text:
EUROPA - Az Európai Unió Bírósága (EUB) | Európai Únió
Europa > Alapismeretek az Európai Unióról > Az EU intézményei és egyéb szervei Home Menu Search Kezdőlap Az Európai Unióról Alapismeretek Az EU-ról dióhéjban Országok Az EU jelképei Az EU és a pénz Tények és adatok Európai év Az EU története Az EU elnökei Intézmények, szervek és ügynökségek Az EU intézményei és egyéb szervei Az EU ügynökségei EU-karrier, finanszírozás, közbeszerzések Uniós munkalehetőségek Uniós finanszírozás Európai uniós intézmények - Közbeszerzések Az EU szakpolitikai területei Mezőgazdaság, halászat és élelmiszer-biztonság Mezőgazdaság Élelmiszerbiztonság Tengerügy és halászat Vállalkozások Versenypolitika Vállalkozáspolitika Egységes piac Kereskedelem Kultúra és oktatás Audiovizuális és médiapolitika Kultúra Oktatás, képzés és ifjúság Többnyelvűség Vám- és adóügy Vámügyek Adóügy Fejlesztés és humanitárius segélyek Fejlesztés és együttműködés Humanitárius segítségnyújtás és polgári védelem Emberi jogok Gazdaság és pénzügy Költségvetés Gazdasági és monetáris ügyek Csalás elleni küzdelem Foglalkoztatás és szociális ügyek Foglalkoztatási és szociális ügyek Bővítés és külügyek Bővítés Kül- és biztonságpolitika Környezetvédelem és energiaügy Tettekkel az éghajlatváltozás ellen Energiaügy Környezetvédelem Uniós intézmények Intézményi ügyek Egészségügy Egészségügy Sport Jogérvényesülés és a polgárok jogai Uniós polgárság Fogyasztók Bel- és igazságügy Régiók és helyi fejlesztés Regionális politika Tudomány és technológia Világűr Digitális gazdaság és társadalom Kutatás és innováció Közlekedés és utazás Közlekedés Uniós jog Döntéshozatal Az uniós döntéshozatal módja Az uniós szerződések Rendeletek, irányelvek és más jogi aktusok Az uniós jog alkalmazása Jogszabályok és az ítélkezési gyakorlathoz tartozó dokumentumok Jogszabálykeresés Az ítélkezési gyakorlathoz tartozó dokumentum keresése Szóljon hozzá Ön is! Vegyen részt az uniós szakpolitikák alakításában! Élet és vállalkozás az EU-ban Utazás, munkavállalás, letelepedés az EU-ban Munkavállalás és nyugdíjba vonulás Oktatás és ifjúságügy Egészségügyi ellátás Fogyasztók az EU-ban Utazás Letelepedés egy másik tagállamban Családjogi rendelkezések más EU-országokban Járművezetés Vállalkozói tevékenység az EU-ban Vállalkozásindítás Héa, vámok Európai szabványok Munkaerő-felvétel és a munkavállalók jóléte Import és export Finanszírozás, pénzügyi támogatás Környezetvédelmi szabályok Közbeszerzés az EU-ban: szabályok és iránymutatások Kapcsolat Kérdések az Európai Unióról Írjon nekünk Telefonos kapcsolatfelvétel Kapcsolattartó pontok az Ön hazájában Intézmények, szervek és ügynökségek – kapcsolatfelvétel és látogatás Intézmények, szervek és ügynökségek A Bizottság tagállami képviseletei Az EU a világban Az Európai Parlament tájékoztatási irodái Közösségi oldalak A közösségi hálózatok és az EU Honlapunkkal kapcsolatos visszajelzések Kapcsolatfelvétel a portál webkoordinátoraival Dokumentumok Dokumentumok, jelentések és adatok Hivatalos dokumentumok Jelentések, tanulmányok és ismertetők Statisztikák és közvélemény-kutatások Nyílt hozzáférésű adatok Könyvtárak és levéltárak Könyvtárak és levéltárak Információk Tanárok Kiadók és szerzők Nyelv és terminológia Diabemutatók Az Európai Unió Bírósága (EUB) EU LoginCreate an EU Login account Tartalom Az Európai Unió Bírósága (EUB) Áttekintés
Szerep: gondoskodik arról, hogy az európai uniós jogszabályokat mindegyik tagállam azonos módos értelmezze és alkalmazza, illetve hogy az uniós országok és intézmények betartsák az EU-jogszabályok rendelkezéseit
Tagok:Bíróság: tagállamonként 1 bíró, továbbá 11 főtanácsnok
Törvényszék: 47 bíró 2019-ben a számuk 56-ra emelkedik (mindegyik EU-országból 2 bíró)
Honlap: az Európai Unió Bírósága (EUB)
Az Európai Unió Bírósága (EUB) jogértelmezést ad ki az uniós jogszabályokról annak érdekében, hogy azokat az összes uniós országban azonos módon alkalmazzák, ezen túlmenően pedig rendezi a tagállami kormányok és az uniós intézmények közötti jogvitákat.
Bizonyos esetekben magánszemélyek, cégek és szervezetek is keresetet indíthatnak az Európai Unió Bíróságán, ha megítélésük szerint valamelyik uniós intézmény megsértette a jogaikat.
Mi az Európai Unió Bíróságának feladata?
Az EUB ítéletet hoz az elé terjesztett ügyekben. Az alábbi ügytípusok a leggyakoribbak:
Jogértelmezés (előzetes döntéshozatal) – a tagállami bíróságoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a tagországok megfelelően alkalmazzák az európai uniós jogszabályokat. Előfordulhat azonban, hogy az egyes nemzeti bíróságok másként értelmezik ugyanazt az EU-jogszabályt. Ha a tagállami bíróságoknak kérdései adódnak, illetve kétségei merülnek fel az uniós jogszabályok korrekt értelmezésével vagy érvényességével kapcsolatban, az Európai Unió Bíróságától kérhetnek iránymutatást. Ezt a mechanizmust lehet segítségül hívni annak eldöntése céljából is, hogy egy adott tagállami törvény vagy eljárás összeegyeztethető-e az uniós joggal.
Jogérvényesítés (kötelezettségszegési eljárás) – ez az eljárás azok ellen a tagállami kormányok ellen indítható, amelyek nem teljesítik az uniós jogszabályokból eredő kötelezettségeiket. Kötelezettségszegési eljárást az Európai Bizottság, illetve az uniós országok kezdeményezhetnek. Elmarasztaló ítélet esetén a kérdéses tagállamnak késedelem nélkül fel kell hagynia a kérdéses gyakorlattal, ellenkező esetben ugyanis újabb eljárás indulhat ellene, melynek során pénzbírságot is kiróhatnak rá.
Uniós jogi aktusok megsemmisítése (megsemmisítés iránti kereset) – erre az eljárásra akkor kerül sor, ha valamelyik uniós ország kormánya, az Európai Unió Tanácsa, az Európai Bizottság vagy (egyes esetekben) az Európai Parlament egy adott uniós jogi aktus megsemmisítésére kéri fel az Európai Unió Bíróságát, mert úgy ítéli meg, hogy a kérdéses jogi aktus ellentétes az uniós szerződésekkel vagy az alapjogokkal.Megsemmisítés iránti keresetet magánszemély is benyújthat a Bírósághoz olyan uniós jogi aktus esetében, mely őt közvetlenül és hátrányosan érinti.
Uniós intézkedés meghozatalának elrendelése (mulasztás megállapítása iránti kereset) – meghatározott körülmények esetén az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Bizottságnak meg kell hoznia bizonyos döntéseket. Ha ezt elmulasztják, akkor a tagállami kormányok, más uniós intézmények, illetve (bizonyos feltételekkel) magánszemélyek és cégek panaszt tehetnek ellenük a Bíróságnál.
EU-intézmények szankcionálása (kártérítési kereset) – a magánszemélyek és cégek keresetet indíthatnak a Bíróságon, ha érdekeik sérelmet szenvedtek annak következtében, hogy az uniós intézmények, illetve az uniós alkalmazottak meghoztak egy bizonyos intézkedést, vagy – épp ellenkezőleg – amiatt, hogy az érintettek nem hozták meg a szükséges intézkedéseket.
Az Európai Unió Bíróságát 2 bíróság alkotja:
A Bíróság a tagállami bíróságok előzetes döntéshozatal iránti kérelmeivel foglalkozik, valamint egyes megsemmisítés iránti keresetek és fellebbviteli kérelmek ügyében jár el.
A Törvényszék a megsemmisítési kereseteket bírálja el, melyeket magánszemélyek, vállalatok és – egyes esetekben – a tagállami kormányok nyújtanak be hozzá. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy ez a testület elsősorban versenyjoggal, állami támogatással, kereskedelemmel, mezőgazdasággal és védjegyekkel kapcsolatos ügyekben hoz döntést.
A bírókat és a főtanácsnokokat a tagállami kormányok közösen nevezik ki. Megbízatásuk 6 évre szól és megújítható. Mind a Bíróság, mind a Törvényszék bírái elnököt választanak maguk közül, aki 3 éven át irányítja a testületet. Mindkét elnök mandátuma megújítható.
Hogyan végzi munkáját az Európai Unió Bírósága?
A Bíróság az elé kerülő ügyek mindegyike esetében kijelöl egy bírót (ún. előadó bírót) és egy főtanácsnokot, hogy az adott ügyben eljárjon. Az eljárás 2 szakaszból áll:
A felek írásbeli nyilatkozatot tesznek. Az érintett tagállami hatóságok, uniós intézmények és – egyes esetekben – magánszemélyek is benyújthatnak írásos észrevételeket a Bíróságnak.
Az előadó bíró összefoglalja a beadványokat, melyeket ezt követően megvitat a Bíróság általános értekezlete. A Bíróság ekkor döntést hoz arról, hogy:
hány bíró foglalkozik majd az üggyel. Az ügy fontosságának és összetettségének függvényében a Bíróság vagy teljes ülésben, vagy a 15 bíróból álló nagytanácsban, vagy 5, illetve 3 tagú tanácsban jár el. Az esetek túlnyomó többségében az ügyeket 5 bíróból álló tanács tárgyalja, arra rendkívül ritkán kerül sor, hogy a teljes Bíróság összeüljön.
szükség van-e tárgyalásra (szóbeli szakasz), illetve arra, hogy a főtanácsnok indítvány formájában ismertesse véleményét az ügyről.
Szóbeli szakasz, vagyis a nyilvános tárgyalás
A felek ügyvédei kifejtik az üggyel kapcsolatos álláspontjukat a főtanácsnok és a bírák előtt, akik kérdéseket tehetnek fel nekik.
Ha a Bíróság úgy döntött korábban, hogy az ügy elbírálásához szükség van a főtanácsnok indítványára, akkor néhány héttel a nyilvános tárgyalás után sor kerül az indítvány ismertetésére.
Ezt követően a bírák megvitatják egymással az ügyet, és ítéletet hoznak.
A Törvényszék előtt lefolytatott eljárások hasonlóan folynak le, azzal a különbséggel, hogy az ügyek legnagyobb részét 3 bíróból álló tanács tárgyalja, és az eljárásban nem vesznek részt főtanácsnokok.
Az EUB és Ön
A magánszemélyek és cégek kétféleképpen kereshetnek jogorvoslatot bírósági úton, ha kár érte őket annak következtében, hogy egyes uniós intézmények, illetve uniós alkalmazottak meghoztak egy bizonyos intézkedést, vagy – épp ellenkezőleg – amiatt, hogy az érintettek nem hozták meg a szükséges intézkedéseket:
közvetve a saját országukban működő bíróságok révén (melyek úgy dönthetnek, hogy az ügyet az Európai Unió Bírósága elé utalják);
közvetlenül a Törvényszékhez keresetet benyújtva – abban az esetben, ha valamelyik uniós intézmény tevékenysége közvetlenül és hátrányosan érintette őket.
Ha Ön úgy véli, hogy a hatóságok valamelyik tagállamban az uniós joggal ellentétesen jártak el, hivatalos panaszt tehet az erre szolgáló eljárás segítségével.
Információk arról, hogyan szerezhet érvényt uniós jogainak
Kapcsolódó weboldalak: Whoiswho – az Európai Unió hivatalos név- és címjegyzékeA legutóbbi ítéletek és indítványokÍtélkezési gyakorlatKiadványokLátogatás az Európai Unió BíróságánálÁlláslehetőségek Elérhetőségi adatok: az Európai Unió Bírósága
Elérhetőségi adatokCím: Palais de la Cour de Justice
Facebook-fiókok Twitter-fiókok LinkedIn-fiókok Google+-fiókok YouTube-fiókok Uniós intézmények Európai Parlament Európai Tanács Az Európai Unió Tanácsa Az EU Tanácsának elnöksége Európai Bizottság Az Európai Unió Bírósága (EUB) Európai Központi Bank (EKB) Európai Számvevőszék Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) Régiók Európai Bizottsága Európai Beruházási Bank (EBB) Európai adatvédelmi biztos Utolsó frissítés: 24/07/2017 | Az oldal tetejére | Az EU köztisztviselői

matches: bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
MAGYAR KÖZLÖNY szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA november 20., péntek. Tartalomjegyzék - PDF
MAGYAR KÖZLÖNY szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA november 20., péntek. Tartalomjegyzék
Download "MAGYAR KÖZLÖNY. 165. szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2009. november 20., péntek. Tartalomjegyzék"
1 MAGYAR KÖZLÖNY A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA november 20., péntek 165. szám Tartalomjegyzék évi CXX. törvény A Polgári Törvénykönyvrõl 41986
2 41986 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 165. szám II. Törvények évi CXX. törvény* a Polgári Törvénykönyvrõl ELSÕ KÖNYV BEVEZETÕ RENDELKEZÉSEK 1:1. [A tör vény hatálya] Ez a tör vény állapítja meg a személyek mellérendeltségen és egyenjogúságon alapuló személyi, családi és vagyoni viszonyaira vonatkozó alapvetõ szabályokat. 1:2. [Értelmezési alapelv] (1) A tör vényt a Magyar Köztársaság társadalmi és gazdasági rendjével összhangban, az alkotmányos követelményeknek eleget téve kell értelmezni. (2) A személyi, családi és vagyoni viszonyokat szabályozó tör vényeket ha eltérõen nem rendelkeznek a törvénnyel összhangban kell értelmezni. 1:3. [A jóhiszemûség és tisztesség alapelve] A jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszemûség és tisztesség követelményének megfelelõen kötelesek eljárni. 1:4. [Az elvárható magatartás elve] Ha a tör vény szigorúbb követelményt nem támaszt, a polgári jogi viszonyokban úgy kell eljárni, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható. 1:5. [A felróható magatartás és az önhiba értékelése] (1) Saját felróható magatartására elõnyök szerzése végett senki sem hivatkozhat. (2) Aki maga sem úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható, a másik fél felróható magatartására hivatkozhat. 1:6. [A joggal való visszaélés tilalma] (1) A tör vény tiltja a joggal való visszaélést. (2) Joggal való visszaélésnek minõsül a jog gyakorlása, ha az a jog társadalmi rendeltetésével össze nem férõ célra irányul. Ha a joggal való visszaélés jogszabály által megkívánt a személyek vagyoni viszonyaival összefüggõ nyilatkozat megtagadásában áll, és ez a magatartás nyomós közérdeket vagy különös méltánylást érdemlõ magánérdeket sért, a bíróság a nyilatkozatot ítéletével pótolhatja, feltéve, hogy az érdeksérelem másképpen nem hárítható el. 1:7. [A bírósági út igénybevételének biztosítása] A tör vény ben biztosított jogok érvényesítése tör vény eltérõ rendelkezése hiányában bírósági útra tartozik. * A törvényt az Országgyûlés a november 9-i ülésnapján fogadta el.
3 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 165. szám MÁSODIK KÖNYV SZEMÉLYEK ELSÕ RÉSZ AZ EMBER MINT JOGALANY 1. CÍM A JOGKÉPESSÉGRE IRÁNYADÓ SZABÁLYOK, ELJÁRÁSOK I. fejezet Általános szabályok 2:1. [A jogképesség] (1) Minden ember jogképes: jogai és kötelezettségei lehetnek. (2) A jogképességet korlátozó jognyilatkozat semmis. 2:2. [A jogképesség kezdete] (1) A jogképesség az embert, ha élve születik, fogamzásának idõpontjától illeti meg. (2) A fogamzás idõpontjának a születéstõl visszafelé számított háromszázadik napot kell tekinteni; bizonyítani lehet azonban, hogy a fogamzás korábbi vagy késõbbi idõpontban történt. A születés napja beleszámít a határidõbe. 2:3. [A méhmagzat gyámja] (1) A gyámhatóság gyámot rendel a méhmagzat részére, ha ez a méhmagzat jogainak megóvása érdekében szükséges. (2) A gyám kirendelését a méhmagzat bármelyik szülõje, nagyszülõje, az ügyész és az anya lakóhelye szerint ille té kes jegyzõ kérheti. Gyám rendelésének hivatalból is helye van. 2:4. [A jogképesség megszûnése] A jogképesség a halállal szûnik meg. II. fejezet Holtnak nyilvánítás, a halál tényének megállapítása 2:5. [A holtnak nyilvánítás, a halál tényének megállapítása] (1) Az eltûnt embert bírósági határozattal holtnak lehet nyilvánítani, ha eltûnésétõl öt év eltelt anélkül, hogy életben létére utaló bármilyen adat ismeretessé vált volna. (2) A holtnak nyilvánítottat az ellenkezõ bizonyításáig halottnak kell tekinteni. (3) Ha a meghalt személy halála közokirattal nem igazolható, a halál tényét a bíróság állapíthatja meg. (4) A holtnak nyilvánítást vagy a halál tényének bírósági megállapítását a meghalt személy egyenesági rokona, házastársa, az ügyész, a gyámhatóság és az kérheti, akinek a megállapításhoz jogi érdeke fûzõdik. 2:6. [A halál idõpontjának megállapítása] (1) A bíróság a halál idõpontját a körülmények mérlegelése alapján állapítja meg. (2) Ha a körülmények mérlegelése nem vezet más eredményre, a halál idõpontja az eltûnést követõ hónap tizenötödik napja. 2:7. [Változás a holtnak nyilvánítás körülményeiben] (1) Ha bebizonyosodik, hogy a holtnak nyilvánított a határozatban alapul vett idõpontnál korábbi vagy késõbbi idõpontban tûnt el, de a holtnak nyilvánítás feltételei egyébként fennállnak, a bíróság a holtnak nyilvánító határozatot meg fele lõen módosítja. A jogkövetkezmények a módosított határozat szerint alakulnak. (2) Ha bebizonyosodik, hogy a holtnak nyilvánított a határozatban alapul vett idõpontnál késõbb tûnt el, és ezért a holtnak nyilvánító határozat feltételei nem állnak fenn, a bíróság a holtnak nyilvánító határozatot hatályon kívül helyezi. A holtnak nyilvánító határozat alapján beállott jogkövetkezmények ha a tör vény eltérõen nem rendelkezik semmisek.
4 41988 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 165. szám (3) Ha a holtnak nyilvánított elõkerül, vagy bebizonyosodik a halál pontos ideje, a bíróság megállapítja a holtnak nyilvánító határozat hatálytalanságát. A holtnak nyilvánító határozat alapján beállott jogkövetkezmények ha a tör vény eltérõen nem rendelkezik semmisek. 2. CÍM A CSELEKVÕKÉPESSÉGGEL ÖSSZEFÜGGÕ SZABÁLYOK, ELJÁRÁSOK I. fejezet A cselekvõképesség általános szabálya 2:8. [A cselekvõképesség] (1) Cselekvõképes mindenki, akinek cselekvõképességét a tör vény nem korlátozza vagy nem zárja ki. (2) Aki cselekvõképes, maga köthet szerzõdést vagy tehet más jognyilatkozatot. (3) A cselekvõképességet korlátozó jognyilatkozat semmis. A belátási képesség hiánya 2:9. [A belátási képesség hiánya miatti semmisség] (1) Semmis azon személy jognyilatkozata, aki a jognyilatkozat megtételekor olyan állapotban van, hogy ügyei viteléhez szükséges belátási képessége átmenetileg hiányzik. (2) Az (1) bekezdés szerinti személy jognyilatkozatát végintézkedése kivételével nem lehet semmisnek tekinteni, ha tartalmából és körülményeibõl arra lehet következtetni, hogy a jognyilatkozat megtétele egyébként is indokolt lett volna. II. fejezet A kiskorúság miatti korlátozott cselekvõképesség és cselekvõképtelenség 2:10. [A kiskorúság miatti korlátozott cselekvõképesség] (1) Kiskorú az, aki a tizennyolcadik életévét még nem töltötte be, kivéve, ha házasságot kötött. A házasságkötéssel megszerzett nagykorúságot a házasság megszûnése nem érinti. A házasságkötés nem jár a nagykorúság megszerzésével, ha a házasságot a bíróság a kiskorúság miatt szükséges gyámhatósági engedély hiánya miatt nyilvánította érvénytelennek. (2) Korlátozottan cselekvõképes az a kiskorú, aki a tizennegyedik életévét már betöltötte. (3) A korlátozottan cselekvõképes kiskorú jognyilatkozatának érvényességéhez ha jogszabály kivételt nem tesz tör vényes képviselõjének beleegyezése vagy utólagos jóváhagyása szükséges. Ha a korlátozottan cselekvõképes kiskorú cselekvõképessé válik, maga dönt függõ jognyilatkozatainak érvényességérõl. (4) A korlátozottan cselekvõképes kiskorú a tör vényes képviselõjének közremûködése nélkül is a) tehet olyan személyes jellegû jognyilatkozatot, amelyre jogszabály feljogosítja, b) megkötheti a mindennapi élet szokásos szükségleteinek fedezése körébe tartozó kisebb jelentõségû szerzõdéseket, c) rendelkezhet munkával szerzett keresményével, keresménye erejéig kötelezettséget vállalhat, valamint d) megköthet olyan szerzõdéseket, amelyekkel kizárólag elõnyt szerez. (5) A tör vényes képviselõ a korlátozottan cselekvõképes kiskorúnak a d) pontban foglaltak szerint ígért vagy adott ajándékot a gyámhatóság engedélyével visszautasíthatja. Ha a gyámhatóság a tör vényes képviselõ visszautasító nyilatkozatát nem hagyja jóvá, ez a határozata a tör vényes képviselõ elfogadó nyilatkozatát pótolja. (6) A tör vényes képviselõ a korlátozottan cselekvõképes kiskorú nevében maga is tehet jognyilatkozatokat, kivéve azokat, amelyeknél a jogszabály a korlátozottan cselekvõképes kiskorú saját nyilatkozatát kívánja meg, vagy amelyek a munkával szerzett keresményére vonatkoznak. 2:11. [A kiskorúság miatti cselekvõképtelenség] (1) Cselekvõképtelen az a kiskorú, aki a tizennegyedik életévét nem töltötte be. (2) A cselekvõképtelen kiskorú jognyilatkozata semmis; nevében a tör vényes képviselõje jár el.
5 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 165. szám (3) Nem lehet semmisnek tekinteni a cselekvõképtelen kiskorú által kötött és már teljesített csekély jelentõségû szerzõdéseket, amelyek megkötése a mindennapi életben tömegesen fordul elõ, és különösebb megfontolást nem igényel. 2:12. [A korlátozottan cselekvõképes és cselekvõképtelen kiskorúakra vonatkozó közös szabályok] (1) A tör vényes képviselõnek a kiskorú személyét és vagyonát érintõ jognyilatkozata megtétele során a korlátozott cselekvõképességû és az ítélõképessége birtokában lévõ cselekvõképtelen kiskorú véleményét figye lembe kell vennie. (2) A tör vényes képviselõ jognyilatkozatainak érvényességéhez a (3) bekezdésben foglaltak kivételével a gyámhatóság jóváhagyása szükséges, ha a jognyilatkozat a) a kiskorút megilletõ tartásról történõ lemondásra, b) a kiskorút örökösödési jogviszony alapján megilletõ jogokra vagy kötelezettségre; külön is visszautasítható vagyontárgyak öröklésének visszautasítására, c) a kiskorú ingatlantulajdonának átruházására vagy bármely módon történõ megterhelésére vonatkozik, kivéve, ha az ingatlan ellenérték nélküli megszerzésével egyidejûleg kerül sor haszonélvezet alapítására, d) a kiskorú külön jogszabály alapján beszolgáltatott vagyonára, vagy e) a kiskorú olyan egyéb vagyontárgyára, illetve vagyoni értékû jogára vonatkozik, amelynek értéke meghaladja a külön jogszabályban meghatározott összeget. (3) Bírósági vagy közjegyzõi határozattal elbírált jognyilatkozat érvényességéhez a gyámhatóság jóváhagyása nem szükséges. 2:13. [A kiskorú kötelezettségvállalása] (1) A kiskorú még a gyámhatóság jóváhagyásával sem tehet érvényesen olyan jognyilatkozatot, amellyel ajándékoz, idegen kötelezettségért megfelelõ ellenérték nélkül felelõsséget vállal, vagy amellyel jogokról ellenérték nélkül lemond. (2) Az (1) bekezdésben foglalt szabály nem gátolja a korlátozottan cselekvõképes kiskorút a munkával szerzett keresményével való rendelkezésben, és nem zárja ki a szokásos mértékû ajándékozást. 2:14. [A kiskorú jognyilatkozatának relatív semmissége] (1) A kiskorúság miatti korlátozott cselekvõképességen és cselekvõképtelenségen alapuló semmisségre csak annak érdekében lehet hivatkozni, akinek cselekvõképessége korlátozott vagy hiányzik. (2) Aki cselekvõképességét illetõen a másik felet megtéveszti, ezért felelõsséggel tartozik, és felelõssége alapján a szerzõdés teljesítésére is kötelezhetõ. 2:15. [Kiskorú cselekvõképességének korlátozására irányuló eljárás megindítása] (1) A bíróság kiskorú cselekvõképességét csak tizenhetedik életévének betöltése után a nagykorúakra irányadó szabályok szerint korlátozhatja azzal, hogy a cselekvõképesség korlátozását elrendelõ ítélet, valamint a gondnokság alá helyezés hatálya csak a nagykorúság elérésével áll be. (2) A nagykorúakra vonatkozó rendelkezéseket azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a gondnokság alá helyezést a kiskorú tör vényes képviselõje is kérheti. III. fejezet A nagykorú személy döntéshozatalának és jognyilatkozata megtételének segítése Jogintézmények a nagykorú személy védelmében 2:16. [A nagykorú személy döntéshozatalát elõsegítõ jogintézmények] (1) Az értelmi képessége, pszichés állapota vagy szenvedélybetegsége miatt támogatásra, illetve védelemre szoruló nagykorú személy döntéshozatalát a következõ jogintézmények segítik: a) elõzetes jognyilatkozat, b) támogatott döntéshozatal, c) cselekvõképességet korlátozó gondnokság. (2) Az (1) bekezdésben megjelölt jogintézmények ha tör vény eltérõen nem rendelkezik együttesen is alkalmazhatók.
6 41990 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 165. szám Az elõzetes jognyilatkozat 2:17. [Az elõ ze tes jognyilatkozat fogalma, létrejötte] (1) Nagykorú cselekvõképes személy cselekvõképességének jövõbeli korlátozása vagy az (5) bekezdésben foglaltak szerint ennek hiányában is belátási képessége csökkenése esetére közokiratban, ügyvéd által ellenjegyzett magánokiratban vagy a gyámhatóság elõtt személyesen elõ ze tes jognyilatkozatot tehet akaratának egyes személyi és vagyoni viszonyaival összefüggõ kinyilvánítása érdekében. (2) A nagykorú cselekvõképes személy az elõ ze tes jognyilatkozatban különösen a következõkrõl rendelkezhet: a) meghatározhatja azt az egy vagy több személyt, aki a támogatott döntéshozatal szabályai szerint támogatást nyújthat döntései meghozatalához, jognyilatkozata megtételéhez, valamint akit gondnokául, illetve helyettes gondnokául rendelni javasol, b) kizárhat egyes személyeket a támogató személyek és a gondnokok körébõl, c) kezdeményezheti vagy megtilthatja bentlakásos szociális intézményben történõ elhelyezését, d) kiskorú gyermeke számára gyámot nevezhet meg vagy meghatározott személyt a gyámként rendelhetõ személyek körébõl kizárhat, e) meghatalmazást adhat vagyoni ügyeinek kezelésére, f) rendelkezhet ingó vagy ingatlan vagyontárgyai, jövedelme kezelésének módjáról. (3) Az elõ ze tes jognyilatkozat érvényességének feltétele, hogy azt a külön tör vény ben foglaltak szerinti közhiteles nyilvántartásba bejegyezzék. (4) Az elõ ze tes jognyilatkozat vagy annak a bíróság jogerõs határozata által érintett része kivéve az (5) bekezdésben foglalt esetet a nagykorú személy cselekvõképességének egy vagy több ügycsoportra vonatkozó korlátozásáról rendelkezõ bírósági határozat jogerõre emelkedésének idõpontjában lép hatályba. (5) A bíróság a gondnokság alá helyezésre irányuló eljárásban ha a nagykorú személy érvényes elõ ze tes jognyilatkozatot tett cselekvõképességének egy vagy több ügycsoport szerinti korlátozása helyett az elõ ze tes jognyilatkozat vagy annak meghatározott része hatálybalépésérõl határoz, ha az elõ ze tes jognyilatkozatban foglaltak a nagykorú személy jogainak védelmét cselekvõképessége korlátozása nélkül is biztosítják. (6) Az elõ ze tes jognyilatkozat hatálybalépését köve tõen az abban foglaltakat a korlátozottan cselekvõképes nagykorú személy személyi, vagyoni ügyeire vonatkozó döntéseként kell figye lembe venni. (7) A hatályba lépett elõ ze tes jognyilatkozat adatairól a külön tör vény ben meghatározott szervezet közhiteles nyilvántartást vezet. (8) Az ellátás visszautasítására vonatkozó, az egészségügyrõl szóló tör vény szerinti nyilatkozatra az elõ ze tes jognyilatkozat szabályai nem alkalmazhatóak. 2:18. [Az elõ ze tes jognyilatkozat alkalmazása, visszavonása] (1) A bíróság, a gyámhatóság, a gondnok, valamint az elõ ze tes jognyilatkozatban meghatalmazott személy az elõ ze tes jognyilatkozat hatálybalépését köve tõen a (2) bekezdés szerinti kivételekkel az elõ ze tes jognyilatkozatban foglaltak figyelembevételével jár el. (2) A bíróság, a gyámhatóság, a gondnok, valamint az elõ ze tes jognyilatkozatban meghatalmazott személy az elõ ze tes jognyilatkozatban foglaltakat nem veheti figye lembe, ha a) a nagykorú személy által megnevezett személy az elõ ze tes jognyilatkozatban foglaltak teljesítését nem vállalja, vagy vele szemben tör vényi kizáró okot állapítanak meg, vagy b) a körülmények lényeges változása folytán az elõ ze tes jognyilatkozatban foglaltak az érintett nagykorú személy életét, egészségét, testi épségét vagy tör vényes érdekeit súlyosan sértenék. (3) Az elõ ze tes jognyilatkozatban foglaltakat a nagykorú cselekvõképes személy bármikor visszavonhatja vagy módosíthatja. Ha a nagykorú cselekvõképes személy újabb elõ ze tes jognyilatkozatot tesz, korábbi jognyilatkozatát visszavontnak kell tekinteni. A korábbi elõ ze tes jognyilatkozatnak az újabb jognyilatkozat rendelkezéseivel nem érintett rendelkezései hatályban maradnak. Ha a nagykorú személyt a bíróság az elõ ze tes jognyilatkozat megtételét köve tõen cselekvõképességet korlátozó gondnokság alá helyezte, az elõ ze tes jognyilatkozatot a korlátozottan cselekvõképes személy gyámhatósági jóváhagyáshoz kötött jognyilatkozatának megtételére irányadó szabályok szerint visszavonhatja. (4) Az elõ ze tes jognyilatkozat visszavonására vagy módosítására az annak megtétele során irányadó rendelkezéseket kell meg fele lõen alkalmazni. A visszavont elõ ze tes jognyilatkozat a nyilvántartásból való törléssel érvénytelenné, a már hatályba lépett elõ ze tes jognyilatkozat pedig hatálytalanná válik.
7 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 165. szám A támogatott döntéshozatal 2:19. [A támogatott döntéshozatal fogalma] (1) A bíróság a külön tör vény ben meghatározott vagy a gondnokság alá helyezési eljárás során hozott határozatával a jognyilatkozatának megtételekor értelmi képessége, pszichés állapota vagy szenvedélybetegsége miatt segítségre szoruló cselekvõképes nagykorú személy számára meghatározott ügycsoportokban támogató személy vagy személyek (a továb biak ban együtt: támogató) kinevezésérõl határozhat. (2) Nem kerülhet sor támogató kinevezésére azon ügycsoportokban, amelyekben a nagykorú személy cselekvõképességének korlátozása vált szükségessé. (3) A bíróság a támogatott személlyel a (4) bekezdés szerinti megállapodás alapján bizalmi viszonyban lévõ olyan nagykorú személyt nevezhet ki támogatónak, aki nem áll az (5) bekezdésben megállapított kizáró okok hatálya alatt. (4) A bíróság a támogató kinevezésérõl, valamint azon ügycsoportokról, amelyekben a támogatott személy támogatásban részesül, a támogató és a támogatott személy közokiratba, ügyvéd által ellenjegyzett magánokiratba foglalt megállapodása vagy az érintetteknek a gyámhatóság elõtt, vagy a gondnokság alá helyezési eljárásban a bíróság elõtt személyesen tett közös, a bizalmi viszony fennállását tanúsító nyilatkozata alapján határoz. Ha a bíróság több támogató kinevezésérõl határoz, egyazon ügycsoportra ha a támogatott támogatóival eltérõen nem állapodott meg csak egy támogatót nevezhet ki. (5) Nem lehet támogatónak kinevezni azt, a) akinek a személye ellen a támogatott személy tiltakozik, illetve ennek hiányában is azt a személyt, akinek kinevezése a támogatott személy érdekeinek sérelmével járna, b) aki maga is támogatott személy, c) aki cselekvõképességet korlátozó gondnokság alatt áll, vagy d) aki a közügyektõl eltiltó jogerõs ítélet hatálya alatt áll. (6) A támogatott személyek és a támogatók adatairól a külön tör vény ben meghatározott szervezet közhiteles nyilvántartást vezet. 2:20. [A támogató és a támogatott személy eljárása] (1) A támogató kinevezése nem eredményezi a támogatott személy cselekvõképességének korlátozását. (2) A támogató jogosult a támogatott személy jognyilatkozatának megtételekor jelen lenni, tanácsaival, a támogatott személy számára szükséges tájékoztatás megadásával a támogatott személy jognyilatkozatának megtételét elõsegíteni. A támogató aláírásával látja el azt a jognyilatkozatot, amelynek megtételénél jelen volt és a támogatott személyt segítette. (3) A (2) bekezdésben foglaltak szerinti támogatás kiterjed a támogatott személynek a tör vény ben meghatározott megtámadási joga érvényesítéséhez az azzal összefüggõ jognyilatkozatok megtételéhez szükséges segítség megadására is. (4) Ha a támogatott személy eljárást indít a támogató kinevezésének visszavonása iránt, a bíróság az eljárás megindításának tényérõl a közhiteles nyilvántartás vezetésére jogosult hatóságot bejegyzés végett haladéktalanul értesíti. 2:21. [A támogató és a támogatott személy közötti jogviszony megszûnése] (1) A bíróság a támogató kinevezését visszavonja, ha a) a támogató vagy a támogatott személy kezdeményezi, b) a támogató a támogatott és közte létrejött megállapodásból származó kötelezettségét nem teljesíti vagy olyan cselekményt követ el, illetve olyan magatartást tanúsít, amellyel a támogatott személy érdekeit súlyosan sérti, vagy c) utóbb keletkezik olyan kizáró ok, amely a támogató személy kinevezésének akadályát jelentette volna. (2) A bíróság a támogató kinevezésének az (1) bekezdés a) b) pontja alapján történõ visszavonásáról a támogató és a támogatott személy személyes meghallgatását köve tõen dönt. (3) A támogatott döntéshozatalra vonatkozó jogviszony megszûnik: a) a támogatott személy halálával, b) határozott idejû kinevezés esetén a bírósági határozatban foglalt határidõ lejártával, vagy c) ha a támogatott személynek nincs más támogató személye, a támogató személy halálával vagy kinevezésének az (1) bekezdés szerinti visszavonásával.
8 41992 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 165. szám A hivatásos támogató eljárása 2:22. [A hivatásos támogató eljárása] (1) Ha a támogató kinevezésére a 2:19. (3) bekezdésében foglaltak szerint nincs lehetõség, azonban az érintett személy károsodástól való megóvása cselekvõképességének korlátozását nem teszi szükségessé, a bíróság az érintett nagykorú személy egyetértése esetén külön tör vény ben meghatározott eljárásban vagy a gondnokság alá helyezési eljárás során hozott határozatával hivatásos támogató kinevezésérõl határozhat. (2) A hivatásos támogató eljárására a 2:20. (1) (3) bekezdésben foglaltak irányadóak; tevékenységének felügyeletére a számadásra vonatkozó rendelkezések kivételével valamint az általa támogatott személyek létszámára, továbbá tör vény eltérõ rendelkezése hiányában felmentésére a hivatásos gondnokra vonatkozó szabályokat kell meg fele lõen alkalmazni. A cselekvõképességet korlátozó gondnokság 2:23. [A cselekvõképességet korlátozó gondnokság] (1) Korlátozottan cselekvõképes a nagykorú személy, ha a bíróság ilyen hatállyal, meghatározott ügycsoportban gondnokság alá helyezi. (2) A cselekvõképességében korlátozott személy a választójog kivételével cselekvõképes mindazon ügycsoportokban, amelyekre nézve a bíróság a cselekvõképességét nem korlátozta. (3) Cselekvõképességet korlátozó gondnokság alá a bíróság azt a nagykorú személyt helyezi, aki értelmi képessége, pszichés állapota vagy szenvedélybetegsége miatt vagy az ebbõl eredõ, a társadalmi részvételt akadályozó egyéb körülmények hatására egyes személyi vagy vagyoni ügyeiben önállóan vagy segítséggel eljárni, döntést hozni, jognyilatkozatot tenni nem képes és a cselekvõképesség korlátozásának elmaradása károsodását okozná. (4) A cselekvõképesség korlátozására akkor kerülhet sor, ha a bíróság megítélése szerint más cselekvõképességet nem korlátozó rendelkezés az érintett személy károsodástól való megóvása érdekében nem vezetne eredményre. A cselekvõképesség korlátozására irányuló határozatnak összetett, így szükség szerint orvosi, gyógypedagógiai és pszichológiai vizsgálatot is magában foglaló szakértõi véleményen kell alapulnia. (5) A személy kommunikációjának módja, annak akadályozottsága önmagában nem lehet a cselekvõképesség korlátozásának oka. 2:24. [A korlátozottan cselekvõképes személy jognyilatkozatára vonatkozó általános szabályok] (1) A gondnokság alá helyezett korlátozottan cselekvõképes személy jognyilatkozata a bíróság ítéletében meghatározott ügycsoportban tör vény eltérõ rendelkezése hiányában akkor érvényes, ha azt gondnoka elõ ze tes beleegyezésével vagy utólagos jóváhagyásával tette. A gondnokolt és gondnoka közötti vita esetén ideértve azt is, ha a gondnok álláspontja szerint a gondnokolt nyilatkozattételének elmaradása a gondnokolt károsodásával járna, a gyámhatóság dönt a gondnokolt személyes, az akadálymentes kommunikáció elvein alapuló meghallgatását köve tõen. A gyámhatóság döntése pótolja a gondnokoltnak és a gondnoknak a jognyilatkozat érvényességéhez szükséges jognyilatkozatát, illetve jóváhagyását. (2) Ha a gondnokolt érdekeinek védelme, károsodástól való megóvása azonnali intézkedést tesz szükségessé, a gondnok a gondnokolt helyett és nevében eljárhat, jognyilatkozatot tehet azzal, hogy arról a gyámhatóságot haladéktalanul értesíteni köteles. A gyámhatóság az értesítés kézhezvételétõl számított legkésõbb tizenöt napon belül felülvizsgálja a gondnok eljárását a gondnokolt személyes, az akadálymentes kommunikáció elvein alapuló meghallgatását köve tõen. A gyámhatóság nem hagyhatja jóvá a gondnok eljárását, ha az intézkedés jellege nem indokolt azonnali beavatkozást, illetve, ha a gyámhatóság az (1) bekezdés szerinti vita esetén a gondnokolt javára dönt. Ha a gyámhatóság a gondnok eljárását nem hagyja jóvá, a gondnok jognyilatkozatának érvénytelenné nyilvánításáról is határoz. 2:25. [A korlátozottan cselekvõképes személy gondnokának önálló eljárása] A bíróság külön tör vény alapján lefolytatott eljárásban feljogosíthatja a gondnokot a korlátozás alá tartozó ügycsoportokban vagy ügycsoportokon belül egyes ügyekben a gondnokolt helyett és nevében történõ önálló eljárásra, jognyilatkozat önálló megtételére a) a gondnok és a gondnokolt közös kérelmére a gondnokolt ismétlõdõ, illetve rendszeres jognyilatkozat-tételt igénylõ ügyeiben, vagy
9 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 165. szám b) a gondnok és a gyámhatóság közös kérelmére, ha összetett szakértõi vizsgálaton alapuló vélemény alátámasztotta, hogy a gondnok az adott üggyel vagy ügycsoporttal kapcsolatban a fogyatékos személyekkel való kommunikáció terén járatos szakember közremûködésével sem képes a gondnokoltjával olyan kommunikációra, amely szükséges volna ahhoz, hogy a gondnok a gondnokolt jognyilatkozatával összefüggésben elõ ze tes beleegyezésérõl vagy utólagos jóváhagyásának megadásáról határozzon és a gondnokolt jogainak védelme a 2:24. (1) (2) bekezdése szerinti eljárásban nem biztosítható. 2:26. [A korlátozottan cselekvõképes személy önálló jognyilatkozat tételének esetei] A korlátozottan cselekvõképes személy a korlátozással érintett ügycsoportban is a gondnoka közremûködése nélkül a) tehet olyan személyes jellegû jognyilatkozatot, amelyre jogszabály feljogosítja, b) megkötheti a mindennapi élet szokásos szükségleteinek fedezése körébe tartozó kisebb jelentõségû szerzõdéseket, c) rendelkezik a munkaviszonyból, munkaviszony jellegû jogviszonyból, társadalombiztosítási, szociális és munkanélküli-ellátásból származó jövedelme bíróság által meghatározott hányadával; e jövedelemrész erejéig kötelezettséget is vállalhat, d) jogosult közigazgatási szerv és bíróság elõtti eljárásokban a gondnokával szembeni jogérvényesítésre, perindításra, valamint e) megköthet olyan szerzõdéseket, amelyekkel kizárólag elõnyt szerez. 2:27. [A gyámhatóság jóváhagyásához kötött jognyilatkozatok] (1) A gondnokolt és gondnoka jognyilatkozatainak érvényességéhez ha a bíróság a cselekvõképességet a gondnokolt vagyonával való rendelkezésében korlátozta a gyámhatóság jóváhagyása szükséges, ha a jognyilatkozat a) a gondnokolt tartására, b) a gondnokoltat öröklési jogviszony alapján megilletõ jogra vagy kötelezettségre, c) a gondnokolt idegen kötelezettségért megfelelõ ellenérték nélküli felelõsség vállalására, d) a gondnokolt gondnok által kezelt vagyonára, e) a gondnokolt tör vény ben vagy a gondnokot rendelõ határozatban meghatározott összeget meghaladó értékû egyéb vagyonára, f) a gondnokolt ingatlantulajdonának átruházására vagy megterhelésére vonatkozik. (2) A gondnokolt a gyámhatóság jóváhagyását kérheti a) leszármazója önálló háztartásának alapításához, fenntartásához vagy más fontos cél eléréséhez a vagyonának terhére nyújtott támogatáshoz, amennyiben a támogatás ténye, illetve annak mértéke tör vényes érdekeit, megélhetését nem veszélyezteti, b) az általa történõ az a) pontban foglaltak alá nem tartozó ajándékozáshoz, jogokról ellenérték nélkül való lemondást vagy közcélra történõ felajánlást tartalmazó jognyilatkozathoz, feltéve, hogy a jogügylet tör vényes érdekeit, megélhetését nem veszélyezteti. (3) Nincs szükség a gyámhatóság jóváhagyására a bírósági vagy közjegyzõi határozattal elbírált jognyilatkozat érvényességéhez. (4) Törvényben meghatározott egyes egészségügyi és személyállapoti tárgyú ügycsoportokkal kapcsolatos jognyilatkozatok érvényességéhez a külön tör vény ben meghatározott szervezet, testület jóváhagyására van szükség. 2:28. [Zárlat elrendelése és zárgondnokrendelés] (1) Ha cselekvõképességet korlátozó gondnokság alá helyezés iránti perindítás indokolt, és az érintett személy vagyonának védelme sürgõs intézkedést igényel, a gyámhatóság a vagyonra haladéktalanul zárlatot rendel el, valamint ezzel egyidejûleg zárgondnokot rendel ki. A zárlatot elrendelõ határozat ellen nincs helye fellebbezésnek. (2) A zárlatra és a zárgondnok mûködésére a bírósági végrehajtásról szóló tör vény biztosítási intézkedések végrehajtására vonatkozó fejezetének a rendelkezéseit kell meg fele lõen alkalmazni. (3) A gyámhatóságnak a zárlat elrendelését követõ nyolc napon belül a gondnokság alá helyezési pert meg kell indítania, a bíróságnak pedig legkésõbb a keresetlevél benyújtásától számított harminc napon belül a zárlatot hivatalból felül kell vizsgálnia és arról érdemben határoznia kell.
10 41994 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 165. szám 2:29. [Ideiglenes gondnokrendelés] (1) A gyámhatóság kivételesen, életét, testi épségét, vagyoni viszonyait súlyosan veszélyeztetõ, azonnali intézkedést igénylõ esetben ideiglenes gondnokot rendel annak a nagykorú személynek, aki értelmi képessége, pszichés állapota vagy szenvedélybetegsége miatt vagy az ebbõl eredõ, a társadalmi részvételt akadályozó egyéb körülmények hatására egyes személyi vagy vagyoni ügyeiben önállóan vagy segítséggel eljárni és döntést hozni, jognyilatkozatot tenni nem képes és a károsodástól való megóvása más módon elsõsorban zárlat elrendelésével nem lehetséges. (2) A gyámhatóság az ideiglenes gondnokot kirendelõ határozatában megjelöli, hogy az ideiglenes gondnok mely ügyben, illetve ügyekben járhat el. Az ideiglenes gondnokra azokban az ügyekben, amelyekben kirendelték a gondnokra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. (3) A gyámhatóságnak az ideiglenes gondnokrendelést követõ nyolc napon belül a gondnokság alá helyezési pert meg kell indítania, a bíróságnak pedig legkésõbb a keresetlevél benyújtásától számított harminc napon belül az ideiglenes gondnokrendelést hivatalból felül kell vizsgálnia, és arról érdemben határoznia kell. (4) Az ideiglenes gondnok a 2:36. -ban megjelölt módon járhat el. 2:30. [A korlátozottan cselekvõképes személy jognyilatkozatának relatív semmissége] (1) A korlátozott cselekvõképességen alapuló semmisségre csak annak érdekében lehet hivatkozni, akinek cselekvõképessége korlátozott. (2) Aki cselekvõképességét illetõen a másik felet megtéveszti, ezért felelõsséggel tartozik, és felelõssége alapján a szerzõdés teljesítésére is kötelezhetõ. 2:31. [A korlátozottan cselekvõképes személy cselekvõképessé válása] Ha a korlátozottan cselekvõképes személy cselekvõképessé válik, maga dönt függõ jognyilatkozatának érvényességérõl. A gondnokrendelésre, a gondnok jogaira és kötelezettségére, valamint a gondnokság megszûnésére irányadó szabályok 2:32. [A gondnokság alá helyezésre vonatkozó rendelkezések] (1) A gondnokság alá helyezést a) a nagykorú személy együttélõ házastársa, egyenesági rokona, testvére, b) a gyámhatóság és c) az ügyész kérheti. (2) Ha a gondnokság alá helyezés szükségességérõl a gyámhatóság tudomást szerez, a gondnokság alá helyezési eljárást haladéktalanul meg kell indítania, ha azt az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott közeli hozzátartozó a gyámhatóságnak a perindítás szükségességérõl való tájékoztatását követõ hatvannapos jogvesztõ határidõn belül nem teszi meg. (3) A bíróság a gondnokság alá helyezési eljárás során az eljárásban résztvevõk számára szükség szerint az akadálymentes kommunikáció szabályainak megfelelõ módon tájékoztatást ad a támogatott döntéshozatal jogintézményérõl, annak alkalmazhatósága feltételeirõl is. 2:33. [A gondnokrendelés] A cselekvõképességet korlátozó gondnokság alá helyezett személy részére az eljárást kezdeményezõ személy vagy a gyámhatóság javaslatára a bíróság rendel gondnokot a gondnokság alá helyezést elrendelõ határozatában. 2:34. [A gondnoki tisztség viselésének feltételei] (1) Gondnok lehet az a cselekvõképes nagykorú személy, aki a gondnoki tisztséget vállalja, akivel szemben a tör vény ben meghatározott kizáró ok nem áll fenn és személyében, körülményeiben alkalmas a gondnoki tisztség ellátására. (2) Nem rendelhetõ gondnokul: a) aki ellen a gondnokság alá helyezett tiltakozik, b) akit a gondnokság alá helyezett elõ ze tes jognyilatkozatban kizárt a gondnokká jelölhetõ személyek körébõl, c) aki gondnokság alatt áll, d) aki támogatott személy,
11 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 165. szám e) aki a közügyektõl eltiltó jogerõs ítélet hatálya alatt áll, f) akit a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló jogszabály kizár. (3) Gondnokul a gondnokság alá helyezett által cselekvõképessége korlátozását megelõzõen tett elõ ze tes jognyilatkozatban vagy a gondnokság alá helyezésrõl rendelkezõ eljárás során megnevezett személyt, ha pedig ez nem lehetséges, úgy elsõsorban a gondnokolttal együtt élõ házastársat kell rendelni. Ha ilyen személy nincs vagy a házastárs gondnokul rendelése veszélyeztetné a gondnokság alatt álló érdekeit, a bíróság olyan személyt rendel gondnokul, aki a gondnokság ellátására az összes körülmény figye lembe véte lével alkalmasnak mutatkozik. (4) A gondnok rendelésénél az arra alkalmas személyek közül elõnyben kell részesíteni a szülõket vagy a szülõk által a haláluk esetére közokiratban vagy végrendeletben megnevezett személyt, hiányukban pedig azokat a hozzátartozókat, akik szükség esetén a személyes gondoskodás nyújtására is képesek. (5) Ha gondnok az (1) (4) bekezdésben foglaltak alapján nem rendelhetõ, a gondnokolt számára hivatásos gondnokot kell rendelni. Hivatásos gondnok csak olyan büntetlen elõéletû személy lehet, aki a tör vény ben meghatározott képesítési elõ írásoknak megfelel. Hivatásos gondnokul a fogyatékosokkal, szenvedélybetegekkel vagy pszichiátriai betegekkel foglalkozó egyesület vagy alapítvány is kijelölhetõ. Ha a bíróság a gyámhatóság javaslatára jogi személyt jelöl ki gondnokul, a jogi személy köteles megnevezni azt a nagykorú személyt, aki a gondnoki teendõk ellátásáért személyében felelõs. (6) A hivatásos gondnok egyidejûleg legfeljebb húsz gondnokság alatt álló nagykorú személy számára láthat el gondnoki feladatokat. E szabály alkalmazása során a támogatott személyek a gondnokoltakkal egy tekintet alá esnek. 2:35. [Többes és helyettes gondnokrendelés] (1) A gondnokolt részére több gondnok is rendelhetõ. Többes gondnokrendelésre kerülhet sor különösen, ha a) a gondnokság alá helyezett személy mindkét szülõje vagy két közeli hozzátartozója közösen, azonos jogkörrel vállalja a gondnokságot, vagy b) a gondnokolt vagyonának kezelése, illetve más ügyeinek intézése ezt indokolja. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetekben a bíróság a gondnokok együttes kérelmére meghatározhatja feladatkörük pontos megosztását. (3) A távol levõ vagy más okból akadályozott gondnok mellé a bíróság a gondnokolt részére szükség szerint helyettes gondnokot is rendelhet. A helyettes gondnok csak azonnali intézkedést igénylõ ügyekben járhat el. 2:36. [A gondnok tevékenysége és kötelességei] (1) A gondnok a bíróság által meghatározott ügycsoportban a gondnokság alá helyezett személy vagyonának kezelõje és tör vényes képviselõje, ha a bíróság a gondnokolt cselekvõképességét a vagyonáról való rendelkezésben korlátozta. (2) A gondnok indokolt esetben vállalása esetén a gondnokság alá helyezett gondozását is ellátja. (3) A gondnokoltat érintõ döntések meghozatalánál a gondnok köteles a gondnokoltat a gondnokolt kommunikációs módjához és értelmi képességéhez alkalmazkodva meghallgatni, és a gondnokolt véleményét a lehetõ legnagyobb mértékben figye lembe venni. Ha nem lehet megállapítani a gondnokolt véleményét, a gondnok a gondnokolt által korábban közöltek szerint jár el. Amennyiben ennek megállapítására sincs mód, a gondnok a gondnokolt ismert értékrendje alapján és az érdekeit legjobban szolgáló módon köteles eljárni. (4) Ha a gondnok a (3) bekezdés szerinti kötelezettségét megszegi, ez a 2:40. -ának (3) bekezdése c) pontjában foglaltak szerinti felmentését vonja maga után. 2:37. [A gondnok tevékenységének felügyelete] (1) A gondnok tevékenységét a gyámhatóság felügyeli. (2) A gondnok a mûködésérõl és a gondnokolt állapotáról a gyámhatóság felhívására bármikor, egyébként az éves számadással együtt köteles beszámolni a gyámhatóságnak. (3) A gondnok ha a gondnokolt a vagyonával való rendelkezést korlátozó gondnokság alatt áll köteles a gyámhatóság felhívására átadni a gondnokolt pénzét, értékpapírjait, valamint értéktárgyait, ha azokat jogszabály szerint nem kell a folyó kiadásokra készen tartani. A gyámhatóságnak átadott vagyonnal való rendelkezéshez a gyámhatóság jóváhagyása szükséges. (4) A gondnokolt jogosult a gyámhatóság és a gondnok által a gondnok mûködésérõl és a gondnokolt vagyonáról vezetett dokumentációba betekinteni és arról másolatot készíteni.
12 41996 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 165. szám 2:38. [Számadás a gondnok vagyonkezelésérõl] (1) A gondnok a vagyon kezelésérõl legalább évente köteles számadást adni a gyámhatóságnak. Ha a gondnok a gondnokolt közeli hozzátartozója, a gyámhatóság a rendes számadási kötelezettség alól felmentést adhat vagy egyszerûsített számadást engedélyezhet. (2) A hivatásos gondnok kivételével a gondnok nem köteles éves számadásra, ha a gondnokoltnak nincs vagyona és a munkaviszonyból származó jövedelmének, nyugdíjának és egyéb járadékának havi összege nem haladja meg a jogszabályban meghatározott mértéket. (3) A gyámhatóság a gondnokot a gondnokolt vagy meghatalmazottja kérésére eseti számadás készítésére is kötelezheti. (4) A gyámhatóság a számadást véleményezés céljából megküldi a gondnokoltnak vagy a gondnokolt meghatalmazottjának. 2:39. [A gondnokrendelés indokoltságának felülvizsgálata] (1) A bíróságnak a cselekvõképesség korlátozását elrendelõ, azt fenntartó vagy módosító ítéletében rendelkeznie kell a kötelezõ felülvizsgálat iránti eljárás megindításának az ítélet jogerõre emelkedésétõl számított öt éven belüli idõpontjáról. (2) A felülvizsgálati eljárást a gyámhatóságnak kell megindítania. A gyámhatóság keresete a gondnokság alá helyezés megszüntetésére, fenntartására vagy módosítására irányulhat. (3) A gondnokság alá helyezés (2) bekezdés szerinti megszüntetésérõl, fenntartásáról vagy módosításáról a bíróság a) a gondnokolt, b) a gondnokolt együttélõ házastársa, egyenesági rokona, testvére, c) a gondnok, d) a gyámhatóság vagy e) az ügyész kérelme alapján dönt. (4) A gondnokság alá helyezés megszüntetésére, fenntartására vagy módosítására irányuló per megindításának a kötelezõ felülvizsgálat idõpontja elõtt is helye van. 2:40. [A gondnoki tisztség megszûnése] (1) A gondnokság megszûnik, ha a gondnokolt meghal. (2) A gondnoki tisztség megszûnik, ha a gondnok meghal vagy a gondnokot a bíróság felmenti tisztségébõl. (3) A bíróság a gondnokot tisztségébõl felmenti, ha a) a gondnok a felmentését kéri, b) utóbb keletkezik olyan kizáró ok, amely a gondnok kirendelésének is akadályát jelentette volna, c) a gondnok a kötelezettségét nem teljesíti vagy olyan cselekményt követ el, illetve olyan magatartást tanúsít, amellyel a gondnokolt érdekeit súlyosan sérti vagy veszélyezteti. (4) A bíróság kivételesen felmentheti a gondnokot akkor is, ha a gondnokolt érdekében az eset összes körülményei és a gondnokolt véleményére figyelemmel más személy gondnokként való kirendelése indokolt. MÁSODIK RÉSZ A JOGI SZEMÉLYEK ÉS A JOGI SZEMÉLYISÉG NÉLKÜLI JOGALANYOK 1. CÍM A JOGI SZEMÉLYEK ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI 2:41. [A jogi személy jogképessége] (1) A jogi személy jogképes: jogai és kötelezettségei lehetnek. (2) A jogi személy jogképessége kiterjed mindazokra a jogokra és kötelezettségekre, amelyek jellegüknél fogva nem csupán az emberhez fûzõdhetnek. (3) A jogi személy jogképessége ha tör vény eltérõen nem rendelkezik nyilvántartásba vételétõl a nyilvántartásból való törléséig tart. (4) A jogi személynek a tagjaitól, illetve alapítóitól elkülönült jogalanyiságára nem hivatkozhat a jogi személy tagja, részvényese vagy alapítója, ha ezzel joggal való visszaélést követne el.
13 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 165. szám :42. [A jogi személy típusai, a jogi személy alapításának szabadsága] (1) A jogi személyek típusait, valamint az egyes jogi személy típusok létesítésére, szervezetére, mûködésére és megszüntetésére vonatkozó alapvetõ szabályokat tör vény állapítja meg. Az e címben foglalt rendelkezésektõl eltérésnek annyiban van helye, amennyiben azt a jogi személy típusára irányadó tör vény megengedi. (2) A helyi önkormányzatra, a köztestületre, az egyesületre és a költségvetési szervre az e címben foglalt rendelkezések csak akkor alkalmazhatók, ha tör vény kifejezetten így rendelkezik. (3) A jogi személyek a jogi személy típusára irányadó tör vény keretei között szabadon alapíthatók. A jogi személy alapításáról létesítõ okiratot kell kiállítani. Ha a jogi személy alapítását tör vény rendeli el, a létesítõ okirat az alapítást elrendelõ tör vénybe foglalható. (4) A létesítõ okirat alapján a jogi személyt tör vény eltérõ rendelkezése hiányában nyilvántartásba kell venni. A nyilvántartásba vétel csak akkor tagadható meg, ha az alapítás a létesítõ okiratból kitûnõen nem felel meg a tör vény ben foglalt rendelkezéseknek. 2:43. [A jogi személy létesítése] (1) A létesítõ okiratban fel kell tüntetni a) a jogi személy nevét, székhelyét, célját vagy fõtevékenységét, b) a jogi személyt létesítõ jogalany vagy jogalanyok nevét és székhelyét (lakóhelyét), c) a jogi személy vagyonát, annak értékét, továbbá e vagyon rendelkezésre bocsátásának módját és idejét, d) a jogi személy elsõ képviselõjének, illetve képviseleti és ügyintézõ szervei elsõ tagjainak nevét és lakóhelyét (székhelyét). (2) A jogi személyt létesítõ jogalanyok a létesítõ okiratban egyéb kérdésekrõl is rendelkezhetnek, a létesítõ okirat tartalmát a tör vények keretei között szabadon határozhatják meg. 2:44. [A jogi személy neve] (1) A jogi személy nevének ha tör vény eltérõ követelményt nem támaszt olyan mértékben kell különböznie a korábban nyilvántartásba vett hasonló mûködési körben és azonos területen tevékenykedõ más jogi személy elnevezésétõl, hogy azzal ne legyen összetéveszthetõ. Ha több jogi személy nyilvántartásba vételét kérik azonos vagy összetéveszthetõ név alatt, a név viselésének joga azt illeti meg, aki kérelmét elsõként nyújtotta be. (2) A jogi személy neve nem kelthet a valósággal ellentétes látszatot. A jogi személy típusára vonatkozó elnevezést a jogi személy nevében fel kell tüntetni. (3) A jogi személy nevében ha tör vény eltérõen nem rendelkezik a jogi személy típusát, ha pedig a név a jogi személy tevékenységét is tartalmazza, akkor a tevékenységet is magyar nyelven, a magyar helyesírás követelményeinek megfelelõen kell feltüntetni. 2:45. [A jogi személy nyilvántartásba vétele] (1) A jogi személy tör vény ben meghatározott módon ha tör vény eltérõen nem rendelkezik a jogi személy típusára irányadó nyilvántartásba való bejegyzéssel, a jövõre nézve jön létre. (2) A nyilvántartásba elektronikus úton is bárki ingyenesen betekinthet, a nyilvántartott adatokról feljegyzést készíthet. 2:46. [A jogi személy szervezete, képviselete, felelõssége] (1) A jogi személy képviseletét a létesítõ okiratban meghatározott személy (személyek, szerv) látja el. A jogi személy képviselõje képviseleti jogának korlátozása jóhiszemû harmadik személyekkel szemben tör vény eltérõ rendelkezése hiányában nem hatályos. (2) A jogi személy kötelezettségeiért saját vagyonával felel. A jogi személy alapítója (alapítói) vagy tagja (tagjai) tör vény eltérõ rendelkezése hiányában a jogi személy tartozásaiért nem felelnek. (3) A jogi személy feladat- és hatáskörében, illetve tevékenységi körében eljáró természetes személy (alkalmazott, tag, vezetõ tisztségviselõ) magatartása a jogi személy eljárásának minõsül, és az ennek során okozott kárért, illetve nem vagyoni sérelemért harmadik személyekkel szemben tör vény eltérõ rendelkezése hiányában a jogi személy tartozik felelõsséggel.
14 41998 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 165. szám 2:47. [A jogi személy szervezeti egységének jogi személlyé nyilvánítása] (1) A jogi személy típusára irányadó tör vény lehetõvé teheti, hogy az alapító a jogi személy szervezeti egységét a létesítõ okiratban jogi személlyé nyilvánítsa. (2) A jogi személy szervezeti egységének jogi személlyé nyilvánítása esetén a jogi személy létesítésének és mûködésének szabályait meg fele lõen kell alkalmazni azzal, hogy a szervezeti egység létesítõ okiratában meg kell határozni az annak tör vényes képviseletére jogosultakat. (3) A jogi személy önálló jogi személyiséggel rendelkezõ szervezeti egységének a szervezeti egység vagyonából ki nem elégíthetõ tartozásaiért a jogi személy kezesként felel. (4) A jogi személy a szervezeti egység jogi személyiségét a jogi személy típusára irányadó tör vény ben meghatározott feltételek szerint szüntetheti meg. Ha a jogi személy megszûnik, a jogi személy szervezeti egysége is elveszti jogi személyiségét. 2:48. [A jogi személy megszûnése] (1) A jogi személy általános jogutódlással vagy általános jogutód nélkül, a nyilvántartásból való törléssel a jövõre nézve szûnik meg. (2) A jogi személy megszûnésének eseteit és módját a jogi személy típusára irányadó tör vények határozzák meg. (3) A jogutód nélkül megszûnt jogi személy hitelezõinek kielégítése után fennmaradt vagyona, ideértve a vagyonnal kapcsolatos jogosultságok érvényesítésére irányuló jogot is, tör vény, illetve a létesítõ okirat eltérõ rendelkezése hiányában a jogi személy alapítóját (tagját) illeti meg olyan arányban, amilyen arányban a jogi személy javára vagyont szolgáltatott. 2. CÍM AZ ÁLLAM JOGKÉPESSÉGE 2:49. [Az állam a vagyoni jogviszonyokban] (1) Az állam a vagyoni jogviszonyok alanyaként jogi személy. (2) Törvény eltérõ rendelkezésének hiányában az államot ha vagyoni jogviszonyban közvetlenül vesz részt az államháztartásért és a pénzügyekért felelõs miniszter képviseli. (3) A kártérítési, megtérítési és kártalanítási kötelezettség, valamint a jóhiszemû személyek irányában vállalt szerzõdéses kötelezettség az államot költségvetési fedezet hiányában, vagy az e célra biztosított költségvetési fedezetet meghaladó mértékben is terheli. 3. CÍM AZ ALAPÍTVÁNY Általános rendelkezések 2:50. [Az alapítvány fogalma és célja] (1) Természetes személy és jogi személy az alapító okiratban meghatározott célra alapítványt hozhat létre. Az alapító okiratban az alapítvány javára, céljának meg valósításához vagyont kell rendelni; az alapítvány javára rendelt vagyont az alapító az alapítvány mûködése során nem vonhatja el, nem követelheti vissza. Az alapítvány jogi személy. (2) Alapítvány nem hozható létre jogszabályba ütközõ, jogszabály megkerülésére irányuló vagy a jóerkölcsöt sértõ célra, nem hozható létre továbbá elsõdlegesen üzletszerû gazdasági tevékenység folytatására sem. (3) Az alapítvány a tör vény eltérõ rendelkezése hiányában nem irányulhat olyan célra, amelynek kedvezményezettje az alapító, az alapítványhoz csatlakozó személy, az alapítvány kezelõje vagy kuratóriumának tagja, valamint ezen személyek hozzátartozója. 2:51. [Az alapítvány tevékenységének korlátai] (1) Az alapító okirat az alapítvány célja meg valósításának elõsegítése érdekében az alapítványt üzletszerû gazdasági tevékenység folytatására is feljogosíthatja, az alapítvány által folytatott ilyen tevékenység azonban az alapítvány céljának meg valósítását nem veszélyeztetheti. Semmis az alapító okirat azon rendelkezése, amely alapján az üzletszerû gazdasági tevékenység eredménye az alapító, az alapítványhoz csatlakozó személy, az alapító kezelõje
15 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 165. szám vagy kuratóriumának tagja, valamint ezen személyek hozzátartozója részére az alapítvány mûködése vagy megszûnése esetén kifizetésre, felosztásra kerül. (2) Alapítvány más jogalanynak nem lehet korlátlan felelõsségû tagja, nem jogosult alapítvány létrehozására, valamint alapítványhoz történõ csatlakozásra. 2:52. [Az alapítvány létrejötte] Az alapítvány a bírósági nyilvántartásba vételével jön létre. A nyilvántartásba vétel nem tagadható meg, ha az alapító okirat a tör vény ben meghatározott feltételeknek megfelel. Az alapítvány a tevékenységét a nyilvántartásba vételrõl szóló határozat jogerõre emelkedése napján kezdheti meg. Az alapító a nyilvántartásba vételt köve tõen az alapítványt nem vonhatja vissza. Az alapító okirat 2:53. [Az alapító okirat tartalmi elemei] (1) Az alapítvány alapító okiratában meg kell határozni: a) az alapítvány nevét, székhelyét, b) az alapítvány célját, c) azt, hogy az alapítványhoz való csatlakozás lehetõsége megengedett-e (nyílt alapítvány) vagy, hogy az alapító azt kizárja-e (zárt alapítvány), d) az alapítvány javára rendelt vagyon mértékét, kezelésének, felhasználásának módját, e) az alapítványt kezelõ szervet, illetve a kuratórium összetételét. (2) Az alapítvány alapító okirata szükség szerint rendelkezik: a) az alapítvány határozott idõre történõ létesítése esetén ennek idõtartamáról vagy megszûnésének idõpontjáról, b) az alapító számára fenntartott jogokról és az alapító számára fenntartható jogok gyakorlására más személy kijelölésérõl, c) az alapítványnak üzletszerû gazdasági tevékenység végzésére való feljogosításáról, d) a kezelõ jogkörérõl és a döntéshozatal szabályairól, e) a kezelõ díjazása megállapításának szabályairól, f) alapítványi szervek létesítésérõl, eljárási szabályainak meghatározásáról, tagjainak kijelölésérõl, visszahívásáról és javadalmazásáról, g) az alapítvány képviseletének részletes szabályairól, h) a kedvezményezettek körérõl, illetve a kedvezményezettek meghatározásáról, i) az alapítvány megszûnését eredményezõ, a tör vény ben nem szereplõ egyéb ok vagy feltétel meghatározásáról, valamint j) az alapítvány megszûnése esetére az alapítvány hitelezõinek kielégítése után megmaradó alapítványi vagyon céljáról, felhasználásának módjáról. (3) Ha az alapító okirat az alapítvány mûködésének idõtartamáról vagy megszûnésének idõpontjáról nem rendelkezik, az alapítványt határozatlan idõre alapítottnak kell tekinteni, ha pedig az alapító okirat a kezelõ kijelölésének idõtartamáról vagy megszûnésének idõpontjáról nem rendelkezik, úgy a kezelõ kijelölését kell határozatlan idõtartamra szólónak tekinteni. 2:54. [Az alapítvány vagyona] (1) Nyílt alapítvány javára a mûködése megkezdéséhez, zárt alapítvány javára pedig az alapítványi cél meg valósításához szükséges vagyont kell rendelni. A pénzbeli juttatást az e célra nyitott bankszámlán, a nem pénzbeli juttatást pedig az alapító okiratban meghatározott módon az alapítvány rendelkezésére kell bocsátani. (2) Az (1) bekezdésben foglalt követelményeken túlmenõ feltételeket is teljesíteni kell, ha meghatározott cél meg valósítására rendelt alapítvány vonatkozásában tör vény elõírja az alapításhoz szükséges vagyon legkisebb összegét, valamint megállapítja a vagyon rendelkezésre bocsátásának módját és felhasználásának feltételeit. (3) Ha az alapító okirat az alapítványt üzletszerû gazdasági tevékenység folytatására is feljogosítja, az alapítvány javára rendelt vagyon nem lehet kevesebb a gazdasági társaságokról szóló tör vény szerint a korlátolt felelõsségû társaság alapításához elõírt jegyzett tõke legkisebb összegénél. (4) A vagyonnak az alapítvány rendelkezésére bocsátását a nyilvántartásba vételi eljárás során erre alkalmas okirattal igazolni kell.
16 42000 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 165. szám 2:55. [A jogutód nélkül megszûnõ alapítvány vagyonáról való rendelkezés] (1) Az alapítvány jogutód nélküli megszûnése esetére az alapító okiratban elõírható, hogy a hitelezõk kielégítése után megmaradó vagyon az alapítót vagy az általa meghatározott személyt illeti meg azzal, hogy ez a vagyonrész nem haladhatja meg az alapító által juttatott vagyont. (2) Az alapító az általa juttatott vagyonról az alapítvány jogutód nélküli megszûnésekor is határozhat, ha az alapító okirat ilyen esetre a vagyonról nem rendelkezik vagy a rendelkezés nem teljesíthetõ. (3) A vagyon vagy vagyonrész a nyilvántartó bíróság által kijelölt hasonló célú alapítványt illeti, ha az alapító nem rendelkezett a megszûnõ alapítvány vagyonáról, vagy ha az alapító által megjelölt személy a vagyont nem fogadja el, vagy azt nem szerezheti meg. 2:56. [Az alapító okirat módosítása] (1) Az alapító az alapító okiratot módosíthatja így új alapítványi cél meghatározásával egészítheti ki, ha ezzel az alapítvány céljának meg valósítását nem veszélyezteti. (2) Ha az alapítvány a célját meg valósította, vagy ha a cél elérése lehetetlenné vált, vagy nem vált ugyan lehetetlenné, de meg valósítása a körülmények lényeges változása folytán okszerûtlen lenne, az alapító az alapító okiratban új célt határozhat meg, feltéve, hogy az alapítvány az új cél meg valósításának elkezdéséhez zárt alapítvány esetén a meg valósításhoz elegendõ vagyonnal rendelkezik. (3) Az alapítvány vagyona az alapító okirat módosításával nem csökkenthetõ. Az alapítvány létesítése végintézkedéssel 2:57. [Alapítvány létesítése végintézkedéssel] (1) Alapítvány írásbeli végrendeletben vagy öröklési szerzõdésben is létesíthetõ. Ilyen esetben az alapító okiratot a végintézkedésnek kell tartalmaznia. (2) A végintézkedéssel létesített alapítvány esetében az alapítvány nyilvántartásba vétele iránt a végrendeleti végrehajtó, ennek hiányában a hagyatéki eljárásra ille té kes közjegyzõ által kirendelt ügygondnok köteles eljárni. (3) A végintézkedéssel létesített alapítvány hagyományosnak minõsül. (4) Az alapítvány nyilvántartásba vétele ügyében a (2) bekezdés szerint eljáró személy jogosult az alapítvány várományi vagyonának kezelésére és köteles megtenni az annak megóvása érdekében szükséges intézkedéseket. 2:58. [Alapítvány létesítése meghagyással] (1) Alapítvány létesítését az örökhagyó meghagyásban is elrendelheti. A meghagyásban meg kell határozni a létesítendõ alapítvány célját és vagyonát, valamint ki kell jelölni azt a személyt, aki az alapítvány létrehozására köteles. (2) A közjegyzõ az alapítvány létesítésére irányuló meghagyásról a hagyatéki eljárás lezárásával egyidejûleg az ügyészt értesíteni köteles. (3) Az ügyész a bíróságtól kérheti az alapítvány létrehozásáért felelõs személy kötelezését az alapítvány létesítésére, ha ez a meghagyást felszólítás ellenére sem teljesíti. Az alapítvány nyilvántartásba vétele 2:59. [A nyilvántartásba vétel módja] (1) Az alapítványt az annak székhelye szerint ille té kes megyei bíróság, illetve a Fõvárosi Bíróság az alapító kérelme alapján veszi nyilvántartásba. A bíróság a nyilvántartásba vételrõl nemperes eljárásban határoz, és határozatát az ügyészségnek is kézbesíti. (2) A nyilvántartásba vételre irányuló kérelem elektronikus úton is elõterjeszthetõ, ebben az esetben a bíróság a kérelemrõl külön tör vény ben meghatározott módon elektronikus nyilvántartásba vételi eljárás keretében határoz. (3) Az alapítvány nyilvántartásba vételére irányuló hiányos kérelem benyújtása esetén a kérelem érkezésétõl számított harminc napon belül a bíróság hiánypótlásra hívja fel a kérelmezõt. A hiánypótlásra megfelelõ legfeljebb negyvenöt napos határidõt kell biztosítani, amely kérelemre, indokolt esetben tizenöt nappal meghosszabbítható. A hiánypótlás késedelmes vagy hiányos teljesítése miatt igazolási kérelemnek nincs helye. Ha a hiánypótlási határidõt elmulasztották, vagy a hiánypótlást hiányosan vagy hibásan terjesztették elõ, a bíróság a kérelmet végzéssel elutasítja.
17 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 165. szám (4) A bíróság legkésõbb a kérelem érkezésétõl számított hatvan napon belül köteles dönteni a nyilvántartásba vételrõl vagy a kérelem elutasításáról. E határidõ számításakor a hiánypótlásra felhívó végzés kézbesítésétõl a hiányok pótlásáig, vagy a hiánypótlás elmaradása esetén a hiánypótlásra biztosított határidõ lejártáig eltelt idõ nem vehetõ figye lembe. Ha a bíróság a döntési kötelezettségének határidõn belül nem tesz eleget, a bíróság vezetõjének a határidõ lejártát követõ nyolc napon belül meg kell tennie a szükséges intézkedéseket a kérelem elbírálása érdekében. Ha a kérelem elbírálására e rendelkezés alapján sem került sor, a nyilvántartásba vétel a határidõ lejártát követõ kilencedik napon a kérelem szerinti tartalommal létrejön. (5) Az alapító okirat módosítását és a nyilvántartásba bejegyzett adatok változását a változástól számított harminc napon belül a bíróságnak be kell jelenteni, a bejelentésre az (1) (4) bekezdésben foglaltakat kell meg fele lõen alkalmazni. 2:60. [A nyilvántartott adatok és azok nyilvánossága] (1) A bíróság az alapítvány adatait számítógépen rögzíti. A nyilvántartás tartalmazza az alapítvány nevét, székhelyét, célját, az alapítvány nyílt vagy zárt mûködési módját, az alapítvány kezelõjének, illetve a kuratórium tagjainak, valamint az alapítvány képviselõjének nevét, lakóhelyét és ha ilyennel rendelkezik internetes elérhetõségét. A nyilvántartásban fel kell tüntetni továbbá, ha az alapítvány alapító okirata szerint üzletszerû gazdasági tevékenység végzésére is jogosult. (2) A nyilvántartás fennálló és törölt adatai, valamint a bírósághoz benyújtott iratok ideértve a még el nem bírált kérelmet és mellékleteit is nyilvánosak, azokat bárki ingyenesen személyesen vagy elektronikus nyomtatvány igénybevételével elektronikus úton megtekintheti és azokról feljegyzést készíthet. Kedvezményezettek 2:61. [A kedvezményezett meghatározása] (1) Ha az alapító okirat errõl nem rendelkezik, a kedvezményezettet az alapítvány kezelõje jelöli ki. (2) A kezelõ dönt a kedvezményezetteknek nyújtható támogatásokról. (3) Az alapító, az alapítványhoz csatlakozó személy, valamint ezen személyek hozzátartozója csak abban az esetben lehet az alapítvány kedvezményezettje, ha az alapítvány célja az alapító, a csatlakozó és a hozzátartozó tudományos vagy mûvészeti tevékenységének támogatása, alkotásainak gondozása, vagy ezen személyek ápolása, gondozása, tartása, egészségügyi ellátása költségeinek viselése, iskolai tanulmányainak ösztöndíjjal vagy egyéb módon történõ támogatása. (4) Az alapítvány kezelõje és a kuratórium tagjai, valamint a (3) bekezdés szerinti céllal létesített alapítvány kivételével ezek hozzátartozói az alapítvány kedvezményezettjei nem lehetnek; az alapító okirat ettõl eltérõ rendelkezése semmis. (5) A kedvezményezett a neki járó szolgáltatásra az alapítvánnyal szemben akkor támaszthat igényt, ha a) az alapító okirat a kedvezményezett személyét, a neki járó szolgáltatást és a teljesítés idõpontját a teljesítéshez szükséges módon meghatározta, vagy b) az alapítvány kezelõje a kedvezményezett részére járó szolgáltatásról döntött, és döntését a kedvezményezettel közölte. Csatlakozás az alapítványhoz 2:62. [A csatlakozás lehetõsége] (1) Alapítványhoz csatlakozni a nyilvántartásba vett alapítvány javára szolgáltatott vagyoni értékû hozzájárulással lehet, a személyes szolgáltatás nyújtására, munka végzésére vonatkozó kötelezettségvállalás csak akkor minõsül csatlakozásnak, ha az alapító okirat így rendelkezik. (2) Nyílt alapítványhoz az alapító okiratban meghatározott feltételek mellett bárki csatlakozhat, zárt alapítvány esetén a csatlakozás kizárt. 2:63. [A csatlakozó jogállása] (1) A csatlakozó által gyakorolható jogokat az alapító okirat határozza meg, a csatlakozó azonban az alapítót megilletõ jogokat önállóan csak akkor gyakorolhatja, ha erre õt az alapító az alapító okiratban maga helyett kijelölte. (2) A csatlakozó nem vonhatja vissza a vagyoni hozzájárulását, ha azt az alapítvány rendelkezésére bocsátotta.
18 42002 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 165. szám Az alapítói jogok gyakorlása 2:64. [Kijelölés az alapítói jogok gyakorlására] (1) Az alapító az alapító okiratban az alapítói jogok gyakorlására maga helyett más személyt is kijelölhet, a kijelölés hatályát meghatározott idõtartam elteltéhez vagy feltétel bekövetkezéséhez is kötheti. Az alapítói jogok gyakorlására az alapítvány kuratóriuma is kijelölhetõ. (2) Az alapítói jogok gyakorlására kijelölt személyt (kuratóriumot) ha a kijelölés hatálya beállt az alapítvány alapítójának kell tekinteni. (3) A kuratóriumnak az alapítói jogok gyakorlására való kijelölését az alapító csak abban az esetben vonhatja vissza, ha e jogát fenntartotta, és a kijelölt kuratórium az alapítvány cél szerinti mûködését veszélyezteti. A kijelölés visszavonását köve tõen az alapítói jogokat az alapító vagy az általa kijelölt személy gyakorolja. Ha az alapító által kijelölt személy az alapítói jogok gyakorlására tartósan vagy véglegesen képtelenné válik, az alapító ismét gyakorolhatja az (1) bekezdés szerinti kijelölési jogát. (4) Ha az alapítói jogok gyakorlására több alapító vagy kijelölt személy együttesen jogosult, és közülük valamelyik személy meghalt, megszûnt vagy egyébként az alapítói jogok gyakorlására tartósan vagy véglegesen képtelenné vált, az alapítói jogok gyakorlására e személy hiányában is a többi alapító, illetve kijelölt személy jogosult marad. (5) A kuratórium és tagjai kijelölése vagy kijelölésének visszavonása kivételével azokat az alapítói jogokat, amelyeket az alapító a maga számára nem tartott fenn, az alapítói jogok gyakorlására vonatkozó kijelölés nélkül is a kuratórium gyakorolja, ha az alapítói jogok gyakorlására az alapító más személyt nem jelölt ki. (6) Ha az alapító jogait a maga számára fenntartó alapító vagy e jogok gyakorlására kijelölt más személy meghalt, megszûnt vagy egyébként a jogok gyakorlására tartósan vagy véglegesen képtelenné, továbbá, ha az alapítói jogok gyakorlására kijelölt, vagy arra az (5) bekezdés alapján jogosult kuratórium határozatképtelenné vált, az alapítói jog gyakorlására jogosultat az alapítvány kezelõje vagy az ügyészég erre vonatkozó bejelentése alapján a bíróság jelöli ki. Az alapítvány szervezete 2:65. [Az alapítvány kezelõje, feladatai és felelõssége] (1) Az alapítvány döntéshozó, ügyvezetõ és képviseleti szerve az alapítvány kezelõje. Az alapító okiratban kezelõként egy természetes személy vagy jogi személy, illetve több természetes személybõl álló testület: kuratórium is kijelölhetõ. Az alapító az alapító okiratban rendelkezhet úgy is, hogy a kijelölés meghatározott idõtartamra vagy feltétel bekövetkeztéig áll fenn. (2) A kezelõ gondoskodik az alapítványi cél meg valósításáról, az alapítvány jogszabályoknak és az alapító okirat rendelkezéseinek megfelelõ mûködésérõl, az alapítványi vagyon kezelésérõl és felhasználásáról, szükség szerint az éves pénzügyi terv elfogadásáról, továbbá az alapító okiratban meghatározott egyéb feladat ellátásáról. (3) Az alapítvány vagyonát céljának meg fele lõen, az alapító okiratban meghatározott módon kell kezelni és felhasználni. (4) A kezelõ és a kuratórium tagja az általa e minõségében az alapítványnak okozott kárért a polgári jog általános szabályai szerint felel. 2:66. [A kezelõ kijelölésével kapcsolatos elõ írások] (1) Új kezelõt, kezelõként kijelölt kuratórium esetén pedig új kuratóriumi tagot kell kijelölni vagy az alapító okiratban meghatározott rend szerint választani, ha a természetes személy kezelõ vagy kuratóriumi tag meghal, a kezelõ vagy a kuratóriumi tag e tisztérõl vagy tagságáról lemond, az idõtartamhoz vagy meghatározott idõponthoz vagy feltételhez kötött kezelõi vagy tagsági megbízatás lejárt, vagy a feltétel bekövetkezett. (2) Az alapító a kezelõ kijelölését csak abban az esetben vonhatja vissza, ha a kezelõ kijelölésének jogát fenntartotta és a kijelölt kezelõ az alapítvány céljának meg valósítását veszélyezteti. A kijelölés visszavonásával egyidejûleg új kezelõt kell kijelölni. (3) A kuratórium tagjának kijelölését az alapító csak abban az esetben vonhatja vissza, ha a tag kijelölésére vonatkozó jogát fenntartotta és a tag magatartása a testület cél szerinti mûködését veszélyezteti. A kijelölés visszavonásával egyidejûleg új kuratóriumi tagot kell kijelölni. (4) A kezelõ vagy a kuratóriumi tagok személyében bekövetkezõ változást az alapítványt nyilvántartó bíróság veszi nyilvántartásba, és az a nyilvántartásba vétellel válik hatályossá.
19 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 165. szám :67. [A kuratórium mûködése] (1) Ha a kuratórium elnöke kijelölésének jogát az alapító nem tartotta fenn, a kuratórium tagjai maguk közül választanak elnököt. (2) A kuratórium ülése ha tör vény vagy az alapító okirat eltérõen nem rendelkezik nem nyilvános. (3) A kuratórium tagja jogait csak személyesen gyakorolhatja. Az alapító okirat azonban elõírhatja, hogy a kuratóriumi tag az ülésen való személyes részvétel helyett írásban ideértve az elektronikus hírközlõ eszközök használatát is gyakorolhatja jogait. Ebben az esetben ennek módját és feltételeit az alapító okiratban kell meghatározni. 2:68. [Egyéb alapítványi szervek] Az alapító az alapító okiratban további alapítványi szerveket is létesíthet, e szervek ügyviteli, ellenõrzõ vagy tanácsadó feladatokat láthatnak el. A testületi szervek mûködésére az alapító okirat eltérõ rendelkezése hiányában a kuratórium mûködésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. 2:69. [Az alapítvány tör vényességi felügyelete] (1) Az alapítvány mûködése felett az ügyészség a reá irányadó szabályok szerint tör vényességi felügyeletet gyakorol. Ha az alapítvány mûködésének tör vényessége másképp nem biztosítható, az ügyész a bírósághoz fordulhat. A bíróság az ügyész keresete alapján határidõ kitûzésével kötelezi az alapítványt vagy annak alapítóját, hogy az alapítvány jogszabálynak és az alapító okiratnak megfelelõ mûködését állítsa helyre. A határidõ eredménytelen eltelte után a bíróság az ügyész erre irányuló kérelme alapján az alapítványt megszünteti, és a nyilvántartásból törli. (2) A bíróság az ügyész keresete alapján az alapítványt megszünteti, ha az alapítvány céljának meg valósítása lehetetlenné vált. Az alapítvány megszûnése 2:70. [Az alapítvány megszûnése] (1) A bíróság az alapító kérelme alapján az alapítványt megszünteti és egyben a nyilvántartásból törli, ha a) az alapítvány a célját meg valósította, és az alapító új célt nem határozott meg, b) az alapítvány céljának meg valósítása lehetetlenné vált, vagy nem vált ugyan lehetetlenné, de az alapítvány további mûködtetése 0a körülmények lényeges megváltozása folytán okszerûtlen lenne, c) az alapító okiratban meghatározott idõ eltelt vagy feltétel bekövetkezett. (2) Ha valamelyik megszûnést eredményezõ ok bekövetkezik, a kuratórium értesíti az alapítót a szükséges intézkedések megtétele érdekében. (3) A jogutód nélkül megszûnõ alapítványnak a hitelezõi igények kielégítése után megmaradó vagyonáról a bíróság az alapítvány törlését elrendelõ határozatában rendelkezik. 2:71. [Az alapítvány átalakulása] (1) Alapítvány csak alapítvánnyal egyesülhet, alapítvány csak alapítványokra válhat szét. Az egyesült alapítvány, illetve a szétvált alapítványok alapító okiratát az alapító nyújtja be a bírósághoz. (2) A bíróság az alapítvány nyilvántartásba vételére irányadó szabályok alkalmazásával jogutódként veszi nyilvántartásba az egyesült alapítványt, illetve a szétváló alapítványokat, és ezzel egyidejûleg törli a nyilvántartásból a jogelõd alapítványokat, illetve alapítványt. 2:72. [Az alapítvány megszüntetésére irányuló eljárás szabályai] (1) Alapítvány általános jogutód nélküli megszûnésének esetén ha az alapítvány üzletszerû gazdasági tevékenységet nem folytat a külön tör vény ben meghatározott egyszerûsített követelésrendezési eljárás lefolytatására kerül sor. (2) Üzletszerû gazdasági tevékenységet folytató alapítvány általános jogutód nélkül történõ megszûnése esetén a vállalkozásokra irányadó, külön tör vény ben foglaltak szerinti eljárás lefolytatására kerül sor.
20 42004 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 165. szám 4. CÍM A JOGI SZEMÉLYISÉG NÉLKÜLI JOGALANYOK 2:73. [A jogi személyiség nélküli jogalany meghatározása] (1) A polgári jog alanya lehet az a szervezet is, amelyet tör vény jogokkal ruház fel, és kötelezettségekkel terhel, meghatározva a szervezet képviselõjét, valamint a kötelezettségek teljesítéséért való vagyoni helytállás módját. A jogi személyiség nélküli jogalany perben állhat. (2) Azokban a rendelkezésekben, amelyekben a tör vény a jogi személy számára biztosít jogot, illetve a jogi személy terhére állapít meg kötelezettséget, vagy a jogi személyre egyébként utal, ha a szervezetet jogalanyisággal felruházó tör vény eltérõen nem rendelkezik, a jogi személyen a jogi személyre vonatkozó általános szabályok kivételével a jogi személyiség nélküli jogalanyt is érteni kell. HARMADIK RÉSZ A SZEMÉLYHEZ FÛZÕDÕ JOGOK 1. CÍM ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK 2:74. [A személyhez fûzõdõ jogok általános védelme] (1) A személyhez fûzõdõ jogokat mindenki köteles tiszteletben tartani. E jogok a tör vény védelme alatt állnak. (2) A személyhez fûzõdõ jogok védelmére vonatkozó szabályokat kivéve ha a védelem jellegénél fogva csak az embert illeti meg a jogi személyre is alkalmazni kell. (3) A jogosult személyhez fûzõdõ jogról rendelkezõ nyilatkozatot csak a szerzõdési nyilatkozatok érvényességére vonatkozó szabályok korlátai között tehet. A személyhez fûzõdõ jogokat nem sérti az a magatartás, amelyhez a jogosult hozzájárult, feltéve, hogy a hozzájárulás megadása társadalmi érdeket nem sért vagy veszélyeztet. 2. CÍM NEVESÍTETT SZEMÉLYHEZ FÛZÕDÕ JOGOK 2:75. [Az élethez, az emberi méltósághoz, az egészséghez és a testi épséghez való jog] A személyhez fûzõdõ jogok védelme kiterjed az élet, az emberi méltóság, az egészség és a testi épség védelmére. 2:76. [A fogyatékos személyek jogvédelme] A személyhez fûzõdõ jog megsértését jelenti, ha valakit fogyatékossága miatt ér hátrány. 2:77. [A természet védelméhez és az egészséges környezethez való jog] A személyhez fûzõdõ jog megsértését jelenti a természet és az egészséges környezet védelmére vonatkozó jogszabályi rendelkezések megszegése, ha az a társadalom, annak csoportjai vagy a személyek életkörülményeinek romlásában kifejezõdõ sérelem bekövetkezését okozza. 2:78. [Az egyenlõ bánásmód követelményének megsértése] A személyhez fûzõdõ jog sérelmét jelenti az egyenlõ bánásmód követelményének megsértése. 2:79. [Névviseléshez való jog] (1) A személyhez fûzõdõ jog kiterjed a névviselésre. Mindenkinek joga van a névviseléshez. (2) Tudományos, irodalmi, mûvészeti vagy közszerepléssel járó tevékenységet mások jogainak és jogos érdekeinek sérelme nélkül felvett névvel is lehet folytatni. A tudományos, irodalmi, mûvészeti vagy közszerepléssel járó tevékenységet folytató személy ha neve összetéveszthetõ a már korábban is hasonló tevékenységet folytató személy nevével az érintett személy kérelmére saját nevét is csak megkülönböztetõ toldással vagy elhagyással használhatja e tevékenység gyakorlása során. (3) A névviselési jog sérelmét jelenti különösen, ha valaki jogtalanul más nevét használja vagy jogtalanul máséval összetéveszthetõ nevet használ.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság