIII. Teve u-i lakóingatlan bejáratai ajtajának cseréjéhez anyagilag hozzájárultunk ,-Ft-al és anyagilag vállaltuk egyéb használati tárgyak beszerzését. 3 db Inkubátort vásároltunk ,-Ft és 1 db hordozható Uh készüléket ,-Ft, 1 db mobil Röntgent ,-Ft értékben a Koraszülött osztály részére. Vásároltunk 1 db Spirometert, mely a belgyógyászati részlegen végzett pulmonológiai vizsgálatokhoz szükséges ,-Ft értékben. Hozzájárultunk ,-Ft-al a Heim Pál Gyermekkórház főigazgatói titkárságán egy központi iktató iroda kialakításához.
5 Hozzájárultunk a kórház irodai és RTG helyiségeiben történő klíma berendezések beszereléséhez ,-Ft értékben. Támogatást nyújtottunk a belgyógyászaton kezelt súlyos anyagcsere betegségben szenvedő gyermekek kivizsgálásához szükséges ,-Ft értékű speciális vegyszer beszerzéséhez. Csecsemő részleg számára vásároltunk 1 db Vitalmonitort ,-Ft, egy Criticare 504DX tip. pulzoxi érzékelőt ,-Ft, egy cads 740 monitorhoz SPO2 érzékelőt ,-Ft és egy másológépet ,-Ft értékben. Vásároltunk a szakrendelő recepcióján végzendő adminisztrációs munka elvégzéséhez szükséges számítógépet ,-Ft értékben. A sebészeti osztály számára vettünk a vizsgálatokhoz szükséges vizsgáló lámpát és berendezéseket ,-Ft értékben, paravánokat vásároltunk a Heim Pál Kórház Üllői úton működő sebészetére, ,-Ft értékben. Átvállaltunk műszerek javítási költségeit, melyeket a kórház nem tudott fedezni, ,-Ft értékben. Támogattuk Jung Barbarát - akit a Madarász utcai Kórház Intenzív osztályán ápoltak ápolásának megkönnyítésének céljából ,-Ft-al. Kuratórium elfogadta az Intenzív osztály átalakításának céljai érdekében, Fehérváry Rudolf főmérnök tervezési árajánlatát. A tervezés árát ,-Ft-ot - kifizettük és az árajánlatban szereplő munkák elvégzését megrendeltük. A bevételek jelentősen meghaladták a tervezettet, mivel az előző évhez képest a magánszemélyek és a vállalkozók befizetése jelentősen növekedett. A kiadások a tervezetthez képest a bevétel növekedésével arányosan növekedtek. Jelentősebben a Kórház számára vásárolt eszközökre és anyagokra fordított összegek növekedtek, míg az Alapítvány működési költségei megfelelnek a tervezettnek. Összességében tehát megállapítható, hogy az Alapítvány az Alapító Okiratban foglalt céloknak megfelelően használta fel a rendelkezésre álló pénzösszegeket.
6 Mellékletek: 1. sz. melléklet a Kuratórium május 14-i ülésén elfogadott mérleg. Budapest, május 31. Dr. Kemény János a Kuratórium Elnöke A évi Közhasznú Jelentést, valamint a évi mérleget a Kuratórium elfogadta. Budapest, május 31. Dr. Kemény János a Kuratórium Elnöke
A Madarász utcai Gyermekkórház Gyermekkor Alapítvány. Közhasznúsági Jelentése 2006.
A Madarász utcai Gyermekkórház Gyermekkor Alapítvány Közhasznúsági Jelentése 2006. A Fővárosi Bíróság az 1990. szeptember hó 12. napján 553. sorszám alatt nyilvántartásba vett Gyermekkor Gyermekgyógyítás
A Heim Pál Gyermekkórház Madarász utcai kórház Gyermekkor Alapítvány. Közhasznúsági Jelentése 2007.
A Heim Pál Gyermekkórház Madarász utcai kórház Gyermekkor Alapítvány Közhasznúsági Jelentése 2007. A Fővárosi Bíróság az 1990. szeptember hó 12. napján 553. sorszám alatt nyilvántartásba vett Gyermekkor
Bemutatkozás. Az alapítvány az alapító okiratában meghatározott közhasznú célokat az alábbi formákban támogatta ill. látta el:
Bemutatkozás A Bács-Kiskun Megyei Önkormányzat Kórházáért Alapítványt 1997. április 17-én jegyezte be a Bács-Kiskun Megyei Bíróság a PK. 11/1997. nyilvántartási számon 937. sorszám alatt. Az alapítvány
Napfény a Beteg Gyermekekért, a Rászorultakért Közhasznú Alapítvány
1 Közhasznúsági Jelentés A Napfény a Beteg Gyermekekért, a Rászorultakért Közhasznú Alapítvány 1054 Budapest, Honvéd utca 8. I. emelet 2. 2011. évi működéséről Adószám: 18393835141 Közhasznú végzés száma:
I. AZ ALAPÍTVÁNY ÁLTALÁNOS JELLEMZŐI, CÉLJA ÉS FELADATAI (ALAPADATOK) II. A VAGYON FELHASZNÁLÁSÁVAL KAPCSOLATOS KIMUTATÁS
A BETHESDA KÓRHÁZ ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE 2012.01.01.-TŐL 2012.12.31-IG TARTÓ BESZÁMOLÁSI IDŐSZAKRÓL TARTALOM: I. AZ ALAPÍTVÁNY ÁLTALÁNOS JELLEMZŐI, CÉLJA ÉS FELADATAI (ALAPADATOK) II. A VAGYON
5. Beszámoló formája és típusa A Gyermekkor Alapítvány Közhasznú Egyszerűsített éves beszámolót készít.
Alapítvány bemutatása: Alakulás kelte: 1990. 09. 12. 1. Tevékenységi kör - A Gyermekkórház- és intézményei eszköz és műszerparkjának modernizálása, korszerűsítése. - A Gyermekkórház- és intézményei megújításának,
Tomori Pál Főiskola. Közhasznúsági jelentés 2014.
Tomori Pál Főiskola Közhasznúsági jelentés 2014. 1. Bevezetés A Tomori Pál Főiskolát a KF-SZ Kalocsai Felsőoktatási és Szolgáltató Közhasznú Társaság (alakuláskori nevén) 2004. június 22. napján meghozott,
Együtt a Leukémiás Gyermekekért Alapítvány 1026 Budapest Pasaréti út 122-124/A fsz.4 Adószám: 18181036-141 Törvényszék: 01 Fővárosi Törvényszék Bejegyző határozat száma: 7.PK.60818/2003/2 Nyilvántartási
A Vércsepp a vérellátásért Alapítvány. Közhasznúsági jelentése
A Vércsepp a vérellátásért Alapítvány Közhasznúsági jelentése a 2006. évr l A F városi Bíróság 2006. április 20-án kelt 11. Pk. 60.295/2006/2. sz. végzésével nyilvántartásba vett Vércsepp a vérellátásért
Széchenyi István Iskolafejlesztési Alapítvány közhasznúsági jelentése a évi tevékenységéről
Széchenyi István Iskolafejlesztési Alapítvány közhasznúsági jelentése a 2009. évi tevékenységéről 1./ Számviteli beszámoló Az Alapítvány célja a Széchényi István Gimnáziumban a nevelés és az oktatás, a
A " Vércsepp a vérellátásért" Alapítvány Közhasznúsági jelentése a 2007. évrol A Fovárosi Bíróság 2006. április 20-án kelt ll. Pk. 60.295/2006/2. sz. végzésével nyilvántartásba vett "Vércsepp a vérellátásért"
A Szilárd Leó Tehetséggondozó Alapítvány közhasznúsági jelentése a 2009. évről
Szilárd Leó Tehetséggondozó Alapítvány A Szilárd Leó Tehetséggondozó Alapítvány közhasznúsági jelentése a 2009. évről Alapítványunknak a közhasznú szervezetekről szóló többször módosított 1997. évi CLVI.
A BETHESDA KÓRHÁZ ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE TŐL IG TARTÓ BESZÁMOLÁSI IDŐSZAKRÓL
A BETHESDA KÓRHÁZ ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE 2015.01.01.-TŐL 2015.12.31-IG TARTÓ BESZÁMOLÁSI IDŐSZAKRÓL TARTALOM: I. AZ ALAPÍTVÁNY ÁLTALÁNOS JELLEMZŐI, CÉLJA ÉS FELADATAI (ALAPADATOK) II. A VAGYON
Budapest Főváros X. kerület Kőbányai Önkormányzat Polgármesteri Kabinet. Tárgy: javaslat az A Szív hangja" alapítvány támogatására
Budapest Főváros X. kerület Kőbányai Önkormányzat Polgármesteri Kabinet Budapest Főváros X. kerület Kőbányai Önkormányzat Képviselő-testület ülése Budapest,..;.!;....;... Tárgy: javaslat az A Szív hangja"
UNIVERSITAS-GYŐR ALPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008. ÉVRŐL Az 1997. évi CLVI. törvény és a 224/2000.(XII.19.) Korm. rendelet alapján (Jóváhagyva a Kuratórium 2009. május 27-i ülésén) a) Számviteli beszámoló
NAGYATÁDI EVANGÉLIKUS KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE A 2012. ÉVI TEVÉKENYSÉGÉR L
NAGYATÁDI EVANGÉLIKUS KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE A 2012. ÉVI TEVÉKENYSÉGÉR L Készült: 2013. március 6. Nagyatád Somogy megyei Bírósági nyilvántartási szám: 3143 Országos nyilvántartási
Apáthy István Alapítvány 1094. Budapest, Tűzoltó utca 58. Asz: 18230831-1-43 Nyt.szám: 61126/1996.9 Országos azonosító: 01/03/006621
Apáthy István Alapítvány 1094. Budapest, Tűzoltó utca 58. Asz: 18230831-1-43 Nyt.szám: 61126/1996.9 Országos azonosító: 01/03/006621 Kiegészítő melléklet a 2012. évi egyszerűsített beszámolóhoz. Az Apáthy
KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET Egyszerűsített éves beszámolóhoz a 2012. üzleti évről
Országos Scleroderma Közhasznú Egyesület Pécs Aidinger János u. 40. VIII/31 7632 Adószám: 18326639-1-02 Statisztikai szám: 18326639949952902 Bírósági nyilvántartási szám: 2554 Közhasznúsági végzés bírósági
Közhasznúsági Jelentés 2004. Számviteli beszámoló 2004. 01. 01. 2004. 12. 31.
Közhasznúsági Jelentés 2004 Számviteli beszámoló 2004. 01. 01. 2004. 12. 31. Nyitó pénzkészlet Adományok SZJA 1% Pályázat Kamatbevétel irodaszer, nyomtatvány Számítógép alk., festékpatron fotó posta belföldi
ISKOLAEGÉSZSÉGÜGYI SZAKMAI MŰHELY KÖZHASZNÚ ALAPITVÁNY 9024 Győr, Táncsics Mihály utca 9. A/1. 2007 évi Közhasznúsági jelentése Készült: Győr, 2008. 05. 31. Összeállította: Wenhard Andrea, kuratóriumi

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság