text:
Költségkedvezmények a polgári eljárásjogban - PDF
Download "Költségkedvezmények a polgári eljárásjogban"
1 2 Költségkedvezmények a polgári eljárásjogban Készült a július hóban hatályos jogszabályi rendelkezések alapján Szerző: dr. Fajta Gabriella bírósági titkár július 30.3 A polgári eljárásjogban alkalmazható költségkedvezményeket több jogszabály szabályozza. Így a polgári perrendtartásról szóló1952. évi III. törvény (a továbbiakban Pp.), az illetékekről szóló LIII. törvény (a továbbiakban Itv.), valamint a 6/1986. (VI.26.) IM. Rendelet. Ezért tekintettel arra is, hogy folyamatosan változó rendelkezésekről van szó és több jogszabály tartalmazza az arra vonatkozó rendelkezéseket egyidejűleg- szükségesnek és elengedhetetlennek találtam a költségkedvezmények összefoglalását, áttekintését elsősorban a gyakorlat számára segítséget nyújtva ezzel. Költségkedvezmények A költségkedvezmény lehet a személyes vagy tárgyi költségkedvezmény. A személyes költségkedvezmény az igénylő személyétől és annak jogszabály által meghatározott körülményeitől függ, a tárgyi költségmentesség az ügy tárgyával van összefüggésben. Személyes költségkedvezmény (Pp.84. alapján) megkülönböztetünk 1. a költség viselésének mértéke szerint: teljes, vagy részleges költségkedvezményt. 2. kedvezmény jellege szerint a személyes költségkedvezmény lehet: költségmentesség, illetékmentesség,4 mentesség a perköltség biztosíték letétele alól, pártfogó ügyvédi képviselet engedélyezése. illetékfeljegyzés jog. Mindezen költségkedvezmények vagy a: Törvény erejénél fogva részesülnek kedvezményben, vagy Méltányosság alapján engedélyezhetőek. Tárgyi költségkedvezmény (az ügy tárgyára tekintettel értendő) tárgyi költségmentesség, tárgyi illetékfeljegyzési jog, tárgyi költségfeljegyzési jog, tárgyi illetékmentesség. Ezen kívül a törvény meghatároz még Mérsékelt eljárási illetéket, valamint a évi L. törvény a a fizetési meghagyásos eljárásban alkalmazandó költségkedvezményeket, valamint a Pp. 359/A.. a munkaügyi perekben ( munkavállalói költségkedvezményt) alkalmazandó költségkedvezményeket határozza meg.5 Személyes költségkedvezmény A Pp (1) bekezdése részleges, vagy teljes költségmentesség megadására ad lehetőséget. A teljes költségmentesség: kivételesen és csak akkor engedélyezhető, ha a várható perköltség összege a rendelkezésre álló adatok alapján előreláthatólag lehetetlenné teszi a bírósághoz fordulást. Ez a költségkedvezmény a lentebb 1 4-ig felsorolt valamennyi költségre vonatkozik, tehát ezen esetben mind a 4 kategóriában felsorolt költség viselése alól mentesül az ebben részesített ügyfél. A részleges költségmentesség: az alább 1 4 ig felsorolt költségek meghatározott hányadára, vagy tételesen meghatározott költségekre vonatkozik. Azonban, ha a fél részleges költségmentességben részesül a mentességgel nem érintett költségekre megilleti a költségfeljegyzés joga. Mindkét mentességre igaz, hogy nem részesíthető benne a fél, ha azt a törvény kizárja. A fél előterjesztheti kérelmét akként is, hogy elsődlegesen teljes személyes költségmentesség engedélyezését kéri, másodlagosan illetékfeljegyzési jogot kér. A költségmentesség az alábbi kedvezményeket jelentheti: 1. illetékmentesség, 2. mentesség az eljárás során felmerülő költségek (tanú, és szakértői díj, ügygondnoki és tolmácsi díj, pártfogó ügyvéd díja, helyszíni tárgyalás és szemle költsége) előlegezése és ha a törvény másként nem rendelkezik megfizetése alól. Az állam viseli, kivéve az ügygondnoki díjat. Az ügygondnoki díj megfizetésére a perköltség viselésre vonatkozó szabályok figyelembevételével a pervesztes felet akkor is kötelezni kell, ha költségmentességben részesül. 3. mentesség a perköltség biztosíték letétele alól,6 4. pártfogó ügyvédi képviselet engedélyezése. A személyes költségmentesség engedélyezése történhet a törvény kötelező előírása folytán, illetve méltányosság alapján. A személyes költségmentességet kell engedélyezni a 6/1986. (VI. 26.) IM. rendelet 6.. (1) bekezdés alapján kötelezően: 1. ha az öregségi nyugdíjminimum összegét nem haladja meg a jövedelme, vagyona pedig szokásos életszükségleti és berendezési tárgyakon felül nincs, 2. illetőleg költségmentességben kell részesíteni - jövedelmi és vagyoni helyzetének vizsgálata nélkül - azt a felet is, aki aktív korúak ellátására jogosult, vagy aktív korúak ellátására jogosult, a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló törvény szerinti közeli hozzátartozójával él közös háztartásban. Kivételesen költségmentességet lehet engedélyezni (méltányosság) akkor is, ha a fenti feltételek nem állnak fenn, de a bíróság a fél egyéb körülményeinek figyelembevételével megállapítja, hogy a fél létfenntartása veszélyeztetett. (6..(2) bekezdés) Személyes illetékmentesség: Az Itv. 5.. alapján az illeték fizetésére egyébként kötelezett mentessége (személyes illetékmentesség) esetén az illetéket a mentes féltől nem lehet követelni. Ezen esetben a fél azon túlmenően, hogy az illeték előlegezése és viselése alól mentesül, további kedvezmények ezen mentesség alapján nem illeti meg, tehát nem mentesül például az egyéb bizonyítási költség előlegezése és viselése alól. A személyes illetékmentesség a fél jogutódjára nem terjed ki. Teljes személyes illetékmentességben részesül az Itv. 5.. (1) bekezdése alapján: a) a Magyar Állam, b) a helyi önkormányzatok és azok társulásai,7 c) a költségvetési szerv, a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., valamint a Tartalékgazdálkodási Kht., illetve annak tevékenységét folytató nonprofit gazdasági társaság, d) az egyesület, a köztestület, e) az egyház, egyházak szövetsége, egyházi intézmény, f) az alapítvány, ideértve a közalapítványt is, g) a vízgazdálkodási társulat, h) az egészségbiztosítási szerv, a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős nyugdíjbiztosítási szerv, i) a Magyar Nemzeti Bank, j) a Magyar Rádió Nonprofit Zrt., a Magyar Televízió Nonprofit Zrt., a Duna Televízió Nonprofit Zrt., a Magyar Távirati Iroda Nonprofit Zrt., és a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap, k) az Észak-atlanti Szerződés Szervezete, az Észak-atlanti Szerződés tagállamainak és a Békepartnerség más részt vevő államainak Magyarországon tartózkodó fegyveres erői, valamint az Észak-atlanti Szerződés alapján felállított nemzetközi katonai parancsnokságok, és e fegyveres erők és parancsnokságok személyi állományába tartozó vagy alkalmazásában álló nem magyar állampolgárságú, katonai szolgálatban lévő és polgári állományú személyek, kizárólag a szolgálati kötelezettségükkel összefüggő illetékügyek tekintetében, l) a területfejlesztésről és területrendezésről szóló évi XXI. törvény hatálya alá tartozó fejlesztési tanács, m) a közhasznú, kiemelkedően közhasznú nonprofit gazdasági társaság, a közhasznú szociális szövetkezet, n) az Európai Közösségek, valamint azok intézményei és szervei, hivatalai, elkülönült alapjai, o) Nemzeti Eszközkezelő Zrt. A c)-g) és m) pontokban említett szervezetet az illetékmentesség csak abban az esetben illeti8 meg, ha a vagyonszerzést, illetőleg az eljárás megindítását megelőző adóévben folytatott vállalkozási tevékenységéből származó jövedelme után társasági adófizetési kötelezettsége, illetve - költségvetési szerv esetében - eredménye után a központi költségvetésbe befizetési kötelezettsége nem keletkezett. iratmásolat. Illetékmentes az eseti gondnok és az ügygondnok részére készített jegyzőkönyv, vagy egyéb A személyes illetékmentesség a fél jogutódjára nem terjed ki. (Itv (1) bekezdés) A pártfogó ügyvédi képviselet engedélyezése iránti igény, ha ezt a törvény lehetővé teszi, ezen kedvezményt nem a bíróság engedélyezi, annak részletes szabályait a Jogi segítségnyújtásról szóló évi LXXX. törvény szabályozza. Személyes illetékfeljegyzési jog: Itv ig. (Fel kell jegyezni a költségjegyzékbe.) Ezen kedvezmény megadására akkor van lehetőség, ha az illeték előzetes megfizetése a félnek jövedelmi és vagyoni viszonyaival arányban nem álló megterhelést jelentene, mentesíteni lehet az illeték előzetes megfizetése alól különösen, ha a leróvandó illeték a fél és a házastársa, valamint vele egy háztartásban élő, általa eltartott gyermekei előző adóévben elért egy főre eső adóköteles jövedelme 25 %-át meghaladja. (6/1986. (VI. 26.) IM. rendelet) Ez esetben az fizeti az illetéket, akit a bíróság erre az ügydöntő határozatában kötelez. Az engedélyezés esetén a költségek közül az eljárási illeték előzetes megfizetése alól mentesül a kedvezményben részesített fél. Jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, egyéni vállalkozó is részesíthető illetékfeljegyzési jog kedvezményben. (2/1968. (I.24.) IM rendelet 1..- (4)-(5) bekezdés.) Ez a jog illeti meg a törvény erejénél fogva - az ügygondnokot, - a gyámhatóság által kirendelt eseti gondnokot,9 - azt a felet, akinek érdekében az őt megillető igény érvényesítése céljából az ügyész, vagy az erre jogosult szervezet indított pert. Nem részesíthető az illetékfeljegyzési jog kedvezményében a fél, - ha perlekedése rosszhiszemű, vagy már előre teljesen eredménytelennek látszik, valamint, - ha mint engedményes lép fel és valószínű, hogy az engedményezés az illetékfeljegyzési jog kedvezményével való perlés lehetővé tételét célozza. (61..(2) bekezdés) A feltételek fennállása esetén a per tárgyából kifolyólag nem lehet illetékfeljegyzési jogot engedélyezni (61..(4) bekezdés) - házasság felbontására irányuló kereset esetén, - cégeljárásban és - az Itv ában foglalt eljárásokra (büntető eljárással kapcsolatos). Külföldi személy részére illetékfeljegyzési jog csak a Magyar Állam által kötött nemzetközi szerződés vagy viszonosság esetén engedélyezhető. Tárgyi költségkedvezmény: Az ügy tárgyára tekintettel a jogszabály előír tárgyi költségmentességet, tárgyi illetékfeljegyzési jogot, tárgyi költségfeljegyzési jogot, tárgyi illetékmentességet. I Tárgyi költségmentesség: Ezen eljárások körét február hó 6. napjától már nem tartalmazza a 6/1986. (VI. 26.) IM. rendelet, azonban egyes jogszabályok, mint pld. a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló törvény, a10 baleseti rokkantsági nyugdíj iránti igény érvényesítésével kapcsolatos eljárásokat, vagy az egészségbiztosítási eljárásokról szóló törvény az egészségbiztosítási ellátás és nyugellátás iránti igény érvényesítésével kapcsolatos pereket költségmentesként jelöli meg. A Pp (6) bekezdése alapján a gondnokság alá helyezés iránti perekben a feleket teljes költségmentesség illeti meg. Nem kell költségjegyzéket kiállítani. Tárgyi illetékfeljegyzési jog: Itv határozza meg taxatíve ezen eljárások körét. Ekként az Itv alapján a feleket jövedelmi és vagyoni viszonyaikra tekintet nélkül illetékfeljegyzési jog illeti meg: a) a munkaügyi perben, ha az a munkavállaló szándékos vagy súlyos gondatlan károkozásával, valamint a vezető állású munkavállaló polgári jog szabályai szerinti kártérítési felelősségével kapcsolatban indult; továbbá a végkielégítés iránti per a törvény alapján járó összegen felüli részében, ha az a minimálbér hússzorosát meghaladja; b) a személy életében, testi épségében vagy egészségében okozott, illetve a vagyonában bekövetkezett olyan kár megtérítése iránti igény esetén, amikor a személy élete, testi épsége vagy egészsége is veszélyeztetve volt; c) a bűncselekményből - ide nem értve a személy életében, testi épségében vagy egészségében okozott kárt -, valamint a szabálysértésből származó kár megtérítése iránti igény esetén; vagyonjogi igényt; d) a házassági perben, kivéve a házassági bontópert, valamint a házassági perben érvényesített e) a névviselési jog megszüntetése iránti perben; f) a személyek polgári jogi védelmével kapcsolatos perben; g) a közigazgatási jogkörben okozott kár megtérítése iránti perben; h) a közigazgatási határozat felülvizsgálata iránti eljárásban;11 i) a munkaviszonyból származó munkabér- és egyéb követelésre tekintettel indított felszámolási eljárásokban, valamint a csőd-, a felszámolási és a helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárása alatt a vagyonfelügyelő, a felszámoló, illetve a pénzügyi gondnok által indított bírósági eljárásokban; j) a találmány és a használati minta feltalálója, az újító, az ipari minta, a topográfia szerzője, valamint a közreműködő által a találmánnyal, a használati mintával, az újítással, az ipari mintával, a topográfiával, a know-how-val, illetve a közreműködői díjjal kapcsolatban indított polgári peres és nemperes (végrehajtási) eljárásban; k) a lakásszövetkezetet a tagjával és a nem tag tulajdonosával, valamint a társasház közösséget a tulajdonossal szemben üzemeltetési és felújítási, illetve közös költség megtérítése iránt indított eljárásban; l) a büntetőeljárással összefüggésben az állammal szemben felmerült kártalanítási igény érvényesítése iránt indított perben; m) az olyan kártérítési perben, amelyet a fél a per tisztességes lefolytatásához, illetve ésszerű időn belül történő befejezéséhez fűződő alapvető jogai megsértése miatt indít; indított perben; n) magánszemély lakástulajdonát elidegenítő szerződés érvénytelenségének megállapítása iránt o) külön törvényben meghatározott referenciaadat-szolgáltató és központi hitelinformációs rendszert kezelő pénzügyi vállalkozás ellen, a központi hitelinformációs rendszerbe történő adatátadás és kezelés miatt, illetőleg a referenciaadatok helyesbítése vagy törlése iránt indított perben; p) a hivatalbóli bejegyzéssel nyilvántartásba vett, hibás adatokon alapuló vagy más okból hibás bejegyzések kijavítása iránti eljárásban, valamint abban az eljárásban, mely annak megállapítására irányul, hogy valamely hatóság vagy bíróság nem tett eleget a cégjegyzékbe hivatalbóli bejegyzéssel nyilvántartásba kerülő adat megküldésére vonatkozó kötelezettségének; r) a közigazgatási eljárás során hozott végzés felülvizsgálatára irányuló nemperes eljárásban.12 Tárgyi költségfeljegyzési jog: 6/1986.(IV.26.)IM. rendelet 3.. A feleket jövedelmi és vagyoni viszonyaikra tekintet nélkül költségfeljegyzési jog (tárgyi költségfeljegyzési jog) illeti meg a következő perekben: a) az apasági és a származás megállapítása iránti egyéb per; b) a szülői felügyelet megszüntetése vagy visszaállítása iránti per; c) - d) a gyermek elhelyezésével és átadásával, valamint a kapcsolattartással összefüggő per; e) a törvényen alapuló tartással kapcsolatos per, ideértve a tartásdíjnak a kötelezett járandóságait folyósító szervtől vagy más személytől való behajtása, a tartásdíj megszüntetése vagy összegének megváltoztatása, a tartásdíjra irányuló végrehajtás megszüntetése vagy korlátozása iránti pert, továbbá a határon átnyúló tartási ügyben a tartásra kötelezett adatainak beszerzése iránti eljárást is; f) a munkaviszonnyal, a közszolgálati és a közalkalmazotti jogviszonnyal, más szolgálati viszonnyal, valamint a szövetkezeti tagsági viszony alapján létrejött munkaviszony jellegű jogviszonnyal kapcsolatos per (a továbbiakban: munkaügyi per), kivéve azokat a munkaügyi pereket, amelyekben a feleket tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg; g) a bányakár megtérítése iránti per; h) bűncselekménnyel a személy életében, testi épségében vagy egészségében okozott kár megtérítése iránti igény érvényesítése. Ezekben a perekben a feleket költségfeljegyzési jog illeti meg és mentesülnek az eljárás során felmerülő költségek (tanú-, szakértői díj-, ügygondnoki- és tolmácsdíj-, pártfogó ügyvéd díja-, helyszíni tárgyalás és szemle költsége-, stb.) előlegezése alól, kivéve azokat a költségeket, melyeket a fél a tárgyi költségfeljegyzési jog ellenére is köteles megelőlegezni. Ezen perekben a bíróság a fél kérelmére teljesebb körű mentességet biztosító kedvezményt engedélyezhet a fél számára, a bíróságnak ezen13 kérelmeket érdemben vizsgálnia kell. A tárgyi költségfeljegyzési jog a vértulajdonság-vizsgálat és a származás megállapításához szükséges más orvosszakértői (élettani) vizsgálat költségének előlegezése alól nem mentesít. Tárgyi illetékmentes: Ezen eljárások körét az Itv (1) bekezdése határozza meg. (Meghatároz azonban a nemzeti hadigondozásról szóló évi LII. törvény 4.. (2) bekezdése és a hadigondozásról szóló évi XLV. törvény 27.. (2) bekezdése is tárgyi illetékmentes eljárást). a) - b) a költségmentesség vagy az illetékfeljegyzési jog tárgyában hozott határozat elleni jogorvoslati eljárás; c) a bontóperben a házasság vonatkozásában indított viszontkereset; d) a holtnak nyilvánítással és a halál tényének megállapításával kapcsolatos eljárás, ha az eltűnés vagy a halál háborús esemény vagy természeti katasztrófa folytán következett be; e) az alapítvány, a közalapítvány, az egyesület, a köztestület, az európai területi együttműködési csoportosulás, továbbá a Munkavállalói Résztulajdonosi Programról szóló évi XLIV. törvény alapján létrehozott MRP szervezet nyilvántartásba vételére irányuló eljárás; f) a megszűnt cég törlése iránti kérelem, ideértve az egyszerűsített végelszámolásban - a végelszámoló személyének bejelentésével együtt - előterjesztett törlés iránti kérelmet; g) a határozat kijavítása, illetve kiegészítése iránti kérelem; h) a választói névjegyzékkel kapcsolatos eljárás; i) a jogtanácsosi névjegyzékbe vételt követően a változások bejelentésével kapcsolatos eljárás; j) az áttételt elrendelő végzés elleni fellebbezés; k) a kárpótlási ügyekben hozott közigazgatási döntés bíróság általi felülvizsgálata; l) a helyi önkormányzat adósságrendezési eljárása; m) az önálló bírósági végrehajtónak az általa lefolytatott bírósági végrehajtási eljárással14 összefüggésben kezdeményezett eljárása; n) az eredményes alkotmányjogi panasz alapján induló eljárás; o) a személyes adatok védelmével, illetve a közérdekű adatok nyilvánosságával összefüggésben indított per; p) a jogi segítségnyújtás engedélyezése tárgyában hozott közigazgatási döntés bírósági felülvizsgálata; r) a külön törvényben meghatározott hozzátartozók közötti erőszak miatt az ideiglenes megelőző távoltartó határozat bírói felülvizsgálatára, valamint a megelőző távoltartás elrendelésére irányuló nemperes eljárások; s) az áldozatsegítés tárgyában hozott közigazgatási döntés bírósági felülvizsgálata; t) a belföldi végrehajthatóság megállapítása iránti eljárás a 44/2001/EK tanácsi rendelet, a 2201/2003/EK tanácsi rendelet és a 4/2009/EK tanácsi rendelet alapján; u) a bírósági végrehajtásról szóló évi LIII. törvény 31/C. -a szerint tanúsítvány, igazolás és kivonat kiállítása iránti bírósági eljárás; v) a határon átnyúló tartási ügyekben a tartási igénnyel kapcsolatos kérelem központi hatósághoz történő továbbítása iránti eljárás. A költségjegyzék A meg nem fizetett illetékről és a fél helyett előlegezett költségről a bíróság költségjegyzéket vezet. A felmerült tételeket azok felmerülésekor kell bejegyezni. Nem kell költségjegyzéket kiállítani, ha a feleket a per tárgyára tekintettel tárgyi költségmentesség illeti meg (pl.: gondnokság alá helyezési ügyekben), vagy ha a bíróság mindegyik fél részére személyes költségmentességet engedélyezett.15 Kiegészítő megállapítások A felet, ha költségmentességben részesült kivéve a részleges költségmentesség esetét- nem lehet a meg nem fizetett illeték és az állam által előlegezett költség megfizetésére kötelezni. Költségmentesség hiányában a meg nem fizetett illeték és az állam által előlegezett költség megfizetésére - a következő bekezdésekben foglalt kivételekkel - a feleket kell kötelezni abban az arányban, amelyben a perköltség viselésére is kötelesek lennének (Pp , 290. (4) bekezdése stb.). Egyezség esetén a felek a meg nem fizetett illetéket, valamint az állam által előlegezett költséget az egyezség tartalma szerinti pervesztesség arányában, ha pedig ez az arány nem állapítható meg, vagy ha a bíróság határozata szerint mindegyik fél maga viseli a költségét, egyenlő arányban kötelesek megfizetni. A keresettől elállás és a per megszüntetésére irányuló közös kérelem esetén (Pp e)-f) pontja) a meg nem fizetett illetéket és az állam által előlegezett költséget a felperes köteles megfizetni kivéve, ha a felek másképpen állapodtak meg. Ha a felperes olyan okirati bizonyítékot csatolt, amelyből kitűnik, hogy az elállásra, illetőleg a per megszüntetésére irányuló közös kérelem benyújtására azért került sor, mert az alperes a követelést a kereset benyújtása után elismerte vagy teljesítette, a meg nem fizetett illeték és az állam által előlegezett költség viselésére az alperest kell kötelezni. Ha a jogszabály értelmében a keresetet ügygondnok ellen kell indítani (Pp. 281., 295., 302., 312., Csjt. 57. ), az ügygondnok költségeit és díját, valamint az őt terhelő perköltséget az állam viseli. Az alperes részére kirendelt ügygondnok eljárásával kapcsolatosan felmerült illetéket és költséget az állam előlegezi, illetőleg viseli a felperes pernyertessége esetén.16 A részleges költségmentességben részesült felet nem lehet kötelezni a meg nem fizetett illeték és az állam által előlegezett költségek közül azok megfizetésére, amelyekre a költségmentesség kiterjedt. Mérsékelt illeték Itv Az illeték a peres eljárás illetékének 10%-a, az Itv. 58. (1) bekezdése alapján a) ha a felperes keresetétől legkésőbb az első tárgyaláson eláll; b) ha az első tárgyaláson a per szünetelésére kerül sor, és a per e szünetelés folytán megszűnik; c) ha az alperes a követelést az első tárgyaláson azonnal elismeri, vagy az első tárgyalás előtt a követelést teljesíti; d) ha a felek az első tárgyaláson egyezséget kötnek; e) ha a felek a per megszüntetését az első tárgyaláson közösen kérik; f) ha a bíróság az eljárást megindító beadványt idézés kibocsátása - nemperes eljárás esetén érdemi vizsgálat, cégbírósági eljárás esetén hiánypótlási eljárás lefolytatása - nélkül, hivatalból elutasítja, vagy a pert a Pp a a) pontja alapján megszünteti. A (2) bekezdés alapján az illeték a peres eljárás illetékének 30%-a, ha az első tárgyalást követően az eljárás szüneteléssel vagy a felperes keresetétől való elállása folytán szűnik meg, illetőleg a per megszüntetését a felek közösen kérik. Az illeték a peres eljárás illetékének 50%-a, ha az egyezségkötésre az első tárgyalást követően kerül sor. Ha a felek az első tárgyalást követően külön törvényben szabályozott közvetítői eljárásban vettek részt, és ezt követően a bíróság az egyezséget jóváhagyja, az egyébként fizetendő peres eljárás illetékek 50%-ának a közvetítő általános forgalmi adóval növelt díjával, de legfeljebb forinttal csökkentett összegét kell megfizetni, feltéve ha a közvetítői eljárást törvény nem zárja ki; a fizetendő illeték mértéke azonban ebben az esetben sem lehet kevesebb a peres eljárás illetékének 30%-ánál.17 Ha a per szünetelés folytán szűnik meg, a bíróság az eljárást kezdeményező felet kötelezi az illeték megfizetésére. Az (1) bekezdés a) pontjának rendelkezését a nemperes eljárásokban megfelelően alkalmazni kell, ha a kérelemtől való elállásra a bíróság érdemi határozatának meghozatala előtt kerül sor. A 42. (1) bekezdésének c) pontjában említett eljárásoknál (egyezségi kísérletre idézés), valamint a fizetési meghagyásos eljárást követően indult peres eljárásban [42. (2) bek. 2. mondat] - amennyiben ennek feltételei egyébként fennállnak - a mérséklési kötelezettség csak a 42. (2) bekezdése szerint kiegészített illetékre terjed ki. A polgári és büntető fellebbezési eljárás, illetve felülvizsgálati eljárás illetékének a 10%-át kell megfizetni, ha a fellebbezést vagy a felülvizsgálati kérelmet az annak elbírálására jogosult bíróság tárgyalásának megkezdése előtt visszavonják, vagy a kérelem visszavonására a tárgyaláson kívüli elbírálás időpontjáig kerül sor. A csatlakozó fellebbezés illetékére a (2), (3) és (7) bekezdés rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni. Ha a fellebbező fél a fellebbezést a tárgyalás megkezdése után vonja vissza, a csatlakozó fellebbezést előterjesztő az eljárási illetéknek csak a 10%-át köteles megfizetni. Ha a felek a polgári eljárást megelőzően külön törvényben szabályozott közvetítői eljárásban vettek részt, az eljárás illetékének a közvetítő általános forgalmi adóval növelt - az illetékfizetésre kötelezett fél által viselt - díjával, de legfeljebb forinttal csökkentett összegét, de legalább az egyébként fizetendő illeték 50%-át kell megfizetni. Nem jár illetékkedvezmény, ha a) a közvetítői eljárást törvény kizárja, vagy b) a közvetítői eljárásban létrejött megállapodás ellenére a megállapodással rendezett jogvita tárgyában a felek bármelyike bírósághoz fordul, kivéve ha a per tárgya kizárólag a megállapodásban foglaltak érvényesítése.18 Az eljárási illeték az egyébként fizetendő illeték 50%-a, ha a polgári pert - akár közjegyző, akár bíróság előtt lefolytatott - előzetes bizonyítási eljárás előzte meg. Illeték visszatérítése Azon esetben, ha a fél az illetéket előlegezte, vagy azt tévedésből, vagy bármely más okból az illetéket lerótta, az illeték visszatérítése iránt kérelmet terjeszthet elő. Ezen tárgyban a félnek az adózás rendjéről szóló törvény hatályos rendelkezései szerinti elévülési határidőn belül, jelenleg 5 évkérelmet kell előterjesztenie, e tárgyban a bíróság hivatalból nem határoz. Az illeték visszatérítésének szabályait az Itv tartalmazza.19 Felhasznált Irodalom A költségkedvezmények összefoglalásához a hatályos jogszabályi rendelkezéseken, valamint a saját tapasztalatom kívül más irodalmat nem használtam fel. Hasonló dokumentumok
Költségkedvezmények rendszere a polgári eljárásban Szerző: dr. Kalmár Judit Nagyoroszi, 2014. november 13. A kedvezmények rendszerét szabályozó jogszabályok A költségmentesség szabályait a polgári perrendtartásról Részletesebben KÖLTSÉGKEDVEZMÉNYEK. Szabályozás célja. (esélyegyenlőség, egyenlő bánásmód) jogérvényesítéshez kapcsolódó alapjogok maradéktalan megvalósulása
KÖLTSÉGKEDVEZMÉNYEK KÖLTSÉGKEDVEZMÉNYEK Szabályozás célja jogállamiság bírósághoz fordulás joga (esélyegyenlőség, egyenlő bánásmód) jogérvényesítéshez kapcsolódó alapjogok maradéktalan megvalósulása támogatási Részletesebben P. 1. melléklet az 56/2007. (XII. 22.) IRM rendelethez A fővárosi, megyei igazságügyi szolgálat érkeztető bélyegzője NYOMTATVÁNY
P. 1. melléklet az 56/2007. (XII. 22.) IRM rendelethez A fővárosi, megyei igazságügyi szolgálat érkeztető bélyegzője NYOMTATVÁNY Jogi segítségnyújtás engedélyezése iránti kérelemhez A) SZEMÉLYI ADATOK, Részletesebben Szigorlati kérdések polgári eljárásjogból
Szigorlati kérdések polgári eljárásjogból 1. A polgári eljárásjog alapfogalmai: peres- ill. nem peres eljárás, az eljárás alanyai, tárgya, célja, a bírósági út. 2. A polgári eljárásjog helye a jogrendszerben, Részletesebben Nyilatkozat személyi adatokról
Nyilatkozat személyi adatokról Kérjük, olvassa el figyelmesen az alábbi tájékoztatót! 1.Név (leánykori név is) házastársa, illetőleg eltartásáról gondoskodni köteles szülő (a családi kapcsolat megjelölésével) Részletesebben NYOMTATVÁNY Jogi segítségnyújtás engedélyezése iránti kérelemhez
NYOMTATVÁNY Jogi segítségnyújtás engedélyezése iránti kérelemhez A fővárosi, megyei kormányhivatal érkeztető bélyegzője A) SZEMÉLYI ADATOK, JÖVEDELMI, VAGYONI HELYZET I. A kérelmező személyi adatai 1. Részletesebben NYILATKOZAT SZEMÉLYI ADATOKRÓL
1. számú melléklet a 2/1968. (I. 24.) IM rendelethez NYILATKOZAT SZEMÉLYI ADATOKRÓL 1. Név Kérelmező házastársa, illetőleg eltartásáról gondoskodni köteles szülő (a családi kapcsolat megjelölésével) másik Részletesebben 1. melléklet az 56/2007. (XII. 22.) IRM rendelethez A) SZEMÉLYI ADATOK, JÖVEDELMI, VAGYONI HELYZET. I. A kérelmező személyi adatai
1. melléklet az 56/2007. (XII. 22.) IRM rendelethez NYOMTATVÁNY Jogi segítségnyújtás engedélyezése iránti kérelemhez A fővárosi, megyei igazságügyi szolgálat érkeztető bélyegzője A) SZEMÉLYI ADATOK, JÖVEDELMI, Részletesebben NYILATKOZAT SZEMÉLYI ADATOKRÓL
Nyilatkozat személyi adatokról Kérjük, olvassa el figyelmesen az alábbi.tájékoztatót! 1.Név (leánykori név is) 2. Születési hely és év 3. nyja leánykori neve 4. Állandó lakóhelye 5. Ideiglenes lakóhelye Részletesebben Gazdasági társaságok működéséhez kapcsolódó szerződések elkészítése
Büntetőjog Csődjog Ingatlanjog Családjog Munkajog Társasági jog Polgári jog Képviselet közigazgatási eljárásban Követelések, adósságok behajtása Állandó, komplex képviselet Gazdasági társaságok működéséhez Részletesebben A/3. POLGÁRI ELJÁRÁSJOG
A/3. POLGÁRI ELJÁRÁSJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény, a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény I-XVIII. fejezetei, a 2005.évi Részletesebben 2012.05.03. Az illeték fogalma. Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény. Hatálya. Célja: Illetékmentesség. Az illetékkötelezettség keletkezése
Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 2011/2012 Az illeték fogalma Közvetlen állami, önkormányzati ellenszolgáltatásért, vagy annak megkezdéséért fizetendő díj Fajtái: I. Vagyonszerzési (öröklés, Részletesebben A pártfogó ügyvédi díj viseléséről való rendelkezés problematikája Szerző: dr. Hajdu Emese
A pártfogó ügyvédi díj viseléséről való rendelkezés problematikája Szerző: dr. Hajdu Emese Budapest, 2015. augusztus 5. I. Előszó Arról, hogy a pártfogó ügyvédi díjat ki viseli, a bíróság dönt az elsőfokú, Részletesebben AZ ELJÁRÁSI ILLETÉKEK ÉS AZ IGAZGATÁSI, BÍRÓSÁGI SZOLGÁLTATÁSOK DÍJA. I. Általános szabályok. II. A közigazgatási hatósági eljárási illetékek
AZ ELJÁRÁSI ILLETÉKEK ÉS AZ IGAZGATÁSI, BÍRÓSÁGI SZOLGÁLTATÁSOK DÍJA I. Általános szabályok 1. Az eljárási illetékfizetési kötelezettség tárgyi, területi és személyi hatálya... 3 2. Az illetékfizetési Részletesebben 1. melléklet az 56/2007. (XII. 22.) IRM rendelethez
1. melléklet az 56/2007. (XII. 22.) IRM rendelethez NYOMTATVÁNY A fővárosi, megyei igazságügyi szolgálat érkeztető bélyegzője Jogi segítségnyújtás engedélyezése iránti kérelemhez A) SZEMÉLYI ADATOK, JÖVEDELMI, Részletesebben 40 Országos sportági szakszövetség változásbejegyzése iránti kérelem PK-105V 41 Országos sportági szakszövetség nyilvántartásból való törlése iránti
Dokumentum neve Dokumentum kódja Polgári peres elektronikus formanyomtatványok 1 Személyi adat-, lakcímváltozás bejelentése KÍTMV-KPMG-12-12-01 2 Polgári keresetlevélhez tartozó formanyomtatvány T-P-12-02-01 Részletesebben A közalkalmazotti illetmény megfizetése iránt indított perekben jelenleg két Kúriai döntés született.
KEDVES KOLLÉGÁK, ÉRINTETT KÖZALKALMAZOTTAK ÉS DÖNTÉS ELŐTT ÁLLÓ KÖZALKALMAZOTTAK! Az elmúlt hónapokban egyedül, ügyvédek és szakszervezeti jogsegély szolgálatok segítségével sokan indítottak munkaügyi Részletesebben A 24/2010. (V. 7.) IRM rendelet rövid ismertetése. 1. A költségfeljegyzési jog engedélyezése, felülvizsgálata és megvonása
A 24/2010. (V. 7.) IRM rendelet rövid ismertetése A tárgyi rendelet fizetési meghagyásos eljárás során érvényesülő költségkedvezmény előfeltételeiről, engedélyezéséről, megvonásáról és a költségek előlegezéséről, Részletesebben Tájékoztató a bírósági közvetítői eljárásról
Tájékoztató a bírósági közvetítői eljárásról I./ Mi a bírósági közvetítői eljárás? A bírósági közvetítői eljárás új jogintézményként alkalmazható a polgári peres, illetve nem peres eljárásokhoz kapcsolódóan. Részletesebben Hosszúhetény Község Önkormányzat Képviselőtestületének. a helyi iparűzési adóról szóló
Hosszúhetény Község Önkormányzat Képviselőtestületének a helyi iparűzési adóról szóló 7/2002.(IX.02.) 12/2003.(X.06.) 11/2005.(X.24.) 15/2006.(XII.15.) rendeletekkel módosított 11/1999.XII.01.) rendelete Részletesebben Végrehajtás korlátozása iránti kérelem
Végrehajtás korlátozása iránti kérelem Alulírott adós előadom, hogy önálló bírósági végrehajtó előtt számon végrehajtás folyik velem szemben. A végrehajtást kérő: Álláspontom szerint a végrehajtást kérő Részletesebben Tájékoztató a NÉP ÜGYVÉDJE jogi segítségnyújtó szolgálatról
pénzügyekben hitelesen Tájékoztató a NÉP ÜGYVÉDJE jogi segítségnyújtó szolgálatról INFORMÁCIÓS ANYAGOK Tanácsadásra bejelentkezés: email: info@hitelszovetseg.hu telefon: +36(30) 7091269 S Z É C H E N Y Részletesebben A/2. POLGÁRI ELJÁRÁSJOG TÉTELSOR TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG
A/2. POLGÁRI ELJÁRÁSJOG TÉTELSOR TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG Az alábbi jogszabályok átfogó ismerete szükséges: - a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.), Részletesebben AZ ELJÁRÁSI ILLETÉKEK ÉS AZ IGAZGATÁSI, BÍRÓSÁGI SZOLGÁLTATÁSOK DÍJA. I. Általános szabályok
AZ ELJÁRÁSI ILLETÉKEK ÉS AZ IGAZGATÁSI, BÍRÓSÁGI SZOLGÁLTATÁSOK DÍJA I. Általános szabályok 1. Az illetéktörvény tárgyi, területi és személyi hatálya 1 Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a Részletesebben Do já é dr. Hajzsel Kriszti a
Az illetékekről szóló törvény bírósági eljárásokat érintő 2011. év végi kiegészítésének a bírói gyakorlatban felmerült kérdései Szerző: Do já é dr. Hajzsel Kriszti a 2013. augusztus Ebben a cikkben az Részletesebben 2013. október 17. Előadó: dr. Tóth Andrea
2013. október 17. Előadó: dr. Tóth Andrea A jogállam az emberi méltóság egyetemes értékén alapul. A humanizmus és az esélyegyenlőség eszméje iránti elkötelezettség az állam feladatává teszi, hogy garantálja Részletesebben Munkavédelmi és munkaügyi jogviták, a jogérvényesítés módszere és gyakorlata
Munkavédelmi és munkaügyi jogviták, a jogérvényesítés módszere és gyakorlata A munkaügyi jogvitáról általában Munkaügyi jogvitának tekinthető minden olyan vita, amely a munkaviszonyból eredő jogokkal és Részletesebben A HELYI ADÓKRÓL HORT KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 19/2013. (XI.27.) ÖNKORMÁNYZATI RENDELETE
HORT KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 19/2013. (XI.27.) ÖNKORMÁNYZATI RENDELETE A HELYI ADÓKRÓL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALVA: 2014. FEBRUÁR 5. Hort Község Önkormányzata Képviselő-testületének Részletesebben A f ize tési i m egh g a h gy g ásos o e lj l á j rás
A fizetési meghagyásos eljárás Polgári eljárásjog elıadás Fogalma A közjegyzı hatáskörébe tartozó nemperes eljárás; amely során a jogosult által elıterjesztett kérelemre a közjegyzı feltételesen marasztalja Részletesebben FIZETÉSI MEGHAGYÁS. A fizetési meghagyás kibocsátásának esetei
FIZETÉSI MEGHAGYÁS A fizetési meghagyás szabályozása 2010. július 1.-től jelentősen átalakult. A legalapvetőbb változás az, hogy bizonyos kivételekkel a bíróság helyett közjegyző előtt érvényesíthető a Részletesebben 1.. 2.. Adókötelezettség, az adó alanya:
Vállaj Község (1) Önkormányzata 3/1994.(VI.08) KT számú 12/2003.(XII.28.) KT számú rendelettel többször módosított egységes szerkezetbe foglalt r e n d e l e t e A helyi iparűzési adóról Vállaj Község Részletesebben Felszámolók szakmai felelősségbiztosítása Kiegészítő biztosítási feltételek
Felszámolók szakmai felelősségbiztosítása Kiegészítő biztosítási A jelen kiegészítő biztosítási azokat a rendelkezéseket tartalmazzák, amelyeket az Allianz Hungária Zrt. Cg. 01-10-041356, székhely: 1087 Részletesebben A tárgyalást megelızı szakasz. elıadás
A tárgyalást megelızı szakasz Polgári eljárásjog elıadás Dr. Pribula László egyetemi docens Az elsıfokú eljárás szakaszai 1. A tárgyalást megelızı szakasz (a keresetlevél benyújtásától a perindítás hatályának Részletesebben Tekintettel arra, hogy a tagállamok közül Dánia nem vett részt e rendelet elfogadásában, rá nézve e rendelet nem kötelező, és nem alkalmazható.
A kis értékű követelések európai eljárása 1. A vonatkozó Európai Uniós jogszabály A határokon átnyúló, kis értékű fogyasztói és kereskedelmi követelések egyszerűsített és gyorsított elbírálására vonatkozó Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ. az özvegyi nyugdíj
TÁJÉKOZTATÓ az özvegyi nyugdíj A hozzátartozói ellátások sajátossága, hogy a jogosultsági feltételeknek az elhunyt jogszerző és a nyugdíjigénylő részéről is teljesülniük kell. Özvegyi nyugdíj címén a jogosultat Részletesebben Az, aki a gazdasági tevékenységet saját nevében és kockázatára haszonszerzés céljából, üzletszerűen végző
IPARŰZÉSI ADÓ ( nyomtatvány ) Adókötelezettség: Adóköteles Szerencs Város illetékességi területén állandó vagy ideiglenes jelleggel végzett v állalkozási tevékenység (a továbbiakban: iparűzési tevékenység). Részletesebben T / számú törvényjavaslat. a közigazgatási ügyintézéshez kapcsolódó egyes illetékek és díjak megszüntetéséről
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T /13091. számú törvényjavaslat a közigazgatási ügyintézéshez kapcsolódó egyes illetékek és díjak megszüntetéséről Előadó: Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter Budapest, Részletesebben Akasztó Község Képviselőtestületének 9/2007. (XI.27.) rendelete a helyi iparűzési adóról. (egységes szerkezetben)
Körösladány Város Önkormányzatának Képviselő-testülete /2014.(XII.3.) sz. rendelete a az iparűzési adóról. Körösladány Város Önkormányzat Képviselő-testülete (a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény Részletesebben Szigethalom Város Önkormányzat Képviselő-testületének 29/2008. (XI.27.) RENDELETE. a helyi építményadóról
Szigethalom Város Önkormányzat Képviselő-testületének 29/2008. (XI.27.) RENDELETE a helyi építményadóról Az önkormányzatoknak a települési sajátosságokra tekintettel, eltérő mértékű források szükségesek Részletesebben A Szolnoki Törvényszék Polgári-Gazdasági-Közigazgatási Kollégiumának
SZOLNOKI TÖRVÉNYSZÉK Polgári-Gazdasági-Közigazgatási Kollégium V e z e t ő j e 5000 Szolnok, Kossuth Lajos út 1. t. 06 56 501 410 f. 06 56 410 906 e. birosag@szolnokit.birosag.hu http://www.szolnokitorvenyszek.birosag.hu Részletesebben Jog o h g a h tós ó ág, g, h a h táskör ö,, i l i l l e l tékesség
Joghatóság, hatáskör, illetékesség Polgári eljárásjog elıadás A három fogalom 1./ Joghatóság az államok közötti ügymegosztás a nemzetközi elemet tartalmazó ügyekben melyik ország bírósága jár el 2./ Hatáskör Részletesebben A JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁSRÓL
A JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁSRÓL A jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvény (Jst.) új alapokra helyezte a magyar állami jogi segítségnyújtás rendszerét. A peren kívüli jogi segítségnyújtás új szolgáltatásként Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ ÉS MINTA Házasság felbontása iránti keresetlevél benyújtásához
TÁJÉKOZTATÓ ÉS MINTA Házasság felbontása iránti keresetlevél benyújtásához A mellékelt minta szerint benyújtott keresetlevélben kérheti a bíróságtól házasságának felbontását. Hogyan készítse el a keresetlevelet? Részletesebben Bevezetés a p o p l o g l á g ri i elj l á j rásjo j g o b g a Dr. r P ri r b i ul u a l L ász s ló e y g e y t e e t m e i m i do d ce c n e s
Bevezetés a polgári eljárásjogba Polgári eljárásjog elıadás Dr. Pribula László egyetemi docens Bevezetés 1./ Alapfogalmak 2./ A polgári eljárásjog forrásai 3./ A polgári eljárásjogi szabályok hatálya 4./ Részletesebben A f ize tési i m egh g a h gy g ásos o e lj l á j rás DE-ÁJK J K P olg l á g r á i r i El E j l á j rá r sj s o j gi g Tans n z s ék
A fizetési meghagyásos eljárás Polgári eljárásjog elıadás DE-ÁJK Polgári Eljárásjogi Tanszék Fogalma A közjegyzı hatáskörébe tartozó nemperes eljárás; melynek során a közjegyzı a jogosult egyoldalú kérelme Részletesebben MÁGOCS NAGYKÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK. 15/2002. (XII. 31.), 16/2007. (XII. 22.) és 14/2008. (XII. 01.) rendeleteivel módosított
MÁGOCS NAGYKÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 15/2002. (XII. 31.), 16/2007. (XII. 22.) és 14/2008. (XII. 01.) rendeleteivel módosított 1/1999. (II. 01.) rendelete a helyi iparűzési adóról (a módosításokkal Részletesebben Tartalomjegyzék JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS... 2 ÁLDOZATSEGÍTÉS... 4 PÁRTFOGÓ FELÜGYELET... 6 UTÓGONDOZÁS... 7
Tartalomjegyzék JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS... 2 ÁLDOZATSEGÍTÉS... 4 PÁRTFOGÓ FELÜGYELET... 6 UTÓGONDOZÁS... 7 Jogi segítségnyújtás Hatáskörrel rendelkező szerv: VEMKH Igazságügyi Szolgálat Jogi Segítségnyújtó Részletesebben Mérk Nagyközség Képviselő-testületének. 13/2003/XII.31./ kt. rendelete. A helyi iparűzési adóról
Mérk Nagyközség Képviselő-testületének 13/2003/XII.31./ kt. rendelete A helyi iparűzési adóról A Képviselő testület! Mérk Nagyközség Önkormányzata a helyi adókról szóló 2003. évi XCII. Tv. felhatalmazása Részletesebben A KAPOSVÁRI MUNKAÜGYI BÍRÓSÁG
A KAPOSVÁRI MUNKAÜGYI BÍRÓSÁG M. 217/1998/4. s z á m A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A bíróság a Független Rendőrszakszervezet (Budapest, Király u. 71. 1077, ügyintéző: Dr. Szöllősi Tibor) által képviselt Részletesebben Vaszar Község Önkormányzat Képviselőtestületének 12/1997.(XII.19.) rendelete a helyi iparűzési adóról (módosításokkal 1 egységes szerkezetben)
Vaszar Község Önkormányzat Képviselőtestületének 12/1997.(XII.19.) rendelete a helyi iparűzési adóról (módosításokkal 1 egységes szerkezetben) Vaszar Község Önkormányzat képviselőtestülete (továbbiakban: Részletesebben DR. VARGA TIBOR ÜGYVÉDI IRODA. TÁJÉKOZTATÓ AZ ÜGYVÉDI MUNKADÍJAKRÓL (a végleges ár az ügy ismeretében kerül megállapításra)
1 DR. VARGA TIBOR ÜGYVÉDI IRODA TÁJÉKOZTATÓ AZ ÜGYVÉDI MUNKADÍJAKRÓL (a végleges ár az ügy ismeretében kerül megállapításra) Az ügyvédi munkadíj szabad megállapodás tárgya. A munkadíj függ az ügy bonyolultságától, Részletesebben Bír í ós ó ági g i n e n mpe p res e lj l á j rások Dr. r P ri r b i ul u a l L ász s ló e y g e y t e e t m e i m i do d ce c n e s
Bírósági nemperes eljárások Polgári eljárásjog elıadás Dr. Pribula László egyetemi docens Nemperes eljárás fogalma 1. A magánjogi jogviszonyokat érintı, az igazságszolgáltatás megvalósítása vagy a tények, Részletesebben Az ügyvédek szerepe a bírósági közvetítıi eljárásban
Az ügyvédek szerepe a bírósági közvetítıi eljárásban Az ügyvédekrıl szóló tv. 1. -a kimondja, hogy az ügyvéd közremőködik abban, hogy az ellenérdekő felek a jogvitájukat megegyezéssel intézzék el. Az ügyvédek Részletesebben Társasági szerződés módosítása
Társasági szerződés módosítása A kiemelten közhasznú Bárka Józsefvárosi Színházi- és Kulturális Nonprofit Gazdasági Társaság (1082 Budapest, Üllői út 82.), a taggyűlés.. sz. határozata értelmében, a gazdasági Részletesebben 19/1991. (XI. 14.) Szentgotthárd Város Önkormányzata Képviselőtestületének rendelete a kommunális adóról
19/1991. (XI. 14.) Szentgotthárd Város Önkormányzata Képviselőtestületének rendelete a kommunális adóról Mód: 22/1992.(XII.23), 21/1993. (XI. 25.), 32/1995.(XII.28.),24/1999.(XII.16.), 41/2002.(XII.12.) Részletesebben A rendelet hatálya. Esztergom Város Önkormányzatának 29/2007. (IV.27.) ör. rendelete az idősek támogatásáról
Esztergom Város Önkormányzatának 29/2007. (IV.27.) ör. rendelete az idősek támogatásáról (Egységes szerkezetben a 26/2008.(III.20.)* esztergomi ör. rendelettel) Esztergom Város Önkormányzatának Képviselő-testülete Részletesebben Rákóczifalva Nagyközség Képviselő-testületének 19/2007.(VII. 25.) a 23/2007.(XI.28.) a 11/2008.(VI.27.) a 3/2009.(II. 13.) a 15/2009.(IX.04.
Rákóczifalva Nagyközség Képviselő-testületének 19/2007.(VII. 25.) a 23/2007.(XI.28.) a 11/2008.(VI.27.) a 3/2009.(II. 13.) a 15/2009.(IX.04.) a 17/2009.(XI.27.) a 4/2010.(II. 12.) a 5/2011. (IV. 1.) a Részletesebben TOKAJ VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK. 12/2004. (V.26.) számú. rendelete. az iparűzési adóról
TOKAJ VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK 12/2004. (V.26.) számú rendelete az iparűzési adóról Tokaj Város Önkormányzat a helyi adókról szóló 1990.évi C. törvény (továbbiakban: Ht.) 1. (1) bekezdésében és 6. -ában Részletesebben AZ ELJÁRÁSI ILLETÉKEK ÉS AZ IGAZGATÁSI, BÍRÓSÁGI SZOLGÁLTATÁSOK DÍJA
AZ ELJÁRÁSI ILLETÉKEK ÉS AZ IGAZGATÁSI, BÍRÓSÁGI SZOLGÁLTATÁSOK DÍJA I. Általános szabályok 3 1. Az illetéktörvény tárgyi, területi és személyi hatálya 3 2. Az illetékfizetési kötelezettség keletkezése Részletesebben 2003. évi LXXX. törvény
2003/127. szám M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 9579 2003. évi LXXX. törvény a jogi segítségnyújtásról* Annak érdekében, hogy létrejöjjön a szociálisan hátrányos helyzetben lévõk számára egy olyan intézményrendszer, Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ A VÉGREHAJTÁSI ELJÁRÁS KÖLTSÉGEIRŐL ÉS A JOGSZABÁLYOKBAN MEGHATÁROZOTT MINIMÁLIS VÉTELI ÁRAKRÓL
TÁJÉKOZTATÓ A VÉGREHAJTÁSI ELJÁRÁS KÖLTSÉGEIRŐL ÉS A JOGSZABÁLYOKBAN MEGHATÁROZOTT MINIMÁLIS VÉTELI ÁRAKRÓL ERSTE Lakáslízing Zrt. Székhely: 1138 Budapest, Népfürdő utca 24-26. Cégjegyzékszáma: Cg.01-10-046409 Részletesebben STATISZTIKAI ÖSSZEÁLLÍTÁS
FŐVÁROSI BÍRÓSÁG ELNÖKE El. IX. A.9/. STATISZTIKAI ÖSSZEÁLLÍTÁS A FŐVÁROSI BÍRÓSÁG ügyforgalmáról és tevékenységéről év. 1. oldal Ügyforgalmi statisztika a Fővárosi területéhez tartozó kerületi bíróságokon Részletesebben HELYI ADÓ ÉS ILLETÉK VÁLTOZÁSOK. Dr. Gróf Gabriella
HELYI ADÓ ÉS ILLETÉK VÁLTOZÁSOK 2013 Dr. Gróf Gabriella HELYI ADÓ VÁLTOZÁSOK IPARŰZÉSI ADÓ 2012. Évi CLXXVIII. törvény Elábé és közvetített szolgáltatás (ksz) értékének együttes összege sávos progresszió Részletesebben Szervezeti egység megnevezése. Budapesti XVIII. és XIX. Kerületi Bíróság - Polgári ügyszak
Ügyelosztási rend 2016. El. III. A. 1. 2016. január Szervezeti egység megnevezése Bírói tanács száma, tárgyalási napjai, tárgyalóterme 1.P. 2014. július 1-től felrendelve FT-re 2.P. Minden héten csütörtökön Részletesebben ADÓ ELENGEDÉSÉRE, MÉRSÉKLÉSÉRE, RÉSZLETFIZETÉSRE VONATKOZÓ HATÁROZATOK
ADÓ ELENGEDÉSÉRE, MÉRSÉKLÉSÉRE, RÉSZLETFIZETÉSRE VONATKOZÓ HATÁROZATOK a. Építményadó mentesség b. Gépjármű adómentesség c. Iparűzési adó elengedése, illetve mérséklése d. Talajterhelési díj megfizetése Részletesebben AZ EURÓPAI FIZETÉSI MEGHAGYÁSOS ELJÁRÁS GYAKORLATA. B u d a p e s t, s z e p t e m b e r 2 9.
AZ EURÓPAI FIZETÉSI MEGHAGYÁSOS ELJÁRÁS GYAKORLATA d r. R á k V i k t o r B u d a p e s t, 2 0 1 6. s z e p t e m b e r 2 9. végrehajtási jogcímhez jutás önálló, alternatív igényérvényesítési eljárás európai Részletesebben Petőfibánya Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 19/2010. (XI.11.) önkormányzati rendelete a helyi adókról
1 Petőfibánya Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 19/2010. (XI.11.) önkormányzati rendelete a helyi adókról Petőfibánya Községi Önkormányzat Képviselő-testülete a helyi adókról szóló 1990. évi Részletesebben A kis értékű követelések európai eljárása. A Parlament és a Tanács 861/2007/EK Rendelete
A kis értékű követelések európai eljárása A Parlament és a Tanács 861/2007/EK Rendelete Célja: - a hozzáférés megkönnyítése - a jogviták rendezésének egyszerűsítése, gyorsítása - az ítéletek elismerésének Részletesebben AZ ADÓZÁS RENDJÉRŐL SZÓLÓ TÖRVÉNY, VALAMINT A HELYI ADÓKRÓL SZÓLÓ TÖRVÉNY VÁLTOZÁSAINAK ISMERTETÉSE
AZ ADÓZÁS RENDJÉRŐL SZÓLÓ TÖRVÉNY, VALAMINT A HELYI ADÓKRÓL SZÓLÓ TÖRVÉNY VÁLTOZÁSAINAK ISMERTETÉSE DR. HERKNER VERONIKA GYŐR-MOSON-SOPRON MEGYEI KORMÁNYHIVATAL HATÓSÁGI FŐOSZTÁLYÁNAK OSZTÁLYVEZETŐJE AZ Részletesebben 63/1995.(XII.14) sz. önk. rendelet
63/1995.(XII.14) sz. önk. rendelet a telekadóról * Budapest Józsefvárosi Önkormányzat Képviselő-testülete (a továbbiakban: A Képviselő-testület) a helyi adókról szló 1990. évi C. Törvény 1. és 6. -a alapján Részletesebben NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK. többször módosított 43/1992. (1993.I.1.) rendelete*
NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK többször módosított 43/1992. (1993.I.1.) rendelete* a helyi iparűzési adóról (a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szöveg) A Közgyűlés a helyi adókról Részletesebben KÉRELEM közlekedési kedvezmények iránt
KÉRELEM közlekedési kedvezmények iránt Bősárkány Nagyközség J e g y z ő j é n e k A l u l í r o t t : Név:... Születési név:... Születési helye, ideje:.. Anyja neve:... Lakcíme:... Tartózkodási helye:... Részletesebben A közjegyzői nemperes eljárások
A közjegyzői nemperes eljárások A nemperes eljárás olyan eljárás amely nem a peres eljárás szabályai szerint zajlik (Kengyel Miklós) Célja eltérő: -perelterelő, permegelőző, perelőkészítő -Jogok, tények Részletesebben KÉPVISELET OKTÓBER 13.
KÉPVISELET A POLGÁRI PEREKBEN 2014. OKTÓBER 13. A KÉPVISELİ A perbeli képviselı az a személy, akinek képviseleti jogosultságát jogszabály, jogügylet, vagy hatósági határozat teremtette meg. A képviselı Részletesebben A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG
A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A JOGI SZEMÉLY ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI (A Ptk. 3:1. -3:48., az egyes jogi személyek átalakulásáról, Részletesebben AZ ELJÁRÁSI ILLETÉKEK ÉS AZ IGAZGATÁSI, BÍRÓSÁGI SZOLGÁLTATÁSOK DÍJA
AZ ELJÁRÁSI ILLETÉKEK ÉS AZ IGAZGATÁSI, BÍRÓSÁGI SZOLGÁLTATÁSOK DÍJA I. Általános szabályok 3 1. Az illetéktörvény tárgyi, területi és személyi hatálya 3 2. Az illetékfizetési kötelezettség keletkezése Részletesebben a helyi iparűzési adóról
Emőd Város**** Önkormányzat Képviselő-testületének 6/1998. (III. 26.), 15/1998. (XII. 18.), 15/2000. (XII. 21.), 17/2002. (XII. 12.), 20/2004. (VIII. 13.), 15/2007. (XII. 14.) rendeletével módosított 12/1997. Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ A VÉGREHAJTÁSI ELJÁRÁS KÖLTSÉGEIRŐL ÉS A JOGSZABÁLYOKBAN MEGHATÁROZOTT MINIMÁLIS VÉTELI ÁRAKRÓL JELZÁLOGJOGGAL BIZTOSÍTOTT ÜGYLETEKNÉL
TÁJÉKOZTATÓ A VÉGREHAJTÁSI ELJÁRÁS KÖLTSÉGEIRŐL ÉS A JOGSZABÁLYOKBAN MEGHATÁROZOTT MINIMÁLIS VÉTELI ÁRAKRÓL JELZÁLOGJOGGAL BIZTOSÍTOTT ÜGYLETEKNÉL ERSTE BANK HUNGARY ZRT. Székhely: 1138 Budapest, Népfürdő Részletesebben Budai Központi Kerületi Bíróság 2.P.20410/2016/3. számú ítélete
Budai Központi Kerületi Bíróság 2.P.20410/2016/3. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/73 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: Részletesebben Az illeték általános mértéke 18 millió forintig 11% 18 millió forint feletti rész után 35 millió forintig 15% 35 millió forint feletti rész után 21%
1. Öröklési illeték Csoport I. Az örökhagyó házastársa, mostoha- és nevelt gyermeke, mostoha- és nevelőszülője terhére II. Az örökhagyó testvére terhére III. Minden más örökös terhére Az illeték általános Részletesebben I. Általános rendelkezések. 2. Ózd Város helyi adóit, azok pótlékait, bírságait a rendelet mellékletében feltüntetett számlákra kell teljesíteni.
Ózd Város Önkormányzatának a helyi adókról szóló 38/2007. (XII. 29.) sz. önkormányzati rendelete a 11/2008. (III.21.) sz., a 38/2008.(XII.30.) sz., a 21/2009.(XII.22.) sz., az 1/2010. (I.4.) sz., az 1/2011. Részletesebben BIZONYÍTÁS A KÖZIGAZGATÁSI PERBEN. dr. Koltai György
BIZONYÍTÁS A KÖZIGAZGATÁSI PERBEN dr. Koltai György A KÖZIGAZGATÁSI PER CÉLJA Pp. 2. (1) A bíróságnak az a feladata, hogy - összhangban az 1. -ban foglaltakkal - a feleknek a jogviták elbírálásához, a Részletesebben HÁZASSÁG FELBONTÁSA IRÁNTI KERESET
HÁZASSÁG FELBONTÁSA IRÁNTI KERESET Tisztelt Járásbíróság! Felperes neve: Születési név: Születési hely, idő: Anyja neve: Lakcíme: Telefon, fax: E-mail: Munkahelyének címe: (ha nyugdíjat, járadékot, vagy Részletesebben Helyszínen való személyes megjelenés Sürgősségi felár (félfogadási időn kívül) Munkaszüneti vagy ünnepnapon végzett tevékenység felára
I. Díjjegyzék Helyszínen való személyes megjelenés Sürgősségi felár (félfogadási időn kívül) Munkaszüneti vagy ünnepnapon végzett tevékenység felára 2 II. Képviselet Tanácsadás szóbeli előadás alapján Részletesebben A rendelet hatálya. A rendelet hatálya kiterjed Gyömrő város közigazgatási területének egészére. Az adókötelezettség
Gyömrő Város Képviselő-testületének 25/2002. (XII.19.) sz. önk. rendelete a helyi iparűzési adóról a 33/2003. (XII.22.) az 5/2004. (III.11.) sz. a 8/2012.(III.09.) sz. és a 29/2012. (XI.29.) sz. rendeletekkel Részletesebben JÖVEDELEMNYILATKOZAT
JÖVEDELEMNYILATKOZAT A Személyi adatok 1. Az ellátást igénylő neve: (Leánykori név: 2. Az ellátást igénylő bejelentett lakóhelyének címe: 3. Az ellátást igénylő tartózkodási helyének címe: 4. Ha az ellátást Részletesebben Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Közgyűlésének 56/2007. (XII.28.) önkormányzati rendelete a helyi iparűzési adóról 1
Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Közgyűlésének 56/2007. (XII.28.) önkormányzati rendelete a helyi iparűzési adóról 1 Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Közgyűlése a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény 1. Részletesebben Részleges személyes költségmentesség a polgári perben
Részleges személyes költségmentesség a polgári perben Szerzők: Kostyákné Dr. Vass Ágnes és Dr. Varjasi Erika Nyíregyháza, 2013. június Magyarország Alaptörvényének XXVIII. cikke kimondja, mindenkinek joga Részletesebben KÉRELEM Gyermekétkeztetési kedvezmény megállapításához
I. Személyi adatok KÉRELEM Gyermekétkeztetési kedvezmény megállapításához 1. A kérelmező személyre vonatkozó személyi adatok Neve:... Születési neve:... Anyja neve:... Születési hely,év,hó,nap:... Állampolgársága:..... Részletesebben í t é l e t e t : A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Bíróság 11.K.30.942/2006/9. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Vagyongyarapodás felülellenőrzés, iratmegőrzési kötelezettség Kfv.I.35.516/2006/5.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Szűcs Viktor Géza ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Szabó Andrea Részletesebben I. Általános rendelkezések. II. A bevezetett egyes helyi adókra vonatkozó különös rendelkezések. 1. Építményadó. Adókötelezettség
Ózd Város Önkormányzatának a helyi adókról szóló 38/2007. (XII. 29.) sz. önkormányzati rendelete a 11/2008. (III.21.) sz., a 38/2008.(XII.30.) sz., a 21/2009.(XII.22.) sz., az 1/2010. (I.4.) sz. és az Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ. a szolgálati nyugdíj megszűnéséről és a szolgálati járandóságról
TÁJÉKOZTATÓ a szolgálati nyugdíj megszűnéséről és a szolgálati járandóságról A 2011. évi CLXVII. törvény értelmében korhatár előtti öregségi nyugdíj 2011. december 31-ét követő kezdő naptól nem állapítható Részletesebben MAGYARSZÉK KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELÕ-TESTÜLETÉNEK. 15/2009. (XII. 21.) sz. RENDELETE AZ IPARÛZÉSI ADÓRÓL SZÓLÓ
Csávoly Község Önkormányzata Képviselőtestületének többször módosított 6/1996. (XII. 26.) ÖKt. rendelete a helyi iparűzési adóról (Egységes szerkezetben) Csávoly Község Önkormányzatának Képviselőtestülete Részletesebben Szőc község Önkormányzata Képviselő-testületének 12/2009. (XII.22.) önkormányzati rendelete a helyi iparűzési adóról
Szőc község Önkormányzata Képviselő-testületének 12/2009. (XII.22.) önkormányzati rendelete a helyi iparűzési adóról Hatályos: 2014. január 1. Szőc 2013 A hirdetőtáblára kifüggesztve: 2013. november 29. Részletesebben A TERMÉSZETES SZEMÉLYEK ADÓSSÁGRENDEZÉSI ELJÁRÁSÁVAL (A MAGÁNCSŐD ELJÁRÁSSAL) KAPCSOLATOS ADÓZÁSI TUDNIVALÓK
69. számú információs füzet A TERMÉSZETES SZEMÉLYEK ADÓSSÁGRENDEZÉSI ELJÁRÁSÁVAL (A MAGÁNCSŐD ELJÁRÁSSAL) KAPCSOLATOS ADÓZÁSI TUDNIVALÓK 2015. szeptember 1-jével hatályba lépett a devizahiteles adósok Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG bíróság BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
A Kúria december 16.-i jogegységi határozatáról rengeteg vélemény jelent meg pro és kontra. Az Origó dr. Gárdos Istvánt, a Gárdos Füredi Mosonyi Tomori Ügyvédi Iroda partnerét kérdezte a ma megjelent teljes határozat ismeretében, a téma jelentőségére tekintettel háromrészes az írás, most az első részt olvashatja. A jogász szerint a jogegységi határozat jelentős bizonytalansági elemet számolt fel azzal, hogy kimondta a deviza alapú kölcsön jogszerűségét, és rámutatott arra, hogy az egyes esetekben a konstrukció érvényességének elfogadása mellett kell vizsgálni, hogy van-e valamilyen érvénytelenségre vezető körülmény. A Kúria ezzel, ebben a nagy társadalmi jelentőségű esetkörben, megerősítette a szerződés kötőerejének (pacta sunt servanda) elvét, amely szerint a szerződéseket a tartalmuknak megfelelően teljesíteni kell.
2013. december 16-án a Kúria Polgári Kollégiuma, a Kúria elnöke által vezetett jogegységi tanácsként eljárva, jogegységi határozatot hozott a deviza alapú kölcsön- és lízingszerződésekkel kapcsolatban a bírói gyakorlatban felmerült legfontosabb elvi kérdésekben. A Kúria a 6/2013. számú PJE határozat teljes szövegét december 23-án hozta nyilvánosságra, ennek ismeretében most már alaposabban lehet véleményt formálni, és megindulhat az érdemi szakmai vita – fejtette ki elöljáróban dr. Gárdos István.
A jogegységi határozat a bíróságokra kötelező, ezért várható, hogy a határozatban foglalt kérdésekben a bíróságok a továbbiakban egységesen fognak eljárni. Ennek nyomán tehát egyértelművé vált, hogy a bíróságok milyen válaszokat fognak adni a határozatban tárgyalt, a devizahitelekkel kapcsolatos jogviták megoldása szempontjából jelentős kérdésekre.
Ez határokat szab a jogi fantáziálás számára, és segíti a feleket abban, hogy reálisan meg tudják ítélni helyzetüket, jogi esélyeiket, így célszerűbben meg tudják választani a devizahitelekkel kapcsolatos problémáik kezelésének eszközét. Kérdés ugyanakkor, hogy a jogegységi határozat bármiben segíti-e a kormányt, amely idáig a jogi helyzet tisztázatlanságára hivatkozva halogatta a „devizahitelesek” korábban beharangozott megsegítését.
A deviza alapú hitel jogszerű volt
A Kúria határozata megerősítette azokat az eddig is többségben lévő bírósági állásfoglalásokat, amelyek szerint a deviza alapú hitel alapvetően jogszerű, ami azonban nem zárja ki azt, hogy esetenként előfordulhattak jogi hibák. Ez jelentős lépés a jogbiztonság erősítése irányába, hiszen az elmúlt időszakban nagy nyilvánosságot kaptak a deviza alapú hitel jogszerűségét alapvetően megkérdőjelező nézetek.
Egyes politikusok és szakmabeli vagy magukat ilyennek feltüntető személyek– a Kúria döntésének fényében felelőtlennek minősíthető – nyilatkozatai a hitelfelvevők egy részét az adósság törlesztésének felfüggesztésére bátorította. A Kúria állásfoglalása alapján talán világossá válik mindenki számára, hogy a teljesítés megtagadása nem megfelelő út a hitellel kapcsolatos problémáik rendezésére.
A deviza alapú hitel érvényessége
A Kúria, hét kérdésre osztva, lényegében két kérdéskört járt körül: az egyik, hogy általánosságban érvényes-e a deviza alapú hitel szerződéses konstrukciója, a másik pedig, hogy mi a teendő akkor, ha valamilyen jogi hiba miatt az egyes szerződések mégis érvénytelenek. Korábban a bírói gyakorlatban és a sajtóban is megjelentek olyan nézetek, amelyek szerint a deviza alapú kölcsön valójában forint kölcsön, vagy nem is kölcsön, hanem valami jogilag „hibás termék”, tisztességtelen, színlelt vagy uzsorás ügylet, illetve az adósok becsapása.
A Kúria ezekkel az állításokkal szemben megállapította, hogy a deviza alapú kölcsön jogszerű megoldás, amelynek eredményeképp a hitel felvevője „devizában adósodott el”. Dr. Gárdos István hozzátette: a deviza alapú hitel azon a lehetőségen alapul, amelyet mind a jelenleg hatályos, mind pedig az idén februárban elfogadott és jövőre hatályba lépő új Polgári Törvénykönyv kifejezetten megenged, hogy a szerződés a pénztartozást nem csak forintban, hanem bármely egyéb devizában is meghatározhatja. Ezt a gyakorlat régóta ismeri, az ingatlan bérleti szerződések esetében például szokásos, hogy a bérleti díjat euróban (korábban pedig német márkában) határozzák meg.
A Ptk. egyértelmű rendelkezése alapján az idegen pénznemben meghatározott tartozásokat Magyarországon forintban kell teljesíteni. Ez a szabály minden olyan esetben, amikor a felek nem kötötték ki azt, hogy a fizetés ténylegesen az adott devizában teljesítendő (az ilyen kikötést nevezzük effektivitási záradéknak). Alaptalanok tehát azok a vélekedések, amelyek szerint valami jogellenes trükk van abban, hogy a devizában meghatározott kölcsön folyósítására és törlesztésére forintban kerül sor.
Éppen ellenkezőleg, devizatartozások esetén ez a törvény által tipikusként meghatározott eset – mutatott rá dr. Gárdos István. Azt, hogy ez a magyar jogban bevett megoldás, mutatja, hogy van több olyan jogszabály is, amely – miközben, az Alaptörvénybe foglaltan, Magyarország hivatalos pénzneme a forint – devizában állapít meg fizetési kötelezettséget.
Ennek legfrissebb példája a Ptk.-ba idén nyáron beillesztett új 301/A. §, amely szerint bizonyos esetekben a késedelmesen teljesítő adósok, a késedelmi kamaton felül, kötelesek a jogosultnak legalább negyven eurónak megfelelő összegű költségátalányt is megfizetni. Tehát nem csupán a magánszemélyek szerződéseiben, hanem a magyar állam által alkotott jogszabályokban is találkozhatunk devizában meghatározott és forintban teljesítendő, azaz deviza alapú pénztartozással.
A Kúria jogegységi döntésében arra is kitért, hogy a devizatartozásoknak szükségszerű velejárója az árfolyamkockázat, ami – az árfolyam alakulásának függvényében – az adós számára akár pozitív, akár negatív eredménnyel járhat: több vagy kevesebb forintot kell adnia ahhoz, hogy az adott devizatartozást teljesítse.
Megfelelő tájékoztatás esetén az adósok tisztában voltak az árfolyamkockázat tényével; azért kötöttek ilyen szerződést, mert ennek lényegesen alacsonyabb volt a kamata, mint a forintkölcsönöké, és azt gondolták, hogy e kamatnyereség ellensúlyozza az esetleges árfolyamromlásból adódó veszteséget.
Bíztak az események kedvező alakulásában
Az akkori közhangulatnak megfelelően, bíztak a forint viszonylagos stabilitásában, sőt arra is számíthattak, hogy viszonylag rövid időn belül Magyarországon is az euró lesz a hivatalos fizetőeszköz, és ezzel az euró esetében végképp megszűnik, a svájci frank esetében jelentősen csökken az árfolyamkockázat, azzal pedig végképp nem kellett számolniuk, hogy a svájci frank az euróhoz képest is jelentősen erősödni fog – emlékeztetett dr. Gárdos István.
A hitelt nyújtó pénzügyi intézmény köteles volt a szerződéskötést megelőzően tájékoztatni az adóst az árfolyamkockázat tényéről, ennek keretében be kellett mutatnia az árfolyamváltozás hatását a törlesztő részlet nagyságára, azonban e tájékoztatási kötelezettség nem terjedt ki az árfolyamváltozás – előre senki által nem látható – mértékére. A megfelelő tájékoztatás hiánya önmagában nem teszi érvénytelenné a szerződést, csupán akkor, ha ennek következtében az adós tévedésben volt az ügylet lényeges tartalma tekintetében.
Ezzel kapcsolatban a Kúria két körülményt hangsúlyozott: egyrészt azt, hogy az eredményes igényérvényesítés feltétele, hogy az adós bizonyítsa a tévedés vagy megtévesztés tényét, másrészt pedig azt, hogy nem áll fenn a tévedés, ha az adós nem olvasta el az egyébként a részére megadott tájékoztatást vagy az általa aláírt szerződést.
A bírósági szerződésmódosítás lehetősége
A forint árfolyamának nem várt romlása (a magyar ország-kockázat romlásával párosulva) lényegesen megnövelte az adósok törlesztéssel kapcsolatos terheit. A Kúria leszögezi, hogy ez az utólagos változás nem kérdőjelezheti meg a szerződés érvényességét, hiszen a szerződés csak olyan okból lehet érvénytelen, amely már a szerződéskötés idején fennállt. A Kúria úgy foglalt állást, hogy ha a felek tartós jogviszonyában a szerződéskötés után a körülmények megváltozása valamelyik szerződő fél lényeges jogos érdekét sérti, egyes esetekben lehetőség van a szerződés bíróság általi módosítására; ez azonban nem alkalmas eszköz egy társadalmi méretű probléma tömeges kezelésére.
Természetesen igaza van a Kúrának abban, hogy a bíróság nem tudja általános jelleggel módosítani a szerződéseket, csak azokkal az egyedi esetekkel tud foglalkozni, amelyek perindítása folytán elé kerülnek. Dr. Gárdos István szerint azonban a Kúriának nemcsak ezért, hanem tartalmi okból is el kellett volna utasítania a bírói szerződésmódosítás lehetőségét. A bírói szerződésmódosítás rendeltetése ugyanis az, hogy helyreállítsa a felek egymással szembeni szolgáltatásának – a körülmények megváltozása következtében felborult – eredeti értékegyensúlyát.
Ennek tipikus példája az, amikor egy hosszú távú bérleti szerződés ideje alatt a tartozás pénznemének értéke jelentős mértékben romlik, és ennek következtében az eredeti bérleti díj már nem tükrözi a bérlet igazi értékét. Ilyenkor, a szerződés módosítása nélkül, a bérlő egyoldalúan jól járna a bérbeadó rovására. Kölcsön esetében ugyanez a helyzet akkor, ha fix kamat van kikötve, és az infláció következtében a fizetendő kamat lényegesen a piaci kamatszint alá kerül.
Az adós terheinek az árfolyamromlásból fakadó megnövekedése esetén azonban másról van szó. Amint ezt maga a Kúria is megállapította, az adós megnövekedett terhe nem jelenik meg a hitelezőnél nyereségként, ő továbbra is az eredetileg kölcsönadott devizaösszegnek megfelelő forintösszeghez jut: az árfolyamromlás következtében alacsonyabb értékű forintból kap arányosan többet. Hasonló ez a helyzet ahhoz, ha a munkabér csökkenése, vagy a fenntartási költségek növekedése miatt az adósnak többet kell dolgoznia azért, hogy eleget tudjon tenni fizetési kötelezettségének. Ez az adós számára terhesebbé teszi az adósságszolgálatot, azonban a hitelező ennek következtében semmivel nem kap többet, mint amennyi neki jár.
A szerződés lényegi eleme az árfolyamkockázat
A devizakölcsönök esetén az árfolyam romlása tehát nem borította fel a szolgáltatás és ellenszolgáltatás értékegyensúlyát, az adós továbbra is az eredeti adósságát törleszti, nem többet – hangsúlyozta dr. Gárdos István.
Ebben az esetben, ha a bíróság csökkentené a fizetendő törlesztő részletet, azzal éppen a szerződés egyik lényegi elemét alkotó árfolyamkockázatot törölné el, az adós tartozásának egy részét elengedné, és éppen ez eredményezné a megállapodásban rögzített eredeti értékegyensúly felborítását. A bíróság joga azonban erre nem terjed ki, ezért az ilyen tartalmú bírói szerződésmódosításnak nem lenne szabad teret adni.
Ami a szerződés életben tartását illeti, a Kúria, miután megállapította azt, hogy a deviza alapú hitel egy érvényes szerződési konstrukció, leszögezte azt is, hogy az egyes esetekben lehetnek olyan körülmények, amelyek mégis a szerződés érvénytelenségét eredményezik. Ez a helyzet különösen akkor, ha egy szerződési kikötés tisztességtelen vagy jogszabályba ütközik.
Az elsőre egy lehetséges példa az árfolyamrés alkalmazása, amelynek alkalmazását a deviza alapú hitelek esetén a Szegedi Ítélőtábla tisztességtelennek ítélte, a Kúria azonban e kérdésben úgynevezett előzetes döntést kért az Európai Unió Bíróságától. A jogszabályba ütközésre pedig példa lehet az, hogy a szerződés nem tartalmazta az árfolyamrés mértékét; ezzel kapcsolatban a Kúria egy korábbi döntésében – erre vonatkozó kifejezett törvényi elírás alapján – kimondta, hogy azt egy önálló költségelemként fel kellett volna tüntetni a szerződésben – emelte ki dr. Gárdos István.
Jogbiztonság és a szerződések kötőereje
Erre tekintettel a Kúria szükségesnek tartotta tisztázni azt, hogy az érvénytelenségnek mik a következményei. Ez azért is fontos, mert így az adósok tudják, hogy milyen jogi lehetőségek álnak rendelkezésükre, és világossá válik számukra, hogy melyik milyen következményekkel jár számukra. A Kúria ennek kapcsán először is hangsúlyozta, hogy – ha ennek feltételei fennállnak – a bíróságoknak élniük kell azzal a lehetőséggel, hogy orvosolhatják a szerződés hibáját, és ezzel érvényessé teheti a szerződést.
A Kúria abból indult ki, hogy a jogbiztonságnak, a szerződések kötőerejéhez fűződő érdekeknek és a felek tényleges érdekeinek is az felel meg, ha a szerződés lehetőség szerint életben marad, és betölti rendeltetését. Ugyanez a törekvés tükröződik abban az állásfoglalásában is, hogy ha a hiba nem orvosolható, akkor vizsgálni kell, hogy az csupán az adott rendelkezés vagy a szerződés egészének érvénytelenségét eredményezi-e.
Ha szerződés a hibás rendelkezés nélkül életképes, akkor a bíróságnak azt életben is kell tartani, és csak az adott kikötés érvénytelenségét kell kimondania. A teljes szerződést csak akkor indokolt érvénytelennek minősíteni, ha a részleges érvénytelenség nem vezet megfelelő eredményre.
A következő kérdés az volt, hogy hogyan alakulnak a felek jogai és kötelezettségei abban az esetben, ha a szerződés mégis egészében megdől. Főszabály szerint érvénytelen szerződés esetén, ha már történt teljesítés, a bíróságnak az eredeti állapotot kell helyreállítania. E jogkövetkezmény azonban csak akkor alkalmazható, ha az eredeti állapot helyreállítása lehetséges. Ha nem, akkor a bíróságnak nincs más lehetősége, mint hogy tudomásul vegye az addig történteket, és csupán a jövőre nézve zárja le az ügyletet és határozza meg a felek fennálló kötelezettségeit (ezt a törvény a szerződés ítélethozatalig való hatályossá nyilvánításának nevezi).
Az eredeti állapot helyreállításának két feltétele van: egyrészt a szerződés alapján nyújtott szolgáltatás természete legyen olyan, hogy azt vissza lehessen fordítani, meg nem történtté lehessen tenni; másrészt, feltétel az is, hogy a szolgáltatás nyújtását követően, utólag se történjen olyan változás, amely lehetetlenné teszi az eredeti állapot helyreállítását – figyelmeztetett dr. Gárdos István.
Általánosan elfogadott például, hogy az adásvétel alapján történt tulajdon-átruházás esetén az eredeti állapot helyreállítása eredetileg lehetséges: elvileg a megvásárolt dolgot vissza lehet adni, és a kapott vételárat is vissza lehet fizetni. Lehetetlenné válik azonban, ha a vásárolt dolog elpusztult, vagy ha azt a vevő továbbértékesítette. Ettől eltérő a helyzet viszont például bérleti szerződés esetén, mert e szerződés lényege a használat jogának biztosítása a bérlő részére, és azt, hogy a bérlő a dolgot használta, nem lehet meg nem történtté tenni. Az ilyen típusú szerződések esetén tehát az eredeti állapotot helyreállítása a szolgáltatás természetéből fakadóan, eredetileg sem lehetséges.
Használat vagy tulajdon-átruházás?
Kölcsön esetében a nehézség abból fakad, hogy a kölcsönnek van használati és tulajdon-átruházási eleme egyaránt. A kölcsön gazdasági értelemben idegen pénz időleges használatát jelenti, és az adós e használati jog ellenértékeként fizet kamatot a hitelezőnek. Ugyanakkor, a bérlettől eltérően, kölcsön esetén az adós a kölcsönkapott pénz vagy más dolog tulajdonjogát is megszerzi, hiszen másként nem tudná azt hasznosítani (pénzre azért van szükségünk, hogy elköltsük, kenyérre azért, hogy megegyük stb.).
A vita a körül van, hogy melyik a meghatározó elem kölcsön esetében: a használat vagy a tulajdon-átruházás – hangsúlyozta dr. Gárdos István. Ez dönti el azt, hogy lehetséges-e kölcsön esetében az eredeti állapot helyreállítása. Nem kétséges, hogy a kölcsön alapvető fogalmi eleme a visszafizetési kötelezettség, tehát a kölcsön lényegét az ideiglenes használat joga adja, a tulajdon-átruházás pedig csupán a pénz természetéből, funkciójából következő szükségszerű jogi megoldás.
A pénz visszafizetése (akárcsak bérlet esetén a bérelt dolog visszaadása) nem az eredeti állapot helyreállítását jelenti, hanem ez az adósnak az ügyletből fakadó alapvető kötelezettsége. Akárcsak a bérletnél, a kölcsön esetében sem lehet meg nem történtté tenni azt, hogy a pénz meghatározott ideig az adósnál volt, azt ő használhatta, és a hitelező ebből fakadóan viselte az adós nemfizetésének kockázatát. Az árfolyam megváltozása illetve az adós fizetésképtelenné válása szintén megkérdőjelezi az eredeti állapot helyreállításának lehetőségét.
Kúria: a szerződést lehetőség szerint érvényben kell tartani
A Kúria végül is nem foglalt állást ebben a – mind elméleti, mind pedig gyakorlati szempontból igen nagy jelentőségű – kérdésben, valamint abban sem, hogy az eredeti állapot helyreállítása illetve a szerződés ítélethozatalig való hatályossá nyilvánítása esetén pontosan miként kell elszámolni.
Ezt indokolhatja egyrészt az, hogy a határozat egésze amellett foglal állást, hogy a szerződést lehetőség szerint érvényben kell tartani, másrészt pedig az is, hogy az eddigi bírói gyakorlat központjában még elsősorban a szerződés érvényességének a kérdése állt, az érvénytelenség jogkövetkezményeivel kapcsolatos vita még nem igen került a
Az egyoldalú szerződésmódosítás
A jogegységi indítványban megfogalmazott kérdések közül még egy esetében elhalasztotta a Kúria az állásfoglalást. Ez a kérdés az egyoldalú szerződésmódosítást lehetővé tevő kikötés érvényességének feltételeire vonatkozott. Ezzel kapcsolatban a Kúria korábban már kimondta, hogy az ilyen kikötés csak akkor érvényes, ha a módosítást lehetővé tevő körülmények kellő pontossággal – átláthatóan, a ténylegesség, az arányosság és szimmetria elvének betartásával – vannak meghatározva. Azóta a gyakorlatban az a kérdés vetődött fel, hogy vajon az átláthatóság követelménye azt jelenti-e, hogy a meghatározás alapján az adósnak magának is képesnek kell lennie kiszámolnia, hogy egy adott körülmény megváltozása milyen mértékű növekedést idéz elő a törlesztő részletben.
Ez a követelmény nem tűnik életszerűnek, és ténylegesen a kölcsönszerződések nem is felelnek meg neki. Ha a Kúria elfogadná ezt a szigorú követelményt, az előzőeket figyelembe véve, a szerződések részleges – az e kikötésekre és az ezek alapján végrehajtott egyoldalú módosításokra kiterjedő – érvénytelenségét eredményezné.
A félreértések elkerülése érdekében: e kikötés esetleges érvénytelensége nem érintené az árfolyamváltozásból adódó törlesztő részlet-növekedést, mert az nem minősül egyoldalú módosításnak; amint fentebb erről szó volt, a ténylegesen fizetett forintösszegtől függetlenül, az adós mindig az eredetileg kirótt összeget törleszti, amely nem változik. Erre a kérdésre a Kúria az Európai Unió Bíróságának korábban említett előzetes döntését kötően fog visszatérni.
A Kúria döntése a jogbiztonságot szolgálja
Dr. Gárdos István szerint összességében bár a jogegységi határozat meghozatalára – eléggé el nem ítélhető módon – erőteljes kormányzati nyomás eredményeként került sor, a Kúria megőrizte függetlenségét, szakmai alapon álló, megfontolt döntést hozott, amely alkalmas arra, hogy orientálja joggyakorlatot. A Kúria jelentős bizonytalansági elemet számolt fel azzal, hogy kimondta a deviza alapú kölcsön jogszerűségét, és rámutatott arra, hogy az egyes esetekben a konstrukció érvényességének elfogadása mellett kell vizsgálni, hogy van-e valamilyen érvénytelenségre vezető körülmény.
A Kúria ezzel, ebben a nagy társadalmi jelentőségű esetkörben, megerősítette a szerződés kötőerejének (pacta sunt servanda) elvét, amely szerint a szerződéseket a tartalmuknak megfelelően teljesíteni kell.
Ugyanígy nagy jelentőségű az az iránymutatás is, hogy a szerződéseket, ha erre lehetőség van – a hiba orvoslásával vagy az érvénytelenségnek a hibás szerződéses rendelkezésre való korlátozásával – életben kell tartani, azért, hogy az eredeti szerződési cél megvalósuljon, és a felek a szerződés keretei között rendezzék vitájukat – mondta végül dr. Gárdos István.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria