1992. évi XLIV. törvény a Munkavállalói Résztulajdonosi Programról – Kérdések És Válaszok
1 1992. évi XLIV. törvény
2 a Munkavállalói Résztulajdonosi Programról1
2.2 Az MRP szervezet megalakulása
2.3 Az MRP szervezet működése
2.4 Az MRP szervezet megszűnése
2.5 A javadalmazási politika keretében megszerezhető pénzügyi eszközök kezelését szolgáló MRP szervezete65
A privatizáció gyorsítása és annak előmozdítása érdekében, hogy a munkavállalók – a tulajdonhoz jutás eddigi formáin túlmenően – elhatározásuktól függően, vagy javadalmazásuk részeként az őket foglalkoztató gazdasági társaságban szervezett formában és kedvezményes módon tulajdonosi részesedést szerezhessenek, az Országgyűlés a következő törvényt alkotja:2
(2) Az MRP-ben az a társaság által, a törvényes munkaidő legalább felében alkalmazott munkavállaló jogosult részt venni, akinek munkaviszonya – a társaság jogelődjét is beleértve – legalább 6 hónapja fennáll. Az MRP szervezet (a továbbiakban: szervezet) alapszabálya a jogosultság feltételeként ennél hosszabb időt is megállapíthat, ez azonban nem haladhatja meg az 5 évet. A részvételre jogosult munkavállalók jogosultságukról csak írásban mondhatnak le.
(4)4 A munkaviszony megszűnésével a munkavállaló MRP-ben való részvételi jogosultsága is megszűnik, kivéve, ha a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) 294. § (1) bekezdés g) pontja szerint nyugdíjas munkavállalónak minősülő, vagy legkésőbb a munkaviszony megszűnését követő naptól kezdődően korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, balett-művészeti életjáradékban vagy átmeneti bányászjáradékban részesülő (a továbbiakban együtt: nyugdíjas) munkavállaló a munkaviszonyának felmondással, közös megegyezéssel vagy az Mt. 66. § (8) bekezdése szerint történő megszüntetése esetén a részvételi jogosultságának fenntartása mellett dönt. Az alapszabály a nyugdíjas résztvevő további részesedési és döntéshozatali jogosultságát szabályozhatja, azt feltételhez kötheti. Ennek során a nyugdíjas résztvevő számára legalább olyan mértékű részesedést kell biztosítani, amely őt a nyugdíjazásának évében vagy – ha a nyugdíjas ezt kívánja – az ezt megelőző 1-3 évben kapott rendszeres havi munkabér [9. § (2) bekezdés] átlagos összegének 25%-a alapján megilletné. A nyugdíjas résztvevő számára legalább ugyanilyen arányú szavazati jogot is biztosítani kell. Az alapszabály ugyanakkor előírhatja, hogy a közgyűlésről távol maradt nyugdíjas résztvevőt a határozatképesség megállapítása során figyelmen kívül kell hagyni.
(6)6 MRP állami vállalat, leányvállalat, valamint az egyes jogi személyek vállalatának átalakulása során is indítható. A szervezőbizottság kérésére az állami vagyonkezelő szervezet az állami vállalat elkülönült szervezeti egységének vagyonát elvonhatja és társasággá alakíthatja abból a célból, hogy ott MRP induljon. Ezekben az esetekben a társaságot e törvény alapján megillető jogokat az a vagyonkezelő szervezet gyakorolja, amely mint alapító vesz részt az átalakulási folyamatban.
(7)7 Javadalmazási politika keretében megszerezhető pénzügyi eszközök kezelése érdekében az (1)-(6) bekezdésben foglaltaktól függetlenül indítható MRP. E törvény alkalmazásában javadalmazási politikának minősül az olyan szabályzat, amelynek célja a jogi személy által kibocsátott értékpapír vagy ahhoz kapcsolódó, értékkel bíró jog ingyenes vagy kedvezményes, de a jogi személy gazdasági teljesítményének jövőbeli javulásához vagy jogszabályban előírt hatékony és eredményes kockázatkezeléséhez, vagy a jogi személy által kibocsátott részvénynek a tőkepiacról szóló törvény szerint meghatározott szabályozott piacra történő bevezetéséhez kapcsolódó feltételhez kötött átruházása, illetve átengedése a jogi személy vagy az annak (közvetlen vagy közvetett) többségi befolyása alatt álló más jogi személy munkavállalói, vezető tisztségviselői javára. A javadalmazási politika nem lehet ellentétes az MRP-ben való részvétel alapjául szolgáló jogviszonyra irányadó kötelező jogszabályi rendelkezéssel, kollektív szerződéssel, üzemi megállapodással vagy jogszabály alapján kötelező más megállapodással.
2. § (1) Ha a munkavállalók legalább 25%-a MRP keretében vagyonrészt kíván szerezni, e célból írásban 3 fős szervezőbizottságot kell megbíznia. Ha az állami vállalat elkülönült szervezeti egységének vagyonát a vagyonkezelő szervezet MRP indításának céljából vonja el, a 25%-os részvételi arány kiszámításának alapja a vállalat elkülönült szervezeti egységénél foglalkoztatott munkavállalók létszáma. A szervezőbizottság azokkal a tulajdonosokkal, akik vagyonrészüket a munkavállalók által megalakítandó szervezet számára el kívánják adni, a megbízók nevében, velük egyeztetve – a szervezet megalakulása esetére – megállapodik az értékesítés feltételeiben, különösen a szolgáltatásban és ellenszolgáltatásban, részletfizetés esetén annak feltételeiben, valamint a szerződést biztosító mellékkötelezettségekben.
(4) A társaság köteles biztosítani a tanulmány elkészítéséhez igényelt adatokat. A tanulmány elkészítésével kapcsolatos költségek – a szervezet megalakulása esetén – a társaságot terhelik.
3. § (1)9 A szervezőbizottság hitelkérelemmel fordulhat valamely hitelintézethez, illetve a vagyonrészt eladó tulajdonos számára részletfizetésre tehet ajánlatot.
(2)10 A hitelvizsgálat eredményeképpen a hitelintézet hitelígérvényt állíthat ki, az eladó tulajdonos pedig olyan nyilatkozatot tehet, hogy a részletfizetési ajánlatot a szervezet megalakulása esetén elfogadja.
(3)11 A szervezet alakuló közgyűlését a szervezőbizottság hívja össze. Ehhez az előbbieken túl az is szükséges, hogy a társaság közgyűlése (taggyűlése) – a gazdasági társaságokról szóló 1997. évi CXLIV. törvényben (a továbbiakban: Gt.), szerződésben (a társaság alapszabályában) foglaltak szerint – a szervezet megalakításához hozzájáruljon.
(4) Hozzájárulás esetén a társaság tagjait (részvényeseit) – a Gt. vagy szerződés (a társaság alapszabálya) alapján – megillető elővásárlási jog a szervezet számára felajánlott vagyonrész tekintetében nem gyakorolható.
3/A. §12 Ha a vagyonrészt nem az állam vállalkozói vagyonát kezelő szervezet értékesíti, és a vagyonrészét eladó tulajdonos a megvalósíthatósági tanulmány elkészíttetését, valamint annak társasági ellenjegyzését nem kívánja, vagy a társaság a szervezetet terhelő hitel visszafizetésének, illetve a részletfizetés teljesítésének biztosítására kezességet vagy bármely más kötelezettséget (a továbbiakban: kezesség) nem vállal, a 2. § (3) bekezdésében és a 3. § (3) bekezdésének második mondatában foglalt rendelkezést nem kell alkalmazni.
3/B. §13 (1) A szervezet a működése során a társaság tulajdonosaitól az MRP keretében újabb vagyonrészeket is megvásárolhat. Az erre irányuló ügyletet a szervezet ügyintéző szerve készíti elő, annak megkötése tárgyában pedig a közgyűlés dönt.
4. § (1)14 A szervezet a munkavállalók által, az őket foglalkoztató társaságban tulajdoni részesedés szerzése és a tulajdonosi jogok együttes gyakorlása céljából önkéntesen létrehozott, önkormányzattal és nyilvántartott résztvevőkkel rendelkező jogi személy. Az alapszabály e bekezdésben foglalt céltól nem térhet el.
(3)15 A szervezet megalakításához az szükséges, hogy a társaság munkavállalóinak legalább 40 százaléka a szervezet megalakulását az alakuló közgyűlésen – személyesen gyakorolt szavazati jogával élve – kimondja, az e törvényben foglalt követelményeknek (9. §) megfelelő alapszabályát megállapítsa, továbbá ügyintéző szervét megválassza. A szervezet megalakításával a szervezőbizottság megszűnik.
5. § (1)16 A szervezet megalakulását követően kérni kell annak bírósági nyilvántartásba vételét. A kérelemhez mellékelni kell az alakuló közgyűlés jegyzőkönyvét, a szervezet alapszabályát, valamint – ha annak megszerzése a 3/A. § alapján nem mellőzhető – a társaság hozzájáruló nyilatkozatát [3. § (3) bekezdés].
6. § (1)17 A szervezetet a székhelye szerint illetékes törvényszék (a továbbiakban: bíróság) veszi nyilvántartásba.
f)18 döntés a hitelfelvétel, illetve részletfizetés feltételeinek elfogadásáról, az újabb vagyonrész megvásárlásáról, valamint a résztvevők – vagyonrészük erejéig történő – egyetemleges felelősségvállalásának elhatározásáról;
g)19 döntés a társaság közgyűlésén (taggyűlésén) napirendi pontként szereplő ügyben képviselendő álláspontról, kivéve azokat az ügyeket, amelyek tekintetében a szervezet alapszabálya az ügyintéző szervet jogosítja fel az álláspont kialakítására;
h)20 határozathozatal mindazon további ügyben, amelyet az alapszabály a közgyűlés kizárólagos hatáskörébe utal.
(3) A közgyűlést szükség szerint, de legalább évente egyszer össze kell hívni. Össze kell hívni a közgyűlést akkor is, ha azt a bíróság elrendeli, illetőleg, ha a résztvevők egyharmada, vagy az alapszabályban meghatározott ennél kisebb hányada – az ok és a cél megjelölésével – kívánja.
(4)21 A közgyűlés az alapszabályban meghatározott módon részközgyűlés – több telephellyel rendelkező társaság esetén -, küldöttgyűlés formájában is megtartható azzal, hogy egy küldött legfeljebb 10 résztvevőt képviselhet.
(5)22 A közgyűlés határozatait egyszerű szótöbbséggel hozza. A határozathozatal során – a (6) bekezdésben foglalt kivétellel – minden résztvevő egy szavazattal rendelkezik és szavazati jogát csak személyesen, vagy olyan résztvevő által képviselve gyakorolhatja, aki rajta kívül legfeljebb további egy résztvevőt vagy vele együtt a szervezet összes résztvevője legfeljebb 3 százalékának megfelelő számú résztvevőt képvisel. Az alapszabály módosításához – az adatváltozás miatti módosítás kivételével – a résztvevők legalább 25 százalékának személyes jelenlétében megtartott közgyűlés kétharmados szótöbbséggel hozott határozata szükséges.
(6)23 A tulajdonosi jogok gyakorlásával kapcsolatos ügyekben a résztvevőt a 18. § (1) bekezdése szerinti számláin nyilvántartott vagyonrésze arányában, legfeljebb azonban a szervezet által az MRP keretében vásárolt vagyonrészek 5 százalékos mértékéig, nyilvántartott vagyonrészek hiányában pedig a szervezet alapszabályában meghatározott mértékben illeti meg a szavazati jog. Ez a rendelkezés a résztvevő által a szervezet képviseletében gyakorolt szavazati jogra nem vonatkozik. A tulajdonosi jogok gyakorlásával kapcsolatos ügyek körét az alapszabály megállapíthatja.
8. § (1)24 Az ügyintéző szerv elnökét és tagjait a közgyűlés titkos szavazással, határozott időre választja meg.
(2)25 Az ügyintéző szerv az elnöke útján képviseli a szervezetet harmadik személlyel szemben, továbbá bíróságok és más hatóságok előtt. A közgyűlés azonban az elnök mellett vagy helyett az ügyintéző szerv más – alapszabályban megnevezett – tagját is megválaszthatja a szervezet képviselőjének.
(4)26 A szervezet ügyintéző szervének tagja lehet bármely személy, aki nincs eltiltva a közügyek gyakorlásától. A tagok legalább felét a szervezetben részt vevők közül kell megválasztani. Ha a szervezet tartozásának teljesítéséért a társaságot kezesség terheli – ennek fennállása alatt – az ügyintéző szerv legfeljebb egyharmadát a társaság delegálhatja.
(6)27 Ha a társaság munkavállalóinak legalább egynegyede a szervezet résztvevője, és a szervezet vagy annak legalább egy résztvevője tagja az MRP szervezetek országos szövetségének (a továbbiakban: szövetség), annak előzetes egyetértése szükséges az ügyintéző szerv – társasággal munkaviszonyban álló – választott tagjának (ideértve az ügyintéző szerv elnökét és képviselőjét is)
(7)28 A választott tagot az Mt. 273. §-a szerinti védelem illeti meg.
(8)29 Ha a szervezet vagy annak legalább egy résztvevője nem tagja a szövetségnek, a (6) és (7) bekezdésekben meghatározott jogokat a szervezet közgyűlése gyakorolja.
(9)30 A szövetség (közgyűlés) az (1) bekezdés szerinti munkáltatói intézkedéssel kapcsolatos álláspontját a munkáltató tájékoztatásának átvételétől számított nyolc napon belül írásban közli. Ha a tervezett intézkedéssel nem ért egyet, a közlésnek az egyet nem értés indokait is tartalmaznia kell. Ha a szövetség (közgyűlés) a véleményét az e bekezdésben meghatározott határidőn belül nem közli a munkáltatóval, úgy kell tekinteni, mintha a tervezett intézkedéssel egyetértene.
(10)31 A választott taggal szembeni azonnali hatályú felmondás esetén a (7) bekezdésben foglaltakat azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a szövetség (közgyűlés) a tervezett intézkedéssel kapcsolatos véleményét a munkáltató tájékoztatásának átvételétől számított három napon belül köteles közölni.
(11)32 A (6) és (7) bekezdésekben meghatározott védelem a tisztségviselőt megbízatásának idejére, illetve annak megszűnését követő egy évre illeti meg, feltéve, ha tisztségét legalább hat hónapon át betöltötte.
9. § (1)33 A szervezet alapszabályában kell meghatározni
j)34 a résztvevők jogait és kötelezettségeit, ideértve a társaság kezessége hiányában (3/A. §) a résztvevőket – elhatározásuk alapján – terhelő egyetemleges felelősség módját és feltételeit;
(2)35 Az (1) bekezdés f) pontja szerinti elvek alapján olyan elosztási arányokat kell megállapítani, amelyeknél – a saját erőből megvásárolt vagyonrészeket figyelmen kívül hagyva – érvényesül az a követelmény, hogy az egyes résztvevők által – azonos időtartamra vonatkozóan – megszerezhető vagyonrész
(3)36 A rendszeres havi munkabér (2) bekezdés szerinti megállapítása során a távolléti díj kiszámítása esetén figyelembe veendő jövedelmek együttes nettó összegét kell irányadónak tekinteni. Ha a munkaviszonyban álló résztvevő az elszámolási időszakban vagy ezek egy részében havi munkabérben nem részesült, úgy az említett időtartamra vagy annak megfelelő részére, a vele azonos vagy hasonló munkakörben foglalkoztatott, és a munkáltatónál azonos vagy hasonló időtartamban fennálló munkaviszonnyal rendelkező munkavállaló előbbiek szerint számított havi munkabérét kell figyelembe venni.
10. § (1) A szervezet közgyűlésének vagy ügyintéző szervének törvénysértő határozatát bármely résztvevő – tudomására jutásától számított 30 napon belül – a bíróság előtt megtámadhatja.
11. §37 A szervezet működésének törvényességét az ügyészség az irányadó jogszabályok szerint ellenőrzi. Ha a működés törvényessége másként nem biztosítható az ügyészség a bírósághoz fordulhat.
13. §38 A szervezet a tartozásaiért teljes vagyonával felel. A résztvevők saját vagyonukkal a szervezet tartozásaiért – a társaság kezessége hiányában a tulajdonukba adott minden, egyébként pedig a 19. § (1) bekezdése szerinti vagyonrész kivételével – nem tartoznak felelősséggel.
(2)39 A szervezet a hitel vagy részletfizetés igénybevételével megszerzett vagyonrészt – a résztvevők részére való átruházás kivételével – a törlesztés befejezéséig nem idegenítheti el, azon a hitelező hitelintézetet, illetve részletfizetés esetén az eladót zálogjog illeti meg.
(3)40 A törlesztés tartama alatt a szervezet által bármely forrásból megszerzett vagyonrészre jutó nyereséget (osztalékot) az esedékes éves kamat és az esedékes éves törlesztő részlet mértékéig a fennálló tartozás kielégítésére kell fordítani. Ez az előírás irányadó a törlesztés folyamán a résztvevők tulajdonába került vagyonrészekre jutó nyereség (osztalék) tekintetében is. A társaságot – kezesi felelőssége körében – az esedékessé vált kamatkövetelés és törlesztő részlet mértékéig készfizető kezesség terheli, ha ennek összege az adózott nyereség és az eredménytartalék szervezetre jutó részéből fedezhető lenne, de a társaság ennek kifizetését – a szervezet kifejezett kérése ellenére – megtagadja.
(4)41 A hitel és részletfizetés nyújtásának feltétele, hogy a szervezet saját pénzforrással rendelkezzen. A saját pénzforrás mértéke az egy résztvevőre átlagosan jutó vagyonrész vételárának függvényében az alábbiak szerint alakul:
(5)42 A hitel és részletfizetés futamideje legfeljebb 15 év, amelyből legfeljebb 3 év a türelmi idő.
(6) A hitel visszafizetéséért, illetőleg a részletfizetés teljesítéséért – a 14. § (2) bekezdésében és a 19. § (1) bekezdésében foglalt zálogjogot meghaladóan nyújtott egyéb biztosíték hiányában – a társaság kezesként felel.
(2) Az állami vagyonkezelő szervezet tulajdonában lévő vagyonrész részletfizetés keretében történő értékesítésének feltételei – a kamatrés kivételével – megegyeznek az (1) bekezdésben foglaltakkal.
16. § (1)44 A szervezet a 14. és 19. §-ban foglaltakon túlmenően egyéb gazdasági tevékenységet csak a célja megvalósításának elősegítése érdekében folytathat. A társaság e törvény alapján fennálló kezesi felelőssége a szervezet egyéb gazdasági tevékenysége során keletkezett tartozásokra nem terjed ki.
17. § (1)46 A szervezet a vagyonrész tulajdonából eredő tagsági jogait – az alapszabálynak megfelelően – képviselője útján gyakorolja. A szavazati jog gyakorlásával az alapszabályban meghatározott módon más résztvevők is megbízhatók.
(2)47 Ha az alapszabály úgy rendelkezik, hogy a törlesztés tartama alatt a társaság közgyűlésén (taggyűlésén) az általa megszerzett és a kezelésében lévő valamennyi vagyonrész tekintetében a szervezet gyakorolja a részvényesi (tagsági) jogokat, az (1) bekezdésben foglalt rendelkezés e körben is irányadó.
18. § (1)48 A résztvevők számára az ügyintéző szerv elszámolási számlát, valamint részvény-, illetve üzletrész-számlát (a továbbiakban: részvényszámla) nyit. A részvényszámlán a résztvevő tulajdonába kerülő vagyonrész névértékét, az elszámolási számlán pedig azt az értéket kell feltüntetni, amelyre vonatkozóan a résztvevő már jogosultságot szerzett.
(2)49 A résztvevők számláin lévő összeg együttesen nem lehet több, mint a már letörlesztett vagyonrész névértéke.
(3)50 A vagyonrész akkor kerülhet a résztvevő tulajdonába, és vezethető át a részvényszámlára, ha az elszámolási számlán szereplő összeg eléri a részvény névértékét, illetve üzletrész esetén megfelel az üzletrészre jutó törzsbetét mértékére vonatkozóan a gazdasági társaságokról szóló törvénynek a korlátolt felelősségű társaság tagjainak törzsbetétjei mértékére irányadó előírásoknak.
(5)51 Az alapszabály úgy is rendelkezhet, hogy a szervezet az általa megszerzett vagyonrészekből – a saját erőből megvásároltak kivételével bizonyos mennyiségű vagyonrészt a belső vagyonrész-forgalmazás és a munkavállalói tulajdonlás e törvényben szabályozott formájának további működtetése érdekében a törlesztés befejezése után is a tulajdonában tart.
(6)52 A saját pénzforrás felhasználásával megvásárolt vagyonrészeket a szervezet köteles az egyénenkénti befizetések arányában haladéktalanul a résztvevők tulajdonába adni. Ha ez maradéktalanul nem teljesíthető, a szervezet tulajdonában maradó vagyonrész ellenértékét ugyanilyen arányban az elszámolási számlán kell nyilvántartani. A társaság kezessége hiányában vagy ha a saját pénzforrást nem a résztvevők biztosították, a saját erőből megvásárolt vagyonrészek tulajdonba adására az alapszabály rendelkezése az irányadó.
19. § (1)53 A szervezet tulajdonából a 18. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a résztvevő tulajdonába került vagyonrészek a még fennálló hiteltartozás, illetve részletek törlesztésének befejezéséig nem idegeníthetők el, azon a hitelező hitelintézetet, illetve részletfizetés esetén az eladót zálogjog illeti meg. Ezek a vagyonrészek továbbra is a szervezet kezelésében maradnak, ez azonban – ha az alapszabály eltérően nem rendelkezik – a társasági, tagsági jogviszonyból eredő részvényesi (tagsági) jogokat, illetve ezek gyakorlását nem érinti. Az elidegenítés tilalma a vagyonrészeknek a résztvevők egymás közötti, továbbá a résztvevők és a szervezet közötti átruházását nem akadályozza, a 9. § (2) bekezdésében foglalt rendelkezést ezekben az esetekben is alkalmazni kell.
(2)54 A szervezet kezelésében maradó (1) bekezdés szerinti vagyonrészekre jutó nyereséget (osztalékot) a társaság – elszámolási kötelezettséggel – a szervezet részére utalja át, amely azt az osztalékra jogosult javára használja fel, az osztalék ellenében szerzett vagyonrészek tulajdonjoga pedig – az alapszabály rendelkezése szerint – az osztalékra jogosult résztvevőt illeti meg.
(3)55 Ha a törlesztési időszak alatt a résztvevői viszony a résztvevő nyugdíjba vonulása vagy halála miatt szűnik meg, a résztvevő tulajdonába került vagyonrészekre a szervezetet elővásárlási jog illeti meg. Egyebekben az (1) bekezdésben foglalt elidegenítési tilalom és zálogjog, valamint a szervezet kezelési joga a nyugdíjba vonulás, illetve a halál időpontjában megszűnik.
(4)56 A résztvevői viszonynak a törlesztési időszak alatti egyéb megszűnése esetén a szervezet az alapszabályban meghatározott időtartamon, legfeljebb azonban 6 hónapon belül a résztvevő tulajdonába került vagyonrészeket visszavásárolhatja. A visszavásárlás jogát a szervezet az alapszabályban meghatározott értéken gyakorolja, amely azonban nem lehet kevesebb a forgalmi érték felénél. A szervezet a vételárat abban az esetben, ha a munkavállaló jogellenesen szünteti meg a munkaviszonyát, vagy azt a munkáltató rendkívüli felmondással szünteti meg, legfeljebb öt éven belül, egyéb esetekben két éven belül részletekben is teljesítheti. Ha a szervezet visszavásárlási jogával nem él, a törlesztés befejezéséig az (1) bekezdésben foglaltak az irányadók.
(5)57 A visszavásárolt vagyonrészekre – az alapszabályban meghatározott feltételekkel – a résztvevőket, a társaság többi munkavállalóját és a társaság tagjait – ebben a sorrendben – elővásárlási jog illeti meg.
(6)58 Az alapszabály előírhatja, hogy a szervezetet az általa tulajdonba adott vagyonrészek tekintetében a törlesztés befejezése, illetve a résztvevői viszony megszűnése után is – visszavásárlási jogának gyakorlásától függetlenül – megilleti az elővásárlási jog, ha a vagyonrészt a résztvevő (volt résztvevő) kívánja értékesíteni.
(7)59 E § rendelkezéseit a saját erő felhasználásával vásárolt vagyonrészek tekintetében nem kell alkalmazni, a társaság kezessége hiányában azonban vagy ha a saját pénzforrást nem a résztvevők biztosították, e rendelkezések alkalmazását illetően az alapszabály rendelkezése az irányadó.
20. § (1)60 Ha a szervezet a hitelintézettel vagy az állami vagyonkezelő szervezettel szemben fennálló kötelezettségeinek esedékességkor nem tesz eleget, a további eljárásra a pénzforgalomról és bankhitelről szóló 39/1984. (XI. 5.) MT rendelet az irányadó.
(2)61 Ha a szervezettel szemben lefolytatott végrehajtási eljárás eredménytelen volt, erről a hitelintézet vagy az állami vagyonkezelő szervezet az okiratok egyidejű megküldésével köteles a bíróságot értesíteni, amely az ügyészség egyidejű tájékoztatása mellett a szervezetet azonnali hatállyal megszünteti. A megszüntető határozat ellen 15 napon belül fellebbezésnek van helye.
22. § Ha más törvény rendelkezése alapján az állami vagyonkezelő szervezet privatizációs bevételének meghatározott része más szervezetet illet, úgy erre az e törvényben szabályozott kedvezményes hitelkonstrukció helyett – azzal megegyező feltételek szerint – részletfizetési kedvezmény nyújtható.
23/A. §62 Ha a társaság állami tulajdonban maradt vagyonrészét értékesítik, a társaságban részesedéssel rendelkező szervezetet az értékesítendő vagyonrészre elővásárlási jog illeti meg.
24. § (1)63 Ha a szervezet valamennyi vagyonrész tulajdonjogát átruházta, vagy ha a törlesztés befejezése után – a társaságnak más társasággal való egyesülése kivételével – az MRP-ben résztvevők létszáma a társaság munkavállalóinak legalább 25 százalékát éves átlagban nem éri el, az ügyintéző szerv 30 napon belül köteles a közgyűlést összehívni, amely a szervezet megszüntetéséről és vagyonának felosztásáról határoz.
(3)64 A szervezet e § (1)-(2) bekezdésében, valamint a 20. §-ban foglalt eseteken kívül csak a résztvevők többségi kezdeményezése alapján a társasággal, a hitelező hitelintézettel, illetőleg a részletfizetési kedvezményt nyújtó eladóval kötött megállapodást és a résztvevőkkel való végelszámolást követően szüntethető meg.
A javadalmazási politika keretében megszerezhető pénzügyi eszközök kezelését szolgáló MRP szervezete65
24/A. §66 (1) A javadalmazási politika keretében megszerezhető pénzügyi eszközök juttatása érdekében indított MRP és annak szervezete tekintetében a 4. § (1) bekezdés, 5-6. §, 11-13. § rendelkezéseit a 24/B-24/L. §-ban foglalt eltérések figyelembe vételével kell alkalmazni, de az 1. § (1)-(6) bekezdés, a 2-3/B. §, a 4. § (2)-(3) bekezdés, a 7-10. §, a 14-24. § rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
24/B. §67 (1) MRP kizárólag az Európai Unió tagállamában, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államban vagy a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) más tagállamában székhellyel rendelkező jogi személy tekintetében indítható. A jogi személv által kibocsátott értékpapír vagy ahhoz kapcsolódó jog javadalmazási politika keretében történő átruházása, illetve átengedése érdekében MRP-t indíthat a jogi személy vagy a benne többségi befolyással rendelkező részvényese, továbbá a jogi személyben többségi befolyást megtestesítő részvények átruházására jogosult más személy is.
(2)68 Az MRP-ben csak olyan természetes személy vehet részt, akire az MRP alapjául szolgáló, minden érintett által azonos feltételekkel megismerhető, közokiratba vagy ügyvéd vagy kamarai jogtanácsos által ellenjegyzett okiratba foglalt, a javadalmazási politika alapjául szolgáló értékpapírt kibocsátó jogi személy által elfogadott vagy magára nézve kötelezőnek elismert javadalmazási politika hatálya kiterjed. Az MRP alapjául szolgáló javadalmazási politika rendelkezhet arról, hogy a hatálya alá tartozó természetes személyeknek csak egy része vehet részt az MRP-ben, valamint arról is, hogy a részvételre jogosult természetes személyek, vagy egy részük számára a részvétel kötelező. Az MRP megindításának feltétele, hogy az alapjául szolgáló javadalmazási politika hatálya legalább öt természetes személyre kiterjed.
(3)69 Ha az MRP-ben való részvétel az alapjául szolgáló javadalmazási politika alapján legalább öt természetes személy számára nem kötelező, az MRP szervezet megalakulásának az a feltétele, hogy az MRP megindítását követően az MRP-ben részvételre jogosult természetes személyek közül annyian vállalnak – közokiratba vagy ügyvéd vagy kamarai jogtanácsos által ellenjegyzett okiratba foglalt nyilatkozatukkal – kötelezettséget az MRP-ben való részvételre, hogy a résztvevők száma elérje vagy meghaladja az öt főt.
(8)70 Az MRP szervezet az alapszabályának közokiratba foglalásától, vagy ügyvédi vagy kamarai jogtanácsosi ellenjegyzésétől kezdődően az MRP szervezet előszervezeteként működik. Az előszervezeti működésre a Polgári Törvénykönyvről szóló törvénynek a gazdasági társaság előtársaságára vonatkozó rendelkezései értelemszerűen irányadók.
(10)71 Az MRP szervezet bírósági nyilvántartásba vétele iránti kérelemhez mellékelni kell az MRP megindításáról rendelkező döntést, az MRP szervezet alapszabályát, valamint az MRP szervezet legfőbb szerve jogkörében eljáró minden meghatalmazott és minden vezető tisztségviselő e megbízásának elfogadására vonatkozó nyilatkozatát. Ha az MRP-t megindító személy nem azonos az MRP szervezet alapszabálya szerinti alapítóval, az MRP szervezet bírósági nyilvántartásba vétele iránti kérelemhez mellékelni kell az alapító arra vonatkozó nyilatkozatát is, hogy az alapszabályt magára nézve kötelezőnek ismeri el. A kérelemhez mellékelni kell az MRP-ben részvételre jogosult legalább öt természetes személynek az MRP szervezetben való részvételre vonatkozó kötelezettségvállalását, vagy az MRP szervezetben való kötelező részvételének tudomásulvételét tartalmazó nyilatkozatát. A döntést, az alapszabályt, valamint a kérelem mellékletét képező nyilatkozatokat közokiratba vagy ügyvéd vagy kamarai jogtanácsos által ellenjegyzett okiratba kell foglalni.
(11)72 Az MRP szervezethez csak olyan jogi személy csatlakozhat, amely az MRP indítására önállóan vagy más jogi személlyel együttesen jogosult lenne. A csatlakozáshoz az alapszabály ennek megfelelő módosítása és a csatlakozónak a módosított alapszabály elfogadására vonatkozó, közokiratba vagy ügyvéd vagy kamarai jogtanácsos által ellenjegyzett okiratba foglalt nyilatkozata szükséges. A csatlakozást az MRP szervezet bejelenti a bíróságnak. A bejelentéshez mellékelni kell a módosított alapszabályt és a csatlakozó elfogadó nyilatkozatát, továbbá szükség esetén a (10) bekezdés szerinti egyéb okiratokat. A csatlakozó jogi személy a csatlakozásától kezdődően minősül – a (4), (6)-(7) és (10) bekezdésben foglaltakat is figyelembe véve – alapítónak.
24/C. §73 (1) Nem pénzbeli vagyoni hozzájárulásként kizárólag olyan pénzügyi eszközök (értékpapírok, értékpapíron fennálló jogok) szolgáltathatók az MRP szervezet részére, amelyek a résztvevőket az MRP alapjául szolgáló javadalmazási politikában meghatározott feltételek szerint megilletik. A nem pénzbeli vagyoni hozzájárulás értékére vonatkozóan az alapszabály (összegszerű meghatározása helyett) arról rendelkezik, hogy az megegyezik a szolgáltatása (átadása, átengedése) napjára megállapítható piaci értékével. A nem pénzbeli vagyoni hozzájárulás tárgyát képező értékpapír vagy jog átvételével az MRP szervezet annak kizárólagos tulajdonosává, illetve jogosultjává válik.
24/D. §74 (1) Az alapító kizárólag pénzbeli vagyoni hozzájárulás szolgáltatásával szerezhet tagi részesedést az MRP szervezetben. A résztvevő csak akkor köteles pénzbeli vagyoni hozzájárulás szolgáltatására az MRP szervezet részére, ha abban más módon nem szerzett tagi részesedést. A pénzbeli vagyoni hozzájárulás ellenében kibocsátott tagi részesedés névértéke megegyezik a pénzbeli vagyoni hozzájárulásból az MRP szervezet alapítói vagyona javára szolgáltatott résszel. A különböző időpontokban szolgáltatott pénzbeli vagyoni hozzájárulás révén az alapító és a résztvevő különböző (egymással össze nem vonható) tagi részesedéseket szerez, kivéve, ha az alapszabály arról rendelkezik, hogy már meglévő tagi részesedésének névértéke növekszik.
24/E. §75 (1) Az MRP szervezet legfőbb szerve jogkörében az alapító által e feladattal megbízott (egy vagy több) személy (a továbbiakban: meghatalmazott) jár el. Meghatalmazottként önállóan csak ügyvédi iroda járhat el.
(3)76 A meghatalmazott személyében bekövetkezett változást az MRP szervezet nyilvántartását vezető bírósághoz írásban be kell jelenteni. A bejelentéshez mellékelni kell a meghatalmazott kijelölésére vonatkozó alapítói határozatot, valamint a meghatalmazott e megbízásának elfogadására vonatkozó, közokiratba vagy ügyvéd vagy kamarai jogtanácsos által ellenjegyzett okiratba foglalt nyilatkozatát.
(4)77 A legfőbb szervnek az alapszabály módosítására vagy az MRP szervezet megszűnésére, szétválására vagy egyesülésére vonatkozó döntése csak akkor válik hatályossá, ha azt az alapító – közokiratba vagy ügyvéd vagy kamarai jogtanácsos által ellenjegyzett okiratba foglalt – nyilatkozatával megerősítette. Az alapító az MRP szervezet jogutód nélküli megszűnéséről döntő határozatot csak akkor erősítheti meg, ha ahhoz a határozat meghozatalakor az MRP szervezetben még tagi részesedéssel rendelkező résztvevők több mint kétharmada előzetesen – közokiratba vagy ügyvéd vagy kamarai jogtanácsos által ellenjegyzett okiratba foglalt – nyilatkozatával hozzájárult. Az alapszabály módosítása esetén az erre vonatkozó döntést, valamint a módosított alapszabály egységes szövegét közokiratba, vagy ügyvéd, jogtanácsos által ellenjegyzet okiratba kell foglalni, valamint be kell nyújtani az MRP szervezet nyilvántartását vezető bíróságnak.
24/F. §78 (1) Az MRP szervezet vezető tisztségviselőjére az MRP szervezet legfőbb szerve jogkörében eljáró meghatalmazottra irányadó összeférhetetlenségi szabályokat értelemszerűen, de azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy ahol e szabályok az alapítót említik, azon a legfőbb szerv jogkörében eljáró meghatalmazottat is érteni kell.
(4)79 A vezető tisztségviselő személyében bekövetkezett változást az MRP szervezet nyilvántartását vezető bírósághoz írásban be kell jelenteni. A bejelentéshez mellékelni kell a legfőbb szervnek a vezető tisztségviselő megválasztásáról rendelkező határozatát, valamint a vezető tisztségviselő e tisztség elfogadására vonatkozó, közokiratba vagy ügyvéd vagy kamarai jogtanácsos által ellenjegyzett okiratba foglalt nyilatkozatát.
24/G. §80 (1) Az MRP szervezet a résztvevőkről és a résztvevők tagi részesedéseiről, valamint az alapítókról és az alapítók tagi részesedéseiről folyamatos nyilvántartást vezet. A tagi részesedések kibocsátását és bevonását, valamint az alapító tagi részesedésének felosztását követő nyolc napon belül az MRP szervezet bejelenti a nyilvántartását vezető bíróságnak a kibocsátott, bevont, illetve felosztott, valamint a kibocsátást, a felosztást követően meglévő, illetve a bevonást követően fennmaradó tagi részesedései darabszámát és együttes névértékét.
24/H. §81 (1) Az MRP szervezet a résztvevőre tekintettel a javadalmazási politika keretében megszerzett pénzügyi eszközt (értékpapírt, értékpapíron fennálló jogot), annak átruházása vagy érvényesítése révén, az alapszabályában vagy a javadalmazási politikának megfelelő belső szabályzatában meghatározott feltételek bekövetkezése esetén, a belső szabályzatában meghatározott (legfeljebb két éves) határidőn belül – az e pénzügyi eszközhöz kapcsolódó tagi részesedés bevonásának előkészítése érdekében – pénzre váltja át. Azokat a pénzügyi eszközöket, amelyek tekintetében a feltételek egyidejűleg következtek be azonos szabályok szerint (így különösen azonos ütemezésben) kell pénzre átváltani.
(5) Az alapszabály rendelkezhet arról, hogy a résztvevők igényét az MRP szervezet – az (1)-(4) bekezdésben foglalt rendelkezések megfelelő alkalmazásával – az alapító által kibocsátott részvény átadásával teljesíti, feltéve, hogy részletesen meghatározza a juttatás feltételeit, ideértve a tagi részesedés ellenértékéből, vagy a tagi részesedés vagy az alapjául szolgáló pénzügyi eszköz ellenértékéből az MRP szervezet által megelőlegezett összegéből a résztvevőt még terhelő rész olyan mértékéig történő érvényesítését, amelyre a részvénynek a résztvevőnek történő átadásakor fennálló piaci értéke fedezetet ad.
24/I. §82 (1) Ha az alapszabályban vagy az MRP alapjául szolgáló javadalmazási politikának megfelelő belső szabályzatban a résztvevőre tekintettel az MRP által a javadalmazási politika keretében megszerzett pénzügyi eszközök pénzre történő átváltására vonatkozóan meghatározott feltételek meghiúsultak, a meghiúsulásuk napjával a pénzügyi eszközökre tekintettel a résztvevő által megszerzett tagi részesedés az alapítóra száll át. Az MRP szervezet az alapítóra átszálló tagi részesedéshez kapcsolódóan megszerzett pénzügyi eszközt (annak átruházása vagy érvényesítése révén) az alapszabályában vagy belső szabályzatában meghatározott módon pénzre váltja át.
(6) A legfőbb szerv az alapszabály módosítása révén dönthet az alapító tagi részesedésének a (2) bekezdés hatálya alá nem tartozó – részleges vagy teljes – bevonásáról. A bevonást követően az MRP szervezet a (2)-(5) bekezdés rendelkezései szerint jár el. Ha a bevont tagi részesedéshez kapcsolódóan az alapító által szolgáltatott pénzbeli vagyoni hozzájárulás egy részét az MRP szervezet alapítói vagyonon felüli saját tőkéje javára kellett jóváírni, a tagi részesedés bevonásakor lehetőség van az alapítói vagyonon felüli saját tőkéből az alapítói vagyonnak a tagi részesedés bevonása miatt bekövetkező csökkenésével arányos rész alapítónak történő kifizetésére.
24/J. §83 (1) A tagi részesedés bevonása esetén az MRP szervezet a jogosultat megillető igény teljesítésének napján olyan bizonylatot állít ki a jogosultnak, amely tartalmazza az igény összegének megállapításához szükséges adatokat, valamint a teljesítés napját.
24/K. §84 (1) Az MRP szervezet megszűnésére a jogi személy megszűnésének általános szabályait kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy az MRP alapjául szolgáló javadalmazási politika megszűnése esetén a legfőbb szerv köteles a kapcsolódó MRP szervezet jogutód nélküli megszüntetését elhatározni.
24/L. §85 (1) A több javadalmazási politikát szolgáló MRP szervezet alapszabálya rendelkezhet arról, hogy az egyes javadalmazási politika keretében átvett pénzügyi eszközöket kezelő szervezeti egységeit jogi személlyé nyilvánítja. Ilyen esetben az alapítók, illetve a résztvevők az e törvény szerinti jogaikat csak a hozzájuk kapcsolódó, jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egységek tekintetében gyakorolhatják.
26. §86 (1) E törvénynek a Munkavállalói Résztulajdonosi Programról szóló 1992. évi XLIV. törvény módosításáról szóló 2003. évi CXIX. törvénnyel megállapított 9. § j) pontját és 13. §-át a 2004. január 21-ét követően új szervezet alapítása vagy új vagyonrész vásárlása során – az újabb ügylet tárgyát képező vagyonrészek tekintetében – kell alkalmazni.
Category: Hatályos törvények, Jog	| Tag: 1992. évi XLIV. törvény, MRP.


text:
A németországi Mérnöki Kamara és az Európai Unió | mérnökvagyok.hu
Ez év nyarán röppent fel a hír, hogy az Európai Unió Luxemburgban székelő bíróságának a lengyel Maciej Szpunar vezette főtanácsa július 4-én hozott ítéletével kötelezettségszegés vétkében bűnösnek találta a Német Szövetségi Köztársaságot, mivel az „építészek és mérnökök által nyújtott tervezési szolgáltatásokra alkalmazandó legalacsonyabb és legmagasabb díjtételek fenntartásával” akadályozza a határon átnyúló mérnöki és építészeti szolgáltatások létesítését. [1]
A peres eljárás még 2015 júniusában kezdődött, Németországot ebben az európai perben egyedül Magyarország támogatta, a tárgyaláson részt vettek: az Igazságügy Minisztérium részéről Tátrai Melinda Marianna, a Közszolgálatért Felelős Államtitkárság részéről Balogh Bence (lásd lenti keretes írásunkat). Az ECEC, az Európai Mérnöki Kamarák Tanácsa azonnal nyilatkozatot adott ki, melyben kiállt a németek Építészeti és Mérnöki Díjszabása (németül Honorarordnung für Architekten und Ingenieure, rövidítve HOAI) mellett. [2]
A Visegrádi Négyek ez évi októberi lengyelországi találkozóján – az alapítás 25. évfordulóján – mint alapítót meghívtak engem is. Alaposan felkészültem egy előterjesztésre, miszerint a mi V4-ek is álljunk ki német kollegáink mellett, erősítsük meg a mérnöki díjszabások jogosságát és célszerűségét. A témát éppen még elő is tudtam vezetni, de annak megvitatására, és a 2019 október 5-i zárónyilatkozatba történő bevételére már nem került sor, mert jött az autóbusz, és városnézésre, majd a záró bankettre kellett mennünk. Mivel a következő 2020. évben Magyarország lesz házigazdája a V4 találkozónak, a mostani találkozóból le kell vonnunk azt a következtetést, hogy sokkal részletesebb előkészítő munkára van szükség. Nem elég, ha egy zárónyilatkozat [lásd a honlapon] csak tárgyszerűen felsorolja miről volt szó, hanem állást is kellene foglaljon valami mellett, vagy akár valami ellen.
Röviden a per tárgyáról. A németországi mérnökök éltek azzal a jogukkal, hogy a mérnöki és építészeti szellemi szolgáltató tevékenységet belügynek tekintették és elkészítették az Építészeti és Mérnöki Díjszabást, a HOAI-t. [2] Azt elfogadta német kormány is és a Bundestag, a parlament felsőháza is, majd azt 2013-ban kihirdették a hivatalos közlönyben. A HOAI két részből áll: egyrészt részletesen meghatározza mérnöki szolgáltatások tartalmát, másrészt meghatározza a mérnöki szolgáltatásért járó díjazás minimális és maximális mértékét. A díjszabást 18 műszaki egyesületnek és 16 területi kamarának küldötteiből álló – AHO rövidítéssel jelzett – bizottság készítette. [3] Elveiben a HOAI-hez hasonló a Magyar Mérnöki Kamara által készített MÉDI is. [4]
Röviden a mérnöki szolgáltatásról. Az európai mérnöki és építész kamarák tagjai az épített környezet alakításával és védelmével kapcsolatos mérnöki és építészeti szellemi szolgáltatások nyújtásával foglalkoznak, akár szabadfoglalkozásként, akár vállalkozóként, akár alkalmazottként. Az épített környezet fogalmát az építési törvényünk igen jól határozza meg. [5] Ami lényeges: ezt a tevékenységünket a kamara alapítása során szabályozott szakmai tevékenységként sikerült elismertetnünk, amely fogalmat uniós direktívák, irányelvek vezették, illetve vezetik be. [6], [7], [8] Az irányelvekben foglaltakat minden ország a saját jogrendjébe be kell illessze, amit már 2004. évi belépésünk előtt is és azóta is folyamatosan meg kell tennünk és meg is tesszük. Az ide vonatkozó irányelvek nemzeti hatáskörben hagyják meg, hogy mely szakmákat minősítenek a szabályozott szakmának, melyek gyakorlásához előírt végzettség, gyakorlati idő, esetleg nyelvismeret tartozik. Ilyenek különösen az orvosi, állatorvosi, gyógyszerészi, ügyvédi, közjegyzői, mérnöki, építészeti és hasonló hivatások. A szabályozott szakmai tevékenység lényegére vonatkozóan idézem az alakuláskor érvényben volt 1989. évi irányelvből [6] az alábbi részletet:
„…szabályozott szakmai tevékenység (…) ha egy olyan szövetség vagy szervezet tagjai gyakorolják, amelynek célja az érintett foglalkozás színvonalának fejlesztése és megőrzése, és amelyet az egyik tagállam e cél elérése érdekében egy bizonyos formában elismer, és amely
tagjainak oklevelet ad ki,
biztosítja, hogy tagjai az általa megállapított szakmai magatartási szabályokat betartják, és
feljogosítja tagjait egy bizonyos cím viselésére, illetve meghatározott rövidítés használatára vagy ennek az oklevélnek megfelelő jogállásra.”
A szakmai szövetség, vagy szervezet önkormányzati jogkörben állapítja, állapíthatja meg az olyan szakmai magatartási formákat mint:
tagfelvétel módja,
alkalmassági vizsga;
szakmai képesítés köre;
tapasztalat szintje és ideje;
továbbképzés módja és ellenőrzése;
etikai és fegyelmi szabályok;
felelősségbiztosítás szükségessége, vagy mértéke;
minimális és maximális díjazás mértéke;
Összefoglalva még egyszer: a szakmai magatartási szabályokat a szakmai szervezetek maguk határozzák meg, nem országgyűlési törvények, sem kormány, sem miniszteri rendeletek. Ezektől a magasabb rendű jogszabályoktól csak annyit kell várnunk, hogy a mérnöki és az építész kamarai tagjainak tevékenységét szabályozott szakmai tevékenységként ismerjék el. Erről az a véleményem, hogy van még deregulálni való, ha autonómiáról akarunk beszélni.
Visszatérve a luxemburgi ítélethez, annak indoklásául a bíró azt hozta fel, hogy a fentebbi bajuszos sorokban felsorolt tételeket a szakmai szervezetek, kamarák csak akkor alkalmazhatják, amennyiben azzal közérdeket valósítanak meg, és a díjszabás alkalmazására vonatkozó német indoklást elégtelennek találták. Erre a témára a hazai jogrend is rámozdult egy kormányhatározattal, a 1410/2019. (VII. 9.) kormányhatározat a hazai szabályozott szakmák rendszerének felülvizsgálatáról és a szabályozott szakmák számának csökkentéséről szól. Fel kell készülnünk annak bizonyítására, hogy kamaránk esetében „érvényesül a szükségesség elve, azaz közérdekű célt szolgál, és nem gazdasági jellegű vagy tisztán adminisztratív indokok alapján áll fenn”.
[1]curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=&docid=215785&pageIndex=0&doclang=hu&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=10218827
[2] www.hoai.de/online/HOAI_2013/HOAI_2013.php
[3] www.aho.de/
[4] mmk.hu/tagjainknak/dijszabas
[5] 1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről
[6] eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/HTML/?uri=CELEX:31989L0048&rid=1
[7] eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/HTML/?uri=CELEX:32005L0036&rid=1
[8] eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/HTML/?uri=CELEX:32018L0958&rid=1
A „HOAI perben” Magyarország 2017. november 7-én kérte a beavatkozás engedélyezését, és az ügyben mindvégig Németország mellett állt. A bírósági eljárásban az Igazságügy Minisztérium részéről Tátrai Melinda vett részt, akit rövid értékelésre kértünk:
Az Igazságügyi Minisztérium folyamatosan nyomon követi az Európai Unió Bírósága előtt induló előzetes döntéshozatali és közvetlen kereset alapján indult eljárásokat és tájékoztatja azokról a többi kormányzati szervet. Így Magyarország részt vesz a magyar vonatkozású ügyekben, vagy beavatkozik folyamatban lévő más tagállami eljárásokba, mint amilyen a C-377/17. számú Bizottság kontra Németország eljárás volt.
Az ügyben hozott ítéletében a bíróság rámutatott, hogy a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (az ún. szolgáltatási irányelv) alapján a rögzített legalacsonyabb és/vagy legmagasabb díjtételek csak abban a kivételes esetben tarthatók fenn, amennyiben megfelelnek az irányelv szerinti követelmények: azaz megkülönböztetés mentesen alkalmazandók, szükségesek és arányosak.
Az eljárásban Németország azt kívánta alátámasztani, hogy az építészek és mérnökök hivatalos díjszabásáról szóló rendeletnek (2013. július 10-i Honorarordnung für Architekten und Ingenieure, HOAI) az építészek és mérnökök által nyújtott szolgáltatásokra vonatkozóan legalacsonyabb és legmagasabb díjtételeket meghatározó rendelkezései megfelelnek a szolgáltatási irányelv szabályainak; azonban a bíróság nem találta megalapozottnak német érvelést.
A bíróság ítélete azt állapította meg, hogy az építészek és mérnökök által nyújtott tervezési szolgáltatásokra alkalmazandó kötelező legalacsonyabb és legmagasabb díjtételek fenntartása nem egyeztethető össze a szolgáltatási irányelv rendelkezéseivel. Mindazonáltal a bíróság ítélete nem minősítette a német HOAI szabályozás egészét alkalmazhatatlannak és nem semmisített meg azt. Azaz az ítélet nem érinti a HOAI szabályozás struktúráját, a tervezési fázisok rendszerét, illetve azt sem, hogy a tervezői díjak a szolgáltatások tartalmának függvényében állapíthatók meg Németországban. Emellett pedig a bíróság ítéletében elismerte, hogy a tervezési szolgáltatásokra vonatkozó legalacsonyabb díjtételek alkalmazása elvben alkalmas arra, hogy a német piac sajátosságaira tekintettel hozzájáruljon a tervezési szolgáltatások magas színvonalának, megfelelő minőségének a biztosítására irányuló célhoz. Tehát, bár az egész HOAI szabályozásról a bíróság nem nyilatkozott, de a legalacsonyabb díjtételek alkalmazásáról kimondta, hogy az alkalmas lehet a megfelelő minőség biztosítására.
Ugyanakkor az ügyben a bíróság ítéletében arra is emlékeztetett, hogy az uniós jog rendszerében egy nemzeti szabályozás csak akkor tekinthető ténylegesen alkalmasnak a megvalósítani kívánt cél elérésére, ha azt valóban következetes és szisztematikus módon kívánja elérni. Ezen a téren pedig az ítélet arra mutatott rá, hogy a német szabályozás nem szisztematikus és következetes, figyelemmel arra, hogy az eljárás során megerősítésre került, hogy Németországban a tervezési szolgáltatásokat nem tartják fenn olyan kizárólag szakmák számára, amelyek szakmai jogszabályok alapján vagy szakmai kamarák révén kötelező felügyelet alatt állnak, hiszen az építészeken és mérnökökön túl más, szakmai szabályozás hatálya alá nem tartozó szolgáltatók is jogosultak ilyen szolgáltatásokat nyújtani. Tehát a magas minőség biztosítására irányuló, díjazásra vonatkozó szabályok következetes előírásának és érvényesítésének a hiányát állapította meg a bíróság a német szabályozás tekintetében.
A bíróság ítélete értelmében tehát a tervezési szolgáltatásokra vonatkozó legalacsonyabb díjtételek alkalmazása és a magas minőség biztosítására irányuló cél között, az adott piac sajátosságai alapján létezhet igazolható összefüggés, és egy ilyen szabályozás nem szükségszerűen ellentétes az uniós joggal.
A bíróság ítéletében foglalt megállapítások irányadóak valamennyi tagállamnak az építészek és mérnökök által nyújtott tervezési szolgáltatásokra vonatkozó hatályos szabályozására, illetve esetleges jövőbeli szabályozási terveire is.
Előző Elindul a Digitális jólét tőkeprogram
Következő A Lánchíd alakváltozásai

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


Köf.5.023/2015/5. számú határozat | K Ú R I A
Köf.5.023/2015/5. számú határozat
Az ügy száma: Köf.5023/2015/5.szám
A tanács tagja: dr. Kozma György a tanács elnöke; dr. Hörcherné dr. Marosi Ildikó előadó bíró; dr. Balogh Zsolt bíró
Az indítványozó: Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság
(Budapest, Tölgyfa u. 1-3.)
Az érintett önkormányzat: Budapest Főváros XXIII. kerület Soroksár Önkormányzata
(Budapest, Grassalkovich út 162.)
Az ügy tárgya: építményadó mentesség törvényes feltételei
megállapítja, hogy a Budapest Főváros XXIII. kerület Soroksár Önkormányzatának, a helyi adókról szóló 38/2002. (XII. 20.) Ök. rendelete 2009. január 1-től 2011. február 25-ig hatályos 7. § (1) bekezdés b) pontja törvényellenes volt;
megállapítja, hogy a Budapest Főváros XXIII. kerület Soroksár Önkormányzatának, a helyi adókról szóló 38/2002. (XII. 20.) Ök. rendelete 2009. január 1-től 2011. február 25-ig hatályos 7. § (1) bekezdés b) pontja nem alkalmazható a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 5.K.31.142/2014. számú folyamatban lévő perében, valamint valamennyi, a törvényellenesség megállapítása időpontjában valamely bíróság előtt folyamatban lévő egyedi ügyben;
megállapítja, hogy a Budapest Főváros XXIII. kerület Soroksár Önkormányzatának, a helyi adókról szóló 5/2011. (II. 25.) önkormányzati rendelete 4. § (1) bekezdés a) pontja nem alkalmazható a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 5.K.31.142/2014. számú folyamatban lévő perében;
elrendeli határozatának a Magyar Közlönyben való közzétételét;
elrendeli, hogy a határozat közzétételére – a Magyar Közlönyben való közzétételt követő nyolc napon belül – az önkormányzati rendelet kihirdetésével azonos módon kerüljön sor.
1. Az elsőfokú adóhatóság a 2009-2012. évekre a felperest 248.750 forint adóhiánynak minősülő építményadó-különbözet, adóbírság és késedelmi pótlék megfizetésére kötelezte. Az adóhiány megállapításának jogalapját a 2011. február 25-ig hatályos, a Budapest Főváros XXIII. kerület Soroksár Önkormányzatának, a helyi adókról szóló 38/2002. (XII. 20.) Ök. rendelete (a továbbiakban: régi Ör.) 7. § (1) bekezdés b) pontja, valamint a 2011. február 26-ától hatályos, a Budapest Főváros XXIII. kerület Soroksár Önkormányzatának, a helyi adókról szóló 5/2011. (II. 25.) önkormányzati rendelete (a továbbiakban: új Ör.) képezte. A másodfokú adóhatóság az elsőfokú hatóság határozatát helybenhagyta.
2. Az adózó keresete folytán eljáró indítványozó bíróság az 5.K.31.147/2014. számon folyamatban lévő per tárgyalásának felfüggesztése mellett kezdeményezte annak megállapítását, hogy a régi Ör. 2009. január 1. és 2011. február 25. között hatályos 7. § (1) bekezdés b) pontjának „abban lakóhelyet létesít és” szövegrész törvényellenes és kérte a perbeli alkalmazhatóság kizárását. Emellett indítványozta az új Ör. 4. § (1) bekezdés a) pontja „abban lakóhelyet létesít és” szövegfordulat perbeli alkalmazhatóságának kizárását is. Utóbbi esetben az indítványozó bíróság arra hivatkozott, hogy a támadott szövegfordulatot annak törvényellenességére tekintettel a Kúria Önkormányzati Tanácsa Köf.5076/2012/4. számú határozatában 2013. január 1-jével megsemmisítette. Mivel az új Ör. szövegfordulatának törvényellenessége megállapítást nyert, de a Kúria döntésének hatálya nem terjedt ki a perbeli időszakra, ezért a bíróság az új Ör. esetében csupán alkalmazási tilalom kimondását kérte.
3. Az indítvány értelmében a támadott rendelkezések ellentétesek a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény (a továbbiakban: Helyi adó tv.) 6. § d) pontjában foglaltakkal.
4. Az önkormányzat a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (a továbbiakban: Bszi.) 52. §-a alapján benyújtott állásfoglalásában az indítvány elutasítását kérte.
5. Érvelése szerint az adóhatóság jogszerűen járt el akkor, amikor adóhiányt állapított meg az adózó terhére. A régi és az új Ör. támadott szövegfordulata ugyanis az építményadó alóli mentességet konjunktív feltételhez, az életvitelszerű használathoz és a lakóhely létesítéshez kötötte. Az önkormányzati szabályozás a tényszerű életvitel mellett azt várta el az adózóktól, hogy a lakcímnyilvántartás adatai is igazolják vissza az életvitelszerű tartózkodást. Az önkormányzat szerint a régi Ör. és az új Ör. támadott fordulatai figyelemmel az 1992. évi LXVI. törvény (a továbbiakban: Szltv.) rendelkezéseire is, valamint a Helyi adó tv. 2004 óta hatályos 14/A. § (1) bekezdésére is, nem törvénysértőek.
6. Az indítvány megalapozott.
7. Az érintett önkormányzat jogalkotási jogköre az Alaptörvény 32. cikk (2) bekezdésén alapul. A megalkotott rendelet a T) cikk értelmében jogszabály, amely a 32. cikk (3) bekezdése szerint nem lehet ellentétes más jogszabállyal. A helyi önkormányzat adókivetési joga a Helyi adó tv. 1. § (1) bekezdése értelmében a Helyi adó tv. rendelkezésein alapul, azaz végrehajtási jellegű. Következésképpen a helyi önkormányzat adórendelete tartalmában nem lehet ellentétes törvénnyel, így a Helyi adó tv. rendelkezéseivel sem. A Kúria Önkormányzati Tanácsának a Bszi. rendelkezésein alapuló felülvizsgálati jogköre nem az érintett önkormányzat adópolitikáját értékeli, hanem a törvényi keretek megtartására terjed ki. Következésképpen az nem célszerűségi, hanem törvényességi kontrollt jelent.
8. A Kúria Önkormányzati Tanácsa az eddigiekben a vagyoni típusú helyi adókkal összefüggésben azt a gyakorlatot folytatta, hogy az önkormányzati szabályozást az arányos közteherviselés kötelezettségéhez és a Helyi adó tv.-ben meghatározott kritériumok teljesüléséhez mérte. A Helyi adó tv. 6. § c) pontja „az adóalanyok teherviselő képességéhez igazodó” fordulatának értelmezése kapcsán a Kúria megállapította, hogy az a Helyi adó tv. jogegyenlőségi szabálya: az önkormányzati jogalkotó a rendelet hatálya alá tartozó valamennyi adóalany esetében a kötelezettség mértékét a vagyontömegben megtestesülő értékhez kötheti.
9. Ehhez képest vizsgálta azt a helyzetet, hogy az adókötelezettség alóli mentesülés a rendeletből felismerhető milyen okokra vezethető vissza. Ennek fényében a Kúria a Köf.5017/2012., a Köf.5076/2012., valamint legutóbb a Köf.5025/2014. számú határozataiban azt vizsgálta, hogy támaszthat-e a helyi önkormányzat olyan többletfeltételt az adókötelezettség alóli mentesüléshez, amely nem áll összefüggésben az adó tárgyával.
10. A Helyi adó tv. 6. § d) pontjának értelmezése körében a Kúria megállapította, hogy a törvényi rendelkezés szélesre nyitotta ugyan a helyi jogalkotó jogkörét, ám az építményadó esetében a mentesség a lehetséges adótárgyak közül elsődlegesen a lakásingatlanokat érinti, azon belül pedig a lakhatás – a tényszerű, életvitelszerű lakás – biztonságát, a lakásingatlan szociális funkcióit helyezi előtérbe.
11. A hivatkozott eljárásaiban a Helyi adó tv. 6. § c) és d) pontja kapcsán a Kúria megállapította, hogy az építményadó esetében az érintett önkormányzat nincs tekintettel az adófizetési kötelezettségben érvényesülő jogegyenlőségre [a Helyi adó tv. 6. § c) pontjára] és a Helyi adó tv. mentességekre vonatkozó, a lakhatás biztonságát különösen preferáló rendelkezésére [Helyi adó tv. 6. § d) pont] akkor, ha a vagyontömeg értékében megtestesülő teherbíró képességen túli, a tényleges lakhatáshoz nem kapcsolódó szempontokat is értékel. Másképpen megfogalmazva: az adókötelezettség alóli mentesülés törvényesen nem lehet függvénye a népességnyilvántartás adatainak.
12. A Kúria nem látott indokot arra, hogy a fentiekben ismertetett gyakorlatától a jelen eljárásában eltérjen.
13. A régi Ör. 2009. január 1. és 2011. február 25. között hatályos 7. § (1) bekezdés b) pontja értelmében „[m] entes az adó alól: (…) a magánszemély tulajdonában, haszonélvezetében lévő lakás, ha abban lakóhelyet létesít és azt saját maga vagy egyenesági rokona életvitelszerűen használja”. Az új Ör. 4. § (1) bekezdés a) pontja szerint „[a] Htv. 13. §-ában foglaltakon túl, mentes az adó alól: a magánszemély tulajdonában, haszonélvezetében lévő lakás, ha abban lakóhelyet létesít és azt saját maga vagy egyenesági rokona életvitelszerűen használja”.
14. Ahogy arra az önkormányzat állásfoglalásában hivatkozott, a szabályozás az építési adó alóli mentességet konjunktív feltételhez, a bejelentkezés tényéhez és a lakásingatlanban való életvitelszerű tartózkodáshoz kötötte.
15. Megfelel a Helyi adó tv. 6. § d) pontjában foglalt célnak, ezért nem kifogásolható az a jogalkotói szándék, amely a mentesség szabályozásakor figyelemmel van a tényleges, életvitelszerű lakáshasználat tényére. Ugyanakkor a támadott szabályozás értelmében az életvitelszerű lakáshasználat ténye a bejelentkezés igazgatási aktusával együttesen, ezzel a többletfeltétellel együtt jelent az adókötelezettség alóli mentességet, amely ebben a formában túllép a Helyi adó tv. mentességi keretszabályain: az adóalany nem csak azt köteles igazolni, hogy a tulajdonában álló adótárgy maga vagy családja életvitelszerű tartózkodására szolgál, hanem azt is, hogy oda a tulajdonos adóalanyként igazgatásilag bejelentkezett. Ilyen körülmények között az adókötelezettség és az az alóli mentesülés az adótárgyhoz – annak értékéhez – nem köthető, attól független tényhez, egy igazgatási aktushoz kapcsolódik. A Kúria a bejelentkezés tényéhez kapcsolódó mentességi szabályt vagyoni típusú helyi adók esetében nem tartja olyan ésszerű indoknak, amely a 6. § d) pontból levezethetően igazolná a 6. § c) pont szerinti egyenlőségi szabály megbontását.
16. Ezért a Kúria a jelen eljárásában is megállapította, hogy a régi Ör. 7. § (1) bekezdés b) pontjának, valamint az új Ör. 4. § (1) bekezdés a) pontjának „lakóhelyet létesít és” fordulata a Helyi adó tv. 6. § c) és d) pontjaiba ütközően törvénysértő.
17. Az önkormányzat állásfoglalásában utalt a Helyi adó tv. 14/A. § (1) bekezdésében foglaltakra is. A Helyi adó tv. 14/A. § (1) bekezdésében a törvényalkotó tulajdonított jelentőséget a lakcímnyilvántartás adatainak. Azonban meg kell állapítani azt, hogy ebben az esetben az igazgatási aktus jelentősége nem az adókötelezettség fennállta, fenn nem állta, mértéke, hanem az adófelfüggesztés szempontjából releváns. Az adófelfüggesztés késleltetett adókönnyítés, amely nem érinti az adómértéket, viszont az időtényező függvényében kamatfizetési kötelezettséget jelent.
18. Az érintett önkormányzat hivatkozott továbbá az Szltv. célját, hatályát és egyes fogalomhasználatát szabályozó rendelkezéseire. E törvényi szabályok nem hozhatók összefüggésbe az adókötelezettséget megállapító rendeleti szabályokkal. A Kúria álláspontja értelmében a vagyoni típusú adókötelezettség fennálltát, fenn nem álltát, mértékét nem lehet a lakcímnyilvántartás adataitól függővé tenni, mert ezen adatok nem állnak összefüggésben az adó tárgyával, bizonyos körülmények esetén az adóalany sem tudja befolyásolni azokat. Ugyanakkor nem tagadható, hogy az önkormányzati adóhatóság az ellenőrzés, illetve adóigazgatási eljárása során – az életvitelszerű lakhatás bizonyítékaként – figyelemmel lehet a lakcímnyilvántartás adataira.
19. A Kúria a döntés jogkövetkezményeit az alábbiak szerint vonta le:
A per során már nem hatályos régi Ör. esetében a törvénysértés megállapítása mellett [Bszi. 56. § (5) bekezdése] kizárta a törvényellenesnek minősített szövegfordulat perbeli alkalmazását, amely a jelen esetben általános alkalmazási tilalmat is jelent.
20. A peres eljárásban a bíró számára a törvénysértőnek minősített szabályozás a 2011. és a 2012. adóévekre nézve „alkalmazandó jogszabály”. Az új Ör. esetében azonban figyelemmel kellett lenni arra, hogy a Kúria a Köf.5076/2012. számú határozatában a jelen eljárásban is vizsgált szövegfordulat törvényellenességét már megállapította és ex nunc hatállyal, 2013. január 1-jével megsemmisítette. Ezért az új Ör. esetében a Kúria csupán az alkalmazási tilalom kimondására szorítkozott.
21. Törvényellenes az, ha az önkormányzati jogalkotó az építményadó kötelezettség fennálltát, fenn nem álltát, mértékét a lakcímnyilvántartás adataitól teszi függővé, ugyanakkor az önkormányzati adóhatóság ellenőrzési, illetve adóigazgatási eljárása során – az életvitelszerű lakhatás bizonyítékaként – figyelemmel lehet a lakcímnyilvántartás adataira.
22. Alaptörvény T) cikk (1) bekezdés; 1990. évi C. tv. 6. §, 14/A. §, 1992. évi LXVI. törvény 3. §, 4. §, 5. §
23. A Magyar Közlönyben és az önkormányzati rendelettel azonos módon való közzététel elrendelésére a Bszi. 55. § (2) bekezdés b) és c) pontja alapján került sor.
24. A döntés elleni jogorvoslatot a Bszi. 49. §-a zárja ki.
K Ú R I A
Köf.5023/2015/7.
A Kúria Önkormányzati Tanácsa a Köf.5023/2015/5.számú határozata hivatalból történő kijavítás tárgyában meghozta az alábbi:
A Köf.5023/2015/5.számú határozat rendelkező rész első három bekezdésének szövege helyesen a következő:
„A Kúria Önkormányzati Tanácsa
– megállapítja, hogy a Budapest Főváros XXIII. kerület Soroksár Önkormányzatának, a helyi adókról szóló 38/2012. (XII.20.) Ök. rendelete 2009. január 1-től 2011. február 25-ig hatályos 7.§ (1) bekezdés b) pontjának "abban lakóhelyet létesít és" szövegrész törvényellenes volt;
– megállapítja, hogy a Budapest Főváros XXIII. kerület Soroksár Önkormányzatának, a helyi adókról szóló 38/2012. (XII.20.) Ök. rendelete 2009. január 1-től 2011. február 25-ig hatályos 7.§ (1) bekezdés b) pontjának "abban lakóhelyet létesít és" szövegrésze nem alkalmazható a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 5.K.31.142/2014. számú folyamatban lévő perében, valamint valamennyi, a törvényellenesség megállapítása időpontjában valamely bíróság előtt folyamatban lévő egyedi ügyben;
– megállapítja, hogy a Budapest Főváros XXIII. kerület Soroksár Önkormányzatának, a helyi adókról szóló 5/2011. (II.25.) Ök. rendelete 4.§ (1) bekezdés a) pontjának "abban lakóhelyet létesít és" szövegrésze nem alkalmazható a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 5.K.31.142/2014. számú folyamatban lévő perében;”
A Kúria elrendeli végzésének a Magyar Közlönyben való közzétételét.
A Kúria észlelte, hogy a 2015. november 3-án a Magyar Közlöny 166. számában megjelent a Kúria Önkormányzati Tanácsa által meghozott Köf.5023/2015/5.számú határozat rendelkező részében elírás történt. Az elírási hibára tekintettel a Kúria a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 224. § (1) bekezdés alapján a elírási hiba kijavítását hivatalból elrendelte.
A Kúria ezen határozatának a Magyar Közlönyben történő közzétételét a kijavított határozatnak a Magyar Közlönyben való közzétételére tekintettel rendelte el.
Budapest, 2016. május hó 03.


text:
auto-motor - dugo ado-2057 - hir3.hu
Boris Becker kimondta a boldogító igent
Boris Becker német teniszlegenda péntek délben a svájci St. Moritzban másodjára is kimondta a boldogító igent, ezúttal a holland Sharlely Kerssenbergnek. Az esküvőt gyönyörű napsütésben zajlott, a Segantini múzeumba szervezett polgári esküvőre csak a család és a közeli barátok kísérték el a házasulandókat. Az eseményre számos fotóriporter, televíziós stáb és nézelődő volt kíváncsi. Becker a német RTL csatornának adta el második esküvőjének televíziós közvetítési jogait.
2009.06.12. 17:17
Az Endeavour szombaton indul a Nemzetközi Űrállomásra
Szombaton, közép-európai idő szerint kora délután indítják el a floridai Kennedy Űrközpontból az Endeavour amerikai űrrepülőgépet a Nemzetközi Űrállomásra (ISS). Az amerikai űrkutatás hivatal, a NASA közlése szerint az előkészületek rendben zajlanak, az időjárási viszonyok is várhatóan kedvezőek lesznek az indításhoz. Az űrrepülőgépen hét űrhajós - hat amerikai férfi és egy kanadai nő - utazik a Föld körül 350 kilométeres magasságban keringő űrállomásra. Az űrbázison rekordszámú asztronauta fog tartózkodni, hiszen május óta háromról hatra emelték a huzamosabb ideig ott dolgozó űrhajósok számát, így most először tizenhárman lesznek majd két hétig az űrállomás lakói.
2009.06.12. 17:15
OÉT: nincs megállapodás a béren kívüli juttatások kérdésében
Közeledett egymáshoz a kormány és a szociális partnerek álláspontja a béren kívüli juttatások (cafeteria) tervezett megadóztatásáról, de megállapodás nem született az Országos Érdekegyeztető Tanács (OÉT) pénteki plenáris ülésén.Oszkó Péter pénzügyminiszter a korábbi 32 százalék helyett 25 százalékos kedvezményes kulcsot javasolt, a szociális partnerek a korábbi 10 százalékos kulcsot 17 százalékra felemelhetőnek tartották.A pénzügyminiszter úgy számol, hogy a 25 százalékos kulcs esetén, amennyiben a munkaadók az eddigi juttatások felét nyújtják, a költségvetés bevétele akkor is nagyobb lehet, mint ha a munkaadók eredeti, 10 százalékos javaslatát fogadták volna el, amelynél majdnem teljesen megmaradtak volna a juttatások.
2009.06.12. 17:00
Katalán Nagydíj: Tóth 18. az első szabadedzésen
Tóth Imre a 18. helyen végzett pénteken a gyorsaságimotoros-világbajnokság Katalán Nagydíjának 250 kcm-es első szabadedzésén. A gyakorlást a spanyol Alex Debon nyerte honfitársa, Alvaro Bautista, valamint a japán Aojama Hirosi előtt. A viadal honlapja szerint a kategória másik magyarja, Németh Balázs nem tudott az időhatáron belüli kört teljesíteni.
2009.06.12. 16:52
Újabb ügynöklistát hoztak nyilvánosságra
Az 56-os Intézet nyilvánosságra hozott egy listát azokról, akiket az állambiztonság feladattal bízott meg Nagy Imre volt miniszterelnök és társai 20 évvel ezelőtti újratemetése előtti vagy alatti akcióban; szerepel a listán több volt politikus, egy sztárügyvéd, számos író-újságíró is; néhány érintett cáfolja, hogy ügynök lett volna. Csak jelentéktelen szereplői voltak Nagy Imre és mártírtársai újratemetési ceremóniájának a Belügyminisztérium állambiztonsági hálózatának tagjai 1989. június 16-án - mondta Rainer M. János, az 1956-os Intézet főigazgatója.
2009.06.12. 16:47
Részítélet a Gyurcsány ellen indított polgári perben
Részítéletet hirdetett a Fővárosi Bíróság pénteken a Gyurcsány Ferenc volt miniszterelnök és Veres János volt pénzügyminiszter ellen indított polgári perben; a közérdekű adatok nyilvánosságához fűződő jog megsértésének megállapítására irányuló kérelmet a bíróság elutasította. A bíróság a felperesek keresetét a közérdekű adatok nyilvánosságához fűződő jog megsértésnek megállapítására irányuló kérelme vonatkozásában az államháztartás állapotáról szóló jelentés kiadása kapcsán elutasította - mondta az ügyben eljáró bíró. A bíróság ugyancsak elutasította a választás szabadságához való jog megsértésének megállapításra irányuló kérelmet. A részítélet ellen 15 napon belül lehet fellebbezni.
2009.06.12. 15:45
Mesterházy: az MSZP-nek újra kell gondolnia a politikáját
Az MSZP-nek újra kell gondolnia politikája tartalmát és stratégiáját; az elkövetkező időszak feladata ugyanis az lesz, hogy visszaszerezzük a párttól elfordult szavazókat - mondta Mesterházy Attila, az MSZP frakciójának vezetője Veszprémben. Nem alapértékeinken és céljainkon kell változtatni, hanem a célokhoz vezető utak kiválasztásán; sokkal jobban kell koncentrálnunk az emberek mindennapi gondjaira, a "kisemberek problémáira", s nem csak a "nagy ívű politikai kérdéseket" rendeznünk - tette hozzá. A kisemberek gondja "sok esetben közbiztonsági kérdésként is felvetődött az elmúlt időszakban", s éppen ezért kezdeményezzük, hogy a kormány ezen a szakpolitikai területen is alkosson új stratégiát - mondta a politikus.
2009.06.12. 15:25
MotoGP, Katalán Nagydíj: Talmácsi utolsó lett az első szabadedzésen
Talmácsi Gábor az utolsó, 19. helyen végzett a MotoGP első szabadedzésén pénteken, a gyorsaságimotoros-világbajnokság Katalán Nagydíján. A magyar pilóta teljesítménye nem meglepetés, hiszen pénteken délelőtt írt alá új csapatához, a Scot Racing Teamhez, és a 800 kcm-es Hondáján is most ült először. Talmácsi tavaly még a 125 kcm-esek között versenyzett - ebben a géposztályban lett 2007-ben világbajnok -, a mostani szezont pedig a 250 kcm-esek között kezdte, ám május 25-én a második motor hiánya és a médiajogok átruházásával kapcsolatos vita miatt szakított a Balatonring Teammel.
2009.06.12. 15:07
Lehívható az uniós nemzetközi finanszírozási csomag harmadik részlete
Létrejött a megállapodás az Európai Unióval (EU), június 11-én aláírták a Kiegészítő Egyetértési Megállapodást, amelynek alapján Magyarország lehívhatja nemzetközi finanszírozási csomag európai uniós részének harmadik részletét. A hitelrészlet folyósítására a hónap végéig sor kerül. Magyarország még az elmúlt év végén állapodott meg az Európai Unióval és a Nemzetközi Valutalappal (IMF) egy 20 milliárd euró összegű finanszírozás csomagról. A pénzügyi támogatást négy részletben fizetik ki: az első 2 milliárd euró összegű részlet folyósítása 2008. december 9-én, a második 2 milliárd euró összegű részlet folyósítása 2009. március 26-án megtörtént.
2009.06.12. 15:06
Több mint kétezer éves katasztrófa áldozatait fedezték fel
Kétezer év előtti katasztrófa áldozatait fedezték fel Nagy-Britanniában - a fiatal férfiak járvány miatt vagy ütközetben veszíthették életüket, esetleg kivégezték őket. A 45 koponyára egy sírgödörben bukkantak Dorset közelében útépítés során. A sírgödör egy másik részén a régészek megtalálták a torzókat és a végtagokat. Az előzetes vizsgálatok szerint az áldozatok többsége fiatal férfi volt, akik körülbelül kétezer éve, a késővaskorban vagy a római kor legelején vesztették életüket - olvasható a The Guardian angol napilap online kiadásában.
2009.06.12. 15:04
Kórházba került Margaret Thatcher
Kartörés miatt kórházban kezelik Margaret Thatcher volt brit kormányfőt, miután elesett otthonában. A 83 éves Thatchert, aki rekord hosszú időn át, 1979-től 11 évig volt Nagy-Britannia miniszterelnöke a Konzervatív Párt élén, pénteken vitték be a délnyugat-londoni Chelsea and Westminster kórházba. Az első értesülések arról szóltak, hogy Thatchert orvosi ellátás után hazaengedik, de orvosai végül úgy döntöttek, hogy - tekintettel korára és az esetleges sokkra - megfigyelés végett egy éjszakára bent tartják - közölte a volt kormányfő irodája a BBC-vel. Az idős politikus szóvivője hangsúlyozta ugyanakkor, hogy komolyabb baj nincs.
2009.06.12. 14:40
Fellebbez az Újpest az MLSZ határozata ellen
Fellebbezést nyújt be az Újpest FC a Magyar Labdarúgó Szövetség (MLSZ) fegyelmi bizottságának csütörtöki határozata ellen, mert a klub szerint az MLSZ nem várta meg az írásos rendőrségi jelentést, ennek hiányában pedig nem dönthetett volna az ügyben. Ezt Csehi István, az Újpest ügyvezető igazgatója jelentette be sajtótájékoztatón. Amennyiben a fellebbviteli bizottság elutasítja a klub beadványát, úgy az MLSZ elnökségéhez, és akár a nemzetközi Sportdöntőbírósághoz (CAS) fordulnak az újpestiek. "Véleményünk szerint a fegyelmi bizottság hibát követett el, amikor nem várta meg a rendőrségi jelentést, amelyben a hatóság alátámasztotta, hogy a súlyos rendzavarást a Fehérvár FC szurkolói kezdeményezték - mondta Dányi Szilárd klubjogász.
2009.06.12. 14:10
NNI: 120 bejelentés érkezett a romák elleni támadások ügyében
Eddig 120 állampolgári bejelentés érkezett a rendőrséghez a romák sérelmére elkövetett bűncselekmények ügyében, a rendőrség mintegy száz bejelentést már ellenőrzött, de egyelőre nem jutott olyan információhoz, amely a közvélemény bevonásával közelebb vinne az elkövetők személyéhez - közölte a nyomozást folytató Nemzeti Nyomozó Iroda (NNI) pénteken az MTI-vel. Az NNI közleményében emlékeztetett rá: a romák sérelmére elkövetett nyolc bűncselekmény ügyében a legfelkészültebb kriminalisztikai szakemberek bevonásával, intenzíven nyomoz emberölés és emberölési kísérlet bűntette miatt, a bűncselekményeknek összesen 53 sértettje van, közülük öten meghaltak, négyen megsérültek.
2009.06.12. 13:48
Aláírták a 2010-es pécsi EKF-programok támogatását
Ünnepélyes keretek között pénteken aláírták az Európa Kulturális Fővárosa (EKF) program 2010-es eseményeiről, valamint az ezek mintegy 1,85 milliárd forintos támogatásáról szóló dokumentumot; az okmányt Hiller István kulturális miniszter és Páva Zsolt, Pécs polgármestere látta el kézjegyével a baranyai megyeszékhelyen. A tárcavezető hangsúlyozta: a jövőben is határozott, gyors döntéseket vár Pécstől. Hiller István hozzátette: a város egyedülálló esélyt kapott, hiszen biztos, hogy 2016-ig más magyar város nem büszkélkedhet az Európa Kulturális Fővárosa címmel.
2009.06.12. 13:33
Nyilvánosak a májusi rekordgyorshajtások felvételei
Közzétette pénteken a rendőrség annak a három, gyorshajtás miatt lefotózott autónak a fényképét, amelyek sofőrjei a legnagyobb mértékben lépték át a sebességhatárt májusban. Mindhárom esetben 130-130 ezer forintos bírságot szabtak ki. Két autót az autópályán fotóztak le a rendőrök: az egyik 221-el haladt, a másik a 80-as korlátozás ellenére 162 kilométeres óránkénti sebességgel. A harmadik jármű Vatta belterületén 50 helyett 114 kilométeres óránkénti sebességgel közlekedett. Május 2-ától a közigazgatási bírságra vonatkozó rendelkezések megváltozása miatt a kilométer/órában megadott mértékétől függ, milyen összegű bírságra számíthat a sofőr.
2009.06.12. 13:22
Sólyom: nem szabad hozzányúlni a családtámogatási rendszerhez
Nem szabad hozzányúlni a családtámogatási rendszerhez, tekintettel Magyarország demográfiai helyzetére és arra az értékre, amelyet a család hordoz - jelentette ki Sólyom László pénteken Nápolyban. Az államfő az Arraiolos-csoport találkozójára - európai államfők kötetlen megbeszélésére - érkezett a délolasz városba, a hivatalos program kezdete előtt nyilatkozott a magyar sajtónak. Az újságírók többek között arról kérdezték, miért utalta vissza a parlament elé a gyermekvédelmi és gyámügyi igazgatásról szóló törvény módosítását.
2009.06.12. 13:13
C. Ronaldo a Real Madridhoz szerződését Paris Hiltonnal ünnepelte
Pezsgővel és Paris Hiltonnal ünnepelte Cristiano Ronaldo azt, hogy átigazol a Real Madridhoz a Manchester Unitedtől. A The Sun című londoni bulvárlap fényképes beszámolóval illusztrálta, mekkora bulit csapott a portugál futballcsillag annak örömére, hogy világrekordot jelentő összegért - 94 millió euróért - elszerződik a spanyol királyi gárdához, ahol idényenként - átlagosan és nettó - 9 és fél millió eurót fog keresni. A bajnoki szezont követő pihenőjét jelenleg Kaliforniában töltő Ronaldo az egyik hollywoodi éjszakai bárban rúgott ki a hámból. A fényképek és az újságcikk tanúsága szerint kétórás, és mintegy 17 és fél ezer eurót kóstáló pezsgőzéssel, a hírhedt-híres amerikai celeb társaságában.
2009.06.12. 12:54
OÉT: a munkaadók ragaszkodnak az iparűzési adó levonhatóságához
A munkáltatói oldal ragaszkodik ahhoz, hogy a helyi iparűzési adó levonható legyen a társasági nyereségadó alapjából - közölte Rolek Ferenc, az oldal szóvivője, az Országos Érdekegyeztető Tanács pénteki plenáris ülésén. A Munkaadók és Gyáriparosok Országos Szövetségének (MGYOSZ) alelnöke rögzítette: amennyiben az iparűzési adó összege nem lesz levonható a társasági nyereségadó alapjából, akkor a munkáltatók nem érdekeltek a béren kívüli juttatások megkötésében.
2009.06.12. 12:52
Madonna örökbe fogadhat még egy afrikai gyereket
Engedélyezte a malawi legfelsőbb bíróság pénteken, hogy Madonna még egy malawi kisgyermeket örökbe fogadjon. Mint Lovemore Munlo, a bíróság elnöke elmondta: azért döntöttek így, mert Madonna megmutatta, hogy kész segíteni a malawi árvákon, és a négyesztendős Mercy Jamesnek jobb élete lehet az amerikai sztár mellett. Az énekesnő 2006-ban adoptált egy malawi félárvát, az akkor 13 hónapos David Bandát, s a közelmúltban kérelmezte egy újabb árva gyermek örökbefogadását. Kérvényét azonban első fokon elutasították, az indoklás szerint azért, mert nem él az afrikai országban. A bírósági határozat végleges, azon nem lehet változtatni.
2009.06.12. 12:50
Fodor Gábor: teljes megújulásra van szükség
Fodor Gábor kudarcnak értékelte a vasárnapi európai parlamenti választások eredményét, mert közelébe sem jutottak kitűzött céljuknak. Az SZDSZ elnöke a párt ügyvivői testületének pénteki ülése után, sajtótájékoztatóján azt mondta: teljes körű megújulásra van szükség, amelynek ki kell hatnia programjukra, a személyekre és az SZDSZ szervezeti működésére. Közölte: az ügyvivői testület javasolja a párt országos tanácsának, hogy szombati ülésén hívja össze a szabad demokraták küldöttgyűlését. Miután lefolytattuk azokat a vitákat, amelyek eldöntik, hogy merre kell továbbmenniük, a küldöttgyűlést a lehető legkorábbi időpontra kellene összehívni - mondta a pártelnök.
2009.06.12. 12:47
VDSZSZ: akár vasutassztrájk is lehet a létszámleépítés miatt
Akár újabb vasutassztrájk is elképzelhető, ha a Vasutas Dolgozók Szabad Szakszervezete (VDSZSZ) és a munkáltató elbocsátásokat érintő munkaügyi vitája nem vezet eredményre - mondta Bárány Balázs Péter, a VDSZSZ Szolidaritás érdekvédelmi alelnöke a szakszervezet pénteki debreceni demonstrációján. Barna István, a VDSZSZ területi ügyvivője Debrecen főterén, mintegy száz demonstráló előtt kifejtette: a munkáltató megszegte a foglalkoztatási garanciát és 50 munkavállaló csoportos leépítését tervezi. Ez ellen a VDSZSZ fel fog lépni - tette hozzá.
2009.06.12. 12:25
A kormány a cafetéria megadóztatására 25%-os kulcsot javasol
A béren kívüli juttatásoknál - cafetéria - kedvezményes 25 százalékos kulcsot javasol a kormány - mondta Oszkó Péter pénzügyminiszter az Országos Érdekegyeztető Tanács pénteki plenáris ülésén. A pénzügyminiszter szerint a 25 százalékos kulcs esetén, amennyiben a munkaadók az eddigi juttatások felét nyújtják, a költségvetés bevétele akkor is nagyobb lehet, mintha a munkaadók eredeti, 10 százalékos javaslatát fogadták volna el, amelynél majdnem teljesen megmaradtak volna a juttatások - magyarázta a pénzügyminiszter. A kedvezményes körbe tartozó tételek közül elsőként a melegétel utalványokat nevezte meg Oszkó Péter, ahol a havi 12 ezer forintos keret 18 ezerre nőhetne.
2009.06.12. 12:20
Forma-1: 13 csapat szerepel a 2010-es rajtlistán
13 csapat - közte mind a tíz idei - szerepel a jövő évi Forma-1-es rajtlistán, amelyet pénteken hozott nyilvánosságra a FIA. Öt istálló - a McLaren-Mercedes, a BMW-Sauber, a Renault, a Toyota és a Brawn GP - csak feltételes indulási jogot kapott, ezeket további egyeztetésre kéri a szervezet. Esetükben június 19-ig várható a végleges döntés. A másik öt csapat - Ferrari, Red Bull Racing, Toro Rosso, Williams és Force India - esetében nincs szükség újabb egyeztetésre. Új istálló az F1-es palettán a spanyol Campos GP, a brit Manor és az amerikai US F1. A Ferrari a lista kihirdetése után azonnal jelezte: bár rajtengedélyt kapott, ha az új szabályok érintetlenül maradnak, nem indul a jövő évi sorozatban.
2009.06.12. 12:16
OÉT: a munkáltatók 10%-os adókulcsot javasolnak a béren kívüli juttatásokra
A munkaadók továbbra is tíz százalékos adókulcsot javasolnak a béren kívüli juttatásokra, a munkavállalók a legelterjedtebb juttatásokat adómentesen hagynák - hangzott el az Országos Érdekegyeztető Tanács (OÉT) pénteki plenáris ülésén. Pataky Péter, a munkavállalói oldal szóvivője elmondta, az szja-rendszer és a béren kívüli juttatások adóztatásának kormányzat által tervezett átalakítása még optimista számítások szerint is 250 ezer forintos havi jövedelemig összességében rontaná a munkavállalók pozícióját. Rolek Ferenc a munkáltatók nevében a béren kívüli juttatásokról kijelentette: a kormány által tervezett többletterhek mellett a munkáltatók 99 százaléka nem fogja nyújtani azokat.
2009.06.12. 12:05
Talmácsi a MotoGP-ben folytatja
Talmácsi Gábor a gyorsaságimotoros-világbajnokság királykategóriájában, a MotoGP-ben, a Scot Racing Teamben folytatja a pályafutását. Ezt a 125 kcm-es kategóriában 2007-ben világbajnok magyar versenyző menedzsmentje közölte pénteken az MTI-vel. Talmácsi már a hétvégi Katalán Nagydíjon is rajthoz áll Barcelonában. A magyar pilóta tavaly még a 125 kcm-esek között versenyzett, idén a 250 kcm-ben szerepelt, ám május 25-én szakított a Balatonring Teammel.
2009.06.12. 11:46
Legerősebb csapatával érkezik a Hertha BSC Budapestre
Legerősebb összeállításában érkezik Budapestre a Dárdai Pált is foglalkoztató német Hertha BSC labdarúgócsapata, amely július 14-én, az Üllői úton játszik barátságos mérkőzést az NB I-be visszajutott Ferencvárossal. Ezt Gelei Károly, a találkozót szervező cég vezetője jelentette be az esemény pénteki sajtótájékoztatóján. A belépők 2500-4900 forintos áron kaphatóak, elsősorban az Albert Stadion pénztáraiban, valamint az ismert jegyirodákban.
2009.06.12. 11:30
NBA-döntő: a Lakers egy győzelemre a végső diadaltól
A Los Angeles Lakers már 3-1-re vezet az észak-amerikai profi kosárlabda-bajnokság (NBA) négy sikerig tartó döntőjében, miután hosszabbítás után legyőzte a házigazda Orlando Magicet, így már csak egy győzelemre van szüksége ahhoz, hogy elhódítsa 16. bajnoki trófeáját. Eredmény: Orlando Magic-Los Angeles Lakers 91-99 (24-20, 25-17, 14-30, 24-20, 4-12). Legjobb dobók: Bryant 32, Gasol 16, Ariza 16, Fisher 12, illetve Türkoglu 25, Howard 16, Pietrus 15. A finálé magyar idő szerint hétfőn hajnalban folytatódik, ugyancsak Orlandóban.
2009.06.12. 11:14
Újabb három holttestet találtak meg a lezuhant repülő utasai közül
Újabb három holttestet emeltek ki az Atlanti-óceánból abban a körzetben, ahol az Air France utasszállító repülőgépe valószínűleg lezuhant. Ezzel 44-re emelkedett a megtalált áldozatok száma - jelentette be egy brazil katonai szóvivő. A francia légitársaság Rio de Janeiróból Párizsba tartó járata pünkösdhétfőn tűnt el az óceán felett, fedélzetén 228 emberrel, köztük négy magyar állampolgárral és egy szlovákiai magyarral. Az újabb holttestek megtalálását Ramón Cardoso, a brazil légierő tábornoka jelentette be helyi idő szerint csütörtökön. Arról nem beszélt, hogy női vagy férfi halottakat emeltek-e ki az óceánból.
2009.06.12. 11:10
Az MSZP felajánlásokat vár a száz leggazdagabb embertől a kríziskezelő alapba
Az MSZP egyszeri felajánlást vár Magyarország száz leggazdagabb emberétől, az országos és helyi politikusoktól, valamint a bankoktól és vállalkozásoktól a kríziskezelő alap feltöltésére - mondta Tóbiás József, az MSZP frakcióigazgatója. Magyarország első száz leggazdagabb vállalkozója személyesen vállaljon egyszeri segítséget az alap feltöltésében, ugyancsak vállaljon szerepet minden politikus, legyen országos, vagy önkormányzati - közölte a kormánypárti képviselő. Hozzátette: ugyanezt várják minden olyan vállalattól, pénzintézettől és banktól, amely állami segítséget kapott az elmúlt években azért, hogy működni tudjon.
2009.06.12. 11:06
Oszkó: eltűnik a cafetéria 400 ezer forintos határa
A kormány, elfogadva a szociális partnerek javaslatát a 2010. évi adóváltozásoknál a cafetéria 400 ezer forintos összeghatárát megszünteti, miközben egyes elemeinek lesznek korlátai - mondta Oszkó Péter pénzügyminiszter az Országos Érdekegyeztető Tanács (OÉT) pénteki plenáris ülésén. Oszkó Péter elmondta: a kormány az OÉT pénteki ülésén le kívánja zárni a béren kívüli juttatásoknál alkalmazható kedvezményes körnek és a kedvezményes juttatás adómértékének meghatározását. A kormány befogadta azt a szakszervezeti javaslatot, hogy a személyi jövedelemadóból levonható lesz a tagdíj, s a vagyonadó körébe nem kerülnek be a szakszervezeti üdülők - jelezte a pénzügyminiszter.
2009.06.12. 11:00
Megkezdődött az SZDSZ ügyvivő testületének ülése
Megkezdődött az SZDSZ ügyvivő testületének (üt) ülése péntek délelőtt a párt fővárosi székházában. A párt a legutóbb szerdán tartott ülést, amelyen négy ügyvivő - Béki Gabriella, Gulyás József, Léderer András és Csőzik László - bejelentette, hogy kilép a testületből. A politikusok elmondták, hogy döntésüket már márciusban meghozták, amikor a szabad demokraták a Bajnai-kormány támogatása mellett döntöttek, viszont nem hozták nyilvánosságra, mert nem akarták megzavarni a párt kampányát. Fodor Gábor pártelnök a vasárnapi európai parlamenti választást követően felajánlotta lemondását, miután az SZDSZ a voksolás eredménye szerint nem szerzett mandátumot.
2009.06.12. 10:39
Csaknem kétszázszor vonultak ki a tűzoltók a csütörtöki vihar miatt
Összesen 197 alkalommal kértek segítséget a tűzoltóktól a csütörtök esti vihar miatt - közölte az Országos Katasztrófavédelem szóvivője péntek reggel. A tűzoltókat a legtöbbször vízszivattyúzás és fakidőlés miatt riasztották, emellett hét alkalommal épületkárhoz is kivonultak. Személyi sérülés egy helyen, a Hajdú-Bihar megyei Vámospércsen történt, ahol villám csapott egy épületbe, és hárman könnyebben megsérültek. Az ország északi részén, Komárom-Esztergom megyében kapta a tűzoltóság a legtöbb riasztást, 51 alkalommal kellett vizet szivattyúzniuk a szakembereknek.
2009.06.12. 08:01
Mégsem kell közzétenni a CIA vallatásról készült fényképeit
A New York-i szövetségi bíróság ideiglenesen felfüggesztette helyi idő szerint csütörtökön azt a rendelkezését, hogy közzé kell tenni a Központi Hírszerző Ügynökség (CIA) terrorgyanús személyek vallatásáról készült fényképeit. Így a bíróság időt hagyott Barack Obama elnök kormányának arra, hogy megindokolja a legfelsőbb bíróságnak: miért nem tartja helyesnek a képek nyilvánosságra hozatalát. A kormány eredetileg azt mondta, hogy közzéteszi a képeket, de Obama májusban visszakozott ettől, arra hivatkozva, hogy a közzététel az amerikai katonák elleni erőszakhullámot idézhetnek elő külföldön. A bíró csütörtökön - indoklás nélkül - visszavonta korábbi rendelkezését.
2009.06.12. 07:27
Színészi babérokra tör Justine Henin volt teniszező
A teniszpálya után a színpadon is megmutatja tehetségét Justine Henin, a női világranglista egykori éllovasa. A 27 éves, tavaly visszavonult játékos a "Hagyd abba a sírást, Penelopé!" című darabban lép majd fel, az előadást októbertől decemberig, a francia nyelvű Vallóniában láthatják majd a nézők - adta hírül az egyik belga rádió. A francia Michele Bernier komédiájában Henin - aki televíziós műsorokban már vállalt kisebb szerepeket - egy szarkasztikus írónőt alakít. Henin egyesben 43 WTA-tornagyőzelmet aratott, ezek közül hét Grand Slam-diadal volt. 2008 májusában, világelsőként jelentette be visszavonulását, azóta csak elvétve lehetett látni a teniszpályán.
2009.06.12. 07:24
Medián: a többség elfogadhatónak tartja a vagyonadót
A megkérdezettek többsége elfogadhatónak tartja a vagyonadó bevezetését, igaz csupán minden huszadik háztartásban tartanak attól, hogy nekik is fizetniük kellene - derül ki Népszabadság megbízásából készült Medián-felmérésből, amelyet a lap pénteki száma közöl. A május 22-27. között, 1200 ember személyes megkérdezésén alapuló kutatás szerint a vagyonadóról a megkérdezettek 96 százaléka hallott, és az emberek 56 százaléka alapjában véve támogatja is, hogy a 30 millió forintnál drágább ingatlanok és egyéb, nagy értékű vagyontárgyak után külön adót kelljen fizetni.
2009.06.12. 07:15
A Microsoft az Internet Explorer nélkül dobja piacra Európában a Windowst
A Microsoft amerikai szoftvergyártó cég bejelentette csütörtökön, hogy Európában az Internet Explorer webböngésző nélkül dobja piacra a Windows operációs rendszer legújabb változatát. A bejelentés nem sokkal azelőtt történt, hogy az Európai Bizottság eldönti: helytálló-e az uniós versenyügyi hivatal idén januári megállapítása, miszerint a Microsoft sérti a versenyt azzal, hogy a Windowst a keresőprogrammal együtt, utóbbit az előbbibe integrálva értékesíti. A versenyügyi biztos szerint ugyanis a Microsoft visszaél uralkodó piaci helyzetével, versenyelőnyre tesz szert a többi böngészőgyártóval szemben.
2009.06.12. 07:09
Megállapította az OVB az EP-választás jogi végeredményét
Megállapította az Országos Választási Bizottság (OVB) a június 7-ei európai parlamenti (EP) választás jogi végeredményét, miután összesítette a Magyarországon és a külképviseleteken leadott szavazatokat. A mandátumok kiosztását a külképviseleteken leadott, és csütörtökön Budapesten összesített szavazatok már nem befolyásolták, így a véglegesnek tekinthető eredmény szerint a Fidesz-KDNP 14 mandátumot, az MSZP négyet, a Jobbik hármat, míg az MDF egy mandátumot kap. A mandátumszerzéshez szükséges 5 százalékos határ 144.808 szavazat volt. A 8.023.217 választópolgárból 2.921.779-en jelentek meg az urnák előtt, ebből érvényesen 2.896.179-en szavaztak.
2009.06.12. 07:05
WHO: egy-két évig fog terjedni a világon az új influenza
Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) azzal számol, hogy egy-két évig fog terjedni a világon az új influenza A(H1N1) vírusa. Margaret Chan, a szervezet igazgatója közölte ezt a WHO genfi székhelyén, kevéssel azután, hogy az Egészségügyi Világszervezet világjárvánnyá nyilvánította az új influenzát, és közölte, hogy a legmagasabb, hatos szintre emeli az új influenzával kapcsolatos készültség szintjét. Chan elmondta: a szakemberek általános megítélése szerint mérsékelt a jelenlegi járvány, ezért a WHO ismét csak azt ajánlja, hogy az államok tartózkodjanak mindenféle utazási és áruszállítási korlátozás bevezetésétől. Aggasztja viszont az ENSZ szakosított szervét, hogy nem sikerült megállítani a vírus terjedését.
2009.06.11. 21:10
Talmácsi Gábor a MotoGP-ben folytathatja
Internetes sajtóértesülés szerint Talmácsi Gábor a japán Takahasi Juki helyére pályázik a gyorsasságimotoros-világbajnokságon a MotoGP-ben szereplő Scot Honda csapatánál. A motogphirek.hu portál csütörtökön olyan meg nem erősített hírek birtokába jutott, melyek szerint Talmácsi egykori kenyéradójánál - akkoriban még Humangest Honda néven futott és csak 125-ös, valamint 250-es csapata volt - köthet ki, azonban ezúttal királykategóriás csapatban. A Scot Honda versenyzője, Takahasi Juki alatt ugyanis állítólag nagyon "rezeg léc". Ebben az idényben eddig többnyire a mezőny végén kullogott, így könnyen előfordulhat, hogy a jobb eredmények reményében a magyar motoros kerül a helyére.
2009.06.11. 20:47
Nem a modellek kellenek a férfiaknak
Nem a modellalkatú és a Playboy középső oldalán szereplő nőkre vágynak a férfiak, hanem az átlagos méretekkel bírókra - állítják tudósok. A kutatók szerint a férfiak a 14-es, vagyis az európai méret szerint a 42-es ruhákat viselő hölgyeket részesítik előnyben a szupermodellek alkatával szemben. A férfiak számára a 25 és 44 év közötti nők korosztályát tekintve vonzóbbak voltak az átlagos méretek mint a szupermodell-alkatok. "A hagyomány azt mondja, hogy csak egy meghatározott derék-csípő mérettel lehetsz vonzó, nem számít, hogy a tested többi része milyen" - mondta a kutatás vezetője a New Scientist című magazinnak. "A mi tanulmányuk megmutatja, hogy ez tévhit" - tette hozzá.
2009.06.11. 20:44
Kóka: az SZDSZ támogatja a Bajnai-kormányt
A Szabad Demokraták Szövetsége továbbra is támogatja Bajnai Gordon miniszterelnököt, annak ellenére, hogy az európai parlamenti választáson elszenvedett megsemmisítő vereség zűrzavart idézett elő a liberális pártban - derült ki Kóka János nyilatkozatából, amelyet a Reutersnak adott. A vasárnapi EP-választás eredménye miatt lemondott a párt elnöke és több vezető politikusa. Elemzők azt sugalmazták, hogy ez meggyengítheti a párt azon szándékát, hogy támogassa a kormányt - jegyezte meg a hírügynökség. Kóka János, az SZDSZ frakcióvezetője azonban kijelentette, hogy továbbra is kiállnak a Bajnai-kormány mellett.
Czink bejutott a negyeddöntőbe a birminghami tenisztornán
Czink Melinda óriási bravúrral bejutott a negyeddöntőbe a 220 ezer euró összdíjazású, birminghami füvespályás női tenisztornán, csütörtökön, miután nagy csatában, 2 óra 22 perc alatt, három játszmában nyert a harmadik helyen kiemelt kanadai Aleksandra Wozniak ellen. Tovább növeli a világranglistán 57. magyar teniszező sikerének értékét, hogy csütörtökön két meccset kellett lejátszania, ugyanis a cseh Barbora Zahlavova Strycova elleni összecsapása szerdán eső miatt félbeszakadt. Eredmény: nyolcaddöntő: CZINK (16.)-Wozniak (kanadai, 3.) 6:7 (7-9), 7:5, 7:5.
2009.06.11. 19:28
Nők tervezték a legújabb BMW-t
Három hölgy is szerepel az újjászületett BMW Z4 roadster tervező gárdájában: Juliane Blasi az autó dinamikus külsejéért, Nadya Arnout a stílusos belső térért, Hilke Schaer pedig a színekért és anyagokért felelt. A három hölgy - bár nem vezetői a neves autógyár tervező csapatának - évek óta dolgozik a BMW alkotó műhelyében. Juliane Blasi azt nyilatkozta az autó tervezésekor, hogy dinamikusat szeretett volna alkotni, rohanó ívekkel, vonalakkal, amiket az emberi test inspirált. Az új autót kifejezetten vonzónak, szexinek, férfiasnak és sportosnak érzi.
2009.06.11. 19:22
Az internetezők segítségét kérik a 112-es rendszámú új elem elnevezéséhez
Az internetezők segítségét kéri a honlapján a BBC a 112-es rendszámú elem elnevezéséhez: az elem létezését 13 évvel felfedezése után igazolták vissza. Sigur Hofmann professzornak, a darmstadti Nehézionkutató Intézet (GSI) munkatársának, a szupernehéz elemek előállítására alakult kutatócsoportot vezetőjének és munkatársainak részecskegyorsítóban sikerült előállítania az új elemet, cink és ólom atommagok ütköztetésével, amelyek 30, illetve 82 protont tartalmaznak. Az ütköztetésből származó elem atommagjában 112 proton van.
2009.06.11. 19:09
Michael Jacksont londoni koncertsorozata miatt perlik
Egy amerikai koncertszervező cég 40 millió dollárra perli Michael Jacksont; szerintük az énekes korábbi szerződését megszegve kötötte le londoni koncertjeit. A New Jersey-i központú AllGood Entertainment Inc. szerdán fordult a szövetségi bírósághoz New Yorkban, azt állítva: az énekes menedzserével, Frank DiLeóval tavaly novemberben megállapodtak, hogy Michael Jackson és testvérei, a Jackson 5 többi tagja, valamint Janet Jackson részvételével koncertet szerveznek 2009 nyarára. Az AllGood állítása szerint a megállapodás kimondta, hogy a sztár a "családegyesítő" koncert előtt, és az azt követő három hónapban nem is léphet fel máshol.
2009.06.11. 18:43
Virágzik a Tisza Szeged alatt
Tiszavirágok lepték el a folyó felszínét Szeged és az országhatár között, rajzó kérészek ezreit látni a Tisza-partján esténként. A Tisza alsó, az országhatárhoz közeli szakaszán szerdán este volt az első nagyobb rajzás, egy százötven-kétszáz méteres partrészen négy-ötezer kérész járta násztáncát - mondta Kasza Ferenc, a Csongrád Megyei Madártani Egyesület tagja. Az idei esztendőben várhatóan sok tiszavirág bújik elő errefelé, mivel 2000-ben, 2003-ban és 2006-ban is szép számmal volt a három esztendő alatt felnövő rovarokból - közölte a szakember.
2009.06.11. 18:34
Magyarországon nincs szükség új intézkedésre a világjárvány miatt
Egyelőre nem szükséges újabb intézkedés bevezetése Magyarországon amiatt, hogy az Egészségügyi Világszervezet (WHO) világjárvánnyá nyilvánította az új influenzát - mondta Székely Tamás egészségügyi miniszter. A WHO és Európai Járványmegelőzési és Ellenőrzési Központ ajánlásai alapján elkészítették, és aktualizálták a magyarországi pandémiás tervet - közölte Székely Tamás. Mint mondta, a szükséges intézkedések végrehajtása már folyamatban vannak, tehát "semmiféle újabb intézkedésre jelen pillanatban nincsen szükség". A WHO csütörtökön közölte tagállamaival, hogy a legmagasabb, hatos szintre emeli az új influenzával kapcsolatos készültség szintjét.
2009.06.11. 18:27
Újabb lépések a távfűtés versenyhátrányának csökkentésére
Újabb lépések várhatók a távfűtés versenyhátrányának további csökkentésére - tudta meg az MTI közigazgatási forrásokból. Tájékoztatásuk szerint Bajnai Gordon kormányfő és Demszky Gábor főpolgármester hétfőn fogja bejelenteni az újabb intézkedéseket. Az újabb lépések között szerepel például az is, hogy kormányzati intézkedéssel átalakítják a keresztfinanszírozási rendszert. A jelenlegi elosztási díjat 20-100 köbméteres fogyasztóknál fenntartanák, csakúgy, mint a szabadpiacon vásárló fogyasztók rendszerhasználati díját. Mintegy 4 százalékos versenyhátrány csökkentést remélnek attól a lépéstől, hogy az 500 köbméter felett fogyasztók rendszerhasználati díját csökkentenék.
2009.06.11. 17:53
F1: utoljára tárgyal Mosley a szabálymódosításokról a csapatokkal
Max Mosley, a Nemzetközi Automobil Szövetség (FIA) elnöke csütörtökön Londonban tárgyal a Forma-1-es csapatokat tömörítő szervezet (FOTA) vezetőivel annak érdekében, hogy megállapodjanak a szabálymódosítások miatt kialakult vitában. Az FIA pénteken hozza majd nyilvánosságra azoknak az istállóknak a nevét, amelyek elindulhatnak a 2010-es világbajnoki szezonban, a FOTA tagjai azonban egyelőre még azzal fenyegetőznek, hogy kivonulnak a sorozatból, ha a tervezett szabályok módosítás nélkül lépnek életbe.
2009.06.11. 17:50
Kétszázkilencvenhárom kilométeres dugó Brazíliában
Kétszázkilencvenhárom kilométer hosszú dugó alakult ki szerda estére Brazíliában, Sao Paulóban. A heves esőzések, az esti csúcsforgalom, valamint az ünnepek miatt korábban kezdődött hétvégi kirajzás okozta a mega gépkocsiáradatot. Az este 19.00 órakor észlelt 296 kilométeres sor szinte megfelel a Bécs-Prága közötti útvonal hosszúságának. Ez új rekord, a korábbi dugó "csak" 266 kilométeres volt, tavaly május 9-én "állították" be ugyancsak Sao Paulóban. A brazil nagyvárosban - előtelepüléseivel együtt - 20 millióan laknak és mintegy 6 millió autó, busz és egyéb járművük van, ez a gépkocsipark naponta 800 új autóval bővül.
2009.06.11. 17:16

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság