text:
Az Európai Közösségek Bíróságának munkaprogramja 2008. március 31-től 2008. április 4-ig tartó munkahéten | hírek | Jogi Fórum
2008.03.25. Jogi Fórum / Európai Közösségek Bírósága
C-267/06 Tadao Maruko
Németországban az azonos nemű személyek házasságkötése nem lehetséges, a törvény által elismert élettársi kapcsolatuk azonban igen, és az ilyen törvényes élettársi kapcsolat a házassághoz hasonló joghatásokat vált ki. T. Maruko azonos nemű törvényes élettársának halála után, az elhunyt élettárs biztosítási jogviszonya alapján, túlélő hozzátartozónak járó özvegyi nyugdíj folyósítását kérte volt élettársának biztosítójától, a Versorgungsanstalt der deutchen Bühnentől (a német színházak nyugdíjbiztosítási intézményétől). Az említett intézmény azonban megtagadta T. Maruko kérelmének teljesítését azon az alapon, hogy az általa alkalmazandó szabályok alapján csak az elhunyt volt házastársának folyósíthat özvegyi nyugdíjat. Miután a nyugdíjbiztosítási szerv elutasító határozatával szembeni fellebbezését is elutasították, T. Maruko a müncheni közigazgatási bírósághoz fordult. A müncheni közigazgatási bíróság előzetes döntéshozatali eljárás keretében több értelmezési kérdést tett fel az Európai Bíróságnak annak megvizsgálása céljából, hogy az özvegyi nyugdíj folyósításának a német biztosító általi megtagadása a közösségi jog szerint szexuális irányultságon alapuló hátrányos megkülönböztetésnek minősül-e.
Ruiz-Jarabo Colomer főtanácsnok 2007. szeptember 6-án megtett indítványában úgy vélte, hogy amennyiben az azonos nemű személyek törvényes élettársi viszonya lényegében a házassággal azonos joghatásokat vált ki, úgy szexuális irányultságon alapuló közvetett diszkriminációnak minősül az özvegyi nyugdíj folyósításának a házasság hiányára való hivatkozással történő megtagadása.
C-212/06 Gouvernement de la Communauté française et Gouvernement wallon
A szövetségi állam Belgiumban a társadalombiztosítási ellátások nyújtása a flamand, a francia, illetve a német anyanyelvű autonóm közösségek hatáskörébe tartozik. 1999-ben a flamand közösség egy olyan gondozási biztosítási rendszert hozott létre, amely a hosszabb távon nagymértékben csökkent önellátó képességgel rendelkező személyeknek nyújtott segítség és nem orvosi ellátás költségeinek átalánydíjas hozzájárulás formájában történő megtérítésére jogosít, és amely rendszert járulékbefizetésekből és költségvetési támogatásból finanszírozzák. A rendszerben való részvétel a flamand területeken lakók számára kötelező, a Brüsszel-főváros régióban lakók számára pedig önkéntes alapon választható. A Bizottság közbenjárása nyomán és a közösségi társadalombiztosítási rendelettel (1408/71/EGK rendelet, amely előírja, hogy a munkavállalóra a foglalkoztatása helye szerinti állam társadalombiztosítási szabályai alkalmazandók) való összhang megteremtése érdekében a flamand jogalkotó úgy rendelkezett, hogy a Belgiumon kívül dolgozó flandriai lakosok nem tartoznak a rendszer hatálya alá, míg a Belgiumon kívül lakó, de Flandriában munkát vállaló közösségi polgárok kötelezően a rendszer tagjaivá válnak.
A belgiumi francia nyelvű közösség, illetve a vallon kormány a belga bíróságok előtt azt állítja, hogy a rendszer akadályozza a személyek Belgiumon belüli szabad mozgását, mivel abból a Vallóniában élő és Flandriában dolgozó munkavállalók (állampolgárságtól függetlenül) annak ellenére vannak kizárva, hogy a Flandriában dolgozó, de Belgiumon kívül élő közösségi polgárok a közösségi jog alapján annak kötelezően tagjává válnak. Tehát amíg a Flandriában munkát vállaló és nem Belgiumban lakó közösségi polgárok tagjai a rendszernek, addig a Vallóniában lakó és Flandriában dolgozó munkavállalók nem.
Az ügyben eljáró belga bíróság azt kérdezi az Európai Bíróságtól, hogy a közösségi társadalombiztosítási rendelettel, illetve az EK-Szerződésnek az uniós polgárságra, a személyek szabad mozgására és a letelepedés szabadságára vonatkozó rendelkezéseivel összeegyeztethető-e a flamand gondozási biztosítási rendszer.
A GlaxoSmithKline (GSK) gyógyszergyártó cég görögországi gyógyszer-nagykereskedőknek is szállít gyógyszertermékeket, és azok megrendeléseit 2000 novemberéig teljes mértékben teljesítette. A nagykereskedők ekkor nagy mennyiségben kezdték a GSK-tól beszerzett gyógyszereket olyan EU-tagállamokba exportálni, ahol a gyógyszerárak magasabbak, mint Görögországban. A GSK ezen exporttevékenység miatt ezt követően leállította a nagykereskedők megrendeléseinek teljesítését és kijelentette, hogy a jövőben közvetlenül a görög kórházaknak és gyógyszertáraknak fog gyógyszereket szállítani, mivel álláspontja szerint a görög nagykereskedők exportjai gyógyszerhiányhoz vezetnek a görög gyógyszerpiacon. A GSK később aztán teljesített szállításokat a nagykereskedőknek, de csak a görög piac ellátásához szükséges mennyiségben. A nagykereskedők ezután a görög versenyhatósághoz fordultak mivel álláspontjuk szerint a GSK a gyógyszerek párhuzamos kereskedelmének megakadályozásával versenyellenes magatartást tanúsított. A versenyhatóság eljárása során megállapította, hogy az Unióban az egyes tagállamok maguk határozzák meg a területükön forgalmazott gyógyszerkészítmények árait, és hogy ezek állandó jelleggel Görögországban a legalacsonyabbak. A versenyhatóság emellett úgy találta, hogy a GSK legalább egy termék, a Lamictal (egy epilepszia elleni gyógyszer) vonatkozásában gazdasági erőfölénnyel rendelkezik, és azzal a kérdéssel fordult az Európai Bírósághoz, hogy erőfölénnyel való visszaélésnek minősül-e az a tény, hogy a GSK megtagadta a nagykereskedők által leadott teljes rendelésállomány teljesítését. Az Európai Bíróság azonban nem válaszolta meg a görög versenyhatóság kérdését (C-53/03. sz. ügy), mivel úgy találta, hogy e hatóság nem minősül bíróságnak, és így nem jogosult előzetes döntéshozatali eljárást kezdeményezni sem. Az eljárás ezután a versenyhatóság előtt folytatódott tovább, amely 2006 szeptemberében hozott határozatában megállapította, hogy a gyógyszerszállításoknak a GSK általi teljes leállítása erőfölénnyel való visszaélésnek minősül, de mivel a jogsértő magatartás csak három hónapon át tartott, ezért bírságot nem szabott ki. Emellett a versenyhatóság úgy találta, hogy a nagykereskedőknek csak a görög piac ellátásához elegendő mennyiséggel való kiszolgálása – a gyógyszerpiac különös helyzete miatt, ahol az árakat az állam szabja meg – nem minősül erőfölénnyel való visszaélésnek. Az ügy ezt követően a görög bíróságok elé került, és az ügyben eljáró athéni fellebbviteli bíróság a versenyhivatal által korábban már feltett, de akkor meg nem válaszolt kérdéseket tette fel az Európai Bíróságnak.
T-225/06, T-255/06, T-257/06 és T-309/06 Budějovický Budvar kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (OHIM) – Anheuser-Busch egyesített ügyek
A németországi Alsó-Szászország tartomány közbeszerzési joga szerint az építési munkákra vonatkozó közbeszerzések odaítélésekor a nyertes cégnek kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy munkavállalóinak legalább a tartományban az építőipari ágazat tekintetében hatályos kollektív szerződés szerinti minimálbért fogja fizetni, és hogy a neki esetlegesen bedolgozó alvállalkozók is hasonlóan járnak el. E kötelezettség megsértése pénzbírság kiszabását vonja maga után. Az említett kollektív szerződés alapján kifizetendő minimálbér összege jelentősen meghaladja a német jog által az építőipari ágazat vonatkozásában előírt minimálbér összegét.
2003 őszén Alsó-Szászország tartomány közbeszerzési szerződést ítélt oda, mintegy 8,5 millió euró plusz ÁFA értékben, az Objekt und Bauregie GmbH-nak a göttingen-rosdorfi börtön területén elvégzendő építési munkálatok megvalósítására. Az építési szerződésbe belefoglalták a tartományban az építőipari ágazat tekintetében hatályos kollektív szerződés szerinti minimálbérre vonatkozó kikötést is. 2004 nyarán az Objekt und Bauregie egyik lengyel alvállalkozójáról kiderült, hogy az építkezésen foglalkoztatott több mint félszáz lengyel állampolgárságú munkavállalójának csak az előírt minimálbér 46,57%-át fizette ki. A szabálytalanság kivizsgálása után a közbeszerzési szerződést a felek kölcsönösen felmondták. Alsó-Szászország ezután a pénzbírság behajtására keresetet indított az Objekt und Bauregie ellen a német bíróságok előtt, a jogvitában másodfokon eljáró tartományi felsőbíróságnak azonban kétségei merültek fel azzal kapcsolatban, hogy az építési közbeszerzési szerződések megkötésekor a Németországban jogszabállyal általános hatályúvá nem nyilvánított kollektív szerződés szerinti minimálbér kifizetésének megkövetelése, és e kötelezettség nem teljesítése esetén pénzbírság kiszabása, összhangban van-e a szolgáltatásnyújtás szabadságának elvével.
Bot főtanácsnok 2007. szeptember 20-án megtett indítványában úgy vélte, hogy Alsó-Szászország tartomány közbeszerzési jogának a minimálbérre vonatkozó rendelkezései összhangban vannak a közösségi joggal.
P. Derouin, az angol Linklaters ügyvédi iroda társult tagja és párizsi ügyvédje, a kettős adóztatás elkerüléséről szóló brit-francia egyezmény alapján a jogszolgáltató cég párizsi irodája által elért nyereségből származó jövedelme után Franciaországban, míg a cégnek az Egyesült Királyságban elért nyereségéből neki járó részesedése után ez utóbbi államban adózik. P. Derouin, mint önálló munkavégző, egy franciaországi kötelező betegségbiztosítási rendszer tagja. Biztosítója a rendszerbe befizetendő járulékok összegének kiszámításánál úgy vélte, hogy e járulékok a közösségi társadalombiztosítási rendelet hatálya alá tartoznak, és így megállapításuknál nemcsak a Franciaországban, hanem az Egyesült Királyságban elért jövedelmet is figyelembe kell venni. P. Derouin ezzel szemben azon az állásponton van, hogy a tőle az Egyesült Királyságban elért jövedelme után követelt hozzájárulások valójában nem társadalombiztosítási járulékok, hanem olyan adók, amelyek megfizetésére a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmény alapján nem köteles. A jogvitában eljáró párizsi bíróság, melynek el kell döntenie, hogy a biztosító által követelt befizetések társadalombiztosítási járuléknak vagy adónak minősülnek, azt kérdezi az Európai Bíróságtól, hogy e befizetések alapjának kiszámításakor figyelembe kell-e venni a Franciaországban lakóhellyel rendelkező és társadalombiztosítás által ott biztosított munkavállalónak az Egyesült Királyságban elért jövedelmét is.
Mengozzi főtanácsnok 2007. október 18-án megtett indítványában úgy vélte, hogy a kérdéses befizetések társadalombiztosítási járuléknak minősülnek, a járulékalap kiszámítása során pedig az Egyesült Királyságban megszerzett jövedelmet is figyelembe kell venni.
C-331/06 Chuck
A brit állampolgárságú és jelenleg az USA-ban élő K. D. Chuck 1972. szeptember 1-je és 1975. április 1-je között, valamint 1976. január 1-je és 1977. december 31-e között Hollandiában, az e két időszak közötti kilenc hónapban pedig Dániában dolgozott. A közösségi társadalombiztosítási rendelet értelmében, amely biztosítja, hogy a közösségi polgárok az állampolgárságuk szerinti tagállamtól eltérő tagállamban szerzett nyugdíjjogosultságaikat se veszítsék el, a holland társadalombiztosítási szervek kötelesek a Hollandiában ledolgozott munkaévek arányában K. D. Chuck nyugdíját fizetni. Emellett a rendelet értelmében, mivel a Dániában történt munkavégzés hossza nem érte el az egy évet, a Dániában ledolgozott kilenc hónap után járó nyugdíjat is a holland társadalombiztosítási szerveknek kell fizetniük. A rendelet azért rendelkezik így, hogy a rövidtávú munkavégzés után járó, általában nem jelentős összegű nyugdíjkifizetések megszerzése érdekében ne kelljen minden egyes érintett országban a jogosultaknak nyugdíj-megállapítási eljárásokat indítaniuk. Hollandia azonban nem hajlandó nyugdíjat fizetni a Dániában ledolgozott hónapok után, arra hivatkozva, hogy ez a kötelezettség csak akkor terhelné, ha a kérelmező az EU valamely tagállamában lakna kérelmének benyújtásakor. E követelmény pedig az USA-ban élő K. D. Chuck esetében nem teljesül. A jogvita a holland bíróságok elé került, és az ügyben eljáró amszterdami bíróság azt kérdezi az Európai Bíróságtól, hogy a holland társadalombiztosítási szervek eljárása összhangban van-e a közösségi joggal.
Mazák főtanácsnok 2008. január 16-án megtett indítványában úgy vélte, hogy a holland társadalombiztosítási szervek által alkalmazott lakóhely szerinti megkülönböztetés ellentétes a közösségi joggal.
Egy a svéd piacon főzőbort forgalmazni kívánó angol társaság azzal a kérdéssel fordult a svéd hatóságokhoz, hogy a főzőbor (melynek alkoholtartalma alacsonyabb a hagyományos borokénál) után kell-e jövedéki adót fizetnie. Mivel a svéd hatóságok nem tudtak egyértelmű választ adni a kérdésre, az ügy a Regeringsrätten nevű svéd bíróság elé került, amely azt kérdezi az Európai Bíróságtól, hogy a közösségi jog jövedéki adózásra vonatkozó szabályai értelmében etil-alkoholnak minősül-e a főzőborban lévő alkohol, azaz, hogy kell-e utána jövedéki adót fizetni.

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
dr. Nagy Gábor László ügyvéd Dr. Nagy Gábor László Ügyvédi Iroda
Kezdõlap Bemutatkozás Szakterület Kapcsolat
Itt kérhet idõpontot vagy tájékoztatást ügyeirõl:
A képen látható szám:
Dr Domján László ismét videóinterjút készített Dr Nagy Gábor Lászlóval
A négy évvel ezelőtti beszélgetés folytatásaként dr. Domján László ismét videóinterjút készített dr. Nagy Gábor László ügyvéddel. Az interjú elérhető a youtube - on, a következő címen:
https://www.youtube.com/watch?v=drMdUWWV6E0
Dr Nagy Gábor László workshop vezető lesz a HATA következő konferenciáján
ÉN, TE… MI – re megyünk egymással?
Az együttműködés öröme és üröme
A Magyar Tranzakcióanalitikus Egyesület Országos Konferenciája
Helyszín: EÖTVÖS10 Kulturális és Közösségi Színtér – Budapest VI. kerület, Eötvös utca 10.
Early bird: 12 000 Ft (2018. június 30-ig történő jelentkezés esetén)
Dr Nagy Gábor László Járó Katalin pszichológussal közösen vezet workshopot A magyar nemzeti öntudat építőkövei címmel 13.30-tól
Jelentkezés: www.hata.hu címen
Megjelent dr Nagy Gábor László ügyvéd új cikke a Mindennapi pszichológiában
Dr Nagy Gábor László ügyvéd 2010 óta foglalkozik devizahiteles ügyekkel, többnyire pénzintézeti oldalon. Az elmúlt években emiatt jelentõs tapasztalatokra tett szert a témában. A Mindennapi pszichológia 2017. októberében megjelent számában azonban nem a perek jogi oldalát, hanem a devizahiteles felperesi lélektani zsákutcákat vizsgálta meg. A cikk olvasható a honlap Publikációk rovatában is.
Elfogadták az új ügyvédi törvényt
Mindössze két ellenszavazat mellett a Parlament 2017. június 14-én elfogadta hivatásrendünk új szabályait – adta hírül dr. Bánáti János, a Magyar Ügyvédi Kamara elnöke körlevelében. A most elfogadott jogszabály az 1998-as normaszöveget váltja fel, és szellemében a modern kori kihívásoknak megfelelõ ügyvédi tevékenységhez igazodik.
Hatalmas siker volt a HATA konferenciája, ahol dr. Nagy Gábor László is elõadott
Zsúfolásig megtelt az Eötvös 10 a Magyar Tranazakcióanalitikus Egyesület 25 éves fennállását ünneplõ, jubileumi konferencián, ahol az elõadók a kulturális párbeszéd jegyében dolgozták fel különféle nézõpontokból a gyõztes és vesztes sorskönyvek szakmai alapjait.
A rendezvényen dr. Nagy Gábor László ügyvéd is elõadott, aki az autonómia mint megvilágosodott állapot címmel tartott prezentációjában a sorskönyv - mentes, jelenléti itt - és - most-ban kibontakozó életrõl beszélt.
A konferencián az elõadásokon kívül, különféle témákban workshopokban is dolgoztak a résztvevõk.
Dr. Nagy Gábor László elõadásának leiratát megtalálják a honlap Bemutatkozás rovatában.
Dr. Nagy Gábor László következõ nyilvános szereplése szeptemberben
2016. szeptember 30-án tartja soron következõ konferenciáját a Magyar Tranzakcióanalitikus Egyesület - Emberek és kultúrák találkozása címmel, amelyen dr. Nagy Gábor László is elõadást tart. Elõadásának témája az autonómia mint megvilágosodott állapot.
www.hata.hu
http://hata.hu/hata-konferencia/
A rendezvény Facebook oldala: https://www.facebook.com/tranzakcioanalizis.hata/
Mindenkit szeretettel várnak a szervezõk és az ügyvéd úr.
A HR Portál cikke a Kaptár rendezvényrõl
A HR Portál internetes magazin cikket közölt arról a Kaptár közösségi központban megtartott rendezvényrõl, amelyen dr. Nagy Gábor László ügyvéd is elõadott.
A cikk elérhetõ a következõ linken:
Dr. Nagy Gábor László október 21-én a Kaptár Közösségi Központban adott elõ
Férfias és nõies játékok címmel tartott workshopot október 21-én a Kaptárban Tóth Tímea Lilly integratív pszichológus, coach, Guseo Rita coach és dr. Nagy Gábor László ügyvéd. Amint az az elõadók felsorolásából is látszik, a címhez és a tranzakcióanalízis (TA) alap szellemiségéhez hûen, nõi és férfi elõadók beszéltek sokszínû szakmai háttérrel. A TA ugyanis egy olyan közös nyelv, amelynek segítségével laikus és szakmabeli közönség egyaránt könnyen befogadhatja az emberi játszmákkal kapcsolatos témákat és könnyedén reflektálhat rájuk saját életében és környezetében.
A Kaptár nagytermét megtöltõ hallgatóság - nõk és férfiak, fiatalok és idõsek vegyesen - áttekintést kaphattak a játszmákkal kapcsolatos alapfogalmakról és megtudhatták, hogy a "játszmázás" olyan általános emberi tulajdonság, amely az idõtöltést és a kapcsolatok mûködtetésének rejtett, nem túl kellemes funkcióit szolgálja. Több esetben a nézõk közül felhangzó sóhajok és hangos felnevetések jelezték, hogy a közönség aktívan figyelemmel kísérte a felváltva sziporkázó elõadók mondanivalóját, és az elõadások között elhelyezett gyakorlatok során sokan ráismertek kedvenc játszmáikra.
Az interaktív workshop rávilágított arra, hogy akár áldozatként, akár üldözõként, akár megmentõként találjuk magunkat kedvenc "drámáinkban", mindig jön egy átkapcsolás, ami törvényszerûen elvezet az érzelmi kisülésekhez. Ezért nem érdemes ragaszkodni egyetlen ilyen szerephez sem, hanem eljöhet az ideje mindenki életében annak, hogy felismerje magában saját hatóerejét és az itt és most-ban élve, autonóm megoldásokat válasszon.
A kiscsoportos munka alátámasztotta azt a tényt, hogy a játszmák sora végtelen és a TA-val foglalkozó szakemberek számára is néhol elképedést okozott, hogy milyen friss szemmel tudtak új és új játszma - helyzeteket megvilágítani a hallgatók.
A workshop végén közösen jutottak el az elõadók a hallgatókkal ahhoz a következtetéshez, hogy a játszmák energiája nemi identitástól független, és a mindenki által gyakorolt játszmák helyett a rejtett folyamatok tudatosításával lehetséges a kilépés, amely elvezethet a boldog élethez.
Dr. Nagy Gábor László ismét a Rádió Q mûsorában
2014. október 10-én 22.00 órától dr. Nagy Gábor Lászlóval és Domján Andreával beszélget Kiss József Zsolt a Rádió Q-n a Szintézis címû mûsorban az élet dolgairól. Az adást egy héttel késõbb, 2014. október 17-én, ugyancsak 22.00 órától megismétlik.
Aki lemaradt a mûsorról, meghallgathatja az adást a következõ linken: www.radioq.hu/download/STZ1010X.mp3
Zelina György író, újságíró - Andalúz Kiadó - portréinterjút készített Dr. Nagy Gábor Lászlóval
Az Andalúz Kiadó az elmúlt években - Mesterségem címere sorozatcímen - több száz interjút készített különféle szakmák mûvelõivel. A kötetekben nemcsak a szakmai fortélyok kerültek elõ, hanem az interjúalanyok személyes portréját is megrajzolták a készítõk. Az ügyvédekrõl szóló kötet számára Zelina György író, újságíró kérte fel dr. Nagy Gábor László ügyvédet egy életút beszélgetésre, amelyet a honlap Bemutatkozás rovatában olvashatnak el.
Dr. Nagy Gábor László a Rádió Q mûsorában Fenyõ Ivánnal
2014. június 13-án 22.00 órától dr. Nagy Gábor Lászlóval és Fenyõ Iván színmûvésszel beszélget Kiss József Zsolt a Rádió Q-n a Szintézis címû mûsorban az élet dolgairól. Az adást egy héttel késõbb, 2014. június 20-án, ugyancsak 22.00 órától megismétlik.
A sugárzás követõen a beszélgetés meghallgatható a következõ címen: www.radioq.hu/download/STZ0613X.mp3
dr. Domján László interjút készített dr. Nagy Gábor László ügyvéddel
Dr. Domján László nemrégiben videóinterjút készített Dr. Nagy Gábor László ügyvéddel, amely megtekinthetõ a következõ internet címen: https://www.youtube.com/watch?v=UjrchS6leTg
Partneri együttmûködés dr. Vidra Gábor ügyvéddel
Örömmel tudatjuk, hogy irodánk szolgáltatásai a dr. Vidra Gábor ügyvéddel létrejött stratégiai együttmûködésnek köszönhetõen jelentõsen kibõvülnek. Együttmûködésünknek köszönhetõen meglévõ ügyfeleink számára újabb jogterületeken (energetika, egészségügyi diagnosztika stb.), még komolyabb tapasztalattal és megnövekedett rugalmassággal tudunk szolgáltatásokat nyújtani változatlan feltételek mellett.
Két tanulmánya is megjelent Dr. Nagy Gábor László ügyvédnek a Felelõsség és siker címû könyvben
A magyar tranzakcióanalitikus szakemberek tanácsadással és szervezetfejlesztéssel foglalkozó, legújabb tanulmányait tartalmazza a Háttér Kiadó gondozásában megjelent Felelõsség és siker, a tranzakcióanalízis, mint döntésmenedzselés címû könyv. Dr. Nagy Gábor László ügyvéd két tanulmánya is helyet kapott a kötetben. Az egyik a pénzügyi sorskönyvekkel, hiedelmekkel, a másik a devizahitelezéssel összefüggõ játszmákkal foglalkozik. A kötet lektora a nemrég elhunyt Buda Béla volt, szerkesztõje pedig Járó Katalin.
Ügyvédi titok: nemzeti érdek
"A személy meghallgatható ügyvédi vagy üzleti titokról akkor is, ha nem kapott felmentést a titoktartás alól. Ha törvény másként nem rendelkezik, és alapos okból feltételezhetõ, hogy valamely lényeges bizonyítási eszköz ott lelhetõ fel, az ügyész bármely helyszínt átkutathat, oda önhatalmúlag, a tulajdonos (birtokos), illetve az ott tartózkodó személyek akarata ellenére beléphet, e célból lezárt területet, épületet, helyiséget felnyithat, feltéve, hogy az ettõl várható bizonyíték mással nem pótolható."
Az idézet Nagy István képviselõ egyéni indítványából való, melyet Budai Gyula államtitkár (szünetelõ ügyvéd) rádiónyilatkozata szerint a "kormány is megtárgyalt és az ügyvédi kamarával is egyeztettek". Nagy István urat nem ismerjük és az ügyvédi titkot letipró jogszabály-alkotási kezdeményezéshez soha nem csatlakoztunk. Egyes hatóságok, egyes politikusok szeretnek arra hivatkozni, hogy ügyvédek milyen sok esetben mûködnek közre jogellenes ügyleteknél, egyes bírák szerint az ügyvédet a titoktartás kapcsán nem illeti meg mentesség tanúként sem, ha szerintük közremûködése jogellenes volt. Arról azonban egyikük sem beszél, hogy vajon hány olyan eset van, amikor az ügyvéd lebeszéli a jogkeresõt a jogellenes, vagy "határeset" jellegû megoldásról és ezzel védi az ügyfél és mások érdekét, a jogrendszert, mert ez a tömeges ügyvédi tevékenység. Ha az ügyfélnek nem lesz kivel megbeszélni kételyeit - mert akkor is fel kell jelentenünk, ha nem vállaltuk a megbízást, lásd pénzmosási törvény legutóbbi szigorítása - ha nem hagyatkozhatunk tényállás tekintetében az ügyfelek aggálytalan elõadásaira, akkor nagy bajban lesz az állampolgár, nagy bajban lesz a gazdaság és még nagyobb bajban lesz az állam. Aki ilyen törvényt elõterjeszt, megszavaz és aki ezzel egyetért, az holnap az orvosi és gyónási titkot látja veszélyesnek a társadalomra és extrém esetben pedig mindazt ami a fejünkben lehet. Vegyük észre milyen irányba sodródunk. (Forrás: BÜK)
De facto ügyvédkényszer lesz az építõipari lánctartozásos perekben
A törvény létrehozza a Teljesítésigazolási Szakértõi Szervet („TSzSz”). A TSzSz a fõ- és alvállalkozók általi teljesítést egy vizsgálatot követõen igazolja, ha azt a megrendelõ nem vagy nem megfelelõen tette meg. A Magyar Kereskedelmi és Iparkamara mellett fog mûködni és tagjai igazságügyi szakértõk. Ha a szakvélemény szerint nem indokolt, akkor a szerzõdést biztosító mellékkötelezettségek nem teljesíthetõek. A TSzSz a teljesítéssel érintett ingatlanokba – végsõ soron akár rendõri segítséggel is – beléphet.
A TSzSz szakvéleményének csatolásával, kizárólag elektronikusan lefolytatható per indítható. A határidõk rövidítettek, kevésbé szigorú feltételek mellett van lehetõség ideiglenes vagy – az elsõfokú ítéletet követõen – biztosítási intézkedésre.
Módosul a Ptk.-ban a pénztartozás teljesítése és a késedelmi kamat szabálya. Ez már nemcsak az építõipari szektort érinti, hanem minden polgári jogviszonyt. Egy új diszpozitív szabály szerint a pénztartozás teljesítésének határideje 30 nap, míg a 60 napon túli határidõ tisztességtelensége (így érvénytelensége) mellett megdönthetõ vélelem van.
A késedelmi kamat számítás bázisnapja – a megelõzõ naptári félév utolsó napja helyett – a késedelemmel érintett naptári félév elsõ napja lesz, míg gazdálkodó szervezetek között a késedelmi kamatláb megállapításához a jegybanki alapkamathoz – az eddigi hét százalék helyett – nyolc százalékot kell hozzáadni. Végezetül a Ptk. az ún. szerzõdõ hatóság új fogalmával bõvül (tulajdonképpen a közbeszerzési ajánlatkérõk köre), amelyekre eltérõ szabályokat állapít meg. (BÜK)
Elfogadta a Parlament az új Polgári törvénykönyvet
A kft.-k törzstõkéje az eddigi 500 ezer forint helyett 3 millió lesz, leszármazott hiányában az egész hagyatékot a házastárs örökli majd, örökbefogadó csak az lehet, aki a gyereknél legalább 16 évvel idõsebb, aki pedig személyiségi jogot sért, sérelemdíjat fizethet. Az új Ptk. jövõ márciusban lép hatályba.
Elfogadta hétfõn a parlament az új polgári törvénykönyvet (Ptk.), ami 2014. március 15-tõl lép hatályba. A törvénykönyv több jelentõs változást tartalmaz az 1959-ben elfogadott, azóta több mint százszor módosított, hatályos törvényhez képest.
A kormány tavaly júliusban változtatás nélkül terjesztette az Országgyûlés elé a Vékás Lajos akadémikus vezette polgári jogi kodifikációs fõbizottság által kidolgozott Ptk.-tervezetet, amely azonban kormánypárti képviselõk módosító javaslataival a parlamenti vitában több ponton is megváltozott. A legtöbb vitát a családjog, elsõsorban az élettársi viszony szabályozása váltotta ki az Országgyûlésben. A parlament végül - az alkotmányügyi bizottság javaslatára - azt a döntést hozta, hogy változtat a Vékas-javaslaton, és kiveszi a családjogi fejezetbõl az élettársi kapcsolat fogalmáról és az élettársak vagyoni viszonyairól szóló rendelkezéseket, így azok átkerültek a szerzõdéses jogi szabályok közé.
Ugyanakkor az élettársi kapcsolatnak lesznek családjogi hatásai, de csak akkor, ha az élettársak legalább egy évig tartó kapcsolatából gyermek született. Ez lesz a feltétele annak, hogy a kapcsolat megszûnésekor valaki tartást követeljen korábbi élettársától. Hasonlóképpen a kapcsolat megszûnése után a bíróság a volt élettársat kérelmére feljogosíthatja a közösen használt lakás további használatára, ha közös gyermekük érdekében ez indokolt. Kikerült viszont az indítványból, hogy az élettárs az örökhagyóval közösen lakott ingatlanon holtig tartó használati jogot örököl, ha a kapcsolat legalább tíz évig tartott. Ha a volt élettárs az életközösség megszûnését követõ egy év elteltével válik rászorulttá, volt élettársától csak különös méltánylást érdemlõ esetben követelhet tartást. A kereszténydemokraták javaslatára kivették a polgári jogi kódexbõl az azonos nemûek bejegyzett élettársi kapcsolatának szabályozását, amirõl jelenleg is külön törvény szól, a kodifikációs bizottság viszont beemelte volna a Ptk.-ba.
Örökbefogadó továbbra is csak az lehet, aki a gyermeknél legalább 16, legfeljebb 45 évvel idõsebb, de rokoni vagy házastársi örökbefogadásnál a korkülönbségtõl el kell tekinteni. Újdonság viszont az örökbefogadási korhatár felemelése, így a jövõben csak az fogadhat örökbe, aki elmúlt 25 éves (a jelenlegi szabályok a nagykorúságot szabták feltételül). Fontos változások lépnek életbe az öröklési jogban. A túlélõ házastárs haszonélvezeti joga - a teljes örökség helyett - az örökhagyóval közösen lakott lakásra korlátozódik majd, a többi vagyontárgyból a gyermekekéhez hasonló örökösi státus, azaz egy gyermekrész illeti meg.
A mostani Ptk. alapján leszármazók hiányában az egész hagyatékot a házastárs örökli. Ezután viszont - törvényes örökösként - az özvegy és a szülõk egyaránt a hagyaték felére lesznek jogosultak. Az elõterjesztõ ezt azzal indokolta, hogy gyermekük halálával a szülõk támogatójukat, akár eltartójukat is elveszítik. De ebben az esetben is változatlanul az özvegy kapja meg az általa lakott lakást, továbbá annak berendezési és felszerelési tárgyait. Lázár János javaslatára a parlament bõvítette azokat az okokat, amelyek miatt valaki kitagadható az örökségbõl. Ezek közé tartozik majd az is, ha az örökös nem nyújtotta a tõle elvárható segítséget, amikor az örökhagyónak szüksége lett volna rá, illetve ha végrehajtandó szabadságvesztésre ítélték, és büntetését még nem töltötte le. Szintén Lázár kezdeményezésre a közeli hozzátartozóknak járó kötelesrész ezentúl nem a törvényes örökség fele, hanem csak annak harmada lesz. A politikus indoklásában arra hivatkozott: így bõvül azon vagyonelemek köre, amelyekkel az örökhagyó szabadon rendelkezhet.
A személyiségi jogok megsértésének szankciója - a nem vagyoni kárért járó kárpótlás megszüntetésével - a sérelemdíj lesz. Összegét a bíróság az eset körülményeire, különösen a jogsértés súlyára, a felróhatóság mértékére és a jogsértés sértettre és környezetére gyakorolt hatására, tekintettel állapítja meg. A sérelemdíj attól függetlenül jár majd, hogy a jogsértésen kívül érte-e további hátrány a sértettet.
A jogi személyeket érintõ újdonság, hogy az ügyészség helyett a bíróság gyakorol majd felügyeletet az egyesületek és az alapítványok felett. A kft.-k törzstõkéjének minimális összegét ötszázezerrõl hárommillióra forintra emeli a törvénykönyv. Az indoklás szerint ezzel a hitelezõi érdeket védik, a változás pedig a jelenlegi szabályozással szemben segíthet megakadályozni a nem kellõen megalapozott társaságok létesítését. Forrás: origo.hu
A HATA Etikai Bizottságába választották dr. Nagy Gábor Lászlót
A Magyar Tranzakcióanalitikus Egyesület (HATA - Hungarian Association of Transactional Analysis) 2012 november 16-i Közgyûlése a szervezet Etikai Bizottságának tagjává választotta dr. Nagy Gábor Lászlót. A megbízás négy évre szól.
Egykulcsos lesz a vagyonszerzési illeték
A Nemzetgazdasági Minisztérium által a közelmúltban kiadott információ szerint a visszterhes vagyonszerzések esetében a korábbi két kulcsos (4 millió forintig 2%, felette 4%) rendszert a kormány javasolja egy kulcsossá alakítani. Az illeték általános mértéke 4% lenne. Ez a változtatás lehetõvé tenné, hogy a vagyonszerzõk az egyes vagyonszerzéseikhez kapcsolódó esetleges illetékfizetési kötelezettségüket könnyen kikalkulálhassák. Kedvezõbb lesz a cserepótló vétel illetéke, de sok változás fogja érinteni a legtöbb adónemet.
Minden jel szerint januártól indul a peres eljárások elektronizálása
A BÜK tájékoztatója.
Az igazságügyi és közigazgatási tárgyú törvények módosításáról szóló 2012. évi CXVII. törvény nem érintette az elektronikus bírósági ügykezelési rendszer megalkotásának kötelezettségét és az ún. elsõ lépcsõ alkalmazásának idõtartama változatlanul 2013. január 1. és 2013. október 1. napján indul, ám az elektronikus eljárás második lépcsõjének bevezetése (ekkor kötelezõ lesz az elektronikus eljárás a vállalkozások és jogi képviselõvel eljáró felek részére) 2013. április 1-érõl 2014. február 1-ére tolódott ki.
A kötelezõ jogi képviseletek esetében már az elsõ lépcsõben csak elektronikus úton lehet eljárni. A keresetlevelet és minden egyéb beadványt, okirati bizonyítékot kizárólag elektronikus úton lehet benyújtani. A bíróság valamennyi hivatalos iratot elektronikusan kézbesít, és az elektronikus úton benyújtott keresetlevelet a bíróság az alperes részére papír alapú okiratként kézbesíti.
Az eredetileg papír alapú okirati bizonyítékok elektronikus benyújtása alól kivételt jelent, ha a bizonyítási eljárásban szükséges az okirat papír alapú bemutatása vagy megtekintése. A papír alapú benyújtás megtörténhet akkor is, ha az eredetileg papír alapú bizonyítékok nagy mennyisége miatt azok digitalizálása aránytalan nehézségekkel járna, vagy ha a papír alapú okirat valódisága vitás. A papír alapú benyújtást a bíróság a fél indítványára vagy hivatalból is elrendelheti.
Amennyiben valamely fél - a kötelezõ jogi képviselet ellenére - nem rendelkezik jogi képviselõvel, úgy a bíróság a jogi képviselõ képviseleti jogosultságának igazolásáig a félnek papír alapon kézbesíti a hivatalos iratokat.
Törvényszék elõtti elsõfokú eljárásban a fél, illetve a jogi képviselõ az elektronikus kézbesítést akkor is vállalhatja, ha nem kötelezõ a jogi képviselet. Ha csak az egyik fél vállalta az elektronikus kézbesítést, úgy a másik fél által papír alapon benyújtott hivatalos iratokat a bíróság papír alapon kézbesíti az elektronikus kézbesítést vállaló fél felé. Ha a jogi képviselõ nélkül eljáró fél vállalta az elektronikus kézbesítést, indokolt kérelmében az eljárás során egy alkalommal kérheti a papír alapú kézbesítésre való áttérést.
Ha az eljárásban nem kötelezõ az elektronikus kézbesítés, akkor a fél jogutódjára nem vonatkozik az, hogy a jogelõd az elektronikus kézbesítést vállalta, kivéve, ha a jogi képviselõ vállalta az elektronikus kézbesítést, és a jogi képviselõ személye nem változott.
Az általános meghatalmazott bejelentheti a bíróságnál, hogy a képviselt személy tekintetében vállalja a hivatalos iratok elektronikus kézbesítését. Ebben az esetben a bíróság a meghatalmazott részére elektronikusan kézbesíti a hivatalos iratokat.
Ha a fél, illetve a jogi képviselõ nem vállalja az elektronikus kézbesítést a kötelezõ jogi képviselet esetét ide nem értve, de az elektronikus kézbesítést a másik fél, illetve a jogi képviselõje vállalta, akkor a bíróság a papír alapú okiratot benyújtó fél hivatalos iratait papír alapon kézbesíti a másik fél, illetve jogi képviselõje számára.
A második lépcsõ annyiban jelent változást, hogy 2014. február 1. napjától kötelezõvé teszi a jogi képviselõvel eljáró fél és a vállalkozás számára az elektronikus kommunikációt.
A Kúria a devizahiteles érvénytelenségi perek nagy részére kiható döntést hozott
A Kúria elvi határozata szerint nem ütközik a jó erkölcsbe, ha a hitelszerzõdésekben a kamat mellett költséget és díjat is felszámolnak a bankok, amennyiben a dokumentum megfelelt a hatályos jogszabályoknak.
A döntés száma: Gfv. IX. 30.275/2011.
Az ügyvédi igazolvány teljes körûen alkalmas a személyazonosság igazolására
A Budapesti Ügyvédi Kamara tájékoztatása szerint a NAV egyik épületébe történõ ügyvédi belépést a biztonsági szolgálat arra hivatkozással tagadta meg, hogy az ügyvédi igazolvány nem alkalmas a személyi azonosság teljes körû igazolására és arra, hogy az adóhatóság egyéb nyilvántartásából a meghatalmazott adatai utólag visszakereshetõk legyenek. Dr. Bánáti János, a MÜK elnöke levele alapján dr. Vida Ildikó, a NAV elnöke megerõsítette, hogy az ügyvédi igazolvány teljes körûen alkalmas a személyazonosság igazolására és a vonatkozó rendelettel a NAV belsõ szabályozása is összhangban áll. Az elnökasszony a szükséges intézkedéseket megtette.
Az ügyvédi alárás minta további erõsödése
A 2012. évi LXXXV. törvény vívmánya, hogy már az ügyvédi aláírás-minta is bizonyítja, hogy a cégjegyzésre jogosult miként és milyen formában jegyzi a céget ha azt a cégeljárásban eljáró ügyvéd készített és azt a cégbírósághoz cégiratként benyújtották.
Fontos, hogy a címpéldány közokirat és annak kiállítására a közjegyzõ cégeljáráson kívül is jogosult, míg az aláírás-minta teljes bizonyító erejû magánokirat és az ügyvéd csak a cégeljáráshoz kapcsolódóan készítheti el.
A címpéldány/aláírás-minta benyújtása továbbra sem kötelezõ, azonban erõsen ajánlott lesz. A cégjegyzék új rovatként tartalmazni fogja a képviselõk esetében azt a tényt, hogy címpéldányt/aláírás-mintát benyújtott-e a cég és ez egy külön linkre kattintva közvetlenül is megismerhetõ lesz (pdf formátum, elektronikus aláírással ellátva). Ennek azért lesz jelentõsége, mert a közigazgatási szervek az elõttük kérelemre induló eljárásokban a cégkivonatot és aláírási címpéldányt/aláírás mintát ingyenesen szerzik be a cégbíróságtól, ezen iratok csatolását nem kérhetik. De ez csak akkor van, ha a cégjegyzék a benyújtás tényét tartalmazza és az aláírási címpéldányt/aláírás mintát a cég benyújtotta.
A korábbi cégeljárásokból a cégbíróság nem szedi össze automatikusan a korábban benyújtott címpéldányokat/aláírás mintákat, azokat külön változásbejegyzésnek minõsülõ eljárásokban kell benyújtani, hogy a fenti lehetõség megnyíljon. Ebben az esetben a korábbi eljárásban benyújtott aláírás-minta is csatolható.
MERENTI kitüntetésben részesült dr. Nagy Gábor László ügyvéd
A Jezsuita Diákszövetség legmagasabb kitüntetését, a MERENTI-t adományozta dr. Nagy Gábor Lászlónak a JIDE Választmánya, a szervezet érdekében végzett, hét esztendõs elnöki tevékenységért. A díjat a Pius Pünkösd Nagytalálkozóján, Forrai Tamás Provinciális és dr. Kõhegyi Imre, a pécsi szekció elnöke adták át az idén száz éves alapítású, pécsi Pius-templomban. Az indoklás a JIDE új alapokra helyezését és a szervezetnek a nemzetközi kapcsolatrendszerbe való visszaintegrálását emelte ki.
Egynapos konferencia 2012. június 8-án a jogászi hivatásrendek etikájáról a Fõvárosi Törvényszéken
Valamennyien ismerjük a tárgyalóterem rendjének írott szabályait. Alkalmanként szívesen emlegetjük, hogy az íratlan szabályokkal is maradéktalanul tisztában vagyunk. Mégis: nap mint nap szembesülünk azzal, hogy a tárgyalóterem szereplõit méltatlan támadások érik. Célponttá válik az ügyfél, képviselõje, akár a bíró személye is. Etikai kódexbe foglalt elv, hogy a bíró jogalkalmazó tevékenységét nem befolyásolja a közvélemény vagy a média kritikája, illetõleg a közvélemény elõítélete. A bíró feladata továbbá arra ügyelni, hogy az eljárás résztvevõi megadják egymásnak és a bíróságnak a kölcsönös tiszteletet. Eleget tud-e tenni a bíró az elõbbi követelménynek, ha a tárgyalótermi helyzetek és a tárgyalásról szóló tájékoztatások az etikus hivatásgyakorlás alapjait kezdik ki? Hol húzhatók meg annak a magatartásnak a határai, amelyben a pernyerés célja mellé belép a per tömegmédiumokban való megjelenítésének célja? Mennyiben elfogadható, hogy a per megnyerését felülmúló céllá váljon a lehetõ legnagyobb médiajelenlét, illetõleg kinek az érdekében áll, hogy „az ügy” és „az ügyvéd” személye a társadalom elõtt ismertté váljon?
Az egynapos konferencián részt vevõk az elmélet és a gyakorlat jeles képviselõi (egyetemi oktatók, ügyvédek és bírák) gondolatébresztõ véleményét ismerhetik meg a jelenlegi magyar helyzetrõl, ennek sajátosságairól és a várható fejleményekrõl. Az érdeklõdõk a szervezõk munkájának elõsegítése érdekében az alábbi címen jelezhetik részvételi szándékukat: sajto@fovarosit.birosag.hu. További információ a Fõvárosi Törvényszék Sajtó- és Nemzetközi Kapcsolatok Osztályától kérhetõ, a 354-6526-os vagy a 354-6686-es telefonszámon.
A BÜK nyilatkozata a tiszaeszlári-per felemlegetése kapcsán, melyet dr. Nagy Gábor László is aláírt
A Budapesti Ügyvédi Kamara legrangosabb, legmagasabb kitüntetése Eötvös Károly nevét viseli. Az õ nevéhez fûzõdik az egykori magyar birodalom jogállami fejlõdésének egyik leghíresebb és legnagyobb hatású eseménye, a tiszaeszlári vérvádperben született felmentõ ítélet.
A Kamara elnökének és elnökhelyetteseinek kezdeményezésére az Eötvös díjjal kitüntetett kollégák egy nyilatkozat támogatását határozták el, amelynek szövege alább olvasható:
Elég! Érjen véget az ezeréves per!
Mi, a Budapesti Ügyvédi Kamara Eötvös Károly díjjal kitüntetett tagjai egyre nagyobb aggodalommal figyeljük, ahogyan a szélsõséges, uszító rasszizmus az utcáról bekerült a bírósági tárgyalótermekbe, sõt az országgyûlési felszólalásokba is.
A közelmúltban az ország házában hangozhatott el azonnali elutasítás nélkül olyan felszólalás egy parlamenti képviselõ szájából, amely nemcsak a középkori vérvádon alapuló antiszemita koncepciós perek hangulatát hozta vissza, hanem egyidejûleg a magyar igazságszolgáltatás, és egyben a magyar ügyvédség egyik legdicsõségesebb pillanatát, a tiszaeszlári felmentõ ítéletet kívánta besározni, amely perben a felmentést kiharcoló Eötvös Károly, az ügyvédi kar egykori tagja, egyszerre mutatott máig ható példát a tisztességes és eredményes ügyvédi mûködésre.
Eötvös Károly híres, hét órás védõbeszédében egyszerre bizonyította be a vád alaptalanságát, és kelt ki határozottan „a zsidók elleni gyûlölködés s a vérvád eleven babonájának” közhangulata és az azt elõidézõk ellen. A Budapesti Ügyvédi Kamara ezért nevezte el legmagasabb díját Eötvös Károlyról, mert olyan ügyvédi életmûveket kíván díjazni, amelyekben kiemelkedõ szaktudás és szakmai tisztesség egyesül.
Éppen ezért Eötvös Károly szellemében határozottan visszautasítjuk, hogy ezek az ember- és emberiségellenes indulatok és gondolatok visszalopakodjanak az ország házába és az igazságszolgáltatás termeibe.
Nem hallgathatunk, mert alapvetõ emberi megfontolásaink késztetnek szólásra: az emberi méltóság tisztelete, az emberbarátságból fakadó fájdalom minden esetben, amikor igaztalanul, méltatlanul bántanak és megbántanak bárkit is, akár szóval, akár cselekedettel.
Nem hallgathatunk, mint ügyvédek, a jog elkötelezettjei és szolgái. A jog világában egyenlõen részesedünk a kötelezettségekben és a jogokban, valamint az igazságszolgáltatás pártatlanságában. Ezen értékeinket alattomosan és gyökereiben rágja szét minden, ami kárhoztató különbséget tesz ember és ember között származása, vallása, világnézete és politikai felfogása között.
Nem hallgathatunk, mint magyar állampolgárok, akik hazánk kiegyensúlyozott fejlõdését szem elõtt tartva gyakoroljuk magunk is hivatásunkat, azon igyekezve, hogy országunk ne váljék kisszerû érdekek, primitív indulatok, a következményekkel nem számoló felelõtlen uszítások martalékává.
Nem hallgathatunk, mint európai polgárok, akiknek közössége tanult történelmébõl, s tudja, a gyûlölet lappangó zsarátnoka perzselõ tûzviharként miként képes a szenvedés és a lángok martalékává tenni egész kontinensünket.
Eötvös Károly a tiszaeszlári perrõl írt könyvének „A nagy per, amely ezer éve tart, s még sincs vége” címet adta. Lelkiismeretünktõl és embertársainkért érzett felelõsségünktõl ösztökélve fel kívánunk mindazok ellen lépni, akik ennek „a nagy pernek” történelmi lezárását meg akarják akadályozni, és fenn kívánják a rasszizmus és idegengyûlölet légkörét tartani. Egyben kérjük embertársainkat, honfitársainkat, a törvényhozás felelõseit, az igazságszolgáltatásban dolgozó bírákat, ügyészeket, ügyvéd kollégáinkat csatlakozzanak felhívásunkhoz: ne engedjünk a gyûlölet agresszív alattomos kórjának. Mutassunk rá azon nyomban és a leghatározottabban arra, milyen veszélyt hordoz ez az egyénre és társadalomra, a jogszerûségre és igazságosságra.
Gyászol az ügyvédi kar
Tisztelt Kollégák/Kolléganõk!
Megrendülten tudatjuk a szomorú hírt, hogy súlyos betegségben 2012. április 18-án elhunyt dr. Kiss Daisy ügyvéd, a Magyar Ügyvédi Kamara fõtitkára.
Halála pótolhatatlan veszteség az ügyvédi karnak és az egész magyar jogásztársadalomnak.
Dr. Kiss Daisyt a Magyar Ügyvédi Kamara saját halottjának tekinti, temetésérõl intézkedünk és errõl a Kar tagjait tájékoztatjuk.
MÜK teljes ülés határozatai
Székhelyszolgáltatás: 2012. március 1-jétõl ügyvéd új szerzõdést nem köthet (jogszabályi elõírás átvezetése). Az 2006. évi V. törvény 129. § (5) bekezdése értelmében a Módtv. hatálybalépése elõtt ügyvédi székhelyszolgáltatással rendelkezõ cégek vonatkozásában az Üt. korábban hatályos 25/A. §-át kell alkalmazni - azaz a régi szolgáltatások folytathatók.
JÜB-ellenõrzés: kötelezõ, de az ellenõrzés elvégzése nem igényli feltétlenül, hogy minden egyes alkalommal (fizetõs) adatlekérésre kerüljön sor. Ha ugyanis a személyes adatok ellenõrzéséhez és az okmányazonosításhoz a lekérdezés egyszer már megtörtént, akkor a személyesen ismert vagy visszatérõ ügyfélnél elegendõ az azonosítást igazoló okmánymásolatoknak a korábbi lekérdezés-igazolásaival történõ együttes kezelése. A Kamara az átmeneti idõszakban is megfelelõnek tekinti az ilyen gyakorlatot saját ellenõrzéseikor.
Jelöltfoglalkoztatás: szigorodni fognak az ügyvédjelöltek foglalkoztatásának tárgyi feltételei. A foglalkoztató ügyvéd (ügyvédi iroda egy fõre esõ) tárgyévet megelõzõ igazolt éves bevétele ÁFA nélkül legalább 5 millió Ft kell legyen. Ha alkalmazott ügyvédet is alkalmaz, akkor az egy fõre jutó igazolt éves bevételnek ÁFA nélkül alkalmazott ügyvédenként további 5 millió Ft-nak kell lennie. Ha több ügyvédjelöltet foglalkoztatnak ügyvédjelöltenként további, ÁFA nélkül legalább 2.500.000 Ft-os éves bevétellel kell rendelkezni. A módosítás további részletszabályokat is tartalmaz.
Letéti szabályzat: korszerûsítését az elmúlt évtizedekben történt banki gyakorlatok, technikák változása és a letétek biztonságával kapcsolatosan növekedõ ügyféligény is indokolta. A letétnyilvántartások egységes országos elektronikus felületen történõ közös vezetését várhatóan még az idén bevezetjük. A módosított szabályok semmiben nem korlátozzák az ügyvédi titkot és nem érintik az ügyfél-ügyvéd díj- és kamatmegállapodásokat.
Dr. Nagy Gábor László ügyvéd az M1 Ma reggel vendége
2012. március 27-én, kedden reggel 8.30-tól dr. Nagy Gábor László ügyvéd az M1 Ma reggel címû mûsorának a vendége. Témák: sorskönyv, sorsalakítás, emberi játszmák, tranzakcióanalízis.
Az interjú megtekinthetõ a következõ linken:
Ügyvédnapi változások a PKKB-n
2012. április 2-án 8 órától kezdõdõen megkezdi mûködését a Pesti Központi Kerületi Bíróságon az ügyvédnap on-line foglalórendszer. Ezzel egyidejûleg változik a kezelõirodák ügyfélfogadási rendje is. Szerdai napokon 8:30-tól 12:30-ig kizárólag az on-line rendszeren keresztül regisztrált és bejelentkezett ügyvédek részére tartanak ügyfélfogadást a kezelõirodák. Kivételt képez a bíróság Tájékoztató Irodája, Panaszirodája, Központi Irattára, valamint a B. IV. - B. VI. csoport közös kezelõirodája, ahol az ügyfélfogadási rend változatlan.
Az idõpontfoglalásra 2012. április 2-ától az interneten keresztül a www.fovarositorvenyszek.hu honlapon az ÜGYVÉDNAP menüpont alatt lesz lehetõség.
Megjelent dr. Nagy Gábor László ügyvéd új cikke a Mindennapi Pszichológiában
A MIPSZI 2012. február és március összevont hónapokra megjelent számában dr. Nagy Gábor László ügyvéd a válságnak a válásokra gyakorolt esetleges hatásait elemezte.
A cikk olvasható a honlap Bemutatkozás rovatában.
Változások a cégbírósági eljárásokban
- A módosítás után a cégjegyzékben rögzítésre kerülõ új adatokat és okiratokat a cég adataiban bekövetkezett elsõ változáskor, de legkésõbb 2013. február 1-ig kell bejelenteni, illetve benyújtani.
- Változik az egyszerûsített eljárással történõ cégbejegyzési eljárás illetéke, zrt. és kft. 50.000 Ft, jogi személyiség nélküli társaság 25.000 Ft, egyéni cég 15.000 Ft.
- Megszûnik az illeték és a közzétételi díj teljesítés ügyvéd általi igazolásának lehetõsége (Ctv. 37. § (5) bekezdés), a befizetés államkincstári igazolását a kérelemhez csatolni kell.
- A tagok adóazonosító jelét - külföldi esetében a külföldit is - be kell a cégbíróságnak jelenteni (2012. január 1-tõl hatályos!).
- Be kell jelenteni a cégjegyzékbe bejegyzett természetes személyek születési idejét is.
- Egyszerûsített eljárással történõ cégbejegyzés esetén is minden mellékletet be kell csatolni.
- A társasági szerzõdésben a fõtevékenységet és valamennyi tevékenységet meg kell határozni, tehát a jövõben nem lesz elegendõ a fõtevékenység feltüntetése. Mindezt a TEÁOR-ra tekintet nélkül lehet megtenni, viszont a TEÁOR-t a jövõben a cégjegyzékben fel kell tüntetni, tehát a cégbejegyzési kérelemben a TEÁOR kódokkal kell kérni a bejegyzést. A tevékenységi kör módosítása viszont nem igényli a társasági szerzõdés módosítását; a NAV-hoz történt bejelentés után a módosításokat a NAV elektronikusan közli a cégbírósággal, amely hivatalból, automatikusan rögzíti azokat a cégjegyzékben, hasonlóan a bankszámlához.
- A székhely, telephely, fióktelep használatának igazolását be kell adni a kérelem mellékleteként, ez történhet az ügyvédnél meglévõ korábbi okirattal is. Az igazolásnak alkalmasnak kell lennie arra, hogy a székhely, telephely, fióktelep használat jogosultságát megfelelõen alátámassza (pl. tulajdoni lap, bérleti szerzõdés, használatra feljogosító nyilatkozat).
- Külföldi cég tagsága esetén három hónapnál nem régebbi cégkivonatot és annak hiteles magyar nyelvû fordítását, illetve azt az okiratot, amelybõl képviselõjének a képviseletre való jogosultsága megállapítható, mindenképpen be kell csatolni.
- Ha a bejegyzési kérelemben külföldi jogi személy vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság szerepel, vagy a bejegyzési kérelemben feltüntetett külföldi természetes személy nem rendelkezik magyarországi lakóhellyel, a bejegyzési kérelemben kézbesítési megbízottat kell megjelölni és bejegyzési kérelemhez mellékelni kell a kézbesítési meghatalmazást.
- A bejelentési kötelezettségek késedelmes teljesítése esetén, ideértve a törvénymódosítások nyomán keletkezett bejelentéseket (pl. adóazonosító jel, székhelyigazolás) is, a cégbíróság minden esetben ki kell, hogy szabja az 50.000 Ft-tól 900.000 Ft-ig terjedõ pénzbírságot, tekintettel arra, hogy a jogszabályszöveg nem ad a bírságolás tekintetében mérlegelési lehetõséget a cégbíróknak. Ugyanez vonatkozik a jogi képviselõvel szemben kiszabásra kerülõ pénzbírságra is, abban az esetben, ha egyszerûsített eljárás esetén az okirat nem felel meg a jogszabályok rendelkezéseinek.
- Amennyiben a jogszabály a céget vagyonmérleg benyújtására kötelezi, nem a cégbírósághoz, hanem az Igazságügyi Minisztériumhoz kell a beszámolót benyújtani; ez vonatkozik arra a vagyonmérlegre is, amit az új tagváltozás bejegyzése iránti eljárás során a cégbíróság hiánypótlási eljárás keretében rendel el.
A jövõben kötelezõ a JÜB ellenõrzés a cégeljárásokban
A csõdeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény, a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény, továbbá az ezekkel összefüggõ egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCVII. törvény (a továbbiakban: Módtv.) alapján a Gt. 11. §-a 2012. március 1-jei hatállyal az alábbi (3a) bekezdéssel egészül ki:
„(3a) A társasági szerzõdés elkészítése vagy ellenjegyzése során az ügyvéd az ügyvédekrõl szóló 1998. évi XI. törvény 27/B. § (1) bekezdésében foglalt ellenõrzést elvégzi.”
Ezen felül a Ctv. 9. § (3) bekezdése a következõképpen egészül ki:
„(3) … Az ügyvéd az aláírás-minta elkészítése során a személyazonosságot az ügyvédekrõl szóló 1998. évi XI. törvény 27/B. § (1) bekezdésében foglalt módon köteles ellenõrizni.”
A Módtv. törvény indokolása a fenti új rendelkezésekkel kapcsolatban annyit mond, hogy "az ügyvédeknek a jövõben a társasági szerzõdés elkészítése vagy ellenjegyzése során kötelezõen el kell végezniük az ügyvédekrõl szóló törvény 27/B. §-a szerinti azonosítást, annak érdekében, hogy már a társaságalapítás ezen legkorábbi szakaszában ellenõrizhetõ legyen az alapítók személyazonossága, elõsegítve ezzel a késõbbi visszaélések megelõzését". A Ctv. módosításához fûzött indoklás szerint "az aláírási címpéldányhoz hasonlóan szükséges elõírni azt, hogy az ügyvéd által készített aláírás-minta elkészítése során kerüljön sor a személyazonosság ellenõrzésére".
Az ügyvédekrõl szóló törvény (a továbbiakban: Üt.) 27/B. §-ában foglalt azonosítás során az ügyvéd az érintett fél által a személyazonosságának és lakcímének igazolása érdekében rendelkezésre bocsátott adatai valódiságát a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala nyilvántartásaiból elektronikus úton történõ adatigényléssel ellenõrzi (Üt. 27/B. § (1) bekezdés b) pont). Az Üt. azonban az elektronikus ellenõrzést nem teszi kötelezõvé, az ügyvédeknek kell eldönteni, hogy az egyes esetekben az ellenjegyzéskor a hatósági igazolvány megvizsgálásán túl (Üt. 27. § (1) bekezdés b) pont, valamint a jogügyletek biztonságának elõsegítésével, valamint az elektronikus aláírás használatával kapcsolatos feladatokról szóló 2/2007. (XI. 19.) MÜK szabályzat 3.2. pont) az elektronikus ellenõrzés lefolytatása is szükséges-e az ügyfél személyazonosságának egyértelmû megállapításához.
A Módtv. és az Üt. vonatkozó rendelkezéseinek összevetése alapján nem egyértelmû, hogy a Gt. és a Ctv. 2012. március 1-jétõl hatályos szabályai a személyazonosság elektronikus ellenõrzését, azaz az Üt. 27/B. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt eljárást kötelezõen elõírják-e, hiszen az Üt. hivatkozott bekezdése szerinti azonosítás csupán lehetõség az ügyvédek számára.
Az Üt. 27/B. §-ra hivatkozással tehát nem mellõzhetõ a JÜB ellenõrzés és a 2/2007. (XI. 19) MÜK Szabályzat 3.2. pont szerint elektronikus ellenõrzés lefolytatása is szükséges.
Új cégjogi törvények
A Magyar Közlönybõl már megismerhetõk a karácsonyi törvényalkotás révén hatálybalépõ, vagy közzétettt jogszabályok. Íme néhány új norma:
- 2011. évi CXCVII. törvény a csõdeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény, a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény, továbbá az ezekkel összefüggõ egyes törvények módosításáról
Megjelent: MK 2011/164. (XII. 30.) Hatályos: 2012. 01. 01., 2012. 01. 02., 2012. 03. 01., 2012. 07. 01., 2013. 02. 01.
- 38/2011. (XII. 29.) KIM rendelet a cégbejegyzési eljárás és a cégnyilvántartás egyes kérdéseirõl szóló 21/2006. (V. 18.) IM rendelet és a számviteli törvény szerinti beszámoló elektronikus úton történõ letétbe helyezésérõl és közzétételérõl szóló 11/2009. (IV. 28.) IRM-MeHVM-PM együttes rendelet módosításáról
Megjelent: MK 2011/163. (XII. 29.) Hatályos: 2012. 01. 01.
- 350/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet a civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyûjtés és a közhasznúság egyes kérdéseirõl
Megjelent: MK 2011/164. (XII. 30.) Hatályos: 2012. 01. 01.
Ügyvédi kamarai tájékoztatás a 2012-tõl kötelezõ energetikai tanúsítványról
Az új esztendõ elsõ napján hatályba lépõ 176/2008. (VI. 30.) Korm. rendelet rendelkezik az ún. "energia tanúsítvány" szükségességérõl. Kérdés, ha az adott átruházáshoz szükséges az energia tanúsítvány elkészítése - amit a tulajdonosnak kell elkészíttetni -, de az nem áll rendelkezésre, az ügyvéd egyáltalán elkészítheti-e a szerzõdést tekintetttel az ellenjegyzésnél elvárt azon követelményre, mely szerint "az okirat megfelel a jogszabályoknak"? Azaz a "megfelelés" feltételezi-e az energetikai tanúsítványt? Más felfogás szerint ez az áru kellékszavatosságához sorolandó és ha ilyen nincs, akkor fel kell hívni a vevõ figyelmét, hogy olyan árut vesz, amelyhez ennek tartoznia kellene, valamint, ha ennek ellenére megveszi az ingatlant, akkor ez késõbb az õ költsége lehet.
Az ingatlan-nyilvántartási szekció legutóbbi konferenciáján tisztáztuk a közremûködõ helyettes államtitkárral, hogy a tanúsítványt, a szerzõdés mellékleteként nem kell a földhivatalhoz becsatolni. Nyitva maradt azonban az a kérdés, hogy a szerzõdés készítésénél az ügyvédet milyen tájékoztatási kötelezettség terheli? A rendelet 3. § (3) bekezdése szerint "Ellenérték fejében történõ tulajdonjog-átruházás, vagy bérbeadás esetén a tanúsítvány elkészítésérõl a tulajdonos gondoskodik, és azt a szerzõdés megkötését megelõzõen, de legkésõbb a szerzõdéskötésig a vevõnek átadja, a bérlõnek bemutatja."
Az idézett jogszabályhely nyilvánvalóan figyelmen kívül hagyja a tényleges forgalmi viszonyokat, mert általában az eladók, vagy bérbeadók a tanúsítvány beszerzésével nem készülnek fel eladásra, illetve bérbeadásra. Így a szerzõdés készítésekor az elõírt tanúsítványt az eladó, vagy bérbeadó nem tudja átadni - a jogszabálynak megfelelõen - a vevõnek, illetve bérlõnek.
Szakmai nézetünk szerint az ügyvédet kizárólag figyelmeztetési kötelezettség terheli, akár adásvételi-, akár bérleti szerzõdés készítése esetén, és az ügyfelet legalább a tényállásban (megbízólevélben) célszerû az ügyvédnek rögzítenie. Sajnos ezt a nézetet minden ügyvédnek saját kockázati körében kell elbírálnia, így ha lehet - javasoljuk a tanúsítvány beszerezetését.
A tanúsítvány beszerzésének hiányát a jogszabály semmivel sem szankcionálja, a tanúsítvány hiányát legfeljebb a vevõ, vagy a bérlõ vitathatja, ha a tanúsítvány hiánya az érdekét sérti.
Igazságszolgáltatási szervezeti változások
Új elnöke lesz a Legfelsõbb Bíróság helyébe lépõ Kúriának. Az új törvény nem teszi lehetõvé Baka András számára a pozíció további betöltését. A fõbíró 1991-2007 között a strasbourgi székhelyû, az Európa Tanács által felállított Emberi Jogok Európai Bíróságának tagja volt, 2008 áprilisa óta bíráskodott a hazai igazságügyi rendszerben. Jelenleg az Európai Unió legfelsõbb bírósági elnökeibõl álló nemzetközi szervezet elnöki posztját is betölti. Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács megszûnik. Az új bírói igazgatási szervezet, az Országos Bírói Hivatal élére 9 évre választanak elnököt. E vezetõ dönthet a bírák és bírósági vezetõk személyérõl. Hamarosan ki kell neveznie 137 új bírót és két új törvényszéki elnököt. Új állomáshelyre helyeztetheti a bírókat, és a hatékonyságra tekintettel ügyeket is áthelyezhet egy másik bíróságra.
Az Országgyûlés hétfõn elfogadta a jövõ évi adószabályokat. A változtatások értelmében a jelenlegi 30-ról 37 százalékra emelkedik az egyszerûsített vállalkozói adó kulcsa, a munkaadó által fizetendõ tb-járulék pedig 27 százalékos, szociális hozzájárulási adóvá változik.
Az új adótörvények értelmében jövõre lényegesen csökken a regisztrációs adó, ugyanakkor az illetéktörvény módosítása megemeli a személygépkocsik átírási illetékét. A bírósági illetékek is drágulnak, a házassági bontóperek terhe például 12 ezer forintról 30 ezer forintra emelkedik. Az eva kulcsának megemelése mellett az adónem választhatóságának összeghatára is változik: a mai 25 millióról 30 millió forintra nõ.
Új bírósági rendszer
Létrehozta az új bíróság szervezetrendszert a Parlament. A bírósági rendszer négyszintû lesz: Kúria (a Legfelsõbb Bíróság a Kúria nevet viseli a jövõben) - ítélõtábla - törvényszék - járásbíróság. A fentieken túl a bírósági szervezeten belül Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság mûködik majd különbíróságként. A Kúria elnöke a jövõben minimum 5 éves bírói gyakorlattal rendelkezõ személy lehet. Megszüntették a büntetõeljárásban a tanú segítõjének intézményét, tehát a kihallgatáskor a jövõben jogi képviselõje már nem lehet jelen.
Dr. Nagy Gábor László is elõadott a SZIE november 4-i konferenciáján
Mindennapi pénzügyeink – SZIE GTK TTI Nyílt nap hallgatóknak, oktatóknak, érdeklõdõknek
8.30-tól 9-ig Érkezés, regisztráció
9.00-9.30-ig Mészáros Aranka: a Pénzpszichológia tantárgy bemutatása
9.30-10.30 János Zsolt vezérigazgató AWD Magyarország KFT : Napjaink egyetemi hallgatói számára legfontosabbnak tartott pénzügyi alapismeretekrõl dióhéjban
10.45-11.45-ig dr. Nagy László Gábor: A hiányzó láncszem - pénzügyi forgatókönyveink vizsgálata
11.45-12.45 Papszt Kriszta Pénzügyi Tanoda PIQ Koalíció : A diszfinancia megszüntetésének módjai
13.30-14.00 Pénzügyi tudatosság programok Magyarországon – egy SZIE- hallgató elõadása
14.00-15.00-ig Palla Gábor Nemzeti Fejlesztési Bank vezérigazgató helyettese : Amit minden fiatalnak érdemes tudni a bankokról és a bankok mûködésérõl
- az egyén, magánszemély, család ideális pénzkezelése, bankkapcsolata(i),
- buktatók, amikre feltétlenül figyelnünk kell és ezek hatékony kivédése,
- ajánlások a hatékony pénzügyi modell kialakításához
15.15-16.45 BÉT Réz Éva elemzõ, Üzletpolitikai Igazgatóság munkatársa: A tõzsde és ami mögötte van
16.45-17.00-ig zárás
Megtekinthetõ dr. Buda Béla és dr. Nagy Gábor László beszélgetése a neten
2011. szeptember 27-én került sor egy érdekes beszélgetésre, amelyen dr. Buda Béla fõvendége dr. Nagy Gábor László volt. Hol tart ma a tranzakcióanalízis? Hogyan hasznosítható életünk eseményeinek megértéséhez és megoldásához? Hogyan használhatják az érdeklõdõk, és milyen területeken tudja segíteni a szakemberek munkáját? Ezekrõl a témákról esett szó.
Buda Béla beszélgetõtársai voltak dr. Nagy Gábor Lászlón kívül A játszmák világa címû kötet szerzõi közül Járó Katalin, Juhász Erzsébet, illetve Magyar Judit és Antal Sándor tranzakcióanalitikus szakemberek.
A felvétel megtekinthetõ az alábbi helyeken:
http://www.hatterkiado.hu/lelek-kontroll-klub
http://vimeo.com/30070362
Finisben a közigazgatási eljárási törvény módosítása
A Ket. módosítása a hatósági ellenõrzésre, a végrehajtási eljárásra és az eljárási költségekre vonatkozó szabályokat fogja érinteni, valamint megteremti az anyagi jogi bírságolási rendszer általános eljárási keretszabályait. A Ket.-be építették be az elektronikus ügyintézésre vonatkozó szabályokat is. Az eredeti papír alapú, vagy elektronikus közokiratéval azonos bizonyító ereje lesz annak a közokiratról készített elektronikus okiratnak, amelyet a közokirat kiállítására jogosult szerv ügykörén belül, a megszabott alakban készített el és amelyen minõsített elektronikus aláírást, vagy minõsített tanúsítványon alapuló fokozott biztonságú elektronikus aláírást és - ha jogszabály így rendelkezik - idõbélyegzõt helyezett el. Ez a szabály úttörõ jelentõségû és amennyiben hasonló elv fog érvényesülni a magánokiratok esetében is, forradalmasíthatja az ügyvédi okiratszerkesztést és nélkülözhetetlenné teszi az ügyvédeket, mint elektronikus aláírással rendelkezõ jogi szolgáltatókat, azaz az ügyvéd szerepe az elektronikus ügyintézésben és okiratszerkesztésben növekedhet.
Ügyvédek a közjóért - Magyar Pro Bono Díj 2011.
Az \"Ügyvédek a Közjóért - Magyar Pro Bono Díj\"-at a PILnet - Global Network for Public Interest Law - a Magyar és a Budapesti Ügyvédi Kamarával közösen alapítja. Minden évben két díj kerül átadásra: egy ügyvédi iroda, valamint egy ügyvéd részére. A jelölési ív segítségével bármely természetes, vagy jogi személy jelölhet egy vagy több ügyvédi irodát, illetve ügyvédet, akik az elmúlt év során kiemelkedõ pro bono tevékenységükkel a közjót szolgálták. További részletek a Kamara honlapján és a Kamara honlapjáról letölthetõ jelölési íven!
Küldje be Ön is jelölését az év pro bono ügyvédje és ügyvédi irodája díjra 2011. október 1-ig! Postai cím: PILnet Budapest, 1061 Budapest, Paulay Ede utca 50., e-mail: probono@pilnet.org, fax: +36-1-461-5701.
Dr. Nagy Gábor László a Spinozában, szeptember 27-én
LÉLEK-Kontroll Klub, szeptember
Idõpont, helyszín: Szeptember 27., 19 óra, Spinoza Ház (1074 Budapest, Dob u. 15.)
Buda Béla beszélgetõtársa dr. Nagy Gábor ügyvéd, aki praxisában használja a tranzakcióanalízist, valamint A játszmák világa címû kötet szerzõi, tranzakcióanalitikus szakemberek
A honlapon is olvasható dr. Nagy Gábor László elõadása a HATA konferencián
Az ügyvéd az IKEA-generáció esete a devizahitelezéssel témában adott elõ és a devizahitelezés kapcsán felmerülõ, tranzakciónalaitikusan megközelíthetõ rejtett tranzakciókat elemezte - nagy sikerrel.
dr. Nagy Gábor László is elõad a HATA konferenciáján
A MAGYAR TRANZAKCIÓANALITIKUS EGYESÜLET (HATA) fennállásának 20. és Eric Berne születésének 100. évfordulója alkalmából konferenciát rendez.
"Változó világban okénak maradni" címmel
Idõpont: 2011. szeptember 17. 9-18 óra között
Helyszín: 1075 Budapest, Kazinczy u. 23-27.
Célunk, hogy bemutassuk, miképpen alkalmazható a tranzakcióanalízis (késõbbiekben TA) korunk néhány fontos egyéni és társadalmi problémájának feltárásában és megértésében.
Regisztráció, jelentkezés a délutáni workshopokra: 8.30 - 8.55
9.00 - 10.20 A Változó világban okénak maradni konferencia megnyitója
levezeti Magyar Judit szervezõ
Ács Éva a HATA elnöke, Oláh Attila, az MPT elnöke
Nyitó elõadások
Bagdy Emõke: Egészség-boldogságpszichológia és a TA
Járó Katalin - Antal Sándor: a TA Magyarországon - egy szervezet felnõtté válik
10.20-10.30 Kávészünet - a HATA 20 éves kiállítás megtekintése
10.30 -11.30 A TA hozzájárulása a pszichoterápiához- moderátor: Valkai Zsuzsanna
Juhász Erzsébet: A pszichoanalízis és a TA - vitatott viszony
Rosta Teodóra: Paradoxonok és játszmák
Szamosi Judit: Pedofíliáról másképp - a TA tükrében
11.30-12.00 Hozzászólások, vita
12.00-12.15 Kávészünet, a HATA 20 éves kiállítás megtekintése
12.15 – 13.35 A TA a társadalom szolgálatában - moderátor: Antal Sándor
Ács Éva: Kulturális sorskönyv
Magyar Judit - Szabóné Kármán Judit: Értékek, szokások, életprogramok
– a cigányság nemzeti sorskönyvének elemzése
Dávidné B. Hidvégi Julianna: Önkéntesség és TA - kis csodák a KAPU programban
Nagy Gábor: Gazdag ember - szegény ember
13.35 – 14.00 Hozzászólások, vita
14.00 – 15.00 Ebédszünet, a HATA 20 éves kiállítás megtekintése
15.00 - 16.30 Párhuzamos workshopok:
· Antal Sándor: Tanulószervezetek és tranzakcióanalízis. Tanulnak-e azáltal a
szervezetek, hogy egyes tagjai tanulnak?
· Ács Éva: Hiedelmek a devecseri katasztrófával kapcsolatban
· Juhász Erzsébet - Koncz Ilona - Rosta Teodóra: Erõszak áldozatainak sorskönyve, különös tekintettel a menekültekre
· Magyar Judit – Kardos Ferenc: A békés vitarendezés, a mediáció TA-san
· Nábrády Mária: A rakettérzés és a megküzdés kapcsolata
17.00 – 18.00 Könyvbemutató:
"A Játszmák világa - felfedezések a tranzakcióanalízis tájain"
(szerkesztette: Járó Katalin).
A könyvet bemutatja Buda Béla, a könyv szakmai lektora
Részvételi díj: 5.000.-Ft, amelyet egyesületünk számlaszámára: 65100149-11073017
(Monor és vidéke Bank) kérünk befizetni vagy átutalni.
Amennyiben igénylik, a résztvevõk 8 óra haladó elméleti képzésrõl kapnak igazolást.
Kérjük, részvételüket nevük, elérhetõségük (cím, e-mail, telefon) megadásával jelezzék
a következõ villámposta-címen: magyarjudit@digikabel.hu
Megjelent dr. Nagy Gábor László új cikke a Mindennapi Pszichológia legfrissebb számában
A Mindennapi Pszichológia 2011/4-es, augusztusi számában dr. Nagy Gábor László ügyvéd válóperes tapasztalatairól számol be, amikor tranzakcióanalitikus szempontokból mutat be folyamatokat a Nem mindig a másik a hibááás... cimû írásában. A cikk olvasható a honlap Bemutatkozás rovatában
Törvénykezési szünet lesz 2011. július 18-tól augusztus 19-ig. A nyári törvénykezési szünetben a bíróságok a soron kívüli ügyek intézéséhez szükséges ügyeleti, készenléti szolgálatot tartanak. A szünet ideje alatt a félfogadás változatlan, a kezelõirodák azonban minden ügyszakban csökkentett létszámban végzik munkájukat. A törvénykezési szünetben a kerületi bíróságokon és a Fõvárosi Bíróságon is minden ügyszakban bírói ügyeletet tartanak. A kezelõirodák nyitva tartásáról és az egyéb tudnivalókról érdemes az adott bíróságon elõzetesen tájékozódni.
Mivel július 15-e a bírósági dolgozók napja, ez a nap a bírósági dolgozók számára munkaszüneti nap. Így gyakorlatilag a bírósági ítélkezõ munka július 14-én zárul és augusztus 22-én kezdõdik újra. A polgári perrendtartás vonatkozó szabályai:
"104/A. § (1) A napokban megállapított határidõbe nem számít bele minden évnek a július 15-tõl augusztus 20-ig terjedõ idõszaka (törvénykezési szünet). Ha a hónapokban vagy években megállapított határidõ a törvénykezési szünet ideje alatt járna le, a határidõ a következõ hónap azon napján jár le, amely számánál fogva a határidõ kezdõnapjának megfelel, ha ez a nap is a törvénykezési szünet idejére esik, a határidõ a törvénykezési szünetet követõ elsõ napon jár le. A 103. § (4) és (5) bekezdésének rendelkezéseit ezekben az esetekben is megfelelõen alkalmazni kell.
a) ha törvény valamely eljárásra, vagy valamely percselekményre soron kívül történõ eljárást ír elõ;
b) az elõzetes bizonyításra;
(4) A (2) bekezdés alkalmazása esetén erre a felet külön is figyelmeztetni kell."
Megjelent dr. Nagy Gábor Lászlónak egy interjúja a Mindennapi Pszichológia legfrissebb számában
A Mindennapi Pszichológia 2011/3-as, legfrissebb száma tematikus szám. Központi témája a sors vagy szabad akarat és a hazai tranzakcióanalitikusok publikáltak benne. Dr. Nagy Gábor László ügyvéd, aki 2003 óta foglalkozik a pszichológia ezen irányzatával, egy interjút készített Koronkai Zoltán jezsuita szerzetessel "Sorsom ellenére..." címmel. Az interjút a honlap Bemutatkozás rovatában olvashatják.
A kártérítés és a perköltség összegének minõsítése az Eva tv. alapján
Az egyszerûsített vállalkozói adóról szóló 2002. évi XLIII. törvény (továbbiakban: Eva tv.) 6.§ (2) bekezdése alapján bevételnek minõsül a számvitelrõl szóló törvény hatálya alá nem tartozó adóalany által vállalkozási (gazdasági) tevékenységével összefüggésben, vagy arra tekintettel bármely jogcímen és bármely formában mástól megszerzett vagyoni érték, beleértve az áthárított általános forgalmi adót is. Vagyoni értéknek minõsül különösen a pénz, az utalvány (ideértve különösen a kereskedelmi utalványt és minden más hasonló jegyet, bont, kupont, valamint egyéb tanúsítványt, amely egy vagy több személy árujára vagy szolgáltatására cserélhetõ, illetõleg egy vagy több személy esetében is alkalmazható kötelezettség csökkentésére), a dolog, az értékpapír, az igénybe vett szolgáltatás és a forgalomképes vagy egyébként értékkel bíró jog, valamint az adóalany javára elengedett kötelezettség vagy átvállalt tartozás.
Az Eva tv. 6.§ (3) bekezdésének b) pontjában foglaltak szerint ugyanakkor a (2) bekezdésben foglaltaktól eltérõen nem minõsül bevételnek az adózó által korábban átadott vagyoni érték az adóalany (ideértve a tevékenységét folytató özvegyet, örököst is) részére nem ellenértékként (ellenszolgáltatásként) történõ visszaszolgáltatásakor (ideértve különösen a nyújtott kölcsön, hitel visszafizetett összegét és a visszatérített adót, valamint az adóalanyiság idõszaka elõtt megszerzett értékpapír átruházása révén megszerzett ellenértékbõl azt a részt, amely nem haladja meg az értékpapírnak az adóalanyiság elsõ adóévét megelõzõ üzleti év utolsó napjára vonatkozóan a számvitelrõl szóló törvény rendelkezései szerint megállapított könyv szerinti értékét, de ide nem értve különösen a nyújtott kölcsönre, hitelre kapott kamatot).
Mindez a gyakorlatban azt jelenti, hogy az evás egyéni vállalkozó javára megítélt kártérítés és annak kamatának összege az Eva tv. 6.§ (2) bekezdésében foglaltak alapján bevételnek minõsül, ugyanakkor a megtérített perköltség összege adózónál nem minõsül bevételnek az Eva tv. 6.§ (3) bekezdésének b) pontjában foglaltak alapján, mivel nem taxatív felsorolásról van szó és a perköltség összegének megtérítése nem tekinthetõ a tevékenység ellenértékének.
Nagy sikerû elõadást tartott dr. Nagy Gábor László a Magyar Pszichológiai Társaság naggyûlésén
A Magyar Pszichológiai Társaság idén Budapesten tartotta nagygyûlését. Május 27-én került sor a tranzakcióanalitikusok kerekasztal - elõadásaira, melynek keretében dr. Nagy Gábor László ügyvéd - aki Ács Áva tranzakcióanalitikus-szakpszichológus csoportjában képzõdik -, nagy sikerû elõadást tartott "Gazdag ember - szegény ember - pénzügyi forgatókönyvek egy ügyvéd-tranzakcióanalitikus szemével" címmel.
Az elõadás szövege olvasható a honlap "Bemutatkozás - publikációk" rovatában.
Ügyvédeket érintõ, új bírósági határozatok
A 66. szám alatt közölt jogeset szerint ha az ügyvéd a megbízási szerzõdésben kikötött "sikerdíjához" azért nem jut hozzá, mert az eredmény a megbízási szerzõdés megbízó részérõl történt önkényes felmondása után következett be, a megbízottat a sikerdíj kártérítés címén megilleti.
A 69. számú döntvény szerint a kirendelt védõ nem tekinthetõ egyéb közfeladatot ellátó személynek, ezért a nyomozó hatóság adatkezelõként nem kötelezhetõ az Avtv. 19. § (4) bekezdése alapján a kirendelt védõ nevének és kirendelési számának, mint közérdekbõl nyilvános adatnak a kiadására.
A 71. számú jogeset szerint pedig a polgári eljárásban a gazdasági társaság meghatalmazottjaként szereplõ ügyvéd képviseleti jogosultsága nem szûnik meg a társaság szervezeti képviselõjének személyében utóbb bekövetkezett változás miatt.
Az Alkotmánybíróság az ügyvédi titokról
Egy korábbi büntetõügy terheltje a Fõvárosi Bíróság és a Legfõbb Ügyészség alperesek elleni, személyhez fûzõdõ jogai megsértése miatti perében indítványozta az ügy egyik védõjének tanúkénti meghallgatását. A perbíróság (Fejér Megyei Bíróság) a pert felfüggesztette és kezdeményezte az Üt. 8. § (3) bekezdés második mondata alkotmányellenességének vizsgálatát. (Az olyan tényrõl és adatról, amelyrõl, mint védõ szerzett tudomást, az ügyvéd felmentés esetén sem hallgatható ki tanúként.) Ez ugyan a Be-ben is abszolút tilalom, de az indítványozó bíróság szerint nincs összhangban a Pp. 170. § c) pontjával, amely szerint a tanúvallomást megtagadhatja: az ügyvéd, az orvos és más olyan személy, aki hivatásánál fogva titoktartásra köteles, ha a tanúvallomással titoktartási kötelességét sértené meg, kivéve, ha az érdekelt e kötelesség alól felmentette. Az indítványozó szerint az ügyvédi titokra vonatkozó törvényi szabály sérti ezt meghaladóan az Alkotmány 57. § (1) bekezdésében rögzített "bíróság elõtti egyenlõség elvét", továbbá az igazságos tárgyaláshoz való jogot. Mindez a titokgazda önrendelkezési jogával és az alaptörvény 54 §. (1) bekezdésével is ellentétes, mert akadályozza a "személyét érintõ tényekrõl és adatokról való rendelkezés szabadságát". Az AB nem osztotta az indítványozó érvelését. Rámutatott arra, hogy a védõ titoktartási kötelezettsége a tisztességes eljáráshoz való jog és a védelemhez való jog - mint alkotmányos jogok - érvényesülését segíti elõ. Korábbi határozataival összhangban kifejtette, hogy a védõ önálló eljárási státuszából következik, hogy a titoktartási kötelezettsége nem lehet a terhelt akaratának függvénye. Az nem vitás, hogy a peres felek rendelkezési joga az önrendelkezési jog szerves részét képezi. Ennek az önrendelkezési jognak azonban a védõ tanúvallomásra kötelezésének törvényi tilalma a szükséges és egyben elégséges korlátja. Kiemelte, hogy az ügyvédi titoktartási kötelezettség fenntartásához nagyobb érdek fûzõdik, mint a bizonyítási eszközök körének kibõvítéséhez. Az ügyvéd a Pp. 170. § (1) bekezdés c) pontjának alkalmazásakor sem hallgatható ki olyan tényrõl vagy adatról, melyrõl védõként szerzett tudomást. (A Békés Megyei Ügyvédi Kamara hírlevele alapján.)
Változik a határidõ-számítás a közigazgatási eljárásokban
A 2010. évi CLII. törvény (MK 192. sz.) a közigazgatási hatósági eljárásokban - a hatálybalépést követõen indult ügyekben és megismételt eljárásokban - a munkapos számítás helyett visszatér a naptári napban való határidõ-számításra. Az egyes eljárási határidõk három munkanapról öt napra, öt munkanapról nyolc napra, nyolc munkanapról tíz napra, tíz munkanapról tizenöt napra, tizenöt munkanapról húsz napra, huszonkét munkanapról harminc napra, harmincöt munkanapról pedig ötven napra módosulnak. A törvényjavaslatban a fentiektõl eltérõ mértékû (például kettõ vagy harminc munkanapos) eljárási határidõket is értelemszerûen módosították, illetve a jogalkalmazás megkönnyítése érdekében - tekintettel arra, hogy ez a megoldás mind a hatóságoknak, mind az ügyfeleknek kényelmesebb - a hatvan napos határidõk helyett például két hónap, a kilencven napos határid õk helyett pedig három hónapot állapítottak meg. A törvény a tíz napos és annál hosszabb határidõk esetén a határidõket - lehetõség szerint - öttel osztható módon állapította meg.
Nem minden esetben tér azonban vissza a szabályozás a naptári napokban való határidõ-számításra! A privilegizált eljárások (például az adóigazgatási eljárás) esetében sem, mivel ebben a körben több esetben a Ket.-tõl szinte teljes mértékben eltérõ rezsim jött létre, ennek megbontására pedig nem feltétlenül van kiemelkedõ szükség. Az eljárási határidõk mértékét és számításának módját emellett gyakran a közösségi joganyag is determinálja, amely szintén a Ket. szabályaitól való eltérést eredményezhet. Így néhány törvényben a közösségi jog elõírása miatt marad meg a munkanapban számított határidõ. A törvényszöveg itt, vagy a Magyar Közlönyben tekinthetõ meg.
Karácsony elõtt módosult a társasházakról szóló 2003. évi CXXXIII. törvény (T/1812.). Fõbb változások: A módosítás tucatnyi, a társasház számviteli, szervezeti rendjét és az ellenõrzést érintp módosítást hozott. A nem lakás céljára szolgáló helyiségek használata módjának megváltoztatásához nem szükséges a társasház hozzájáruló nyilatkozata. Ugyanakkor a társasház a lakóépület rendeltetésének megfelelõen megtilthatja a nem lakás céljára szolgáló helyiség használatát és hasznosítását, vagy meghatározhatja használatának és hasznosításának szabályait, ha az ilyen helyiségben a szerencsejáték szervezésérõl szóló törvény hatálya alá tartozó, illetõleg szexuális vagy erotikus szolgáltatásra irányuló tevékenységet kívánnak folytatni, valamint, ha szexuális terméket és segédeszközt kívánnak árusítani vagy forgalmazni. A közgyûlés a lakhatás nyugalma - így különösen a zaj- és rezgésvédelem, illetõleg a lakókörnyezetet veszélyeztetõ más tevékenység megelõzése érdekében - az erre vonatkozó külön jogszabályok elõírásainak figyelembevételével kikötött feltételt tartalmazó hozzájáruló, vagy tiltó határozatot is hozhat, amelynek azonban tartalmaznia kell a lakhatás nyugalmát tartalmazó magatartások részletezését és indokolását.
A korábbi hat hónapnak megfelelõ hátralék helyett már a három hónapnak megfelelõ hátralék esetén lehetõvé teszi az adós ingatlan-tulajdonára történõ jelzálogjog bejegyzést és ennek ismétlését.
A közgyûlés összehívására vonatkozó 15 és 8 napos határidõk - közös képviselõk és számvizsgáló bizottságok kifejezett kérésére - 30 és 15 napra módosulnak.
A közös képviselõ, illetve az intézõbizottság elnöke a nem fizetõ tulajdonostársakkal kapcsolatosan hatékonyabban és gyorsabban léphetnek fel bizonyos szolgáltatási díjhátralékok esetében is. A törvény kiegészíti az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvényt (Inytv.) egy új 34/A. §-sal annak érdekében, hogy a jelzálogjog bejegyzése iránti kérelem - ha a benyújtott okirat nem tartalmazza a személyi azonosítót - hivatalból pótolható és ez által a kérelem teljesíthetõ. Ezt a rendelkezést a törvény hatálybalépésekor folyamatban lévõ ügyekben is alkalmazni kell.
Változások a Földhivatalok elnevezésében és számlaszámaiban
A 2010. évi CXXVI. törvény megváltoztatta a fõvárosi-, illetve megyei földhivatalok elnevezését. 2011. január 1-tõl a Fõvárosi Földhivatal elnevezése és új számlaszáma: Budapest Fõváros Kormányhivatalának Földhivatala (bevételi számlaszám: 10023002-00301208-00000000). A megyei földhivatalok új elnevezését és számlaszámait tartalmazó dokumentum a www.foldhivatal.hu oldalról letölthetõ.
A Legfelsõbb Bíróság Polgári Jogegységi Tanácsának határozata
A közhasznú társadalmi szervezet legfõbb szerve nem minõsül vezetõ szervnek. Ebbõl következõen a legfõbb szerv tagjaira nem vonatkozik a vezetõ szerv elnöke vagy tagja és a felügyelõ szerv elnöke vagy tagja között fennálló tisztségbeli összeférhetetlenség szabálya.
A vezetõ szerv elnöke és tagja, valamint a felügyelõ szerv elnöke és tagja csak a társadalmi szervezet tagja lehet.
A haszonélvezõ mindenkivel szemben elsõbbséget élvez - a Legfelsõbb Bíróság döntése
A haszonélvezõvel szemben mindenki mást - ideértve a tulajdonost is - negatív kötelezettség terhel, azaz tartózkodnia kell minden olyan magatartástól, amely a haszonélvezetbõl eredõ jogok gyakorlását akadályozza vagy veszélyezteti - állapította meg a Legfelsõbb Bíróság. A Polgári Törvénykönyv (Ptk.) alapján a haszonélvezeti jog olyan személyhez kötött használati jog, amelynek jogosultja a más tulajdonában álló dolgot - rendeltetésének megfelelõen - birtokolhatja, használhatja és hasznosíthatja. A haszonélvezet abszolút szerkezetû jog. Ez azt jelenti, hogy a haszonélvezõvel szemben mindenki mást negatív kötelezettség terhel: tartózkodnia kell attól, hogy a haszonélvezet tárgyára olyan behatást gyakoroljon, amely a haszonélvezetbõl eredõ jogok gyakorlását akadályozza, vagy veszélyezteti. Ez a negatív kötelezettség terheli magát a tulajdonost is, azaz a tulajdonos köteles tûrni, hogy a haszonélvezõ az õ dolgán gyakorolja jogait. A haszonélvezet egyben hatalmat is jelent: a haszonélvezõnek közvetlenül a törvénybõl eredõ, más személytõl nem függõ jogát a dolog birtoklására és hasznosítására. (BH2010. 147).
A haszonélvezettel összefüggésben fontos tudni azt is, hogy a szerzõdéssel alapított haszonélvezeti jog bírósági döntéssel nem szüntethetõ meg, azaz a haszonélvezet megszüntetése nem kényszeríthetõ ki. Erre kizárólag a felek közös megegyezésével kerülhet sor. Más a helyzet az özvegyi joggal. A Ptk. szerint ugyanis az örökhagyó házastársa, bejegyzett élettársa örökli mindannak a vagyonnak a haszonélvezetét, amelyet egyébként nem õ örököl (özvegyi jog). Ez a haszonélvezet ugyancsak holtig tartó haszonélvezetnek minõsül, de ha a házastárs vagy a bejegyzett élettárs új házasságot köt, vagy bejegyzett élettársi kapcsolatot létesít, akkor a haszonélvezeti joga a törvény erejénél fogva megszûnik. Az özvegyi jog esetében azonban lehetõség van a haszonélvezet korlátozására, illetve annak megváltására. A haszonélvezetének korlátozását ellenben csak a leszármazók kérhetik, õk viszont idõkorlát nélkül, azaz bármikor. A korlátozás azonban csak olyan mértékû lehet, hogy a korlátozott haszonélvezet a házastárs vagy a bejegyzett élettárs szükségleteit biztosítsa, figyelembe véve az általa örökölt vagyontárgyakat, valamint saját vagyonát és munkájának eredményét is. Mind a házastárs, mind a bejegyzett élettárs, mind pedig az örökösök kérhetik a haszonélvezeti jog megváltását a haszonélvezõ által lakott lakásra, az általa használt berendezési és felszerelési tárgyakra vonatkozó haszonélvezet kivételével. A megváltást azonban csak a hagyatéki eljárás során, ennek hiányában pedig az öröklés megnyílásától számított egy éven belül lehet a hagyatéki eljárásra egyébként illetékes közjegyzõnél kérni.
A Legfelsõbb Bíróság közigazgatási jogegységi határozata
A Magyar Köztársaság Legfelsõbb Bíróságának Közigazgatási Jogegységi Tanácsa a Legfelsõbb Bíróság Közigazgatási
Kollégiumának vezetõje által indítványozott jogegységi eljárásban meghozta a következõ
I. A polgármesteri tisztség megszüntetése iránti per felperese – a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
33/C. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezés folytán – az önkormányzat képviselõ-testülete.
II. A polgármesteri tisztség megszüntetése iránti perben a bíróság a polgármester tisztségébõl történõ felfüggesztésérõl
a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 156. §-ában foglaltak megfelelõ alkalmazásával hozhat
III. A bíróságnak a polgármesteri tisztség megszüntetése iránti perben vizsgálnia kell az eljáró személyek képviseleti
jogosultságát, továbbá, hogy a képviselõ-testület hozott-e minõsített többséggel határozatot a kereset benyújtásáról.
IV. A polgármesteri tisztség megszüntetésérõl hozott döntésnél a bíróságnak mérlegelnie kell, hogy kisebb súlyú,
jelentéktelen és a demokratikus, önkormányzati típusú helyi hatalomgyakorlást nem veszélyeztetõ törvénysértések,
mulasztások állapíthatók-e meg, vagy a polgármester sorozatos törvénysértõ tevékenységével, illetve mulasztásával
okozott-e az önkormányzatnak súlyos vagyoni vagy egyéb hátrányt.
V. A polgármesteri tisztség megszüntetése iránti kereset alapjául szolgáló képviselõ-testületi határozatban megjelölt
törvénysértések, mulasztások köre az eljárás során kizárólag újabb, minõsített többséggel hozott határozat alapján
terjeszthetõ ki. A kiterjesztésre a képviseletet ellátó személy önállóan nem jogosult.
dr. Nagy Gábor László ügyvédet az InfoPark Alapítvány kurátorává választották
Az ügyvéd részt vett már az InfoPark Alapítvány elsõ, alapítás - korabeli kuratóriumában is, 2001-2004 között és most ismét felkérték erre a tisztségre, melyet örömmel vállalt. Az Alapítvány informatikai, infokommunikációs, mûszaki - természettudományos kutatásokat, fejlesztéseket, feltörekvõ, kezdõ cégeket támogat. Kuratóriumi elnöke dr. Mezey Barna, az ELTE Rektora.
A Legfelsõbb Bíróság 1/2010. (XI. 8.) közigazgatási polgári jogegységi határozata
A Magyar Köztársaság Legfelsõbb Bíróságának jogegységi tanácsa a Legfelsõbb Bíróság Közigazgatási Kollégiumának
vezetõje által kezdeményezett jogegységi eljárásban meghozta a következõ
1. A keresetlevélnek a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 130. §-a alapján való
elutasítása esetén, a Pp. 132. § (1) bekezdésének alkalmazásakor a keresetlevél beadásához fûzõdõ jogi hatályok
fennmaradásához az újra benyújtott beadványt (és annak pótlólag elõterjesztett mellékleteit) az elutasított
keresetlevéllel és annak mellékleteivel együtt kell értékelni.
2. A Pp. 132. § (1) bekezdésének alkalmazásához elegendõ, ha – a hiányzó tartalmi kellékek, illetve mellékletek pótlása
mellett – a beadvány tartalmából kiderül, hogy az ismételt benyújtásra az elutasítással összefüggésben, a keresetlevél
jogi hatályainak fennmaradása érdekében került sor.
Megjelent dr. Nagy Gábor László új cikke a Pesti Ügyvédben
Partner vagy ellenfél címen megjelent dr. Nagy Gábor László írása a Budapesti Ügyvédi Kamara lapjában, a Pesti Ügyvéd 2010 októberi számában. Az írás a honlap Bemutatkozás menüpontja alatt is olvasható.
A Magyar Köztársaság Legfelsõbb Bírósága 4/2010. (X. 20.) közigazgatási jogegységi határozata
Kollégiumának vezetõje által indítványozott jogegységi eljárásban meghozta a következõ:
1. Ügyféli jogállás a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 98. § (1) bekezdésében írt
társadalmi szervezeteket (a továbbiakban: társadalmi szervezetek) azokban a környezetvédelmi közigazgatási
hatósági ügyekben illeti meg, amelyekben a környezetvédelmi hatóság ügydöntõ hatóságként jár el, illetõleg azokban
az egyéb közigazgatási hatósági ügyekben, amelyekben jogszabály a környezetvédelmi hatóság környezetvédelmi
szakhatósági közremûködését írja elõ.
2. A közigazgatási perekben a társadalmi szervezetek perindítási jogát a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi
III. törvény (Pp.) 327. § (1) bekezdése, kereshetõségi jogát a környezetvédelmi hatóság ügydöntõ vagy szakhatósági
eljárása határozza meg.
3. A közigazgatási perbe történõ beavatkozáshoz szükséges jogi érdekeket a Pp. 54. § (1) bekezdése alapján a konkrét
hatásterületi érintettség és a mûködésben fennálló érdekeltség alapozza meg. A beavatkozás lehetõsége nem függ
attól, hogy a társadalmi szervezet a közigazgatási hatósági eljárásban ügyfélként ténylegesen részt vett-e.
4. Az 1/2004. KJE számú jogegységi határozat e jogegységi határozat közzététele napjától nem alkalmazható.
Módosul a hagyatéki eljárás
Navracsics Tibor közigazgatási és igazságügyi miniszter törvényt módosító javaslatot nyújtott be a hagyatéki eljárással kapcsolatban. A javaslat szerint, amennyiben a hagyatékban társasági vagy szövetkezeti üzletrész van, akkor a települési jegyzõ, illetve a közjegyzõ ügygondnokot rendelhet el. Új szabály lesz, hogy a termõföldeket, állatokat, illetve a gazdálkodáshoz szükséges eszközöket felajánlhatják az államnak. Ebben az esetben nem kell várni az állam elfogadó nyilatkozatára, mivel azt a közjegyzõ automatikusan elfogadottnak tekinti, ajándékozás jogcímmel adja át az államnak a felajánlott vagyont.
Az Alkotmánybíróság társadalombiztosítási ügyben hozott határozata
Az Alkotmánybíróság 170/2010. (IX. 23.) AB határozata
Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában
meghozta a következõ
1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 54. §
(1) bekezdésének a „ , korábbi házasságból, élettársi együttélésbõl származó” szövegrésze alkotmányellenes, ezért azt
a határozat közzétételének napjával megsemmisíti.
A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 54. § (1) bekezdése a következõ szöveggel marad
hatályban:
„54. § (1) Árvaellátásra az a gyermek jogosult – ideértve a házasságban vagy az élettársi közösségben együtt élõk egy
háztartásban közösen nevelt gyermeket is –, akinek szülõje haláláig az öregségi, illetve rokkantsági nyugdíjhoz
szükséges szolgálati idõt megszerezte, vagy öregségi, illetve rokkantsági nyugdíjasként halt meg.”
23096 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y • 2010. évi 149. szám
2. Az Alkotmánybíróság a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 4. § f) pontja, valamint
54. § (1) bekezdésének egésze és (3) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére
irányuló indítványt elutasítja.
Szigorodtak a gépjármû adásvételek formai kellékei
Megváltozott a gépjármû adás-vételi szerzõdés tartalmi követelménye 2010. július 1-tõl.
2010 július 1-tõl az autó adás-vételi szerzõdés csak teljes, bizonyító erejû magánokirat lehet, ugyanis a tulajdonjog-változást a közúti közlekedés nyilvántartásba csak ilyen irattal vezetik át. Ennek megfelelõen mostantól a gépjármû adásvételi szerzõdésnek meghatározott adatokat mindenképpen tartalmaznia kell.
A szerzõdés kötelezõ adattartalmi elemeinek hiányában nem lehet:
A hiányzó, vagy hiányos magánokirat esetében az okmányirodának el kell utasítani a tulajdonjog átvezetés iránti kérelmet, felszólítja az ügyfelet a hiányzió okirat pótlására és felhívja az ügyfél figyelmét a késedelmes ügyintézés következményeire.
Az új szerzõdésekhez minta letölthetõ - szerkeszthetõ formában - a Közigazgatásai és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala oldaláról.
Jogi nyilatkozat: ezt a honlapot a Dr. Nagy Gábor László Ügyvédi Iroda, a Budapesti Ügyvédi Kamaránál bejegyzett ügyvédi iroda tartja fenn az ügyvédekre vonatkozó jogszabályok és belsõ szabályzatok szerint, melyek az ügyféljogokra vonatkozó tájékoztatással együtt a www.magyarugyvedikamara.hu honlapon találhatóak.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság Bíróság bíróság Kúria Bíróság Kúria Bíróság Kúria Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
Dr. Kőmíves Attila: Az Európai Bíróság az összehangolt magatartás fogalmáról
Tovább tisztázta az összehangolt magatartások fogalmával kapcsolatos esetjogot az Európai Bíróság – ezúttal egy előzetes döntéshozatali eljárásban, amelyre a T-Mobile Netherlands BV és társai által a holland versenyhatóság határozatának felülvizsgálata iránt indított perben került sor (C-8/08). Az eset egyúttal kitűnően példázza, hogy egyetlen megbeszélés is kartellnek minősülhet – még akkor is, ha a felek azon esetleg semmilyen megállapodást sem kötnek.
Az előzetes döntéshozatali eljárást a holland bíróság a versenyhatóság (NMa) határozata elleni bírósági felülvizsgálat során kezdeményezte. Az NMa az eljárása során megállapította, hogy több holland mobilszolgáltató egy megbeszélésen bizalmas információkat osztott meg egymással, a post-paid előfizetői szerződéseik értékesítésére tekintettel saját kereskedőik számára fizetett jutalékokkal, illetve azok jövőbeli csökkentésével kapcsolatban.
A korábbi esetjogból az előzetes döntéshozatalt kezdeményező holland bíróság számára is nyilvánvaló volt, hogy a közösségi versenyjog szerint az „összehangolt magatartás” fogalmának két egymással okozati összefüggésben álló eleme van: (i) a vállalkozások tevékenyégének valamilyen módon – megállapodás megkötése nélkül, például bizalmas információk átadásával – történő összehangolása; és (ii) a vállalkozásoknak a piacon kifejtett tevékenysége (ezen feltételek hiánya esetében tehát nem lehet szó versenyjogot sértő összehangolt magatartásról). Az esetjog kialakított továbbá egy vélelmet, amely szerint ha a vállalkozások összehangolták a tevékenységüket, majd ezt követően aktívak maradtak a piacon, akkor a Bizottság vélelmezheti, hogy az okozati összefüggés fennáll, vagyis, hogy a koordináció hatással volt a piacon kifejtett tevékenységükre. Ebben az esetben a bizonyítási teher megfordul, és a vállalkozásnak kell bizonyítania, hogy az „összehangolás” (például bizalmas információk cseréje) nem volt hatással a piaci magatartására.
A holland bíróság egyik kérdése lényegében arra irányult, hogy holland hatóság illetve bíróság eljárásában a koordináció és a piaci magatartás közötti okozati összefüggést a nemzeti jog rendelkezései szerint kell-e bizonyítani és a bizonyítékokat értékelni, vagy az EB által kidolgozott vélelem és fordított bizonyítási teher alkalmazandó. Válaszában az EB egyértelművé tette, hogy a vélelem és a bizonyítási teher megfordulása nem az Európai Bírósági eljárási szabálya, hanem közösségi anyagi jogi szabály, és ezért azt a nemzeti hatóságoknak és bíróságoknak is alkalmazniuk kell saját eljárásuk során.
A holland bíróság egy másik kérdése arra vonatkozott, hogy egyetlen versenytársak közötti megbeszélés is elegendő lehet-e ahhoz, hogy a fenti vélelem beálljon. Az EB igenlő választ adott, és kifejtette, hogy
„…nem kizárt, hogy a piaci szerkezet alapján egyetlen, az alapügy tárgyát képezőhöz hasonló kapcsolatfelvétel is elvileg elegendőnek bizonyuljon ahhoz, hogy az érintett vállalkozások összehangolják piaci magatartásukat, ezáltal pedig olyan gyakorlati együttműködést alakítsanak ki, amely a verseny és az azzal járó kockázatok helyébe lép.
…meg kell állapítani, hogy nem az számít, hogy az érintett vállalkozások között hány egyeztetésre került sor, hanem sokkal inkább az a tény, hogy a megvalósult kapcsolatfelvétel vagy kapcsolatfelvételek lehetővé tették e a vállalkozások számára, hogy a vizsgált piacon tanúsított magatartásuk meghatározása érdekében figyelembe vegyék a versenytársaiktól kapott információkat, és az egymás közötti gyakorlati együttműködéssel szándékosan kiiktassák a verseny kockázatait. Ha megállapítható, hogy a vállalkozások összehangolták magatartásukat és továbbra is tevékenyek maradtak a piacon, megalapozottan elvárható tőlük, hogy ők bizonyítsák, hogy ez az összehangolás nem befolyásolta a piacon tanúsított magatartásukat.” (59-61. bek)”
Az ügy magyar nyelven elérhető itt: http://curia.europa.eu/…-bin/form.pl?…
Angolul pedig itt: http://curia.europa.eu/…-bin/form.pl?…
OTP lakástakarék pénztár

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság