text:
⭐Mecsekvidéke Takarékszövetkezet
1 Mecsekvidéke Takarékszövetkezet Általános Üzletszabályzat 1. Általános rendelkezések 1.1. Az üzletszabályzat jogi jellege, hatálya a) Az Általános Üzletszabályzat továbbiakban üzletszabályzat a Mecsekvidéke Takarékszövetkezet továbbiakban Takarékszövetkezet és üzletfelei közötti jogügyletek általános jelegű feltételeit tartalmazza, amelyektől az egyes szerződések-ben el lehet térni. b) A Takarékszövetkezet és üzletfelei közöt létrejövő jogügyletekre és szerződési feltételekre az üzletszabályzatban nem szabályozott kérdések tekintetében a Polgári Törvénykönyv, a Hitelintézetekről és pénzügyi válalkozásokról szóló, a Tőkepiacról szóló törvény, továbbá a Takarékszövetkezet és ügyfelei jogviszonyát szabályozó más hatályos jogszabályok rendelkezései és hatósági engedélyek az irányadók. c) A Takarékszövetkezet és üzletfelei közötti jogviszony tartalmát és részleteit a takarékszövetkezet egyéb szabályzatai ( ld.:szervezeti és Működési Szabályzat 2. sz. melléklete ), továbbá ügylettípusonként keret-, iletve egyedi szerződések szabályozzák. Az üzletszabályzat hatálya kiterjed a felek közöt létrejövő, a pénzügyi szolgáltatások körébe tartozó jogügyletekre. Rendelkezései mindazokban a kérdésekben, amelyekben a szerződés, vagy a jogügyletre irányadó jogszabály nem rendelkezik mind a Takarékszövetkezetre, mind az ügyfélre külön kikötés nélkül is kötelező hatályúak. d)az eseti, iletőleg meghatározot időtartamra engedélyezet pénzügyi szolgáltatások leírását és szabályozását az üzletszabályzat kiegészítése tartalmazza. e) A Takarékszövetkezet tevékenységét a PM és a PSZÁF (korábban BAF és ÁPTF) által június 17. napján kiadott /1987. sz. engedély, ügynök útján folytatott zálogházi tevékenységét az 1326/1999., 423/2000., I-1207/2000., I-812/2001., I- 2036/2004. és I-2354/2004. sz. engedélyek, készpénz-helyetesítő fizetési eszköz kibocsátását és ezzel kapcsolatos szolgáltatás nyújtását I-2542/2002. sz. engedély, kezesség, bankgarancia és egyéb bankári kötelezettség vállalását az I-1481/2003. sz. engedély, pénzügyi szolgáltatás közvetítését (biztosítási ügynöki tevékenység) I- 1755/2002. sz. engedélyek alapján végzi. Oldal: 12 1.2. Az üzletszabályzat alkalmazása Az üzletszabályzat alkalmazásában: a) Felek: a Takarékszövetkezet és üzletfele(i). b) Üzletfél/ügyfél: az a jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, vagy magánszemély, aki (amely) részére a Takarékszövetkezet pénzügyi szolgáltatást nyújt. c) Szövetkezeti hitelintézeti tevékenység: a hitelintézetekről és pénzügyi válalkozásokról szóló módosított, évi CXII. törvényben továbbiakban Hpt., valamint a Tőkepiacról szóló évi CXX. törvényben meghatározott, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete továbbiakban PSZÁF, valamint a Magyar Nemzeti Bank továbbiakban MNB engedélyével a Takarékszövetkezet által nyújtható szolgáltatások köre. d) Eseti, iletőleg meghatározot időtartam alat végezhető pénzügyi szolgáltatás: amelyet az ÁPTF vagy az MNB egyedi kérelem alapján vagy általános jelleggel a Takarékszövetkezet részére meghatározot jogügyletre és határozot időtartamra engedélyez Az üzletszabályzat nyilvánossága, módosítása a) Az üzletszabályzat nyilvános, az ügyfélforgalom lebonyolítására szolgáló üzlethelységekben megtekinthető és kívánatra a takarékszövetkezet az ügyfelek rendelkezésére bocsátja. b) A Takarékszövetkezet jogosult üzletszabályzatát módosítani tevékenységi körének változása, meglévő szolgáltatásainak módosulása esetén. Köteles érvényesíteni a hitelintézeti tevékenységet befolyásoló jogszabályi változásokat, valamint az MNB monetáris politikájának változása esetén egyoldalúan módosíthatja az érvényes szerződésekben alkalmazot kamatlábakat a változás időpontját követő időtartamra, amennyiben a szerződést a Felek változó kamatlábra kötötték. c) A Takarékszövetkezet az üzletszabályzat módosításáról üzlethelyiségeiben kifüggesztett Hirdetmény útján, a módosítás hatályba lépése előt legalább 15 nappal értesíti üzletfeleit. A Hirdetmény az Üzletszabályzat elválaszthatatlan mellékletét képezi. Oldal: 23 1.4. Teljesítés helye, ideje, módja a) A teljesítés fizetés helye a Felek jogviszonyában a Takarékszövetkezetnek az a szervezeti egysége, amely az üzletfél részére a számlát vezeti. b) Betét-elhelyezés, kölcsön-törlesztés, iletőleg a Takarékszövetkezet javára bármely befizetés teljesítésének időpontja az a nap, melyen a Takarékszövetkezet az ügyfél számláját megterheli, illetve azon jóváír. Ha a fizetés teljesítése nem a Takarékszövetkezetnél vezetet számla terhére történik, teljesítés időpontja a beérkezés időpontja a Takarékszövetkezet számlájára, iletőleg pénztárába. c) A Takarékszövetkezet fizetési kötelezetsége teljesítésének időpontja a pénztárból történő kifizetés napja, iletőleg az üzletfél bankszámla-vezetőjéhez történő beérkezés időpontja. d) Az üzletfél bankszámlája terhére adott megbízással, vagy más módon intézkedik szerződés alapján a Takarékszövetkezet javára őt terhelő fizetési kötelezetség teljesítésére. Teljesítés elmulasztása esetén a Takarékszövetkezet jogosult követelését az üzletfél bankszámlája terhére érvényesíteni. Ennek eredménytelensége esetén a Takarékszövetkezet jogosult az adot szerződés biztosítékaiból magát kielégíteni. Ha ez is eredménytelen, úgy a Takarékszövetkezet polgári peres úton érvényesítheti követelését, végül az évi XLIX. tv. hatálya alá tartozó üzletfél esetén az üzletfél egyidejű értesítése melet felszámolási eljárást kezdeményezhet, ha a peres eljárás sem vezet eredményre. 2. Banküzleti kapcsolatok általános szabályai 2.1. A Felek együtműködési kötelezetsége a) Felek a kölcsönös együtműködés követelményeinek megfelelően egymást késedelem nélkül értesítik az ügylet szempontjából jelentős körülményekről, tényekről. Az ügyletel öszefüggő, egymáshoz intézet kérdésekre legkésőbb 10 munkanapon belül válaszolnak, haladéktalanul felhívják egymást az esetleges változásokra, tévedésekre, mulasztásokra. A Felek haladéktalanul értesítik egymást elnevezésük, címük, képviselőjük változásáról, továbbá személyüket, jogi státuszukat érintő minden változásról. E kötelezettségek elmulasztásából eredő kár a mulasztó felet terheli. b) Üzletfél köteles 10 munkanapon belül értesíteni a Takarékszövetkezetet, ha nem érkezet meg időben valamely általa, a Takarékszövetkezetől várt értesítés, különösen ha az fizetési kötelezetség teljesítésére, iletőleg pénzkövetelés jóváírására vonatkozik. E kötelezettség elmulasztásából eredő kár az üzletfelet terheli. Oldal: 34 c) Bármelyik fél jogosult úgy tekinteni, hogy a másik fél tudomásul vette és elfogadta az értesítésben foglaltakat, ha arra 30 napon belül nem érkezett válasz, vagy kifogás. d) Takarékszövetkezet a szolgáltatások feltételeinek kialakítása és a szolgáltatások nyújtása során az üzletfél személyére tekintettel jár el. Az üzletfél köteles a Takarékszövetkezet és közte létrejövő jogviszonyra vonatkozó információkat bizalmasan kezelni. e) Üzletfél nem jogosult a Takarékszövetkezettel kötött szerződése alapján fennáló követeléseit a Takarékszövetkezet előzetes értesítése nélkül harmadik személyre ruházni Képviselők a) Az üzleti kapcsolat biztonsága érdekében a Takarékszövetkezet köteles meggyőződni az üzletfél képviseletében eljáró személyek képviseleti jogosultságáról a képviseleti jog megfelelő igazolására történő felszólításal. b)az üzletfélnek írásban kel bejelentenie a képviseleti joggal rendelkezőket és azok hiteles aláírásmintáját. A Takarékszövetkezet jogosult a hozzá bejelentett képviselőket és aláírásaikat érvényesnek tekinteni, amíg a képviseleti jog visszavonásáról szóló írásbeli értesítés meg nem érkezett. A képviseleti jogosultságban be nem jelen-tett változás miat bekövetkezet kárért a felelőség a bejelentést elmulasztóüzletfelet terheli. c) A Takarékszövetkezet a hozzá érkezett rendelkezéseken, megbízásokon gondosan megvizsgálja az üzletfél által bejelentett aláírások meglétét. Ha az azonosítás a bejelentet mintától eltérő, vagy legalábbis az azonoság tekintetében aggályos aláírást észlel, a rendelkezést az ok megjelölésével visszaküldi a benyújtónak. A Takarékszövetkezet nem felel az olyan hamis, vagy hamisított megbízás teljesítésének következményeiért, amelynek hamis vagy hamisított voltát gondos vizsgálattal sem lehetett felismerni. d)az üzletfél a Takarékszövetkezet képviselőjének tekintheti azokat a személyeket, akiket az üzletfél részére finanszírozást, vagy számlavezetést ellátó üzletegység ilyenként bemutat. Az üzleti helyiségekben dolgozó alkalmazot az üzletfél előt a Takarékszövetkezet képviselőjének tekintendő. A Takarékszövetkezet tisztségviselőinek, alkalmazotainak képviseleti, aláírási (kötelezettség-válalási) jogosultságát a Takarékszövetkezet Szervezeti és Működési Szabályzata részletesen tartalmazza, melyet az üzletfél kérésére a Takarékszövetkezet haladéktalanul köteles bemutatni. Oldal: 45 2.3. Kézbesítés a) A Takarékszövetkezet az üzletfél részére szóló szerződési ajánlatokat, nyilatkozatokat, értesítéseket és okmányokat az üzletfél által megjelölt címre, ilyen közlés hiányában az üzletfél Takarékszövetkezet által ismert címére, illetve telephelyére küldi, amennyiben az üzletfél etől eltérően nem rendelkezet. b) A Takarékszövetkezet az üzletfél részére szóló küldeményeket általában nem köteles ajánlottan, illetve tértivevénnyel postára adni. Az elküldést megtörténtnek kell tekinteni, ha az irat másolata a Takarékszövetkezet birtokában van, vagy ha az elküldést kézjeggyel ellátott feladójegyzék, vagy feladóvevény igazolja. Értékpapírok, szerződési okmányok, üzleti levelek ajánlot küldeményként, iletőleg tértivevénnyel küldhetők a címzetnek. c)a Takarékszövetkezet postakönyvében szereplő dátumtól számítot postára adást követő 15. naptári nap elteltével a küldeményt további bizonyítási eljárástól függetlenül kézbesítettnek kell tekinteni, a kézhezvétel elmaradásának következményeit az üzletfél köteles viselni. d) A Takarékszövetkezet részére szóló írásos küldeményeket arra a címre kell küldeni, ahol az üzletfél bankszámláját vezetik, iletve ahol a Felek a szerződést kötöték, vagy amelyet a Takarékszövetkezet megadott az üzletfél részére. e) Írásos küldemények érkezésére a Takarékszövetkezet nyilvántartása irányadó. Az üzletfél kérésére a Takarékszövetkezet igazolást ad a küldemény átvételéről Írásbeliség a) A Felek az egymásnak szóló értesítéseket, megbízásokat, szerződéseket, üzeneteket kötelesek írásba foglalni, iletőleg írásban megerősíteni. A telefonon, táviraton közölt megbízás teljesítését a Takarékszövetkezet az üzletfél írásbeli megerősítéséig függőben tartja. b) Telefonon vagy más, nem írásos formában kapott közlés visszaigazolása esetén a másik fél kárfelelősége melet azonnal köteles jelezni a közlés és visszaigazolása közötti eltérést. c) Az üzletfelet terheli a kárfelelőség, ha a Takarékszövetkezet az üzletfél külön kérésére az írásos megerősítés előt teljesít rendelkezést. d)a telefaxon érkező megbízás, közlemény, iletve egyéb írásos dokumentum teljes értékű írásos közlésnek tekintendő. Oldal: 56 2.5. Ellenérték a) Az üzletfél a Takarékszövetkezet szolgáltatásaiért kamatot, jutalékot, illetőleg díjat fizet. A szolgáltatás teljesítésére fordított, a szokásos mértéket meghaladó költségek postaköltség, hatósági eljárás, illeték, stb. az üzletfelet terhelik. b)a szolgáltatások elenértékét a szerződések tartalmazzák. Szerződéses rendelkezés hiányában az ellenérték tekintetében a Takarékszövetkezet Hirdetménye az irányadó, amely megtekinthető a Takarékszövetkezet valamennyi üzletegységében. A Hirdetmény változásáról a Takarékszövetkezet a számlavezető ügyfeleit a havi számlakivonat közlemény rovatában értesíti, egyben felhívja a figyelmet arra, hogy a Hirdetmény teljes szövege a Takarékszövetkezet ügyfélfogadásra kijelölt helységeiben megtalálható. c) Pénztartozás késedelmes teljesítése esetén az üzletfél a jogszabályban, illetve szerződésben meghatározot mértékű késedelmi kamatot tartozik fizetni. d) Ellenérték megfizetése elenkező kikötés hiányában felmerülésekor esedékes akként, hogy a Takarékszövetkezet megterheli az üzletfél bankszámláját. Ha a bankműveletre banktechnikai okból, vagy a Takarékszövetkezet hibájából volt szükség, az ügyfél pénzforgalmi jutalékot nem fizet. e)a kamatokat és az időtartamhoz kötöt díjakat, továbbá naptári napokra esedékes jutalékokat a következő képlet alapján kel kiszámítani: tőke öszege x kamatláb % x naptári napok száma f) A kamatos kamatot naptári napokra a következő képlet alapján kel kiszámítani: n kamatláb indulótőke % ahol n = naptári napok számának 360-ad része g) A Takarékszövetkezetnek az egyes általa alkalmazot betéti szerződések esetében a betéti szerződésre vonatkozó hirdetményében, melyet az ügyfélfogadásra nyitva áló helyiségében kifüggeszt, közzéteszi a 2.6. pontban meghatározottakon túlmenően: a kamatszámítás képletét; a kamatozás kezdő és utolsó napját; a kamatjóváírás időpontját (időpontjait); a lejárat előti felvét feltételeit; minden olyan tényt, információt, feltételt, amely kihatással van a kifizetett öszegre a futamidő alat, lejáratkor, iletve a futamidő után. Oldal: 67 2.6. Egységesített betéti kamatláb mutató a)a Takarékszövetkezet az egyes általa kínált betéti szerződések esetében kiszámítja az egységesített betéti kamatláb mutatót (a továbbiakban: EBKM), és azt a 2.5. pontban meghatározott közzétételi kötelezettség alá tartozó adatokkal ügyfélfogadásra nyitva álló helységeiben a rövidítés feltüntetésével két tizedesjegy pontossággal közzéteszi. b)az EBKM számításának képlete, ha a lejáratig hátralévő futamidő 365 napnál kevesebb: ahol n: a kamatfizetések száma, r: az EBKM századrésze, ti: a betételhelyezés napjától az i-edik kifizetésig hátralévő napok száma, (k+bv)i: az i-edik kifizetéskor kifizetett kamat és betétösszeg visszafizetés öszszege. c) Az EBKM számításának képlete, ha a lejáratig hátralévő futamidő 365 napnál több: ahol n: a kamatfizetések száma, r: az EBKM századrésze, ti: a betételhelyezés napjától az i-edik kifizetésig hátralévő napok száma, (k+bv)i: az i-edik kifizetéskor kifizetett kamat és betétösszeg visszafizetés öszszege A Takarékszövetkezet felelőssége a) A Takarékszövetkezet a banküzleti tevékenysége és a szerződések teljesítése során mindenkor az üzletfél érdekeinek az adot körülmények lehető legteljesebb figyelembe vételével és a legnagyobb gondossággal jár el. A Takarékszövetkezet köteles megtéríteni az üzletfélnek okozott kárt, kivéve ha bizonyítja, hogy úgy járt el, ahogy az adott helyzetben elvárható. b)a Takarékszövetkezet nem felel olyan károkért, amelyek erőhatalom, hatósági rendelkezés, a szükséges hatósági engedély megtagadása, vagy késedelmes megadása okából következtek be. c) A Takarékszövetkezet a pénztári forgalomban kiadott hívószám, vagy más azonosító irat elvesztéséből, vagy iletéktelen személy által történő felhasználásából eredő károkért nem felel. d)a Takarékszövetkezet felelőségének korlátozása nem érinti azt a felelőséget, amelyet a Ptk. szerint szerződésben érvényesen kizárni nem lehet. Oldal: 78 3. Üzleti titok, banktitok, bankinformáció 3.1. Üzleti titok a) Üzleti titok minden olyan, a Takarékszövetkezet tevékenységéhez kapcsolódó tény, információ, megoldás vagy adat, amelynek titokban maradásához a Takarékszövetkezet méltányolható érdeke fűződik, és amelyet a Takarékszövetkezet üzleti titokká minősítet, iletve amelynek titokban tartása érdekében a Takarékszövetkezet a szükséges intézkedéseket megtette. Üzleti titok továbbá mindaz, amit a Hpt a annak minősít. b) A Takarékszövetkezet tulajdonosa, a Takarékszövetkezetben részesedést szerezni kívánó személy, a vezető álású személy, a Takarékszövetkezet alkalmazotja, valamint a Takarékszövetkezettel megbízásos jogviszonyban álló személy köteles a Takarékszövetkezet működésével kapcsolatban tudomására jutot üzleti titkot időbeli korlátozás nélkül megtartani. c) A b) pontban előírt titoktartási kötelezetség nem ál fenn a feladatkörében eljáró Felügyelettel, Országos Betétbiztosítási Alappal, önkéntes betét- és intézményvédelmi alappal, MNB-vel, nemzetbiztonsági szolgálattal, Álami Számvevőszékkel, Gazdasági Versenyhivatallal, a központi költségvetési pénzeszközök felhasználásának szabályszerűségét és célszerűségét elenőrző Kormányzati Elenőrzési Irodával vagyonelenőrel szemben. d)a b) pontban előírt titoktartási kötelezetség az eljárás alapját képező ügyre vonatkozóan nem áll fenn a feladatkörében eljáró nyomozó hatósággal, ügyészséggel szemben a folyamatban lévő büntetőeljárás keretében a büntető-, valamint hagyatékkal kapcsolatos polgári ügyben, továbbá acsőd-, illetve felszámolási eljárás, valamint önkormányzati adósságrendezési eljárás keretében a bírósággal szemben. e) Az Üzletszabályzat 3.1. pontja c) és d) bekezdéseiben megnevezettek köre a Hpt ának megfelelően automatikusan módosul. Oldal: 89 3.2. Banktitok a) Banktitok minden olyan, az egyes ügyfelekről a Takarékszövetkezet rendelkezésére álló tény, információ, megoldás vagy adat, amely ügyfél személyére, adataira, vagyoni helyzetére, üzleti tevékenységére, gazdálkodására, tulajdonosi, üzleti kapcsolataira, valamint a Takarékszövetkezet által vezetett számlájának egyenlegére, forgalmára, továbbá a Takarékszövetkezetel kötöt szerződéseire vonatkozik. Banktitok továbbá mindaz, amit a Hpt a annak minősít. b) E szabályzat banktitokra vonatkozó rendelkezései szempontjából a Takarékszövetkezet ügyfelének kel tekinteni mindenkit, aki (amely) a Takarékszövetkezetől pénzügyi szolgáltatást vesz igénybe. c) Banktitok csak akkor adható ki harmadik személynek, ha a Takarékszövetkezet ügyfele, annak törvényes képviselője a rá vonatkozó kiszolgáltatható banktitok-kört pontosan megjelölve közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan kéri, vagy erre felhatalmazást ad, a Takarékszövetkezet érdeke ezt az ügyféllel szemben fennálló követelése eladásához vagy lejárt követelése érvényesítéséhez szükségessé teszi. d) A banktitok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn az alábbi esetekben sem: 1. a feladatkörében eljáró Országos Betétbiztosítási Alappal, MNB-vel, Állami Számvevőszékkel, Gazdasági Versenyhivatalal, a Felügyeletel, az önkéntes intézményvédelmi és betétbiztosítási alapokkal, a központi költségvetési pénzeszközök felhasználásának szabályszerűségét és célszerűségét elenőrző Kormányzati Elenőrzési Irodával, 2. a hagyatéki ügyben eljáró közjegyzővel, valamint a feladatkörében eljáró gyámhatósággal, 3.a csődeljárás, felszámolási eljárás, bírósági végrehajtási eljárás, önkormányzati adósságrendezési eljárás, illetve végelszámolás ügyében eljáró vagyonfelügyelővel, felszámolóval, végrehajtóval, pénzügyi gondnokkal, illetve végelszámolóval, 4. a folyamatban lévő büntetőeljárás keretében eljáró, valamint a feljelentés kiegészítését végző nyomozó hatósággal, ügyészséggel, 5. a büntető-, valamint hagyatékkal kapcsolatos polgári ügyben, továbbá a csőd-, illetve felszámolási eljárás, valamint önkormányzati adósságrendezési eljárás keretében a bírósággal, 6. a külön törvényben meghatározott feltételek megléte esetén a titkosszolgálati eszközök alkalmazására, titkos információgyűjtésre felhatalmazott szervvel, 7. a főigazgató eseti engedélye alapján a törvényben meghatározot feladatkörében eljáró nemzetbiztonsági szolgálattal, 8.a helyi önkormányzatok címzet és céltámogatási rendszeréről szóló évi LXXXIX. törvény 17. (5) bekezdésében meghatározott esetben a belügyminiszterrel és a pénzügyminiszterrel, 9. az adó-, vám- és társadalombiztosítási kötelezetség teljesítésének elenőrzése, valamint az ilyen tartozást megállapító végrehajtható okirat végrehajtása érdekében folytatott eljárás keretében eljáró adóhatósággal, vámhatósággal, illetve társadalombiztosítási szervvel, Oldal: 910 10. bírósági végrehajtási eljárásban és a bírósági végrehajtó által lefolytatott közigazgatási végrehajtási eljárásban - ideértve az évi LIII. törvény 79/C. (2) bekezdés alapján a közös számla nem adós tulajdonosának nevére és címére vonatkozó megkeresést is - eljáró végrehajtóval amennyiben e szervek a Takarékszövetkezetet írásban megkeresik. e) A banktitok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn abban az esetben sem, ha az adóhatóság nemzetközi szerződés alapján, külföldi hatóság írásbeli megkeresésének teljesítése érdekében írásban kér adatot a pénzügyi intézménytől. A banktitok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn abban az esetben sem, ha az adóhatóság nemzetközi szerződés alapján, külföldi hatóság írásbeli megkeresésének teljesítése érdekében írásban kér adatot a Takarékszövetkezetől, amennyiben a megkeresés tartalmazza a külföldi hatóság által aláírt titoktartási záradékot. f) Az írásbeli megkeresésben megkel jelölni azt az ügyfelet vagy bankszámlát, akiről vagy amelyről a d) bekezdésben megjelölt szerv vagy hatóság a banktitok kiadását kéri, valamint a kért adatok fajtáját és az adatkérés célját, kivéve, ha a feladatkörében eljáró Felügyelet vagy MNB helyszíni elenőrzést folytat. g) A banktitok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn abban az esetben sem, ha a magyar bűnüldöző szerv nemzetközi szerződés alapján, külföldi bűnüldöző szerv írásbeli megkeresésének teljesítése érdekében írásban kér adatot a Takarékszövetkezetől, amennyiben a megkeresés tartalmazza a külföldi bűnüldöző szerv által aláírt titoktartási záradékot. h)a Felügyelet, valamint az MNB jogszabályban, iletőleg jegybanki rendelkezésben a Takarékszövetkezet számára előírt adatszolgáltatás során is jogosult banktitokhoz jutni. i) A Takarékszövetkezet a nyomozó hatóság, a nemzetbiztonsági szolgálat és ügyészség írásbeli megkeresésére haladéktalanul kiszolgáltatja a kért adatot a nála vezetett bankszámláról és az általa lebonyolítot ügyletről, ha adat merül fel arra, hogy a bankszámla vagy az ügylet összefüggésben van kábítószer-kereskedelemmel, terrorizmussal, illegális fegyverkereskedelemmel, pénzmosással, szervezet bűnözésel. j) A Takarékszövetkezet a c) i) pontokban, valamint a 3.4. pontban foglalt esetekben az adatok kiszolgáltatását titoktartási kötelezettségére hivatkozva nem tagadhatja meg. A Hpt. vonatkozó 53. és 54. -át a Takarékszövetkezet értelemszerűen köteles alkalmazni. Oldal: 1011 3.3. Az üzleti titok és a banktitok közös szabályai a) Aki üzleti vagy banktitok birtokába jut, köteles azt időbeli korlátozás nélkül megtartani. b)a titoktartási kötelezetség alapján az üzleti, iletőleg a banktitok körébe tartozó tény, információ, megoldás vagy adat, a Hpt-ben meghatározott körön kívül a pénzügyi intézmény, illetve az ügyfél felhatalmazása nélkül nem adható ki harmadik személynek, és feladatkörön kívül nem használható fel. c) Aki üzleti titok vagy banktitok birtokába jut, nem használhatja fel arra, hogy annak révén saját maga vagy más személy részére közvetlen vagy közvetet módon előnyt szerezzen, továbbá, hogy a pénzügyi intézménynek vagy az intézmény ügyfeleinek hátrányt okozzon. d)üzleti, iletőleg banktitokra tekintetel sem korlátozható a közérdekű adatok nyilvánosága a központi költségvetés készfizető kezeségválalásával, iletőleg a központi költségvetést terhelő egyéb álami garanciaválalásal kapcsolatos, a költségvetésre vonatkozó, illetve a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatásával, annak felhasználásával öszefüggő, továbbá a központi, iletőleghelyi önkormányzati költségvetést érintő pénzügyi szolgáltatásal, kiegészítő pénzügyi szolgáltatásal közvetlenül kapcsolatos adatok tekintetében Információ adás, Központi Hitelinformációs Rendszer a) A 3.2. pontban meghatározott általános információ-nyújtáson túlmenően, a Takarékszövetkezet az üzletfél külön felhatalmazása nélkül is jogosult általa alkalmazott és az üzletfél által is ismert típusszöveg szerinti, az üzletfél gazdálkodásának Takarékszövetkezeti általános megítélését és titoknak nem minősülő adatokat tartalmazó alapinformációt harmadik személynek díjmentesen adni, feltéve ha ezt az üzletfél írásban kifejezetten meg nem tiltotta. b) Az információ nyújtására felhatalmazást adó üzletfél a Takarékszövetkezetnek a Hirdetmény alapján felszámított díjat fizeti. c)a kiszolgáltatot információt annak kérője köteles bizalmasan kezelni, azt kizárólag saját céljaira veheti igénybe kivéve, ha az információ kérője pénzintézet, amely ügyfelei számára is kérhet információt. Az információ bizalmas kezelésének kötelezettségére a Takarékszövetkezet minden esetben tartozik figyelmeztetni az információ kérőjét. e) Az információ szolgáltatásának megtagadása nem jelent az üzletfélről alkotot negatív értékelést, az üzletfél emiatt a Takarékszövetkezet felé nem támaszthat semmilyen követelést. f) A Takarékszövetkezet az információ felhasználása során keletkezett kárért kizárólag akkor felel, ha valótlan adatot szolgáltatot, az üzletfélről alkotot gazdasági megítéléssel kapcsolatban csak súlyos gondatlanság esetén felel. g) A bankinformáció adása a Takarékszövetkezet terhére nem keletkeztet az ügyfélért való garanciát, vagy felelőséget. Oldal: 1112 h) Központi Hitelinformációs Rendszer (KHR): A Takarékszövetkezet haladéktalanul köteles az általa kezelt referenciaadatokat a KHR-t kezelő pénzügyivállalkozás részére átadni. A Takarékszövetkezet adatátadási kötelezettsége a már átadott referenciaadatok módosulása esetén is fennáll, ha azokról tudomása van. A Takarékszövetkezet a KHR-t kezelő pénzügyi válalkozás részére átadja annak a természetes személynek a Hpt. 3. számú melléklet II. fejezetének pontja szerinti referenciaadatait, aki a Hpt. 3. (1) bekezdésének b)-c) és e)-f) pontjában foglalt pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződésben válalt fizetési kötelezettségének oly módon nem tesz eleget, hogy a lejárt és meg nem fizetet tartozásának öszege meghaladja a késedelembe esés időpontjában érvényes legkisebb öszegű havi minimálbért és ezen minimálbéröszeget meghaladó késedelem folyamatosan, több mint kilencven napon keresztül fennállt. Ugyanazon személy fentiek szerinti szerződészegését több jogviszony egyidejű fennállása esetén jogviszonyonként külön-külön kell figyelembe venni. A Takarékszövetkezet a KHR-t kezelő pénzügyi válalkozás részére átadja annak a természetes személynek referenciaadatait, aki a 3. (1) bekezdésének b)- c) és e)-f) pontjában foglalt pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződés, valamint a külön jogszabályban meghatározot halgatói hitelszerződés megkötésének kezdeményezése során valótlan adatot közöl, hamis vagy hamisított okiratot használ, ha mindez okirattal bizonyítható. Természetes személyekkel kapcsolatban nyilvántartható adatok: o név, o születési név, o születési idő, hely, o anyja születési neve, o személyi igazolvány (útlevél) szám vagy egyéb, a személyazonosság igazolására a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló évi LXVI. törvény szerint alkalmas igazolvány száma, o lakcím, o levelezési cím. o az igénylés elutasításának időpontja, indoka, o okirati bizonyítékok, o perre utaló megjegyzés. A Takarékszövetkezet a KHR-t kezelő pénzügyi válalkozás részére átadja annak a természetes személynek a 3. számú melléklet II. fejezetének 1.1 és 1.4 pontja szerinti referenciaadatait, a) aki a készpénz-helyetesítő fizetési eszközre vonatkozó azon bejelentését követően, miszerint az elektronikus fizetési eszköz kikerült a birtokából, vagy az elektronikus fizetési eszköz használatához szükséges személyazonosító, illetve egyéb kódja vagy más hasonló azonosító adata jogosulatlan harmadik személy tudomására jutott, a bejelentett fizetési eszközzel tranzakciót hajt végre, b) aki a készpénz-helyetesítő fizetési eszköz használata során jogosulatlanul más személy személyazonosító vagy egyéb kódját, illetve más azonosító adatát használja fel, Oldal: 1213 c) akivel szemben a készpénz-helyetesítő fizetési eszköz használata miat a bíróság jogerős határozatában a Btk. 313/C. -ában meghatározot bűncselekmény elkövetését állapítja meg. Természetes személyekkel kapcsolatban a), b) és c) esetekben nyilvántartható adatok: o név, o születési név, o születési idő, hely, o anyja születési neve, o személyi igazolvány (útlevél) szám vagy egyéb, a személyazonosság igazolására a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló évi LXVI. törvény szerint alkalmas igazolvány száma, o lakcím, o levelezési cím, o a készpénz-helyetesítő fizetési eszköz típusa és azonosítója (száma), o a letiltás időpontja, o a letiltott készpénz-helyetesítő fizetési eszközzel végrehajtot műveletek időpontja, száma, öszege, o a jogosulatlan felhasználások száma, o az okozott kár összege, o a bírósági határozat jogerőre emelkedésének időpontja, o perre utaló megjegyzés. A Takarékszövetkezet a KHR-t kezelő pénzügyi válalkozás részére átadja a Hpt. 2. számú melléklet V. fejezete 4. pontja szerinti vállalkozásoknak a 3. (1) bekezdésének b)-c) és e)-f) pontjában foglalt pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződésével kapcsolatos, alábbi referenciaadatait. o cégnév, név, o székhely, o cégjegyzékszám, egyéni vállalkozói igazolvány szám, o adószám. o a szerződés típusa és azonosítója (száma), o a szerződés megkötésének, lejáratának, megszűnésének időpontja, o a szerződés megszűnésének módja, o a szerződés öszege és devizaneme, o a lejárt és meg nem fizetet tartozás esedékeségének időpontja, összege, o fa lejárt és meg nem fizetett tartozás megszűnésének időpontja és módja, o a követelés másik referenciaadat-szolgáltató részére történő átruházására, perre utaló megjegyzés. A Takarékszövetkezet a KHR-t kezelő pénzügyi válalkozás részére átadja annak a vállalkozásnak a 3. számú melléklet II. fejezetének 2.1 és 2.3 pontja szerinti referenciaadatait, amelynek bankszámlájával szemben - fedezethiány miatt - harminc napot meghaladó időszak alat, megszakítás nélkül, egy milió forintnál nagyobb öszegű sorba álítot követelést tartanak nyilván. Ezen adatok: o cégnév, név, o székhely, o cégjegyzékszám, egyéni vállalkozói igazolvány szám, Oldal: 1314 o adószám. o a szerződés azonosítója (száma), o a bankszámla száma, o a szerződés megkötésének, lejáratának, megszűnésének időpontja, o a sorba állított követelések összege és devizaneme, o a követelések sorba álításának kezdő és megszűnési időpontja, o perre utaló megjegyzés. A Takarékszövetkezet a KHR-t kezelő pénzügyi válalkozás részére átadja annak a vállalkozásnak a 3. számú melléklet II. fejezetének 2.1 és 2.4 pontja szerinti referenciaadatait, amely készpénz-helyetesítő fizetési eszköz elfogadására irányuló szerződésben válalt kötelezetségét megszegte, és emiat a készpénzhelyetesítő fizetési eszköz elfogadására irányuló szerződését a referenciaadatszolgáltató felmondta vagy felfüggesztette. Ezen adatok: o cégnév, név, o székhely, o cégjegyzékszám, egyéni vállalkozói igazolvány szám, o adószám. o a szerződés megkötésének, lejáratának, megszűnésének, felfüggesztésének időpontja, o perre utaló megjegyzés. A Hpt. 130/C. -ban foglalt rendelkezések alkalmazása során a lejárt és meg nem fizetet tartozás öszegének és időtartamának számítását abban az esetben is folyamatosan kel végezni, ha az adatszolgáltatásal kapcsolatos szerződésből eredő követelés egy másik pénzügyi intézmény részére átruházásra kerül. A szerződésből eredő követelést átruházó pénzügyi intézmény köteles a feladat teljesítéséhez szükséges valamennyi okiratot és információt átadni a követelést átvevő intézmény részére. A KHR-t kezelő pénzügyi válalkozás az ezt követő 2. és 3. bekezdésben foglalt kivétellel - a referenciaadatokat az ezt követő első bekezdésben meghatározot időpontól számítot öt évig kezeli. Az öt év letelte után a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a referenciaadatokat véglegesen és vissza nem állítható módon törli. A fenti bekezdésben meghatározot határidő számításának kezdete: o a késedelmes tartozás megszűnésének időpontja a Hpt. 130/C. szerinti esetben, o az adat átadásának időpontja a Hpt. 130/D., és a 130/F. (3) bekezdése szerinti esetben, o a követelések sorba álításának megszűnési időpontja a Hpt. 130/F. (2) bekezdése szerinti esetben, o a szerződés megszűnésének időpontja a Hpt. 130/F. (1) bekezdése szerinti esetben. A KHR-t kezelő pénzügyi válalkozás haladéktalanul és visza nem álítható módon törli a referenciaadatot, ha a Takarékszövetkezet jogutód nélkül megszűnt és az adatszolgáltatásal kapcsolatos szerződésből eredő követelésnek másik pénzügyi intézmény részére történő átruházására nem került sor, vagy ha a Oldal: 1415 Takarékszövetkezet az adatszolgáltatásal kapcsolatos szerződésből eredő követelést nem a pénzügyi intézmény részére ruházta át. A KHR-t kezelő pénzügyi válalkozás haladéktalanul és visza nem álítható módon törli a referenciaadatot, ha az jogellenesen került a KHR-be. A Takarékszövetkezet a természetes személyek részére - az adatátadás céljának, az átadható adatok körének, a jogorvoslati lehetőségnek, valamint annak a megjelölésével, hogy a KHR-be történt adatátadást követően a referenciaadatokat a KHR-t kezelő pénzügyi válalkozás a Hpt. 130/A. (4) bekezdésében meghatározott célból további referenciaadat-szolgáltatók részére is átadhatja - írásbeli tájékoztatást köteles adni, melyet jelen Általános Szerződési Feltételek átadásával teljesít. Ennek értelmében a természetes személy adatai a fentiekben és a Hpt. 130/D., 130/C. és 130/E. -ban meghatározott esetben - a konkrét okok ismertetése mellett - bekerülhetnek a KHR-be. A Takarékszövetkezet szerződést kezelő fiókja az adatátadás tervezett végrehajtását harminc nappal megelőzően tájékoztatja a természetes személyt arról, hogy a 130/C. -ban meghatározott esetben adatai bekerülnek a KHR-be, ha nem tesz eleget a szerződésben foglalt kötelezetségének, ésaz adatátadást követően legfeljebb nyolc napon belül, annak megtörténtéről. A Takarékszövetkezet a vállalkozások részére - az adatátadás céljának, az átadandó adatok körének, valamint annak a megjelölésével, hogy a KHR-be történt adatátadást követően a referenciaadatokat a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a 130/A. (4) bekezdésében meghatározott célból további referenciaadat-szolgáltatók részére is átadhatja - a szerződés megkötését megelőzően írásbeli tájékoztatást köteles adni arról, hogy a fentiekben és a Hpt. 130/F. - ában meghatározott esetben referenciaadatai bekerülnek a KHR-be, melyet jelen Általános Szerződési Feltételek átadásával teljesít.. Bármely referenciaadat-szolgáltatónál bárki jogosult tájékoztatást kérni arról, hogy milyen adatai szerepelnek a KHR-ben, és ezen adatait mely referenciaadatszolgáltató adta át. A Takarékszövetkezet a tájékoztatás iránti kérelmet a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozásnak haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül továbbítja, amely öt napon belül a kért adatokat zárt módon megküldi a Takarékszövetkezetnek, amely azt, a kézhezvételt követően ugyancsak zárt módon, kézbesítési bizonyítvánnyal feladot irat formájában haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül eljuttatja a kérelmezőnek. A tájékoztatás a kérelmező számára évente egy alkalommal díjtalan. További tájékoztatás kérése esetén a kérelmezőnek költségtérítést kel fizetnie, amely legfeljebb a kapcsolódó közvetlen költségek ellenértékét tartalmazhatja. A megfizetett költségtérítést a referenciaadatokat jogellenesen átadó referenciaadat-szolgáltató, illetve az Hpt. 130/K. (6) bekezdése szerinti esetben a KHRt kezelő pénzügyi válalkozás köteles viszafizetni a nyilvántartot részére, ha a referenciaadatot jogellenesen kezelik, vagy a 130/K. (1) bekezdésében meghatározott kifogásolást követően az adatot helyesbíteni vagy törölni kell. A KHR-t kezelő pénzügyi válalkozás a kifogást - a nyilvántartot egyidejű értesítése mellett - haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül köteles ah- Oldal: 1516 hoz a referenciaadat-szolgáltatóhoz megküldeni, amely a kifogásolt referenciaadatot a KHR-t kezelő pénzügyi válalkozásnak átadta, kivéve, ha a Takarékszövetkezet jogutód nélkül megszűnt, és az adatszolgáltatásal kapcsolatos szerződésből eredő követelés átruházására másik referenciaadat-szolgáltató részére nem került sor, vagy a referenciaadat-szolgáltató személye nem állapítható meg. A Takarékszövetkezet, iletőleg a KHR-t kezelő pénzügyi válalkozás köteles a kifogást annak kézhezvételét követő tizenöt napon belül kivizsgálni, és a vizsgálat eredményéről a nyilvántartotat írásban, kézbesítési bizonyítvánnyal feladott irat formájában haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül tájékoztatni. Ha a Takarékszövetkezet a kifogásnak helyt ad, haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül köteles a helyesbítet vagy törlendő referenciaadatot - a nyilvántartot egyidejű értesítése melet - a KHR-t kezelő pénzügyi válalkozás részére átadni, amely a változást haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül köteles átvezetni. A KHR-t kezelő pénzügyi válalkozás - a nyilvántartott egyidejű értesítése mellett - akkor is köteles a változást haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül átvezetni, ha a referenciaadat-szolgáltató jogutód nélkül megszűnt és az adatszolgáltatásal kapcsolatos szerződésből eredő követelés átruházására másik referenciaadat-szolgáltató részére nem került sor, vagy a referenciaadatszolgáltató személye nem állapítható meg és így a benyújtott kifogást a KHR-t kezelő pénzügyi válalkozás vizsgálta ki, és annak helyt adott. A KHR-t kezelő pénzügyi válalkozás a helyesbítésről vagy törlésről haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül köteles értesíteni valamennyi olyan referenciaadat-szolgáltatót, amely a nyilvántartottról a helyesbítést vagy törlést megelőző egy éven belül referenciaadatot kért. A nyilvántartot referenciaadatainak átadása és kezelése miat, iletőleg azok helyesbítése vagy törlése céljából a referenciaadat-szolgáltató és a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás ellen keresetet indíthat. A keresetlevelet a Hpt. 130/K. (4) bekezdésében meghatározot tájékoztató kézhezvételét követő harminc napon belül a nyilvántartott lakóhelye szerint illetékes helyi bírósághoz kell benyújtani vagy ajánlot küldeményként postára adni. E határidő elmulasztása miatt igazolásnak van helye. A nyilvántartottat a keresetindítási jog akkor is megilleti, ha a referenciaadatszolgáltató, illetve a KHR-t kezelő pénzügyi válalkozás a 130/J. (4), vagy a 130/K. (4) bekezdésében meghatározott tájékoztatási kötelezettségének nem tett eleget. A keresetlevél benyújtására nyitva áló határidőt ez esetben a tájékoztatási kötelezettségre megálapítot határidő leteltétől kel számítani. Aperre a polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltéréssel kell alkalmazni. A bíróság a keresetlevelet a Pp ának (1) bekezdésében meghatározottak tekintetében haladéktalanul, de legkésőbb a bírósághoz érkezésétől számítot tizenöt napon belül megvizsgálja és - amennyiben a keresetlevél a tárgyalás kitűzésére alkalmas - intézkedik a tárgyalási határnap kitűzéséről. A tárgyalást úgy kel kitűzni, hogy az első tárgyalás legkésőbb az iratoknak a bírósághoz való érkezését követő harminc napon belül megtartható legyen. Ha a keresetlevél csak Oldal: 1617 a bíróság intézkedése alapján válik alkalmasá a tárgyalás kitűzésére (Pp ) a tárgyalás kitűzésére előírt határidő kezdő időpontját etől az időpontól kel számítani. A tárgyalás elhalasztása esetén a folytatólagos tárgyalást harminc napon belül kell megtartani. A KHR-t kezelő pénzügyi válalkozás a per megindítását az eljárás jogerős befejezéséig a vitatott referenciaadattal együtt köteles nyilvántartani. A bíróság végzésével már a tárgyalás előkészítése során elrendelheti a referenciaadatok kezelésének felfüggesztését, ha a rendelkezésre álló adatok alapján a kereseti kérelem megalapozotsága valószínűnek mutatkozik. A végzés felebbezésre tekintet nélkül előzetesen végrehajtható. Ha a bíróság a referenciaadatok kezelésének felfüggesztését rendelte el, akkor az erre vonatkozó határozat kézhezvételét követően haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül a referenciaadatokat a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánoságáról szóló évi LX I. törvény 2. - ának 13. pontjában meghatározottak szerint zárolni kell. A perben a keresetet más keresettel összekapcsolni vagy a pert más perrel egyesíteni nem lehet, továbbá a perben viszontkeresetnek nincs helye. A perben az eljárás szünetelésének csak a Pp (1) bekezdésének c) és d) pontja esetében van helye. A referenciaadat-szolgáltatót, iletőleg a KHR-t kezelő pénzügyi válalkozást terheli annak bizonyítása, hogy a referenciaadat átadásának, illetve KHR-ben történő kezelésének e törvényben meghatározott feltételei fennálltak. E körben a bizonyítás elmaradása vagy eredménytelensége a referenciaadat-szolgáltatót, illetőleg a KHR-t kezelő pénzügyi válalkozást terheli. Az ítélet jogerőre emelkedéséig a referenciaadat kezelését akkor is fel kel függeszteni, ha az elsőfokú ítélet a referenciaadat törlését rendelte el. A referenciaadat kezelésének felfüggesztését, a kezelés felfüggesztésének megszüntetését, illetve a referenciaadat helyesbítését, törlését a bíróság erre vonatkozó jogerős határozatának kézhezvételét követően haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül végre kell hajtani. 4. A megbízások általános szabályai 4.1. Pénztárszolgálat, megbízások érkeztetése, elfogadása a) A Takarékszövetkezet pénztárszolgálatot az üzleti helyiségeiben meghirdetett pénztári órák alatt tart. b) A fizetési megbízásokat a Takarékszövetkezet nyitvatartási idején belül bármikor befogadja. A tárgynapi teljesítés feltétele, hogy az ügyfél pénztárzárás előt egy órával, de legalább 13 óráig benyújtsa megbízását. A 13 óra után benyújtott megbízást leghamarabb a következő banki munkanapon teljesíti a Takarékszövetkezet. A postai úton beérkező megbízásokat - az ügyfél elenkező rendelkezése hiányában - a Oldal: 1718 beérkezés napján teljesíti a Takarékszövetkezet. Amennyiben az ügyfél nem a benyújtási, vagy az azt követő napon kívánja teljesítetni megbízását, úgy lehetősége van a megbízáson értéknap feltüntetésével a teljesítés határidejének meghatározására. c) Határidőre teljesítendő megbízásokat az üzletfél tartozik a Takarékszövetkezetnek olyan időpontban benyújtani, hogy a teljesítés késedelmet ne szenvedjen. Ennek elmulasztásából eredő kárért a Takarékszövetkezet nem felel. d) A beérkezett megbízásokat a Takarékszövetkezet kizárólag a jelen üzletszabályzat 2.4. pontjában meghatározott feltételek mellett és az aláírások valódisága esetén fogadja el. A Takarékszövetkezet megtagadja a megbízást, ha teljesítése jogszabályba ütközik és a Takarékszövetkezet ezt észleli. e) Amennyiben az ügyfél nem a benyújtási, vagy az azt követő napon kívánja teljesíttetni megbízását, úgy lehetősége van a megbízáson értéknap feltüntetésével a teljesítés határidejének meghatározására Fizetési módok a) A Takarékszövetkezetnél alkalmazható fizetési módok a vonatkozó pénzforgalmi rendelkezések előírásai szerint a következők: 1. átutalás 1.1egyszerű 1.2 csoportos 2. inkasszó 2.1 azonnali 2.2 csoportos 2.3határidős 3. elektronikus fizetési eszköz (bankkártya MNB engedélyétől függő hatályal) 4. készpénzfizetés b) Az a) alpontban meghatározot 1.2. és 2.2. jelű csoportos fizetési módokat lakosági bankszámla javára október 2-ától, pénzforgalmi bankszámla javára pedig csak január 8-ától szabad benyújtani. Az a) alpont 2.3. jelű fizetési módozatú megbízást január 1-jétől csak a Magyar Államkincstárnál vezetett számla terhére fogad be a Takarékszövetkezet. a) A fizetési módok alkalmazására vonatkozó előírásokat a 9/2001. /MK.147./ MNB rendelkezés { továbbiakban R.}tartalmazza részletesen Megbízás teljesítéséhez szükséges adatok a) A megbízásnak minden kétséget kizáróan tartalmaznia kell az ügylet tárgyát és a megbízás teljesítéséhez szükséges adatokat. Oldal: 1819 b)ha az üzletfél a megbízásnak az általános gyakorlatól eltérő, vagy meghatározot időpontban való teljesítését igényli, a megbízáson, iletőleg azzal egyidejűleg más módon a Takarékszövetkezet értesítenie kell. c) A Takarékszövetkezet nem felel, ha a megbízó a teljesítéshez szükséges adatokat tévesen adja meg. Az üzletfél bankszámlája terhére szóló megbízások esetén a Takarékszövetkezet köteles meggyőződni aról, hogy a terhelendő bankszámla elnevezése és a bankszámla száma megegyezik-e. d) A Takarékszövetkezet visszaküldi a megbízást, ha a megbízás vizsgálata során a tévedés felismerhető, vagy a megbízást hiányosan álítoták ki és a kiegészítés, vagy helyesbítés rövid úton nem volt lehetséges. e)az üzletfél terhére érkező fizetési megbízáson terhelendő bankszámlaként az ügyfél egyedi számlaszámát kell feltüntetni. Oldal: 1920 4.4. A megbízás fedezete, teljesítése a) Ha a bankszámlán lévő pénzügyi fedezet valamennyi esedékes megbízás teljesítését nem teszi lehetővé, a Takarékszövetkezet a b) pontban foglaltak kivételével az érkezés sorrendjét veszi figyelembe a megbízások teljesítésénél, ha a számlatulajdonos másként nem rendelkezik. Az érkezés szerinti sorendet megelőzően kezelendő megbízásokra vonatkozó rendelkezést a számlatulajdonos csak a b) pontban fel nem sorolt rendelkezések (megbízások, megkeresések) körében, és e rendelkezések teljesítését követően adhat a hitelintézet részére. b) A Takarékszövetkezet a teljesítéshez szükséges fedezet biztosításáig - legfeljebb azonban 15 napig - a jogosult elenkező rendelkezése hiányában függőben tartja a pénzügyi fedezet hiánya miatt nem teljesíthető rendelkezéseket (megbízásokat) az alábbi sorrendben: 1) a számlavezető hitelintézet téves bejegyzésének a bankszámlán történő helyesbítése; 2) a bírósági végrehajtó vagy az adóhatóság által a Vht. 82/A. -a alapján benyújtott azonnali beszedési megbízást és a bíróság által hozott átutalási végzés (Vht. 80. ), illetve a jogosult által a Vht. 6. (2) bekezdése alapján a végrehajtható bírósági határozaton vagy a közjegyzői okiraton (Kötv ), iletve a közjegyző által hozot végrehajtható határozaton, valamint az Áe. 80. (2) bekezdése alapján a végrehajtható közigazgatási határozaton alapuló pénzkövetelés behajtására benyújtott azonnali beszedési megbízást; továbbá a közigazgatási szerv által az Áe. 80. (1) bekezdése, az adóhatóság által az adózás rendjéről szóló évi XCI. törvény 88. (1) bekezdése, illetve a vámhatóság által a vámjogról, a vámeljárásról, valamint a vámigazgatásról szóló évi C. törvény 148. (2) bekezdése alapján a végrehajtható közigazgatási határozaton vagy egyéb végrehajtható okiraton alapuló pénzkövetelés érvényesítésére benyújtott azonnali beszedési megbízás; 3) a Magyar Államkincstár által benyújtott - a helyi önkormányzatok nettó finanszírozása során megelőlegezet - követelések. c) Ha a számlatulajdonossal másként nem állapodik meg, a hitelintézet a bankszámlán pénzügyi fedezet hiánya miat nem teljesíthető átutalási és beszedési megbízásokat a benyújtó részére visszaküldi vagy a számlatulajdonos értesítése mellett a nyilvántartásából törli, illetve az R. 6. (2) bekezdése alapján benyújtott megbízásokat 15 nap elteltével a benyújtó részére visszaküldi vagy a jogosult számlatulajdonos értesítése mellett a nyilvántartásából törli. d)a kötelezet számláját vezető Takarékszövetkezet a pénzforgalmi és a lakosági bankszámlán fedezet hiányában nem teljesíthető azonnali beszedési megbízások nyilvántartásba vételéről (függőben tartásáról) köteles a jogosultat - a jóváírandóként feltüntetet bankszámláját vezető hitelintézet útján - értesíteni. Az értesítésnek tartalmaznia kell az eredeti azonnali beszedési megbízás adatain kívül a függőben tartás utolsó napját is. Oldal: 20 Több megjelenítése
5. sz. melléklet Kérjük az alábbi Tájékoztatást figyelmesen olvassa el! Tájékoztató a központi hitelinformációs rendszerről (továbbiakban: KHR) I. A KHR-be történő adattovábbítás célja: A központi hitelinformációs Részletesebben NYILATKOZAT. 1. Alulírott
TÁJÉKOZTATÓ A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS RENDSZERRE (A TOVÁBBIAKBAN: KHR) IRÁNYADÓ SZABÁLYOKRÓL, A NYILVÁNTARTÁS CÉLJÁRÓL, A NYILVÁNTARTOTT SZEMÉLYT MEGILLETŐ JOGOKRÓL, A KHR ÁLTAL KEZELT ADATOK FELHASZNÁLÁSÁRÓL, Részletesebben Mecsekvidéke Takarékszövetkezet
Mecsekvidéke Takarékszövetkezet Általános Üzletszabályzat 1. Általános rendelkezések 1.1. Az üzletszabályzat jogi jellege, hatálya a) Az Általános Üzletszabályzat továbbiakban üzletszabályzat a Mecsekvidéke Részletesebben Tájékoztatjuk, hogy az átadást megelőzően az Ön hozzájárulása szükséges adatainak KHR-ből történő más referenciaadat-szolgáltató általi átvételéhez.
TÁJÉKOZTATÁS A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS RENDSZERBE TÖRTÉNŐ ADATÁTADÁS, A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS RENDSZERBEN TÖRTÉNŐ ADATKEZELÉS SZABÁLYAIRÓL, VALAMINT A JOGORVOSLATI LEHETŐSÉGEKRŐL A Szarvas és Vidéke Részletesebben Tájékoztató a Központi Hitelinformációs Rendszerrıl
Tájékoztató a Központi Hitelinformációs Rendszerrıl Tisztelt Ügyfelünk! Ezúton tájékoztatjuk Önt a Központi Hitelinformációs Rendszer (KHR) céljáról, az abba szolgáltatandó ügyféladatok körérıl, az ügyfelek Részletesebben Általános Központi Hitelinformációs Rendszer Ügyfél tájékoztató
sz. szerződés 1/1. sz. melléklete Általános Központi Hitelinformációs Rendszer Ügyfél tájékoztató A Hajdúdorog és Vidéke Takarékszövetkezet (a továbbiakban: Takarékszövetkezet) Általános Üzletszabályzata Részletesebben Alulírott (szül. hely, idő, a.n., személyigazolvány száma: )
.iktatószámú szerződés 1. számú függelékének 1. számú melléklete NYILATKOZAT Alulírott név:.. születési név: szül. helye, ideje:..,..év..hónap nap anyja születési neve:... lakcíme:. levelezési címe: személyazonosító Részletesebben Tájékoztató az Általános Szerződési Feltételek 2011. augusztus elsejei változásáról
AGRIA Bélapátfalva Takarékszövetkezet 3346 Bélapátfalva, Május 1. u. 2/a. 3/9. Lakossági Devizahitelezés Üzletszabályzata TARTALOMJEGYZÉK 1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK... 3 1. 1. Alkalmazási kör... 3 2. A Részletesebben Általános szerződési szabályok 7.sz.mell. Cenzúraszámú szerződés 1. számú függeléke A szerződő felek megállapodnak, hogy a fenti hiteliktatószámú hitelügyletre vonatkozó szerződésük az alábbiakban meghatározott Részletesebben LAKOSSÁGI BANKSZÁMLA HITELKERET SZERZŐDÉS
AGRIA Bélapátfalva Takarékszövetkezet : 3346 Bélapátfalva, Május 1. út 2/a., Pf.:1. Telefon: 36/554-370 Fax: 36/554-371 Üzleti központ, postacím: 3300 Eger Katona tér 7-9.,Pf.: 227, Telefon: 36/514-510 Részletesebben Rábaközi Takarékszövetkezet
Rábaközi Takarékszövetkezet Vállalkozások és egyéni vállalkozók részére vezetett pénzforgalmi számlák és betétszámlák kamatairól, valamint a vonatkozó betétbiztosítási feltételekről Hatályos: 2015. július Részletesebben Általános Központi Hitelinformációs Rendszer Ügyféltájékoztató
Általános Központi Hitelinformációs Rendszer Ügyféltájékoztató A Rakamaz és Vidéke Körzeti Takarékszövetkezet (a továbbiakban: Takarékszövetkezet) Általános Üzletszabályzata tartalmazza a Központi Hitelinformációs Részletesebben ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÓ A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS RENSZERNEK (KHR) VALÓ ADATSZOLGÁLTATÁSOKRÓL
Tompa és Vidéke Takarékszövetkezet Cg: 03-02-000296 ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÓ A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS RENSZERNEK (KHR) VALÓ ADATSZOLGÁLTATÁSOKRÓL Szerződéskötés kezdeményezését megelőző és szerződés megkötését Részletesebben Természetes személyre vonatkozó Központi Hitelinformációs Rendszerrel kapcsolatos ügyféltájékoztató
Tiszavasvári Takarékszövetkezet HIRDETMÉNY Betéti Okiratok és számlán belül lekötött betétek Lakossági ügyfelek, Vállalkozók és egyéb szervezetek részére 2 Betéti okiratok Az éves kamat mértéke Betétkönyv Részletesebben A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS RENDSZERRŐL A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS RENDSZER RÉSZÉRE TÖRTÉNŐ ADATSZOLGÁLTATÁS
Általános Üzletszabályzat a 2014. március 15-e előtt megkötött szerződésekre 4. sz. almelléklete: a központi hitelinformációs rendszerről A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS RENDSZERRŐL A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS Részletesebben Tájékoztató a banktitokról
... (társaság neve)... (adószám) Szabályzat a Pénzmosás Megelőzéséről és Megakadályozásáról Érvényes:... -tól Érvénybe helyezte:... Tartalomjegyzék 1. A pénzmosás megelőzéséről és megakadályozásáról szóló Részletesebben ERSTE BANK HUNGARY ZRT.
Ügyféltájékoztató a központi hitelinformációs rendszerrel kapcsolatos tudnivalókról Szerződés azonosító Családi és utó-/házassági név Anyja neve Születési hely, idő Állandó lakcím Az Erste Bank Hungary Részletesebben ÜZLETSZABÁLYZATA ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEI DÍJBESZEDŐ FAKTORHÁZ ZRT. BUDAPEST. Érvényes: 2014. február 25.
DÍJBESZEDŐ FAKTORHÁZ ZRT. BUDAPEST A DÍJBESZEDŐ FAKTORHÁZ ZRT. ÜZLETSZABÁLYZATA ÉS ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEI Érvényes: 2014. február 25. TARTALOMJEGYZÉK 1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK... 3 1.1. Alkalmazási Részletesebben Megbízások benyújtásának, visszavonásának és teljesülésének időpontjai. benyújtás határideje T nap (banki munkanap záróidőpontja)
HIRDETMÉNY hatályos 2013. június 29-től a hivatalosan közzétett változtatásig Megbízások benyújtásának, befogadásának, visszavonásának és teljesítésének időpontjai az AXA Bank Europe SA Magyarországi Fióktelepénél, Részletesebben tudomásszerzést követő öt munkanapon belül írásban átadja a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére.
TÁJÉKOZTATÓ A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS RENDSZERRE IRÁNYADÓ SZABÁLYOKRÓL, A NYILVÁNTARTÁS CÉLJÁRÓL, A NYILVÁNTARTOTT SZEMÉLYT MEGILLETŐ JOGOKRÓL, A KHR ÁLTAL KEZELT ADATOK FELHASZNÁLÁSÁRÓL, VALAMINT AZ Részletesebben Kedvezményezett: az, aki a betét tulajdonosának nyilatkozata alapján, valamilyen feltétel teljesülése esetén a betét tulajdonosává válik.
BOROTAI TAKARÉKSZÖVETKEZET TAKARÉKSZELVÉNY ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEI Hatályos: 2015.07.23. napjától Jelen általános szerződési feltételek hatálya az Ügyfelek által a Borotai Takarékszövetkezetnél Részletesebben BISZ Központi Hitelinformációs Zártkörűen Működő Részvénytársaság. Központi Hitelinformációs Rendszer (KHR)
Bizalmas BISZ Központi Hitelinformációs Zártkörűen Működő Részvénytársaság Központi Hitelinformációs Rendszer (KHR) ÜZLETSZABÁLYZAT KIVONAT KÉRELMEZŐK RÉSZÉRE Hatályos: 2013. január 1-től TARTALOMJEGYZÉK Részletesebben DEVIZA SZÁMLA ÉS BETÉT HIRDETMÉNY
DEVIZA SZÁMLA ÉS BETÉT HIRDETMÉNY LAKOSSÁGI (fogyasztónak minősülő) ÜGYFELEK RÉSZÉRE Érvényes: 2015. március 21-től A Takarékszövetkezet új Hirdetményt tesz közzé a lakossági (fogyasztónak minősülő) ügyfelek Részletesebben FORINT ALAPÚ ÉVEN BELÜLI SZEMÉLYI KÖLCSÖNSZERZŐDÉS BETÉTFEDEZETTEL
Iktatószám:../. FORINT ALAPÚ ÉVEN BELÜLI SZEMÉLYI KÖLCSÖNSZERZŐDÉS BETÉTFEDEZETTEL mely létrejött egyrészről Szécsény és Környéke Takarékszövetkezet székhely: 3170 Szécsény, Rákóczi út 71. cégjegyzékszám: Részletesebben A Merkantil Bank Zrt. Üzletszabályzata az OTP Bank Nyrt-nél nyitható MOBIL Betétszámláról Hatályos: 2013. augusztus 1-től
General.Terms/2013.04.29. KDB BANK (MAGYARORSZÁG) ZRT. (1054. Budapest, Bajcsy-Zsilinszky út 42-46.) ÁLTALÁNOS ÜZLETI FELTÉTELEI A KDB Bank (Magyarország) ZRt. jelen Általános Üzleti Feltételei egységes Részletesebben HIRDETMÉNY. Devizaszámla-vezetés és valutaváltás
H I R D E T M É N Y Érvényes: 2014. február 10-től K A M A T O K I. LAKOSSÁGI FOLYÓSZÁMLA KAMATMÉRTÉKEI: Érvényes: 2014.02.10-től Éves kamatláb 1. Bankszámlabetét kamatmértéke (havi tőkésítéssel) EBKM Részletesebben A MERKANTIL BANK ZRT ÜZLETSZABÁLYZATA az OTP Bank Nyrt-nél nyitható MOBIL Betétszámláról
A MERKANTIL BANK ZRT ÜZLETSZABÁLYZATA az OTP Bank Nyrt-nél nyitható MOBIL Betétszámláról A Merkantil Bank Zrt. Igazgatóságának 46/2006. 2006. augusztus 24. felhatalmazása alapján, 2006.szeptember 1-től Részletesebben HIRDETMÉNY. Számlavezetési díj, a számlatulajdonos kérésére nyitott forint és deviza
HIRDETMÉNY a Magyar Nemzeti Bank által vezetett bankszámlákhoz kapcsolódó, a készpénzben végzett műveleteken kívüli fizetési megbízásokra vonatkozó díjakról, különdíjakról, jutalékokról, postai és egyéb Részletesebben MIKROHITEL Gazdaságfejlesztő Pénzügyi Zrt. ÜZLETSZABÁLYZATA és ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEI. Hatálybalépés: 2012. június 16.
Merkantil Bank Zrt. Merkantil Car Zrt. Tájékoztató a banktitokról 2014. január 1. Kivonat a hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvényből 71. Banktitok 160. (1) Banktitok Részletesebben HIRDETMÉNY Devizakülföldi/devizabelföldi természetes/nem természetes személyek részére vezetett devizaszámla kondíciói
HIRDETMÉNY Devizakülföldi/devizabelföldi természetes/nem természetes személyek részére vezetett devizaszámla kondíciói Aktualizálva 2015.06.11-től a IV., VI., és VIII. pont. I. Általános feltételek A Takarékszövetkezet Részletesebben Az ART-CASH Kft. Általános Üzletszabályzata
Az ART-CASH Kft. Általános Üzletszabályzata Hatályba lépés dátuma: 2013.01.01. Kibocsátó: ART-CASH Kft. 7100 Szekszárd Széchenyi u. 23. TARTALOMJEGYZÉK A. Alkalmazási kör A. I. A Társaság engedélye A. Részletesebben 2011. évi CXXII. törvény. a központi hitelinformációs rendszerről. I. Általános rendelkezések
2011. évi CXXII. törvény a központi hitelinformációs rendszerről Az Országgyűlés a közérdek által vezérelve a teljes körű hitelnyilvántartás - ezen belül a lakossági hitelnyilvántartás - létrehozásának, Részletesebben IDŐSKORI JELZÁLOGJÁRADÉK
FHB JELZÁLOGBANK NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG 2015. január 31. napjáig fogyasztónak nem minősülő természetes személyekkel megkötött kölcsönszerződésekre vonatkozó IDŐSKORI JELZÁLOGJÁRADÉK ÁLTALÁNOS Részletesebben BETÉT HIRDETMÉNY. LAKOSSÁGI (fogyasztónak minősülő) ÜGYFELEK RÉSZÉRE Érvényes: 2015. július 3-tól
BETÉT HIRDETMÉNY LAKOSSÁGI (fogyasztónak minősülő) ÜGYFELEK RÉSZÉRE Érvényes: 2015. július 3-tól Meghirdetés: 2015. június 23. napján Hatályos: 2015. július 3. napjától Jelen Hirdetmény változás közzétételének Részletesebben Budapest Lízing Zrt. Üzletszabályzat
Budapest Lízing Zrt. Pénzügyi lízingtevékenységre vonatkozó Üzletszabályzat Hatályos 2009. augusztus 1-jétől www.budapestlizing.hu 1. ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK...3 1.1. Az Üzletszabályzat hatálya... 3 1.2. Az Részletesebben Tájékoztatjuk, hogy az átadást megelőzően az Ön hozzájárulása szükséges adatainak KHR-ből történő más referenciaadat-szolgáltató általi átvételéhez.
22.iktatószámú szerződés 1. számú függelékének 4. számú melléklete TÁJÉKOZTATÓ A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS RENDSZERRE (A TOVÁBBIAKBAN: KHR) IRÁNYADÓ SZABÁLYOKRÓL, A NYILVÁNTARTÁS CÉLJÁRÓL, A NYILVÁNTARTOTT Részletesebben 2011. évi CXXII. törvény Hatályos: 2011.11.15 -
2011. évi CXXII. törvény Hatályos: 2011.11.15 - Jogszabálykereső Szolgáltatja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó 2011. évi CXXII. törvény a központi hitelinformációs rendszerről Az Országgyűlés a közérdek Részletesebben A KÖVETELÉSVÁSÁRLÁSI TEVÉKENYSÉGRE VONATKOZÓ ÜZLETSZABÁLYZAT ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEK
DÍJBESZEDŐ FAKTORHÁZ ZRT. BUDAPEST A KÖVETELÉSVÁSÁRLÁSI TEVÉKENYSÉGRE VONATKOZÓ ÜZLETSZABÁLYZAT ÉS ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEK Érvényes: 2014. május 30-tól TARTALOMJEGYZÉK BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK...3 Részletesebben Tiszavasvári Takarékszövetkezet HIRDETMÉNY
DEVIZA SZÁMLA ÉS BETÉT HIRDETMÉNY Meghirdetés: 2015. június 23. napján Hatályos: 2015. július 3. napjától VÁLLALKOZÓI ÜGYFELEK RÉSZÉRE Érvényes: 2015. július 3-tól Jelen Hirdetmény változás közzétételének Részletesebben A Szatmár-Beregi Takarékszövetkezet hirdetménye vállalkozások, önkormányzatok bankszámláira, megtakarításira vonatkozóan
A Szatmár-Beregi Takarékszövetkezet hirdetménye vállalkozások, önkormányzatok bankszámláira, megtakarításira vonatkozóan Érvényes: 2013. november 27-től 1. Bankszámlára, megtakarításra vonatkozó általános Részletesebben Üzletszabályzat a garanciák vállalásának rendjéről
A Lakiteleki Takarékszövetkezet 013/2014. számú saját szabályzata Üzletszabályzat a garanciák vállalásának rendjéről Hatálybalépés időpontja: 2014. október 16. Tartalomjegyzék 1. Az Üzletszabályzat tárgya, Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ a Számlatulajdonos pénzforgalmi számláját érintő fizetési megbízások benyújtásának és teljesítésének rendjéről
TÁJÉKOZTATÓ a Számlatulajdonos pénzforgalmi számláját érintő fizetési megbízások benyújtásának és teljesítésének rendjéről Hatályos: 2012.07.02-től 3. sz. függelék A Szabadszállás és Vidéke Takarékszövetkezet Részletesebben A Merkantil Bank Zrt. Üzletszabályzata az OTP Bank Nyrt-nél nyitható MOBIL Betétszámláról Hatályos: 2015. július 3-tól
Merkantil Bank Zrt. A Merkantil Bank Zrt. Üzletszabályzata az OTP Bank Nyrt-nél nyitható MOBIL Betétszámláról Hatályos: 2015. július 3-tól I. Bevezető rendelkezések 1. A Merkantil Váltó- és Vagyonbefektető Részletesebben "STANDARD" pénzforgalmi számlacsomag
"STANDARD" pénzforgalmi számlacsomag 1201-0000 P10050 Új számla nyitásra nincs lehetőség. A hirdetmény a meglévő számlák kondícióit tartalmazza. Hiteltörlesztés ügyfél saját számlái között Beszedéses megbízással Részletesebben A SZERZŐDÉS ÁLTALÁNOS FELTÉTELEI
A SZERZŐDÉS ÁLTALÁNOS FELTÉTELEI I Bevezető rendelkezések 1.1 A Santander Consumer Finance Zrt. kijelenti, hogy a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban: Felügyelet) alapítási engedélyének Részletesebben Zsámbék Város Képviselő-testületének. 30/2011. (XII.16.) számú önkormányzati R E N D E L E T E. a telekadóról
Zsámbék Város Képviselő-testületének 30/2011. (XII.16.) számú önkormányzati R E N D E L E T E a telekadóról A Helyi adókról szóló (továbbiakban: Htv.) többször módosított 1990. évi C. törvény 1.. (1) bekezdése, Részletesebben Üzletszabályzat. Commerzbank Zrt. 1. Általános rész 1.1. Hatály. 1.2. Elfogadás. Az 1959. évi IV. törvény hatálya alá tartozó szerződésekre vonatkozó
Commerzbank Zrt Az 1959. évi IV. törvény hatálya alá tartozó szerződésekre vonatkozó Üzletszabályzat 1. Általános rész 1.1. Hatály 1.1.1. Jelen üzletszabályzat és mellékletei (a továbbiakban együtt: Üzletszabályzat) Részletesebben "STANDARD" pénzforgalmi számlacsomag
"STANDARD" pénzforgalmi számlacsomag 1201-0000 P10050 Új számla nyitásra nincs lehetőség. A hirdetmény a meglévő számlák kondícióit tartalmazza. Érvényes: Számlavezetési díj (minden megkezdett hónap után) Részletesebben Az OTP Lakástakarék Zrt. Üzletszabályzata a lakáskölcsönökről. Érvényes: 2014. május 15-től
Az OTP Lakástakarék Zrt. Üzletszabályzata a lakáskölcsönökről Érvényes: 2014. május 15-től I. Bevezető rendelkezések... 3 II. Részletes rendelkezések... 4 II.1. A kölcsönszerződés megkötése... 4 II.1.1. Részletesebben VI. Az adatátadás célja VII. Adatkezelés határideje VIII. Jogorvoslat 17. 18.
TÁJÉKOZTATÓ A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS RENDSZERRE (A TOVÁBBIAKBAN: KHR) IRÁNYADÓ SZABÁLYOKRÓL, A NYILVÁNTARTÁS CÉLJÁRÓL, A NYILVÁNTARTOTT SZEMÉLYT MEGILLETŐ JOGOKRÓL, A KHR ÁLTAL KEZELT ADATOK FELHASZNÁLÁSÁRÓL, Részletesebben Panaszkezelési szabályzat
ARGENTUM HOLDING ZRT. Panaszkezelési szabályzat Az ügyfelek panaszainak bejelentéséről, kezeléséről, nyilvántartásától Elfogadva az Alapító /2014 (.). határozatával 2014.01.01. Lucsik János Elnök-vezérigazgató Részletesebben Rábaközi Takarékszövetkezet
Iktatószám:../. FORINT ALAPÚ ÉVEN BELÜLI SZEMÉLYI KÖLCSÖNSZERZŐDÉS mely létrejött egyrészről Szécsény és Környéke Takarékszövetkezet székhely: 3170 Szécsény, Rákóczi út 71. cégjegyzékszám: 12-02-000365 Részletesebben 2011. évi CXXII. törvény a központi hitelinformációs rendszerről 1
OptiJus Opten Kft. I. 2011. évi CXXII. törvény 2011. évi CXXII. törvény a központi hitelinformációs rendszerről 1 A 2011.10.11. óta hatályos szöveg Tartalomjegyzék I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A törvény Részletesebben A Nagykáta és Vidéke Takarékszövetkezet Általános Kondíciós Listája
A Nagykáta és Vidéke Takarékszövetkezet Általános Kondíciós Listája A TakarékMatrica Program keretén belül forgalmazott termék esetén Érvényes: 2013. december 1-jétől I. Számlavezetés II. Fizetésforgalom Részletesebben VEZÉRIGAZGATÓI UTASÍTÁS
TARTALOMJEGYZÉK I. ALKALMAZÁSI KÖR... 3 I.1. A TÁRSASÁG ENGEDÉLYE... 3 I.2. A TÁRSASÁG TEVÉKENYSÉGE... 3 I.3. A SZERZİDİ FELEK... 3 I.4. AZ EGYEDI SZERZİDÉSEK, ÉS AZ ÜZLETSZABÁLYZAT... 3 I.5. AZ ÜZLETSZABÁLYZAT Részletesebben FOLYÓSZÁMLAHITEL IGÉNYLŐ LAP
Lakossági/Mikrovállalati TeleBank:06 40 222 222 ERSTEBUSINESS24: 06 40 222 223 FOLYÓSZÁMLAHITEL IGÉNYLŐ LAP Az igénylés típusa: Új igénylés, vagy Meglévő hitelkeret módosítása: hitelkeret emelés hitelkeret Részletesebben HIRDETMÉNY. Devizabelföldi / devizakülföldi természetes személyek részére vezetett. devizabetét számla kondícióiról
Nyúl és Vidéke Takarékszövetkezet 9023 Győr, Sport u. 4/a Érvényes: 2013. december 03-tól Közzétéve: 2013. december 03. Devizabelföldi / devizakülföldi természetes személyek részére vezetett HIRDETMÉNY Részletesebben - azonosító adatok: név, születési név, születési idő, hely,
TÁJÉKOZTATÓ A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS RENDSZERRE (A TOVÁBBIAKBAN: KHR) IRÁNYADÓ SZABÁLYOKRÓL, A NYILVÁNTARTÁS CÉLJÁRÓL, A NYILVÁNTARTOTT SZEMÉLYT MEGILLETŐ JOGOKRÓL, A KHR ÁLTAL KEZELT ADATOK FELHASZNÁLÁSÁRÓL, Részletesebben BAG Hungary Biztosítási Alkusz Kft. Panaszkezelési Szabályzata
BAG Hungary Biztosítási Alkusz Kft. Panaszkezelési Szabályzata Kecskemét, 2010. január 4. Módosítva: 2015. augusztus 13. A BAG Hungary Biztosítási Alkusz Kft. az ügyfeleinek a BAG Hungary Biztosítási Alkusz Részletesebben /2006/.IM rendelet. a Céginformációs és az Elektronikus Cégeljárásban Közreműködő Szolgálat működéséről, valamint a céginformáció költségtérítéséről
/2006/.IM rendelet a Céginformációs és az Elektronikus Cégeljárásban Közreműködő Szolgálat működéséről, valamint a céginformáció költségtérítéséről A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról Részletesebben Megbízási Keretszerződés Befektetési Tanácsadásra. név:... lakcím:... szem. ig. sz:... adóazonosító jel:... ügyfél azonosító:...
Megbízási Keretszerződés Befektetési Tanácsadásra Amely létrejött egyrészről név:... lakcím:... szem. ig. sz:... adóazonosító jel:... ügyfél azonosító:... mint megbízó (a továbbiakban: Megbízó) másrészről Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ a MAGYAR KÖZÚTI FUVAROZÓK EGYESÜLETE és az ÁLTALÁNOS KÖZLEKEDÉSI HITELSZÖVETKEZET. által közösen bonyolított hitelkonstrukcióról 1.) Visszaigényelhető ÁFA megelőlegezése Az igénybe vehető összeg Részletesebben Tájékoztató az Általános Szerződési Feltételek 2012. július 2-i változásáról
Tájékoztató a díjtól és költségtől mentes készpénzkifizetés, illetve készpénzfelvétel lehetőségéről Tisztelt Ügyfelünk! A pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló 2009. évi LXXXV. törvény (továbbiakban: Részletesebben az arról való tudomásszerzést követő öt munkanapon belül írásban átadja a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére.
TÁJÉKOZTATÓ A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS RENDSZERRE (A TOVÁBBIAKBAN: KHR) IRÁNYADÓ SZABÁLYOKRÓL, A NYILVÁNTARTÁS CÉLJÁRÓL, A NYILVÁNTARTOTT SZEMÉLYT MEGILLETŐ JOGOKRÓL, A KHR ÁLTAL KEZELT ADATOK FELHASZNÁLÁSÁRÓL, Részletesebben Salgótarján Megyei Jogú Város. Javaslat kamatmentes kölcsön nyújtására a Salgótarjáni Acélárugyár Zrt.,,cs.a. munkavállalói részére
Salgótarján Megyei Jogú Város Polgárm es tere Iktatószám: 9693/2014. Javaslat kamatmentes kölcsön nyújtására a Salgótarjáni Acélárugyár Zrt.,,cs.a. munkavállalói részére Tisztelt Közgyűlés! A Salgótarján Részletesebben A Nagykáta és Vidéke Takarékszövetkezet Általános Kondíciós Listája
A Nagykáta és Vidéke Takarékszövetkezet Általános Kondíciós Listája és termékek esetén Érvényes: 2013. október 9-től, a termék bevezetésének napjától I. Számlavezetés II. Fizetésforgalom Ill. Elektronikus Részletesebben A Citibank Europe plc Magyarországi Fióktelepe Vállalati Szolgáltatásainak Általános Üzleti Feltételei
A Citibank Europe plc Magyarországi Fióktelepe Vállalati Szolgáltatásainak Általános Üzleti Feltételei Citibank Europe plc Magyarországi Fióktelepe Székhely: 1051 Budapest, Szabadság tér 7. Levelezési Részletesebben A Nagykáta és Vidéke Takarékszövetkezet Általános Kondíciós Listája. Kiváltó hitelhez nyitott fizetési számlák esetén
A Nagykáta és Vidéke Takarékszövetkezet Általános Kondíciós Listája Kiváltó hitelhez nyitott fizetési számlák esetén Érvényes: 2015. április 1-jétől, a termék bevezetésének napjától I. Számlavezetés II. Részletesebben BETÉTI KERETSZERZŐDÉS. lakossági ügyfelek részére fizetési számlához tartozó lekötött betét számlához kapcsolódó betéti műveletek végrehajtásáról
III/9./A sz. melléklet BETÉTI KERETSZERZŐDÉS lakossági ügyfelek részére fizetési számlához tartozó lekötött betét számlához kapcsolódó betéti műveletek végrehajtásáról amely létrejött egyrészről a Szendrő Részletesebben DEBT INVEST ZRT. ÚJ SZÉCHENYI TERV KOMBINÁLT MIKROHITEL PROGRAM ÉS ÚJ SZÉCHENYI HITEL PROGRAM ÜZLETSZABÁLYZAT ÉS ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEK
DEBT INVEST ZRT. ÚJ SZÉCHENYI TERV KOMBINÁLT MIKROHITEL PROGRAM ÉS ÚJ SZÉCHENYI HITEL PROGRAM ÜZLETSZABÁLYZAT ÉS ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEK Bevezető rendelkezések: Pénzügyi vállalkozás neve: DEBT-INVEST Részletesebben H I R D E T M É N Y. Érvényes: 2011. február 15-től
L-2/2011/H H I R D E T M É N Y a lakossági pénzforgalmi bankszámlák kamatozásáról, a kezeléssel kapcsolatos díjakról, feltételekről valamint a takarékbetétek, betéti okiratok kamatozásairól és feltételeiről Részletesebben ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZAT
Pannon Takarék Bank Zrt. ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZAT Elfogadva az Igazgatóság Ig.IV-7/2015.07.02. számú írásos határozatával Hatályba lép: 2015. július 3-án. TARTALOMJEGYZÉK I ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 4 I.1. Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


a biztosítási adóról1
1.2 biztosító: a biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bit.) szerinti biztosító;
2.3 biztosítási szolgáltatás: a casco biztosítás, a vagyon- és balesetbiztosítás, a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás;
4.4 casco biztosítás: a Bit. 1. melléklete A) részének 3–6. pontja szerinti biztosítási ágazatok;
5.5 betegségbiztosítás: a Bit. 1. melléklete A) részének 2. pontja szerinti biztosítási ágazat;
6.6 vagyon- és balesetbiztosítás: a Bit. 1. melléklete A) része szerinti biztosítási ágazatok, ideértve az életbiztosításhoz kapcsolódó kiegészítő balesetbiztosítást, de ide nem értve ezen § 3–5. pontjában említett biztosításokat;
7.7 biztosítási díj: a biztosító által a biztosítási szolgáltatások körébe tartozó biztosítások után a számviteli jogszabályok alapján elszámolt bruttó díj, ide értve a számviteli jogszabályok alapján nem bruttó díjként elszámolt, de a biztosítási szolgáltatás fedezeteként a biztosítási szolgáltatás ellenértékének minősülő értéket, de ide nem értve a mezőgazdasági biztosítás bruttó díját, valamint a más biztosító társaságtól viszontbiztosításba vett biztosítások állományából kapott – bruttó díjbevételként elszámolt – díjbevételt. Amennyiben a biztosító egy biztosítási jogviszony keretében több, 2. pont szerinti biztosítási szolgáltatást nyújt vagy a 2. pont szerinti biztosítási szolgáltatást és más biztosítási szolgáltatást együttesen nyújt, akkor a biztosítási díj a 2. pont szerinti biztosítási szolgáltatásonként elkülönítetten megállapított díj;
2. §8 Adóköteles a biztosítási szolgáltatás nyújtása, ha a kockázat felmerülésének helye a Bit. 4. § (1) bekezdés 62. pont b) alpontja alapján Magyarország.
5. §9 (1) Az adó mértéke
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően azon adóalany esetében, amelynek az adóelszámolás hónapját közvetlenül megelőző naptári évben az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett adóköteles biztosítási szolgáltatás utáni összesített adóalapja a 8 milliárd forintot nem érte el, az adó mértéke az adóelszámolás hónapja – (1) bekezdés a) és b) pontjában említett adóköteles biztosítási szolgáltatás utáni – adóalapjának
– 100 millió forintot meg nem haladó része után az (1) bekezdés szerinti – az adóköteles biztosítási szolgáltatásra irányadó – adómérték 25%-a,
– 100 millió forintot meghaladó, de 700 millió forintot meg nem haladó része után az (1) bekezdés szerinti – az adóköteles biztosítási szolgáltatásra irányadó – adómérték 50%-a,
– 700 millió forintot meghaladó része után az (1) bekezdés szerinti – az adóköteles biztosítási szolgáltatásra irányadó – adómérték.
7. §10 (1) Az adóval kapcsolatos adóhatósági feladatokat, valamint a 2012. évben kezdődő üzleti évvel összefüggésben teljesítendő tűzvédelmi hozzájárulás 2013-ban esedékes elszámolásával kapcsolatos feladatokat az állami adóhatóság látja el.
a) a 2013. január 1-jét követő időszakra elszámolt – 2012. évben befolyt – biztosítási díj után megfizetett tűzvédelmi hozzájárulás összegével, valamint
b) azzal az összeggel, amellyel a 2012. évben kezdődő üzleti évben ténylegesen megfizetett – az a) pont alapján adócsökkentő tételként figyelembe nem vett – tűzvédelmi hozzájárulás összege meghaladja a 2012. évi beszámoló alapján fizetendő tűzvédelmi hozzájárulás összegét.
(5) A biztosító – beszámolójának elfogadását követő hónap 30. napjáig – a 2012-ben kezdődő üzleti évről szóló tűzvédelemi hozzájárulás bevallás-benyújtási kötelezettségét az állami adóhatóság által rendszeresített bevallási nyomtatványon, a tűzvédelmi hozzájárulás elszámolásával összefüggő 2013. adóévben esedékes fizetési kötelezettségét, az állami adóhatóság által közzétett bevételi számla javára, az állami adóhatósághoz teljesíti.
8/A. §11 Az 1. § 2. pontjának és az 5. §-nak az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények módosításáról, valamint a bevándorlási különadóról szóló 2018. évi XLI. törvénnyel megállapított rendelkezését
b) az a) pont hatálya alá nem eső kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás esetén 2020. január 1-jétől
1 A törvényt az Országgyűlés a 2012. július 9-i ülésnapján fogadta el. A kihirdetés napja: 2012. július 13.
2 Az 1. § 1. pontja a 2014: LXXXVIII. törvény 462. § a) pontja szerint módosított szöveg.
3 Az 1. § 2. pontja a 2018: XLI. törvény 140. §-ával megállapított szöveg.
4 Az 1. § 4. pontja a 2014: LXXXVIII. törvény 462. § b) pontja szerint módosított szöveg.
5 Az 1. § 5. pontja a 2014: LXXXVIII. törvény 462. § c) pontja szerint módosított szöveg.
6 Az 1. § 6. pontja a 2014: LXXXVIII. törvény 462. § d) pontja szerint módosított szöveg.
7 Az 1. § 7. pontja a 2012: CLXXVIII. törvény 225. §-ával megállapított szöveg.
8 A 2. §-a a 2014: LXXXVIII. törvény 462. § e) pontja szerint módosított szöveg.
9 Az 5. § a 2018: XLI. törvény 141. §-ával megállapított szöveg.
10 A 7. § a 2012: CLXXVIII. törvény 227. §-ával megállapított szöveg.
11 A 8/A. §-t a 2018: XLI. törvény 142. §-a iktatta be.
12 A 9. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.


text:
Egyensúly vagy egyenzubbony?
A híreket nem a központból szerkesztik
A Panaszbizottság nem írhat elő direktívákat a szerkesztőnek. Ez a megnyugtató megállapítás magától az Országos Rádió és Televízió Testület Panaszbizottságától (a továbbiakban egyszerűen pb) származik, mégpedig abból az állásfoglalásból, amellyel elutasították az egyik rendszeres panaszos, a Juhos László vezette Reális Zöldek Klub panaszát. Az indokolás olyan megállapításokat tartalmaz, amelyek megörvendeztethetik minden, a sajtószabadságért és a szerkesztői függetlenségért aggódó újságíró szívét.
A médiatörvény "híranyag közlésével kapcsolatosan sem jogosítja fel a Panaszbizottságot arra, hogy bármelyik műsorszolgáltatónak direktívákat írjon elő a műsorszerkesztőnek a tekintetben, hogy mit tekint közlésre érdemes, érdeklődésre számot tartó híranyagnak" - állapítotte meg a maga hivatalos nyelvezetén a pb. Sőt: a médiatörvényben foglaltakat "azzal nem sérti meg a műsorszolgáltató, hogy a közölt hírnek nem közli a cáfolatát is."
A Reális Zöldek Klub egy másik panaszával foglalkozva a pb egy másik eljáró tanácsa (a pb tagjai több, véletlenszerűen kisorsolt háromtagú tanácsot alkotnak) viszont egészen másképp döntött. Megállapította, hogy a Magyar Rádió Krónikájának be kellett volna számolnia arról a tudományos tanácskozásról, amelyet a Víz Világnapja alkalmából rendeztek a Magyar Tudományos Akadémián. Ha nem direktívának nevezte is, de írásba adta: "Felhívja a Panaszbizottság a Magyar Rádió 'Krónika' szerkesztőségét, hogy a jövőben a különféle világnapokon az ugyanazon témakörben szervezett rendezvényekről tájékoztassa a közvéleményt."
A Magyar Rádió jogorvoslatot kért, arra hivatkozva, hogy ha a Krónikában nem is, de egy tudományos és egy környezetvédelmi műsorban igenis foglalkozott a Víz Világnapjával. Az ORTT meg is változtatta a pb állásfoglalását, de nem azért, mert elfogadta a Rádió érvelését, hanem azért, mert formai hibát talált az eljárásban. Így egyelőre nem tudhatjuk meg, vajon a víz jó helyen volt-e a Gordiuszban és az Oxigénben, vagy mégis a Krónikát kellett volna elárasztania.
A hír generális definíciója
Nem elszigetelt eset, hogy a pb azzal foglalkozik, hírértékű volt-e egy esemény, foglalkozniuk kellett-e vele a hírműsoroknak. A Rádió fellebbezése nyomán a bíróság előbb-utóbb tárgyalni fogja, vajon hibát követtek-e el a szerkesztők, amikor nem adtak hírt az MDF vezetőinek és az Európai Unió nagyköveteinek februári találkozójáról. A pb szerint nem, az ORTT (vagyis a panaszügyekben mintegy másodfokon eljáró testület) szerint viszont igen. Hogy miért, arról Révész T. Mihály ORTT-elnök így nyilatkozott a Magyar Narancsnak: "A hírnek van egy generális definíciója, ami mindegyik közszolgálati műsorszolgáltatóra érvényes. Ha ezt a találkozót egy másik hírszerkesztő hírnek tartotta, akkor ugye valamelyikük inkompetens". (Révész arra célzott, hogy ugyanerről az eseményről a Magyar Televízió és a Duna TV hírt adott, és ez szerepet játszott a panaszbizottsági eljárásban is.) Az újságírókban ennek nyomán óhatatlanul felvetődő kérdésre azonban Révész néhány nappal később a Világgazdaságban nemmel válaszolt: "A testület nem egységesített és nem unalmas közszolgálati csatornákat szeretne látni Magyarországon." A bíróság végső válaszát (amelyről nem tudhatjuk, hányadik instanciában és hány év múlva kapjuk meg) mind az ORTT, mind a Rádió már előre precedens értékűnek tekinti.
Remélhetőleg nem számít a bíróság befolyásolásának, ha megemlítjük, hogy említett nyilatkozatai után néhány nappal, május 29-i dátummal Révész T. Mihály elnök aláírt egy ORTT-határozatot, amely kimondja: "A Testület álláspontja szerint a műsorszolgáltató szerkesztői szabadságának körébe tartozik, hogy a rendelkezésére álló híranyagok közül melyiket választja."
Ennek a határozatnak pedig az volt az előzménye, hogy a Reális Zöldek Klub kifogásolta: egy, a Klub számára valamiért kedvesebb MTI-jelentés helyett a Kossuth rádió ásványrárói helyszíni információkat használt fel. Ezt a pb megértéssel fogadta, hiszen "az adott napon az ásványrárói emberek feltétlenül a hírműsorok tartalmi relevanciakörébe tartoztak, mivel a hágai nemzetközi bíróság bírái ezen a napon az ő településükön, illetve településük környékén folytattak helyszíni szemlét." Amint láttuk, ezt aztán a Reális Zöldek fellebbezése ellenére az ORRT is így értékelte.
A katarzis elmaradt
Amikor egy parlamenten kívüli párt azt kifogásolta, hogy tüntetéséről a TV-Híradó csak a kisebb nézettségű késői kiadásában számolt be, sőt, általános mellőztetése miatt a párt elvi határozatot is kért, a pb ugyancsak a szerkesztők mellé állt: a médiatörvény "nem tartalmaz olyan előírást, amely kötelezően meghatározná a műsorszolgáltatási elveket. (...) a műsorszolgáltató a törvény keretei között önállóan határozza meg a szolgáltatás tartalmát és ezért felelősséggel tartozik".
A szerkesztők azonban nem lehetnek teljesen biztosak abban, hogy a pb mindig melléjük áll, ha saját belátásuk szerint szerkesztenek. A pb elmarasztalta a TV-Híradót, amiért nem küldött saját tudósítót a helyszínre, amikor Voronyezsnél felállították a második világháborús hősi emlékművet az ott elesett magyar katonák emlékére, és azért is, mert a Híradó szegényes képanyaggal és tévedésektől sem mentes szöveggel tetézte hibáját. "A panaszosok igazsága abban is megállapítható, hogy a televízió megfosztotta őket a helyszínnel való azonosulás katarzisától."
Agresszív műsorvezető, agresszív néző
Nem kevésbé fontos az a kérdés, hogy minden egyes műsornak vagy a műsorfolyam egészének kell-e kiegyensúlyozottnak lennie. A pb és a Magyar Rádió jogi vitája e sorok írásakor még eldöntetlen. Az álláspontok ütköztetésére a pb egy másik gyakori ügyfele, Pós Péter, az Érdekvédők Polgári Közösségének (egy száz alatti taglétszámú és a panaszügyeken kívül máshonnan alig ismert szervezetnek) ügyvezető titkára szolgáltatott alkalmat. Azt kifogásolta, hogy egy külpolitikai műsorban, a hallgatói telefonos kérdéseket is lehetővé tevő Interurbánban a NATO-csatlakozásról szólva a Külügyminisztérium álláspontját népszerűsítették. A pb ezzel egyetértett. Figyelmet érdemel az indokolás, a műsor elemzése a pb eljáró tanácsa által. A műsor vendége a Külügyminisztérium szóvivője volt. A pb szerint "a műsorszerkesztés fonáksága folytán ezek a [hallgatói] 'vélemények' a szakértőként szereplő szóvivő véleményének minél pozitívabb, szakszerűbb és erőteljesebb megfogalmazását tették lehetővé és hallhatóvá." Sőt: "...az 'ellenvélemények' NATO ügyben a Panaszbizottság eljáró tanácsának megállapítása szerint csupán arra szolgáltak, hogy a műsor szakértője a NATO tagság népszerűsítésének hivatalos állásontját minél pregnánsabban képviselhesse".
A pb a médiatörvény 4. § (1) bekezdésére hivatkozott. Ez így szól: "A közérdeklődésre számot tartó hazai és külföldi eseményekről, vitatott kérdésekről a tájékoztatásnak sokoldalúnak, tényszerűnek, időszerűnek, tárgyilagosnak és kiegyensúlyozottnak kell lennie". És bár ebben a bekezdésben (amelyet teljes egészében idéztem) nem szerepel, a pb - mintegy a törvényt értelmezve - megállapította: ennek "nemcsak a műsorszolgáltatás egészére, hanem természetszerűleg egy adott műsorra vonatkozóan is maradéktalanul meg kell valósulnia". A Magyar Rádió ezzel szemben arra hivatkozva kért jogorvoslatot (aminek elbírálása e sorok írásáig még nem történt meg), hogy a sokoldalú, tárgyilagos és kiegyensúlyozott téjékoztatás követelménye csak a műsorfolyam egészére vonatkoztatva vizsgálható. Ennek alátámasztására a Rádió egy bekezdéssel tovább olvasta a médiatörvényt. A 4. § (2) bekezdésében az áll: "a műsorszolgáltatásban közzétett műsorszámok összessége, illetőleg ezek bármely tartalom vagy műfaj szerinti csoportja nem állhat párt vagy politikai mozgalom, illetve ezek nézeteinek szolgálatában". Hasonlóképpen értelmezhető a 23 § (3) bekezdése is, amely a műsorszámok és nézetek sokszínűségéről szól.
Hogyan egyensúlyozzunk?
Bármilyen hosszú és részletes is a médiatörvény, mégsem olvasható tehát ki belőle egyértelműen, hogy egy műsornak önmagában, vagy a műsorfolyamnak összességében kell-e kiegyensúlyozottnak lennie. A gyakorló újságíró szemével nézve igen sok bonyodalommal járna, ha minden egyes műsorszámnak minden véleményt kiegyensúlyozottan tartalmaznia kellene. Különösen nehéz lenne ez a hírműsorokban, hiszen - még ha mindig fel tudnánk is mérni, hogy egy-egy ügyben hányféle álláspont létezik - nem szólal meg minden nap minden álláspont képviselője. Ha be kellene tartanunk a kvótákat, mesterségesen kellene híreket gyártanunk - vagy éppen arra kellene szoktatnunk a közélet szereplőit, hogy minden nap, netán minden napszakban minden álláspont képviselője töltse ki a rá eső kvótát. Ilyen hírműsorok mellett a nézők és a hallgatók alighanem a Magyar Közlönyhöz nyúlnának felüdülésül.
Kétségkívül más a helyzet, ha nem hírműsorról, hanem többszereplős vitáról van szó. Ekkor is műsora válogatja, mindenkit meg kell-e hívni vagy sem. Felfogás kérdése, hogy a szerkesztő nagy kerekasztalt állít-e a stúdióba - vagy egy nagy téma kis szeletét vitatja meg néhány résztvevővel. Az ORTT ez utóbbi iránt is megértést tanúsít. Miután a Gondolat-jel egy új írószövetség megalakulásával foglalkozott, egy hallgató kifogásolta, hogy a régi írószövetséget egy, az újat két író képviselte a vitában. A pb emiatt el is marasztalta a műsort, de az ORTT másképp vélekedett: "önmagában a vitában egyik vagy másik oldal képviseletében résztvevők száma alapján nem vizsgálható a kiegyensúlyozottság törvényi követelményének teljesülése". Sőt, azt sem lehet számon kérni a szerkesztőtől, hogy személy szerint melyik oldalról kit hívott vagy nem hívott meg a stúdióba.
Ha azonban már eldöntötte a szerkesztő, hogy kik szólalnak meg a műsorban, vigyáznia kell, hogy ki, mit és hogyan mond. Ugyanebben az állásfoglalásban az ORTT - bár nem marasztalta el a Rádiót - megjegyezte, hogy "A vitában minősítések hangzottak el a vitázók részéről, amelyeket a műsorvezetőnek észlelnie és megfelelő módon kezelnie kellett volna. (...) Aktív magatartásával kellett volna korrigálnia a vitázók által mondottakat."
A műsorvezetői magatartásról az ORTT egyik legnagyobb visszhangot kiváltó határozata az volt, amikor (több okból is vitatott körülmények között) az FKgP kérésére elmarasztalta a "Beszéljük meg!" című, hallgatói telefonokra épülő élő műsort, mert a műsorvezető, Bolgár György nem utasította vissza egy hallgató megjegyzéseit néhány jobboldali politikus ellen. Ebben az ügyben nemrég született meg az elsőfokú ítélet (az első bírósági ítélet az ORTT és egy műsorszolgáltató vitájában), és a bíróság a Rádiónak adott igazat.
Az alapvető kérdés az, hogy hol húzódnak a szólásszabadság határai. Az ORTT álláspontja röviden az volt, hogy a műsorvezető megsértette a kiegyensúlyozott tájékoztatás követelményét, amikor nem mondott ellent elég határozottan, és ezzel mintegy megerősítette a kétségkívül egyoldalú hallgatói véleményt. A bíróság azonban lényegében a Rádió álláspontját fogadta el, vagyis azt, hogy a Rádiónak az alkotmányosság keretei között meg kell teremtnie a szabad véleménynyilvánítás lehetőségét, és a műsorvezető éppen ezt az alkotmányos elvet sértette volna meg, ha - egyszerűen szólva - belefojtja a szót a hallgatóba vagy akár befolyásolni próbálja őt.
Ez a felfogás egybecseng egy sokat emlegetett és újságírók számára fontos alkotmánybírósági határozattal, a 37/1992. számúval, amely egyebek közt azt fejti ki, hogy a sajtóban meg kell jelennie a társadalomban meglévő vélemények teljességének. A Rádió joggal hivatkozhatott ezenkívül a 36/1994. számú alkotmánybírósági határozatra, amely lényegében arról szól, hogy a közszereplőknek több bírálatot kell eltűrniük, mint a magánembereknek, és egyúttal megerősíti, hogy a véleménynyilvánítás szabadságát csak valamilyen jogos céllal arányos mértékben szabad korlátozni.
Tudni kell persze, hogy hol a határ. Kétségkívül az újságíró felelőssége, hogy a valóban alkotmányellenes vagy más módon törvénybe ütköző, esetleg pusztán a jóízlést sértő kijelentéseket ne hagyja válasz nélkül, esetleg ne is engedjen kifejteni szélsőséges véleményeket. Az említett alkotmánybírósági határozatok azonban meglehetősen tágan vonják meg a véleménynyilvánítás szabadságának határait. Más vitaműsoroktól eltérően ráadásul a "Beszéljük meg!" célja nem az, hogy valaki vitába szálljon ellenlábasának véleményével, hanem ellenkezőleg: az, hogy olyanok is kifejthessék véleményüket, akik más műsorokban többnyire nem jutnak szóhoz.
A sokoldalúság a pb gyakorlatában nem parttalan. Egyik állandó szereplőnk, a Reális Zöldek Klub, panaszt tett, mert a néző nem tudhatta meg róla, hogy csatlakozott a NATO-csatlakozás ellenzőihez. "A műsorszolgáltató egy adott műsoron belül nem sorolhatja fel a NATO-hoz való csatlakozás elutasítása vagy igenlése kérdésében született álláspontok összességét. (...) Ugyanis a szerkesztő szuverén joga, hogy azokat az eseményeket és véleményeket jelenítse meg, amelyeket fontosnak ítél." - utasította el a panaszt a pb.
Figyelemre méltó, hogy a sokat emlegetett sokoldalú, kiegyensúlyozott tájékoztatás érvényesülésében a pb is eltérő mérce alkalmazását látja helyesnek a hírműsorok és a többi műsor esetében. A Független Népképviseleti Szövetség elnöke, Velkei Árpád a Gondolat-jel egyik adása után azt kifogásolta, hogy egy interjúban egy könyv szerzője nem megfelelő történelmi tájékoztatást nyújtott. "A Panaszbizottság állásfoglalása szerint: kulturális műsorban való könyvismertetés nem azonos egy hírműsorban való tényismertetéssel, míg az utóbbira vonatkoznak a kiegyensúlyozott tájékoztatás követelményei, addig az előbbire a szabad véleményalkotás joga vonatkozik." Ez szépen összecseng azzal a jelmondattal, amelyet egy országos napilap tett ismertté: "a hír szent, a vélemény szabad."
Ha pedig a szabad véleménynyilvánítással egyik-másik műsor elvetné a sulykot - a pb helyett a hallgató ítélete sújtson le rá. Egy éjszakai rádióműsorban a Hétköznapi csalódások zenekar egyik száma volt a vita kiindulópontja. A zenekar nem véletlenül választott olyan nevet, amelynek közepén a két szó oly sokatmondóan összecseng: számainak szövege is provokatív. Kell az erről folytatott szövegelemzés a hallgatónak? A pb szerint "valószínű, hogy a kerekasztal-beszélgetés témájául nem feltétlenül a Hétköznapi csalódások nevű punk-zenekar produkciója volt a legmegfelelőbb vitaindító". De ez már nem a pb dolga: "Minden műsor maga szabja meg értékét az által, hogy milyen színvonalú, milyen tartalmú témát választ, tesz a műsor tárgyává, és arról milyen minőségű, mennyiben a hallgatók számára élvezettel fogyasztható, jóízlésű vagy nem - műsor készül" - hangzik a liberális verdikt.
A pb nem foglalkozhat más panaszokkal, mint amilyeneket benyújtanak. Az pedig elenyésző kivétel, hogy a panaszok nem politikai jellegűek (ilyenek például azok, amelyek a reklámokkal foglalkoznak). Legutóbb tavasszal vizsgáltam a pb tevékenységét. Azóta tapasztalhatóak olyan változások, amelyek fölött nem lehet elsiklani.
Ami a panaszosokat illeti, maguk a pártok észrevehetően visszahúzódtak. Helyettük olyan polgárok jelentkeznek, akik (nem is sejthetjük, hogy milyen hatásra, de jól kitapinthatóan) az ellenzéki pártok irányvonalát képviselik. Némelyikük engem, a volt berlini tudósítót az egykori Neues Deutschland munkáslevelezőire emlékeztet. Abban nincs változás, hogy a politikai jellegű panaszok túlnyomó többsége jobbról érkezik, bár az igaz, hogy egy kisebb hányad a hagyományos jobb-bal vagy kormánypárti-ellenzéki erővonalak mentén besorolhatatlan. A mostani kormánypártok és híveik továbbra is hallgatnak.
Ami pedig magát a panaszbizottságot illeti, örvendetesen szaporodnak azok az állásfoglalások, amelyek tiszteletben tartják a szerkesztői függetlenséget - még olyan esetekben is, amikor érezhető, hogy magával a panasszal az eljáró tanács tagjai igazából egyetértenének. A fenti példákból persze az is látható, hog ez a folyamat egyelőre ellentmondásos. A pb még nem lépett rá arra az útra, amely a politikai szempontok figyelembevétele helyett a polgárok érdekeinek védelméhez vezet, de mintha közelebb állna ahhoz, hogy letérjen az eddigi útról, amelyre a politika erősen ráveti az árnyékát.
megjelent a Média Hungária 97/1. számában

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság