1.2. halászati csekély összegű támogatás: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a halászati és akvakultúra-ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2014. június 27-i 717/2014/EU bizottsági rendelet (a továbbiakban: 717/2014/EU bizottsági rendelet) szerinti támogatás;
2a.1 kiegészítő kamattámogatási kérelem: a hitelprogram keretében felvett hitelhez kapcsolódó, a korábbi kamattámogatási kérelemben feltüntetett kamattámogatási mérték növelése érdekében a termelői szerveződés által benyújtott, a benyújtás időpontjában hatályos hitelszerződéshez kapcsolódó kamattámogatási kérelem, amely
a) a kedvezőtlen időjárás miatt szükségessé váló támogatásokról és az azokkal összefüggő miniszteri rendeletek módosításáról szóló 77/2015. (XII. 1.) FM rendelet [a továbbiakban: 77/2015. (XII. 1.) FM rendelet] 1. mellékletében szereplő településen működő és 2016. június 30-áig hatályba lépett hitelszerződéssel rendelkező termelői szerveződés esetében legfeljebb 2015. április 30-át követően esedékes kamatfizetéshez kapcsolódik és a hitel hátralévő futamidejére vonatkozik,
bb)2 az 1. és 3. mellékletében egyaránt szereplő településen működő és 2016. június 30-át követően, de legfeljebb 2017. május 31-ig hatályba lépett hitelszerződéssel rendelkező,
termelői szerveződés esetében legfeljebb az egyes agrártámogatásokat szabályozó rendeletek módosításáról szóló 51/2016. (VII. 21.) FM rendelet [a továbbiakban: 51/2016. (VII. 21.) FM rendelet] hatálybalépésétől3 kezdődően esedékes kamatfizetéshez kapcsolódik és a hitel hátralévő futamidejére vonatkozik,
c)4 a 77/2015. (XII. 1.) FM rendelet 4. mellékletében szereplő településen működő és a földművelésügyi miniszter feladat- és hatáskörébe tartozó, egyes agrártárgyú támogatásokat szabályozó rendeletek módosításáról szóló 39/2017. (VIII. 7.) FM rendelet [a továbbiakban: 39/2017. (VIII. 7.) FM rendelet] hatálybalépésének napja5 és 2018. május 31. között (a határnapokat is beleértve) hatályba lépett hitelszerződéssel rendelkező termelői szerveződés esetében legfeljebb a 39/2017. (VIII. 7.) FM rendelet hatálybalépésének napjától kezdődően esedékes kamatfizetéshez kapcsolódik, és a hitel hátralévő futamidejére vonatkozik,
d)6 a 77/2015. (XII. 1.) FM rendelet 5. mellékletében szereplő településen működő vagy a 2017. októberi viharkár által a fóliás növénykultúrák termesztésére szolgáló építményekben keletkezett károk kompenzálására igénybe vehető mezőgazdasági csekély összegű támogatásról szóló 65/2017. (XII. 22.) FM rendelet [a továbbiakban: 65/2017. (XII. 22.) FM rendelet] 1. melléklete alapján a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamarának a viharkárral érintett építmény fekvése szerint illetékes megyei szervezete (a továbbiakban: NAK) által kiállított igazolással rendelkező és az egyes nemzeti forrásból finanszírozott agrártámogatásokat és közvetlen támogatásokat szabályozó miniszteri rendeletek módosításáról szóló 66/2017. (XII. 22.) FM rendelet [a továbbiakban: 66/2017. (XII. 22.) FM rendelet] hatálybalépésének napja7 és 2018. május 31. között (a határnapokat is beleértve) hatályba lépett hitelszerződéssel rendelkező, termelői szerveződés esetében legfeljebb a 66/2017. (XII. 22.) FM rendelet hatálybalépésének napjától kezdődően esedékes kamatfizetéshez kapcsolódik és a hitel hátralévő futamidejére vonatkozik;
2b.8 egységes kérelem: az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, valamint a központi költségvetésből finanszírozott egyes támogatások igénybevételével kapcsolatos eljárási szabályokról szóló 22/2016. (IV. 5.) FM rendelet 1. § 5. pontja szerinti kérelem;
3. hitelprogram: MFB TÉSZ Forgóeszköz Hitelprogram 2020;
4.9 kezességvállaló intézmény: az Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány, Garantiqa Hitelgarancia Zrt.;
4a.10 kedvezőtlen időjárással érintett termelői szerveződés: a 77/2015. (XII. 1.) FM rendelet 1., 3., 4. illetve 5. mellékletében szereplő település valamelyikén mint székhelyen, telephelyen vagy fióktelepen tevékenységet folytató – kizárólag az 1. mellékletben szereplő település vonatkozásában a 77/2015. (XII. 1.) FM rendelet 2. mellékletében meghatározott TEÁOR '08 szerinti tevékenység valamelyikét a hitelkérelem beadásakor főtevékenységként folytató vagy a hitelkérelemben hitelcél szerinti tevékenységként megjelölő –, vagy a 65/2017. (XII. 22.) FM rendelet 1. melléklete alapján a NAK által kiállított igazolással rendelkező hitelfelvevő, aki a hitelprogram keretében
a) a 77/2015. (XII. 1.) FM rendeletnek kizárólag az 1. mellékletében szereplő település esetén 2016. június 30-ig,
b) a 77/2015. (XII. 1.) FM rendeletnek kizárólag a 3. mellékletében szereplő település esetén 2017. május 31-ig,
c) a 77/2015. (XII. 1.) FM rendelet 1. és 3. mellékletében egyaránt szereplő település esetén 2017. május 31-ig,
d) a 77/2015. (XII. 1.) FM rendelet 4. mellékletében szereplő település esetén a 2017. augusztus 8. és 2017. december 31. között (a határnapokat is beleértve),
e) a 77/2015. (XII. 1.) FM rendelet 5. mellékletében szereplő település vagy a 65/2017. (XII. 22.) FM rendelet 1. melléklete alapján a NAK által kiállított igazolás rendelkezésre állása esetén a 66/2017. (XII. 22.) FM rendelet hatálybalépésének napja11 és 2018. május 31. között (a határnapokat is beleértve)
hatályba lépett hitelszerződéssel rendelkezik;
5. pénzügyi intézmény: az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MFB Zrt.) honlapján közzétett, a hitelprogramhoz csatlakozott hitelintézet, valamint az MFB Zrt.;
6. támogatástartalom: a termelői szerveződés számára nyújtott állami támogatás forint fizetőeszközben számolt támogatási egyenértéke;
7.12 támogatástartalom-igazolás: a kamattámogatás támogatástartalmáról szóló, a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) által kiállított igazolás, amely a hitelcél szerint megállapított támogatás csekély összegű támogatás kategóriáját is megjelöli;
8. termelői szerveződés: a termelői csoportokról szóló miniszteri rendelet szerinti elismeréssel rendelkező termelői csoport, a 2015. június 1. előtt minősített elismeréssel rendelkező termelői csoport, és a zöldség-gyümölcs termelői csoportokról és termelői szervezetekről szóló miniszteri rendelet szerinti termelői szervezet, valamint zöldség-gyümölcs termelői csoport.
2. § (1) E rendelet alapján a hitelprogram keretében e rendelet hatálybalépése napján vagy azt követően hatályos, 2020. december 31-ig megkötött hitelszerződéssel rendelkező termelői szerveződés a hitel kamatfizetéséhez kamattámogatás igénybevételére jogosult.
(2) A kamattámogatás mértékét a 4. § (2) bekezdése szerint kell meghatározni azzal, hogy
a) az nem haladhatja meg a termelői szerveződés és a vele egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozás rendelkezésére álló szabad csekély összegű támogatási keretet, és
b) az legfeljebb a hitelkamat 60%-a lehet, de nem haladhatja meg az évi 4 százalékpontot,
c)13 a 77/2015. (XII. 1.) FM rendelet 1. mellékletében szereplő település valamelyikén mint székhelyen, telephelyen vagy fióktelepen a 77/2015. (XII. 1.) FM rendelet 2. mellékletében meghatározott TEÁOR' 08 szerinti tevékenység valamelyikét a hitelkérelem beadásakor főtevékenységként folytató vagy a hitelkérelemben hitelcél szerinti tevékenységként megjelölő és legkésőbb 2016. június 30-áig hatályba lépett hitelszerződéssel rendelkező termelői szerveződés esetében a támogatás mértéke a 2015. április 30-át követően esedékes kamatfizetések tekintetében 100% kamattámogatás a hitel teljes futamidejére,
d)14 a 77/2015. (XII. 1.) FM rendeletnek
da)15 kizárólag a 3. mellékletében szereplő település valamelyikén mint székhelyen, telephelyen vagy fióktelepen működő és legkésőbb 2017. május 31-ig hatályba lépett hitelszerződéssel rendelkező, vagy
db)16 az 1. és 3. mellékletében egyaránt szereplő település valamelyikén mint székhelyen, telephelyen vagy fióktelepen működő és 2016. június 30-át követően, de legkésőbb 2017. május 31-ig hatályba lépett hitelszerződéssel rendelkező
termelői szerveződés esetében a támogatás mértéke az 51/2016. (VII. 21.) FM rendelet hatálybalépését17 megelőzően benyújtott egységes kérelemben feltüntetett, kockázatkezelés szempontjából releváns terület szerinti besorolás alapján „ültetvény” minősítésű összes földterület minden megkezdett hektárja után számított, az egyes nemzeti forrásból finanszírozott agrártámogatásokat szabályozó miniszteri rendeletek módosításáról szóló 17/2017. (IV. 10.) FM rendelet [a továbbiakban: 17/2017. (IV. 10.) FM rendelet] hatálybalépését18 megelőzően hatályba lépett hitelszerződések esetén legfeljebb 500 000 forint összegű, a 17/2017. (IV. 10.) FM rendelet hatálybalépésétől kezdődően hatályba lépett hitelszerződések esetén legfeljebb 1 000 000 forint összegű hitelnek az 51/2016. (VII. 21.) FM rendelet hatálybalépésétől kezdődően esedékes kamatfizetései tekintetében 100% kamattámogatás a hitel teljes futamidejére azzal, hogy a 100%-os kamattámogatáson felüli hitelösszeg vonatkozásában a kamattámogatás mértéke megegyezik a b) pontban foglalt mértékkel, és az a rá vonatkozó szabályok szerint vehető igénybe,
e)19 a 77/2015. (XII. 1.) FM rendelet 4. mellékletében szereplő település valamelyikén mint székhelyen, telephelyen vagy fióktelepen működő és 2017. augusztus 8. és 2018. május 31. között (a határnapokat is beleértve) hatályba lépett hitelszerződéssel rendelkező, kedvezőtlen időjárással érintett termelői szerveződés vagy a 77/2015. (XII. 1.) FM rendelet 5. mellékletében szereplő település valamelyikén mint székhelyen, telephelyen vagy fióktelepen működő, vagy a 65/2017. (XII. 22.) FM rendelet 1. melléklete alapján a NAK által kiállított igazolással és a 66/2017. (XII. 22.) FM rendelet hatálybalépésének napja20 és 2018. május 31. között (a határnapokat is beleértve) hatályba lépett hitelszerződéssel rendelkező kedvezőtlen időjárással érintett termelői szerveződés esetében a támogatás mértéke a 2017. év vonatkozásában benyújtott egységes kérelemben feltüntetett, kockázatkezelés szempontjából releváns terület szerinti besorolás alapján „ültetvény” minősítésű, összes földterület és a kedvezőtlen időjárással érintett termelői szerveződés választása szerint vagy a 2017. év vonatkozásában benyújtott egységes kérelemben feltüntetett, fóliás termesztésként jelölt összes terület vagy a 65/2017. (XII. 22.) FM rendelet 1. melléklete alapján a NAK által igazolt terület összegének minden megkezdett hektárja után számított, legfeljebb 1 000 000 forint összegű hitelnek az esedékes kamatfizetései tekintetében 100% kamattámogatás a hitel teljes futamidejére azzal, hogy a 100%-os kamattámogatáson felüli hitelösszeg vonatkozásában a kamattámogatás mértéke megegyezik a b) pontban foglalt mértékkel, és az a rá vonatkozó szabályok szerint vehető igénybe.
(3)21 A kamattámogatás forrása a Magyarország központi költségvetéséről szóló törvény 1. melléklete XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Nemzeti támogatások alcím, 8. Nemzeti agrártámogatások jogcímcsoporton elkülönített keretösszeg, számlaszáma: 10032000-01220191-51200002.
3. § A kamattámogatás igénybevételére az a termelői szerveződés jogosult, amely
a)22 kamattámogatási kérelem, kiegészítő kamattámogatási kérelem (a továbbiakban együtt: kamattámogatási kérelem) benyújtásának időpontjában
aa) a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Törvény) szerinti nyilvántartásba vételi kötelezettségének eleget tett, vagy legkésőbb a kamattámogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg kérelmezi nyilvántartásba vételét a Törvény alapján vezetett Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben;
ba) a vállalkozás és a vele egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozás mekkora összegű általános csekély összegű támogatást vett igénybe a kamattámogatási kérelem benyújtását megelőző kettő üzleti évben és a folyamatban lévő üzleti évben,
bb) milyen mértékű kamattámogatást és mely időponttól kezdődően kíván igénybe venni, és
bc) megfelel az ab) és ac) alpontban foglalt feltételeknek, és
bd)23 a hitelkérelem beadásakor bejegyzett főtevékenységről és a hitelkérelemben hitelcélként megjelölt tevékenységről;
c) nyilatkozatban vállalja, hogy
ca)24 a hitelszerződés módosítása esetén annak bekövetkezésétől számított harminc napon belül az új hitelszerződés másolatát megküldi a Kincstár részére, valamint
cb)25 ha a ba) alpont alapján tett nyilatkozat támogatási adataiban változás következik be a kamattámogatási kérelem benyújtását követően – az eljárást lezáró döntés kézhezvételéig – más általános csekély összegű támogatás igénybevétele miatt, úgy arról haladéktalanul, de legfeljebb 5 napon belül írásban tájékoztatja a Kincstárt.
4. § (1)26 A termelői szerveződés a kamattámogatási kérelmét a Kincstár által rendszeresített és a honlapján közzétett nyomtatványon, a hitel futamideje alatt egy alkalommal a Kincstárhoz nyújthatja be. A kamattámogatási kérelem legfeljebb a kamattámogatási kérelem beadásának naptári negyedévét megelőző negyedik naptári negyedév első napjától kezdődően, a hitel hátralévő futamidejére vonatkozhat.
(1a)27 A kedvezőtlen időjárással érintett termelői szerveződés a kamatmentesség iránti kamattámogatási kérelmet a Kincstár által rendszeresített és a honlapján közzétett nyomtatványon a 77/2015. (XII. 1.) FM rendeletnek
b)28 kizárólag a 3. mellékletében szereplő településen történő működés esetén 2017. május 31-ig,
c)29 az 1. és 3. mellékletében egyaránt szereplő településen történő működés esetén 2017. május 31-ig,
d)30 a 4. vagy 5. mellékletében szereplő településen történő működés vagy a 65/2017. (XII. 22.) FM rendelet 1. melléklete alapján a NAK által kiállított igazolás rendelkezésre állása esetén 2018. május 31-ig
a Kincstárhoz egy alkalommal nyújthatja be.
(2)31 A kamattámogatási kérelemben százalékpontban kifejezve, két tizedesjegy pontossággal, 0,05 százalékpontos lépésköz alkalmazásával kell megjelölni a termelői szerveződés által igénybe venni kívánt kamattámogatás mértékét, valamint meg kell adni a kamattámogatás igénybevételének kezdő időpontját, amely valamely kamatidőszak első napja lehet azzal, hogy kamatmentesség iránti kamattámogatási kérelem esetén a kamattámogatás kezdő időpontja
ba)32 kizárólag a 3. mellékletében szereplő település valamelyikén mint székhelyen, telephelyen vagy fióktelepen történő működés és legkésőbb 2017. május 31-ig hatályba lépett hitelszerződéssel történő rendelkezés, vagy
bb)33 az 1. és 3. mellékletében egyaránt szereplő település valamelyikén mint székhelyen, telephelyen vagy fióktelepen történő működés és 2016. június 30-át követően, de legkésőbb 2017. május 31-ig hatályba lépett hitelszerződéssel történő rendelkezés
esetén nem lehet korábbi, mint az 51/2016. (VII. 21.) FM rendelet hatálybalépésének34 időpontját magába foglaló naptári negyedév első napja,
c)35 a 77/2015. (XII. 1.) FM rendelet 4. mellékletében szereplő település valamelyikén mint székhelyen, telephelyen vagy fióktelepen történő működés és a 39/2017. (VIII. 7.) FM rendelet hatálybalépésének napja36 és 2018. május 31. között (a határnapokat is beleértve) hatályba lépett hitelszerződéssel történő rendelkezés esetén nem lehet korábbi, mint a 39/2017. (VIII. 7.) FM rendelet hatálybalépésének napja.
d)37 a 77/2015. (XII. 1.) FM rendelet 5. mellékletében szereplő település valamelyikén mint székhelyen, telephelyen vagy fióktelepen történő működés vagy a 65/2017. (XII. 22.) FM rendelet 1. melléklete alapján a NAK által kiállított igazolás rendelkezésre állása és a 66/2017. (XII. 22.) FM rendelet hatálybalépésének napja38 és 2018. május 31. között (a határnapokat is beleértve) hatályba lépett hitelszerződéssel történő rendelkezés esetén nem lehet korábbi, mint a 66/2017. (XII. 22.) FM rendelet hatálybalépésének napja.
(3) A kamattámogatási kérelemhez a termelői szerveződésnek csatolnia kell
a) a pénzügyi intézmény által a hitelprogram keretében megkötött hitelszerződésben foglalt kedvezményes kamatból adódó támogatásról szóló, a termelői szerveződés egyéni referencia kamatlábát is tartalmazó támogatástartalom-igazolás másolatát, vagy a pénzügyi intézmény által kiállított, a rendelkezésre álló legfrissebb adatok alapján megállapított egyéni referencia kamatlábat tartalmazó dokumentum másolatát,
b) a hitelhez kapcsolódó
ba) intézményi kezességvállalás esetén a kezességvállaló intézmény által kiállított, a kedvezményes intézményi készfizető kezességvállalásból adódó támogatásról szóló támogatástartalom-igazolás másolatát,
bb) állami kezességvállalás esetén az állami kezességvállalásból adódó támogatásról szóló támogatástartalom-igazolás másolatát,
c) a hatályos hitelszerződés másolatát,
d) a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 11/A. §-ában meghatározott nyilatkozatokat, és
e) a 3. § b) és c) pontja szerinti nyilatkozatokat,
f)39 a 65/2017. (XII. 22.) FM rendelet 1. melléklete alapján a NAK által kiállított igazolást, ha a fóliás termesztéshez kapcsolódó támogatás igazolására a kedvezőtlen időjárással érintett termelői szerveződés azt választja.
(4)40 A kamattámogatás támogatástartalmát a Kincstár az 1. mellékletben meghatározott módszertan szerint számolja ki.
5. A támogatásról való döntés
5. § (1)41 A Kincstár a kamattámogatási kérelemről annak hiánytalan beérkezését követő harminc napon belül – a 2. § (2) bekezdésében foglaltak figyelembevételével – döntést hoz, és a kamattámogatási kérelem jóváhagyása esetén támogatástartalom-igazolást állít ki, amelyet megküld a termelői szerveződés részére.
(2) A támogatástartalom-igazolást a termelői szerveződés annak keltezésétől számított tíz évig köteles megőrizni.
(3) A támogatástartalom összegét a kamattámogatási kérelem benyújtása hónapját közvetlenül megelőző hónap első napján érvényes, az Európai Központi Bank által közzétett forint/euró átváltási árfolyam alapján kell euróban meghatározni.
6. § (1) A kamattámogatás lehívására az a termelői szerveződés jogosult,
a)42 amelynek a kamattámogatási kérelmét a Kincstár részben vagy egészben jóváhagyta,
b) amely a támogatáslehívási kérelemben feltüntetett kamatok megfizetését az (5) bekezdésben foglaltak szerint igazolja és
c) a támogatáslehívási kérelemben szerepeltetett kamatok tekintetében a hitelprogram keretében 2020. december 31-ig megkötött, hatályos szerződéssel rendelkezik.
(2)43 A kamattámogatás a Kincstár által rendszeresített és a honlapján közzétett támogatáslehívási kérelem nyomtatvány Kincstárhoz történő benyújtásával naptári negyedévente igényelhető. A támogatáslehívási kérelmet a naptári negyedévet követő hónapban kell a Kincstárhoz benyújtani.
(3)44 A támogatáslehívási kérelem legfeljebb a támogatáslehívási kérelem benyújtásának hónapját közvetlenül megelőző négy naptári negyedévben megfizetett kamatok vonatkozásában nyújtható be azzal, hogy a kamattámogatási kérelem jóváhagyásának naptári negyedévét követő hónapban benyújtott támogatáslehívási kérelemben a kamattámogatási kérelem beadásának naptári negyedévében és az azt közvetlenül megelőző négy naptári negyedévben megfizetett kamatok vonatkozásában járó kamattámogatás is igényelhető. 100%-os kamattámogatás csak a 2015. április 30-át követően esedékes kamatfizetések vonatkozásában igényelhető.
(4) Az egy negyedévben megfizetett kamatok csak egy támogatáslehívási kérelemben tüntethetők fel.
(5) A támogatáslehívási kérelemhez mellékelni kell a pénzügyi intézmény által a kamatok megfizetéséről kiállított igazolások eredeti példányát minden kérelmezett naptári negyedév vonatkozásában.
(6)45 A Kincstár a támogatáslehívási kérelemről annak hiánytalan beérkezését követő harminc napon belül döntést hoz, és a jóváhagyott kamattámogatást – a forrás rendelkezésre állása esetén – a döntést követő tizenöt napon belül folyósítja a termelői szerveződés részére.
7. § (1)46 Ha a pénzügyi intézmény a hitel nem rendeltetésszerű felhasználását állapítja meg, arról tizenöt napon belül tájékoztatja a Kincstárt.
(2) A hitel nem rendeltetésszerű felhasználása – a Törvény 69. § (1) bekezdés d) pontja szerinti – intézkedésben való jogosulatlan részvételnek minősül.
a) olyan vállalkozás számára, amely a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az 1184/2006/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-ei 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti halászati és akvakultúra-ágazatban tevékenykedik;
c) a mezőgazdasági termékek feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó vállalkozásoknak, a következő esetekben:
d) harmadik országokba vagy tagállamokba irányuló exporttal kapcsolatos tevékenység támogatásához, nevezetesen az exportált mennyiségek finanszírozásához; értékesítési hálózat kialakításához és működtetéséhez vagy exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz közvetlenül kapcsolódó támogatáshoz;
(4) Nem nyújtható halászati csekély összegű támogatás
d) hajó halászati kapacitásának növelését célzó műveletek elvégzéséhez vagy halfelderítési képességek növelését célzó berendezések megvásárlásához,
f) halászati tevékenységek ideiglenes vagy végleges szüneteltetésére irányuló támogatásként, kivéve ha az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. május 15-i 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet erről kifejezetten rendelkezik,
9. § (1) Az 1407/2013/EU bizottsági rendelet alapján általános csekély összegű támogatás esetén a támogatás a csekély összegű közszolgáltatási támogatással az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról
szóló, 2012. április 25-i 360/2012/EU bizottsági rendeletben meghatározott felső határig halmozható.
(2) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági rendelet (a továbbiakban: 1408/2013/EU bizottsági rendelet) alapján mezőgazdasági csekély összegű támogatás esetén, a mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó ágazatban, valamint az 1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó egy vagy több ágazatban egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások esetében a mezőgazdasági termelőágazatra tekintettel az 1408/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatások az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében rögzített alkalmazandó felső határig halmozhatók az utóbbi tevékenység(ek)re tekintettel nyújtott csekély összegű támogatásokkal, feltéve, hogy az érintett tagállam megfelelő eszközökkel – úgymint a tevékenységek szétválasztása vagy a költségek megkülönböztetése révén – biztosítja, hogy az elsődleges mezőgazdasági termelőtevékenység ne részesüljön az 1407/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott csekély összegű támogatásban.
11. A halászati csekély összegű támogatás
11. § Az egy és ugyanazon halászati és akvakultúra-ágazati vállalkozás részére a 717/2014/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó, a folyó üzleti évben, valamint az azt megelőző két üzleti év során Magyarországon odaítélt halászati csekély összegű támogatás támogatástartalma nem haladhatja meg a 30 000 eurónak megfelelő forintösszeget, figyelembe véve a 717/2014/EU bizottsági rendelet 3. cikk (3) bekezdésében foglalt felső határt.
12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő tizenötödik napon lép hatályba.
a) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet, valamint
b) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a halászati és akvakultúra-ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2014. június 27-i 717/2014/EU bizottsági rendelet
14–15. §47
1. melléklet a 49/2015. (VIII. 12.) FM rendelethez48
Q – adott évben a hitelhez nyújtott – egyéni referencia kamatláb alapján számított kamattámogatást meg nem haladó – kamattámogatás összege a kamattámogatásról szóló Kincstár határozatban megjelölt százalékpont és a hitel törlesztési ütemterve alapján számítva, forintban
Ha iH >= iER és iER > iF , akkor Q = (iER – iF)*H,
Ha iH >= iER és iER <= iF , akkor Q = 0;
Ha iH < iER és iH > iF , akkor Q = (iH – iF)*H,
Ha iH < iER és iH = iF , akkor Q = 0,”
2. melléklet a 49/2015. (VIII. 12.) FM rendelethez49
1 Az 1. § 2a. pontját a 77/2015. (XII. 1.) FM rendelet 16. § (2) bekezdése iktatta be, szövege az 51/2016. (VII. 21.) FM rendelet 26. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
2 Az 1. § 2a. pont b) pont bb) alpontja a 78/2016. (XII. 12.) FM rendelet 19. §-a, a 17/2017. (IV. 10.) FM rendelet 17. §-a szerint módosított szöveg.
3 A hatálybalépés időpontja 2016. július 22.
4 Az 1. § 2a. pont c) alpontját a 39/2017. (VIII. 7.) FM rendelet 13. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 66/2017. (XII. 22.) FM rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg.
5 A hatálybalépés időpontja 2017. augusztus 8.
6 Az 1. § 2a. pont d) alpontját a 66/2017. (XII. 22.) FM rendelet 22. § (1) bekezdése iktatta be.
7 A hatálybalépés időpontja 2017. december 23.
8 Az 1. § 2b. pontját az 51/2016. (VII. 21.) FM rendelet 26. § (1) bekezdése iktatta be.
9 Az 1. § 4. pontja a 77/2015. (XII. 1.) FM rendelet 16. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
10 Az 1. § 4a. pontját a 77/2015. (XII. 1.) FM rendelet 16. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 66/2017. (XII. 22.) FM rendelet 22. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
11 A hatálybalépés időpontja 2017. december 23.
12 Az 1. § 7. pontja a 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 92. § a) pontja szerint módosított szöveg.
13 A 2. § (2) bekezdés c) pontját a 77/2015. (XII. 1.) FM rendelet 16. § (4) bekezdése iktatta be, szövege az 51/2016. (VII. 21.) FM rendelet 27. §-ával megállapított szöveg.
14 A 2. § (2) bekezdés d) pontját az 51/2016. (VII. 21.) FM rendelet 27. §-a iktatta be, záró szövegrésze a 17/2017. (IV. 10.) FM rendelet 16. §-ával megállapított szöveg.
15 A 2. § (2) bekezdés d) pont da) alpontja a 78/2016. (XII. 12.) FM rendelet 19. §-a, a 17/2017. (IV. 10.) FM rendelet 17. §-a szerint módosított szöveg.
16 A 2. § (2) bekezdés d) pont db) alpontja a 78/2016. (XII. 12.) FM rendelet 19. §-a, a 17/2017. (IV. 10.) FM rendelet 17. §-a szerint módosított szöveg.
17 A hatálybalépés időpontja 2016. július 22.
18 A hatálybalépés időpontja 2017. április 11.
19 A 2. § (2) bekezdés e) pontját a 39/2017. (VIII. 7.) FM rendelet 14. §-a iktatta be, szövege a 66/2017. (XII. 22.) FM rendelet 23. §-ával megállapított szöveg.
21 A 2. § (3) bekezdése a 6/2017. (II. 13.) FM rendelet 28. §-ával megállapított szöveg.
22 A 3. § a) pont nyitó szövegrésze a 77/2015. (XII. 1.) FM rendelet 16. § (9) bekezdésével megállapított szöveg.
23 A 3. § b) pont bd) alpontját a 77/2015. (XII. 1.) FM rendelet 16. § (5) bekezdése iktatta be.
24 A 3. § c) pont ca) alpontja a 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 92. § b) pontja szerint módosított szöveg.
25 A 3. § c) pont cb) alpontja a 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 92. § c) pontja szerint módosított szöveg.
26 A 4. § (1) bekezdése a 25/2016. (IV. 11.) FM rendelet 66. § b) pontja, a 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 92. § b) és d) pontja szerint módosított szöveg.
27 A 4. § (1a) bekezdését a 77/2015. (XII. 1.) FM rendelet 16. § (6) bekezdése iktatta be, szövege az 51/2016. (VII. 21.) FM rendelet 28. §-ával megállapított, nyitó szövegrésze a 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 92. § b) pontja, záró szövegrésze ez utóbbi módosító rendelet 92. § d) pontja szerint módosított szöveg.
28 A 4. § (1a) bekezdés b) pontja a 78/2016. (XII. 12.) FM rendelet 19. §-a, a 17/2017. (IV. 10.) FM rendelet 17. §-a szerint módosított szöveg.
29 A 4. § (1a) bekezdés c) pontja a 78/2016. (XII. 12.) FM rendelet 19. §-a, a 17/2017. (IV. 10.) FM rendelet 17. §-a szerint módosított szöveg.
30 A 4. § (1a) bekezdés d) pontját a 39/2017. (VIII. 7.) FM rendelet 15. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 66/2017. (XII. 22.) FM rendelet 24. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
31 A 4. § (2) bekezdése az 51/2016. (VII. 21.) FM rendelet 28. §-ával megállapított szöveg.
32 A 4. § (2) bekezdés b) pont ba) alpontja a 78/2016. (XII. 12.) FM rendelet 19. §-a, a 17/2017. (IV. 10.) FM rendelet 17. §-a szerint módosított szöveg.
33 A 4. § (2) bekezdés b) pont bb) alpontja a 78/2016. (XII. 12.) FM rendelet 19. §-a, a 17/2017. (IV. 10.) FM rendelet 17. §-a szerint módosított szöveg.
34 A hatálybalépés időpontja 2016. július 22.
35 A 4. § (2) bekezdés c) pontját a 39/2017. (VIII. 7.) FM rendelet 15. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 66/2017. (XII. 22.) FM rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg.
36 A hatálybalépés időpontja 2017. augusztus 8.
37 A 4. § (2) bekezdés d) pontját a 66/2017. (XII. 22.) FM rendelet 24. § (2) bekezdése iktatta be.
38 A hatálybalépés időpontja 2017. december 23.
39 A 4. § (3) bekezdés f) pontját a 66/2017. (XII. 22.) FM rendelet 24. § (3) bekezdése iktatta be.
40 A 4. § (4) bekezdése a 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 92. § b) pontja szerint módosított szöveg.
41 Az 5. § (1) bekezdése a 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 92. § e) pontja szerint módosított szöveg.
42 A 6. § (1) bekezdés a) pontja a 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 92. § b) pontja szerint módosított szöveg.
43 A 6. § (2) bekezdése a 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 92. § b), d) és f) pontja szerint módosított szöveg.
44 A 6. § (3) bekezdése a 77/2015. (XII. 1.) FM rendelet 16. § (8) bekezdésével megállapított, a 25/2016. (IV. 11.) FM rendelet 66. § d) pontja szerint módosított szöveg.
45 A 6. § (6) bekezdése a 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 92. § e) pontja szerint módosított szöveg.
46 A 7. § (1) bekezdése a 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 92. § c) pontja szerint módosított szöveg.
47 A 14–15. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
48 Az 1. melléklet a 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 92. § g) pontja szerint módosított szöveg.
49 A 2. melléklet a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.


text:
A felszámolási eljárás a fizetésképtelen adós esetén meginduló, nem peres eljárás, ami kérelemre, vagy hivatalból indulhat a cég ellen.
A felszámolás leggyakrabban az adós, vagy a hitelezõ(k) kérelmére indulhat. Természetesen egyéb esetekben is indulhat felszámolás pl. végelszámoló kérelmére, Cégbíróság/Bíróság kezdeményezésére, illetve büntetõügy kapcsán, valamint csõdeljárás sikertelensége esetén is.
A.) Felszámolás kezdeményezése az adós által (maga ellen)
Az adós maga ellen is kezdeményezhet felszámolási eljárást. Az adós a felszámolási eljárás lefolytatását akkor kérheti, ha a csõdeljárás lehetõségével nem tud, vagy pedig nem kíván élni.
B.) Hitelezõ által kezdeményezett felszámolási eljárás
Felszámolás akkor indítható, ha a követelés összege (kamatok és járulékok nélkül) meghaladja a 200.000 Ft-ot. Ha a felszámolási eljárás megindítását a hitelezõ kéri, a kérelemben meg kell nevezni az adós tartozásának jogcímét, a lejárat (esedékesség) idõpontját és annak rövid ismertetését, hogy az adóst miért tartja fizetésképtelennek. A kérelemben foglaltak bizonyítására a szükséges iratokat (számla, fizetési felszólítás, stb.) csatolni kell.
A Bíróság a felszámolás iránti kérelmet megvizsgálja, hogy megfelel-e a jogszabályban rögzített feltételeknek. Amennyiben a kérelem a felszámolás megindításáról szóló döntés meghozatalára alkalmatlan, úgy azt elutasítja, egyebekben hiánypótlást kér a hitelezõtõl.
A felszámolás leggyakoribb problémái:
- Elmaradt, elhanyagolt könyvelés, melynek rendezése azért fontos, mert a felszámolás megindítását követõen a felszámolót képviselõ felszámolóbiztos záró leltárt, éves beszámolót kér a társaság - felszámolás elrendelésének idõpontjában hivatalban lévõ - képviselõjétõl. Ha a könyvelés el van maradva, vagy pontatlan, akkor a társaság képviselõje ennek eleve nem képes eleget tenni.
- Felszámolás esetén a problémás házipénztár, illetve a könyvelésben szereplõ, de a valóságban nem létezõ vagyontárgyak (eszközök, készletek stb.) azért különösen problémásak, mert a felszámolás megindítását követõen ezeket is át kell adni a felszámolóbiztosnak. Amennyiben ezek nincsenek meg vagy hiányosak, úgy a felszámolás nem folytatható le törvényesen és, ha ezt a felszámolóbiztos észleli, akkor nemcsak jogosult, hanem kifejezetten kötelezett büntetõ feljelentés megtételére.
- A felszámolás megindításakor el kell készíteni, illetve át kell adni a felszámoló részére a társaság iratairól szóló iratjegyzéket, illetve tájékoztatni kell a felszámolót a társaság folyamatban lévõ ügyeirõl és ezek felszámolás menetével összefüggõ aspektusairól.
- Amennyiben a társaság (volt) képviselõje a felszámolás során nem mûködik együtt a felszámolóval, úgy õ, mint magánszemély (tehát nem a felszámolás alatt álló cég) 2.000.000 Ft pénzbírsággal súlytható.
A Céghmester felszámolás kapcsán az alábbiakban tud segíteni ügyfeleinek:
A.) A felszámolás alá került cég segítése abban az esetben, ha az adós azt maga ellen kezdeményezte:
- Elmaradt, elhanyagolt könyvelés átvizsgálása, rendbetétele a felszámolás megindításához, különös tekintettel a házipénztár, egyéb vagyontárgyak problémáira is.
- A cég iratanyagainak rendezése, elõkészítése a felszámolás megindításához, különös tekintettel a felszámolónak benyújtandó iratjegyzék elkészítésére.
- A felszámolás lefolytatásához szükséges kb. 28-30 féle okirat (igazolások, nyilatkozatok stb.) elkészítése, illetve beszerzése környezetvédelemmel, pénzintézetekkel, munkavállalókkal stb. összefüggésben.
- A felszámolás alá került cég segítése, képviselete a felszámolás során a felszámolóval kapcsolatos félreértés vagy konfliktus esetén.
B.) A felszámolás alá került cég segítése abban az esetben, ha a hitelezõ(k) kérelmére indul a felszámolás:
- Amennyiben az adós úgy ítéli meg, hogy a felszámolás megindítása ellene nem jogszerû, úgy a követelés(ek) vitatása, illetve az ezzel kapcsolatos okiratok, beadványok elkészítése, mindezekhez megfelelõ ügyvéd ajánlása!
- Amennyiben az adós a felszámolás megindításának jogosságát nem vitatja, de szeretné a tartozásait a felszámolás megindításától számított 60 napos jogerõre emelkedési határidõn belül rendezni, úgy az ezzel kapcsolatos teendõk segítése, az ehhez szükséges okiratok, beadványok elkészítése; a felszámolás folyamatának végleges "visszafordítása", mindezekhez megfelelõ ügyvéd ajánlása!
(Ha a felszámolás lefolytatásra kerül, akkor ugyanazokban a teendõkben tudunk segíteni, mint ha a felszámolás az adós kérelmére indult volna meg:)
- A felszámolás lefolytatásához szükséges kb. 28-30 féle okirat (igazolások, nyilatkozatok stb.) elkészítése, illetve beszerzése környezetvédelemmel, pénzintézetekkel, munkavállalókkal stb. összefüggésben, mindezekhez megfelelõ ügyvéd ajánlása!
- A felszámolás alá került cég segítése, jogi képviseletéhez megfelelõ ügyvéd ajánlása!
Még több felszámolás info:
A felszámolás iránti kérelem elutasítása:
a) ha a felszámolás iránti kérelmet nem az arra jogosult terjesztette elõ;
b) ha a felszámolás iránti kérelmet nem a bíróság által engedélyezett (legfeljebb 45 napos) fizetési moratórium idõszakában terjesztették elõ;
c) ha a felszámolás iránti kérelem nem megfelelõ és a hiánypótlásra visszaadott kérelmet a kérelmezõ 8 napon belül nem, vagy ismét olyan hiányosan adta be, hogy amiatt az a felszámolás során nem bírálható el;
d) az adós a kérelmezõ és a Cstv. által megjelölt szervek egyetértése hiányzik;
e) az adós ellen az Európai Unió más tagállamában a Tanács fizetésképtelenségi eljárásokról szóló 1346/2000/EK rendelete alapján fizetésképtelenségi fõeljárás indult és a kérelem szintén fõeljárás megindítására irányul;
f) ha a felszámolás iránti kérelem a bírósághoz érkezésének idõpontjáig az adós írásbeli felszólítása nem történt meg, vagy az nem tartalmazza a felszámolás jogszabályaiban rögzített tartalmi elemeket;
g) a jogerõs bírósági határozatban megállapított teljesítési határidõ a kérelem bírósághoz érkezésének idõpontjában még nem telt el.
Ha a benyújtott felszámolás iránti kérelem a jogszabályoknak megfelelõ, akkor a kérelmet és annak mellékleteinek egy példányát a bíróság megküldi az adósnak. Az adós köteles az értesítés kézhezvételétõl számított 8 napon belül a bíróságnak nyilatkozni arról, hogy a felszámolás iránti kérelemben foglaltakat elismeri-e. Ha az adós a felszámolás iránti kérelemben foglaltakat elismeri, egyidejûleg nyilatkoznia kell arról is, hogy kér-e a tartozás kiegyenlítésére haladékot (30 napos határidõ), illetve be kell jelentenie a számláit vezetõ valamennyi pénzügyi intézmény nevét és az ott vezetett számlák számát, továbbá koncesszió esetén tájékoztatnia kell a koncesszióba adót a felszámolási eljárás megindításáról. Ha az adós a fenti határidõn belül a bíróságnak nem nyilatkozik, a fizetésképtelenség tényét vélelmezni kell.
Mikor minõsül az adós fizetésképtelennek?
a) az adós szerzõdésen alapuló nem vitatott vagy elismert tartozását a teljesítési idõ lejártát követõ 20 napon belül sem egyenlítette ki vagy nem vitatta, és az ezt követõ hitelezõi írásbeli fizetési felszólításra sem teljesítette, vagy
b) az adós a jogerõs bírósági határozatban, fizetési meghagyásban megállapított teljesítési határidõn belül tartozását nem egyenlítette ki, vagy
d) az adós a fizetési kötelezettségét csõdeljárásban vagy felszámolási eljárásban kötött egyezség ellenére nem teljesítette, vagy
e) a korábbi csõdeljárást megszüntette, vagy
f) az adós, illetve a végelszámoló által indított eljárásban az adós tartozásai meghaladják a vagyonát, illetõleg az adós a tartozását (tartozásait) az esedékességkor nem tudta vagy elõreláthatóan nem tudja kielégíteni, és a végelszámoló által indított eljárásban az adós gazdálkodó szervezet tagjai (tulajdonosai) felhívás ellenére sem nyilatkoznak arról, hogy kötelezettséget vállalnak a tartozások esedékességkor történõ kifizetéséhez szükséges források biztosítására.
A fentiekben a) - b) pont alatt ismertetett esetben (nem vitatott követelés, jogerõs bírósági határozaton alapuló követelés) a felszámolási eljárás megindításának további feltétele, hogy a követelés tõkeösszege (járulék - és kamatmentes követelés) a 200.000,- HUF, azaz kettõszázezer forint összeget meghaladja.
Mikor minõsül a hitelezõ követelése vitatottnak?
Az adós vitatását akkor lehet megállapítani, ha az érdemben kétségbe vonja a fizetési kötelezettség jogcímét, fennállását, esedékességét, mértékét vagy összegét, és a fizetési felszólításnak tartalmaznia kell legalább a követelés jogcímét, összegét, megfizetésének határidejét. A fizetési felszólításban meg kell határozni azt a végsõ határidõt is, amelynek eredménytelen elteltét követõen a hitelezõ meg kívánja indítani a felszámolási eljárást vagy egyéb jogi úton kívánja érvényesíteni a követelését.
Mennyi költséggel jár együtt a felszámolás iránti eljárás kezdeményezése?
A jogi személyiséggel rendelkezõ gazdálkodó szervezetek (Kft., Zrt., Nyrt. stb.) felszámolás iránti eljárásának illetéke 50 000 forint, közzétételi költsége 25.000,- Ft, míg a jogi személyiséggel nem rendelkezõ gazdálkodó szervezet esetében (Bt., Kkt.,) pedig a felszámolás eljárási illetéke 25 000 forint, közzétételi költsége 15.000,- Ft.
Bíróság eljárása, ha a felszámolás feltételei fennállnak
Amennyiben a felszámolás feltételei fennállnak, úgy a bíróság elrendeli az adós gazdasági társaság felszámolását és elektronikus, véletlenszerû kiválasztás segítségével - a külön jogszabályban meghatározott eljárási szabályok szerint - haladéktalanul kirendeli a felszámolót.
II. FELSZÁMOLÁS IRÁNTI ELJÁRÁS LEFOLYTATÁSA
Ha a felszámolás elrendelésérõl szóló végzés jogerõre emelkedett, a bíróság a jogerõre emelkedést követõen haladéktalanul, külön jogszabályban meghatározott módon elrendeli e végzés kivonatának a Cégközlönyben való közzétételét. A Cégközlönyben történõ közzétételre a Cégközlöny honlapján napi feltöltéssel kerül sor a jogszabályban meghatározott közzétételi tartalommal. Ekkor kerül a cégjegyzékbe a "felszámolás alatt" toldat vagy annak "f.a." rövidítése.
A felszámolás kezdõ idõpontjában megszûnnek a tulajdonosnak a gazdálkodó szervezettel kapcsolatos jogai. A felszámolás kezdõ idõpontjától a gazdálkodó szervezet vagyonával kapcsolatos jognyilatkozatot csak a felszámoló tehet. A felszámolás kezdõ idõpontjában a gazdálkodó szervezet valamennyi tartozása lejárttá (esedékessé) válik.
Hitelezõi igénybejelentés szabályai
Az adóssal szemben fennálló olyan követeléseket, amelyeket a felszámolás közzétételétõl számított 40 napon belül jelentettek be és a felszámolás iránti eljárással felmerülõ költségeit megfizették, a felszámoló nyilvántartásba veszi. Az adóssal szemben fennálló olyan követeléseket, amelyeket a felszámolás közzétételétõl számított 40 napon túl, de 180 napon belül jelentettek be, a felszámoló nyilvántartásba veszi, és - az egyezségkötést kivéve - akkor elégíti ki, ha a 40 (negyven) napos határidõn belül bejelentett tartozások kiegyenlítése után van rá vagyoni fedezet.
180 (egyszáz nyolcvan) nap jogveszõ határidõ, tehát ezen határidõ elteltével már igénybejelentésnek nincs helye!
Igénybejelentés költsége
Hitelezõnek a követelése tõkeösszegének 1%-át, de legalább 5000 forintot és legfeljebb 200 000 forintot a bíróság Gazdasági Hivatala által kezelt elkülönített számlára - a bírósági ügyszámra hivatkozással - kell befizetnie, és ezt a felszámolónak igazolnia. Ha a felszámolás iránti eljárást közvetlenül csõdeljárás elõzte meg, és a hitelezõ a követelését ott bejelentette, és kifizette a nyilvántartásba-vételi díjat is, a felszámolás iránti eljárásban a követelést nem kell ismét bejelentenie, azonban a felszámoló felhívására meg kell fizetnie a díjkülönbözetet. A hitelezõk által befizetett összeget, mint hitelezõi követelést, az 57. § (1) bekezdésének f) pontja szerint kell besorolni.
A felszámolás követeléseinek felszámolói besorolása
Az adós gazdálkodó szervezetnek a felszámolás körébe tartozó vagyonából a tartozásokat a következõ sorrend figyelembevételével kell kielégíteni:
b) a felszámolás kezdõ idõpontja elõtt vagyont terhelõ zálogjoggal biztosított követelések a zálogtárgy értékének erejéig,
c) a felszámolás alá vont gazdálkodó szervezetet terhelõ tartásdíj, életjáradék, kártérítési járadék, bányászati keresetkiegészítés, továbbá a mezõgazdasági szövetkezet tagja részére a háztáji föld vagy termény helyett adott pénzbeli juttatás, amely a jogosultat élete végéig megilleti,
d) a kötvényen alapuló követelések kivételével, magánszemély nem gazdasági tevékenységbõl eredõ más követelése (így különösen a hibás teljesítésbõl, a kártérítésbõl eredõ követelések, a szakmában szokásos várható szavatossági vagy jótállási kötelezettségek felszámoló által számszerûsített összegét is ideértve), a kis- és mikrovállalkozás, valamint a mezõgazdasági õstermelõ követelése,
e) a társadalombiztosítási alapok javára fennálló tartozások és a magán-nyugdíjpénztári tagdíjtartozások, az adók - kivéve a (2) bekezdés szerinti adó- és járuléktartozásokat - és adók módjára behajtható köztartozások, a büntetõeljárásban az állam javára fizetendõ összeg, továbbá a visszafizetendõ államháztartási, európai uniós vagy nemzetközi szerzõdésen alapuló más nemzetközi forrásból származó támogatások, valamint a közmûdíjak és a társasházi közös költség,
g) a keletkezés idejétõl és jogcímétõl függetlenül a késedelmi kamat és késedelmi pótlék, továbbá a pótlék és bírság jellegû tartozás,
h) azok a követelések (ide nem értve a kötelezõ minimálbér kétszeresét el nem érõ, hathavi átlagkeresetet meg nem haladó munkabér- és bérjellegû követeléseket [(2) bekezdés a) pont]), amelyek jogosultja
ha) a gazdálkodó szervezet legalább többségi befolyással rendelkezõ tagja (részvényese),
hb) a gazdálkodó szervezet vezetõ tisztségviselõje,
hc) az Mt. 188. § (1) bekezdése szerinti vezetõ állású munkavállaló,
hd) a ha)-hc) pontban említett személyek közeli hozzátartozója [Ptk. 685. § b) pont], élettársa,
he) az adós többségi befolyása [Ptk. 685/B. §] alatt álló gazdálkodó szervezet,
hf) az adós ingyenes szerzõdései alapján kedvezményezett szervezet (személy).
Hitelezõi választmány
A hitelezõi választmány megalakítása vagy hitelezõi képviselõ megválasztása céljából a felszámoló a felszámolás iránti elrendelõ végzés közzétételi idõpontjától számított 75 napon belül köteles a nyilvántartásba vett hitelezõket összehívni.
A felszámoló eltekinthet a hitelezõi választmány megalakításának, illetve a hitelezõi képviselõ választásának kezdeményezésétõl, ha a felszámolás eljárása folyamán nyilvánvalóvá válik, hogyha egyszerûsített felszámolás bejelentése szükséges. Ebben az esetben a hitelezõi gyûlést haladéktalanul össze kell hívnia, és ezt a körülményt a meghívóban jeleznie kell.
Felszámoló eljárása a felszámolás során
A felszámoló a felszámolás alá vont adós gazdálkodó szervezet képviseletében jár el, ezt a jogkörét az általa kijelölt felszámolóbiztos útján látja el. A kirendelt felszámoló a felszámolás lefolytatását másnak nem engedheti át.
A felszámoló az adós követeléseit esedékességkor behajtja, igényeit érvényesíti, és vagyonát értékesíti. A felszámoló a felszámolás alatt köteles gondoskodni az adós vagyonának megóvásáról, megõrzésérõl, különösen a mezõgazdaságilag mûvelhetõ földek termõképességének fenntartásáról, az engedély nélkül más célra hasznosított termõföld eredeti állapotba történõ helyreállításáról, az erdõfelújítási és erdõállomány nevelési munkák elvégzésérõl, továbbá a környezetvédelmi, természetvédelmi és mûemlékvédelmi követelmények betartásáról, a felszámolás kezdõ idõpontját megelõzõ idõszakból eredõ, bizonyított környezeti károsodások, környezeti terhek olyan rendezésérõl, amely az eljárás során a környezeti károsodások, illetve terhek elhárítását, megszüntetését, illetve a vagyontárgyaknak a környezeti terhekkel történõ értékesítését is jelenti.
A felszámoló a felszámolás során az adós vagyontárgyait nyilvánosan értékesíti a forgalomban elérhetõ legmagasabb áron. A felszámoló az értékesítést pályázat vagy árverés keretében végzi. Ezen eljárások alkalmazásától a felszámolás keretében csak akkor tekinthet el a felszámoló, ha ehhez a választmány hozzájárul, vagy ha a várható bevételek nem fedezik az értékesítés költségeit, vagy ha a várható bevételek és az értékesítés elõrelátható költségei közötti különbség kevesebb, mint 100 000 Ft. Ebben az esetben a felszámoló az értékesítés egyéb nyilvános formáját is alkalmazhatja a kedvezõbb eredmény elérése érdekében.
A felszámoló a felszámolás során felméri a gazdálkodó szervezet vagyoni helyzetét és a vele szemben támasztott követeléseket. A felszámoló nyitó felszámolási mérleget készít, megtervezi a felszámolás végrehajtásához szükséges költségeket és ütemtervet készít, ideértve a gazdasági tevékenység ésszerû befejezéséhez, valamint az állagmegóváshoz szükséges feladatokat és pénzügyi feltételeket, különös tekintettel a felesleges munkaerõ leépítésére. A felszámoló az ütemtervet köteles a hitelezõi választmánynak, hitelezõi képviselõnek vagy bármely hitelezõnek - kérésre - bemutatni, aki az ellen a bíróságnál kifogással - jogorvoslattal - élhet. A felszámolás kezdõ idõpontjától évente a közbensõ mérleg elkészítése kötelezõ.
A felszámoló a felszámolás befejezésekor felszámolási zárómérleget, a bevételek és költségek alakulásáról kimutatást, záró adóbevallást, zárójelentést és vagyonfelosztási javaslatot készít, és mindezeket megküldi a bíróságnak és a záró mérleg elkészítésének napját követõ napon az adóhatóságnak, valamint intézkedik a gazdálkodó szervezet iratanyagának az elhelyezésérõl. Az adóhatósághoz a felszámolás záró adóbevallásának benyújtásával egyidejûleg az adót is meg kell fizetni.
A felszámolás kezdõ idõpontjától számított két év elteltével a felszámolás zárómérlegének elkészítése kötelezõ, kivéve az adós ellen folyó per hitelezõje pernyertessége esetében - a hitelezõnek a kielégítési sorrendben elfoglalt helyére tekintettel - mód van a hitelezõ követelésének legalább részbeni kielégítésére.
A bíróság a felszámolás zárómérlegét és a vagyonfelosztási javaslatát a kézhezvételtõl számított 30 napon belül megküldi a hitelezõknek. Bármelyik hitelezõ a kézbesítéstõl számított 30 napon belül a felszámolási zárómérlegben és a vagyonfelosztási javaslatban foglaltakat írásban kifogásolhatja. A kifogás benyújtására rendelkezésre álló határidõ elmulasztása jogvesztéssel jár.
A bíróság a felszámolás zárómérlege és a vagyonfelosztási javaslat alapján végzéssel határoz a költségek viselésérõl, a felszámoló díjazásáról, a hitelezõk követelésének kielégítésérõl, a pénzforgalmi számlák megszüntetésérõl és a központi értéktár megkeresésével az adós által kibocsátott értékpapírok érvénytelenítésérõl, valamint kötelezi a felszámolót a még szükséges intézkedések megtételére. Ezzel egyidejûleg dönt a felszámolás befejezésérõl és az adós megszüntetésérõl, továbbá rendelkezik az adós leányvállalatának, illetve tröszt esetén a tröszti vállalatnak a megszüntetésérõl is.
Jogorvoslat a felszámolás során
A felszámoló jogszabálysértõ intézkedése vagy mulasztása ellen a tudomásszerzéstõl számított 8 napon belül a felszámolás során sérelmet szenvedett fél, valamint a hitelezõi választmány, a hitelezõi képviselõ a felszámolást elrendelõ bíróságnál kifogással élhet. A felszámolás során az adós nevében is kifogás terjeszthetõ elõ a jogszabályban meghatározott szervek képviselõje útján. A bíróság a kifogás felõl soron kívül, de legfeljebb 30 napon belül határoz. Ez a határidõ a bizonyítási eljárás idõtartamával meghosszabbodik. A bíróság a kifogásolt intézkedés felfüggesztését is elrendelheti.
Ha a bíróság a felszámolás során elõterjesztett kifogást megalapozottnak találja, a felszámoló intézkedését megsemmisíti, és az eredeti állapotot helyreállítja, vagy a felszámoló részére új intézkedés megtételét írja elõ, ellenkezõ esetben a kifogást elutasítja.
A kifogásnak helytadó végzés ellen a felszámoló, a kifogást elutasító végzés ellen a kifogással élõ, a közléstõl számított 15 napon belül fellebbezhet.
III. EGYEZSÉG A FELSZÁMOLÁS SORÁN
A felszámolás elrendelésérõl szóló végzés közzétételét követõ 40 nap eltelte után, a felszámolás zárómérlegének benyújtásáig a hitelezõk és az adós között bármikor helye van egyezségnek, kivéve a külön jogszabályban meghatározott esetet. Mindazok, akik a felszámolás során hitelezõként nem jelentkeztek be, egyezségkötés esetén az eljárás befejezését követõen követelésüket az adóssal szemben nem érvényesíthetik. A bíróság az adós kérelmére, a kérelem beérkezését követõen 60 napon belül egyezségi tárgyalást tart, melyre az adóst, a felszámolót és az egyezség megkötésére jogosult hitelezõket idézi a fizetõképesség helyreállítására alkalmas program és az egyezségi javaslat, valamint a hitelezõk felsorolásának kézbesítésével.
Az egyezségi tárgyalás során a felszámolás alatt álló gazdálkodó szervezet és a hitelezõk megállapodhatnak a tartozások
c) kielégítésének arányában és módjában, továbbá
d) mindabban, amit a felek az adós fizetõképességének helyreállítása érdekében vagy egyébként szükségesnek tartanak, különös tekintettel a bevételek növekedését eredményezõ intézkedésekre.
Egyezségre akkor kerülhet sor, ha azt az egyezség megkötésére jogosult hitelezõk szavazatának legalább a fele minden csoportban támogatja, feltéve, hogy ezeknek a hitelezõknek a követelése az egyezség megkötésére jogosultak összes követelésének a kétharmad részét kiteszi. Az egyezség hatálya valamennyi hitelezõre kiterjed (kényszeregyezség). Ez alól kivételt képeznek:
- felszámolási eljárás költségei;
- a gazdálkodó szervezetet terhelõ tartásdíj, életjáradék, kártérítési járadék, bányászati keresetkiegészítés, továbbá a mezõgazdasági szövetkezet tagja részére a háztáji föld vagy termény helyett adott pénzbeli juttatás, amely a jogosultat élete végéig megilleti.
Ha az egyezség folytán a gazdálkodó szervezet fizetésképtelensége megszûnik, a felszámolási költségek kiegyenlítésre kerültek, vagy annak fedezete rendelkezésre áll, továbbá az egyezség megfelel a jogszabályoknak, a bíróság az egyezséget jóváhagyja, ellenkezõ esetben azt megtagadó végzést hoz. A bíróság a felszámolási eljárást megszünteti, ha az adós valamennyi nyilvántartásba vett, elismert vagy nem vitatott tartozásának megfizetése megtörtént, a vitatott követelésekre, továbbá a felszámoló díjának megfizetésére pedig biztosítékot nyújt.
Ha a felek egyezséget kötöttek, a bíróság az egyezséget jóváhagyó végzésben dönt a felszámolási eljárás befejezésérõl, a felszámoló díjazásáról, a költségek viselésérõl és az egyezségi megállapodásból kizárt hitelezõk követeléseinek kielégítésérõl.
IV. EGYSZERÛSÍTETT FELSZÁMOLÁSI ELJÁRÁS
Erre abban az esetben kerülhet sor, ha az adós vagyona a várható felszámolási költségek fedezetére sem elegendõ, vagy a nyilvántartások, illetõleg a könyvvezetés hiányai miatt a felszámolási eljárás az általános szabályok szerint technikailag lebonyolíthatatlan, a felszámoló a hitelezõi igényt bejelentett hitelezõket tájékoztatja arról, hogy egyszerûsített felszámolás iránti kérelmet kíván a bírósághoz benyújtani, és legkésõbb a felszámolás kezdõ idõpontjától számított 45 napon belül felhívja õket, hogy ha tudomásuk van az adós bárhol fellelhetõ vagyonáról, illetve segítséget tudnak nyújtani az eljárás rendes szabályok szerinti lebonyolításához, azt 15 napon belül neki jelentsék be. A felszámoló - az adós gazdálkodó szervezet nyilvántartásai, illetve a könyvvezetés hiányosságai esetén - az adós gazdálkodó szervezet vezetõjét felhívja arra, hogy amennyiben a gazdálkodó szervezet nyilvántartásainak, illetve könyvvezetésének hiányosságait nem pótolja, egyszerûsített felszámolási eljárást fog kezdeményezni. A felszámoló a honlapján is köteles közzétenni egy felhívást, hogy amennyiben bárkinek hitelt érdemlõ tudomása van a

matches: Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Riasztó állapotban van az oroszországi igazságszolgáltatás: akit megvádolnak, azt el is ítélik - Qubit
2019.11.07. 643 TUDOMÁNY
Komor képet rajzolnak az oroszországi igazságszolgáltatás állapotáról az orosz Legfelsőbb Bíróság Bírósági Igazgatóságának adatai. A joguralom érvényesülésének egyik legpontosabb mutatója a büntető igazságszolgáltatás során érvényesülő gyakorlat. Ezt a területet mára az a lidérces állapot jellemzi, hogy a büntetőügyben megvádoltaknak szinte semmi esélyük nincs arra, hogy a bírósági eljárás során felmentő ítéletet kapjanak.
A szentpétervári Európa Egyetem jogalkalmazással foglalkozó intézetének tavaly közreadott átfogó jelentése egyenesen úgy fogalmaz: „az oroszországi bíróságok ítélkezési gyakorlatában a felmentés esélye annyira kicsi, hogy csaknem száz százalékos bizonyossággal állítható, a vádlott bűnössége már a bűnügyi eljárás bírósági szakasza előtt eldől”. Egyszerűbben fogalmazva: mivel a bíróságok szinte soha nem hoznak felmentő ítéletet, ezért joggal állítható, hogy a vádlott bűnösségéről érdemben nem ők, hanem a nyomozó vagy a vádhatóságok döntenek. Az orosz Legfelsőbb Bíróság adatai szerint a felmentő ítéletek aránya az elmúlt tíz évben 0,12 és 0,45 százalék között mozgott, vagyis gyakorlatilag a nullával volt egyenlő. De a fellebbviteli bíróságokon sem sokkal jobb a helyzet. Az eléjük kerülő ügyek mindössze 3 százalékában születik felmentő ítélet.
Mindez jórészt annak következménye, hogy a bírósági eljárásokban egyre kevesebb figyelmet fordítanak a vád alapos alátámasztására, a meggyőző bizonyítékok összegyűjtésére. Ezt pedig azért tehetik meg a vádhatóság képviselői, mert mára merő formalitássá vált a bírósági eljárások ellentmondásos jellege annak ellenére is, hogy az eljárás során ugyan jelen vannak a védők, de a szerepük alárendelt, amit többségük – kiváltképp alsóbb szinteken – el is fogad. Ilyen helyzetben nem meglepő, hogy szinte soha nem születik felmentő ítélet, és azok nagy része aránytalanul szigorú. Mindebben jelentős mértékben közrejátszik a bírák alacsony szakmai színvonala, ami jórészt annak következménye, hogy a szolgálatban álló bírák 45 százaléka levelező képzésben jutott diplomához. A már idézett jelentés szerint a bírák közt egyre többen vannak, akik kinevezésük előtt valamely bíróság hivatali apparátusában dolgoztak, vagyis komoly, felelősséggel járó szakmai előélet nem áll mögöttük. Arányuk 1999-ben még csak 10 százalékos volt, mára viszont több mint kétharmaduk ebből a körből kerül ki.
Drága és irányított igazságszolgáltatás
Mindeközben a bírói pálya Oroszországban rendkívül vonzó, aminek jórészt számos, általuk élvezett privilégium az oka. Az oroszországi bírák – és ezen a tavaly nyáron bejelentett nyugdíjkorhatár-emelés sem változtatott – húszévi szolgálat után nyugdíjba vonulhatnak, miközben még a legalsóbb szinteken szolgálók is 60-70 ezer rubeles nyugdíjra számíthatnak, ami öt-hatszorosa az oroszországi átlagnyugdíjnak. És akkor még nem beszéltünk a magasabb instanciákon szolgálók jövedelméről. Ma egy szövetségi szintű bíró havi fizetése 150-170 ezer rubel, ami durván 800 ezer forintnak felel meg. Többek között ez az oroszországi viszonyok között kiugróan magas bírói bérezés is szerepet játszik abban, hogy az állam működtetésével összefüggő kiadások közel 7 százalékát fordítják a bíróságokra. Ez arányaiban kétszer akkora, mint Dánia esetében. Csakhogy míg a kis észak-európai ország a World Justice Project nemzetközi szervezet Rule of Law Indexén az élmezőnyben van, Oroszország a lista utolsó negyedében kullog.
Három és fél év büntetőtáborra ítélték szeptemberben Pavel Ustinov színészt, mert a vád szerint egy augusztusi tüntetésen megsebesített egy rendőrt. A bíróság nem vette figyelembe a videós bizonyítékot, amely azt hivatott volna igazolni, hogy a színész csak bámészkodott, nem tüntetett, és nem is támadta meg a rendőrt (aki egyébként vállficamot szenvedett). Nem sokkal később – prominens személyek tiltakozása miatt – a bíróság 1 év felfüggesztettre változtatta az ítéletet.Fotó: Grigory Sysoev/Sputnik
A bíróságok működésére – kiváltképp alsóbb szinteken – rányomja bélyegét az a gyakori körülmény, hogy a bírák szoros kapcsolatot tartanak fenn az ügyészség, a vádhatóság és a helyi végrehajtó hatalom vezetőivel. A moszkvai elitegyetem, a Viszsaja Skola Ekonomiki jogi karának professzora, Szergej Pasin egy interjújában arra hívta fel a figyelmet, hogy a járási bírák, illetve a kisebb városok bírái gyakran töltik együtt szabadidejüket a helyi rendőrség munkatársaival és a helyi ügyészekkel. Ebben a közegben felmentő ítéletet hozni egyenlő az ivócimbora és a vadásztárs megsértésével. De ki akarná őket megbántani? Az adatok tanúsága szerint nem sokan.
Ilyen körülmények között kiváltképp felértékelődik az esküdtek szerepe. Csakhogy az utóbbi években az Állami Duma sorra fogadta el azokat a törvénymódosításokat, amelyekkel folyamatosan szűkítette az esküdtszékek illetékességét, vagyis egyre több ügytípust vont ki joghatóságuk alól. Ám nemcsak illetékességüket próbálják mindinkább korlátozni, de ezzel párhuzamosan igyekeznek befolyásolhatóságukat is növelni. Nemrég tizenkettőről nyolcra csökkentették a kerületi bíróságokon az egyes eljárásokba bevont esküdtek számát. Ezek a változtatások azt feltételezik, hogy kevesebb esküdtet könnyebb befolyásolni. Eközben folyamatosan csökken az esküdtszékek előtt elbírált ügyek száma. A Legfelsőbb Bíróság adatai szerint míg 1995-ben még csak 173 ügyben döntöttek esküdtszékek, 2011-ben már 633 esetben. Ez után azonban elkezdett visszaesni az esküdtek által elbírált esetek száma. 2015-ben már csak 217 ilyen volt, vagyis lényegében visszaállt a két évtizeddel korábbi állapot. Ez azt jelenti, hogy az összes büntetőügy alig 0,1 százalékában ítélkeznek esküdtszékek.
A bíróságok munkájának degradálódását mutatja az az egyre inkább terjedő gyakorlat is, hogy a büntetőügyek mind nagyobb arányában hoznak különleges eljárásrendben ítéletet. Ennek lényege, hogy a bíróságok munkatársainak már az eljárás korai szakaszában sikerül meggyőznie a vádlottat, hogy jobban jár, ha elismeri bűnösségét, és elfogadja a vádhatóság következtetéseit. Az efféle eljárásrend nagy „előnye”, hogy – szemben a hagyományossal – sokkal gyorsabban lehet ítéletet hozni, mert nem kell a bizonyítékokkal hosszasan bíbelődni. Ráadásul a bírák moshatják kezeiket, hiszen maga a vádlott ismerte el bűnösségét. Hát lehet itt szó bírói tévedésről? A különleges eljárásrend azért válhatott széles körben elterjedt gyakorlattá, mert a vádlottak nagy része tudja, hogy az orosz bíróságok előtt szinte semmi esélye nincs ártatlanságának bizonyítására. A Legfelsőbb Bíróság adatai egyértelműen mutatják, hogy a különleges eljárásrend gyakorlata egyre jobban terjed. Már 2012-ben is a büntetőügyek több mint felében – a 941 ezer ügyből 575 ezerben – ilyen eljárásban hoztak ítéletet, míg négy évvel később már a büntetőügyek csaknem kétharmadában, 967 ezerből 636 ezer esetben.
A rendőrtábornok mint ombudsman
A büntető ítélkezés magas szakmai színvonala a nyilvánvaló és egyértelmű köztörvényes ügyekben is elemi társadalmi érdek. Ám kiváltképp érzékeny problémává válik, amikor az állampolgárok politikai jogainak gyakorlásával összefüggő ügyekről van szó. Az utóbbi 6-8 évben – nyilvánvalóan nem függetlenül a rezsim 2011-2012 fordulóján elszenvedett átmeneti megingásától – sorra születtek azok a törvények, amelyek megpróbálják radikálisan korlátozni a politikai tiltakozás legális formáit. De manapság a szabad véleménynyilvánítás lehetőségei is egyre inkább beszűkültek. Drákói szigor jellemzi a szélsőséges nézetek ellen fellépő törvényt, amire hivatkozva mind gyakrabban vonnak büntetőeljárás alá olyanokat is, akik – anélkül, hogy bármiféle erőszakos cselekményre szólítottak volna fel – csak az alkotmányban biztosított jogukkal élve elmondták vagy leírták véleményüket. Ott, ahol a politikai küzdelem bevett eszközévé válik a hatalommal egyet nem értők kriminalizálása, még inkább fontossá válik a bíróságok függetlensége, elfogulatlansága és magas szakmai színvonala. Ellenkező esetben a hatalom gond nélkül tudja ellenfeleit büntető eljárás alá vonva kizárni őket a politikai küzdelemből, és fenyegetett helyzetben tartani mindazokat, akik készek lennének a politikai tiltakozásra.
A mára kialakult helyzetet tovább súlyosbítja, hogy a bíróságok mellett azokban az intézményekben is egyre kevésbé bízhatnak az oroszországi állampolgárok, amelyek első számú feladata épp a jogvédelem lenne. Ilyen például a kilencvenes évek elején Oroszországban is felállított ombudsmani intézmény. Ezt az alapításakor még komolyan vett tisztséget kezdetben valódi jogvédők töltötték be. Idővel azonban elkezdődött a hatalom iránt egyre lojálisabb személyekkel való lecserélésük. Ez a folyamat 2016-ban odáig jutott, hogy egy rendőrtábornokot neveztek ki erre a posztra. Lehet, hogy ő volt a legalkalmasabb jelölt, de kinevezése – rendőri előélete miatt – mégiscsak megcsúfolása volt az ombudsmani tisztségnek.
Az orosz elnök mellett már hosszú idő óta működik egy Emberi Jogi Bizottság is. A testület Dmitrij Medvegyev elnökké választása után jelentősen átalakult, az új elnök ugyanis fontosnak tartotta, hogy tényleges jogvédőket kérjen fel a bizottsági tagságra. Ez meg is látszott a grémium munkáján, ezért túlzás nélkül állítható, hogy a 2008 és 2012 közti időszak volt a testület aranykora. Vlagyimir Putyin elnökként való visszatérése után azonban újra jelentősen átalakult a tagság. A visszatérő elnök duplájára növelte a tagok számát, olyanokat kérve fel a bizottsági munkára, akiknek a lojalitásával kapcsolatban a hatalomnak semmi kétsége nem lehetett. Ennek ellenére a régi tagok továbbra is komolyan vették feladatukat. Nem véletlen, hogy a bizottság egy része az ukrajnai válság idején is próbált küldetésének megfelelni és tényszerűen beszámolni az oroszok krími helyzetéről, de jelentéstervezeteiket a felduzzasztott bizottság új többsége rendre leszavazta. A közelmúltbeli moszkvai tüntetések és azok durva rendőri letörésének ügyében is igyekezett a bizottság több tagja rosszallásának hangot adni, de semmire nem mentek vele. Legfeljebb azt tudták elérni, hogy miután elcsitultak az ellenzéki jelöltek választásból való kizárása miatti tüntetések, és lezajlott a fővárosi közgyűlés megválasztása, Putyin leváltotta a bizottság elnökét és menesztett további négy tagot, köztük az Agora jogvédő szervezet vezetőjét. Annak a szervezetnek az első emberét, amelyik rendszeresen nyújtott és nyújt ma is ingyenes ügyvédi segítséget a politikai okokból eljárás alá vontaknak. De a kizártak között van egy olyan politológus is, aki következetesen bírálta a rezsim működését, és rendszeresen kiállt a politikai állásfoglalásuk miatt üldözöttek mellett. Ezek után aligha lephetett meg bárkit is, hogy az új bizottsági elnök a hatalom elkötelezettje lett. Ez már csak azért is állítható, mert tagja a hatalompárt, az Egységes Oroszország elnökségének.
orszország jogállam büntetőjog bíróságok igazságszolgáltatás vlagyimir putyin Dmitrij Medvegyev ombudsman szabad véleménynyilvánítás jog

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról * Az Országgyűlés a bírósági hatáskörök jogállami szintű, hatékony ellátása, a bírói függetlenség elvének maradéktalan megvalósítása és az ítélkezés egységének biztosítása érdekében a bíróságok szervezeti felépítéséről, feladatairól és igazgatásáról az Alaptörvény végrehajtására, az Alaptörvény 25-28. cikke alapján a következő törvényt alkotja: ELSŐ RÉSZ
V. Fejezet * 17-18. * 62-64. § * HARMADIK RÉSZ
(4) * 71. § (1) Az OBH elnöke a köztársasági elnök útján az Országgyűlés elnökéhez intézett nyilatkozatával bármikor, indokolás nélkül lemondhat megbízatásáról. A lemondás érvényességéhez elfogadó nyilatkozat nem szükséges.
b) az igazgatási feladatainak ellátása érdekében jogszabályi keretek között - normatív utasításként - a bíróságokra kötelező szabályzatokat alkot, továbbá ajánlásokat és határozatokat hoz, * c) képviseli a bíróságokat,
(4) Az OBH elnöke a statisztikai adatgyűjtéssel, az ügyelosztással és a munkateher méréssel kapcsolatos feladatkörében * a) * a központi költségvetésről szóló törvény bíróságokra vonatkozó költségvetési fejezetének létszám-előirányzata, valamint a peres és nemperes eljárások átlagos országos munkaterhének mutatói alapján meghatározza a bíróságok - a törvényszékek esetében az illetékességi területükön működő közigazgatási és munkaügyi bírósággal, valamint járásbíróságokkal együttes - szükséges bírói és igazságügyi alkalmazotti létszámát,
b) * c) * d) dönt a bírósági statisztikai adatok gyűjtéséről és az adatok feldolgozásával kapcsolatos központi feladatokról, és
k)-l) * m) kinevezi és felmenti a törvényben meghatározott bírósági vezetőket,
n) * o) megállapítja, hogy a választó szerv melyik bírósághoz hány ülnököt választ, a nemzetiségi választói jegyzékben szereplő választópolgárok száma és az érintett települések választópolgárai száma arányának figyelembevételével akként, hogy legalább egy ülnököt minden nemzetiségi önkormányzat választhasson.
81. § (1) Az OBH elnökhelyettesének megbízatása megszűnik: * a) lemondással,
b) * (3) * Az OBT a személyzeti területen
(2) * 152. § (1) A bírói tanács az üléseit szükség szerint, de évenként legalább négyszer tartja.
XIII/A. Fejezet * A Magyar Igazságügyi Akadémia * 171/A. § * (1) * A Magyar Igazságügyi Akadémia ellátja a bírák, valamint az igazságszolgáltatásban közreműködő más személyek képzését, és ellátja az egységes központi fogalmazóképzés feladatait.
171/B. § * HATODIK RÉSZ
(2) Az OBH elnökét és a Kúria elnökét első alkalommal az Országgyűlés 2011. december 31. napjáig választja meg. * (3) Ha az Országgyűlés a (2) bekezdésben foglalt időpontig az OBH elnökét vagy a Kúria elnökét nem választja meg, és a köztársasági elnök 2012. március 15-e előtt tesz újabb javaslatot a jelölt személyére, a 103. § (3) bekezdés e) pontja nem alkalmazható.
178. § (1)-(4) * (5) 2012. december 31-ig az OBT-ben a közigazgatási és munkaügyi bírósági szint képviselőjén a munkaügyi bírósági bírót kell érteni.
179-184. § * 60. A megbízatások lejárta, az új megbízatások kezdete időpontjának meghatározása
(4) * 189. § (1) A Legfelsőbb Bíróság bírái és igazságügyi alkalmazottai 2012. január 1-jétől a Kúria bírái és igazságügyi alkalmazottai. Magánjogi jogviszonyok esetében 2012. január 1-jétől a Legfelsőbb Bíróság helyébe a Kúria lép.
(3) A Kúria elnökének vagy kollégiumvezetőjének indítványára a Kúria teljes kollégiuma jogegységi tanácsként eljárva, jogegységi eljárás keretében az e törvény hatálybalépését megelőzően hozott irányelvek, elvi döntések és kollégiumi állásfoglalások irányelvként, elvi döntésként, kollégiumi állásfoglalásként való fenntartását megszüntetheti abban az esetben is, ha egyébként a 32. § (1) bekezdésében foglalt feltételek nem állnak fenn. * 196. § (1) Az Alkotmánybíróságra a fővárosi és megyei kormányhivatal által 2011. december 31-éig benyújtott indítványok elbírálása során a Kúrián működő önkormányzati tanács az Alkotmánybíróság által áttett indítvány beérkezését követő 30 napon belül határidő tűzésével felhívja a fővárosi és megyei kormányhivatalt az indítványnak a helyi önkormányzatokról szóló törvényben meghatározattak szerinti kiegészítésére. Az indítvány elbírálására megállapított határidőt a kiegészítés beérkezésének napjától kell számítani.
XVI. Fejezet * 64-68. * 198-202. § * 203. §
a)-m) * n) * o)-p) * 204-206. § * XVII. Fejezet
207. § * 70. Hatályukat vesztő rendelkezések
208. § * 209. § Hatályát veszti a törvény
Kihirdetve: 2011. XII. 2.Megállapította: 2012. évi CCXI. törvény 76. § (1). Hatályos: 2013. I. 1-től.Módosította: 2014. évi XCIX. törvény 341. §.Megállapította: 2012. évi CXI. törvény 1. §. Hatályos: 2012. VII. 17-től.Megállapította: 2012. évi CCXI. törvény 76. § (2). Hatályos: 2013. I. 1-től.Az utolsó mondat szövegét módosította: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (19) a).Megállapította: 2012. évi CCXI. törvény 76. § (3). Hatályos: 2013. I. 1-től.Beiktatta: 2012. évi CCXI. törvény 76. § (4). Hatályos: 2013. I. 1-től.Megállapította: 2012. évi CCXI. törvény 76. § (5). Hatályos: 2013. I. 1-től.Beiktatta: 2012. évi CCXI. törvény 76. § (6). Hatályos: 2013. I. 1-től.Megállapította: 2012. évi CCXI. törvény 76. § (7). Hatályos: 2013. I. 1-től.Megállapította: 2012. évi CCXI. törvény 76. § (8). Hatályos: 2013. I. 1-től.Beiktatta: 2012. évi CCXI. törvény 76. § (9). Hatályos: 2013. I. 1-től.Megállapította: 2012. évi CCXI. törvény 76. § (10). Hatályos: 2013. I. 1-től.Megállapította: 2012. évi CCXI. törvény 76. § (11). Hatályos: 2013. I. 1-től.Megállapította: 2012. évi CCXI. törvény 76. § (12). Hatályos: 2013. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CXXXI. törvény 16. § a). Hatálytalan: 2013. VIII. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CXXXI. törvény 16. § a). Hatálytalan: 2013. VIII. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CXXXI. törvény 16. § a). Hatálytalan: 2013. VIII. 1-től.Megállapította: 2013. évi CXXXI. törvény 14. § (1). Hatályos: 2013. VIII. 1-től.Módosította: 2013. évi CXXXI. törvény 15. § a).Módosította: 2013. évi CXXXI. törvény 16. § b).Megállapította: 2013. évi CXXXI. törvény 14. § (2). Hatályos: 2013. VIII. 1-től.Végre nem hajtható módosítására lásd: 2012. évi XXXVI. törvény 158. § (31).Megállapította: 2014. évi XIV. törvény 92. § (1). Hatályos: az országgyűlési képviselők következő általános választását követően megalakuló Országgyűlés alakuló ülésének napjától, 2014. V. 6-tól. Lásd: 157/2014. (IV. 18.) KE határozat.Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CXI. törvény 14. §. Hatálytalan: 2012. VII. 17-től.Módosította: 2013. évi CXXXI. törvény 16. § c).Módosította: 2013. évi CXXXI. törvény 16. § c).Lásd: 13/2012. (X. 18.) OBH utasítás, 14/2012. (X. 18.) OBH utasítás, 15/2012. (X. 18.) OBH utasítás, 16/2012. (X. 18.) OBH utasítás, 17/2012. (X. 18.) OBH utasítás, 18/2012. (X. 18.) OBH utasítás, 19/2012. (X. 18.) OBH utasítás, 12/2012. (X. 1.) OBH utasítás.Megállapította: 2012. évi CXI. törvény 4. § (1). Hatályos: 2012. VII. 17-től.Megállapította: 2012. évi CXI. törvény 4. § (2). Hatályos: 2012. VII. 17-től.Végre nem hajtható módosítására lásd: 2012. évi CXI. törvény 4. § (3).Megállapította: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (1). Hatályos: 2014. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CXXXI. törvény 16. § d). Hatálytalan: 2013. VIII. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CXI. törvény 14. §. Hatálytalan: 2012. VII. 17-től.Megállapította: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (2). Hatályos: 2014. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CXI. törvény 14. §. Hatálytalan: 2012. VII. 17-től.Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CXI. törvény 14. §. Hatálytalan: 2012. VII. 17-től.Beiktatta: 2012. évi CXVII. törvény 81. §. Módosította: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (20) a).Megállapította: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (3). Hatályos: 2014. I. 1-től.Megállapította: 2012. évi CXI. törvény 4. § (4). Hatályos: 2012. VII. 17-től.Megállapította: 2012. évi LXXXVI. törvény 78. § (1). Hatályos: 2012. VII. 1-től.Beiktatta: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (4). Hatályos: 2014. I. 1-től.Az utolsó mondatot beiktatta: 2012. évi CXI. törvény 5. § (1). Hatályos: 2012. VII. 17-től.Módosította: 2013. évi CXXXI. törvény 16. § e).Megállapította: 2012. évi CXI. törvény 5. § (2). Hatályos: 2012. VII. 17-től.Beiktatta: 2012. évi CXI. törvény 5. § (3). Hatályos: 2012. VII. 17-től.Beiktatta: 2012. évi CXI. törvény 5. § (4). Hatályos: 2012. VII. 17-től.Megállapította: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (5). Hatályos: 2014. I. 1-től.Módosította: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (20) b).Módosította: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (20) c).Módosította: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (20) d).Módosította: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (20) e).Megállapította: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (6). Hatályos: 2014. I. 1-től.Módosította: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (20) f).Módosította: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (20) e).Módosította: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (20) e).Módosította: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (20) e).Módosította: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (20) b).Módosította: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (19) b).Módosította: 2013. évi XX. törvény 14. § (2).Megállapította: 2013. évi CCVII. törvény 43. § (1). Hatályos: 2013. XII. 11-től.Módosította: 2013. évi XX. törvény 14. § (1) a).Megállapította: 2012. évi CXI. törvény 7. § (1). Hatályos: 2012. VII. 17-től.Megállapította: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (7). Hatályos: 2014. I. 1-től.Beiktatta: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (7). Hatályos: 2014. I. 1-től.Beiktatta: 2012. évi CXI. törvény 7. § (3). Hatályos: 2012. VII. 17-től.Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CXXXI. törvény 16. § f). Hatálytalan: 2013. VIII. 1-től.Megállapította: 2012. évi CXI. törvény 7. § (4). Hatályos: 2012. VII. 17-től.Módosította: 2013. évi XX. törvény 14. § (1) b).Megállapította: 2012. évi CXI. törvény 8. §. Hatályos: 2012. VII. 17-től.Megállapította: 2012. évi CXI. törvény 9. §. Hatályos: 2012. VII. 17-től.Megállapította: 2012. évi CXI. törvény 10. § (1). Hatályos: 2012. VII. 17-től.Módosította: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (19) c).Megállapította: 2012. évi CXI. törvény 10. § (2). Hatályos: 2012. VII. 17-től.Megállapította: 2014. évi XIV. törvény 92. § (2). Hatályos: az országgyűlési képviselők következő általános választását követően megalakuló Országgyűlés alakuló ülésének napjától, 2014. V. 6-tól. Lásd: 157/2014. (IV. 18.) KE határozat.Megállapította: 2013. évi CXXXI. törvény 14. § (3). Hatályos: 2013. VIII. 1-től.Beiktatta: 2013. évi CXXXI. törvény 14. § (4). Hatályos: 2013. VIII. 1-től.Módosította: 2013. évi CXXXI. törvény 16. § e).Beiktatta: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (8). Hatályos: 2014. I. 1-től.Beiktatta: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (9). Hatályos: 2014. I. 1-től.Beiktatta: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (10). Hatályos: 2014. I. 1-től.Beiktatta: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (10). Hatályos: 2014. I. 1-től.Megállapította: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (11). Hatályos: 2014. I. 1-től.Megállapította: 2012. évi CCXI. törvény 76. § (13). Hatályos: 2013. I. 1-től.Beiktatta: 2012. évi CCXI. törvény 76. § (14). Hatályos: 2013. I. 1-től.Módosította: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (19) d).Megállapította: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (12). Hatályos: 2014. I. 1-től.Módosította: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (19) e).Megállapította: 2012. évi CXI. törvény 11. §. Hatályos: 2012. VII. 17-től.Megállapította: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (13). Hatályos: 2014. I. 1-től.Megállapította: 2012. évi CXI. törvény 11. §. Hatályos: 2012. VII. 17-től.Módosította: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (20) g).Beiktatta: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (14). Hatályos: 2014. I. 1-től.Beiktatta: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (14). Hatályos: 2014. I. 1-től.Megállapította: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (15). Hatályos: 2014. I. 1-től.Megállapította: 2012. évi CXI. törvény 12. §. Hatályos: 2012. VII. 17-től.Megállapította: 2012. évi CXI. törvény 12. §. Hatályos: 2012. VII. 17-től.Beiktatta: 2012. évi CXI. törvény 12. §. Hatályos: 2012. VII. 17-től.Megállapította: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (16). Hatályos: 2014. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2012. évi LXXXVI. törvény 78. § (2) b). Hatálytalan: 2012. VII. 1-től.Módosította: 2012. évi CXI. törvény 13. §.Megállapította: 2012. évi CCXI. törvény 76. § (15). Hatályos: 2013. I. 1-től.Módosította: 2012. évi CCXXIII. törvény 311. §.Módosította: 2013. évi CXXXI. törvény 15. § b).Módosította: 2015. évi XLII. törvény 366. § (27).Beiktatta: 2012. évi CXVII. törvény 82. §. Hatályos: 2012. VII. 24-től.Beiktatta: 2012. évi CXVII. törvény 82. §. Hatályos: 2012. VII. 24-től.Beiktatta: 2012. évi CXVII. törvény 82. §. Hatályos: 2012. VII. 24-től.Megállapította: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (17). Hatályos: 2014. I. 1-től.Beiktatta: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (18). Hatályos: 2014. I. 1-től.Beiktatta: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (18). Hatályos: 2014. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CCXLIII. törvény 11. § (21). Hatálytalan: 2014. I. 1-től.Módosította: 2012. évi CXVII. törvény 83. §. A „177-195. §-a,” szövegrészt megsemmisítette: 13/2013. (VI. 17.) AB határozat 1. Hatálytalan: 2013. VI. 18-tól. Módosította: 2013. évi CXXXI. törvény 15. § c), 2013. évi CCVII. törvény 43. § (2).Lásd: 91/2011. (XII. 14.) OGY határozat, 92/2011. (XII. 14.) OGY határozat.Hatályon kívül helyezte: ugyane törvény 209. § a). Hatálytalan: 2012. III. 16-tól.Hatályon kívül helyezte: ugyane törvény 209. § a). Hatálytalan: 2012. III. 16-tól.Megállapította: 2012. évi CXVII. törvény 84. §. Hatályos: 2012. VII. 24-től.Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CXVII. törvény 86. §. Hatálytalan: 2012. VII. 24-től.Megállapította: 2012. évi CXVII. törvény 85. §. Hatályos: 2012. VIII. 1-től.Lásd: 3/2013. Büntető jogegységi határozat.Beiktatta: 2012. évi CCXI. törvény 76. § (16). Hatályos: 2013. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: ugyane törvény 209. § b). Hatálytalan: 2012. III. 16-tól.Hatályon kívül helyezte: ugyane törvény 209. § b). Hatálytalan: 2012. III. 16-tól.Hatályon kívül helyezte: ugyane törvény 209. § b). Hatálytalan: 2012. III. 16-tól.Hatályon kívül helyezte: ugyane törvény 209. § b). Hatálytalan: 2012. III. 16-tól.Nem lép hatályba a 2011. évi CCI. törvény 425. § alapján.Hatályon kívül helyezte: ugyane törvény 209. § b). Hatálytalan: 2012. III. 16-tól.Hatályon kívül helyezte: ugyane törvény 209. § b). Hatálytalan: 2012. III. 16-tól.Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2012. I. 2-től.Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2012. I. 2-től.

matches: Kúria Kúria Bíróság Kúria Bíróság Kúria Kúria Kúria