text:
⭐A KÖZVETÍTŐ SZOLGÁLTATÓK FELELŐSSÉGE A SZELLEMI TULAJDON MEGSÉRTÉSÉÉRT AZ EURÓPAI UNIÓBAN
Download "A KÖZVETÍTŐ SZOLGÁLTATÓK FELELŐSSÉGE A SZELLEMI TULAJDON MEGSÉRTÉSÉÉRT AZ EURÓPAI UNIÓBAN"
1 Dr. Liber Ádám 1 A KÖZVETÍTŐ SZOLGÁLTATÓK FELELŐSSÉGE A SZELLEMI TULAJDON MEGSÉRTÉSÉÉRT AZ EURÓPAI UNIÓBAN Az internet robbanásszerű fejlődésében a közvetítő szolgáltatók különleges szerepet töltenek be, mivel innovációik és tevékenységük az online kereskedelem megfelelő működéséhez nélkülözhetetlen. Az általuk rendelkezésre bocsátott eszközök és szolgáltatások teszik lehetővé, hogy a felhasználók az információs társadalom nyújtotta előnyöket élvezhessék; másrészről e szolgáltatóknak a kommunikációs alapjogok biztosításában, illetve a demokratikus közvélemény kialakulásához szükséges információcserében való közreműködése is alapvető jelentőségű. Az Európai Bizottság szerint az információs társadalommal kapcsolatos szolgáltatások a növekedés motorjai. Új álláshelyeket teremtenek, határokat átlépő szolgáltatásokat nyújtanak, és lehetővé teszik azt, hogy a fogyasztók a belső piac előnyeit élvezhessék, tágabb körben férhessenek hozzá a termékekhez és szolgáltatásokhoz. 2 Az online környezet, az internet a szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogsértések új dimenzióit is megnyitotta, így kiemelkedő azon esetek száma, amikor jogsértésre használják fel a közvetítő szolgáltató eszközeit és szolgáltatásait. Ideérthető a szerzői jogokat sértő illegális fájlcsere, az online kalózkodás, a védjegybitorlás és legtágabban a tisztességtelen versenycselekmények megvalósítása, amelyekkel szemben a hatékony fellépés szintén jelentős társadalmi érdek. 1. BEVEZETÉS A KÖZVETÍTŐ SZOLGÁLTATÓK SZEREPE A közvetítő szolgáltatók ideértve különösen az elektronikus hírközlési szolgáltatókat, a webhosting szolgáltatókat, a keresőszolgáltatókat, az online piactereket, a fizetési szolgáltatókat és a közösségi oldalakat általában automatikus adatfeldolgozás útján kezelnek különböző tartalmakat. Amennyiben ezen tartalmak jogsértőek, az információ szolgáltatója közvetlenül felel a jogsértés elkövetéséért. A tartalomszolgáltatók online környezetben jellemzően valamely közvetítő szolgáltató eszközeinek felhasználásával valósítanak meg 1 2 Ügyvéd (Bogsch & Partners), LL.M. (Suffolk University), versenyjogi szakjogász, az ELTE ÁJK PhDhallgatója. A jelen dolgozat az SZTNH felsőfokú iparjogvédelmi szakképzése keretében készült szakdolgozat szerkesztett változata, konzulens: dr. Jókúti András. Lásd Online services, including e-commerce, in the Single Market Commission Staff Working Document Brussels, , SEC(2011) 1641 final, p. 3., 6.: lehívás: december (118.) évfolyam 3. szám, június2 6 Dr. Liber Ádám jogsértést, amelynek megtörténtéről a közvetítő szolgáltató jellemzően nem rendelkezik tudomással. Amennyiben a szellemi tulajdont sértő személyekkel szembeni közvetlen fellépés bármely indokból nem lehetséges, az nem célszerű vagy a jogsértő fél egyáltalán nem azonosítható, a jogtulajdonos oldaláról a közvetítő szolgáltató marad, akivel szemben el lehet járni, illetve akivel szemben kérni lehet a jogellenes tevékenység megszüntetését vagy korlátozását. A tartalomszolgáltató mellett vagy azzal párhuzamosan ekkor a közvetítő szolgáltató felelőssége másodlagos, jellemzően járulékos formában jelentkezik. A felelősség kérdését, tehát azt, hogy a tartalomszolgáltató jogsértéséért a közvetítő szolgáltató egyáltalán felel-e, illetve felelőssége esetén ez közvetlen formában, járulékosan vagy más konstrukció alapján áll fenn ideértve a polgári jogi, közigazgatási jogi és büntetőjogi felelősség kérdését az egyes európai uniós tagállami jogok határozzák meg. Mint azt a Nemzetközi Versenyjogi Egyesület 2011-es oxfordi konferenciájának nemzetközi jelentése 3 kiemeli, a felelősség módja függ attól, hogy kontinentális vagy common law-jogrendszer az alkalmazandó jog, milyen jogokat sértettek meg, illetve függ a közvetítő szolgáltató által kifejtett tevékenység értékelésétől. Bár felelősségi kérdésekben jelentős eltérések mutatkoznak az egyes tagállamok között, az Európai Unióban a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól szóló, az Európai Parlament és a Tanács 2000/31/EK számú irányelve 4 (az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) harmonizálta azokat a tagállami, mentességet biztosító, ún. safe harbor-szabályokat, melyek a közvetítő szolgáltató jogsértésért való felelősségét bizonyos feltételek fennállása esetén kizárják. Az Európai Bizottság által az e- kereskedelem területén lefolytatott társadalmi konzultációk eredményei azt mutatják, hogy ezek a mentességek az információs társadalommal kapcsolatos szolgáltatások nyújtásának sine qua nonjai. 5 A közvetítő szolgáltatók részére biztosított mentességeknek (safe harboroknak) számos indokuk van. Ha a közvetítő szolgáltatók nem mentesülhetnének a felhasználóik által elkövetett jogsértések alól, az megbénítaná az internetet, illetve csorbítaná az internetes kommunikációs szabadságokat is, mivel az internet üzemeltetése magas költségekkel, gazdaságtalanul magas ráfordítással járna. Ez következne abból, hogy minden egyes jogsértés alkalmával alperesként perbe vonnák a közvetítő szolgáltatókat. Másrészről drága szűrőprogramokat kellene telepíteni és előzetes cenzúrát alkalmazni, mivel a közvetítő szolgáltatók máshogy nem Question B: To what extent should online intermediaries (such as ISPs and operators of online marketplaces) be responsible for controlling or forbidding unfair competitive practices (such as sale of infringing products) on their systems? Lásd: tionalb09.09.pdf, p. 4., International Reporter: Trevor Cook, lehívás: december 1. Az Európai Parlament és a Tanács 2000/31/EK irányelve (2000. június 8.) a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól (Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv). Hivatalos Lap L 178., I. m. (2), p. 24. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle3 A közvetítő szolgáltatók felelőssége a szellemi tulajdon megsértéséért az Európai Unióban 7 tudnák védeni jogi érdekeiket, ezzel együtt elveszne az internet anonimitása, sérülnének a felhasználók adatvédelemhez fűződő alapjogai, melyeket az Európai Alapjogi Chartában rögzített európai alapjogok, illetve tagállami szinten a tagállami alapjogok garantálnak. 6 Az Európai Unió joga a mentesülést biztosító szabályokkal párhuzamosan megteremti annak a lehetőségét, hogy a jogtulajdonosok a szellemi tulajdon megsértése, így különösen online kalózkodás esetén a tartalom szolgáltatója mellett közvetlenül felléphessenek a közvetítő szolgáltatók ellen is. A szellemitulajdon-jogok érvényesítéséről szóló 2004/48/EK európai irányelv 7 ugyanis megköveteli a tagállamoktól, hogy rendelkezzenek azon intézkedésekről, eljárásokról és jogorvoslatokról, amelyek az irányelv által szabályozott szellemitulajdon-jogok érvényesítésének biztosításához szükségesek olyan intézkedések útján, melyek hatásosak, arányosak és elrettentőek. Ezen irányelv 11. cikke szerint a jogsértő magatartástól való eltiltást a jogosultak olyan közvetítők ellen is kérelmezhetik, akiknek a szolgáltatásait harmadik személy a szellemitulajdon-jog megsértése céljából veszi igénybe. Ezt meghaladóan az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001/29/EK irányelv 8 (infosoc-irányelv) 8. cikke Az európai alapszabadságjogok az EK alapítása óta a közösségi jog alapjaihoz tartoznak, ezzel szemben az európai alapjogok az Alapjogi Chartát megelőző időszakban az Európai Bíróság gyakorlata és jogfejlesztő tevékenysége alapján, hosszabb folyamat eredményeként alakultak ki. Az Európai Bíróság az 1960-as évek végétől kezdve többek között az olasz és a német szövetségi alkotmánybíróság ezzel kapcsolatos elvi döntéseinek [CC, , n. 183 (Frontini); BVerfGE 37, 271 (Solange I)] el nem hanyagolható hatására kialakította az alapjogok tagállami alapjogoktól különböző közösségi szintű jogi rezsimjét. A Európai Unió Bírósága állandónak tekinthető gyakorlatában az alapjogokat is a közösségi jog általános alapjaként kezelte, amelyeket az Unió biztosítani tartozik. Ennek megismerési forrásai a tagállamok közös alkotmányos hagyományai és a nemzetközi szerződések által biztosított emberi jogok. Az utóbbi körben az Európai Emberi Jogi Egyezmény és a kapcsolódó strasbourgi bírósági gyakorlat bír különös jelentőséggel. A tagállami alkotmányok közös elveiből a Bíróság olyan optimális alapjogi védelmet próbált levezetni, amely az Európai Közösség rendszerének és céljainak leginkább megfelel. Az Európai Unió Alapjogi Chartája a Lisszaboni Szerződés december 1. napján való hatálybalépésével kötelező erőt nyert, így az európai alapjogok ezen időpont óta kodifikáltnak tekintendőek. Azt, hogy a tagállami alapjog vagy közösségi alapjog lehet-e az adott ügyben érintett, nem lehet kizárólag a határokat átlépés ténye alapján eldönteni. Ha hiányzik az EU-relevancia, akkor nem az európai, hanem a tagállami alapjog kerül alkalmazásra. Ha a sérelem kizárólag a határok átlépése miatt következett be, akkor nem az európai alapjog, hanem az uniós alapszabadságok alkalmazandóak. Tehát az EU-alapjogi rezsim alkalmazását az EU-jogi szabályozási szint léte dönti el, ugyanis az EU-alapjogok (a tagállami szintű alapjogokkal ellentétben, amelyek az Európai Unió Bíróságának gyakorlata értelmében az EUjog elsőbbsége miatt nem kerülhetnek alkalmazásra) kifejezetten az Európai Unió szintjén megvalósuló szükségtelen/aránytalan jogkorlátozások ellen védenek, amikor nem csupán a határokat átlépő kereskedelem, hanem maga az alapjog által biztosított szabadság is érintett. Lásd erről bővebben dr. Vincze Attila: Magyar alkotmányosság az európai integrációban. HVG-Orac, 2012, p Az Európai Parlament és a Tanács 2004/48/EK irányelve (2004. április 29.) a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről. Hivatalos Lap L 195., Az Európai Parlament és a Tanács 2001/29/EK irányelve (2001. május 22.) az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról. Hivatalos Lap L 167, (118.) évfolyam 3. szám, június4 8 Dr. Liber Ádám kimondja, hogy olyan közvetítő szolgáltatókkal szemben is lehessen eltiltást kérelmezni, akiknek a szolgáltatásait harmadik személy szerzői jog vagy szomszédos jogok megsértése céljából veszi igénybe. A szellemitulajdon-jogok érvényesítéséről szóló irányelv és az infosoc-irányelv is rögzíti, hogy annak rendelkezései nem érintik az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv mentesüléssel kapcsolatos rendelkezéseit. 9 A szolgáltatók felelőssége, a rendelkezésre álló jogorvoslatok és eljárások a tagállami jogok szabályozási körébe tartoznak. A harmonizáció tényénél fogva valamennyi tagállamnak megfelelő eszközöket kell biztosítania az online jogsértések elleni hatékony fellépés érdekében, azonban az internet fejlődése, az új technológiák megjelenése és ezzel párhuzamosan az új típusú jogsértések tömegessé válása újabb kihívások elé állítja a jogtulajdonosokat, amivel a jelenleg rendelkezésre álló jogi eszközök (és lehetőségek) nem tartanak lépést. Éppen ezért kézenfekvőnek mutatkozik az a megoldás, hogy minél hangsúlyosabban a közvetítő szolgáltatókra terheljék a jogérvényesítéssel kapcsolatos kötelezettségeket. Ezzel szemben a polgári jogvédő szervezetek tiltakoznak, mivel hatékonyabb intézkedések csak az internettel kapcsolatos szabadságjogok korlátozása útján érhetőek el. Így kérdésként jelentkezik, hogy miként hozható létre a tisztességes egyensúly (fair balance) egyrészről az alapvető szabadságjogok mint a kommunikációs jogok, a felhasználók magánélethez és adatvédelemhez fűződő jogai (privacy), másrészről pedig a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok, a jogosultak érdekei között. A fent jelzett problémafelvetéseket az Európai Unió Bírósága számos, közelmúltban meghozott döntése 10 tárgyalja. A tagállami bíróságok előzetes döntéshozatali kérelmeinek szaporodó száma jelzi, hogy a 2000-ben elfogadott, az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv technológiasemleges rendelkezéseinek értelmezése az online kereskedelem fejődése és újszerű, innovatív e-business modellek elterjedése folytán immár komolyabb kihívást jelent a jogalkalmazók számára. 11 Az alábbiakban bemutatjuk az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv releváns rendelkezéseit, így különösen a szolgáltatók mentesülésére vonatkozó szabályokat és a közvetítők ezzel kapcsolatos kötelezettségeit, továbbá az Európai Unió Bíróságának az irányelv rendelkezéseinek értelmezésével kapcsolatos joggyakorlatát. 9 Lásd az infosoc-irányelv (16) preambulumbekezdését és a szellemitulajdon-jogok érvényesítéséről szóló irányelv (15) preambulumbekezdését és ugyanezen irányelv 2. cikk (3)(a) pontját. 10 Lásd különösen C /08 Google v. Louis Vuitton, v. Viaticum & Luteciel & v. CNRRH, Pierre- Alexis Thonet, Bruno Raboin & Tiger ; C-237/08 BDV ; C-238/08 Eurochallenges ; C-558/08 POR- TAKABIN ; C-278/08 BergSpechte ; C-91/09 Bananabay ; C-323/09 Interflora ; C-324/09 L Oréal v. ebay ; C-70/10. SABAM v. Scarlet ; C-360/10 SABAM v. Netlog. 11 Lásd i. m. (2), p. 25. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle5 A közvetítő szolgáltatók felelőssége a szellemi tulajdon megsértéséért az Európai Unióban 9 2. AZ ELEKTRONIKUS KERESKEDELEMRŐL SZÓLÓ IRÁNYELV 2.1. Az irányelvi szabályozás szerepe az Európai Unióban Az Európai Unióban a közvetítő szolgáltatók jogsértésért való felelősség alóli mentesülését horizontális jelleggel egy európai uniós jogalkotási aktus, az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv határozza meg. Az európai uniós irányelvi szintű szabályozás jellegzetessége, hogy az aktus címzettjei és kötelezettjei az Európai Unió tagállamai, azzal, hogy az uniós jog a konkrét, irányelvbe foglalt célok megvalósításának módját az esetleges nemzeti sajátosságok figyelembevételével az egyes tagállamokra bízza. Az irányelvek a nemzeti jogszabályok harmonizálására szolgálnak. A tagállami nemzeti végrehajtási intézkedés lehet egy vagy több olyan jogszabály, amelyet a tagállam egy adott irányelv célkitűzéseinek és alapelveinek a nemzeti jogrendbe történő átültetése céljából fogad el. 12 Az irányelvek nemzeti átültetésével kapcsolatosan különös jelentőségre tett szert az Európai Unió Bíróságának gyakorlata, melyben az irányelv-harmonikus nemzeti jogértelmezés követelménye kikristályosodott. Ez a követelmény azt jelenti, hogy a tagállamok irányelvből fakadó kötelezettsége az abból származó cél elérése, ami a tagállamok valamennyi hatóságára és a hatáskörük keretein belül eljáró nemzeti bíróságokra is vonatkozik Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv célja Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv célja az volt, hogy létrehozza az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások tagállamok közötti szabad mozgását biztosító jogi keretet, ideértve a közvetítő szolgáltatók felelősségét szabályozó rendelkezéseket, mely különbségek a belső piac megfelelő működését zavarták. Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv az infosoc-irányelvvel együttesen megfelelő alapot kívánt teremteni a jogellenes adatok eltávolítására és az azokhoz való hozzáférés megszüntetésére irányuló gyors és megbízható eljárások kialakításához. Ezeket az eljárásokat a (40) preambulumbekezdés szerint valamennyi érdekelt fél között létrejövő önkéntes megállapodások alapján lehet kialakítani, és ezeket a tagállamoknak ösztönözniük kell. 12 Lásd lehívás: december A C-14/83 von. sz., a Colson und Kamann-ügyben április 10. napján meghozott ítélet (EBHT 1984, p ) 26. pontja; a C-91/92. sz., a Faccini Dori-ügyben július 14-én hozott ítélet (EBHT 1994, p. I-3325.) 26. pontja. 8. (118.) évfolyam 3. szám, június6 10 Dr. Liber Ádám 2.3. Az irányelv fontosabb fogalmai Az információs társadalommal kapcsolatos szolgáltatás az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv kulcsfogalma. Ez magába foglal minden olyan, szokás szerint díjazás ellenében nyújtott és a szolgáltatás igénybe vevőjének egyedi kérésén alapuló távszolgáltatást, amelyhez adatfeldolgozást (ideértve a digitális tömörítést) és adattárolásra szolgáló elektronikus berendezést vesznek igénybe. A (18) preambulumbekezdés szerint az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások a számítógépes hálózatokon keresztül végzett gazdasági tevékenységek széles skáláját ölelik fel: ideértve az áruk online eladását, például online boltok üzemeltetését; ezek a tevékenységek a legtágabb értelemben feltéve, hogy gazdasági tevékenységként jelennek meg olyan szolgáltatásokat is magukban foglalnak, amelyekért az igénybe vevők nem fizetnek, mint például az online információszolgáltatás vagy kereskedelmi tájékoztatás, illetve az adatok kereséséhez, az azokhoz való hozzáféréshez vagy azok visszakereséséhez eszközt nyújtó szolgáltatások. Idetartoznak olyan szolgáltatások is, amelyek adatok hírközlő hálózaton történő továbbításából, egy hírközlő hálózathoz való hozzáférés biztosításából vagy a szolgáltatás igénybe vevője által rendelkezésre bocsátott adat számára tárhely szolgáltatásából állnak. Szintén az információs társadalommal összefüggő szolgáltatás a ponttól pontig történő adatátvitel révén megvalósuló szolgáltatások, mint például a megrendelt videoszolgáltatás vagy a kereskedelmi tájékoztatás elektronikus levélben történő küldése. Nem felel meg azonban az információs társadalommal kapcsolatos szolgáltatás fogalmának a televízióműsor- és rádióműsor-terjesztés, mivel ezek nem egyedi lehívásra/kérésre nyújtott szolgáltatások. Szintén nem az információs társadalommal összefüggő szolgáltatás az elektronikus levelezés vagy az azzal egyenértékű egyéni kommunikációs eszköz használata, ha azt kereskedelmi, üzleti vagy szakmai tevékenységükön kívül eljáró természetes személyek veszik igénybe, ideértve az ilyen személyek közötti szerződéskötés céljából történő használatot is. Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv értelmében szolgáltató minden, az információs társadalommal összefüggő szolgáltatást nyújtó természetes vagy jogi személy. A szolgáltatás igénybe vevője fogalom meghatározását a 2. cikk rögzíti, és az magába foglal bármely természetes vagy jogi személyt, aki, illetve amely szakmai vagy egyéb célból vesz igénybe az információs társadalommal összefüggő valamely szolgáltatást, különösen abból a célból, hogy információhoz jusson vagy az információt hozzáférhetővé tegye. A szolgáltatás igénybe vevője meghatározása tehát tartalmazza az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások igénybevételének minden fajtáját, ideértve a nyílt hálózatokon például az interneten történő információ nyújtását, valamint a magánjellegű céllal vagy szakmai információ keresése érdekében való igénybevételt I. m. (4), (20) preambulumbekezdés. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle7 A közvetítő szolgáltatók felelőssége a szellemi tulajdon megsértéséért az Európai Unióban 11 Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv lényeges fogalma a szabályozott terület meghatározása. A szabályozott terület a tagállamok jogrendszereiben meghatározott, az információs társadalommal összefüggő szolgáltatást nyújtókra, illetve az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokra alkalmazandó követelmények összessége, tekintet nélkül arra, hogy általános jellegűek vagy kifejezetten e szolgáltatókra és szolgáltatásokra vonatkoznak. A szabályozott terület követelményei közé tartoznak a szolgáltató magatartásával és a szolgáltató felelősségével kapcsolatos előírások is. A 3. cikkben foglalt belső piaci klauzula alapján minden tagállam biztosítja, hogy a területén letelepedett szolgáltatók által nyújtott, az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások megfeleljenek azoknak az adott tagállamban alkalmazandó nemzeti rendelkezéseknek, amelyek beletartoznak a szabályozott területbe. A tagállamok azonban nem korlátozhatják a szabályozott területtel összefüggő okokból az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások másik tagállamból történő nyújtásának szabadságát. A (22) preambulumbekezdés szerint az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokra főszabály szerint annak a tagállamnak a joga vonatkozik, amelyben a szolgáltató letelepedett, ami a származási ország elvét fogalmazza meg. Ebből következően egy Magyarországon letelepedett szolgáltatónak a magyar szolgáltató felelősségével kapcsolatos követelményeknek kell megfelelnie, ettől eltérni csak az irányelvben meghatározott szükséges okokból (közrend, közerkölcs, közbiztonság stb.), ezen követelményeket sértő vagy súlyosan veszélyeztető okból, arányos intézkedéssel lehet, feltéve, hogy notifikációs eljárást folytatnak le erről Felelősségi elméletek Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv által megvalósított harmonizáció eredménye, hogy az Európai Unió joga technológiasemleges, horizontális szabályok létrehozásával mentesíti a közvetítő szolgáltatókat a felhasználóik által elkövetett cselekmények alól, mégpedig függetlenül attól, hogy polgári jogi, büntetőjogi vagy pedig közigazgatási/közjogi alapon áll fenn a jogsértés. A horizontális megközelítés előnye (szemben például az USA vertikális megközelítésével), 16 hogy a közvetítő szolgáltatónak nem szükséges elemzés alá vetnie az információt, illetve annak tartalmát, mivel a mentesülés egységes szabályok alapján történik. Az Európai Unió joga azonban ezt meghaladóan általánosan nem harmonizálja a felelősségi kérdéseket, sem a közvetítő szolgáltatók ehhez kapcsolódó, járulékos felelősségét, amely ezáltal a tagállami jog szabályozási tárgyát képezi. 15 Lásd i. m. (3), 3. cikk (4) bekezdés. 16 Lilian Edwards, Charlotte Waelde: Online Intermediaries and Liability for Copyright Infringement WIPO Paper: https://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id= , lehívás: december 1. A vertikális szabályozási megközelítés azt jelenti, hogy a mentesülés nem általános, hanem információ-, illetve tartalomfüggő (pl. USA DMCA mentesülési szabályai csak szerzői jogi jogsértésre vonatkoznak). 8. (118.) évfolyam 3. szám, június8 12 Dr. Liber Ádám A közvetítő szolgáltatók felelősségének kérdésében két megközelítés 17 lehetséges: a szigorú, objektív megközelítés alapján a közvetítő szolgáltatóval szemben a harmadik személy által elkövetett jogsértésért a szolgáltató felróhatóságától függetlenül lehetséges bizonyos igények érvényesítése, ami az objektív szankciók felelősségtől független alkalmazhatóságának uniós jogi előírásában tükröződik. Így a magyar jogban védjegybitorlás, szerzői jogi jogsértés vagy tisztességtelen versenycselekmény (jellegbitorlás) elkövetése esetén a megsértett szellemi tulajdon jogosultja kérheti a bitorlás meghatározott, objektív jogkövetkezményeinek alkalmazását a bitorló magatartásban közreműködő személyekkel szemben. A második megközelítés a felróhatósági alapú felelősségi elmélet, amikor a közvetítő szolgáltató csak abban az esetben felel, ha tud, illetve a körülmények alapján tudnia kell a jogsértésről. Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv safe harbor-szabályok létrehozása útján az utóbbi felelősségi elmélet alapján áll, és a következő elvek alapján határozza meg a közvetítő szolgáltatókkal szembeni fellépés kereteit: i) a közvetítő szolgáltatók főszabály szerint felelnek a szolgáltatásaik útján elkövetett jogsértésért; azonban ii) bizonyos safe harbor-szabályok alapján és ott rögzített feltételek teljesítése/teljesülése esetén mentesülnek a felelősség alól; iii) a mentesülés ellenére bizonyos megelőző jellegű intézkedések, függetlenül a közvetítő szolgáltató mentesülésétől, továbbra is elrendelhetőek a szolgáltatóval szemben. A Nemzetközi Versenyjogi Egyesület 2011-es oxfordi konferenciájának nemzetközi jelentése szerint 18 a közvetítő szolgáltatókat terhelő polgári jogi felelősségnek a tagállami szabályok alapján számos megjelenési formája van. Így több tagállam nem tesz különbséget közvetlen és közvetett felelősségi alakzatok között, ami vonatkozik különösen a belga, a cseh és a holland tagállami jogokra. Más tagállamok ezzel szemben megkülönböztetik a közvetett és a közvetlen felelősséget. Németországban például a közvetítő szolgáltatók szellemi tulajdon megsértéséért való speciális felelősségi esete az ún. Störerhaftung, míg Olaszországban, az Egyesült Királyságban a járulékos felelősség alapján felelnek. A nemzetközi jelentés a büntetőjogi felelősség alapján megállapítja, hogy az európai államokban speciális tényállás a szellemitulajdon-jogok megsértése, azonban ezen felelősségi forma alkalmazásához rendszerint hiányzik a szándékosság, amely körülmény a tagállami jogok alapján kizárja a büntetőjogi felelősségre vonás kezdeményezését a közvetítő szolgáltatóval szemben. 17 Pablo Asbo Baistrocchi: Liability of Intermediary Service Providers in the EU Directive on Electronic 18 Commerce. Computer & High Technology Law Journal, 19. évf., p I. m. (3), p Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle9 A közvetítő szolgáltatók felelőssége a szellemi tulajdon megsértéséért az Európai Unióban A közvetítő szolgáltatók típusai Az online világban a közvetítő szolgáltatóknak számos típusa létezik. Mivel az elektronikus kereskedelem állandó és folyamatos fejlődésben van, ezért nem lehet és nem is célszerű meghatározni a közvetítő szolgáltató fogalmát, mivel bármely fogalmi kísérlet a technológiai semlegesség követelményét sértené meg. Itt rögzítendő, hogy számos online szolgáltató egyidejűleg több, akár különböző szabályozási rezsim alá tartozó szolgáltatást is nyújthat, ami közvetlenül befolyásolja az adott tevékenységgel kapcsolatos felelősségét is. Így egy közvetítő szolgáltató egyrészről eljárhat tartalomszolgáltatóként (mint egy online újság) amellyel kapcsolatos szolgáltatásokért közvetlen felelősséggel tartozik, míg ezzel szemben az online újsághoz tartozó blogok vagy online fórum vonatkozásában már tárhelyszolgáltatóként jár el. Ugyanezt a megközelítést követi az Európai Unió Bírósága joggyakorlata is. Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv cikke alatt tevékenységek leírása útján a közvetítő szolgáltatók három típusát nevesíti, ideértve az egyszerű továbbítást végző szolgáltatót, a gyorsítótárolást végző szolgáltatót és a tárhelyszolgáltatót. Mivel az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv fogalommeghatározást nem rögzít, ezért az irányelv rendelkezéseinek hazai átültetését megvalósító nemzeti végrehajtási intézkedés, az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló évi CVIII. törvény (Elkertv.) rendelkezéseire utalnak. A magyar jogszabály lefedve az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv szabályait négy szolgáltatótípust nevesít. Az Elkertv. értelmében közvetítő szolgáltató az információs társadalommal összefüggő szolgáltatást nyújtó szolgáltató, amely egyszerű adatátvitel- és hozzáférés-biztosítást nyújt, tehát az igénybe vevő által biztosított információt távközlő hálózaton továbbítja (network provider), vagy a távközlő hálózathoz hozzáférést biztosít (access provider); gyorsítótárolást végez, azaz az igénybe vevő által biztosított információt távközlő hálózaton továbbítja, amely alapvetően a más igénybe vevők kezdeményezésére történő információtovábbítás hatékonyabbá tételét szolgálja; tárhelyszolgáltatást nyújt, azaz az igénybe vevő által biztosított információt tárolja. A magyar törvény az irányelvtől eltérően külön szabályozza a keresőszolgáltatást biztosító szolgáltatót, amely információk megtalálását elősegítő segédeszközöket biztosít az igénybe vevő számára. Az egyes közvetítő szolgáltatókra vonatkozó irányelvi szabályozási rezsim alapját tehát a szolgáltató tevékenysége képezi, amelyek az alább kifejtett szerepekben járhatnak el. 8. (118.) évfolyam 3. szám, június10 14 Dr. Liber Ádám Mere conduit Amennyiben a szolgáltató tevékenysége adatok egyszerű továbbítására korlátozódik, amire az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 12. cikke irányadó, tehát az információs társadalommal összefüggő olyan szolgáltatásról van szó, amely a szolgáltatás igénybe vevője által küldött információnak hírközlő hálózaton keresztül történő továbbításából (network provider) vagy a hírközlő hálózathoz való hozzáférés biztosításából áll (access provider), a harmonizált szabályok alapján a szolgáltató a továbbított információ tartalmáért nem tehető felelőssé. Az irányelv a felelősség alóli mentesülést, a továbbítást és hozzáférést a hírközlő hálózat működtetésének és az ahhoz való hozzáférés biztosításának olyan technikai folyamatára korlátozza, amelynek során hálózaton keresztül harmadik személyek által rendelkezésre bocsátott adatokat továbbítanak, melybe az irányelv 12. cikk (2) bekezdése alapján beleértendő az adatok ideiglenes tárolása is, feltéve, hogy az a továbbítás hatékonyabbá tételének kizárólagos céljából történik. Tehát az adat hálózaton belüli továbbítása számítógépről számítógépre történik, melynek keretében ideiglenes jellegű tárolás is végbemehet. 19 A tárolás azonban csak abban az esetben minősül mere conduit -nek, amennyiben az ideiglenes, és az információt nem tárolják hosszabb ideig, mint ami a továbbítás hatékonyabbá tételéhez szükséges. Ez a tevékenység automatikus, közbenső és átmeneti jellegű tárolást tesz lehetővé, ami azt jelenti, hogy emberi beavatkozás nélküli/gépiesített, időtartama pedig a továbbításra korlátozott. 20 A mere conduit ideértve a továbbítást és a hozzáférés biztosítását tehát pusztán technikai, automatikus és passzív jellegű tevékenység, melynek következtében a szolgáltatónak nincs tudomása a továbbított, illetve tárolt adatokról, illetve nem kezeli azokat. A szolgáltató ugyanis csak akkor mentesül, ha a továbbított adat őt semmilyen módon nem érinti; ez egyebek között azzal a követelménnyel is jár, hogy nem módosíthatja az adatot, amelyet továbbít, mely követelmény mint azt az irányelv (43) preambulumbekezdése kiemeli nem vonatkozik az olyan technikai jellegű változtatásokra, amelyekre a továbbítás folyamán kerül sor, mivel azok nem érintik a továbbított adat integritását. A felelősség kizárása nem vonatkozik azon esetekre, amikor a szolgáltató (access vagy network provider) maga kezdeményezi az adatátvitelt; ő választja ki az adatátvitel címzettjét, vagy akár maga választja meg vagy módosítja a továbbított információt. Az irányelv (44) preambulumbekezdése értelmében az a szolgáltató, aki szolgáltatásának igénybe vevőjével jogellenes cselekedetek elkövetése céljából szándékosan együttműködik, túllép az egyszerű továbbítás tevékenységein, és ennek eredményeképpen nem vonatkozhat rá a felelősség alóli mentesség sem. 19 Lásd Arno R. Lodder: European Union E-Commerce Directive Article by Article Comments. Guide to European Union Law on E-Commerce, 4. évf., p. 87: https://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_ id= , lehívás: december Lásd i. m. (4), (42) preambulumbekezdés. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle11 A közvetítő szolgáltatók felelőssége a szellemi tulajdon megsértéséért az Európai Unióban Gyorsítótárolóban történő rögzítés (caching) A gyorsítótároló vagy cache a számítástechnikában az átmeneti információtároló elemeket jelenti, melyek célja az információ-hozzáférés gyorsítása. 21 Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 13. cikke szabályozza a gyorsítótárolással kapcsolatos rögzítést, illetve az ideiglenesen tárolt információmásolatokért való felelősséget. Ez az eset a 12. cikk (2) bekezdésének megfelelően ún. automatikus, közbenső és átmeneti tárolást foglal magába, azonban eltérően a mere conduit -től, a tárolás időtartama itt hosszabb, és nem csupán a továbbításra korlátozott, illetve annak célja a továbbítás címzettjének igényére a továbbítás hatékonyabbá tétele. A caching esetében a szolgáltató öt feltétel 22 egyidejű fennállása esetén nem felel: így (i) a szolgáltató nem módosíthatja az információt, aminek a gyorsítótárolását végzi; (ii) a szolgáltatónak meg kell felelnie az információhoz való hozzáféréssel kapcsolatos feltételeknek. Ez azt jelenti, hogy a gyorsítótárolás vonatkozásában a gyorsítótárolt információhoz való hozzáférési korlátozásokat is duplikálni szükséges. A felelősség alóli mentesülés ugyanis nem terjed ki arra az esetre, amikor a közvetítő szolgáltató olyan oldal/információ gyorsítótárolását végzi, amelynek vonatkozásában nem teljesültek a tartalomszolgáltató által meghatározott hozzáférési feltételek (mert például az oldal fizetős, de a vonatkozó gyorsítótárolt információt a közvetítő szolgáltató ingyenesen bocsátja a felhasználói rendelkezésére). Harmadik feltétel, hogy (iii) a szolgáltatónak a közbenső tárolt információt rendszeresen az iparági gyakorlatnak megfelelően frissítenie kell. Negyedik feltétel (iv), hogy a közbenső tárolás nem zavarhatja meg azon alkalmazásokat, melyek az információ felhasználását mérik; például a közbenső tárolt weboldalon található látogatószámláló találatait a közbensőtárolás nem befolyásolhatja. Az ötödik feltétel (v), hogy a szolgáltatónak haladéktalanul intézkednie kell a tárolt információ törléséről vagy az ahhoz való hozzáférés megszüntetéséről, amint ténylegesen tudomást szerez arról, hogy az információt az adatátvitel forrásánál törölték a hálózatról vagy megszüntették az ahhoz való hozzáférést, vagy bíróság, illetve közigazgatási hatóság rendelte el a törlést vagy a hozzáférés megszüntetését Tárhelyszolgáltatás (hoszting) A hoszting az információ olyan tárolása, ami ellentétben az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 12. és 13. cikkében foglaltakkal, nem ideiglenes, illetve nem átmeneti jellegű. A szolgáltatás igénybe vevője által biztosított információért/tartalomért való felelősség alóli mentesülésnek az irányelv értelmében három feltétele van: így 21 Lásd ennek meghatározásáról: https://hu.wikipedia.org/wiki/gyors%c3%adt%c3%b3t%c3%a1r, lehívás: december Lodder: i. m. (19), p (118.) évfolyam 3. szám, június12 16 Dr. Liber Ádám (i) a szolgáltatónak nem lehet tényleges tudomása jogellenes tevékenységről vagy információról, és nem lehet tudomása olyan tényekről vagy körülményekről, amelyek nyilvánvalóan jogellenes tevékenységre vagy információra utalnának. Tehát amennyiben akár az igénybe vevő által biztosított információról tudja, hogy az jogsértő, vagy akár tud arról, hogy felhasználói tevékenysége jogellenes, úgy a tárhelyszolgáltató felelőssége megállapítható. A szolgáltató tényleges, szubjektív tudomásának nem szükséges kiterjednie a teljes jogsértő tényállásra, illetve a jogsértő személyekre, mivel elegendő csupán olyan tények és körülmények ismerete, melyek a jogellenes tevékenységre egyértelműen utalnak; 23 (ii) a szolgáltatónak, amint ilyenről tudomást szerzett, haladéktalanul intézkednie kell a jogsértő információ eltávolításáról vagy az ahhoz való hozzáférés megszüntetéséről. Ebben az esetben a szolgáltató számára az jelenthet problémát, hogy a tartalom eltávolítása hiányában felelőssé válik, míg annak eltávolítása esetén a tartalomszolgáltató igényérvényesítése fenyegetheti; (iii) a mentesülés harmadik feltétele, hogy a szolgáltatás igénybe vevője nem a szolgáltató megbízásából/ellenőrzése mellett vagy utasításai alapján járt el. Tehát abban az esetben, ha az igénybe vevő a szolgáltató munkavállalója vagy megbízottja (alkalmazottja), úgy az igénybe vevő által biztosított információért a szolgáltató az ellenőrzés tényéből kifolyólag felel. 24 Amennyiben azonban az alkalmazott igénybe vevő nem az alkalmazotti jogviszonyával összefüggésben jár el, úgy a felelősség alóli mentesülés továbbra is megáll Exkurzus: Doménregisztrátorok A közvetítő szolgáltatók speciális és jogszabályban nem nevesített típusát jelentik a doménregisztrátorok, mely szolgáltatók jogsértő domén regisztrálásáért való felelőssége vitatott. 25 A doménregisztrátorok az internet olyan szolgáltatói, akik magánszemélyek (az igénylő) megbízása alapján a nyilvántartó előtt eljárva doménnevek használati jogának delegálásában és a delegálás fenntartásában működnek közre. A regisztrátorok jogállása annyiban 23 Lodder: i. m. (19), p Lásd Lodder: i. m. (19). 25 BDT I. Védjegybitorlást nemcsak az követ el, akinek mint igénylőnek a lajstromozott védjeggyel az összetéveszthetőségig hasonló doménnevet regisztrálnak, hanem az is, aki mint regisztrátor az igénylő javára az Internet Szolgáltatók Tanácsánál (ISZT) az ilyen doménnevet regisztráltatja. Lásd továbbá Összefoglaló a doménnév-regisztrációról és a doménnevekkel összefüggő jogérvényesítésről tartott kerekasztal-beszélgetésről. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle, 2. (112.) évf. 1. különszám, május, p : lehívás: december 1.; Vida Sándor: Doménnév regisztrátora mint védjegybitorló. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle, 6. (116.) évf. 4. sz., augusztus; Pintz György: Inkább megtorlás mint bitorlás. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle, 6. (116.) évf. 5. sz., október: 40-inkabbmegtorlasmintbitorlas, lehívás: december 1. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle13 A közvetítő szolgáltatók felelőssége a szellemi tulajdon megsértéséért az Európai Unióban 17 speciális, hogy az általuk nyújtott, delegálással kapcsolatos szolgáltatások jellemzően önszabályozáson alapulnak. A regisztrátorok a doménregisztráció mellett általában valamely doménhez kapcsolt szolgáltatást is nyújtanak, mint névszerver biztosítását (domén műszaki elérését biztosító domain name server szolgáltatást) vagy tárhely fenntartását, mely esetben a közvetítő szolgáltatókra vonatkozó rezsim hatálya alá tartoznak. A szellemi tulajdont sértő doménregisztrációért való felelősségük kérdései a jogirodalomban és a bírói gyakorlatban a mai napig sem egyértelműen tisztázottak. Kérdéses tehát, hogy önmagában egy szellemitulajdonjogot sértő domén delegálásáért a regisztrátort, illetve a nyilvántartót terheli-e felelősség, illetve milyen felelősségi alakzat alapján. A problémakör pontos bemutatása érdekében szükséges a doméndelegálással kapcsolatos alapfogalmak előzetes tisztázása A domén, a nyilvántartó és annak regisztrátora Az internet működése egy tartománynévrendszeren alapul, ami biztosítja a hálózati címek egyediségét. A világhálócím a TCP/IP-protokoll IP része, ami minden egyes világhálóhoz kapcsolódó számítógép számára kijelöl egy közötti számtartományban elhelyezkedő, négy számegységből álló és pontokkal elválasztott egyedi számazonosítót (domain name system DNS). E szervercímekhez, a könnyebb azonosíthatóság érdekében, alfanumerikus karakterekből álló doménneveket rendeltek. Ezek a címek így megkülönböztetőképességgel rendelkeznek, és ugyanez adja gazdasági értéküket is. 26 Az Internet Szolgáltatók Tanácsa Domainregisztrációs Szabályzatának (ISZT-szabályzat) meghatározása szerint a doménnév alfanumerikus karakterekből álló műszaki azonosító, amelyet elsősorban a könnyebb megjegyezhetősége miatt az internetes kommunikációhoz nélkülözhetetlen internetcímek helyett használnak. A delegálás a doménnévvel azonosított internetdomén használatba adása egy szervezetnek vagy természetes személynek egy regisztrátor által továbbított igénylés alapján, míg a regisztrálás a delegáláshoz szükséges adatok bejegyzése a megfelelő adatbázisokba. A delegálással a nyilvántartó használati jogot biztosít a doménnév vonatkozásában az igénylőnek, aki a doménnév kizárólagos használati jogáért ellenértéket fizet. A doménnévvel kapcsolatos regisztráció során egy hárompólusú jogviszony jön létre: (i) a doménnév használója, (ii) a doménnevet biztosító internetszolgáltató és a (iii) doménnév használatát nyilvántartásba vevő szervezet közötti jogok és kötelezettségek alakítják a doménnév használatára vonatkozó jogosultság kereteit Dr. Freidler Gábor, dr. Tényi Géza et al.: Az informatikai jog nagy kézikönyve. Meritum Complex Kiadó, , sarokpont. Freidler, Tényi et al.: i. m. (26). 8. (118.) évfolyam 3. szám, június14 18 Dr. Liber Ádám A világon kezdetben a doménnévvel kapcsolatos regisztrációt az Internet Assigned Numbers Authority (IANA) végezte, amely az Egyesült Államok kormányának volt az egyik hatósága, majd 1998-tól napjainkig egy amerikai nonprofit szervezet, az Internet Corporation for Assigned Names and Numbers (ICANN) látja el ezt a feladatot és végzi a doménnevekkel kapcsolatos igazgatási feladatokat. Az ICANN adta meg az engedélyt az Internet Szolgáltatók Tanácsa Tudományos Egyesület (ISZT) mint nyilvántartó részére, hogy a.hu doménnévtartománnyal kapcsolatos helyi felügyeletet ellássa. Az ISZT a.hu közdomén alatti tartományra a doménnevek regisztrációját nyilvántartóként az Elkertv. 15/A. által adott felhatalmazás alapján önszabályozás útján végzi, ezen alapul az ISZT-szabályzat kibocsátása is, amely meghatározza a delegálás és a fenntartás anyagi és eljárási szabályait. A doménfenntartás a doménhasználó számára nyújtott delegálásfenntartási szolgáltatás, amelynek keretében a szükséges műszaki és adminisztratív adatok a.hu elsődleges és tartalék névszervereken és adatbázisokban tárolódnak, az internetről elérhető, továbbá igény szerint módosításra kerül. A regisztrátor a nyilvántartó által felhatalmazott szolgáltató szervezetek valamelyike, amely a domént igénylő vagy használó ügyfél szabad választása és megbízása alapján az ügyféllel szerződéses viszonyban állva a doméndelegálással, -regisztrálással és -fenntartással kapcsolatos ügyeket intézi. A regisztrátor feladata, hogy szerződést köt az igényelt domén delegálására, ellenőrzi, hogy az igényelt domén megfelel-e a szabályzat rendelkezéseinek, majd a megfelelő igényt továbbítja a nyilvántartónak, aki ezután delegálja a domént A doménnel kapcsolatos visszaélések A domének megkülönböztetőképességéből adódóan azok visszaélés tárgyai lehetnek, így jellemzően védjegybitorlást, földrajzi árujelző bitorlását, névjog megsértését, illetve versenyjogi jellegbitorlást követhetnek el általa. 28 A probléma jelentőségét szemlélteti, hogy az Európai Bizottság korábbi felmérése szerint a megkérdezett vállalatok egynegyede védjegyjogosultként vagy doménhasználóként már szembesült doménvissszaéléssel. 29 A doménekkel kapcsolatos visszaélésszerű magatartásokra összefoglalóan a cybersquatting vagy domain-squatting kifejezést használják. Ilyen magatartás lehet valamely név, védjegy vagy ezekkel összetéveszthető név doménként való regisztrációja, melyet ezután közvetve vagy közvetlenül eladásra kínálnak fel a védjegyjogosult részére, illetve lehetséges az, hogy haszonszerzési célból (pl. pay per click üzleti modellben) más személy internetoldalára irányítják át a domén forgalmát. A cybersquatting speciális elkövetési módja a typosquatting, ami az internetfelhasználók címek elgépeléséből eredő jellemző hi- 28 A Szerzői Jogi Szakértői Testület gyakorlata szerint a mű sajátos címe is élvezhet szerzői jogi oltalmat, 29 így elvileg nem zárható ki a domén és a szerzői jog ütközése sem. Lásd SZJSZT-22/10. Lásd lehívás: december 1. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle15 A közvetítő szolgáltatók felelőssége a szellemi tulajdon megsértéséért az Európai Unióban 19 báit használja ki (pl. google.com helyett goolge.com, vagy birner-auto.hu helyett birnet-auto. hu, ahol az R és a T a QWERTY billentyűzet szomszédos betűi, így az elgépelés lehetősége is nagyobb) Doménvita-rendezés A doménekkel kapcsolatos jogvita gyors megoldását az alternatív vitarendezés (ADR), így például a UDRP-eljárás igénybevétele jelentheti. A UDRP (Uniform Dispute Resolution Policy and Rules) alternatív vitarendezési eljárás, ami felső szintű TLD-re (gtld) biztosít vitarendezést, és valamennyi ICANN-akkreditált regisztrátor által elfogadott, illetve annak szabályait egyes cctld-nyilvántartók (így.nu,.tv,.ws) is alkalmazzák, míg a magyar ISZT (mint cctld-szolgáltató) szabályzata csak hu. felső szintű doménjogvitákra irányadó. Ezzel szemben a.eu cctld sajátossága, hogy a vitarendezés szabályait itt jogszabály, az EU Bizottságának, 874/2004/EK számú rendelete 30 rögzíti. Az alternatív vitarendezési eljárás szabályainak alkalmazását rendszerint a felek alávetése dönti el, amelyre a delegálási szerződés megkötésekor kerül sor. Bitorlási cselekmény megvalósulása esetén az ADR-eljárás mellett a jogosult az igényét bíróság előtt is érvényesítheti, ezért az ADR-szabályzatok rendelkeznek a bírósági eljárással kapcsolatos viszonyukról is, és nem zárják ki azt, hogy a felek bírósághoz forduljanak. 31 Ennek indoka az, hogy a doménnel kapcsolatos alternatív vitarendezés alapvetően nem komplex iparjogvédelmi ügyek elbírálására szolgál, hanem prima facie jogsértések gyors orvoslására kíván ezzel lehetőséget teremteni. Bonyolult ügyekben emiatt tanácsos lehet már közvetlenül bírósághoz fordulni. 32 A magyar ISZT-szabályzat szerint a nyilvántartó a doménnév választásával vagy használatával kapcsolatos jogerős vagy előzetesen végrehajtható bírósági határozatokat külön perben állása nélkül is végrehajtja, ezt meghaladóan a nyilvántartó a jogvitában érintett kérelmező vagy felperes kérelmére a doménnév átruházhatóságát is korlátozza. 33 Ha az ADRdöntés kézhezvételét követő 30 napon belül bármely fél keresetet indít, annak végrehajtása felfüggesztésre kerül. 34 Az EU ADR-szabályzat 5. pontja szerint, a Res Judicata esetét ide nem értve, az ADR-eljárás lefolytatását semmilyen bírósági eljárás nem érinti. A döntnökök határozatai véglegesek, 30 A Bizottság 874/2004/EK rendelete (2004. április 28.) a.eu felső szintű domén bevezetésére és funkcióira vonatkozó általános szabályok, valamint a bejegyzésre irányadó elvek megállapításáról. Hivatalos Lap L , , p. 40. Lásd UDRP Section 3(b) és Section 4(k). 32 Frequently Asked Questions (and Answers) about UDRP: https://www.chillingeffects.org/udrp/faq. 33 cgi#qid60, lehívás: január 1. Lásd az ISZT szabályzatának és 7.3. pontját. 34 Lásd az ISZT szabályzatának 10.5 pontját. 8. (118.) évfolyam 3. szám, június16 20 Dr. Liber Ádám ellenük fellebbezésnek nincs helye, és a felek számára kötelező érvényűek. Mindez azonban nem érinti a feleknek azon jogát, hogy az ADR-eljárás eredményéről történő értesítést követő 30 naptári napon belül bírósági eljárást kezdeményezzenek, 35 mely esetben a határozat végrehajtása felfüggesztésre kerül. A UDRP eljárási szabályzatának pontja szerint a panel saját hatáskörében maga dönt, hogy bármely jogi eljárás (így különösen bírósági eljárás) kezdeményezése esetén felfüggeszti vagy megszünteti-e az eljárását. Az egyes ADR-fórumok által meghozható döntések kizárólag a doménnév visszavonására vagy az ADR-eljárás kérelmezője javára történő átruházására terjednek ki Felelősségi kérdések A regisztrációért a felelősség alapvetően a domén regisztrált jogosultját, azaz az igénylőt terheli. Az ISZT-szabályzat a doménnévvel kapcsolatos egyéb kritériumok között rögzíti, hogy (2.2.1.) a doménigénylő a delegálni kért domén nevét a jogszabályok és a szabályzat keretei között szabadon választja meg, ugyanakkor a lehető legnagyobb gondossággal tartozik eljárni abban a tekintetben, hogy az általa választott doménnév, annak igénylése, illetve annak használata más személy vagy szervezet jogait (pl. névkizárólagossághoz fűződő jogát, személyiséghez fűződő jogát, kegyeleti jogát, szellemi tulajdonhoz fűződő jogát stb.) ne sértse. A doménnév választásáért való felelősség vonatkozásában (2.3. pont) a szabályzat szintén rögzíti, hogy kizárólag a doménigénylő, illetve doménhasználó felelős a doménnév megválasztásáért, használatáért, jogszerűségéért, illetve a doménnévválasztással vagy -használattal harmadik személynek okozott kárért. A doménigénylő, illetve doménhasználó köteles különösen a nyilvántartó és/vagy a regisztrátor helyébe lépni, ha a választott doménnévvel kapcsolatban más személy a nyilvántartóval vagy a regisztrátorral szemben igényt kíván érvényesíteni, illetve, ha ennek akadálya van, minden segítséget megadni részükre a követeléssel szembeni védekezésükhöz, továbbá a neki delegált doménnel, a delegációs és regisztrációs eljárással, a doménnevének megválasztásával, jelentéstartalmával vagy használatával kapcsolatos bármilyen jogvitából, kárból, követelésből következő költség alól tehermentesí- 35 Lásd i. m. (30), 22. cikk (13) bekezdését. 36 Rules for Uniform Domain Name Dispute Resolution Policy: https://archive.icann.org/en/udrp/udrprules-24oct99.htm, lehívás: január ISZT-szabályzat: pont; UDRP Section 4 (i) Remedies. The remedies available to a complainant pursuant to any proceeding before an Administrative Panel shall be limited to requiring the cancellation of your domain name or the transfer of your domain name registration to the complainant.; EU ADRszabályzat 11 (b) Olyan ADR eljárás keretében, ahol a Panaszolt a jogosultja annak a domén névnek, melynek tárgyában a Kérelem benyújtásra került, a jogorvoslati lehetőségek a jogvita tárgyát képező domén név visszavonására, illetve a domén névnek a Panaszosra való átruházására korlátozódnak. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle17 A közvetítő szolgáltatók felelőssége a szellemi tulajdon megsértéséért az Európai Unióban 21 teni a nyilvántartót és/vagy a regisztrátort, és egyébként is mindent elkövetni annak érdekében, hogy a regisztrátort, illetve a nyilvántartót érdeksérelem ne érje. Az ISZT-szabályzat rendelkezései a delegálásigénylési szerződés részét képezik, tehát harmadik személy irányába annak szabályai kötőerővel nem rendelkeznek, amit a hazai bírói gyakorlat is megerősít. 38 Ebből következően a szabályzat rendelkezései elvileg nem zárhatják ki a regisztrátor vagy a nyilvántartó elleni, a domén jogsértő voltán alapuló igényérvényesítést sem. A védjegybitorlás a regisztrátor és a nyilvántartó esetében jellemzően amiatt nem állapítható meg, mert e személyek bár ezért ellenértéket kapnak anélkül teszik elérhetővé az igénylők számára a védjegyekkel azonos vagy azokhoz hasonló domének használatát, hogy saját maguk használnák az említett megjelöléseket. Ebből következően a nyilvántartó és a regisztrátor alapvetően a szolgáltatói közreműködés alapján felel, melyre a magyar jogban többek között a védjegyekről és földrajzi árujelzőkről szóló évi XI. törvény (Vt.) 27. (4) bekezdése, illetve (5) és (7) bekezdése irányadó A közvetítő szolgáltatók felelősségéhez tartozó egyéb követelmények az általános nyomonkövetési kötelezettség tilalma és az értesítési-eltávolítási eljárások Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 15. cikke kiegészíti az egyes közvetítő szolgáltatókra vonatkozó követelményeket. Bár a közvetítő szolgáltató mentesülése nem zárja ki azt, hogy a jogtulajdonos a jogsértésből fakadó igényei közül a jogsértés megelőzésére vagy abbahagyására irányuló követeléseit a közvetítő szolgáltatóval szemben érvényesítse, az irányelv szerint nem állapítható meg olyan általános kötelezettség, amely szerint a szolgáltatóknak az egyszerű továbbítás, gyorsítótárolás és tárhelyszolgáltatás nyújtása során a szolgáltatás tárgyát képező információkat nyomon kellene követniük. Ezt meghaladóan általánosan nem kötelezhetőek arra sem e szolgáltatók, hogy jogellenes tevékenységre utaló tényeket vagy körülményeket keressenek. Az általános nyomonkövetési kötelezettséggel kapcsolatos követelményeket részletesen a jelen dolgozat 3.4. pontja tárgyalja. 38 BDT I. A domain nevek delegálása, regisztrálása, fenntartása és visszavonása, illetve a használat során követendő magatartási szabályok kérdéseit nem jogszabály, hanem az önrendelkezési elv alapján alkotott domain regisztrációs szabályzat tartalmazza, amely többszereplős szerződésrendszer részeként került kiadásra, rendelkezéseit a szerződéses viszonyban állóknak alkalmazni kell. II. A bíróság a domain név használata felőli jogvitában nem a szabályzat alapján eljáró vitarendező fórum határozatát bírálja felül, hanem attól függetlenül dönt. 39 Ezzel ellentétes álláspontot képvisel Pintz György a Szerzői Jogi és Iparjogvédelmi Szemlében megjelent írásában, lásd Pintz: i. m. (25). Pintz véleménye szerint a regisztrátor nem bitorló és nem közvetítő, mivel tevékenysége még a bitorlás megkezdése előtti, de később, mint esetleges DNS szolgáltató, sem végez mást, mint műszaki és adminisztratív adatot tárol és nyilvántart. Értelmezése szerint a regisztrátor regisztrátori minőségében nem tekinthető közvetítőnek sem. 8. (118.) évfolyam 3. szám, június18 22 Dr. Liber Ádám Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 14. cikk (3) bekezdése ezt meghaladóan jogalapot biztosít a tagállamok részére, hogy értesítési-eltávolítási eljárásokat vezessenek be, amely esetben a tárhelyszolgáltató az értesítést követően mentesül a jogsértés alól, amenynyiben az eljárási szabályokat követve eltávolítja a jogsértő információt. Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 40. preambulumbekezdése ezzel összefüggésben rögzíti, hogy a tagállamoknak megfelelő alapot kell nyújtaniuk a jogellenes adatok eltávolítására és az azokhoz való hozzáférés megszüntetésére irányuló gyors és megbízható eljárások kialakításához; ezeket az eljárásokat a valamennyi érdekelt fél között létrejövő önkéntes megállapodások alapján lehet kialakítani, és ezeket a tagállamoknak ösztönözniük kell; az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások nyújtásában érintett valamennyi félnek érdekében áll az ilyen eljárások elfogadása és alkalmazása. Az értesítési-eltávolítási eljárásokat a tanulmány 3.3. pontja tárgyalja. 3. AZ IRÁNYELVVEL KAPCSOLATOS ÉRTELMEZÉSI NEHÉZSÉGEK ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ BÍRÓSÁGÁNAK GYAKORLATA Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv közvetítő szolgáltatók felelősségéről szóló szabályozásának gyakorlati alkalmazása számos, az Európai Unió Bírósága előtti ügy tárgyát képezte, ezekben a bíróságnak újszerű üzleti/reklámozási modellek alkalmazásáról mint a Google AdWords szolgáltatása, online piacterek felelősségéről, az általános nyomonkövetési kötelezettség, illetve szűrő- és blokkolórendszerek alkalmazásának határairól kellett állást foglalnia. Mivel az irányelv a 2000-es évek elejének a terméke, rendelkezéseinek értelmezése az Európai Unió Bírósága számára is komoly kihívást jelent, amit a elé került ügyek és kérdések növekvő száma is mutat. Az Európai Bizottság 2012 januárjában kelt munkadokumentuma szerint az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv rendelkezéseivel kapcsolatos bizonytalanságok az elektronikus kereskedelemmel kapcsolatos konzultációk alapján az alábbi területekre jellemzőek: 40 i) Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelvben említett, a közvetítő szolgáltatók cikkben meghatározott fogalma a kérdés, hogy az itt nem említett közvetítő szolgáltatások, melyek az irányelv elfogadásakor nem léteztek, mennyiben élvezhetik a safe harborok védelmét. ii) Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv cikkében említett safe harborszabályok feltételei mikor tekinthetőek teljesítettnek, amit több esetben bizonytalanság övez. Így kérdéses, hogy a tudomásszerzés, illetve a haladéktalan intézkedés követelményét miként értelmezik. iii) Az értesítési-eltávolítási eljárások bevezetését az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv lehetővé teszi, azonban nem teljesen egyértelmű, hogy melyik eljárás mikor al- 40 Lásd i. m. (2), p Ezeket a problémákat az Európai Bizottság munkadokumentuma részleteiben tárgyalja. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle19 A közvetítő szolgáltatók felelőssége a szellemi tulajdon megsértéséért az Európai Unióban 23 kalmazandó. Így különösen problémás, ha az értesítési-eltávolítási eljárás csak védjegy- és szerzői jogi jogsértésre vonatkozik, azonban az azokkal egyidejűleg megvalósuló tisztességtelen versenycselekményekre más értesítési-eltávolítási rezsim terjed ki. Kérdéses, hogy melyik eljárás bír ekkor elsőbbséggel. iv) Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 15. cikke általános nyomonkövetés előírására vonatkozó tilalmat rögzít, azonban ez nem akadályozza meg azt, hogy nemzeti bíróságok és hatóságok egyedi, a megelőzésre vonatkozó intézkedéseket írjanak elő a közvetítő szolgáltatók részére, melyek bizonyos jellegű nyomonkövetési kötelezettségeket jelentenek. Nem egyértelmű azonban az egyedi, illetve az általános jellegű intézkedések határa, illetve hogy a közvetítő szolgáltató milyen szűrő jellegű intézkedések bevezetésére kötelezhető. v) Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 15. cikk (2) bekezdése, illetve 18. cikke a szellemitulajdon-jogok érvényesítéséről szóló irányelv 8. cikkével összhangban lehetővé teszi a közvetítő szolgáltató adatszolgáltatásra kötelezését a jogsértéssel kapcsolatosan, azonban a Bizottság munkadokumentuma nem említi, és az Európai Unió Bírósága sem adott egyértelmű választ arra a kérdésre, hogy mennyiben kötelezhető egy access provider közvetítő szolgáltató a jogsértő magánszemélyek azonosítására, illetve személyes adatainak kiadására polgári peres eljárás megindítása céljából. Az irányelvi szabályok felülvizsgálata hiányában a fent jelzett területeken az Európai Unió Bírósága jogértelmező szerepe kiemelkedő azokban az esetekben, melyekben a Bíróság az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv, a szellemitulajdon-jogok érvényesítéséről szóló irányelv, az infosoc-irányelv, a védjegy- és szerzői jogi, adatvédelmi, illetve telekomszabályok alkalmazásának együttes, átfogó értelmezését nyújtja. Számos területen jelenleg még hiányzik, illetve további kérdéseket vet fel az Európai Unió Bíróságának gyakorlata Az új típusú információs társadalommal kapcsolatos szolgáltatások Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv elfogadásakor számos olyan szolgáltatás ismeretlen volt, amelyek jelenleg az internetes felhasználások jelentős részét adják: így a ma széles körben elterjedt peer-to-peer fájlmegosztási technológia, a videomegosztó hálózatok, az online közösségi oldalak, illetve az online piacterek és újszerű információkeresési és reklámozási módozatok, a hiperlinkelés ismeretlen felhasználási módozatokat jelentettek, melyek komplex jellege komoly kihívássá teszi azoknak az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv cikke alá rendelését, amit az is bonyolít, hogy a harmonizáció, az egyes tagállami átültető jogszabályok között is lényeges különbségek mutatkoznak. Az Európai Bizottság munkadokumentuma 41 említi, hogy egyes országokban a hiperlinkelés (Ausztria, Spanyolország és Portugália) és a keresőszolgáltatások (Magyarországon) is élvezik a safe 41 Lásd i. m. (2), p (118.) évfolyam 3. szám, június20 24 Dr. Liber Ádám harborok védelmét, míg másokban ezek a szabályok nem találhatóak meg. Ugyanígy eltérő tagállami joggyakorlat tapasztalható blogok, videomegosztó oldalak, társkeresők és közösségi oldalak vonatkozásában. E komoly különbségek ellenére e területen az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv elfogadása óta mégis relatívan kevés felsőbírósági döntés keletkezett. Ezek eddig az ún. adwords, kulcsszó alapú hirdetési szolgáltatásokra, illetve az online piacterek tevékenységére vonatkoztak Adwords és szponzorált linkek (Google France-ügy) A jogsértő termékek online forgalmazása során a hamisítók, illetve az online kalózok is piacot keresnek a termékeiknek, aminek egyik kézenfekvő módja a keresőmotorok találataiban való listázás. A jogtulajdonosok ezek alapján a keresőszolgáltatást üzemeltető közvetítő szolgáltatók ellen léptek fel, kérve azok jogsértő linkek, így különösen szponzorált linkek megjelenítéséért való felelősségének megállapítását. Az Európai Unió Bírósága előtt a szponzorált linkekért való felelősség kérdése a C-236/08 C-238/08 Google France és Google Inc. et al. v Louis Vuitton Malletier et al. előzetes döntéshozatali ügyek során merült fel. Az ügy tényállása az internetes keresőt üzemeltető Google ún. Adwords reklámszolgáltatását érintette. Az Adwords szolgáltatás keresési kulcsszavak felhasználásával megjelenített szponzorált linkekre vonatkozik, mikor a kulcsszavak és az internethasználó által a keresőmotorba bevitt szavak közötti egyezés esetén rövid reklámüzenet kíséretében egy promóciós link jelenik meg a keresési eredmények között, melyre a felhasználó rákattinthat, és ezáltal a hirdető weboldalára jut. A hirdető ekkor a promóciós linkre való kattintások után köteles megfizetni a reklámszolgáltatás ellenértékét a Google részére. A Louis Vuitton azt kifogásolta, hogy jó hírnevű védjegyeit képező szavak keresése esetén a Google a keresési eredmények között szponzorált linkként termékei utánzatait jelenítette meg, ezért védjegybitorlás miatt keresetet indított a Google-lal szemben. Egy másik ügyben az utazásszervező Viaticum védjegyeire való rákereséskor a Google szponzorált linkjeként a Viaticum versenytársainak hirdetései jelentek meg. Egy további ügyben az Eurochallenges védjegy jogosultja és használója indított keresetet a Google-lal szemben amiatt, hogy az e védjeggyel azonos kulcsszóra való keresés esetén versenytársak hirdetéseit jelenítette meg. A Google-t valamennyi esetben védjegybitorlás miatt elmarasztalták, amivel szemben semmisségi kereseteket nyújtott be a francia Cour de Cassation előtt, amely fórum az eljárás felfüggesztésével az Európai Unió Bíróságához fordult előzetes döntéshozatalért. A Bíróság a Google reklámszolgáltatását igénybe vevő és kulcsszóként más védjegyével megegyező megjelölést választó hirdető vonatkozásában megállapította, hogy az gazdasági tevékenység körében használja a védjegyet, ezzel szemben a reklámszolgáltatás nyújtója, tehát a Google esetében nem valósul meg gazdasági tevékenység körében történő használat (58. és 105. pont). A Bíróság szerint ez abból következik, hogy a reklámszolgáltató bár Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle Több megjelenítése
Dr. Liber Ádám. Dr. Vida Sándor. Gyertyánfy Péter
TARTALOM Dr. Liber Ádám Dr. Vida Sándor Gyertyánfy Péter A közvetítő szolgáltatók felelőssége a szellemi tulajdon megsértéséért az Európai Unióban 5 A közösségi védjegy használatával szembeni elvárások Részletesebben A doménnév-regisztráció és a doménnevekkel összefüggő jogérvényesítés
Cserba Veronika Lendvai Zsófia A doménnév-regisztráció és a doménnevekkel összefüggő jogérvényesítés Bevezetés A doménnevek szerepe az internet kereskedelmi hasznosításával párhuzamosan folyamatosan nőtt. Részletesebben Cserba Veronika Lendvai Zsófia. A doménnév-regisztráció és a doménnevekkel összefüggő jogérvényesítés
Cserba Veronika Lendvai Zsófia A doménnév-regisztráció és a doménnevekkel összefüggő jogérvényesítés Bevezetés A doménnevek szerepe az internet kereskedelmi hasznosításával párhuzamosan folyamatosan nőtt. Részletesebben h a t á r o z a t o t:
Az Alkotmánybíróság döntésének tájékoztató jelleggel közzétett, nem hivatalos szövege. A hivatalos közzétételre a Magyar Közlönyben, illetve az Alkotmánybíróság Határozatai című hivatalos lapban kerül Részletesebben A szellemi tulajdon és a doménnév-regisztráció érintkezési felületei
Cserba Veronika: A szellemi tulajdon és a doménnév-regisztráció érintkezési felületei Bevezetés I. A doménnevek rendszere II. Érintkezési felületek a szellemi tulajdonvédelemmel III. A doménnév-regisztráció Részletesebben AZ INTERNETES TARTALOMSZOLGÁLTATÁSOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOZÁS AZ EURÓPAI UNIÓBAN ÉS EGYES NEMZETI JOGOKBAN
Országos Rádió és Televízió Testület Irodája Stratégiai Igazgatóság AZ INTERNETES TARTALOMSZOLGÁLTATÁSOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOZÁS AZ EURÓPAI UNIÓBAN ÉS EGYES NEMZETI JOGOKBAN 2001. szeptember 27. AZ INTERNETES Részletesebben TARTALOM. SZABÓ IMRE 5 A fájlcserélő honlapot üzemeltető közvetítő szolgáltatók felelőssége. BÉKÉS ÁDÁM 15 A jogforrási hierarchia újragondolása
TARTALOM TANULMÁNYOK SZABÓ IMRE 5 A fájlcserélő honlapot üzemeltető közvetítő szolgáltatók felelőssége BÉKÉS ÁDÁM 15 A jogforrási hierarchia újragondolása JAKAB HAJNALKA 21 A jogtudomány és a joggyakorlat Részletesebben DOMAINREGISZTRÁCIÓS SZABÁLYZAT
DOMAINREGISZTRÁCIÓS SZABÁLYZAT A Magyarországi Internet Szolgáltatók Tanácsa Tudományos Egyesülete abból a célból, hogy a.hu alatti közdomainek delegálásának, a regisztrálásnak és a fenntartásnak egységes Részletesebben A véleménynyilvánítás szabadsága az interneten, különös tekintettel a közvetítő szolgáltatók felelősségére
A véleménynyilvánítás szabadsága az interneten, különös tekintettel a közvetítő szolgáltatók felelősségére Ancsin János jogász szak nappali tagozat 2011 Konzulensek: Dr. Mezei Péter, egyetemi docens Dr. Részletesebben DOMAINREGISZTRÁCIÓS SZABÁLYZAT
DOMAINREGISZTRÁCIÓS SZABÁLYZAT A Magyarországi Internet Szolgáltatók Tanácsa Tudományos Egyesülete abból a célból, hogy a.hu alatti közdomainek delegálásának, regisztrálásnak és fenntartásnak egységes Részletesebben DOMAINREGISZTRÁCIÓS SZABÁLYZAT
DOMAINREGISZTRÁCIÓS SZABÁLYZAT A Magyarországi Internet Szolgáltatók Tanácsa Tudományos Egyesülete abból a célból, hogy a.hu alatti közdomainek delegálásának, regisztrálásnak és fenntartásnak egységes Részletesebben A FÁJLMEGOSZTÁS HAZAI ÉS UNIÓS JOGI SZEMMEL
Faludi Gábor Gyenge Anikó 1 A FÁJLMEGOSZTÁS HAZAI ÉS UNIÓS JOGI SZEMMEL 1. A fájlcsere 2 szerzői jogi minősítése A fájlcsere (peer-to-peer, P2P 3 ) szerzői jogi minősítésével hazánkban eddig a legrészletesebben Részletesebben Országos Rádió és Televízió Testület Irodája Stratégiai Igazgatóság
Országos Rádió és Televízió Testület Irodája Stratégiai Igazgatóság AZ ELEKTRONIKUS ÚTON VÉGZETT NYILVÁNOS KOMMUNIKÁCIÓ TARTALOMSZABÁLYOZÁSÁNAK ALAPTÉTELEI 2002. március 7. Tartalomjegyzék I. A tartalomszabályozás Részletesebben Tárgy: a Sanoma Media Budapest Zrt. adatkezelése H A T Á R O Z A T
Ügyszám: NAIH-608-15/2013/H. Tárgy: a Sanoma Media Budapest Zrt. adatkezelése H A T Á R O Z A T A Sanoma Media Budapest Zártkörűen Működő Részvénytársaságot (a továbbiakban: Kötelezett) (1037 Budapest, Részletesebben ÁTTEKINTÉS AZ ELEKTRONIKUS KERESKEDELEM JOGÁRÓL
ÁTTEKINTÉS AZ ELEKTRONIKUS KERESKEDELEM JOGÁRÓL (2000) Készítette: Ügyvédi Iroda TARTALOMJEGYZÉK 1. MI AZ ELEKTRONIKUS KERESKEDELEM?... 1 2. AZ ELEKTRONIKUS KERESKEDELEM LEGFONTOSABB JOGI KÉRDÉSEI... 3 Részletesebben A Magyar Tudományos Akadémia és a Magyar Jogász Egylet közös konferenciája Az információs társadalom hatása a jogrendszerre 2000.
AZ INTERNET ALAPVET JOGI PROBLÉMÁI AZ ELEKTRONIKUS KERESKEDELEMMEL ÖSSZEFÜGG JOGI KÖRNYEZET SZABÁLYOZÁSA A 2000/31/EU IRÁNYELV TÜKRÉBEN A Magyar Tudományos Akadémia és a Magyar Jogász Egylet közös konferenciája Részletesebben FOLYTATÓDIK A KÜZDELEM AZ ILLEGÁLIS LETÖLTÉSEK ELLEN
Kovács Gabriella FOLYTATÓDIK A KÜZDELEM AZ ILLEGÁLIS LETÖLTÉSEK ELLEN A digitális korszak beköszöntével, az internet megjelenésével és rohamos fejlődésével a kommunikáció egyszerűbbé vált, felgyorsult. Részletesebben A 29. CIKK SZERINTI ADATVÉDELMI MUNKACSOPORT
A 29. CIKK SZERINTI ADATVÉDELMI MUNKACSOPORT 01037/12/HU WP 196 05/2012. számú vélemény a számítási felhőről Elfogadás időpontja: 2012. július 1. Ez a munkacsoport a 95/46/EK irányelv 29. cikke alapján Részletesebben Plenárisülés-dokumentum. 8.7.2014 cor01 HELYESBÍTÉS
EURÓPAI PARLAMENT 2014-2019 Plenárisülés-dokumentum 8.7.2014 cor01 HELYESBÍTÉS az Európai Parlament által 2014. április 16-án az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok alapszabályáról Részletesebben A névoltalom kérdései a magyar domain-regisztráció gyakorlatában az új Ptk. után
A névoltalom kérdései a magyar domain-regisztráció gyakorlatában az új Ptk. után A domain nevek használatba adásának és használatának szabályozása alapvetően az immár másfél évtizedes múltra visszatekintő, Részletesebben Az elektronikus úton küldött reklámokra vonatkozó szabályozás áttekintése Módosítási javaslatok Készült a Nemzeti Hírközlési Hatóság megbízásából
Az elektronikus úton küldött reklámokra vonatkozó szabályozás áttekintése Módosítási javaslatok Készült a Nemzeti Hírközlési Hatóság megbízásából Készítették: Bayer Judit Simon Éva Vikman László 1 Tartalomjegyzék Részletesebben dr. Horváth Katalin ügyvéd Sár és Társai Ügyvédi Iroda
dr. Horváth Katalin ügyvéd Sár és Társai Ügyvédi Iroda A gyűjtő és kereső portál szolgáltatás jogszerűsége és a jogszerűtlennek minősülő szolgáltatás elemek kiküszöbölése Ügyfeleink gyakran fordulnak hozzánk Részletesebben DOMAINTANK INFORMATIKAI Kft.
DOMAINTANK INFORMATIKAI Kft. ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI ÉS ÜZLETI FELTÉTELEK Jelen Általános Szerződési és Üzleti Feltételek (továbbiakban Üzletszabály vagy ÁSZF ) a DomainTank Informatikai Kft. (továbbiakban Részletesebben DISSERTATIONES A TÁRHELYSZOLGÁLTATÓK FELELÕSSÉGE A JOGSÉRTÕ TARTALMAKÉRT KÜLÖNÖS TEKINTETTEL A FRANCIA BÍRÓSÁGOK GYAKORLATÁRA
Iustum Aequum Salutare VII. 2011/3. 125 142. DISSERTATIONES A TÁRHELYSZOLGÁLTATÓK FELELÕSSÉGE A JOGSÉRTÕ TARTALMAKÉRT KÜLÖNÖS TEKINTETTEL A FRANCIA BÍRÓSÁGOK GYAKORLATÁRA PhD-hallgató (PPKE JÁK) I. Bevezetõ Részletesebben A MÉDIAJOG SZERZŐI JOGI MEGKÖZELÍTÉSE
Dr. Sarkady Ildikó* A MÉDIAJOG SZERZŐI JOGI MEGKÖZELÍTÉSE A szerzői jognak a digitális korban ki kell törnie abból a szemérmes elhatárolódottságból és izolált visszavonultságból, amelyben évtizedek óta Részletesebben Az internet-szolgáltatók hírközlési jogi jogállásának újraszabályozásához
dr. Verebics János: Az internet-szolgáltatók hírközlési jogi jogállásának újraszabályozásához I. Az Internet-szolgáltatások a hatályos hírközlési jogi szabályozása I.1 Az Internet-szolgáltatás, mint hírközlési Részletesebben A felhő alapú számítástechnika adatvédelmi kérdései
Eötvös Loránd Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi kar Évfolyamdolgozat A felhő alapú számítástechnika adatvédelmi kérdései Szerző: Boros Andor Konzulens: Dr. Vissy Beatrix Budapest, 2015. május 15 I. Részletesebben Részletes indokolás. Az 1-3. -hoz
Részletes indokolás Az 1-3. -hoz A törvény teljes körűen meghatározza a tárgyi, személyi és területi hatályát, a személyi hatály körében külön kiemelve az elektronikus hírközlési tevékenységet végző szervezetek Részletesebben A GOOGLE ADWORDS SZOLGÁLTATÁSA AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG ELŐTT
Lendvai Zsófia A GOOGLE ADWORDS SZOLGÁLTATÁSA AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG ELŐTT Az Európai Bíróság meghozta a régen várt ítéletet abban a három összevont előzetes döntéshozatali eljárásban, amelyekben a Google Részletesebben Általános Szerződési Feltételek COMpose- IT Informatikai Kft.
Általános Szerződési Feltételek COMpose- IT Informatikai Kft. A Társaság székhelye: 4400 Nyíregyháza, Szalag u. 4/9. Postázási cím: 4400 Nyíregyháza, Szalag u. 4/9. A Társaság cégjegyzékszáma: Cg.15-06- Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG Bíróság