text:
⭐Egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok, egyházak, lakásszövetkezetek, vízitársulatok adózásának alapvető szabályai 2013.
Download "Egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok, egyházak, lakásszövetkezetek, vízitársulatok adózásának alapvető szabályai 2013."
1 Egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok, egyházak, lakásszövetkezetek, vízitársulatok adózásának alapvető szabályai Az egyesületek, köztestületek, alapítványok, közalapítványok, egyházak a törvényszéken történő nyilvántartásba vételével, ezen nyilvántartásba vétel napjával válnak jogi személlyé. A lakásszövetkezetek, vízitársulatok cégbírósági bejegyzésre kötelezettek. E szervezetek is a társasági adó alanyai, a számviteli törvény hatálya alá tartozó gazdálkodók. Bejelentkezés A jelölt szervezeteknek az adókötelezettségük keletkezésétől számított 15 napon belül be kell jelentkezniük a NAV székhelyük szerint illetékes alsó fokú adóztatási szervénél. A bejelentkezés céljára szolgáló NAV által rendszeresített nyomtatvány a 13T201. számú bejelentő és változásbejelentő lap a cégbejegyzésre nem kötelezett szervezetek részére. (A civil szervezetek a bírósági nyilvántartásba vétel során automatikusan nem kapnak adószámot.) A cégbejegyzésre kötelezett lakásszövetkezetek, vízitársulatok az ún egyablakos rendszer keretében közvetlenül, a cégbírósági bejelentkezés alapján kapnak adószámot. Esetükben a cégbíróság által hivatalból át nem adandó adatok bejelentésére a 13T201T. számú bejelentő és változásbejelentő lap szolgál, amelyet a cégbírósági bejelentkezés napját követő 15 napon belül kell benyújtani. Az adószámot az adózással összefüggésben minden esetben a levelezéseken, a befizetéseken, a visszaigénylések alkalmával, a kibocsátott számlákon stb. fel kell tüntetni. Amennyiben bármely, a bejelentkezéskor közölt adat módosul, azt annak bekövetkezésétől számított 15 napon belül a fenti, változásbejelentésre is alkalmas lap(ok)on a NAV székhely szerint illetékes alsó fokú adóztatási szervénél be kell jelenteni. A jelölt nyomtatványok a NAV honlapjáról (www.nav.gov.hu) letölthetők, illetve az ügyfélszolgálatokon papíralapon hozzáférhetők. Könyvvezetés, beszámolókészítés Az egyesületek, köztestületek, alapítványok, közalapítványok, lakásszövetkezetek, vízitársulatok az Szt. 1 szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló készítéséről és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 1 A számvitelről szóló évi C. törvény (a továbbiakban: Szt.)2 2 külön kormányrendeletben 2, az egyházak a reájuk irányadó másik kormányrendeletben 3 foglaltak alapján teljesítik könyvvezetési és beszámolókészítési kötelezettségüket. A beszámoló a 224-es Korm. rend. szerint lehet: 4 egyszerűsített beszámoló, egyszerűsített éves beszámoló, a szervezet választása alapján az Szt. szerinti éves beszámoló. Egyszerűsített beszámolót 5 készíthet, s ez esetben egyszeres könyvvitelt köteles vezetni az az egyesület, alapítvány, köztestület, lakásszövetkezet, amely nem végez vállalkozási tevékenységet, az éves (alaptevékenységi) bevétel összegétől függetlenül, vagy vállalkozási tevékenységet is végez, de éves együttes (alaptevékenységi és vállalkozási) bevétele két egymást követő évben, évenként az 50 millió forintot nem haladja meg. Az egyszerűsített beszámoló részei: egyszerűsített mérleg, eredménylevezetés. Egyszerűsített éves beszámolót 6 köteles készíteni, s ez esetben kettős könyvvitel vezetésére kötelezett az az egyesület, alapítvány, köztestület, lakásszövetkezet, amely vállalkozási tevékenységet is folytat, s az éves összes bevétele két egymást követő évben, évenként az 50 millió forintot meghaladja. Kettős könyvvitel vezetésére kötelezett minden esetben az eva-alany 7 lakásszövetkezet, a vízitársulat, a közalapítvány, továbbá az a szervezet, amely saját döntése alapján az Szt. szerinti éves beszámoló készítését választotta. Közhasznú jogállású szervezet az Ectv (2) bekezdése alapján kizárólag kettős könyvvitelt vezethet, azaz egyszerűsített éves beszámolót készíthet (ha nem választja az Szt. szerinti éves beszámoló készítését). Az egyszerűsített éves beszámoló részei: mérleg, eredménykimutatás, kiegészítő melléklet. Nem része a beszámolónak annak bármely formája esetén, de a civil szervezet (a közhasznú és a nem közhasznú egyaránt) köteles a beszámolójával 2 224/2000. (XII. 19.) Korm. rend. (a továbbiakban: 224-es Korm. rend.) 3 218/2000. (XII. 11.) Korm. rend. (a továbbiakban: 218-as Korm. rend.) es Korm. rend. 6. (4) bekezdés es Korm. rend. 7. (1) bekezdés, 8. (2) bekezdés es Korm. rend. 7. (2) bekezdés, 8. (4) bekezdés 7 Az egyszerűsített vállalkozói adóról szóló évi XLIII. törvény hatálya alá bejelentkezett adózó 8 Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló évi CLXXV. törvény (a továbbiakban: Ectv.)3 3 egyidejűleg közhasznúsági mellékletet is készíteni a évi beszámolójához kapcsolódóan. 9 A beszámoló az egyházi jogi személy esetében lehet: 10 egyszerűsített beszámoló, egyszerűsített éves beszámoló. A beszámoló formájára vonatkozó 50 millió forintos bevételi értékhatárhoz kötött feltételek azonosak a fent leírtakkal. Az egyházi jogi személynél a beszámoló tartalma annyiban tér el a többi szervezetre előírtaktól, hogy kiegészítő mellékletet nem kötelező készítenie. 11 Könyvvizsgálati kötelezettség 12 Kötelező a könyvvizsgálat minden közalapítványnál, továbbá annál a szervezetnél, amelynél a vállalkozási tevékenységből elért éves (éves szintre átszámított) (ár)bevétel az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában meghaladja a 200 millió forintot. Ha az üzleti évet megelőző két üzleti év egyikének vagy mindkettőnek az (ár)bevételi adatai hiányoznak, vagy csak részben állnak rendelkezésre (új alapítású szervezeteknél), akkor a tárgyévi várható (ár)bevételt és ha van a megelőző (első) üzleti évi (éves szintre átszámított) (ár)bevételt kell figyelembe venni. Ezzel azonos a szabályozás 13 az egyházi jogi személyek könyvvizsgálati kötelezettségére vonatkozóan. Az a szervezet, amely könyvvizsgálatra nem kötelezett mert például nem végez vállalkozási tevékenységet, vagy végez ugyan, de nem lépi túl az előzőek szerinti 200 milliós határértéket saját elhatározásból is dönthet arról, hogy beszámolója felülvizsgálatával könyvvizsgálót bíz meg (önként vállalt kötelezettség). Ha kötelező a könyvvizsgálat akár jogszabályi előírás, akár saját döntés alapján akkor az üzleti évről készített beszámoló felülvizsgálatára, az abban foglaltak valódiságának és jogszerűségének ellenőrzésére bejegyzett könyvvizsgálót, könyvvizsgálói társaságot kell az előző üzleti évi beszámoló elfogadásakor, jogelőd nélkül alapított szervezetnél az üzleti év fordulónapja előtt választani. 9 Ectv. 29. (3) bekezdés. A civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyűjtés és a közhasznúság egyes kérdéseiről szóló 350/2011. (XII. 30.) Korm. rend. (a továbbiakban: 350-es Korm. rend.) as Korm. rend. 4. (2) bekezdés as Korm. rend. 4. (8) bekezdés es Korm. rend as Korm. rend. 12.4 4 Nyilvánosságra hozatal, letétbe helyezés, közzététel 14 A cégbíróságon bejegyzett szervezet a lakásszövetkezet, a vízitársulat a beszámolójának a nyilvánosságra hozatalára az Szt. rendelkezéseit köteles megfelelően alkalmazni. E szerint 15 köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt az adott üzleti év (2013.) mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig (2014. május 31-éig) letétbe helyezni és közzétenni ugyanolyan formában és tartalommal, mint amelynek alapján a könyvvizsgáló a beszámolót felülvizsgálta. E szervezetek a beszámolót az előzőek szerint a könyvvizsgálói jelentéssel, valamint a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló évi V. törvény szerinti elektronikus űrlappal együtt kötelesek a kormányzati portál útján a céginformációs szolgálat részére elektronikus úton megküldeni; e megküldéssel egyidejűleg teljesítik mind a letétbe helyezési, mind a közzétételi kötelezettségüket. Az a cégbíróságon be nem jegyzett szervezet, amely más jogszabály alapján fontosabb adatait köteles nyilvánosságra hozni, továbbá amely beszámolóját saját elhatározásából nyilvánosságra hozza, a közzétételnek ha jogszabály másként nem rendelkezik a Magyar Közlöny Hivatalos Értesítőjében való megjelentetésével, a székhelyén történő betekinthetőséggel vagy egyéb más, a számviteli politikájában rögzített módon tehet eleget. A közzététel határideje ez esetben is ha jogszabály másként nem rendelkezik az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napja. Az egyesület és az alapítvány a beszámolót kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói jelentéssel együtt az Ectv. szerint hozza nyilvánosságra. E szerint 16 a jelölt szervezet köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját, valamint közhasznúsági mellékletét kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói jelentéssel együtt az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni. E letétbe helyezési és közzétételi kötelezettséget a bírósági eljárási törvény a szerint kell teljesíteni, azaz a beszámolót az OBH 18 részére kell megküldeni es Korm. rend Szt (1) bekezdés 16 Ectv A civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló évi CLXXXI. törvény (a továbbiakban: bírósági eljárási törvény) 18 Országos Bírósági Hivatal. A bírósági eljárási törvény 39. (1) bekezdésének jétől hatályos rendelkezése szerint a beszámolót a bíróság (nem az OBH) részére kell megküldeni.5 5 Lehetőség van az Ectv. hatálybalépését ( ) megelőző 2 üzleti év számviteli beszámolójának és közhasznúsági jelentésének a letétbe helyezésére is. 19 Az a szervezet, amely sem jogszabályból adódóan kötelezően, sem saját döntés alapján a beszámolóját könyvvizsgálóval nem vizsgáltatta felül, de valamely jogszabály alapján köteles gazdálkodása fontosabb adatait közzétenni, a beszámoló minden részén köteles feltüntetni a következő szöveget 20 : A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva. Az előzőek egyikébe sem tartozó szervezetnek, amelynek sem nyilvánosságra hozatali, sem közzétételi, sem beszámoló letétbe helyezési kötelezettsége nincs, a beszámolóját legkésőbb az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig el kell készítenie, és a jóváhagyásra jogosult testülettel el kell fogadtatnia. Az egyházi jogi személynek a beszámolóját nem kell letétbe helyeznie, de azt a számviteli politikájában meghatározott módon közzéteheti. 21 Gazdálkodás A jogi személyek így a tárgybani szervezetek a pénzeszközeiket kötelesek pénzforgalmi számlán tartani, amelyhez bankszámlát kell nyitniuk. Az egyesület, alapítvány (az Ectv. szerinti civil szervezet) a létesítő okiratában meghatározott cél megvalósítása érdekében vagyonával önállóan gazdálkodik, elsődlegesen gazdasági-vállalkozási tevékenység végzése céljából nem alapítható, de céljainak megvalósítása érdekében azt nem veszélyeztetve kiegészítő vállalkozási tevékenységet is folytathat. 22 Elsődlegesen gazdasági-vállalkozási tevékenységű szervezet 23 : azon szervezet, amelynek éves összes bevétele 60%-át eléri vagy meghaladja a gazdasági-vállalkozási tevékenységéből származó éves összes bevétele. Ha valamely évre vonatkozóan megállapítható, hogy a civil szervezet elsődlegesen gazdasági-vállalkozási tevékenységű szervezetnek minősült, az 19 Ectv. 75. (9) bekezdés es Korm. rend. 20. (4) bekezdés as Korm. rend Ectv Ectv pont6 6 adóhatóság a civil szervezettel szemben törvényességi ellenőrzési eljárást kezdeményez. 24 A Tao. törvény 25 hatályos rendelkezései szerint e szervezetek továbbra is feltétel nélkül a társasági adó alanyai, függetlenül attól, hogy az adott adóévben vállalkozási tevékenységet végeznek-e vagy sem. Ezen általános adóalanyisággal összefüggésben rendelkezik az Art. 26 olymódon (egyszerűsítő eljárásként), hogy az alapítvány, a közalapítvány, az egyesület, a köztestület, az egyház, a lakásszövetkezet, ha az adóévben vállalkozási tevékenységből bevételt nem ér el, illetve ehhez kapcsolódóan költséget, ráfordítást nem számol el, a társasági adóbevallás helyett, bevallást helyettesítő nyilatkozatot tesz az erre rendszeresített nyomtatványon az adóévet követő év (2014.) február 25-éig 27. Más esetben valamennyi adózó a NAV adóztatási szervéhez akkor is köteles adóbevallást benyújtani, ha a bevallási időszakban adófizetési kötelezettsége nem keletkezett. Így például az adóévet követő év május 31-ei határidőre abban az esetben is be kell nyújtani a társasági adóbevallást, ha az adott szervezet vállalkozási tevékenysége veszteséges, vagy 0 szaldós, vagy akkor is, ha nyereséges, de adómentessége miatt nem fizet adót. A közhasznú jogállás A közhasznú szervezetté minősíthető szervezet közhasznú jogállását a közhasznú szervezetként való nyilvántartásba vétellel szerzi meg. 28 Az Ectv. 32. (1) bekezdése szerint közhasznú szervezetté minősíthető a Magyarországon nyilvántartásba vett létesítő okiratában megjelölt közfeladat teljesítésére irányuló közhasznú tevékenységet végző szervezet, amely a társadalom és az egyén közös szükségleteinek kielégítéséhez megfelelő erőforrásokkal rendelkezik, továbbá amelynek megfelelő társadalmi támogatottsága kimutatható, és amely: civil szervezet 29 (egyesület, vagy alapítvány), vagy olyan egyéb szervezet, amelyre vonatkozóan a közhasznú jogállás megszerzését törvény lehetővé teszi. Közfeladat 30 : jogszabályban meghatározott állami vagy önkormányzati feladat, amit az arra kötelezett közérdekből, haszonszerzési cél nélkül, jogszabályban 24 Ectv A társasági adóról és az osztalékadóról szóló, többször módosított évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tao. törvény) 26 Az adózás rendjéről szóló évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) 27 Art. 31. (5) bekezdés 28 Ectv Ectv pont 30 Ectv pont7 7 meghatározott követelményeknek és feltételeknek megfelelve végez, ideértve a lakosság közszolgáltatásokkal való ellátását, valamint e feladatok ellátásához szükséges infrastruktúra biztosítását is. Közhasznú tevékenység 31 : minden olyan tevékenység, amely a létesítő okiratban megjelölt közfeladat teljesítését közvetlenül vagy közvetve szolgálja, ezzel hozzájárulva a társadalom és az egyén közös szükségleteinek kielégítéséhez. A közhasznú jogállásra előírt említett 2 mutatónak való megfelelés az adott szervezetnél a következőképpen vizsgálandó. Megfelelő erőforrás 32 akkor áll a szervezet rendelkezésére, ha az előző két lezárt üzleti év vonatkozásában a következő feltételek közül legalább egy teljesül: az átlagos éves bevétele meghaladja az 1 millió forintot, vagy a két év egybeszámított adózott eredménye (tárgyévi eredménye) nem negatív, vagy a személyi jellegű ráfordításai (kiadásai) a vezető tisztségviselők juttatásainak figyelembevétele nélkül elérik az összes ráfordítás (kiadás) egynegyedét. Megfelelő társadalmi támogatottság 33 akkor mutatható ki a szervezetnél, ha az előző két lezárt üzleti éve vonatkozásában a következő feltétel közül legalább egy teljesül: a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerint a szervezetnek felajánlott összegből kiutalt összeg eléri az államháztartás alrendszereitől kapott támogatások nélkül számított összes bevétel 2 százalékát, vagy a közhasznú tevékenység érdekében felmerült költségek, ráfordítások elérik az összes ráfordítás felét a 2 év átlagában, vagy közhasznú tevékenységének ellátását tartósan (2 év átlagában) legalább 10 közérdekű önkéntes tevékenységet végző személy segíti a közérdekű önkéntes tevékenységről szóló évi LXXXVIII. törvénynek megfelelően. A beszámoló adatai alapján minden letétbe helyezés alkalmával a közhasznú jogállás nyilvántartásba vételére illetékes szerv megvizsgálja az előzőek szerinti feltételek teljesülését, hiszen 2 egymást követő lezárt üzleti évben kell megfelelni a követelményeknek. Ha e feltételek nem teljesülnek, úgy a 31 Ectv pont 32 Ectv. 32. (4) bekezdés 33 Ectv. 32. (5) bekezdés8 8 szervezet közhasznú jogállását (nem pedig magát a szervezetet) a bíróság megszünteti és az erre vonatkozó adatot a nyilvántartásából törli. A közhasznúság tehát (2012-től) egyfokozatú; adott szervezet vagy közhasznú jogállású, vagy nem közhasznú szervezet. A közhasznúsági nyilvántartásba vételt kérelmező szervezet létesítő okiratának tartalmára vonatkozóan az Ectv. 34. (1) bekezdésében foglaltakra kell figyelemmel lenni. Az alapítvány, a közalapítvány, az egyesület, a köztestület a közhasznú szervezetre vonatkozó rendelkezéseket először abban az adóévben alkalmazhatja, amely évben ilyen szervezetként besorolást nyert. Az adózó nem alkalmazhatja a közhasznú szervezetre vonatkozó rendelkezéseket kivéve a törlés napjáig az igazolás kiadását abban az adóévben, amelyben a közhasznúsági nyilvántartásból törölték. A közhasznú besorolás adóéven belüli változása esetén kivéve az átsorolás napjáig az igazolás kiadását az adóév utolsó napján érvényes besorolásnak megfelelő rendelkezéseket kell az adóév egészére alkalmazni. 34 A közhasznú jogállás új szabályok szerinti megtartásához, illetve megszerzéséhez az Ectv. az átmeneti szabályok 35 körében határidőhöz kötött feltételek teljesítését írja elő. Az Ectv hatálybalépése előtt nyilvántartásba vett régi közhasznú, illetve kiemelkedően közhasznú szervezet ugyanis, ha teljesíti a beszámoló letétbe helyezési kötelezettségét első ízben teljesítette azt a évre vonatkozóan, úgy május 31-éig továbbra is igénybe veheti az Ectv. hatályba lépése előtt megszerzett, valamint a jogszabályok által számára biztosított kedvezményeket (mint közhasznú szervezet). E régi közhasznú, illetve kiemelkedően közhasznú jogállású szervezetek az Ectv. szerinti feltételeknek való megfelelésük esetén május 31. napjáig kezdeményezhetik az új törvénynek megfelelő közhasznúsági nyilvántartásba vételüket (közhasznú jogállású szervezetként). Amelyik régi szervezet a jelölt határidőig nem nyújtja be kérelmét az Ectv. szerinti közhasznúsági nyilvántartásba vétel iránt, annak a szervezetnek a közhasznú jogállását június 1-jétől törli a bíróság. E naptól ugyanis csak az Ectv. szerint közhasznúsági nyilvántartásba vett szervezet jogosult a közhasznú megjelölés használatára és a közhasznú jogálláshoz kapcsolódó kedvezmények igénybevételére. 34 Tao. törvény 5. (7) bekezdés 35 Ectv. 75. (5) bekezdés9 9 Kedvezmények A Tao. törvény a kedvezmény rendszerében külön kezeli a besorolást nem kért, vagy nem nyert szervezeteket, másoldalról a támogató részére attól függően biztosít kisebb, illetve nagyobb mértékű kedvezményt, hogy a közhasznú szervezetnek tartós adományozási szerződés keretében nyújtja-e támogatását. A támogatásokon belül a hozzá kapcsolódó kedvezmények érdekében meg kell különböztetni az adománynak minősülő, illetve nem minősülő támogatásokat. Adománynak minősül 36 : a közhasznú szervezet részére az Ectv. szerinti közhasznú tevékenység támogatására, valamint a külön törvényben meghatározott feltételeknek megfelelő egyház részére az ott meghatározott tevékenysége támogatására, továbbá a közérdekű kötelezettségvállalás céljára az adóévben visszafizetési kötelezettség nélkül adott támogatás, juttatás, térítés nélkül átadott eszköz könyv szerinti értéke, térítés nélkül nyújtott szolgáltatás bekerülési értéke, feltéve, hogy az nem jelent az e törvényben és a személyi jövedelemadóról szóló törvényben meghatározottakon túl vagyoni előnyt az adományozónak, az adományozó tagjának (részvényesének), vezető tisztségviselőjének, felügyelő bizottsága vagy igazgatósága tagjának, könyvvizsgálójának, illetve ezen személyek vagy a magánszemély tag (részvényes) közeli hozzátartozójának azzal, hogy nem minősül vagyoni előnynek az adományozó nevére, tevékenységére történő utalás. A szervezetet megillető kedvezmény A közhasznú szervezetnek nem kell a vállalkozási tevékenysége után az adót megfizetnie, ha a vállalkozási tevékenység bevétele nem haladja meg az összes bevételének a 15%-át. A vállalkozási tevékenységből származó bevétel előzőek szerinti adómentes mértékének meghaladása esetén a szervezetnél a kedvezményezett mérték túllépésével arányosan számított adóalap után kell az adót megállapítani. E mellett a nem a vállalkozási tevékenységéhez kapott támogatás ugyanilyen arányával meg kell növelni a vállalkozási tevékenység adózás előtti eredményét, ha az adott adóév december 31-én az állami vagy önkormányzati adóhatóságnál nyilvántartott adótartozása nem áll fenn. Ha az adóév utolsó napján a szervezetnek az állami vagy önkormányzati adóhatóságnál nyilvántartott adótartozása van, úgy a kapott támogatások teljes összege növelő tétel. 36 Tao. törvény 4. 1/a. pont10 10 1. Példa: határozzuk meg egy közhasznú alapítvány fizetendő társasági adóját, ha december 31-én nincs adótartozása, s módosító tétel csak a kapott adomány miatt merül fel, illetve érvényesíti a besorolt szervezeteket megillető célzott kedvezményt 37 ; a adóévi adatai a következők: vállalkozási tevékenység bevétele: 400 e Ft vállalkozási tevékenység költsége: 170 e Ft adózás előtti eredmény: 230 e Ft közhasznú tevékenység bevétele: 800 e Ft, ebből kapott adomány 100 e Ft összes bevétel: e Ft Kedvezményezett mérték: e x 15% = 180 e Ft, és 400 e 180 e Túllépés aránya: (400 e 180 e) 220 e : 400 e x 100 = 55% Adományra számított korrekció: (100 e x 55%) 55 e Ft Végleges (korrigált) adóalap: (230 e + 55 e ) 239 e x 55% = Ft Fizetendő társasági adó: e x 10% ~ 13 e Ft. A társasági adó mértéke a pozitív adóalap 500 millió forintjáig 10%, az e feletti részre 19%. A közhasznú szervezetnek nem minősülő alapítványnak, közalapítványnak, egyesületnek kivéve az országos érdekképviseleti szervezetet, köztestületnek, továbbá a lakásszövetkezetnek nem kell a vállalkozási tevékenysége után az adót megfizetnie 39, ha a gazdálkodására vonatkozó külön jogszabály 40 előírása szerint és a Tao. törvény 6. számú mellékletében foglaltakat figyelembe véve nyilvántartott vállalkozási tevékenységéből elért bevétele legfeljebb 10 millió forint, de nem haladja meg az adóévben elért összes bevételének 10 százalékát (adómentes értékhatár). E felsorolt szervezetek az adóalapjukat az általános szabályok szerint állapítják meg 41. Közülük az alapítványnak, a közalapítványnak, az egyesületnek és a köztestületnek, ha az adóév utolsó napján az állami vagy önkormányzati adóhatóságnál nyilvántartott adótartozása van, akkor a közhasznú szervezetekre előírtakkal azonosan meg kell növelnie a vállalkozási 37 Tao. törvény 9. (2) bekezdés b) pont 38 Célzott kedvezmény: csökkentő tétel a vállalkozási tevékenység adózás előtti nyereségének 20%-a 39 Tao. törvény 20. (1) bekezdés a) pont 40 A 350-es Korm. rend. 41 Tao. törvény 9. (1) bekezdés11 11 tevékenysége adózás előtti eredményét a nem a vállalkozási tevékenységéhez kapott támogatás teljes összegével Példa: határozzuk meg egy nem közhasznú egyesület fizetendő társasági adóját, ha december 31-én nincs adótartozása, s módosító tételek nem merülnek fel (az adóalap az adózás előtti eredménnyel azonos); a adóévi adatai a következők: vállalkozási tevékenység bevétele: 400 e Ft vállalkozási tevékenység költsége: 170 e Ft adózás előtti eredmény: 230 e Ft cél szerinti tevékenység bevétele: 800 e Ft, ebből kapott támogatás 100 e Ft összes bevétel: e Ft Tekintve, hogy az egyesület vállalkozási bevétele meghaladja az összes bevételének a 10%-át, (400 e > 120 e), ezért adófizetési kötelezettsége áll fenn a vállalkozási tevékenysége pozitív adóalapjának első forintjától (nem csak az adómentes értékhatár túllépésével arányosan). Fizetendő társasági adó: 230 e x 10% = 23 e Ft. Ha ennek a szervezetnek én az állami vagy önkormányzati adóhatóságnál lenne nyilvántartott adótartozása, akkor a kapott támogatás miatti növelő tétel alkalmazása következtében fizetendő társasági adója (230 e e) 330 e x 10% = 33 e Ft lenne. Adomány-igazolás A kapott adományokról a közhasznú szervezet, az egyház, a közérdekű kötelezettségvállalás szervezője által a támogató részére kiállítandó igazolás kötelező tartalmi kellékeit a Tao. törvény 43 rögzíti. E szerint az igazolásnak tartalmaznia kell: mindkét fél (a kiállító és a támogató) azonosító adatait, így a nevét, a székhelyét, az adószámát, az adomány összegét, a támogatott célt. Az igazolást a támogatás-nyújtás időpontjában, de legkésőbb az adóév végéig kell a támogató rendelkezésére bocsátani. 42 Tao. törvény 9. (3) bekezdés b) pont ba) alpont (7) bekezdés12 12 A támogatót megillető kedvezmények Az adományozó kedvezménye Nem kell megnövelni 44 az adományozó adózás előtti eredményét az adomány címen nyújtott támogatás (pénz, eszköz, szolgáltatás) adóévi ráfordításként elszámolt összegével, ha az adózó rendelkezik a közhasznú szervezet, az egyház, a közérdekű kötelezettségvállalás szervezője által az adóalap megállapítása céljából kiállított igazolással, amely tartalmazza a kiállító és az adózó megnevezését, székhelyét, adószámát, az adomány összegét és a támogatott célt. Csökkenti 45 az adományozó adózás előtti eredményét az Ectv. szerinti közhasznú tevékenység támogatásaként nyújtott adomány értékének 20 százaléka közhasznú szervezet támogatása esetén, további 20 százaléka tartós adományozási szerződés esetén, de együttesen legfeljebb az adózás előtti eredmény összege. A társasági adóalany támogatót kizárólag a fent leírt esetekben és módon illeti meg kedvezmény. Így például, ha egy cég egyház részére nyújt adományt, annak összegével igazolás birtokában nem kell megnövelnie, de nem is csökkentheti az adózás előtti eredményét (az adományt fogadó egyház nem lehet közhasznú szervezet). Ha pedig nem társasági adóalany támogatóról van szó, például magánszemély, egyéni vállalkozó nyújt támogatást, úgy adózásban érvényesíthető kedvezményre nem jogosult. Tartós adományozás 46 : az alapítvány, vagy az egyesület és az adományozó által írásban kötött szerződés alapján nyújtott pénzbeli támogatás, ha a szerződésben az adományozó arra vállal kötelezettséget, hogy az adományt a szerződéskötés (szerződésmódosítás) évében, és az azt követő legalább három évben, évente legalább egy alkalommal azonos vagy növekvő összegben ellenszolgáltatás nélkül adja, azzal hogy nem számít ellenszolgáltatásnak, ha a közhasznú szervezet a közhasznú szolgáltatása nyújtása keretében utal az adományozó nevére, tevékenységére. Adományozónak nem minősülő támogató kedvezménye 44 Tao. törvény 3. számú mell. B fejezet 17. pont 45 Tao. törvény 7. (1) bekezdés z) pontja 46 Ectv pont13 13 Akkor nem kell megnövelni 47 az adózó például egy cég támogató adózás előtti eredményét, az általa az adóévben nem adomány céljából nyújtott támogatás (pénz, eszköz, szolgáltatás, átvállalt kötelezettség) adóévi ráfordításként elszámolt összegével, ha a juttatás nem külföldi személy részére történik, és az adózó rendelkezik a juttatásban részesülő (például nem közhasznú alapítvány) nyilatkozatával, amely szerint a juttatás adóévében az eredménye a juttatás következtében elszámolt bevétel nélkül számítva nem lesz negatív, amelyet a beszámoló elkészítését követően nyilatkozat útján igazol. Nem kell az előzőek szerinti feltételre (két nyilatkozat meglétére) figyelemmel lenni a közhasznú szervezet támogató esetében 48. Ha ugyanis közhasznú szervezet például közhasznú alapítvány ad támogatást bármely személynek például egy másik alapítványnak, vagy akár egy cégnek, akkor a nyújtott támogatás ráfordításként elszámolt összege feltétel nélkül elismert az adóalapnál, nem kell annak összegével megnövelnie a vállalkozási tevékenységének az adózás előtti eredményét. Az adóalap megállapításának további sajátos esetei A munkáltatói és munkavállalói érdekképviseleti szervezet a Tao. törvény pontja szerint az az egyesületként bírósági nyilvántartásba vett szervezet vagy szervezetek szövetsége, amelynek az alapszabály szerinti főtevékenysége a munkáltatói/munkavállalói érdekképviselet, és tagja az Országos Érdekegyeztető Tanácsnak, valamint e szervezet azon tagszervezete, amely megyei, régiós vagy szakmai szövetségként működik. E szervezeteknél az adóalapjuk megállapítása során csökkentő tétel 49 a vállalkozási tevékenység adóévi adózás előtti nyereségének azon része, amelyet a szervezet az adóévben, vagy az adóévet követő adóévben a cél szerinti tevékenysége bevételét meghaladó költségei, ráfordításai fedezetére használ fel. A szervezet cél szerinti tevékenységét az alapító okirat, illetve az alapszabály nevesíti. Az egyesületek közül az országos érdekképviseleti szervezetek annak ellenére, hogy közhasznúsági besorolásra nem jogosultak mégis adóalapjukat a közhasznú szervezetekre vonatkozó rendelkezések megfelelő alkalmazásával állapítják meg Tao. törvény 3. számú mell. A fejezet 13. pont 48 Tao. törvény 3. számú mell. A fejezet 13. pontjában a közhasznú szervezet kivételével rendelkezés miatt 49 Tao. törvény 9. (2) bekezdés e) pont 50 Tao. törvény 9. (8) bekezdés14 14 Az egyház amely szintén nem kezdeményezheti közhasznúságát adóalapját, ha az adóévben vállalkozási tevékenységet is folytat, a közhasznú szervezetekre vonatkozó rendelkezések megfelelő alkalmazásával határozza meg, a Tao. törvény 9. (5) bekezdésében foglaltakra is figyelemmel. Eszerint az adóalap megállapításakor a vállalkozási tevékenység adóévi adózás előtti nyereségének azzal a részével is csökkentheti a vállalkozási tevékenység adózás előtti eredményét, amelyet kulturális, nevelési, oktatási, felsőoktatási, szociális, egészségügyi, gyermek- és ifjúságvédelmi, sport, tudományos és műemlékvédelmi tevékenység, továbbá a hitéleti célú ingatlanfenntartás bevételt meghaladó költsége, ráfordítása fedezetére használ fel, továbbá az e célból lekötött tartalékba helyezett összeggel. Az egyház vállalkozási tevékenysége adózás előtti eredményét a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló évi CCVI. törvény és az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló évi CXXIV. törvény rendelkezéseinek figyelembevételével határozza meg, A vízitársulat az adóalapja megállapítása során a Tao. törvény 13/A. -ában foglaltak figyelembevételével jár el. Nem kell az adót megfizetnie az adóalapra számított adónak olyan része után, amelyet a közfeladatként végzett tevékenységből elért bevétele képvisel az összes bevételen belül. 51 A lakásszövetkezet (amely közhasznúsági besorolásra nem jogosult) adóalapját az általános szabályok 52 szerint határozza meg azzal mint arról már volt szó, hogy nem kell az adót megfizetnie, ha vállalkozási tevékenységéből elért bevétele legfeljebb 10 millió forint, de nem haladja meg az adóévben elért összes bevételének 10%-át. Eljárási szabályok Az adóévben kizárólag alap/közhasznú tevékenységet végző szervezeteknél társasági adó/előleg fizetés nem merülhet fel. A vállalkozási tevékenységet is folytató ismertetett szervezeteknek év közben társasági adóelőleget megállapítani, fizetni, bevallani nem kell; az éves társasági adót azonban akkor is, ha annak összege nulla be kell vallaniuk a évre rendszeresített társasági adóbevallásban és (fizetési kötelezettség esetén) meg kell fizetniük az adóévet követő év (2014.) május 31-éig. Nemzeti Adó- és Vámhivatal 51 Tao. törvény 20. (1) bekezdés d) pont 52 Tao. törvény 9. (1) bekezdés Hasonló dokumentumok
Civil szervezetek: egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok adózásának alapvető szabályai 2014. Az egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok1 [civil szervezetek] alapítására, működésére vonatkozó Részletesebben Társadalmi szervezetek, köztestületek, (köz)alapítványok, egyházak, lakásszövetkezetek, vízitársulatok adózásának alapvető szabályai 2011.
AZ ÚJ CIVIL TÖRVÉNY ÉS AZ ADÓIGAZGATÁS KAPCSOLATA Előadó: Dr. Ondi Sándor Nyíregyháza, 2012. október 5. Új jogszabályok: 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint Részletesebben Szervezeti és működési kérdések - civil szervezetek, közhasznúság és változásbejegyzés -
8. számú előterjesztés Minősített többség (mindhárom határozati javaslat) ELŐTERJESZTÉS Dombóvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2014. május 29-i rendes ülésére Tárgy: Az önkormányzati közalapítványok Részletesebben Egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok, egyházak, lakásszövetkezetek, vízitársulatok adózásának alapvetı szabályai 2012.
Egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok, egyházak, lakásszövetkezetek, vízitársulatok adózásának alapvetı szabályai 2012. Az egyesületek, köztestületek, alapítványok, közalapítványok, egyházak a Részletesebben Egyesületekre vonatkozó adózási és jogi szabályok
Új szabályok a civil szférában Szablics Bálint Civil Kapcsolatok Főosztálya Új jogszabályok 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről Részletesebben BESZÁMOLÓ, KÖZHASZNÚSÁG, KÖZZÉTÉTEL!
BESZÁMOLÓ, KÖZHASZNÚSÁG, KÖZZÉTÉTEL! Szentgyörgyi Magdolna 1 Szabályozás Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. Részletesebben - megfelelő. erőforrás
Országos Bírósági Hivatal Közhasznúsági melléklet Közhasznúsági melléklet kitöltési útmutató Tartalomjegyzék Általános tudnivalók... 2 Letöltés és telepítés... 3 Közhasznúsági melléklet... 4 Források, Részletesebben Nonprofit szervezetek: egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok adózásának alapvető szabályai 2015.
Civil szervezetek: egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok adózásának alapvető szabályai 2014. Az egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok 1 [civil szervezetek] alapítására, működésére vonatkozó Részletesebben I. Az Együtt Magyarországért Alapítvány 2014. évi egyszerűsített éves beszámolója Az egyszerűsített éves beszámoló mérlege.
Az Együtt Magyarországért Alapítvány 2014. évi jelentése a pártok működését segítő tudományos, ismeretterjesztő, kutatási, oktatási tevékenységet végző alapítványokról szóló törvény szerint Székhely: 1122 Részletesebben TOKAJ VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK. 12/2004. (V.26.) számú. rendelete. az iparűzési adóról
A civil szervezetek és jogi környezetük Szablics Bálint Civil Kapcsolatok Főosztálya Jogszabályok 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről Részletesebben Akasztó Község Képviselőtestületének 9/2007. (XI.27.) rendelete a helyi iparűzési adóról. (egységes szerkezetben)
Akasztó Község Képviselőtestületének 9/2007. (XI.27.) rendelete a helyi iparűzési adóról (egységes szerkezetben) Akasztó Község Képviselőtestülete a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény (a továbbiakban Részletesebben GYÖNGYÖS VÁROS KÉPVISELŐ-TESTÜLETE P Á L Y Á Z A T I A D A T L A P
GYÖNGYÖS VÁROS KÉPVISELŐ-TESTÜLETE P Á L Y Á Z A T I A D A T L A P NYUGDÍJAS SZERVEZETEK TÁMOGATÁSÁRA KIÍRT PÁLYÁZATHOZ I. PÁLYÁZÓ SZERVEZET ADATAI A pályázó neve:.. A pályázó székhelye:. A pályázó címe, Részletesebben Tájékoztatás a helyi iparűzési adóbevallásokról 2010.01.15. 2010. január 1-jétől a helyi iparűzési adóval összefüggő hatásköröket a 2010.
ATKÁR KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 7/1995. (IV. 20.) SZÁMÚ R E N D E L E T E A HELYI IPARŰZÉSI ADÓRÓL Egységes szerkezetbe foglalva: 2010. január 28. 2 ATKÁR KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK Részletesebben Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági melléklete
A szervezetet nyilvántartó bíróság megnevezése: Tárgyév: 09 Debreceni Törvényszék 2 0 1 4 Beküldő adatai (akinek az ügyfélkapuján keresztül a kérelem beküldésre kerül) Előtag Családi név Első utónév További Részletesebben A civil szervezetek előtt álló gyakorlati feladatok
A civil szervezetek előtt álló gyakorlati feladatok Civil nap 2014. május 3. Schütt Margit Tartalom 1. Bevezető gondolatok 1.1. Civilség fogalma 1.2. Civil szféra helye, céljai (szabályozási és irányítási Részletesebben Civil (nonprofit) szervezetek gazdálkodása, számvitele. Készítette: Baracskainé dr Boór Judit
Civil (nonprofit) szervezetek gazdálkodása, számvitele Készítette: Baracskainé dr Boór Judit Témák Jogszabályi környezet Civil szervezetek elválasztása a vállalkozói szervezetektől Fogalmak Cél szerinti Részletesebben T/230. számú. törvényjavaslat. a házipénztár adóról
Tájékoztató a Madách Színház támogatása esetén érvényesíthető adókedvezményekről A Madách Színház Budapest egyik legnépszerűbb és legsikeresebb színháza. A kiegyensúlyozott működéséhez, a produkciók igényes Részletesebben 19/1991. (XI. 14.) Szentgotthárd Város Önkormányzata Képviselőtestületének rendelete a kommunális adóról
19/1991. (XI. 14.) Szentgotthárd Város Önkormányzata Képviselőtestületének rendelete a kommunális adóról Mód: 22/1992.(XII.23), 21/1993. (XI. 25.), 32/1995.(XII.28.),24/1999.(XII.16.), 41/2002.(XII.12.) Részletesebben Országos Bírósági Hivatal
Országos Bírósági Hivatal Közhasznúsági melléklet F ü g g e t l e n ü l E g y m á s s a l K ö z h a s z n ú E g y e s ü l e t Szervezet székhelye: Település: S z é k e s f e h é r v á r Közterület neve: Részletesebben A civil szervezetek új típusú beszámolója az új civil törvény tükrében, különös tekintettel a közhasznúsági mellékletre. Dr.
A civil szervezetek új típusú beszámolója az új civil törvény tükrében, különös tekintettel a közhasznúsági mellékletre Dr. Bódi György Gazdálkodás, beszámolási kötelezettség Civil szervezetek gazdálkodása Részletesebben NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK. többször módosított 43/1992. (1993.I.1.) rendelete*
NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK többször módosított 43/1992. (1993.I.1.) rendelete* a helyi iparűzési adóról (a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szöveg) A Közgyűlés a helyi adókról Részletesebben 1997. évi CLVI. törvény. a közhasznú szervezetekről1
1997. évi CLVI. törvény a közhasznú szervezetekről1 Az Országgyűlés a nem kormányzati és nem haszonelvű szervezetek hazai hagyományainak megőrzése, társadalmi szerepük növelése, közhasznú működésük és Részletesebben Álmosd Község Önkormányzat Képviselő-testületének. 15/2007. (XI. 30.) számú rendelete. az iparűzési adóról
GYÖNGYÖSTARJÁN KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATÁNAK 14/2004. (V. 1.) RENDELETE A HELYI IPARŰZÉSI ADÓRÓL Egységes szerkezetben: 2010. december 13. A 2011. január 1-jétől hatályos szöveg. 2 GYÖNGYÖSTARJÁN KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATÁNAK Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója
1 9 6 7 5 9 1 9 9 5 2 9 1 Statisztikai számjel vagy adószám (csekkszámlaszám) A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója 2 1 3 egyéb szervezet megnevezése 125 Budapest Részletesebben Csávoly Község Önkormányzata Képviselőtestületének többször módosított 6/1996. (XII. 26.) ÖKt. rendelete a helyi iparűzési adóról
Körösladány Város Önkormányzatának Képviselő-testülete /2014.(XII.3.) sz. rendelete a az iparűzési adóról. Körösladány Város Önkormányzat Képviselő-testülete (a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény Részletesebben Egyesület. Civil szervezet
Törvényszék: Tárgyév: 01 Fővárosi Törvényszék 2 0 1 4 2015.07.06 16:59:22 Szervezet székhelye: Irányítószám: 1 0 5 5 Település: Budapest Közterület neve: Falk Miksa Közterület jellege: utca Házszám: 19. Részletesebben 2013. évi Közhasznúsági jelentése
1181 Budapest, Szélmalom u. 33. Adószám: 19011637-2-43 Bírósági bejegyzési szám: 596/1989. 2013. évi Közhasznúsági jelentése 2014. május 8. Dalotti Tibor elnök 1. Számviteli beszámoló: A 2013. évi gazdálkodásáról Részletesebben A számviteli törvényben:
MSC szak A számviteli törvényben: Kettős előírás: a beszámoló - letétbe helyezése - közzététele (nyilvánosságra hozatala) 1992-től kezdődően jelent meg eleinte sok félreértelmezés Minden kettős könyvvitelt Részletesebben Magyarkeszi Község Önkormányzat Képviselő-testületének 7/1999./XII.14./ sz. rendelete a helyi iparűzési adóról. A rendelet hatálya.
Magyarkeszi Község Önkormányzat Képviselő-testületének 7/1999./XII.14./ sz. rendelete a helyi iparűzési adóról Magyarkeszi Község Önkormányzatának Képviselő-testülete az önkormányzat pénzeszközeinek hatékonyabb Részletesebben A MAGYAR EVEZŐS SZÖVETSÉG FELÜGYELŐ BIZOTTSÁGÁNAK ÉVES JELENTÉSE
A MAGYAR EVEZŐS SZÖVETSÉG FELÜGYELŐ BIZOTTSÁGÁNAK ÉVES JELENTÉSE A Magyar Evezős Szövetség 2016. évi rendes Közgyűlésére Budapest. 2016. május 06. Készítette: MESZ Felügyelő Bizottsága Pichler Balázs Nagy-Juhák Részletesebben Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági melléklete
Törvényszék: Tárgyév: 07 Székesfehérvári Törvényszék 2 0 1 2 Beküldő adatai Viselt név: Előtag Metzger Családi név Első utónév További utónevek Antal Születési név: Anyja neve: Születési ország neve: Születési Részletesebben Ricse Nagyközség Önkormányzati Képviselőtestületének
NÁDASD KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELÕ-TESTÜLETÉNEK 10/2004. (IV.29.) rendelete a HELYI IPARÛZÉSI ADÓRÓL I.FEJEZET Az adómegállípatás joga 1. Nádasd Községi Önkormányzat Képviselõ-testülete a helyi adókról Részletesebben Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági melléklete
Törvényszék: Tárgyév: 01 Fővárosi Törvényszék 2 0 1 3 Beküldő adatai Viselt név: Előtag Mészáros Családi név Első utónév További utónevek Péter Születési név: Anyja neve: Születési ország neve: Születési Részletesebben MAGYARSZÉK KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELÕ-TESTÜLETÉNEK. 15/2009. (XII. 21.) sz. RENDELETE AZ IPARÛZÉSI ADÓRÓL SZÓLÓ
SÉNYŐ KÖZSÉG KÉPVISELŐTESTÜLETE 4533. Sényő, Kossuth u.69. 1308-6/2003. K I V O N A T Készült: Sényő Község Képviselőtestületének 2003. november 28-án tartott ülésének jegyzőkönyvéből. Tárgy: Iparűzési Részletesebben Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági melléklete
A szervezetet nyilvántartó bíróság megnevezése: Tárgyév: 11 Tatabányai Törvényszék 2 0 1 4 2015.06.01 21:25:06 Szervezet neve: Szervezet székhelye: Irányítószám: 2 5 2 9 Település: Annavölgy Közterület Részletesebben Az adó célja Az adóbevezetésének célja a költségvetés pénzeszközeinek a kiegészítése, működési feladatokhoz szükséges pénzügyi fedezet biztosítása.
Pusztaszabolcs Nagyközségi Önkormányzat 19/1995.(XII. 28.) Kt. számú rendelete A helyi adókról Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szöveg A szöveg hatályos: 2004. január 1-től (Módosították: 12/1997.(VI. Részletesebben Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági melléklete
Törvényszék: Tárgyév: 1 Egri Törvényszék 2 1 4 215.5.25 16:18:37 Szervezet székhelye: Irányítószám: 3 3 Település: Eger Közterület neve: MAKLÁRI Közterület jellege: út Házszám: 67 Lépcsőház: Emelet: Ajtó: Részletesebben A rendelet hatálya. A rendelet hatálya kiterjed Gyömrő város közigazgatási területének egészére. Az adókötelezettség
Gyömrő Város Képviselő-testületének 25/2002. (XII.19.) sz. önk. rendelete a helyi iparűzési adóról a 33/2003. (XII.22.) az 5/2004. (III.11.) sz. a 8/2012.(III.09.) sz. és a 29/2012. (XI.29.) sz. rendeletekkel Részletesebben Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági melléklete
A szervezetet nyilvántartó bíróság megnevezése: Tárgyév: 06 i Törvényszék 2 0 1 4 Beküldő adatai (akinek az ügyfélkapuján keresztül a kérelem beküldésre kerül) Viselt név: Előtag Fehér Családi név Első Részletesebben Tard Község Önkormányzatának 4./2008. (IV.18.) számú rendelete a helyi iparűzési adóról
Tard Község Önkormányzatának 4./2008. (IV.18.) számú rendelete a helyi iparűzési adóról Tard Község Önkormányzata Képviselő-testülete a helyi adókról szóló 1990. évi C. tv. 1. (1) és (6) bekezdésében (a Részletesebben Tájékoztató a kiegészítő sportfejlesztési támogatás felhasználásáról
Tájékoztató a kiegészítő sportfejlesztési támogatás felhasználásáról A 2013. április 18-án kihirdetett, az adó- és egyéb közterhekkel kapcsolatos nemzetközi közigazgatási együttműködés egyes szabályairól Részletesebben KISÚJSZÁLLÁS VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK. 18/1997.(XII.10.) önkormányzati rendelete. a helyi iparűzési adóról. Az adó alanya, adókötelezettség
KISÚJSZÁLLÁS VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK 8/997.(XII.0.) önkormányzati rendelete a helyi iparűzési adóról a /00. (XI.9.), a 7/00. (X.9.), az 5/00. (XII.7.), a /005. (I.8.) és a 8/005. (X.8.) 5 önkormányzati Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója
1 8 1 8 2 4 4 6 8 6 9 0 5 6 9 0 1 Statisztikai számjel vagy adószám (csekkszámlaszám) A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója 2 0 1 3 egyéb szervezet megnevezése Részletesebben Biharnagybajom Község Önkormányzata Képviselő-testületének. 9/2004. (IV. 30.) rendelete. a helyi iparűzési adóról
Biharnagybajom Község Önkormányzata Képviselő-testületének 9/2004. (IV. 30.) rendelete a helyi iparűzési adóról Biharnagybajom Község Önkormányzata Képviselő-testületének 9/2004. (IV. 30.) rendelete a Részletesebben Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági melléklete
Szervezet neve: Az egyszerűsített beszámoló mérlege Előző év Előző év Tárgyév ESZKÖZÖK (AKTÍVÁK) A. Befektetett eszközök I. Immateriális javak II. Tárgyi eszközök III. Befektetett pénzügyi eszközök B. Részletesebben Csanytelek Község Önkormányzata. Képviselő-testülete. 26/2007.(XI. 29.) Ökt. rendelete AZ IPARŰZÉSI ADÓRÓL
Csanytelek Község Önkormányzata Képviselő-testülete 26/2007.(XI. 29.) Ökt rendelete AZ IPARŰZÉSI ADÓRÓL Csanytelek Község Önkormányzata Képviselő-testülete 26/2007.(XI. 29.) Ökt rendelete az iparűzési Részletesebben Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági melléklete
Törvényszék: Tárgyév: 09 Debreceni Törvényszék 2 0 1 2 Beküldő adatai Viselt név: Előtag Puskás Családi név Első utónév További utónevek Mihály Születési név: Anyja neve: Születési ország neve: Születési Részletesebben EGYSZERŰSÍTETT. Az adó, az állam fogalmából közvetlenül folyó ellenszolgáltatás ellenértéke. (Heller Farkas)
EGYSZERŰSÍTETT VÁLLALKOZÓI ADÓ Az adó, az állam fogalmából közvetlenül folyó ellenszolgáltatás ellenértéke. (Heller Farkas) Az EVA alanya lehet Egyéni vállalkozó Kft. Bt. Szövetkezet Végrehajtói iroda Részletesebben A kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági melléklete
A szervezetet nyilvántartó bíróság megnevezése: Tárgyév: 01 Fővárosi Törvényszék 2 0 1 4 Beküldő adatai (akinek az ügyfélkapuján keresztül a kérelem beküldésre kerül) Előtag Családi név Első utónév További Részletesebben 10 éve foglalkozom kis- és középvállalkozások tanácsadásával. Rendszeresen tartok előadást adóváltozásokról, az aktuális adójogszabályok
Pénzügy Bemutatkozás Az OFA Kooperáció program pénzügyi szakértője vagyok. Végzettségemet tekintve gazdasági mérnök és mérlegképes könyvelő. Ezen kívül 2003-ban a BGF Pénzügyi és Számviteli Főiskolai Karán Részletesebben Rendelet. Önkormányzati Rendeletek Tára. Dokumentumazonosító információk. Rendelet tárgykódja:
Rendelet Önkormányzati Rendeletek Tára Dokumentumazonosító információk Rendelet száma: 16/2008.(XII.16.) Rendelet típusa: Módosító Rendelet címe: A helyi iparűzési adóról Módosított rendelet azonosítója: Részletesebben Egyéb szervezet egyszerűsített éves beszámolója
1 9 6 6 7 6 3 9 4 9 9 5 6 9 1 Nyilvántartási szám: 1686 Bejegyző határozat száma: Pk.66184/1991/1 Közhasznú szervezet az egyéb szervezet megnevezése 195 Budapest, Tinódi u. 2. az egyéb szervezet címe, Részletesebben FELDERÍTŐK TÁRSASÁGA EGYESÜLET 2012. ÉVI PÉNZFORGALMA. Bevétel Ft Megjegyzés. Kiadás Ft Megjegyzés
1 Tisztelt Közgyűlés! A civil szervezetek történetében az adó 1%-ának felhasználását szabályzó 1996-os törvény hatálybalépése óta nem volt olyan komoly felbolydulás, mint a 2011.évi jogszabályi változások Részletesebben A kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági melléklete
Törvényszék: Tárgyév: 02 Pécsi Törvényszék 2 0 1 2 Beküldő adatai Viselt név: Születési név: Előtag Családi név Első utónév További utónevek Anyja neve: Születési ország neve: Születési település neve: Részletesebben A rendelet célja. A rendelet hatálya. Adókötelezettség. Az adó alanya
VIZSOLY KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 13/2007.(XI. 19.) számú rendelete a helyi iparűzési adóról Vizsoly község önkormányzatának képviselő-testülete a helyi önkormányzatokról szóló 1990. Részletesebben Tájékoztató a Madách Színház támogatása esetén érvényesíthető adókedvezményekről
Tájékoztató a Madách Színház támogatása esetén érvényesíthető adókedvezményekről A Madách Színház Budapest egyik legnépszerűbb és legsikeresebb színháza. A kiegyensúlyozott működéséhez, a produkciók igényes Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója
1 8 4 5 0 5 9 6 9 4 9 9 5 6 9 0 6 Statisztikai számjel vagy adószám (csekkszámlaszám) A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója 2 0 1 2 egyéb szervezet megnevezése Részletesebben 2013. Szobért-Szobiakért Közalapítvány. Egyszerűsített éves beszámoló. Nyilvántartási szám: 1380. 2628 Szob, Szent Imre u. 12.
Szobért-Szobiakért Közalapítvány 2628 Szob, Szent Imre u. 12. Nyilvántartási szám: 138 Egyszerűsített éves beszámoló 213. Tartalom: - közhasznúsági jelentés - mérleg - eredménykimutatás - könyvvizsgálói Részletesebben Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági melléklete
A szervezetet nyilvántartó bíróság megnevezése: Tárgyév: 16 Szolnoki Törvényszék 2 0 1 4 Beküldő adatai (akinek az ügyfélkapuján keresztül a kérelem beküldésre kerül) Előtag Családi név Első utónév További Részletesebben A legfontosabb éves bevallások

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


A MAGYAR TUDOMÁNYOS AKADÉMIA KUTATÓHELYEINEK ÉVI TUDOMÁNYOS EREDMÉNYEI. Matematika és természettudományok - PDF
Download "A MAGYAR TUDOMÁNYOS AKADÉMIA KUTATÓHELYEINEK 2011. ÉVI TUDOMÁNYOS EREDMÉNYEI. Matematika és természettudományok"
1 Közgyűlés május , Díszterem 4. napirendi pont, 1a melléklet A MAGYAR TUDOMÁNYOS AKADÉMIA KUTATÓHELYEINEK ÉVI TUDOMÁNYOS EREDMÉNYEI I. Matematika és természettudományok Budapest
2 A Magyar Tudományos Akadémia matematikai és természettudományi kutatóhelyeinek beszámolói alapján az intézmények vezetőinek aktív közreműködésével szerkesztették az MTA Titkársága Kutatóintézeti Főosztályának, valamint a Támogatott Kutatócsoportok Irodájának munkatársai Szarka László főosztályvezető Hegedűs Éva Herczeg György Redler László Sugár Éva Idei Miklós 2
3 TARTALOMJEGYZÉK Előszó... 5 A táblázatokkal kapcsolatos megjegyzések... 7 Matematikai és természettudományi kutatóintézetek Atommagkutató Intézet Földrajztudományi Kutatóintézet Geodéziai és Geofizikai Kutatóintézet Geokémiai Kutatóintézet Izotópkutató Intézet Kémiai Kutatóközpont Kémiai Kutatóközpont Anyag- és Környezetkémiai Intézet Kémiai Kutatóközpont Biomolekuláris Kémiai Intézet Kémiai Kutatóközpont Nanokémiai és Katalízis Intézet Kémiai Kutatóközpont Szerkezeti Kémiai Intézet KFKI Atomenergia Kutatóintézet KFKI Részecske- és Magfizikai Kutatóintézet Konkoly Thege Miklós Csillagászati Kutatóintézet Műszaki Fizikai és Anyagtudományi Kutatóintézet Rényi Alfréd Matematikai Kutatóintézet Számítástechnikai és Automatizálási Kutatóintézet Szilárdtestfizikai és Optikai Kutatóintézet Matematikai és természettudományi támogatott kutatócsoportok BME Alkaloidkémiai Kutatócsoport BME Anyagszerkezeti és Modellezési Kutatócsoport BME Fémtechnológiai Kutatócsoport BME Fizikai Geodézia és Geodinamikai Kutatócsoport BME Gépek és Járművek Dinamikája Kutatócsoport BME Irányítástechnikai Kutatócsoport BME Kondenzált Anyagok Fizikája Kutatócsoport BME Műszaki Analitikai Kémiai Kutatócsoport BME Szerves Kémiai Technológiai Kutatócsoport BME Sztochasztika Kutatócsoport BME Vízgazdálkodási Kutatócsoport DE Homogén Katalízis Kutatócsoport DE Számelméleti Kutatócsoport DE Szénhidrát-kémiai Kutatócsoport ELTE Egerváry Jenő Kombinatorikus Optimalizálási Kutatócsoport ELTE Elméleti Fizikai Kutatócsoport ELTE Fehérjemodellező Kutatócsoport ELTE Geológiai, Geofizikai és Űrtudományi Kutatócsoport ELTE Peptidkémiai Kutatócsoport ELTE Statisztikus és Biológiai Fizika Kutatócsoport ME Anyagtudományi Kutatócsoport
4 ME Műszaki Földtudományi Kutatócsoport MTM ELTE Paleontológiai Kutatócsoport PE Levegőkémiai Kutatócsoport PPKE Infobionikai és Neurobiológiai Plaszticitás Kutatócsoport SZTE Analízis és Sztochasztika Kutatócsoport SZTE Lézerfizikai Kutatócsoport SZTE Mesterséges Intelligencia Kutatócsoport SZTE Sztereokémiai Kutatócsoport SZTE Szupramolekuláris és Nanoszerkezetű Anyagok Kutatócsoport
5 ELŐSZÓ E kötet egyike a május 7-8-i közgyűlés Beszámoló a Magyar Tudományos Akadémia kutatóhelyeinek évi tevékenységéről c. előterjesztés mellékleteinek: a három kötet tudományterületek (matematika és természettudományok, élettudományok, humán és társadalomtudományok) szerint foglalja össze a kutatóintézeti és támogatott kutatócsoporti beszámolókat. A Magyar Tudományos Akadémiáról szóló évi XL. törvény értelmében az MTA kutatóhelyei évente beszámolnak tevékenységükről. A 2011-ről (az intézethálózat-átalakulás évéről) szóló tudományos beszámolóhoz az adatszolgáltatás a évi intézethálózati szerkezetben történt. 40 költségvetési intézmény: 9 élettudományi kutatóintézet és az SZBK (intézetei szerint részletezve), 13 matematikai és természettudományi intézmény (12 kutatóintézet és a Kémiai Kutatóközpont, intézetek szerint részletezve) és 17 társadalomtudományi kutatóintézet, valamint 79 támogatott kutatócsoport (amelyek közül 37 a beszámolási év végével megszűnt, 42 pedig január 1-jei időponttal újjáalakult) nyújtott be 2011-ről éves beszámolót. A kutatóintézet-hálózat pénzügyi és személyi feltételeit, tudományos és egyéb eredményeinek összefoglaló adatait a korábbi évekhez hasonlóan elemeztük. A tudományos teljesítményre vonatkozó adatok és tendenciák (így a hivatkozások és impaktfaktorok, de maguk a publikációk alakulása is) a kutatóintézet-hálózat átszervezése előtti állapotokra vonatkoznak. A pénzügyi és személyi feltételek alakulása már tükrözi a változó 2011-es feltételeket ről összefoglalóan megállapítható, hogy dinamikus év volt. E beszámolókötetek mérföldkövet jelentenek az akadémia eredményeinek bemutatásában. Az Akadémia ugyanis 2011-ben végrehajtotta a kutatóintézet-hálózat szerkezeti keretének megújítását, és 2012-től már új szervezeti formában új kutatóközpontok és megújult intézetek keretei között folyik a kutatómunka. A szerkezetükben megújult több száz fős kutatóközpontokban létrejött az a kritikus tömeg, amely a nemzetközi pályázati térben is versenyképes kutatócsoportok számára biztosítja az együttműködésekhez szükséges tudáskomponenseket, erősíti az intézményhálózat konzorciumalkotó-képességét és a pályázati eredményességet. A versenyképesség növelésére irányuló törekvések egyik legfontosabb eszköze, hogy a megújult intézményi struktúrában a kutatásfinanszírozási rendszer jelentős részben az iskolateremtő egyéni kiválóságokon keresztül valósul meg. A szakmai megújulás másik fontos eszköze, hogy a stratégiai fejlesztési irányok összehangolását követően az intézethálózatban olyan teljesítménykövetelmények érvényesíthetők, amelyek teljesítésének értékelését nemzetközi testületek végezhetik. Kutatóintézeteink és támogatott kutatócsoportjaink évi beszámolóinak gyűjteményes kötete teljes képet ad az MTA kutatóhálózatának számos kiemelkedő eredményt is felmutató tevékenységéről. Budapest, április Németh Tamás főtitkár 5
7 A TÁBLÁZATOKKAL KAPCSOLATOS MEGJEGYZÉSEK A táblázatban szereplő adatok többségét az intézetek vagy a csoportok adták meg, az intézetek pénzügyi és létszámadatait pedig a Költségvetési és Pénzügyi Főosztály szolgáltatta a pénzügyi beszámolók alapján. Többéves pályázatoknál mindig az adott évre eső összeg került feltüntetésre forintban. A beszámolók táblázataiban indexszel megjelölt számok jelentései: 1 Az éves gazdasági beszámolóban szereplő átlagos statisztikai állományi létszám. 2 A kutatói besorolásban lévő közalkalmazottak évi tényleges átlaglétszáma. Az átlaglétszámba beletartoznak a részmunkaidőben foglalkoztatottak is. Ezekben az esetekben a részmunkaidősök létszáma a ledolgozott órák alapján lett teljes munkaidős létszámra átszámítva. 3 Itt külön megadtuk tájékoztatásul azoknak az akadémikusoknak a tényleges számát, akik az intézettel munkaviszonyban nem állnak, de tudományos tevékenységük kapcsolatban áll az intézet tevékenységével. 4 Akadémiai fiatal kutatói álláshelyen és egyéb álláshelyen levő 35 év alattiak együtt. 5 A publikációk közé soroltuk mindazon tudományos és tudományos ismeretterjesztő publikációkat, amelyeket a kutatóhely statisztikai állományi létszámába besorolt munkatársai jelentettek meg a beszámolási évben, és a publikáción szerepel a kutatóhely neve. Az egyes publikációtípusok meghatározásánál az MTMT definícióit vettük alapul. 6 Tudományos publikációk alatt értjük azokat az új tudományos eredményeket vagy meglévő eredményeket tudományos igénnyel feldolgozó írásműveket, amelyek ellenőrzött formában hozzáférhetővé váltak a tudományos közösség számára az adott tudományterület írott és íratlan normáinak megfelelő színvonalon és kivitelben tartós adathordozón (pl. nyomtatott forma, nem magánjelleggel létrehozott weblap). 7 Új kutatási eredményeket vagy kísérleteket leíró tudományos dolgozat, amely a) eredeti elméleti vagy empirikus kutatási eredményről számol be, az adott tudományterület elfogadott módszereit használja, a tudományos közösségnek szól; b) a vizsgált tudományterület eredményeinek összefoglalását, szintézisét nyújtja és új kutatási területeket, irányokat jelöl ki; c) a szakirodalomban való eligazodást, tartalomfeltárást szolgálja; d) ide számítjuk a térképeket is. 8 Általában 48 oldal terjedelmet meghaladó, szöveget, illusztrációt tartalmazó, önálló kiadványként megjelentetett tudományos mű. Idetartoznak a monográfiák, egy-egy témát összefoglaló jelleggel bemutató kötetek. Dokumentumhordozó tekintetében lehet nyomtatott papíralapú (ekkor ISBN-számmal rendelkezik) vagy elektronikus formátumú, amely nem magánjelleggel létrehozott honlapon, internetes elérhetőséggel rendelkezik. A meg nem jelentetett, csak a doktori eljárás által előírt példányszámban készült disszertáció nem tartozik ide. 9 Könyvrész, könyvfejezet (tanulmánykötetben megjelent tanulmány): egységes tematikájú könyv vagy tanulmánykötet részeként megjelenő, szerzővel, címmel, meghatározható terjedelemmel rendelkező, illetve önálló, kisebb egységként leírható (rész, fejezet) publikációs forma. 7
8 10 A folyóiratok évi, 2011-ben közzétett impaktfaktorait használtuk. 11 A kutatóhely állományában lévő kutatók 2011-ben kapott hivatkozásainak száma az MTMT számára leadott listák alapján. A bibliográfiai adatként szereplő művek száma itt nem szerepel. 12 A tárgyévben kiállított oklevelek alapján. 13 Nemzeti úton megadott oltalmak: szabadalom, formatervezési minta, használati minta, védjegy, földrajzi árujelző, növényfajta-oltalom, kiegészítő oltalmi tanúsítvány. 14 Megadott külföldi oltalmak: hatályosított európai szabadalom, közösségi védjegy, nemzetközi, Madridi Megállapodás szerinti védjegy, közösségi növényfajta-oltalom. 15 Azokat az előadásokat és posztereket is ideszámítottuk, amelyek konferencia-kiadványban nem jelentek meg, de dokumentálhatók. 16 Itt csak a kormányszintű vagy ezzel ekvivalens országos és nemzetközi, nem megbízási díjért végzett szakpolitikai tanácsadó tevékenység, bizottsági részvétel számít. 17 Mindazon személyek száma, akik hazai felsőoktatási intézményben rendszeresen (nem feltétlen heti rendszerességgel), tantervi keretek között oktatnak. A külföldi egyetem számára végzett oktatási tevékenységet, a felkérésre tartott előadásokat és a szakdolgozat, diplomamunka, PhD témavezetését a beszámoló III., illetve IV. pontjában találjuk. Az adatok a 2010/2011-es tanév második és a 2011/2012-es tanév első szemeszterére vonatkoznak. 18 A évben a kutatóhely részére a Magyar Államkincstár által kiutalt összes költségvetési támogatást csökkentettük a következő tételekkel: központi beruházási támogatás, felújítási támogatás, más tárcáktól bármilyen céllal átadott támogatás, pályázati programok támogatása összegével ben az MTA-keretből a kutatóhely rendelkezésére álló fiatal kutatói álláshelyek száma. 8
9 MATEMATIKAI ÉS TERMÉSZETTUDOMÁNYI KUTATÓINTÉZETEK 9
11 ATOMMAGKUTATÓ INTÉZET 4026 Debrecen, Bem tér 18/c; 4001 Debrecen, Pf.: 51. telefon: ; fax: honlap: I. A kutatóhely fő feladatai 2011-ben Az intézet fő feladatai az alapító okiratban foglaltak szerint a következők: alap- és alkalmazott kutatások folytatása az atommagfizikában, az atomfizikában és a részecskefizikában. Fizikai ismeretek és módszerek alkalmazása más tudományágakban (anyagtudomány és anyagvizsgálat, földtudományok és környezetkutatás, orvosi-biológiai kutatások) és a gyakorlatban. Az alap- és alkalmazott kutatásokhoz szükséges módszerek és eszközök fejlesztése. Közreműködés a posztgraduális képzésben és a felsőoktatás feladatainak ellátásában. Az alaptevékenységgel azonos területen kiegészítő tevékenység végzése. Kvantumfizika II. A 2011-ben elért kiemelkedő kutatási és más jellegű eredmények a) Kiemelkedő kutatási és más jellegű eredmények Kvantumkorrelációkat vizsgálva valódi többrészű összefonódottságot detektálni képes egyenlőtlenségeket találtak bármely mérésszám mellett. A módszer eszközfüggetlen, és a 3- kubites Greenberger-Horne-Zeilinger állapotra optimális abban az értelemben, hogy ha a mérések száma végtelenhez tart, akkor a zajtolerancia 2/3-os küszöbértéke semmilyen 3- résztvevős egyenlőtlenséggel sem javítható. Megmutatták, hogy a nemlokalitás nemadditív erőforrás, amely aktiválható. Konkrétan olyan részecskepárokat vizsgáltak, amelyeken végzett mérések közötti korrelációk klasszikusak (nem sértik a Clauser-Horne-Shimony-Holt-féle Bell-egyenlőtlenségeket). Ugyanakkor két ilyen részecskepárt véve a tenzorszorzat-állapot már az egyenlőtlenség sérüléséhez vezethet. A módszerek könnyen általánosíthatók kettőnél több részecskés nemlokalitás aktiválására is. Az atommagok fázisátmeneteinek tanulmányozása kapcsán megvizsgálták az atommagok fürtösödését leíró félmikroszkopikus algebrai klasztermodellt. Értelmezték a modell egy fenomenologikus határesetét, amelyben a nukleonokra vonatkozó Pauli-elvet figyelmen kívül hagyták. Mindkét esetben azonosítottak első- és másodrendű fázisátmeneteket is. Példákként a 16 O+alfa és 20 Ne+alfa rendszereket tekintetve megállapították, hogy a Pauli-elvet figyelmen kívül hagyó modellből kapott energiaspektrum jelentősen különbözik a megfigyelttől. A nemrelativisztikus kvantummechanika legáltalánosabb egzaktul megoldható potenciálfeladatát a hatparaméteres Natanzon-féle potenciálosztály képviseli. Megoldásokat eddig csak speciális esetekben vezettek le, pl. az ún. alakinvariáns potenciálokra. A hiányosságok pótlására a Natanzon-féle osztály egy olyan négyparaméteres halmazát tekintették, amely megoldásait a Jacobi-polinomok adják, és amelyek speciális esetként tartalmazzák mind a hat ennek megfelelő alakinvariáns potenciált. Kimutatták, hogy e hat potenciál páronként egymásba transzformálható a paramétertér három diszjunkt halmazán. Az atommagok olyan potenciáljainál vizsgálták a szórásmátrix komplex energiájú pólusainak trajektóriáit, amelyek egy véges értektől kezdve azonosan nullák. Ilyenek a levágott Woods- Saxon (WS) potenciál és a Salamon-Vertse (SV) potenciál, amely simán megy át a nullába. Kimutatták, hogy WS esetén a rezonanciatrajektóriák erősen függnek a levágási távolságtól. 11
12 A 6,8 He magok töltéssugarainak értelmezése kapcsán a magok külső neutronjainak korrelációját vizsgálták a komplex energiájú konfigurációs kölcsönhatás módszerével. A 8 He töltéssugarának csökkenése a 6 He-hoz képest három tényező összjátékának eredménye: dineutron korreláció, spin-pálya kölcsönhatás és a magtörzs megnövekedése. Megmutatták, hogy a 6 + He 2 1 rezonanciaállapotában a di-neutron szögkoreláció más jellegű, mint az alapállapotbeli. Héjmodell-számolással megadták a 56 Ni atommag kísérletből ismert szuperdeformált állapotának leírását. Ugyanaz a modell jóslatot adott a hiperdeformált állapot, sőt még megnyúltabb alakok létére is. A szerzők szisztematikusan megvizsgálták a talált alakizomérek lehetséges bináris fürtösödését (klaszterizációját) is. Eredményeik útmutatást adnak arra nézve, hogy milyen magreakciókban lehet keresni ezeket az egzotikus állapotokat. A Hartree-Fock-Bogoljubov-egyenletekhez tartozó, nem-kötött kvázirészecskék spektrumát a határfeltételek explicit megadása nélküli módszerekkel tanulmányozták. A stabilizációs módszert az igen keskeny rezonanciáktól eltekintve mindenhol alkalmazhatónak találták. Részecskefizika A CERN nagy hadronütköztetője, az LHC, 2011 folyamán végig messze az eredetileg tervezett hatékonyság fölött működött. A kísérleti berendezések működtetésében az Atomki kutatóinak fontos szerep jutott. A CMS-kísérlet detektorának a debreceni csoport által épített és üzemeltetett része, a barrel-müon-detektor helyzet-meghatározó rendszere az LHC üzemelése alatt végig hibátlanul működött. Atomki-kutatók dolgozták ki a CMS észlelőrendszer biztonsági felügyeletének forgatókönyvét, és domináns szerepük van a detektor ellenőrzőrendszerének üzemeltetésében. Tevékeny részt vállaltak a CMS szíve, a részecskepályák meghatározásában kulcsszerepet játszó pixel-detektor üzemeltetésében és kalibrációjában is. A vizsgálatok egyik fő eredménye, hogy a Higgs-részecske lehetséges tömegét a két nagy LHC-kísérlet, a CMS és az ATLAS, 115 és 130 GeV közé szorította. A részecskefizika-fenomenológia területén folytatták a második QCD sugárzási korrekciók elméletének kidolgozását. A négyfajta duplán feloldatlan levonási tagból kettőt sikerült integrálniuk a feloldatlan partonok fázistere felett. Eljárást adtak e bonyolult integráloknak elegendően pontos, gyors numerikus számítására. Két szabadon elérhető számítógépes program ötvözésével olyan parton-szintű eseményeket generáltak, amelyek partonzápor Monte Carlo programok segítségével egészen a hadron szintig fejleszthetők. Ezzel a módszerrel pontos becslést adtak proton-proton ütközésekben tt + X végállapotok hatáskeresztmetszeteire, ahol X egy nagyenergiájú részecskét jelent a Standard Modelben (Higgs-részecske, Z-részecske, hadronikus jet), illetve a Minimálisan Szuperszimmetrikus SM-ben (pszeudoskalár Higgs-részecske). A bozonizáció és a renormálási csoport kapcsolatát vizsgálva sikerült a kétdimenziós alacsonyenergiás kvantumszíndinamika viselkedését meghatározni. A bozonizációt felhasználva egy új módszert dolgoztak ki a renormálási csoport sémafüggésének optimalizálására. Magfizikai alapkutatás Az atommag szerkezetének megértésében fontos szerepet játszó mágikus számok a protonok és neutronok arányának jelentős változása esetén eltolódnak. Könnyű (N,Z<20) magokban ennek a proton-neutron monopol kölcsönhatás az oka. Ez az egyrészecske-energiákat neutronszám-függővé teszi. Kutatóik a 39,41 Si magok szerkezetét a GANIL nehézion- 12
13 laboratóriumban vizsgálva kimutatták, hogy nehezebb magokban, ahol a mágikus számok nem oszcillátor-héjzáródáshoz kapcsolódnak, a valenciaprotonok és -neutronok számával arányosan erősödő kvadrupólkorreláció relatíve nagy héjközöknél is deformálni tudja az atommagot. A Nukleáris Kémia Kézikönyvének 2. kiadása 2011-ben jelent meg, jelentősen kibővítve és átszerkesztve, 6 kötetben, számos Atomki-beli cikkel. A főként magfizikát tartalmazó I. kötetet az Atomki kutatója szerkesztette. Az 232 U atommag hasadási valószínűségét a 231 Pa( 3 He,df) reakcióban 11 kev energiafelbontással vizsgálták. 4,8 MeV gerjesztési energia körül hiperdeformált, 5 MeV gerjesztési energia körül pedig szuperdeformált magalakra jellemző rotációs sávokat találtak. A PPAC detektorokból készült 4π térszögű OBELISK detektorrendszert alkalmassá tették töltöttrészecske-indukált hasadás vizsgálatára. Feldolgozták a hasadási termékek bomlásánál keletkező reaktorhő jelentős járulékát adó néhány magas olvadáspontú izotóp bétabomlásának korábban általuk mért kísérleti adatait. A Debrecenben épített LENA (Low Energy Neutron detector Array) prototípusát Los Alamosban tesztelték és a GEANT szimulációs számításokkal hasonlították össze az eredményeiket. A szimuláció eredménye jól egyezett a kísérleti válaszfüggvénnyel. A LENA detektor inverz kinematikájú (p,n) reakcióban keletkező, kisenergiás neutronok detektálására készült. Az első sikeres kísérleteket Darmstadtban, a GSI-ben az R3B és EXL együttműködésekben az elmúlt év végén végezték vele. A Sc izotópok spin-izospin dipólus gerjesztéseit ( 3 He,t) töltéscserélő reakcióban az osakai RCNP-ben 420 MeV-es bombázó energiánál vizsgálták nagy energiafelbontással. Mindegyik állapotra megmérték a szögeloszlást, ezek alapján kiválogatták a dipólusgerjesztéseket, és elsőként határozták meg a relatív spin dipólus erősségek eloszlását. A 40 Sc esetén az alacsonyan fekvő spin-dipólus erősségeloszlás különös, periodikus jelleget mutat, amely egy ћω = 1,8 MeV paraméterrel rendelkező puha csillapított többfononos vibrációs sávra emlékeztet, ami esetleg a nukleonpárok vibrációjával értelmezhető. A 92 Pd atommag gerjesztett állapotait vizsgálták a 58 Ni( 36 Ar,2n) fúzió-párolgás típusú magreakcióban. Az N=Z magokban különösen erős korreláció várható az azonos kvantumszámokkal jellemzett állapotokban lévő protonok és neutronok között. A kísérleti eredmények héjmodell-számításokkal történt összevetése alátámasztja, hogy ezen atommagban az izoskalár proton-neutron párkölcsönhatás megjelenik, és fontos szerepet játszik a gerjesztett állapotok tulajdonságainak kialakításában. A királis-jelölt 134 Pr atommag közepes- és nagyspinű gerjesztett állapotait vizsgálták a 116 Cd( 23 Na,5n) magreakcióban. Meghatározták az állapotok jellemzőit, és számos új forgási sávot azonosítottak. Kimutatták, hogy ezek egyike királis párja lehet a korábban azonosított királisjelölt sávok valamelyikének. Ez felveti a 134 Pr mag királis jellegének újragondolását. A 155 Gd közepes- és nagyspinű állapotait gerjesztették 154 Sm(,3n) reakcióban. Kimutatták, hogy az [505]1/2 kvázineutron egyrészecske-állapot csatolódik a 154 Gd gamma-vibrációs sávjához, de nem csatolódik a korábban beta-vibrációsnak tekintett sávhoz. Ez az eredmény alátámasztja, hogy a 154 Gd első gerjesztett 0 + állapotára épülő sáv nem béta-vibrációs sáv, hanem egy második kvázirészecske-vákuum állapotra épülő sáv. A 79 Kr nagyspinű állapotait vizsgálták 70 Zn( 13 C, 4n) reakció felhasználásával, a 2-1 πg 9/2 νg 9/2 konfigurációnak megfelelő királis forgási sávpár kimutatása céljából. Azonosították egy oldalsáv néhány állapotát, amelyek jó jelöltek a keresett királis partnersávra. 13
14 Bebizonyították, hogy a karakterisztikus röntgensugárzás detektálásán alapuló aktivációs módszer alkalmas a nehéz magok tartományában asztrofizikai jelentőségű -indukált reakciók hatáskeresztmetszetének mérésére. A módszer hatékonyságát a 169 Tm(, ) 173 Lu reakció vizsgálatával demonstrálták és megmutatták, hogy az elméleti számítások jelentősen túlbecsülik a mért hatáskeresztmetszetet. A 110 Cd és 116 Cd magokon végzett nagy pontosságú rugalmas szórási mérésekkel kimutatták, hogy a globális optikai potenciálok nem képesek reprodukálni a szórási hatáskeresztmetszeteket, illetve azok proton- és neutronszámtól való függését. A 14 N(p, ) 15 O reakció kísérleti vizsgálatával új, pontosabb értéket határoztak meg a reakció extrapolált S-faktorára, mely a hidrogénégés CNO ciklusa szempontjából nagy jelentőségű. A 15 N(p, ) 16 O reakció hatáskeresztmetszetét minden eddiginél alacsonyabb energián mérve jóval kisebb értéken pontosították a reakció hidrogénégési folyamatokra jellemző sebességét. Az asztrofizikai szempontból fontos 2 H(d,p) 3 H és 2 H(d,n) 3 He reakciók hatáskeresztmetszetét határozták meg az ún. Trójai Faló indirekt mérési technika alkalmazásával 1,5 MeV és 2 kev energiatartományban. Japán kutatókkal együttműködésben a 27 P rezonanciaállapotainak vizsgálatával a 26 Si(p, ) 27 P reakció nóvákban történő lejátszódási valószínűségét határozták meg. Befejezték az A=129 tömegszámhoz tartozó összes ismert nuklid szerkezetére vonatkozó új kísérleti adatok kritikai kiértékelését. Összegyűjtötték és kritikailag kiértékelték az A=128 tömegszámhoz tartozó összes ismert nuklid szerkezetére vonatkozó új kísérleti adatokat, megtörtént a publikálás előkészítése. Magfizikai alkalmazások Protonnyalábos mikromegmunkálással konvex mikrolencsemátrixot készítettek, miután meghatározták az ionnyaláb hatására végbemenő kompaktálódást, kémiai és törésmutatóváltozást a poli(dimetilsziloxán) polimer (PDMS) anyagban. A kulturális örökség megőrzése érdekében folyó CHARISMA EU FP7-es projekt keretében 7 méréssorozatot végeztek 2011-ben, összesen 10 külföldi kutatót fogadtak Belgiumból, Bulgáriából, Görögországból, Németországból és Romániából. Vizsgáltak őskori betétes és antik kerámiákat, piramisokból származó mintákat, bizánci aranyozott üvegmozaikokat, kárpát-medencei leleteket, középkori dísztárgyakat és textilekben alkalmazott fémszálakat. A pásztázó nukleáris mikroszonda berendezés két Si(Li) detektoros PIXE (C-Ca/Ca-U) mérőrendszerét HP(Ge) és NaI(Tl) gamma-detektorokkal, valamint egy korszerűsített, paérzékenységű beam chopper -rel egészítették ki. A PIGE technika alkalmazásával a fluor detektálási határértékét ~0,01%-ra csökkentették. Dél-afrikai együttműködésben 166 Ho/ 166 Dy, valamint 90 Sr/ 90 Y generátorokkal végzett kísérletekkel bizonyították, hogy a béta-sugárzó izotópok is mutathatnak a magvisszalökődésre hasonlító jelenséget, ha bomlásukat Auger-kaszkád kíséri. Becslési módszert adtak a kémiai kötés energiájára más béta-bomló izotópok esetén is. Ennek nagy jelentősége lehet az in vivo radioizotópos terápiában, és forradalmasíthatja a lantanidák radioizotópjainak elválasztását. Újszerű izotópos módszerrel tanulmányozták a különböző vas és króm felületi helyek szerepét a metanol katalitikus átalakulásában cérium-oxid hordozón. A 12 C- és a 11 C-jelzett metanol egymást követő alkalmazása lehetővé teszi a katalitikusan aktív felületek, ezen belül a gyenge és erős kémiai kötések meghatározását. Az alkalmazott gázkromatográfiás analízis során a hagyományos detektorok mellé egy radioaktivitást mérő detektort is beiktattak. 14
15 Alkalmazási célokra, magadat mérésekkel töltöttrészecske-reakciók aktivációs hatáskeresztmetszetét és hozamát vizsgálták. Deuteron-besugárzással végeztek méréseket Mg, Nd, Yb, Cr, Tb, Dy, Si, Eu, Pb, Sb, Tb, C, Sc, Gd-céltárgyakon a belgiumi Cyclone90 ciklotronnál. A saját fejlesztésű epitermikus neutronanalizátor (ETNA) alkalmazhatóságát vizsgálva átfogó tanulmányt készítettek azokról a módszereikről, melyekben neutronokkal történő expozíciót használnak a vizsgált térfogatban levő robbanóanyagok és kábítószerek kimutatására. Gyorsneutronokkal polikristályos CVD gyémánt alapú eszközöket sugároztak be a RadiCal EU FP7 projekt számára. A külföldi partnerekkel együttműködve tanulmányozták a neutronok okozta sugárkárosodási hatásokat. A téma keretében nagy sugárzástűrésű on line doziméter mátrixok fejlesztése folyik elsősorban sugárterápiás célokra. Az ausztriai AC 2 T intézettel együttműködésben új módszereket dolgoztak ki kopás, korrózió és erózió radioaktív izotópokkal történő vizsgálatára, és ezt a gyakorlatban is alkalmazták. A NAÜ FENDL 3 projektje részére adatbázist készítettek proton- és deuteronindukált reakcióknak a fontosabb szerkezeti anyagokra vonatkozó aktivációs hatáskeresztmetszetére nagy intenzitású gyorsítók és céltárgyrendszerek tervezéséhez és sugárvédelméhez. Vizsgálták a 201 Tl, 123 I, 167 Tm, 99 Mo( 99m Tc), 113 Sn/ 113 min, 177g Lu, 76,77 Br, 88,89 Zr orvosi izotópok előállítási körülményeit, különös tekintettel a keletkező szennyező radioizotópokra. A PHARMATOM projekt keretében a radiokémiai labor felújítása befejeződött (Két forrófülke, 18 F, és 11 C izotópokkal jelzett radiofarmakonok előállítására szolgáló készülékek). A kémiai szintézisek folynak, a célvegyületek előállításának optimalizálása folyamatban van. Atomfizikai alapkutatás Nagyenergiájú csupasz ionok H és He atomokon történő szóródását vizsgálták Born- és torzított hullámú közelítésben. A vizsgálatok a szögeloszlásban megfigyelhető ún. kritikus szögek értelmezésére irányultak. Számításaik egyelektron-gerjesztések esetén egyetlen kritikus szóródási szög jelenlétét mutatják. Ez ellentmondásban van a közelmúltban végzett egyszeres elektronbefogási kísérlet eredményével. Ott a fenti kritikus szögön kívül további szögeknél is megfigyeltek csúcsokat. A többszörös szórási elméletek szerint több kritikus szöget csak két vagy több elektron gerjesztődésével járó folyamatok eredményezhetnek. H 0 + He ütközésre végeztek méréseket az Atomki 1,5 MV-os Van de Graaff gyorsítóján. A motivációt G. Laricchia és csoportjának mérései adták. A londoni csoport pozitroniumnak (Ps) atomokon és molekulákon történő szóródását vizsgálta, és azt a meglepő eredményt kapta, hogy a Ps-hatáskeresztmetszetek nagy hasonlóságot mutatnak az ugyanolyan sebességű elektronok szóródási hatáskeresztmetszeteivel. A két lövedék (H 0 és Ps) összehasonlítása azért érdekes, mert mindkettő semleges, különbség csak a tömegükben van. A töltés-kicserélődési reakciót tanulmányozták elméletileg kev-es energiájú C 2+ - HCl ütközésekben. Kimutatták, hogy a töltés-kicserélődést a bemeneti és a legmagasabb energiájú kimeneti csatorna közötti erős nem-adiabatikus radiális csatolás vezérli, és a hatáskeresztmetszet 3 kev ütközési energiánál maximumot mutat. Ez a viselkedés teljesen eltér a hidrogén-fluorid céltárgyas ütközés esetében kapott, két-elkerült-kereszteződéses folyamattól, ahol a töltés-kicserélődési hatáskeresztmetszet az ütközési energiával fokozatosan nő. Az eltérés a töltéskicserélődés erősen rendszerspecifikus jellegére utal, azaz hasonló elektronkonfigurációjú céltárgyak esetében is különböző mechanizmus várható. Négyatomos Renner-Teller-típusú molekulák (pl. acetilén kation) energiaszintjeinek degenerációit vizsgálták, a molekulát a lineáris konfigurációjából kismértékben elhajlítva. A 15
16 degenerált állapotokra kidolgozott másodrendű perturbációs elmélet segítségével kimutatták, hogy ilyenkor a Renner-Teller-típusú degeneráció két, kónikus jellegű degenerációvá hasad fel, melyek relatív térbeli helyzetére reciprok összefüggés teljesül. Modellezték a néhány kev energiájú OH + + Ar és OH + + CH 3 COCH 3 ütközésekben észlelt H - anionok keltésének mechanizmusát. Megmutatták, hogy a H - ionok keltése akkor valószínű, ha mindkét ütköző partneren található többelektronos atomi centrum. Víz és metán molekulák szétesését vizsgálták közepes (65 kev/u) energiájú N + ionbombázással a VdG-5 újonnan kiépített nyalábcsatornáján. Az ütközésekben a többszörös ionizációt követő fragmentációs csatornák bizonyultak dominánsnak. Az elektron-ciklotronrezonanciás (ECR) ionforráson plazmadiagnosztikai méréseket végeztek. A nagyfelbontású látható fény és röntgen fotók egymással és számítógépes szimulációkkal való összevetéséből értékes információkat kaptak a plazma elektronkomponenséről és az ionok csapdázásáról. Vasplazmát állítottak elő az ECR ionforrásban, miután kicserélték a NdFeB radiális mágnes csapdát és megnövelték az axiális mágneses teret. Az így nyert nagytöltésű vasionokat az előre elkészített fullerén (C 60 ) rétegekbe implantálták. A vasatomok jelenlétét a várt és kiszámított mélységben az Atomki SNMS berendezésével igazolták. Ez volt az első lépés a végső cél, egy új fullerénanyag, a szénketrecbe zárt vasatomok előállítása irányában. Atom- és molekulafizikai kísérletekben a molekuláris és negatív ionok egyre jelentősebb szerepet játszanak. Az ECR ionforrással H -, O -, OH -, O - 2, C -, C - 60 negatív ionnyalábot (µa intenzitással) és H + 2, H + 3, OH +, H + 2, H + 3, O + 2 pozitív molekulaion-nyalábokat (ma intenzitással) állítottak elő. Az ATOMKI-ECRIS újra bebizonyította, hogy különböző követelményeket (plazmafizikai kutatások, alacsonyenergiás atomfizikai mérések, alkalmazások) is ki tud elégíteni egy ilyen többcélú berendezés. A Kr 4p fotoelektronjainak szögeloszlását mérték olyan fotonenergia-tartományban, ahol a 3d elektronok rezonáns gerjesztése is lejátszódik. Az elektronspektrumokból meghatározták a bal-jobb aszimmetriaparaméterek gerjesztő fotonenergiától való függését. Azt tapasztalták, hogy az aszimmetriaparaméterek érzékenyek a direkt ionizációs és a 3d rezonáns gerjesztési csatornák közötti kölcsönhatásra. Fontos megfigyelés, hogy a 3d 5/2 5p rezonanciánál az aszimmetriaparaméter a 4p fotoelektronok mindkét spin-pálya komponensére pozitívból negatívvá válik, majd újra pozitív lesz 250 mev-es fotonenergia-tartományon belül. Az Atomki ECR ionforrásánál 3 kev-os Ar 7+ ionok áthaladását vizsgálták polikarbonát fóliában (PC) sűrűn elhelyezkedő nanokapillárisokon, a hollandiai KVI Zernike LEIF laboratóriumban pedig Ne 7+ ionok terelődését polietilén-teraftalát (PET) fóliában kialakított, ugyancsak nagy sűrűségű kapilláris mintákban. Az ionterelődés a sűrű mintáknál is mindig szabályosan kialakult, ám egy idő után a kapillárisok részlegesen, vagy teljesen elzáródtak. Az elzáródási hajlam a kapilláris hosszával növekedett, de a lövedék energiájával csökkent. Elemzésük szerint az elzáródást a kapillárisok nagy sűrűsége esetén a minták elektromos túltöltődése okozza, ám a különböző anyagoknál a mechanizmus nem teljesen azonos. Míg PET mintáknál az átjutott semleges atomok többnyire a kapillárisok bejáratánál keletkeznek, PC minták esetén döntő többségük a kapillárisok kijárata környékéről származik. Atomfizikai és szilárdtestfizikai alkalmazások, felületkutatás Ar + -ionbombázással módosított, hőkezelt Pd-Au ötvözetek elektronspektroszkópiai módszerekkel történő tanulmányozásával a komponensek felületi koncentrációjának változását vizsgálták. Ezek a rendszerek a tüzelőanyag-cellákban történő alkalmazásuk miatt fontosak. 16
17 Az urán és transzurán vegyületek VVER típusú nyomottvizes reaktor rozsdamentes acél szerkezeti anyagain történő akkumulációját tanulmányozták laboratóriumi modellkísérletekben, egy országos projekt keretében. A kísérleti eredmények azt mutatják, hogy a transzurán vegyületek monorétegnél kisebb mennyiségben vannak jelen a felületen, míg a főként UO 2 - ként azonosítható uránvegyület mennyisége a felületen nagyobb, mint egy monoréteg. Fém hordozóra felvitt grafénrétegek és a fém-grafén határrétegek kémiai szerkezetét határozták meg XPS módszerrel a Koreai Magyar Közös Nanotudományi Laboratórium keretében budapesti és koreai kutatókkal végzett közös kutatások során. Új anyagtudományi és felületfizikai laboratóriumot alakítottak ki az Atomkiban. A laboratóriumban helyet kapott az MTA Kémiai Kutatóközpontja által átadott laterális feloldással és monokromátorral rendelkező ESCASCOPE elektronspektrométer is. Szinkrotronsugárzással keltett Fe 1s és Ni 1s fotoelektron-spektrumokat vetettek össsze modellszámításokkal. Eredményeik megerősítik az elektronszórás-korrekcióra alkalmazott eljárásuk és az 1s vonalak aszimmetriájának leírására használt modellük érvényét. Pd szubsztrát felületére felvitt Ni nanoréteg példáján megmutatták, hogy a szinkrotronsugárzásos, un. szögfeloldású keményröntgen fotoelektron-spektroszkópiai módszer alkalmazható nagyenergiájú fotoelektronok fémekre vonatkozó gyengítési hosszának meghatározására. Kiterjedt Monte Carlo számításokkal vizsgálták a többszörös elektronszórás hatását szilártestekről visszaszóródott elektronok spektrumaira. A számításokat gyémánt- és HOPmintákra és relativisztikus elektronenergiákra végezték el. Elsőként vizsgálták az ionterelés hőmérsékletfüggését a terelési jelenség mechanizmusának, a kapilláris belső felületén kialakuló töltésfolt felépülésének és dinamikájának alaposabb megértéséhez. Ez az ionterelés optimalizálása az alkalmazások szempontjából is fontos. Ehhez új hűthető-fűthető mintatartót terveztek. A mérések a Bécsi Műszaki Egyetemen történtek. A ev energiatartományban megvizsgálták az elektronok egyedi, makroszkópikus méretű üvegkapillárison történő átvitelét. A kísérletek az elektronterelés energia- és időfüggése szempontjából is számos új megfigyeléshez vezettek. Elektrokémiai leválasztással előállított lágymágneses vékonyfilmek mélységi elemösszetételét, szerkezetét vizsgálták egy erre kifejlesztett mélységprofil-analízis módszerrel. Ezzel a hordozó-közeli tartomány nm-es mélységi feloldással elemezhető, és a néhány 100 nm vastagságú NiCd, NiSn, FeCoNi, CoNi és CoNiCu ötvözetekből készített vékonyfilmek előállításakor lejátszódó elektrokémiai folyamatok tanulmányozhatók. Megállapították, hogy a kiválási folyamatban fellépő összetétel-változás az első 150 nm-es zónára szűkül a preferenciális leválási folyamat és az elektrolit katódközeli kiürülési folyama által megszabott módon. Kémiai gázleválasztási technikával előállított félvezető Ga, As és Ge filmekben a leválasztás alatti diffúziós folyamatokat vizsgálták. Kidolgoztak egy eljárást, amivel az előállítás során fellépő nemkívánatos atomi keveredéseket gátolni lehet. Kémiai gázleválasztási technikával előállított ZnO rétegek melyek optikailag áteresztő és elektromosan is jól vezető tulajdonságokkal rendelkeznek termikus stabilitását vizsgálták vékonyfilm-napelemekben történő felhasználás céljából. Az eredmények a magyarországi napelemgyártásban hasznosulhatnak. Elektrokémiai rétegleválasztásos technikával előállított Co/Pb ferromágneses/szupravezető rétegszerkezetek elektronvezetési mechanizmusát vizsgálták alacsony hőmérsékleteken a 17
18 hőmérséklet és az elemösszetétel függvényében. Kísérletileg igazolták, hogy a szakirodalom állításával ellentétben CoPb ötvözetet elő lehet állítani elektrokémiai módszerrel. Elméleti számolásokkal vizsgálták és analizálták az időben változó mágneses térbe helyezett szuperparamágneses tulajdonságú nanorészecskék energiaveszteségi folyamatait. Nanoporokat állítottak elő nagy energiájú mechanikai őrléssel szuperionos kristályokból kompozitok és kerámiák készítése, majd azok fizikai tulajdonságainak kutatása céljából (a DE KFI és az Ungvári Egyetemmel együttműködésben). A porok kristályszerkezetét és szemcseméret-eloszlását XRD módszerrel tanulmányozták. Kis teljesítményigényű, kis zajú előerősítőt készítettek szilícium lavina-fotodióda (APD) kiolvasású CsI(Tl) töltöttrészecske-detektorokhoz vákuumban történő üzemeltetés céljára. Szilícium lavina-fotodióda (APD) kiolvasású CsI(Tl) detektor és digitális részecskediszkrimináció együttes alkalmazásával sikerült a proton/alfa szeparáció küszöbenergiáit a korábban fotodióda-kiolvasással és analóg diszkrimináció segítségével elért 2,1MeV / 4,5 MeV értékről 1,2 MeV / 3,2 MeV értékre csökkenteni. Meghatározták a monolit, nem szegmentált, szcintillátorra alapozott helyzetérzékeny detektorral elérhető 3-dimenziós térbeli feloldóképességet korlátozó tényezőket és meghatározták a feloldás leírására szolgáló formulákat. A plazmon keltését és bomlását is figyelembe vevő modelljük segítségével megvizsgálták az elektronok energiaveszteségi folyamatait InSb-ben. Az elektronspektroszkópiai (REELS) mérésekből arra a következtetésre jutottak, hogy az energiaátadásban meghatározó plazmonszélesség túl nagy volta alapján InSb detektorokkal nem várható jó feloldás, még a keskeny tiltott sávszélessége ellenére sem. Elkészítettek egy 18x18 elemű, egyenként 10 mm 2 érzékeny felületű szilícium fotoelektronsokszorozóból felépített helyzetérzékeny fotodetektor-mátrixot egy 49x49 mm 2 összfelületű, 35x35 elemű LYSO szcintillátortűkből felépített mátrix segítségével kialakítandó MRI kompatibilis kisállat-pet detektoregység létrehozása céljából. Környezetfizika A K-Ar kronológiai kutatás terén összefoglaló tanulmányt készítettek a San Salvadorban végzett vulkanológiai és geokronológiai vizsgálatok eredményeiről. Az antarktiszi projektben magyar lengyel együttműködésben a King George Islandot tanulmányozták. Mélységi és kiömlési magmás kőzetek kronológiája kapcsán méréseket végeztek a Cseh Masszívumban és a Dunántúlon. Agyagásványok kormeghatározásával kisfokú metamorfitok átalakulási idejét vizsgálták. A földművelés hatását vizsgálták hazai talajokon. A Hertelendi Ede Környezetanalitikai Laboratóriumban megtörtént az EnvironMICADAS gyorsítós C-14 tömegspektrométer (AMS) telepítése és átfogó tesztje. Lezajlott az AMS C-14 méréséhez szükséges minta-előkészítő módszerek kidolgozása, a szükséges rendszerek építése, beüzemelése és átfogó tesztje: szilárd szerves és szervetlen mintákra, külön a régészeti mérésekhez a csontok kollagénjére, valamint vízkorméréshez vízben oldott szervetlen szénre. Egyszerre nyolc párhuzamos zártcsöves grafitizációs reakciócella együttes kezelésére alkalmas egyedi gázkezelőrendszert építettek ki, és átfogó tesztet végeztek a MICADAS típusú gyorsítós tömegspektrométerrel. Egyéves légköri aeroszol C-14 mérési sorozatot végeztek Debrecen belvárosában gyűjtött havi átlagmintákból, párhuzamosan az ugyanitt végzett légköri CO 2 radiokarbon mérésével. 18
19 Új, az eddig ismerteknél jobb és jobban standardizálható módszert vezettek be a cseppkövek folyadékzárványaiban lévő nemesgázok méréstechnikájához. A tyúktojás fehérjéjében lévő víz stabilizotóp-összetételének mérése céljából új módszert fejlesztettek ki, összefüggést kerestek a fehérje és az itatóvíz izotóp-összetétele között. Forrásvizek oldott gáztartalmát mintázták passzív, diffúziós technikával, 3 H/ 3 He-kormeghatározást végeztek vizeken. Gázföldtani és gázáramlástani modellszámításokat végeztek a mofettagázoknak a felszín közeli talajrétegekben való transzportjának leírására, és azt összevetették a mátraderecskei száraz szén-dioxid fürdőnél létesített kutatófúrásnál végzett gázhozam-méréseik eredményeivel. Kimutatták a felszíni hőmérséklet és a légnyomás változásainak a gázhozamra való hatását. A fukusimai reaktorbalesetet követően Magyarország légterében mérték a 131 I, 134 Cs és 137 Cs aktivitáskoncentrációját, dózisjárulék-számításokat végeztek. Fejlesztették a 79 Se (nehezen mérhető izotóp) aktivitáskoncentrációja meghatározásának módszerét kis- és közepesen aktív folyékonyhulladék-mintákban az Atomki ciklotronlaboratóriumában termelt 75 Se nyomjelző segítségével. A kimutathatósági határt a korábbi kb Bq/l-ről 100 Bq/l alá szorították le. Kiértékelték a Bátaapáti NRHT környezetmonitoring részeként végzett terepi (InSitu) gamma-spektrometriás felméréseket. Új folyadékszcintillációs méréstechnikát dolgoztak ki lúgban oldott karbonátok 14 C mérésére, mely atomerőművek és nukleáris hulladékkezelő létesítmények légnemű 14 C-kibocsátásának mérését nagyban egyszerűsítheti. A Paksi Atomerőműhöz közeli fák évgyűrűiben megvizsgálták a 14 C-kibocsátást a időintervallumban. A közötti időszakra megállapították a kelet-magyarországi régióra jellemző légköri aeroszol összetételének és forrásainak hosszú távú tendenciáit és szezonális változásait. Órás feloldású mintavételi technika, nukleáris analitika, valamint egyedi szemcseanalízis és statisztikai módszerek alkalmazásával meghatározták az epizódszerűen megjelenő koncentrációnövekedések eredetét. Egy téli és egy nyári kampányt folytattak a szállópor-szennyezettség felmérésére debreceni oktatási intézményekben. Elemezték a tantermekben a légköri aeroszol koncentrációját, összetételét és méreteloszlását. A forgalmas utak mellett fekvő iskolákban és óvodákban minden esetben magasabbnak találták a szálló por koncentrációját a WHO által javasolt egészségügyi határértékeknél. Meghatározták az Atomki különböző munkahelyein a légköri aeroszol koncentrációját, összetételét, forrásait, szezonális változásait, valamint megfigyelték az ablakcsere hatását. b) Párbeszéd a tudomány és a társadalom között Az Atomki hagyományos ismeretterjesztő programjának, a márciusi Fizikusnapoknak ben a fő gondolata az atommag felfedezésének 100. évfordulója volt. A diákok és más érdeklődők előadásokban ismerkedhettek meg Rutherford felfedezésével és annak a fizikában betöltött szerepével. A legendás kísérletet a részecskéket megszemélyesítő diákok az udvaron is eljátszották. A rendezvénynek olyan programpontja is volt, amikor egy adott időpontra gyülekeztek az érdeklődők, és szervezett vezetés mellett megtekinthették az intézet néhány érdekes laboratóriumát. A program részét képező rendhagyó fizikaórákon való részvételt is tekintetbe véve a Fizikusnapokat 2011-ben is nagy érdeklődés kísérte, a résztvevők száma kb fő volt. A szervezett események mellett kényszerű ismeretterjesztésre is sort kellett keríteni; a fukusimai tragikus balesetet kísérő érdeklődésre az intézet képviselői, kutatói tájékoztatással tudtak szolgálni mind a médiának, mind a lakosságnak. 19
20 A Fizikusnapok mellett évközben is lehetőség nyílt az Atomkiba tett látogatásokra. Ez többnyire azt jelentette, hogy előzetes bejelentés alapján egy diákcsoport megtekintette az intézet valamelyik laboratóriumát, és meghallgatták egy felkért kutató ismertetését. Ismeretterjesztő előadásokkal szerepeltek az Atomki kutatói az MTA májusi közgyűléséhez kapcsolódó rendezvényen. Témaként szerepelt Rutherford aktualitása, a korszerű magfizikai detektorrendszerek, a magfizika európai perspektívái, de a jubiláló magfizikai témák mellett ezúttal is szerephez jutottak a mindig érdeklődéssel kísért környezetfizika témái; radiokarbonos kormeghatározás, ionmikroszkópia. Júniusban a fizikai kutatás frontvonalával ismerkedhettek meg a debreceniek egy CERN-ről szóló kiállításon. A lebonyolításban alapvető szerepet töltöttek be az Atomki kutatói. A nyitva tartás hét napján állandó ügyelettel, valamint csoportoknak tartott tárlatvezetéssel segítették elő, hogy az összesen több mint 500 főnyi látogatónak élményszerű legyen a kiállítás. Az MNT ifjúsági szakcsoportja, a Fiatalok a Nukleáris Energetikáért csoport működése keretében az Atomki fiatal kutatói is részt vettek a debreceni nyári CAMPUS fesztiválon a nukleáris energetikával kapcsolatos ismeretterjesztésben nyarán a Debreceni Egyetem és az Atommagkutató Intézet közös rendezésében valósult meg az Élő Fizika Nyári Tábor. A kutatók érdeklődő középiskolás diákokat fogadtak, a fiatalok az egyhetes program alatt részt vettek egy rövid kutatási, mérési feladat kidolgozásában. Szeptemberben a Kutatók Éjszakája jelentett lehetőséget a tudománnyal való találkozásra. A BME-vel közösen szervezett eseményen a szupravezetés jelenségkörével és alkalmazásának lehetőségeivel ismerkedtek meg az Atomkiba látogatók. Az előadásra zsúfolásig megtöltötték a termet, majd látványos kísérleteket figyelhettek meg. Novemberben a Magyar Tudomány Ünnepe keretében az ismeretterjesztés a megújuló energiák hasznosítása, a környezetfizika, az innovatív gyógyszerfejlesztések és a másodfajú szupravezetők témakörében zajlott. Az Élő Fizika programban decemberben egy magfizikai témájú előadással is részt vett az intézet. A népszerűsítő tevékenységnek része az ismeretterjesztő cikkek írása is ben a Természet Világa és a Fizikai Szemle hasábjain nyolc cikk jelent meg az Atomki kutatóinak tollából. A Debreceni Városközpont és a helyi hírlapok is szolgáltak információval az Atomkiról. Szerepeltek a kutatók az OTKA és az MTA honlapján, a Légkörkép c. magazinműsorban, a Duna Televízióban. III. A kutatóhely hazai és nemzetközi kapcsolatai 2011-ben A hazai intézményekkel folyó együttműködések a korábban kötött megállapodásoknak és a kialakult gyakorlatnak megfelelően folytak 2011-ben is. Első helyen lehetne említeni a Debreceni Egyetem sok tanszékét és az RMKI-t. A további partnerek felsorolása hosszú listát képezne. Fontos eleme volt az intézet működésének a Paksi Atomerőmű (Paks), a Radioaktív Hulladékokat Kezelő Közhasznú Nonprofit Kft. Radioaktív Hulladékkezelő és Feldolgozó Telephelye (Püspökszilágy) és a Nemzeti Radiokatívhulladék-tároló Telephelye (Bátaapáti) környezeti monitoring rendszerének üzemeltetésében, kibocsátás-ellenőrzésében, technológiai rendszerei üzemi paramétereinek diagnosztizálásában, valamint a hulladékminősítési eljárásokban való részvétel. Az intézet 2011-ben megtartotta korábban is betöltött szerepét a felsőoktatásban, a Debreceni Egyetemmel fenntartott hagyományos kapcsolatait. Az Atomki kutatói a beszámolási időszakban meghirdetett 42 kurzus keretében 745 tantervi óra megtartásával járultak hozzá a 20
II. A 2011-ben elért kiemelkedő kutatási és más jellegű eredmények II. a) Kiemelkedő kutatási és más jellegű eredmények
ATOMMAGKUTATÓ INTÉZET 4026 Debrecen, Bem tér 18/c, 4001 Debrecen, Pf. 51. Telefon: 06-52-509200, Fax: 06-52-416181 E-mail: director@atomki.hu, honlap: http://www.atomki.hu I. A kutatóhely fő feladatai
A MAGYAR TUDOMÁNYOS AKADÉMIA KUTATÓHELYEINEK 2011. ÉVI TUDOMÁNYOS EREDMÉNYEI. Matematika és természettudományok. Budapest 2012
A MAGYAR TUDOMÁNYOS AKADÉMIA KUTATÓHELYEINEK 2011. ÉVI TUDOMÁNYOS EREDMÉNYEI I. Matematika és természettudományok Budapest 2012 1 A Magyar Tudományos Akadémia matematikai és természettudományi kutatóhelyeinek
CÉLOK ÉS FORRÁSOK (2010)
AZ MTA ATOMMAGKUTATÓ INTÉZETE 4026 Debrecen, Bem tér 18/c (4001 Debrecen, Pf. 51) Tel: 06-52-509200, fax: 06-52-416181 E-mail: director@atomki.hu; honlap: http://www.atomki.hu CÉLOK ÉS FORRÁSOK (2010)
AZ MTA ATOMMAGKUTATÓ INTÉZETE
AZ MTA ATOMMAGKUTATÓ INTÉZETE 4026 Debrecen, Bem tér 18/c (4001 Debrecen, Pf. 51) Tel: 06-52-509200, fax: 06-52-416181 E-mail: rgl@atomki.hu; honlap: http://www.atomki.hu CÉLOK ÉS FORRÁSOK (2007) Kvantumfizika
ATOMMAGKUTATÓ INTÉZET 4026 Debrecen, Bem tér 18/c, 4001 Debrecen, Pf. 51. Telefon: 06-52-509200, Fax: 06-52-416181 E-mail: director@atomki.mta.hu, honlap: http://www.atomki.mta.hu I. A kutatóhely fő feladatai
A KUTATÓHELY 2014. ÉVI FŐBB KUTATÁSI CÉLKITŰZÉSEI. Kvantumfizika OTKA:K106035, PD 101461, NFÜ-pályázat
MTA ATOMMAGKUTATÓ INTÉZET 4026 Debrecen, Bem tér 18/c; 4001 Debrecen, Pf. 51. telefon: (52) 509 200; fax: (52) 416 181 e-mail: director@atomki.mta.hu; honlap: http://www.atomki.mta.hu A KUTATÓHELY 2014.
CÉLOK ÉS FORRÁSOK (2009)
AZ MTA ATOMMAGKUTATÓ INTÉZETE 4026 Debrecen, Bem tér 18/c (4001 Debrecen, Pf. 51) Tel: 06-52-509200, fax: 06-52-416181 E-mail: director@atomki.hu; honlap: http://www.atomki.hu CÉLOK ÉS FORRÁSOK (2009)
A MAGYAR TUDOMÁNYOS AKADÉMIA KUTATÓHELYEINEK 2015. ÉVI TUDOMÁNYOS EREDMÉNYEI. Matematika és természettudományok. Budapest 2016
A MAGYAR TUDOMÁNYOS AKADÉMIA KUTATÓHELYEINEK 2015. ÉVI TUDOMÁNYOS EREDMÉNYEI I. Matematika és természettudományok Budapest 2016 1 A Magyar Tudományos Akadémia matematikai és természettudományi kutatóhelyeinek
A kutatóhely évi főbb kutatási célkitűzései Atomki
A kutatóhely 2011. évi főbb kutatási célkitűzései Atomki Kvantumfizika Részecskefizika Magfizika 1 Olyan egzaktul megoldható PT-szimmetrikus rendszerek további vizsgálata, amelyekhez hasonló elrendezések
A KUTATÓHELY ÉVI FŐBB KUTATÁSI CÉLKITŰZÉSEI. Kvantumfizika OTKA: K112962, K111734
MTA ATOMMAGKUTATÓ INTÉZET 4026 Debrecen, Bem tér 18/c; 4001 Debrecen, Pf. 51. telefon: (52) 509 200; fax: (52) 416 181 e-mail: director@atomki.mta.hu; honlap: http://www.atomki.mta.hu A KUTATÓHELY 2015.
Az elemek nukleoszintézise lassú és robbanásos folyamatokban Zárójelentés A pályázat során a nukleoszintézis magfizikai aspektusait tanulmányoztuk. Mivel az elemek keletkezése egymástól jelentősen eltérő
ATOMMAGKUTATÓ INTÉZET 4026 Debrecen, Bem tér 18/c, 4001 Debrecen, Pf. 51. Telefon: 06-52-509200, Fax: 06-52-416181 E-mail: director@atomki.hu; honlap: http://www.atomki.hu I. A kutatóhely fő feladatai
Részecskefizika. Magfizika