text:
A Bíróság ítélete (nagytanács), 2012. május 2.
SAS Institute Inc. kontra World Programming Ltd.
A High Court of Justice (England & Wales) (Chancery Division) által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem.
Szellemi tulajdon – 91/250/EGK irányelv – A számítógépi programok jogi védelme – Az 1. cikk (2) bekezdése és az 5. cikk (3) bekezdése – A védelem terjedelme – Közvetlenül, vagy valamely más eljárás útján történő létrehozás – Szerzői jogi védelem alatt álló számítógépi program – A funkciók másolása egy második programban, az első program forráskódjához való hozzáférés nélkül – Az első számítógépi program tárgykódjának a visszafejtése – 2001/29/EK irányelv – Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok – A 2. cikk a) pontja – Számítógépi program használati kézikönyve – Többszörözés valamely más számítógépi programban – A szerzői jog megsértése – Feltétel – A használati kézikönyv szerzője saját szellemi alkotásának a kifejeződése.
C‑406/10. sz. ügy.
Egyesült Királyság, Spanyolország, Európai Bizottság, Finnország
*A9* High Court of Justice (Chancery Division), Chancery Division, order of 02/08/2010 (HC09C03293)
*P1* High Court of Justice (England & Wales), Chancery Division, judgment of 25/01/2013 ([2013] EWHC 69 (Ch))
- Onslow, Robert; Jamal, Isabel: Copyright Infringement and Software Emulation: SAS Inc v World Programming Ltd, European Intellectual Property Review 2013 p.352-356
2. Costes, Lionel: Protection par le droit d'auteur des programmes d'ordinateur : les précisions de la CJUE, Droit de l'immatériel : informatique, médias, communication 2012 nº 82 p.20-21 (FR)
16. Barker, Ed ; Harding, Iona: Copyright, the ideas/expression dichotomy and harmonization: digging deeper into SAS, Journal of Intellectual Property Law and Practice 2012 p.673-679 (EN)
3. Castets-Renard, Céline: Limitations du droit d'auteur européen portant sur les logiciels, Droit de l'immatériel : informatique, médias, communication 2012 nº 83 p.6-10 (FR)
4. Panagiotidou, Efimia: Dikaio Meson Enimerosis & Epikoinonias 2012 p. 262-264 (EL)
17. Nickless, David: Functionality of a computer program and programming language cannot be protected by copyright under the Software Directive, Journal of Intellectual Property Law and Practice 2012 p.709-711 (EN)
1. Trézéguet, Marlène: Absence de protection des fonctionnalités et du langage de programmation d'un logiciel, Droit de l'immatériel : informatique, médias, communication 2012 nº 78 p.21-22 (FR)
20. Hugenholtz, P.B.: Nederlandse jurisprudentie ; Uitspraken in burgerlijke en strafzaken 2013 nº 270 (NL)
12. Marly, Jochen: Der Schutzgegenstand des urheberrechtlichen Softwareschutzes, Gewerblicher Rechtsschutz und Urheberrecht 2012 p.773-779 (DE)
6. Spindler, Gerald: Grenzen des Softwareschutzes, Computer und Recht 2012 p.417-422 (DE)
13. Koelman, K.J.: AMI: Tijdschrift voor auteurs-, media & informatierecht 2012 p.171-182 (NL)
22. Noto la Diega, Guido: Le idee e il muro del suono. I programmi per elaboratore nella più recente giurisprudenza europea, Europa e diritto privato 2013 p.543-596 (IT)
7. Heymann, Thomas: EuGH: Kein Urheberrechtsschutz für Programmiersprache und Funktionalitäten eines Computerprogramms, Computer und Recht 2012 p.431-433 (DE)
8. Honkasalo, Pessi: Tietokoneohjelmien yhteentoimivuudesta - Euroopan unionin tuomioistuimen ratkaisu asiassa C-406/10, Lakimies 2012 nº 5 p.787-796 (FI)
21. Onslow, Robert ; Jamal, Isabel: Copyright Infringement and Software Emulation: SAS Inc v World Programming Ltd, European Intellectual Property Review 2013 p.352-356 (EN)
24. Sansone, Luigi A.: On the interpretation of Articles 1(2) and 5(3) of Council Directive 91/250/EEC of 14 May 1991 on the legal protection of computer programs and of Article 2(a) of Directive 2001/29/EC of the European Parliament and of the Council of 22 May 2001 on the harmonisation of certain aspects of copyright and related rights in the information society, LANDMARK IP DECISIONS OF THE EUROPEAN COURT OF JUSTICE 2008-2013 (Ed. Larcier - Brussels) 2014 p.194-200 (EN)
11. Le Stanc, Christian: Droit du numérique. Logiciels: objet de la protection, Recueil Le Dalloz 2012 p.2343-2344 (FR)
23. Noto la Diega, Guido: I programmi per elaboratore e i confini del diritto d'autore. La Corte di Giustizia nega la tutela a funzionalità, linguaggio di programmazione e formato dei file di dati, Rivista di Diritto dell'Economia, dei Trasporti e dell'Ambiente (GIURETA) 2013 nº 11 p.69-96 (IT)
15. Marino, Laure: Chronique de jurisprudence. Propriété littéraire et artistique. Arrêt SAS Institute : les limites de la protection des logiciels en droit d'auteur de l'Union européenne, Gazette du Palais 2012 nº 214 à 215 Jur. p.13 (FR)
19. : AIDA - Annali italiani del diritto d'autore, della cultura e dello spettacolo (Ed. Giuffrè-Milano) 2012 p.535-538 (IT)
5. Idot, Laurence: Protection juridique des programmes d'ordinateur, Europe 2012 Mai Comm. nº 7 p.284 (FR)
14. Eijsvogels, Frank W.E.: Intellectuele eigendom & Reclamerecht 2012 p.441-442 (NL)
10. Geraci, Antonino: Copia di un software e violazione del diritto d'autore: la Corte di giustizia sul caso SAS c. WP, Il diritto industriale 2012 p.457-459 (IT)
9. Anderl, Axel: EuGH zur Schutzfähigkeit der Funktionalität, Programmiersprache und Dateiformate von Computerprogrammen, Ecolex 2012 p.628-629 (DE)
18. Romițan, Ciprian Raul: Curtea de Justiţie a Uniunii Europene (Marea Cameră), cauza C-406/10 privind litigiul dintre SAS Institute Inc. v/s World Programming Ltd, Hotărârea din 2 mai 2012, Revista Romana de Dreptul Proprietatii Intelectuale 2012 p.206-225 (RO)
Interprets 31991L0250 A05P3
21994A1223(17)-A09: N 4
21994A1223(17)-A09P2: N 33
21994A1223(17)-A10P1: N 5 34
22000A0411(01)-A02: N 6 33
22000A0411(01)-A04: N 7
31991L0250-A01: N 9
31991L0250-A01P1: N 30
31991L0250-A01P2: N 1 28 - 46 52
31991L0250-A04LA: N 10 43 57
31991L0250-A04LB: N 10 57
31991L0250-A05: N 11
31991L0250-A05P1: N 57
31991L0250-A05P3: N 1 28 47 - 62
31991L0250-A06: N 12
31991L0250-A06P2LC: N 60
31991L0250-A09: N 13
31991L0250-A09P1: N 53
31991L0250-C14: N 8 32
31991L0250-C15: N 8 32
31991L0250-C17: N 8 58
31991L0250-C18: N 8 56
31991L0250-C21: N 8
31991L0250-C23: N 8
31991L0250-C3: N 8
31991L0250-C7: N 8 36
31991L0250-C8: N 8
31994D0800: N 4
32001L0029-A01: N 15
32001L0029-A02LA: N 1 16 28 63 - 70
32001L0029-C20: N 14
32001L0029: N 45 64 69
62008CJ0005: N 65 67
62009CJ0393: N 35 37 38 45
62010CC0406: N 40 57
2012. május 2. ( *1 )
„Szellemi tulajdon — 91/250/EGK irányelv — A számítógépi programok jogi védelme — Az 1. cikk (2) bekezdése és az 5. cikk (3) bekezdése — A védelem terjedelme — Közvetlenül, vagy valamely más eljárás útján történő létrehozás — Szerzői jogi védelem alatt álló számítógépi program — A funkciók másolása egy második programban, az első program forráskódjához való hozzáférés nélkül — Az első számítógépi program tárgykódjának a visszafejtése — 2001/29/EK irányelv — Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok — A 2. cikk a) pontja — Számítógépi program használati kézikönyve — Többszörözés valamely más számítógépi programban — A szerzői jog megsértése — Feltétel — A használati kézikönyv szerzője saját szellemi alkotásának a kifejeződése”
A C-406/10. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a High Court of Justice (England & Wales), Chancery Division (Egyesült Királyság) a Bírósághoz 2010. augusztus 11-én érkezett, 2010. augusztus 2-i határozatával terjesztett elő az előtte
a SAS Institute Inc,
a World Programming Ltd
tagjai: V. Skouris elnök, A. Tizzano, J. N. Cunha Rodrigues, K. Lenaerts, J.-C. Bonichot, A. Prechal tanácselnökök, R. Silva de Lapuerta, K. Schiemann, G. Arestis (előadó), A. Ó Caoimh, L. Bay Larsen, M. Berger és E. Jarašiūnas bírák,
tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2011. szeptember 21-i tárgyalásra,
a SAS Institute Inc. képviseletében H. J. Carr QC, M. Hicks és J. Irvine barristers,
a World Programming Ltd képviseletében M. Howe QC, R. Onslow és I. Jamal barristers, A. Carter-Silk solicitor megbízásából,
az Egyesült Királyság képviseletében L. Seeboruth és C. Murrell, meghatalmazotti minőségben, segítőjük: S. Malynicz barrister,
az Európai Bizottság képviseletében J. Samnadda, meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának a 2011. november 29-i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a számítógépi programok jogi védelméről szóló, 1991. május 14-i 91/250/EGK tanácsi irányelv (HL L 122., 42. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 114. o.) 1. cikke (2) bekezdésének és 5. cikke (3) bekezdésének, valamint az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 167., 10. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 230. o.; helyesbítés: HL L 314., 16. o.) 2. cikke a) pontjának az értelmezésére vonatkozik.
A kérelmet a SAS Institute Inc. (a továbbiakban: SAS Institute) és a World Programming Ltd (a továbbiakban: WPL) között folyamatban lévő jogvita keretében nyújtották be, melynek tárgya egy számítógépi programokon és a SAS Institute informatikai adatbázisrendszerére vonatkozó kézikönyvön fennálló szerzői jogok megsértése miatt a SAS Institute által indított bitorlási kereset.
Az irodalmi és a művészeti művek védelméről szóló, 1886. szeptember 9-én Bernben aláírt egyezmény (Párizsban, az 1971. évi július hó 24. napján felülvizsgált szöveg) 1979. szeptember 28-i módosítást követő változata (a továbbiakban: Berni Uniós Egyezmény) 2. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
A Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó marrakeshi egyezmény 1C. mellékletében szereplő, a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás, amely a többoldalú tárgyalások uruguayi fordulóján (1986–1994) elért megállapodásoknak a Közösség nevében a hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében történő megkötéséről szóló, 1994. december 22-i 94/800/EK tanácsi határozattal (HL L 336., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 11. fejezet, 21. kötet, 80. o.) került jóváhagyásra (a továbbiakban: TRIPS), 9. cikkében a következőképpen rendelkezik:
A TRIPS 10. cikkének (1) bekezdése értelmében:
A Szellemi Tulajdon Világszervezetének (WIPO) 1996. december 20-án Genfben elfogadott Szerzői Jogi Szerződése (kihirdette: a 2004. évi XLIX. törvény), mely az Európai Unió tekintetében 2010. március 14-én lépett hatályba (HL L 32., 1. o.), a 2. cikkében a következőképpen rendelkezik:
E szerződés 4. cikke a következőképpen rendelkezik:
A 91/250 irányelv harmadik, hetedik, nyolcadik, tizennegyedik, tizenötödik, tizenhetedik, tizennyolcadik, huszonegyedik és huszonharmadik preambulumbekezdésének szövege a következő:
A 91/250 irányelvnek „A védelem tárgya” című 1. cikke a következőképpen rendelkezik:
(3) A számítógépi program akkor részesül védelemben, ha eredeti abban az értelemben, hogy a szerző saját szellemi alkotása. Annak megállapításához, hogy fennállhat-e ilyen védelem, más feltétel nem alkalmazható.”
Ezen irányelv „Engedélyhez kötött cselekmények” című 4. cikkének a) és b) pontja a következőket írja elő:
a számítógépi program lefordítása, átdolgozása, feldolgozása és bármely más módon történő módosítása, valamint ezek eredményének többszörözése a számítógépi programot módosító személy jogainak sérelme nélkül; [...]”
A 91/250 irányelvnek az engedélyhez kötött cselekmények alóli kivételeket előíró 5. cikke a következőképpen rendelkezik:
Ezen irányelvnek a visszafejtésre vonatkozó 6. cikke a következőképpen rendelkezik:
A 91/250 irányelv 9. cikke értelmében az irányelvnek a rendelkezései nem érintik az egyéb jogszabályi rendelkezéseket, így például a szabadalmi jogokra, védjegyekre, a tisztességtelen versenyre, üzleti titkokra, félvezető termékek oltalmára vagy a szerződési jogra vonatkozó rendelkezéseket. Minden, a 6. cikkel vagy az 5. cikk (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételekkel ellentétes szerződéses kikötés semmis.
A 2001/29 irányelv (20) preambulumbekezdése értelmében az irányelv az e területen elfogadott hatályos irányelvekben – így különösen a 91/250/EGK irányelvben – megfogalmazott alapelveken és szabályokon nyugszik. Az irányelv ezeket az alapelveket és szabályokat továbbfejleszti, illetve az információs társadalom összefüggésébe helyezi őket.
A 2001/29 irányelv 1. cikke a következőképpen rendelkezik:
a számítógépi programok jogi védelmével;
A 2001/29 rendelet 2. cikkének a) pontja a következőket írja elő:
a szerzők számára műveik tekintetében;
A 91/250 és 2001/29 irányelvet a belső jogrendbe az 1992. évi szerzői jogi [számítógépi programok] rendelettel [Copyright (Computer Programs) Regulations 1992], valamint a szerzői jogról és szomszédos jogokról szóló, 2003. évi rendelettel (Copyright and Related Rights Regulations 2003) módosított, a szerzői jogról, formatervezési mintákról és szabadalmakról szóló, 1988. évi törvény (Copyright Designs and Patents Act 1988) (a továbbiakban: 1988. évi törvény) ültette át.
Az 1988. évi törvény 1. cikke (1) bekezdésének a) pontja előírja, hogy a szerzői jog egy olyan tulajdonjog, amely az eredeti irodalmi, drámai, zenei vagy művészeti műveken áll fenn. A törvény 3. cikke (1) bekezdésének a)–d) pontja szerint „irodalmi mű” alatt minden írott, beszélt vagy énekelt – a drámai vagy zenei műtől eltérő – művet értünk, amely magában foglalja többek között az adatbázistól eltérő táblázatot vagy összeállítást, a számítógépi programot, a számítógépi program előkészítő dokumentációját, és az adatbázist.
A hivatkozott törvény 16. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében egy mű szerzői jogi jogosultjának kizárólagos joga van a mű többszörözésére.
Az 1988. évi törvény 16. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontja szerint egy mű vonatkozásában a szerzői jog által korlátozott cselekmények a mű egészére vagy bármely jelentős részére, akár közvetlenül, akár közvetve vonatkoznak.
E törvény 17. cikkének (2) bekezdése értelmében az irodalmi, drámai, zenei vagy művészeti művek tekintetében a többszörözés a művek bármilyen anyagi formában történő másolását jelenti. Ez jelenti a mű bármilyen elektronikus hordozón történő tárolását.
Az 1988. évi törvény 50BA cikkének (1) bekezdése azonban előírja, hogy nem minősül a szerzői jog megsértésének, ha egy számítógépi program példányának jogos felhasználója megfigyeli, tanulmányozza vagy kipróbálja a program működését az adott program elemeinek alapját képező ötletek és elvek meghatározása céljából, ha ezt a program olyan betáplálása, megjelenítése, futtatása, továbbítása vagy tárolása során végzi, amelyre jogosult. Az 50BA cikk (2) bekezdése pedig megerősíti, hogy amennyiben egy cselekményt a jelen cikk (1) bekezdése engedélyez, akkor nem bír jelentőséggel, hogy létezik-e, vagy sem, olyan szerződéses kikötés vagy feltétel, amely tiltani vagy korlátozni kívánja e cselekményt.
A SAS Institute analitikai szoftvereket fejlesztő társaság. A SAS Institute 35 év alatt kifejlesztett egy integrált számítógépi programcsoportot, amely széles körű adatkezelési és adatelemzési – és többek között statisztikai elemzési – feladatok elvégzését teszi lehetővé (a továbbiakban: SAS-rendszer). A SAS rendszer központi összetevője, melynek neve „Base SAS”, lehetővé teszi a felhasználók számára, hogy saját alkalmazási programokat írjanak és futtassanak a SAS-rendszerben való alkalmazáshoz abból a célból, hogy e rendszer kezelhesse az adataikat (szkriptek). Ezeket a szkripteket a SAS-rendszer saját nyelvén írják (a továbbiakban: SAS-nyelv).
A WPL úgy vélte, hogy piaci kereslet áll fenn olyan helyettesítő szoftverek iránt, amelyek képesek a SAS-nyelven írt alkalmazási programokat végrehajtani. A WPL ezért megalkotta a „World Programming System”-et, amelyet oly módon alakított ki, hogy az a SAS-összetevők funkcionalitását a lehető legnagyobb mértékben lemásolja, olyannyira, hogy – kevés kivétellel – megpróbálta biztosítani, hogy ugyanazon adatbevitelek ugyanazon adatkinyeréseket eredményezzék. Ezzel a SAS-rendszer felhasználói számára azt kívánta lehetővé tenni, hogy az általuk kifejlesztett, a SAS-rendszerben használandó szkripteket futtathassák a World Programming System kereteiben.
A High Court of Justice (England & Wales), Chancery Division tájékoztatása szerint nem állapítható meg, hogy ennek során a WPL hozzáfért volna a SAS-összetevők forráskódjához, vagy lemásolta volna a SAS-összetevők forráskódjának bármely szövegrészét, vagy lemásolta volna az említett kód szerkezeti felépítésének bármely részét.
A High Court of Justice (England & Wales), Chancery Division közli továbbá, hogy más jogviták keretében két korábbi bírósági határozat megállapította, hogy nem minősül az informatikai program forráskódjára vonatkozó szerzői jog megsértésének, ha a szerzői jogi jogosult versenytársa tanulmányozza a program működését, és ezt követően megírja az e funkcionalitást utánzó saját programját.
A SAS Institute e megközelítést vitatva keresetet indított a kérdést előterjesztő bíróság előtt. A WPL-lel szemben főként a következőket kifogásolja:
a „World Programming System” megalkotása során a WPL lemásolta a SAS-rendszernek a SAS Institute által kiadott kézikönyveit, és ezáltal megsértette a SAS-kézikönyveken fennálló szerzői jogot;
ebből eredően a WPL közvetetten lemásolta a SAS-összetevőket magában foglaló számítógépi programokat, és ezáltal megsértette a SAS-összetevőkön fennálló szerzői jogot;
a WPL a felhasználási szerződésbe ütközően, és az ezzel kapcsolatosan vállalt kötelezettségekkel ellentétesen használta a SAS-rendszer „Learning Edition” név alatt ismert verzióját, és ezáltal megsértette a „Learning Edition”-ön fennálló szerzői jogot, valamint
a WPL saját kézikönyve megalkotása során megsértette a SAS-rendszer kézikönyvein fennálló szerzői jogot.
E körülmények között a High Court of Justice (England & Wales), Chancery Division úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
Ha egy számítógépi program (a továbbiakban: első program) irodalmi műként szerzői jogi védelem alatt áll, akkor a [91/250 irányelv] 1. cikk[ének] (2) bekezdését úgy kell-e értelmezni, hogy nem minősül az első programon fennálló szerzői jog megsértésének, ha a szerzői jogi jogosult versenytársa – az első program forráskódjához való hozzáférés nélkül – közvetlenül vagy valamilyen eljárás – mint amilyen a tárgykód felfejtése – útján, másik programot (a továbbiakban: második program) hoz létre, amely az első program funkcióit másolja le?
Befolyásolja-e az első kérdésre adandó választ az alábbi körülmények bármelyike:
az első program funkcionalitásának jellege és/vagy terjedelme;
az első program szerzője által az első program funkcionalitásának kigondolása során a ráfordított szakértelem, szellemi erőfeszítések és munka jellege és/vagy terjedelme;
a részletesség foka, amelyen az első program funkcionalitását a második program lemásolta;
ha a második program forráskódja olyan mértékben másolja le az első program forráskódjának szempontjait, ami már több, mint ami feltétlenül szükséges volna az első programmal megegyező funkcionalitás létrehozásához?
Ha az első program olyan alkalmazási programokat értelmez és hajt végre, amelyeket az első program felhasználói írtak az első program szerzője által kigondolt programozási nyelven, amely az első program szerzője által kigondolt vagy kiválogatott kulcsszavakat, valamint az első program szerzője által kigondolt szintaxist tartalmaz, akkor a [91/250 irányelv] 1. cikk[ének] (2) bekezdését úgy kell-e értelmezni, hogy nem minősül az első programon fennálló szerzői jog megsértésének, ha a második programot úgy írták meg, hogy értelmezi és végrehajtja ezen alkalmazási programokat ugyanazon kulcsszavak és ugyanazon szintaxis használatával?
Ha az első program sajátos formátumú, az első program szerzője által kigondolt adatfájlokat olvas és ír, akkor a [91/250 irányelv] 1. cikk[ének] (2) bekezdését úgy kell-e értelmezni, hogy nem minősül az első programon fennálló szerzői jog megsértésének, ha a második programot úgy írták meg, hogy azonos formátumú adatfájlokat tud írni és olvasni?
Változtat-e az első, harmadik és negyedik kérdésre adandó válaszon az, ha a második program szerzője a második programot:
az első program működésének megfigyelése, tanulmányozása vagy kipróbálása által hozta létre; vagy
az első program szerzője által megalkotott és kiadott, az első program funkcióit leíró kézikönyv (a továbbiakban: kézikönyv) olvasása által hozta létre; vagy
az a) és b) együtt?
Ha egy személy az első program egy példányát engedély alapján jogosult használni, akkor a [91/250 irányelv] 5. cikk[ének] (3) bekezdését úgy kell-e értelmezni, hogy az engedélyes jogosult a szerzői jogosult engedélye nélkül a programot betáplálni, futtatni és tárolni azért, hogy megfigyelje, kipróbálja vagy tanulmányozza az első program működését abból a célból, hogy a program elemeinek alapját képező ötleteket és elveket meghatározza, ha az engedély feljogosítja az engedélyest az első program betáplálására, futtatására és tárolására az engedély által biztosított különös célból történő használat során, de az első program megfigyelése, tanulmányozása vagy kipróbálása céljából végzett cselekmények túllépnek az engedély által biztosított célon?
Úgy kell-e értelmezni a [91/250 irányelv] 5. cikk[ének] (3) bekezdését, hogy az első program működésének megfigyelését, kipróbálását vagy tanulmányozását úgy kell tekinteni, mint amit az első program elemeinek alapját képező ötletek és elvek meghatározása céljából tettek, ha ennek célja, hogy az ezeket végző személy:
meggyőződjön az első program működési módjáról, különösen a kézikönyvben nem szereplő részletek tekintetében, abból a célból, hogy a második programot a fenti első kérdésben meghatározott módon írják meg;
meggyőződjön arról, hogy az első program hogyan értelmezi és hajtja végre az általa értelmezett és végrehajtott programnyelven írt programutasításokat (lásd a fenti harmadik kérdést);
meggyőződjön az adatfájlok formátumáról, amelyeket az első program ír vagy olvas (lásd a fenti negyedik kérdést);
összehasonlítsa a második program és az első program teljesítményét abból a célból, hogy megvizsgálja a két teljesítmény eltérésének okát, és hogy javítsa a második program teljesítményét;
párhuzamos próbákat végezzen az első programon és a második programon azért, hogy a második program fejlesztése során összehasonlítsa az adatkinyeréseket, különösen azáltal, hogy ugyanazon próbaszkripteket futtat mind az első programon, mind a második programon;
meggyőződjön az első program által generált naplófájl adatkinyeréséről azért, hogy ezzel azonos vagy megjelenésében hasonló naplófájlt alkosson;
az első programot adatok (valójában az USA államai és az irányítószámok között kapcsolatot létrehozó adatok) kiadására késztesse abból a célból, hogy meggyőződjön arról, hogy ez megfelel-e a hivatalos adatbázisok adatainak, és ha nem felel meg, akkor úgy programozza a második programot, hogy az első programmal megegyező módon válaszoljon az azonos adatbevitelre.
Ha a kézikönyv irodalmi műként szerzői jogi védelem alatt áll, akkor a [2001/29 irányelv] 2. cikk[ének] a) pontját úgy kell-e értelmezni, hogy sérti a kézikönyvön fennálló szerzői jogot, ha a második program szerzője a második programban többszörözi, vagy nagymértékben többszörözi a kézikönyvben leírt alábbi elemek bármelyikét:
az első programba foglalt statisztikai műveletek kiválasztása;
a kézikönyvben ezen műveletek leírására szolgáló matematikai képletek;
különös parancsok vagy parancsok kombinációi, amelyekkel a műveleteket le lehet hívni;
az első program szerzője által a különböző parancsok tekintetében biztosított opciók;
az első program által felismert kulcsszavak és szintaxis;
az első program szerzője által kiválasztott alapértelmezések, melyeket akkor kell alkalmazni, ha egy bizonyos parancsot vagy opciót a felhasználó nem határozott [volna] meg;
bizonyos körülmények esetén az első program által végrehajtandó ismétlések száma?
Úgy kell-e értelmezni a [2001/29 irányelv] 2. cikk[ének] a) pontját, hogy sérti a kézikönyvön fennálló szerzői jogot, ha a második program szerzője – egy a második programot leíró kézikönyvben – többszörözi vagy nagymértékben többszörözi az első program által felismert kulcsszavakat és szintaxist?”
Az első, második, harmadik, negyedik és ötödik kérdésről
E kérdésekkel a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 91/250 irányelv 1. cikkének (2) bekezdését úgy kell-e értelmezni, hogy valamely számítógépi program funkcionalitása, valamint a számítógépi program keretében, a program bizonyos funkcióinak a használata céljából használt programnyelv és adatfájlformátum e program kifejezési formájának minősül, és ekként az irányelv értelmében szerzői jogi védelemben részesülhet.
A 91/250 irányelv 1. cikke (1) bekezdése szerint a számítógépi programok a Berni Uniós Egyezmény értelmében vett irodalmi műként szerzői jogi védelemben részesülnek.
E cikk (2) bekezdése e védelmet a számítógépi programok bármely formában történő kifejezésére kiterjeszti. E bekezdés ugyanakkor előírja, hogy a számítógépi program bármely elemének – beleértve a csatlakozási felületeket – alapjául szolgáló ötletek és elvek ennek az irányelvnek az értelmében nem részesülnek szerzői jogi védelemben.
A 91/250 irányelv tizennegyedik preambulumbekezdése e tekintetben megerősíti, hogy azon szerzői jogi alapelvnek az értelmében, mely szerint a számítógépi programnak csak a kifejezési formája részesül szerzői jogi védelemben, ezek az ötletek és elvek, amennyiben a logika, az algoritmusok és a programnyelv alapjául szolgálnak, ezen irányelv értelmében nem állnak védelem alatt.
A nemzetközi jogot illetően mind a WIPO Szerzői Jogi Szerződésének a 2. cikke, mind a TRIPS 9. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a szerzői jogi védelem a kifejezési formákra terjed ki, és nem vonatkozik az önmagukban vett ötletekre, eljárásokra, működési módszerekre, illetve a matematikai műveletekre.
A TRIPS 10. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a számítógépes programok a Berni Uniós Egyezmény szerinti irodalmi művekként akár forráskód akár tárgyi kód formájában védettek.
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelemnek a jelen ügyben történő benyújtását követően hozott egyik ítéletében Bíróság a 91/250 irányelv 1. cikkének (2) bekezdését úgy értelmezte, hogy az ezen irányelv által biztosított védelem tárgya magában foglalja a számítógépi program bármely formában történő kifejezéseit, úgymint forráskód és tárgykód, amelyek lehetővé teszik annak a különböző programozási nyelveken történő többszörözését (a C-393/09. sz. Bezpečnostní softwarová asociace ügyben 2010. december 22-én hozott ítélet [EBHT 2010., I-13971. o.] 35. pontja).
A 91/250 irányelv hetedik preambulumbekezdésének második mondata szerint a „számítógépi program” fogalma magában foglalja a számítógépi program kifejlesztéséhez vezető előkészítő dokumentációt is, feltéve hogy az előkészítő munka jellegénél fogva későbbi fázisában számítógépi programot eredményezhet.
Így a 91/250 irányelv védelmének tárgya magában foglalja a számítógépi program kifejezési formáit, valamint a számítógépi program kifejlesztéséhez vezető előkészítő dokumentációt, amelyek e program többszörözését, illetve későbbi megvalósítását eredményezhetik (a fent hivatkozott Bezpečnostní softwarová asociace ügyben hozott ítélet 37. pontja).
A Bíróság ebből arra a következtetésre jutott, hogy valamely számítógépi program forráskódja vagy tárgyi kódja e program kifejezési formája, amelynek következésképpen a 91/250 irányelv 1. cikkének (1) bekezdése alapján részesülnie kell a számítógépi programok szerzői jogi védelmében. Ezzel szemben a grafikus felhasználói felület tekintetében a Bíróság megállapította, hogy az ilyen felület nem teszi lehetővé a számítógépi program többszörözését, hanem csupán e program valamely elemének minősül, amellyel a felhasználó az említett program funkcionalitásait használja (a fent hivatkozott Bezpečnostní softwarová asociace ügyben hozott ítélet 34. és 41. pontja).
E megfontolások alapján az első, második, harmadik, negyedik és ötödik kérdések tárgyát képező számítógépi programelemek tekintetében meg kell állapítani, hogy sem a számítógépi program funkcionalitása, sem a számítógépi program keretében, a program bizonyos funkcióinak a használata céljából alkalmazott programnyelv és adatfájlformátum nem minősül e program kifejezési formájának a 91/250 irányelv 1. cikkének (2) bekezdése értelmében.
Amint ugyanis a főtanácsnok az indítványának az 57. pontjában megállapította, annak elfogadása, hogy a számítógépi program funkcionalitása szerzői jogi védelemben részesülhet, azt eredményezné, hogy az ötletek a technikai haladás és az ipari fejlődés rovására kisajátíthatók lennének.
Ezenfelül a 91/250 irányelv javaslata [COM(88) 816] indokolásának 3.7 pontja közli, hogy a számítógépi programok szerzői jogi védelmének a fő előnye az, hogy kizárólag a mű egyéni kifejezésére korlátozódik, és ezért meghagyja a kívánt teret más szerzők számára azt illetően, hogy hasonló, vagy akár azonos programokat hozzanak létre, amennyiben ezt nem másolás útján teszik.
Ami a felhasználók által írt alkalmazási programok értelmezése és végrehajtása céljából, valamint az adatoknak sajátos adatfájlformátumban történő írása és olvasása érdekében a számítógépi program keretében használt programnyelvet és adatfájlformátumot illeti, ezek e program elemeinek minősülnek, amellyel a felhasználó az említett program bizonyos funkcióit használja.
Ebben az összefüggésben meg kell állapítani, hogy amennyiben valamely harmadik személy megszerezné a számítógépi program keretében használt programnyelv vagy adatfájlformátum forráskódjának vagy tárgykódjának egy részét, és ennek a kódnak a segítségével a saját számítógépi programjában hasonló elemeket hozna létre, ez a magatartás a 91/250 irányelv 4. cikkének a) pontja értelmében részleges többszörözésnek minősülhetne.
Márpedig – amint az az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik – a WPL-nek nem volt hozzáférése a SAS Institute programjának sem a forráskódjához, sem a tárgykódjához, és nem is alkalmazta a program tárgykódjának visszafejtését. A WPL a SAS Institute programja működésének a megfigyelése, tanulmányozása és kipróbálása útján többszörözte annak funkcionalitását, ugyanazt a programnyelvet és ugyanazt az adatfájlformátumot alkalmazva.
Meg kell állapítani továbbá, hogy a jelen ítélet 39. pontjában tett megállapítás nem érinti annak a lehetőségét, hogy a SAS-nyelv és a SAS Institute adatfájlformátuma művekként szerzői jogi védelemben részesüljenek a 2001/29 irányelv alapján, ha azok a szerző saját szellemi alkotásai (lásd a fent hivatkozott Bezpečnostní softwarová asociace ügyben hozott ítélet 44–46. pontját).
Az első, második, harmadik, negyedik és ötödik kérdésre tehát azt a választ kell adni, hogy a 91/250 irányelv 1. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy sem a számítógépi program funkcionalitása, sem a számítógépi program keretében, a program bizonyos funkcióinak a használata céljából alkalmazott programnyelv és adatfájlformátum nem minősül e program kifejezési formájának, és ekként nem részesül ezen irányelv értelmében a számítógépi programok szerzői jogi védelmében.
A hatodik és a hetedik kérdésről
E kérdésekkel a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 91/250 irányelv 5. cikkének (3) bekezdését úgy kell-e értelmezni, hogy a számítógépi program valamely példányának jogszerű felhasználója a szerzői jog jogosultjának engedélye nélkül megfigyelheti, tanulmányozhatja és kipróbálhatja a program működését a program elemeinek alapját képező ötletek és elvek meghatározása céljából, ha az engedély keretébe tartozó műveleteket végez az engedélyben meghatározott kereteket túllépő cél érdekében.
Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy az alapügyben a WPL jogszerűen vásárolta meg a SAS Institute programja oktatási kiadásának a példányait, melyeket „kattintásra” felhasználási engedéllyel látták el, amellyel a vásárló elfogadta az engedélyezés feltételeit, mielőtt hozzáférhetett volna a szoftverhez. Az említett engedélyezés feltételei „nem előállítási célra” korlátozták az engedélyt. A kérdést előterjesztő bíróság tájékoztatása szerint a WPL a SAS Institute programja oktatási kiadásának a különböző példányait olyan műveletek elvégzéséhez használta fel, amelyekre nem terjedt ki a kérdéses engedély.
Következésképpen e bíróság azt kérdezi, hogy a számítógépi program működése tanulmányozásának vagy megfigyelésének a célja hatással van-e az engedélyes azon lehetőségére, hogy a 91/250 irányelv 5. cikkének (3) bekezdésében foglalt kivételre hivatkozzon.
E rendelkezés megfogalmazásának az olvasása alapján egyrészt meg kell állapítani, hogy az engedélyes megfigyelheti, tanulmányozhatja és kipróbálhatja a számítógépi program működését a program elemeinek alapját képező ötletek és elvek meghatározása céljából.
E tekintetben a 91/250 irányelv 5. cikkének (3) bekezdése annak biztosítását célozza, hogy a számítógépi program elemeinek alapját képező ötleteket és elveket a szerzői jog jogosultja ne védje hasznosítási szerződés útján.
E rendelkezés tehát összhangban áll a 91/250 irányelv 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott alapelvvel, mely szerint az irányelv alapján biztosított védelem a számítógépi programok bármely formában történő kifejezésére vonatkozik, és a számítógépi program bármely elemének alapjául szolgáló ötletek és elvek ennek az irányelvnek az értelmében nem részesülnek szerzői jogi védelemben.
A 91/250 irányelv 9. cikkének (1) bekezdése többek közt hozzáfűzi, hogy minden, az 5. cikk (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételekkel ellentétes szerződéses kikötés semmis.
Másrészt az említett 5. cikk (3) bekezdése szerint az engedélyes meghatározhatja a számítógépi program elemeinek alapját képező ötleteket és elveket, ha ezt a program olyan betáplálása, megjelenítése, futtatása, továbbítása vagy tárolása során végzi, amelyre jogosult.
Következésképpen ezen ötletek és elvek meghatározása olyan műveletek keretében végezhető, amelyekre az engedély kiterjed.
Ezenfelül a 91/250 irányelv tizennyolcadik preambulumbekezdése kifejti, hogy a számítógépi program felhasználására jogosult személy számára nem tiltható meg, hogy elvégezze a program működésének megfigyeléséhez, tanulmányozásához vagy kipróbálásához szükséges cselekményeket, feltéve, hogy e cselekmények nem sértik a programhoz fűződő szerzői jogokat.
E tekintetben – amint arra a főtanácsnok az indítványának a 95. pontjában szintén rámutat – azokról a cselekményekről van szó, amelyeket a 91/250 irányelv 4. cikkének a) és b) pontja említ, mely cikk meghatározza azokat a cselekményeket, melyeket a jogosultnak kizárólagos jogában áll elvégezni és engedélyezni, továbbá azokról a cselekményekről, amelyeket az irányelv 5. cikkének (1) bekezdése említ, mely azokra a cselekményekre vonatkozik, melyek ahhoz szükségesek, hogy a számítógépi programot az azt jogszerűen megszerző személy a rendeltetési célnak megfelelően használja, beleértve a hibajavítást is.
Ezen utóbbi vonatkozást illetően a 91/250 irányelv tizenhetedik preambulumbekezdése kijelenti, hogy az e felhasználáshoz szükséges betáplálás és futtatás szerződés útján nem tiltható meg.
Következésképpen a számítógépi programon fennálló szerzői jog jogosultja a hasznosítási szerződésre hivatkozva nem tilthatja meg az engedélyes számára, hogy a program elemeinek alapját képező ötleteket és elveket meghatározza, ha az engedélyes az említett engedély keretébe tartozó műveleteket, vagy olyan betáplálási és futtatási műveleteket végez, amelyek szükségesek a számítógépi program használatához, azzal a feltétellel, hogy mindez nem sértheti e jogosultnak a programon fennálló kizárólagos jogait.
Ezen utóbbi feltételt illetően a 91/250 irányelvnek a visszafejtésre vonatkozó 6. cikke (2) bekezdésének c) pontja ténylegesen megállapítja, hogy az irányelv nem igazolhatja, hogy az alkalmazásával megszerzett információt kifejezési formájában lényegében hasonló számítógépi program kifejlesztéséhez, előállításához és forgalomba hozatalához, illetve a szerzői jogot sértő más cselekményhez használják fel.
Meg kell tehát állapítani, hogy a számítógépi programon fennálló szerzői jog nem sérülhet akkor, ha – mint a jelen ügyben – a jogszerűen engedélyt szerző személynek nem volt hozzáférése az engedély tárgyát képező számítógépi programnak a forráskódjához, hanem tevékenysége kizárólag a programnak az abból a célból történő tanulmányozására, megfigyelésére és kipróbálására korlátozódott, hogy annak funkcionalitását egy második program keretében többszörözze.
E körülmények között a hatodik és a hetedik kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 91/250 irányelv 5. cikkének (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az a személy, aki valamely számítógépi program engedélyezett példányával rendelkezik, a szerzői jog jogosultjának engedélye nélkül megfigyelheti, tanulmányozhatja vagy kipróbálhatja e program működését abból a célból, hogy az említett program elemeinek alapját képező ötleteket és elveket meghatározza, ha az említett engedély keretébe tartozó műveleteket, vagy olyan betáplálási és futtatási műveleteket végez, amelyek szükségesek a számítógépi program használatához, azzal a feltétellel, hogy mindez nem sértheti a szerzői jog jogosultjának az e programon fennálló kizárólagos jogait.
A nyolcadik és a kilencedik kérdésről
E kérdésekkel a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 2001/29 irányelv 2. cikkének a) pontját úgy kell-e értelmezni, hogy a szerzői jogi védelem alatt álló számítógépi program használati kézikönyvében leírt egyes elemeknek valamely más számítógépi programban, vagy e program használati kézikönyvében történő többszörözése az e kézikönyvön fennálló szerzői jog megsértésének minősül-e.
Az előzetes döntéshozatalra utaló végzésből kitűnik, hogy a SAS Institute számítógépi programjának a használati kézikönyve a 2001/29 irányelv értelmében védett irodalmi mű.
A Bíróság már megállapította, hogy valamely mű egyes részei akkor részesülnek a 2001/29 irányelv 2. cikkének a) pontja szerinti szerzői jogi védelemben, ha tartalmaznak egyes olyan elemeket, amelyek e mű szerzője saját szellemi alkotásának kifejeződései (a C-5/08. sz. Infopaq International ügyben 2009. július 16-án hozott ítélet [EBHT 2009., I-6569. o.] 39. pontja).
A jelen ügyben a kulcsszavak, a szintaxis, a parancsok és parancskombinációk, az opciók és az alapértelmezések, valamint az ismétlések szavakból, számokból és matematikai fogalmakból állnak, amelyek külön-külön, önmagukban véve nem minősülnek a számítógépi program szerzője szellemi alkotásának.
A szerzőnek csupán e szavak, számok vagy matematikai fogalmak kiválasztásán, elrendezésén és kombinációján keresztül van lehetősége alkotó szelleme eredeti módon történő kifejezésére és az eredmény létrehozására, amely a számítógépi programnak a szellemi alkotásnak tekinthető kézikönyve (lásd ebben az értelemben a fent hivatkozott Infopaq ügyben hozott ítélet 45. pontját).
A kérdést előterjesztő bíróságnak kell ellenőriznie, hogy az említett elemek többszörözése az alapügy tárgyát képező számítógépi programra vonatkozó kézikönyvet létrehozó szerző saját szellemi alkotása kifejeződésének a többszörözését képezi-e.
E tekintetben a számítógépi program használati kézikönyve ezen elemeinek a többszörözését érintő, a 2001/29 irányelv tekintetében történő vizsgálatnak azonosnak kell lennie, függetlenül attól, hogy egy második program létrehozásáról, vagy ezen utóbbi program használati kézikönyvének a létrehozásáról van-e szó.
Következésképpen a fenti megfontolásokra tekintettel a nyolcadik és a kilencedik kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 2001/29 irányelv 2. cikkének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy a szerzői jogi védelem alatt álló számítógépi program használati kézikönyvében leírt egyes elemeknek valamely más számítógépi programban, vagy e program használati kézikönyvében történő többszörözése az e kézikönyvön fennálló szerzői jog megsértésének minősülhet, ha e többszörözés a szerzői jogi védelem alatt álló számítógépi programra vonatkozó használati kézikönyv szerzője saját szellemi alkotásának a kifejeződését képezi, mely utóbbi feltétel teljesülését a nemzeti bíróságnak kell ellenőriznie.
A számítógépi programok jogi védelméről szóló, 1991. május 14-i 91/250/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy sem a számítógépi program funkcionalitása, sem a számítógépi program keretében a program bizonyos funkcióinak a használata céljából alkalmazott programnyelv és adatfájlformátum nem minősül e program kifejezési formájának, és ekként nem részesül ezen irányelv értelmében a számítógépi programok szerzői jogi védelmében.
A 91/250 irányelv 5. cikkének (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az a személy, aki valamely számítógépi program engedélyezett példányával rendelkezik, a szerzői jog jogosultjának engedélye nélkül megfigyelheti, tanulmányozhatja vagy kipróbálhatja e program működését abból a célból, hogy az említett program elemeinek alapját képező ötleteket és elveket meghatározza, ha az említett engedély keretébe tartozó műveleteket, vagy olyan betáplálási és futtatási műveleteket végez, amelyek szükségesek a számítógépi program használatához, azzal a feltétellel, hogy mindez nem sértheti a szerzői jog jogosultjának az e programon fennálló kizárólagos jogát.
Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy a szerzői jogi védelem alatt álló számítógépi program használati kézikönyvében leírt egyes elemeknek valamely más számítógépi programban, vagy e program használati kézikönyvében történő többszörözése az e kézikönyvön fennálló szerzői jog megsértésének minősülhet, ha e többszörözés a szerzői jogi védelem alatt álló számítógépi programra vonatkozó használati kézikönyv szerzője saját szellemi alkotásának a kifejeződését képezi, mely utóbbi feltétel teljesülését a nemzeti bíróságnak kell ellenőriznie.
( *1 ) Az eljárás nyelve: angol.

matches: Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


A magyarországi csillagászat 1000 esztendeje | csillagaszat.hu
Kezdőlap Magyar csillagászattörténet Általános csillagászattörténet A magyarországi csillagászat 1000 esztendeje
Magyar csillagászattörténetÁltalános csillagászattörténet
A magyarországi csillagászat 1000 esztendeje
Bartha Lajos - 2005. augusztus 28, vasárnap 21 Megosztás Facebookon
Nyomtatható változatTÁJÉKOZTATÓ
Füzetünk a csillagászattörténeti konferencia programját, valamint az augusztus 1.-ig a szervezőkhöz beérkezett előadások kivonatait tartalmazza. Az összefoglalásokkal nem csak a résztvevőket kívántuk tájékoztatni, hanem a külföldi kutatókat, intézményeket és egyesületeket is. Ezért a füzet második felében a kivonatok angol nyelvű fordításait is közzé tettük. A szélesebb körű kapcsolatok megteremtése érdekében az egyes kivonatok alatt feltüntettük az előadó levelezési ill. e-mail és/vagy fax címeit is. Vértes Ernő főtanácsosnak, a Gothard Jenő Amatőrcsillagászati Egyesület elnökének ismertetése a "Vas megye csillagászati emlékei" kiállításról önálló kiadványként jelenik meg, így annak kivonatát itt nem közöltük.
A poszter bemutatók augusztus 25.-én (szombaton) déltől 26.-án (vasárnap) délelőttig tekinthetők meg a Megyei Művelődési és Ifjúsági Központ kiállító helyiségében. Részletesebb tájékoztatást a kiállítók adhatnak. Felhívjuk a figyelmet arra, hogy az MMIK halljában, az információs pulton megvásárolható hazai csillagászattörténeti kiadványokat helyeztünk el. Ezek egy része egyáltalában nem kerül kereskedelmiforga lomba, így beszerzésükre most jó alkalom nyílik.
Kérjük a konferencia résztvevőit és e füzet olvasóit, hogy a következő évekre tervezett csillagászattörténeti találkozókkal kapcsolatos javaslataikat, gondolataikat, elképzeléseiket a szervezőkkel szóban vagy írásban közöljék.
2001. augusztus 24. péntek 16:00 órától Vértes Ernő, a Gothard Jenő Amatőrcsillagászati Egyesület elnöke A résztvevők köszöntése
A Vas megye csillagászati múltja c. időszakos kiállitás bemutatója.
2001. augusztus 25. szombat
09:30 – A konferencia megnyitása az MMIK előadó termében. 10:00-12:30 – délelőtti előadó ülésszak.
Dr. Pásztor Emília, az "Asztronómia a Kultúrában" alelnöke
Az asztronómia szerepe a régészetben.
Csillik Iharka (Csillagászati Intézet) és Maxim, Zoia (Erdélyi Nemzeti Történelmi Múzeum), tudományos munkatársak, Kolozsvár, Románia
A kígyó az archeoasztronómiában. Tóth László tudományos munkatárs, MTA CSIKI Napfizikai Obszervatórium, Debrecen
A Tévelygő juhász – egy népi csillagkép-név eredete.
Keszthelyi Sándor mérnök, az ASTRA Csillagászati Egyesület elnöke, Pécs
Milyen irányba néznek hazánk középkori templomai ?
Dr. Balázs Lajos tudományos főmunkatárs-igazgató, MTA CSIKI Konkoly Obszervatórium, Budapest
Tudományos kutatások Ógyallán Konkoly Thege korában.
Mgr. Druga, Ladislav aligazgató, Központi Szlovák Obszervatórium, Ógyalla
A 130 éves Ógyalla-Hurbanovói Csillagvizsgáló története.
Horváth Edit tanárnő, Szombathely
Gothard Jenő, a premontrei diák. Dr. Székely László, MTA Filozófiai Kutató Intézet, Budapest
Fényi Gyula és a jezsuita természettudomány. 12:30-14:00 – ebédszünet.
A szünetben és a délutáni ülésszak előtt a poszter bemutatók megtekinthetők
14:30 – délutáni előadó ülésszak.
Ponori Thewrewk Aurél, ny. igazgató, Budapest
A magyarországi kronológiai kutatások múltjából..
Zsoldos Endre, tudományos munkatárs, MTA CSIKI, Budapest
A változócsillagászat kezdetei Magyarországon.
Tóth László (MTA CSIKI Napfizikai Obsz.) tud. munkatárs és Végvári József (KLTE Idegennyelvi központ, Debrecen.) egyetemi tanár, Debrecen
Napfogyatkozás és népművészet.
PhD Péntek Kálmán docens, Berzsenyi Dániel Tanárképző Főiskola, Szombathely Főiskolai szakdolgozatok mint a csillagászattörténet lehetséges forrásai.
K. Srágner Márta bibliográfus, Pécs
A "Meteor" csillagászattörténeti rovata a kezdetektől napjainkig.
Maróti Tamás fizikus, Budapest
A Halley-üstökös Salamon magyar király dénárjain.
Ponori Thewrewk Aurél ny. igazgató, Budapest
Mikor ült Petõfi "A négyökrös szekér"-en ? Bartha Lajos, MCSE Csillagászattörténeti szakcsoport vez., Budapest. A magyarországi csillagászat korszakai.
POSZTER BEMUTATÓ:
V. Tana Judit kiállítás vezető, Eger
Az egri Csillagásztorony és Csillagászati múzeum.
Tóth László, tud. mts. Gerlei Ottó, tud. mts. és Mező György ösztöndijas, MTA CSIKI Napfizikai Obszervatórium, Debrecen A kalocsai Haynald-obszervatórium fotoszféra rajzai.
Bartha Lajos, MCSE szakcsoport vez. Budapest
Csillagászattörténeti forrás kiadványok.
Farkas Ernő, Budapest
19. sz-i magyarországi csillagászati művek.
09:30 – Az MMIK előadótermében: "A csillagászattörténeti kutatások időszerűsége"
Összegezés, vita és megbeszélés.
11:30 – A konferencia lezárása.
Az előadások összefoglalásai:
Dr, Pásztor Emília – ARCHEOASZTRONÓMIAI KUTATÁSOK SZEREPE A RÉGÉSZETBEN
Az archeoasztronómia a régészet társtudománya. A kognitív régészet részeként az anyagi maradványok vizsgálatával (régészeti leleteket díszítő motívumkincsek, sírok és más építmények tájolása, stb.) tanulmányozza, hogy az égi jelenségek milyen hatást gyakorolhattak, miként tükröződhettek őseink gondolatvilágában.
1. Rövid történeti áttekintés a tudományág születéséről, fejlődéséről és jelenlegi helyzetéről.
2. Az archeoasztronómia kutatási területei.
A mértékegységek kialakítása alapvető szellemi lépés volt az emberiség történetében. Az idő mértékegységei közül a naptárak megalkotásában az asztronómia szerepe egyértelmű.
A "másik világ" szimbólumainak, a kultuszoknak tanulmányozása.
A kultuszok felismerése a régészet legnehezebb feladatai közé tartozik, mert a vallásos elképzelések nem mindig jutnak egyértelmûen kifejezésre az anyagi kultúrában vagy mai ember számára már gyakran nem felismerhetők, nem értelmezhetők. Az írott forrásokkal rendelkező korszakok tanulmányozása bebizonyította, hogy az égi jelenségek jelentős hatást gyakoroltak az emberi kultúrára. Így hibás feltevés lenne az ellenkezőjét állítani az írott forrásokkal nem rendelkező történeti korszakokról. Bár az égi jelenségek értelmezésében a csillagászat csak egy lehetséges magyarázatot kínál, ennek jelentősége felbecsülhetetlen.
3. A legfontosabb archeoasztronómiai kutatások bemutatása a fentiek igazolására. Saját kutatási eredmények rövid ismertetése (Rösaring – egy svéd felvonulási út, Stonehenge – fény-árnyék effektusok, megalit építmények tájolása, stb.).
Dr. Pásztor Emília, lak. 7020 Dunaföldvár, Sóház u. 4. – T. (75)-341-745.
Maxim, Zoja és Csillik Iharka – A KÍGYÓ AZ ARCHEOASZTRONÓMIÁBAN
A kígyót a mitológia szimbólum rendszerében többféle jó és rossz tulajdonsággal ruházzák fel. Ezek közül a legfontosabb az, hogy az élet erejét és a teremtést jelképezi. Ezért sok mitológiában szent állatnak tartják. A barlangok falán, eszközökön, edényeken, sőt az istenségek szobrain is megtaláljuk a kígyó jelképét. Mivel nem teremtett élőlény, természetfölötti erőt tulajdonítanak neki. Csillagászati szempontból megvizsgáltuk a Kígyó (Serpens) csillagképet, amelyet a Kígyótartó (Ophiuchus, Serpentarius) két részre oszt fel: a fej-részre (Serpens Caput) és a farok-részre (Serpens Cauda). Kiszámítottuk a csillagkép fej-részének irányát i.e. 4000-ben, március 18-án és szeptember 24-én. Azt kaptuk, hogy március közepén, amikor a kígyó kibújik a földből, a csillagkép feje északkelet felé, szeptember derekán, amikor vissza bújik a földbe, északnyugat felé mutat.
Csillik Iharka, Astronomical Observatory, 3400 Cluj-Napoca, Str. Ciresilor 19. Romania. Maxim, Zoja, National Historical Museum of Transylvania. 3400 Cluj-Napoca, Str. C.Doiciviciu 2. Romania
Tóth László – A TÉVELYGÕ JUHÁSZ – EGY NÉPI CSILLAGKÉP EREDETE
A csillagnevek magyarázatát többnyire mitológiai, néprajzi, valamint nyelvészeti oldalról közelítik meg, noha egy-egy elnevezésnek csillagászati jelenségen alapuló eredetei is lehet. Ez történt a Sas (Aquila), magyar nevén Tévelygő juhász csillagképpel is. A juhász mivolta rögtön szembe tűnik, ha pillantást vetünk széles karimájú kalapot viselő, széttárt karú alakjára. Tévelyegni pedig január közepén szokott, amikor is pusztán geometriai okokból következően képes mutatni azt az érdekes jelenséget, hogy hajnalban a Nap előtt kel, majd este a Nap után nyugszik. Tóth László tudományos munkatárs. MTA Konkoly Thege Csillagászati Kutató Intézet Napfizikai Obszervatóriuma. 4010 Debrecen, Pf. 30. – T./Fax: (+36)-52-437-343.e-mail: tothla@tigris.klte.hu. Keszthelyi Sándor – MILYEN IRÁNYBA NÉZNEK HAZÁNK KÖZÉPKOR TEMPLOMAI ? Külföldön 1858-ban, nálunk 1903-ban vetődött fel a kérdés: pontosan keleti irányba néznek-e a keresztény templomok, és ha nem, mi ennek az eltérésnek az oka? Elhatároztuk feleségemmel, hogy valamennyi hazai középkori (az iránytű 1450-es alkalmazása előtti) keresztény templomnak személyesen, azonos módszerrel, azonos műszerrel meghatározzuk az irányát. Iránytűvel mérünk, a mágneses deklinációval korrigálunk.
Templomkataszter elkészítése: műemlék jegyzékek, régészeti topográfiák, stb. alapján. Nem csak az eredeti állapotúak, hanem azok is, amelyeknek az alapjai középkorúak és utóbb bővítették, felújították, alapjain újjáépítették. 1200 templomunk tartja ma is középkori irányát.
Helyszíni mérések. 1995 óta hajtjuk végre, évente 2 megyével végzünk, 10 év alatt készülhetünk el. Eddig 700-nál több templomot mértünk meg.
Mérések értékelése. Az adathalmaz számítógépes feldolgozása, statisztikai elemzése.
Az irányok vizsgálata az égtájak, a Nap évi útja, a templomok védőszentjeinek napkeltéi szerint. A legérdekesebb előzetes eredmény szerint a templomok tengelye átlagosan 13°-os szöggel tér kelettől észak felé (azimut szög 77°).
Keszthelyi Sándor mérnök, az pécsi ASTRA Csillagászati Egyesület elnöke. 7615 Pécs, Aradi vértanúk u. 8. – T. (72)-326-427, e-mail: keszthelyi@muszak.jpte.hu.
Dr. Balázs Lajos – TUDOMÁNYOS KUTATÁSOK ÓGYALLÁN KONKOLY THEGE KORÁBAN
Dr. Balázs Lajos, igazgató-fõmunkatárs, Konkoly Thege Miklós Csillagászati Kutatóintézete, Budapest. Pf. 67. Budapest 1525. – T. 3-754-122. Fax: 1-2754-668. e-mail: @konkoly.hu.
Mgr. Druga, Vladislav – A 130 ÉVES ÓGYALLA-HURBANOVÓI OBSZERVATÓRIUM TÖRTÉNETE
A Hurbanovó-i (azelőtt Ógyalla, majd Stará Dala) asztrofizikai intézetet dr. Konkoly Thege Miklós alapította mint magáncsillagvizsgálót 1871-ben. A csillagvizsgáló mellett meteorológiai és geofizikai obszervatóriumot is létesített, amelyeket 1899-ben az államnak ajándékozott. Az Osztrák-magyar monarchia szétesése után az obszervatóriumot a prágai Állami Csillagvizsgáló irányítja. 1962-től mostanáig a tudományos napfizikai megfigyelések mellett a csillagvizsgáló főleg modern oktató, ismeretterjesztő munkálatokkal foglalkozik. Az előadások a mai napig kevésbé ismert történelmi adatokkal, többek között a híres csillagászokkal is foglalkoznak, akik az ógyallai csillagvizsgálóban dolgoztak, és munkásságukkal jó hírét terjesztették az egész világon.
Mgr. Druga, Ladislav, aligazgató. Slovenska ustredna hvezdaren, Hurbanovó (Szlovák népi csillagvizsgáló Ógyalla, Szlovákia.). 947 01 Hurbanovo, Rep. Slovakia. Horváth Edit – GOTHARD JENŐ, A PIARISTA DIÁK
Gothard Jenő asztrofizikai és műszer építői munkásságával számos tanulmány foglalkozik, de még nem vizsgálták azokat a benyomásokat, amelyek fiatal korában érdeklődését a tudomány és a technika felé terelték. Gimnáziumi tanulmányait az 1867/68. tanévben kezdte és 1875-ben érettségizett a csornai Premontrei rendház szombathelyi gimnáziumában. Az itt töltött idõszak dokumentumaiból kiderül, hogy kik voltak azok a jelesebb tanárok (elsősorban Kuncz Adolf fizikus) akinek hatására gyermekkori érdeklődése a fizika iránt élethivatássá fejlődött. Nyolcadik gimnazistaként már egy kitűnő tanulmányt állított össze "A fényképezés feltalálása és kifejlődése" címen. Érettségire jelentkezve választott szaktanulmányaként a technikát jelölte meg. Horváth Edit általános iskolai tanárnő. 8915 Egervár, Ady Endre u. 25. T. (25-)-364-714.
Dr. Székely László – FÉNYI GYULA ÉS A JEZSUITA TERMÉSZETTUDOMÁNY
Előadásunkban azokat a speciális kulturális, társadalmi és intézményi feltételeket vizsgáljuk, amelyek lehetővé tették, hogy Fényi Gyula vezetésével nemzetközileg elismert, magas színvonalú csillagászati kutatás bontakozzék ki egy vidéki magyar városban, Kalocsán (a "periféria perifériáján") a 19. és 20. sz. fordulóján. Ennek során egy részről a jezsuita oktatás intézmény rendszerének, más részről a jezsuita természettudományos tradíciónak tulajdonítunk meghatározó szerepet. A jezsuita szellemi tradíció és intézmény rendszer fenntartotta és biztosította a tudományos képzés és kutatás nemzetközi kapcsolatrendszerét egy olyan korban, amikor a nemzeti kultúrák és a nemzeti tudományok kialakulásával párhuzamosan az európai és Észak-amerikai centrumoktól földrajzilag távolabb eső, vagy a politikai és gazdasági fejlődésben elmaradó országok a tudományos kutatás lehetőségeit tekintve kedvezőtlen, periférikus helyzetbe kerültek.
A jezsuita tradíció kiegészült a magyar főúri-nemesi rend két, a reform kor legnemesebb hagyományait őrző tagjainak (Konkoly Thege Miklósnak és Haynald érseknek) tudománypártoló tevékenységével. A "Fényi-jelenség" azt bizonyítja, hogy nem csupán a demokratikus-haladó, hanem a konzervatív intézményi struktúra és kulturális-eszmei környezet is elősegítheti a tudományos kutatást, és hozzájárulhat kiemelkedő tudományos teljesítményhez.
Dr. Székely László, az MTA Filozófiai Kutató Intézete. T. 3-120-243. Fax: 318-3577. – 1054 Szemere u. 10.
Ponori Thewrewk Aurél – A MAGYARORSZÁGI ASZTROKRONOLÓGIA TÖRTÉNETÉBŐL
Ponori Thewrewk Aurél, a TIT Uránia és Planetárium ny. igazgatója, a Magyar Csillagászat Egyesület tiszteletbeli elnöke. 1014 Budapest, Bécsi kapu tér 7. – T. 3-561-793
Zsoldos Endre – A VÁLTOZÓCSILLAGÁSZAT KEZDETEI MAGYARORSZÁGON
A hazai változócsillagászat története Ógyallán kezdődött. Konkoly Thege Miklós és munkatársai, ill, barátai (pl. Gothard Jenő) kezdtek változókat észlelni, igaz spektroszkóppal. Ez nem jelenti azt, hogy e csillagok addig ismeretlenek voltak. Már Pázmány Péter foglalkozott velük, elfogadva Tycho Brahe álláspontját, hogy az 1572-es "új csillag" valóban az égben (a firmamentumban) jelent meg, és nem sublunáris jelenség volt. Ezzel szemben Szentiványi Márton (szintén a 17. században) még megvilágított kigőzölgésnek tartotta őket. Néhány évtizeddel később már általánosan elfogadott volt a nézet, hogy ezek valóban a csillagok között jelentek meg. A 18. sz. végén meginduló magyar nyelvű fizika könyvekben is megemlékeztek a változókról, esetenként még keletkezésüket is magyarázni próbálták. Az első új változó gyanús csillagokat Schulhof Lipót fedezte fel, már a 19. sz. utolsó harmadában. Ógyallán és Herényen kívül Kolozsvárott is volt csillagászat, itt Schwab Frigyes észlelt változókat. Ő volt az első, aki magyarul is publikálta észleléseit. 1885 és 1886 izgalmas évek voltak, előbb az S Andromedaet lehetett megfigyelni, majd egy évvel késõbb vitatott észleléseket közölt Köveskigethy Radó az Andromeda-ködről. Kövesligethy volt az első, aki elméletileg is próbált a változókkal foglalkozni. A század végén megindult a professzionális fotometria, főleg Tass Antal és Terkán Lajos révén.
Zsoldos Endre, tudományos munkatárs. MTA Csillagászati Kutató Intézet Konkoly Obszervatórium, Budapest. 1525 Budapest, Pf. 67. – T. 3-754-122. Fax: 275-4668. e-mail: zsoldos@konkoly.hu.
Tóth Lászlói és Végvári József – NAPFOGYATKOZÁS ÉS NÉPMŰVÉSZET A természettel együtt élő ember számára nyilvánvaló tény, hogy a földi élet szempontjából a Nap a legfontosabb égitest. Ez a csillag majdnem egyedüli forrása a Föld felszínén megjelenő összes energiának. A Napnak e kitüntetett szerepével már ősidők óta tisztában volt az emberiség. A róla megszerzett ismereteinket pedig az írásoknál olykor sokkal többet mondó, tömörebb és mindezen túl még a szemet is gyönyörködtető ábrákba foglalták. Ezek közül is kiemelkedõ az ókori kelet népeinél széles körben elterjedt, napfogyatkozást ábrázoló szárnyas képjelek, amelyek számos változatával mi magyarok is büszkélkedhetünk, különösen Kalotaszeg népművészetében.
Tóth László tud. munkatárs. MTA CSIKI Napfizikai Obszervatóriuma, 4010 Debrecen, Pf. 30. T./Fax: +36-52-316-666. e-mail: tothla@tigris.klte.hu.
Végvári József egyetemi tanár, KLTE Idegennyelvi központ, 4010 Debrecen, Egyetem tér 1. Pf. 41. – T./Fax: +36-52-316-666. e-mail: jvegvari@dragon.klte.hu.
Dr. Péntek Kálmán – FŐISKOLAI SZAKDOLGOZATOK MINT A CSILLAGÁSZATTÖRTÉNET LEHETSÉGES FORRÁSAI
A szombathelyi Berzsenyi Dániel (tanárképző) Főiskola korábban a Pécsi Tanárképzõ Főiskola kihelyezett tagozata volt, önálló intézményként 1972 óta működik.
Az elmúlt évtizedek során mintegy 40 csillagászati témájú szakdolgozat született, egészen változatos témákban. E dolgozatoknak nagyjából ötöde kifejezetten csillagászattörténettel foglalkozik. A csillagászattörténeti munkák egyik része általános, nagyobb időközt ölel fel, s leggyakrabban a már megjelent szakirodalom egyéni újragondolása és sajátos csoportosítása jelenti benne az újdonságot. A csillagászattörténeti szakdolgozatok másik része viszont valóban új, eredeti, helytörténeti kutatásokon alapuló, általában helyi ill. megyei vonatkozású munka, amelyek további vizsgálata eddig még nem ismert információkat szolgáltathat a csillagászat múltját kutatók részére.
PhD. Péntek Kálmán főiskolai docens. Berzsenyi Dániel Fõiskola, Matematikai tanszéke. Szombathely, Károlí Gáspár tér 4. Pf. 170. H-9701.
Srágner Márta – A "METEOR" CSILLAGÁSZATTÖRTÉNETI ROVATA A KEZDETEKTŐL NAPJAINKIG
A "Meteor" csillagászattörténeti rovata 1989 márciusában indult meg. A havi lap szinte minden számában jelent meg írás, főleg a magyar csillagászat történetéből. Leginkább csillagászok életéről, munkásságáról jelentek meg tanulmányok, és híres magyar személyek csillagászati érdeklődésére derült fény. Ezen kívül régi obszervatóriumok, megfigyelések, műszerek, középkori napórák ismertetéséről olvashattunk cikkeket. Esetenként külföldi csillagászattörténeti rendezvényekről, kiadványokról is hírt kaptunk. A rovat vezetõje Keszthelyi Sándor, a legtöbb cikket Bartha Lajos publikálta.
K. Srágner Márta bibliográfus, könyvtáros. 7615 Pécs, Aradi vértanuk u. 8. T. (72)-326-427.
Maróti Tamás – A HALLEY-ÜSTÖKÖS SALAMON MAGYAR KIRÁLY DÉNÁRJÁN
A magyar pénzverés kezdetekor, az Árpádházi-dénárokon meglehetősen gyakori a csillag és holdsarló, napkorona, körök. Ezek nagy valószínűséggel nem csak díszítő elemek, hanem konkrét csillagászati eseményhez köthető ábrázolások, vagy azok másolatai. A megfelelő csillagászati esemény megtalálására a mai napig nem sok kísérlet történt. A feladat egyébként nem könnyű, hiszen az érméken nincsen évszám, sőt sokszor felirat sem, a csillagászati feljegyzések is hiányosak. Az előadásban egy üstökösre emlékeztető motívum eredetét próbáljuk felderíteni, a további kutatások hangsúlyozásával.
Maróti Tamás fizikus. 1115 Budapest, Fraknó u. 26/A. – T. 2-040-703.
Ponori Thewrewk Aurél – MIKOR ÜLT PETŐFI "A NÉGYÖKRÖS SZEKÉR"-EN ?
Petőfi Sándor egyik legszebb lírai költeménye, "A négyökrös szekér" valóságos élményt örökít meg. A költő 1845 őszén járt a dunántúli Uzdon, ahonnan kora este barátjával és annak húgával, Erzsikével ökrösszekéren Borjádra mentek. A költeményben előforduló csillagászati motívumok (az éjszaka világos volt, a Hold fenn járt, egy nagyon fényes csillagot választottak ki maguknak Erzsikével) ez a kirándulás pontosan datálható: 1845. szeptember 15. (hétfő), vagy 16. (kedd).
Ponori Thewrewk Aurél, ny. igazgató, a Magyar Csillagászati Egyesület tiszteletbeli elnöke 1014 Budapest, Bécsi kapu tér 7. – T. 3-561-793.
Bartha Lajos – A MAGYARORSZÁGI CSILLAGÁSZAT KORSZAKAI. A csillagászati ismeretek magyarországi történetének részletes tárgyalása, és a tudomány általános fejődésébe való beillesztése szükségessé teszi az átfogó korszak beosztás kidolgozását. A magyarországi kultúra fejlődését a 16. sz. elejétől a 18. sz. első negyedéig az oszmán hódítás majd a belső háborúk megtörték. Ezért a fejlődés nem követi mindig párhuzamosan az európai haladást.
A honfoglalástól (896) a korai reneszánszig a magyar iskolák átveszik a nyugat-európai ismereteket. Az 1450-1520 közti időszak a reneszánsz kultúra gyors hazai fellendülésének kora.
Ez a fellendülés a következő kétszáz évre is kihat, de a háborús körülmények miatt csak követi az európai haladást (de nem szakad el attól!).
A 18. sz. közepétől Magyarország ismét átvevője, majd továbbadója az új ismereteknek. A 19. sz. végétől azonban a magyarországi csillagászok már jelentős új eredményekkel gyarapítják a tudományt.
Bartha Lajos, FRGS, a Magyar Csillagászati Egyesület Csillagászattörténeti szakcsoport vezetője. Lak. 1023 Budapest, Frankel Leó út 36. – T. 3-260-074.
Vasné Tana Judit – CSILLAGÁSZTORONY ÉS CSILLAGÁSZATI MÚZEUM EGERBEN
Az egri főiskola jellegzetes késő barokk csillagászati tornyát Esterházy Károly (1725-1799) egri püspök építtette, és a 18. sz. legjobb angliai gyártmányú műszereivel szereltette fel. Az 53 m magas torony két legfelső nagy észlelő terme, valamint az ezek fölötti teraszon emelt kis épület, és a tetejét fedő forgó kupola alatt voltak (és részben vannak ma is) az észlelő eszközök. A főműszer a 8, láb (2,4 m) körsugarú, meridiánban álló falikvadráns volt, ezen kívül több 6 láb hosszú (l,8 m) reflektor, 4-12 láb közti gyújtótávolságú refraktorok, valamint egy paszázs-műszer és három óra (kettő John Arnoldtól) állt rendelkezésre. A toronyban van még egy panoráma vetítő, amely a környező tájat mutatja be egy elsötétített helyiségben. (Ez Európa legrégebbi, ma is működő panoráma vetítője, most is a látogatók kedvelt látványossága.) A Csillagásztorony már a 19. sz-ban is múzeummá vált. 1967/68-ban korszerű csillagászattörténeti kiállítást rendeztek be az egykori obszervatórium termeiben, az 1980-as években a legtöbb műszert restaurálták. Ma a régi csillagásztorony múzeum, amelyet igyekszünk állandóan fejleszteni, bővíteni. A fejlesztés céljára létre hoztuk "Az Egri Csillagásztorony Védelmében" elnevezésű alapítványt.
Vasné Tana Judit kiállítás vezető. "Az Egri Csillagásztorony Védelmében" alapítvány kezelője. – 3300 Eger, Rákóczi u. 3. – T. (36)-325-521.
Tóth László, Mező György, Gerlei Ottó – A KALOCSAI HAYNALD-OBSZERVATÓRIUM FOTOSZFÉRA RAJZAI 1880-TÓL 1919-IG
A nagy tér- és időbeli távolságok, valamint a hosszú időskálák miatt a csillagászat, szemben más természettudományokkal, még napjainkban is nagyobbrészt csak a hosszú távú rendszeres megfigyelésekre hagyakozhat. Ezen okokból minden történeti észlelés figyelemre méltó és érdemes a közzétételre. Ilyen anyagot képvisel a kalocsai Haynald-Obszervatóriumban 1880-tól 1919-ig napi rendszerességgel készült, és mai szemmel nézve is kíváló minőségû fotoszféra rajzokból álló gyűjtemény, amely immár digitalizált formában is elérhető: http//sci.fenyi.klte.hu.
Tóth László, tudományos mts. Gerlei Ottó tudományos mts., Mező György ösztöndíjas: MTA CSIKI Napfizikai Obszervatóriuma, 4010 Debrecen, Pf. 30. T./Fax: +36 52-437-343. – e-mail: tothla@tigris.klte.hu. / mezo@elbereth.obspm.fr. / otto@fenyi.sci. klte.hu. Vargha Domokosné – CSILLAGÁSZATTÖRTÉNETI FORRÁS KIADVÁNYOK
Bartha Lajos, MCSE szakcsoport vezető. 1023 Budapest, Frankel Leó út 36. I/5. – Tel. (0)-326-0074. – "Armilla" Csillagászattörténeti Kutató Csoport.
Conference Shedule 24th August, Friday 16:00 – OPENING CEREMONY
Mr. Ernõ VÉRTES, President of the "Jenõ Gothard" Society for the Amateure Astronomers greets the participants, opens the conference and the exhibition:
Astronomical Heritage in County Vas. 25th August, Saturday 09:30 – Introductory.
10:00-12:30 – Lectures.
Mrs. Dr. Emilia PÁSZTOR, Vicepresident of the Association "Astronomy in Culture"
THE ROLE OF RESEARCH OF ARCHEOASTRONOMY IN ARCHEOLOGY.
Ms. Zoia MAXIM (National Museum for History Transylvania) and Iharka CSILLIK (Astronomical Observatory Cluj-Napoca) scientific cooworkers, Cluj (Kolozsvár)
THE SERPENT IN THE ARCHEOASTRONOMY.
László TÓTH, Heliophysical Observatory of the "Miklós Konkoly Thege" Astrtonomival Institute of the Hungarian Academy of Sciences (HAS). Debrecen
THE ERRING SHEPERD – THE LORE OF A CONSTELLATION.
Sándor KESZTHELYI, engineer. President of the ASTRA Amateure Astronomical Association, Pécs
WHAT IS THE ORIENTATION OF THE CHURCHES FROM THE MIDDLE AGES INHUNGARY. Dr. Lajos BALÁZS, director of the "Miklós Konkoly Thege" Astronomical Research Institute of HAS, Budapest
SCIENTIFIC RESEARCHIN THE ÓGYALLAY-OBSERVATOR DURING THE TIME OF KONKOLY THEGE.
Mgr. Ladislav DRUGA, Deputy manager of the Astronomical Obs. Hurbanovo Slovakia THE HISTORY OF THE 130 YEARS OLD OBSERVATORY IN ÓGYALLA.
Ms Edit HORVÁTH, teacher, Szombathely
JENŐ GOTHARD AS A PIARIST STUDENT.
Dr. László SZÉKELY, Research Institute for the Philosophy of the HAS, Budapest GYULA FÉNYI AND THE JESUITIAN SCIENCE OF NATURE.
12:30-14:00 – Lunch Break.
14:00 – Afternoon Session.
Aurél PONORI THEWREWK, Retired Director of the Urania Public Observatory and the Planetarium in Budapest
FROM THE PAST OF THE ASTROCHRONOLOGY IN HUNGARY.
Endre ZSOLDOS, Scientific cooworker, "Konkoly" Astronomical Observatory of the HAS, Budapest
THE BEGINNING OF HUNGARY VARIABLE STAR ASTRONOMY IN HUNGARY László TÓTH (Heliophysical Obs of the HAS, Debrecen) scient. cooworker and Prof. József VÉGVÁRI ("L. Kossuth" University, Hadequarters for Foreign Languages), Debrecen
ECLIPSES OF THE SUN IN THE FOLK ART.
PhD. Kálmán PÉNTEK, Reader on the "D. Berzsenyi" Training School, Szombathely
HIGHSCHOOL DISSERTATIONS, AS THE POSSIBILE SOURCES OF THE HISTORY OF ASTRONOMY.
Mrs. Márta SRÁGNER, Bibliographer, Librarian, Pécs THE COLUMN OF HISTORY OF ASTRONOMY IN "METEOR" FROM THE BEGINNING TILL TODAY.
Tamás MARÓTI, Physician, Budapest
THE COMET HALLEY ON THE DENAR OF THE HUNGARIAN KING SALAMON
Aurél PONORI THEWREWK, Ret. Director, Budapest
WHEN HAS PETŐFI SAT ON A CAR DRAWN BY FOUR OXEN ?
Lajos BARTHA, FRGS, Leader of the Historical Section of the Hungarian Astronomical Association, Budapest
THE PERIODS OF THE ASTRONOMY IN HUNGARY.
Poster Sessions on 25th August Afternoon and 26th August Forenoon
Mrs VAS, Judit TANA, Leader of the Astronomical Exhibition in Eger
ASRTRONOMICAL TOWER AND ASTRONOMICAL MUSEUM IN EGER.
László TÓTH, György MEZÕ and Ottó GERLEI, cooworkers on the Heliophysical Observatory of the HAS, Debrecen
DRAWNINGS FROM THE PHOTOSPHERE ON THE "HAYNALD"-OBSERVATORY IN KALOCSA.
Lajos BARTHA, FRGS, "Armilla" Research Group for the History of Astronomy, Budapest SOURCE-BOOKS FOR THE HISTORY OF ASTRONOMY.
Ernő FARKAS, Budapest
HUNGARIAN ASTRONOMICAL BOOKS FROM THE 19. CENTURY
Dr. György HUDOBA, "Lajos Terkán" Public Observatory, director, Székesfehérvár
FOREEIGN ASTRONOMICAL SCHOOL BOOKS.
26th August, Sunday.
09:30-11:30 – Closing Session.
Lecture and Discussion: THE ACTUALITY OF THE HISTORY OF ASTRONOMY.
(Ernő VÉRTES and Lajos BARTHA.)
Dr. Lajos BALÁZS, Director of the Konkoly-observatory of the HAS enclosed the Conference.
(Abbrevation: HAS = Hungarian Academy of Sciences.)
THE ABSTRACTS OF THE LECTURES
Mrs Dr. Emília Pásztor – THE ROLE OF RESEARCH OF ARCHEOASTRONOMY IN ARCHEOLOGY.
The archeoastronomy is an associate science of archeology. As a part of cognitive archeology it discusses by the examinations of remainders (decorative motives on reliques, orientation of tombs and other buildings and so on). In order the celestial phenomenae what kind of influence made on these and how have reflected in mind of our ancesrors.
1. Short historic summary on birth, development and present status of this branch of science.
2. The research territories of the archeoastronomy is as follows:
It vas a basic steep in the human history of the measuring. The role of astronomy to construct the calender was definitely.
The study " other world", the cultic symbols.
It is one of most difficult work of the archeology to recognise the cultic symbols as the religious conceptions are not always unambiguous in material culture or the people of today can not recognise or these are not interpretablee. The examination of periods hawing written sources established that celestial pheomena have a great influence of the human cultre. It would be wrong to demonstrate the opposit for historic periods having no written sources. The astronomy gives one possibile explanation only but its important is inestimable.
3. To demonstrate the most important archeoastronomy research is to verify the problems described above. This is a short review of the results of own research. (Rösaring – Swedish marching way; Stonehenge – light and shadow effect; the orientation of megalithic buildings, and so on).
Mrs. Dr. Emília Pásztor, Vicepresident of "Astronomy in Culture" (SEAC). – Home: H-7020 Dunaföldvár, Sóház str. 4. – T. (36)-(75)-341-345.
Zoja Maxim and Iharka Csillik – THE SERPENT IN THE ARCHEOASTRONOMY
The Serpent (Snake) is in the archeological system authorized many good and bad characteristic. Among them the most importatnt is to symbolise the force of life and the creation. Therefore it is kept in many mithologies as a saint animal. It is able to be found as drawnings oof Serpent on the walls of caves, on tools, on dishes even on the statute of gods. This is a mystic living body, who had lived before the creation of the Earth. As well as it is not a created living body, it is authorized with supernatural force. We have examined the constellation of Serpens from the point of view of astronomy, which is divided by the constellation of Ophiuchus (or Serpentarius) into two parts: the head is the Caput Serpens, abd the tail is the Cauda Serpens.
We have calculated the position of the Caput on 18th March and 24 September on B. C. 4000. The results is in the middle of March the Serpens arises it is on Northeast and in September when it sets it is shows towards Northwest.
Ms Iharka Csillik, Astronomical Observatory, 3400 Cluj-Napoca Str. Ciresilor 19. Romania,
Ms Zoia Maxim, National Historical Museum of Transylvania, 3400 Cluj-Napoca, Str. Doiciviciu 19. Romania.
László Tóth – THE ERRING SHEPERD — THE LORE OF A CONSTELLATION.
The explain the name of stars are mostly mithologic, folk art or linguistically approached, but sometimes it can be after an astronomical phenomenon. This happens with the constellation of Aquila, or in Hungarian folk lore the erring sperd too. We can notice the shepperd at once, when look at his opened arms and his hat with a broad brim. He used to err in the middle of January when it can be shown by geometric reasons an interesting pheomen thar he rises before the sun and sets after the sun.
László Tóth, cooworker of the "Miklós Konkoly Thege" Heliophysical Observatory of the HAS, Debrecen. – H-4010 Debrecen, P.O. Box 30. – Tel./Fax: (+30)-52-437-343.
Sándor Keszthelyi – WHAT IS THE ORIENTATION OF THE CHURCHES OF MIDDLE AGES IN HUNGARY?
The question was: what is the orientation of the christian churches? Shows they really towards east, if not what is the reason of the deviation?. This question was existed since 1858 abroad and since 1903 in Hungary. We decided with my wife to measure all the christian churches from the Middle Ages (before 1450, the use the compasses) by the same instrument and the same method. We are measuring by a compass and make corrections by magneric declination.
To make the church-cataster: according to descriptions of anciant buildings, ancient topography, and so on. Not only the original, but those too which has original foundation and has been extended or rebuilt. Today we have about 1200 churches having the ancient direction.
We have made this work since 1995 and every year we finish with two counties. We shall be finished in ten years. We have already 700 churches measured.
To analyse of the data. Data processing by computer and statistical methodes. To examine of the qurter of the heaven, the yearly path of the sun, and the sunrise of the patron saint.
The previous results shows that the axe of churches is on average thirteen degrees declined towards North from East (the azimut: 77°).
Eng. Sándor Keszthelyi, the President of the ASTRA Astronomical Society, Pécs. H-7615 Pécs, Aradi vértanuk u. 8. – Tel. (36)-(72)-326-427. e-mail: keszthelyi@muszak.jpte.hu.
Dr. Lajos Balázs – SCIENTIFIC RESEARCH IN THE ÓGYALLA-OBSERVATORY DURING THE TIME OF MIKLÓS KONKOLYTHEGE.
Dr. Lajos Balázs, Director of the "Konkoly Thege" Astronomical Research Institute of the HAS. – H-1525 Budapest, P.O.Box 67. – Tel. (36-1)-375-4122, Fax: (1)-275-4668. e-mail: @konkoly.hu.
Ladislav Druga – THE HISTORY OF THE 130 YEARS OLD OBSERVATORY IN ÓGYALLA (HURBANOVO)
The astrophysical observatory in Hurbanovo (former Ógyalla, Stara Dala) has found by dr. Miklós Konkoly Thege, as a private observatory in 1871. Besides this he has found a meteorological and geophysical institutte too, wich was given to the Hungarian State in 1899. The observatory has been directed after the end of the Austro-Hungarian Monarchy by the Prague National Observatory. The institute work besides scientific solar observations and propagates general knowledges, This lecture covers the unknown historic data and famous astronomers who worked in Ógyalla-Hurbanovo Observatory and popularized the reputation of this Institute all over the world.
Mgr. Ladislav Druga, Deputy manager of the Central Slovakian Observatory in Hurbanovo, – Slovenska Ustredna Hvezdaren Hurbanovo – 947 01 Hurbanovo, Slovakia. Miss Edit Horváth – JENŐ GOTHARD AS A PIARIST STUDENT
There are many discussioons on Jenő Gothard`s (1857-1909) astrophysical and instrument makers works, but it was not examined the influence yet wich directed him towards the sciences and technology during his youths. He began his study in the school semester 1867/68 in a grammar school and made his mature in Szombathely in the grammar school of the Premontre Order of Csorna (Trans-Danube area) in the year 1875. According to the documents of this period we known that who were his best teachers (firstly the physician Adolf Kuncz) who made an influence for the physics during the child. As he made his last semester he worked out an excellent lecture with te title "on the Discovery and Development of Photography". For his mature he has choosen the techological studies.
Miss Edit Horváth, teacher. Home: H-8913 Egervár, Ady Endre u. 25. – Tel. (36-25)-364-714.
Dr. László Székely – GYULA FÉNYI AND THE JESUITIAN SCIENCE OF NATURE
We examine in our lecture those special culture, societal and institution conditions, which made possibille the astronomical research by directing of Gyula Fényi (1845-1927) in a small town on the country, Kalocsa at the turn of 19. century to the 20. one. We attach meaningful importance to the educational system of the jesuits as well as to the jesuitian traditions of the nature sciences. The jesuitian intellectual tradition confirmed the scientific educations and research in such an aerea when those countries beeing far from European and North American centres or they have an backwardness in politics or economics and they were in a periferic place, were in unfavourable situation.
The jesuit tradition completed by two members of the aristocratic order in the so called "Age of Reforms" (Miklós Konkoly Thege and archbishop Lajos Haynald) by the activity of supporting the sciences. The "Fényi symptom" confirms that not only the democratic
environment can help on the scientific research, but the conservative structure to. Dr László Székely, Resoarch Institute for the Phylosophy of the HAS. – Home: H-1174 Budapest, Szabadság út 56. Tel. (36-1)-312-0243. Aurél Ponori Thewrewk – FROM THE PAST OF THE ASTROCHRONOLOGY IN HUNGARY Aurél PonoriThewrewk, Retired Director of Uránia Public Observatory and the Planetarium Endre Zsoldos – THE BEGINNING OF VARIABLE STAR ASTRONOMY IN HUNGARY
The history of variable star astronomy in Hungary started in Ógyalla. M. Konkolí Thege and his friends (e.g. J. Gothard) began observing variables with spectroscopes. Variable stars were, however, not unknown in Hungary before this time. P. Pázmány discussed them accepting Tycho Brehe`s claim that these stars appeared in the Heavens (firmament) and were not sublunar pheiomena. On the other hand M. Szentiványi (also 17th century) regarded them as exhalations from stars illuminated by the Sun. A few decades later it was generally accepted that they really belonged to the stars. The physics texbooks, beginning to appear at the end of the 18th century, also mentioned variables, trying to explain the phenomenon occasionally. The first suspected variables were found by L. Schulhof in the last third of the 19th century. Apart from Ógyalla and Herény, astronomy was practiced in Kolozsvár, too, where F. Schwab observed variable stars. He was the first to publish his observations in Hungarian. 1885 and 1886 were exciting years, at first S Andromedae provided oppurtunities for observations (and discovery), then a year later Kövesligethy published his much contested observations of the Andromeda Nebula. Kövesligethy was the first to investigate variables theoretically. Professional photometry szated at the end of the century, made mainly by A. Tass and L. Terkán. Endre Zsoldos, Konkoly Thege Astronomical Institut of the HAS.Budapest. H-1525 Budapest, P.o.Box 67. Tel. (36-1)-375-4122., e-mail: zsoldos@konkoly hu. László Tóth and József Végvári – SOLAR ECLIPSES AND THE FOLKS ART
It is evident for the people who live together with the nature, that the most important celestial body the Sun in the respect of terrestrial life. This star is almost the only source of energy appearing on the earth`s surface. This has an influence for the weather, and keeps alive of plants, animals and people as well; and indirectly it drives the engines too. The humanity has been conscious of favoured role the Sun in the ancient times. The knowledges collected from the Sun were very nice pictures which can tell us much more the descriptions. Among these are the solar eclipse drawn with "wings" by the ancient eastern culture. We have many variations especially in the folk art of Kalotaszeg too.
László Toth, "M. Konkoly Thege" Heliophysical Observatory of the HAS. H-4010 Debrecen, P.O.Box 30. Tel/Fax: (+30)-52-457-533.
Dr. József Végváry, professor. Headquarters of Foreign Languages on the "L. Kossuth" Univ. Debrecen. – H-4010 Debrecen, P.O.Box 41. Tel/Fax: (+36)-52-316-666- e-mail: jvegvari@dragon.klte.hu.
PhD. Kálmán Péntek – HIGHSCHOOL DISSERTATIONS AS THE POSSIBILE SOURCES OF THE HISTORY OF ASTRONOMY
This lecture is engaged in dissertations with the theme of astronomy an the "Dániel Berzsenyi" Training School in Szombathely, which have developped since 1972. Our Training School was a faculty of the Teacher`s Training College in Pécs, and it was worked separatelly since 1972.
During the last years about fourty dissertations has appeared in astronomy from various problemes. An one-fifth part of them has been engaged especially in the history of astronomy, mainly a new concept of already published informations and the novelty is the special grouping. The remaining part of the dissertations concerning to the history has really news, original éocal and county work, whisch can give new informations for the historical research in astronomy.
PhD. Kálmán Péntek, prrofessor. Mathematical Department on the "Dániel Berzsenyi" Training School in Szombathely. H-9701 Szombathely, Károli Gáspár tér 4. – P.O.Box 170.
Mrs. Márta Sragner – THE COLUMN OF HISTORY OF ASTRONOMY IN "METEOR" FROM THE BEGINNING TILL TODAY
The Column of History of Astronomy in the periodical "Meteor" (the monthly bulletin of the Hungarian Astronomical Association) has started in March, 1989. The monthly published articles from the history of Hungarian astronomy are in almost every number. Mostly about the life and works of Hungarian astronomers and some famous Hungarian people. We have found papers about old observatories, abservations, instruments, sundials from the Middle Ages. Sometimes we have got informations from meetings abroad. Eng. Sándor Keszthelyi edited the Column, but most of the aarticles was published by Lajos Bartha.
Mrs. Márta Srágner, librarian. Home: H-7615 Pécs, Aradi vértanuk út. 8. Tel.: (36-72)-326-427.
Tamás Maróti – THE COMET HALLEY ON THE DENARS OF THE HUNGARIAN KING SALAMON
The beginning of Hungarian mint of the Denars of Árpád-dynasty it is frequently used the stars, the crescent, the crown and circles. Most probably these are not only decorative motivs, but connecting to an astronomical phenomena, or they are only a simple copy. To find the proper phenomena is not easy, as there is no year, even no description on this coins. In this lecture we try importance of further research.
Tamás Maroti, physicist. Home: H-1115 Budapest, Fraknó utca 26/A. Tel.: (36-1)-040-703.
Aurél Ponori Thewrewk – WHEN HAS PETŐFI SAT ON A CART DRAWN BY FOUR OXEN ?
One of the most beautiful lyryc poem of Sándor Petőfi (1823-1949) is "The Cart with four Oxen" which describes a real experience. The poet was in the Trans-Danubian village Uzd, from where travelled with his friend`s sister Erzsi (Lisbeth) by a cart with four oxen to Borjád on the late afternoon. The astronomical motives can be determined exactly as the night was light, the Moon was on the sky and they have choosen a very bright star with Erzsi. It maybe on the 15th or 16th September 1845 being Monday or Tuesday.
Aurél Ponori Thewrewk, retired Director, alive President of the Hungarian Astronomical Association. Home: H-1014 Budapest, Bécsi kapu tér 7. – Tel.: (36-1)-3561-793.
Lajos Bartha – THE PERIODS OF THE ASTRONOMY IN HUNGARY
The detailed discussion of the Hungarian history of astronomical knowledges and to fit in to the general development of sciences makes necessary to work out the the overall classification of the periods. The Osman Empire and later the civil wars have broken the develop the culture in Hungary from the early sixteenth century till the first decads of eighteenth century. Therefore the developing did not follow the European ones. The Hungarian schools assume the West European knowledges from the Hungarian Conquest (A.D. 896), untill the early Renaissance. The prosperity of the Renaissance culture in Hungary was the period during 1460-1520. This prosperity has an influence to the following two hundred years, but during the wars it went after the European results only. Hungary took over and improved the new scientific results from the middle of eighteenth century. The Hungarian astronomers had even new results to the scientific development in the second part of the ninetheenth century. Lajos Bartha, FRGS, Director of the Section for the History of Astronomy in the Hungarian Astronomical Association, Home: H-1023 Budapest, Frankel L. út 36. Tel.: (36-1)-326-0074.
Mrs Vas, Judit Tana – THE MATEMATICAL TOWER AND THE ASTRONOMICAL MUSEUM IN EGER
The significant late Baroque mathematical (astronomical) tower was founded by Count Károly Esterházy (1725-2799) bishop of Eger, and he has installed the best English made instruments of the second half of the 18th century. The two big observation-room on the top of the 53 m high tower and above them on a terrace there is a little building with a turnable top for some instruments. Tha main instrument is the great wall quadrant, with 8 feet (2,4 meter) semidiameter, adjusted in the meridian, besides that more 6 ft (1,9 ms) reflecting telescopes, two 10 ft long refractors and more small instruments, the passage telescope and 3 fine pendulum clocks (two of them from John Arnold, London) are there.A panorama projector showing the landscape around the tower. (This is nowaday the most popular shigtings, and the oldest active projector on the Continent.) Today the tower served as an astronomical museum. In 1967/68 installed in the observers-room a modern astronomical exhibition and in the 1980s most of the instruments were restorted. Now the astronomical museum which is expansion by our work. For this reason we established the foundtation "To Save the Eger Astronomical Tower".
Mrs Vas, Judit TANA, keeper of the "Specula" Astronomical Museum. Home: H-3300 Eger, Rákóczi út 3. – Tel.: (36-36)-325-521.
Tóth, László – Mező, György – Gerlei, Ottó – THE PHOTOSPHERE DRAWNINGS ON THE HAYNALD- OBSERVATORY IN KALOCSA
The astronomy relies on long distance observations in opposite of other natural sciences because the large distances of space and time. Every historical observations is very important and because of this is necessary for publishing. The collection of photosphere drawnings are already available in digital form, which qualities are excellent and were made in the Haynald-Observatory in Kalocsa regularly between 1880 and 1919. (http://fenyi.sci.klte.hu.)
Heliophysical Observatory of the "Konkoly Thege" Astronomical Institute of the HAS. H-4010, P.o.Boksz. 30. Hungary.
"A magyarországi csillagászat 1000 esztendeje. Csillagászattörténeti Konferencia, Szombathely, 2001. augusztus 24-26." című kiadvány másodközlése
tweet Előző bejegyzésA Spirit a hegytetőnKövetkező bejegyzésGyermeknap a Polaris Csillagvizsgálóban Bartha Lajos	VONATKOZÓ CIKKEKTÖBB A SZERZŐTŐL
Csillagászattörténeti rovat indul a csillagászat.hu portálon Hová lettek a Hold felföldjei? “Álmomban ismét a könyvtárban dolgoztam” – Megemlékezés Vargha Domokosnéról Programajánló	Hirdetés	Távcsöves bemutatás	Támogatónk	Legyen Ön is támogatónk!	Címkék67P/Churyumov-Gerasimenko