text:
Első fejezet A piros vagy a kék pirulát kéred? - PDF
Első fejezet A piros vagy a kék pirulát kéred?
Download "Első fejezet A piros vagy a kék pirulát kéred?"
1 Első fejezet A piros vagy a kék pirulát kéred? Talán akkor történt, amikor a kormányzatok világszerte arra használták a lakosságtól kisajtolt adókat, hogy abból támogassák a csődbe jutott Wall Street-i brókereket, biztosítótársaságokat, autógyártókat és más magánvállalkozásokat. Akkor történhetett, amikor az emberek rájöttek arra, hogy a banki rendszerek önmagukban fizetésképtelenek. Talán akkor esett le az embereknek, amikor a légitársaságok csődöt tudtak jelenteni, majd visszatérni, miután megnyirbálták a nyugdíjprogramokat. Vagy talán akkor történt, amikor egyik cégről a másik után derült ki, hogy adópapírok hamisításával megkopasztották a befektetőket és a dolgozókat, miközben az aljas vezérigazgatóknak egyre csak tömték a zsebeiket. Egy dolog biztos... Az emberek a világ minden táján elkezdtek ébredezni, felocsúdtak a korporét kómából, és újra elkezdtek gondolkozni. Megkérdőjelezték a hagyományos üzleti modell moralitását, újfent átgondolták, mi a legfontosabb nekik, és elkezdtek azon gondolkozni, hogy vajon az állam tényleg képes lesz-e jövőt biztosítani nekik a nyugdíjas éveikre. Az igazán bölcs emberek még ennél is tovább mentek: rájöttek arra, hogy csakis ők tudnak anyagilag gondoskodni a jövőjükről, és soha többé nem tehetik ezt függővé a munkáltatótól vagy az államtól. Sőt mi több, úgy döntöttek, hogy a munkának kell hogy legyen valami értelme, hogy amit a megélhetésért csinálnak, az reményt és segítséget kell hogy nyújtson nekik, és hogy az elvek igenis számítanak.
2 Az évtizedek óta legzordabb gazdasági válság közepette az emberek elkezdtek újra álmodni... Újból felelevenítették azokat az álmokat, melyeket gyerekként szőttek, és rájöttek arra, hogy nem kell őket feladniuk csak azért, mert már a felnőttek világában élnek. Feltették maguknak a kérdést: mi lenne az álommunkád? És a válaszok egyike sem tartalmazta a következőket: műszakvezető a Burger Kingnél; hivatalnok az okmányirodában; szalagvezető az autógyárban; középvezető egy multicégnél; vagy biztosítási ügynök. Annyira nem meglepő. De ami talán igazán megdöbbentő, hogy az orvos, ügyvéd, könyvelő: korporét cégvezető, vezérigazgató; cégtulajdonos sem szerepeltek a válaszok között. Ugyanis az emberek (legalábbis néhányuk) már nem azon gondolkoztak, hogy mi az álommunka, hanem, hogy mi az ALOMELET, tudván, hogy a valóságban a kettő szétválaszthatatlan. Azok, akik ezt megértik... Vagyonokat kereshetsz, de ha ezért fel kell áldoznod a gyermekeidet, kapcsolataidat vagy az egészségedet, akkor mi értelme az egésznek? Sok mindent megengedhetsz magadnak, de hol van az élvezet, ha nincs, akivel élvezd a dolgot? Mikor láttál utoljára halottasautót, amint egy utánfutót húz maga után? Van az embereknek egy egyre növekvő csoportja, akik értik ezt... Mások rájöttek arra, hogy a monoton munka nem fog igazi boldogságot hozni, csak azért, mert mindössze heti 40 órát vesz igénybe. Megértették azt, hogy az értelmetlen, lélekölő munka nem fogja megnyitni a kapukat az elégedett élet felé, abban a kevés szabadidőben, ami a munkán kívül marad. Te- hát ez a csoport is érti. Kikből áll tehát ez a ragyogó csapat, akik értik a jelen kor új realitását? Sokféle munkakörből és háttérből kerültek ki, különböző korúak. Néhányan közülük kivételes IQ-val megáldottak, mások pedig már a középiskolában kibuktak. Vannak, akik mindkét csoportba besorolhatók. Sokan kerestek oltalmat a korporét világ csalásai, politikája és lélekölő érdektelensége elől. Mások a fizikai munka középszerűségéből akartak elmenekülni, hogy egy kis kalanddal bővítsék az életüket. Megint mások vállalkozók
3 voltak, akik egy reggel felébredtek (vagy egy éjszaka nem tudtak aludni), és rájöttek, hogy valójában nem birtokolják az üzletüket az üzletük birtokolja őket. Ha megkérdezed az embereket ebben a csoportban, hogy mi az álomélet számukra, azt fogják mondani, hogy a munka és pihenés, elhivatottság és ki- hívás, spirituális fejlődés és intellektuális ösztönzés színes palettája kell hogy legyen. Az MLM-forradalom... Az emberek ezen csoportja megtalálta az utat a Network Marketing felé. (Multi Level Marketingnek is hívják, vagy röviden MLM-nek.) De nem fogsz minket látni giccses kitűzőkkel embereket leszólítani az utcán, vagy olyan autót vezetni, amin hatalmas feliratok vagy lógók vannak. Mi nem egy iparághoz csatlakoztunk, hanem egy szakmához. És nem csak azért tettük, hogy gazdagok legyünk. (Habár sokan közülünk, magamat is beleértve, eredetileg vagyonszerzés céljából érdeklődtek.) Mi, hálózatépítők, értékeljük azt, mekkora vagyonra tehetünk szert, de amint egyre többet értünk meg ebből az üzletből, annál nagyobb képet kapunk az egészről. Igen, azt fogják neked mondani, hogy a jólét elengedhetetlen a boldogsághoz. De ezek nem azok az emberek, akik a kanapén ülnek, és negyvenhétszer megnézik A titok című filmet, miközben azon gondolkoznak, hogy vajon a Lamborghinijük mikor fog magától az autófeljáróra gördülni. Ráadásul ezeknek az embereknek tágabb fogalmuk van a jólétről. Soha nem fogod hallani, hogy ilyeneket mondogatnának: Ez csak pénz", vagy Ezek csak tárgyak", mert tudják jól, hogy a pénz és más anyagi dolgok az élet motorja. Megértették azt, hogy elég nehéz sikeresnek érezni magad, ha nem tudod kifizetni az albérletet, az autód törlesztőrészletét vagy élelmiszert venni a családodnak. De azt a hibát sem követik el, amit nagyon sokan mások, hogy azt gondolják, a jólét csak a pénzről szól. Tisztában vannak azzal, hogy az igazi jólét magába foglalja a jó egészséget, a szerető kapcsolatokat és az élet spirituális oldalát is. Mikor bőséges életről beszélnek, ezt az élet minden területére értik. A legnagyobb vonzerő számukra az a végső termék, amit ajánlanak: Szabadság. A nélkülözésmentes élet szabadsága, a való élet szabadsága, egy jelentős és bőséges élet úgy, amilyen az élet valójában: HATALMAS.
4 Az Univerzum teljes története... (Rövidített változat) A Network Marketing 1956-ban kezdődött, Amikor Dr. Forest Shaklee létrehozta a Shaklee Vállalatot és Rich DeVos, illetve Jay Van Andel megalapította azt a céget, amiből később létrejött az Amway Vállalat. Az első disztribútorok ennek a programnak a keretén belül egyértelműen az értékesítési modell felé tendáltak, és sokkal kevesebb figyelmet szenteltek a toborzásnak vagy a jutalékrendszernek. Eleinte azok voltak a Shaklee és az Amway sztárjai, akik a legtöbb vitamint vagy szappant tudták eladni. A hetvenes években ezek a cégek (és más cégek, akik megjelentek a piacon) elkezdték bevonzani a profi embereket, akiket a másolódás és a jelölt- keresés lehetősége érdekelt leginkább. Ez a köztudatba helyezte az MLM üzleteket, és a szabályozók figyelmét is jobban magára vonta. Még ennél is rosszabb, hogy a nem annyira tisztességes szándékú emberek is felfigyeltek a hatalmas bevételre, amit a törvényes hálózatépítők termeltek. így abban az időben berobbantak a lánclevelek, pilótajátékok és más illegális piramis- rendszerek, és megpróbálták törvényes MLM-rendszerként eladni magukat. A régi disztribúciós modell komoly kihívásokkal nézett szembe. A rend- szer ahol az árut hajóval átszállítják Európából az Államokba, átfuvarozzák az egész országon keresztül egy nagykereskedőhöz, aki átküldi egy ügynöknek, aki eladja egy viszonteladónak, aki elraktározza, majd az üzletébe szállítja, ahol a vásárló végre megveheti kezdett szétesni. A hálózatépítő cégek felismerték az új lehetőséget a kereskedelemben, és elkezdtek felvirágozni... Egy cég legyártott egy terméket, és közvetlenül a kereskedőkhöz szállította őket, kihagyva ezzel a köztes élősködőket. Ezek a kereskedők maguk is a termék felhasználói voltak, és szóban reklámozták a barátaiknak és is- merőseiknek. Habár jó pár támadással kellett szembenézniük a média, később pedig a kormány által, a Network Marketing és leányvállalatai a direkt értékesítésben egyre csak fejlődtek, és mára már 120 milliárd dollár éves forgalomról beszélhetünk világszerte. Hatalmas elismerésnek örvend és olyan komoly pénzügyi lapokban kap helyet, mint a SUCCESS, a Forbes, a Fortune vagy az USA Today. Az új valóság... Minden egyes emberekből álló csoportban lesznek olyanok, akik fiatalon, gazdagon és gondtalanul mennek nyugdíjba. Néhányan sokáig és keményen fognak dolgozni, és végül, ha nem is kényelemben, de biztonságban vonulnak nyugdíjba. Akárhogy is, a többség mókuskerékben fogja végiggürizni az életét 45-50
5 éven keresztül, hogy aztán sovány kis nyugdíjból tengődjön gondtalan nyugdíjas éveiben". Mi választja el ezeket a csoportokat? Mik azok a titkok, amiknek az első csoport a birtokában van? És ennél talán még fontosabb kérdés: hogy érd el, hogy a végén az első csoportba kerülj? És most nem az iparmágnásokra, piacvezető kereskedőkre és ingatlangurukra célzok. Ezek az emberek sokáig dolgoznak, hogy hatalmas vagyonokat halmozzanak fel, nem mennek nyugdíjba korán, és határozottan nem tűnnek gondtalannak. Valójában ez pont az ellenkezője. Megnyerik a patkányok versenyfutását de gyakran úgy is élnek, mint a patkányok. Tegyünk lime-ot a kókuszdióba... Az a csoport, akikről én beszélek, a vállalkozók következő generációja olyan emberek, akik létrehozták az igyunk a kókuszdióból" jövedelmet. Többszintű pénzgyárat építettek, amely folyamatosan ontja rájuk az anyagi javakat, függetlenül attól, hogy éppen dolgoznak-e, vagy úgy döntöttek, hogy napjaikat egy trópusi tengerparton tengetik, lábujjaikkal a homokban, kókuszdióból szopogatva az italt. Ők a Network Marketing szakértők új nemzedéke. Az analógia, amely alapján ezek az emberek ekkora sikert értek el, valójában nagyon érdekfeszítő... Azt gondolhatnád, hogy magas iskolázottságuknak köszönhetően értek el mindent, de ez nem feltétlenül van így. Sokan közülük már a középiskolából kibuktak (mint jómagam is), míg számos többszörösen diplomás ember taxizásból él meg. A csoportom emberei keményen dolgoztak, hogy tekintélyes vagyonra tegyenek szert, de ez önmagában még nem volt elegendő. Valójában, bár ezt kicsit szégyellem bevallani, a legtöbb ember nálam jóval keményebben dolgozik, de határozottan nincsenek úgy megfizetve, mint én. Az autószerelő, aki karbantartja az autómat, a férfi, aki a kertemet tervezte, a masszázsterapeutám, és a szokásos pincérlány a kedvenc éttermemben mind keményebben dolgozik, mint én. Valójában sokkal többet dolgoznak, sokkal kevesebbéit. Nem úgy tűnik, hogy bármelyiküknek is van esélye, hogy korán nyugdíjba vonuljon. Szóval nem állíthatjuk, hogy a kemény munka önmagában jólétet eredményez. Ezek az emberek, és millió hozzájuk hasonló ember, a Mátrix egy hibás gazdasági modell foglyai. Csapdába estek az eladni-az-idődet-pénzért csapdába. 5
6 A tömeggondolkodás rabjai és a társadalom fogaskerekei lettek. Ahhoz, hogy több pénzt kapjanak, többet és keményebben kell dolgozniuk. A legtöbbjüknek fix fizetése van, vagy olyan helyen dolgozik, ahol a túlóra meg van szorítva, így egy munkahely nem is kínálja azt a lehetőséget, hogy több időt adjanak el több pénzért. Emiatt a házastársuk vagy élettársuk is kénytelen dolgozni, ami persze még így sem elég. Elmennek egy másodállásba, és néha még az élettársuk is ezt teszi. Az eredmény: három vagy akár négy jövedelemmel rendelkező család akik kétségbeesetten próbálnak meg több időt eladni több pénzért, míg végül senki sem neveli a gyerekeket. Videójátékokon tanulják meg az életet. Kétségbeesetten szükségük van a szüleikre, de Anya és Apa nincsenek ott, mert dolgoznak, hogy jobb életet tudjanak biztosítani a gyermekeiknek. Ez egy ördögi kör. És elég nagy butaság is. Mert egészen addig, amíg az eladni-az-idődet- pénzért játékot játszod, soha nem tudod elérni az igazi anyagi biztonságot. Az emberek az én csoportomban rájöttek arra, hogy az igazi gazdasági függetlenség elérése két alapvető szabály betartásával érhető el: 1. Tedd magadévá azt a gondolkodást, miszerint el kell kerülnöd az eladni-az-idődet-pénzért dilemmát. 2. Mindennap képes legyél belenézni a tükörbe és tudd, hogy te vagy a főnök. Le kell hogy mondj az alkalmazott szerepéről: vállald, hogy vállalkozó vagy. Amikor megteszed ezeket lépéseket, a jólét megvalósítása már nem csak egy távoli álom, hanem valami, amit tényleg meg tudsz valósítani. Kapcsold össze az izgalmat, amit az tud nyújtani, hogy magadnak dolgozol azzal, hogy más izgatott vállalkozókkal karöltve tudsz feljebb jutni és az eredmény látványosan növekvő. Ez a közös együttműködés valami sokkal nagyobbat eredményez, mint a részek külön-külön. Ha megfelelően csinálod, a hálózatépítés végeredménye egy önfenntartó, többszintes pénzgyárat. És ez a tied lehet. A Network Marketing a gazdaggá válás új modelljeinek egyike. Több mint száz országban és területen alkalmazzák világszerte. Független hálózatépítők milliói évente körülbelül 120 milliárd dollár jövedelmet produkálnak. Menő üzlet... Miért is érdemes belekeveredned a Network Marketingbe? Valószínűleg pont annyi lehetséges válasz van erre a kérdésre, mint ahány hálózatépítő. i
7 A leggyakoribb talán mégis az az életszínvonal, amit a hálózatépítés tud nyújtani. Itt van néhány páratlan előny, amit ez az üzlet nyújtani tud: kiválaszthatod, hogy kivel dolgozz; kevés befektetésből is el tudod indítani az üzleted; dolgozhatsz otthonról; te választhatod ki, hogy mikor és hány órát dolgozol; új termékeket fedezhetsz fel, melyeket máshol nem találsz meg; adókedvezmények; élvezheted egy korlátlan jövedelem lehetőségét; és lehetőséged van arra, hogy elérd a sikert, miközben másoknak is megadod az esélyt, hogy sikeresek legyenek. Úgy is összegezhetnénk, hogy kitörhetsz a mókuskerékből. Ezeket az előnyöket egyszerűen nem kapod meg máshol. A legtöbb ember ugyan elismeri, hogy mindezeket nem tudja élvezni, ha másnak dolgozik, mégis sokan tévesen azt gondolják, hogy ha saját, hagyományos vállalkozást vezetnek, az meghozza nekik ezeket az előnyöket. Nem valószínű. Mint a kereskedelmi kamara korábbi elnöke és tíz kicsi és közepes méretű vállalkozás tulajdonosa, tanúsíthatom, hogy sok szempontból a saját vállalkozás még jobban korlátozhat, mint ha másnak dolgoznál. Olyan dolgoknak köszönhetően, mint: munkavállalók fluktuációja, leltározás, nagy értékű befektetések, garanciavállalás, állami szabályozások és piaci verseny. Gyakran akár hosszabb ideig is dolgozol kevesebb pénzért, mint amennyit az alkalmazottaidnak fizetsz. Valójában nem birtoklód a magánvállalkozásodat a magánvállalkozásod birtokol téged. Manapság az embereknek tele van a hócipőjük a kiegyensúlyozatlan munkafeltételekkel, amelyek megfosztják őket a családi életüktől. Elegük van a fúziómániából, a kivásárlásokból és a leépítésekből. Olyan munkát keresnek, ahol fontosnak érzik magukat, ahol az életszínvonaluk is megfelelő és minőségi időt tudnak együtt tölteni a családjukkal. És itt jön a képbe a Network Marketing... Mert a Network Marketingben a korporét mókuskerékkel ellentétben soha nem jutsz előre, ha másokat visszatartasz a fejlődésükben. A Network Marketingben ugyanis a sikert mások sikerén keresztül lehet elérni. Sőt, minél több embert teszel sikeressé, annál sikeresebb leszel te magad is. Ha gyorsan szeretnél meggazdagodni, a Network Marketing nem neked való. Másfelől, ha készen állsz arra, hogy keményen dolgozz részmunkaidőben kettő vagy akár négy évig akkor fel tudsz építeni egy egész életre szóló anyagi függetlenséget.
8 Mivel a munkaidő rugalmas, tökéletes arra, hogy a jelenlegi munkád mellett kezdd el, vagy akkor is, ha diák vagy háziasszony vagy gyerekekkel. Az üzletet nagyon kicsi befektetéssel is el tudod indítani, körülbelül 500 és 1500 dollár közötti összeggel. A Network Marketing mint utolsó lehetőség bukkant fel a szabad vállalkozói rendszerben, hogy egy hétköznapi ember, akinek nincs nagy tőkéje, anyagilag függetlenné válhasson. Ha egyszer eldöntőd, hogy ezt az izgalmas szakmát fogod űzni, határtalan anyagi lehetőségekkel teli karrier vár rád, illetve az, hogy jelentős változást vigyél olyan emberek életébe, akik a legfontosabbak számodra. Szóval, megvan benned az, amitől sikeres lehetsz az üzletben? Mindjárt kiderül. Második fejezet A sikeres MLM titka A Network Marketing adta a világ néhány legmegdöbbentőbb siker sztoriját. Jóformán minden cégnek van olyan koldusból királyfi" története hétköznapi emberekről, akik szegény vagy szerény körülményekből indultak, és most több pénzt keresnek egy hónapban, mint a legtöbb ember éves fizetése. A párocska, akik az anyósék garázsában laktak, a csődbe jutott texasi politikus, a szociális segélyből élő egyedülálló anya, a fiatal fickó Taiwanban, aki biciklivel járt bemutatókat tartani mindannyiuknak van egy története, amit el tudnának mesélni. Mégis, az üzleten belül minden cégnél sok szembetűnő hasonlóságot találsz az ultra gazdag emberek között. A közös jellemvonások a hosszú távú siker előfeltételei ebben az üzletben.
9 Mindenki álmodozó. Többé már nem hat rájuk a tömeg gyászos mélabúja, hanem visszatértek ahhoz a széleskörű gondolkodáshoz, amelyet egykor mindannyian a magunkénak tudhattunk. Ha Morpheus felajánlaná nekik a kék vagy piros pirula lehetőségét, a nyúl üregét választanák a Mátrix kényelme helyett. Mert ők tudják, hogy az új valóságban az a legbiztonságosabb választás, ahol a legnagyobb kockázat rejlik. Akik a biztonságot" választják, azok lesznek a társadalom fogaskerekei. Azok viszont, akik hajlandók megtenni azt, amit a társadalom rizikónak nevez, megnyerik a fődíjat: egy életet, amit érdemes élni. A bátorság a mai kor biztonsága. Mindenki kritikusan gondolkozik. Elutasítják a tömeggondolkodást, és a tisztánlátást részesítik előnyben. Természetüknél fogva kíváncsiak, és nem riadnak vissza, ha meginogni látszik az, amiben hisznek. Nem cinikusak, de szkeptikusak a közvéleménnyel szemben; megkérdőjelezik a tekintélyt, és tudni akarják az okokat, mielőtt ítélkeznének. Tudják, hogy minden olyan elmélet, ami a hasznukra válik, elbír egy kis egészséges kritikát, és minden elméletet, amely nem állta ki az alapos kivizsgálás próbáját, el kell vetni. Mindenki dolgozik. Nem koldulnak ingyen ebédért, és nem keresik a gazdagodjunk együtt" terveket. Nem futamodnak meg a munkától, sőt, amikor felébrednek, ledobják magukról a takarót, és alig várják, hogy dolgozhassanak. A profi hálózatépítők tárt karokkal várják a kihívást, a fejlődést, a kalandot és azt, hogy másnak segíthessenek, miközben magukon segítenek. Vagyis szeretik azt, amit csinálnak. Nincs szükségük arra, hogy hétvégén egy rekesz sörrel és tíz DVD filmmel felvértezve elmeneküljenek a munkájuk elől. Rájöttek, hogyan tartsák meg az egyensúlyt a munka és az élet között, és hogyan adjanak értelmet mindkettőnek. Mindenki jó tanár. Megértették, hogy az igazi másolódás abban rejlik, hogy mennyire tudnak jól tanítani, ahelyett, hogy mennyire tudnak jól eladni. Egy olyan formulát követnek, amelyben sok ember tudja másolni minden egyes műveletüket. Mindenki diák is egyben. Szenvedélyesen szeretnek tanulni, és mindennap van idejük egy kis csendes elmélkedésre és önfejlesztésre. Fontos, hogy folyamatosan köszörüld a kardod. Könyvek, DVD-k, CD-k, online szemináriumok az eszköz lényegtelen. A fontos az, hogy ahhoz tartod magad hogy minden nappal egy picivel jobb legyél, mint amilyen előző nap voltál. Eleinte az volt a legnagyobb hibám az üzletben, hogy azt gondoltam, i siker majd attól jön, ha megváltoztatok másokat. De hamar megtanultam hogy akkor jön, ha én magam változom. Amit csinálsz és a példa, amit mutatsz olyan spirális hatást vált ki, hogy mindenre pozitív hatással van, ami körületted található. Ahhoz, hogy megváltoztasd a világot, először neked magadnak kell változnod. Mindenki vezető. Nem születtek vezetőnek. Senki sem jelölte ki őket pozícióra és a legkevésbé sem foglalkoztatja őket a titulus, a hierarchia vagy; a beilleszkedés. A lelkük mélyén suttogó nyugodt hang készteti őket az irányításra. 20
10 Vezetők, mert hisznek valamiben. Hisznek egy jobb lehetőségben, hisznek abban, hogy segíthetnek másoknak, és hisznek abban, hogy a jólét mindenkinek alanyi jogon jár. És azt is tudják, hogy felelősek azért, hogy ezt hitet minél több emberrel megosszák. A korporét világ szabályai nem vonatkoznak a Network Marketingre. Ebben az üzletben nem úgy haladsz előre, hogy más embereken végigtaposol hanem azáltal, hogy segítesz nekik a fejlődésben. Minél több embert teszi sikeressé, annál sikeresebb leszel te is. A hagyományos cégformánál van egy igazgató, néhány alelnök, még töt középvezető és rengeteg alacsony szintű pozíció. A Network Marketingben arra ösztönződ az embereket, hogy a siker minél magasabb szintjét érjék el. Nincs korlátozva azoknak a száma, akik elérhetik a marketingterv csúcsát. Ha úgy állsz hozzá az üzlethez, hogy arra koncentrálsz, mit fogsz kezdeni azokkal, akiket már beszponzoráltál, érezni fogják ezt, és sok kihívással kell majd szembenézned. Inkább arra koncentrálj, hogy tudsz másoknak segíteni, és a saját sikered magától fog növekedni.
12 Harmadik fejezet Válaszd ki a számodra legmegfelelőbb céget Mivel a Network Marketing egy jövedelmező üzlet, elkezdte vonzani a csalókat és a haszonlesőket. Különböző vásárlói klubok, levélláncok és piramisok megtettek mindent, hogy törvényes network marketinges cégként tüntessék fel magukat. Fontos, hogy lásd a különbséget a törvényes Network Marketing üzleti modell és az illegális rendszerek között. Még az állami szabályozók körében is van egy kis fogalomzavar a különbséget illetően, vázoljuk hát fel, miben térnek el egymástól. Gyakorlatilag lehetetlen, hogy a szabályozók meg tudják jósolni, illetve törvényesíteni a végtelen mennyiségű legális és illegális marketingprogramokat. Ebből kifolyólag, a piramisellenes és MLM-törvények vázlatosak és eléggé szélesen értelmezhetők. Ez lehetőséget ad a szabályozók számára, hogy behatárolják az illegális rendszerek minden lehetséges változatát, és bírósági döntésekre alapozva bezárathassák őket. Jelen pillanatban nézzük meg a két fő különbséget, melyeket a jól értesült szakemberek is használnak annak érdekében, hogy megállapítsák, hogy egy program vajon törvényes MLM lehetőség-e. Először is a marketingterv felépítésére kell fordítanunk figyelmünket, és ezen belül is arra, hogy vajon azért jutalmazza-e a résztvevőket, mert hoztak másokat is a programba, vagy a termék, illetve a szolgáltatás értékesítéséért. Ha a marketingterv szerint a résztvevők toborzásáért fizetnek jutalékot, akkor piramisrendszerről van szó. Ha azonban a bónuszok kifizetése valamilyen termék/szolgáltatás mértékétől függ akkor itt átment a cég az elsc tesztkérdésen. A második dolog, amit megvizsgálnak, az a program tényleges működése. Függetlenül attól, hogyan történnek a kifizetések, a szabályozók azt is ellenőrzik, hogy milyen tevékenységet folytatnak a hálózatépítők. Ha a hangsúly inkább a toborzáson van, mint a termék vagy a szolgáltatás értékesítésén még mindig lehet piramisnak nevezni. És itt jön képbe az ügyfelek kiszolgálása, amely elhomályosította az egész dolgot és összezavart néhány szabályozót. Régen lógókkal ellátott autókban kellett furikáznod és termékeket kivinned minden vásárlódhoz, vagy boltosat játszottál", vagyis felhalmoztál egy csomó terméket a lakásodon, hogy a vevők bármikor betoppanhassanak. Erre ma már nincs szükség.
13 A cégek előnyös vásárlói programokat dolgoztak ki, hogy a független hálózatépítőknek ne kelljen többé termékfelhalmozással, forgalmi adóval és más tevékenységekkel foglalkozniuk. Egyszerűen beregisztrálnak egy vásárlót a rendszerbe, és már meg is kapják a jutalékukat. És sok olyan vásárló, aki felfogja, hogy miről is szól ez az egész, beregisztrál, hogy nagykeráron vehesse meg a szükséges termékeket. így több időd jut a toborzásra, és kevesebbet kell szánnod vevőgondozásra. Néhány szabályozó viszont nem tudta felfogni ezt az új valóságot. Az Államokban, csak néhány tapasztalt államban van olyan rendelet, amely kifejezetten meghatározza és szabályozza a Multi Level Marketinget. Bár a legtöbb államban van piramisellenes törvény, nincs egy átfogó törvény nemzeti szinten, ahogy sok más országban sincs. Az Államokban a szövetségi rendeletek elsősorban a közigazgatási és törvényszéki döntéseken alapszanak, amelyek privát úton, illetve az FTC (Federal Trade Commission Szövetségi Kereskedelmi Bizottság) által benyújtott keresetek eredményei. Ha ezeket a döntéseket összeveted az állami törvényhozók által alkotott definíciókkal, az képet ad arról, hogy milyen jegyek jellemzik a törvényes Multi Level Marketing programot. Piramisellenes szempontból a legfontosabb kérdés, amit az állami szabályzat feltehet, hogy a résztvevők esetlegesen kaphatnak-e pénzt toborzásért. Ezért van, hogy a pilótajátékok és más levelező láncok illegálisak. így a piramisok, a véget nem érő láncrendszerek és lánclevelek illegálisnak minősülnek. Szövetségi szempontból a meghatározás egy árnyalatnyit különbözik. Míg Kanada elfogadta a piramisellenes törvényt, addig a legtöbb ország nem. Ez azonban folyamatosan változik. Sok európai, ázsiai és más országok világszerte a piramisrendszerek áldozatául estek, és ennek eredményeképpen egyre többen alkalmazzák a törvényt. Az Államokban, ahonnan a Network Marketing elindult, még mindig nincs egy olyan piramis-ellenes törvény, amit a Kongresszus elfogadott volna. A legtöbb Network Marketing cég a szövetségi bíróság esetjogi döntéseire alapozva dolgozta ki a programját, vagy még gyakrabban az FTC döntése alapján. Leggyakrabban az FTC 1975-ös döntésére hivatkoznak a Koscot Inter- planetary Inc. 1 ügyében, hogy meghatározzák a piramisrendszert. Ebben a döntéshozatalban az FTC a következőképpen definiálta a kereskedelmi láncolatot: a résztvevők pénzt fizetnek a cégnek, melynek fejében az alábbiakat kapják: (1) jogot, hogy étékesítsék a terméket; (2) jogot arra, hogy a termék eladásától függetlenül juttatásokat kapjanak más résztvevők toborzásáért." A kulcs a következő mondat: a termék eladásától függetlenül juttatásokat kapjanak más résztvevők toborzásáért". Ez azt jelenti, hogy a résztvevők nem csak személyes vagy az alsóvonalukon keresztül történő eladásból jutnak pénzjutalomhoz. Ha pénzt kapnak azért, hogy új emberekkel íratják alá a belépési nyilatkozatot, vagy segédanyagokat adnak el, az ilyen tevékenységet aligha lehet legálisnak nevezni. Ha egy cég szó szerint értelmezi a törvényt, és ennek eleget is tesz, még nem garancia arra, hogy minden jogi kihívást legyőz. Mert minden államnak és
14 tartománynak megvan a maga törvényhozása, és ami az egyikben törvényes lehet, a másikban akár piramisnak is számíthat. Sőt mi több, a bírók akár értelmezhetik a törvényt rosszul, eltérve a szó szerinti értelmezéstől. Sok alulfizetett állami szabályozó nem elég művelt ezen a téren, és nincsen tisztában a megfelelő esetjoggal. Valójában nagyon úgy tűnik, hogy sok esetben a szabályozók, és néhány esetben a bírók sem olvasták az Alkotmányt. Tökéletes példa erre a Capone kontra Nu Skin esete. Először a háttértörténet... A Nu Skin kanadai disztribútorai csoportosan feljelentést kezdeményeztek. A cég gyorsított eljárásban kérte a bíróság ítéletét. (Ebben az esetben az Utah-állambeli körzeti bíróságtól) ben a bíróság végső döntésében megállapította, hogy Nu Skin hálózatépítőnek lenni egyet jelent a cég részvénytulajdonosi jogával. Természetesen a Nu Skin fenntartotta álláspontját, miszerint ez nevetséges, hiszen egy 60 dolláros csomagról mint befektetésről van szó. Ennek ellenére a bíróság Ms. Capone-val értett egyet, mert hogy megérje részt venni a Nu Skin programjában, minden hónapban kötelezően terméket kell vásárolni, és ezáltal elérni a meghatározott személyes forgalmat". A bíróság ezt azzal igazolta, hogy... a Nu Skin kanadai marketingtervének egyik jellemzője, hogy minden egyes hálózatépítő 100 pontnak megfelelő' terméket köteles vásárolni (körülbelül 100 amerikai dollár) azért, hogy megkapja a jutalékát. Az igazgatói szinten lévő hálózatépítőknek pedig 3000 dollár értéknek megfelelő vásárlást kell produkálniuk a csapatukkal minden hónapban, hogy jogosultak legyenek a járulékra. Sőt mi több, létezik olyan bizonyíték, ami azt feltételezi, hogy a jutalékokat kifizetik függetlenül attól, hogy a hálózatépítők ténylegesen értékesítik-e a terméket, amit felvásároltak". Két probléma van ezzel a nyakatekert logikával. Először is a tény, hogy nem szükséges, hogy a hálózatépítők felvásárolják a termékeket, inkább mennyiséget kell generálniuk. Teljes mértékben nem ésszerűtlen azt elvárnia a Nu Skinnek vagy bármilyen más cégnek a hálózatépítőktől, hogy bizonyos mennyiségű személyes forgalmat csináljanak annak érdekében, hogy jutalékban részesüljenek. Ebben az esetben ez 100 dollár volt. És a hálózatépítők nem kell hogy maguk vásárolják meg a termékeket. Bizonyára megvehetik a barátaik, családtagjaik vagy más vásárlók részére, amit természetesen sokan meg is tesznek. A második probléma a bíróság javaslata, miszerint a jutalékok, visszatérítések és bónuszok csak olyan termékek után fizethetők, amelyeket a hálózatépítő eladásra vásárolt fel, nem pedig személyes használatra. Ennek semmilyenjogi alapja nincs egyszerűen tipikus esete az olyan ügynek, amikor a tudatlan jogászok megpróbálnak új törvényt hozni. Sőt mi több, a bíróság fenntartotta azt az állítását, miszerint a Nu Skin egy befektetési alap, mert a hálózatépítők nagy pénzeket tudtak leakasztani azzal, hogy értékesítői hálózatot hoznak létre, és ezáltal anyagilag függetlenné válnak". Ezenkívül a bíróság véleménye szerint a jövedelem, melyet mások toborzása vonz maga után, arra készteti a résztvevőket, hogy az üzlet toborzó részére fordítsák
15 figyelmüket, hátat fordítva ezáltal az értékesítésnek, így le- csökkentve annak a lehetőségét, hogy bármilyen értékesítés egyáltalán végbemenjen". Egyszerűbben kifejezve, a bíróság úgy találta, hogy minden olyan program, amely többet fizet a hálózatépítőnek a csapat forgalma, mint a saját eladásai után, kimeríti a befektetés fogalmát így kötvénynek számít. Persze ez így nevetséges. Ha ezt a gondolatmenetet követnénk, akkor az a vállalkozó szellemű tini, aki felbérelt 3-4 kölyköt, hogy a szomszédok háza előtt havat lapátoljanak télen, szintén befektetési alapot működtetne. Nem akarom ragozni azt, ami amúgy is érthető a bíróság néha elfelejti! hogy nem meghozniuk, hanem tolmácsolniuk kell a törvényeket. Nemcsak, hogy törvényeket hoznak, de azok még helytelenek is. Különálló szövetségi bírók gyorsabban hoznak törvényt, mint bármilyen törvényhozó szerv. Számos döntés, mint amilyen ez is, egyértelműen megmutatja, hogy a bíróság nincs tisztában az MLM-et illető esetjogokkal és talán még magával az Alkotmánnyal sem. Más országokban is hasonló a helyzet. Míg ez a Nu Skin ügy egyértelműen az állami döntéshozatal egy eltúlzott esete, addig a legtöbb szabályozó őszinte, keményen dolgozó ember, aki egyszerűen meg akarja védeni a nyilvánosságot a gátlástalan rendszerektől. A szabályozók általában a tartalomra fókuszálnak, nem a felépítésre. Még akkor is, ha a cég a megfelelő üzleti kifejezéseket használja a marketinganyagaiban de nem követik azokat az irányelveket, amik a nyilvánosságot védik, úgy fognak eljárni vele, mint egy ugyanolyan céggel, amelyik még csak be sem biztosította magát. Mindent egybevetve, sok a pontatlanság a helyi és a szövetségi törvények között az Államokban, és más országokban is. Végül is három olyan fő dolog van, amit a szabályozók néznek, amikor megpróbálják eldönteni egy programról, hogy piramis-e vagy törvényes Network Marketing üzlet. És amíg ezek a kritériumok nincsenek kőbe vésve, általánosságban használják, mert amíg egy cég eleget tesz ennek a három kritériumnak, addig a nyilvánosság védve van a piramisjátékok okozta veszélyektől. Nézzük meg ezeket a kritériumokat: 1) Megfelelő mennyiségű termék vagy szolgáltatás értékesítése a végfelhasználóknak A lényeg itt abban rejlik, hogy a termék eléri a végfelhasználót. Ha valaki arra, kér, hogy vegyél meg dollár értékben vízszűrőket, elég egyértelmű, hogy ennek a mennyiségnek nem te leszel a felhasználója. Téged arra vettek rá, hogy a terméket felhalmozd, és ez nem törvényes program. De ha a termék egyenesen a végfelhasználóhoz kerül, még akkor is, ha az illető maga is hálózatépítő, ez teljesen megfelel a törvény követelményeinek és szellemiségének. Ne hagyd, hogy megtévesszen az az egy vagy két téves állítás, miszerint, ha a hálózatépítő maga használja a terméket, ő nem számít végfelhasználónak. Mint már korábban említettem, sok eszes termékfelhasználó regisztrál csak azért, hogy közvetlenül tudjon rendelni, és nagyker áron jusson hozzá
16 a termékekhez. Vagy hálózatépítőként kezdik, majd rájönnek, hogy ez nem nekik való, de a terméket továbbra is nagyker áron szerzik be. 2) Jutalékot kizárólag termékforgalom után fizet ki a cég, nem pedig fejvadász díjként A bevételed olyan bónusz vagy jutalék kell hogy legyen, ami a csapatodban eladott termék mértékétől függ. Ha azért fizetnek neked, mert regisztráltál valakit vagy tréninganyagot adtál el, nagy valószínűséggel piramisrendszerben vagy. Tökéletes példája ennek a legyél utazási ügynök" típusú üzlet, ami mostanában nagyon menő. Ezek az ál utazási ügynökök komoly jogi problémákkal néznek szembe, és sok negatív hírverésnek vannak kitéve. A sértődött felet játsszák, mintha a vád méltatlan lenne. De ha megnézed a jelenlegi éves kimutatásukat, jól láthatod, hogy az eladásaik többsége és a bónuszok többsége, amit a disztribútoraiknak kifizettek abból áll, hogy marketing weboldalakat adnak el a saját hálózatépítőiknek, nem pedig magukat az utakat. Ilyen és hasonló üzérkedések ássák alá a szakmánkat, és ezek jelentik a legnagyobb kihívást nekünk, a legális Network Marketing hálózatépítőinek. 3) Leltárkészlet felhalmozásával kapcsolatos követelmények A legtöbb MLM-törvénnyel rendelkező állam kötelezi a cégeket arra, hogy visszavásárolják a hálózatépítőik leltárkészletét. Ugyancsak követelmény, hogy ez a szabály fel legyen tüntetve a hálózatépítők szerződésében. A legtöbb esetben ez a termék-visszavásárlás csak akkor lehetséges, ha a hálózatépítő megszünteti a céggel való kapcsolatát. Más államokban a cég köteles minden visszaküldött árut visszavásárolni egyszerűen azért, mert a disztribútor nem tudta a vásárlástól számított 90 napon belül eladni. (Mindkét esetben vannak jellemzők. Általában a visszafizetett ár az eredeti ár 90 százaléka, a terméknek újra eladható állapotban kell lennie, és a jutalékot, amit a megvásárolt termékek után fizettek ki, le lehet vonni az árból.) Azok a cégek, amelyek tartják magukat a három kritériumhoz, teljesen törvényesen járnak el. Egy másik terület, amit meg kell említenünk, az úgynevezett ajándék" klubok. Azzal magyarázzák az egészet, hogy nincs szükségük termékre, mert a program résztvevői önkéntesen adnak ajándékpénzt" a felsővonaluknak. Ezek pont ugyanolyanok, mint a lánclevelek, és kesztyűs kézzel kell bánnunk velük. És hányszor próbálták már visszahozni a mindenféle árengedményes klubokat, amelyek olyan termékekkel vagy szolgáltatásokkal üzérkedtek, melyeknek az értéke megkérdőjelezhető volt? Ezeket a módszereket újra és újra kipróbálták, és soha nem működtek. A piac nem támogatja, a szabályozók pedig becsukatják őket, mert az árengedmény, amit ajánlanak, nem ér többet, mint azok a lehetőségek, amik amúgy is rendelkezésére állnak bárkinek, vagy olyan szervezetek tagjainak, mint például az AAA (American Automo-
17 bile Association amerikai autóklub) vagy az AARP (American Association of Retired Persons amerikai nyugdíjasok klubja). A terméknek vagy szolgáltatásnak törvényesnek kell lennie, és olyannak, amit az emberek megvennének bárhol kiskereskedelmi áron. (Ha senki sem venné a terméket vagy szolgáltatást a bónuszkifizetések nélkül, akkor nagy valószínűséggel piramisrendszerrel van dolgunk.) Ha arra számítasz, hogy az üzleti lehetőség annyira csábító lesz a jelölted részére, hogy nem veszi észre, hogy többet fizet a termékedért, akkor el kell, hogy keserítselek. Egy erős kereskedelmi bázis, ami elégedett vásárlókból áll (akik nem hálózatépítők), az erős cég egyik legjobb ismérve. A másik, amitől jó, ha távol tartod magad az úgynevezett Vásárlói Klub. Ezek a programok általában azt hirdetik, hogy nem kell eladnod", és mindenkit arra ösztönöznek, hogy nagykereskedelmi mennyiségben vásároljon. A kormányok általában nagyon borúsan vélekednek az ilyen zárt marketingrendszerekről, és piramisnak titulálják őket. Hogy miért? Elindíthatsz egy nagykereskedelmi központot, csakúgy, mint Sam Wal- ton, és az teljesen legális lesz. De ha veszel egy nagykereskedelmet és hozzácsapsz egy Multi Level jutalékrendszert, máris illegális lett a dolog egyszerűen azért, mert a kiskereskedelmi vonal nincs ott. így csak egy nagykereskedőkből álló zárt rendszert kapunk, ezért ez teljesen illegális. Mivel mindenki tagja a rendszernek, nincs kinek eladni. Ha a vásárláson kívül semmi mást nem kellene tenni ahhoz, hogy pénzt keressünk, akkor mindannyian ezt csinálnánk. De ez nem ilyen egyszerű. Viszont nem is atomfizika... Nem olyan nagy kunszt észrevenni, mi a helyes és mi nem az. Végül is ki kell szedned a marketingtervet az egyenletből. Ha a termék vagy a szolgáltatás egyenlő, vagy akár nagyobb, mint az értéke, akkor van, mivel dolgozz. De ha a bónuszrendszer hiányában nem vennéd meg ezt a terméket ezen az áron, szállj ki a programból. Nincs az a marketingterv vagy lendület, ami fenn tud tartani huzamosabb ideig egy olyan céget, aminek a termékei túl drágák, vagy kifogásolható minőségűek. Ez nem azt jelenti, hogy a terméked olcsóbb kell hogy legyen, mint máshol, egyszerűen csak azt, hogy elég elfogadható legyen az ár ahhoz, hogy az emberek meg akarják venni. Ez nem jelenti azt, hogy a hálózatépítőid nem lesznek jobb vásárlók, mint a nem hálózatépítő vásárlóid. Jobbak lesznek. Látni fogod, hogy a hálózatépítők több terméket vásárolnak, mert megértették azt, hogy minden egyes alkalommal, amikor egy X márkájú terméket vesznek meg, a saját zsebükből vesznek ki pénzt. így mindig meggyőződnek arról, hogy elegendő termékük van, és sosem fogynak ki belőle. Azt is fogod tapasztalni, hogy sokkal liberálisabbak a termékfogyasztással kapcsolatban, mert többet tudnak róla. Könnyen tudnak terméket rendelni, és értékelik, hogy mennyit meg tudnak spórolni azzal, ha nagyker áron vásárolnak. Van itt egy másik fontos tényező... Alkalmazás. Főleg, ha olyan céggel dolgozol, amely olyan termékeket tartalmaz, mint bőrápoló szerek, táplálék-kiegészítők 27 vagy súly szabályozó szerek. Mivel a
18 hálózatépítőknek anyagi érdekük, hogy a termék működjön, sokkal inkább követni fogják a használati utasításokat, és nagyobb eséllyel változtatnak valamit az életükben, ami jobb eredményt hozhat. így a hálózatépítők sokkal jobb felhasználók, többet vásárolnak és lojálisabbak. A jogi dolgok... Mivel nem vagyok ügyvéd, semmi sem számít jogi tanácsnak, amit leírtam. Kérlek, fordulj ügyvédhez sajátos jogi kérdésekkel. Amire itt kísérletet tettem, az az, hogy megpróbáltam egy laikus szemszögéből leírni a különbséget a törvényes MLM-üzletek és az illegális piramisrendszerek között. Ez az információ elegendő egy átlagos hálózatépítőnek. Cégvezetőknek, vagy akik részletesebb információt keresnek, azt ajánlom, hogy mindenképp keressenek fel egy jogi irodát, amely erre a témára szakosodott. Ajánlani tudom a Grimes & Reese céget, amely széles körben dolgozik MLM-cégekkel. Rendkívül segítőkészek voltak velem, miközben írtam ezt a könyvet. Megtalálod őket a következő oldalon: http ://w ww.mlmlaw.com Válaszd ki a céget... Most, hogy már van egy alapelképzelésed arról, hogy is néz ki egy törvényes MLM-cég, hogy választod ki a neked leginkább megfelelőt? Ez az egyik legfontosabb döntés, melyet meghozol hálózatépítő karriered során. Sajnos a legtöbb ember kevesebb időt tölt azzal, hogy kiválassza a megfelelő céget, mint amennyi időt egy hűtőszekrény vásárlására szán. Valójában a legtöbben hagyják, hogy a cég válassza ki őket. Kétféle elmélet létezik erről. Az egyik az, amikor valaki olyan mutatja be neked a lehetőséget, akit is- 28
19 mersz, és akiben bízol, és az illető szeretne veled együtt dolgozni, ez elég nagy húzóerő. Nincs szükséged arra, hogy minden egyes Network Marketing céget megnézz, és összehasonlítsd a részleteket. Két évet töltenél el kutatással, és addigra kezdenéd el az üzletet, amikor már egy elég komoly jövedelemmel kellene rendelkezned. Másfelől a cég, amelyhez csatlakozol, hatalmas szerepet játszik a sikerre való esélyeidet illetően. Sok szorgalomra lesz szükséged, hogy kiválaszd a megfelelőt. Engedd meg, hogy először is feltegyek két kérdést. Ez nagyban megkönnyíti majd a dolgod. Ha nem tudsz mindkét kérdésre igennel válaszolni, akkor azonnal le is húzhatod a céget a listádról. 1. Ha nem lennél az üzletben, akkor is megvennéd ezt a terméket vagy szolgáltatást? Légy őszinte magadhoz. Ha a válaszod nem, keress másik céget. Ha a cég, amellyel dolgozol, nem olyan terméket forgalmaz, amiben hiszel, és amit te magad is használnál, eléggé kicsi az esélye, hogy sikeres leszel velük. A Network Marketinget a benne lévő emberek lelkesedése és személyes tapasztalata viszi előre. Két kérdés, amit a jelölted az elsők között fel fog neked tenni, hogy jók-e a termékek, és hogy te magad használod-e őket. Ha nem tudod lelkesen azt mondani mindkét kérdésre, hogy igen", nem sok esélyed van, hogy regisztrál. 2. Megvennéd-e ezt a terméket vagy szolgáltatást ezen az áron? Ha te sem fizetnél ezért a termékért máshol ennyit, akkor nem valószínű, hogy más fog. Ne hidd, hogy az emberek többet fognak fizetni valamiért csak azért, mert bonuszt kapnak érte. Többször bebizonyosodott, hogy nem így van. A sikered az MLM-ben attól függ, hogy meg tudod-e vetetni a terméket a felhasználóval, aki ténylegesen használja azt, és gyakran rendel. Azok az emberek, akik csak azért vásárolnak, hogy megkapják a bonuszt, terméket halmoznak fel, és végül nem fognak többet rendelni, mert a garázsuk már tele lesz, a kreditkártyájuk pedig mínuszban. Az embereknek akarniuk kell kifizetni azt az árat a termékedéit. Ez persze nem jelenti azt, hogy a cégednek olcsóbb termékeket kellene ajánlani, mint másoknak. Sokkal inkább azt, hogy a terméknek olyan ára legyen, amit a vásárlóid, és te is, hajlandók vagytok kifizetni érte. Valójában sok Network Marketing cég kínál olyan terméket, ami többe kerül, mint a hasonló termék máshol. De a jobb minőségnek, a hatékonyságnak vagy a koncentrációnak köszönhetően, értékesebb lehet a vásárló számára. A hálózatépítők sok olyan terméket vezettek be a köztudatba, ami soha nem állta volna meg a helyét a hétköznapi értékesítési rendszerekben mint például a kelát, az enzimek, az antioxidáns italok és gélek és más olyan termékek, amelyek szájhagyomány útján terjednek a legjobban, és éppen ez az, amit a Network Marketing csinál. Ezek a termékek emberek millióinak segítettek, s még életeket is hosszabbítottak vagy mentettek meg. Az olyan cégek, mint az Amway, a Shaklee vagy a Melaleuca olyan termékeket promotáltak, amelyek koncentrátumok 29 voltak, újrahasznosított csomagolásokban
20 forgalmazták őket, és tették ezt jóval azelőtt, hogy ezek az ötletek eljutottak volna a nagyközönséghez. Ugyancsak a Network Marketing vezette a piacot a csak természetes összetevőkből álló termékekkel, még mielőtt ez annyira divatossá vált volna. A Network Marketing másik kézzel fogható előnye a személyre szabott szolgáltatás és figyelem, ami a vásárlónak kijár. Az emberek hajlandók egy kicsivel többet fizetni ezért a személyes szolgáltatásért és kényelemért cserébe. Szóval ne aggódj, hogy neked van-e a legolcsóbb terméked a piacon, csak az érdekeljen, hogy megéri-e az árát. Nézzünk meg még egy pár dolgot a termékkel kapcsolatban, amit jó, ha figyelembe veszel, amikor kielemzed a cégeket. A termék egyedülálló és kivételes? A legjobb persze az, ha olyan a termék, ami csakis a te cégednél kapható, így a vásárlók kizárólag tőletek kaphatják meg. Ha ugyanaz a termék fellelhető a boltokban vagy az Interneten, nagy valószínűséggel több kihívással fogsz szembe nézni, hacsak nem látványosan alacsonyabb áron adjátok. Ezek a termékek elhasználódnak? Ezen a téren elfogult vagyok, de úgy hiszem, hogy az olyan termékek, amik fogyócikkek, mint például a vitaminok, bőrápoló szerek és tisztálkodó szerek jobban működnek hosszú távon, mint az olyanok, amik nem fogynak el, mint a víztisztítók, levegőszűrők vagy ékszerek. Tudom, hogy ez a biznisz tele van táplálék-kiegészítő, háztartási termékeket vagy tisztálkodási szereket értékesítő cégekkel, de ennek oka van: működik. 30

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A C‑141/11. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Södertörns tingsrätt (Svédország) a Bírósághoz 2011. március 21‑én érkezett, 2011. március 18‑i határozatával terjesztett elő az előtte
Torsten Hörnfeldt Torsten Hörnfeldt v
Posten Meddelande AB, a Posten Meddelande AB THE COURT (Second Chamber),
tagjai: J. N. Cunha Rodrigues tanácselnök, U. Lõhmus, A. Rosas, A. Arabadjiev (előadó) és C. G. Fernlund bírák,
– T. Hörnfeldt, saját nevében eljárva,
– a Posten Meddelande AB képviseletében L. Bäckström,
– az Európai Bizottság képviseletében J. Enegren és K. Simonsson, meghatalmazotti minőségben,
1. This reference for a preliminary ruling concerns the interpretation of Article 6 of Council Directive 2000/78/EC of 27 November 2000 establishing a general framework for equal treatment in employment and occupation (OJ 2000 L 303, p. 16).
1. Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27‑i 2000/78/EK tanácsi irányelv (HL L 303., 16. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 4. kötet, 79. o.) 6. cikkének értelmezésére vonatkozik.
2. The reference has been made in proceedings between Mr Hörnfeldt and his former employer, Posten Meddelande AB, concerning the termination of his contract of employment on the last day of the month during which he reached the age of 67. 2. E kérdést T. Hörnfeldt és korábbi munkáltatója, a Posten Meddelande AB között annak tárgyában folyamatban lévő eljárásban terjesztették elő, hogy T. Hörnfeldt munkaviszonya megszűnt azon hónap utolsó napján, amelyben betöltötte 67. évét.
Legal context Jogi háttér European Union law Az uniós jog 3. Recitals 8, 9 and 11 in the preamble to Directive 2000/78 state:
3. A 2000/78 irányelv (8), (9) és (11) preambulumbekezdése előírja:
(11) Az […] életkoron […] alapuló hátrányos megkülönböztetés meghiúsíthatja az [EK]‑Szerződés célkitűzéseinek a megvalósítását, különösen a foglalkoztatás magas szintjének és a magas szintű szociális védelemnek az elérését, az életszínvonal növelését, az életminőség javítását, a gazdasági és szociális kohéziót és szolidaritást, valamint a személyek szabad mozgását.”
4. Article 6 of Directive 2000/78, entitled ‘Justification of differences of treatment on grounds of age’, provides, in paragraph 1(a) thereof:
4. A 2000/78 irányelvnek „Az életkoron alapuló eltérő bánásmód igazolása” című 6. cikke (1) bekezdése a) pontja ekképp rendelkezik:
‘Notwithstanding Article 2(2), Member States may provide that differences of treatment on grounds of age shall not constitute discrimination, if, within the context of national law, they are objectively and reasonably justified by a legitimate aim, including legitimate employment policy, labour market and vocational training objectives, and if the means of achieving that aim are appropriate and necessary. „A 2. cikk (2) bekezdése ellenére a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az életkoron alapuló eltérő bánásmód nem jelent hátrányos megkülönböztetést, ha – a nemzeti jog keretein belül – egy törvényes cél által objektíven és ésszerűen igazolt, beleértve a foglalkoztatáspolitikát, a munkaerő‑piaci és a szakképzési célkitűzéseket, és ha a cél elérésének eszközei megfelelők és szükségesek.”
(a) the setting of special conditions on access to employment and vocational training, employment and occupation, including dismissal and remuneration conditions, for young people, older workers and persons with caring responsibilities in order to promote their vocational integration or ensure their protection’. a) a foglalkoztatáshoz és a szakképzéshez történő hozzájutás külön feltételekhez kötését, külön foglalkoztatási és munkafeltételeket, beleértve az elbocsátási és javadalmazási feltételeket, a fiatalok, az idősebb munkavállalók és a tartásra kötelezett személyek szakmai beilleszkedésének elősegítése vagy védelmük biztosítása céljából;”
Swedish law A svéd jog 5. The provisions of Directive 2000/78 on age-related discrimination were transposed into Swedish law by Law (2008:567) on discrimination (diskrimineringslagen (2008:567)).
5. A 2000/78 irányelvnek az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetésre vonatkozó rendelkezéseit a hátrányos megkülönböztetésről szóló (2008:567) törvény (diskrimineringslagen (2008:567)) ültette át a svéd jogba.
6. The basic rules on employment protection and working conditions are to be found in Law (1982:80) on employment protection (lagen (1982:80) om anställningsskydd, SFS 1982 No 80; ‘the LAS’), Paragraph 32a of which provides:
6. A foglalkoztatás védelmére és a munkafeltételekre vonatkozó alapszabályokat a foglalkoztatás védelméről és a munkafeltételekről szóló (1982:80) törvény (lagen (1982:80) om anställningsskydd, SFS 1982., 80. sz., a továbbiakban: LAS) tartalmazza, amelynek 32a. cikke előírja:
„A jelen törvény rendelkezéseinek sérelme nélkül a munkavállalónak joga van munkahelye megtartásához azon hónap végéig, amelyben betölti hatvanhetedik életévét.”
7. Under Paragraph 33 of the LAS, ‘[if] an employer wishes an employee to leave his employment at the end of the month in which he reaches the age of 67, the employer must give the employee at least one month’s written notice.’ 7. A LAS 33. cikk értelmében, „[a]mennyiben a munkáltatónak az a szándéka, hogy a munkavállalónak azon hónap végén szűnjön meg a munkaviszonya, amelyben hatvanhetedik életévét betölti, a munkavállalót erről legalább egy hónappal korábban írásban értesíti.”
8. Paragraphs 32a and 33 of the LAS together form what is called, by common accord, ‘the 67-year rule’. Under that rule, every employee enjoys an unconditional right to work until the last day of the month of his 67th birthday, on which date the employment contract may be terminated without dismissal.
8. A LAS 32a. és 33. cikke együttesen alkotja az úgynevezett „67. életévről szóló szabályt”. E szabály értelmében minden munkavállaló feltétel nélkül jogosult dolgozni azon hónap végéig, amikor betölti hatvanhetedik életévét, amely időpontban a munkaviszony felmondás nélkül megszüntethető.
9. It is apparent from the file submitted to the Court that the national provisions under which an employment contract may be terminated when the worker is entitled to receive a retirement pension or reaches a certain age were introduced into Swedish law in 1974. In the 1980s, the retirement age and, accordingly, the age at which employment contracts ended were lowered from 67 to 65. In 1991, the retirement age was again raised to 67 but the law still allowed collective agreements to provide that the employment contract could end before that age was reached. Under the 67-year rule, it has been prohibited, since 31 December 2002, whether by individual contract or by collective agreement, to make provision for a compulsory retirement age below 67. 9. A Bíróság elé terjesztett iratokból kitűnik, hogy azokat a rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik a munkaviszony megszüntetését, amennyiben a munkavállaló öregségi nyugellátásra jogosult, illetve elér egy bizonyos kort, 1974‑ben vezették be a svéd jogba. A 80‑as években a nyugdíjkorhatárt, következésképpen a munkaviszony megszűnésének korhatárát 67 évről 65 évre csökkentették. 1991‑ben a nyugdíjkorhatár 67 évre emelkedett, a törvény azonban lehetővé tette, hogy kollektív szerződés vagy megállapodás útján a munkaviszonyt ezen életkor előtt is meg lehessen szüntetni. A 67. életévről szóló szabály értelmében 2002. december 31‑ét követően tilos egyéni munkaszerződésben, illetve kollektív szerződésben vagy megállapodásban 67 évnél alacsonyabb kötelező öregségi nyugdíjkorhatárt előírni.
10. In accordance with the principle that income received over the whole of a career must be taken into account, which was introduced by the new retirement pensions regime on 1 January 1996, the income received over the whole of a working career is used as the basis for calculation of the amount of the retirement pension. 10. Az életpálya során kapott jövedelmek figyelembevétele elvének megfelelően – amelyet a új nyugdíjrendszer 1996. január 1‑jén vezetett be – a teljes szakmai életpálya során kapott jövedelmek képezik az öregségi nyugdíj összege meghatározásának alapját.
11. Mr Hörnfeldt’s employment contract was covered by a collective agreement between the employers’ organisation Almega Tjänsteförbunden and the trade union for service and communication workers (SEKO). 11. T. Hörnfeldt munkaszerződése az Almega Tjänsteförbunden munkáltatói szervezet és a szolgáltatási és távközlési ágazatban dolgozó munkavállalók szakszervezete (SEKO) között kötött kollektív szerződés hatálya alá tartozott.
The dispute in the main proceedings and the questions referred for a preliminary ruling Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések 12. Mr Hörnfeldt began working for the then Postverket (postal services agency) in 1989. Although he requested on numerous occasions to be able to work longer hours, he worked, between 1989 and 2006, only one day per week as an hourly-rated employee. Between 2006 and 2008 Mr Hörnfeldt worked 75% of full time. Between 11 October 2008 and 31 May 2009, he had an employment contract of indefinite duration and worked 75% of full time.
12. T. Hörnfeldt 1989‑ben kezdett dolgozni a Postverketnél (postai szolgáltató). Jóllehet többször kérelmezte, hogy többet dolgozhasson, 1989 és 2006 között csak heti egy napot dolgozott órabérben foglalkoztatott munkavállalóként. 2006 és 2008 között T. Hörnfeldt a teljes munkaidő 75%‑ában dolgozott. 2008. október 11. és 2009. május 31. között határozatlan idejű munkaszerződéssel rendelkezett, és a teljes munkaidő 75%‑ában dolgozott.
13. Mr Hörnfeldt reached the age of 67 on 15 May 2009, and his employment contract was terminated on the last day of that month pursuant to the 67-year rule set out in the LAS and the collective agreement which covered that contract. The amount of the monthly retirement pension which he has received since then is SEK 5 847 net. 13. T. Hörnfeldt 2009. május 15‑én töltötte be 67. életévét, munkaviszonya pedig e hónap utolsó napján szűnt meg a LAS‑ban és a rá vonatkozó kollektív szerződésben foglalt, a 67. életévről szóló szabály alapján. Az ezen időponttól neki járó öregségi nyugdíj összege havi nettó 5847 SEK.
14. By the action which he has brought before the referring court, Mr Hörnfeldt seeks annulment of the termination of his employment contract on the ground that the 67-year rule constitutes unlawful discrimination based on age. 14. A kérdést előterjesztő bírósághoz benyújtott keresetében T. Hörnfeldt azon okból kéri munkaviszonya megszüntetésének semmissé nyilvánítását, hogy szerinte a 67. életévről szóló szabály az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetésnek minősül.
15. Basing its findings on, inter alia, the judgment in Case C‑144/04 Mangold [2005] ECR I‑9981, the referring court takes the view that national legislation and collective agreements the effect of which is that employment contracts are terminated on the last day of the month in which an employee reaches the age of 67 amount to a difference of treatment based on age. That court therefore asks whether that difference of treatment can be regarded as objectively and reasonably justified by legitimate aims and whether it is appropriate and necessary in order to achieve those aims.
15. A kérdést előterjesztő bíróság, elsősorban a C‑144/04. sz. Mangold‑ügyben 2005. november 22‑én hozott ítéletre (EBHT 2005., I‑9981. o.) támaszkodva, úgy ítéli meg, hogy az a nemzeti jogszabály, illetve kollektív szerződés, amely azzal a joghatással jár, hogy a munkaviszony megszűnik azon hónap végén, amelyben a munkavállaló betölti 67. életévét, közvetlenül a munkavállaló életkorán alapuló eltérő bánásmódot eredményez. E bíróság tehát arra keresi a választ, hogy ez az eltérő bánásmód jogszerű célok által objektíven és ésszerűen igazoltnak tekinthető‑e, illetve hogy az megfelelő és szükséges‑e ezen célok eléréséhez.
16. Firstly, the referring court finds that the 67-year rule was established to give individuals the right to work longer and increase the amount of their retirement pension. The referring court states that that rule could be regarded as reflecting a balance between considerations relating to budgetary matters, employment policy and labour-market policy. It notes, however, that no explanation of specific grounds for the unconditional right given to an employer to dismiss an employee at the time in question is to be found in the preparatory documents relating to that rule. 16. Egyfelől, a kérdést előterjesztő bíróság megállapítja, hogy a 67. életévről szóló szabályt annak érdekében vezették be, hogy jogot biztosítsanak a magánszemélyek számára, hogy tovább dolgozzanak, és emeljék öregségi nyugdíjuk összegét. E bíróság rámutat, hogy e szabály olyannak tekinthető, mint amely a költségvetési, foglalkoztatáspolitikai és munkaerőpiac‑politikai megfontolások közötti egyensúly keresésének eredményét tükrözi vissza. E bíróság mindenesetre megállapítja, hogy a szóban forgó szabályozásnak a LAS‑ba történő bevezetésére irányuló előkészítő dokumentumai nem indokolják kifejezetten a munkáltatónak a munkaviszony ezen időpontban történő megszüntetéséhez való feltétlen jogát.
17. Secondly, the referring court states that it is apparent from the judgment in Case C‑411/05 Palacios de la Villa [2007] ECR I‑8531 that one condition subject to which an employment contract may be terminated when the employee reaches a certain age is that that employee is able to benefit from financial compensation in the form of payment of a retirement pension financed by contributions. In that regard, in the judgment in Case C‑45/09 Rosenbladt [2010] ECR I‑0000, the Court of Justice, in the view of the referring court, made no reference to the level of the retirement pension received by the person concerned. In the present case, the 67-year rule has no connection whatsoever with the pension which the individual employee may ultimately receive. 17. Másfelől, a C‑411/05. sz. Palacios de la Villa ügyben 2007. október 16‑án hozott ítéletből (EBHT 2007., I‑8531. o.) az következik, hogy a munkavállaló munkaviszonya bizonyos életkor elérésén alapuló megszüntetésének egyik feltétele az, hogy a munkavállaló járulékfizetésen alapuló öregségi nyugdíj biztosítása révén pénzügyi ellentételezésben részesüljön. E tekintetben a Bíróság a C‑45/09. sz. Rosenbladt‑ügyben 2010. október 12‑én hozott ítéletében (az EBHT‑ban még nem tették közzé) nem utalt az érintett személy által kapott nyugdíj szintjére. A jelen ügyben a 67. életévről szóló szabály semmilyen kapcsolatban nincs azzal a nyugdíjjal, amelyben az adott munkavállaló részesülhet.
18. In those circumstances, the Södertörns tingsrätt (Södertörn District Court) (Sweden) decided to stay the proceedings and to refer the following questions to the Court for a preliminary ruling:
18. E körülmények között a Södertörns tingsrätt felfüggesztette az eljárást, és a következő kérdéseket terjesztette előzetes döntéshozatalra a Bíróság elé:
„1) Az olyan nemzeti szabály, amely – mint az [úgynevezett] »67. életévről szóló« szabály – életkoron alapuló eltérő bánásmódot eredményez, jogszerű lehet‑e abban az esetben is, ha a szabály létrejöttének összefüggéséből vagy egyéb információkból nem lehet egyértelműen megállapítani, hogy a szabály milyen célt kíván szolgálni?
2. Does a national retirement provision such as the 67-year rule, to which there is no exception and which does not take account of factors such as the pension which an individual may ultimately receive, go beyond what is appropriate and necessary in order to achieve the aim pursued?’ 2) A nyugdíjba vonulást szabályozó olyan nemzeti szabály, mint a »67. életévről szóló« szabály, amely alól nincs kivétel, és amely nem vesz figyelembe olyan tényezőket, mint az a nyugdíj, amelyben az adott személy végül részesülhet, nem haladja‑e meg a cél eléréséhez megfelelő és szükséges mértéket?”
Consideration of the questions referred Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről 19. By its two questions, which it is appropriate to consider together, the referring court asks, in essence, whether the second subparagraph of Article 6(1) of Directive 2000/78 is to be interpreted as precluding a national measure, such as that at issue in the main proceedings, which allows an employer to terminate an employee’s employment contract on the sole ground that the employee has reached the age of 67 and which does not take account of the pension which the person concerned will receive. 19. Két kérdésével – amelyeket célszerű együtt vizsgálni – a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra keresi a választ, hogy a 2000/78 irányelv 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdését úgy kell‑e értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, mint az alapügyben vitatott szabályozás, amely lehetővé teszi a munkáltató számára, hogy valamely munkavállaló munkaviszonyát kizárólag azon indokból szüntesse meg, hogy a munkavállaló betöltötte 67. életévét, és amely szabály nem veszi figyelembe azon öregségi nyugdíj szintjét, amelyben az érintett részesülhet.
20. As is clear from the decision for reference and from the observations lodged before the Court, it is common ground that the 67-year rule, under which every employee enjoys an unconditional right to work until the last day of the month of his 67th birthday, on which date the employment contract is terminated without dismissal, unless there is an agreement to the contrary between the employee and the employer, constitutes a difference of treatment on grounds of age within the meaning of Article 6(1)(a) of Directive 2000/78. 20. Amint az az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból és a Bírósághoz benyújtott észrevételekből is következik, nem vitatott, hogy a 67. életévről szóló szabály, amelynek értelmében valamennyi munkavállalónak feltétlen joga van ahhoz, hogy azon hónap utolsó napjáig dolgozzon, amelynek során betölti hatvanhetedik életévét, amely időpontban a munkaviszony felmondás nélkül szűnik meg, a munkáltató és a munkavállaló közötti ellenkező értelmű megegyezés esetét kivéve, a 2000/78 irányelv 6. cikke (1) bekezdésének (a) pontja értelmében vett, az életkoron alapuló eltérő bánásmódnak minősül.
21. However, it follows from the first subparagraph of Article 6(1) of Directive 2000/78 that differences of treatment on grounds of age are not to constitute discrimination if, within the context of national law, they are objectively and reasonably justified by a legitimate aim, including legitimate employment, labour-market and vocational-training policy objectives, and if the means of achieving that aim are appropriate and necessary. 21. Mindazonáltal a 200/78 irányelv 6. cikke (1) bekezdésének első albekezdéséből az következik, hogy az életkoron alapuló eltérő bánásmód nem jelent hátrányos megkülönböztetést, ha – a nemzeti jog keretein belül – törvényes, különösen foglalkoztatáspolitikai, munkaerő‑piaci és szakképzési célkitűzések által objektíven és ésszerűen igazolt, és ha a cél elérésének eszközei megfelelők és szükségesek.
22. In order to answer the questions raised, it is necessary, therefore, to determine whether the 67-year rule is justified by a legitimate aim and whether the means put in place to achieve that aim are appropriate and necessary.
22. Ennélfogva a feltett kérdés megválaszolása érdekében azt kell megvizsgálni, hogy a 67. életévről szóló szabály igazolható‑e jogszerű céllal, és e cél elérésének eszközei megfelelőek és szükségesek‑e.
23. It is appropriate to examine the consequences of the fact that the LAS makes no precise mention of the aim pursued by the 67-year rule and, in particular, by Paragraph 33 of that Law. According to the referring court, the LAS does not state clearly the aim pursued by the 67-year rule in setting the age-limit for workers at 67. 23. Meg kell vizsgálni annak következményeit, hogy a LAS nem említi kifejezetten a 67. életévről szóló szabályt és különösen az e törvény 33. cikke által követett célkitűzést. A kérdést előterjesztő bíróság szerint ugyanis a LAS nem írja elő egyértelműen a 67. életévről szóló szabály által követett célkitűzést azzal, hogy a munkavállalás életkorának határát 67 évben rögzíti.
24. That fact, however, is not decisive. It cannot be inferred from Article 6(1) of Directive 2000/78 that a lack of precision in the national legislation at issue as regards the aim pursued has the effect of excluding automatically the possibility that that national legislation may be justified under that provision. In the absence of such precision, it is important that other elements, derived from the general context of the measure concerned, should make it possible to identify the underlying aim of that measure for the purposes of review by the courts as to whether it is legitimate and as to whether the means put in place to achieve it are appropriate and necessary (see Joined Cases C‑159/10 and C‑160/10 Fuchs and Köhler [2011] ECR I‑0000, paragraph 39 and the case-law cited). 24. E körülmény mindazonáltal nem meghatározó. A 2000/78 irányelv 6. cikkének (1) bekezdése alapján ugyanis nem lehet arra a következtetésre jutni, hogy a szóban forgó nemzeti szabályozásnak az elérni kívánt céllal kapcsolatos nem egyértelmű jellege automatikusan kizárja a szabályozásnak az e rendelkezés alapján való igazolhatóságát. Ezen egyértelmű jelleg hiányában fontos, hogy az érintett intézkedés általános hátterét jelentő összefüggésekből adódó egyéb körülmények lehetővé tegyék az intézkedés alapját képező célnak az intézkedés jogszerűségére, valamint a cél megvalósítási eszközei megfelelő és szükségszerű jellegére vonatkozó bírósági felülvizsgálat érdekében történő meghatározását (lásd a C‑159/10. és C‑160/10. sz., Fuchs és Köhler egyesített ügyekben 2011. július 21‑én hozott ítélet [az EBHT‑ban még nem tették közzé] 39. pontját, és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlatot).
25. As is apparent from the decision for reference, the preparatory documents relating to the LAS and Law (2008:567) on discrimination make mention of a number of objectives concerning employment policy and labour-market policy. The 67-year rule seeks, among other things, to increase the amount of the future retirement pension by allowing the worker to work after the age of 65 and to counteract the shortage of labour which would result from large numbers of forthcoming retirements. The referring court also states that, according to the Equality Ombudsman (Diskrimineringsombudsmannen), the 67-year rule is justified on the ground that it frees up posts for younger workers on the labour market. 25. Amint az az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból következik, a LAS és a hátrányos megkülönböztetésről szóló (2008:567) törvény előkészítő dokumentumai többféle célkitűzést állapítanak meg a foglalkoztatáspolitikára és a munkaerőpiacra vonatkozóan. A 67. életévről szóló szabály elsősorban a jövőbeli nyugellátás összegének emelésére irányul azzal, hogy lehetővé teszi a 65. életév betöltésén túli munkavégzést, valamint arra, hogy ellensúlyozza a küszöbön álló nyugdíjazási hullámok miatt várható munkaerőhiányt. A kérdést előterjesztő bíróság egyébiránt hangsúlyozza, hogy az egyenlőbánásmód‑ombudsman (Diskrimineringsombudsmannen) szerint a 67. életévről szóló szabály igazolt, mivel lehetővé teszi a munkaerőpiacon a munkahelyek felszabadulását a fiatalok számára.
26. The Swedish Government argues that the 67-year rule seeks, firstly, to avoid termination of employment contracts in situations which are humiliating for workers by reason of their advanced age; secondly, to enable retirement pension regimes to be adjusted on the basis of the principle that income received over the full course of a career must be taken into account; thirdly, to reduce obstacles for those who wish to work beyond their 65th birthday; fourthly, to adapt to demographic developments and to anticipate the risk of labour shortages; and, fifthly, to establish a right, and not an obligation, to work until the age of 67, in the sense that an employment relationship may continue beyond the age of 65. Fixing a compulsory retirement age also makes it easier for young people to enter the labour market. 26. A svéd kormány azt állítja, hogy a 67. életévről szóló szabály elsősorban arra irányul, hogy megakadályozza a munkaviszonyoknak a munkavállalók számára előrehaladott koruk okán megalázó feltételek melletti megszűnését, másodsorban arra, hogy lehetővé tegye a teljes szakmai életpálya során kapott jövedelmek figyelembevételén alapuló öregségi nyugdíjrendszerek kiigazítását, harmadsorban arra, hogy csökkentse az akadályokat azok előtt, akik 65. életévük betöltése után is dolgozni akarnak, negyedsorban arra, hogy figyelembe lehessen venni a demográfiai változásokat, és meg lehessen előzni a munkaerőhiány kockázatát, valamint ötödsorban arra, hogy jogot, és nem kötelezettséget írjon elő a 67. életévig történő munkavégzés tekintetében, abban az értelemben, hogy a munkaviszony a 65. életéven túl is folytatódhat. A kötelező nyugdíjkorhatár előírása a fiatalok munkaerőpiacra való jutását is megkönnyíti.
27. In the submission of that Government, such an age-limit reflects the political and social consensus which has long prevailed between the social partners. That consensus, it argues, reflects the aim of employment policy, which is to encourage older workers to continue their career and establishes a balance between the worker’s interest in working for a long time, on the one hand, and the wish to foster a smooth transition from working life to retirement, on the other.
27. E kormány szerint az ilyen korhatár a szociális partnerek között már hosszú ideje fennálló politikai és szociális konszenzust tükrözi vissza. E konszenzus azon foglalkoztatáspolitikai célkitűzés eredője, amely arra irányul, hogy az idős munkavállalók folytassák szakmai pályafutásukat, és egyensúlyt teremt a munkavállalónak a hosszú ideig történő munkavégzéshez fűződő érdeke, valamint az aktív életből a nyugdíjba való zökkenőmentes átmenet megkönnyítésének szándéka között.
28. In that regard, the Court has held that the automatic termination of the employment contracts of employees who meet the conditions as regards age and contributions paid for the liquidation of their pension rights has, for a long time, been a feature of employment law in many Member States and is widely used in employment relationships. It is a mechanism which is based on the balance to be struck between political, economic, social, demographic and/or budgetary considerations and the choice to be made between prolonging people’s working lives or, conversely, providing for early retirement ( Rosenbladt , paragraph 44). 28. E tekintetben a Bíróság már megállapította, hogy az olyan munkavállalók munkaviszonyának automatikus megszűnése, akik megfelelnek a nyugdíjjogosultságuk érvényesítéséhez szükséges életkori és járulékfizetési feltételeknek, hosszú idő óta számos tagállam munkajogának része, és azt széles körben alkalmazzák a munkaügyi kapcsolatokban. E mechanizmus a politikai, gazdasági, társadalmi, demográfiai és/vagy költségvetési megfontolások egyensúlyán alapul, és annak eldöntésétől függ, hogy a munkavállalók aktív kereső időszakát kívánjuk‑e meghosszabbítani, vagy épp ellenkezőleg, minél korábbi nyugállományba vonulásukat kívánjuk‑e elősegíteni (lásd ebben az értelemben a fent hivatkozott Rosenbladt‑ügyben hozott ítélet 44. pontját).
29. Furthermore, in accordance with the case-law, encouragement of recruitment undoubtedly constitutes a legitimate aim of Member States’ social or employment policy, in particular when the promotion of access of young people to a profession is involved (Joined Cases C‑250/09 and C‑268/09 Georgiev [2010] ECR I‑0000, paragraph 45, and Fuchs and Köhler , paragraph 49). 29. Továbbá, az ítélkezési gyakorlat szerint az alkalmazás előmozdítása vitathatatlanul a tagállamok szociál‑ vagy foglalkoztatáspolitikája jogszerű céljának minősül, különösen akkor, ha annak elősegítéséről van szó, hogy a fiatalok megkezdhessék valamely hivatás gyakorlását (a C‑250/09. és 268/09. sz., Georgiev egyesített ügyekben 2010. november 18‑án hozott ítélet [az EBHT‑ban még nem tették közzé] 45. pontja, valamint a fent hivatkozott Fuchs és Köhler egyesített ügyekben hozott ítélet 49. pontja).
30. Therefore, aims such as those described by the Swedish Government must, in principle, be regarded as ‘objectively and reasonably’ justifying, ‘within the context of national law’, as provided for by Article 6(1) of Directive 2000/78, a difference in treatment on grounds of age such as that provided for by Paragraph 33 of the LAS (see, by analogy, Rosenbladt , paragraph 45). 30. Következésképpen a svéd kormány által említettekhez hasonló jellegű célkitűzéseket főszabály szerint úgy kell tekinteni, hogy a 2000/78 irányelv 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően „objektíven és ésszerűen” igazolhatják a „nemzeti jog keretein belül” a LAS 33. cikke szerintihez hasonló, az életkoron alapuló eltérő bánásmódot (lásd analógia útján a fent hivatkozott Rosenbladt‑ügyben hozott ítélet 45. pontját).
31. It remains to be established whether, in accordance with the wording of Article 6(1) of Directive 2000/78, the means used to achieve that aim are appropriate and necessary.
31. Hátra van még annak vizsgálata – magának a 6. cikk (1) bekezdése szövegének megfelelően – hogy az e célok elérése érdekében alkalmazott eszközök megfelelők és szükségesek‑e.
32. In the light of the broad discretion granted to the Member States and, as necessary, to the social partners at national level in choosing not only to pursue a particular aim in the field of social and employment policy, but also in defining measures to implement it, it does not appear unreasonable for the social partners to take the view that a measure such as the 67-year rule may be appropriate for achieving the aims set out above (see, to that effect and by analogy, Rosenbladt , paragraphs 41 and 69). 32. Figyelembe véve azt a széles mérlegelési jogkört, amely a tagállamokat, és – adott esetben – a szociális partnereket nemzeti szinten nem csupán valamely szociális és foglalkoztatáspolitikai célkitűzés meghatározása, hanem az e cél elérésére alkalmas intézkedések megválasztása során is megilleti, a tagállamok és a szociális partnerek ésszerűen feltételezhetik, hogy a 67. életévről szóló szabályhoz hasonló intézkedés megfelelő lehet a korábban hivatkozott célkitűzések eléréséhez (lásd ebben az értelemben és analógia útján a fent hivatkozott Rosenbladt‑ügyben hozott ítélet 41. és 69. pontját).
33. Firstly, it may be accepted that the 67-year rule, by establishing a right to work until that age, makes it possible for obstacles for those who wish to work beyond their 65th birthday to be reduced, for retirement pension regimes to be adjusted on the basis of the principle that income received over the whole of a career must be taken into account, and for adaptation to demographic developments and anticipation of the risk of labour shortages. 33. Egyfelől ugyanis elfogadható, hogy a 67. életévről szóló szabály az ezen életkorig történő munkavégzéshez való jog előírásával lehetővé teszi az akadályok csökkentését azok tekintetében, akik 65. életévük betöltésén túl is dolgozni kívánnak, továbbá azt, hogy az öregségi nyugdíjrendszereket a szakmai életpálya során kapott jövedelmek figyelembevételének elvéhez igazítsák, valamint azt is lehetővé teszi, hogy alkalmazkodni lehessen a demográfiai változásokhoz, és meg lehessen előzni a munkaerőhiány kockázatát.
34. Secondly, it can also be accepted that the 67-year rule, by authorising employers to terminate an employment contract when the employee has reached that age, makes it possible to avoid a situation in which employment contracts are terminated in situations which are humiliating for elderly workers. It may also be accepted that, depending on the situation in the relevant labour market or in the undertaking involved, where the number of employees affected is limited, that rule makes it easier for young people to enter and/or remain in the labour market.
34. Másfelől az is elfogadható, hogy a 67. életévről szóló szabály, felhatalmazva a munkáltatót, hogy megszüntesse a munkaviszonyt, amennyiben a munkavállaló eléri ezt az életkort, lehetővé teszi a munkaviszonynak az előrehaladott korú munkavállalók számára megalázó feltételek melletti megszűnése elkerülését. Az is elfogadható, hogy a szóban forgó munkaerő‑piaci helyzet vagy az érintett vállalkozáson belüli helyzet függvényében, amennyiben a foglalkoztatottak száma korlátozott, e szabály lehetővé teszi a fiatalok munkaerőpiacra jutását és/vagy ott‑tartását.
35. The referring court asks, essentially, whether the mechanism of automatic termination of employment contracts, laid down in Paragraph 33 of the LAS, is strictly necessary, in so far as it does not provide for account to be taken of the amount of the retirement pension which the person concerned may ultimately receive. 35. A kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra keresi a választ, hogy szigorúan szükségszerű-e a munkaviszony automatikus megszűnésének a LAS 33. cikkében foglalt mechanizmusa, mivel nem írja elő, hogy figyelembe kell venni az érdekeltnek folyósítandó öregségi nyugdíj összegét.
36. Mr Hörnfeldt points out in this regard that, having been employed part-time for a long period, his presence on the labour market was abnormally brief and, consequently, the limited amount of his retirement pension is unreasonable. The continuation of his employment contract for two or three years would allow the amount of his retirement pension to be increased by approximately SEK 2 000 per month. Mr Hörnfeldt submits that an exception to the 67-year rule ought therefore to be allowed in respect of workers who, like him, wish to continue to work.
36. T. Hörnfeldt e tekintetben hangsúlyozza, hogy – mivel hosszú időn keresztül részmunkaidőben foglalkoztatták – jelenléte a munkaerőpiacon túlságosan rövid ideig tartott, következésképpen nyugdíjának alacsony összege ésszerűtlen. Munkaszerződésének két vagy három évig tartó meghosszabbítása lehetővé tenné öregségi nyugdíjának havi mintegy 2000 SEK‑kel történő növelését. T. Hörnfeldt arra hivatkozik, hogy lehetővé kellene tenni a 67. életévről szóló szabály alóli kivételt azon munkavállalók tekintetében, akik, mint ő, tovább kívánnak dolgozni.
37. The prohibition of discrimination on grounds of age set out in Directive 2000/78 must be read in the light of the right to engage in work recognised in Article 15(1) of the Charter of Fundamental Rights of the European Union. It follows that particular attention must be paid to the participation of older workers in the labour force, and thus in economic, cultural and social life. Keeping older workers in the labour force promotes diversity in the workforce, which is an aim recognised in recital 25 in the preamble to Directive 2000/78. Furthermore, it contributes to the realising of their potential and to the quality of life of the workers concerned, in accordance with the concerns of the European Union legislature set out in recitals 8, 9 and 11 in the preamble to that directive ( Fuchs and Köhler , paragraphs 62 and 63). 37. Meg kell állapítani, hogy az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetésnek a 2000/78 irányelvben szereplő tilalmát az Európai Unió Alapjogi Chartája 15. cikkének (1) bekezdésében elismert, a munkavállaláshoz való joggal összefüggésben kell értelmezni. Ebből következően különös figyelmet kell fordítani az idős munkavállalóknak a szakmai életben, és ezen keresztül a gazdasági, kulturális és társadalmi életben való részvételére. E személyeknek a foglalkoztatottak körén belül tartása elősegíti a munkaerő sokféleségét, ami a 2000/78 irányelv (25) preambulumbekezdésében elismert cél. A foglalkoztatottak körén belül tartás egyébiránt hozzájárul az érintett munkavállalók személyiségének kibontakoztatásához és életminőségének javításához, az említett irányelv (8), (9) és (11) preambulumbekezdésében szereplő törekvéseivel összhangban (a fent hivatkozott Fuchs és Köhler egyesített ügyekben hozott ítélet 62. és 63. pontja).
38. In order to examine whether the measure at issue in the main proceedings goes beyond what is necessary for achieving its objective and unduly prejudices the interests of workers who reach the age of 67, that measure must be viewed against its legislative background and account must be taken both of the hardship that it may cause to the persons concerned and of the benefits derived from it by society in general and by the individuals who make up society ( Rosenbladt , paragraph 73). 38. Annak vizsgálata érdekében, hogy az alapügy tárgyát képező intézkedés meghaladja‑e a megvalósítani kívánt célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket, és túlzottan hátrányosan érinti‑e a 67. életévüket betöltő munkavállalók érdekeit, ezen intézkedést a hátterét képező szabályozási környezetbe kell helyezni, és figyelembe kell venni mind az érintett személyeknél várhatóan bekövetkező hátrányt, mind pedig azokat az előnyöket, amelyekben általában véve a társadalom és az azt alkotó egyének részesülnek (a fent hivatkozott Rosenbladt‑ügyben hozott ítélet 73. pontja).
39. In that regard, it must be pointed out, firstly, that the 67-year rule makes it possible for the social partners to make use, by means of individual contracts or collective agreements, of the mechanism of automatic termination of employment contracts only from the age of 67, since Paragraph 32a of the LAS prohibits the imposition of a compulsory retirement age lower than 67. That paragraph thus confers on the employee an unconditional right to continue his professional activity until his 67th birthday, in particular in order to augment the income on the basis of which his retirement pension will be calculated and thus to increase the amount of that pension. 39. E tekintetben meg kell állapítani, hogy – először is – a 67. életévről szóló szabály a szociális partnerek számára a munkaviszony automatikus megszüntetését egyéni munkaszerződések, illetve kollektív megállapodások vagy szerződések útján kizárólag a 67. életév betöltését követően teszik lehetővé, mivel a LAS 32a. cikke tiltja a 67. életévnél korábbi kötelező öregségi nyugdíjkorhatár előírását. E cikk ily módon a munkavállaló számára feltétlen jogot biztosít ahhoz, hogy szakmai tevékenységét hatvanhét éves korának betöltéséig folytassa, különösen a célból, hogy emelkedjenek azon jövedelmek, amelyek alapján öregségi nyugdíja kiszámításra kerül, és így emelkedjen öregségi nyugdíjának összege is.
40. Secondly, the termination, by operation of law, of an employment contract as a result of a measure such as that set out in Paragraph 33 of the LAS does not have the automatic effect of forcing the persons concerned to withdraw definitively from the labour market. On the one hand, that provision does not establish a mandatory scheme of automatic retirement. It lays down the conditions under which an employer may derogate from the principle of the prohibition of discrimination on grounds of age and terminate the employment contract of an employee on the ground that he has reached the age of 67. 40. Másodsorban, a munkaviszonynak a LAS 33. cikke szerintihez hasonló intézkedésből eredő, ipso iure megszűnése nem jár automatikusan azzal a hatással, hogy az érintett személyeket a munkaerőpiacról való végleges visszavonulásra kényszerítse. Egyrészt ugyanis, e cikk nem vezet be kötelező kényszernyugdíjazási rendszert. Előírja azon feltételeket, amelyek mellett a munkáltató megszüntetheti valamely munkavállaló munkaszerződését azon indokkal, hogy ez utóbbi betöltötte 67. életévét.
41. On the other hand, the Swedish Government has argued that, if the employment contract is terminated, an employer may offer the employee concerned a fixed-term employment contract. The employer and the employee can then freely agree on the duration of that contract and can also, if necessary, renew it. 41. Másrészt, a svéd kormány azt állítja, hogy ha a munkaviszony megszűnik, a munkáltató határozott idejű munkaszerződést javasolhat a munkavállaló számára. A munkáltató és a munkavállaló ekkor szabadon állapodhatnak meg e szerződés időtartamáról, és amennyiben szükséges, meg is hosszabbíthatják.
42. Thirdly, the 67-year rule is not based solely on the fact that a specific age has been reached, but also takes account of the fact that the worker is entitled to financial compensation by means of a replacement income in the form of a retirement pension at the end of his working life (see, to that effect and by analogy, Rosenbladt , paragraph 48).
42. Harmadsorban, a 67. életévről szóló szabály nem csupán meghatározott életkoron alapul, hanem figyelembe veszi azt a körülményt is, hogy az érdekeltek szakmai pályafutásuk befejeztével öregségi nyugdíj formájában megjelenő pótlólagos jövedelem révén pénzügyi ellentételezésben részesülnek (lásd ebben az értelemben és analógia útján a fent hivatkozott Rosenbladt‑ügyben hozott ítélet 48. pontját).
43. It is apparent from the observations submitted to the Court that the age designated in Paragraph 33 of the LAS, on the one hand, corresponds to what was, at the material time, the statutory retirement age and, on the other, is higher than the age at which a retirement pension may be drawn. That pension generally comprises three elements, namely an earnings-related pension, a premium pension and a supplementary pension. 43. A Bírósághoz benyújtott észrevételekből ugyanis az következik, hogy a LAS 33. cikkében előírt életkor – egyfelől – megfelel annak az életkornak, amely az alapügy tényállása megvalósulásának idején a törvényes nyugdíjkorhatár volt, és – másfelől – ez az életkor magasabb, mint az öregségi nyugdíj folyósításához szükséges életkor, amely általában három elemet, nevezetesen a jövedelemalapú nyugdíjat, a prémiumnyugdíjat, illetve a nyugdíj‑kiegészítést foglalja magában.
44. Fourthly, it is apparent from the observations submitted to the Court that those persons who cannot receive an earnings-related pension or the amount of whose pension is low can obtain a retirement pension in the form of basic coverage from the age of 65 years, a guaranteed pension, housing benefit and/or old-age benefit. 44. Negyedsorban, a Bírósághoz benyújtott észrevételekből az következik, hogy azok, akik nem részesülnek a jövedelemhez kötődő öregségi nyugdíjban, vagy nyugdíjuk összege alacsony, 65 éves életkoruktól kezdődően alapnyugellátásban részesülhetnek, garantált nyugdíj, lakhatási támogatás és/vagy öregségi támogatás formájában.
45. It must be borne in mind in this regard that, in paragraph 47 of the judgment in Rosenbladt , the Court held that there was no undue prejudice to the legitimate interests of the workers concerned despite the fact that, in the case which gave rise to that judgment, the retirement age was lower than that laid down in Paragraph 33 of the LAS and the amount of the retirement pension received by Ms Rosenbladt was significantly lower than that which Mr Hörnfeldt can hope to receive. 45. E tekintet emlékeztetni kell arra, hogy a Bíróság a fent hivatkozott Rosenbladt‑ügyben hozott ítélet 47. pontjában arra a következtetésre jutott, hogy az érintett munkavállalók érdekei nem sérültek túlzottan, jóllehet az ezen ítélet alapját képező ügyben a nyugdíjkorhatár alacsonyabb volt, mint amit a LAS 33. cikke előír, és G. Rosenbladt nyugdíjának összege egyértelműen kisebb volt, mint az, amely T. Hörnfeldtet megilletheti.
46. In the light of all these factors, the accuracy of which it is for the referring court to ascertain, it cannot validly be argued that Directive 2000/78 precludes a national measure such as that at issue in the main proceedings. 46. A fenti tényezők összességére tekintettel, amelyek helytállóságának vizsgálata a nemzeti bíróság feladata, nem állítható érvényesen, hogy a 2000/78 irányelvvel ellentétes az olyan nemzeti rendelkezés, mint amely az alapügyben szerepel.
47. Consequently, the answer to the questions referred is that the second subparagraph of Article 6(1) of Directive 2000/78 must be interpreted as not precluding a national measure, such as that at issue in the main proceedings, which allows an employer to terminate an employee’s employment contract on the sole ground that the employee has reached the age of 67 and which does not take account of the level of the retirement pension which the person concerned will receive, as that measure is objectively and reasonably justified by a legitimate aim relating to employment policy and labour-market policy and constitutes an appropriate and necessary means by which to achieve that aim. 47. Következésképpen, az előterjesztett kérdésekre azt a választ kell adni, hogy a 2000/78 irányelv 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, mint az alapügyben vitatott szabályozás, amely lehetővé teszi a munkáltató számára, hogy valamely munkavállaló munkaviszonyát kizárólag azon indokból szüntesse meg, hogy a munkavállaló betöltötte a 67. életévét, és amely szabály nem veszi figyelembe azon öregségi nyugdíj szintjét, amelyben az érintett részesülhet, amennyiben e szabályt a foglalkoztatás‑ és a munkaerő‑piaci politikára irányuló törvényes célkitűzés objektíven és ésszerűen igazolja, és a cél elérése megfelelő és szükséges eszközének minősül.
Costs A költségekről 48. Since these proceedings are, for the parties to the main proceedings, a step in the action pending before the national court, the decision on costs is a matter for that court. Costs incurred in submitting observations to the Court, other than the costs of those parties, are not recoverable.
The second subparagraph of Article 6(1) of Council Directive 2000/78/EC of 27 November 2000 establishing a general framework for equal treatment in employment and occupation must be interpreted as not precluding a national measure, such as that at issue in the main proceedings, which allows an employer to terminate an employee’s employment contract on the sole ground that the employee has reached the age of 67 and which does not take account of the level of the retirement pension which the person concerned will receive, as that measure is objectively and reasonably justified by a legitimate aim relating to employment policy and labour-market policy and constitutes an appropriate and necessary means by which to achieve that aim. A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27‑i 2000/78/EK tanácsi irányelv 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, mint az alapügyben vitatott szabályozás, amely lehetővé teszi a munkáltató számára, hogy valamely munkavállaló munkaviszonyát kizárólag azon indokból szüntesse meg, hogy a munkavállaló betöltötte a 67. életévét, és amely szabály nem veszi figyelembe azon öregségi nyugdíj szintjét, amelyben az érintett részesülhet, amennyiben e szabályt a foglalkoztatás‑ és a munkaerő‑piaci politikára irányuló törvényes célkitűzés objektíven és ésszerűen igazolja, és a cél elérése megfelelő és szükséges eszközének minősül. Top

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság


text:
Közérdekű adat - mikor adható ki a bíróságok levelezése? - Jogászvilág - Jogászvilág
Közérdekű adat - mikor adható ki a bíróságok levelezése? - Jogászvilág
Kezdőlap » Közérdekű adat – mikor adható ki a bíróságok levelezése?
Ami a tényállást illeti, az alperes törvényszék elnöke 1999-ben jelzéssel élt a Pénzügyminisztérium felé, amely során a minisztérium közleményt jelentetett meg hivatalos lapjában (Pénzügyi Közlöny), és az L. Kft.-t felszámolók névjegyzékéből történő törlését rendelte el. A Kft. alkotmányjogi panaszt terjesztett elő és a törlés Cégközlönyben való közzétételének felfüggesztését is kérte. A minisztérium ekkor az alperes elnökéhez fordult, hogy a törlési közlemény megjelenésének felfüggesztéséhez hozzájárul-e, vagy kéri a törlés azonnali közzétételét. Az alperes válaszlevelében hozzájárult a felfüggesztéshez, és jelezte azt…
Ami a tényállást illeti, az alperes törvényszék elnöke 1999-ben jelzéssel élt a Pénzügyminisztérium felé, amely során a minisztérium közleményt jelentetett meg hivatalos lapjában (Pénzügyi Közlöny), és az L. Kft.-t felszámolók névjegyzékéből történő törlését rendelte el. A Kft. alkotmányjogi panaszt terjesztett elő és a törlés Cégközlönyben való közzétételének felfüggesztését is kérte. A minisztérium ekkor az alperes elnökéhez fordult, hogy a törlési közlemény megjelenésének felfüggesztéséhez hozzájárul-e, vagy kéri a törlés azonnali közzétételét. Az alperes válaszlevelében hozzájárult a felfüggesztéshez, és jelezte azt is, hogy a felszámoló cég ügyvezetője több levélben kérte őt a törlésre vonatkozó jelzés felülvizsgálatára. A minisztérium ezt követően megszüntette az eljárást.
A felperes korábbi közérdekűadat-igénylésére során az alperestől már megkapta a bírósági jelzés másolatát, 2016-ban azonban ismét kérelemmel fordult az alpereshez, melyben a Pénzügyminisztérium levelének mellékleteként megküldött alkotmányjogi panasz és az alperes elnöke és a felszámoló cég vezetője közötti levelezés másolatának kiadását kérte. Az alperes az adatközlést megtagadta. Álláspontja szerint az alkotmányjogi panasz és a felszámoló szervezet levelei nem minősülnek közérdekű adatnak, mert nem az alperes tevékenységére vonatkoznak, illetve nem közfeladat ellátásával összefüggésben keletkeztek. A felperes keresetében azzal érvelt, hogy az általa igényelt adatok egyértelműen közérdekű adatnak minősülnek, így azokat az alperes köteles kiadni.
Az elsőfokú bíróság kötelezte az alperest, hogy adja ki, a bíróság elnökének a Kft. névjegyzékből történő törlését közzétett hivatalos közlemény megjelenésétől a Kft. ügyvezetője által a bíróság elnökének írt levelek másolatát azzal, hogy amennyiben azok közérdekű adatnak nem minősülő személyes adatokat is tartalmaznak, úgy azt a másolaton felismerhetetlenné kell tenni. Ezt meghaladóan a felperes keresetét elutasította. Álláspontja szerint az alperes mind az alkotmányjogi panasz, mind pedig a felszámoló társaság kiadni kért levelei vonatkozásában adatkezelőnek minősül, mivel a kért adatok az adott elnöki ügy iratanyagát képezik és az adat tárolása is adatkezelésnek minősül függetlenül az irat keletkezési helyétől.
A bíróság meglátása szerint a felszámoló cég vezetője által az alperes elnökéhez írt levelek közérdekű adatnak minősülnek, azok az alperes közfeladata ellátásával összefüggésben keletkeztek, mikor az erre vonatkozó jogszabály alapján élt jelzéssel a Pénzügyminisztérium felé, és e jelzés felülvizsgálatára irányultak a felszámoló megkeresései. Az alperes a felszámolói levelei kapcsán nem tudta bizonyítani, hogy alappal tagadta volna meg a levelek kiadását.
Jogszerűen tagadta meg ugyanakkor a bíróság szerint az alperes az alkotmányjogi panasz kiadását, mert az nem az alperes eljárása során keletkezett, azt a Pénzügyminisztérium csupán tájékoztatásul küldte meg neki, ezért ez a panasz nem az alperes közfeladata ellátásával összefüggésben keletkezett.
A másodfokú bíróság helybenhagyta az elsőfokú ítéletet. Egyetértett abban, hogy a levelek az alperes elnökének jogszabályban írt jelzési kötelezettségével összefüggésben keletkeztek, függetlenül attól, hogy nem a Pénzügyminisztérium és az alperes elnökének relációjában jöttek létre, mert az alperes elnöke jelzésének következményei voltak. A felszámoló levelei az alperes közfeladatának ellátásával összefüggésben, ahhoz szorosan kapcsolódva születtek. Önmagában az, hogy a felszámoló levelei a tevékenységére vonatkozó gazdasági jellegű adatokat is tartalmaznak, nem bírnak döntő jelentőséggel, mert a meg nem ismerhető adatokat felismerhetetlenné kell tenni.
Az alperes a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését és a kereset teljes elutasítását kérte.
Az információs önrendelkezésről és az információszabadságról szóló törvény (Infotv.) értelmében közérdekű adat az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő és tevékenységére vonatkozó vagy közfeladatának ellátásával összefüggésben keletkezett, a személyes adat fogalma alá nem eső, bármilyen módon, vagy formában rögzített információ vagy ismeret, függetlenül kezelésének módjától, önálló vagy gyűjteményes jellegétől [3. § 5. pont]. Az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szervnek vagy személynek lehetővé kell tennie, hogy a kezelésében lévő közérdekű adatot és közérdekből nyilvános adatot – az Infotv.-ben meghatározott kivételekkel – erre irányuló igény alapján bárki megismerhesse.
A Kúria kiemelte, hogy a bíróság elnökének közfeladata volt a jelzés megtétele a Pénzügyminisztérium irányába [„A felszámolót a névjegyzékből a Pénzügyminisztérium törli, ha a bíróság elnöke jelzi, hogy a felszámoló felszámolási tevékenysége során súlyosan és ismétlődően megsérti a jogszabályokat” – 167/1993. (XI. 30.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdés d) pont], így az közérdekű adatnak minősül, és a közérdekű adatok kiadásának megtagadási lehetőségeit pedig minden esetben szűken kell értelmezni [lásd: 21/2013. (VII. 19.) AB határozat]. A Kúria szerint a kiadni kért adatok nem vitatottan az elnöki irat részeként az alperes kezelésében vannak, és az alperes jogszabályban meghatározott közfeladatával kapcsolatban kerültek az egyébként is általában közfeladatot ellátó alpereshez. Úgy ítélte meg, hogy sem az Infotv., sem más jogszabály nem tartalmaz a kérelem tárgyát képező adatok kiadását tiltó rendelkezést, a kiadni kért adatok így, ha némileg közvetett módon is, de kapcsolódnak az alperes saját tevékenységéhez (közfeladatához).
Az alperes nem tudta bizonyítani az adat kiadása megtagadásának jogszerűségét, ezért a Kúria a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta.
Az ismertetett döntés (Kúria Pfv. IV. 20.076/2017.) a Kúriai Döntések 2018/9. számában 253. szám alatt jelent meg.

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
§ 5
Kúria
bíróság
bíróság
Kúria
Kúria