1 2 3 4 (21.03.2016) Tisztelt Szakértők!
Jelenleg passzív gyeden vagyok. Munkaviszonyom 2014.12.31-én szűnt meg. Ha a gyed mellett szeretnék visszamenni dolgozni, akkor egy esetleges újabb terhesség okán mikortól válnék jogosulttá táppénzre? És pl. 6-7 ledolgozott hónap után 200 e ft bruttó bérrel mennyi táppénzt kapnék?
Az befolyásolja a jogosultsági időt és az összeget, ha nem teljes munkaidőben dolgoznék, hanem részmunkaidőben?
Táppénz, betegszabadság, 2016.01.01., "Ki jogosult táppénzre?"
"A táppénzre jogosultságnak három alapfeltétele van:
Aki a keresőképtelenségét közvetlenül megelőzően egy évnél rövidebb folyamatos biztosítási idővel rendelkezik, táppénzt csak a folyamatos biztosítási idejének megfelelő időre kaphat."
4. Ha az igénylőnek a táppénzre való jogosultság kezdő napján fennálló biztosítási jogviszonyában azért nincs legalább 180 naptári napi tényleges jövedelme, mert legkevesebb 180 napig táppénzben, baleseti táppénzben, csecsemőgondozási díjban, gyermekgondozási díjban részesült a táppénz naptári napi alapját az utolsóként megállapított ellátás alapjának figyelembevételével kell megállapítani. Ezt az összeget össze kell hasonlítani a szerződés szerinti jövedelemmel, és amelyik a kedvezőbb azt kell folyósítani.
Felhívjuk a figyelmet, hogy a táppénz egy napra járó összege nem haladhatja meg a minimálbér kétszeresének harmincad részét, ezért 2016-ban, a 111.000,- Ft-os minimálbér alapulvételével a táppénz napi összege nem haladhatja meg a 7.400,- Ft-ot, azaz hétezer-négyszáz forintot.
(25.02.2015) Tisztelt tanácsadó, szakértő!
(25.12.2014) Tisztelt illetékes!
Érdeklődnék, Re hab 40%-os 4-órás munkakörben dolgozom nappal 12-órát, másnap éjjel 12 órát, ünnepnap vasárnap, egész évben szabadság nélkül, átlagban havi 120 órát. Ezért a tevékenységért 44000Ft+5000 Erzsébet utalvány a járandóságom.
Kérdésem: járna-e műszakpótlék, túlóra, ill. meg kellene-e váltani a szabadságom hivatalosan?
Ugyanakkor-nem MKT ellenes-e, a szabadság nem kiadása, ill. az ünnepnapok, vasárnapok pótlékmentes fizetése, túlórák el nem számolása?
Ődvözlettel: István
Műszakpótlék: Munka törvénykönyve (Mtk.) 141. §75 (1) A munkavállalónak, ha a beosztás szerinti napi munkaidő kezdetének időpontja rendszeresen változik, a tizennyolc és hat óra közötti időtartam alatt történő munkavégzés esetén harminc százalék bérpótlék (műszakpótlék) jár. Mtk. 43. § (1) A munkaszerződés - jogszabály eltérő rendelkezése hiányában - a Második Részben foglaltaktól, valamint munkaviszonyra vonatkozó szabálytól a munkavállaló javára eltérhet.
Mtk. 277. § (2) Kollektív szerződés - eltérő rendelkezés hiányában - a Második és a Harmadik Részben foglaltaktól eltérhet.
Túlóra: Mtk. 143. §76 (1) A munkavállalót a (2)-(5) bekezdés szerinti ellenérték a rendes munkaidőre járó munkabérén felül illeti meg.
Mtk. 43. § (1) A munkaszerződés - jogszabály eltérő rendelkezése hiányában - a Második Részben foglaltaktól, valamint munkaviszonyra vonatkozó szabálytól a munkavállaló javára eltérhet.
Szabadság megváltása: Mtk. 125. § A munkaviszony megszűnésekor, ha a munkáltató az arányos szabadságot nem adta ki, azt meg kell váltani.
A szabadság nem kiadása, az ünnepnapok-vasárnapok pótlékmentes fizetése, túlórák el nem számolása Mkt. ellenes.
Szabó Miklósné (27.11.2014) Tisztelt Szakértő!
Az egyik kollegám egészségi állapota megromlott, sajnálatos módon nemrég rosszindulatú daganatot állapítottak meg nála, állandó kezelésekre jár. Ha tartós betegállományba menne, anyagilag nagyon rosszul járna, ő pedig szeretne továbbra is dolgozni, amikor lehetősége van rá. A munkáltató támogatja mindenben, szeretné, ha nem érezné magát "hátrányos" helyzetben az egészségi állapota miatt, a munkájára számítanak. Van valami lehetőség arra, hogy a munkavégzés idejét, a munka mértékét egy időre csökkenthessük az egészségi állapotára való tekintettel úgy, hogy a bérét változatlanul hagyjuk? Vagy ha erre nincs mód, milyen támogatási lehetőségei vannak, amelyeket a munkáltatójától kaphat ilyen esetben? Az illető felsőoktatási intézményben oktató, kötetlen munkaidőben dolgozik. Köszönettel
Ez a kérdés egyben mindig orvosi szakkérdés is, - mert a beteg állapotáról a szakorvos dönthet felelősséggel. Ebben benne foglaltatik, hogy a beteg állapota hol rosszabb, hol jobb, -illetve benne van a teljes gyógyulás vagy a rehabilitálhatóság vagy gyógyíthatatlanság kérdésköre is. Sajnos ezek a kérdések nem a munkáltató jó vagy rosszindulatán múlnak, - de egy gondos munkáltató mindig tehet valami jót a rászoruló alkalmazottjának.
Ezeket a "jóságokat" most megpróbálom összegyűjteni:
Munka törvénykönyve (Mt.) 5. § (1) A munkavállaló mentesül rendelkezésre állási és munkavégzési kötelezettségének teljesítése alól
(2)52 A munkáltató a munkaidő beosztásának jogát - a munkavégzés önálló megszervezésére tekintettel - a munkavállaló számára írásban átengedheti (kötetlen munkarend). A munkarend kötetlen jellegét nem érinti, ha a munkavállaló a munkaköri feladatok egy részét sajátos jellegüknél fogva meghatározott időpontban vagy időszakban teljesítheti.
(2)63 Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően nem jár betegszabadság a társadalombiztosítási szabályok szerinti üzemi baleset és foglalkozási betegség miatti keresőképtelenség, valamint a veszélyeztetett várandósság miatti keresőképtelenség tartamára.
(4)64 A betegszabadság kiadásánál a 124. §-ban foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni. A 124. § (3) bekezdés alkalmazásakor, ha a betegszabadságként elszámolható idő a beosztás szerinti napi munkaidőnél rövidebb, a teljes beosztás szerinti napi munkaidőt betegszabadságként kell elszámolni.
(4)80 A (3) bekezdés d) pontjától eltérően, ha a munkavállaló a munkaszüneti napon keresőképtelen, részére a távolléti díj hetven százaléka jár. Nem illeti meg távolléti díj, ha a keresőképtelenségére tekintettel táppénzben vagy baleseti táppénzben részesül.
(5)81 A betegszabadság tartamára a távolléti díj hetven százaléka jár.
147. §82 A munkavállalót a 146. § (1) bekezdésben meghatározott díjazáson felül bérpótlék is megilleti, ha a munkaidő-beosztása alapján bérpótlékra lett volna jogosult.
294. § (1)155 E törvény alkalmazásában
Közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény 30. §149 (1)150 A munkáltató a közalkalmazotti jogviszonyt - a 30/A-30/D. §-ban és a 32. §-ban foglalt korlátozással - felmentéssel akkor szüntetheti meg, ha
30/A. §153 (1) A 30. § (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott esetben, valamint, ha a 30. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt alkalmatlanság egészségügyi ok következménye - feltéve, hogy a közalkalmazott e törvény alkalmazása szempontjából nem minősül nyugdíjasnak -, a munkáltató a közalkalmazottat írásban tájékoztatja154
(3)155 A munkáltató fenntartója a 30/E. § szerinti nyilvántartás felhasználásával a megkereséstől számított öt napon belül közvetlenül tájékoztatja a közalkalmazott munkáltatóját azokról a betöltetlen munkakörökről, amelyek az (1) bekezdés alapján a közalkalmazott részére felajánlhatók.
30/B. § (2) A munkáltató köteles a kérelemben foglaltak szerint a kinevezést módosítani. Az illetmény összegét - a felek közalkalmazottra kedvezőbb megállapodásának hiányában - a kinevezés módosítását közvetlenül megelőző illetmény alapulvételével, a rész- és a teljes munkaidő arányában kell megállapítani.
30/C. §159 (1) A munkáltató a 30/A. §-ban foglalt állásfelajánlás során a felmentés közlésének tervezett időpontja előtt legalább tíz nappal köteles írásban tájékoztatni a közalkalmazottat
a)160 a 30/A. § (3) bekezdése szerinti felajánlható munkakörről (munkakörökről), továbbá
b)161 a 30/B. § szerinti lehetőségről és a tervezett felmentéssel esetlegesen érintettek nevéről, munkakörük megnevezéséről, továbbá a kinevezésmódosítással a közalkalmazottak között elosztható munkaidő mértékének felső határáról, illetve - döntése esetén - a napi négy óránál rövidebb munkaidő kikötésének lehetőségéről.
30/D. §162 (1) Két vagy több helyi önkormányzat írásban megállapodást köthet a 30/A. §-ban foglaltak szerinti tájékoztatás teljesítésére a megállapodásban részes helyi önkormányzat által fenntartott munkáltatónál a 30. § (1) bekezdésének a)-b) pontja szerinti, valamint az egészségügyi alkalmatlanság miatti felmentés megelőzése érdekében.
30/E. §163 (1)164 Az e törvény hatálya alá tartozó munkáltató fenntartója elektronikus adatnyilvántartást vezet
30/F. §165 A 30/A-30/E. § rendelkezéseit a közoktatási ágazatban a külön törvény alapján megállapított, a munkaerő-gazdálkodásra vonatkozó szabályokban foglalt eltéréssel kell alkalmazni.
(2)168 Ha a 30/A. § (1) bekezdése szerinti munkáltatónál van olyan munkakör, amelynek ellátására az (1) bekezdésben említett közalkalmazott alkalmas, a közalkalmazotti jogviszonyt mindaddig nem lehet felmentéssel megszüntetni, amíg a közalkalmazott ilyen munkahelyre áthelyezhető, feltéve, hogy ezt elvállalja. Nem terheli ez a kötelezettség a munkáltatót, ha a felmentés indoka - az egészségügyi alkalmatlanság esetét kivéve - a 30. § (1) bekezdés c)-d) pontján és (4) bekezdésén alapul. A munkáltató munkakör-felajánlásával kapcsolatban a 30/A. § és a 30/C. § szerint köteles eljárni.
37/A. §192 (1)193
(2)194 A közalkalmazott a munkavégzési kötelezettség alóli mentesítés idejére járó távolléti díjra havonta egyenlő részletekben jogosult.
Szabó Miklósné (06.07.2014) Ügyeletes gyógyszertárban dolgozom. a kérdesem az lenne,hogy az ügyeleti idó beszámit-e amunkaidóbe,egyebként erre az idóre nem kiemelt de külön dijazás jár.A gyógyszertár nyitott ajtó mellett folytatja az ügyeletet.Folyamatos munkarendben 2 hétig dolgozom folyamatosan.Az ebédidőt szombat délelótt kell ledolgoznom.,denem ebédelek a gyógyszertárban.
Tisztelettel Tárkányi Éva
A gyógyszertár vezetőjének kompetenciája a munkarend megállapítása, az alábbi szabályok vagy kollektív szerződés figyelembe vételével: Munka törvénykönyve [Mt.]
110. § (1) A munkavállaló a beosztás szerinti napi munkaidején kívül rendelkezésre állásra kötelezhető az alábbi célok megvalósítására tekintettel:
(4) A munkáltató a munkavállaló számára meghatározhatja a rendelkezésre állás helyét (ügyelet),... [107. § Rendkívüli munkaidő d) az ügyelet tartama.].
(5) A rendelkezésre állás elrendelésére a 108. § (1) bekezdés rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell [Mt. 108. § (1) A rendkívüli munkaidőt a munkavállaló kérése esetén írásban kell elrendelni.
rendelhető el.].
(6) A rendelkezésre állás tartamát legalább egy héttel korábban, egy hónapra előre közölni kell. Ettől a munkáltató - a 97. § (5) bekezdésében foglaltak szerint - eltérhet. [ Mt. 97. § (5) A munkáltató az adott napra vonatkozó munkaidő-beosztást, ha gazdálkodásában vagy működésében előre nem látható körülmény merül fel, legalább négy nappal korábban módosíthatja.].
Az ügyeleti idő munkaidőbe történő beszámításának szabályai:
- Mt. 99. § (1) A munkavállaló beosztás szerinti napi munkaideje - a részmunkaidőt kivéve - négy óránál rövidebb nem lehet.
Eltérő megállapodás figyelembe vétele: Mt. 135. § a), d), e), g)
Szabó Miklósné (09.06.2014) SOS! Szeretném kérni a segítségüket! Megszakítás nélküli munkarendben dolgozom a X. kerületi önkormányzatnál. 2014. áprilisában Húsvét vasárnap dolgoztam amit nem duplán fizettek ki, ellenben aki Húsvét hétfőn dolgozott annak munkaszüneti napként kezelték és nekik duplán fizették ki. Ez lehetséges, hogy aki vasárnap, de ünnepnap dolgozik azt csak szimplán fizetik ki? üdvözlettel Emőke Mónika
Munka törvénykönyve 102. § (1) Munkaszüneti nap: január 1., március 15., húsvéthétfő, május 1., pünkösdhétfő, augusztus 20., október 23., november 1. és december 25-26.
Szabó Miklósné (08.02.2014) Tisztelt Cím!
Szabó Miklósné (27.09.2013) Tisztelt Szakértő!
Szabó Miklósné (13.04.2013) Tisztelt Szakértő!
Én folyamatos műszakban dolgozok 06-18 és 18-06 óráig, egy szennyvíztelepen vagyok üzemeltető.
A problémám a következő január 1.-én este 18-06 óráig dolgoztam és csak 4 órát számoltak el fizetett ünnepként azzal indokolva hogy csak reggel 07-22-ig jár a fizetett ünnepre a plussz pénz. A másik esetben pedig március 15.-én 06-18-ig dolgoztam és ott meg csak 11 órát számoltak el ugyanezzel az indokkal.
További kérdésem a táppénzzel kapcsolatos hogy én csak azokra a napokra kapok táppénzt amelyik napon műszakban lennék vagy akkor is ha nem dolgoznék?
Válaszát előre is köszönöm. Tisztelettel :Farkas Attila
Munka törvénykönyve 140. § (2) bekezdés Munkaszüneti napon rendes munkaidőben történő munkavégzésre kötelezett munkavállalót száz százalék bérpótlék illeti meg. Járóbeteg rendelés szolgáltatásaiban részesülő táppénzen lévő munkavállalónak a távolléti díj 60 %-a jár, fekvőbeteg szolgáltatásban pedig 50% távolléti díj illeti meg.
szabó miklósné (07.02.2013) Kedves Szakértő!
Megszakítás nélküli munkarendben dolgozókról lenne szó.
A műszak 7-19 és 19-7-ig tart.
A kérdésem az lenne, hogy munkaszüneti napra (január 1, márc 15 stb.) milyen bér jár? jár-e bérpótlék és milyen mértékű?
Arra a napra mind a 12 órára jár-e a bérpótlék, akkor is ha az pl január 1-jén este 7-től január 2,án reggel 7ig tart?
A másik telepen csak 2 műszak van reggel 6-14 és 14-22óráig.
Ha ők dolgoznak ünnepnapon akkor nekik milyen bérpótlék jár? ugyan az, mint a megszakítás nélküli munkarendben?
Ha jól értem, akkor azt szeretné tudni, hogy ünnepnapokon mi jár a folyamatos műszakban, (megszakítás nélküli) dolgozó 12-órásnak, illetve mi jár ezeken a napokon a napi 8 órás délelőtt-délutánba dolgozó kétműszakosnak.
Munka törvénykönyve 140. § (2) bekezdés munkaszüneti napon rendes munkaidőben történő munkavégzésre kötelezett munkavállalót 100% bértlék illeti meg. (3) A (2) bekezdés szerinti bérpótlék jár a húsvét-vagy a pünkösdvasárnap, vagy a vasárnapra eső munkaszüneti napon történő munkavégzés esetén.
Munkaszüneti napra rendes munkaidő a rendeltetése folytán e napon is működő munkáltatónál vagy munkakörben; az idényjellegű; a megszakítás nélküli, valamint társadalmi közszükségletet kielégítő, vagy külföldre történő szolgáltatás nyújtásához - a szolgáltatás jellegéből eredően - e napon szükséges munkavégzés esetén, továbbá külföldön történő munkavégzés során rendelhető el.
141. § A több műszakos tevékenység keretében foglalkoztatott munkavállalónak, ha a beosztás szerinti napi munkaideje kezdetének időpontja rendszeresen változik, a 18 és a 06 óra közötti időtartam alatt történő munkavégzés esetén 30% bérpótlék jár (műszakpótlék). A munkáltató tevékenysége akkor minősül több műszakosnak, ha tartama hetente eléri a 80 órát.
Önök ennek a kitételnek nem felelnek meg, hiszen a munkavégzés nem 18 és 06 óra közötti időtartamra esik.
Szabó Miklósné (09.09.2012) Megszakítás nélküli munkarendben dolgozom,12 órás beosztásban 07-19 ig illetve 19-07ig.
Milyen és hány óra műszakpótlékra vagyok jogosult.Szombat vasárnap, illetve fizetett ünnepnap(karácsony) ha vasárnapra esik.
Új Munka törvénykönyve 140. § (1) bekezdés Vasárnap rendes munkavégzésre kötelezett munkavállalót, a 101. § (1) bekezdés d)-e) pontban meghatározott munkavállalót ötven százalék bérpótlék illeti meg.
102. § (1) bekezdés Munkaszüneti nap: január 1., március 15., húsvéthétfő, május1., pünkösdhétfő,augusztus 20., október 23., november1., december25-26.
140. § (2) bekezdés Munkaszüneti napon rendes munkaidőben történő munkavégzésre kötelezett munkavállalót száz százalék bérpótlék illeti meg.
(3) a (2) bekezdés szerinti bérpótlék jár a húsvét- vagy pünkösdvasárnap, vagy a vasárnapra eső munkaszüneti napon történő munkavégzés esetén.
Az éjszakai munkáért (22.00-06.00 óra között végzett munka) járó pótlék mértéke 15% (Mt. 142. §).
143. § (3) bekezdés A munkaidő beosztás szerinti heti pihenőnapra (heti pihenőidőre) elrendelt rendkívüli munkaidőben történő munkavégzés esetén száz százalék bérpótlék jár. A bérpótlék mértéke ötven százalék, ha a munkáltató másik heti pihenőnapot (pihenőidőt) biztosít.
(01.07.2012) Tisztelt Tanácsadó.
Egy őrző-védő cégnél egy Bankban dolgozom 2012.01.02 óta.Június 25-én megkérdeztem a területi főnökömet,hogy a hétköznapra eső ünnepnapokra miért nem fizetnek.A válasza az volt,mivel az UniCredit bankkal órabéres elszámolásban vannak,így a nem dolgozott időre nem tudnak órát elszámolni...,vagy is nem jár bér az ünnepnapokra,még ha hétköznapra esnek sem....?
Én kerestem oldalakon és a Munkatörvénykönyvében erre vonatkozó leírást,de nem találtam.
Előre is köszönöm a válaszát,tisztelettel Kapcsos Béla Károly
Ha a munkaszüneti napon dolgozik:Új Munka törvénykönyve 140. § (2) bekezdés: Munkaszüneti napon rendes munkaidőben munkavégzésre kötelezett munkavállalót 100% bérpótlék illeti meg, [amelynek alapja a munkavállaló alapbére - eltérő megállapodás hiányában]- például lehet több is, kevesebb nem- lásd 165. § (1) bekezdés d) pont.
Továbbá ha a munkaszüneti napon nem dolgozik: Új Munka törvénykönyve 146.§ (3) bekezdés d), e) pontok és 147. § (1) bekezdést kell megnézni ebben az esetben, amely esetekben a munkaszerződésben és a kollektív szerződésben is el lehet térni a munkavállaló javára de hátrányára is, mivel az egyéb megállapodást a törvény nem zárja ki.
Szabó Miklósné (04.05.2012) Tisztelt Szakértő!
Gyes melletti munkavállalással kapcsolatban szeretnék kérdezni.2012 Jún 20. lesz 1éves a fiam és vissza szeretnék menni dolgozni heti 30órában ami meg is valósulhat mert kevesen vagyunk.1: Altató asszisztens vagyok és nem tudom,hogy a heti 30 ó letöltésében van-e valami korlátozás?Konkrétan ügyelhetek-e 8+16 ó és egy nap 6 órás munkanap adná ki a 30 órát ezzel több lenne a fizetésem és kevesebb időráfordítással dolgoznám le a 30órát engedi-e a törvény.
2: Az ügyelet az én esetemben munkaidőnek számít-e?
3: Kell-e erre az időszakra külön megállapodást kötnöm a munkáltatóval?
4: Megtörténhet-e az hogy én már lemondtam a gyedről kapom a gyest de még nincs hivatalos értesítésem a munkába állásról?Illetve ez közös megbeszélés kérdése-e?Legyen szíves törvényi helyeket is írjon ,hogy tudjam igazolni magam.
Tisztelettel: szabó nikoletta
Munka törvénykönyve (Mt.) 126. § (1) bekezdés c) pont: A hatályos jogszabály szerint az ügyelet rendkívüli munkavégzésnek minősül. Mt. 127. § (6) bekezdés: Rendkívüli munkára nem vehető igénybe
1. Ön viszont igénybe vehető rendkívüli munkára, mert gyermeke betöltötte az egy életévét. Ilyen értelemben köthet olyan munkaszerződést, - amelyben a napi rendes munkaideje heti 8+6 óra, az elrendelt rendkívüli munkavégzés ideje pedig heti 16 óra.
2. Az elrendelt ügyelet rendkívüli munkaidőnek számít. Mt. 127. § (1) bekezdés: A munkáltató a rendkívüli munkavégzést csak különösen indokolt esetben rendelhet el. Munkaszüneti napon rendkívüli munkavégzés kizárólag
a) a rendes munkaidőben e napon is foglalkoztatott munkavállaló számára, vagy
3. A munkakör a munkaszerződés kötelező tartalmi eleme. A munkakört a munkaköri leírás konkretizálja, amelyben már benne foglaltatik, hogy a munkavállalónak mit, mikor, hol és milyen jellegű munkát kell elvégeznie. Ezért véleményem szerint szükséges, hogy erre az időszakra külön megállapodást kössenek.
4. A munkába állást a munkaszerződésben kell megállapítani. Ennek hiányában a munkaszerződést követő napon kell munkába állni.
Szabó Miklósné (08.03.2012) A munkahelyemen 12órás folyamatos munkarendben dolgozom. 3nap munka 3nap pihenőnap. A szabadságom 53éves vagyok 30 nap.A munkáltatóm a 30napot beszorozza 8munkaórával, mert ez a törvényes napi munkaóra, és elosztja 12órával ,mert ennyit dolgozom ! Így lesz belőle évi 20 nap szabadság ! Törvényes ez ? 2.kérdésem: a betegszabadságomat nem hajlandó kifizetni abban az esetben sem ,ha azon dolgoznom kellene, mondván hétvégére nem jár betegszabadság. A MT 137& viszont egészen mást mond. Vagy én értelmezem rosszul? Hiába dolgozom folyamatos munkarendben ?
Szabó Miklósné (06.03.2012) Tisztelt Szakértő!
Ági vagyok és a fizetett ünnepekkel kapcsolatban lenne kérdésem!
Közalkalmazottként dolgozom 12 órás munkarendben. Ha hétköznapra esik a fizetett ünnep, mint pl. ez év március 15-e, akkor azok a dolgozók járnak jól , akik nem dolgoznak ezen a napon. Nekik ugyanis ténylegesen 168 órát kell bent tölteniük a munkahelyen és megkapják 8 órára a távolléti díjat. Akik viszont munkával töltik ezt a napot, azoknak 176 órát kell dolgozniuk ebben a hónapban, igaz 12 órára 100 % bérpótlékot kapnak. Kérdésem ez így szabályos? Válaszát előre is köszönöm!
Ennek a kérdésnek a megítéléséhez nem az általános munkarendből, hanem az adott munkavállalóra irányadó munkabeosztásból kell kiindulni, - amelynek alapján eldönthető, hogy mikor esik munkanapra a munkaszüneti nap. Ez rendszerint munkaidőkeretben foglalkoztatott munkavállalók esetében fordul elő.
A munkabeosztás tekintetében: Munka törvénykönyve (Mt.) 125.§ (1)-(5) szakaszai rendelkeznek a munkaszüneti napon végzett munkáról. (1) szakasz meghatározza, hogy mely esetekben lehet munkaszüneti napon munkát végezni: ilyen a megszakítás nélküli munkarend, a rendeltetése folytán e napon is működő munkáltató vagy munkakör.
A megszakítás nélküli munkakört Mt. 118. § (2) bekezdése szabályozza. A munkaszüneti napon rendeltetése folytán működő munkáltató illetve munkakör Mt. 125.§ (2) bekezdés alatt található.
a díjazás tekintetében: Mt. 149. § (1) Munkaszüneti napon a munkaidő-beosztás alapján munkát végzőa) havidíjas munkavállalót - a havi munkabérén felül - a munkaszüneti napon végzett munkáért járó munkabére,
(2) munkaszüneti napon a rendkívüli munkavégzésre kötelezett munkavállalót - az az (1) bekezdés alapján munkabérén felül - a 147. § (3) vagy (5) bekezdésében meghatározott ellenérték is megilleti.
Szabó Miklósné (14.11.2011) Évi 30 nap szabadsággal rendelkezem. Munkáltatóm kéri (megköveteli ),hogy 10 nap szabadságot március 31ig vegyek ki .Időarányosan 7.5 nappal szemben. Megkövetelheti-e ezt?
A Munka Törvénykönyvének mai napon hatályos állapota szerint a munkáltató megteheti, hogy a munkavállalójával egyeztetve az éves szabadságból 10 napot kiadjon a munkavállaló számára.
Szabó Miklósné (10.10.2011) Üdvözlöm!
Folyamatos, 12 órás munkarendben dolgozom. Azt szeretném tudni, hogy ha 1 nap szabadságra 12 órát kell kivenni, és annyit is számolnak el, akkor a fizetett ünnepre jogosan fizetnek-e 8 órát? Nem 12 órát kellene akkorra is elszámolni?
Munka Törvénykönyve 135. § (2) bekezdés szerint a heti kettőnél több pihenőnapot biztosító munkaidő-beosztás esetén a szabadság kiadása tekintetében a hét minden napja munkanapnak számít, kivéve a munkavállaló két pihenőnapját, valamint a munkaszüneti napot.
Szabó Miklósné (03.10.2011) Tisztelt Tanácsadó!
Az új Munka Törvénykönyve szerint a szabadság egy részét - azaz 14 naptári napot - egybefüggően kell a munkáltatónak kiadnia. Ez már 2011-ben is él.
Mi a helyzet akkor, ha már a munkavállalónak már csak 3 napja van (+ a hétvégék, ünnepnapok) az évi szabadságból, de 2011-ben nem kapta meg az egybefüggő 14 nap szabadságot?
Ki kell-e adnia a munkáltatónak egybe a 14 napot - beleértve a munkaszüneti, ill. az ünnepnapokat, pl. 2011. dec. 23 - 2012. jan. 05-éig terjedő időszakban?
A munkaszüneti nap és az ünnepnap nem rendes szabadság. Ha a rendes szabadságból 3 nap maradt, akkor azt az esedékes év végéig, illetve ha ez már nem lehetséges, akkor azt követően január 5-ig kell kiadni.
Szabó Miklósné 1 2 3 4 Kérdezzen tőlünk!


text:
1956 és a világ. Nagy Imre november 4-i rádiószózata és a Genfi Egyezmények DONÁTH FERENC - PDF
1956 és a világ. Nagy Imre november 4-i rádiószózata és a Genfi Egyezmények DONÁTH FERENC
Download "1956 és a világ. Nagy Imre 1956. november 4-i rádiószózata és a Genfi Egyezmények DONÁTH FERENC"
1 1956 és a világ 150 [ ] DONÁTH FERENC Nagy Imre november 4-i rádiószózata és a Genfi Egyezmények Nagy Imre november 4-i beszédérôl helytelen, de széles körben elterjedt, lesújtó vélemény alakult ki. A vélekedés a megszökött miniszterelnökrôl és kormányról, mely éppen úgy nem volt a helyén, mint ahogy a csapatok nem álltak harcban az ifjabb generációk forradalomra vonatkozó tudásába beépült, és meghamisítja a forradalom emlékén túl az abból levonható következtetéseket. A Genfi Egyezmények annak ellenére hiányoznak az 56-os forradalom és a november 4-i rádiószózat történészi értékelésébôl, 1 hogy az elsô Nagy Imre-kormány idején, augusztus 3-án ratifikálta Magyarország a háborús sérültek, hadifoglyok, és érintett polgári lakosság védelmérôl rendelkezô, 1949-es egyezményeket, amelyeket az évi 32. törvényerejû rendeletben kihirdettek, majd február 3-án hatályba léptek Magyarországon. Álláspontom röviden az, hogy november 4-én 5 óra 20 perckor a Szabad Kossuth Rádióban a hadiállapotot jelentette be Nagy Imre, ami feltétele volt annak, hogy a Genfi Egyezmények a jog eszközével védjék a legyôzötteket a gyôztesektôl. A továbbiakban azt igazolom, hogy november 4-én szovjet magyar háború folyt, a Genfi Egyezmények konzekvenciájával járó hadiállapot Nagy Imre rádiószózatra vonatkozó szándékától függetlenül fennállt, és a kormányfô kizárólag az elmeneküléssel biztosíthatta pro jure az állampolgárok jogainak védelmét. 2 1 Az 1956-os Forradalom Története Dokumentációs és Kutatóintézet által kiadott 1956 kézikönyve elsô, kronológiát tartalmazó kötete, egyáltalán nem említi a Genfi Egyezményeket sem 1949, sem 1954, sem 1955 kronológiájában, és nem kerül elô 1956 kapcsán sem. 2 Az ország lakosságának (beleértve a katonákat, sebesülteket, a harci cselekményekben résztvevôket stb.) a védelmét, ha nem is szó szerint, az alkotmány írta elô a minisztertanács számára amely ekkor egyedül mûködô államhatalmi szerv volt. Nem hatásköri helyettesítésrôl van szó a háborús viszony kinyilvánítása-
2 Múltunk, 2007/ A hadiállapot bejelentését értették a beszéden már 1956-ban Király Béla, Kéthly Anna, Kovács Imre, akik ezt az emigrációban ki is mondták. A november 4-i második orosz intervenció nyílt háború volt Magyarország ellen. A háborús állapotot Nagy Imre miniszterelnök jelentette be a rádióban 5 óra 20 perckor. 3 A rendszerváltást követôen a sortûzperek kapcsán az Alkotmánybíróság és a Legfelsôbb Bíróság iránymutatása szerint a bírói álláspont is a hadiállapotot és a Genfi Egyezmények hatályosságát fogadta el az november közötti idôszakra vonatkozólag. A történészek közül azonban kizárólag Ripp Zoltán az egyetlen, aki a november 4-i beszédet közjogi értelemben értékelte. Fikciónak tûnhet az Alkotmány normáihoz mérni a posztsztálinista diktatúrát kiszolgáló államhatalmi szervek mûködését, olyannak, mintha elvonatkoztatnánk a pártdiktatúrától. 4 Hasonlóan elvontnak látszhat a nemzetközi szerzôdések jelentôségét kutatni az elvtelenül, csupán a túlerôvel számoló szovjet politika vonatkozásában. Mégis meg kell tennünk ezt a feleslegesnek tûnô erôfeszítést ahhoz, hogy az november 4-i rádiószózat értékelését ne Nagy Imre miniszterelnöktôl és a szöveget fogalmazóktól idegen szemszögbôl, hanem azon jogi keretek között értékeljük, amelyek számukra akkor a cselekvés normáit jelentették. A hadiállapot bejelentésére vonatkozó alkotmányos szabályok Az Alkotmány szerint a hadiállapotról való döntés, és ennek bejelentése az országgyûlés hatásköre, illetve két ülésszak között a népköztársaság elnöki tanácsának jogkörét alkotta. 5 Az elnöki tanács feladatát képezte az országgyûlés összehívása. 6 Az országgyûlés október 22-i kor, hanem az alkotmányos hatáskörének való megfelelésrôl egy olyan helyzetben, amikor sem az Elnöki Tanács, sem az országgyûlés vonatkozó feladatát nem látta el. 3 KIRÁLY Béla BALOGH Piroska VITEK Tamás (szerk.): Iratok az emigrációról Atlanti Kutató és Kiadó Közalapítvány, Budapest, A parlamentet az Alkotmány formálisan az államhatalom legfelsôbb szervének nyilvánította. Mûködésének csak az évenként legalább két ízben történô összehívást írta elô, egyébként helyettesítô szerve, az Elnöki Tanács mûködött folyamatosan, amely érdemi viták nélkül szentesítette a kormány elôterjesztéseit. KUKORELLI István (szerk.): Alkotmánytan. Századvég Kiadó, Budapest, Az Országgyûlés dönt a hadüzenet és a békekötés kérdésében ; Ha az Országgyûlés nem ülésezik, jogkörét a Népköztársaság Elnöki Tanácsa gyakorolja. (A Magyar Népköztársaság Alkotmánya g és ) 6 A Népköztársaság Elnöki Tanácsa összehívja az Országgyûlést. (Uo b.)
3 és a világ ülését az elnöki tanács október 29-re tette át. 7 Azonban sem a parlament, sem az elnöki tanács nem ülésezett október 18. és november 12. között. 8 Nem lehet eléggé hangsúlyozni, hogy a Magyar Népköztársaság legfelsôbb államhatalmi szervei a legsúlyosabb helyzetben nem látták el a népképviseleti feladatukat. Ezen feladatkörükben dönteniük kellett volna a Hegedûs András vezette minisztertanács leváltásáról, a Nagy Imre vezette minisztertanács kinevezésérôl, 9 programjáról, Az állam biztonságát súlyosan fenyegetô veszélyrôl és annak megszüntetésérôl, például a statáriumról, a szovjet fegyveres segítségnyújtásról. A törvényes rend védelmét az Alkotmány a Magyar Népköztársaság minisztertanácsának hatáskörébe helyezte. 10 A hatásköri viszonyok együttesen magyarázzák, hogy november 4-én Nagy Imre miért nem mondta ki a szovjet magyar háború, a hadiállapot kifejezéseket. Ez az alkotmányos elôírások sértésével a hatáskörének túllépése, a vele szemben halmozódó vádak megalapozását jelentette volna. A fegyveres konfliktusra vonatkozó legfontosabb nemzetközi normák 1949-ben 59 állam részvételével Genfben fogadták el a hadrakelt fegyveres erôk sebesültjei és betegei helyzetének javítására, a hadifoglyokkal való bánásmódra, a polgári lakosság háború idején való védelmére, valamint a tengeri haderôk sebesültjeire vonatkozó egyezményeket. Szemben a korábbi genfi és hágai egyezményekkel, ekkor elsô ízben rendelkeztek nemzetközi szerzôdéses kötelezettség formájában a polgári lakosság háború idején történô védelmérôl. Az egyezmények megkülönböztetnek nem nemzetközi jellegû fegyveres összeütközést és nemzetközi konfliktussal járó háborút. A háború áldozatai szélesebb, a 17 Elnöki Tanács évi 25. számú határozata az Országgyûlés összehívásáról. A Népköztársaság Elnöki Tanácsa október hó 22-e helyett az Országgyûlést október 29-én délelôtt 11 órára hívja össze. Magyar Közlöny, október Az Elnöki Tanács évi 26. számú határozata viszont november 12-én jelent meg a Magyar Közlöny 93. számában. Ez a Kádár János vezette kormány Elnöki Tanács általi kinevezését tartalmazta. 19 A Minisztertanácsot, illetôleg egyes tagjait a Magyar Népköztársaság Elnöki Tanácsának javaslatára az Országgyûlés választja meg és menti fel. (A Magyar Népköztársaság Alkotmánya ) 10 A Minisztertanács biztosítja a törvények és a Népköztársaság Elnöki Tanácsa rendeleteinek végrehajtását. (Uo )
4 Donáth Ferenc Nagy Imre november 4-i rádiószózata és a Genfi Egyezmények 153 polgárháború szenvedôi szerényebb jogi védelmet kaptak. Az egyezmény garanciáját jelentik az aláíró országok önkéntes vállalása, valamint az összeütközô feleken kívül álló védôhatalmak ellenôrzése. Az ENSZ Alapokmánya mellett ezeket az egyezményeket lehet a legszélesebb körû nemzetközi szerzôdéseknek tekinteni. Magyarországon az 1956-os forradalom idején már mindkét nemzetközi szerzôdés hatályban volt. A két egyezmény kiegészíti egymást. Nagy vonalakban az ENSZ Alapokmánya a háborúk megelôzését szolgálja, a Genfi Egyezmények a háborúk következményeit kívánják orvosolni. 11 A Párizsban évi február hó 10. napján kelt békeszerzôdés két fejezete jutott jelentôséghez 1956-ban; a politikai megállapodások és a szövetséges haderôk visszavonásáról rendelkezô fejezet. A katonai megállapodások olyan hadseregre vonatkozó keretszámokat határoztak meg, amelyeket a szövetséges hatalmak egymás ellen fordulása, hidegháborús viszonya ad acta helyezett. A politikai megállapodások elôírták: a jövôben nem foganatosít olyan intézkedéseket, vagy nem hoz olyan törvényeket, amelyek az e cikkben említett célokkal nem volnának összeegyeztethetôk. Az utalás a faji megkülönböztetés és a szövetséges hatalmakkal való ellenségesség tilalmára vonatkozik. A szövetséges haderôk visszavonásáról rendelkezô fejezet szerint a Szerzôdés életbelépését követôen minden Szövetséges fegyveres erôt 90 napon belül Magyarországból vissza kell vonni, mindazonáltal a Szovjetuniónak fennmarad a joga magyar területen oly fegyveres erôk tartására, amelyre szüksége lehet ahhoz, hogy a szovjet hadseregnek az ausztriai szovjet megszállási övezettel való közlekedési vonalait fenntartsa. Az egy évtizede jogsértô mértékû szovjet arzenált a forradalom idôszakában a Varsói Szerzôdés legitimálta. 12 Az egyesített fegyveres erôk elhelyezése a tagállamok területén történt, ám nem született semmiféle megállapodás arra nézve, hogy egy tagállam területén milyen arányban oszlik meg az egyesített fegyveres erôn belül a nemzeti és a szovjet hadsereg. Erre a szabályozatlanságra alapíthatta Moszkva a magyarországi szovjet haderô bôvítését, ha ehhez a magyar kormány hozzájárul. 13 Azonban a szerzôdés 4. cikke világossá tette, hogy kölcsö- 11 Mi, az Egyesült Nemzetek népei, elhatározván azt, hogy megmentjük a jövô nemzedékét a háború borzalmaitól, amelyek életünk folyamán kétszer zúdítottak kimondhatatlan szenvedést az emberiségre [ ] megállapodtunk abban, hogy e célok megvalósítására erôfeszítéseinket egyesítjük évi I. törvény az Egyesült Nemzetek Alapokmányának törvénybe iktatásáról. 12 A Varsói Szerzôdést a Magyar Népköztársaság május 22-én ratifikálta. Hatályba lépett június 4-én. 13 A Szerzôdô Felek kijelentik, hogy az egymás közötti gazdasági és kulturális kapcsolatok fejlesztése és erôsítése érdekében a barátság és az együttmûködés szellemében fognak eljárni, kölcsönösen tisztelet-
5 és a világ nös védelem fogalma alatt egy harmadik ország fegyveres támadásának elhárítása értendô. 14 A szovjet magyar fegyveres konfliktus nemzetközi és humanitárius jogi vonatkozásai A szovjet vezetés az novemberi katonai cselekmények nemzetközi elfogadtatása érdekében az ellenforradalmi veszélyt, 15 a Varsói Szerzôdés adta felhatalmazást, és ehhez csatlakozóan a magyar kormány kérését adta elô. Mikoján megnyeréséért Nagy Imre is a nemzetközi konzekvenciákkal érvelt: a Szovjetunió számára rendkívül súlyos helyzetet teremtünk, és az ország számára azt, hogy elönt bennünket az ellenforradalom. Azt jelenti, ha nem vigyázunk, intervenciónak vagyunk kitéve. 16 A miniszterelnök október 28-án tiltakozott az ellen, hogy az ENSZ tárgyalja a magyar kérdést 17 és ezzel a szovjeteknek tett gesztust. Nagy e döntését követôen azonnal tárgyalni kezdtek a csapatkivonásról, a két ország viszonyának újraértelmezésérôl. Viszont Mikojan és Szuszlov, a Magyarországon tartózkodó legmagasabb rangú szovjet pártvezetôk október 30-i, a második fegyveres akciót megrendelô, sorsfordító táviratukban így írtak: A mi véleményünk ezzel a kérdéssel kapcsolatban a következô: azt gyanítjuk, hogy ez fordulópontot jelenthet Magyarországnak a ben tartva a függetlenség, az állami szuverinitás, és az egymás belügyeibe való be nem avatkozás elvét. Varsói Szerzôdés Szervezete Dokumentumok. Kossuth Kiadó, Budapest, Ha valamely állam vagy valamely államcsoport Európában fegyveres támadást intéz a Szerzôdésben résztvevô egy vagy több állam ellen, a Szerzôdésben résztvevô minden állam az Egyesült Nemzetek Szervezete Alapokmánya 51. cikkének megfelelôen, az egyéni vagy kollektív önvédelem jogának megvalósításaképpen egyenként és a Szerzôdés többi tagállamával való megegyezés szerint, minden szükségesnek mutatkozó eszközzel, a fegyveres erô alkalmazását beleértve, azonnali segítséget nyújt a megtámadott államnak vagy államoknak. A Szerzôdésben résztvevô államok haladéktalanul tanácskozni fognak a nemzetközi béke és biztonság helyreállítására és fenntartására szükséges együttes intézkedésekrôl. Az e cikk alapján tett intézkedésekrôl az Egyesült Nemzetek Alapokmánya rendelkezéseinek megfelelôen tájékoztatni fogják a Biztonsági Tanácsot. Ezeket az intézkedéseket azonnal felfüggesztik, mihelyt a Biztonsági Tanács megteszi a nemzetközi béke és biztonság helyreállítására szükséges intézkedéseket. Uo Jogi és nem ideológiai vonatkozásban, mint a békeszerzôdést megsértô eseményt. 16 Politikatörténeti és Szakszervezeti Levéltár, 290. f. 1/ A Magyar Népköztársaság határozottan tiltakozik az ellen, hogy Magyarország belügyeivel foglalkozó bárminemû kérdés napirendre kerüljön, mivel az ilyen jellegû kérdések megvitatása az ENSZ által a Magyar Népköztársaság szuverinitásának súlyos megsértését jelentené. Idézi BÉKÉS Csaba: Az 1956-os magyar forradalom a világpolitikában os Intézet, Budapest,
6 Donáth Ferenc Nagy Imre november 4-i rádiószózata és a Genfi Egyezmények 155 Biztonsági Tanácsban követett politikájában. 18 A szovjet szempontrendszerben nemzetközi jogi konzekvenciák jelentôségét aligha hangsúlyozhatja jobban ennél más idézet. Jelzi azt is, hogy az ENSZ vonatkozásában Nagy Imre fordulatát már jelentéktelennek tartották. A szovjet vezetôk jól kalkuláltak azzal, hogy az október 28-i tiltakozó távirat után Nagy hiába kéri november 2-án az ENSZ segítségét, a magyar ügy tárgyalását, az ellentétes üzenetek pár napon belül csak zavart kelthetnek. A Nagy Imre-kormány november 2-án a szovjet katonai offenzíva nemzetközi elfogadását akadályozandó, és a forradalom egyik fô követelésének eleget tevô célzattal küldte el üzenetét az ENSZ fôtitkárának. 19 A levél két nappal a november 4-i szózat elôtt már jelzi a háborús konfliktust: Fentiek alapján a magyar kormány szükségesnek tartotta, hogy tudomására hozza a budapesti szovjet nagykövetségnek és a Budapestre akkreditált külképviseleteknek a népköztársaságunk ellen irányuló lépéseket. E levélben tárgyalást javasol a magyar fél a Magyarországon állomásozó szovjet csapatok visszavonására kimondatlanul is a Varsói Egyezmény háborús támadásra vonatkozó szabálya szerint. Az 1956-os forradalom nemzetközi elôzményei és viszonyai a NA- TO, illetve a Varsói Szerzôdés létrejöttével a hidegháború újabb hulláma, a szuezi válsággal való idôbeli összeesése oda vezettek, hogy az ENSZ novemberben az Alapokmány értelmében a nemzetközi béke és biztonság helyreállítására törekedett, és nem az események Genfi Egyezmények szerinti mérlegelésére. 20 A korabeli hangsúlyeltolódás tényét megfigyelhetjük október 27-tôl az ENSZ magyar eseményekre vonatkozó reflexióiban. Október 28-án az ENSZ biztonsági tanácsa ülésén lefolyt vitát nem követte határozat; november 2-án megérkezett Nagy Imre segélykérô levele Dag Hammarskjöldhöz, az ENSZ fôtitkárához, aki azonban semmilyen azonnali intézkedést nem tervezett, sôt a BT november 2 3-án magyar ügyekben tartott ülésein sem jelent meg. 18 Vjacseszlav SZEREDA Alekszandr SZTIKALIN (szerk.): Hiányzó lapok 1956 történetébôl. Dokumentumok a volt SZKP KB levéltárából. Móra Ferenc Kiadó, Budapest, November 1-jei üzenetemben már említettem, hogy újabb szovjet katonai alakulatok vonultak be Magyarországra, hogy errôl a magyar kormány értesítette a szovjet nagykövetet, felmondta a Varsói Szerzôdést, kinyilatkoztatta Magyarország semlegességét és az ENSZ-hez fordult, az ország semlegességének garantálására. Népszabadság, november Eljárás a béke veszélyeztetése, a béke megszegése és támadó cselekmények esetében 39. cikk. A Biztonsági Tanács megállapítja a béke bárminô veszélyeztetésének vagy megszegésének, vagy bárminô támadó cselekménynek fennforgását és vagy megfelelô ajánlásokat tesz, vagy határoz afelett, hogy milyen rendszabályokat kell a nemzetközi béke és biztonság fenntartása vagy helyreállítása érdekében a 41. és 42. cikkek alapján foganatosítani évi I. törvény az Egyesült Nemzetek Alapokmányának törvénybe iktatásáról.
7 és a világ November 3-án nem született határozat, a közgyûlés tájékozódásra és jelentéstételre felkérte a fôtitkárt, de ô inkább különbizottságra hárította a magyar ügy intézését, 21 és e bizottság felállításáról csak január 10-én hoztak határozatot. 22 A Genfi Egyezmények, ha háttérbe szorultak is, mégis ismertek voltak és hatottak a magyar forradalmat alakító személyiségekre, a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságára és általa a szovjet félre, illetve a nemzetközi közvéleményre. A Nemzetközi Vöröskereszt a (Szovjetunió által aláírt) Genfi Egyezményekben megszabott hivatását az 1956-os Magyarországon csak a Szovjetunió hozzájárulásával tölthette volna be. 23 Joggal feltételezhetjük Nagy Imrérôl is az egyezmények ismeretét, hiszen az ô elsô kormánya idején történt a ratifikálás és a hatályba lépés. Az egyezményeket belsô jogba emelô törvényerejû rendelet a végrehajtás felelôsségét a minisztertanácsra rótta ben a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága felszólította a magyar felet a Genfi Egyezmények ratifikációjára. A minisztériumi elôterjesztés árulkodik arról, hogy a döntés végett a Szovjetunió Legfelsôbb Tanácsához fordult a kormány. 25 Ez sem történhetett Nagy Imre tudta nélkül. Az év folyamán két minisztertanácsi határozat is születik e tárgyban. 26 A szovjet vezetôkkel tárgyaló miniszterelnök érthetôen nem élt a Genfi Egyezmények citálásával. A nemzetközi normák talaján várható nemzetközi megítélés jelentôsége a szovjet vezetésben a legfontosabb szempontok közé tartozott. 27 Nagy Imre beszédéig a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságának egyik problémája annak meghatározása volt, hogy a konfliktus polgárháborús vagy háborús jellegû-e. A Genfi Egyezmények közös 3. cikke ugyan a polgárháború esetén is kötelezô norma, amelynek megsértése emberiség elleni bûntett, de az összes többi cikk kizárólag háború esetén hatályos. A Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága legalábbis az október 30-i rádióüzenet kivételével az eddig ismert adatokból ítélve 21 Iratok az emigrációról. I. m United Nations Report of the Special Committee on the Problem of Hungary. General Assembly Official Records: Eleven Session. Supplement No. 18 (A/3592), New York, Magyar Országos Levéltár (a továbbiakban: MOL) XIX-J-1-j / A Külügyminisztérium december 21-én megbízta a Kiadói Fôigazgatóságot 1000 kötet megjelentetésére és 1955-ben készítette elô az egyezmények kiegészítését. Az Oktatási Minisztérium tanrendbe emelte április 7-én. MOL XIX-J-1-j-vegy / IV. 23. Választ kaptunk: a SzU. Legf. Tanácsa ratifikálta. Sík. MOL XIX-J-1-j-vegy / /32/1954.sz. MTH. és /31954.sz. MTH. 27 Rendkívül nagy súlyt helyeztek a formalitásokra, az kizárt dolog, hogy ide szovjet csapatok úgy jöjjenek be, 1956-os Intézet Oral History Archívuma, Kerekasztal-beszélgetés, február kazetta (Donáth Ferenc visszaemlékezése).
8 Donáth Ferenc Nagy Imre november 4-i rádiószózata és a Genfi Egyezmények november 4-ig nem is fordult Nagy Imre kormányához, hanem a szovjet külügyminiszterrel, Dimitrij Sepilovval tárgyalt magyarországi missziója ügyében. 28 A Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságában a Genfi Egyezmények magyar eseményekre való, a szovjet állásponttal szembeni vonatkoztatása meddônek és a segélyezést is elgáncsolónak tûnhetett november 4-ig. Ekkor egy átmeneti, de témánk szempontjából jelentôs fordulat következett be. A Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága táviratban fordult a moszkvai és budapesti külügyminisztériumokhoz. A Jelenlegi magyarországi események ismeretében és hagyományos hivatása tudatában a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága kéri a Kormánytól az 1949-es négy Genfi Egyezmény tiszteletben tartását, amit sebesültek, hadifoglyok és civilek védelmében ötvennyolc állam ratifikált, köztük Szovjetunió és Magyarország [ A] Nemzetközi Bizottság készen áll a Konvenciókban foglalt feladatát vállalni és szükség esetén minden humanitárius akciónak segítséget adni [ ] 29 A táviratot Nagy Imre négy nyelven az éterbe sugárzott beszédét követôen küldték. November 12-én ismét polgárháborúként definiálták a magyar harcokat a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságában. Kétségtelen, hogy a magyarországi események bizonyos vonatkozásai arra utalnak, hogy nemzetközi konfliktusról van szó, amely az 1949-es Genfi Egyezményhez csatlakozott két szerzôdô fél a SZU és Magyarország között robbant ki. A VKNB ebbôl kiindulva kérte (november 4-i táviratában) a két ország kormányát az Egyezmények rendelkezéseinek tiszteletben tartására. A kérés egyébként mindkét kormány részérôl mindeddig válasz nélkül maradt. Számos más vonatkozásban azonban melyek közül nem hagyható figyelmen kívül az érintett kormányok által adott magyarázat sem a Magyarországon kialakult helyzetnek inkább a Genfi Egyezmény 3. pontja felel meg, amely a nem nemzetközi konfliktusokra vonatkozik. Ezzel magyarázható az is, hogy a VKNB október 31-i Magyarországra küldött rádióüzenete csupán a Genfi Egyezmény néhány olyan alapelvére hívta fel a figyelmet, melyek összességükben a korábban idézett 3. pontnak felelnek meg (bár a felhívás ez utóbbit nem említette). 30 Az ENSZ ötös bizottsága tanúkat hallgatott meg: egyikük Kéthly Anna volt, aki államminiszterként a különbizottsága elôtt a Genfi Egyez- 28 Isabelle VONECHE CARDIA: Magyar október vörös zászló és vörös kereszt között. A Nemzetközi Vöröskereszt Magyarországon 1956-ban. Socio-Typo, Budapest, Uo Uo. 195.
9 és a világ mények által tilalmazott magatartásokra utalt. 31 Nem volt elegendô a külsô agresszor számára a magyar függetlenségi harc leverése. Túszokat tartottak fogva, és az elfogott szabadságharcosokat bebörtönözték. Megkezdôdtek a tömeges deportálások mondta. 32 A Genfi Egyezmények és az ennek betartására felhívó távirat szovjet részrôl ugyan kommentár nélkül maradtak, de felvethetô: a Szovjetunióba irányuló deportálások félbeszakadásában és a sürgôs visszairányításban nem játszott-e szerepet a háború nemzetközi jellegének jogi ódiuma? Az idézett november 12-i levélben az szerepelt ugyanis: A VKNB képviseletének meg kellene tudnia azt is, hogy igazak-e azok az értesülések, melyek szerint egyes harcokban részt vevô személyeket Oroszországba vagy más kelet-európai országba deportáltak. Amennyiben ez az állítás igaznak bizonyulna, a külföldre szállítás ténye a konfliktus nemzetközi jellegét erôsítené és a VKNB-nek jogában állna, hogy ezen személyek érdekében beavatkozzon és hadifoglyoknak vagy civil deportáltaknak tekintse ôket. 33 A szovjet katonai cselekmények indokai (az ellenforradalmi, azaz fasiszta, fajüldözô, a békeszerzôdést sértô veszély, forradalom azonosítása a szórványos pogromjelenségekkel), 34 a Varsói Szerzôdés adta felhatalmazás és a magyar kormány kérése a gyôzteseket nem mentette fel a Genfi Konvenciók polgárháborúra vonatkozó elôírásainak betartása alól. 35 A Genfi Konvenciók polgárháborúra vonatkozóan mindenkor és mindenütt tiltják mint háborús bûncselekményt azoknak a személyeknek, akik betegség, sebesülés, elfogatás miatt harcképtelenekké váltak a szabályszerûen megalakított és a mûvelt népek részérôl elengedhetetlennek elismert igazságszolgáltatási biztosítékok alapján mûködô bíróság által megelôzôen hozott ítélet nélkül kiszabott büntetését és annak végrehajtását. 36 Az évi 22. számú törvényerejû rendelet 31 A normák szerint például: Szigorúan tilos minden, az életük és személyük ellen irányuló merénylet, egyebek között kivégzésük és kiirtásuk, megkínzásuk, biológiai kísérletek végzése rajtuk, elôre megfontolt szándékkal orvosi segély vagy ápolás nélkül hagyásuk. Tilalmas továbbá a kínvallatás, a túszok szedése, a megkülönböztetés, a megalázás, a bírói ítélet nélküli büntetés. PRANDLER Árpád (szerk.): A háború áldozatainak védelmét szolgáló genfi egyezmények és kiegészítô jegyzôkönyveik. Magyar Vöröskereszt Országos Titkársága, Budapest, , 63., BARANYAI Tibor: Kéthly Anna memoranduma az ENSZ Magyar Bizottságához. Világosság, 1992/ Magyar október vörös zászló és vörös kereszt között. I. m Vö. HOLLÓS Ervin LAJTAI Vera: Hidegháború Magyarország ellen Kossuth Könyvkiadó, Budapest, Lásd A háború áldozatainak védelmét szolgáló genfi egyezmények. I. m. 13., 63., Uo. 14., 64., 132.
10 Donáth Ferenc Nagy Imre november 4-i rádiószózata és a Genfi Egyezmények 159 azonban lehetôvé tette az egyes bûncselekmények tekintetében a büntetôeljárás egyszerûsítését : az ügyészség az elkövetôt vádirat mellôzésével a bíróság elé állíthatja, ha az elkövetôt tetten érik, vagy ha a szükséges bizonyítékok nyomban a bíróság elé tárhatók [ ] a tárgyaláson szóval terjeszti elô a vádat, gondoskodik a tanúk, bizonyítékok elôállításáról. A bíróság nem tûz ki határnapot és idézést sem bocsát ki. 37 A szovjet hadbírósági eljárások, valamint a szovjet területre irányuló deportálás és a Nagy Imre-csoport romániai deportálása, a novembert követô sortüzek, a karhatalmi, a hadmûveleteken kívül álló cselekmények a Genfi Egyezményeket súlyosan sértô emberiség elleni bûncselekmények. Ezekre közösen vonatkozik, hogy a magyar igazságszolgáltatáson kívül történtek. A magyar igazságszolgáltatás keretében a büntetôeljárás átalakításával: a rögtönbíráskodás, a gyorsított eljárás bevezetésével, a Legfelsôbb Bíróság vonatkozó iránymutatásával szintén a Genfi Egyezményeket súlyosan sértô emberiség elleni bûncselekményekre került sor. A konszolidáció periódusában a bíróság ítélkezésére rányomta bélyegét az ügyészi hatáskörök bôvülése: a vád javaslatára kerültek az ügyek népbírósági tanács elé, ahol elsô fokon statáriális tanácsként jártak el, jogerôs ítéletet óvhattak meg, a súlyosbítási tilalomtól eltekinthettek. 38 Szemben a II. világháborút követô népbíróságokkal, amikor az ülnökök a törvényhozás pártjait, 1956 után az ülnökök csak az MSZMP-t képviselték. 39 A Genfi Egyezményekre való utalások is hiányoznak az eljárások jegyzôkönyveibôl, ám minden hivatásos bíró tudott róla és számolt vele. Utólag azonban nem állapítható meg, milyen mértékûvé vált volna a háborús bûncselekmények köre, ha a Genfi Egyezmények nem is léteztek volna. Az november 4-ét követô szovjet magyar háború A szovjet vezetés, ha el nem is ismerte, de november 4. után katonailag és közigazgatásilag egyaránt hadiállapotként kezelte a szovjet magyar viszonyt. Zsukov november 6 9. között a következôket jelentette: Folyó év november 4-én 6 óra 15 perckor a szovjet csapatok megkezdték hadmûveletüket a rendteremtés és a népi demokratikus hata- 37 Magyar Közlöny, november KAHLER Frigyes M. KISS Sándor: Kinek a forradalma? Püski Kortárs Kiadó, Budapest, Vö. BACSÓ Ferenc (szerk.): Két év hatályos jogszabályai Grill Károly Könyvkiadó, Budapest, 1947; MAJOR Ákos: Népbíráskodás, forradalmi törvényesség. Egy népbíró visszaemlékezései. Sajtó alá rendezte, elôszót írta: ZINNER Tibor. Minerva Kiadó, Budapest
11 és a világ lom helyreállítására Magyarországon. Az elôre kidolgozott hadmûveleti terv alapján csapataink elfoglalták a reakció olyan fô vidéki támaszpontjait, mint Gyôr, Miskolc, Gyöngyös, Debrecen, valamint Magyarország más megyeszékhelyeit. A szovjet csapatok a hadmûvelet folyamán megszállták a hírközlés legfontosabb csomópontjait, így a szolnoki nagy hatósugarú rádióállomást, valamint a fegyver- és lôszerraktárakat és egyéb fontos katonai objektumokat. A Budapesten harcoló szovjet csapatok a lázadók ellenállásának letörése után elfoglalták a Parlament és az MDP KV épületét, valamint a Parlament körzetében lévô rádióadóállomást [ ] A magyar csapatok fôbb helyôrségeit körülzárták [ ] Csapataink megszállták a magyar repülôtereket, és megbízhatóan lezárták az összes utakat az osztrák magyar határon, hogy megakadályozzák az ellenséges ügynökök behatolását és a lázadás fôkolomposainak szökését. A csapataink által elfoglalt összes helységben katonai igazgatást vezettünk be. November 5-én reggelre lefegyverezték két lövészhadtest törzsegységeit és parancsnokságát, öt lövészhadosztály, két gépesített hadosztály és öt légvédelmi-tüzér hadosztály egységeit, valamint két önálló harckocsizó ezredet, három önálló páncéltörô ezredet és katonai kiképzô intézményeket. A fegyverzetet ôrizet alá helyezték, számbavételük folyamatban van. Csapataink az egész magyar légierôt ellenôrzésük alá vonták. 15 órakor a Corvin filmszínháznál folytatott kétórás tüzérségi elôkészítés után megindult a roham e támaszpont ellen. Pécstôl északra és délre fekvô erdôkben csapataink több mint 2000-es összlétszámú lázadó osztagokat zúztak szét. A Pécstôl nyugatra fekvô uránércbányákat csapataink ôrizetük alá vették. Budapesten szovjet városparancsnokságot állítottunk fel. Elôzetes adatok szerint a szovjet csapatok vesztesége október 24. és november 6. között 377 halott és 881 sebesült. [ ] Csapataink mintegy magyart fegyvereztek le. 40 November 4-én tehát a közhatalmat a szovjet hadsereg birtokolta: a Magyar Népköztársaság Alkotmánya és jogrendje nem volt mérvadó, a magyar törvényalkotó, végrehajtó és bírói hatalom kikapcsoltatott. November 7-ig a Forradalmi Munkás Paraszt Kormány megalakításáig még látszata sincs más közhatalom-gyakorlásnak, mint amirôl Zsukov beszámol. A háború tényéhez legközelebb az ötös bizottság következtetéseinek XIII. pontja jutott: Tekintettel az idegen beavatkozás mérvére, a magyar kérdés fontolóra vétele az Egyesült Nemzetek részérôl törvényesen helytálló volt, 40 GÁL Éva és mások (szerk.): A Jelcin-dosszié. Szovjet dokumentumok 1956-ról. Századvég Kiadó 56-os Intézet, Budapest, , , 102.
12 Donáth Ferenc Nagy Imre november 4-i rádiószózata és a Genfi Egyezmények 161 nem szólva arról, hogy azt Magyarország törvényes kormánya kérelmezte. Az emberi jogok tekintetében Magyarország a békeszerzôdésben sajátlagos nemzetközi kötelezettségeket vállalt. 41 A különbizottság tehát a jelen esetre nem véli érvényesnek az ENSZ Alapokmány 2. szakaszának 7. pontjára 42 alapozott ellenvetéseket. Egy hatalom katonai behatolása egy másiknak a területére azzal a bevallott szándékkal, hogy az utóbbi belügyeibe avatkozzék, még a Szovjetuniónak az agresszióról alkotott saját meghatározása szerint is, nemzetközi aggodalom tárgya. 43 Egy nagy horderejû kormánynyilatkozat értelmezései Az november 4-i rádiószózat közismert: Itt Nagy Imre beszél, a Magyar Népköztársaság Minisztertanácsának elnöke. Ma hajnalban a szovjet csapatok támadást indítottak fôvárosunk ellen azzal a nyilvánvaló szándékkal, hogy megdöntsék a törvényes magyar demokratikus kormányt. Csapataink harcban állnak. A kormány a helyén van. Ezt közlöm az ország népével és a világ közvéleményével. 44 E szöveget értékelve Rainer M. János kiemeli és indokolhatatlannak tartja a suta fogalmazást. A Csapataink harcban állnak mondatra vonatkozóan azt írja: Nagy szándéka az ellenkezôje lehetett, ám ez a mondat életekbe került a következô órákban, és évekkel késôbb is, a 4- én fegyverükhöz nyúló felkelôk és katonák pereiben. 45 Hasonlóan vélekedik Romsics Ignác is: A valóságos helyzetnek meglehetôsen ellentmondott Nagy Imre rövid rádiónyilatkozata Az évi XVIII. törvény szerint Magyarország minden szükséges intézkedést megtesz aziránt, hogy a magyar fennhatóság alá tartozó minden személynek biztosítsa faji, nemi, nyelvi vagy vallási különbség nélkül az emberi jogok és az alapvetô szabadságok élvezetét, ideértve a véleménynyilvánítás, a sajtó és közzététel, a vallásgyakorlat, a politikai véleménynyilvánítás és a nyilvános gyülekezés szabadságát. 42 Az évi I. törvény szerint: A jelen Alapokmány egyetlen rendelkezése sem jogosítja fel az Egyesült Nemzeteket arra, hogy olyan ügyekbe avatkozzanak, amelyek lényegileg valamely Állam belsô joghatóságának körébe tartoznak és nem kötelezi a tagokat arra sem, hogy az ilyen ügyeket a jelen Alapokmánynak megfelelô rendezési eljárás alá bocsássák; ez az elv azonban a VII. fejezetben tárgyalt kényszerítô intézkedések alkalmazását semmiben sem érinti. 43 United Nations Report of the Special Committee on the Problem of Hungary. General Assembly Official Records: Eleven Session. Supplement No. 18 (A/3592), New York, KENEDI János (szerk.): A Forradalom hangjai. Magyarországi rádióadások október 23. november 9. Századvég Nyilvánosság Klub, Budapest, RAINER M. János: Nagy Imre Politikai Életrajz os Intézet. Budapest, ROMSICS Ignác: Magyarország története a XX. században. Osiris Kiadó, Budapest,
13 és a világ Gyurkó László elismeri, hogy a kormány helyén van mondatot a közjogi értelme indokolja, és ilyen értelmezésére jogosító tény, hogy Nagy Imre a rabságában is használta ezt a kifejezést abban az értelemben, hogy a kormány nem mondott le. Magyarázhatatlannak tartja viszont a csapataink harcban állnak kitételét, és itt az ellenállás tilalmára vonatkozó parlamenti utasításokra utal. 47 Álláspontom ezzel szemben az, hogy Nagy Imre ezzel az öt mondattal kimondta a háború tényét, és bár nem utalt rá kihirdette a Genfi Egyezmény érvényességét. A fenti értékelések többségének magyarázata az, hogy az elemzôk a nyilatkozó szándékától idegen szemlélettel közelítik meg e mondatokat, és hogy értékelésekor a nyilatkozó miniszterelnök jogi kereteit, szándékát és a nemzetközi normákat, ezek közül is a gyôztesekre legsúlyosabb konzekvenciákkal járó Genfi Egyezményeket figyelmen kívül hagyták. Úgy interpretálták a beszédet, mintha a miniszterelnök a kormány tartózkodási helyét vagy a csapatok harckészültségét, és nem az ország nemzetközi és közjogi helyzetét kívánta volna közölni. Ripp Zoltán véleménye viszont a következô: A nyilatkozat állításainak egyetlen célja volt: kifejezni, hogy Magyarországgal szemben egy idegen hatalom fegyveres agressziót követett el, s törvénytelen minden kísérlet, amely a forradalom kormányának leváltására irányul. 48 Mint már idéztem, ehhez hasonlóan látta Király Béla. Ez volt továbbá az emigrációban élô Kovács Imre véleménye is: A drámai bejelentés a hadiállapotot proklamálta a Szovjetunió és Magyarország között. 49 Véleményem bizonyítása érdekében elôször mondatról mondatra kommentálom a rádiónyilatkozat szövegét, majd a Genfi Egyezmények alapján arról szólok röviden, hogy Nagy Imre nem magára hagyta a felkelôket: szózatával bizonyos szintû védelmüket célozta. Itt Nagy Imre beszél, a Magyar Népköztársaság Minisztertanácsának elnöke ez a nyilatkozó személy közjogi méltóságát megnevezve tudatja a kihirdetô alkotmányos felhatalmazottságát, a kihirdetés legitim voltát, és jelzi a hír rendkívüliségét, amely indokolja szóbeliségét. 50 Ma hajnalban a szovjet csapatok támadást indítottak fôvárosunk ellen azzal a nyilvánvaló szándékkal, hogy megdöntsék a törvényes magyar demokratikus kormányt. Itt Nagy Imre nevesíti a támadó külha- 47 GYURKÓ László: A bakancsos forradalom. Kossuth Kiadó, Budapest, RIPP Zoltán: Forradalom és szabadságharc Magyarországon. Korona Kiadó, Budapest, KOVÁCS Imre: Népiség, radikalizmus, demokrácia. Sajtó alá rendezte: VALUCH Tibor. Gondolat Kiadó Nyilvánosság Klub Századvég, Budapest, A rendkívüliséget mutatja a beszéd elôtt tucatnyiszor megismételt figyelem szó is. A Forradalom hangjai. I. m. 487.
14 Donáth Ferenc Nagy Imre november 4-i rádiószózata és a Genfi Egyezmények 163 talmat, a fegyveres agressziót; rögzíti a háború tényét, az állami szuverenitás, függetlenség megsértését, valamint deklarálja a belügyekbe való beavatkozást. 51 A csapataink harcban állnak közlése erôsítette a nemzetek közötti konfliktus háborús jellegét, tovább hangsúlyozta az agresszió tényálláskörét, rögzíti a beavatkozás erôszakos jellegét. Annak kimondása, hogy A kormány a helyén van, annak deklarálása, hogy a kormány nem mondott le, a közhatalmat sem egyenes szándékkal, sem negligancia miatt a támadó félnek át nem adta. Az utolsó mondat ( Ezt közlöm az ország népével és a világ közvéleményével ) jelentôsége szintén a közjogi mozzanat. Mint a jogalkotási folyamatban, a háborús viszony deklarálásában is a kihirdetésnek hatályba léptetô jelentôsége van. A Genfi Egyezmények 2. cikke szerint az egyezmény alkalmazást nyer a két vagy több magas szerzôdô fél között bekövetkezô megüzent háború vagy minden más fegyveres összeütközés esetén, még ha a hadiállapot fennállását közülük valamelyik nem is ismeri el. 52 A Szovjetunió hadüzenet nélkül, a hadiállapot fennállását el nem ismerve mért csapást a magyar fôvárosra november 4-én. Mind a hadüzenet hiánya, mind a szovjet diplomácia leplezte a szovjet offenzívát, a csapaterôsítô tevékenységet, a tûzparancs kiadását. 53 Fontos továbbá az a közismert tény, hogy november 3-án még a csapatkivonás részleteinek egyeztetésére hívták Maléter hadügyminisztert tárgyalni. Ilyen körülmények között indokolt volt a háború kihirdetése. Nagy Imre tudta, hogy nincs lehetôsége gondoskodni a sebesültekrôl, hadifoglyokról, polgári lakosságról, azaz nem képes eleget tenni alkotmányos feladatának annak, hogy védje a magyar dolgozó nép szabadságát és az ország függetlenségét. Csupán abban bízhatott, hogy gesztusával jogi gondoskodást nyújt a közigazgatási határokon belül megsebesülôknek, hadifoglyokká válóknak és polgári lakosoknak Donáth Ferenc késôbb, 1982-ben kritizálta, hogy a nyilatkozat a fegyveres ellenállás tilalmát nem fogalmazta meg. Valószínûleg nem számolt a Genfi Egyezményekkel, viszont Nagy nagyobb jelentôséget tulajdoníthatott a hadiállapot kinyilvánításának és az Egyezményeknek. Kerekasztal-beszélgetés, I. m. 21. kazetta. 52 A háború áldozatainak védelmét szolgáló genfi egyezmények. I. m. 13., 63., Ma a következôket szándékozunk közölni Nagy Imrével: csapataink a mai napig a megállapodásunknak megfelelôen érkeztek, a továbbiakban pedig egyelôre nem tervezünk újabb alakulatokat behozni, arra számítva, hogy a kormány megbirkózik a Magyarországon kialakult helyzettel. Hiányzó lapok 1956 történetébôl. I. m Ez a jogi gondoskodás van tételesen felsorolva a három vonatkozó egyezményben. A polgári lakosság háború idején való védelmére vonatkozóan Genfben, augusztus 12-én kelt Egyezmény 147. cikke szerint: Az elôzô cikkben említett súlyos jogsértésnek az alábbi tényállások egyikét vagy másikát kimerítô
15 és a világ A hadiállapot deklarálását alátámasztó események Bibó István államminiszter a nemzetközi agresszió, a háború tényét tudató rádiószózat ismeretében, szándéka szerint Magyarország kormányának képviselôjeként kormánynyilatkozatot adott át az Egyesült Államok, Anglia és Franciaország nagykövetségének. 55 Ebben a helyzetben, a gyôztesekre vonatkozó nemzetközi szerzôdési követelmények, az alulmaradtakra vonatkozó garanciák igényét és számonkérését várta el a konfliktusban semleges és a Biztonsági Tanács állandó tagjaitól. Most a világ hatalmain a sor, hogy megmutassák az ENSZ Alapokmányában foglalt elvek erejét és a világ szabadságszeretô népeinek erejét. Kérem a nagyhatalmak és az ENSZ bölcs és bátor döntését leigázott nemzetem érdekében. 56 Az MSZMP Intézôbizottságának november 11-i ülésén Kádár János is szólt a november 4-i beszédrôl: Van azonban egy fontos esemény, amit az elvtársaknak ismernie kell. A múlt hét végén általam nem ismert körülmények között talán Köböl elvtárs tudja úgy látszik, az események tovább sodródtak a nacionalista pozíciók felé, és vasárnap reggel az történt, hogy Nagy Imre fellépett a kormány nevében, hogy a szovjet csapatok támadnak és kijelentette, hogy a kormány a helyén van és védekezni fog. Meg kell mondani, hogy a szovjet egységek és a magyar néphadsereg egységei nagyon különbözôen viselkedtek. Egy részük egyszerû felhívásra letette a fegyvert, másik részük még egyet-kettôt lôtt, voltak, akik tovább harcoltak és harcolnak ma is és különbözô középnehéz fegyvereket játszottak át a felkelôknek. 57 Az MSZMP Intézôbizottságának ülésén november 16-án Kádár azt mondta: Nem fogja a kormány tûrni, hogy Déry és Gimes és hasonló felelôtlen alakok szovjet magyar háborúról beszéljenek. Vilácselekmények tekintendôk, ha azokat az Egyezmény által védett személyek vagy dolgok ellen követik el: a szándékos emberölés, a kínzás vagy embertelen bánásmód, ide értve a biológiai kísérleteket is, nagy fájdalom szándékos elôidézése, a testi épség, vagy egészség elleni súlyos merénylet elkövetése, a törvénytelen elhurcolás vagy áthelyezés a törvénytelen visszatartás, védett személynek az ellenséges Hatalom fegyveres erôiben szolgálatra kényszerítése vagy attól a jogától való megfosztása, hogy a jelen Egyezmény rendelkezéseinek megfelelô, szabályos és pártatlan eljárás alapján ítéljenek felette, túszok szedése, vagyontárgyaknak a katonai szükség által nem indokolt, nagymérvû, törvénytelen és önkényes megsemmisítése, elrablása. 55 RIPP Zoltán: i. m Uo KISS József RIPP Zoltán VIDA István (szerk.): Magyar jugoszláv kapcsolatok december február. A magyar jugoszláv kapcsolatok és a Nagy Imre-csoport sorsa. Dokumentumok. MTA Jelenkor-kutató Bizottság, Budapest,
16 Donáth Ferenc Nagy Imre november 4-i rádiószózata és a Genfi Egyezmények 165 gos, hogy ennek a mozgalomnak a feje nem Déry és nem Gimes, hanem a jugoszláv követségen van. 58 Joze Brilej jugoszláv delegátus az ENSZ-közgyûlés rendkívüli ülésén, november 8-án, felszólalásában a szovjet csapatokat más országok belügyeibe beavatkozó külföldi fegyveres erôként jellemezte, de elutasította az amerikai határozati javaslatot. 59 Ez utóbbi a szovjet inváziót a magyar lakosság elleni, a nemzetközi jog, az igazság és az erkölcs elfogadott normáit sértô katonai akciónak tartotta, és a Genfi Egyezményeket meg nem nevezve, ennek megfelelô ENSZ-felhívást szorgalmazott a nemzetközi segélyszervezetek támogatására és a katonai támadás befejezésére vonatkozóan. 60 A szovjetek kezdettôl megszállóként viselkedtek. Budapesten csapataink teljes egészében elfoglalták a fôbb kormányzati épületeket jelentette Zsukov november 4-én. 61 Budapest szovjet városparancsnoka november 7-én délután hattól reggel nyolcig kijárási tilalmat rendelt el: az összes közlekedô személyek fenntartás nélkül kötelesek engedelmeskedni a szovjet katonai parancsnokság ôrjáratainak. Akik nem engedelmeskednek, a hadiállapot törvényei szerint fognak felelni tetteikért. 62 Hruscsov a JKP Központi Bizottsághoz november 7-én írott levelében idézte a november 4-i rádiószózatot, és a szovjet csapatokkal szembeni, katonai parancsként értelmezte. 63 Hruscsov ezzel az állítással lényegében kimondta a Genfi Egyezmények hatályát. Közismert tény, hogy Hruscsov, Kádár és Tito Soldatic budapesti jugoszláv követ segítségével arra akarta rávenni Nagy Imrét, hogy november 4-re visszadátumozva adjon miniszterelnöki lemondó nyilatkozatot. Nagy Imre viszont a november 9-én a jugoszláv követségen összeült Intézô Bizottság döntése alapján azt írta Rankovic miniszterelnök-helyettesnek: Nem tudok egyetérteni azzal, és célszerûnek sem tartom, hogy esetleges nyilatkozatomat november 4. keltezéssel antedatáljam, mivel az egész ország és a világ elôtt is köztudomású, hogy november 4-én rádióbeszédemben kijelentettem, hogy kormányom helyén marad. Ilyen elôz- 58 Uo Uo The Hungarian Revolution and the United Nations: Limitation of Parlamentary Diplomacy. Xerox University Microfilms. Ann Arbor, Michigan, , Hiányzó lapok 1956 történetébôl. I. m Vjacseszlav SZEREDA RAINER M. János (szerk.): Döntés a Kremlben A szovjet pártelnökség vitái Magyarországról. 56-os Intézet Argumentum Kiadó, Budapest, Illegalitásba vonulása elôtt a rádión keresztül a szovjet csapatokkal szembeni ellenállásra szólította fel a magyar hadsereget. Magyar jugoszláv kapcsolatok. I. m. 176.
17 és a világ mények után egy ilyen november 4. kelettel antedatált nyilatkozat sem Magyarországon, sem a világ elôtt hitelre nem talál. Annál kevésbé lehetséges egy ilyen nyilatkozat megtétele a részemrôl, mivel a Kádár-kormány csak november 7-én délután 2 órakor tette le az esküt és az alkotmány értelmében csak ettôl az idôponttól kezdhette meg mûködését. 64 Ugyanakkor tévedés azt hinni, hogy Kádár János nem vált e nélkül is legitim miniszterelnökké. November 7-én Dobi István a Népköztársaság Elnöki Tanácsának elnöke alkotmányos jogkörét a korszak laza módján értelmezve megvonta bizalmát a Nagy Imre-kormánytól és miniszterelnökké eskette Kádár Jánost. 65 Csakhogy ez az invázió jogi minôsítése szempontjából már késô volt, hiszen az Elnöki Tanács 33. számú határozatát november 12-én hirdették ki a Magyar Közlönyben. A visszadatált lemondásnak tehát a szovjet hadsereg november 4-i beavatkozásának minôsítésén kívül nem volt jelentôsége. A jugoszláv követségen töltött 17 nap nagy dilemmája a Nagy Imre-csoport számára nem szólt másról, mint a november 4-i beszéddel kihirdetett háború jogkövetkezményeinek, a szovjet felelôsségnek a fenntartásáról. Azaz nem csak fáradtan, kialvatlanul vállalták a november 4-i szózat öt mondatát az ígéretekkel és fenyegetésekkel szemben is kitartottak a háború deklarálásának szükségessége és módja mellett. Nagy Imre és társai sorsára nézve döntô momentum volt, hogy még deportálva is kitartottak a Szovjetunió felelôssége, a háború november 4-i deklarálása mellett. Ettôl fogva maguk is a lehetô legegyértelmûbben, a Genfi Egyezményt megsértô megtorlás áldozataivá váltak. 66 Ráadásul az november 4-i szózat a sebesültek, hadifoglyok, polgári lakosság jogi védelmét akkor is éppen olyan mértékben látta volna el, ha a vizsgálati fogságban, bíróság elôtt akár százszor elismerték volna, hogy a szovjetek tevékenysége kormányfelkérésre történt és békés volt. Bár ezt minden bizonnyal Biszku Béla, Rajnai Sándor, Szalay József, Lee Tibor és Vida Ferenc is tudta, a perben ha torzultan is hangsúlyt kapott a november 4-i beszéd. A vádló és a vele azonosuló bíró a november 4-i szózat mondatainak megfogalmazására helyezte a hang- 64 MOL XX-5-h. V / / Magyar Közlöny, november Az elôzô cikkben említett súlyos jogsértésnek az alábbi tényállások egyikét vagy másikát kimerítô cselekmények tekintendôk, ha azokat az Egyezmény által védett személyek vagy dolgok ellen követik el: törvénytelen elhurcolás vagy áthelyezés a törvénytelen visszatartás [ ] vagy attól a jogától való megfosztása, hogy a jelen Egyezmény rendelkezéseinek megfelelô szabályos és pártatlan eljárás alapján ítéljenek felette. A polgári lakosság háború idején való védelmére vonatkozóan Genfben, augusztus 12-én kelt Egyezmény 147. cikk.
18 Donáth Ferenc Nagy Imre november 4-i rádiószózata és a Genfi Egyezmények 167 súlyt, megkerülve a hadiállapot tárgykörét, így a Vida Ferencre is jogi konzekvenciákkal bíró Genfi Egyezményeket. A szöveget fogalmazó személy firtatása nem Nagy Imre ellen irányult. Az ô felelôsségét ugyanis a statáriális eljárás körülményei között a nyilvánosságra hozás, a szovjet agresszió jogi és nemzetközi politikai felelôsségének a fenntartása alapozta meg. A nyilatkozat fogalmazása Donáth Ferencre nézve alátámasztotta a vádat azzal, hogy felhatalmazás és kormányzati funkció nélkül kormányfôi deklarációt szerkesztett. A megfogalmazók közül nem vállalta a szerzôséget sem Nagy Imre, sem Tildy Zoltán, akik hivataluknál fogva erre jogosultak voltak. 67 A november 4-i beszédnek a perben és azt követôen való kihasználása csupán annyit árul el, hogy a szózat jelentôs volt az agresszió leleplezésében és a megtorlás megfékezésében. A szovjet felelôsséget, a háborús megszállással szemben a lakosság nemzetközi jogi védelmét a vádlottaknak nem volt tanácsos hangsúlyozni, még kevésbé állt ez az ügyész és a vád érdekében. Nagy Imre a per kezdetén utalt a nemzetközi érdeklôdésre, de a nemzetközi jogi vonatkozásokról nem tett említést: Tekintettel, hogy ennek a bûnpernek a jelentôsége igen nagy, és a közvéleményt, nemcsak a hazai, de a nemzetközi közvéleményt is érdekli, ennél fogva én nem tartom helyesnek és kifogásolom azt, hogy a Legfelsô Bíróság Népbírósági Tanácsa zárt tárgyaláson tárgyalja. 68 A vád Nagy Imre vonatkozásában a semlegesség deklarálását, a Varsói Szerzôdés felmondását, a november 4-i deklarációt és a jugoszláv követségi elutasító magatartást mint államrend megdöntését azért kapcsolhatta össze, mert a szocialista államrend és a Szovjetunió összefüggése megkérdôjelezhetetlen maradt, még a vádlottak részérôl is az indokolt taktikai meggondolások miatt. Egyedül Szilágyi József tette ezt meg a vádiratra reflektálva a Legfelsôbb Bíróság elnökéhez írt levelében. Nem volt felhozható, hogy két szocialista ország háborúba került egymással, még kevésbé oly módon, hogy a Szovjetunió volt az agresszor. Az sem, hogy a kétarcú szovjet diplomácia leplezte a katonai beavatkozást, így került a Varsói Szerzôdés felmondásának, majd a háború deklarálásának kényszerébe a kormány. Így érthetôen nem hivatkoztak a vádlottak a Genfi Egyezmények nyújtotta jogukra sem, hogy emberiség elleni bün- 67 Donáth Ferenc: Énnekem csak egyetlen megjegyzésem van elnök úr! Itt egy nagy jelentôségû eseményrôl van szó. Egy nagy horderejû kormánynyilatkozat megtételérôl. Az elsôrendû vádlott és Tildy Zoltán is azt állítja, hogy én, aki a kormánynak tagja nem voltam, elismerésük szerint soha semmiféle kérdésben véleményemet nem kérték ki, önhatalmúlag kormánynyilatkozatot kezdek írni. MOL N. I. tsi. XX-5-H. 68 Uo.
19 és a világ tettet követ el az a bíró, aki a mûvelt népek részérôl elengedhetetlennek elismert igazságszolgáltatási biztosítékok hiányában hoz ítéletet. A népbíráknak az 1949-ben 59 állam részvételével Genfben elfogadott egyezmény értelmében nemcsak Nagy Imre és társai perében, hanem sok más perben is szembesülniük kellett a ténnyel, hogy maguk is el nem évülô hatállyal emberiség elleni bûncselekmények elkövetôivé válhatnak, és ezt számon is kérhetik rajtuk, ha egyszer megszûnik a szovjethatalom. Mielôtt legyintenénk, vessük fel a kérdést: hány embert végeztek volna ki akkor, ha a hatályos jogba foglalt egyezmények nem fenyegették volna a bírókat is szankciókkal? * A szabadon választott országgyûlés az évi, az októberi forradalom és szabadságharc jelentôségérôl szóló 28. törvénnyel deklarálta, hogy 1956-ban a forradalom mellett szabadságharc is folyt. Megismételte a törvényhozás ezt a deklarációt az évi 43. törvényben. A Fôvárosi Bíróság a salgótarjáni sortûzper jogi indoklásában állást foglalt, hogy 1956 eseményei háborús helyzetre, hadiállapotra jellemzôek, mind a nemzetközi, mind a belsô fegyveres összeütközés ismérvei megvalósultak, így mindkét vonatkozásban a Genfi Egyezmények érvényesek. A Legfelsôbb Bíróság, mint e perben eljáró másodfokú szerv, leszögezte, hogy november 4-tôl november 15-ig a Magyar Népköztársaság és a Szovjetunió között a Genfi Egyezmények hatályába tartozó nemzetközi fegyveres összeütközés zajlott. A jogi álláspont a november 4-vel kezdôdô hadiállapot és a Genfi Egyezmény vonatkozásában egyértelmû ám ennek tekintetbe vétele a történészeti megközelítésbôl hiányzik. Pedig ez nem részkérdés.

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság