text:
Hazai hírek | TriLaw Ügyvédi Társulás
A kérelmező azért tett panaszt tett a hatóságnál, mert egy cég nem biztosította számára a személyes adataihoz való hozzáférés jogának gyakorlását, mivel nem tették számára lehetővé, hogy megtekinthesse a cég recepcióján saját magáról készült biztonsági kamerás felvétel másolatát, valamint, hogy az eredeti felvételt öt éven keresztül ne töröljék, mivel arra egy jogvitában szüksége van.
A cég a kérés elutasítását azzal indokolta, hogy a kérelmező nem igazolta a felvétel megőrzéséhez fűződő jogos érdekét, amelyre a magyar jogszabályok alapján egyébként köteles lett volna.
A NAIH idén februárban közzétett döntésében 1 millió Ft bírság kiszabása mellett döntött. A döntésében a NAIH elismerte, hogy bár a vonatkozó magyar jogszabály szerint az adatalanynak hasonló (tehát biztonsági kamerás felvételek megőrzésére vonatkozó) kérelmek esetében igazolnia kell jogos érdekének fennállását, a jelen ügyben közvetlenül alkalmazandó GDPR nem ró ilyen terhet az adatalanyokra, így a vonatkozó magyar jogszabályra hivatkozással nem lehet elutasítani a kérést.
Az adatvédelmi szabályok értelmében a személyes adatokat kezelő társaságoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a GDPR szabályainak betartására, ha EGT-n kívülre, azaz ún. harmadik országba továbbítanak adatot. Ilyen harmadik országba történő adattovábbítás ugyanis csak abban az esetben lesz jogszerű, ha az Európai Bizottság megfelelőségi határozatban megállapította, hogy a szóban forgó ország megfelelő védelmi szintet biztosít, vagy garanciákat alkalmaz,
Március közepétől egy évig a kkvhotline@naih.hu e-mail címen fogadják az EU-ban működő KKV-k kérdéseit
Az Európai Unió által finanszírozott és a NAIH, a Brüsszeli Vrije Egyetem és egy brit tanácsadó és kutató-fejlesztő cég, a Trilateral Research Ltd. írországi irodájának partnerségében 2018-2020 között futó STAR II projekt (SupporT small And medium enterprises on the data protection Reform II) célja, hogy EU-szerte támogassa a kis- és középvállalkozásokat (KKV-k) az általános adatvédelmi rendelet (GDPR) megfelelő alkalmazásában.
2019. március közepétől egy évig élő e-mail cím (kkvhotline@naih.hu) fogadja az EU-ban működő KKV-k kérdéseit. A hotline-ra a NAIH egy március-áprilisban futó rádiós kampány keretében is igyekszik majd felhívni a magyar KKV-k figyelmét, és ösztönözni őket a hotline igénybevételére.
A NAIH határozatában kifejtette, hogy az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló 2009. évi CXV. törvény alapján magánszemély csak egyéni vállalkozóként végezhet a saját nevében üzletszerű gazdasági tevékenységet. A NAIH szerint bár nagyon szoros az összefüggés a természetes személy és az egyéni vállalkozói minőségben eljáró természetes személy adatai között, de ez nem jelenti azt, hogy a GDPR az üzletszerű gazdasági tevékenységet végző egyéni vállalkozók adatait is védené.
A NAIH tehát aszerint határozza meg a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályok személyi hatályát, hogy az adott személy természetes személyként vagy egyéni vállalkozói minőségében jár-e el egy adatkezelés során. (naih.hu)
A NAIH 2.000.000 forint adatvédelmi bírságot szabott ki a Magyar Telekomra, mert a direkt marketing célú megkereséseiről a panaszost előzetesen nem tájékoztatta megfelelően, és a panaszos adatkezeléshez való hozzájárulása nem volt önkéntes, így a NAIH szerint jogalap nélkül kezelte az adatait. A panaszos azt követően fordult a NAIH-hoz, hogy írásban többször, eredménytelenül jelezte a Magyar Telekomnak, hogy nem kíván közvetlen üzletszerzési célú üzeneteket fogadni, illetve hogy kérése ellenére sem került törlése a Magyar Telekom marketing adatbázisából.
A hálózati és információs rendszerek biztonságáról szóló irányelv (ún. NIS irányelv) átültetésének határideje 2018. május 9.
A NIS irányelv az első közösségi szintű szabályozás az információbiztonság területén, mely kötelezően és geopolitikai alapon határoz meg szabályokat és kötelező együttműködést egyes intézmények számára. Az irányelv célja, hogy megfogalmazzon egy közös intézmény és eszköztárat a tagállamok számára, illetve egy európai szintű együttműködés alapjait fogalmazza meg. Ennek megfelelően elkülöníthetünk nemzeti szinten végrehajtandó és közösségi szinten végrehajtandó feladatokat.
NAIH tájékoztató a DPO-k képzéséről
2018. április 24-én jelent meg a NAIH tájékoztató az adatvédelmi tisztviselők képzésével kapcsolatban, amelyben Hatóság a GDPR által támasztott tartalmi követelményeknek való megfelelést ajánlja az adatkezelőknek és az adatvédelmi tisztviselői szerepre készülőknek ahelyett, hogy különböző, kétes értékű igazolások beszerzésére törekedjenek.
A NAIH kiemeli, hogy az adatvédelmi tisztségviselőt szakmai rátermettség és különösen az adatvédelmi jog és gyakorlat szakértői szintű ismerete, feladatai ellátására való alkalmasság jellemzi. Fontos, hogy a DPO képzések nagy számban és magas színvonalon álljanak rendelkezésre, kétséges, hogy egy pár napos tréning elegendő tudást tud-e nyújtani az előzőek eléréséhez.
(jogaszvilag.hu, 2018. február 20., kedd)
Érdemes minden cégnek számba vennie, hogy milyen körben kezel helymeghatározó adatokat és ennek megfelelően milyen előírásoknak kell megfelelnie. Ilyen eszköz lehet a GPS-jel mint felügyeleti eszköz, a munkáltatóknak ugyanis általános igényük van munkavállalóik ellenőrzésére, kiváltképp, ha „nincsenek szem előtt”. A GPS-alkalmazáson túl további szabályokat kell figyelembe venni a WIFI hozzáférési pontokon alapuló adatkezelésnél, vagy ha a kezelt adatokat például az érintett magatartásának értékeléséhez (profilalkotás) használják. Szintén speciális szabályok vonatkoznak a telekom-cégekre és azokra az esetekre, ha a mobileszközök (pl. telefon, tablet) GPS-jelét sürgősségi hívásokhoz használják fel.
Windows 10 – a NAIH adatvédelmi eljárást indított
A felhasználók közül többen panaszt tettek a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (NAIH) felé, hiszen nem adtak kifejezett hozzájárulást ahhoz, hogy a Windows 10 operációs rendszeren keresztül a Microsoft adatokat gyűjtsön róluk. A hatóság a vizsgálati eljárás lezárása után adatvédelmi hatósági eljárást indított, mely jelenleg is folyamatban van.
Még idén közigazgatási egyeztetésre bocsáthatják a drónok szabályozásáról szóló rendelettervezetet . A Honvédelmi Minisztérium előzetes szakmai egyeztetést folytatott többek között a Nemzeti Média és Hírközlési Hatóság szakértőinek részvételével.
A torrentezőt is megilleti a személyes adatok védelméhez fűződő jog
A Kúria fájlcseréléssel, filmletöltéssel kapcsolatos szerzői jogi perben hozott jogerős ítéletében megállapította, hogy az adatvédelmi szabályok megakadályozhatják a fájlcserélők személyes adatainak kiadását akkor, ha a közvetítő szolgáltató (internetszolgáltató) ügyfele magánszemély és nem járult hozzá adatainak kiadásához. A Kúria álláspontja szerint az adatvédelmi jogszabály rendelkezései nem adnak lehetőséget a magánszemély hozzájárulása nélkül adatainak kiadására, akkor sem, ha a közvetítő szolgáltató adatszolgáltatási kötelezettsége a szerzői jogosult jogos érdekének érvényesítéséhez szükséges és arányos a személyes adatok védelméhez fűződő jog korlátozásával.
NAIH tájékoztató – hangfelvételek jogszerű készítése és felhasználása
Tájékoztatót adott ki a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hivatal (NAIH) a hangfelvételek különböző célokra történő készítéséről és felhasználásáról. A NAIH álláspontja szerint az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (Infotv.) 3. § 2. pontja értelmében a hang és a hangfelvétel személyes adatnak minősül. Amennyiben törvény nem ír elő kötelező adatkezelést, úgy a hangfelvétel készítéséhez az érintett előzetes tájékoztatáson alapuló hozzájárulása szükséges. Ennek elmulasztása nemcsak adatvédelmi, de a személyiségi jogi jogsértés is jelenthet.
Emberi Jogok Európai Bíróságának döntése
Nem tehető feltétlenül felelőssé a tartalomszolgáltató a felhasználók kommentjeiért- mondta ki egy magyar ügyben az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB)
Az EJEB közzétett ítélete alapján az Alkotmánybíróság korábban hozott döntése - mely az internetes honlapon megjelenő, harmadik személyek által tett kommentekért a tartalomszolgáltatók feltétlen felelősségét állapította meg - ellentétes az Emberi jogok Európai Egyezményével.
A tartalomszolgáltatók alkotmányjogi panaszát elutasító AB döntés értelmében a tartalomszolgáltató akkor is felelős a kommentért, ha nem volt tudomása a jogsértő tartalomról, valamint akkor is, ha azonnal eltávolította azt.
A strasbourgi bírósági ítélet alapján azzal, hogy a tartalomszolgáltatókat tették felelőssé a cikkeik alatt megjelent kommentekért a magyar hatóságok megsértették az Egyezmény 10. cikkét, ami véleménynyilvánítás szabadságát garantálja.
Az EJEB ítélete ezen a linken megtekinthető.
Védtelen a rendszer
Egy felmérés szerint a magyar víz-, gáz- és áramszolgáltatók, illetve a csatornázási és a telekommunikációs vállalatok informatikai rendszereinek csupán öt százaléka tud védekezni külső elektronikus támadás ellen. Holott a közműtársaságok kedvelt célpontjai az elektronikus betörőknek, adattolvajoknak. A hazai közüzemi szolgáltatások folyamatos működését azonban egyelőre nem veszélyeztetik az internetes bűnözők.
Forrás: Magyar Nemzet, 2015. szeptember 17., csütörtök, 12. oldal
Veszélyben van az adatvédelem az interneten?
Módosult az információbiztonsági törvény
Módosult az információbiztonsági törvény.
A magyar Országgyűlés felülvizsgálta az információbiztonsági szabályozást és módosította az információbiztonsági előírásokat.
Mérföldkő a hazai adatvédelmi szabályozásban
Időközben a magyar Parlament elfogadta az információszabadságról és az önrendelkezési jogról szóló törvény módosítását, melynek szeptemberi hatálybalépését követően alapvetően megváltoznak, szigorodnak az adatkezelésekre, adatfeldolgozásokra vonatkozó előírások és komoly bírság fenyegeti a magánszféra védelmét megsértőket. Tekintettel arra, hogy a társadalmi és a gazdasági jogviszonyok minden területe szoros kapcsolatban áll a személyes adatokkal, minden jogalany közvetlenül érintett vagy azért, mert természetes személyként az ő adatait kezelik, feldolgozzák vagy azért mert vállalkozásként harmadik személyek adatait kezeli, feldolgozza, ezért nagyon lényeges, hogy valamennyi fél tisztában legyen a privacy-t érintő jogaival és a kötelezettségeivel.
A cloud szolgáltatások adatvédelmi kihívásai
Az elmúlt évek egyre intenzívebb technikai fejlődése, új technológiai megoldások születése, az internet-penetráció gyors ütemű növekedése és az ehhez alkalmazkodó társadalmi, gazdasági változások - különösen a mobil és a felhő alapú számítástechnika, a Big Data, valamint a közösségi média - jelentős kihívások elé állítják a korábbi évtized technikai megoldásaira épülő adatvédelmet.
A D Ó Z Á S
2017. január 1-től 6 millió forintról 12 millió forintra nő a kisadózó vállalkozások tételes adójának (kata) bevételi határa, az áfában az alanyi mentesség értékhatára 6 millió Ft-ról 8 millió forintra emelkedik. Megszűnik a kamat utáni 6 %-os EHO fizetési kötelezettség. Az adóhatóság a jövőben szankcionálás helyett szakmai segítségnyújtással támogatja a hibázó adózókat.
2017-ben a minimálbér 15, a garantált bérminimum 25 százalékkal nő, a munkáltatói járulékok 5 százalékponttal csökkennek, 2018-ban a minimálbér újabb 8, a bérminimum 12 százalékkal emelkedik, a járulékok pedig 2 százalékponttal csökkennek.
Ennek megfelelően 2017-ben a minimálbér 111.000-Ft-ról 127.650 Ft-ra emelkedik, míg a garantált bérminimum 129.000 Ft-ról 161.250 Ft összegre emelkedik.
2017-től jelentősen változnak a Cafeteria szabályok. A Cafeteria juttatások három fő csoportba sorolhatóak: az adómentesen adható juttatások, a 34,22 %-os adóteherrel adható juttatások, valamint a 49,5 %-os adóteherrel adható juttatások köre.
kulturális belépő legfeljebb évi 50.000 Ft értékben,
bölcsődei, óvodai szolgáltatás, bölcsődei, óvodai ellátás,
a lakáscélú támogatás (legfeljebb 5 millió forint értékben),
a mobilitási célú lakhatási támogatás (feltételhez, értékhatárhoz kötött),
kockázati biztosítás havonta a minimálbér 30 %-ig,
34,22% adóteherrel adható juttatások – legfeljebb évi 450.000.-Ft-os értékhatárig
szálláshely alszámlájára utalt, legfeljebb 225.000 forint támogatás;
vendéglátás alszámlájára utalt, melegkonyhás vendéglátóhelyeken (ideértve a munkahelyi étkeztetést is) legfeljebb 150.000 forint támogatás;
szabadidő alszámlájára utalt, legfeljebb 75.000 forint támogatás.
maximum évi 100 ezer forint keretösszegben pénz, amennyiben a munkavállaló munkaviszonya egész évben fennáll. Ha a munkavállaló munkaviszonya az adóév során megszűnik, úgy a 100 ezer forintnak a munkavállaló által az adott munkáltatónál az adóévben a juttatás alapjául szolgáló jogviszonyban töltött napokkal arányos összege adható.
49,56%-os adóteherrel adható juttatások
munkahelyi étkezés,
vállalati üdültetés,
önkéntes nyugdíjpénztár hozzájárulás,
TBSZ külföldön
2017-től adómentes lehet a külföldön nyitott tartós befektetési számla. Amennyiben valamely magánszemély 2017. január 1. után külföldi pénzintézetnél nyit tartós befektetési számlát (tbsz) és a számla megnyitását követő 30 napon belül teljesíti a NAV felé adatszolgáltatási kötelezettségét, az ilyen számlán megszerzett jövedelemre a kettős adózás elkerülésére vonatkozó egyezmények alapján a magyar szabályok szerinti 3éve lekötés esetén 10 %-os adókulcs, vagy 5 éves lekötés esetén teljes adómentesség vonatkozhat.
B Í R Ó S Á G I É S H A T Ó S Á G I J O G G Y A K O R L A T
Egy sajtótudósítás akkor esik kívül a híresztelés értelmezési körén, ha a médiatartalom fókuszá¬ban kizárólag a közéleti vitában részt vevő személyek megnyilvánulásainak naprakész és hite¬les becsatornázása áll. Amennyiben a sajtótudósítás fókuszában az eseményekkel összefüggés¬ben álló, egymásnak ellentmondó információk bemutatása áll, a sajtótudósítás híresztelésnek minősül.
A bírói döntés alaptörvény-ellenessége megállapításának akkor van helye, ha a bíró – az ügyben alkalmazandó jogi norma értelmezési keretén belül – maga vét olyan jogalkalmazási hibát, amely megalapozza döntésének alaptörvény-ellenességét.[Alaptörvény I.cikk (3) bek., VI.cikk (1) bek., IX.cikk (1) és (2) bek.; Abtv.27.§; Debreceni Ítélőtábla Pf.I.20.289/2014/7.sz.ítélete]
A közszereplői minőségében érintett személynek az átlagosnál jobban kell tűrnie a kritikai megjegyzéseket, így fokozott védelmet élveznek az olyan értékítéletek, amelyek a közérdek¬lődésre számot tartó eseményekkel, személyekkel kapcsolatos véleményeket ütköztetnek, még akkor is, ha túlzóak és felfokozottak.[Alaptörvény II.cikk, VI.cikk (1) bek.; Fővárosi Ítélőtábla 2.Pf.21.169/2015/4/II.sz.ítélete]
Alktotmánybírósági Szemle 1. szám, 2018.
A sajtócikk címében – sajátos szerepe miatt – önmagában sem szerepelhet lényeges, megtévesztő pontatlanság, valótlanság, mivel annak a személyiségi jogok sérelmére fokozott hatása lehet. Az írás címének önálló jelentősége van, amihez önálló értékelésnek kell társulnia a személyiségvédelem körében.[Alaptörvény VI.cikk; Kúria Pfv.IV.20.773/2016/5.sz.ítélete
Alkotmánybrósági Szemle 2. szám, 2018.
A devizahiteles érvénytelenségi perek jogalkalmazási gyakorlatának vizsgálatára felállított Konzultációs Testület tovább vizsgálja, hogy az árfolyamkockázatra vonatkozó kikötések érvénytelensége milyen jogkövetkezményekkel járhat, és annak alapján a felek közötti elszámolás milyen elvek szerint történik
Visszamenőlegesen megsemmisíthető devizahitel-szerződések - Uniós jogot sért a magyar szabályozás - Az Európai Bíróság döntést hozott - C-118/17sz. ügy - Dunai Zsuzsanna kontra ERSTE Bank Hungary Zrt.
Devizahitelezési ügyben indult eljárás az Európai Unió Bíróságán - C-34/18. sz. Lovasné
A bírósági vizsgálat tárgya egy magánszemély és egy magyarországi székhelyű bank között létrejött lakásvásárlás finanszírozására irányuló devizahitel-szerződés azon kikötése képezte, amely szerint a hiteladós tartozásának mindenkori összegét a pénzintézet az adós nála vezetett számláin, valamint a saját nyilvántartásain és könyvein alapuló egyoldalú nyilatkozata állapítja meg úgy, hogy e nyilatkozatról olyan közjegyzői okirat állíttatható ki, amellyel az adóssal szemben közvetlenül végrehajtás indítható.
A kölcsönszerződés e feltételének tisztességtelenségének megállapítására irányuló keresetet terjesztettek elő, mely ügyben indult előzetes döntéshozatali eljárásban az Európai Unió Bírósága előtt.
Gerard Hogan főtanácsnok szerint lényegét tekintve nem vet fel az uniós joggal kapcsolatos aggályokat a magyarországi fogyasztói hitelszerződések azon feltétele, amelynek értelmében a hiteladós tartozásának mindenkori összegét a pénzintézet egyoldalú nyilatkozata állapítja meg úgy, hogy e nyilatkozatról olyan közjegyzői okirat állíttatható ki, amellyel az adóssal szemben közjegyzői végrehajtási eljárás indítható. A főtanácsnok véleménye nem köti a Bíróságot, az ítéletet későbbi időpontban hozzák meg.
E G Y É B H Í R E K
A valós idejű számlaadatszolgáltatáshoz használt jelenlegi XML séma, vagyis az adóhatóság által elvárt adatstruktúra régi verziója már csak néhány hónapig lesz használható. 2018 végével megszűnt az eddigi 1.0 verziószámú XML séma támogatása, ebben a formátumban csak 2019. április végéig teljesíthető az adatszolgáltatás.
Nyilatkozat a félretájékoztatás elleni gyakorlati kódexről: A Bizottság felkéri az online platformokat, hogy adjanak részletesebb tájékoztatást az elért eredményekről -Brüsszel, 2019. február 28.
Az Európai Bizottság közzétette a Facebook, a Google és a Twitter jelentéseit a félretájékoztatás elleni küzdelemre vonatkozó kötelezettségvállalásaikban 2019. januárjában általuk elért haladásról. E három online platformot, mint a félretájékoztatással szembeni gyakorlati kódex aláíróit arra kérte fel a Bizottság, hogy a 2019. májusi európai parlamenti választásokat megelőző időszakban havonta számoljanak be intézkedéseikről.
Az AI, vagyis a mesterséges intelligencia hátterét a gépi tanulás biztosítja. A mostani rendszerek, elsődlegesen hardveres korlátok miatt meglehetősen korlátozottak, ennek a modellnek a fejlesztését kezdték meg annak érdekében, hogy a nagy adatmennyiséget hatékonyan tudja a rendszer feldolgozni.
Változás az Art.-ban 2016. augusztus 1-jétől
Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (Art.) 2016. augusztus 1-jétől hatályos módosítása szerint az adóhatóság határozatban kötelezheti az adó megfizetésére a jogi személy tartozásaiért korlátozottan felelős, részesedését átruházó tagot vagy részvényest (kivéve a nyilvánosan működő részvénytársaság részvényesét) a nem behajtható adótartozás átruházással arányos részének erejéig. Ennek feltétele, hogy a részesedését átruházó tag a jogi személyben a szavazati jogok 25%-át elérő vagy azt meghaladó részesedéssel rendelkezzen és a jogi személy - késedelmi pótlék és adóbírság nélküli és nettó módon számított - adótartozásának összege a jogi személy jegyzett tőkéjének 50%-át meghaladja, továbbá az, hogy a tag (részvényes) a behajthatatlan adótartozásól a részesedés átruházásakor tudott, vagy az arra vonatkozó információkról az adóhatóságtól tájékoztatást kérhetett volna (Art. 35. § (7) bekezdés). A helytállási kötelezettség alól a tag a törvényben meghatározott esetekben mentesül (Art. 35. § (8) bekezdés).
Az adóhatóság a határozatot az adótartozás behajtása eredménytelenségének megállapításától számított 90 napos jogvesztő határidőn belül hozhatja meg. Ha a részesedés átruházása a határozat meghozatalára nyitva álló határidő letelte után jut az adóhatóság tudomására, a határozatot a tudomásszerzéstől számított 30 napon belül akkor is meghozhatja, ha a jogvesztő határidő már eltelt, vagy abból 30 napnál kevesebb van hátra (Art. 35. § (9) bekezdés).
Új Polgári Perrendtartás tervezete a Parlament előtt
2016. szeptember 2-án került benyújtásra a Polgári Perrendtartásról szóló törvényjavaslat, melynek általános vitája 2016. szeptember 13-án veszi kezdetét. A tervezet elfogadása 2016. decemberében várható, a hatálybalépés időpontja 2018. január 1.
16 éves kortól vállalhatnak munkát a tanulók szülői engedéllyel, azonban szünidő alatt azok a 15 évesek is, akik általános, szak- vagy középiskolába járnak. A munkavállaláshoz a NAV-nál igényelhető adóazonosító jel szükséges. A NAV közleménye alapján a diákmunkával szerzett jövedelem is adóköteles (szja mértéke 15%), mely a bruttó bérből kerül levonásra a munkáltató által. Munkaviszony vagy megbízási jogviszony esetén egyéni járulékot is fizet a tanuló.
Módosult a jelzálog-hitelintézetről és a jelzáloglevélről szóló 1997. évi XXX. törvény
A hitelintézetek forint lejárati összhangjának szabályozásáról szóló 20/2015. (VI. 29.) MNB rendelettel (2016. október 1-jétől hatályos) szabályozott jelzáloghitel-finanszírozás megfelelési mutató (JMM) alapján jelzáloghitelek finanszírozása legalább 15%-ban, elsősorban jelzálog-hitelintézetek által kibocsátott, hosszú lejáratú értékpapírokkal történik. A törvénymódosítás szerint kikerül a refinanszírozás feltételei közül az elidegenítési és terhelési tilalomra vonatkozó rendelkezés és a közjegyzői okiratba foglalt egyoldalú kötelezettségvállalásnál a jelzálog-hitelintézet követelésének kielégítésére vonatkozó tűrési kötelezettség. A jelzálog-hitelintézetek és a kereskedelmi bankok azonban továbbra is kiköthetik az elidegenítési és terhelési tilalmat.
Főbb adóváltozások idén és jövőre
A helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény (a továbbiakban: Htv.) módosítása alapján 2017. január 1-jétől a NAV-on keresztül (elektronikus úton) is lehetőség lesz benyújtani az iparűzési adóbevallást az illetékes települési önkormányzathoz (Htv. 42/D. §).
Az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Áfa tv.) 2017. január 1-jétől hatályos szövege definiálja az internet-hozzáférési szolgáltatások fogalmát az uniós rendeletekkel összhangban (Áfa tv. 259. § 7/B. pont). Az internet-hozzáférési szolgáltatás adómértéke 18%-ra csökken. 2017. január 1-jétől a belföldi adóalany részére kibocsátott számlán fel kell tüntetni a vevő adószámát, ha a számlában áthárított adó eléri vagy meghaladja a 100 000 Ft-ot (Áfa tv. 169. § d) pont dc) alpont).
A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja tv.) pontosítja a kiküldetés, kirendelés fogalmát. Kiküldetés a munkáltató által elrendelt hivatali, üzleti utazás, ide nem értve a munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítésről szóló kormányrendelet szerinti munkába járást, a lakóhelyről, tartózkodási helyről a munkáltató székhelyére, telephelyére történő oda- és visszautazást (Szja tv. 3. § 11. pont). A sportrendezvény is definiálásra kerül, mely szerint sportrendezvény a sportszervezet vagy sportszövetség által versenyrendszerben vagy azon kívül, résztvevők jelenlétében megtartott verseny, mérkőzés (Szja tv. 3. § 60. pont). E módosítások 2016. augusztus 1-jétől hatályosak.
Milliárdos pénzbírságot hoz az új reklámadó
A Nemzetgazdasági Minisztérium benyújtotta az új adótörvényeket tartalmazó csomagot az Országgyűlésnek, s ezen belül a reklámadóról szóló törvény (2014. évi XXII. törvény) is módosul, magas bírságtételeket bevezetve a bejelentési kötelezettséget elmulasztók esetében. A módosítás célja, hogy a multinacionális reklámközzétevők (Google) adókötelezettségei behajthatókká váljanak.
A törvényjavaslat alapján a reklám közzétevője köteles lesz bejelentkezni az adóhatósághoz a reklámadóval érintett tevékenysége megkezdését követő 15 napon belül, ha az adóhatóság más adó alanyaként még nem vette nyilvántartásba. Kivételt képeznek a magánszemély reklámadó közzétevők. Elfogadás esetén a módosítások 2017. január 1-jétől lépnek hatályba.
A törvényjavaslat kétféle bírságot alkalmaz, melyek maximuma azonos adóalany esetében 1 milliárd forint. Egyrészt a bejelentési kötelezettség első elmulasztásakor kötelező lenne 10 millió forint összegű bírság kiszabása, amely minden ismételt mulasztás esetén háromszorozódik. Az adóhatóság naponta hoz határozatot a mulasztás megállapításáról, tehát 6 napnyi mulasztás alapján 1 milliárd forintos bírság kiszabására kerülne sor. Másrészt bírsággal sújtandók a NAV által vezetett reklámadó nyilvántartásban nem szereplő reklámközzétevők is, akik a reklám megrendelőjének a reklám közzétételének megrendelésekor nem adják ki a reklámadó megfizetéséről szóló nyilatkozatot. Ha a megrendelő ezt bejelenti az adóhatóságnak, akkor az adóhatóság felhívja a közzétevőt arra, hogy a nyilatkozatát 8 napon belül nyújtsa be a NAV-hoz, amelynek elmulasztása esetén 500 ezer forintos bírság kiszabására kerül sor a reklám közzétevőjével szemben. A bírság 10 millió forintra emelkedik, ha a közzétevő ugyanazon megrendelő számára ismételten elmulasztja kiadni a reklámadó nyilatkozatot, amely bírság minden további, ugyanazon megrendelővel szembeni ismételt elmulasztása esetén folyamatosan megháromszorozódik.
Ha a reklám közzétevője nem tesz eleget a reklámadó-bevallás benyújtási kötelezettségének, az adóhatóság egy vélelmezett 3 milliárd forintos reklámadó összeget állapít meg a megelőző naptári évre a vállalkozással szemben, függetlenül a közzétevő vállalkozás előző adóévi árbevételének mértékétől. A vállalkozás a határozattal szemben ellenbizonyítással élhet a határozat kézhezvételétől számított 30 napon belül. Ha a vállalkozás az ellenbizonyítást elmulasztja, akkor a határozat e határidő lejártával jogerőssé és végrehajthatóvá válik, s ellene nincs helye bírósági felülvizsgálatnak sem. Ha a vállalkozás él az ellenbizonyítással, akkor az adóhatóság visszavonja a 3 milliárd forintos adót megállapító határozatát és új határozatot hoz.
A reklámadót bevezető törvény (2014. évi XXII. törvény) értelmében nemcsak a reklámközzétevő köteles a megrendelt reklám utáni reklámadót megfizetni, hanem bizonyos feltételek esetén a reklámot megrendelő vállalkozásnak is keletkezhet adófizetési kötelezettsége.
Változnak az áfaszabályok
Az Országgyűlés számára benyújtott, új adótörvényeket tartalmazó törvényjavaslat-csomag tervezett változtatásai az áfaszabályokat is érintik.
A javaslat az internet-hozzáférési szolgáltatásra kedvezményes áfakulcsot vezet be, ez alapján a 18%-os áfa először a 2017-ben teljesülő szolgáltatások esetében alkalmazandó.
Figyelembe véve az építésügyi szabályok változását, a javaslat kiegészítést tesz az új ingatlan meghatározásához. Módosulnak a sorozatjellegű ingatlanértékesítésre, az adómentes ingatlanértékesítésre, továbbá az alanyi adómentesség értékhatárának számítására vonatkozó szabályok.
Módosítás, hogy a számlán a belföldi adóalany vevő adószámának is szerepelnie kell, ha a számlában legalább 100 ezer forint áfa jelenik meg (az eddigiekben 1 millió forint volt). Elfogadás esetén 2017. január 1-jén lép hatályba a rendelkezés.
A javaslat rögzíti a hasznos alapterület definícióját. 2016. január 1-jétől az új lakóingatlan értékesítések esetében meghatározott alapterületig 5%-os adómérték érvényesül.
2016. július 1-jétől változnak az elektronikus aláírásra vonatkozó szabályok
2016. július 1-jén lép hatályba az egységes európai szintű szabályozás (eIDAS), továbbá a nemzeti kiegészítéseket tartalmazó magyar törvény (2015. évi CCXXII. törvény az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól) módosítása (2016. évi XL. törvény módosítja), ezzel egyidejűleg hatályukat vesztik a jelenlegi elektronikus aláírásról szóló törvény (Eat.) és a hozzá kapcsolódó rendeletek.
A legfőbb változások az alábbiakban összegezhetők:
A jelenlegi elektronikus aláírással kapcsolatos szolgáltatások helyett (kivételt képeznek a természetes személyek számára kibocsátott minősített aláírások) újak jelennek meg, amelyeket újra kell minősíteni.
A fokozott biztonságú szolgáltatások bejelentés alapján nyújthatóak. A minősített bizalmi szolgáltatásokkal kapcsolatban a szolgáltatónak megfelelőség-értékelést kell végeztetnie, majd az erről készült jelentést a bizalmi felügyeletet ellátó Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (NMHH) számára benyújtani. A Nemzeti Akkreditációs Hatóság (NAH) feladata lesz a megfelelőség-értékelési szervezetek akkreditációja.
A minősített bizalmi szolgáltatás akkor elindítható, ha az NMHH megállapította, hogy a szolgáltató és a szolgáltatás megfelel az eIDAS Rendelet (az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 910/2014. EU rendelet) szerinti követelményeknek, az eIDAS Rendelet szerinti minősített státuszt megadta és az a bizalmi listán feltüntetésre került. Az eIDAS Rendelet szerinti minősített státusz megszerzése minimum két hónapot vehet igénybe.
A NAV honlapján közzétett tájékoztató szerint adóalanynak minősülnek azok a magánszemélyek, akik online foglalási rendszeren - például az Airbnb-n - keresztül egy vagy több szobát vagy akár egy teljes ingatlant szálláshelyként adnak bérbe, így adószám kiváltására kötelesek, és számlakibocsátási kötelezettség is terheli őket.
A Polgári Törvénykönyv védelmében
Úgy tűnik, hogy kevesebb, mint két évvel az új Polgári Törvénykönyv hatálybalépését követően a kormány az új Ptk. jelentős módosításáról döntött.
Vékás Lajos - aki korábban az új Ptk. előkészítését vezette – Trócsányi László igazságügy-miniszterhez intézett nyílt levélben tiltakozott a kormányzati szándék ellen.
A Magyar Országos Közjegyzői Kamara (MOKK) állásfoglalásában reagált Vékás professzor úr nyílt levelére. A MOKK állásfoglalásában leszögezte: „A polgári törvénykönyv nem egy tudományos cikk, hanem egy, az életünket szabályozó jogszabály.”
Az Országgyűlés 2015. december 15. napján módosította a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény elektronikus kapcsolattartásra vonatkozó rendelkezéseit.
A törvényjavaslat alapján a polgári perekben és más polgári eljárásokban, valamint a közigazgatási és munkaügyi perekben 2016. január 01. napjától 2016. június 30. napjáig választható, míg 2016. július 01. napjától kötelező a bírósággal való elektronikus kapcsolattartás a jogi képviselővel eljáró felek, a gazdálkodó szervezetek, valamint a közigazgatási szervek számára. Az Országos Bírósági Hivatal (OBH) felhívta a figyelmet arra, hogy a jogi képviselő nélkül eljáró természetes személy ügyfeleknek július 1-től továbbra sem lesz kötelező a bírósággal elektronikus úton kapcsolatot tartani.
Az OBH ügyfél-tájékoztatókkal segít az átállásban. További információ itt érhető el.
E L E K T R O N I K U S K E R E S K E D E L E M
Etikai kódexet írtak a magyar elektronikus fizetési szolgáltatók
(bitport.hu, 2018. február 19., hétfő)
Az Elektronikus Fizetési Szolgáltatók Szövetsége (EFISZ) ezzel egészíti ki a mobilfizetési szolgáltatások viszonylag laza jogszabályi kereteit. Mivel Magyarországon gyakorlatilag a mobilfizetési szolgáltatásokat minimális jogszabályi keretek határozzák meg, az Elektronikus Fizetési Szolgáltatók Szövetsége (EFISZ) kialakított egy a tagok munkáját szabályozó etikai kódexet. Az EFISZ fiatal szervezet. Tavaly áprilisban alapították az elektronikus fizetési szolgáltatási piac meghatározó szereplői. Jelenleg három pénzügyi szolgáltató, az OTP Bank, az MKB Bank, a Budapest Bank, valamint a GIRO, a Nemzeti Mobilfizetési Zrt., a Telekom, a Magyar Posta, a Szövetkezeti Hitelintézetek Integrációs Szervezete, a Pénzjegynyomda és a januárban csatlakozott Magyar Államkincstár alkotja a szövetséget.
Smart cities (okos városok) – Hol tart Magyarország?
Az IIR Smart Conference 2016 konferenciája rámutatott arra, hogy Magyarországon az okos városok (smart cities; jelentése: lényegében az energiaellátás intelligens eszközökkel történő megoldásai, felhasználási módjai), hálózatok, egymással kommunikáló rendszerek kialakítása - számos európai és tengerentúli várossal, országgal összevetve – még meglehetősen kezdeti stádiumnál tart. Országosan több tesztprogramról beszélhetünk, amelyek egyelőre a technológiai megvalósíthatóságra koncentrálnak.
Hazánkban még kidolgozásra várnak az irányvonalak is e tekintetben, amit ékesen szemléltet, hogy 2012-ben járt le a határidő az uniós tagállamok számára, hogy arra nézve állást foglaljanak – egy uniós irányelv alapján –, hogy a fogyasztók 80%-ának okosmérővel történő ellátásáról gondoskodnak-e vagy eltérően járnak el. Magyarország máig nem hozott döntést, nem alkotott szabályozást, ami egyértelműen nem élénkíti a fejlesztéseket. Nem eldöntött az a kérdés sem, hogy ki fogja finanszírozni a smart rendszerek fejlesztését, mondta Grabner Péter, a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal energetikáért felelős elnökhelyettese, aki versenypiacra épülő modell kialakítását támogatja.
A rezsicsökkentés sem mozdítja elő a költségigényes beruházásokat, hiszen magasabb energiaárak mellett gyorsabban megtérülnek a beruházások és könnyebb a fogyasztók meggyőzése. Jelenleg Magyarországon döntően technológiai központú folyamatot látunk, s ehhez kapcsolódik az üzleti modell meghatározása is, emelte ki Balog Róbert, a Budapesti Távhőszolgáltató Zrt. kiemelt ügyfelek és termékfejlesztési vezetője.
Érdekességképpen utalhatunk az USA-ban alkalmazott, „csináld jobban, mint a szomszédod” kampányra, melynek során a fogyasztó olyan számlalevelet kap, ahol azonos körülmények között élőkkel összehasonlításra kerül az energiafelhasználása és testreszabott ötleteket adnak, hogyan lehetne energiahatékonyabb.
Forrás: Jogi Fórum / Európai Unió Bírósága, 2015. szeptember 30.
Geo-blocking szigorítás
Az EU elfogadta az ún. geo-blocking rendeletet, amely 2018. decembertől szigorítja a vevők indokolatlan hátrányos megkülönböztetésének tilalmát, legyen szó kereskedelmi értékesítésről, az árazásról, vagy az értékesítési és fizetési feltételekről. A rendelet a tagállami jogrendszerben közvetlenül hatályos uniós jogszabályként a jövőben megtiltja a vevők indokolatlan és hátrányos megkülönböztetését az állampolgárságukra, lakóhelyükre, vagy letelepedési helyükre hivatkozva. A rendelet alapján biztosítani kell, hogy a vevőnek egy olyan, másik tagállamban működő kereskedőtől is lehetősége legyen vásárolni, amely a vevő országába egyébként nem vállal árukiszállítást. Ilyen esetben a vevő számára lehetővé kell tenni, hogy a terméket a kereskedőnél átvehesse, vagy onnan saját költségén hazaszállíttassa. A rendelet alapján a kereskedő nem tehet különbséget a saját tagállamából származó és más tagállami vevők között a nem elektronikus szolgáltatások értékesítésekor. A rendelet a fizetési módokkal kapcsolatos megkülönböztetést is tiltja. A kereskedők továbbra is eldönthetik, hogy mely fizetési módokat fogadják el, azonban ezt diszkriminációmentesen kell biztosítaniuk.
2016. december 31. napjával jogutódlással megszűnt a nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság. Az NFH általános jogutódja a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium, a fogyasztói panaszok az illetékes járási hivatalokhoz nyújthatóak be, míg a másodfokú ügyekben országos illetékességgel a Pest Megyei Kormányhivatal jár el. A Nemzeti Fejlesztési Minisztériumhoz kerülnek a stratégiai feladatok, például az ellenőrzések szakmai felügyelete, illetve a tárca felügyeli a két fogyasztóvédelmi laboratóriumot, továbbá a magyarországi Európai Fogyasztói Központot.
Webáruházak jogi szemmel
Amennyiben egy webáruház működése során nem folytat jogszerű tevékenységet, a vonatkozó szabályozás alapján az alábbi jogi szankciókkal kell számolnia.
A fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény ( a továbbiakban: Fgytv.) értelmében a bírság összege 15 ezer forinttól (…) 500 ezer forintig, illetve a fogyasztók széles körének testi épségét, egészségét sértő vagy veszélyeztető, továbbá a fogyasztók széles körének jelentős vagyoni hátrányt okozó jogsértés esetén a vállalkozás éves nettó árbevételének 5%-áig, a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (Szt.) hatálya alá nem tartozó vállalkozás esetén 5 millió forintig terjedhet (Fgytv. 47/C. § (1) bekezdés).
A fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló 2008. évi XLVII. törvény (a továbbiakban: Fttv.) alapján tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat esetén szintén 15 ezer forinttól (…) 500 ezer forintig terjedő bírságot szabható ki (Fttv. 17. §).
Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Info tv.) rendelkezése szerint az adatvédelmi hatósági eljárásban a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságot (NAIH) a következő jogosítványok illetik meg:
g) bírságot szabhat ki, melynek mértéke 100 ezertől 20 millió forintig terjedhet (Info tv. 61. § (1) és (3) bekezdés).
Fogyasztói ügyek az Európai Unióban
Lényeges arra utalnunk, hogy az Európai Unió szakpolitikái között kiemelt szerepet játszik a fogyasztóvédelmi politika, mely többek között megteremti a közös uniós szabályrendszert a szolgáltatások, továbbá a fogyasztói ügyekkel kapcsolatos tájékoztatás, tanácsadás és támogatás terén.
Ez a fogyasztóvédelmi tájékoztató hasznos eligazításul szolgál az előbbi témakört illetően:
A gazdasági és üzleti élet naponta lezajló tömeges áruforgalma és ügyletei rengetegében alapvető fontosságú, hogy a fogyasztói jogok érvényesülése megfelelően cizellált jogszabályi háttérrel körülbástyázott legyen. Hazánkban a fogyasztói jogok őre a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság (Szervezetéhez és feladataihoz bővebb információ itt).
Fogyasztói bosszúságok az e-hírközlési szolgáltatásokkal - Egyezségi ajánlatok a békéltető testületek előtt
Egyre népszerűbbek a fogyasztók körében az elektronikus hírközlési szolgáltatások, a Budapesti Békéltető Testület tapasztalatai szerint azonban nem kevés a velük járó bosszúság. A kérelmek szerint például az akár hetvenezer forintos telefon ára nem jelent „garanciát” arra, hogy kifogástalanul működik: az egyik ügyben a készülék már a kiszállítást követő napon sem kapcsolt be. Ez után pedig a fogyasztót a cég azért utasította el, mert „beáztatta” a telefont és nemhogy cserélni, még csak kijavítani sem volt hajlandó azt ingyen.
Ötletversenyt hirdetett az NFH - A tudatos fogyasztóvá válás jegyében
A tudatosabb fogyasztóvá válást elősegítő ötletversenyt hirdetett a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság (NFH), a mindennapi életben hasznosítható, újszerű és kreatív javaslatokat elsősorban középiskolásoktól várják szeptember 24-ig - mondta Szente István, a hatóság megbízott főigazgatója a verseny nyitórendezvényén Budapesten.
Nem inzultálni, hanem konzultálni – változott a fogyasztóvédelmi szabályozás
Az új szabályozás szerint a jövőben a vállalkozásoknak kötelező lesz a részvétel a békéltető testület előtti eljárásban, ellenkező esetben komoly bírságra számíthatnak.
Ha a külföldi utazás során nem várt problémák merülnek fel, akkor az új fogyasztóvédelmi alkalmazással gyorsan orvosolhatóak a nehézségek.
Forrás: computerworld.hu, 2015. július 17.
H Í R K Ö Z L É S
Megállapodásra jutottak az Európai Unión belüli telefonhívások percdíjainak maximálásáról a főbb uniós intézmények, a még hivatalos elfogadásra váró egyezség értelmében 2020-tól legfeljebb 19 eurócent (nagyjából 60 forint) lesz a tagállamok közötti hívások percdíja - jelentették be szerdán Brüsszelben. Az Európai Parlament (EP) és a tagországok kormányait tömörítő tanács tárgyalói hosszú egyeztetés után szerdán megegyeztek a távközlési szabályok módosításáról. A megállapodás értelmében a jövőben 19 centes felső korlátja lesz az unión belüli, másik tagállamba irányuló percdíjaknak, SMS-enként pedig legfeljebb 6 eurócentet (körülbelül 20 forintot) számolhatnak majd fel a szolgáltatók. Szakértők rámutattak, hogy bár az új szabályozás csak 2020-ban fog hatályba lépni, egyes szolgáltatók valószínűleg ezt megelőzve már korábban is eleget tehetnek majd ezen előírásoknak, ahogyan az a roamingdíjak eltörlésekor is történt. Az új szabályokat még hivatalosan is jóvá kell majd hagynia az uniós társjogalkotó szerveknek, az EP-nek és a tanácsnak. A BEUC európai fogyasztóvédelmi szövetség arról számolt be, hogy az EU-n belül hívások díjai jelenleg 5 és 80 eurócent között alakulnak az uniós országokban.
A külföldet megjárt magyar mobilhasználók 99 százaléka, az összes magyar mobilhasználó 71 százaléka tud az uniós roamingdíjak tavaly júniusi eltörléséről - derül ki a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (NMHH) legfrissebb felméréséből. A közleményben kiemelik: 2016 végén a külföldre utazó mobilhasználók körében még csak 85 százalék, összességében pedig 57 százalék volt azok aránya, akik értesültek a roamingdíjak várható eltörléséről. Egy év leforgása alatt, 2016-ról 2017-re közel másfélszeresére, 30 százalékról 43 százalékra nőtt a magyar előfizetésű mobilokról az unióban internetezők aránya. Az általános tapasztalatok alapján a nemzetközi mobilhasználattal kapcsolatosan több ponton továbbra is bizonytalanság tapasztalható a lakosság körében. Így például általános a roaming hívások és a nemzetközi hívások keverése, és sokan nincsenek tisztában azzal, hogy a roamingdíjak eltörlésével nem csak a hazatelefonálás, hanem a külföldről más uniós országokba telefonálás percdíja is belföldi árszabás alapján zajlik. A nemzetközi hívások kapcsán a piac kvázi önszabályozása már Magyarországon is megkezdődött, így például a Vodafone új, április közepétől elérhető Red tarifáival már a Magyarországból az EU-s tagországokba (és további 6 országba) is belföldi percdíjjal indíthatók hívások.
A külföldet megjárt magyar mobilhasználók 99 százaléka, az összes magyar mobilhasználó 71 százaléka tud az uniós roamingdíjak tavaly júniusi eltörléséről - derül ki a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (NMHH) legfrissebb felméréséből, amelyről az MTI-t pénteken tájékoztatták. A közleményben kiemelik: 2016 végén a külföldre utazó mobilhasználók körében még csak 85 százalék, összességében pedig 57 százalék volt azok aránya, akik értesültek a roamingdíjak várható eltörléséről. Egy év leforgása alatt, 2016-ról 2017-re közel másfélszeresére, 30 százalékról 43 százalékra nőtt a magyar előfizetésű mobilokról az unióban internetezők aránya - olvasható az anyagban. Roamingoláskor - ahogy itthon is - elsősorban telefonálásra és SMS-ezésre használták a magyar előfizetők telefonjukat. A kutatás során azt is megállapították, hogy többségbe kerültek az okostelefon-tulajdonosok a hagyományos készülékeket használókhoz képest: tavaly év végén már a vizsgált korosztály 63 százalékának volt legalább egy okostelefonja.
Okos köztéri padot avattak a pécsi egyetemen
A Pécsi Tudományegyetem a „Zöld Egyetem” projekt keretében egy napelemmel működő, minimalista stílusú, de rendkívül sokoldalú okos padként funkcionáló köztéri bútort helyezett üzembe, amely optimalizálja saját energiafelhasználását, világítást, mobiltelefontöltést és internetkapcsolatot biztosít a felhasználók számára.
(Jogi Fórum)
(Világgazdaság, 2018. április 10., kedd, 16. oldal)
Az előfizetőknek törvényi előírás alapján idén is kötelező az adategyeztetés szolgáltatójukkal, amennyiben előrefizetős SIM-kártyát használnak. A hírközlési törvény szerint 2017-ben június 30-ig, majd azután évente kell szolgáltatójukkal egyeztetniük adataikat a feltöltőkártyás előfizetéssel rendelkezőknek. A hatóság és mindhárom szolgáltató saját honlapján egységesen / adategyeztetes url alatt tette és teszi közzé a tudnivalókat az egyeztetésről. Az NMHH közlése szerint a tavalyi számok alapján 3,5 millió SIM-kártya egyeztetése várható idén is. A hírközlési törvény szerint 2017-ben június 30-ig, majd azután évente kell szolgáltatójukkal egyeztetniük adataikat a feltöltőkártyás előfizetéssel rendelkezőknek.
businessonline.prim.hu;
Nyilvános konzultációt indít a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (NMHH) a fogyatékossággal élő emberek érdekvédelmi szervezeteivel és az érintett hírközlési szolgáltatókkal az elektronikus hírközlés akadálymentesítéséért. A konzultáció célja, hogy ez érintettek által kitöltött kérdőív alapján a Hatóság hogyan boldogulnak a fogyatékos emberek a hírközlési szolgáltatók ügyfélszolgálatain és honlapjain, miként javítható a személyes és online ügyintézés, továbbá milyen speciális feltételekre, szolgáltatásokra, eszközökre, alkalmazásokra lenne szükségük, illetve ismerik-e egyáltalán a meglévő alternatív megoldásokat, azok mennyire elterjedtek körükben.
MMS-az első mobil képtovábbító szolgáltatás
(news4business.hu, 2018. február 13., kedd)
Több mint másfél évtizeddel ezelőtt a Westel szakemberei az Ericsson mérnökeivel közösen tették lehetővé a világon először, hogy a mobilelőfizetők kereskedelmi szolgáltatásként küldjenek egymásnak fotókat. A képek és videók már most is domináns részt hasítanak ki a földkerekség mobilinternet forgalmából.
Forrás: 24.hu, Computerworld, Hírközlési Tanács
Az NMHH újraszabályozta a SIM-kártyák vásárlását
2017 július 1-jétől jelentősen szigorodik a pre-paid szolgáltatások igénybevételének lehetősége. A hatóság jogszabályban korlátozza a szolgáltató által egy előfizetővel megköthető, előre fizetett díjú szolgáltatások, előfizetői szerződések számát. Egy pre-paid szerződés csak egy hívószámra vonatkozhat. A szolgáltató a szerződéskötéskor, valamint a jogviszony hatálya alatt évenként – a már meglévő szerződések esetében 2017. július 1-ig - az előfizető személyazonosságának és adatainak ellenőrzésére köteles, ha ebben az előfizető nem közreműködik, akkor előfizetői jogviszonya megszüntetésre kerül.
Szigorodtak a mobil feltöltő kártyák megvásárlására vonatkozó szabályok
Az elektronikus hírközlésről és a rendőrségről szóló törvény módosításával szigorodtak a feltöltős SIM-kártyákra vonatkozó előírások mind a szolgáltatók, mind az előfizetők vonatkozásában. A szolgáltatók a jogszabályban írtak szerint kötelesek az előfizetőt azonosító és az adatait rögzíteni, ennek hiányában meg kell tagadni a szerződéskötést. A pre-paid szolgáltatás előfizetője az előfizetését nem értékesítheti tovább, és harmadik személynek csak abban az esetben engedheti át a használatát, ha erről - a beazonosításhoz szükséges adatokkal együtt - a szolgáltatót előzetesen tájékoztatta. Ennek elmaradása esetén a szolgáltat a tudomásszerzést követően15 napos határidővel felmondhatja a szerződést. A közeli hozzátartozó nem minősül harmadik személynek. A meglévő előfizetők személyazonosságát is ellenőrizni kell, erről a törvény hatályba lépésétől számított 15 napon belül értesítik a mobil szolgáltatók feltöltő kártyás ügyfeleiket. Ha az ellenőrzés 2017. július 1-jéig nem sikerül, megszűnik az előfizetés. A szigorítás hátterében nemzetbiztonsági megfontolások állnak.
Idén 25 éves az első magyar domain
Az első internetes cím, amely nem egy állami intézmény nevéhez köthető, hanem befektetési célból jött létre, a zene.hu volt. Az első magyar kereső, a Heuréka.hu 1997-ben jelent meg. Jelenleg már 700 000 .hu webcím van bejegyezve. Naponta átlagosan 350 új .hu azonosítót vesznek nyilvántartásba.
Telefonszámot kapnak a gépek
A M2M - machine-to-machine - szolgáltatások céljára rendszeresített számtartományban a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság először az MVM Net Zrt-nek adott számhasználati engedélyeket tízezres nagyságrendben annak érdekében, hogy a szolgáltató hálózatán különféle gépek mobilfrekvencián fogadhassanak és továbbíthassanak adatokat egymás között az LTE technológiájú, 450 MHz-es mobiladat-átviteli hálózaton, az ország szinte egész területén. A 71-es számtartományban engedélyezett számokon sem vezetékes, sem mobiltelefon-szolgáltatás nem nyújtható.
A nyár slágere a tovább csökkenő roamingdíjak
Csökkenő roamingtarifákkal indul az idei nyár, mivel 2016. április 30-tól kevesebbe kerül a telefonos barangolás - közölte a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (NMHH). Az MTI közleménye szerint a részletekről a hatóság új animációs kisfilmben is tájékoztatja a fogyasztókat.
Nemzeti rádióspektrum-stratégia
A vállalkozások kiszámítható szakmai tevékenységének megteremtésére az NMHH a hírközlési piac számára egyrészt közzéteszi a következő öt évre szóló nemzeti rádióspektrum-stratégiáját az előző ötéves időtartamhoz hasonlóan, másrészt online, interaktív grafikus elemeket használó felületet nyit meg a frekvenciagazdálkodásra vonatkozó rendelet értelmezéséhez.
Az internet termék, fogyasztóvédelmi szabályok vonatkoznak rá, ezek betartásában segít a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság új, sebességmérő oldala. Célja, hogy folyamatosan valós és független adatokat szolgáltasson a hazai fogyasztók által használt internet tényleges sebességéről. A feladathoz saját mérőállomásait, autóit és magukat a fogyasztókat is igénybe veszi.
Forrás: itbusiness.hu, 2015. október 13., kedd
Magyarországon 25 éve indult a mobilszolgáltatás
Huszonöt éve, 1990. október 15-én indította el szolgáltatását Magyarország első kereskedelmi mobilhálózatán a Westel Rádiótelefon Kft. A GSM-szolgáltatás 1994-ben jelent meg, amikor a Pannon GSM (ma Telenor) és a Westel 900 (a Magyar Telekom elődjének vállalata) belépett a piacra. A Vodafone harmadikként jelent meg a szektorban, 1999-ben.
Forrás: inforadio.hu, 2015. október 13., kedd
Az Inmarsat és a Deutsche Telekom (DT) együttműködése révén jövőre már az európai járatok fedélzetén is lehet műholdas internet, amely először a Lufthansa járatokon lesz elérhető. A két távközlési társaság Európában elsőként kombinálja a műholdas és a Long Term Evolution (LTE) technológiára épülő rendszert, amely a világ leggyorsabb repülőgép-fedélzeti szélessávú hálózata lesz.
Forrás: MTI, 2015. szeptember 21., hétfő
Soha nem késő tanulni - Telekom Okosdigitális program felnőtteknek és szépkorúaknak (X)
A kormányzat és a Magyar Telekom a várossal együttműködésben átfogó fejlesztési programot indított idén Nyíregyházán. A Telekom Okosdigitális program keretén belül szeptemberben intenzív, kezdő internetezőknek szóló előadássorozatot indítottak felnőttek és nyugdíjasok számára. „Maximális létszámmal indulnak a turnusok, számunkra is meglepő, hogy ebből a korosztályból milyen sokan keresik azokat a lehetőségeket, ahol megtanulhatják, hogy hogyan tudnak bekapcsolódni a mai digitális világba, az online kapcsolattartásba”, mondta el a Telekom oktatója, Kocsis László.
Forrás: szon.hu, 2015. szeptember 15., kedd
Az egyéni és az üzleti előfizetői szerződések közötti eltéréseket tartalmazó összehasonlító táblázatot tett közzé a Hírközlési- és Média biztos
Magyarországra is megérkezhet szolgáltatásával jövőre a Netflix
Folytatja globális terjeszkedését a Netflix, a fizetős online videoszolgáltatást kínáló cég hivatalosan is bejelentette, hogy a jövő év elején Dél-Koreában, Szingapúrban, Hongkongban és Tajvanon is elérhetővé teszi megoldását.
Forrás: Világgazdaság, 2015. szeptember 10., csütörtök, 6. oldal
A 6-7 éves korú gyermekek zöme rendszeres internethasználó, a 10-15 évesek kétharmada pedig már minden nap fellép a világhálóra.Az EU Kids online II. felmérést 25 európai államban, országonként ezerfős mintán, 9 és 16 év közötti fiatalok és szüleik megkérdezésével végezték el; a munkát a London School of Economics (LSE) koordinálta. Tízből hét hazai fiatalnak van profilja legalább egy közösségi oldalon, és ezeknek több mint fele bárki számára nyilvános, névvel, fényképpel és életkor megjelölésével. A gyerekek ötöde számolt be arról, hogy érte zaklatás az interneten keresztül. Az Eruditio Oktatási Zrt. mintegy ötszáz tanárt készített fel az NMHH megrendelésére az internet térnyerése jelentette iskolai feladatokra.
Forrás: computerworld.hu, 2015. szeptember 11., péntek
A szelessav.net oldalon indította el augusztus 19-én országos netsebességmérő és publikációs weboldalát az NMHH.
Forrás: bevezetem.eu, 2015. szeptember 5., szombat
A Média és Hírközlési Biztos – Összehasonlító táblázat az egyéni és üzleti előfizetők közötti eltérésekről
Forrás: mediaeshirkozlesibiztos.hu
Jogszabályi akadálymentesítés a szélessávú fejlesztések érdekében
A szélessávú internetkapcsolat biztosításához szükséges beruházások felgyorsulását célozza az elektronikus hírközlési szolgáltatások és infrastruktúra fejlesztésének, kiépítésének ösztönzéséről, a
jogszabályi háttér akadálymentesítéséről szóló törvénymódosítás. Az uniós célkitűzés szerint 2020-ig kell minden lakosnak elérhetővé tenni a szélessávú internetkapcsolatot, a kormány azonban azt tűzte célul, hogy ez már 2018-ra megvalósuljon. Ennek érdekében az elektronikus hírközlésről szóló jogszabály módosítása egyszerűsíti a megfelelő átviteli sebességet biztosító NGA-hálózatok engedélyeztetési szabályait.
Forrás: MTI, 2015. július 6., hétfő
Nyilvános konzultációt indított 24 szabályozási kérdésről a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (NMHH)
Szakmai konzultáció indul az EU tagállamainak részvételével a hírközlés szabályozás jövőjéről, a következő hónapokban. A magyar javaslatokat a hírközlési hatóság fogadja, az előterjesztésekből 2018-ban születhet új szabályozás. A konzultáció célja, hogy az NMHH iparági szereplők véleményét figyelembe véve alakíthassa ki a magyar álláspontot az Európai Bizottság uniós elektronikus hírközlési keretszabályozásának jövőre esedékes felülvizsgálatakor.
A konzultációra bocsátott témakörök közé tartozik az elektronikus hírközlésben használt definíciók pontosítása; az internet-hozzáféréssel kapcsolatos kérdéscsoport, így többek között a Magyarország fejlődése szempontjából szükséges sávszélesség meghatározása; a piacszabályozás, ezen belül a hírközlési értéklánc szűk keresztmetszeti pontjainak kijelölése, a jelenleginél kevesebb szabályozást igénylő piacok megnevezése, valamint a felhőalapú alkalmazások adatvédelmi szabályozásáról, hálózatsemlegességről, a hírközlési szolgáltatók nemzetbiztonsági és közrendvédelmi célú adatgyűjtésének szükségességéről is várja az észrevételeket a hatóság.
(hvg.hu, 2018. november 22., csütörtök)
Az iparág magyarországi szereplői megalapították az UTM Innovation Hub nevű szervezetet, ami a jövőben a drónreptetés szabályozásán, valamint az ezt lehetővé tévő keretrendszer fejlesztésén is dolgozik. Az egyre fejlettebb és egyre könnyebben elérhető drónoknak köszönhetően ma már naponta mintegy 30 ezer drónreptetés történik az európai polgári légiközlekedésben. A trendeknek megfelelően Magyarországon is növekszik ezeknek az eseteknek a száma, a számítások szerint pedig 2025-re olyan mértékben megnövekszik a repülések száma, hogy csak Magyarországon lesz naponta 30 ezer belőle - hangzott el az első magyarországi Drón Konferencián.
(digitalhungary.hu, 2018. február 18., vasárnap)
Forrás: Jogi Fórum / MTI, 2015. szeptember 14., hétfő
Kezd felpörögni a hazai IT-biztonsági piac
Nagyon magas volt a biztonsági kockázat egy kívülről érkező támadás esetén a Hunguard Kft. által megvizsgált, hazai közműszolgáltatók által működtetett informatikai hálózatok több mint 50 százalékánál, és mindössze 5 százalékuknál volt elhanyagolható ez a rizikó - közölte a cég értékelési divíziójának vezetője, Lengyel Csaba. Egy jogszabályi előírás miatt a közmű- és távközlési szolgáltatóknak két fázisban, 2014. december 31-ig, illetve 2015. június 30-ig kellett auditáltatniuk a számlázási rendszereiket. Ebben a folyamatban több tanácsadó cég, illetve két minősítő vállalkozás segítette az érintett társaságokat, ezek egyike volt a Hunguard.
Forrás: Világgazdaság, 2015. szeptember 10., csütörtök, 8. oldal
I N F O R M Á C I Ó S T Á R S A D A L O M S Z O L G Á L T A T Á S O K
Emberi Jogok Európai Bírósága ítélete a felhasználói kommentek kapcsán
A strasbourgi Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) egy magyar ügy kapcsán hozott ítélete szerint a felhasználók által közzétett kommentek miatt a tartalomszolgáltató nem felel.
A magyar Alkotmánybíróság (AB) korábbi döntése szerint a tartalomszolgáltatók feltétlen felelősséggel tartoznak az internetes oldalaikon megjelenő, harmadik személyek által bejegyzett kommentekért.
Az EJEB megállapította, hogy az AB döntése ellentétes az Emberi Jogok Európai Egyezményével, továbbá a magyar bíróságok megsértették a véleménynyilvánítás szabadságát azzal, hogy az Index online hírportált és a Magyar Tartalomszolgáltatók Egyesületét (MTE) tették felelőssé a cikkeik alatt megjelent kommentekért. Az EJEB ítélete szerint a magyar bíróságok döntései akkor feleltek volna meg az Emberi Jogok Európai Egyezményének, ha a tartalomszolgáltatók nem távolították volna el a sérelmes hozzászólásokat, amint azokról tudomást szereztek.
Az EJEB ítéletében hivatkozik a Delfi nevű észt hírportál ügyében hozott eltérő döntésére. 2015 júniusában az EJEB fellebviteli fóruma, a Nagykamara ítéletében elutasította a véleményszabadság megsértésére való hivatkozást és kimondta, hogy egy kereskedelmi céllal működő hírportál felelőssé tehető az oldalon megjelenő gyalázkodó kommentek miatt.
Magyar fejlesztésű szolgáltatás segíti a fogyatékossággal élők internethasználatát
Forrás: MTI, 2015. szeptember 28., hétfő
Forrás: Jogi Fórum/MTI, 2015. október 1.
Magyar Állam elővásárlási joga a világörökség körébe tartozó ingatlanokat érintően
2018. január elsején hatályba lépett a világörökség védelmével összefüggésben a magyar államot megillető elővásárlási jog gyakorlásának szabályairól szóló 455/2017 (XII. 27.) kormányrendelet, amely arra utasította a Miniszterelnökség Örökségvédelmi Hatósági Főosztályának Nyilvántartási Osztályát, valamint a Pest Megyei Kormányhivatal Természet Megőrzési Osztályát, hogy keressék meg az illetékes földhivatalokat a Magyar Államot megillető elővásárlási jog ingatlan-nyilvántartási bejegyzése végett.
A kormányrendelet alapján az elővásárlási joggal több, mint 80 ezer, ezek közül Budapesten különösen a Várnegyedben, az Andrássy úton és a pesti Duna-parton összesen több, mint 23 ezer ingatlan érintett. Az érintett ingatlanok körét a kormányrendelet 1. számú melléklete sorolja fel.
Zártkertek átminősítése jogvesztő határidővel
A 2015. évi XLIV. törvény alapján a zártkerti ingatlanok esetében a tulajdonos 2016. december 31-ig kérheti az ingatlan-nyilvántartásban zártkertként nyilvántartott ingatlana művelési ágának, művelés alól kivett területként történő átvezetését. Az új jogszabály adta lehetőséggel csak 2016. december 31. napjáig élhetnek a zártkerti ingatlan tulajdonosok. Ha e jogvesztő határidőig a művelés alól kivett zártkertté nem minősítik át a zártkerti ingatlanukat, később ezt már nem tehetik meg és ezáltal a Földforgalmi törvény szabályai szerint kell eljárni a zártkerti ingatlanuk esetében is (kb. félév időtartamú jóváhagyási eljárással adható csak el, kifüggesztés és elővásárlási joggyakorlás mellett).
Azáltal, hogy a kivett zártkert kikerült a Földforgalmi törvény hatálya alól, a belterületi ingatlanokéval azonos módon lehetséges eladásuk és vételük.
Nemcsak a felépítménnyel rendelkező zártkertet lehet átminősíteni, hanem a felépítmény nélkülit is. Az első esetben zártkerti művelés alól kivett terület mellett a fennálló épület fő rendeltetésének jellege is feltüntetésre kerül az ingatlan nyilvántartásba.
A földhivatali eljárás díjmentes. (1996. évi LXXXV. törvény – Díjtörvény - 32/C. § (1) bekezdése)
Tagállami állampolgárok, mint külföldi vásárlók a magyar személyekkel azonos módon szerezhetnek zártkertet 2015. november 30. napjától.
Tervezett elavulás: csak azért is újat veszel!
Az Európai Unióban keletkezett elektronikai hulladéknak alig 35 százalékát, 3,3 millió tonnát gyűjtötték be és hasznosították újra - olvasható a Countering WEEE Illegal Trade (CWIT) friss jelentésében.
Forrás: nol.hu, 2015. szeptember 7., hétfő
K Ö Z B E S Z E R Z É S
2017. január 1. napjával módosult a közbeszerzés szabályozása. A változások közül az egyik legfontosabb, hogy a jövőben a klasszikus ajánlatkérők esetében 15 millió Ft értékhatár esetén áll fenn már csak a közbeszerzési kötelezettség. Új intézményként kerül bevezetésre a közbeszerzési szolgáltató fogalma, mely egy olyan szervezet vagy személy, amely járulékos közbeszerzési szolgáltatást kínál a piacon (pl. felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó). Pontosításra került a támogatás fogalma. Egyebek mellett a törvény új rendelkezése szerint 1 millió forintot elérő, de a nemzeti értékhatárokat el nem érő értékű eljárások esetén az ajánlatkérők főszabály szerint kötelesek legalább 3 ajánlatot bekérni.
Új Kbt - Öntisztázás
Megjelent a Közbeszerzési Hatóság útmutatója
Az útmutató kitér a benyújtás technikai, követelményire, az eljárási szabályokra.
Hatóság a kérelem beérkezésétől számított tizenöt munkanapon belül, határozat meghozatalával dönt a megfelelőségéről. A határidő - indokolt esetben egy alkalommal - legfeljebb tizenöt munkanappal meghosszabbítható.
A kérelmező a kérelmét elutasító határozat felülvizsgálatát kérheti a bíróságtól a határozat kézhezvételétől számított tizenöt napon belül.
Az új Kbt:
Az öntisztázás
Az alábbi 62. § (1) bekezdés b) és f) pontjában említett kizáró okok kivételével bármely egyéb kizáró ok fennállása ellenére a gazdasági szereplő nem zárható ki a közbeszerzési eljárásból, amennyiben a Közbeszerzési Hatóság jogerős határozata kimondta, az ajánlat vagy részvételi jelentkezés benyújtását megelőzően olyan intézkedéseket hozott, amelyek a kizáró ok fennállásának ellenére kellőképpen igazolják a megbízhatóságát.
Ha a Közbeszerzési Hatóság a vagy bírósági felülvizsgálata esetén a bíróság jogerős határozata kimondja a
gazdasági szereplő megbízhatóságát, az ajánlatkérő mérlegelés nélkül köteles azt elfogadni. A jogerős határozatot a gazdasági szereplő az egységes európai közbeszerzési dokumentummal egyidejűleg köteles benyújtani.
Nincs helye öntisztázásnak:
- adó-, vámfizetési vagy társadalombiztosítási járulékfizetési kötelezettségének elmulasztásával
- a gazdasági szereplő tevékenységének a jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló törvény szerinti korlátozásával, és eltiltással
kapcsolatos kizáró okok esetén
Forrás: Jogi Fórum/MTI, 2015. október 16., péntek
Megjelent a Közbeszerzési Hatóság Útmutatója a szerződések módosításáról és teljesítéséről.
Az útmutató a jelenleg hatályos és a korábbi Kbt hatálya alatt kötött szerződésekre vonatkozik.
Programdíjat kérhetnek az országos kereskedelmi tévécsatornák
A gyerekek sokszor csak unaloműzésből tévéznek, pedig pszichológusok szerint a tévéműsorok egy része nemcsak a gyerekek ismereteit gyarapíthatja, hanem a képességeik fejlesztéséhez is jelentősen hozzájárulhat. Ez a kiindulópontja a Tévézz okosan!társadalmi célú kampánynak. A kampány már három éve működik, annak idején a kábeltévés szolgáltatók kezdeményezésére indult, az NMHH szakmai támogatása mellett.
Forrás: mediapiac.com, 2015. október 6., kedd
Segítenek a szülőknek médiatudatosságra nevelni
Az NMHH médiaértés-oktató központjában, Bűvösvölgyben évente több ezer diák tanulhatja meg, hogyan használhatja biztonságosabban és tudatosabban a médiát, a hatóság kutatásai szerint ugyanakkor a gyermekek jobban ismerik és gyakorlottabban használják az online felületeket és eszközöket, mint a felnőttek. Ezért a hatóság médiaértési szakkönyv- és oktatófilmcsomagot jelentet meg és juttat el minden általános és középiskolába.
Forrás: edupress.hu, 2015. október 13., kedd
Csaknem 50 százalékkal nőtt a magyarországi internetes sajtótermékek száma 2011 óta, amikortól a médiatörvény szerint kötelezően regisztrálni kell ezeket a médiahatóságnál. Az internetes újságok népszerűségét jelzi, hogy idén csaknem száz sajtóterméket regisztráltattak a hatóságnál, aminek eredményeként napjainkig 3083 internetes sajtóterméket és hírportált jelentettek be.
Forrás: vg.hu, 2015. szeptember 9., szerda
Miként tehető jobbá az audiovizuális médiaszolgáltatás szabályozása? - A Bizottság nyilvános konzultációt hirdet
2016-ban az Európai Bizottság (EB) javaslatot tesz az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv felülvizsgálatára. Miként tehetjük jobbá a sugárzott és a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásokra vonatkozó szabályokat a digitális korszakban? Egy kérdés azok közül, amit az EB egy új nyilvános konzultáció keretében tesz fel a nézőknek és az érdekelteknek.
Az NMHH tájékoztatása szerint elkészült az online tartalomszolgáltatási (OTT) piac szabályozási kérdéseiről tartott nyilvános konzultáció összefoglalója, az eszmecserében több médiapiaci szereplő, szolgáltató is részt vett. Az új médiafogyasztási rendszerek új szokásokat hoznak, és új szabályozást igényelnek, ezért indította a hatóság a konzultációt. Az iparági vélemények szerint az OTT szolgáltatások középtávon nem fogják kiváltani a hagyományos műsorterjesztők által kínált szolgáltatásokat. Az internetszolgáltatók pedig szeretnék, ha lehetőségük lenne külön szerződéseket kötni a felhasználókkal és az OTT szolgáltatókkal, hogy a hálózatok fejlesztéséhez és fenntartásához szükséges bevételek megmaradjanak.
Hol van Klaus? - sikeres a társadalmi célú NMHH reklám
Az NMHH magyarosította az internet tudatos használatára felhívó német reklámfilmet, mely érzékletes módon hívja fel a szülők figyelmét arra, hogy a gyerekeket az online térben ugyanúgy meg kell védeni a veszélyektől, ahogyan azt a való életben tennénk.
Forrás: mediainfo.hu, 2015. június 11., csütörtök
M U N K A J O G
Kúria – munkajogi határozatok
A Kúria az Mfv.I.10.307/2018. számú ügyben megállapította:
A munkáltató azon magatartásával, hogy a munkavállalót indokolás nélkül, mindenfajta tájékoztatás hiányában, a korábban ellátott, a munkaköre jellegét meghatározó tevékenységétől meghatározatlan ideig eltérő módon foglalkoztatja, és ezáltal bizonytalan helyzetben tartja, a munkaszerződés szerinti foglalkoztatási kötelezettségét szegi meg, amely a munkavállaló azonnali hatályú felmondásának jogszerű indoka lehet (Mt. 6. §, 51. §, 53. §, 78. §).
Hatályosan közölt az azonnali hatályú felmondás, ha azt a munkáltatói jogkör gyakorlójának távolléte miatt a továbbításra jogosult munkatársának adja át (Mt. 24. §).
A Kúria az Mfv.II.10.340/2018. számú ügyben megállapította:
A munkáltatói szabályzat közlése megvalósul a szabályzat helyben szokásos és általában ismert módon történő közzétételével, amelyre sor kerülhet a munkáltatónak a munkavállalók által ismert és hozzáférhető belső intranetes felületén.
A Kúria az Mfv.II.10.480/2018 számú ügyben megállapította:
Ha a munkáltató hosszabb időszakra tűzött ki prémiumfeladatot és a munkavállaló munkaviszonya ennek az időszaknak az eltelte előtt megszűnt, a prémiumfeladat időarányos részének teljesítése esetén a munkavállalót az ezzel arányban álló prémiumösszeg megilleti. Ettől az esettől eltér, amikor a kitűzött prémiumfeladatot a munkavállaló csak részben teljesítette. Ez esetben csak akkor jár a prémium arányos része, ha annak fizetésére a munkáltató a részfeladatok teljesítése esetére is fizetési kötelezettséget vállalt.
A Kúria az Mfv.II.10.450/2018. számú ügyben megállapította:
II. Ha az egyenlő bánásmód megsértésére hivatkozó munkavállaló valószínűsítette, hogy rendelkezik egy olyan védett tulajdonsággal, amelyre hivatkozással a diszkriminációt állítja, a bíróságnak az egyenlő bánásmód megsértése megtörténtét kell vizsgálnia a felperesre kedvezőbb bizonyítási szabályok mellett. Ha ilyen tulajdonság nem állapítható meg, úgy joggal való visszaélésként vizsgálható a jogsértés az általános bizonyítási szabályok alkalmazásával.
III. Nem minősülnek a diszkriminációra hivatkozó munkavállalóval összehasonlítható csoportnak azon személyek, akik a munkavállaló által valószínűsített védett tulajdonsággal maguk is rendelkeznek.
A Kúria az Mfv.II.10.386/2018/10. szám alatt folyamatban volt perben megállapította:
A munkaidőn túli esetenkénti munkavégzésre tekintettel a munkavállaló nem hivatkozhat megalapozottan arra, hogy a munkaidején túl a munkáltató érdekében munkavégzésre rendelkezésre állt, amiért készenléti díjra jogosult, ha a munkáltató írásbeli intézkedésével a készenléti szolgálatot megszüntette és arra vonatkozó utasítást közölt a munkavállalóval, hogy a munkaidőn túl csak engedéllyel és a munkaidő-nyilvántartás vezetésével végezhet munkát.
A Kúria határozatot hozott 2019. január 28. napján tárgyaláson kívül, az Mfv.III.10.077/2018-as számú ügyben, amelyben megállapította:
Az alsó középfokú végzettség legalább középfokú végzettségnek minősül a garantált bérminimumra jogosultság szempontjából.
A 2017. évi központi költségvetést megalapozó törvény változásokat hoz többek között a Munka Törvénykönyve (a továbbiakban: Mt.) tekintetében is, melyek 2016. június 18-tól és 2017. január 1-jétől léptek/lépnek hatályba.
Az Alkotmánybíróság 17/2014. (V. 30.) számú AB határozatára is figyelemmel, az Mt. 65. § (5) bekezdése szerint, ha a felmondás közlését követően tájékoztatja a munkavállaló a munkáltatót a várandósság (emberi reprodukciós eljárásban részvétel) tényéről, akkor a tájékoztatástól számított tizenöt napon belül a munkáltató a felmondást írásban visszavonhatja. Ebben az esetben a munkaviszony megszűnése és annak helyreállítása közötti időt munkában töltött időnek kell tekinteni és arra a munkavállalót távolléti díja illeti meg (65. § (6) bekezdés).
Hatályát vesztette az Mt. azon rendelkezése, mely szerint, ha a készenléti jellegű munkakörben foglalkoztatott munkavállaló részére vasárnapra rendes munkaidőt osztottak be, számára a közvetlenül megelőző szombatra rendes munkaidő nem osztható be (Mt. 101. § (3) bekezdés).
Amennyiben a külföldi szolgáltatás igénybe vevője (a továbbiakban: jogosult) tudott vagy kellő gondosság mellett tudnia kellett arról, hogy a külföldi munkáltató munkabér és járulékfizetési kötelezettségének a munkavállaló foglalkoztatása során nem tett eleget, a külföldi munkáltatóval egyetemlegesen felel a külföldi munkáltatót terhelő munkabér és járulékai megfizetéséért. A jogosult köteles gondoskodni arról, hogy a kiküldött munkavállalók
• munkaszerződése vagy azzal egyenértékű egyéb okirata,
• munkaidő-nyilvántartása, valamint
• a munkabér kifizetésére vonatkozó iratainak papíralapú vagy elektronikus másolata
• a kiküldetés teljes időtartama alatt a munkavégzés helyén, valamint annak befejezését követő 3 évig a munkáltató székhelyén vagy telephelyén hozzáférhető és ellenőrizhető legyen.
A külföldi munkáltató a munkaügyi hatósággal való kapcsolattartásért, valamint a fenti dokumentumok küldéséért és átvételéért felelős személyt jelöl ki. Továbbá a külföldi munkáltató olyan kapcsolattartó személyt jelöl ki, akin keresztül a szociális partnerek kollektív tárgyalások folytatása céljából, a szolgáltatásnyújtás ideje alatt a szolgáltatóval kapcsolatba léphetnek. Az előbbi, kétféle kapcsolattartásra akár ugyanaz a személy is jelölhető (Mt. 297. §).
Ha a napi pihenőidő 11 óránál rövidebb, akkor a két egymást követő napon beosztott pihenőidő tartama legalább 22 óra. Tehát ha a munkáltató több műszakos munkaidőben 8 óra napi pihenőidőt osztott be a munkavállaló számára, abban az esetben a következő napi pihenőidőnek el kell érnie a 14 órát (Mt. 104. §).
A tengeri hajó személyzetének tagjait érintő csoportos létszámcsökkentés esetén a munkáltatónak előzetesen értesíti annak az államnak az illetékes hatóságát, amelynek lobogója alatt a hajó közlekedik (Mt. 71. § (4) bekezdés).
Munkavédelmi törvény változásai
A munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény (Mvt.) 2016. július 8-tól hatályos rendelkezése (70/A. § (1) bekezdés) szerint munkavédelmi képviselőt kell választani azoknál a munkáltatóknál, ahol a munkavállalók létszáma legalább 20 fő (az eddigiekben 50 fő volt). Ahol nincs munkavédelmi képviselő, ott a hatályba lépéstől fél éven belül választást kell tartani, egyéb esetben a módosítás a mandátum lejártát követően alkalmazandó. A választás lebonyolítása a munkáltató kötelezettsége. Ha a munkavállalók létszáma nem éri el a 20 főt, munkavédelmi képviselő választható, melyet a munkáltatónál működő szakszervezet, üzemi megbízott vagy ezek hiányában a munkavállalók többsége kezdeményez. A választás lebonyolítása ekkor is a munkáltató feladata. Ha nem kerül sor munkavédelmi képviselő választásra, a munkáltatónak a munkavállalókkal közvetlenül kell tanácskoznia.
A munkavédelmi képviselőt egyenlő, titkos és közvetlen szavazással 5 évre választják. Amennyiben a munkavédelmi képviselők száma legalább 3 fő, akkor munkahelyi munkavédelmi bizottság hozható létre. Ebben az esetben a munkavédelmi képviselőt megillető jogokat a bizottság gyakorolja.
A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja tv.) módosítása alapján 2017-től évente 100 ezer forint adható készpénzben a munkavállalónak a munkáltatót terhelő 34,51%-os mértékű adózás mellett, ezen túlmenően kizárólag SZÉP kártya nyújtható. Az éves keret a közszférában 200 ezer forint, a versenyszférában ennek 450 ezer forint lehet.
2017-től kikerül a béren kívüli juttatások közül a munkahelyi étkeztetés, az Erzsébet-utalvány, az iskolakezdési támogatás, a helyi utazási bérlet, az iskolai képzés költsége, befizetés az önkéntes kölcsönös nyugdíj- és az egészségpénztár/önsegélyező pénztárba, befizetés a foglalkoztatói nyugdíjba. E juttatások 49,98%-os adóterhet viselnek.
Az adómentes juttatások megmaradnak (kulturális belépő, sportrendezvény belépő, lakáshitel támogatás, bölcsőde), illetve 2017-től kiegészülnek (mobilitási célú lakhatási támogatás, egészségügyi szolgáltatások, óvodai ellátások térítése). A lakóhely és a munkahely közötti gépjárművel történő utazási költségtérítés 9 Ft/km adómentes értéke 15 Ft/km lesz (Szja tv. 70-71. §).
A diákmunkát érintő szabályozási változások
2016. szeptember 01-től az iskolaszövetkezetre vonatkozó rendelkezések kikerülnek a Munka Törvénykönyvéből, a teljes szabályozás visszakerül a szövetkezetekről szóló 2006. évi X. törvénybe. Ennek következtében az iskolaszövetkezet és a diák közötti jogviszonyra főszabály szerint a Ptk. megbízásra vonatkozó szabályai lesznek irányadóak. A jövőben az iskolaszövetkezet nappali tagozatos tanuló, hallgató tagja személyes közreműködését az iskolaszövetkezet által harmadik személy részére nyújtott szolgáltatás keretében fogja teljesíteni, melyre továbbra is az iskolaszövetkezet szerződik a harmadik féllel, azzal, hogy a diákok munkavégzésére ezt követően a szövetkezeti törvényben foglalt rendelkezések alkalmazandóak.
Forrás: Jogi Fórum/Európai Bizottság
Ezen utazásoknak a munkaidőből való kizárása ellentétes lenne az uniós jog által említett, a munkavállalók biztonságának és egészségének védelmére irányuló célkitűzéssel.
Forrás: Jogi Fórum / Európai Unió Bírósága, 2015. szeptember 14., hétfő
Az "ésszerű alkalmazkodás", mint új jogi kategória beszivárgása a munkajogba
P O L G Á R I J O G
A Magyar Közlöny 2016. december 2-i számában kihirdetésre került az új Polgári Perrendtartás – 2016. évi CXXX. törvény – amely 2018. január 1-től az 1952. évi III. törvény helyébe lép és – egyebek mellett – ezzel egyidejűleg önálló törvénybe kerülnek a közigazgatási perrendtartásra vonatkozó rendelkezések.
A törvény koncepciója, hogy lerövidítse, hatékonyabbá tegye az eljárást, ezt segítendő főbb alapelvek:
- eljárás támogatási kötelezettség: a felek persegítő részvétele az eljárásban
- anyagi pervezetési kötelezettség: a bíróság aktívabban részt vesz az eljárásban, tájékoztatja a feleket, ha a tényállítások és a jognyilatkozatok ellentmondanak
- perkoncentráció
- az eljárás két szakaszban zajlik: 1. perfelvételi szakasz, 2. bizonyítás szakasz
Döntött a Kúria a devizahiteles szerződésekről
A Kúria 1/2016. PJE jogegységi határozata értelmében a devizahitelekről szóló szerződések abban az esetben is érvényesek, ha nem tartalmazták a devizaösszeget (csak a folyósítandó forintot), de leírták a kiszámítás módját (törlesztő részletek száma, összege és a törlesztési időpontok). A szerződéskötést követően közölt egyoldalú jognyilatkozat (pl. folyósítási értesítő, törlesztési terv, fizetési ütemezés) a pénzügyi intézmény fogyasztónak nyújtott tájékoztatásának minősül, amely nem érinti a szerződés létrejöttét vagy érvényességét.
Módosul a Ptk.
2016. június 13-án az Országgyűlés módosította a 2014. március 15. óta hatályban lévő új Ptk. több rendelkezését. A változások a zálogjog, a szülőtartás, az értékpapírjog, a gazdasági társaság vezető tisztségviselőjének felelőssége, továbbá a banki finanszírozás és biztosítékai szabályait érintik.
Az önálló zálogjog ismét alkalmazhatóvá válik az új Ptk. által bevezetett különvált zálogjog helyett.
A Ptk.-módosítás tartalmazza a nagykorú gyermekek alaptörvényben rögzített szülőtartási kötelezettségét, illetve szabályozza azt az esetkört, ha a tartásra önhibáján kívül rászorult szülő szükségleteinek ellátásáról a tartásra köteles gyermek helyett olyan személy gondoskodik, akinek ez nem kötelezettsége. Igényérvényesítésre 1 év áll rendelkezésre a tartásra kötelezhető gyermekkel szemben.
A zártkörűen működő részvénytársaság részvényei nyilvánosan is forgalomba hozhatóak, ha a részvénytársaság megváltoztatja működési formáját.
A jelenlegi Ptk. alapján a vezető tisztségviselő a szerződésen kívüli károkozásáért a társasággal együtt, teljes vagyonával felel. Új felelősségi szabály, hogy a vezető tisztségviselő által e jogkörében eljárva harmadik személynek okozott károkért továbbra is elsődlegesen a cég felel, de egyetemleges felelősség érvényesül, ha a vezető tisztségviselő a kárt szándékosan okozta.
A finanszírozó bankok biztosítéki céllal ismét vételi jogot (opció) alapíthatnak. Kizárólag vállalkozások esetében alkalmazható e szabály, a fogyasztói hiteleknél a bankok továbbra sem kérhetnek biztosítékként opciót.
Egyszerűsödik a követelések és az azokhoz kapcsolódó szerződések átruházása. Jogosultak közötti szerződés-átruházás esetén a biztosítékok a kötelezett külön hozzájárulása nélkül is fennmaradnak.
A Ptk. módosítások zöme 2016. július 1-jén lép hatályba, a zálogjogi rendelkezések azonban 2016. október 1-jén, az értékpapírokra vonatkozóak pedig 2017. január 1-jén.
S Z E L L E M I T U L A J D O N
Magyar védjegyügy az Európai Unió Bírósága előtt - Ítélet az Iron & Smith Kft. ügyben
Az Unióban jóhírnévvel bíró közösségi védjegy akkor is kizárhatja az általa megjelölttől eltérő termékek tekintetében egy hasonló nemzeti védjegy lajstromozását, ha a közösségi védjegy a nemzeti védjegy regisztrációja szerinti tagállamban nem bír jóhírnévvel.
Forrás: Jogi Fórum / Európai Unió Bírósága
Elfogadta az Európai Parlament a szerzői jogi irányelvet
348 igen szavazattal 274 ellenében elfogadta az Európai Parlament a szerzői jogi irányelvet, ami mögött a zeneipar túlnyomó része felsorakozott. Ennek a nagy horderejű szavazásnak a hatása nem lesz azonnal érezhető, hiszen ezután minden EU-tagállamnak két éve van arra, hogy saját törvénykezésébe implementálja az irányelvet.
A korábbi, egészen más körülmények között született szabályozással szemben ezután majd az olyan, a felhasználók számára tartalmak feltöltését engedélyező platformok, mint a YouTube, nem hivatkozhatnak arra, hogy “semleges tartalomszolgáltatók”, miközben valójában profitorientált médiacégként működnek – hanem jogi felelősséggel tartoznak a közzétett tartalmakért. Ez nem azt jelenti, hogy minden tartalmat el kell távolítaniuk, amiben jogvédett műveket felhasználnak, hanem azt, hogy ezek használatára a jogtulajdonosokkal megfelelő jogosítási szerződéseket kell kötniük. Olyanokat, amilyeneket például a stream szolgáltatók (Spotify, Deezer stb.) már eddig is kötöttek – ezért beszéltek az irányelv támogatói arról, hogy az egyenlő verseny feltételeinek megteremtése a tét. A jogtulajdonosok bizonyára a jelenleginél jóval kedvezőbb jogdíjakat fognak tudni kialkudni ezeken a tárgyalásokon.
Forrás: www.artisjus.hu
Hol volt, hol nem volt... - A népművészeti alkotások szerzői jogi kérdései
Szeptember 30-adika a magyar népmese napja. Ennek apropóján megvizsgáljuk a folklór és a szerzői jog kapcsolatát. Védi-e a szerzői jog a népművészeti alkotásokat? Ki a szerzői jog alanya? Mi az egyéni-eredeti alkotás?
Forrás: Jogi Fórum/Novák Adrienn, 2015. szeptember 30.
T Á R S A S Á G I Ü G Y E K
Az új Ptk. 2014.03.15. napi hatálybalépését követően már számos Kft. és Zrt. megvalósította a kötelező tőkeemelést, melynek során – a nem egyértelmű szabályozás miatt – a kötelező tőkeemelés utáni illeték is megfizetésre került. Az Illetéktörvény időközbeni módosítása már egyértelműen szabályozza, meghatározza a kötelező tőkeemelés során fizetendő illeték mértékét így lehetőség van az esetlegesen többletként befizetett illeték visszaigénylésére jogvesztő határidőn belül - legkésőbb 2017.03.15-ig - az adóhatósághoz előterjesztett kérelem alapján.
A Continental mesterséges intelligencia központot nyit Budapesten.
A Continental Budapesten nyit központot mesterséges intelligenciával kapcsolatos fejlesztésekhez, amik kulcsfontosságú szerepet játszanak az önvezető szoftverekben. Az új fejlesztőközpontnál a fókusz a mély gépi tanulásra, azon belül is a biztonság szempontjából kritikus, valós idejű szoftveres alkalmazásokra helyeződik majd. Az új budapesti telephelyen 100 új munkahely jön létre tapasztalt szakértők és friss egyetemi diplomások számára a mesterséges intelligencia területén.
Az MNB kidolgozta a hazai fintech innovációk ösztönzését célzó szabályozói koncepciót, amit nyilvános konzultációra bocsátott.
Az MNB a piaci igények átfogó megismerése érdekében 2017 második felében felmérte a FinTech innovációkkal kapcsolatos attitűdöt a fogyasztók, a piaci szereplők illetve a potenciális befektetők oldalán. A jegybank megvizsgálta továbbá az innovációk biztonságos mederben történő ösztönzésére vonatkozó szabályozói lehetőségeket és a kapcsolódó nemzetközi gyakorlatokat is. A feltárt piaci folyamatok és azok MNB általi értékelésének bemutatására egy konzultációs dokumentum készült, amelyet a piaci szereplők 2018. január 31-ig véleményezhettek.
2016. november 21-től lehet regisztrálni Magyarország első – perc alapú - elektromos autó megosztó szolgáltatásának kipróbálására a https://www.greengo.hu/ weboldalon. A hazai startup megoldás reális alternatívát jelenthet a nehézkes belvárosi tömegközlekedésre. A rendszerben elérhető gépjárművek a beépített Vodafone SIM kártyáik és az M2M technológiai megoldások segítségével folyamatos kapcsolatban állnak mind a vállalkozás központjával, mind pedig a műholdakkal és a felhasználóik applikációval.
HR rendszerek a Cloudban
Az újonnan bevezetett HR-alaprendszerek több mint 50 százalékát a vállalatok már a felhőből, SaaS (softvare-as-a-service) szolgáltatásként használják.
V E R S E N Y J O G
Jelentősen módosultak a versenytörvény összefonódások ellenőrzésére és a versenyjogi kártérítésekre vonatkozó rendelkezései. A fúzió-kontroll esetében emelkedett a bejelentési értékhatár. A 2017. január 15-i hatálybalépést követően az összefonódást akkor kell bejelenteni, ha legalább két olyan vállalkozást érint, melyek nettó csoportszintű árbevétele a megelőző üzleti évben a 1 milliárd forintot meghaladta, és az összes érintett vállalkozás előző évi nettó árbevétele együttesen a 15 milliárd forintot is meghaladta. A jogszabály módosítás célja az eljárások felgyorsítása és az adminisztráció csökkentése. A versenyjogi kártérítési szabályok módosítását a 2014/104/EU irányelv átültetése indokolta. A módosítások célja, hogy bárki, aki versenyjogi jogsértésből fakadóan hátrányt szenved, teljes körű kártérítést követelhessen függetlenül a termelési-értékesítési láncban elfoglalt helyétől, bármely uniós vagy magyar versenyjogi szabály megsértése esetén.
2017. január 15-tól alapvetően változik a fúzió kontroll, a vállalati összefonódások engedélyezésének versenyjogi szabályozása. A számos könnyítés mellett, szigorodnak is a szabályok. Az eljárás jelentősen gyorsabb lesz, amennyiben egy összefonódás egyértelműen nem vet fel versenyjogi aggályokat, úgy 8 napon belül megszülethet a jóváhagyás. Összefonódások esetén lehetősége lesz GVH-nak a „hajnali rajtaütés”-nek nevezett vizsgálati eszköz alkalmazására.

matches:
Kúria
Kúria
§ 2
Kúria
Bíróság
§ 7
§ 11
§ 60
bíróság
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
bíróság
Kúria
Kúria