14. térképi adatbázis: térinformatikai rendszerben kezelhető grafikus, numerikus és leíró adatok összessége.
a) az állami térképi adatbázisok létesítése, fenntartása és működtetésének biztosítása országos lefedettséggel,
b) az alapponthálózati pontok adatbázisa,
(4) Az (1) bekezdésben felsorolt adatbázisok nyilvántartásával kapcsolatos adatfeldolgozási feladatok ellátásával az adatkezelő csak államigazgatási szervet vagy kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó szervezetet bízhat meg.
5. § (1)3 Az állami alapadatok közhiteles adatbázisaiba, a (4) bekezdésben foglaltak kivételével bárki betekinthet, azokról teljes vagy részleges másolatot igényelhet. Az adatok elektronikusan (hálózaton keresztül) is szolgáltathatók, amennyiben a műszaki feltételek adottak. A 3. § (1) bekezdés a)–f) és i) pontjában foglalt adatbázisok esetén célhoz kötötten igényelhető másolat. A másolaton vagy az adathordozón fel kell tüntetni a szolgáltatott adatok körét és azok metaadatait, a 3. § (1) bekezdés a)–f) és i) pontjában foglalt adatbázisokból szolgáltatott másolat esetén a felhasználás célját is.
(2)4 A miniszter felelősségi körébe tartozó földmérési térképészeti tevékenység végzése során előállított állami alapadatok szolgáltatását az ingatlanügyi hatóságok végzik.
(3) A Nemzeti Kataszteri Program keretében előállított állami térképi adatbázisokból az e program megvalósítására létrehozott szervezet is szolgáltathat adatokat.
(5)5 Az állami alapadatok adatbázisából külön megállapodás szerint aktualizált adatok szolgáltatásáért díjat kell fizetni.
(6) Az ingatlan-nyilvántartási térképről elektronikus formában szolgáltatott hiteles másolat olyan elektronikus okirat, amelyet hitelesítési záradékkal láttak el, és amelyet a földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv fokozott biztonságú elektronikus intézményi aláírással és időbélyegzővel hitelesített.
(7)6 A 8. §-ban meghatározott térinformatikai rendszerekhez a Nemzeti Kataszteri Program megvalósítására létrehozott szervezet a 3. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott adatbázisból adatot szolgáltathat.
6. §7 (1) Az ingatlanügyi hatóság, valamint a honvédelem térképészeti támogatásáért felelős szerv a vállalkozási tevékenységnek nem minősülő alaptevékenységük ellátásához az állami alapadatok adatbázisaiból egymásnak díj-, költség- és térítésmentesen szolgáltatnak adatot.
b) a változási vázrajzok záradékolásáért,
f) az ingatlan-nyilvántartási célú földmérési munkarészek hatósági vizsgálatáért és záradékolásáért, valamint a változások térképi adatbázisban történő soron kívüli átvezetéséért,
g)8 az alaphálózati pontok pótlásának vagy áthelyezésének állami átvételéért.
(6)9 Szakirányú iskolarendszerű oktatási és tudományos kutatási célra a miniszter, illetve a honvédelemért felelős miniszter a hatáskörébe tartozó földmérési és térképészeti adatok vonatkozásában igazgatási szolgáltatási díjmentességet engedélyezhet, amennyiben az adatszolgáltatás mértéke nem haladja meg
(7)10 Az ingyenes adatszolgáltatást az oktatási vagy kutatási szervezet vezetőjének kell kérelmeznie.
9. Alapponthálózati pontok adatbázisa
amelyek együttesen alkotják az alapponthálózati pontok adatbázisát.
11. § (1)11 Az állami földmérési alaptérképi adatbázis jogszabályban előírt tartalommal, vonatkoztatási és vetületi rendszerben meghatározott adatok és a hozzájuk tartozó attribútumok alapján létrehozott, számítógépen kezelhető olyan adatbázis, amely állami alapadatként tartalmazza:
c) a földrészletek határvonalát és helyrajzi számát,
d) az alrészletek határvonalát, jelét és megnevezését,
f) a pincék bejáratait,
g) a művelési ágakat és azok betűjelét,
h) a minőségi osztályokat és azok megjelölését,
i) a földminősítési mintatereket,
j)12 önálló ingatlannak nem minősülő földfelszíni, valamint egyes földfelszín feletti, illetve alatti építményeket és egyéb létesítményeket, továbbá azok meghatározott tartozékait és azonosítóit.
k)–m)13
12. § (1)14 Új állami földmérési alaptérképi adatbázis készítésének előkészületi munkálatairól, az elhatárolás és a felmérés várható időpontjáról a munka végrehajtója értesíti a települési, illetve a kerületi, továbbá a fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi önkormányzatot, amely azt a helyben szokásos módon kihirdeti.
13. § (1)15 Az újfelméréssel készített vagy felújított állami földmérési alaptérképi adatbázis az ingatlan-nyilvántartás átalakítását követően válik állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázissá.
(4)17 Amennyiben a kötelezett az előírt határidő lejártáig a felszólításnak nem tesz eleget, az ingatlanügyi hatóság a kötelezett költségére intézkedik a változás beméréséről és az ingatlan-nyilvántartási jogszabályokban meghatározottak szerinti átvezetéséről, egyidejűleg a mulasztó a kormányrendeletben meghatározott mértékű bírságot köteles megfizetni.
(6) A jogerőre emelkedett határozatot és a változási vázrajzot az eljáró szerv tizenöt napon belül az ingatlan-nyilvántartásban történő átvezetés céljából köteles megküldeni a területileg illetékes ingatlanügyi hatóságnak.
15. § (1)19
16. § (1) Az állami alapadatok adatbázisai az ellenkező bizonyításáig – a (2) bekezdésben foglalt eltéréssel – hitelesen tanúsítják a rögzített adattartalom fennállását.
(2) Az archív analóg és digitális térképi adatok adatbázisaiban tárolt adatok hiteles alapul szolgálnak a térképi adatbázisok felújítására, kijavítására, új térképi adatbázisok készítésére.
(4)20 Hatósági eljárásban csak az adatbázisokat kezelő szervek által szolgáltatott hitelesített állami alapadatok használhatók fel.
17. § (1) Felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba megállapítása esetén az ingatlanügyi hatóság az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázist, hivatalból bármikor kijavíthatja.
(2) Az (1) bekezdés szerinti hiba kijavítása nem érinti és nem változtatja meg a fennálló természetbeni határvonalat és a birtoklási viszonyokat.
(8) Minden részben vagy egészen közpénzek felhasználásával készített, az állami topográfiai térképi adatbázis tartalmát érintő adatállománnyal rendelkezni jogosult köteles – az adatállomány elkészültét követően 30 napon belül – díj-, költség- és térítésmentesen átadni a földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv számára az állami topográfiai térképi adatbázis állami alapadat tartalmát érintő adatokat. A földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv az adatállományt díj-, költség- és térítésmentesen átadja a honvédelem térképészeti támogatásáért felelős szerv részére.
(9) A (8) bekezdésben átadott adatokat a földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv a miniszter hatáskörébe tartozó állami topográfiai térképi adatbázissal együtt kezeli és szolgáltatja.
(10) A (8) bekezdés alapján átadott, az adatállománnyal rendelkezni jogosult az átadott adatok mértékével arányosan, külön megállapodás alapján díjmentesen igényelhet adatokat az állami topográfiai térképi adatbázisokból.
(11)21 A honvédelem térképészeti támogatásáért felelős szerv kérésére a honvédelmi célú feladatok térinformatikai igényeinek biztosítására minden, az állami topográfiai, valamint a honvédelmi célú térképi adatbázisok aktualizálását érintő adattal rendelkezni jogosult díj-, költség- és térítésmentesen köteles az adatállomány elkészültét követően 30 napon belül adatot szolgáltatni.
19. §22 (1) A földmérési és térinformatikai államigazgatási szervnek és a honvédelem térképészeti támogatásáért felelős szervnek állami digitális távérzékelési adatbázist kell létrehoznia és üzemeltetnie az általuk előállított, illetve kezelt távérzékelési anyagokból és adatokból, amelynek részei:
22. §23 (1) A 34. § (1) bekezdése szerinti szervek kezelésében lévő archív – analóg és digitális – adatbázisok, az állami alapadatok előállításával kapcsolatos, különféle távérzékelési anyagok, munkarészek, adatállományok, dokumentumok megőrzésének, tárolásának, kezelésének és szolgáltatásának módját az illetékességi körébe tartozó adatok vonatkozásában a miniszter és a honvédelemért felelős miniszter önálló rendeletben szabályozza.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott adatbázisban a 3. § (1) bekezdés a)–f), és h) pontjában nevesített forgalomból kivont adatbázisokat és az előállításuk során keletkezett munkarészeket kell tárolni, valamint a húsz évnél régebbi távérzékelési adatokat.
c) a közigazgatási határvonalak megváltoztatásának földmérési munkái,
e) egyéb önálló ingatlanok alaprajzának változásával kapcsolatos földmérési munkák,
g) a felmérési, térképezési és területszámítási hibák kiigazítására irányuló munkák, valamint
h) telki szolgalmi jog, és egyéb jogok ingatlan-nyilvántartási bejegyzéséhez, valamint tények feljegyzéséhez szükséges földmérési munkák.
(2) Ingatlan-nyilvántartási célú földmérési tevékenységnek minősül továbbá a földrészlethatárok kitűzésével, továbbá a földrészleten belüli használati megosztással kapcsolatos munka.
(3) Egyéb célú földmérési és térképészeti tevékenységnek minősülnek azon, az állami alapfeladatok és alapmunkák körébe, valamint az ingatlan-nyilvántartási célú földmérési tevékenységek körébe nem tartozó, de az állami térképi adatbázisok adatain alapuló földmérési és térképészeti munkák, amelyek nem eredményezik az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis megváltozását.
a) minden állami alaphálózati munka,
25. §24 (1) A földmérési jelek az ingatlan rendeltetésszerű használatát csak a szükséges mértékben korlátozhatják.
(4) A földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv országos hatáskörében eljárva dönt a 10. § (3) bekezdés a)–f) és h) pontjában meghatározott alaphálózati pontok áthelyezéséről és megszüntetéséről.
(5) Azon (4) bekezdésben meghatározott alaphálózati pontok vonatkozásában, amelyek egyben a katonai tájékozási hálózat pontjai is, a földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv a honvédelem térképészeti támogatásáért felelős szerv előzetes hozzájárulásával intézkedik.
26. § (1) A 9. § (1) bekezdés d) pontjában és a 10. § (3) és (5) bekezdésében foglalt pontok megjelölésére szolgáló földmérési jelek állami tulajdonban vannak.
a)25 az államhatár érintett földmérési jelei (határjelei), valamint az aktív GNSS hálózat vonatkozásában a földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv gyakorolja, és gondoskodik azok kezeléséről, nyilvántartásáról és időszakos karbantartásáról,
b) az Országos Gravimetriai Hálózat pontjai kivételével az alapponthálózati pontok vonatkozásában a fővárosi és megyei kormányhivatalok az ingatlanügyi hatóságon keresztül gyakorolják,
(4)26 A 9. § (1) bekezdés d) pontjában és a 10. § (3) bekezdés a), b), f) és h) pontjában, továbbá a 10. § (5) bekezdésében meghatározott földmérési jelek által érintett földrészletekre a Magyar Államot e törvény erejénél fogva 50 m2 erejéig határozatlan időre szóló ingyenes közérdekű használati jog illeti meg.
(7) Új alaphálózati pont létesítésekor az ingatlanügyi hatóság határozatban rendelkezik a közérdekű használati jog keletkezése miatt felmerülő, az ingatlan tulajdonosát megillető, értékbecsléssel alátámasztott kártalanításról. A kártalanítás összegét a közérdekű használati jog (5) bekezdésben meghatározott jogosultja téríti meg az ingatlan tulajdonosának. A határozat ellen közigazgatási úton fellebbezésnek helye nincs.
(8)27 A közigazgatási határok megjelölésére szolgáló földmérési jelek az érintett települési (fővárosban a kerületi, továbbá a fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi) önkormányzatok tulajdonában, a földrészleteket elhatároló jelek pedig a földrészletek tulajdonosainak tulajdonában vannak.
(2)28 Az ingatlan tulajdonosának, illetve a tulajdonosi jogok gyakorlójának (vagyonkezelőjének) tartózkodnia kell minden olyan tevékenységtől, amely az ingatlanon lévő földmérési jel megrongálódásához vagy megsemmisüléséhez vezethet. A földmérési jel megrongálódását vagy megsemmisülését az ingatlan tulajdonosa, illetve a tulajdonosi jogok gyakorlója (vagyonkezelője) a területileg illetékes ingatlanügyi hatóságnak köteles a tudomására jutását követően haladéktalanul, de legkésőbb tizenöt napon belül bejelenteni.
(3)29 A földmérési jel áthelyezésének, megszüntetésének költségeit az viseli, akinek az áthelyezés vagy a megszüntetés az érdekében áll.
(5) Az ingatlanügyi hatóság az elmozdított, megrongált vagy megsemmisült földmérési jel helyreállítását az ingatlan mindenkori jogszerű használójának, ennek hiányában tulajdonosának költségére rendeli el. Az ingatlanügyi hatóság döntésével szemben a fellebbezés kizárt. A költségek adók módjára behajtandó köztartozásnak minősülnek.
28. §30 (1) A földmérési és térképészeti munka végzése az e törvény felhatalmazása alapján kiadott rendeletben meghatározott szakképzettséghez kötött tevékenység. A földmérési és térképészeti jogosultságot a jogosult részére a miniszter rendelete alapján a földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv által kiállított földmérő igazolvány vagy a honvédelmi célú földmérési és térképészeti tevékenység végzésére jogosító „Parancs” tanúsítja.
(4) Az alábbi földmérési tevékenységek végzéséhez ingatlanrendező földmérői minősítés szükséges:
c) a változási vázrajz – ideértve az egyéb önálló ingatlanok alaprajzait – hatósági vizsgálata és záradékolása,
(8)31 A földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv a földmérő igazolvánnyal, valamint az ingatlanrendező földmérő minősítéssel rendelkező személyekről bárki számára ingyenesen hozzáférhető nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a tevékenység végzésére jogosult személy természetes személyazonosító adatait, telephelyét, lakcímét és elérhetőségeit. A nyilvántartásban szereplő személy a saját adatainak a nyilvánosságra hozatalát írásban az adatnyilvántartónál megtilthatja.
(8a)32 A földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv által a (8) bekezdés alapján vezetett nyilvántartás – a természetes személyazonosító és a lakcímre vonatkozó adatok kivételével – közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
(11) A földmérési és térképészeti állami alapadat-adatbázisok jogszerű felhasználásának és a felhasználás ellenőrzésének rendjéről szóló rendelet alapján megállapított jogosulatlan adatfelhasználásért bírság szabható ki.
(4) A földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv a bizottság véleménye alapján – szakmai vagy etikai vétség esetén – az ingatlanrendező földmérő minősítést visszavonja, vagy legfeljebb 2 évi időtartamra felfüggeszti. Visszavonás esetén a földmérő ismételt minősítést – a visszavonásról szóló határozat jogerőre emelkedését követő – 5 év elteltével kaphat.
23.33 Légi távérzékelés feltételei
30. § (1)34 Légi távérzékelés végrehajtásához – rendkívüli állapot, szükségállapot, katasztrófa és katasztrófaveszély esetén elrendelt légi távérzékelés kivételével –, felvétel vagy adat közzétételéhez, illetve kereskedelmi célú felhasználásához engedély szükséges.
(2)35 A Kormány rendeletben állapítja meg a légi távérzékelés végrehajtásának, illetve a távérzékelt adat felhasználásának rendjét.
(3)36 Aki légi távérzékelési tevékenységet engedély nélkül, vagy az engedélyben foglaltaktól eltérően végez, kormányrendeletben meghatározott mértékű bírságot köteles fizetni.
31. §37 (1) Az alapponthálózatok létesítésekor keletkezett munkarészek, az állami földmérési alaptérképek szelvényei és munkarészei, az ingatlan-nyilvántartási térképszelvények és az állami topográfiai térképek eredeti térképszelvényei nem selejtezhetők.
(2) Az állami átvételt követően az állami alapadatok és adatbázisok az állam tulajdonát képezik, azok előállításával és szolgáltatásával kapcsolatban az előállító további térítésre nem tarthat igényt.
34. § (1)38 A földmérési és térképészeti tevékenység ágazati irányításának szervei az ingatlanügyi hatóság, valamint a honvédelem térképészeti támogatásáért felelős szerv.
(2) Az e törvény hatálya alá tartozó hatósági ügyekben felügyeleti eljárásnak nincs helye.
(3)39 A honvédelem térképészeti támogatásáért felelős szerv hatáskörébe tartozó hatósági ügyekben fellebbezésnek nincs helye.
(2) A nemzeti téradat-infrastruktúra létrehozását és működését irányító állandó bizottságról (a továbbiakban: állandó bizottság) kormányrendelet rendelkezik.
(4) A földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv a nemzeti téradat-infrastruktúra rendszer kialakítása és működtetése során együttműködik az érintett szakigazgatási szervezetekkel és operatívan támogatja az állandó bizottság munkáját.
37. §40 (1) A földmérési és térképészeti állami alapfeladatok végzésének pénzügyi előirányzatát a központi költségvetésben kell megtervezni.
(2) Az állami alapadatok díját – a (4) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – az e törvényben meghatározott állami alapfeladatok végzésére, valamint új állami alapadatok előállítására kell fordítani.
(4) A Nemzeti Kataszteri Program keretében elkészült állami alapadatbázis alapadat díját – az e törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott feltételek szerint – a felvett hitelek visszafizetésének mértékéig a hitel évenkénti törlesztésére kell fordítani.
a) jelölje ki a földmérési és térinformatikai államigazgatási szervet és határozza meg a földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv, valamint az ingatlanügyi hatóság e törvény hatálya alá tartozó feladatait és hatáskörét,
b) határozza meg a nemzeti téradat-infrastruktúra működését irányító állandó bizottság szervezetét, feladatát, működésének szabályait és feltételeit,
c) határozza meg a nemzeti téradat-infrastruktúra működésének szabályait, valamint jelölje ki a központi irányításért felelős szervezetet,
d) állapítsa meg az államhatár vonalát rögzítő okmányok nyilvántartási példányai kezelésének, tárolásának rendjét és a változások átvezetésének szabályait,41
e) állapítsa meg a levegőből végzett távérzékelés engedélyezésének és a távérzékelési adatok használatának rendjét,42
g)43 állapítsa meg az e törvényben meghatározott bírságok kiszabására kijelölt szerveket, a kiszabható bírságok mértékét és a bírság kiszabásának módját,
h)44 jelölje ki a honvédelem térképészeti támogatásáért felelős szervet, továbbá határozza meg a hatósági feladatait és hatáskörét.
(2)45 Felhatalmazást kap a miniszter, hogy
a) a felelősségi körébe tartozó állami alapadatok és térképi adatbázisainak vonatkoztatási és vetületi rendszerét, alapadat-tartalmát, létrehozásának, felújításának, kezelésének és fenntartásának módját, és az állami átvétel rendjét, valamint az állami adatbázisokból történő szolgáltatás módját,
b) az ingatlan-nyilvántartási célú földmérési és térképészeti tevékenység részletes szabályait és követelményrendszerét, a minősítés és az állami átvétel rendjét,
d) az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban tárolandó, az Inytv.-ben előírt, az egyéb önálló ingatlanokra vonatkozó alaprajzok, illetve azok digitális változata készítésének részletes szabályait,
e) az ingatlanrendező földmérő minősítés feltételeit és a minősítéssel kapcsolatos eljárás részletes szabályait,
f) a földmérési szakfelügyelői feladatok részletes szabályait,
g) a földmérő igazolvány kiadásának és nyilvántartásának rendjét,
i) a felelősségi körébe tartozó alapponthálózati pontok áthelyezésével, pótlásával, helyszínelésével és karbantartásával kapcsolatos szabályokat,
j) a felelősségi körébe tartozó állami alapadatok adatbázisainak selejtezési és archiválási rendjét, valamint a levéltári átadás módját,
k) az archív analóg és digitális térképeknek, valamint az állami alapadatok előállításával kapcsolatos különféle távérzékelési anyagoknak, munkarészeknek, adatállományoknak és dokumentumoknak a megőrzési, tárolási, kezelési és szolgáltatási rendjét
a) a földmérési és térképészeti tevékenység végzéséhez szükséges szakképzettséget,46
b)47 az állami digitális távérzékelési adatbázis adatainak felbontását, tartalmát, pontossági követelményeit, valamint egyéb minőségi követelményeit,
c) az állami alapadat-adatbázisok jogszerű felhasználásának és a felhasználás ellenőrzésének rendjét,
d) az állami topográfiai térképi adatbázis állami alapadat-tartalmát, létrehozásának, felújításának, állami átvételének, kezelésének, az adatgyűjtés és az adatátadás rendjét,
(4)49 Felhatalmazást kap a honvédelemért felelős miniszter, hogy
a)50 a felelősségi körébe tartozó földmérési és térképészeti ágazati irányítási feladatokat és hatásköröket, valamint a felelősségi körébe tartozó földmérési és térképészeti tevékenység végzésének rendjét,
g) az archív analóg és digitális térképeknek, valamint az állami alapadatok előállításával kapcsolatos különféle távérzékelési anyagoknak, munkarészeknek, adatállományoknak és dokumentumoknak a megőrzési, tárolási, kezelési és szolgáltatási rendjét
(5) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy a honvédelemért felelős miniszterrel és az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben, rendeletben szabályozza az e törvény alapján igazgatási szolgáltatási díjköteles adatszolgáltatásokért, eljárásokért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértékét és megfizetésének szabályait.
(6) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy az egyéb célú földmérési és térképészeti tevékenységek részletes szabályait és követelményrendszerét – a felelősségi körébe tartozó tevékenység vonatkozásában –
a) a területrendezésért,
b) a településfejlesztésért és településrendezésért,
c) az építésügyért,
d) az iparügyekért,
e) az építésgazdaságért,
f) a területfejlesztésért,
g) a közlekedésért,
h) az energiapolitikáért,
i) a bányászati ügyekért
felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben határozza meg.
40. § (1) Ez a törvény a (2) és (3) bekezdésben foglaltak kivételével a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
(2)51 Az 1–10. §, a 11. § (1) bekezdésének a)–i) pontja, a 11. § (2) bekezdése, a 12. §, a 13. § (1) és (3)–(5) bekezdése, a 14. § (1)–(7) bekezdése, a 15. § (2) és (3) bekezdése, a 16–42. §, 43. § (1)–(4) bekezdése, (6)–(11) bekezdése és (13)–(17) bekezdése, a 45. § 2013. január 1-jén lép hatályba.
(2a)52 A 11. § (1) bekezdés j) pontja 2013. március 1-jén lép hatályba.
(3)53 A 11. § (1) bekezdés k)–m) pontja, a 13. § (2) bekezdése, a 14. § (8) bekezdése, a 15. § (1) bekezdése, valamint a 43. § (5) és (12) bekezdése 2014. január 1-jén lép hatályba.
43. § (1)–(4)55
(6)–(11)57
(12)58
(13)–(17)59
44. §60
45. §61
46. § (1)–(2)62
3 Az 5. § (1) bekezdése a 2012: CCXIII. törvény 95. §-ával megállapított szöveg.
4 Az 5. § (2) bekezdése a 2012: CCXIII. törvény 95. §-ával megállapított szöveg.
5 Az 5. § (5) bekezdése a 2013: XXXV. törvény 25. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
6 Az 5. § (7) bekezdését a 2013: XXXV. törvény 25. § (2) bekezdése iktatta be.
7 A 6. § a 2012: CCXIII. törvény 96. §-ával megállapított szöveg.
8 A 6. § (3) bekezdés g) pontját a 2013: XXXV. törvény 26. § (1) bekezdése iktatta be.
9 A 6. § (6) bekezdését a 2013: XXXV. törvény 26. § (2) bekezdése iktatta be.
10 A 6. § (7) bekezdését a 2013: XXXV. törvény 26. § (2) bekezdése iktatta be.
11 A 11. § (1) bekezdése a 2012: CCXIII. törvény 97. §-ával megállapított szöveg.
12 A 11. § (1) bekezdés j) pontja a 2013: XXXV. törvény 31. § (1) bekezdésével beiktatott 40. § (2a) bekezdése alapján 2013. március 1-jén lépett hatályba.
13 A 11. § (1) bekezdés k)–m) pontja a 40. § (3) bekezdése alapján 2014. január 1. napjával lép hatályba.
14 A 12. § (1) bekezdése a 2013: CXXVIII. törvény 29. §-a szerint módosított szöveg.
15 A 13. § (1) bekezdése a 2012: CCXIII. törvény 98. §-ával megállapított szöveg.
16 A 13. § (2) bekezdése a 40. § (3) bekezdése alapján 2014. január 1. napjával lép hatályba.
17 A 14. § (4) bekezdése a 2012: CCXIII. törvény 99. §-ával megállapított szöveg.
18 A 14. § (8) bekezdése a 40. § (3) bekezdése alapján 2014. január 1. napjával lép hatályba.
19 A 15. § (1) bekezdése a 40. § (3) bekezdése alapján 2014. január 1. napjával lép hatályba.
20 A 16. § (4) bekezdése a 2013: XXXV. törvény 27. §-ával megállapított szöveg.
21 A 18. § (11) bekezdése a 2012: CCXIII. törvény 101. §-ával megállapított szöveg.
22 A 19. § a 2012: CCXIII. törvény 102. §-ával megállapított szöveg.
23 A 22. § a 2012: CCXIII. törvény 103. §-ával megállapított szöveg.
24 A 25. § a 2012: CCXIII. törvény 103. §-ával megállapított szöveg.
25 A 26. § (2) bekezdés a) pontja a 2012: CCXIII. törvény 105. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
26 A 26. § (4) bekezdése a 2012: CCXIII. törvény 105. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
27 A 26. § (8) bekezdése a 2013: CXXVIII. törvény 29. §-a szerint módosított szöveg.
28 A 27. § (2) bekezdése a 2012: CCXIII. törvény 106. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
29 A 27. § (3) bekezdése a 2012: CCXIII. törvény 106. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
30 A 28. § a 2012: CCXIII. törvény 107. §-ával megállapított szöveg.
31 A 28. § (8) bekezdése a 2013: LXXXIV. törvény 89. §-ával megállapított szöveg.
32 A 28. § (8a) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 89. §-a iktatta be.
33 A 23. alcím címe a 2012: CCXIII. törvény 108. §-ával megállapított szöveg.
34 A 30. § (1) bekezdése a 2012: CCXIII. törvény 109. §-ával megállapított szöveg.
35 A 30. § (2) bekezdése a 2012: CCXIII. törvény 109. §-ával megállapított szöveg.
36 A 30. § (3) bekezdését a 2013: XXXV. törvény 28. §-a iktatta be.
37 A 31. § a 2012: CCXIII. törvény 110. §-ával megállapított szöveg.
38 A 34. § (1) bekezdése a 2012: CCXIII. törvény 111. §-ával megállapított szöveg.
39 A 34. § (3) bekezdését a 2013: XXXV. törvény 29. §-a iktatta be.
40 A 37. § a 2012: CCXIII. törvény 112. §-ával megállapított szöveg.
41 Lásd a 386/2012. (XII. 19.) Korm. rendeletet.
42 Lásd a 399/2012. (XII. 20.) Korm. rendeletet.
43 A 38. § (1) bekezdés g) pontja a 2013: XXXV. törvény 30. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
44 A 38. § (1) bekezdés h) pontját a 2013: XXXV. törvény 30. § (1) bekezdése iktatta be.
45 A 38. § (2) bekezdése a 2012: CCXIII. törvény 113. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
46 Lásd a 19/2013. (III. 21.) VM rendeletet.
47 A 38. § (3) bekezdés b) pontja a 2012: CCXIII. törvény 113. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
48 A 38. § (3) bekezdés e) pontja a 2012: CCXIII. törvény 115. §-a alapján nem lép hatályba.
49 A 38. § (4) bekezdése a 2012: CCXIII. törvény 113. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
50 A 38. § (4) bekezdés a) pontja a 2013: XXXV. törvény 30. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
51 A 40. § (2) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 27. §-ával megállapított, a 2012: CCXIII. törvény 114. § a) pontja szerint módosított szöveg.
52 A 40. § (2a) bekezdését a 2013: XXXV. törvény 31. § (1) bekezdése iktatta be.
53 A 40. § (3) bekezdése a 2013: XXXV. törvény 31. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
54 A 42. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
55 A 43. § (1)–(4) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
56 A 43. § (5) bekezdése a 40. § (3) bekezdése alapján 2014. január 1-jén lép hatályba.
57 A 43. § (6)–(11) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
58 A 43. § (12) bekezdése a 40. § (3) bekezdése alapján 2014. január 1-jén lép hatályba.
59 A 43. § (13)–(17) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
60 A 44. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
61 A 45. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
62 A 46. § (1)–(2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
63 A 46. § (3) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.


text:
2012. évi CXVII. törvény - 1.oldal - Törvények és országgyűlési határozatok
3. A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény módosítása
4. A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény módosítása
9. A helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló 1996. évi XXV. törvény módosítása
10. Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény módosítása
15. A gazdasági kamarákról szóló 1999. évi CXXI. törvény módosítása
17. A jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvény módosítása
18. A sportról szóló 2004. évi I. törvény módosítása
19. Az igazságügyi szakértői tevékenységről szóló 2005. évi XLVII. törvény módosítása
20. A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény módosítása
22. Az egyes közigazgatási nemperes eljárásokban alkalmazandó szabályokról szóló 2005. évi XVII. törvény módosítása
23. A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény módosítása
24. A szövetkezetekről szóló 2006. évi X. törvény módosítása
25. A nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény módosítása
26. Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény módosítása
27. A fizetési meghagyásos eljárásról szóló 2009. évi L. törvény módosítása
29. A hagyatéki eljárásról szóló 2010. évi XXXVIII. törvény módosítása
30. A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény módosítása
31. A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény módosítása
33. A civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló 2011. évi CLXXXI. törvény módosítása
35. A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény módosítása
36. A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény módosítása
37. A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény módosítása
38. A szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény módosítása
az igazságügyi és közigazgatási tárgyú törvények módosításáról *
1. § A Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 46. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A hatásköri vagy illetékességi összeütközést megállapító és kijelölést kezdeményező határozattal szemben fellebbezésnek nincs helye.”
2. § (1) A Pp. 102. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, és a § a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1) A hirdetményt tizenöt napra ki kell függeszteni a bíróság hirdetőtáblájára és a fél - illetőleg ismeretlen örökösök részére való kézbesítés esetében az örökhagyó - utolsó ismert lakóhelyén a polgármesteri hivatal hirdetőtáblájára, továbbá közzé kell tenni a bíróságok központi internetes honlapján.
(1a) A hirdetmény tartalmazza
a) a kifüggesztés, a bíróságok központi internetes honlapján történő közzététel esetén pedig a közzététel napját,
d) a címzett nevét és utolsó belföldi lakóhelyét (székhelyét), ennek hiányában tartózkodási helyét,
e) azt az okot, amelynek következtében a hirdetményi kézbesítés szükségessé vált és
f) a figyelemfelhívást az (5) bekezdés szerinti jogkövetkezményre és arra, hogy a címzett a kézbesítendő iratot a bíróság kezelőirodáján átveheti.”
(2) A Pp. 102. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Hirdetményi kézbesítés esetén az iratot - ha a bíróság másként nem rendelkezik - a hirdetménynek a bíróság hirdetőtábláján való kifüggesztésétől számított tizenötödik napon kell kézbesítettnek tekinteni.”
4. § A Pp. 126. § (3) és (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A feleket az idézésben fel kell hívni, hogy az ügyre vonatkozó okiratokat a tárgyalásra hozzák magukkal, az alperest pedig arra is figyelmeztetni kell, hogy a kereseti kérelemre legkésőbb a tárgyaláson vagy a bíróság által megjelölt határidőn belül nyilatkoznia kell, s elő kell adnia a védekezésének alapjául szolgáló tényeket és ezek bizonyítékait, az ügyre vonatkozó okiratait pedig be is kell mutatnia. Az idézésben arra is utalni kell, hogy az alperes a nyilatkozatát már a kitűzött határnap előtt benyújthatja vagy jegyzőkönyvbe mondhatja [94. § (4) bekezdése]. Az írásbeli nyilatkozat másodpéldányát, illetőleg az arról készített jegyzőkönyv másolatát a bíróság a felperesnek haladéktalanul kézbesíti, ha pedig erre már nincs elegendő idő azt a tárgyaláson adja át.
(4) Ha az ügy körülményei azt indokolják, így ha a 124. § (3)-(4) bekezdésében foglalt intézkedés megtételére van szükség, a bíróság az idézésben a (3) bekezdésben megjelölt alperesi nyilatkozat megtételére a tárgyalás napját megelőző határidőt állapíthat meg. A határidő nem lehet kevesebb tizenöt napnál. A bíróság ezt követően - ha a tárgyalási határnapig rendelkezésre álló idő ezt lehetővé teszi - a felperest tizenöt napos határidővel az alperesi nyilatkozatban foglaltakra vonatkozó álláspontjának közlésére hívja fel.”
5. § A Pp. 132. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A keresetlevélnek a 130. § alapján való elutasítása esetében a keresetlevél beadásának jogi hatályai fennmaradnak, ha a felperes az elutasító határozat jogerőre emelkedésétől számított harminc nap alatt a keresetlevelet szabályszerűen - a 121. § (1) bekezdésében foglaltak szerint, a már megfelelően becsatolt mellékletek kivételével - újra benyújtja, vagy követelését egyéb úton szabályszerűen érvényesíti.”
6. § (1) A Pp. 271. § (1) bekezdés c) és d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„c) a jogerős határozatnak csupán a kamatfizetésre, illetve a perköltségre vonatkozó rendelkezései ellen,
d) a jogerős határozatnak csupán a teljesítési határidőre, a részletfizetésre vonatkozó rendelkezései ellen vagy a jogerős határozatnak csupán az indokolása ellen,”
(2) A Pp. 271. § (1) bekezdés i) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„i) a birtokvédelmi eljárást követő birtokvédelmi perben hozott ítélet ellen,”
7. § A Pp. 271. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Nincs helye felülvizsgálatnak olyan vagyonjogi ügyben, amelyben a felülvizsgálati kérelemben vitatott érték, illetve annak a 24. §, valamint a 25. § (3) és (4) bekezdése alapján, továbbá a 25. § (3) bekezdésének az egyesített perekre történő megfelelő alkalmazásával megállapított értéke a hárommillió forintot nem haladja meg. Ez az értékhatártól függő kizárás nem vonatkozik a 23. § (1) bekezdés b) pontjában, valamint a 24. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott ügyekre.”
8. § A Pp. 271. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Nincs helye felülvizsgálatnak, ha az elsőfokú bíróság ítéletét a másodfokú bíróság azonos jogszabályi rendelkezésre utalással hagyta helyben
a) a 23. § (1) bekezdés ec) pontjában foglalt perekben és
b) a társasház tulajdonostársai közösségének szervei által hozott határozatok tárgyában hozott döntéssel szemben.”
9. § A Pp. 272. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„272. § (1) A felülvizsgálati kérelmet az elsőfokú határozatot hozó bíróságnál a határozat közlésétől számított hatvan napon belül kell benyújtani vagy ajánlott küldeményként postára adni kettővel több példányban, mint ahány fél a perben érdekelve van.
(2) A felülvizsgálati kérelemben meg kell jelölni azt a határozatot, amely ellen a felülvizsgálati kérelem irányul, azt, hogy a fél milyen tartalmú határozat meghozatalát kívánja, továbbá elő kell adni - a jogszabálysértés és a megsértett jogszabályhely megjelölése mellett -, hogy a fél a határozat megváltoztatását milyen okból kívánja.
(3) Ha a felülvizsgálati kérelemben tartalmilag helyesen történik hivatkozás a jogszabálysértés tényére, de a megsértett jogszabályhely megjelölése téves, ezen okból a felülvizsgálati kérelem nem utasítható el.
(4) A felülvizsgálati kérelemhez - ha arra korábban nem került sor - csatolni kell a jogi képviselő meghatalmazását is.
(5) Ha a felülvizsgálati kérelem benyújtására nyitva álló határidő valamennyi féllel szemben lejárt, illetve ha a felülvizsgálati kérelmet valamennyi fél benyújtotta, az elsőfokú határozatot hozó bíróság azt az ügy irataival együtt haladéktalanul felterjeszti a Kúriához, a jogerős határozatot hozó bíróságot pedig a felülvizsgálati kérelem másolatának megküldésével értesíti az eljárás megindításáról. Ha a végrehajtás elrendelése már megtörtént, illetve ha végrehajtás felfüggesztése iránti kérelmet terjesztettek elő, a felülvizsgálati kérelmet a beérkezését követően haladéktalanul fel kell terjeszteni.”
10. § A Pp. 275. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Ha a határozat - a (3) bekezdésben foglalt eljárási szabály megsértésének kivételével - jogszabályt sért, a Kúria a jogerős határozatot egészben vagy részben hatályon kívül helyezi, és ha a döntéshez szükséges tények megállapíthatók, helyette, illetve az első fokú határozat helyett a jogszabályoknak megfelelő új határozatot hoz, egyébként az ügyben eljárt első- vagy másodfokú bíróságot új eljárásra és új határozat hozatalára utasítja.”
11. § A Pp. 326. § (9) és (10) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(9) Azokban a közigazgatási perekben, amelyekben törvény alapján az ítélet ellen fellebbezésnek van helye, a törvényszék által első fokon hozott határozatok tekintetében - ha törvény a fellebbezést megengedi - a másodfokú eljárásra a Fővárosi Ítélőtábla kizárólagosan illetékes.
(10) A közigazgatási perekben jogerős határozatok folytán felmerült hatásköri vagy illetékességi összeütközés esetében, továbbá ha az illetékes bíróság nem állapítható meg, vagy kizárás miatt nem járhat el, az eljáró bíróságot
a) ha az összeütközés a területén levő törvényszékek között merült fel, továbbá ha a területén levő törvényszék kizárása esetén a területén levő másik törvényszék kijelölhető, az ítélőtábla,
b) az a) pont alá nem tartozó esetekben a Kúria
12. § A Pp. 340/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„340/A. § (1) A 271. § (1) bekezdés a) pontja közigazgatási perben nem alkalmazható, ha az ítélet ellen a 340. § alapján fellebbezésnek nincs helye.
(4) Ha a jogerős határozat ellen a fél perújítással élt, az első fokú bíróság, ha pedig a határozat ellen felülvizsgálati kérelmet nyújtottak be, a Kúria erről - az eljárás felfüggesztéséről való döntés érdekében - értesíti az eljáró közigazgatási szervet.
(5) A perújítás, illetve a felülvizsgálati kérelem elbírálását követően, ha a bíróság a határozatot megváltoztatta, a közigazgatási szerv a határozatnak megfelelően a közigazgatási eljárást tovább folytatja, vagy megszünteti.”
13. § A Pp. 358. §-a a következő (2) és (3) bekezdéssel egészül ki:
„(2) Nincs helye felülvizsgálatnak - a (3) bekezdésben foglalt kivétellel - ha a felülvizsgálati kérelemben vitatott érték, illetve annak a 24. §, valamint a 25. § (3) és (4) bekezdése alapján, továbbá a 25. § (3) bekezdésének az egyesített perekre történő megfelelő alkalmazásával megállapított értéke a teljes munkaidőre megállapított kötelező legkisebb havi munkabér (minimálbér) ötszörösét nem haladja meg.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott értékhatár alatt is helye van felülvizsgálatnak, ha
a) a jogviszony keletkezésének, módosulásának, megszüntetésének jogszerűsége vitás,
b) a munkaviszonyból származó kötelezettségeknek a munkavállaló által történt vétkes megszegése miatt alkalmazott jogkövetkezmény vitás vagy
c) a fegyelmi vétség miatt vagy a méltatlansági eljárásban alkalmazott jogkövetkezmény vitás.”
14. § (1) A Pp. a Perújítás alcímet követően a következő 358/A-358/C. §-sal egészül ki:
„358/A. § (1) A munkaügyi bíróság jogerős ítélete vagy a jogerős végzésével jóváhagyott egyezség ellen az általános szabályok szerint perújításnak van helye.
(2) A munkaviszony megszüntetése ellen a perújításnak hat hónap utáni megindítása (kezdeményezése) esetén a munkavállaló nem követelheti munkaviszonyának helyreállítását és az eredeti munkakörben vagy munkahelyen történő továbbfoglalkoztatását. Ugyanebben az esetben a munkavállaló a perújítás iránti kérelem benyújtását megelőző hat hónapon túli időre munkabérkövetelést sem támaszthat.
358/B. § Ha a munkaügyi per által érintett munkaviszonyból származó távolléti díj nem haladja meg a külön jogszabályban meghatározott mértéket, a perben félként részt vevő munkavállaló munkavállalói költségkedvezményre jogosult. A felet a munkavállalói költségkedvezmény alapján - jogszabály eltérő rendelkezése hiányában - a keresetlevél előterjesztésétől kezdve, a per egész tartamára, valamint a végrehajtási eljárásra is kiterjedően teljes költségmentesség illeti meg. A munkavállalói költségkedvezményre vonatkozó adatokat a keresetlevélben fel kell tüntetni, illetve ahhoz csatolni kell a szükséges iratokat. A fél jogosultságát a bíróság a csatolt iratok alapján hivatalból vizsgálja.
A Kormánytisztviselői Döntőbizottság határozatának felülvizsgálata iránti per
358/C. § A Kormánytisztviselői Döntőbizottság (a továbbiakban: Döntőbizottság) határozatának felülvizsgálata iránti perben e Fejezet rendelkezései irányadók a jelen alcímben foglalt eltérésekkel.”
(2) A Pp. 359. §-a, az azt követő alcíme és 359/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„359. § (1) A keresetlevelet az ellenérdekű féllel szemben, a Döntőbizottsághoz benyújtva kell előterjeszteni. A keresetlevél benyújtásának a Döntőbizottság határozata végrehajtására halasztó hatálya van.
(2) A keresetlevélnek a 121. §-ban meghatározottakon túl tartalmaznia kell:
a) a Döntőbizottság határozatának a számát,
b) a határozatról való tudomásszerzés módját és idejét, valamint
c) ha a Döntőbizottsági eljárásban a jogi képviselő olyan meghatalmazást csatolt, amely a per vitelére is vonatkozik, az erre való utalást.
(3) A Döntőbizottság a keresetlevelet az ügy irataival együtt 15 napon belül továbbítja a bírósághoz.
(4) Ha a fél a keresetlevél benyújtására megállapított határidőt elmulasztotta, igazolással élhet (106-110. §). A Döntőbizottság a hozzá elkésetten benyújtott keresetlevelet nem utasíthatja el, hanem köteles azt a bírósághoz továbbítani abban az esetben is, ha a fél igazolási kérelmet nem terjesztett elő.
(5) A per elintézéséből - a 350. § (1) bekezdésében meghatározottakon felül - ki van zárva és abban bíróként nem vehet részt az sem, aki a Döntőbizottság határozatának meghozatalában részt vett, vagy akit a Döntőbizottság határozatának alapjául szolgáló eljárásban tanúként vagy szakértőként kihallgattak.
359/A. § (1) A munkaügyi bíróság a Döntőbizottság határozatát végzéssel teljes egészében hatályon kívül helyezi, és a Döntőbizottságot új eljárásra utasítja, ha nem volt szabályszerűen megalakítva, vagy a határozat meghozatalában kizárt személy vett részt. Ha a Döntőbizottság a hatáskörét túllépve járt el, vagy hatáskörének hiányát jogszabálysértéssel állapította meg, a határozatot a munkaügyi bíróság ebben a részében helyezi hatályon kívül.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetek kivételével a munkaügyi bíróság a Döntőbizottságot nem utasíthatja újabb eljárásra, hanem érdemben dönt, és a megtámadott határozatot egészben vagy részben megváltoztatja, vagy a keresetet elutasítja. Ha a felek között egyezség jött lére, a munkaügyi bíróság az egyezséget jóváhagyó végzésében a határozatot hatályon kívül helyezi.”
16. § A Pp.
a) 23. § (1) bekezdés a) pontjában a „tízmillió” szövegrész helyébe a „harmincmillió” szöveg,
b) 23. § (1) bekezdés fa) alpontjában a „törvényességi felügyeletet” szövegrész helyébe a „törvényességi felügyeletet, törvényességi ellenőrzést” szöveg,
c) 320. § (1) bekezdésében az „az Ötödik Rész” szövegrész helyébe az „a Hatodik Rész” szöveg,
d) 324. § (2) bekezdés a) pontjában a „törvényben” szövegrész helyébe a „törvényben (a továbbiakban: Ket.)” szöveg,
e) 394/B. § (1) bekezdés a) pontjában az „elektronikus úton, a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályai szerinti biztonságos kézbesítési szolgáltatás igénybevételével kerülhet sor” szövegrész helyébe az „elektronikus úton kerülhet sor” szöveg,
f) 394/C. §-ában a „2013. április 1.” szövegrész helyébe a „2014. február 1.” szöveg,
g) 394/C. § a) pontjában a „keresetlevelet” szövegrész helyébe a „vállalkozás a keresetlevelet” szöveg,
h) 394/D. § (1) bekezdésében a „2013. március 31-ig” szövegrész helyébe a „2013. október 1-ig” szöveg, a „2012. január 1.” szövegrész helyébe a „2013. január 1.” szöveg, a „2013. április 1.” szövegrész helyébe a „2013. október 2.” szöveg,
i) 394/E. § (2) bekezdésében a „2013. március 31.” szövegrész helyébe a „2013. augusztus 1.” szöveg
17. § A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény hatálybaléptetéséről, végrehajtásáról szóló 1952. évi 22. törvényerejű rendelet a következő 23. és 24. §-sal egészül ki:
„23. § A Pp.-nek az igazságügyi és közigazgatási tárgyú törvények módosításáról szóló 2012. évi CXVII. törvénnyel módosított 23. § (1) bekezdés a) pontját az igazságügyi és közigazgatási tárgyú törvények módosításáról szóló 2012. évi CXVII. törvény 16. § a) pontjának hatályba lépését követően indult ügyekben kell alkalmazni.
24. § A Pp.-nek az igazságügyi és közigazgatási tárgyú törvények módosításáról szóló 2012. évi CXVII. törvénnyel megállapított 271. § (1) bekezdés c), d) és i) pontját, 271. § (2) és (4) bekezdését, 272. §-át, 275. § (4) bekezdését, 340/A. §-át és 358. § (2) és (3) bekezdését az igazságügyi és közigazgatási tárgyú törvények módosításáról szóló 2012. évi CXVII. törvény 6-10., 12. és 13. §-ának hatályba lépését követő 60. nap után jogerőre emelkedett határozatok tekintetében kell alkalmazni.”
18. § A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/F. § (1) bekezdésében a „felügyeletet” szövegrész helyébe az „ellenőrzést” szöveg lép.
19. § A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 21/H. §-ában a „felügyeletet” szövegrész helyébe az „ellenőrzést” szöveg lép.
20. § Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 56. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A bírósági közvetítés illetékmentes.”
21. § A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 6. §-a a következő (6) és (7) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Az e törvényben szabályozott nemperes eljárásokban - a (7) bekezdésben foglalt kivétellel - első fokon önálló aláírási joggal, az érdemi határozatok meghozatalára is kiterjedően bírósági titkár is eljárhat.
(7) Bíró hozza meg a következő határozatokat és jár el a következő eljárási cselekményeknél:
b) a felszámolási eljárásban a felszámolást elrendelő határozat, kivéve, ha az eljárás a cégbíróság értesítése alapján indult;
i) a felszámolási eljárás befejezéséről szóló végzés, kivéve, ha a befejezésre egyszerűsített módon kerül sor olyan felszámolási ügyben, ahol a felszámolási eljárást kényszer-végelszámolás előzte meg;
k) csődeljárásban és felszámolási eljárásban a bírságot kiszabó határozatok.”
„10/C. § (1) Ha valamely adatkezelő törvényi felhatalmazás alapján a természetes személyazonosító adatoktól eltérő azonosítót használ a polgár azonosítására, a polgár jelen § rendelkezései szerint az adatkezelő által használt azonosítót igazoló igazolvány helyett más, személyazonosításra alkalmas hatósági igazolvánnyal is igazolhatja személyazonosságát, feltéve, hogy azt a polgár a külön jogszabály szerinti ügyintézési rendelkezésében megengedte.
(2) Az (1) bekezdés szerinti ellenőrzés során az adatkezelő a polgár által használt személyazonosításra alkalmas igazolvány okmányazonosítóját tartalmazó közhiteles nyilvántartás kezelőjének átadja a polgár által használt személyazonosításra alkalmas igazolvány okmányazonosítóját. Az okmányazonosítót tartalmazó közhiteles nyilvántartás kezelője átadja az okmányazonosítóhoz tartozó, titkosított kapcsolati kódot az összerendelési nyilvántartást vezető szervnek.
(5) Az adatkezelő az adatlekérdezést követően haladéktalanul törli a polgár által az (1)-(4) bekezdés szerinti adatlekérdezés érdekében a (2) bekezdés szerint megadott okmányazonosítót, amelynek kezelésére egyébként nem jogosult.
26. § A helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló 1996. évi XXV. törvény 3. §-a a következő (3) és (4) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Az e törvényben szabályozott nemperes eljárásokban - a (4) bekezdésben foglaltak kivételével - első fokon önálló aláírási joggal, az érdemi határozatok meghozatalára is kiterjedően bírósági titkár is eljárhat.
(4) Bíró hozza meg a következő határozatokat:
g) az adósságrendezési eljárást érdemben befejező határozat.”
27. § (1) Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény (a továbbiakban: Iasz.) 11/A. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Az, akinek bírói szolgálati jogviszonya a Bjt. 90. § ha) pontja szerinti rá irányadó öregségi nyugdíjkorhatár betöltése miatt szűnik meg, és a megszűnést követő 3 hónapon belül a 2. § (2) bekezdés a) pontjában rögzített bírósági titkári szolgálati jogviszonyt kíván létesíteni, mentesül a 11/A. § (1) bekezdés b) pontjában írt kötelezettség alól.”
(2) Az Iasz. 13. §-a a következő (8) bekezdéssel egészül ki:
„(8) Az, akinek bírói szolgálati jogviszonya a Bjt. 90. § ha) pontja szerinti rá irányadó öregségi nyugdíjkorhatár betöltése miatt szűnik meg, és a megszűnést követő 3 hónapon belül a 2. § (2) bekezdés a) pontjában rögzített bírósági titkári szolgálati jogviszonyt kíván létesíteni, mentesül a kinevezése előtti bírói pályaalkalmassági vizsgálaton való részvétel alól.”
28. § A magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény 101. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„101. § A pénztárak működésének törvényességi ellenőrzését az ügyészség a rá irányadó szabályok szerint, felügyeletét a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete látja el.”
29. § A külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény 28. §-a a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) Az útlevélhatóság a személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az azonosító kódok használatáról szóló törvényben meghatározott esetekben és megkereső szervek javára, a személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az azonosító kódok használatáról szóló törvényben meghatározott rendelkezések szerint adatot szolgáltat a polgár azonosítása, a megkereső szervek általi azonosítás, a megkereső szervek által kezelhető azonosító kódok lekérdezése érdekében.”
(2) A bíróság, az ügyészség és a nyomozó hatóság a védővel, a jogi képviselővel vagy a képviselőként eljáró ügyvéddel, továbbá a tanú érdekében eljáró ügyvéddel - a meghatalmazás benyújtását, illetve a kirendelést követően - az írásbeli kapcsolatot elektronikus úton tartja.
(3) Ahol e törvény elektronikus kapcsolattartást rendel vagy arra lehetőséget biztosít, az elektronikus kapcsolattartásra - e törvény eltérő rendelkezése hiányában - a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény elektronikus kapcsolattartásra vonatkozó rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
32. § (1) A Be. 70/B. § (10) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
(2) A Be. 70/B. § a következő (11) bekezdéssel egészül ki:
„(11) Aki az (1)-(7) vagy a (10) bekezdés alapján az eljárás során keletkezett iratról másolatot kaphat, kérheti, hogy a másolatot a bíróság, az ügyész, illetve a nyomozó hatóság elektronikus úton vagy elektronikus adathordozón adja ki. Ha a bíróságnál, az ügyésznél, illetve a nyomozó hatóságnál a kiadni kért irat elektronikus formában rendelkezésre áll, a másolatot elektronikus úton vagy elektronikus adathordozón kell kiadni. Az így kiadott másolat nem hiteles.”
33. § A Be. 219. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A vádiratot annyi példányban kell benyújtani, hogy a bíróságnak, valamennyi vádlottnak és védőnek egy-egy példány jusson. A vádirat bírósági példányához csatolni kell a vádemelés alapjául szolgáló mindazon iratot, amelyet az ügyész a gyanúsítottnak, illetve a védőnek ismertetésre az eljárás végén átadott, valamint - a bűncselekmény helyszínén és a bűncselekmény elkövetésének nyomait hordozó tárgyon rögzített ujj- és tenyérnyomat kivételével - a tárgyi bizonyítási eszközöket. A bíróság részére a vádiratot és az elektronikus formában rendelkezésre álló iratokat elektronikus úton is meg kell küldeni, vagy ha ez nem lehetséges, elektronikus adathordozón kell átadni.”
34. § (1) A Be. 235. §-a és a megelőző alcím helyébe a következő rendelkezés lép:
„Az egyesbíró és a bírósági titkár
235. § (1) Ahol e törvény a bíróságról, a bíróság tanácsáról vagy a tanács elnökéről rendelkezik, ezen az egyesbírót, illetve e törvényben meghatározott esetekben a bírósági titkárt is érteni kell.
g) olyan határozat kijavítása vagy kiegészítése, amelyet bírósági titkár is meghozhat (261. §),
h) ha e törvény ezt lehetővé teszi.”
(2) A Be. 273. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A tárgyalás előkészítése során bírósági titkár a következő esetekben járhat el:
g) idézés és értesítés (279-280. §).”
(3) A Be. 275. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A tárgyalás előkészítésének befejezése, vagy a tárgyalás kitűzése után - ha szükséges - a 267. és a 269. §-ban szabályozott kérdésekben a bíróság tanácsülésen, a 264., 265., 266., 268., 270., 270/A. és 271. §-ban szabályozott kérdésekben a tanács elnöke vagy - ha e törvény lehetővé teszi - bírósági titkár határoz.”
(4) A Be. 499. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A 499. § (1) és (2) bekezdése szerinti határozatot bírósági titkár is meghozhatja.”
(5) A Be. 595. § (3) bekezdése a következő mondattal egészül ki:
„A kérelemről bírósági titkár is határozhat.”
35. § (1) A Be. 554/L. § (1), (2) és (3) bekezdésének szövegében a „két hónapon belül” szövegrészek helyébe a „három hónapon belül” szövegek lépnek.
(2) Hatályát veszti a Be. 67/A. §-a.
36. § A közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény 24. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A nyilvántartó a személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az azonosító kódok használatáról szóló törvényben meghatározott esetekben és megkereső szervek javára, a személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az azonosító kódok használatáról szóló törvényben meghatározott rendelkezések szerint adatot szolgáltat az engedély-nyilvántartásból az érintett azonosítása, az adatkérő általi azonosítás, az adatkérő által kezelhető azonosító kódok lekérdezése érdekében.”
37. § A gazdasági kamarákról szóló 1999. évi CXXI. törvény (a továbbiakban: Gktv.) 28. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A gazdasági kamarák működése felett a törvényességi ellenőrzést az ügyészség - az e törvényben foglalt eltérésekkel - a rá irányadó külön jogszabályok rendelkezései szerint gyakorolja. A törvényességi ellenőrzés nem terjed ki az állandó választottbíróságra, továbbá az olyan ügyekre, amelyekben egyébként bírósági vagy közigazgatási hatósági eljárásnak van helye.”
38. § A Gktv.
a) 28. § (2) bekezdésében a „felügyeletet” szövegrész helyébe az „ellenőrzést” szöveg,
b) 28. § (3) bekezdésében a „felügyeleti” szövegrész helyébe az „ellenőrzési” szöveg
39. § (1) A közvetítői tevékenységről szóló 2002. évi LV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) a következő 5/B. §-sal egészül ki:
„5/B. § Közvetítői tevékenységet a 4. §-ban felsorolt személyeken és szervezeteken kívül az e törvényben meghatározottak szerint bírósági titkár is elláthat (a továbbiakban: bírósági közvetítés).”
(2) A Kvtv. a 38. §-át követően a következő új IV. fejezettel és 38/A-38/B. §-sal egészül ki, és a jelenlegi IV. fejezet számozása V. fejezetre módosul:
38/A. § (1) Bírósági közvetítői tevékenységet az Országos Bírósági Hivatal (a továbbiakban: OBH) elnöke által - a közvetítői szakmai képzés elvégzésének igazolását követően - kijelölt bírósági titkár végezhet.
(3) A felek a bírósági közvetítés lefolytatása iránti közös kérelmüket a bírósági közvetítési feladatokat ellátó bíróságnál terjeszthetik elő.
(6) E törvény 38. §-a azzal az eltéréssel alkalmazandó, hogy a bírósági közvetítés során keletkezett iratokat a bíróság őrzi, és gondoskodik a másolatok kiadásáról.”
(3) A Kvtv. 40. §-a a következő e) ponttal egészül ki:
„e) a bírósági közvetítés ügyvitelének rendjét az OBH elnöke véleményének kikérésével.”
(4) A Kvtv. a következő 41. §-sal egészül ki:
„41. § Az OBH elnöke szabályzatban állapítja meg a bírósági közvetítéssel kapcsolatos részletszabályokat.”
40. § A jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Jst.) a következő 58/A. §-sal egészül ki:
„58/A. § (1) Ha a rendkívüli jogorvoslat eredményeként a Kúria a jogerős határozatot a költségek viselésére is kihatóan megváltoztatja, vagy a jogerős határozat hatályon kívül helyezését követően hozott új jogerős határozatban a bíróság a költség viseléséről a hatályon kívül helyezett határozatban foglaltaktól eltérően rendelkezik, a jogi segítségnyújtó szolgálat a korábban hozott jogerős díj megállapító határozatát módosítja, a visszatérítésre kötelező határozatát visszavonja és új visszatérítésre kötelező határozatot hoz.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak szerint jár el a jogi segítségnyújtó szolgálat akkor is, ha az eljáró bíróság a jogerős határozatot a költségek viselésére is kihatóan kijavítja vagy kiegészíti.”
41. § A Jst. 73. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) E törvénynek az igazságügyi és közigazgatási tárgyú törvények módosításáról szóló 2012. évi CXVII. törvény 40. §-ával megállapított 58/A. §-át az igazságügyi és közigazgatási tárgyú törvények módosításáról szóló 2012. évi CXVII. törvény hatályba lépésekor folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell.”
42. § A sportról szóló 2004. évi I. törvény 27. § (1) bekezdésében a „felügyeletet” szövegrész helyébe az „ellenőrzést” szöveg lép.
43. § Az igazságügyi szakértői tevékenységről szóló 2005. évi XLVII. törvény 32. § (1) bekezdésében a „2012.” szövegrész helyébe a „2013.” szöveg lép.
44. § A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 79. § (2) bekezdésében a „felügyeletet” szövegrész helyébe az „ellenőrzést” szöveg lép.
46. § A Ket. 72. § (1) bekezdés d) pont df) alpontjának helyébe a következő rendelkezés lép:
[A határozatnak - ha jogszabály további követelményt nem állapít meg - tartalmaznia kell
d) a rendelkező részben]
„df) a kötelezettség teljesítésének határnapját vagy határidejét és az önkéntes teljesítés elmaradásának jogkövetkezményeit, ideértve a fizetési kötelezettséget megállapító döntésben a késedelmipótlék-fizetési kötelezettségről és annak mértékéről szóló tájékoztatást, valamint a 131. § (1a) bekezdés szerinti esetben a közérdekű munkával való megváltás szabályaival kapcsolatos tájékoztatást,”
47. § A Ket. 131. § (1d) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép és a § a következő (1e)-(1g) bekezdéssel egészül ki:
„(1d) A kötelezett a megváltásról szóló végzés jogerőre emelkedését követő három munkanapon belül köteles az állami foglalkoztatási szervnél jelentkezni. Az állami foglalkoztatási szerv a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény (a továbbiakban: Szabs. tv.) 144/A. §-a szerinti nyilvántartásban vezeti a közérdekű munka végrehajtása érdekében szükséges adatokat, ennek alapján gondoskodik a meg nem fizetett közigazgatási bírság helyébe lépő közérdekű munka végrehajtásáról. A közigazgatási bírságot kiszabó hatóság közli az állami foglalkoztatási szervvel a megváltásról szóló végzését, amely tartalmazza a kötelezettnek a végrehajtáshoz szükséges személyes adatait.
(1e) Közérdekű munkával történő megváltás esetén a kötelezett köteles a számára meghatározott munkát elvégezni, személyi szabadsága egyébként nem korlátozható. A közérdekű munkát a kötelezett hetenként legalább egy napon - a heti pihenőnapon vagy szabadidejében - díjazás nélkül végzi. A munkahellyel a közérdekű munka tartamára nem létesül munkaviszony. Nem lehet végrehajtani a közérdekű munkát, ha a bírságot kiszabó határozat jogerőre emelkedésétől számítva egy év eltelt.
(1f) Ha a kötelezett a közérdekű munka végzésére irányuló kötelezettségének nem vagy csak részben tesz eleget, a közigazgatási bírságot kiszabó hatóság a tudomására jutását követően haladéktalanul intézkedik a végrehajtás foganatosításának folytatása iránt azzal, hogy a végrehajtást a közigazgatási bírságnak közérdekű munkával meg nem váltott részére kell folytatni. Nem rendelhető el a végrehajtás folytatása, ha a közérdekű munka hátralévő része nem éri el a hat órát.
(1g) A közérdekű munka végrehajtása során - az e törvényben és az e törvény végrehajtására kiadott miniszteri rendeletben foglalt eltéréssel - megfelelően alkalmazni kell a Szabs. tv. 142. § (4) és (6) bekezdését, 144. § (4)-(6) és (8) bekezdését, 144/A. §-át azzal, hogy ahol a Szabs. tv. elkövetőt említ, azon kötelezettet, ahol szabálysértési hatóságot, azon közigazgatási bírságot kiszabó hatóságot kell érteni.”
„(5) Ha valamely személy törvényben vagy kormányrendeletben meghatározott - az e törvény hatálya alá nem tartozó - elektronikus ügyintézési szolgáltatások tekintetében tesz ügyintézési rendelkezést, arra - törvény vagy kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában - e törvénynek az ügyintézési rendelkezésre vonatkozó szabályait alkalmazni kell azzal, hogy hatóság alatt az elektronikus ügyintézési szolgáltatást nyújtó szolgáltatót, ügyfél alatt az azt igénybe vevő személy kell érteni.
(6) Az összerendelési nyilvántartás kezelője az összerendelési nyilvántartásba új személy bejegyzésekor értesíti az ügyfél ügyintézési rendelkezését nyilvántartó szervet. A nyilvántartó szerv az értesítés alapján kapcsolati kódot képez, azt nyilvántartásba veszi, és csak általa visszafejthető titkosítással, annak típusmegjelölésével az összerendelési nyilvántartásnak az összerendelési bejegyzés kiegészítése céljából átadja. Az ügyfél ügyintézési rendelkezését a nyilvántartó szerv az általa képzett kapcsolati kódhoz rendelten veszi nyilvántartásba és tárolja, az ügyfél természetes személyazonosító adatait és azonosító kódjait - az ügyfél által önkéntesen rögzített adatokon túl - nem tárolja. Az ügyintézési rendelkezés lekérdezésére az összerendelési nyilvántartás igénybe vételével kerülhet sor.”
50. § A Ket. 168. § (1) bekezdés m) és n) pontja helyébe a következő rendelkezés lép és a következő o)-v) ponttal egészül ki:
(7) Amennyiben a (6) bekezdés szerinti ellenőrzés nem vezetett eredményre - adategyezőség nem volt megállapítható vagy a hatósági igazolvány érvénytelen volt, illetve az ellenőrzés a hatósági nyilvántartásban egyéb okból nem volt végrehajtható - a regisztráció nem hozható létre.”
54. § (1) A Ket. 172. § j) pont 10-12. alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
j) szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatás: az alábbi elektronikus ügyintézéssel kapcsolatos szolgáltatások:]
„10. hozzáférés az elektronikus iratkezelő rendszerhez,
„17. elektronikus iratok kezelése,”
(3) A Ket. 172. § j) pontja 22-23. alpontja helyébe a következő rendelkezés lép és 172. § j) pontja a következő 24-28. ponttal egészül ki:
„22. elektronikus dokumentum titkosítása,
55. § A Ket. 174. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Felhatalmazást kap a közigazgatás-fejlesztésért felelős miniszter arra, hogy a közérdekű munka végrehajtásának, a közérdekű munka foglalkoztatói nyilvántartás részére történő adatközlés formájának és módjának, valamint az adatközlés rendjének, a közérdekű munka foglalkoztatói nyilvántartását vezető szerv által teljesített adatszolgáltatás rendjének részletes szabályait - a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben - állapítsa meg.”
b) 131. § (1c) bekezdés a) pontjában a „határozat” szövegrész helyébe a „végzés” szöveg
59. § Az egyes közigazgatási nemperes eljárásokban alkalmazandó szabályokról szóló 2005. évi XVII. törvény 1. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Az e törvényben szabályozott közigazgatási nemperes eljárásokban a bírósági titkár elsőfokon, az érdemi határozatok meghozatalára is kiterjedően, önálló aláírási joggal eljárhat.”
60. § (1) A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény (a továbbiakban: Ctv.) a következő 1/A. §-sal egészül ki:
„1/A. § (1) Az e törvényben szabályozott nemperes eljárásokban - a (2) bekezdésben foglaltak kivételével - első fokon önálló aláírási joggal, az érdemi határozatok meghozatalára is kiterjedően bírósági titkár is eljárhat.
(2) Bíró hozza meg a következő határozatokat:
a) az egyszerűsített cégeljárás, az egyéni cég, a közkereseti társaság, a betéti társaság, valamint a 45. § (2) bekezdésében szabályozott hiánypótlási eljárás lefolytatása nélküli elutasító végzés kivételével a bejegyzési eljárásban hozott határozatok;
b) az egyéni cég, a közkereseti társaság, betéti társaság, valamint a 45. § (2) bekezdésében szabályozott hiánypótlási eljárás lefolytatása nélküli elutasító végzés kivételével a változásbejegyzési eljárásban hozott határozatok;
c) a cégformától független adatok bejegyzésére irányuló eljárásban hozott határozatok, kivéve a 26. § (1) bekezdés a), b), f), g), h), i), j), k), l) pontjait;
d) a cég átalakulásának a bejegyzésére irányuló eljárásban hozott határozatok;
e) a 87. §-ban szabályozott eljárás kivételével a törvényességi felügyeleti eljárásban az eljárás hivatalból történő megindítása tárgyában hozott határozat, kérelemre indult eljárás esetén a kérelmet elutasító, továbbá az eljárást megszüntető határozat;
f) törvényességi felügyeleti eljárásban hozott intézkedés;
g) különleges törvényességi felügyeleti eljárásban a cég működésének a felfüggesztése tárgyában hozott érdemi határozat, továbbá más hatóság eljárásának a kezdeményezése;
h) a betéti társaság, a közkereseti társaság, valamint az egyéni cég kivételével a végelszámolás bejegyzésére irányuló eljárásban hozott határozat, valamint a cég törlésére irányuló eljárásban hozott határozat;
i) végelszámolás lefolytatása során a végelszámoló jogsértő intézkedése vagy mulasztása miatt előterjesztett kifogás elbírálása tárgyában hozott érdemi határozat;
j) a 117. § (1) bekezdés, valamint a 118. § (2) és (3) bekezdése alapján meghozott határozat kivételével a kényszertörlési eljárásban, a felszámolási eljárás kezdeményezése tárgyában, valamint a 118. § (1) és (7) bekezdésben foglalt feltételek fennállása esetén a cég törlésére irányuló eljárásban hozott érdemi határozatok;
k) a vagyonrendezési eljárásban az eljárás lefolytatását elrendelő határozat, a vagyonrendező jogszabálysértő intézkedése vagy mulasztása ellen benyújtott kifogás tárgyában hozott határozatok, valamint a vagyonrendezési eljárás befejezése során hozott érdemi határozat;
l) a cégbejegyzési (változásbejegyzési) kérelem elbírálásában hozott határozatok, ha a kérelem elbírálásának során törvényességi felügyeleti eljárás indul;
m) a cégjegyzékbe bejegyzett személynek a céggel kapcsolatos jogviszony törlésére irányuló eljárásban hozott határozatok.”
(2) A Ctv. 26. § (9) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(9) A 24. § (5) bekezdésében, a 25. § (2) bekezdésében, valamint a 26. § (1) bekezdés a), b), f)-l) pontjaiban említett tények bejegyzésére fogalmazó vagy bírósági ügyintéző önállóan is jogosult.”
(3) Ctv. 46. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A közkereseti társaság, a betéti társaság és az egyéni cég bejegyzésére irányuló kérelem érdemi vizsgálatát fogalmazó és bírósági ügyintéző is önállóan lefolytathatja, azonban a bejegyzési kérelmet elutasító végzést, valamint olyan végzést, amely ellen külön fellebbezésnek van helye, csak a cégbíró előzetes, írásos hozzájárulásával hozhat.”
(4) A Ctv. 50. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A közkereseti társaság, a betéti társaság és az egyéni cég esetében a változásbejegyzési kérelem - ideértve a 14., 15. és 17. cím szerinti eljárást - érdemi vizsgálatát a fogalmazó és bírósági ügyintéző is lefolytathatja, azonban a változásbejegyzési kérelmet elutasító, valamint olyan végzést, amely ellen külön fellebbezésnek van helye, csak a cégbíró előzetes, írásos hozzájárulásával hozhat.”
(5) A Ctv. 77. § (4) bekezdése a következő mondattal egészül ki:
„Az eljárás megszüntetésére fogalmazó vagy bírósági ügyintéző is önállóan, önálló aláírási joggal jogosult.”
(6) A Ctv. 117. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Az (1) bekezdés szerinti végzés meghozatalára fogalmazó vagy bírósági ügyintéző is önállóan, önálló aláírási joggal jogosult.”
(7) A Ctv. 118. § (4) bekezdése a következő mondattal egészül ki:
„A (2) és (3) bekezdés szerinti lekérdezésre, megkeresésre fogalmazó vagy bírósági ügyintéző is önállóan, önálló aláírási joggal jogosult.”
61. § Hatályát veszti a Ctv.
a) 6. § (5) bekezdésében, 45. § (4) bekezdésében, 48. § (3) bekezdésében és 84. § (2) bekezdésében a „bírósági titkár,” szövegrész,
b) 64. § (3) bekezdése.
62. § A szövetkezetekről szóló 2006. évi X. törvény 59. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A közhasznú szervezeti jogállással rendelkező szociális szövetkezet az adózás utáni eredményét - a (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően - közhasznú céljának megvalósítására fordítja.”
63. § (1) A nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Ntv.) a 2. §-t követően a következő alcímmel és 2/A. §-sal egészül ki:
„A kiemelt jelentőségű ügy koordinációja
2/A. § (1) A Kormány rendeletben határozhatja meg a fővárosi és megyei kormányhivatalokról szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint
(2) A kijelölt kormánymegbízott az (1) bekezdés b) pontja szerinti feladatat- és hatáskörét a fővárosi és megyei kormányhivatal illetékességi területén kívül a kiemelt jelentőségű ügyben eljáró valamennyi hatóság, illetve szakhatóság tekintetében is gyakorolhatja.”
(2) Az Ntv. 8. §-a a következő (2)-(3a) bekezdéssel egészül ki:
(3a) Az ingatlanügyi hatóság eljárásával kapcsolatban a (2) és (3) bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni.”
(3) Az Ntv. 12. § (5) bekezdése a következő c) és d) ponttal egészül ki:
„c) a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű ügyben a kormánymegbízott feladat- és hatáskörét, a koordináció részletes eljárási szabályait,
d) a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű ügyben feladatkörrel rendelkező kormánymegbízott kijelölését, feladat- és hatáskörét, valamint azokat a szerveket, amelyek tekintetében a kormánymegbízott feladat- és hatáskörét gyakorolja.”
64. § Hatályát veszti az Ntv. 8. § (2) és (3) bekezdése.
65. § Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Áhtm.) 1. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Az állami alapító által alapított alapítványt (közalapítványt) továbbá az állami alapító által államháztartáson kívüli alapítóval közösen alapított alapítványt (közalapítványt) az alapítók kérelmére a bíróság - nemperes eljárásban - akkor is megszünteti, ha azt az alapítók arra hivatkozással kérik, hogy az alapítvány, közalapítvány céljainak megvalósítása, feladatának további ellátása központi költségvetési szerv, legalább többségi állami tulajdonban álló közhasznú nonprofit gazdasági társaság, illetve egyéb közfeladatot ellátó szervezet által hatékonyabban megvalósítható. Ez esetben a megszűnt alapítvány, közalapítvány vagyonát - cél szerinti feladatainak további ellátása érdekében - az állami alapító a megszüntetési kérelemben megjelölt központi költségvetési szerv, többségi állami tulajdonban álló közhasznú nonprofit gazdasági társaság, illetve egyéb közfeladatot ellátó szervezet rendelkezésére bocsátja (nonprofit gazdasági társaság esetében apportként).”
66. § Az Áhtm. 2. § (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(1) Az állami alapító által alapított alapítványt (közalapítványt), továbbá az állami alapító által államháztartáson kívüli alapítóval közösen alapított alapítványt (közalapítványt) az alapítók kérelmére a bíróság - nemperes eljárásban - akkor is megszünteti, ha az alapítvány (közalapítvány) céljainak megvalósítására, feladatának további ellátására az állami alapító többségi részesedésének biztosításával közhasznú szervezetnek minősülő jogi személyiséggel rendelkező nonprofít gazdasági társaságot kíván alapítani (a továbbiakban: nonprofít gazdasági társaság).”
67. § Az Áhtm. 4. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A bíróság az alapítvány (közalapítvány) törléséről szóló végzését valamennyi alapító, és az alapítvány (közalapítvány) részére megküldi.”
68. § Az Áhtm. a következő 8. §-sal egészül ki:
„8. § E törvény alkalmazásában állami alapító alatt a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló 2011. évi CLXXXI. törvény 62. § (3) bekezdésében meghatározott alapítót kell érteni.”
69. § A fizetési meghagyásos eljárásról szóló 2009. évi L. törvény (a továbbiakban: Fmhtv.) 11. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Elektronikus úton beadványt úgy lehet benyújtani, hogy a beadvány adatait annak benyújtója a MOKK rendszerébe beviszi és minősített elektronikus aláírással, valamint minősített időbélyegzővel látja el.”
70. § Az Fmhtv. 16. § (5) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(5) A fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelmét elektronikusan előterjesztő jogosult részére az iratokat - a jelenlévő félnek nyomban kézbesítésre kerülő irat kivételével - a 16/A. § szerint elektronikus úton kell kézbesíteni, illetve megküldeni.”
71. § Az Fmhtv. a következő 16/A. §-sal egészül ki:
„16/A. § (1) Az elektronikus úton kézbesítendő irathoz a címzett az üggyel érintett regisztrációjához tartozó felhasználói felületről férhet hozzá.
(6) Azok az iratok, amelyeket kézbesíteni nem, hanem csak megküldeni kell, az (1) és (2) bekezdés megfelelő alkalmazásával kerülnek megküldésre a címzett részére.”
72. § (1) Az Fmhtv. 55. § (2) bekezdés második mondata helyébe a következő rendelkezés lép:
„A díjat a biztosítási intézkedést kérő előlegezi és a biztosítási intézkedés elrendelése esetén - ha a Vht. 201. és 201/A. § eltérően nem rendelkezik - az adós, minden más esetben a végrehajtást kérő viseli.”
(2) Az Fmhtv. 55. § (5) bekezdése a következő mondattal egészül ki:
„A közjegyző határozata ellen előterjesztett fellebbezésre a 43. § (5) és (6) bekezdését alkalmazni kell.”
(3) Az Fmhtv. 55. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A Vht. 34. § (5) bekezdésének alkalmazása során illeték alatt a költségfeljegyzési jog folytán meg nem fizetett díjakat is érteni kell.”
73. § Az Fmhtv.
a) 33. §-ában a „32. § bekezdés” szövegrész helyébe a „32. § (1) bekezdés” szöveg,
b) 52. § (3) bekezdésében a „24. § (1) bekezdés j) és k) pontját” szövegrész helyébe a „24. § (1) bekezdés k) pontját”, az „alkalmazni” szövegrész helyébe a „megfelelően alkalmazni” szöveg,
c) 55. § (3)-(5) bekezdésében a „biztosítási intézkedés elrendeléséért” szövegrész helyébe a „biztosítási intézkedés elrendelése iránti kérelem előterjesztéséért” szöveg,
d) 58. § (3) bekezdésében a „törvény által meghatározott határidőbe” szövegrész helyébe a „törvény, illetve a közjegyző által meghatározott határidőbe” szöveg,
e) 61. § (5) bekezdésében a „16. § (5) bekezdése” szövegrész helyébe a „16. § (5) bekezdése 2012. október 1-jén” szöveg
74. § Hatályát veszti az Fmhtv. 11. § (4) bekezdése.
75. § A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 14. § (4) bekezdésében a „felügyeleti” szövegrész helyébe az „ellenőrzési” szöveg lép.
76. § (1) A hagyatéki eljárásról szóló 2010. XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Hetv.) 11. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A közjegyző a hagyatéki eljárás iratait cégbíróság, közigazgatási szerv vagy más hatóság részére a Pp.-ben meghatározottak szerint, elektronikus úton kézbesíti, a megkeresett cégbíróság, közigazgatási szerv vagy más hatóság pedig a Pp.-ben meghatározottak szerint, elektronikus úton válaszol a megkeresésre. E rendelkezést az ingatlanügyi hatóság eljárásával kapcsolatosan nem kell alkalmazni.”
(2) A Hetv. 11. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A hagyatéki eljárásban érdekelt a hagyatéki ügy megjelölésével elektronikus beadványában kérheti, hogy a részére szóló iratok a Pp.-ben meghatározottak szerint, elektronikus úton kerüljenek kézbesítésre.”
77. § A Hetv. 11. § (4) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(4) Ha a hagyatéki eljárásban érdekelt gazdálkodó szervezet vagy jogi képviselővel rendelkező személy vagy szervezet vesz részt, részére az iratokat a Pp.-ben meghatározottak szerint, elektronikus úton kell kézbesíteni.”
78. § A Hetv. 113. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A hagyaték átadása tárgyában hozott végzés ellen nincs helye felülvizsgálatnak.”
79. § A Hetv.
a) 11. § (1) bekezdésében a „bíróság” szövegrészek helyébe a „bíróság, ingatlanügyi hatóság” szöveg,
b) 118. § (3) bekezdésében az „az ingatlannyilvántartásból” szövegrész helyébe az „a számítógépes ingatlan-nyilvántartási rendszerből közvetlenül” szöveg
80. § A Hetv. 23. § (2) bekezdésében az „a hivatalos iratok elektronikus kézbesítéséről és az elektronikus tértivevényről szóló törvény rendelkezései szerint” szövegrész az „a Pp.-ben meghatározottak szerint, elektronikus úton” szöveggel, az „a hivatalos iratok elektronikus kézbesítéséről és az elektronikus tértivevényről szóló törvény rendelkezésein felül” szövegrész az „a Pp.-ben meghatározottak szerint, elektronikus kézbesítésen felül” szöveggel lép hatályba.
81. § A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (a továbbiakban: Bszi.) 76. § (7) bekezdése a következő c) és d) ponttal egészül ki:
[Az OBH elnöke a képzéssel kapcsolatos feladatkörében]
„c) a legfőbb ügyész előzetes véleményének kikérését követően kinevezi a Magyar Igazságügyi Akadémia vezetőjét,
d) a legfőbb ügyésszel együtt meghatározza a bírósági és ügyészségi fogalmazók egységes központi képzésének rendszerét.”
82. § A Bszi. a 171. §-t követően a következő XIII/A. Fejezettel és 171/A. és 171/B. §-al egészül ki:
(4) Az OBH elnöke és a legfőbb ügyész külön megállapodást köthet az igazságügyért felelős miniszterrel a Magyar Igazságügyi Akadémia keretében megvalósuló igazságügyi és nemzetközi tárgyú képzésekről.”
83. § A Bszi. 175. §-ában a „X. és XI. Fejezete” szövegrész helyébe a „X., XI. és XIII/A. Fejezete” szöveg lép.
84. § A Bszi. 188. § (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(3) A Magyar Bíróképző Akadémia elnevezése Magyar Igazságügyi Akadémiára változik.”
85. § A Bszi. 193. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) 2012. december 31-ig a közigazgatási ügyekben első fokon a törvényszék, másodfokon a polgári perrendtartásról szóló törvény alapján meghatározott ítélőtábla jár el.”
86. § Hatályát veszti a Bszi. 188. § (4) bekezdése.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság