text:
⭐Általános jogi és közigazgatási ismeretek (dr. Bednay Dezső) TARTALOM
Download "Általános jogi és közigazgatási ismeretek (dr. Bednay Dezső) TARTALOM"
1 Általános jogi és közigazgatási ismeretek (dr. Bednay Dezső) TARTALOM I. FEJEZET: A Magyar Köztársaság alkotmányos alapjai I. Témakör: Az államszervezet felépítése 1. Az államhatalmi ágak megosztása 2. A köztársasági elnök 3. Államhatalmi, népképviseleti szervek 4. A végrehajtó hatalom (közigazgatás) szervei 5. A bíróságok 6. Az ügyészi szervezet 7. Alkotmánybíróság 8. Az Országgyűlési biztos II. Témakör: Jogi alapfogalmak 1. A jog lényege, jogforrások 2. Jogszabályok hierarchiája, a Magyar Köztársaság Alkotmánya 3. A jogszabály érvényessége, hatálya 4. A jogszabály felépítése, értelmezése 5. A jogalkalmazás 6. A jogrendszer tagozódása (jogágak) III. Témakör: A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól 1. A évi CXL. törvény rövidítve Ket. célja, hatálya, alapelvek 2. Hatáskör és illetékesség 3. Az első fokú eljárás 4. Jogorvoslatok és a végrehajtás 5. Elektronikus ügyintézés és hatósági szolgáltatás 6. Iratkezelés a közigazgatásban II. FEJEZET: A Polgári jog rendszertani alapjai I. Témakör: A Polgári Törvénykönyv szerkezete, a polgári jog alanyai 1. A polgári jog fogalma, alapelvei 2. Az ember, mint jogalany 12 3. Az állam jogalanyisága 4. A jogi személyek jogalanyisága 5. Az egyéb szervezetek jogalanyisága II. Témakör: A személyhez és a szellemi alkotáshoz fűződő jogok 1. A személyhez fűződő jogok jellemzői 2. Az iparjogvédelem területe 3. A szerzői jog III. Témakör: A tulajdonjog 1. A tulajdonjog tárgya, a dolgok csoportosítása 2. A tulajdonjog tartalma 3. A tulajdonjog védelmének polgári jogi eszközei 4. A tulajdonjog megszerzése 5. A közös tulajdon IV. Témakör: A szerződések általános szabályai 1. A kötelem fogalma 2. A szerződés fogalma 3. A szerződés létszakaszai 4. A szerződés megkötése, alakja 5. A szerződés tartalma és tárgya 6. A szerződés módosítása 7. A szerződés érvénytelensége 8. A szerződést biztosító mellékkötelezettségek 9. A szerződésszegés 10. A szerződés megszűnése 11. A szerződő felek személyének változása V. Témakör: Felelősség a szerződésen kívül okozott károkért 1. A polgári jogi felelősség általános szabálya 2. A kártérítési felelősség egyes sajátos esetei VI. Témakör: Fontosabb szerződésfajták 1. A szerződések csoportosítása 2. Az adásvétel 3. A szállítási szerződés 23 4. A vállalkozási szerződés 5. A bérlet 6. A letét 7. A megbízás 8. A fuvarozás 9. A bizomány 10. A szállítmányozás 11. A kölcsönszerződés 12. A biztosítás 13. Az ajándékozás 14. A lízing 15. A franchise szerződés III. FEJEZET: A jogérvényesítés 1. Általános tudnivalók, bírósági úton nem érvényesíthető követelések 2. A polgári jogi jogviták eldöntése 3. Hatáskör 4. Illetékesség 5. A felek és más perbeli személyek 6. A perbeli képviselet és a meghatalmazás 7. A polgári per lefolytatása 8. A perorvoslatok 9. A választott bíráskodás 10. A fizetési meghagyásos eljárás 11. A bírósági végrehajtási eljárás IV. FEJEZET: Munkajogi ismeretek 1. A munkajogra, munkaviszonyra vonatkozó alapvető szabályok 2. A Munka Törvénykönyve hatálya, alapvető szabályai 3. A munkaviszony 4. A munkavégzés szabályai 5. A munkaidő és a pihenőidő 6. A munka díjazása 7. Felelősség a munkajogban 8. A vezető állású munkavállalóra vonatkozó eltérő rendelkezések 9. A munkaügyi jogvita V. FEJEZET: A gazdasági élet szereplői I. Témakör: A gazdasági társaságok 1. A gazdasági társaságokra vonatkozó közös szabályok 2. A gazdasági társaság alapítása 3. A tag (részvényes) vagyoni hozzájárulása 34 4. A gazdasági társaság legfőbb szerve 5. A gazdasági társaság ügyvezetése, képviselete 6. Felügyelő bizottság 7. A könyvvizsgáló 8. A gazdasági társaság határozatainak bírósági felülvizsgálata 9. Kisebbségi jogok, hitelezővédelem 10. A tag kizárása bírósági határozattal 11. A gazdasági társaságok megszűnése 12. A gazdasági társaságok átalakulásának közös szabályai 13. Közkereseti társaság 14. Betéti társaság 15. Korlátolt felelősségű társaság 16. Részvénytársaság II. Témakör: Az egyéni vállalkozás és az egyéni cég 45 I. FEJEZET A Magyar Köztársaság alkotmányos alapjai I. Témakör: Az államszervezet felépítése 1) Az államhatalmi ágak megosztása Az állam meghatározott földterületen élő emberek kormányzattal és szuverenitással rendelkező tartós közössége, mely a közösség felett főhatalmat gyakorol. Az állam, mint működő egész bizonyos feladatokat teljesítő szervezet. Legfőbb feladatai és céljai a külső védelem, továbbá a belső biztonság és rend megszilárdítása, az emberi együttélés rendezett és jogszerű feltételeinek biztosítása. Ezen túlmenően időnként egyes konkrét célok (pl. hódítás, vallási eszmék vagy egy ideológia terjesztése) sajátos színezetet kölcsönöznek egy adott államnak. Az állam működése akaratmegvalósítás, mely az állam tevékenységein (törvényhozás, végrehajtás, igazságszolgáltatás), a felségjogok gyakorlásán keresztül valósul meg. Az autokrata, abszolút államok időszakában ez a három felségjog egy kézben összpontosult. Az államhatalmi ágak megosztása elméletének kidolgozása és ismertté válása a XVIII. században következett be. Az uralkodói abszolutizmus önkényével szemben javasolta a felvilágosodás egyik kiemelkedő gondolkodója a francia Montesquieu a hatalmi ágak megosztását. A törvények szelleme című 1750-ben megjelent munkájában így ír erről: örök tapasztalat, hogy mindenki, aki hatalommal rendelkezik, kész visszaélni vele; addig megy el ebben, míg korlátokba ütközik Hogy ne lehessen visszaélni a hatalommal, arra van szükség, hogy a dolgok elrendezése folytán hatalom állítsa meg a hatalmat. Az államhatalomnak a klasszikus hatalmi ágak (törvényhozás, végrehajtó halatom, bírói hatalom) közötti újkori megosztása Angliában alakult ki. A modern jogállamok szervezete bonyolult képződmény, a gyakran eltérő szervezeti formák ellenére ma is érvényesül az előbb ismertetett rendező elv, az államhatalmi ágak megosztásának elmélete. A hatalommegosztás követelményének megfelelően el kell különülni egymástól, és kiegyensúlyozott arányban kell működnie a három hatalmi ágnak: a törvényhozó, a végrehajtó és a bírói ágnak. Egyik hatalmi ág sem veheti át a másik feladatát, egyiknél sem összpontosulhat olyan hatalom, amely diktatórikus hatalomgyakorláshoz vezethetne. Néhány újabb állam- és jogelméleti tanulmány negyedik hatalmi ágként a médiát is megemlíti. A hármas tagozódás a Magyar Köztársaság államszervezetében is megfigyelhető. A Magyar Köztársaság Alkotmányában külön fejezet rendelkezik a három államhatalmi ágról: az országgyűlésről (törvényhozó hatalom); 56 a kormányról (végrehajtó hatalom); bírói szervezetről. A szövegbeli elkülönülés mellett az Alkotmány számos rendelkezése (pl. összeférhetetlenségi szabályok, a bírói függetlenség deklarálása) a konkrét szabályozás szintén is a hatalmi ágak egyensúlyának biztosítását szolgálja. 2) A köztársasági elnök A Magyar Köztársaság Alkotmányában a köztársasági elnök a hagyományos három klasszikus államhatalmi ág között helyezkedik el, kívül áll a végrehajtó hatalmon, önálló államfői hatásköre van. A parlamentáris rendszerben az államfő politikai szerepének lényege éppen abban áll, hogy nem tartozik egyik hatalmi ághoz sem, rendelkezik azonban minden hatalmi ággal szemben főleg (de nem kizárólag) ellenőrző és befolyásoló jellegű hatáskörökkel is. A köztársaság elnökének szerepe az államszervezetben az, hogy a három államhatalmi ág közötti együttműködést segítse, továbbá, ha kivételes esetben szükséges beavatkozzon az egyes hatalmi ágak tevékenységébe. A jogelméletben ezt a szerepet politikai alkotmányosság-védelemnek is nevezik. A köztársasági elnök másik feladatköre az állam egészének képviselete. Ilyenkor a köztársasági elnök jelenlétével képviseli az államot, az államszervezetet és az állam polgárait együtt. Magyarország államfője az Országgyűlés által öt évre választott köztársasági elnök, aki kifejezi a nemzet egységét, és őrködik az államszervezet demokratikus működése felett. A köztársasági elnök egyúttal a fegyveres erők főparancsnoka is. A köztársasági elnök fontosabb feladat és jogkörei: képviseli a magyar államot; megbízza és fogadja a nagyköveteket és a követeket; kitűzi az országgyűlési és a helyi önkormányzati általános választásokat; javaslatot tehet az Országgyűlésnek intézkedés megtételére; kinevezi és felmenti azokat a fontos közjogi méltóságokat, akiket nem az Országgyűlés választ (pl. államtitkárokat, a Magyar Nemzeti Bank elnökét, alelnökeit); gyakorolja az egyéni kegyelmezés jogát; adományozza a törvényben meghatározott címeket, kitüntetéseket és engedélyezi viselésüket; dönt az állampolgársági ügyekben; meghatározott kivételes esetben a választások kitűzésével egyidejűleg, feloszlathatja az Országgyűlést; Történelmileg is elmondható, hogy az államfői (köztársasági elnöki) jogosítványok két csoportba oszthatók: a többé-kevésbé autonóm módon gyakorolt jogosítványok, a miniszteri ellenjegyzés mellett megvalósítható jogok. 67 3) Államhatalmi, népképviseleti szervek (törvényhozó, jogalkotó hatalom) Az Alkotmány Magyarország államformáját köztársaságnak deklarálja és rögzíti, hogy a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. A népfelség (népszuverenitás) államberendezkedési elvéből adódóan minden kötelező törvény végső forrása a nép akarata. A nép ezt az akaratot, hatalmat jellemzően közvetett módon (választott országgyűlési képviselők, valamint helyi önkormányzatok útján) gyakorolja, de ismert a hatalomgyakorlás közvetlen módja (pl. népszavazás) is. A Magyar Köztársaság legfelsőbb államhatalmi és népképviseleti szerve az Országgyűlés, mely a népszuverenitásból eredő jogait gyakorolva biztosítja a társadalom alkotmányos rendjét, meghatározza a kormányzás szervezetét, irányát és feltételeit. Az Országgyűlés (Parlament) Az Alkotmányban rögzített főbb jogkörei: megalkotja a Magyar Köztársaság Alkotmányát; törvényeket alkot; jóváhagyja az állami költségvetést és annak végrehajtását; meghatározza a kormányzás szervezetét, irányát és feltételeit, ennek keretében dönt a kormány programjáról; megköti a kiemelkedő fontosságú nemzetközi szerződéseket; dönt a fegyveres erők külföldi vagy országon belüli alkalmazásáról; megválasztja a közjogi méltóságokat (pl. köztársasági elnök, a miniszterelnök, a Legfelsőbb Bíróság elnöke, stb.); közkegyelmet gyakorolhat; országos népszavazást rendelhet el. A választópolgárok az Országgyűlést négyévi időtartamra választják általános és egyenlő választójog alapján, közvetlen és titkos szavazással. Az Országgyűlés állandó bizottságokat alakít tagjaiból, és bármely kérdés megvizsgálására bizottságot küldhet ki, és bármely állami feladattal kapcsolatban véleményt nyilváníthat, határozatot hozhat. Az országgyűlési bizottságok által kért adatokat mindenki köteles a rendelkezésükre bocsátani, illetőleg köteles előttük vallomást tenni. Az Országgyűlés megbízatása az alakuló ülésével kezdődik és működése az Alkotmányban meghatározott feloszlás vagy feloszlatás rendkívüli esete kivételével az új Országgyűlés alakuló üléséig tart. Az Országgyűlés pénzügyi-gazdasági ellenőrző szerve az Állami Számvevőszék, amely csak az Országgyűlésnek és a törvényeknek van alárendelve. Az Állami Számvevőszék az állami ellenőrzés legfőbb szerve; feladatkörében általános hatáskörrel rendelkezik. A helyi önkormányzatok A központi szervek mellett az államhatalom helyi szervei az önkormányzatok, amelyek a helyi közigazgatási szervekkel együtt intézik a lakosságot közvetlenül érintő helyi ügyeket. Az önkormányzatok a Magyar Köztársaság területi tagozódásához igazodóan lehetnek: 78 a) települési önkormányzatok községi önkormányzat, városi önkormányzat, fővárosi kerületi önkormányzat. b) megyei (fővárosi) önkormányzatok Az önkormányzatok a köz érdekében, demokratikus formában és módon a helyi ügyeket intézik. A helyi önkormányzatok önállósága anyagilag és szervezetileg biztosított, a helyi önkormányzati jogokat és kötelezettségeket törvény határozza meg. Az önkormányzat törvényben meghatározott feladatainak ellátáshoz megfelelő saját bevételre jogosult, továbbá e feladatokkal arányban álló állami támogatásban részesül. A települési önkormányzatok és a megyei önkormányzatok egymással semmilyen alá- vagy fölérendeltségi viszonyban nincsenek. A helyi önkormányzatok alapjogai egyenlők. Az önkormányzatok kötelezettségei eltérőek lehetnek. Az önkormányzat hatáskörének jogszerű gyakorlása bírósági védelemben részesül, jogai védelmében az önkormányzat az Alkotmánybírósághoz fordulhat. A helyi önkormányzás a választópolgárok közösségét érintő helyi közügyek önálló, demokratikus intézése, a helyi közhatalomnak a lakosság érdekében való gyakorlása. A választópolgárok a helyi önkormányzást az általuk választott képviselőtestület útján, illetőleg helyi népszavazással gyakorolják. A képviselőtestület tagjait az időközi választás kivételével négy évre választják. A helyi képviselőtestület önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül. A helyi képviselőtestület fontosabb feladatai: gyakorolja az önkormányzati tulajdon tekintetében a tulajdonost megillető jogokat, az önkormányzat bevételeivel önállóan gazdálkodik; saját felelősségére vállalkozhat; dönt a költségvetési szerv alapításáról; feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal; törvény keretei között megállapítja a helyi adók fajtáit és mértékét és a helyi adózás részletes szabályait. A helyi képviselőtestület összetétele: A helyi képviselőtestület elnöke a polgármester. A képviselőtestület bizottságot választhat, és polgármesteri hivatalt hoz létre. A hivatalban belső szervezeti egységeket (osztályokat, csoportokat) alakíthatnak ki. A polgármester az önkormányzati feladatain kívül törvény vagy törvényi felhatalmazáson alapuló kormányrendelet alapján kivételesen államigazgatási feladatokat és hatásköröket is elláthat. A fővárosban két szinten működik önkormányzat: a fővárosi kerületekben, és a főváros egészére kiterjedően a Fővárosi Közgyűlés. A Fővárosi Közgyűlés a főváros képviselőtestülete, azokat a feladatokat és hatásköröket gyakorolja, amelyek a főváros egészét, vagy nagy részét érintik. 89 Megyei önkormányzat az ország 19 megyéjében működik. A megyei és a települési önkormányzatok között nincs függőségi viszony, együttműködésük a kölcsönös érdekek alapján történik. Kisebbségi önkormányzatok A Magyar Köztársaság Alkotmánya a nemzeti és etnikai kisebbségek alkotmányos jogai gyakorlása érdekében lehetővé teszi kisebbségi önkormányzatok létrehozását is. Alapvető feladatuk a kisebbségek érdekeinek védelme és képviselete a részükre törvényben megállapított feladat- és hatáskörök gyakorlása útján. A feladat- és hatáskört országos szinten a közgyűlés, egyéb esetekben testület elnevezésű fórum gyakorolja. A kisebbségi önkormányzatoknak jogalkotási hatáskörük nincs. 4) A végrehajtó hatalom (közigazgatás) szervei A közigazgatás fogalma A közigazgatás ma magában foglalja az államigazgatást és az önkormányzati igazgatást Az önkormányzati közigazgatási szervek sajátos önállósága a polgári államfejlődés meghatározott szakaszához kötődik. Minden államnak van egy közigazgatási rendszere, mely ellátja a végrehajtó funkciókat. Központi szinten az államigazgatási szervek a meghatározóak, míg települési szinten az önkormányzatok. A közérdek érvényesítését tehát két szervezetrendszer szolgálja. Ezek a kormány által irányított felülről lefelé, központi és területi szintre szerveződő, hierarchikusan felépülő államigazgatási szervek rendszere, valamint a helyben (települési és területi alapon) szervezett és választott testületek által irányított önkormányzati közigazgatási szervek rendszere. A kétféle szervezetrendszer között egyfajta funkcionális munkamegosztás is kimutatható. Az államigazgatási szervek főleg hatósági jogalkalmazó tevékenységet látnak el, míg az önkormányzatok a helyi közszolgáltatások biztosításában rendelkeznek feladat- és hatáskörökkel, és emellett jogalkotói jogkörük is van. A közigazgatás egységét reprezentálja az, hogy települési szinten az önkormányzati és az államigazgatási feladatokat egy szervezetben, a helyi önkormányzaton belül látják el, az önkormányzatok működése felett pedig a törvényességi ellenőrzést az államigazgatás gyakorolja. A közigazgatási szervezetrendszer azért dolgozik, hogy megvalósítsa a különböző magas szintű jogszabályokban, elsősorban az Alkotmányban és a törvényekben foglalt állami célokat. Az államigazgatási szervezetrendszer biztosítja a végrehajtó hatalom számára azokat a kereteket, amelyeken belül a leggyorsabban és a leghatékonyabban érvényre juttathatja az alapvető célkitűzéseit. A közigazgatási szervezetrendszer működésének célja a közérdek védelme, illetve a közérdek érvényre juttatása. Az államigazgatási szervezetrendszer főként az általános, az egész társadalom érdekében álló feladatok szervezésére, végrehajtására és védelmére hivatott. 910 A partikuláris, kisebb-nagyobb társadalmi csoportok érdekeit a közigazgatási szervezetrendszer más alrendszerei, pl. a helyi-területi önkormányzatok, köztestületek is érvényre juttathatják. A központi közigazgatási szervek A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló évi XLIII. Törvény 1. szerint: Központi államigazgatási szerv a Kormány, a kormánybizottságok, a Miniszterelnökség, a minisztériumok, az autonóm államigazgatási szervek, a kormányhivatalok, a központi hivatalok, a rendvédelmi szervek országos parancsnokságai. Autonóm államigazgatási szerv a Közbeszerzések Tanácsa, a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság, a Gazdasági Versenyhivatal, Kormányhivatal a Központi Statisztikai Hivatal, a Magyar Energia Hivatal, az Országos Atomenergia Hivatal, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal. A január 1.-től működő különös típusú államigazgatási szerv, a Nemzeti Adóés Vámhivatal sajátossága, hogy az államigazgatási feladatok mellett fegyveres rendvédelmi feladatokat is ellát. Rendvédelmi szerv a rendőrség, a polgári védelem, a büntetés-végrehajtási szervezet, az állami és hivatásos önkormányzati tűzoltóság, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok. A Kormány 1011 Az államigazgatás élén a Kormány, mint testület áll, melynek hatásköre az államigazgatási feladatok egészét átfogja, funkciója azonban elsősorban az irányítás és a koordináció (általános hatáskörű központi irányító szerv). A Kormány az Alkotmányban rögzített államigazgatási jogkörében: irányítja a minisztériumok és a közvetlenül alárendelt egyéb szervek munkáját, összehangolja tevékenységüket; az államigazgatás bármely ágát közvetlen irányítása alá vonhatja, és erre elkülönült szervet hozhat létre; a Kormány tagjai a miniszterek, akik a jogszabályok rendelkezéseinek és a Kormány határozatainak megfelelően vezetik az államigazgatás feladatkörükbe tartozó ágait, irányítják az alájuk rendelt szerveket; jogszabálysértés esetén megsemmisítheti az alárendelt szervek jogszabálynak nem minősülő döntéseit; rendeletet alkot és határozatot hoz; meghatározott személyi döntéseket hoz. A Kormány tehát a miniszterelnökből és a miniszterekből áll. A miniszterelnököt az Országgyűlés választja a kormányprogramról történő szavazással egy időben. A minisztereket a megválasztott kormányfő javaslatára a miniszternek jelölt személyek országgyűlési bizottsági meghallgatását követően a köztársasági elnök nevezi ki, mellyel egy időben a Kormány létrejön. A Kormány megbízatása megszűnik az újonnan választott Országgyűlés alakuló ülésével, a miniszterelnök, illetve a Kormány lemondásával, a miniszterelnök halálával, illetve az ellene beterjesztett ún. konstruktív bizalmatlansági indítvány Országgyűlés általi elfogadásával. A Kormány tagjai részt vehetnek és felszólalhatnak az Országgyűlés ülésein. A Kormány működéséért az Országgyűlésnek felelős, tevékenységéről rendszeresen köteles beszámolni. A Kormány működését a Kormány mellett működő testületi szervek is segítik. Ezek közül az Alkotmány külön is nevesíti a kormánybizottságokat, amelyeket a Kormány a hatáskörébe tartozó jelentős, több minisztérium feladatkörét érintő feladatok összehangolt megoldásának irányítására hozhat létre. A kormánybizottságok tagjai a feladatkörükben érintett miniszterek. A Kormány mellett működő szervek másik fő típusa a kabinet. A kabinetek a Kormány döntés előkészítő, véleményező, koordináló és javaslattevő szervei. A kabinetek rendszere és működtetése alapvetően azt a célt szolgálja, hogy a kormány elé kerülő előterjesztések szakmailag és politikailag egyaránt megalapozottak legyenek. A Kormány mellett január 1. után a következő kabinetek működnek: gazdasági kabinet; nemzetbiztonsági kabinet; társadalompolitikai kabinet, kormánykabinet. A kabinet tagjai a feladatkörükben érintett miniszterek, valamint a miniszterelnök által kijelölt személyek lehetnek. 1112 Önkormányzati hivatalok A helyi önkormányzatok feladat- és hatáskörei két nagy csoportra oszthatók: önkormányzati, illetve államigazgatási feladat- és hatáskörökre. Az önkormányzati ügyek sajátos csoportját jelentik az önkormányzati hatósági ügyek. Az önkormányzati feladat- és hatásköröket tovább bonthatjuk: kötelező, illetve önként vállalt (fakultatív) feladat- és hatáskörökre. A helyi államigazgatási (közigazgatási) feladatok ellátására a képviselő-testület szerveiként különböző típusú és elnevezésű hivatalok jönnek létre (pl. polgármesteri hivatal, főpolgármesteri hivatal). A polgármesteri hivatal tagozódásának, munkaszervezetének kialakításáról a képviselőtestület dönt, figyelembe véve a település lakosságának számát és az ellátandó feladatokat. A feladatok mennyiségétől és jellegétől függően a hivatalban belső szervezeti egységeket (pl. építési osztály, csoport) alakíthatnak ki. A hivatalt a polgármester a jegyző útján irányítja. Az önkormányzati munka szakszerűsége és jogszerűsége biztosítása érdekében az önkormányzat köteles gondoskodni megfelelő szakmai képesítéssel rendelkező jegyző kinevezéséről. A jegyző tanácskozási joggal részt vesz a képviselő-testület ülésein is; jogsértő működés vagy döntés esetén jelzési kötelezettsége van. A jegyző gondoskodik az önkormányzat működésével kapcsolatos feladatok ellátásáról, vezeti a hivatalt, és hatósági ügyekben dönt. 5. A bíróságok A bíróságok legfontosabb és legismertebb feladata az igazságszolgáltatás. A Magyar Köztársaságban az igazságszolgáltatást a bíróságok gyakorolják. Az igazságszolgáltatás bírósági monopóliuma azt jelenti, hogy a bíráskodást, mint állami funkciót sem a végrehajtó hatalom, sem a törvényhozó hatalom nem láthatja el, arra kizárólag a politikailag semleges bírói hatalom jogosult. A bírói hatalmi ág egyetlen alkotmányos korlátja az, hogy a bírák a törvényeknek és más jogszabályoknak alárendelten végzik ítélkezési (igazságszolgáltatási) tevékenységüket. A rendes bíróságok tevékenysége három egymástól jól elkülöníthető ügyfajtára terjed ki ezek: a polgári jogi jellegű ügyek; a büntetőjogi ügyek; a közigazgatási (államigazgatási) döntések elleni jogorvoslatok. Az új bírósági szervezet négyszintű: 1) helyi (városi, fővárosi kerületi) bíróság; 2) megyei bíróság (ide tartozik a Fővárosi Bíróság is); 3) ítélőtáblák (5 db.); 4) Legfelsőbb Bíróság. A polgári peres és a büntetőügyekben első fokon általában a helyi bíróságok járnak el. 1213 Elsőfokú bíróság a munkaügyi bíróság is, melynek hatáskörébe tartoznak a munkaviszonyból, valamint a szövetkezeti tagsági viszony alapján létrejött munkaviszony jellegű jogviszonyból származó perek. Polgári perben a viszonylag jelentős perértékű ügyekben (ötmillió forint felett), valamint a speciális szakismertet igénylő ügyekben (pl. szerzői jogi és iparjogvédelmi perek) már első fokon a megyei (fővárosi) bíróság hatáskörébe tartozik az ügyek elbírálása; büntető ügyekben pedig a társadalomra kiemelkedően veszélyes (súlyos) bűncselekmények (pl. emberölés) esetében jár el már első fokon a megyei (fővárosi) bíróság. A megyei bíróságok ill. a Fővárosi Bíróság keretében működnek a cégbíróságok, melyek vezetik a cégek megalakulását és változásait tartalmazó cégnyilvántartást, valamint ellátják a cégjegyzékbe bejegyzett gazdálkodó szervezetek működésének törvényességi felügyeletét. A helyi és a megyei bíróságok mellett bírósági végrehajtók is működnek, akik a jogerős bírósági határozatokban pénzfizetésre vagy egyéb magatartásra kötelezett személyeket ill. szervezeteket szükség esetén állami kényszer alkalmazásával is a teljesítésre szorítják. A Legfelsőbb Bíróság mint a legfelsőbb bírói szerv elvi irányítást gyakorol az összes bíróság működése és ítélkezése felett. A jogegység érdekében alkotott irányelvei és elvi döntései a bíróságok számára kötelezőek, de az egyes konkrét ügyek elbírálása mindig az eljáró bíróság feladata, az alsóbb szintű bíróság ítélethozatalába a Legfelsőbb Bíróság sem szólhat bele! A bíróság ítéletét vitató fél természetesen élhet a jogszabály által biztosított rendes és rendkívüli jogorvoslatok lehetőségével a magasabb szintű bírói fórumoknál. Önálló szervezetként a helyi bíróságok mellett működnek a közjegyzők, akik az állampolgárok és a jogi személyek részére közokiratot készítenek, okiratot vagy pénzt vehetnek át megőrzésre. A közjegyző ezen kívül lefolytat néhány a hatáskörébe utalt eljárást (ezek közül legjelentősebb a hagyatéki eljárás). 6. Az ügyészi szervezet A Magyar Köztársaság alkotmányos rendszerében a legfőbb ügyész által irányított és vezetett centrális felépítésű ügyészi szervezet nem tartozik a Kormány irányítása alá, hanem közvetlenül az Országgyűlésnek felelős (elképzelhető jogszabályi változtatás). Az ügyészi szervezet centralizált felépítésű. Az ügyészek a legfőbb ügyésznek alárendelten működnek, utasítást csak a legfőbb ügyész és a felettes ügyész adhat nekik. Az ügyészség legjellemzőbb feladata a vád képviselete a bírósági eljárásokban, de más feladatokat is ellát. Az ügyészség: gondoskodik az állampolgárok jogainak védelméről; üldözi az alkotmányos rendet, az ország biztonságát és függetlenségét sértő vagy veszélyeztető cselekményeket; magas szintű jogszabályban meghatározott ügyekben nyomozást végez, felügyeletet gyakorol a nyomozás törvényessége felett; a bírósági eljárásokban a vádat képviseli; a büntetés-végrehajtás törvényessége felett felügyeletet gyakorol; törvénysértés esetén fellép a törvényesség védelmében. 1314 7. Alkotmánybíróság Az Alkotmány védelmének különleges eszköze az alkotmánybíróság, amely a hatalmi ágak kölcsönös egyensúlyát és ellenőrzését a normakontrollal, az alkotmányos alapjogok védelmével biztosítja. Az Alkotmánybíróság a hatalmi ágak közötti mérleg nyelvének szerepét hivatott betölteni, a hatalmi ágaktól független alkotmánybíróság létezése a jogállamiság kiemelkedő biztosítéka. A korábban több választási cikluson át 11 tagból álló Alkotmánybíróság létszámát a II. Orbán kormány egy alkotmánymódosítással 15 tagra növelte, így a kormánypárti országgyűlési képviselői többség 2011 év közepén 5 új alkotmánybírót küldhetett a testületbe (1 alkotmánybírói hely előzőleg megüresedett). Emellett, széles körben ismert, hogy az Alkotmánybíróság döntési jogkörét is jelentős mértékben korlátozták, átalakították, így e szervezet az egyes hatalmi ágak túlsúlyra törekvésével kapcsolatos korábbi kiegyensúlyozó szerepét aligha lesz képes ezen szabályok alapján a jövőben betölteni. Az Alkotmánybíróság elvekben rögzített két alapfeladata: az alkotmányos alapjogok védelme a törvényalkotásban, illetve a törvényekbe ütköző alacsonyabb szintű jogszabályok intézményes kiszűrése. Alkotmányellenesség megállapítása esetén az Alkotmánybíróság megsemmisíti az Alkotmányba ütköző törvényt vagy egyéb alacsonyabb szintű jogszabályt, de a jogszabály módosítására az Alkotmánybíróság nem jogosult. Az Alkotmánybíróság hatáskörébe tartozik: a) a jogszabályok alkotmányellenességének vizsgálata de ezt már csak a korábbiaknál lényegesen szűkebb körben teheti meg - (az Alkotmányba ütköző jogszabályokat az Alkotmánybíróság hatályon kívül helyezheti, de nem módosíthatja azokat); b) az Alkotmányban biztosított jogok megsértése miatt benyújtott alkotmányjogi panasz elbírálása; c) a mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megszüntetése; d) az állami szervek, továbbá az önkormányzat és más állami szervek, illetve az önkormányzatok között felmerült hatásköri összeütközés megszüntetése. Az Alkotmánybíróság határozata ellen fellebbezésnek nincs helye, a határozat mindenire nézve kötelező. Az Alkotmánybíróság határozatainak egy részét a Magyar Közlönyben is közzé kell tenni. 8. Az Országgyűlési biztos Az országgyűlési biztos feladata, hogy az alkotmányos jogokkal ill. a nemzeti és etnikai kisebbségi jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja vagy kivizsgáltassa, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen. A 2012-től már csak egy országgyűlési biztos működhet, akit a köztársasági elnök javaslatára az Országgyűlés választ meg. Korábban az Országgyűlés egyes alkotmányos 1415 jogok védelmére külön biztost is választhatott (ilyen volt például az adatvédelmi biztos). Az országgyűlési biztos tevékenységének tapasztalatairól évente beszámol az Országgyűlésnek. Az országgyűlési biztos eljárását bárki kezdeményezheti, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az országgyűlési biztos hivatalból is eljárhat. Ha az ügyben jogerős határozat született, az országgyűlési biztoshoz ennek közlésétől számított egy éven belül lehet beadvánnyal fordulni. Fontos sajátosság, hogy az országgyűlési biztos nem hatóság, szankciót nem alkalmazhat, a rendelkezésére álló leghatékonyabb eszköz a nyilvánosság. Önellenőrző kérdések: 1. Mit jelent a hatalommegosztás elve? 2. Hogyan csoportosíthatók a köztársaság elnökének jogosítványai? 3. Milyen módon választják az országgyűlési képviselőket? 4. Sorolja fel az országgyűlés feladatait! 5. Milyen önkormányzatokat különböztetünk meg? 6. Melyek a központi államigazgatási szervek? 7. Milyen ügycsoportok különböztethetők meg a bíróságok munkájában? 8. Milyen szinteket különböztetünk meg a bírósági szervezeti rendszerben? 9. Milyen szerepet tölt be az Alkotmánybíróság? 10. Mi jellemzi az országgyűlési biztos eljárását? 1516 II. Témakör: Jogi alapfogalmak 1. A jog lényege, jogforrások A jog a társadalom fennmaradása érdekében rendezettséget teremt, illetve rendet tart és egyúttal alakítja a jogalanyok magatartását. A legelterjedtebb meghatározás szerint: A jog az állam által alkotott vagy szankcionált, és a társadalom valamennyi tagjára kötelező, kikényszeríthető magatartási szabályok összessége. A jogszabály az emberek társadalmi tevékenységének befolyásolására szolgáló magatartásszabály. A társadalomban egyébként sokféle magatartási szabály érvényesül (hagyomány, erkölcs, szokás, illem stb.); a jog különbözősége abban van, hogy léte az állam létéből következik, megtartatása, kikényszerítése is állami apparátus létezését feltételezi. A jog, mint magatartási szabály az emberek viselkedésére, egymással szembeni, ismétlődő magatartási fajtáira egyazon érvénnyel vonatkozó általános érvényű állami előírás, amelynek megsértése, nemkövetése a kikényszerítés végett kilátásba helyezett következményekkel, általában valamilyen hátránnyal (szankcióval) jár. Az állam és a jog szorosan összefonódó intézmények: Az állam létezését a jog legitimálja, az állami szervek működésének jogi keretei vannak; A jogot viszont az állam jellemzően saját szervei útján alkotja és juttatja érvényre. A korábban idézett meghatározás a jogot az állam által alkotott vagy szankcionált normaként határozza meg. A történetileg kialakult három jogképződési, illetve jogfejlesztési mód közül ezt a jogalkotási módot törvényhozási jognak is szokás nevezni. A jogtörténet három jogképződési módot különböztet meg: a szokásjog; a bírói jog; a törvényhozási jog (állami jogalkotás). a.) A szokásjog a rabszolgatartó és a feudális jogrendszerekben a legjellemzőbb jogképződési módnak tekinthető. A szokás a társadalom tagjai közötti érintkezések, viszonyok révén kialakuló rendszeresen ismétlődő magatartás. A szokásoknak joggá való átalakulása részint úgy következik be, hogy az állami szervek (pl. bíróságok) a jogalkalmazó tevékenységük során figyelembe veszik a társadalomban kialakult és meggyökeresedett szabályokat. A szokást megerősítik, és elismertetésüket állami kényszerrel is biztosítják. Így alakul ki a szokásjog. A kodifikáció (így az írott jog) terjedésével a szokásjog jelentősége ugyan lecsökkent, de az írott jog értelmezésénél esetenként a kontinentális jogoknál is jelentős lehet. 1617 b.) c.) A bírói jog a kontinentális (római-germán hatás alatt álló) jogrendszerekben kevéssé érvényesül, nyomai a törvényértelmezés formájában lelhetők fel. Jellemző, hogy az írott jogszabályok tiltják a bírák jogalkotási hatalmát. A bírói jog szerepe ellen hat, ha a jogrendszer a precedensre alapuló ítélkezést elveti, hiszen egy új jogeset elbírálása során a bírói gyakorlat által esetleg korábban már kialakított (alkalmazott) szabálynak ilyenkor nincs kötelező ereje. A common law-országokban (az angolszász jogrendszerekben) azonban kezdettől fogva a bírói jog dominált, s mint a jogfejlesztés egyik csomópontja ma is nagy jelentősséggel bír. Angliában a bíró nemcsak alkalmazta, hanem egyúttal ki is alakította a jogszabályokat. A bírák kötelesek az elődeik által kialakított szabályokhoz igazodni, tiszteletben kell tartaniuk a korábbi ítéleteket, a precedenseket. A XIX. századtól a kontinentális jogrendszerekben, így a magyar jogban is a törvényhozási jogalkotás a meghatározó, szinte minden állam írott alkotmányokat és törvénykönyveket alkotott. Az írott jogszabályt a legjobb eszköznek tartották világos és egyértelmű szabályok kialakítására, az alkotmányosság megőrzésére. A törvényhozó vagy a közigazgatás által kibocsátott jogszabályok egyúttal hierarchikus rendben helyezkednek el, a hierarchia csúcsán az alkotmánnyal. A jogképződési, illetve jogfejlesztési módok közül ez a legjelentősebb. A jogot tehát jellemzően állami szervek alkotják s egyúttal az állami szervek feladata a jogszabályok érvényesítése, kikényszerítése. Ugyanakkor a jogalkotás módját és szabályait is jogszabályok határozzák meg, mert a jogszabályok az állami szervek eljárásának kereteit is meghatározzák. Egy jogállamban jogszabályok határozzák meg azt, hogy mit tehetnek az állami szervek, és hogy milyen közigazgatási (hatósági) eszközökkel avatkozhatnak be a gazdasági folyamatokba. Leegyszerűsítve az állami szerv csak azt teheti meg, amit a jogszabály megenged, míg az állampolgár mindazt megteheti, amit a jogszabály kifejezetten nem tilt. A jogforrás arra a kérdésre ad választ, hogy mely szerv és milyen formában alkothat jogszabályt. Ezen az alapon beszélhetünk belső és külső jogforrásról. A belső jogforrás körébe azok a szervek tartoznak, amelyek a jogszabály megalkotására felhatalmazást kaptak (pl. Országgyűlés, Kormány, stb.). A külső (alaki) jogforrás pedig az a forma, amelyben a jogszabály megjelenik, amelyben kötelező ereje és más jogszabályokhoz való viszonya megtestesül (pl. törvény, kormányrendelet stb.). 2. Jogszabályok hierarchiája, a Magyar Köztársaság Alkotmánya A Magyar Köztársaságban jogalkotó hatásköre csak azoknak az állami szerveknek van, amelyek erre az Alkotmányban felhatalmazást kaptak. A jogalkotó hatásköröket az Alkotmány és a jogalkotási törvény szabályozza. Az Alkotmány szerint: az Országgyűlés törvényt; a Kormány rendeletet; a miniszter (és a miniszterelnök) rendeletet; az önkormányzat rendeletet alkothat. 1718 A jogforrási hierarchia az állami hierarchia megfelelője. Az elv szerint a jogszabályoknak meghatározott rangsora van; alacsonyabb szintű jogszabály tartamilag nem lehet ellentétes, vagyis nem ütközhet egy magasabb szintű jogszabályba. A törvényhozás elsősorban akkor tudja befolyásolni a végrehajtó hatalmat, ha a törvények felsőbbrendűek a rendeletekhez képest. A jogforrási hierarchia működésének kiegészítő eleme négy alapvető jogtétel: a törvényeknek általánosnak kell lennie, azaz nem vonatkozhat meghatározott személyre; az azonos szintű, de később meghozott jogszabály alkalmazhatatlanná teszi a korábbit, vagyis mindig az utolsó parancs az érvényes; a különös és az általános szabály közül az időrendre tekintet nélkül a különös alkalmazandó; a rendelkezéseknek főszabályként nem lehet visszaható hatálya, mert különben a jogszabályoknak egyáltalán nem lenne kötelező ereje (az ésszerű ember csak akkor tudja betartani a jogot, ha az megismerhető). A jogforrások nem azonos rangúak. A jogforrási hierarchia élén az Országgyűlés által alkotott alaptörvény az Alkotmány (1949. évi XX. törvény) áll. Az Alkotmány az írott jog legmagasabb szintű jogszabálya. Magyarországon az Alkotmány megalkotásához és megváltoztatásához az országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges. Az Alkotmány két fő szabályozási területe: az állami berendezkedésre (hatáskör, működés) vonatkozó főbb szabályok, a legalapvetőbb emberi- és állampolgári jogok és kötelezettségek A Magyar Köztársaság Alkotmánya az alkotmányjog legfőbb jogforrása. A törvények között és a jogrendben az alkotmánytörvény elsődlegességet élvez. Az Alkotmány elsősorban tartalmilag alaptörvény, amelyben az állam önmagát korlátozva biztosítja polgárai számára az alapvető jogokat, a hatalom gyakorlásának törvényes kereteit és szervezetét. Ez abban fejeződik ki, hogy más törvények és alacsonyabb szintű jogszabályok céljaikban, rendelkezéseikben az Alkotmányhoz igazodnak. Az Alkotmány az egész jogrendszert áthatja: az államszervezet és a jogrendszer kiépítése az Alkotmányban rögzített szabályoknak és általános jogi garanciákat hordozó alapelveknek megfelelően történhet. Az Alkotmány és a jogrendszer szoros összefüggésének tere, hogy az Alkotmány tételesen rögzíti azokat a jogalkotási tárgyköröket (társadalmi viszonyokat) amelyek csak törvényben szabályozhatók. E tárgykörök alapnormái az Alkotmányban rögzítve vannak, részletes szabályai pedig az egyes tárgykört szabályozó külön törvényben szerepelnek. Mindez úgyis megfogalmazható, hogy az Alkotmány a törvényalkotás fő irányait és zsinórmértékét is megadja. Az Alkotmány szerkezete fejezetekre tagolt. A fejezetek együttesen adják azokat a közjogi feltételeket és garanciákat, amelyek a parlamentáris demokráciát, illetőleg a stabil kormányzati működést biztosítják. Az Alkotmány fölötte áll az egyszerű törvényeknek, s ha a törvények az Alkotmánytól eltérnek, az Alkotmánynak kell érvényesülnie. Ilyenkor a törvényeket és egyéb jogszabályokat az e célra létrehozott speciális bíróság, az Alkotmánybíróság alkotmányellenesnek nyilvánítja 1819 és a jogszabályt részben vagy egészben megsemmisíti (de nem változtathat rajta) és az erről szóló határozatot a Magyar Közlönyben közzéteszi. A jogforrási hierarchiában az Alkotmány után a törvények következnek, melyeket ugyancsak az Országgyűlés alkot meg. A törvényt évszámmal, római számmal és tv. Rövidítéssel kell jelölni. Bizonyos tárgyköröket csak törvényben lehet szabályozni, ezek körét az Alkotmány rögzíti. Az Országgyűlés, mint a legfelsőbb államhatalmi és népképviseleti szerv természetesen bármely kérdésben hozhat törvényt; a gyakorlatban is megfigyelhető, hogy a társadalmi viszonyok egyre szélesebb körét törvényi szinten szabályozzák. A jogforrási hierarchia következő szintjén a kormányrendelet áll. A Kormány rendelete törvénnyel nem lehet ellentétes. A jogforrási hierarchia következő szintjét a miniszterelnöki- és miniszteri rendeletek képviselik. A Kormány elnöke és tagjai a törvényben meghatározott hatáskörükben rendeleteket adnak ki. A rendeletalkotási jogkör feltétele, hogy törvény vagy kormányrendelet meghatározott tárgykörben a minisztert rendelet alkotására felhatalmazza. A szabályozás szerint nincs szintbeli különbség a miniszterelnöki és a miniszteri rendelet között. A jogforrási hierarchia legalsó szintjén az önkormányzati rendelet helyezkedik el. Az önkormányzati rendeltet a helyi képviselőtestület alkotja a helyi társadalmi viszonyok rendezése céljából. Az önkormányzat rendeletalkotási jogköre törvényi felhatalmazáson alapul, a törvény végrehajtásának feltételeit igazítja a helyi viszonyokhoz. Az önkormányzati rendelet sem lehet ellentétes magasabb szintű jogszabállyal. A jogforrási hierarchiában sajátos új problémákat vet fel a nemzetközi jog és a belső jog, azaz a magyar jogrendszer kapcsolata. A nemzetközi jog általánosan elismert szabályait a magyar jogrendszer részének kell tekintenünk, mert a nemzetközi jog e szabályaihoz a magyar állam gyakorlatilag mindenképpen kötve van, s ezek a szabályok amúgy is a nemzetközi együttműködés alapvető normáit alkotják. A nemzetközi szerződések egy része csak az államok közötti kapcsolatokról rendelkezik, olyan kötelezettségeket tartalmaz, amelyet az államok teljesítenek egymásnak. Az ilyen tartalmú nemzetközi szerződéseket a Magyar Közlönyben közzé kell tenni. A nemzetközi szerződések másik csoportját azok a szerződések alkotják, amelyekből a szerződő államokban lévő magánszemélyekre és jogi személyekre nézve közvetlenül jogok keletkezhetnek vagy kötelezettségek, hárulhatnak. Az államnak az ilyen nemzetközi szerződések (pl. egyes emberi jogi szerződések, jogsegély-, kiadatási, kettős adóztatási, beruházás védelmi stb.) esetében is gondoskodnia kell arról, hogy ezeket a közvetlen alkalmazást kívánó szerződéseket a bíróságok ténylegesen is alkalmazzák. Ennek legfőbb módja a belső jogrendszer részévé tétel, a Magyar Közlönyben törvénnyel, vagy kormányrendelettel történő kihirdetés. 3. A jogszabály érvényessége, hatálya A jogszabály érvényességének együttes feltételei: a kibocsátásra jogosult szerv hozza meg; ne legyen ellentétes magasabb rendű jogszabállyal; az adott jogszabály meghozatalára előírt eljárási szabályokat be kell tartani; a jogszabályt az előírt helyen és módon ki kell hirdetni. 1920 A jogszabályok létezésének, jogi normaként történő funkcionálásának feltétel, hogy a címzettjei megismerhessék azokat. A jogszabályokat tehát ki kell hirdetni és mindenki számára hozzáférhetővé, tenni. Egy jogállamtól elvárható azonban, hogy ezt ne az ókori Dionüszosz uralkodó módján tegye meg, aki a törvényeket oly magasra függesztette ki, hogy egyetlen polgár sem tudta elolvasni azokat. Természetes azonban, hogy a jogalkotóknak csak a jogszabály megismerhetőségének lehetőségét kell biztosítani. A kihirdetett jogszabály tényleges ismeretének hiányára senki sem hivatkozhat. a jogszabály ismeretének hiánya a hátrányos következmények alól nem mentesít. A jogalkotás folyamata a kihirdetéssel fejeződik be. A kihirdetett szöveg a hiteles. A kihirdetés a jogszabály aláírásából és a hivatalos lapban történő megjelentetéséből áll. A jogszabály hivatalos kihirdetése a Magyar Köztársaság hivatalos lapjában a Magyar Közlönyben történik, a jogszabály minden egyéb közlését közzétételnek nevezzük. A jogszabályokon kívül a Magyar Közlönyben kerül közzétételre néhány egyéb, a társadalom széles körét érintő határozat, jogi iránymutatás is (pl. az Alkotmánybíróság egyes határozatai, a Legfelsőbb Bíróság jogegységi határozatai). A Kormány hivatalos lapjában a Határozatok Tárában és az egyes minisztériumok tárcalapjaiban az általuk irányított, vagy felügyelt szervek munkája szempontjából fontos határozatok és utasítások ismerhetők meg. Az önkormányzati rendeleteket nem a Magyar Közlönyben, hanem a helyben szokásos módon (pl. hirdetőtábla) kell kihirdetni. A jogszabály hatálya: Jogot és kötelezettséget csak hatályos jogszabály állapíthat meg. A jogalanyok (ember, állam, jogi személyek, egyéb szervezetek) jogérvényesen csak hatályos jogszabályra hivatkozhatnak. A jogszabály hatályossága általánosságban azt jelenti, hogy az adott jogszabály alkalmazandó (ellentétben egy már hatályon kívül helyezett jogszabállyal Minden jogszabálynak szükségképpen van területi, időbeli és személyi hatálya, amely megvonja érvényesülési, alkalmazhatósági körét, azt, hogy hol, mikor és kire nézve kötelező. A) Területi hatály A jogszabály területi hatálya azt jelenti, hogy a jogszabályt mely földrajzi területen kell alkalmazni. A területi hatály általában az adott ország területét jelenti, ebből adódóan a jogszabály az ország területén élő illetve ott tartózkodó minden jogalanyra kiterjed. Kivételes esetben bizonyos jogszabály hatálya (pl. tájvédelmi körzetté nyilvánítás) csak az államterület meghatározott részére tejed ki. A területi hatály ily módon történő korlátozását az adott jogszabálynak kell tartalmaznia. Jellegéből adódóan speciális az önkormányzati rendelet területi hatálya E jogszabály területi hatálya eleve korlátozott, az önkormányzat ugyanis csak a működési területére vonatkozóan állapíthat meg jogot illetve kötelezettséget. 20 Több megjelenítése
1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések Alkotmány: constitutio közös állapot, közös megegyezés, hogy milyen szabályok Részletesebben Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek
Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek c. előadása Köz/ z/állam igazgatási alapok 1. A közigazgatás és az államigazgatás szinonim fogalmak Általános Részletesebben A választási bizottságra vonatkozó általános szabályok a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény alapján
A választási bizottságra vonatkozó általános szabályok a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény alapján II. FEJEZET A VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁGOK 10. A választási bizottság 14. (1) A választási Részletesebben A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története. A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma. Eljárásfajták a közigazgatásban
A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története 1 A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma 2 Eljárásfajták a közigazgatásban Az eljárás és az eljárásjog definiálása Magyary Zoltán: Részletesebben ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK I.
ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK I (általános jog) Dr Siket Judit TÁMOP-557-08/1-2008-0001 A jog fogalma, a jogalkotás magatartási minta kötelező norma az állami kényszer szerepe A jogforrások jogforrások az Alaptörvényben Részletesebben 1. téma. 2. kérdés: Ismertesse az Alaptörvény által a helyi közügyek körében nevesített helyi önkormányzati feladat- és hatásköröket!
1. téma 1.kérdés: Mutassa be a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájának a helyi önkormányzatok tevékenységének állami felügyeletére vonatkozó rendelkezéseit, majd ismertesse a törvényességi ellenőrzés/felügyelet Részletesebben JOGRENDSZER, JOGÁGAK
JOGRENDSZER, JOGÁGAK I. A jogrendszer fogalma és típusai II. A jogrendszer tagozódása III. A jogágak I. A jogrendszer fogalma és típusai 1. Jogrendszer: az adott állam jogszabályainak rendezett összessége Részletesebben 61 344 01 0000 00 00 Adótanácsadó Adótanácsadó
Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben A közvetlen demokrácia és intézményei előadásvázlat 2015. április 23.
A közvetlen demokrácia és intézményei előadásvázlat 2015. április 23. Alapfogalmak. A képviseleti és a közvetlen hatalomgyakorlás viszonya - a közvetlen hatalomgyakorlás intézményei o népszavazás: döntéshozatal Részletesebben 1997. évi CLVI. törvény. a közhasznú szervezetekről1
1997. évi CLVI. törvény a közhasznú szervezetekről1 Az Országgyűlés a nem kormányzati és nem haszonelvű szervezetek hazai hagyományainak megőrzése, társadalmi szerepük növelése, közhasznú működésük és Részletesebben TANTÁRGYI PROGRAM 2011-12. tanév őszi félév
TANTÁRGYI PROGRAM 2011-12. tanév őszi félév Tantárgy megnevezése: Tantárgy kódja: GAZDASÁGI JOG ÉS KÖZIGAZGATÁSTAN ALAPJAI GJKA1K0MEMT Kontaktórák száma: Elmélet: 3 Gyakorlat: 0 Összesen: 3 Vizsgajelleg: Részletesebben JOGI ALAPTAN TÉTELEK
JOGI ALAPTAN TÉTELEK 1. Jogképződési módok 2. A jogszabály fogalma és szerkezeti elemei A jogszabályok csoportosításai 3. A magyar jogforrási rendszer A jogforrási rendszer alapelvei 4. A jogalkalmazás Részletesebben Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben
Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben Dr. Kovács László Email: kovacs.laszlo@gtk.szie.hu Főbb témakörök 1. Röviden a Ptk. szerkezetéről 2. Átállási határidők - a régiről az Részletesebben Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében
Dr. Szalma Mária Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében I. A Szerb Köztársaság Bíróságokról szóló törvénye 1 értelmében az ország legfelsőbb Részletesebben 54 344 02 0000 00 00 Mérlegképes könyvelő Mérlegképes könyvelő
z Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben 9700 Szombathely Kisfaludy S. 57. T/F: 94/500-354, regiofokusz@limexnet.hu www.regiofokusz.hu. Vállalkozásjog. Készítette: Hutflesz Mihály
Vállalkozásjog Készítette: Hutflesz Mihály A magyar jogrendszer. A jogalkotás rendszere, jogszabályi hierarchia, jogértelmezés, jogalkotás. JOGALKOTÓ SZERV Országgyőlés Kormány Miniszterelnök Miniszter Részletesebben A szakmai követelménymodul tartalma:
Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben Tájékoztató és Tematika MAGYAR ALKOTMÁNYJOG c. tantárgyból. LEVELEZŐ MUNKAREND részére. 2012 tavaszi szemeszter
Nemzeti Közszolgálat Egyetem Rendészettudományi Kar Alkotmányjogi és Közigazgatási Jogi Tanszék Tájékoztató és Tematika MAGYAR ALKOTMÁNYJOG c. tantárgyból LEVELEZŐ MUNKAREND részére 2012 tavaszi szemeszter Részletesebben A PÁLYAORIENTÁCIÓS KÉPZÉSHEZ
JOGI ALAPISMERETEK Jegyzet A PÁLYAORIENTÁCIÓS KÉPZÉSHEZ Készítette: Papp Orsolya r. alezredes 2015. Bevezetés Tisztelt leendő kollégák! Minden szakmának, hivatásnak megvan a saját fogalmi rendszere - alapfogalmak, Részletesebben I. A projekt által érintett feladat kereteit meghatározó jogszabályok és egyéb rendelkezések felsorolása
JOGSZABÁLYI KERETEK ÖSSZEFOGLALÁSA A Legfőbb Ügyészség intézményi stratégiájának elkészítése ÁROP- 1.1.19-2012-2012-0004 kódszámú projekt társadalmi fenntarthatósági vállalásainak teljesítéséhez kapcsolódóan Részletesebben A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG
A jogi személyek általános szabályai az új Ptk.-ban A gazdasági társaságok közös szabályainak kiterjesztése A Könyvben szabályozott jogi személyek tagsággal bíró jogi személyek egyesület gazdasági társaságok Részletesebben Gazdasági jog alapjai
Előterjesztés Készült: Monostorapáti község Önkormányzata Képviselő-testülete 2012. november 6-án tartandó ülésére Tárgy: Az állatok tartásáról szóló 7/2007. (VIII.22.) önkormányzati rendelet felülvizsgálata Részletesebben Tematika. a közigazgatási szakvizsga kötelező tantárgyának felkészítő tanfolyamához. 1. nap. A központi állami szervek rendszere
Tematika a közigazgatási szakvizsga kötelező tantárgyának felkészítő tanfolyamához A képzés időpontja: 2012. október 2-4. és 10-11. helye: Győr-Moson-Sopron Megyei Intézményfenntartó Központ Díszterme Részletesebben Gazdasági társaságok működéséhez kapcsolódó szerződések elkészítése
Büntetőjog Csődjog Ingatlanjog Családjog Munkajog Társasági jog Polgári jog Képviselet közigazgatási eljárásban Követelések, adósságok behajtása Állandó, komplex képviselet Gazdasági társaságok működéséhez Részletesebben 4. JOGSZABÁLYTANI ISMERETEK
4. JOGSZABÁLYTANI ISMERETEK Jogszabálytani ismeretek BEVEZETÉS A fejezetben a legfontosabb jogszabálytani ismeretek kerültek feldolgozásra: a társadalmi normák sajátosságai, a jog fogalma, a jogi normák Részletesebben Tartalom. I. kötet. Az Alkotmány kommentárjának feladata Jakab András...5 Preambulum Sulyok Márton Trócsányi László...83
Tartalom I. kötet Előszó az első kiadáshoz Jakab András........................................ IX Előszó a második kiadáshoz Jakab András...................................... X Folytonos alkotmányozás. Részletesebben 1. AZ ALKOTMÁNY ÉS ALKOTMÁNYOSSÁG
Az alkotmány és alkotmányosság 1. AZ ALKOTMÁNY ÉS ALKOTMÁNYOSSÁG BEVEZETÉS A fejezet az alkotmány és alkotmányosság egyes fontosabb kérdéseivel foglalkozik. Az alkotmányosság követelményeinek megismerése Részletesebben - a közszolgáltatások színvonalának emelése - minőség, gyorsaság, ügyfélcentrikusság,
Alapelvek: - alapjogok érvényesülése biztosítása (demokratikus működés), Európai Önkormányzati Charta - a közszolgáltatások színvonalának emelése - minőség, gyorsaság, ügyfélcentrikusság, - hatékony működés, Részletesebben FAZEKAS MIHÁLY GIMNÁZIUM LYCÉE FAZEKAS MIHÁLY INSTITUTO FAZEKAS MIHÁLY
FAZEKAS MIHÁLY GIMNÁZIUM LYCÉE FAZEKAS MIHÁLY INSTITUTO FAZEKAS MIHÁLY A KÖZALKALMAZOTTK ÖZALKALMAZOTTI TANÁCS SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA A SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT 5 sz. függeléke OM Részletesebben BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6.
BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6. Ikt. sz.: 23/2014. NYIL V ANOS ÜLÉS napirendje A döntéshozatal minősített többséget igényel! Tárgy: ALAPÍTÓI DÖNTÉS A Békéscsaba Vagyonkezelő Részletesebben 4. 249/2000 (XII. 24.) Korm. rendelet az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségeinek sajátosságairól
A Szervezetfejlesztési célok megvalósítása, controlling rendszer bevezetése Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzatánál projekt tárgyára vonatkozó jogszabályok az alábbiak: 1. 1990. évi LXV. törvény a helyi Részletesebben A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület Szervezeti és Működési Szabályzata. A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület
A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA 2008. I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A Sportegyesület jogállása Az Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület alakuló közgyűlése Részletesebben A MAGYAR KÖNYVVIZSGÁLÓI KÖZFELÜGYELET
A MAGYAR KÖNYVVIZSGÁLÓI KÖZFELÜGYELET Dr Sugár Dezső előadás a VISEGRÁDI NÉGYEK TALÁLKOZÓJÁRA MISKOLC, LILLAFÜRED 1 A KÖNYVVIZSGÁLÓI KÖZFELÜGYELET MUNKÁJÁNAK JOGI KERETEI EU irányelv egységes keretfeltételeket Részletesebben 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet. a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről (kivonat) Az igazságügyi miniszter feladat- és hatásköre
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről (kivonat) Az igazságügyi miniszter feladat- és hatásköre 79. Az igazságügyi miniszter (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: Részletesebben Nemzeti Adó- és Vámhivatal 2011. január 1-től
Nemzeti Adó- és Vámhivatal 2011. január 1-től - A Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) államigazgatási és fegyveres rendvédelmi feladatokat is ellátó kormányhivatal. A NAV felügyeletét a miniszterelnök Részletesebben 1. Az alkotmány fogalma
1. Az alkotmány fogalma 1. Az alkotmány közkeletű fogalma: napjainkban az alkotmány különleges törvényt jelent, olyan alaptörvényt amelybe az állam önmagát korlátozva biztosítja polgárai számára az alapvető Részletesebben ELŐTERJESZTÉS a KÉPVISELŐTESTÜLET 2012. május 17-i ülésére
Budapest Főváros IX. Kerület Ferencváros Önkormányzata Iktató szám: 117/2012. ELŐTERJESZTÉS a KÉPVISELŐTESTÜLET 2012. május 17-i ülésére Tárgy: Budapest Főváros IX. kerület Ferencváros Önkormányzata Képviselőtestületének Részletesebben A MAGYAR KÖZIGAZGATÁS ÁTALAKULÁSA...3
TARTALOMJEGYZÉK A MAGYAR KÖZIGAZGATÁS ÁTALAKULÁSA...3 1. Bevezetés...3 2. Az államigazgatás átalakulása...4 2.1. A központi közigazgatás és annak átalakulása...4 2.2. A területi-helyi államigazgatás átalakulása Részletesebben VII. téma. A jogi norma-jogtétel. A jogi norma szerkezete, a jogi norma csoportosítása. Érvényesség, hatály. Közzététel.
VII. téma A jogi norma-jogtétel. A jogi norma szerkezete, a jogi norma csoportosítása. Érvényesség, hatály. Közzététel. 1.1. A jogi norma és a jogtétel kapcsolata: tipikus jogelméleti kérdés, a jogalkalmazás Részletesebben 1.1. A közigazgatás fogalma, feladata 1.2. A közigazgatás rendszere 1.3. A közigazgatási szervek csoportosítása
A diasor hatályosítását végezte: dr. Varga Márk, 2014. augusztus 15. 1 Tartalom 1. A közigazgatás felépítése 1.1. A közigazgatás fogalma, feladata 1.2. A közigazgatás rendszere 1.3. A közigazgatási szervek Részletesebben Tisztelt Polgármester Asszony! Tisztelt Képviselő-testület!
Orgovány Község Önkormányzata, Önkormányzat Polgármestere, Képviselő-testülete részére Tárgy: Bölcsődei Érdekképviseleti Fórum Működési Szabályzatának elfogadása Tisztelt Polgármester Asszony! Tisztelt Részletesebben PRAEAMBULUM. Alapvető rendelkezések
1 a. Az alkotmányozó hatalom az Országgyűlés, mint a nemzet képviseletére hivatott testület. Az alkotmány Magyarország legfontosabb jogforrása, a jogrend alapja ugyanakkor nem csak jogszabály, hanem olyan Részletesebben Öttevény Községért Közalapítvány. Alapító Okiratának módosítása
Öttevény Községért Közalapítvány Alapító Okiratának módosítása 1. Az alapító okirat preambuluma a következő bekezdéssel egészül ki: A létrehozott közalapítvány a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi Részletesebben 12. Önkormányzati rendszer, szociális feladatok
12. Önkormányzati rendszer, szociális feladatok 2011. évi CLXXXIX. Törvény Magyarország helyi önkormányzatairól Önkormányzat: a helyi önkormányzás testülete és szervezete, feladat- és hatáskörébe tartozó Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. a Kormány részére. a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről
SZOCIÁLIS ÉS MUNKAÜGYI MINISZTÉRIUM Szám: 194/2009-SZMM E L Ő T E R J E S Z T É S a Kormány részére a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről Budapest, 2009. január 2 Vezetői összefoglaló Részletesebben Szalkszentmárton Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 6/1992(XI.05.) önkormányzati rendelete A helyi népszavazás és népi kezdeményezésről
Szalkszentmárton Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 6/1992(XI.05.) önkormányzati rendelete A helyi népszavazás és népi kezdeményezésről Szalkszentmárton község Képviselő-testülete a helyi Önkormányzatokról Részletesebben A CSOBÁNKAI POLGÁRŐR Egyesület
A CSOBÁNKAI POLGÁRŐR Egyesület ALAPSZABÁLYA Csobánka, 2012 március 23 2 I) Általános rendelkezések 1. Az egyesület neve: Csobánkai Polgárőr Egyesület 2. Székhelye: 2014 Csobánka, Fő út 1. (Csobánka Község Részletesebben A polgármester elsőfokú polgári védelmi hatósági jogköre és ahhoz kapcsolódó feladatok
Vas Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság A polgármester elsőfokú polgári védelmi hatósági jogköre és ahhoz kapcsolódó feladatok Ihász Norbert tű. főhadnagy tűzvédelmi mérnök Tűzoltósági Főfelügyelőség Részletesebben KÖZIGAZGATÁSI SZAKVIZSGA
Nemzeti Közszolgálati Egyetem KÖZIGAZGATÁSI SZAKVIZSGA ÁLLAMIGAZGATÁS Jegyzet Budapest, 2014 NEMZETI KÖZSZOLGÁLATI EGYETEM Államigazgatás A tananyagot megalapozó tanulmány megalkotásában közreműkött: Dr. Részletesebben Tárnoki Polgármesteri Hivatal. Szervezeti és Mű ködési Szabályzata
181/2014.(XII.11.) sz. önk. határozat melléklete Tárnoki Polgármesteri Hivatala Szervezeti és Mű ködési Szabályzata Tárnok Nagyközség Önkormányzatának Képviselő -testülete (a továbbiakban: alapító) Magyarország Részletesebben V. FEJEZET A TÁRSASÁGI TAGSÁG, A TAGOK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI 1. SZAKASZ A TÁRSASÁGI TAGSÁG
V. FEJEZET A TÁRSASÁGI TAGSÁG, A TAGOK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI A Társaság tagjai lehetnek: rendes tagok, tiszteletbeli tagok, pártoló tagok, ifjúsági tagok. 1. SZAKASZ A TÁRSASÁGI TAGSÁG 2. SZAKASZ A Részletesebben 2015.02.17. Reich László
Reich László A közigazgatás általánosságban végrehajtó hatalmat megtestesítő szervezetrendszer, amelynek két alrendszere, az központi és az önkormányzati igazgatás. A közigazgatás a közérdek érvényesítésének Részletesebben H e g y e s d község Önkormányzata Képviselő-testületének. /2015.( ) önkormányzati rendelete. Önkormányzat 2015. évi költségvetéséről.
H e g y e s d község Önkormányzata Képviselő-testületének /2015.( ) önkormányzati rendelete az Önkormányzat 2015. évi költségvetéséről. (t e r v e z e t) H e g y e s d község Önkormányzata Képviselő-testületének Részletesebben SYNERGON INFORMATIKAI RENDSZEREKET TERVEZŐ ÉS KIVITELEZŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYÁNAK MÓDOSÍTÁSÁRA VONATKOZÓ HATÁROZAT-TERVEZET
SYNERGON INFORMATIKAI RENDSZEREKET TERVEZŐ ÉS KIVITELEZŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYÁNAK MÓDOSÍTÁSÁRA VONATKOZÓ HATÁROZAT-TERVEZET A TÁRSASÁG 2005 ÁPRILIS 28 29. - i KÖZGYŰLÉSÉRE A jelen előterjesztésben Részletesebben Vállalkozási jog ismeretek
PÉNZÜGYI ÉS SZÁMVITELI FŐISKOLAI KAR- TÁVOKTATÁSI KÖZPONT COLLEGE OF FINANCE AND ACCOUNTANCY- CENTER OF DISTANCE LEARNING 1149 BUDAPEST, BUZOGÁNY U. 10-12. / FAX: 06-1-222-4584 : 06-1-469-6672 III. évfolyam Részletesebben MAGYAR VÁMÜGYI SZÖVETSÉG SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT
MAGYAR VÁMÜGYI SZÖVETSÉG SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT 1 I. A Magyar Vámügyi Szövetség (továbbiakban: Szövetség) adatai Elnevezése: Magyar: Angol: Német: Francia: Magyar Vámügyi Szövetség Hungarian Részletesebben A helyi önkormányzatok 515
3. cím A helyi önkormányzatok 515 1. fejezet Az önkormányzat típusai, a helyi önkormányzás lényege 517 Önkormányzás 519 Az önkormányzás legáltalánosabb értelemben azt jelenti, hogy valamely közösségnek, Részletesebben A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2014. február 21.-i ülése 4. számú napirendi pontja
Minősített többség A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2014. február 21.-i ülése 4. számú napirendi pontja Javaslat a Tolna Megyei Önkormányzati Hivatal alapító okiratának módosítására Előadó: dr. Részletesebben Tantárgyi útmutató /BA képzés 2010-2011 1. félév
Tantárgyi útmutató /BA képzés 2010-2011 1. félév Tantárgy megnevezése Vállalkozások jogi ismerete Tantárgy jellege/típusa: Szakalapozó Kontaktórák száma: 2 óra/hét Egyéni tanulási óra igény: 36 Vizsgajelleg: Részletesebben 2009. évi törvény. a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről
Tervezet! 2009. február 23. 2009. évi törvény a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről Az Országgyűlés kinyilvánítva elkötelezettségét a demokratikus, jogállami Részletesebben Közigazgatási alapfogalmak
ATALANTA Üzleti Szakközépiskola Közigazgatási alapfogalmak Jogi asszisztens tanfolyami jegyzet (ideiglenes) dr. Bednay Dezső 2011 január Tartalomjegyzék I. Rész: A közigazgatás az állami szervek rendszerében Részletesebben 1949. évi XX. törvény A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA1
1. oldal 1949. évi XX. törvény A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA1 A többpártrendszert, a parlamenti demokráciát és a szociális piacgazdaságot megvalósító jogállamba való békés politikai átmenet elősegítése Részletesebben 1/2015. (I. 13.) Kt. határozat
rendkívüli ülésének könyvéből: 1/2015. (I. 13.) Kt. határozat 1. Dombóvár Város Önkormányzatának a DDOP-6.2.1/K-13-2014-0002 azonosító számú, Dél-Dunántúli Operatív Program Fenntartható településfejlesztés Részletesebben A jog fogalma. Jogi alapismeretek 2015.02.16. Dr. Holovács Gabriella (LL.M Groningen)
Jogi alapismeretek Dr. Holovács Gabriella (LL.M Groningen) Közigazgatástan, ingatlannyilvántartás BMEEOUVAT29 2015.02.10. A jog fogalma olyan magatartási szabályok összessége, amelyek keletkezése állami Részletesebben T/5145. számú törvényjavaslat. az állami vezetői juttatások csökkentésével összefüggésben egyes törvények módosításáról
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/5145. számú törvényjavaslat az állami vezetői juttatások csökkentésével összefüggésben egyes törvények módosításáról Előadó: Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter Budapest, Részletesebben A nemzetközi jog fogalma és. története. Pécs, 2012. Komanovics Adrienne. Komanovics Adrienne, 2012 1
A nemzetközi jog fogalma és története Komanovics Adrienne Pécs, 2012 Komanovics Adrienne, 2012 1 A nemzetközi jog fogalma Komanovics Adrienne, 2012 2 A nemzetközi jog fogalma: A nemzetközi jog a nemzetközi Részletesebben Dr.Ficzere Lajos. Kormányzati rendszerek, központi igazgatás az EU tagállamaiban. (Vázlat)
Dr.Ficzere Lajos Kormányzati rendszerek, központi igazgatás az EU tagállamaiban (Vázlat) I. Bevezető megjegyzések az összehasonlító módszer alkalmazásáról a közigazgatási rendszerek vonatkozásában 1. Az Részletesebben VÁROSI POLGÁRMESTERI HIVATAL
VÁROSI POLGÁRMESTERI HIVATAL 3060 PÁSZTÓ, KÖLCSEY F. U. 35. (06-32) *460-55 FAX: (06-32) 460-98 Szám: -26/205. A határozat meghozatala minősített szavazattöbbséget igényel! JAVASLAT Az Intézmények Pénzügyi Részletesebben Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Képviselőtestületének. 46/2010. (IX. 8.) önkormányzati rendelete 1
Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Képviselőtestületének 46/2010. (IX. 8.) önkormányzati rendelete 1 egyes önkormányzati rendeletek és önkormányzati rendeleti rendelkezések technikai deregulációs hatályon Részletesebben ZÁRÓVIZSGA KÉRDÉSEK 2011. IGAZGATÁSSZERVEZŐ SZAK ingatlan-nyilvántartási szakirány. Nappali és Levelező tagozat
NYUGAT-MAGYARORSZÁGI EGYETEM GEOINFORMATIKAI KAR SZÉKESFEHÉRVÁR ZÁRÓVIZSGA KÉRDÉSEK 2011. IGAZGATÁSSZERVEZŐ SZAK ingatlan-nyilvántartási szakirány Nappali és Levelező tagozat A záróvizsga kérdéseket jóváhagyom: Részletesebben Döntéshozatal, jogalkotás
Az Európai Unió intézményei Döntéshozatal, jogalkotás 2012. ősz Lattmann Tamás Az Európai Unió intézményei intézményi egyensúly elve: EUSZ 13. cikk az intézmények tevékenységüket az alapító szerződések Részletesebben Kiszombor Nagyközség Polgármesterétől 6775 Kiszombor, Nagyszentmiklósi u. 8. Tel/Fax: 62/525-090 E-mail: phkiszombor@vnet.hu
Kiszombor Nagyközség Polgármesterétől 6775 Kiszombor, Nagyszentmiklósi u. 8. Tel/Fax: 62/525-090 E-mail: phkiszombor@vnet.hu Üsz.: 22-19/2013. Tárgy: Kiszombori Polgármesteri Hivatal Alapító Okirata Mell.: Részletesebben C/3. MUNKAJOG ÉS TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁSI JOG
C/3. MUNKAJOG ÉS TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁSI JOG TÉTELEK ÉS ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG MUNKAJOG A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.), a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi Részletesebben AZ ELLENŐRZÉS RENDSZERE ÉS ÁLTALÁNOS MÓDSZERTANA
Vörös László AZ ELLENŐRZÉS RENDSZERE ÉS ÁLTALÁNOS MÓDSZERTANA 2008 2 szerző: Vörös László lektor: Dr. Sztanó Imre alkotó szerkesztő: Dr. Bokor Pál ISBN 978 963 638 248 3 A kézirat lezárva: 2008. január Részletesebben A Magyar Köztársaságban az igazságszolgáltatást a következő bíróságok gyakorolják:
Az igazságszolgáltatás alapelvei: 1) Hatalom megosztás elve: a hatalmi ágakat felosztják. A bírói hatalmi ág nincs alávetve sem végrehajtó sem trv alkotó hatalomnak. 2) Az igazságszolgáltatás monopóliuma: Részletesebben Dél-dunántúli Regionális Munkaügyi Központ
Dél-dunántúli Regionális Munkaügyi Központ SZMSZ 5. sz. melléklet 4/2010. számú Főigazgatói utasítás a Szabálytalanságok kezelésének eljárásáról Hatályos: 2010. január 1. Dr. Brebán Valéria főigazgató Részletesebben ÁLTALÁNOS KÖZZÉTÉTELI LISTA. I. Szervezeti, személyzeti adatok
1. 2. 6. 7. 9. 10. ÁLTALÁNOS KÖZZÉTÉTELI LISTA I. Szervezeti, személyzeti adatok A közfeladatot ellátó szerv hivatalos neve, székhelye, postai címe, telefon- és telefaxszáma, elektronikus levélcíme, honlapja, Részletesebben M U N K A J O G A munkajog, a munkavállaló és a munkáltató fogalma Munkajog: munkajogi jogszabályok egyéni munkajog kollektív munkajog
M U N K A J O G A munkajog, a munkavállaló és a munkáltató fogalma Munkajog: a munkáltató és a gazdaságilag nem önálló, ennélfogva alárendelt - különös védelemre szoruló - munkavállaló között munkaszerződés Részletesebben Nemzedékeken átívelő foglalkoztatás LIGA Esélyegyenlőségi Tagozat. Alapvető Jogok Biztosa 2012. november 30.
Nemzedékeken átívelő foglalkoztatás LIGA Esélyegyenlőségi Tagozat Alapvető Jogok Biztosa 2012. november 30. Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (Ajbt.) 18. (1) Az alapvető jogok biztosához Részletesebben A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI
A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI Dr. Szecskó József bíró Fővárosi Törvényszék Közigazgatási és Munkaügyi Kollégium JOGSZABÁLYI Részletesebben MEZŐKOVÁCSHÁZA VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK
MEZŐKOVÁCSHÁZA VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK a behajthatatlannak minősülő követelések leírásának rendjéről és a pénzügyi követelések elengedéséről szóló 25/2013. (XII. 03.) sz. önkormányzati Részletesebben 10/2015. ATÁRNOKI POLGÁRMESTERI HIVATAL HIVATALOS HONLAPJÁNAK KÖZZÉTÉTELI SZABÁLYZATA
10/2015. ATÁRNOKI POLGÁRMESTERI HIVATAL HIVATALOS HONLAPJÁNAK KÖZZÉTÉTELI SZABÁLYZATA 1 I. A Polgármesteri Hivatal (továbbiakban: Hivatal) honlapjának működtetéséhez kapcsolódó feladatok és felelőségi Részletesebben . NAPIREND Előterjesztés Salföld Község képviselő-testület 2015. március 31-i ülésére
. NAPIREND Előterjesztés Salföld Község képviselő-testület 2015. március 31-i ülésére Tárgy: Gázló Környezet- és Természetvédő Egyesület támogatási kérelme Előterjesztő: Fábián Gusztáv polgármester Előkészítette: Részletesebben NYÍRSÉGI HÁZIORVOSI EGYESÜLET ALAPSZABÁLY
NYÍRSÉGI HÁZIORVOSI EGYESÜLET ALAPSZABÁLY I. Általános rendelkezések A szervezet neve: Nyírségi Háziorvosok Egyesülete A szervezet székhelye: 4400 Nyíregyháza, Szent István út 59. A szervezet működési Részletesebben 1. oldal, összesen: 5 oldal
1. oldal, összesen: 5 oldal Ügyszám: 1039/B/2006 Első irat érkezett: Az ügy tárgya: Előadó Paczolay Péter Dr. alkotmánybíró: Támadott jogi aktus: Határozat száma: 4/2007. (II. 13.) AB határozat ABH oldalszáma: Részletesebben A közigazgatási jogviszony. A közigazgatási jogviszony fogalma, típusai
A közigazgatási jogviszony A közigazgatási jogviszony fogalma, típusai A közigazgatási jogviszony fogalmához úgy juthatunk el, ha elsőként tisztázzuk a jogviszony általános fogalmát, majd ezt a közigazgatás Részletesebben Újhartyán Község Önkormányzata Képviselő-testületének 2012. december 11-i ülésére 2. napirend: Göndörné Frajka Gabriella jegyző
1 E L Ő T E R J E S Z T É S Újhartyán Község Önkormányzata Képviselő-testületének 2012. december 11-i ülésére 2. napirend: Tárgy: Köztisztviselők közszolgálati jogviszonyának egyes kérdéseiről szóló rendelet Részletesebben Pálmonostora Község Önkormányzat. Polgármesteri Hivatalának. Szervezeti és Működési Szabályzata
Pálmonostora Község Önkormányzat Polgármesteri Hivatalának Szervezeti és Működési Szabályzata 1 Az államháztartás működési rendjéről szóló többször módosított 217/1998. (XII. 30.) Korm. rend. 10.. (4) Részletesebben ZÁRÓVIZSGA JAVASOLT TÉMAKÖREI. Közigazgatási jog
ZÁRÓVIZSGA JAVASOLT TÉMAKÖREI Közigazgatási jog 1. A jog és a jogrend fogalma. Az alkotmányos állam. Az alkotmányos elvek részletes ismertetése: a népszuverenitás és népképviselet, a hatalmi ágak megosztásának Részletesebben Jogi ismeretek. Az alkotmányjog, az államigazgatási jog. A jog kialakulása, a jogfejlődés meghatározói, jogi alapfogalmak
Jogi ismeretek Az alkotmányjog, az államigazgatási jog A jog kialakulása, a jogfejlődés meghatározói, jogi alapfogalmak A múltban a spontán kialakuló, formálódó szokások, magatartásformák idővel szokásjoggá Részletesebben SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT. (Segédanyag) PEST MEGYEI KÖZMŰVELŐDÉSI INTÉZET 1052 BUDAPEST, VÁROSHÁZ U. 7. TEL./FAX: 06 1 318-6806, 317-6436
SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT (Segédanyag) 1052 BUDAPEST, VÁROSHÁZ U. 7. TEL./FAX: 06 1 318-6806, 317-6436 A költségvetési szervek jogállásáról és gazdálkodásáról szóló 2008. évi CV. tv. hatályba lépésével Részletesebben időbeli hatály területi hatály személyi hatály hatály
Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság 2012. december 13. Európai integráció és emberi jogok az EGK/Euroatom és ESZAK keretében lezajló európai integráció egyértelműen gazdasági célkitűzéseket Részletesebben ELŐTERJESZTÉS A KÉPVISELŐ-TESTÜLET 2016. január 27-i ülésére. A napirendet tárgyaló ülés dátuma: 2016. január 27. A napirendet tárgyaló ülés típusa-2
ELŐTERJESZTÉS A KÉPVISELŐ-TESTÜLET 2016. január 27-i ülésére A napirendet tárgyaló ülés dátuma: 2016. január 27. A napirendet tárgyaló ülés: Képviselő-testület Előterjesztő: Kmetty Károly polgármester Részletesebben A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM. r e n d e l e t e

matches: Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság


text:
Fontos döntések a közös adatkezelésről - Az Európai Bíróság két elvi jelentőségű ítélete egységesíti a gyakorlatot | hírek | Jogi Fórum
Fontos döntések a közös adatkezelésről - Az Európai Bíróság két elvi jelentőségű ítélete egységesíti a gyakorlatot
2019.01. 4. Jogi Fórum / Liber Ádám és Bereczki Tamás / Baker & McKenzie
Két, nagyon fontos döntést is hozott az Európai Unió Bírósága a nyár folyamán a közös adatkezeléssel kapcsolatban. Mindkét esetben a 95/46 EK Irányelv (európai adatvédelmi irányelv) szerint értelmezte a bíróság a közös adatkezelést, azonban elvi jelentősége a két döntésnek túlmutat ezen és várhatóan a két ítéletben kifejtett szempontok mentén fog alakulni a jogértelmezés az általános adatvédelmi rendelet (GDPR) alatti érában is. A döntések jelentőségét növeli, hogy várhatóan a magyar adatvédelmi hatóság, a NAIH is ezek mentén fogja – a ténykérdésként kezelt – közös adatkezelői minőséget értelmezni.
Az adatkezelő az európai adatvédelmi jog központi fogalma, az személy, aki a személyes adatok kezelésének céljait és eszközeit meghatározza. Az adatkezelő meghatározása azon a megközelítésen alapul, hogy azonosításra kerüljön az a személy, aki az adatvédelmi kötelezettségekért, az adatkezelés jogszabályi megfeleléséért felelős.
"Közös adatkezelőnek" minősül, ha több személy közösen határozza meg, hogy miért és hogyan kell kezelni a személyes adatokat. A közös adatkezelőket egyetemleges felelősség terheli az érintettnek esetlegesen okozott károkért. A GDPR 26. cikk értelmében a közös adatkezelőknek megállapodást kell kötniük a fennálló felelősségeik, feladataik megoszlása tekintetében. E megállapodás lényegét közölni kell azon érintettekkel, akiknek személyes adatait kezelik.
A "közös adatkezelés" az 1992-es adatvédelmi törvény (Avtv.) hatálya alatt különösebb szerepet nem játszott, mivel az Avtv. nem ismerte ezt a fogalmat. Elsőként tehát a 2012. január 1. napja óta hatályos Információs önrendelkezési jogról és információszabadságról szóló törvény mondta ki az adatkezelő fogalom-meghatározásában a közös adatkezelés lehetőségét, ám a GDPR-hoz hasonló részletes szabályozást nem rögzített.
Az Európai Unió Bírósága az Unabhängiges Landeszentrum für Datenschutz Schleswig-Holstein v Wirtschaftsakademie Schleswig-Holstein GmbH (C-210/16) ügyben és a Tietosuojavaltuutettu v Jehovan todistajat (C-25/17) ügyben hozott döntést a "közös adatkezelés" értelmezéséről, jelentős vitát generálva ezzel szakmai körökben.
Az előbbi eset lényege szerint a Wirtschaftsakademie Schleswig-Holstein oktatással foglalkozó, németországi társaság, aki a Facebookon hozott létre egy rangói oldalt, amely bárki számára nyilvánosan hozzáférhető az interneten. Mivel az oldalt a Facebook platformján üzemeltetik, a Facebook által kínált cookie-kal és egyéb technológiai megoldásokkal, így a Facebook által kínált adminisztrátori, analitikai szolgáltatásokhoz fért hozzá a Wirtschaftsakademie Schleswig-Holstein. A Wirtschaftsakademie a szolgáltatással kapcsolatosan nem fért hozzá érintett rajongók személyes adataihoz, mivel kizárólag statisztikai, aggregát adatokat kapott a Facebook-tól. A Wirtschaftsakademie arra hivatkozott, hogy ő maga nem adatkezelő, mivel kizárólag a Facebook kezeli a személyes adatokat.
Az utóbbi ügyben, Tietosuojavaltuutettu v Jehovan todistajat (C-25/17) esetben a Jehova Tanúi gyülekezetének tagjai gyűjtöttek személyes adatokat a meglátogatott családokról és rögzítették azokat az érintettek tudomása nélkül. Ezen listák alapján koordinálta a gyülekezet a tagjainak a látogatását, illetve ezen felül egy „fekete listát” is vezettek azokról, akik nem szerették volna, ha a jövőben felkeresik őket.
Mindkét esetben úgy döntött az Európai Unió Bírósága, hogy közös adatkezelésről van szó. Az első esetben az adatkezelő fogalmát a bíróság kiterjesztően értelmezte és kimondta, hogy a Wirtschaftsakademie Schleswig-Holstein GmbH és a Facebook Ireland Ltd. közös adatkezelők a rajongói weboldal üzemeltetésének vonatkozásában. Kimondta a bíróság, hogy a Facebook által felkínált platform létrehozásával és használatával a Wirtschaftsakademie Schleswig-Holstein GmbH lényegében a Facebookkal közösen döntött az adatkezelés eszközéről és céljáról, tehát arról, hogy a Facebook a rajongói oldal látogatóinak végfelhasználói berendezésére cookie-kat helyezhessen. A Wirtschaftsakademie meghatározhatta azokat a paramétereket (különösen a Facebook által rendelkezésre bocsátott filterek felhasználásával), melyek alapján a látogatókat reklámokkal targetálhatta, amely ezzel befolyásolta a személyes adatok analitikai célú kezelését a Facebook részéről. Ezen szempontok mérlegelésekor a bíróság figyelembe vette, hogy a használt platform mellett lehetősége volt az interneten bárkinek megtekintenie a Wirtschaftsakademie Schleswig-Holstein GmbH oldalát akár Facebook regisztráció nélkül is.
A másik esetben szintén nagyon fontos, elvi jelentőségű döntést hozott a bíróság. Kimondta, hogy egyrészről a látogató személyek adatkezelése nem esik a háztartási adatkezelési kivétel hatálya alá. Másrészről nagyon fontos, hogy a bíróság szerint abban az esetben is megállapítható a vallási gyülekezet és a látogatók közös adatkezelői minősége, ha az adatkezelő vallási gyülekezet nem fér hozzá – közvetlenül – a személyes adatokhoz, vagy nem adott közvetlen, írásos utasítást vagy útmutatást az adatok gyűjtésére. Önmagában a vallási gyülekezet azon tevékenysége, hogy meghatározza a látogatandó területeket, ösztönzi és koordinálja a látogatókat, útmutatást ad nekik a gyűjtendő adatokról és meghatározza a látogatások célját és eszközeit, közös adatkezelővé minősíti a vallási gyülekezetet azok látogatóival együtt. Ez a minőség akkor is fennáll, ha a gyülekezet nem jut az adatok birtokába, illetve a látogató maga dönthet az adat felvételéről.
Az Európai Bíróság fent hivatkozott döntései tehát a "közös adatkezelés" tág értelmezése mellett foglalnak állást, és felveti azt a kérdést, hogy az ilyen többes adatkezelési helyzeteket és szerződéses kapcsolatokat miként minősítsük. Az elemzés legfontosabb kérdés ekkor, hogy ki határozza meg a célok és - legalább a lényeges elemek vonatkozásában - az adatkezelés eszközeit és melyik fél milyen szerepet játszik a személyes adatok kezelésében. Mint ahogy ezt az Európai Bíróság döntése is megerősíti, melyet a 29. cikk szerinti munkacsoport az „adatkezelő” és az „adatfeldolgozó” fogalmáról szóló 1/2010 számú véleménye is megerősített: "… egyrészt az adatokhoz való hozzáférés önmagában nem jár adatkezeléssel, az adatokhoz való hozzáférés nem elengedhetetlen feltétele az adatkezelői minőségnek. Így a többszereplős, összetett rendszerekben a személyes adatokhoz való hozzáférést és az érintettek egyéb jogait különböző szinteken különböző szereplők is biztosíthatják." Az adatkezelő fogalom-meghatározásának ugyanis nem része az adatok birtoklása. Ezért nem lehet azzal érvelni, hogy a közös adatkezelők valamelyike nincs az adatok birtokában és nem fér hozzá az adatokhoz, ha az adatkezelés céljának és (vagy) eszközeinek meghatározásában mindkét fél részt vállal. Mint az Európai Unió Bírósága is megerősíti, a közös adatkezelők felelőssége nem feltétlenül ugyanaz az adatkezelésért. A különböző adatkezelők sok esetben különböző szakaszokban és különböző mértékben lehetnek felelősek a személyes adatok feldolgozásáért. Az adatvédelemi jogi szabályozás célja, hogy többes adatkezelési szituációkban is egyértelmű legyen az adatvédelmi szabályok betartásáért és az e szabályok esetleges megszegéséért való felelősséget, annak elkerülése érdekében, hogy csökkenjen a személyes adatok védelme a többes adatkezelés okán.
Összefoglalva, az alábbi feltételek fennállása mentén valószínű, hogy a"közös adatkezelés" megállapítható :
közös informatikai rendszer vagy platform használata, különösen, ha ez bárki számára hozzáférhető és elérhető tartalmakat jelent, ahol adatgyűjtés, adatkezelés történik (pl. franchise rendszerben működő szervezetek, közösségi média oldalak)
közös pool-ba történő adatgyűjtések, pl. egységes CRM rendszer vagy adatbázisok, vagy marketing szolgáltatások használata
egységes célok mentén, koordinációhoz, tevékenységek összehangolásával történő adatgyűjtések.
A személyes adatokhoz való hozzáférés, a személyes adatok fizikai birtoklása egyik esetben sem feltétele a közös adatkezelői minőségnek.
A közös adatkezelői minőségnek számos következménye van a GDPR szerint a belső, adminisztrációs teendőktől az adatalanyi jogosultságok kezelésén, az adatvédelmi incidensekért való belső feladatmegosztáson át a viszonyrendszert szabályozó, szükséges közös adatkezelői megállapodás megkötéséig.
2018. márciusában a Düsseldorfer Kreis (DSK), a német adatvédelmi hatóságok grémiuma bocsátott ki részletes állásfoglalást erről. A DSK szerint
a közös adatkezelői státusz nem privilegizált, azaz a közös adatkezelők egymás között külön-külön is (GDPR 4. cikk 9. ponta szerinti) címzetteknek minősülnek és önálló jogalappal kell rendelkezniük a személyes adatok egymás közötti továbbításához. Így ha a vonatkozó adatkezelés hozzájáruláson alapul, a hozzájárulásnak a közös adatkezelők közötti adattovábbítást is át kell fognia. Új közös adatkezelő csak akkor léphet be egy folyamatban levő adatkezelésbe, ha erre megfelelő jogalap van és erről az érintetteknek tájékoztatást adnak.
a közös adatkezelést el kell határolni az adatfeldolgozói kapcsolattól. Nem beszélhetünk adatfeldolgozói kapcsolatról, ha az adatokat kezelő adatfeldolgozónak lehetősége van a célok és a lényeges eszközük meghatározásában, így egy kiszervezési kapcsolat a közös adatkezelés hatálya alá tartozhat, ha megállapíthatóak a közös célok és a lényeges eszközökről való döntés.
a közös célok és a lényeges eszközökről való döntés akkor áll fenn, ha ez meghatározó és tényleges. Ha egy cél elérése a másik (közös) adatkezelő nélkül nem lehetséges, a közös adatkezelés fennáll. Nem szükséges azonban, hogy a felek mindegyike azonos mértékben működjön közre meghatározó módon az adatkezelésben és nem kell mindegyik félnek átfognia az adatkezelés minden lépését, mert lehetséges, hogy a felek például csak az adatok felvételében működnek együtt. E befolyás számos formát ölthet. A közös adatkezelés nem jelent azonos mértékű felelősséget. Azt, hogy felek az adatkezelés egyes mozzanatainál és mennyiben felelősek, a közös adatkezelői megállapodásnak kell átfognia.
A tartalom számít és nem a forma, azaz nem számít, hogy a felek hogyan minősítik a kapcsolatukat, mivel a felek tényleges tevékenysége alapján szükséges minősíteni a felek kapcsolatát, hogy közös adatkezelőnek minősülnek-e. Ha közös adatkezelés áll fenn, a felek közös adatkezelői megállapodás nélkül is egyetemlegesen felelnek.
A közös adatkezelők különös kötelezettségei közé tartozik egy transzparens megállapodás megkötése, melynek lényeges elemeiről az érintetteket tájékoztatni szükséges, ideértve az együttműködés körét és feltételeit és azt, hogy ki teljesíti az érintettek jogait, ki adja meg számukra az adatkezelési tájékoztatást. E megállapodás ellenére az érintettnek jogában áll bármelyik adatkezelőhöz fordulnia. Egy közös adatkezelői megállapodásnak az ilyen kérelmek kezelését is át kell fognia.
Mindegyik fél az érintett irányába egyetemlegesen felel az adatkezelés okozta károkért. A felek egymás közötti felelőssége ettől eltérő lehet.
A DSK felhívja a figyelmet adatvédelmi hatásvizsgálatokkal kapcsolatosan, hogy a közös adatkezelési szituációk magasabb kockázatot jelenthetnek az érintett jogaira és szabadságaira, ennél fogva vizsgálni kell a feleknek, hogy szükséges-e a GDPR 35. cikk szerinti adatvédelmi hatásvizsgálatot lefolytatni a közös adatkezelés vonatkozásában.
Összefoglalva, a közös adatkezelés szabályozási előzményekkel nem rendelkezett, 2018. május 25. napja óta a GDPR 26. cikke szabályozza és a korábbi szabályokhoz képest új kötelezettségeket jelent. Az EU Bíróság gyakorlata pedig megerősítette: tágan kell értelmezni azokat az eseteket, mikor egy többes adatkezelői kapcsolat a közös adatkezelés hatálya alá tartozik. Nincs ugyanis a köztudatban, hogy a személyes adatok birtoklása, az adatokhoz való hozzáférés hiányában is közös adatkezelő lehet valaki. Az adatfeldolgozói szerződések mellett tehát érdemes felülvizsgálni az adattovábbítási tárgyú és az olyan szolgáltatási szerződéseket (így a piackutatási, CRM / marketing, munkaerő-közvetítési, franchise és forgalmazási szerződéseket), melyek részeként egy szerződő partner személyes adatokat kezel, ám a megbízó nem feltétlenül fér hozzá a partner által kezelt személyes adatokhoz.

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság