text:
NEKROLÓG DR. BROOSER GÁBOR ( ) - PDF
NEKROLÓG DR. BROOSER GÁBOR ( )
Download "NEKROLÓG DR. BROOSER GÁBOR (1927-2013)"
1 NEKROLÓG DR. BROOSER GÁBOR ( ) Szomorú hírt kaptunk még a nyáron, augusztus 2-án elhunyt dr. Brooser Gábor professor emeritus, az orvostudományok doktora. Dr. Brooser Gábor a Budapesti Orvostudományi Egyetemen kapott orvosi diplomát 1951-ben. Az I.sz Szemészeti Klinikán dolgozott 1958-ig, amikor az Orvostovábbképző Intézet Szemészeti Tanszékére került. Adjunktus, docens és 1977-től tanszékvezető egyetemi tanár. A Haynal Imre Egészségtudományi Egyetem rektora között, amikor e tisztségéről lemondott. Gyógyító és vezetői munkája mellett kiemelkedő tudományos tevékenységet folytatott. Elsősorban a diabetes szemészeti vonatkozásaival foglalkozott, mely témakörből 1971-ben kandidátusi, 1993-ban doktori fokozatot szerzett. Szakmai munkássága elismertségét jelzi, hogy hosszú ideig a Magyar Diabetes Társaság és a Szemészeti Szakmai Kollégium elnöke volt. A megelőzés elkötelezett híve volt, amit jelez a Nemzeti Diabetes Program szervezése és vezetése is. Több idegen nyelvet beszélt, hazai és külföldi közleményinek száma: 123. Közéleti tevékenysége is jelentős. A Magyar Orvosi Kamara első választott elnöke között. Fontos szerepe volt a kamarai törvény kidolgozásában, az Orvosi Kamara hívatásbeli köztestületté alakításában. A továbbiakban a Nemzetközi Bizottság Elnöke, majd több mint tíz évig a rászoruló orvosok megsegítésére létrehozott Magyar Orvosokért Alapítvány kuratoriumának igen nehéz elnöoki tisztségét látta el. Elismertségét és tiszteletét, mint a Magyar Orvosi Kamara három cikluson keresztűli országos kükdötte e sorok írója is tapasztalta. Brooser dr. megalakulása óta támogatta és figyelemmel kísérte a Magyar Bioetikai Társaság tevékenységét. Több konferenciánkon, tudományos rendezvényünkön jelen volt, előadást is tartott és publikált a Magyar Bioetikai Szemlében. Nagy szerepe volt, hogy a Haynal Imre Egészségtudományi Egyetemen a Bioetika Alapjai címen két éven át postgraduális továbbképző tanfolyamot szervezett a Magyar Bioetikai Társaság. Brooser professzor kiemelkedő szerepet tulajdonított a modern technika és információ világában is az emberi és közösségi kapcsolatoknak, az erkölcsi és etikai értékrend érvényessülésének. Szemlélete, emberi magatartása, holisztikus látásmódja, széleskorű műveltsége, hitelessége hiányozni fog! Emlékét megörízzük! 1 Dr. Somosi György2 A Magyar Bioetikai Társaság új elnökének köszöntője Nagy megtiszteltetés számomra, hogy a április 9-i közgyűlés megválasztott a Magyar Bioetikai Társaság elnökének. A Társaság tagjainak bizalma megerősít abban, hogy a nagy kihívást jelentő feladatot elfogadjam. Mindenekelőtt szeretném megköszönni Prof. Dr. Bándi Gyula előző elnökünk eddigi munkáját, és szeretném kérni további segítségét, hogy hasonló színvonalon próbáljuk tovább építeni a megkezdett utat. Ebben Professzor Úr személyesen támogatásáról biztosított. A bioetika multidisciplinális tudomány. Törekszünk a különböző tudományágakkal magas színvonalon párbeszédet folytatni, kapcsolatot találni. A természetről és a világról alkotott képünk a tudomány- és technika fejlődésével folyamatosan bővül, változik, az új tudományos eredményekkel lépést kell tartanunk. A Társaság Alapszabályában megfogalmazott céljai és feladatai közé tartozik a bioetika és határterületeinek tudományos igényű tanulmányozása, fejlesztése, az etikai állásfoglalások terjesztése elsősorban előadások, konferenciák, tanfolyamok rendezésével. A Társaság különös figyelmet kíván szentelni az élet tiszteletére és védelmére, az emberi jogok, a társadalom és a gazdaság etikai kérdéseire, az emberi környezet és a természet megőrzésének és fejlesztésének feladataira. A bioetika feladata az állami jogalkotás előkészítésében részt venni, hogy az állami jogalkotás is elismerje az emberi élet szent és sérthetetlen voltát, személyes emberi méltóságát, fogantatástól kezdve a természetes végéig, ahogy ezt Magyarország alaptörvénye biztosítja. Az élet kultúrájának terjesztésében közös párbeszédet kell folytatnunk minden jó szándékú emberrel a keresztény hagyomány szellemében, figyelemmel a más eszmei irányzatok szempontjaira. A Magyar Bioetikai Társaság Alapszabályában megfogalmazta keresztény elkötelezettségét és a párbeszédre irányuló törekvését május 8-án ült először össze az új elnökség, alelnökök: dr. Blaskovich Erzsébet, dr. Mogyorósi Dorottya, dr. Zlinszky János; főtitkár: dr. Pruzsinszky József; további tagok: dr. Hámori Antal, Hamvas Józsefné, dr. Lipták József, dr. Lőrincz Jenő. Az ülésen új tervek és gondolatok is megfogalmazódtak. Legfontosabb teendőnknek tartjuk, hogy a bioetika muntidisciplinális jellegének megfelelően szélesítsük a témaköröket, növeljük tagjaink létszámát, a bioetikával foglalkozó tudományos diákkörös (TDK) és doktori iskola (PhD) hallgatóit bevonjunk a tudományos munkánkba, adjunk lehetőséget a fiatal kutatóknak, hogy a Bioetikai Szemlében publikáljanak és a Kongresszuson előadást tartsanak. A Bioetikai Szemle kiadása anyagi nehézséggel jár, ezért internetes terjesztését tervezzük. Sok tagot nem lehet interneten elérni, nehézséggel jár a tudományos ülésekről és a konferenciáról tájékoztatást adni, ezért legalább félévente egyéni adományból finanszíroznunk kell a Bioetikai Szemle kiadását. Főszerkesztője dr. Makó János, a munkába be tudtunk vonni egy bioetikát tanuló domonkos szerzetes nővért, Szabó Rahelt. Továbbra is szeretnénk a Pázmány Péter Katolikus Egyetemmel (PPKE) szoros kapcsolatot tartani, a tudományos üléseinket és az éves nemzetközi konferenciánkat az egyetemen megrendezni. Az egyetemen oktató professzorok, mint Prof. Bándi Gyula, Prof. Dr. Jobbágyi Gábor és bioetikát oktató Nyéky Kálmán atya további együttműködésére számítunk. Dr. Rojkovich Bernadette 23 TRINGER LÁSZLÓ MIKÉNT TORZUL A HITÉLET EGYES MENTÁLIS BETEGSÉGEKBEN? Bevezetés Mindenekelőtt az előadásban használt fogalmakat kell tisztáznunk. A hitélet vagy lelki élet esetében olyan vallásos meggyőződésű személyekről van szó, akik egy transzcendens valóságban hisznek, és ennek megfelelő életet élnek. A hitélet tehát egyrészt meggyőződés, másrészt ennek megfelelő magatartás, gyakorlat. Mindezek hátterében lélektani, pszichológiai és pszichopatológiai folyamatok zajlanak, amelyek idegrendszerünk funkciójaként a fenti hiteket és magatartásokat lehetővé teszik. A lélek fogalma tehát egyrészt természettudományos (pszichológiai, pszichopatológia) másrészt teológiai. A két jelenségvilág egymástól annyiban különbözik, hogy az utóbbi fogalomhasználat egy előzetes hit-aktust tételez fel. Ezt mindannyiszor hangsúlyoznunk kell, ha a nem hívőket is meg akarjuk szólítani. 1 Ugyanakkor a két jelenségvilág a hívő számára elválaszthatatlan egymástól. A hit világában jelentkező történéseket pszichológiai működések, mögöttük idegrendszeri folyamatok hordozzák. Ezért a pszichológiai torzulások nem csupán a mentális folyamatok evilági jelenségeiben (pl. érzékcsalódások, hangulatzavarok, stb.), hanem a lelki, spirituális élet megnyilvánulásaiban is tükröződnek. Előadásomat ezért a klasszikus pszichopatológia alapjelenségeiből kiindulva építem fel. Ok vagy okozat? Boldog emlékű Gyökössy Endre, református teológus és pszichológus, hatalmas lelkipásztori gyakorlata alapján beszél ecclesiogen neurózisokról. 2 A szó mintha azt tükrözné, hogy a vallási élet területén elsődlegesen is megjelenő patológiáról lenne szó. Hasonló álláspontot fejti ki a valláspatológia ismert hazai művelője, Süle Ferenc is. 3 A lelki életnek ezekkel a primer torzulásaival azonban itt most nem foglalkozunk. A hitélet elsődleges zavarai elsősorban a gyakorló lelkipásztorokra tartoznak. Inkább azokkal a torzulásokkal foglalkozom, amelyek, mint következmény, elsődlegesen kórlélektani, pszichopatológiai megnyilvánulások, és csak másodlagosan mutatkoznak a spirituális élet területén is. Tehát okozatról, következményről lesz szó, nem pedig vallási jelenségről, amely neurózist okoz. A pszichózisok Pszichózis esetén, legyen az bármilyen eredetű, megbomlik a személy és a valóság közötti kapcsolat, s az egyén viselkedése széthullik, dezorganizálódik. Ennek megfelelően széthullik a spirituális élet is. Vallásos emberek pszichózisa a lelki élet jellegzetes, súlyos torzulásait hozhatja létre. 1 Tringer L. (2012): A lélek és az idegtudományok. Lelkipásztor. 87(2-3): Gyökössy E. (1988): Ekkleziogén és ekklezialogén neurózis. Theológiai Szle. 3: Süle F. (1997): Valláspatológia. Gyurkó-Art Press. Szokolya. 34 A szkizofréniás típusú kórképekben gyakran találkozunk vallásos tartalmú érzékcsalódásokkal, ennek megfelelő viselkedésekkel. Egy kórházban kivizsgálás alatt álló, szkizofréniában szenvedő nőbeteg egyszer csak azt hallotta, hogy szólítják: Angyalainak parancsolt felőled, Tenyerükön fognak hordozni téged, Hogy kőbe ne üssed lábadat. 4 Ennek megfelelőek kiment az erkélyre és a IV. emeletről leugrott. Frissen felásott virágágyásba zuhant, súlyos traumákat szenvedett, de életben maradt. Más esetben vallásos téveszmék jelennek meg, esetleg érzékcsalódásokkal együtt. A beteg súlyos bűntudatot élhet át, vagy vallási jellegű küldetéstudata alakul ki. Nemegyszer a vallás által pozitív értékként minősített viselkedésmódok extrém változataival találkozunk. Ilyen például a végletekig vitt böjtölés, ima, templomba járás, a jámborság különféle megnyilvánulásainak túlzott változatai. Régebbi korokban gyakori volt, ma sem ritka a testi higiéné teljes elhanyagolása. Egy külföldi női szerzetesközösség egyik tagja az Úr sugallatát hallva egyre fokozta alázatossági gyakorlatait. A kezdetben enyhe túlzásnak tartott hajlongások, leborulások után a közösség akkor ismerte fel, hogy betegségről van szó, amikor az illető a konvent kapujában minden bejövő személynek a lábához borult, és azt csókolgatta. Az affektív pszichózisok hitéleti tünetei attól függenek, melyik fázisban van a beteg. Leggyakoribb a depressziós beteg bűntudatának súlyos fokú torzulása. Ilyen esetben nem ritkán előfordul, hogy a lelkipásztor a bűntudattal terhelt gyónóban nem ismeri fel a kóros lelki folyamatokat, és esetenként a bűntudat fokozásához járul hozzá. A pszichopatológiai bűntudat, és a bűnös mivolt hitéleti megvallása közötti határt meghúzni igazában nem lehet. Kívánatos azonban, hogy a lelkipásztor rendelkezzék alapvető pszichopatológiai ismeretekkel. 5 Egy lelkiismeretes háziorvos egyre hosszabbra nyúló beteglátogatásaiból időnként csak éjszaka tért haza. Akkor is gyötörte a tudat, hogy betegeinél nem tett meg mindent. Plébánosa a gyónás keretében további, még lelkiismeretesebb munkára biztatta a munkájában lassan lehetetlenné váló depressziós orvosnőt. Öngyilkossági késztetések miatt végül is kórházba került, ahol a súlyos depresszió egyéb tünetei is nyilvánvalóvá váltak. Mániás típusú pszichózisokban gyakori a vallási magatartásnak a kritikai készség csökkenésével járó megnyilvánulása. Pl. erőszakos térítgetés, magas szintű egyházi kapcsolatokkal való kérkedés, egyházközségi ügyekben való kritikátlan tevékenység, stb. Ahhoz, hogy az orvos megfelelően tájékozódni tudjon, ismernie kell a hívő emberek nyelvhasználatát valamelyest még akkor is, ha az orvos maga nem hívő. Különben könynyen téves diagnózishoz juthat. Közepes fokú mániás állapotban lévő betegünk, aki egy amerikai eredetű keresztény karizmatikus közösség tagjává vált, a fiatal kezelőorvosnak a következőt mondta. Én minden reggel megkérdezem az Urat, hogy mit tegyek. És annak megfelelően végzem a napom. A kolléga vallási téveszmének minősítette a kijelentést, és szkizofréniát állapí- 4 Zsolt. 90, Mt 4,6. 5 Tringer L. (2005): Bűntudat és bűn-tudat. In: Lukács László (szerk.) Lélektan és spiritualitás. Sapientia-füzetek 5. Vigilia Kiadó, Budapest. ( old.). 45 tott meg. Nem tudta, hogy ez a kijelentés abban a közösségben mindennapos szóhasználat. A történelem nagy szentjeinek élettörténetében számos olyan megnyilvánulásról olvashatunk, amelyek mai szemmel esetleg patológiásnak minősülnének. Nyilvánvaló azonban, hogy a szent mivolt, amely ugyan személyiségi, közösségi, egyházi, kategória, ugyanakkor azonban a személy természetfeletti vonatkozás által válik szentté. Ez utóbbinak viszont nem feltétele az illető személy pszichiáter által tanúsított normalitása. Hívők számára mondom: a kegyelem érvényesülése nem pszichopatológia-függő. Attól, hogy valakinek mentális problémái vannak, a szentté válás esélyei mit sem változnak. Neurotikus állapotok A neurózis fogalma rendkívül sokféle kórállapotot takar. A valósággal való adekvát kapcsolat, amely a pszichózisokban eleve zavarokat mutat, a neurózisok esetén megmarad. Ugyanakkor azonban a tünettan sokkal árnyaltabban, sokszor alig észrevehető módon megjelenik a vallásos gyakorlat területén is. Sőt, esetenként a tünetek a hitélet területére koncentrálódnak, és a személy állapotát nem is minősítik kórosnak. Az egyes konkrét kórformák közül a lelkipásztornak és az orvosnak (szerencsés esetben mindkettőnek egyszerre) a kényszeres kórformák okoznak különös gondot. Nem véletlen, hogy a nem hívő Freud a vallásos gyakorlatokat a kényszerneurózis egy formájának tartotta. A rítusokká kristályosodott magatartásformák ugyanis jellemzőek a kényszerneurotikusokra is, különösen a kényszercselekvésekre. Hitetlen ember analógiát találhat aközött, hogy a rózsafüzér tizedekből áll, és aközött, hogy a kezét huszonötször kell leöblítenie. Különös szenvedést él át a hívő katolikus beteg, akit bűnös kényszergondolatok gyötörnek, és aki ugyanakkor tudja, hogy vétkezni cogitatione, gondolattal is lehet. Idősebb férfibeteg fejében az Isten fogalma mellett fejében obszcén kifejezések tolultak elő. Hiába küszködött, ezeket elhárítani nem tudta. Súlyos bűntudat gyötörte. Naponta ment gyónni. Lelkipásztora, felismerve, hogy betegségről van szó, orvoshoz irányította. Azonban a gyógyszeres kezelés sem hozott enyhülést. Gyóntatója ezért írást adott neki a következő szöveggel: Én x.y. lelkipásztor tanúsítom, hogy nevezett gondolattal nem vétkezhet. Pár napig enyhült a bűntudat, majd felötlött betegünk fejében: Hátha ez az írás nem érvényes? Végül kórházi felvételre került sor. A II. vatikáni Zsinat óta a közgyónás szövege kibővült, vétkezni lehet ommissione, mulasztással is. A kényszeres hajlamú patológiának itt azután tág tere nyílik. Ki ne vádolhatná önmagát mulasztással, ha nagyon akarja. A lelkipásztor számára aggályos lelkiismeretűnek minősülő hívő gyakran a kényszeres neurózis enyhe változatában, vagy kényszeres személyiségzavarban szenved. Egy fiatal, vallásos autószerelőnek, munkájából hazatérve eszébe jutott, hogy az üzemből kijövet egy tócsa volt a járdán. Mi van, ha az olaj volt? Valaki belelép, elcsúszik, és súlyos sérülést szenved. Betegünk lesz a felelős, mert nem ellenőrizte. Felöltözött, egy órát utazott vissza, hogy a tócsának utánanézzen, amely közben felszáradt, mivel víz volt. Hisztériás típusú betegek vallási magatartási is hisztériás jegyeket visel magán. Ezek néha feltűnőek, látványosa, zavaróak. Nőbetegek extrém módon rajonghatnak papjukért. Előfordul, hogy ez a lelkipásztor számára is súlyos kísértés, vagy teher. 56 Személyiségzavarok Ezekben az állapotokban a személyiség torzulásai gyakran az emberközi kapcsolatok területén jelennek meg. A hívő amellett, hogy önmagát pl. hithű kereszténynek tartja, a szeretetlenség feltűnő jeleit mutathatja. Más esetben, ugyancsak magas valláserkölcsi nézőpontból, feltűnően minősít le, ítél el másokat. A személyiségzavarok narcisztikus típusára különösen jellemző az önzés, az én mindenkinél jobb vagyok magatartás. Főleg a párkapcsolatok területén okoz gondot ez a torzulás. Az én mindennek mércéje, ahogy én csinálom, az a jó. Következésképp minden ettől eltérő, a velem egyet nem értő egyértelműen rossznak minősül. Az én kijelentő mondatom egyben felszólító mondat a másiknak: Neked is így kell tenned, különben rossz vagy, elítéllek, szeretetemet (amely egyébként is megkérdőjelezhető) megvonom tőled. Súlyosabb esetben házastársi agresszió, szakítás, válás a következmény. Mindez sokszor kimondva is a keresztény szeretet jegyében zajlik. Én mindig jót akarok neked. A személyiségzavarok paranoid változatai a mindennapi életben gyakran a fanatizmus képét mutatják. Mindannyian ismerünk ilyen személyeket, akik (igazában felsőbbrendűségük tudatában) minden profán dolgot is a vallás szemszögéből ítélnek meg. Civil életüket mintegy a vallásba emelik át (szakralizálják), s elvárnák, hogy mások is így tegyenek. A saját vallásának előírásaitól eltérő magatartás eleve rossznak minősül, ezáltal rossz lesz az illető személy is. Vannak a hívők és a vannak a rossz emberek. Érthető, ha a tiszteletreméltóan hívő emberekből ez a magatartás elutasítást vált ki, nem beszélve nem-hívő embertársainkról. A paranoid személyiségzavar más esetben a féltékenység különféle formáit alakítja ki. A féltékenység felfogható a szeretet súlyos torzulásaként is, amikor a másik elfogadó szeretete helyett annak birtoklása kerül előtérbe. A féltékeny ember fejében a következő gondolati kényszercsatorna (kognitív séma) uralkodik el: aki az enyém, másé nem lehet (azaz máshoz nem lehet kedves, jószívű, másvalaki nem kedvelheti, stb.). Hívő ember esetében mindez vallási nyelvezetbe öltözhet, akár a jézusi szavakat eltorzítva: Mindaz, aki bűnös kívánsággal asszonyra néz. 6 A féltékeny fél gyakran vallási érvrendszer segítségével gyötri halálra társát. Gyakran bűnösnek kiáltja ki áldozatát. A féltékenység nem csupán partnerkapcsolatok keretében jelentkezik. Szakmai körökben a féltékeny személy a másik eredményeit, teljesítményét leértékeli, negatív színben tünteti fel. A paranoid személyiségzavar hátterében negatív önélmény deríthető fel: másokkal összehasonlítva magam, alulmaradok gondolati séma alapján. Három gyermekkel kiegyensúlyozott családi életet élő asszonyt egyre jobban idegesíti, ha férje a TV-ben olyan programokat néz, amelyben szép nők is előfordulnak. A szépségkirálynő-választás műsorát nem engedte megnézni. Az utcán árgus szemekkel figyelte férje tekintetét, ha egy csinos nő bukkant föl a szembejövők közt. Amennyiben asszonyunk észrevette, hogy férje ránézett a nőre, jelenetet rendezett. A férj megtanulta, hogy inkább a házak homlokzatát tanulmányozza, ha ilyen veszély közeleg az utcán. Később ez vált gyanússá : Ha félrenéz, nyilván már észrevette a csinos nőt. Férje magatartását bűnként beállítva próbálta őt jobb belátásra bírni. 6 Mt 5,28 67 A manapság gyakran diagnosztizált határeseti (borderline) személyiségzavar esetén a személyen belül egymással összeegyeztethetetlen viselkedésmódokat észlelünk. Ez vonatkozik a hitélettel kapcsolatos magatartásra is. A hívő személy akár csekély indulat hatása alatt a hitével teljesen ellentétes viselkedést tanúsíthat. Például dühödten káromkodik, másokat sérteget, súlyos esetben maga ellen haragítja környezetét, majd rövid idő múlva úgy viselkedik, mintha mi sem történt volna, és ájtatosan végzi megszokott imáit. Többnyire nem érti, miért neheztelnek rá, vagy haragszanak a környezetében. Összefoglalva: A pszichopatológiai torzulások a hitélet torzulásait is előidézhetik. Szilárd hitbeli meggyőződés és ennek megfelelő hitéleti gyakorlat a mentális egészség megőrzésében jelentős szerepet játszik. Különösen a bűnvallomás lehetőségét, a lelkipásztori segítséget, a hitéleti közösségek támogatását kell kiemelnünk, amelyek kiegyensúlyozó, sőt terápiás hatással lehet még súlyosabb kórállapotok esetén is. 7 ROJKOVICH BERNADETTE BETEGTÁJÉKOZTATÁS A NAPI ORVOSI GYAKORLATBAN ÉS A KUTATÁSOK SORÁN Az emberi élet és az egészség védelme alkotmányos jog, mely kötelezi az orvost a mindennapi gyógyító munka és a tudományos kutatás során. A beteg ember abban különbözik egészséges társaitól, hogy betegségénél fogva kiszolgáltatottabb helyzetbe kerül, és ez az állapota indokolja a különös figyelmet és körültekintést. A betegség okozta egyenlőtlen és kiszolgáltatott helyzet miatt szükség van bizonyos jogi garanciákra és etikai állásfoglalásokra 8,9,10,11, melyek a betegek érdekeit szolgálja. Magyarországon az egészségügyi törvény 12 II. fejezete foglalkozik a betegek jogaival, VIII. fejezete az emberen végzett orvostudományi kutatásokkal. A részletes jogi szabályozás mellett mégis naponta adódhatnak értelmezési problémák 13, ilyen a betegtájékoztatás szükséges tartalma és módja. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa a betegjogokkal kapcsolatban 2004-ben vizsgálatokat végzett 14, mely alapján megállapítást nyert, hogy a megfelelő 7 Tringer L. (1991): Párbeszéd a lélek orvosai között. Teológia XXV(2) (Utánnyomás: Lelkigyakorlat. Faludi Akadémia, Budapest ) 8 Gaizler Gyula, Nyéky Kálmán: Bioetika. Gondolat Kiadói Kör Ferencz Antal: A bioetika alapjai. Szent István Társulat Kovács József: A modern orvosi etika alapjai. Budapest, Medicina. 1999, Jobbágyi Gábor: Orvosi Jog. Szent István Társulat, Budapest, évi CLIV. törvény az egészségügyről 13 Sándor Judit: A személyhez fűződő jogok védelme az egészségügyi ellátásban. In:Lege Artis Medicinae 6 (9-10): o8 egészségügyi ellátáshoz, az önrendelkezéshez és a tájékoztatáshoz való betegjog sérül manapság leggyakrabban a mindennapi betegellátás során. Célkitűzésem, hogy az orvosi gyakorlat és az orvostudományi kutatások során tapasztalt betegjogok érvényesülésének hiányosságaira, ezen belül a betegtájékoztatás problémáira és visszásságaira rámutassak, és megoldást keressek. Dolgozatomban dőlt betűvel szedem a szó szerint idézett jogi forrásanyagot. AZ EMBERI MÉLTÓSÁG ÉS AZ ÖNRENDELKEZÉSI JOG ÉRVÉNYESÜLÉSE A BETEGTÁJÉKOZTATÁS ÉS TÁJÉKOZOTT BELEEGYEZÉS SORÁN Az orvos-beteg jogviszony hagyományosan aszimmetrikus jogviszony, hiszen ebben a kapcsolatban az orvos rendelkezik a szakértelemmel, a technikai kompetenciával, a másik fél - a beteg rendszerint nem képes arra, hogy teljes mértékben átlássa betegsége okait, a gyógyítás lehetőségeit, az alkalmazott gyógymódok természettudományos hátterét. Ezt az asszimetriát hosszú időn keresztül a betegnek az orvosba vetett bizalma egyenlítette ki. A bizalom volt az, ami képes volt némiképp ellensúlyozni azt a tényt, hogy az orvos munkája a beteg számára nem kontrollálható. Ezt a helyzetet a hagyományos orvosi etika is igyekezett legitimálni, mivel az orvosi tevékenységet Hippokratesztől 15 kezdve a salus aegroti suprema lex 16 és a primum non nocere 17 elve határozta meg. Amíg a beteg csak arról dönthetett formálisan, hogy beleegyezik-e egy beavatkozásba vagy sem, addig a valós döntés az orvos kezében volt. Az orvosi kérdésekben tájékozatlan beteg csak akkor kerülhet döntési pozícióba, ha megfelelő információkat kap. Az orvosi kezeléssel kapcsolatos döntések meghozatalánál már nem elegendő a beteg egyszerű beleegyezése a kezelésbe, hanem önrendelkezési joga révén maga is részt vesz a döntéshozatalban. A tájékoztatás módja és terjedelme okozhat a napi orvosi gyakorlatban jogilag és etikailag is kifogásolható hiányosságokat. Figyelemmel kell arra lenni, hogy a tájékoztatás a kezelőorvos és a beteg közötti személyes kapcsolat, kommunikáció révén történik, melynek módját bizonyító erejűen nehéz dokumentálni. A BETEGEK TÁJÉKOZTATÁSHOZ VALÓ JOGÁNAK TÖRVÉNYI SZABÁLYOZÁSA Az alkotmányos alapokon nyugvó önrendelkezési jog a betegjogok közül az egyik legfontosabb, a többi betegjogok nagy része ebből levezethető. Az önrendelkezéshez való jogát az évi egészségügyi törvény (Eü.tv.) 15., a betegek tájékoztatáshoz való 13. és 14., míg az orvosok tájékoztatási kötelezettségét a 134. és 135. szabályozza 18, mely szerint a beteg jogosult számára egyéniesített formában megadott teljes körű tájékoztatásra. Az Eü.tv. részletesen felsorolja, hogy mit kell teljes körű tájékoztatáson érteni. A betegnek joga van arra, hogy részletes tájékoztatást kapjon egészségi állapotáról, beleértve ennek orvosi megítélését is, a javasolt vizsgálatokról, beavatkozásokról, a javasolt vizs- 15 Hippokratészi eskü szövege Kovács J.: A modern orvosi etika alapjai. Budapest, Medicina. 1999, a beteg érdeke a legfőbb törvény 17 elsősorban ne árts! évi CLIV. törvény az egészségügyről 89 gálatok, beavatkozások elvégzésének, illetve elmaradásának lehetséges előnyeiről és kockázatairól, a vizsgálatok, beavatkozások elvégzésének tervezett időpontjairól, döntési jogáról a javasolt vizsgálatok, beavatkozások tekintetében, a lehetséges alternatív eljárásokról, módszerekről, az ellátás folyamatáról és várható kimeneteléről, a további ellátásokról, valamint a javasolt életmódról. A betegnek joga van megismerni ellátása során az egyes vizsgálatok, beavatkozások elvégzését követően azok eredményét, esetleges sikertelenségét, illetve a várttól eltérő eredményt és annak okait. Joga van arra, hogy számára érthető módon kapjon tájékoztatást, figyelemmel életkorára, iskolázottságára, ismereteire, lelkiállapotára, e tekintetben megfogalmazott kívánságára. Az orvosok tájékoztatási kötelezettsége a betegek tájékoztatáshoz való jogából következik, azonban az orvosok tájékoztatási kötelezettsége között az alábbiak többlet elvárások szerepelnek, mint amit a 134. leszögezi, hogy a tájékoztatás a kezelőorvos által a beteg állapota által indokolt rendszerességgel, a tőle elvárható ismereteknek megfelelően és legjobb tudása szerint történik. A szóbeli tájékoztatás nem helyettesíthető az előre elkészített általános ismertető segédanyagok átadásával. A 135. kimondja, hogy a kezelőorvos a beteg tájékoztatását körültekintően, szükség szerint fokozatosan, a beteg állapotára és körülményeire tekintettel végzi. A beteg tájékoztatása során kiemelt figyelmet kell fordítani a kezelés általánosan ismert, jelentős mellékhatásaira, az esetleges szövődményekre és a beavatkozások lehetséges következményeire, azok előfordulási gyakoriságára. Meg kell győződni arról, hogy a beteg a tájékoztatást megértette, továbbá szükség esetén gondoskodni kell a tájékoztatott lelki gondozásáról. BETEGTÁJÉKOZTATÁS INVAZÍV BEAVATKOZÁSOK SORÁN A beteg önrendelkezéshez való joga alapján szabadon dönthet, hogy igénybe veszi-e az egészségügyi ellátást, beleegyezik-e a beavatkozásokba. A kivizsgálást és kezelést érintő döntésekben részt vesz. Az invazív beavatkozások esetén a tájékozott beleegyezést kötelezően írásban kell megtennie a betegnek. A szóbeli tájékoztatás fontosabb elemeit a beteg dokumentációjában rögzíteni kell. Az írásos beleegyezésnél elegendő a beteg aláírása. Ha állapota miatt a beteg erre nem képes, a szóbeli beleegyezését két tanúnak kell igazolnia. A TÁJÉKOZTATÁS ÉS BELEEGYEZÉS DOKUMENTÁLÁSA A Eü.tv. az orvosi dokumentáció kötelező elemeként írja elő, hogy az invazív beavatkozások előtti tájékoztatáson kívül a betegségről, terápiás tervről adott információk rövid tartalmát is rögzíteni kell az egészségügyi dokumentációjában, a beteg aláírásával igazolt nyilatkozatát a beleegyezésről pedig meg kell őrizni. Az egészségügyi dokumentáció ésszerű terjedelmére, a nagy betegforgalom miatti irattárazási nehézségekre tekintettel kell lennünk, mert ez ma az egészségügyi ellátásnak égető problémája. A legtöbb egészségügyi intézményben már elektronikus dokumentáció történik, a betegnyilatkozatok tárolása, rendezése nagy problémát okoz. Ennek ellenére a dokumentálást meg kell oldani, főleg a peres eljárás során válhat szükségessé a tájékoztatás és az írásos beleegyezés megtörténtének bizonyítására. A bírói gyakorlat szerint az írásos beleegyezés nem bizonyítja a tájékoztatás tényleges tényét és tartalmát. A Legfelsőbb Bíróság 910 határozata szerint a műtét elvégzéséhez írásban megadott nyilatkozat nem bizonyítja a tájékoztatás tényleges tartalmát és azt, hogy az a jogszabályoknak megfelelő volt. 19 Másik gyakori probléma a betegfelvételkor előre megadott beleegyezés az orvosi vizsgálatokba és beavatkozásokba, ez ügyben a Legfelsőbb Bíróság megállapította, hogy a felvétel napján még a vizsgálatok megkezdése előtt a kivizsgálásba és a műtétbe beleegyező nyilatkozat önmagában nem alkalmas annak bizonyítására, hogy a műtét előtti megfelelő tájékoztatást megkapta 20 ETIKAI SZABÁLYOZÁS A Magyar Orvosi Kamara Etikai Kódexe 21 a jogszabályokban előírt követelményeken kívül még több kiegészítést is tartalmaz. Így ha egy beteget több orvos kezel, ügyelni kell arra, hogy a tájékoztatásban ne legyenek ellentmondások. A tájékoztatás legyen a valóságnak megfelelő, tárgyilagos és őszinte. Az orvos törekedjék arra, hogy a tájékoztatás a betegben ne váltson ki káros hatást és lehetőség szerint ne rendítse meg a kezelésbe vetett bizalmát. A tájékoztatás során az orvos a valóságnál súlyosabbnak nem tüntetheti fel a betegséget, de nem ígérhet olyan eredményt sem, amelyre az orvostudomány adott állása szerint semmiképpen nem számíthat. Etikátlan, ha az orvos a betegben a kezelés javaslatával hamis illúziót kelt. A beteg a tájékoztatás során kérdéseket tehet fel. Abban az esetben, ha az orvosban felmerül annak gyanúja, hogy az érintett a megfelelően végzett tájékoztatás ellenére sem értette meg azt, kérnie kell a beteg hozzájárulását ahhoz, hogy tájékoztatásra jogosult más személyt tájékoztathasson, amennyiben erre lehetőség van. 22 GYÓGYSZEREKKEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁS A gyógyszerekkel kapcsolatos tájékoztatás általában szóban adja a kezelőorvos, a mindennapi gyakorlatban sokszor okoz félreértést az orvos és beteg között a gyógyszertári forgalomban levő gyógyszerek írásos betegtájékoztatója. Az évi XXV. törvény 23 szabályozza az emberen felhasználásra kerülő gyógyszerek betegtájékoztatójának követelményeit. A szabályozásra azért volt nagy szükség, mert az egyes gyógyszergyártók eltérő részletességgel és igényességgel adták közzé a betegtájékoztatókat, ami az információkat torzította. A hatályos törvény 12. leszögezi, hogy (1) gyógyszer csak betegtájékoztatóval együtt hozható forgalomba. (2) A betegtájékoztatónak magyar nyelven, közérthetően tartalmaznia kell a gyógyszerekkel kapcsolatos információkat. A legtöbb félreértést a gyógyszerek mellékhatásainak leírása okoz. A betegek gyakran észlelnek magukon olyan tüneteket, melyek nem a gyógyszer szedésével vannak kapcsolatban. Sokszor emiatt önszántukból elhagyják a gyógyszereket a betegek a mellékhatásoktól való félelmük miatt. 19 Legfelsőbb Bíróság Pf. III / Legfelsőbb Bíróság Pf. III / MOK Etikai Kódexe 22 Kovács József: Az orvosi beavatkozásokba való tájékozott beleegyezés elve a modern orvosi etikában. I. rész. In:Lege Artis Medicinae 3 (7): o évi XXV. törvény az emberen felhasználásra kerülő gyógyszerekről 1011 Az Etikai Kódex kimondja, hogy a gyógyszerekkel kapcsolatos tájékoztatás nem irányulhat a fogyasztás növelésére. Az orvos az általa kezelt betegek részére gyógyszert nem reklámozhat. TÁJÉKOZOTT BETEGEK A régi paternalista orvos-beteg kapcsolatot az információs aszimmetria jellemezte, az orvosa legjobb tudása és tapasztalata szerint kezelte a beteget, amit a beteg a bizalmi kapcsolat révén elfogadott. Ma a jogait jól tudó, tájékozott, az internetet is jól használó beteg sok információnak a birtokába kerül és együttműködésre vágyik. BETEGTÁJÉKOZTATÁS A KUTATÁSOK SORÁN 1947-ben a háborús bűnök bírósága Nürnbergben ítéletet hozott 23 német vádlott, főleg orvos ellen, akik emberen kísérletet végeztek. A Nürnbergi Kódex az első dokumentum 24, mely megfogalmazta az emberen végzett orvosbiológiai vizsgálatok követelményeit, és még ma is alapdokumentumnak számít. Az Orvosok Világszövetsége a Helsinki Nyilatkozatban 25 részletesen kifejti a világ orvosai számára a kötelező etikai alapelveket az embereken végzendő orvosbiológiai kutatásokra vonatkozóan. Az orvostudomány haladása a kutatáson nyugszik, amelynek végső soron részben emberen való kísérletezésen kell alapulnia. Az emberen végzett orvostudományi kutatásoknál a kísérleti alany jólléte mindig előbbre való, mint a tudomány és a társadalom érdeke. Minden emberen végzendő kísérlet előtt a lehetséges kísérleti alanyokat megfelelően tájékoztatni kell a kísérlet céljáról, módszeréről, várható hasznáról és lehetséges veszélyeiről és az esetlegesen vele járó kellemetlenségekről is. Az emberen végzett orvostudományi kutatás betegtájékoztatójának néhány speciális szempontra is ki kell térnie, mint például az egészségügyi törvény 159. szerint a kutatás alanyát a kutatásba való beleegyezését megelőzően szóban és írásban tájékoztatni kell a kutatásban való részvételének önkéntességéről, valamint arról, hogy a beleegyezés bármikor, indoklás és hátrányos következmények nélkül visszavonható; a tervezett vizsgálat, vagy beavatkozás kísérleti jellegéről, céljáról, várható időtartamáról; a kutatás során elvégzendő vizsgálatok, illetve egyéb beavatkozások jellegéről, tartalmáról és esetleges kockázatairól, következményeiről, valamint a kutatással járó kellemetlenségekről; a kutatás alanya vagy mások számára várható előnyökről; a kutatásban való részvétel helyett alkalmazható esetleges egyéb vizsgálatokról, beavatkozásokról; a kutatásban való részvétel kockázatának körébe tartozó egészségkárosodás jellegéről és gyógykezeléséről, valamint a kártalanításról, illetve kártérítésről; a kutatatásért felelős személy(ek) nevéről. A 23/2002. (V. 9.) EüM rendelet 26 az emberen végzett orvostudományi kutatásokról még részletesebben szabályozza a résztvevők tájékoztatását és beleegyezés a kutatásba. 24 Duncan A.S. Dunstan G.R. Welbourn R.B.: Dictionary of Medical Ethics. Revised and Enlarged. Ed. Darton, Longman and Todd, London, 1981, p. Magyar fordítás: Gaizler Gyula: Felelős döntés vagy ítélet-végrehajtás? Orvosetika változó világunkban. Budapest, 1992, Szent István Társulat, p. 25 World Medical Association: Handbook of Declarations World Medical Association, Ferney-Voltaire B /2002. (V. 9.) EüM rendelet 1112 A klinikai gyógyszervizsgálatokban használt nagyon részletes, sokszor érthetetlen körmondatokat is jogi kifejezéseket tartalmazó írásos tájékoztatás sokszor inkább a megbízó jogi védelmét szolgálják, mint a valós betegtájékoztatást. Ez a visszaélésszerű joggyakorlás a felelősséget a kezelő orvosra hárítja, mivel neki az írásos tájékoztatás mellett kötelessége a szóbeli, érthető és egyéniesített formában megfogalmazott tájékoztatást is megadni. Ha csupán defenzív tájékoztatásra törekszünk, akkor az orvosi hivatásunkat és a beteg ember méltóságát sértjük meg. KRÓNIKUS ÍZÜLETI BETEGEK TÁJÉKOZTATÁSÁNAK RÉGI-ÚJ ESZKÖZEI A krónikus ízületi gyulladás (rheumatoid arthritis, RA) a leggyakoribb gyulladásos ízületi betegség, a lakosság 0,5-1%-át érinti. A teljes körű, egyéniesített, folyamatos betegtájékoztatáshoz hosszabb idő és a beteg részéről egy tanulási folyamat szükséges. Ennek egy régi, ma újra felfedezett módszere a motivációs interjú, mely során a beteg személyes nehézségei, félelmei feltárásra kerülnek és a kezelés célja orvos-beteg egyenrangú kommunikációjában fogalmazódik meg. Ez a közös döntést elősegíti a csoportos betegoktatás, a csoport praxis. A Self-management programban több szakember (orvos, gyógytornász, pszichológus, asszisztens) közreműködésével a betegek is aktívan részt vesznek, krónikus betegségük lényegék, kezelésük célját megismerik. Gyógytornász megtanítja azokat a tornagyakorlatokat, amit rendszeresen el kell végezni. Pszichológus segít a betegség elfogadásában és feldolgozásában. Szociális munkás a rendelkezésre álló gyógyászati segédeszközök beszerzésében segít. A gondozás során a betegek a mindenkori állapotuknak megfelelően kapnak gyógyszeres és fizioterápiás kezeléseket. Az oktatási program négy foglalkozásból áll, ami hetente egy órát vesz igénybe. Havonta ismétlődik a program, amihez bármikor lehet csatlakozni és bármelyik foglalkozás ismételhető. KÖVETKEZTETÉS Saját tapasztalataink szerint az elmúlt évtizedben megnőtt a betegek igénye a betegtájékoztatásra és az orvosok egyre pozitívabb hozzáállása tapasztalható. A krónikus betegek teljes körű és egyéniesített betegtájékoztatása a betegek együttműködése és gyógyulása szempontjából is nagyon fontos kérdés. Az egyéniesített formában megadott teljes körű tájékoztatás az orvos számára időigényes és nagyon sok empátiás képességet igényel. Az írásos betegtájékoztatók megkönnyítik, de nem helyettesíthetik a szóbeli tájékoztatást, terjedelme és megfelelőssége az orvosi szakterületek és beavatkozások szerint változik. A Magyar Bioetikai Társaság szeptember 21-i Nemzetközi Konferenciáján elhangzott előadás szerkesztett változata. 1213 MÉSZÁROS VILMOS KATOLIKUS JOGÁSZOK AZ ORVOSI JOG VITATOTT KÉRDÉSEIRŐL 27 Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Konferencia! Feladatom az, hogy az orvosi jog vitatott kérdései tárgyában a katolikus jogászi szempontokat megjelenítsem. Beszélnem kell tehát az orvosi jog mibenlétéről - bár ennek lényegét a jelenlévők többsége nyilvánvalóan ismeri - majd beszélni fogok két, kiemelten vitatott kérdés-ről, az abortuszról és az eutanáziáról. Nem kétséges, hogy ennek a stúdiumnak van még néhány olyan vitatott kérdése, amelyek bérmelyikéről külön konferenciákat lehetne rendezni, pl. a mesterséges megtermékenyítés, a dajkaterhesség, a béranyaság, az embrió- és ivarsejt-adományozás, a művi meddővé tétel (!), vagy a szerv-és szövetátültetés és a klónozás, illetve a génmanipuláció. Az abortusz-kérdés nemrégen mind a politikában, mind a sajtóban, de tudományos szinten is kapott nyilvánosságot (köszönhetően Jobbágyi professzor úr munkás-ságának), az eutanázia pedig még a napokban is szerepel az igazságszolgáltatásban és ennek folytán a napisajtóban és a politikában. Az orvosi jog - mint önálló jogágazat - ma még nem általánosan elfogadott studium, a jogi karokon általában nem oktatják (Magyarországon dicséretes kivétel a Pázmány Péter Katoli-kus Egyetem), s tankönyvei sincsenek. E körbe tartozó jogszabályok azonban szükségsze-rűen léteznek és szakirodalom is rendelkezésre áll (főleg külföldön). Ez utóbbiak, mint két-ségtelen eredmények azonban a tudományos igénnyel együtt kezdik szétfeszíteni az eddigi szemléleti kereteket. Az orvosi jog, mint önálló studium létét aligha lehet tagadni, s azért is mert a tudományok sikere ma általánosan egy inter- és multidiszciplináris tudást és annak alkalmazását követeli meg. Az ember evilági létének kezdetét és végét jelentő két történésnek a történelem során kultúrá -ja alakult ki, vagyis az élet és a halál kultúrája minden bizonnyal a társadalmak közelebbi és távoli életében továbbra is alapkérdés lesz és katolikus-keresztény reményeink szerint talán egyre kevesebb lesz az ezekkel kapcsolatos vita. Talán! A szakmai és a társadalmi vitákban, kutatásokban komoly szerepet töltenek be más tudományok meg-gondolásai és érvei, így az orvostudomány, a filozófia és annak része az általános és bioetika, a teológia, a demográfia, sőt alkalmilag a politika gyakorlata is. Itt utalok vissza a tudomá-nyok, s az orvosi jog művelésének inter- és multidiszciplináris jellegére. S ami a jogtudományt illeti: a komplexitás itt is jelen van, mivel az orvosi jogi gondolkodás a szorosan kapcsolódó más tudományok mellett természetszerűleg érint különböző jogágakat a magánjogtól (lásd cselekvőképesség), a büntetőjogig (lásd tiltott 27 Ez az írás szeptember 20-án A sokszínű bioetika és az orvosi jog aktuális kérdései konferencián elhangzott előadás szerkesztett és részben bővített változata). 1314 magzatelhajtás) és az alkot-mányos jogokig (lásd emberi jogok, élethez való jog), a közigazgatási jogig (lásd egészségügyi intézményrendszer, vagy járványügy). Mindegyik tudomány, vagy az orvosi jog forrásaiként megjelölt dokumentumok szorosan kapcsolódik az emberi élethez, s ezek alapján feltehető a kérdés: képes-e az ember arra, hogy etikai konszenzust teremtsen a modern világ tudományos és néha üzleti törekvései, valamint az életszentségből eredő és az emberi nem épségének és genetikai folytonosságának elvei között. Itt kell említeni az orvosi jogi gondolkodás körében felmerülő, hol kevésbé, hol erősebben manifesztálódó ellentéteket, amelyek részben ideológiai ellentétek (liberális konzervatív), részben orvosetikai jellegűek, de alkalmasint üzleti jelleget is ölthetnek (USA-beli génkutatási eredmények szabadalmi díjai). Mi is az orvosi jog? Az orvosi jog mindazon jogszabályok, jogelvek és tudományos eredmények összessége, amelyek egy meghatározott jogviszony, az orvosi jogviszony körében a beteg és az orvos/in-tézmény jogait és kötelezettségeit fogalmazzák meg. Az orvosi jogviszony alanyai: egyfelől a beteg, másfelől az orvos, illetőleg az egészségügyi intézmény, de ide értendő a személyzet is, a gyógyszerész, az ápoló, az asszisztens. Az orvosi jogviszony természetesen nem egyedül a kezelő orvos és a beteg viszonyát fogja át, mivel a gyakorlatban nem egyetlen orvos kezeli a beteget, így nem egy orvos áll kapcsolatban a beteggel, hanem egy egészségügyi intézmény, amely akár önálló jogi személyként vagy más intézmény fenntartásában, akár gazdasági társaságként működik. A beteg valamikor a jogviszony passzív, quasi alárendelt részese volt, beleegyezett a gyógyító kezelésbe, beavatkozásba, az orvosi tevékenységbe. Mára ez megváltozott és kialakultak az ún. betegjogok, úgymint: ellátáshoz való jog, az emberi méltósághoz való jog, a kapcsolat-tartás joga, a tájékoztatáshoz való jog, az iratok megismeréséhez való jog, az orvosi titok joga, az ellátás visszautasításának joga, stb. Az orvosi jogviszony forrásai: ezekre az jellemző, hogy a rendelkezések nem egy összefüggő és önálló kódexben jelennek meg, hanem más jogágak szabályai között, így: hazai jogszabályokként az Alaptörvény, a Ptk., a Csjt., a Btk., az egészségügyi törvény, a magzatvédelmi törvény; nemzetközi szabályokként az egyes egyezmények (1948. Genf - a nemzetközi orvosi esküről, Helsinki - az emberen végzett orvosi kísérletekről, Oslo - az indikált művi vetélésről, Madrid - az eutanáziáról; de említhető a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya (élethez való jog) és a Gazdasági, Szociális és Kulturális jogok Nemzetközi Egyezségokmánya is (mindenkinek joga van a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez). Ha nem is az orvosi jog forrásaként, de mindenesetre az orvosi gondolkodás alapjaként kell tisztelnünk a több, mint kétezer éves törvény -t, a Hippokráteszi esküt, amely azt mondta ki: ne árts (nil nocere), a legfőbb törvény a beteg érdeke, nem segítek hozzá asszonyt magzata elhajtásához, nem segítek hozzá senkit az eutanáziához (többek között). 1415 Az orvosi jog tárgya az orvosi szolgáltatás - már amennyiben az szolgáltatás. Véleményem szerint az orvos lényegesen többet nyújt, mint egyszerű szolgáltatást, néha az a néhány bíztató szó is javítja a beteg hangulatát és elősegíti gyógyulását, amelyet az orvostól hall. Az orvosi szolgáltatás jóval több, mint amit egy eredménykötelemnek minősülő vállalkozási szolgáltatás, avagy a szokásos gyógyító tevékenység nyújthat. Alapja egy olyan bizalom, amely semmilyen vállalkozás körében nem merülhet fel. Az elméletek többsége az orvosi jogvi-szonyt megbízásnak tekinti, így a magyar Polgári Törvénykönyv Kommentárja is, az orvosi jogviszony azonban még ettől is eltér, mert: 1./ e körben a betegnek nincs olyan széleskörű utasítási joga, mint pl. egy ügyvédi megbízás körében, végül is a beteg nem orvos és nem rendelkezik olyan ismeretekkel, tudással, mint amivel jogi érdekeit illetően rendelkezhet, 2./ az orvos, vagy az egészségügyi intézmény nem tagadhatja meg olyan könnyen a gyógy-kezelést, mint az ügyvéd a jogi szolgáltatást, 3./ a költségeket illetően a feleknek nem egymással, hanem a társadalombiztosítással kell elszámolniuk. Mindezen érvek alapján a szóban lévő szolgáltatást egy speciális jogviszony körében adott quasi szolgáltatásnak (nevezzük nevén: orvosi szolgáltatásnak) helyes minősítenünk. Az orvosi jog általam most kiemelt két vitatott kérdése azért is fontos katolikus jogász aspek-tusból, mert mindegyik a Teremtés rendjébe való beavatkozást, talán helyesebben beleavatkozás -t jelent. Abortusz Akkor most: emberölés? magzatölés? avagy a magánügy és szabadságjog érvényesülése? Két álláspont ismeretes ma, amelyek egyébként nemcsak az abortusz, hanem az eutanázia és egyéb már jelzett kérdésekben is állást foglalnak. A Pro Life és a Pro Chois nézetről van szó. A Pro Life nézet józan orvosi és hagyományos szemléletet tükröz, elutasítja az abortuszlegalizációt és az eutanázialegalizációt is, az élet kezdetét a fogamzástól számítja, vitatja a fogamzásgátlás és a művi megtermékenyítés több formáját, vagyis határozottan életvédelmi alapokon áll. Az élet időtartamát a fogamzástól a természetes halálig számítja. A Pro Chois nézet mind az abortuszlegalizáció, mind az eutanázialegalizáció előtt minden gátat megszüntetni kíván, az abortuszt a nőnek saját teste feletti önrendelkezési jogként fogja fel, a fogamzásgátlást és a művi megtermékenyítést aggálytalannak tartja, a szabad sexuális kapcsolatok híve, s mindezeket emberi szabadságjogként fogalmazza meg, az élet kezdetét a születéstől számítja. A mondottak emberi jogként való felfogása oda vezet, hogy a RTL-tv a Budapest éjjel-nappal című adásában (vagy más kereskedelmi adásokban is) modellként mutatják be a devianciákkal való kapcsolatot, a bulikat és benne a szexuális magatartásokat gyakorlatilag a promiszkuitást. Nézetem szerint a megnevezett 1516 műsor maga az erkölcsi fertő, amelynek gondolati körében a gyerek egy dolog, egy teher, amit cipelni kell. Ha körülnézünk posztmodern világunkban, azt láthatjuk, hogy a Pro Chois nézetnek sok híve van, s ez ma Magyarországon a rendszerváltás utáni, liberálisnak mondott, de inkább libertariánus propaganda egyik megnyilvánulása. Ez az ideológia eltávolítja az embereket Istentől, kizárólag materiális értékeket és utilitárius törekvéseket preferál, s aki ezzel nem ért egyet, az maradi, vagy hülye. Hogy mi a beavatkozás lényege azt mindenki tudja, magyarázni szükségtelen, keresztény-katolikus álláspontunk is tisztázott. Azonban - többek között - két olyan problémakör is fel-merül, amelyek fölött vita van és amelyek az orvosi magatartást is befolyásolhatják. Az első az, hogy mikor kezdődik az élet, a másik, hogy milyen magatartást tanúsítson az orvos a beavatkozással kapcsolatban. Az első kérdésben a mondott nézetek antagonisztikus ellentmondásban vannak. Az életvé-delmi nézet szerint az élet a fogamzás pillanatában kezdődik, amely ettől kezdve egy olyan génkombináció, amely egyedi és megismételhetetlen. Lehet ugyan az embrió fejlődése során egyes szakaszokat meghatározni - attól függően, hogy egyes szervek (végtagok, vagy ideg-rendszer) mikor fejlődnek ki, de ez nézetem szerint egy apológia, s csak arra alkalmas, hogy elvi alapon meghatározható legyen egy időszak, amelyen belül szabad teret kaphat az abor-tusz. Lényegesebb az, hogy mikor éri el a magzat agya az emberre jellemző fejlettségi fokot, vagyis amely időszak Aquinói Szent Tamás Arisztotelész nézetére alapozott, de az abortusz kérdésében állást nem foglaló véleménye szerint a lelkesülés, a lélekadás ideje, ami a fogamzás utáni harmadik hónapban következik be. A Katolikus Egyház ezt a nézetet már ko-rábban elutasította, s megmaradt annál, hogy élet a fogamzással kezdődik. A különböző, néha keresett elméletek mögött meghúzódónak láthatunk látens szempontokat, azt hogy minél hosszabb legyen azon időszak, amely alatt nem érvényesülhetnek a magzatvédelmi ren-delkezések. A magzat tehát a fogamzástól kezdve, magzati fejlődésének teljes időtartamában és a szüle-tésig, illetve azután a természetes halálig: ember. Ezt ma már nemzetközi szabály erősíti meg, mégpedig az Európa Parlament 1046/1986. és 1100/1989. számú határozata a magzat státu-száról szóló fejezetében. A magzat védelme, élő emberként kezelése (ami ma magzatvédelem) a korai újkorban Ma-gyarországon odáig ment, hogy a bűncselekménye miatt halálra elitélt várandós nőt váran-dóssága tartama alatt nem lehetett kivégezni. Idézet Borsod megye ítélőszékének egy évi ítéletéből: Miért hogj penigh az azzony állat hasas, meg kell Warnj, hogy az gjermeket elhozza. Ma kissé vulgárisnak tűnik a szövegezés (az is), de tényként állapítható meg az indokolás magzatvédelmi rendeltetése, s ha nem is ez a gyökere a mai magzatvédelmi törvénynek, azt kijelenthetjük, hogy a magzat évszázadokkal ezelőtt is védelemben része- 1617 sült, ma pedig tör-vényben megfogalmazott jogai vannak, így: a vagyoni jogok körében öröklési képesség, vagy kárigény - azzal a feltétellel, hogy élve megszületik, vagyis várományként. A második kérdés az, hogy miként viselkedjék az orvos az engedélyezett abortusszal kapcso-latban. Nem kis dilemmát okoz ez annak az orvosnak, aki természetszerűen tartja magáénak a Pro Life nézetet, de egyben alkalmazottja egy olyan munkáltató intézménynek, ahol a kiírt műtét elvégzése munkaköri kötelezettséget jelent. A konfliktus feloldásában irányt mutat az 1970-es Oslói Deklaráció, amely szerint az orvosnak joga van ahhoz, hogy visszalépjen, amennyiben biztosítja az orvosi ellátás folyamatosságát egy képesített kollégája révén. Általam, de valószínűleg általában sem ismert, hogy mai praktizáló orvosaink mennyire tájé-kozottak, vagy éppen közömbösek ezen etikai dilemma tárgyában, azaz milyen szerepet játszik döntésükben a kórházi fegyelem, esetleg az állásféltés, s milyet a lelkiismeret. Itt egy fontos kijelentést kell tennünk: nincs olyan jogszabály, amely kötelezővé tenné az orvosnak az eljárásban való részvételt (!). Ez következik az Alaptörvénynek a lelkiismereti szabad-ságról szóló rendelkezéséből, valamint az orvosi esküből és az Orvosetikai Kódex is igyekszik mentesíteni az orvosokat a konfliktus gondja alól. Etikai meggondolások mellett nem lehet megfeledkezni a műtét egészségügyi kockázatairól sem, amely kockázatok az anyát terhelik. A beavatkozás következményeként vérzés, gyul-ladás, méhátfúródás fordulhat elő, avagy későbbi következményként spontán vetélés, vagy meddőség. Az ún. szövődmények legális abortusz esetén is beállhatnak, rendezetlen körül-mények között végzett esetekben pedig valószínűleg nagyobb arányban. Nézetem szerint az abortusz az anya részéről lelki sérülés is. Hitünk és a természettörvény alapján tiltakozunk ugyan az abortusz ellen, de lehetnek olyan indikációk, amelyek alapján a műtét elvégzése legalábbis megérthető, s a Katolikus Egyház sem ítélte el soha azokat az egyházi tanításokkal egyetértő házastársakat, akik súlyos és kikerülhetetlen kényszerítő okok miatt ehhez folyamodtak, ugyanis ez esetben a műtét nem a gyermekáldás megakadályozására, hanem súlyosabb kár/károsodás elkerülésére irányul. Ilyen az anya életveszélyben léte (pl. egy balesetnél), vagy egészségi állapotának súlyos és tartós megromlása, vagy éppen a magzat olyan genetikai károsodása, amely őt életképtelenné teszi. S vannak a gyakorlatban olyan indikációk, amelyekre az anyák gyakran hivatkoznak, mint pl. szociális helyzetük, életkoruk, családi állapotuk, vagy egyéb mondvacsinált, esetleg valós okok. A tényleges hivatkozásokat az engedélyezési eljárásban lehet és célszerű elbírálni. Jogalkotási feladat lenne az indikációs kör szűkítése (a magam részéről ebben nem bízom), a megfelelő tanácsadás, vagy egy ésszerű gondolkodási idő meghatározása. Korunkban mindezen érvek mellett szólni kell a kérdés demográfiai hatásairól. Azon ma-gyarországi helyzetben, amikor az ország lélekszáma már nem éri el a 10 milliót és minden valószínűség szerint még tovább fog csökkenni, társadalmi szempontból sem engedhető meg az abortuszok gyakori és gépies engedélyezése, sőt a család és magzat- 1718 védelmi intézkedések to-vábbfejlesztése a kívánatos, akár közvetett úton is (talán ez a járhatóbb), de a társadal-mi/civil szervezetek preferenciái/tevékenysége útján is óta, azaz mintegy 20 év alatt az ország lélekszáma fővel csökkent, s ez vidéken sokkal inkább szembetűnő, mint a városokban. Ez a helyzet hovatovább drámaivá fog válni. S akkor még nem vettük számításba a helyzet távlati szociálpolitikai dimenzióját (ki fogja előállítani a jövőben szükséges javakat és ki fogja megtermelni a jövő idős nemzedéke nyugdíját). Ide kívánkozik ezért Kölcsey Ferenc gondolata: Messze jövendővel komolyan vess öszve jelenkort, Hass, alkoss, gyarapíts, s a haza fényre derül. Az abortusszal kapcsolatos katolikus-keresztény álláspont ismertetése előtt idézzünk Molnár Tamástól, az Egyesült Államokban élt és néhány éve elhunyt filozófustól egy olyan gondolatot, amely a keresztény társadalmi tanítások lényegét mutatja be, mint as világról és az emberről szóló helyes gondolkodás kvintesszenciáját: a keresztény társadalmi tanítás a legszabatosabb együttesét képezi azon kijelentéseknek, amelyeket az ember természetéről, a hit és az ész egyensúlyáról, a belső és a külső emberről, a társadalom alapfeltételeiről, az emberi kapcsolatokról tenni lehet. Emellett előhívhatnánk több korai, vagy mai keresztény-katolikus gondolkodót Szent Ágos-tontól, Aquinói Szent Tamásig és Nagy Szent Vazulig, vagy előhívhatnánk több, a keresztény társadalmi tanításokról szóló műből további mondatokat, a Molnár Tamástól származó gondolat annyira alapvető, hogy ahhoz aligha kell magyarázat. Utaljunk talán Thomas Sanchezre, aki moralista volt és a XVI-XVII. században élt, s aki kidolgozta az anya életének megmentése érdekében végezhető abortusz elméleti alapjait. Szerinte: ha az anya egyébként meghalna, s a magzat átmeneti állapotban van az egyszerű és a lélekkel áthatott állapot között, akkor szabad megölni a magzatot, mivel annak lényege még nem teljesen emberi, s ez felhatalmaz arra, hogy magasabb értékek nagyobb súllyal essenek latba. Ezt a nézetet a Katolikus Egyház is elfogadta és elfogadja, igaz kissé szűkített formában. Az abortusz katolikus szempontból való megítélése két pápai dokumentumban mutatkozik meg a legpregnánsabban, a Gaudium et Spes kezdetű korszakos konstitúcióban és a Humanae vitae című nemkülönben jelentős enciklikában. Ide sorolhatjuk még a Familiaris Consortio című enciklikát és a Püspöki Szinódus által kiadott Családjogi Chartát, de a Magyar Katolikus Püspöki Kar körleveleit is. Gaudium et spes: Az életet a leggondosabban kell óvni már a fogamzástól kezdve, A magzatelhajtás is, a csecsemők megölése is szégyenletes bűntett ; a biológia, az orvostudomány, a társadalomtudomány és a lélektan szakemberei nagyon jó szolgálatot tehetnek a házasság és a család intézményének és a lelkiisme- 1819 ret nyugalmának, ha kutatásaikat összehangolva iparkodnak egyre jobban megvilágítani azokat a feltételeket, amelyek erkölcsileg kifogástalan születésszabályozásra adnak módot. Családjogi Charta: Az emberi életet a fogantatás pillanatától kezdve feltétlen tiszteletben kell tartani és véde-lemben kell részesíteni. Az abortusz közvetlenül megsérti az ember alapvető jogát az élethez. Magyar Katolikus Püspöki Kar körlevele (1956!): ne mondja senki, hogy a gyermek anyja méhében nem eleven, mert bizony élő lény az, akinek lelke van és aki növekszik, fejlődik, sőt sokszor megmozdul az anyai szív alatt Humanae Vitae (korunkat a halál civilizációjá -nak nevezte és meghirdette az élet és szeretet civilizáció -ját): Kinyilvánítom, hogy a közvetlen abortusz, melyet célként vagy eszközként szándékolnak, mindig az erkölcsi rend súlyos felforgatása, mert egy ártatlan emberi élet előre megfontolt kioltása. A második világháború utáni kor keresztény-katolikus felfogása továbbra is határozottan elle-nezte az abortuszt, s az egyetlen megengedhető kivételt az anya életének megmentésének ese-te képezte. Ugyanakkor az individualista és liberális nézetek terjedése, a tudomány és a tech-nológia fejlődése következtében a termékenység családon és társadalmon belüli szerepe meg-változott. E nézetek szerint az anya egészségéhez, testi integritásához, társadalmi helyzetéhez és szabadságjogaihoz való elveket is figyelembe kell venni, vagyis a Pro Chois nézet kialakí-totta azt az álláspontot, hogy az egyén szabadságjogának gyakorlásában a magzat léte nem képezhet kikerülhetetlen akadályt. Mivel a keresztény-katolikus és a Pro Life nézet továbbra is kitart az élethez való jog mellett, korunkra a két nézet szembenállása jellemző. Végkövetkeztetésként azt szögezhetjük le: egyet kell értenünk az idézett egyházi megnyilatkozásokkal, valamint Magyar Orvosi Kamara, illetve általában az orvosok véleményével, mert ez az álláspont nem ideológiai alapon és társadalmilag légüres térben alakult ki, hanem a létező világnézetek ellentétéből és a keresztény társadalmi tanításokból, s küzdeni kell az ellenzők táborán belüli estleges megosztottság ellen; látnunk és tudomásul kell vennünk, hogy az abortusz gyakorlatának terjedése miatt a tudomány kutatja azon újabb módozatok és orvosi eljárások lehetőségeit, amelyek a beavatkozás elvégzésének biztonságosabb lehetőségeire, veszélyeinek elkerülhetésére irányulnak; meg kell állapítanunk, hogy az abortusz, a kockázatok ellenére is sokszor a születés-szabályozás egyik - bár végső - módszereként használatos a hétköznapi ember szemé-ben, s célszerű ennek ellenében, valamint a kockázatokra és a társadalmi 1920 következ-kezményekre való figyelemfelhívásokkal a társadalom tájékoztatására törekedni; figyelmeztetni kell arra, hogy az abortuszlegalizáció egyik következménye a magzat természetellenesen dolognak tekintése, a megszületés elkerülhetősége, a szabados élet-mód, a korlátok nélküli nemiség - már-már mozgalommá való szélesítése - előmozdít-ja újabb veszélyek megvalósulását; az élethez való jog érvényesülése és a veszélyek elkerülése érdekében a társadalmi szervek ismeretterjesztő tevékenysége fokozását, együttműködését, de jogalkotási fela-datokat is látunk. Eutanázia Az eutanázia fogalmát a legpontosabban az 1987-es Madridi deklaráció határozta meg: Eutanázia a beteg életének szándékos kioltása, akár a beteg saját kérésére, akár a közvetlen hozzátartozók kérésére etikátlan. Hittani Kongregáció (1980): eutanáziának tekinthető minden olyan cselekedet vagy cselekedet-mulasztás, amely önma- gában vagy a cselekvő szándéka alapján halált okoz azzal a céllal, hogy a szenvedés minden lehetőségének véget vessen. Lényegében ugyanezeket fejezi ki a Magyar Orvosi Kamara Orvosetikai Statutuma: Eutanázia az orvosnak foglalkozása körében megvalósított szándékos tevékenysége, amely a gyógyíthatatlan beteg halálára irányul a beteg kérésére Az ember életének kioltását célzó tevékenység mind az orvosi hivatással, mind az orvosi etikával összeegyeztethetetlen. Mindezen kijelentések viszonylagos, illetve a fogalom általános ismertsége ellenére megdöb-bentő hírt olvastam nem régen a napisajtóban, az volt a címe: Minden második magyar eutanáziapárti. Nem sokkal ezt követően megjelent egy recenzió: Nem fogadható el az eutanázia - címmel. Az első, statisztikai adatokat is tartalmazó írás valóban, s talán a legnagyobb megdöbbenéssel töltött el, a második ezt enyhítette, de mégis megmaradt egy keserű szájíz: ilyenek lennénk? A kérdés rendkívül aktuális, mivel a Kúria éppen a közelmúlti napokban hozott döntést egy, az eutanázialegalizációval kapcsolatos népi kezdeményezés ügyében. Ezért a fogalmi meg-határozások mellett, amelyek felől a jelenlévők egyébként bizonyosan tájékozottak, itt és most határozottan kell megfogalmazni a józan és katolikus álláspontnak megfelelő érveket. Miként az abortusz kérdésében, itt is fennállnak azon ellentétek, amelyek a Pro Life és Pro Chois nézetekben tükröződnek. Itt is ütköznek egyfelől a sajátos szabadság-esz- 20 Több megjelenítése
Jogi-Etikai Alapok a Kommunikációban Dr. Frank Nóra Dr. Csikós Ágnes PTE, ÁOK, Alapellátási Intézet Egészségügyi Törvény 1997. évi CLIV. törvény Orvosok jogai és kötelezettségei Ellátási kötelezettség Részletesebben A személyhez fűződő jogok és a tájékoztatáshoz való jog relevanciája a
A TÁJÉKOZTATÁSHOZ VALÓ JOG Betegjogi képviselő képzés Budapest, 2014 március 20-22 DrSzendy Erzsébet betegjogi képviselő TÁMOP-557-08/1-2008-0001 Betegjogi, ellátottjogiés gyermekjogi AZ EGÉSZSÉGÜGYI ELLÁTÁS Részletesebben A BETEGEK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI (AZ 1997.ÉVI CLIV.TÖRVÉNY ALAPJÁN)
A BETEGEK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI (AZ 1997.ÉVI CLIV.TÖRVÉNY ALAPJÁN) I. Az egészségügyi ellátáshoz való jog Minden betegnek joga van jogszabályban meghatározott keretek között az egészségi állapota által Részletesebben A TÁJÉKOZTATÁSHOZ VALÓ JOG
A BETEGEK JOGAI A PSZICHIÁTRIAI KEZELÉS SORÁN 1998. július elsejétõl új egészségügyi törvény szabályozza a betegjogokat. Fõbb rendelkezései meghatározzák, milyen jogok illetnek meg minket a gyógykezelésünk Részletesebben A BETEGJOGOK ÉS AZ EGÉSZSÉGÜGYI RENDSZER KAPCSOLATA, FUNKCIÓJA.
A BETEGJOGOK ÉS AZ EGÉSZSÉGÜGYI RENDSZER KAPCSOLATA, FUNKCIÓJA. ANTAL GÉZA 1 Az aggodalmak és félelmek ellenére mégis 1997. április hónapban elkezdődött a program, modellkísérlet, mely útjára indította Részletesebben BETEGEK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI A MAGYAR EGÉSZSÉGÜGYI ELLÁTÓRENDSZERBEN
EK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI A MAGYAR EGÉSZSÉGÜGYI ELLÁTÓRENDSZERBEN Feith Helga Judit PhD Társadalomtudományi Tanszék ETK-EDUVITAL 2013. ÁPRILIS 26. Stróbl Alajos Justitia szobra a XIX. századból Beteg Részletesebben A betegjogvédelem jövője
A betegjogvédelem jövője Mogyorósi Dorottya dr. med, dr. jur Európai Betegjogi Nap, Budapest 2011. április 18. Kérdés Hol járunk már az éden fáitól! Világunk büszke madarának csőrében porladunk. Hullám Részletesebben Gyakorló ápoló képzés 2012.03.26.
Etikai Kódexek Hivatások, foglalkozások szakmai szabályai Az etikai kódex feladata A kódex jogra épülő, írásos erkölcsi normagyűjtemény, a jognál részletesebb, olykor szigorúbb megfogalmazásokkal is él. Részletesebben Beleegyezés a kezelésbe a kezelés visszautasítása
Beleegyezés a kezelésbe a kezelés visszautasítása Önrendelkezéshez való jog Önrendelkezési jog az egészségügyben: egészségügyi ellátás akkor nyújtható, a betegen beavatkozás akkor végezhető, ha abba a Részletesebben Ellátások visszautasításának szabályai
Ellátások visszautasításának szabályai Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ Összeállította: Szűcsné dr. Dóczi Zsuzsanna betegjogi képviselő 2015. október 09. TÁMOP 5.5.7-08/1-2008-0001 Részletesebben Hidak építése a minőségügy és az egészségügy között
DEBRECENI EGÉSZSÉGÜGYI MINŐSÉGÜGYI NAPOK () 2016. május 26-28. Hidak építése a minőségügy és az egészségügy között A TOVÁBBKÉPZŐ TANFOLYAM KIADVÁNYA Debreceni Akadémiai Bizottság Székháza (Debrecen, Thomas Részletesebben Életvégi döntések az intenzív terápiában az újraélesztés etikai és jogi vonatkozásai
Semmelweis Egyetem Doktori Iskola Dr. Élő Gábor Életvégi döntések az intenzív terápiában az újraélesztés etikai és jogi vonatkozásai Tézisek Semmelweis Egyetem 4. sz. Doktori Iskola Semmelweis Egyetem Részletesebben A sürgősségi pszichiátriai ellátás és jogi szabályozása FOK IV.
A sürgősségi pszichiátriai ellátás és jogi szabályozása FOK IV. Sürgősség a pszichiátriában Bármely zavar elsősorban a viselkedésben, de gondolkodásban, észrevevésben, érzelmek területén, amely azonnali Részletesebben A MÁSODIK ABORTUSZDÖNTÉS BÍRÁLATA
Tóth Gábor Attila A MÁSODIK ABORTUSZDÖNTÉS BÍRÁLATA Túlzás nélkül állíthatjuk, hogy az utóbbi évek legjelentôsebb alkotmánybírósági határozata az 1998 novemberében kihirdetett abortuszdöntés. Elsôsorban Részletesebben 3 Nagyatád, 4 Salgótarján, 5 Eger, 6 Budapest)
A betegek visszajelzései, mint a minőségbiztosítás indikátorai Prof. Simon Tamás 1, Gellénné Rezsnyák Erika 2, dr. Kiss Istvánné 3, Kreicsi Mária 4, Bak Imre 5, Szentmiklósi Judit 6 ( 1 Magyar Rákellenes Részletesebben Ennek részletes szabályait a Kórház házirendje határozza meg, nem korlátozva az Eütv-ben foglaltakat..
A Minőségirányítási Kézikönyv ME04-02A A fekvőbeteg gyógyító ellátás folyamatainak szabályozása fejezetéből: 5.3. A BETEG TÁJÉKOZTATÁSA, BETEGJOGOK A betegeket (törvényes képviselőt, vagy a helyette nyilatkozattételre Részletesebben Deviancia Bánlaki Ildikó 2010
Deviancia Bánlaki Ildikó 2010 Deviancia Elhajlás, (helyes) úttól való eltérés. Deviáns viselkedés Olyan viselkedésforma, amely a társadalom többsége által elfogadott normát, normákat sért. Társas együttélésünket Részletesebben TASZ KÖZIRATOK A TASZ az eutanáziáról
TASZ KÖZIRATOK A TASZ az eutanáziáról Az elmúlt évtizedekben világszerte előtérbe kerültek az élet befejezésével kapcsolatos dilemmák. A modern orvostudomány segítségével a betegek haldoklása akár évekig Részletesebben A kegyes halál büntetőjogi értelmezése. Szerző: dr. Faix Nikoletta
A kegyes halál büntetőjogi értelmezése Szerző: dr. Faix Nikoletta Az emberölés és az öngyilkosságban közreműködés megállapíthatósága szempontjából a sértett egészségi állapota közömbös. Egy haldokló sértett Részletesebben MISKOLCI MAGISTER GIMNÁZIUM ETIKA TANMENET
MISKOLCI MAGISTER GIMNÁZIUM ETIKA TANMENET Készítette: Varga Enikő 1 EMBER-ÉS TÁRSADALOMISMERET, ETIKA Célok és feladatok Az etika oktatásának alapvető célja, hogy fogalmi kereteket nyújtson az emberi Részletesebben Az egészségügyi szolgáltatások etikai kérdései. -az orvoslással kapcsolatos etikai problémák egyre nagyobb közérdeklődésre tartanak számot
Az egészségügyi szolgáltatások etikai kérdései Etika -az orvoslással kapcsolatos etikai problémák egyre nagyobb közérdeklődésre tartanak számot orvosi etika (deontológia) -hagyományosabb kifejezés -a hálapénz Részletesebben 4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán. Alkotmányos védelem
4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán Alkotmányos védelem Általános alkotmányos védelem A nemek közötti hátrányos megkülönböztetés általános tilalmát a Magyar Részletesebben Érdekkonfliktus ORVOSTUDOMÁNYI KUTATÁSOK JOGI KÉRDÉSEI. II. Világháborúalatt a koncentrációs táborokban végzett kutatások - Mengele
ORVOSTUDOMÁNYI KUTATÁSOK JOGI KÉRDÉSEI Intenzív jogi szabályozás nemzetközi, nemzeti szinten is Jogi eszközökkel nehezen kezelhető érdekkonfliktus Egyéni érdek - társadalmi érdek Érdekkonfliktus egyéni Részletesebben A MORÁLIS ÉS A JOGI ÉRTÉKELÉS ELTÉRÉSEI
Takács Albert A MORÁLIS ÉS A JOGI ÉRTÉKELÉS ELTÉRÉSEI Az alkotmányosságról vallott felfogás lényegét 1. aligha lehet jobban szemléltetni, mint ha ez ugyanazon tárgykörben különbözô idôpontokban hozott Részletesebben Felnőttek, mert felnőttek
Zolnai Erika Felnőttek, mert felnőttek Értelmi sérült felnőttek szexuálpedagógiai támogatása KLTE S z o c í o Í ő í í í ű Tanszék Könyvtára Leli, KEZEM FOGVA ÖSSZ EfO & K > Kézenfogva Alapítvány Budapest, Részletesebben ELLÁTÁSOK VISSZAUTASÍTÁSÁNAK SZABÁLYAI
ELLÁTÁSOK VISSZAUTASÍTÁSÁNAK SZABÁLYAI Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ ÖSSZEÁLLÍTOTTA: ERHARDTNÉ DR. GACHÁLYI ANIKÓ BETEGJOGI KÉPVISELŐ, KMR KOORDINÁTOR 2015. MÁJUS Részletesebben Ismeretkörök : 1. Az etika tárgyának definiálása 2. Etikai irányzatok 3. Erkölcsi tapasztalat 4. Moralitás: felelősség, jogok, kötelességek 5.
Etika Bevezető Oktatási cél: A kurzus célja az etika körébe tartozó fogalmak tisztázása. A félév során olyan lényeges témaköröket járunk körbe, mint erény erkölcsi tudat, szabadság, lelkiismeret, moralitás, Részletesebben A klinikai vizsgálatokról. Dr Kriván Gergely
A klinikai vizsgálatokról Dr Kriván Gergely Mi a klinikai vizsgálat? Olyan emberen végzett orvostudományi kutatás, amely egy vagy több vizsgálati készítmény klinikai, farmakológiai, illetőleg más farmakodinámiás Részletesebben Tudományos publikációs pályázat. Az érvénytelen szerződés jogkövetkezményeinek dogmatikai szemlélete a 2013. évi V. törvényben
Miskolci Egyetem Állam és Jogtudományi Kar Civilisztikai Tudományok Intézete Polgári jogi Tanszék Novotni Alapítvány a Magánjog Fejlesztéséért Tudományos publikációs pályázat Az érvénytelen szerződés jogkövetkezményeinek Részletesebben A betegek jogairól. Az egészségügyben hogyan érvényesül az emberi méltóság védelme?
A betegek jogairól 1998. július 1-től új törvény védi a betegek jogait. Az egészségügyi törvény célja, hogy a betegek megfelelő színvonalú egészségügyi ellátásban részesüljenek, és gyógykezelésük során Részletesebben A betegek visszajelzései, mint a minőségbiztosítás indikátorai
A betegek visszajelzései, mint a minőségbiztosítás indikátorai Prof. dr. Simon Tamás Magyar Rákellenes Liga és Semmelweis Egyetem ÁOK Népegészségtani Intézet MRL alapszervezeti vezetők: Gellénné Rezsnyák Részletesebben Bemutatkozik a Rosszcsont Alapítvány
Bemutatkozik a Rosszcsont Alapítvány Az Alapítvány célja, hogy a gyermekreumatológiai kórképekben szenvedő beteg gyermekek a gyógyításuk során a legmagasabb színvonalú ellátásban részesülhessenek. Mottónk Részletesebben TAPOLCAI KÓRHÁZ EGÉSZSÉGÜGYI NONPROFIT KFT. 8300 TAPOLCA, ADY E. U.1-3.
TAPOLCAI KÓRHÁZ EGÉSZSÉGÜGYI NONPROFIT KFT. 8300 TAPOLCA, ADY E. U.1-3. PANASZBEJELENTÉS KIVIZSGÁLÁSÁNAK SZABÁLYZATA SZ-22 KÉSZÍTETTE: JÓVÁHAGYTA: HÁRSFA GYULÁNÉ ÁPOLÁSI IGAZGATÓ A DOKUMENTÁCIÓ KÓDJA: Részletesebben ETIKAI KÓDEX HATÁLYOS 2011. október 25.
BUDAPEST FŐVÁROS II. KERÜLETI ÖNKORMÁNYZAT EGÉSZSÉGÜGYI SZOLGÁLATA Kapás 1027 Budapest, Kapás u. 22. Tel: 488-75-28, Fax: 488-75-07 E-mail: euszolgig@kapas.hu Iktatószám: ETIKAI KÓDEX HATÁLYOS 2011. október Részletesebben TERVEZET DUNAÚJVÁROS MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZÉPTÁVÚ IFJÚSÁGPOLITIKAI KONCEPCIÓJA
TERVEZET DUNAÚJVÁROS MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZÉPTÁVÚ IFJÚSÁGPOLITIKAI KONCEPCIÓJA 2005-2010 TARTALOM 1. Bevezető... 3. oldal 2. Az ifjúsági korosztály Dunaújvárosban... 5. oldal 3. Az önkormányzat ifjúsági Részletesebben Secíio Juridica et Politica, Miskolc, TomusXXV/2. (2007), pp. 601-614 A KUTATÓKRA VONATKOZÓ MUNKAJOGI SAJÁTOSSÁGOK NÁDAS GYÖRGY*
Secíio Juridica et Politica, Miskolc, TomusXXV/2. (2007), pp. 601-614 A KUTATÓKRA VONATKOZÓ MUNKAJOGI SAJÁTOSSÁGOK NÁDAS GYÖRGY* A felsőoktatási intézmény feladatai közé tartozik a tudományos kutatás, Részletesebben az egészségügyi ellátáshoz való jogot, az emberi méltósághoz való jogot, a tájékoztatáshoz való jogot, az önrendelkezéshez való jogot,
A BETEGEK JOGAIRÓL 1998. július 1-tõl új törvény védi a betegek jogait. Az egészségügyi törvény célja, hogy a betegek megfelelõ színvonalú egészségügyi ellátásban részesüljenek, és gyógykezelésük során Részletesebben Oroszlány város szociális szolgáltatástervezési koncepciójának felülvizsgálata 2009.
Oroszlány város szociális szolgáltatástervezési koncepciójának felülvizsgálata 2009. TARTALOM JEGYZÉK Bevezető 1 1. A koncepció elvi alapjai 1 1.1. Jövőkép megfogalmazása 3 1.2. Alapelvek megfogalmazása Részletesebben kényszer kényszerrel alkalmasság elbírálásához szükséges vizsgálatokat végzi el
Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága H-1015 Budapest, Donáti u. 35-45. Tárgy: Indítvány alkotmányellenesség megállapítására Tisztelt Alkotmánybíróság! Az alábbiakban indítványt terjesztek elő A munkaköri, Részletesebben Orvosi hibák és tévedések kommunikációja
Orvosi hibák és tévedések kommunikációja Dr Pilling János Semmelweis Egyetem, Magatartástudományi Intézet Milyen gyakoriak az orvosi hibák? Az USA-ban évente 44000-98000 halál következik be káros orvosi Részletesebben Az autonómia és complience, a fogyatékosság elfogadtatásának módszerei
Az autonómia és complience, a fogyatékosság elfogadtatásának módszerei Dr. Kollár János egyetemi adjunktus Debreceni Egyetem Orvos- és Egészségtudományi Centrum, Népegészségügyi Kar Magatartástudományi Részletesebben Transzfúzió jogi vonatkozásai. Dr. Vezendi Klára SZTE Transzfuziológiai Tanszék
Transzfúzió jogi vonatkozásai Dr. Vezendi Klára SZTE Transzfuziológiai Tanszék A Magyar Köztársaság Alkotmánya szerint: minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelytől Részletesebben A ROSSZ HÍR FOGALMA. A jövőképet jelentősen negatívan befolyásoló információ:
Dr. Csörsz Ilona A ROSSZ HÍR FOGALMA A jövőképet jelentősen negatívan befolyásoló információ: Rosszindulatú betegségek diagnózisának közlése Krónikus betegségek (pl. diabetes, hypertónia stb.) diagnózisának Részletesebben Önrendelkezési jog ellátás visszautasítása. Dósa Ágnes
Önrendelkezési jog ellátás visszautasítása Dósa Ágnes Főszabály: a betegen csak a beleegyezésével szabad orvosi beavatkozást végezni, a beteg joga eldönteni, hogy mely orvosi beavatkozásokba egyezik bele, Részletesebben A képzésen túl kiemelt célunk a tapasztalatcsere is. Mottónk ezért: tanulva tanítsuk egymást!
Semmelweis Egyetem Általános Orvostudományi Kar I. sz. Sebészeti Klinika Igazgató: Dr. Kupcsulik Péter egyetemi tanár 1082 Budapest, Üllői út 78. Tel./fax: 333-5343 Budapest, 2010. augusztus 29. Tisztelt Részletesebben SZEGEDI TUDOMÁNYEGYETEM SZENT-GYÖRGYI ALBERT KLINIKAI KÖZPONT IDEGSEBÉSZETI KLINIKA MŰKÖDÉSI RENDJE 2013.
SZEGEDI TUDOMÁNYEGYETEM SZENT-GYÖRGYI ALBERT KLINIKAI KÖZPONT IDEGSEBÉSZETI KLINIKA MŰKÖDÉSI RENDJE 2013. 2 I. Általános és bevezető szabályok 1.. A Szegedi Tudományegyetem Szent-Györgyi Albert Klinikai Részletesebben A BETEG GYERMEK JOGAI Dr. Pálinkás Zsuzsanna gyermekjogi képviselő OBDK DDR
A BETEG GYERMEK JOGAI Dr Pálinkás Zsuzsanna gyermekjogi képviselő OBDK DDR Gyermekjogi képviselő HÍD képzés Budapest, 2014 május 15-17 TÁMOP-557-08/1-2008-0001 ENSZ Gyermekek Jogairól szóló Egyezmény 24 Részletesebben EMBERI JOGOK A KATOLIKUS EGYHÁZ ÉLETÉBEN ÉS JOGÁBAN. Szerkesztette Orosz András Lóránt OFM
EMBERI JOGOK A KATOLIKUS EGYHÁZ ÉLETÉBEN ÉS JOGÁBAN Szerkesztette Orosz András Lóránt OFM Sa p ie n t ia Iuris 1 A Sapientia Szerzetesi Hittudományi Főiskola Egyházjog Tanszékének sorozata Sorozatszerkesztő: Részletesebben TELENOR MAGYARORSZÁG ZRT. ÁLTALÁNOS BESZERZÉSI FELTÉTELEK. Első kibocsátás dátuma: 2014. május 15. Első hatálybalépés: 2014. május 15.
Első kibocsátás dátuma: 2014. május 15. Első hatálybalépés: 2014. május 15. Módosítás időpontja Módosítás készítője Módosítások összefoglalója Módosítás hatályba lépése 1 1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.1. Részletesebben MAGYAR ÍRÁSTERÁPIÁS EGYESÜLET MINŐSÍTETT SZAKTANÁCSADÓI BÁZIS SZAKMAI-ETIKAI KÓDEXE
MAGYAR ÍRÁSTERÁPIÁS EGYESÜLET MINŐSÍTETT SZAKTANÁCSADÓI BÁZIS SZAKMAI-ETIKAI KÓDEXE 1. Preambulum 1.1 A Szakmai-Etikai Kódex (továbbiakban: SZEK) célja, hogy meghatározza Magyar Írásterápiás Egyesület Részletesebben I. fejezet. A hallgatók jogai és kötelezettségei. A hallgatói jogviszony
I. fejezet A hallgatók jogai és kötelezettségei A hallgatói jogviszony 1. (1) Az egyetem hallgatója az alapképzésben, mesterképzésben, doktori képzésben, főiskolai és egyetemi szintű képzésben, felsőfokú Részletesebben Amit a klinikai vizsgálatok szabályairól tudni kell
Dr. Soós Andrea Ifj. Dr. Lomnici Zoltán Amit a klinikai vizsgálatok szabályairól tudni kell Áttekintő kézikönyv a klinikai vizsgálatok magyarországi jogszabályairól Budapest, 2012 Tartalomjegyzék BEVEZETŐ Részletesebben A legnagyobb cél pedig itt, e földi létben ember lenni mindég, minden körülményben (Arany János) Az igazat mondd, ne csak a valódit.
FÜGGETLEN MAGYARORSZÁG A legnagyobb cél pedig itt, e földi létben ember lenni mindég, minden körülményben (Arany János) Az igazat mondd, ne csak a valódit. (József Attila) A rendszerváltozás veszteseinek Részletesebben BÜNTETŐJOGI JOGÉRVÉNYESÍTÉS A SZELLEMITULAJDON-JOGOK TERÜLETÉN EURÓPAI ÉS NEMZETI SZINTEN 1
Dr. Fazekas Judit Dr. Gyenge Anikó BÜNTETŐJOGI JOGÉRVÉNYESÍTÉS A SZELLEMITULAJDON-JOGOK TERÜLETÉN EURÓPAI ÉS NEMZETI SZINTEN 1 I. BEVEZETŐ NEMZETKÖZI ÉS KÖZÖSSÉGI JOGTÖRTÉNETI ELŐZMÉNYEK I.1. A NEMZETKÖZI Részletesebben ÉVFOLYAMDOLGOZAT. A h o n v é d e l mi k ö t e l e z e t t s é g a l k o t má n yjogi p r o b l é má i
SZEGEDI TUDOMÁNYEGYETEM Állam- és Jogtudományi Kar Szeged ÉVFOLYAMDOLGOZAT A h o n v é d e l mi k ö t e l e z e t t s é g a l k o t má n yjogi p r o b l é má i Konzulens: Dr. Tóth Károly Egyetemi Docens Részletesebben PÉCSI TUDOMÁNYEGYETEM KLINIKAI KÖZPONT
PÉCSI TUDOMÁNYEGYETEM KLINIKAI KÖZPONT PTE KK INTÉZETEIBEN TERVEZETT ÉS FOLYTATOTT HUMÁN KLINIKAI VIZSGÁLATOK ELJÁRÁSI RENDJE MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBEN 3/2009. sz. PTE KK Főigazgatói Utasítás Részletesebben Bioetika. Kovács Erika április 20.
Bioetika Kovács Erika 2016. április 20. Definíció A bioetika az élővilág kérdéseivel foglalkozó interdiszciplináris tudomány, amely összegyűjti az információkat a biológia, ökológia és szociológia legfontosabb Részletesebben A gazdasági élet szerződései A szerződések általános szabályai. 1. A kötelem és a szerződés fogalmi kérdései
1 A gazdasági élet szerződései A szerződések általános szabályai 1. A kötelem és a szerződés fogalmi kérdései Az áruk, szolgáltatások iránti igényt a gazdaság szereplői érdekeiknek megfelelően, azok által Részletesebben Prevenció: Elsődleges megelőzés: laikusok tájékoztatása a mozgásszervi betegségek megelőzésének
egészségügyi intézmények országos gerincgyógyászati ko zpont integrált betegedukációs tevékenység - 16 - Az Országos Gerincgyógyászati Központ támogatja pácienseit az egészségügyi kérdésekben való tájékozódásban Részletesebben Családi Vállalkozások Országos Egyesülete ETIKAI KÓDEX
Családi Vállalkozások Országos Egyesülete ETIKAI KÓDEX 2014 Tartalomjegyzék Az Etikai Kódex alkalmazási köre... 3 Magatartás az Egyesületben, illetve azon kívül... 3 A jogszabályok betartása... 3 Kapcsolat Részletesebben Azaz az ember a szociális világ teremtője, viszonyainak formálója.
Takáts Péter: A TEREMTŐ EMBER Amikor kinézünk az ablakon egy természetes világot látunk, egy olyan világot, amit Isten teremtett. Ez a világ az ásványok, a növények és az állatok világa, ahol a természet Részletesebben JAVÍTÁSI-ÉRTÉKELÉSI ÚTMUTATÓ ÍRÁSBELI VIZSGAFELADATHOZ. Geriátriai szakápoló szakképesítés. 2361-06 Geriátriai szakápolás modul. 1.
Emberi Erőforrások Minisztériuma Korlátozott terjesztésű! Érvényességi idő: az írásbeli vizsgatevékenység befejezésének időpontjáig A minősítő neve: Rauh Edit A minősítő beosztása: mb. főigazgató-helyettes Részletesebben Bevezetés a jogvédelem gyakorlatába I. Az ellátottjogi képviselő működési területe és feladatrendszere Hőhn Ildikó ellátottjogi képviselő
TÁMOP-5.5.7-08/1-2008-0001 Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ Bevezetés a jogvédelem gyakorlatába I. Az ellátottjogi képviselő működési területe és feladatrendszere Részletesebben XV. Országos Járóbeteg Szakellátási és X. Járóbeteg Szakdolgozói Konferencia 2013. szeptember 12. Balatonfüred
XV. Országos Járóbeteg Szakellátási és X. Járóbeteg Szakdolgozói Konferencia 2013. szeptember 12. Balatonfüred A témaválasztás indokai A feldolgozott esetek statisztikai és tartalmi bemutatása Összegzés, Részletesebben KÖVETELÉSKEZELÉSI TEVÉKENYSÉGRE VONATKOZÓ ÜZLETSZABÁLYZAT ÉS ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEK BUDAPEST DÍJBESZEDŐ FAKTORHÁZ ZRT.
DÍJBESZEDŐ FAKTORHÁZ ZRT. BUDAPEST A KÖVETELÉSKEZELÉSI TEVÉKENYSÉGRE VONATKOZÓ ÜZLETSZABÁLYZAT ÉS ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEK Hatályos: 2015. július 1. TARTALOM BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK... 3 1. ÁLTALÁNOS Részletesebben DR. IMMUN Egészségportál
A skizofrénia A skizofrénia A skizofrénia kifejezést szinte mindenki hallotta már valahol. Az emberek zöme azonban mégsem tudja biztosan, mi is ez, mi az oka, és hogyan gyógyítható. Mit jelent a skizofrénia Részletesebben MÜTF ALUMNI SZAKMAI KÖZÖSSÉG ETIKAI KÓDEXE
MÜTF ALUMNI SZAKMAI KÖZÖSSÉG ETIKAI KÓDEXE 2011 1. Az Etikai Kódex célja és alapelvei 1.1 A MÜTF ALUMNI SZAKMAI KÖZÖSSÉG (továbbiakban: MASZK) Etikai Kódexe a Közösség etikai önszabályozásának dokumentuma. Részletesebben Tisztelt Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság!
Tisztelt Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság! A Társaság a Szabadságjogokért, a Tranparency International Magyarország és a K- Monitor Közhasznú Egyesület álláspontja a Polgári Törvénykönyv Részletesebben A rheumatoid arthritises (RA) betegek ellátásának standard követelményei
A rheumatoid arthritises (RA) betegek ellátásának standard követelményei Translation into: Completed by: Email: SOC 1 SOC 2 HUNGARIAN Dr. Géza BÁLINT bjd@t-online.hu Az RA tüneteivel jelentkező betegnek Részletesebben 1876 XIV. törvénycikk a közegészségügy rendelkezéseiről 200. -ból állt, és közel egy évszázadra rendezte az egészségügy legfontosabb területeit.
Munkájuk során az egészségügyi dolgozók folyamatosan és számos formában találkozhatnak szakterületük etikai, ill. jogi jellegű szabályozásával. Ezeket összefoglaló néven eü ill. orvosi jognak szokás nevezni. Részletesebben Mens Mentis EgészségCentrum Korlátolt Felelősségű Társaság - 1119 Budapest, Fehérvári út 85. -
MU-07-01 B E L S Ő A D A T V É D E L M I E L J Á R Á S R E N D az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény, valamint az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó Részletesebben A MAGYAR ORSZÁGOS KÖZJEGYZŐI KAMARA 20. IRÁNYMUTATÁSA
A MAGYAR ORSZÁGOS KÖZJEGYZŐI KAMARA 20. IRÁNYMUTATÁSA a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzésével és megakadályozásával kapcsolatos feladatokról (egységes szerkezetben a pénzmosás és a terrorizmus Részletesebben Az erkölcsi nevelés. Dr. Nyéki Lajos 2016
Az erkölcsi nevelés Dr. Nyéki Lajos 2016 Bevezetés Az erkölcsi nevelés lényegében magatartásformálás, amelynek során a társadalom igényeinek megfelelő tartós magatartásformák kialakítására törekszünk. Részletesebben I. modul Civil szervezeteket szabályozó hatályos joganyag
CIVIL SZERVEZETEK MEGÚJULÓ MŰKÖDÉSI KÖRNYEZETE TANANYAG kézirat I. modul Civil szervezeteket szabályozó hatályos joganyag Írta: Dr. Homolya Szilvia Dr. Gyarmathy Judit Készült az Emberi Erőforrások Minisztériuma Részletesebben Bioetikai Kódex. Az orvosbiológiai/klinikai kutatások elveiről és gyakorlatáról. www.ett.hu/bioetikai_kodex.pdf
Bioetikai Kódex Az orvosbiológiai/klinikai kutatások elveiről és gyakorlatáról. www.ett.hu/bioetikai_kodex.pdf Tartalomjegyzék PREAMBULUM... 4 1. AZ ORVOSBIOLÓGIAI KUTATÓ MAGATARTÁSA... 5 2. A VIZSGÁLATI Részletesebben KOVÁCS GABRIELLA, KOVÁCS VIKTÓRIA A HIV/AIDS FERTŐZÖTTEK BETEGJOGAI ÉS SZEMÉLYISÉGI
KOVÁCS GABRIELLA, KOVÁCS VIKTÓRIA A HIV/AIDS FERTŐZÖTTEK BETEGJOGAI ÉS SZEMÉLYISÉGI JOGAI A MAGYAR EGÉSZSÉGÜGYI ELLÁTÁSBAN ÉS BÜNTETÉS- VÉGREHAJTÁSI INTÉZETEKBEN, VALAMINT AZ EBBŐL EREDŐ POLGÁRI JOGI FELELŐSSÉGI Részletesebben SIGNAL EXPRESSZ balesetbiztosítás. Ajánlat és feltételek. Új Bit.: 2016.01.01.
SIGNAL EXPRESSZ balesetbiztosítás Ajánlat és feltételek Új Bit.: 2016.01.01. Miért érdemes SIGNAL EXPRESSZ balesetbiztosítást választania? Teljes körű balesetbiztosítási védelem akár az egész családnak Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-5213/2014. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-5213/2014. számú ügyben Előadó: dr. Kussinszky Anikó Az eljárás megindítása 2014 októberében több internetes hírportál számolt be arról, hogy a fővárosi Bajcsy- Részletesebben KÖNYVELŐI MOZGÁSTEREK. Etikai szabályzat és titoktartás könyvelői oldalról
KÖNYVELŐI MOZGÁSTEREK Etikai szabályzat és titoktartás könyvelői oldalról Fegyelmi vétség Kkt. 174.. 174.. (1) Fegyelmi vétséget követ el az a kamarai tag könyvvizsgáló, könyvvizsgáló cég, aki/amely a) Részletesebben S Z E G E D I Í T É L Ő T Á B L A
S Z E G E D I Í T É L Ő T Á B L A P O L G Á R I K O L L É G I U M KOLLÉGIUMVEZETŐ: DR. KEMENES ISTVÁN 6721 Szeged, Sóhordó u. 5. Telefon: 62/568-512 6701 Szeged Pf. 1192 Fax: 62/568-513 Szegedi Ítélőtábla Részletesebben Genertel minicasco biztosítás ügyféltájékoztató és feltételek
Genertel minicasco biztosítás ügyféltájékoztató és feltételek GENERTEL ÁLTALÁNOS ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÓ 4. oldal GENERTEL MINICASCO BIZTOSÍTÁS FELTÉTELEI 7. oldal A társaság az ISVAP által vezetett Biztosítói Részletesebben FOGLALKOZTATÁSI KÖVETELMÉNYRENDSZER
9. verzió Az Óbudai Egyetem Szervezeti és Működési Szabályzata 2. melléklet FOGLALKOZTATÁSI KÖVETELMÉNYRENDSZER BUDAPEST, 2014. november TARTALOMJEGYZÉK Az egyetem, mint munkáltató kötelességei 1.... 3 Részletesebben KÉRELEM TELEPÜLÉSI TÁMOGATÁS 18. életévét betöltött tartósan beteg hozzátartozó ápolását gondozását végző személy részére
KÉRELEM TELEPÜLÉSI TÁMOGATÁS 18. életévét betöltött tartósan beteg hozzátartozó ápolását gondozását végző személy részére KÉRJÜK, SZÍVESKEDJEN NYOMTATOTT BETŰKKEL KITÖLTENI! Az ápolást végző személyre Részletesebben WESLEY JÁNOS LELKÉSZKÉPZŐ FŐISKOLA SZOCIÁLIS MUNKA SZAK
Tantárgy elzése Terepfeldolgozó 2. Tantárgy oktatójának Almásy Judit nappali tagozaton 4 tanóra/ hét óraadó tanár, szupervízor A megbeszélések kiscsoportos formában, egy szemeszter keretében zajlanak. Részletesebben NYILATKOZAT. Jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező más szerv részére
2.2. Tényleges tulajdonosi nyilatkozat jogi személyek részére: NYILATKOZAT Jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező más szerv részére Alulírott..., mint a. büntetőjogi felelősségem tudatában Részletesebben 2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról
2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról 1. A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosítása 1. A Büntető Részletesebben ORVOSBIOLÓGIAI, ORVOSTUDOMÁNYI KUTATÁSOK,ELJÁRÁSOK, TEVÉKENYSÉGEK SZAKMAI, ETIKAI VÉLEMÉNYEZÉSE, JÓVÁHAGYÁSA
ORVOSBIOLÓGIAI, ORVOSTUDOMÁNYI KUTATÁSOK,ELJÁRÁSOK, TEVÉKENYSÉGEK SZAKMAI, ETIKAI VÉLEMÉNYEZÉSE, JÓVÁHAGYÁSA DR. TEMESI ALFRÉDA BIOL. TUD. KANDIDÁTUS C.E. DOCENS ETT-ESKI PÁLYÁZATI IRODA IGAZGATÓ FŐBB Részletesebben 8/2004. (III. 25.) AB határozat
8/2004. (III. 25.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítványok tárgyában meghozta a következő határozatot: Részletesebben A gyermekápolónő szerepe a rehabilitációra szoruló gyerekek ellátásában
B-A-Z Megyei Kórház és Egyetemi Oktató Kórház Gyermekrehabilitációs Osztály A gyermekápolónő szerepe a rehabilitációra szoruló gyerekek ellátásában Készítette: Magyarné Szabó Tímea 2013. Előadásom fő témája Részletesebben Bevezetés az egészségügyi jogi ismeretekbe I. 13. hét
Bevezetés az egészségügyi jogi ismeretekbe I. 13. hét Az emberi reprodukcióra irányuló különleges eljárások általános feltételei Emberi reprodukcióra irányuló különleges eljárásként testen kívüli megtermékenyítés Részletesebben IGAZOLÁS ÉS SZAKVÉLEMÉNY az ápolási díj megállapításához/kötelező felülvizsgálatához
5. számú melléklet a 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelethez IGAZOLÁS ÉS SZAKVÉLEMÉNY az ápolási díj megállapításához/kötelező felülvizsgálatához I. Igazolom, hogy (Az ápolt személy háziorvosa tölti ki.) Részletesebben Kommunikáció az élet végén. Magyari Judit
Kommunikáció az élet végén Magyari Judit A halálhoz való viszonyulás megváltozott. A múlt század elejéig nem fordulhatott elő, hogy valaki egyedül maradjon, és ne legyen mellette valaki, aki segít neki Részletesebben ORVOSI ETIKA AOK-KU180 ÁOK III. évfolyam 2015/2016. tanév tavaszi szemeszter
Általános Orvostudományi Kar MAGATARTÁSTUDOMÁNYI INTÉZET Faculty of Medicine DEPARTMENT OF BEHAVIOUR SCIENCES ORVOSI ETIKA AOK-KU180 TANTÁRGY TEMATIKA Tantárgy típusa kötelező Kreditértéke 3 Előfeltétel Részletesebben Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében
Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében Az adatvédelmi szabályozás célja, fontossága - A személyes adatok gyűjtése nyilvántartása, feldolgozása a legutóbbi időszakban került az alkotmányos Részletesebben Ellátott személyek jogai - Ellátottjogi tematika II. - Budapest, 2014. november 27.
Ellátott személyek jogai - Ellátottjogi tematika II - Budapest, 2014 november 27 1 Az egészségügyről szóló 1997 évi CLIV törvény (Eütv) - A betegek jogai és kötelezettségei ( betegjogi katalógus, 5-28 Részletesebben Raiffeisen Gon dos ko dás II.
Raiffeisen Gon dos ko dás II. Cso por tos élet-, baleset- és be teg ség biz to sí tás fel té te lei A jelen feltételek az UNIQA Biztosító Zrt. (1134 Budapest, Róbert Károly krt. 70 74., továbbiakban Biztosító), Részletesebben Dr. Vadász Gábor ny. aneszteziológus-sebész orvos előadása. Videó: http://youtu.be/3rzflhinjds
Dr. Vadász Gábor ny. aneszteziológus-sebész orvos előadása Videó: http://youtu.be/3rzflhinjds AZ EUTANÁZIÁRÓL Ember vigyázz, figyeld meg jól világod, ez volt a múlt, emez a vad jelen. És mindig tudd, hogy Részletesebben Az oktatás és vallás (vallási tudat, egyházi iskolák, hitoktatás)

matches:
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Kúria
Pf. 1192