text:
Kecskemét MJVÖ - Egyetértés utca infr. fejl. EMF
10102/2018
6000 Kecskemét, Egyetértés u. 15. hrsz.: 10573 6000 Kecskemét, Egyetértés u. 17. hrsz.: 10572
x A közbeszerzési dokumentumok korlátozás nélkül, teljes körűen, közvetlenül és díjmentesen elérhetők a következő címen: https://ekr.gov.hu/portal/kozbeszerzes/eljarasok/EKR000205342018/reszletek (URL)
x elektronikus úton: https://ekr.gov.hu/portal/kozbeszerzes/eljarasok/EKR000205342018/reszletek (URL)
Elnevezés: Egyetértés u. óvoda infrastrukturális fejlesztése
Hivatkozási szám: EKR000205342018
„Vállalkozási szerződés a Kecskemét, Egyetértés utcai óvoda infrastrukturális fejlesztésére a TOP-6.2.1-15-KE1-2016-00006 azonosítószámú projekt keretében”
A részajánlat tételének kizárásának indoka(i): Közbeszerzés tárgyát egymásra épülő munkafolyamatokat magában foglaló, összetett feladat képezi. Karakterkorlát miatt részlettesebb indokolás: felhívás II.2.4) pont.
II.2.1) Elnevezés: Egyetértés u. óvoda infrastrukturális fejlesztése
NUTS-kód: HU331 A teljesítés helye: 6000 Kecskemét, Egyetértés u. 15. hrsz.: 10573
6000 Kecskemét, Egyetértés u. 17. hrsz.: 10572
Nyertes ajánlattevő feladata a Kecskemét, Egyetértés utcai óvoda infrastrukturális fejlesztése és kapacitásának bővítése.
Építési beruházás jellege: meglévő óvoda épületek felújítása, korszerűsítése, bővítése
A tervezett fejlesztés keretében a meglévő, földszintes, két belső átriummal rendelkező, jelenleg 695 m2 hasznos alapterületű, 4 csoportos óvoda épület átfogó építészeti, gépészeti, épületvillamossági felújítására, teljes körű energetikai korszerűsítésére és részleges belső átalakítására kerül sor. Az épület - az egyik belső átrium lefedésével és beépítésével - új fejlesztőszobával bővül (52,57 m2). A belső átépítés nyomán nagyobb alapterületűvé válik a tornaszoba, megújulnak a vizesblokkok, új nevelői szoba létesül, valamint sor kerül az épület akadálymentesítésére.
Kecskemét, Egyetértés u. 15. hrsz.: 10573
A felújítási munkák mennyiségi paraméterei:
- diszperziós festés (2302,44 m2 felületen)
- PVC burkolat készítése (114,51 m2 felületen)
- hidegburkolatok készítése (369,38 m2 felületen)
- fűtőtestek cseréje (53 db radiátor)
- kültéri burkolatok készítése (196,69 m2)
- lapostető hőszigetelése és új (PVC) tetőszigetelés készítése (787,22 m2 alapterületen)
- homlokzati falak hőszigetelése (598,3 m2)
- homlokzati nyílászárók cseréje, műanyag-szerkezetű nyílászárók beépítése (61 db, 121,4 m2)
- a csoportszobák nyílászárói elé kihúzható árnyékoló (könyökkaros napellenző) felszerelése (4 db 550*300 cm méretű)
Egyetértés u. 17. hrsz.: 10572
- fűtőtestek cseréje (58 db radiátor)
- kültéri burkolatok készítése (117,8 m2)
- lapostető hőszigetelése és új (PVC) tetőszigetelés készítése (377,56 m2 alapterületen)
- homlokzati falak hőszigetelése (383,75 m2)
- homlokzati nyílászárók cseréje, műanyag-szerkezetű nyílászárók beépítése (66 db, 175 m2)
- meglévő műanyag redőnyök bontása és visszaszerelése (27 db)
Részekre bontás kizárásának indoka:
Ajánlatkérő főleg organizációs szempontból nem biztosít részajánlattételi lehetőséget, mert az felújítandó óvoda 2 épületből áll és az intézmény nem költözik ki a felújítási munkálatok miatt.
Organizációs szempontból fontos, hogy egységként kezeljük a két épületet. Az első fázisban a kétszintes épület felújítása történik meg, ami alapvetően energetikai fejlesztést jelent. Ezeket a munkálatokat működő óvoda mellett is végezheti a Kivitelező.
A második fázis az egyszintes épület teljes felújítását jelenti, ahonnan ki kell költöztetni a gyerekeket. A kiköltözés, a már felújított 2 szintes épületbe fog megvalósulni.
A két felújítási fázisnak lesznek átfedései és ezért elképzelhetetlen, hogy több vállalkozó végezze az adott munkálatokat.
Az óvoda két épületében a folyamatos, zavartalan és biztonságos üzemelést Vállalkozónak biztosítania kell a kivitelezési idő nagy részében. A két épület 9 csoportjának működtetése csak úgy oldható meg, hogy az épületek között az éppen aktuálisan felújítandó részen elhelyezkedő óvodai csoportokat költöztetni kell. Mindezek érdekében szükséges a két épületet érintően a kivitelezési munkafolyamatok ütemezésének teljes mértékű összehangolása, amely külön vállalkozási szerződések esetében nem oldható meg.
Az építési beruházás pontos műszaki tartalmát és mennyiségét, a közbeszerzési dokumentáció mellékletét képező építési engedélyezési, kivitelezési tervdokumentáció és tételes árazatlan költségvetés határozza meg.
x Minőségi szempont – 1 környezetvédelmi szempontok érvényesülése (db) 10
2 hátrányos helyzetű munkavállalók alkalmazása (fő, maximum 10 fő) 5
3 12 hónapon felüli többletjótállás időtartama (hónap,– max. 36) 15
Projekt száma vagy hivatkozási száma: TOP-6.2.1-15-KE1-2016-00006
A kizáró okok felsorolása: Az eljárásban nem lehet ajánlattevő, alvállalkozó és nem vehet részt az alkalmasság igazolásában olyan gazdasági szereplő, akivel szemben a Kbt. 62. § (1) bekezdés foglalt kizáró okok bármelyike fennáll.
Ajánlattevőnek a Kbt. 114. § (2) bekezdésében foglaltak alapján a 321/2015. (X.30.) Korm. rendelet 17. § (1) bekezdés szerint nyilatkoznia kell a kizáró okok fenn nem állásáról.
Az ajánlattevő az alvállalkozója és az adott esetben alkalmasság igazolásában résztvevő más szervezet vonatkozásában a Kbt. 67. § (4) bekezdése, valamint a 321/2015. (X. 30.) Korm. r. (továbbiakban: Kr.) 17. § (2) bekezdése tekintetében nyilatkozatot köteles benyújtani a Kbt. 62. § (1) bekezdésében foglalt kizáró okok hiányáról.
Ajánlattevő ajánlatában köteles csatolni a 321/2015. (X.30.) Korm. rendelet 17. § (1) bekezdés szerinti nyilatkozatát a Kbt. 62. § (1) bekezdés k) pont kb) alpontja tekintetében, arról, hogy a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. évi LIII. törvény (a továbbiakban: pénzmosásról szóló törvény) 3. § 38. pont a)-b) vagy d) alpontja szerint definiált tényleges tulajdonosát meg tudja nevezni.
Ha a gazdásági szereplőnek nincs a pénzmosásról szóló törvény 3. § 38. pont a)-b) vagy d) alpontja szerinti tényleges tulajdonosa, úgy erre vonatkozó nyilatkozatot szükséges csatolni.
Ha a gazdasági szereplő nem tudja a pénzmosásról szóló törvény 3. § 38. pont a)-b) vagy d) alpontja szerinti tényleges tulajdonosát megnevezni, úgy erre vonatkozó nyilatkozatot szükséges csatolni.
A pénzmosásról szóló törvény 3. § 38. pont a)-b), d) alpontja alapján tényleges tulajdonos:
dc) aki tagja az alapítvány kezelő szervének, vagy meghatározó befolyást gyakorol az alapítvány vagyonának legalább huszonöt százaléka felett, illetve az alapítvány képviseletében eljár
Ajánlatkérő kizárja az eljárásból azon ajánlattevőt, akivel szemben a kizáró okok az eljárás során következnek be.
Ajánlatkérő felhívja a figyelmet a Kbt. 64. §-ára.
Ajánlatkérő felhívja a figyelmet a Kr. 1. § (7) bekezdéséra, amely alapján a kizáró okokra és az alkalmassági követelményekre vonatkozóan a közbeszerzés megkezdését megelőzően kiállított igazolások is benyújthatóak (felhasználhatóak) mindaddig, ameddig az igazolásokban foglalt tény, illetve adat tartalma valós. Az ajánlatkérő – ellenkező bizonyításig – az adat valóságtartalmát az ajánlattevő erre vonatkozó külön nyilatkozata nélkül vélelmezi.
Ajánlatkérő felhívja a figyelmet az EKRr. 12. § (2) bekezdésre.
Az igazolási módok felsorolása és rövid leírása: A Kbt. 65. § (1) bek. a) pont:
P/1. a Kr. 19. § (1) bek. a) pont: valamennyi pénzforgalmi számlájáról szóló, a számlavezető pénzügyi intézménytől származó, a felhívás feladásának napjánál nem régebbi nyilatkozat az alábbi tartalommal, attól függően, hogy Ajánlattevő mikor jött létre, ill. mikor kezdte meg tevékenységét, amennyiben ezek az adatok rendelkezésre állnak:
- pénzforgalmi számla száma, - mióta vezeti az adott pénzf. számláját, - a pénzf. számlán volt-e 15 napot meghaladó „sorban állás” (2009. évi LXXXV. tv 2. § 25. pont) a felhívás feladását megelőző 24 hónapban. A nyilatkozatnak a megszűnt számlákra is ki kell terjednie.
P/2. a Kr. 19. § (1) bek. c) pont alapján nyilatkozatát a felhívás feladásának napját megelőző 3 mérlegfordulónappal lezárt üzleti év teljes és közbeszerzés tárgya (épületek felújítása és/vagy korszerűsítése és/vagy átalakítása és/vagy kivitelezése) szerinti nettó bevételéről, attól függően hogy ajánlattevő mikor jött létre, ill. mikor kezdte meg működését.
Alkalmassági minimumkövetelmény(ek) meghatározása: P/1. Alkalmatlan az ajánlattevő, ha a számlavezető pénzügyi intézménytől származó nyilatkozat alapján megállapítható, hogy valamelyik pénzforgalmi számláján az eljárást megindító felhívás feladásának időpontjától visszafelé számított 24 hónapban 15 napot meghaladó sorban állás fordult elő.
P/2.Alkalmatlan ajánlattevő, amennyiben az eljárást megindító felhívás feladását megelőző három mérlegfordulónappal lezárt üzleti évben
- a teljes általános forgalmi adó nélkül számított árbevétele összesen nem éri el a 150.000.000,- Ft összeget,
- a közbeszerzés tárgya (épületek felújítása és/vagy korszerűsítése és/vagy átalakítása és/vagy épületek kivitelezése) szerinti, általános forgalmi adó nélkül számított árbevétele összesen nem éri el a 115.000.000.- Ft összeget.
Ha az ajánlattevő a P/2. pont szerinti irattal azért nem rendelkezik, mert olyan jogi formában működik, amely tekintetében beszámoló vagy az árbevételről szóló nyilatkozat benyújtása nem lehetséges, az előírt alkalmassági követelmény és igazolási mód helyett bármely, az ajánlatkérő által megfelelőnek tekintett egyéb nyilatkozattal vagy dokumentummal igazolhatja pénzügyi és gazdasági alkalmasságát. Az érintett ajánlattevő kiegészítő tájékoztatás kérése során köteles alátámasztani, hogy olyan jogi formában működik, amely tekintetében az árbevételről szóló nyilatkozat benyújtása nem lehetséges és tájékoztatást kérni az előírt alkalmassági követelmény és igazolási mód helyett az alkalmasság igazolásának ajánlatkérő által elfogadott módjáról.
Ajánlatkérő felhívja a figyelmet a Kbt. 65. § (6), (7) és (11) bekezdésére.
Az alkalmassági követelmények és a Kbt. 65. § (1) bekezdésében foglaltak, melyek fennállását a nyertes ajánlattevő a Kbt. 114. § (2) bekezdése alapján az ajánlatkérő felhívására köteles igazolni.
A Kbt. 114. § (2) bekezdése alapján a gazdasági szereplő csupán arról köteles nyilatkozni, hogy az általa igazolni kívánt alkalmassági követelmények teljesülnek, az alkalmassági követelmények teljesítésére vonatkozó részletes adatokat nem köteles megadni. A gazdasági szereplő az alkalmassági követelmények teljesítésére vonatkozó részletes adatokat tartalmazó, az eljárást megindító felhívásban előírt saját nyilatkozatait az alkalmassági követelmények tekintetében az eljárást megindító felhívásban előírt igazolások benyújtására vonatkozó szabályok szerint, az ajánlatkérő Kbt. 69. § szerinti (külön) felhívására köteles benyújtani.
A gazdasági szereplő által ajánlatában, részvételi jelentkezésében az ajánlatkérő erre vonatkozó, e § szerinti felhívása nélkül benyújtott igazolásokat az ajánlatkérő figyelmen kívül hagyhatja és elegendő azokat csak az eljárást lezáró döntést megelőzően, kizárólag azon ajánlattevők tekintetében bevonni a bírálatba, amely ajánlattevőket ajánlatkérő az igazolások benyújtására kívánt felhívni. Amennyiben az ajánlattevő az igazolásokat korábban benyújtotta, az ajánlatkérő nem hívja fel az ajánlattevőt az igazolások ismételt benyújtására, hanem úgy tekinti, mintha a korábban benyújtott igazolásokat az ajánlatkérő felhívására nyújtották volna be - és szükség szerint hiánypótlást rendel el vagy felvilágosítást kér.
Ajánlattevő csatolja a Kbt. 65. § (1) bekezdésének b) pontja és a 321/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 21. § (2) bekezdésének a) pontja alapján az eljárást megindító felhívás feladásától visszafelé számított 5 év (5 éven belül befejezett, de 8 éven belül megkezdett) legjelentősebb beszerzés tárgya szerinti (épületek kivitelezése és/vagy felújítása és/vagy korszerűsítése és/vagy átalakítása) építési beruházásainak ismertetését. A referencia igazoláson szerepeljen legalább az építési beruházás tárgya, mennyisége, teljesítés helye és ideje (teljesítés kezdő és befejező időpont megadásával év/hónap/nap pontossággal), továbbá a nyilatkozat arról, hogy a teljesítés az előírásoknak és a szerződésnek megfelelően történt-e. Ajánlatkérő visszafelé számított 5 év alatt befejezett – de legfeljebb 8 éven belül megkezdett – teljesítések igazolását/referenciáit veszi figyelembe, figyelemmel a 321/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 21. § (2a) bek. a) pontjára.
Ajánlatkérő felhívja ajánlattevő figyelmét, hogy a referencia igazolása során a 321/2015 (X.30.) Korm. rend. 22. § (3) bekezdése, a 21/A. §, valamint a 23. § szerint szíveskedjen eljárni.
Ajánlattevőnek csatolnia kell a Kbt. 65. § (1) bekezdésének b) pontja és a 321/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 21. § (2) bekezdésének b) pontja alapján azoknak a szakembereknek (szervezeteknek) - különösen a minőség-ellenőrzésért felelősöknek - a megnevezését, végzettségük vagy képzettségük, szakmai tapasztalat ismertetését, akiket be kíván vonni a teljesítésbe.
A becsatolt szakmai önéletrajzból valamennyi előírt alkalmassági követelménynek és a szakember rendelkezésre állásának egyértelműen ki kell derülnie - a saját kézzel aláírt rendelkezésre állási nyilatkozat csatolásával. (A szakmai tapasztalatot: év, hó dimenzióban kell megadni.) Köteles csatolni továbbá a szakember képzettségét, végzettségét igazoló dokumentum másolatát, abban az esetben, ha ajánlattevő szakmai gyakorlattal és végzettséggel kívánja igazolni az alkalmasságot.
Alkalmatlan az ajánlattevő, amennyiben nem rendelkezik az eljárást megindító felhívás feladásától visszafelé számított 5 év (5 éven belül befejezett, de 8 éven belül megkezdett) alatt befejezett alábbi szerződésszerűen teljesített referenciával:
- legalább 480 m2 hasznos alapterületet érintő kivitelezépítést és/vagy felújítást és/vagy korszerűsítést és/vagy átalakítást igazol és tartalmazza legalább az alábbiakat:
- Diszperziós festés min. 1.700 m2 felületen
- PVC burkolat készítése min. 85 m2 felületen
- Hidegburkolatok készítése min. 270 m2 felületen
- Gépészeti munkák végzése min. 80 db radiátor beépítésével,
Ajánlattevő a fenti feltételeknek maximum három referenciával felelhet meg.
b) Alkalmatlan az ajánlattevő, ha nem rendelkezik legalább 1 fő, a 266/2013. (VII. 11.) Korm. rendelet szerinti MV-ÉV jelű szakterületen jogosultsággal rendelkező felelős műszaki vezető szakemberrel.Alkalmatlan az ajánlattevő, ha nem rendelkezik legalább 1 fő, a 266/2013. (VII. 11.) Korm. rendelet szerinti MV-ÉV jelű szakterületen jogosultsággal rendelkező vagy MV-ÉV-R jelű szakterületen jogosultsággal rendelkező felelős műszaki vezető szakemberrel
Ajánlatkérő felhívja a figyelmet a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.): 6:187. §-ára, amely alapján:
- Ajánlatkérő a kötbér mellett érvényesítheti a kötbért meghaladó kárt.
- Ajánlatkérő a szerződésszegéssel okozott kárának megtérítését akkor is követelheti, ha kötbérigényét nem érvényesítette.
Ha ajánlattevő – olyan okból, amelyért felelős – késedelmesen teljesít, az ajánlatkérő késedelmi kötbérre jogosult, melynek mértéke a szerződéses nettó ellenszolgáltatás 0,5 %-a/naptári nap. A késedelem esetére kikötött kötbér megfizetése nem mentesít a teljesítési kötelezettség alól a Ptk. 6:187. § (1) bek. alapján. Amennyiben a késedelmi kötbér összege eléri vagy meghaladja a szerződéses nettó ellenszolgáltatás 10 %-át, azaz a késedelemmel érintett napok száma a 20 naptári napot eléri, vagy meghaladja, az Ajánlatkérő jogosult – anélkül, hogy érdekmúlását bizonyítania kellene – a szerződést felmondani, és a meghiúsulási kötbért követelni.
Ha ajánlattevő – olyan okból, amelyért felelős – hibásan teljesít, Ajánlatkérő a teljes nettó szerződéses összeg 3%-a/alkalom összegű hibás teljesítési kötbér követelésére jogosult. Amennyiben a hibás teljesítési kötbér alkalmazásának száma eléri vagy meghaladja a teljes nettó szerződéses összeg 15%-át, azaz a hibás teljesítéssel érintett alkalmak száma eléri vagy meghaladja az 5 alkalmat, az Ajánlatkérő jogosult a szerződést felmondani, és meghiúsulási kötbért követelni. Ajánlatkérő a hibás teljesítés miatti kötbér mellett nem érvényesítheti szavatossági igényét a Ptk. 6:187. § (2) bekezdése alapján.
Amennyiben a teljesítés – olyan okból, amelyért ajánlattevő felelős – meghiúsul, Ajánlatkérő – a Ptk. 6:186. § (1) bekezdésének megfelelően – meghiúsulási kötbérre jogosult, melynek mértéke a szerződéses nettó ellenérték 20%-a. A teljesítés meghiúsulásának esetére kikötött kötbér érvényesítése a teljesítés követelését kizárja a Ptk. 6:187. § (1) bek. alapján. A késedelmi kötbér és a meghiúsulási kötbér egyidejűleg nem érvényesíthető.
Minimális mértéke 12 hónap. Ajánlattevő köteles az építési beruházásra a megajánlása szerinti hónap időtartamú jótállást vállalni illetve amennyiben a beépített anyagokra, eszközökre a gyártó az Ajánlattevő megajánlása szerinti hónap időtartamot meghaladó jótállást vállal, úgy ajánlattevő köteles a hosszabb idejű jótállást vállalni. A jótállás időtartama alatt az Ajánlattevő az Ajánlatkérő által jelzett hibás munkarészek kijavítását 5 naptári napon belül köteles megkezdeni és műszakilag indokolt időtartamon belül befejezni. A jótállási igény a jótállási határidőben érvényesíthető, melynek kezdete a sikeres műszaki átadás-átvételi eljárás befejezésének időpontja. Ha a jótállásra kötelezett kötelezettségének a jogosult felhívására – megfelelő határidőben – nem tesz eleget, a jótállási igény a felhívásban tűzött határidő elteltétől számított három hónapon belül akkor is érvényesíthető bíróság előtt, ha a jótállási idő már eltelt. A többletjótállás időtartam értékelési szempont.
Az ajánlattevőként szerződő fél köteles – legkésőbb a szerződéskötés időpontjára – felelősségbiztosítási szerződést kötni vagy meglévő felelősségbiztosítását kiterjeszteni 75.000.000,- Ft/év és legalább 35.000.000,- Ft/káresemény mértékű építési tevékenységet magában foglaló felelősségbiztosításra.
Ajánlatkérő a szerződés hibás teljesítésével kapcsolatos igények biztosítékaként a jótállás időtartamára jótállási biztosítékot köt ki, hivatkozással a Kbt. 134. § (3) bekezdésére, melynek mértéke a szerződés szerinti, és általános forgalmi adó nélkül számított ellenszolgáltatás 2 %-a.
A jótállási biztosítékot a sikeres műszaki átadás-átvételt követő 3 munkanapon belül kell rendelkezésre bocsátani, és a jótállás időtartamának leteltét követő 30 napig lehívhatónak kell maradnia.További információ: felhívás III.2.2) pont.
Ajánlattevő a 6000 Kecskemét, Egyetértés u. 15. Hrsz.: 10573 teljesítési hely esetén három részszámla és a végszámla benyújtására jogosult az alábbiakban meghatározottak szerint:
Ajánlattevők kötelesek külön figyelembe venni az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. tv. 142. § rendelkezéseit a 6000 Kecskemét, Egyetértés u. 15. Hrsz.: 10573 teljesítési hely esetén, ugyanis az engedélyköteles.
Ajánlattevő a 6000 Kecskemét, Egyetértés u. 17. Hrsz.: 10572 teljesítési hely esetén egy részszámla és a végszámla benyújtására jogosult az alábbiakban meghatározottak szerint:
Részszámla: az ajánlatkérő által teljesítésigazolással elismert szerződés szerinti teljesítés 50%-os mértékénél– a nettó vállalkozói díj 50%-a + ÁFA
Végszámla: a teljes nettó vállalkozói díj 50 %-a +ÁFA összegről 100 %-ot elérő műszaki teljesítés esetén.
A számlán fel kell tüntetni a projekt azonosító számát is (TOP-6.2.1-15-KE1-2016-00006).
Az ellenszolgáltatás összegének megfizetése 100 %-ban a TOP-6.2.1-15-KE1-2016-00006 azonosítószámú projektből kerül finanszírozásra.
A kifizetés során a Kbt. 135. § (1)-(3), (5)-(6) bekezdései, valamint az Adózás rendjéről szóló 2017. évi CL. törvény, valamint a 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 31. §-a irányadóak, az alvállalkozói kifizetésre a 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 32/A., valamint 32/B. §-a alkalmazandó.
Ajánlatkérő a Kbt. 135. § (7) bekezdése alapján a szerződésben foglalt - általános forgalmi adó nélkül számított – teljes ellenszolgáltatás 5 %-ának megfelelő összeg, de legfeljebb 75 millió forint mértékben biztosítja az előleg igénybe vételét. Az előleg kifizetésére a 322/2015. (X.30.) Korm. rendelet 30. § (1) bekezdése szerint legkésőbb az építési munkaterület átadását követő 15 napon belül kerül sor. Az ilyen formában nyújtott előleg elszámolása minden esetben a végszámlából történik.
III.2.2) A szerződés teljesítésével kapcsolatos feltételek: Jótállási biztosíték további információk (vö.: felhívás III.1.6) pont):
A jótállási biztosíték ajánlattevő választása szerint a Kbt. 134. § (6) bekezdés a) pontjában foglaltak szerint teljesíthető óvadékként az előírt pénzösszegnek az ajánlatkérőként szerződő fél fizetési számlájára történő befizetésével, átutalásával, pénzügyi intézmény vagy biztosító által vállalt garancia vagy készfizető kezesség biztosításával, vagy biztosítási szerződés alapján kiállított - készfizető kezességvállalást tartalmazó - kötelezvénnyel.
A jótállási biztosíték előírtak szerint történő rendelkezésre bocsátása a teljesítésigazolás kiállításának feltétele. Ajánlattevőnek a Kbt. 134. § (5) bekezdése alapján a jótállási biztosíték határidőre történő rendelkezésre bocsátásáról az ajánlatában nyilatkoznia kell.
Ajánlatkérő lehetővé teszi a Kbt. 134. § (7) bekezdésében foglaltak alkalmazását.
Dátum: 2018/06/28 (éééé/hh/nn) Helyi idő: 12:00 (óó:pp)
Datum: 2018/06/28 (éééé/hh/nn) Helyi idő: 14:00 (óó:pp) Hely: Ajánlatkérő felhívj a figyelmet az alábbi EKRr rendelkezésekre: 15. § (2) bek.,15. § (4) bek., 15. § (3) bek., 15. § (5) bek.,16. § (1) bek., 16. § (1) bek.
Információk a jogosultakról és a bontási eljárásról: Kbt. 68. § (4) bekezdése szerinti adatokat az EKR a bontás időpontjától kezdve azonnal elektronikusan - azzal a tartalommal,
ahogyan azok az ajánlatban szerepelnek - az ajánlattevők részére elérhetővé teszi.
Az ajánlatok felbontását ajánlatkérő a Kbt. 68. § (4) és (6) bekezdéseiben meghatározottak szerint végzi.
Az ajánlati biztosíték mértéke: 2.300.000,- Ft.
vagy az ajánlatkérő fizetési számlaszáma: 11732002-15337544-10010787
Az ajánlati biztosíték befizetése (teljesítése) igazolásának módja: Karakterkorlát miatt részletek a közbeszerzési dokumentumok 14. pontjában.
VI.3.9) A módszer(ek) meghatározása, amellyel a VI.3.8) pont szerinti ponthatárok közötti pontszámot megadásra kerül: Karakterkorlát miatt részletek a közbeszerzési dokumentumok 12. pontjában.
VI.3.12 ) További információk: 1. Formai előírások: Az ajánlatokat kizárólag elektronikus úton, az EKR rendszeren keresztül lehet benyújtani Az ajánlat részét képező dokumentumokat/nyilatkozatokat amennyiben nem áll rendelkezésre elektronikus űrlap, úgy .pdf formátumú fájlban kell elkészíteni. Ajánlattevőnek árazott költségvetést is be kell nyújtania .pdf formátumban, valamint szerkeszthető .xls formátumban is, figyelemmel az EKRr 5. § (2) bekezdésére. Az EKR űrlapjait meghaladóan benyújtandó igazolásokat/nyilatkozatot (dokumentumot) a gazdasági szereplő aláírásra jogosult, vagy általa meghatalmazott személynek alá kell írnia és fel kell tölteni az EKR felületén az erre a célra létrehozott blokkokban.
2. Ajánlatkérő felhívja a figyelmet az EKRr alábbi rendelkezéseire: 10. § (1)-(4) bek., 11. § (2)-(3) bek., 13. § (1) bek, 11. § (1) bek..
3. Az ajánlatnak a Kbt. 66. § (5) bekezdés szerinti felolvasólapot kell tartalmaznia, amelyen fel kell tünteti a Kbt. 68. § (4) bekezdése szerinti összes adatot.
4. Ajánlattevőnek, alvállalkozójának, és adott esetben az alkalmasság igazolásában részt vevő más szervezetnek az alábbi cégokmányokat kell az ajánlathoz csatolnia:
4.1. az ajánlatot aláíró(k) aláírási címpéldányát, vagy a 2006. évi V. törvény 9. § (1) bekezdés szerinti aláírás-mintáját;
4.2. a cégkivonatban nem szereplő kötelezettségvállaló(k) esetében a cégjegyzésre jogosult személytől származó, az ajánlat aláírására vonatkozó (a meghatalmazó és a meghatalmazott aláírását is tartalmazó) teljes bizonyító erejű magánokirat formájában benyújtott - írásos meghatalmazást. A meghatalmazásnak tartalmaznia kell a meghatalmazott aláírásmintáját.
5. Folyamatban lévő változásbejegyzési eljárás esetében csatolni kell az ajánlattevő cégbírósághoz benyújtott változásbejegyzési kérelmét és az annak érkezéséről a cégbíróság által megküldött igazolást. Amennyiben ajánlattevő cégügyében változásbejegyzési eljárás nincs folyamatban, kérjük ajánlatában csatolja az erről szóló nyilatkozatot.
6. Az ajánlatnak tartalmaznia kell ajánlattevőnek a Kbt. 66. § (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelő kifejezett nyilatkozatát az eljárást megindító felhívás feltételeire, a szerződés megkötésére és teljesítésére, valamint a kért ellenszolgáltatásra vonatkozóan.
7. A határidők magyarországi helyi idő szerint értendők.
8. Ajánlatkérő az adott eljárásban alkalmazza a Kbt. 75. § (2) bekezdés e) pontját.
9. Ajánlatkérő közli, nyertes ajánlattevőnek szerződéskötés időpontjára rendelkeznie kell MSZ EN ISO 9001 és ISO 14001 és ISO 28001 v. ezekkel a 321/2015. (X.30.) Kr. 24. § (3) szerint egyénértékű irányítási rendszereknek való megfelelést igazoló tanúsítvánnyal, v. egyenértékű irányítási rendszerek egyéb bizonyítékaival.
10. Az ajánlatkérő a hiánypótlás lehetőségét a Kbt. 71. §-a szerint biztosítja a 71. § (6) bek. szerinti korlátozással. Ajánlatkérő felhívja a figyelmet az EKRr 11. § (2)-(3) bekezdésére.
11. Nyertes ajánlattevő előteljesítésre jogosult.
12. A szerződéskötés tervezett időpontja: Ajánlatkérő rögzíti, hogy a Kbt. 131. § (6) bekezdésében rögzítetteknek megfelelően az Ajánlatkérő a szerződést az ajánlati kötöttség [Kbt. 131. § (5) bekezdés szerinti] időtartama alatt köteles megkötni, azzal, hogy a szerződés nem köthető meg – a Kbt. 131. § (8) bekezdésében rögzített esetek kivételével – az írásbeli összegezés megküldése napját követő öt napos időtartam lejártáig.
13. Ajánlatkérő az ajánlati kötöttséggel kapcsolatosan külön felhívja a figyelmet a Kbt. 131. § (5) bekezdésére.
14. Ajánlatkérő felhívja a figyelmet a II.2.7) pontra vonatkozóan, hogy a munkaterület átadása a szerződés aláírását követő 15 napon belül történik. Az átadás-átvétel időtartama 15-30 nap.
15. Felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó: Dr. Simon Krisztián, lajstromszám: 00059.
16. A jelen eljárást megindító felhívásban és a közbeszerzési dokumentumokban nem szabályozott kérdésekben a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény az irányadó.
17. További részletek a Közbeszerzési dokumentumok: 16.1. pont

matches:
§ 38
§ 38
§ 38
§ 38
§ 25
bíróság


text:
SN 1316/14 tk/anp/kb 1 DG D 2A LIMITE HU - PDF Free Download
Download "SN 1316/14 tk/anp/kb 1 DG D 2A LIMITE HU"
1 AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA Brüsszel, január 30. (05.02) (OR. en) Intézményközi referenciaszám: 2013/0268 (COD) SN 1316/14 LIMITE FELJEGYZÉS Tárgy: Az Európai Parlament és a Tanács /20../EU rendelete a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 1215/2012/EU rendelet módosításáról SN 1316/14 tk/anp/kb 1
2 PE-CONS.../ÉÉ /0268 (COD) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS /20../EU RENDELETE (...) a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 1215/2012/EU rendelet módosításáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 81. cikke (2) bekezdésének a), c) és e) pontjára, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően, SN 1316/14 tk/anp/kb 2
3 tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére 1, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) A Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, Írország, a Görög Köztársaság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, Magyarország, a Máltai Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága február 19-én megállapodást 2 írt alá az Egységes Szabadalmi Bíróság létrehozásáról (a továbbiakban: az Egységes Szabadalmi Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás). A megállapodás értelmében a megállapodás nem léphet hatályba a rendelet és a megállapodás viszonyát rendező, a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 1215/2012/EU rendeletet 3 módosító jogszabály (átdolgozás) hatálybalépését követő negyedik hónap első napjáig. 1 HL C [ ], [ ], [ ] o. 2 HL C 175., , 1. o. 3 HL L 351., , 1. o. SN 1316/14 tk/anp/kb 3
4 (2) A Belga Királyság, a Luxemburgi Nagyhercegség és a Holland Királyság, amelyek a Benelux Bíróság létrehozásáról és működéséről szóló, március 31-i megállapodás részes felei, október 15-én az említett megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyvet írtak alá, amely az 1215/2012/EU rendelet hatálya alá tartozó specifikus ügyekben lehetővé teszi a joghatóságnak a Benelux Bíróságra való átruházását. (3) A fenti két nemzetközi megállapodás és az 1215/2012/EU rendelet közötti viszonyt a rendelet módosításával szükséges szabályozni. (4) Az Egységes Szabadalmi Bíróságot és a Benelux Bíróságot az 1215/2012/EU rendelet szerinti bíróságnak kell tekinteni annak érdekében, hogy érvényesüljön a jogbiztonság és az előreláthatóság követelménye az alperesek esetében, akiknek az említett két bíróság előtti beperlése azzal járhat, hogy a perre az 1215/2012/EU rendelet szabályai alapján joghatósággal rendelkező tagállamtól eltérő tagállamban kerül sor. (4a) Az 1215/2012/EU rendelet e rendelet szerinti, az Egységes Szabadalmi Bíróságra vonatkozó módosításainak célja e bíróság nemzetközi joghatóságának létrehozása, ezért azok nem érintik sem az eljárásoknak az említett bíróság részei közötti belső elosztását, sem pedig az Egységes Szabadalmi Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásban foglalt azon szabályokat, amelyek a joghatóságnak a kizárólagos joghatóságot is beleértve a megállapodás szerinti átmeneti időszakban való gyakorlására vonatkoznak. SN 1316/14 tk/anp/kb 4
5 (5) A több tagállam közös bíróságaként működő Egységes Szabadalmi Bíróság és Benelux Bíróság a tagállamok bíróságaival ellentétben nem gyakorolhat joghatóságot a nemzeti jog alapján azon alperesekkel szemben, akik harmadik országban rendelkeznek lakóhellyel vagy székhellyel. Annak érdekében, hogy ez a két bíróság ilyen esetekben is joghatóságot gyakorolhasson, az Egységes Szabadalmi Bíróság és a Benelux Bíróság hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében az 1215/2012/EU rendelet szabályainak hatályát a harmadik országokban lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező alperesekre is ki kell terjeszteni. Az 1215/2012/EU rendelet meglévő joghatósági szabályai szoros kapcsolatot létesítenek a rendelet hatálya alá tartozó eljárások és a tagállamok területe között. Ennek következtében indokolt ezeket a szabályokat valamennyi alperesre kiterjeszteni, függetlenül attól, hogy hol rendelkeznek lakóhellyel vagy székhellyel. Helyénvaló, hogy az 1215/2012/EU rendelet joghatósági szabályainak alkalmazásakor a közös bíróságok csak azokat a szabályokat alkalmazzák, amelyek az ezen bíróságokra ruházott joghatóság alá tartozó kérdésekre vonatkoznak. SN 1316/14 tk/anp/kb 5
6 (5a) Lehetővé kell tenni a közös bíróságok számára, hogy kiegészítő joghatósági szabály alapján eljárhassanak harmadik országbeli alperest érintő jogvitákban azokban a konkrét esetekben, amikor a felperes egy harmadik országbeli alperessel szemben, közös bíróságon indít eljárást egy európai szabadalom olyan bitorlása miatt, amely az Unión belül és kívül is kárt okozott. Ilyen kiegészítő joghatóságot kell gyakorolni abban az esetben, ha az alperes vagyontárgya a közös bíróságot létrehozó megállapodásban részt vevő tagállamban található, és a szóban forgó jogvita kielégítő mértékben kapcsolódik az adott tagállamhoz például amiatt, hogy a felperes ott rendelkezik lakóhellyel vagy székhellyel, vagy hogy a jogvitához kapcsolódó bizonyíték ott található. Joghatóságának megállapításakor a közös bíróságnak figyelembe kell vennie az adott vagyontárgy értékét, amely nem lehet jelentéktelen, és amelynek lehetővé kell tennie a határozatnak a közös bíróságot létrehozó megállapodásban részt vevő tagállamban történő legalább részleges végrehajtását. (6) Az 1215/2012/EU rendeletnek a máshol folyamatban levő eljárások (perfüggőség) és az összefüggő eljárások kezelésére vonatkozó rendelkezéseit, amelyek a párhuzamos eljárás és az egymásnak ellentmondó ítélethozatal megelőzését célozzák, mind a fenti két nemzetközi megállapodás hatálya alá tartozó tagállamok bíróságai, mind az ezen nemzetközi megállapodások hatályán kívül eső tagállamok bíróságai előtt megindított eljárások során alkalmazni kell. SN 1316/14 tk/anp/kb 6
7 (7) Az 1215/2012/EU rendeletnek a máshol folyamatban levő eljárások (perfüggőség) és az összefüggő eljárások kezelésére vonatkozó rendelkezéseit ugyancsak alkalmazni kell az Egységes Szabadalmi Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás szerinti átmeneti időszak során bizonyos típusú jogvitákat érintő olyan eljárások tekintetében, amelyek egyrészről az Egységes Szabadalmi Bíróság előtt, másrészről az Egységes Szabadalmi Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásban részt vevő tagállam nemzeti bírósága előtt kerülnek megindításra. (8) Az Egységes Szabadalmi Bíróság és a Benelux Bíróság határozatait az 1215/2012/EU rendelettel összhangban azon tagállamokban is el kell ismerni, illetve végre kell hajtani, amelyek nem szerződő felei az Egységes Szabadalmi Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásnak, illetve a Benelux Megállapodásnak. (9) Az Egységes Szabadalmi Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásban, illetve a Benelux Megállapodásban részt nem vevő tagállamok bíróságainak határozatait az 1215/2012/EU rendelettel összhangban el kell ismerni, illetve végre kell hajtani a többi tagállamban. (11) Az 1215/2012/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. SN 1316/14 tk/anp/kb 7
8 (12) Mivel e rendelet célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani és azok uniós szintén jobban megvalósíthatók, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében rögzített szubszidiaritási elvnek megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvnek megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. (13) Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló (21.) jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban az Egyesült Királyság és Írország bejelentette, hogy részt kíván venni ennek a rendeletnek az elfogadásában és alkalmazásában. (14) Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, Dánia arra vonatkozó lehetőségének sérelme nélkül, hogy az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti, a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, október 19-én aláírt megállapodás 3. cikke értelmében alkalmazza az 1215/2012/EU rendelet tekintetében e rendelettel végrehajtott módosításokat 1, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1 HL L 299., , 62. o. SN 1316/14 tk/anp/kb 8
9 1. cikk Az 1215/2012/EU rendelet a következőképpen módosul: (2) A VII. fejezet a következő cikkekkel egészül ki: 71a. cikk (1) E rendelet alkalmazásában a (2) bekezdés szerinti több tagállam közös bírósága (a továbbiakban: közös bíróság) olyan tagállami bíróságot jelent, amely a létrehozásáról rendelkező megállapodással összhangban joghatóságot gyakorol az e rendelet hatálya alá tartozó ügyekben. (2) E rendelet alkalmazásában az alábbi bíróságok minősülnek közös bíróságnak: a) az Egységes Szabadalmi Bíróság, amelyet a február 19-én aláírt, az Egységes Szabadalmi Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás hozott létre; valamint b) a Benelux Bíróság, amelyet a legutóbb a október 15-én aláírt jegyzőkönyvvel módosított, a Benelux Bíróság létrehozásáról és működéséről szóló, március 31-én aláírt megállapodás (a továbbiakban: Benelux Megállapodás) hozott létre. SN 1316/14 tk/anp/kb 9
10 71b. cikk A közös bíróság joghatósága az alábbiak szerint állapítandó meg: 1. A közös bíróság joghatósággal rendelkezik azon esetekben, amikor e rendelet értelmében a közös bíróságot létrehozó megállapodásban részt vevő tagállam bírósága joghatósággal rendelkezne valamely, a megállapodás hatálya alá tartozó ügyben. 2. Amennyiben az alperes harmadik országban rendelkezik lakóhellyel vagy székhellyel, és ez a rendelet nem biztosít vele szemben egyéb módon joghatóságot, a II. fejezetet értelemszerűen, az alperes lakóhelyétől vagy székhelyétől függetlenül kell alkalmazni. Közös bírósághoz abban az esetben is lehet ideiglenes, többek között biztosítási intézkedésre irányuló keresettel fordulni, ha az ügy érdemét illetően valamely harmadik ország bírósága rendelkezik joghatósággal. 3. Ha egy közös bíróság a (2) bekezdéssel összhangban joghatósággal rendelkezik egy alperessel szemben egy olyan jogvitában, amely egy európai szabadalomnak az Unióban kárt okozó bitorlásával kapcsolatos, az adott bíróság a szóban forgó bitorlás következtében az Unión kívül felmerült károkat illetően is joghatósággal rendelkezhet. SN 1316/14 tk/anp/kb 10
11 A közös bíróság csak abban az esetben gyakorolhat ilyen joghatóságot, ha az alperes vagyontárgya a közös bíróságot létrehozó megállapodásban részt vevő tagállamban található, és a szóban forgó jogvita kielégítő mértékben kapcsolódik az adott tagállamhoz. 71c. cikk (1) A 29. és a 32. cikk alkalmazandó, ha az eljárás valamely közös bíróság előtt, vagy a közös bíróságot létrehozó megállapodásban nem részes tagállam bírósága előtt kerül megindításra. (2) A 29. és a 32. cikk alkalmazandó az Egységes Szabadalmi Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 83. cikkében hivatkozott átmeneti időszak során az Egységes Szabadalmi Bíróság, illetve a megállapodásban részt vevő tagállam bírósága előtt megindított eljárások tekintetében. SN 1316/14 tk/anp/kb 11
12 71d. cikk E rendelet szabályait alkalmazni kell az alábbiak elismerésére és végrehajtására: a) közös bíróság által hozott határozatok, amelyeket el kell ismerni és végre kell hajtani a közös bíróságot létrehozó megállapodásban nem részes tagállamokban; valamint b) a közös bíróságot létrehozó megállapodásban nem részes tagállamok bíróságai által hozott határozatok, amelyeket el kell ismerni és végre kell hajtani az adott megállapodásban részes tagállamokban. Amikor azonban a közös bíróság határozatának elismerését és végrehajtását egy olyan tagállamban kérik, amely részese a közös bíróságot létrehozó megállapodásnak, e rendelet szabályai helyett az említett megállapodásnak az elismerésre és végrehajtásra vonatkozó szabályait kell alkalmazni. SN 1316/14 tk/anp/kb 12
13 2. cikk Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Ezt a rendeletet január 10-től kell alkalmazni. Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban. Kelt..., az Európai Parlament részéről az elnök a Tanács részéről az elnök SN 1316/14 tk/anp/kb 13
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/19768. számú törvényjavaslat az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési
másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodáshoz, Ecuador csatlakozásának figyelembevétele céljából
Az Európai Unió Tanácsa Brüsszel, 2016. október 12. (OR. en) 7621/16 Intézményközi referenciaszám: 2016/0091 (NLE) WTO 84 SERVICES 9 COLAC 23 JOGALKOTÁSI AKTUSOK ÉS EGYÉB ESZKÖZÖK Tárgy: Csatlakozási jegyzőkönyv
Mellékelten továbbítjuk a delegációknak a COM(2016) 552 final számú dokumentum I. MELLÉKLETÉT.
Az Európai Unió Tanácsa Brüsszel, 2016. szeptember 6. (OR. en) Intézményközi referenciaszám: 2011/0103 (NLE) 11984/16 ADD 1 AVIATION 174 USA 51 RELEX 722 JAVASLAT Küldi: az Európai Bizottság főtitkára
GSC.TFUK. Az Európai Unió Tanácsa Brüsszel, október 18. (OR. en) XT 21105/3/18 REV 3. Intézményközi referenciaszám: 2018/0427 (NLE) BXT 124
Az Európai Unió Tanácsa Brüsszel, 2019. október 18. (OR. en) Intézményközi referenciaszám: 2018/0427 (NLE) XT 21105/3/18 REV 3 BXT 124 JOGALKOTÁSI AKTUSOK ÉS EGYÉB ESZKÖZÖK Tárgy: A TANÁCS HATÁROZATA a
MELLÉKLET a következő dokumentumhoz:
HU HU HU EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2010.6.3. COM(2010)264 végleges MELLÉKLET a következő dokumentumhoz: Javaslat: a Tanács határozata az Európai Unió és a Perui Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság


text:
Galamus - Bolgár György interjúi a Galamusban - 2012. október 8.
Bolgár György interjúi a Galamusban - 2012. október 8.
2012. október 10. szerda, 02:53
– A soproni választási sikerről és a saját elfogadottságáról (Mesterházy Attila, az MSZP elnöke)
– A lipcsei konfliktusról (Dalos György, Németországban élő magyar író)
– Újabb visszamenőleges törvénymódosítás gazdasági érdekcsoportok érdekében (Baja Ferenc, az MSZP országgyűlési képviselője)
Újabb visszamenőleges törvénymódosítás gazdasági érdekcsoportok érdekében
Baja Ferenc, az MSZP országgyűlési képviselője
Bolgár György: - A múlt hét végén arra hívta fel a figyelmet, hogy a Fidesz megint egy visszamenőleges törvény meghozatalára készül. Nem hiszem el.
Baja Ferenc: - Én is rendkívül kétkedő voltam, de a mai napon a gazdasági és informatikai bizottság Rogán Antal képviselő úrnak a vezetésével – a képviselő úr jegyzi egyébként ezt a bizonyos törvénymódosító javaslatot is –…
– Hát ez a fideszes szokás. A kormány még csak véletlenül se nyújtson be törvényjavaslatot, majd elintézik ezt helyette a különböző képviselők. Hogy maguktól-e vagy odanyomják a kezükbe, ezt nem tudom.
– Hát azt kell Önnek mondanom, hogy a mai bizottsági meghallgatás után a számok egyértelműen azt mondatják velem, hogy lényegében a Nemzeti Hírközlési és Médiahatóság egy körülhatárolhatatlan fideszes és talán a Fidesz mögött álló gazdasági érdekcsoportnak a befolyása alá került. És lényegében ez az egyébként nemzeti intézményként definiált hatóság tulajdonképpen a teljes kormányzati, a teljes parlamenti és a teljes nyilvánosságszféra kontrolljaként kezd el működni. Mondok Önnek egy példát. A hírközlési törvényt ötödik alkalommal módosítja a parlament az Orbán-kormány ideje alatt. Ötödik alkalommal! Ebből az öt alkalomból mindig csak és kizárólag fideszes képviselői módosító indítványok kerültek a ház elé. Ezeket lehetett megszavazni. A kormány soha nem tett javaslatot. Egyrészt. Másrészt ez az öt indítvány sok dologban különbözik. Egy dologban azonban teljesen egyértelműen egy tendencia mutatkozik meg benne, nevezetesen, hogy a Hírközlési és Médiahatósághoz csoportosít át nagyon jelentős jogosítványokat a kormánytól és a parlamenttől. Lényegét tekintve tehát ez azt jelenti, hogy kivonják az egész infokommunikációs szektor döntési kompetenciáját a kormány és a parlament irányítás alól.
– Tehát még akkor se kerüljön a parlament elé, ha tudjuk, hogy ott kétharmados fideszes többség van, de mégis valamiféle nyilvánosságot kaphatnak mindazok az elképzelések vagy lépések, intézkedéseket amelyeket a Média és Hírközlési Hatóság meghozni készül. Ha kivonják a parlamenti ellenőrzés alól, akkor ezt gyakorlatilag mindenkinek a háta mögött lehet megtenni?
– Az az állításom főszerkesztő úr, hogy maguk a fideszes parlamenti képviselők sem tudják, hogy mi történik. Én úgy látom, hogy egy nagyon szűk beavatotti kör van tájékoztatva arról, hogy például a másodfokú bíróságnak arra a döntésére, amellyel szakmai indokokra való hivatkozással kilenc pontban törvényellenesnek tartva a frekvencia árverést, kimondták a Hírközlési és Médiahatóság inkompetenciáját, milyen válasz érkezett.
– De ez most, hogy félreértés ne essék, nem a Klubrádió frekvenciájára vonatkozik, hanem az állami mobilszolgáltató felállításával kapcsolatos frekvenciaárverésre.
– Ez pontosan így van. Ugyanannak a hatóságnak két különálló szakterületén láttuk – ugye a rádiófrekvenciák ügyében, az Önök esetében, a Klubrádióban sokszor hallottuk ezt –, hogy mennyire és milyen módon hagyták figyelmen kívül a bíróság döntését. Most ugyanez történt a mobiltelefonos frekvenciák ügyében. Lényegében a bíróság azt mondta ki, hogy egyrészt szabálytalan volt az eljárás, nem lett volna joga a hatóságnak romingdíjakat előírni, egyrészt, másrészt az állami negyedik mobilszolgáltatóhoz kötődő pályáztatás jogszerűtlen volt, szakmai hibák, szakmai butaságok sorozatát követte el a hatóság, aminek eredményeként úgy tűnik most, hogy mintegy hetvenmilliárd forintot vissza kellene fizetni.
– Mármint, hogy az államnak illetve a pályázó állami vállalatoknak kéne visszafizetni ennyit?
– Így van. De ez hiányozni fog a büdzséből. Hát látjuk, hogy most egy nagyon komoly megszorító csomagot fogad el a kormány. Látjuk, hogy pedagógusbért se fizetnek, de mégis itt hetvenmilliárdot kell majd visszafizetni egy szakmai hiba miatt.
– És ezt akarják ezzel a törvénymódosítással megakadályozni?
– Igen. A múlt héten kérdést tettem fel az érintett miniszternek, hogy mi a helyzet, milyen stratégiai, milyen konkrét intézkedéseket terveznek, ki a felelős mindezért, indítottak-e vizsgálatot. Az államtitkár úr, aki a miniszter asszony nevében válaszolt, nagyon udvariasan, de egyértelműen türelmet kért arra vonatkozóan, hogy elemezzék a helyzetet. Hát az elemzés eredményeként a kormány egy szót nem szól, viszont Rogán képviselő úr benyújtotta azt a javaslatot, amelyik visszamenőlegesen megváltoztatja a hírközlési törvényt. Ugyanúgy, mint annak idején, amikor emlékszik főszerkesztő úr alkotmánybíróság bizonyos kérdésekben jogszerűen kifogásolt bizonyos törvényeket, akkor erre az volt Orbán Viktornak és a fideszes többségnek a válasza, hogy megváltoztatták az alkotmányt. Itt is ez történt.
– És akkor ez ezzel a mostani visszamenőleges hatályú törvénymódosítási javaslattal meg nem történtté tehetik a jogerős bírói ítéletet?
– Ugye az a furcsasága ennek a helyzetnek, hogy az egyik pályázó felülvizsgálati eljárás keretében a kúriát kérte döntésre. Most arról van szó, hogy megalapozzák azt a lehetőséget, hogy a kúria adott esetben szakszerűnek nyilváníthassa a pályázatot, mert ha addig elfogadja a parlament, és ne adj Isten a köztársasági elnök nem kifogásolja, meg az alkotmánybírósághoz nem kerül el, és ennek eredményeként visszamenőleg szabályozzák a hírközlési hatóságnak ezeket a jogosítványait, akkor a kúria már nem tud mit tenni, mert ezzel csak egy nagyon komoly jogbizonytalanság állítódik elő. Furcsa a helyzet. Annak idején az alkotmánybíróságnak azt kellett volna mondania egyébként, hogy a parlament ilyen körülmények között és így nem módosíthatja az alkotmányt. Na de figyelemmel a jogelvekre, és talán azt lehet mondani, hogy pici bátortalanság okán, nem ezt az utat járta az Ab. Most ugyanebbe a helyzetbe fog kerülni a kúria, hiszen közben a parlament visszamenőlegesen jogszerűnek minősítette az eljárást. Na most akkor ő mit csináljon? A bírósági első-, másodfok véleményét vegye figyelembe? Vagy fogadja el, hogy közben a parlament fideszes képviselői módosítóval átalakították a jogszabályt? Olyan mértékű jogbizonytalanság keletkezik, ami példátlan. Egy egész ágazatot érintően. Én tudom, hogy nagyon fontos a nyilvánosság és nagyon fontos az Önök ügye, és a jogsérelem egyébként is eminensen fontos mindenki számára. De higgye el nekem, itt az infokommunikációs szektor az utolsó olyan ágazat, amelyik még az elmúlt évben is nyereséget termelt. Ezt az ágazatot teszik lehetetlenné.
– Hát a dolog összefügg. Mert ugye ha mi nem lennénk, és ha mondjuk a médiahatóság megtehetné, amire ugye minden kísérletet megtesz, akkor lassan nem maradna olyan hely, ahol például erről a mostani jogtiprásról beszélni lehetne. De akkor visszatérve erre az állami mobilszolgáltatóval kapcsolatos bírósági ítéletre és az ezt megtorpedózni akaró visszamenőleges hatályú törvénymódosító javaslatra. Miért mondja, hiszen ezzel indult, hogy fideszes érdekcsoport befolyása alá került a Média és Hírközlési Hatóság? Hiszen azt lehet mondani, hogy de hol van itt a fideszes érdekcsoport. Hát az állam nagyvállalatai alakítottak egy konzorciumot, és be akarnak lépni a piacra, hogy még nagyobb verseny legyen itt. Mi ezzel a baj?
– A helyzet a következő. Ahogyan jeleztem Önnek, Magyarországon még a jelenlegi jogi keretek között is bizonyos egyeztetési kötelezettségek léteznek. A jelenlegi szituációban is a kormánynak van felelősségrevonási élhetősége. A jelenlegi helyzetben is indokolt lenne mondjuk a kormányban a közigazgatási és igazságügy minisztert megkérdezni arról, hogy elnézést miniszter úr, hát hogy van az, hogy gyakorlatilag megszüntetik a frekvenciagazdálkodás területén a jogorvoslat első és második fokát, nem lehet bírósághoz fordulni majd, hanem egyenesen a kúriához. Ez az egyetlen, nincs más ilyen jogszabály. Egyetlenegy sem. Közigazgatási hatósági eljárás keretei között meghozott határozatot mindig a bírósághoz kell elküldeni.
– Na de képviselő úr, hát nem hallott még az unortodox politikáról? Hát eddig a gazdaságpolitika volt unortodox, most a jogalkotási politikai lesz unortodox. Bár az már eddig is az volt, csak nem használták rá a jelzőt. De folytatják az unortodox módszereket.
– Az rendben van, hogy unortodox, ezzel egyetértek. De azért mondtam azt, hogy itt csak egy bizonyos érdekcsoportról lehet beszélni, mert nem merik elvinni a kormány elé, szilárd meggyőződésem, ezt a javaslatot.
– Mert a kormányülésen, azt gondolja, hogy a szakminiszterek egyszerűen nem hagyhatnák jóvá? Nem vállalhatnák annak a felelősségét, hogy ezt helyeseljék és jóváhagyják és egyetértsenek vele?
– Nézze, nekem sok rossz megjegyzésem és kritikám van az Orbán-kormányról. De szilárd meggyőződésem, hogy ennek a kormánynak is van annyi tekintélye, van annyi szakmai kompetenciája, hogy egy ilyen típusú törvényjavaslat nem megy át a kormányon. Jelen állapotban a következő a helyzet. Amikor a gazdasági és informatikai bizottságban tárgyaltuk ezt a javaslatot, akkor a kormány nevében a helyettes államtitkár úr volt jelen, aki annyit tudott mondani, hogy a tárca álláspontját tudja elmondani, és a tárca álláspontja támogató. Hozzáteszem, ez a módosítás nemcsak ezt a tárcát érinti, hanem ahogyan jeleztem, itt nagyon komoly jogi kérdések is vannak. Sőt tovább megyek, én azt gondolom, hogy a Legfelsőbb Bíróság véleményét is ki kellene kérni a kérdésről, hiszen a bírói ágba olyan mélyen nyúlnak bele ezzel a határozattal, hogy ha ez a precedens megteremthető, akkor hol lesz ennek a határa. Mi az a határ, amikor majd Magyarországon kizárják az első és másodfokot, törvénnyel. Egyszer csak bejön majd valami fideszes határozat, mondjuk nyolcvan tételben, ahol azt mondja a Fidesz, hogy társadalmi okokból itt kizárjuk az első-másodfokot, és majd csak a kúria fog dönteni bizonyos körülmények között.
– Hát örüljenek, ha nem a király fogja eldönteni bíróság nélkül. Nem?
– Hát igen, de azért az Európai Unióban vagyunk, és ez is egy nagyon fontos eleme annak, hogy arra kértem a Rogán képviselő urat, erre fogom kérni egyébként a parlamentet is, hogy tekintsenek el ettől a módosítástól, mert nagyon komoly károk fognak keletkezni. A romingdíjaknak, összekapcsolási díjaknak az ilyen típusú szabályozása ellentétes az európai uniós szabályozással. Ez azt jelenti, hogy nagyon sok a bizonytalanság, és a végén nagyon sok pénzbe fog kerülni ez Magyarországnak.
– Tehát uniós büntetésekbe fog kerülni, ha ezt erőltetik tovább.
– Pontosan. Ráadásul még egyszer mondom, egy olyan szakterületen lesz teljes a bizonytalanság, amelyik a magyar gazdaságnak meghatározó része. És még valami. Én azt hiszem, hogy ezzel ez a hivatal lényegében illegitimmé válik. Azt kell Önnek mondanom, hogy ez egy elképesztő történet. Ugye fél éve nem látunk a hivataltól egy embert sem, semmilyen kommunikációs ügyre nem hajlandóak válaszolni. Beküldözgetnek még a fideszes parlamenti képviselőknek is, most úgy látom, még a kormánynak is bizonyos javaslatokat, fideszes érdekcsoportokon keresztül. Azt megszavaztatják a parlamenttel mint kijáró figurákkal, és ülnek, mint Marci Hevesen, bezárkózva egy csodapalotába. Szilárd meggyőződésem, hogy a következő választások után ez a hatóság nem maradhat így. Sem szakmailag nem kompetens, sem politikai értelemben nem legitim. Egy demokratikus jogállamban ilyen típusú hatóság ilyen típusú működési környezettel nem működhet.

matches: bíróság bíróság kúria kúria Bíróság kúria bíróság