text:
Hatályos alapszabály :: Siófok-sóstó horgásztó
Főoldal > Dokumentumok > Hatályos alapszabály
A SÓSTÓ HORGÁSZ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
utolsó módosítás 2017. március 11.
A Sóstó Horgász Egyesület (továbbiakban: Egyesület) 2014. március 8. napján megtartott közgyűlése az egyesülési jogról szóló 2011. évi CLXXV. törvény és a Polgári Törvénykönyv vonatkozó rendelkezései alapján, a korábbi, 2005. 08. 11. napján elfogadott alapszabály hatályon kívül helyezése mellett, az alábbi egységes szerkezetű alapszabályt fogadta el.
Az Egyesület önkormányzattal rendelkező társadalmi szervezet, amely a jelen alapszabályban meghatározott célra alakul, nyilvántartott tagsággal rendelkezik, és céljai eléréséhez szervezi tagjai tevékenységét. Az Egyesület jogi személy. Az Egyesület politikai tevékenységet, valamint gazdasági tevékenységet főtevékenységként nem folytat.
1.1. Az Egyesület neve: Sóstó Horgász Egyesület
1.2. Az Egyesület székhelye: 8600. Siófok, Vasút utca 56.
1.3. Az Egyesület működési területe: Siófok, Magyarország
1.4. Az Egyesület vízterülete: Siófok Szabadi Sóstó DRV tó vízfelület
1.5. Az Egyesület alapítási éve: 2005
1.6. Az Egyesület pecsétje: - köralakban az egyesület neve, középen halábra
és az alapítás évszáma,
- téglalapalakban az egyesület neve, címe, törzsszáma és adószáma
1.7. Az Egyesület mint jogi személy, jogképes. Ha jogszabály eltérően nem rendelkezik, jogképessége kiterjed mindazokra a jogokra és kötelezettségekre, amelyek jellegüknél fogva nem csupán az emberhez fűződhetnek.
1.8. Az Egyesület bírósági nyilvántartásba bejegyzett adatainak változását – a változástól számított hatvan napon belül – a bíróságnak be kell jelenteni.
2.1. A Sóstó Horgász Egyesület célja:
a horgászsport fejlesztése, népszerüsítése;
tagjai részére kedvező horgászati lehetőség biztosítása;
a horgászoknak a társadalom, a horgászerkölcs szabályainak tiszteletben tartására, a természet szeretetére és védelmére való nevelése;
az egészséges életmódra nevelés, fiatalok szocializációjának, társadalmi beilleszkedésének elősegítése, egyéni és közösségi aktivitásának támogatása, ösztönzése a horgászsport adta eszközökkel.
2.2. Az Egyesület a meghatározott célkitűzések érdekében:
biztosítja tagjai számára a rendszeres egyesületi élethez szükséges feltételeket, ennek keretében ismerteti a horgászattal összefüggő jogszabályokat és más rendelkezéseket;
korszerű halgazdálkodást folytat a kezelésében lévő vízterületeken;
biztosítja a halállomány védelmét, valamint a horgászatra vonatkozó jogszabályok, előírások és az Országos Horgászrend-, az OHE horgászrendje szabályainak megtartását;
segíti a hatóságokat az orvhalászat és az orvhorgászat leküzdésében, valamint a vizek tisztasága és a természet védelmében;
lehetőséget biztosít tagjai számára a horgászattal összefüggő szakismereteik gyarapítására;
halfogó és horgász versenyeket rendez;
állapotfelmérés után előadásokat, konzultációkat, tanfolyamokat rendez.
2.3. Az Egyesület kész együttműködni mindazon magyar és külföldi egyesületekkel és sportegyesületekkel, intézményekkel, hivatalos-, társadalmi- és egyéb szervezetekkel, amelyek segítségére lehetnek céljai megvalósításában.
2.4. Az Egyesület céljainak megvalósítása érdekében együttműködik minden olyan állami, társadalmi szervezettel, más egyesülettel és szövetséggel, illetve gazdálkodó szervezettel, amely segíti az Egyesület eredményes működését és céljainak megvalósítását.
2.5. Az Egyesület a céljai eléréséhez szükséges anyagi feltételek biztosítása érdekében – a jogszabályi keretek között – gazdasági illetve vállalkozási tevékenységet folytathat.
2.6. Az Egyesület vállalkozási tevékenységet csak céljainak megvalósítása érdekében, azokat nem veszélyeztetve végez.
2.7. A gazdálkodása során elért eredményét az Egyesület nem osztja fel, azt az alapszabályában meghatározott tevékenységére fordítja.
2.8. Az Egyesület feladatainak eredményes ellátásához igényli a vállalatok, intézmények, önkormányzati és érdekképviseleti szervek, vállalkozók és magánszemélyek erkölcsi, valamint anyagi segítségét.
2.9. Az Egyesület közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független, és azoknak anyagi támogatást nem nyújt. Közvetlen politikai tevékenység: a pártpolitikai tevékenység, továbbá országgyűlési képviselői, megyei, önkormányzati választáson jelölt állítása.
2.10. Az Egyesület a Dunántúli Regionális Vízművek Horgászegyesületek Szövetsége és az Országos Szövetség tagjaként, mint önálló jogi személy működik.
2.11. Az Egyesület önállóságát sem a DRV Horgászegyesületek Szövetsége, sem az országos szövetség nem sértheti, a kapcsolatokban az Egyesület alapszabálya az irányadó.
3.1. Az Egyesület tagja lehet az a természetes személy, jogi személy, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki elfogadja az Egyesület Alapszabályát és belépési nyilatkozatban vállalja, hogy tevékenyen részt vesz az Egyesület munkájában, valamint vállalja a tagdíj megfizetését.
3.2. Az Egyesület természetes személy tagjai jogaikat kizárólag személyesen gyakorolhatják. A jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet tagok jogaikat képviselőik útján gyakorolják.
3.3. A tagdíjfizetés és jogállás szerint a tagok lehetnek:
a. alapító tagok;
b. teljes jogú tagok;
c.teljes jogú, csökkentett tagdíjat fizető tagok (mozgáskorlátozott, 70 évet meghaladó korú, és legalább 10 éves egyesületi tagsággal rendelkezők);
d. ifjúsági tagok (akik 18. életévüket még nem töltötték be);
e. szüneteltetett tagságú tagok (akik tagfenntartási díjat fizetnek),
f. tiszteletbeli tag (a Közgyűlés által megválasztva)
3.4. A 18. életévüket betöltött és valamely felsőfokú intézmény nappali tagozatán tanulmányukat folytató személyeknek az Egyesület Vezetősége tagdíjkedvezményt adhat, ezáltal az ifjúsági tagokkal azonos feltételekkel horgászhatnak.
3.5. A jogi személy tagsági viszonyát, illetve az Egyesület tevékenységében való részletes szabályokat az Egyesület Vezetősége és a jogi személy vezetője által kötött együttműködési megállapodás rögzíti.
3.6. Az éves tagdíjakat és egyéb díjakat a Vezetőség határozza meg.
3.7. Az alapító tagokat és a többi tagokat a jogszabályok szerint - az ifjúsági tagokra vonatkozó korlátozások, és a 3.9. pont kivételével - egyenlő jogok illetik meg és azonos kötelezettségek terhelik. A szüneteltetett tagságú tagokat értelemszerűen jogok és kötelezettségek nem illetik.
3.8. Az alapító tagok a vízfelület egészén társadalmi ellenőrzési és intézkedési joggal rendelkeznek. Ellenőri feladatukat a Vezetőség által elfogadott beosztás szerint látják el.
3.9. A tagoknak jogukban áll:
az Egyesület útján horgászjegyet igényelni;
a horgászjegy birtokában területi engedélyt váltani és az abban feltüntetett vízterületen horgászni;
a szövetségek ill. az Egyesület által rendezett tanfolyamokon, előadásokon, filmvetítéseken, kiállításokon, horgászversenyeken és más rendezvényeken valamint általános tevékenységében részt venni;
a horgászrendben leszabályozott feltételek megtartásával és az Egyesület által kiadott fennmaradási engedély birtokában horgászállást fenntartani, de azt csak egyesületi teljes jogú tag részére lehet átruházni (ajándékozni vagy eladni) a Vezetőség jóváhagyása alapján, a horgászrendben szabályozottak szerint;
írásos bejelentés alapján a tárgy év horgászati jogának szüneteltetését kérni a tagfenntartási díj megfizetése ellenében, folyamatosan maximum 3 évig,
választhat, illetve választható az Egyesület szerveibe, illetve tisztségeire;
az Egyesület nyilvántartásaiba betekinthet;
a tagok egyharmada írásban ok és cél megjelölésével rendkívüli Közgyűlés és rendkívüli Vezetőségi ülés összehívását kezdeményezheti;
az Egyesület törvénysértő határozatát bármely tag - a tudomására jutástól számított 30 napon belül - a bíróság előtt megtámadhatja.
3.10. Az Egyesület alapító és teljes jogú tagjait a közgyűlésen személyes tanácskozási, indítványtételi és szavazati jog illeti meg és a jogszabályban megállapított feltételek fennállása esetén az Egyesület bármely tisztségére megválaszthatók.
3.11. Az ifjúsági tagok szavazati joggal rendelkeznek, de tisztségre nem választhatók.
3.12. A tagok kötelesek:
az alapszabályt, az OHE horgászrendjét, a közgyűlés- és a Vezetőség határozatait megtartani;
a megállapított tagdíjat és egyéb díjakat az Egyesület pénztárába az előírt határidőig befizetni;
a horgászatra vonatkozó jogszabályokat, az Országos Horgászrendet, illetve az egyes vízterületeken érvényes további korlátozó intézkedéseket megtartani és megtartatni;
a fogási naplót az előírás szerint vezetni és azt összesítve, a mindenkor érvényes határidőig, az Egyesület Vezetőségének megküldeni;
a vizek tisztasága felett örködni és az esetleges vízszennyezéssel kapcsolatos észrevételeiket az Egyesület Vezetőségével haladéktalanul jelezni;
védeni az Egyesület tulajdonát, vagyonát, halállományát, saját és tagtársai értékeit;
közreműködni az Egyesületi vagyon gyarapításában és az egyesületi érdek érvényesülésében;
amennyiben az egyesületi tagság önkéntes kilépés vagy kizárás alapján megszűnik, a horgászhelyet egy hónapon belül az Egyesület rendelkezésére visszaadni;
olyan általános magatartást tanúsítani, amely nem veszélyezteti az Egyesület céljának megvalósítását.
3.13. A tag felvételéről az Egyesület Vezetősége határoz, a belépni kívánó tag írásbeli kérelme alapján.
3.14. Az egyesületbe a teljes jogú tagként való felvételhez, a vezetőség meghatározott összegű díj fizetését írhatja elő (halasítási hozzájárulás).
3.15. Az ifjúsági tagok csökkentett mértékű belépési díjat fizetnek, azonban folyamatos tagság esetén a nagykorúvá válás évében az ifjúsági és felnőtt összeg különbözetét kötelesek megfizetni.
A tagsági viszony megszünése
3.16. A tagsági viszony megszűnik a tag halálával, az Egyesület megszünésével, a tag kilépésével, a tag kizárásával.
3.17. A Vezetőség kizárja az Egyesület tagjai közül azt a tagot, aki
az éves tagdíjat a felszólítástól számított egy hónapon belül nem fizeti meg;
akit a bíróság jogerős és végrehajtandó szabadságvesztésre ítélt és a közügyektől eltiltott;
aki az Egyesület érdekeit súlyosan sértő magatartást tanúsít.
3.18. A tagdíj megfizetésének elmulasztása csak abban az esetben eredményezheti a tag kizárását, ha a kötelezettség elmulasztása a tagnak felróható, azaz saját hibájából nem fizette meg a tagdíjat.
3.19. A kizárási eljárást bármely tag jogosult kezdeményezni az alapjául szolgáló ok tudomására jutását követő 30 (harminc) napon belül, legfeljebb azonban az elkövetéstől számított 6 (hat) hónapon belül a Vezetőségnél. A kizárási eljárás során első fokon a Vezetőség jár el, másodfokon a Közgyűlés. A kizárás tárgyában tartott Vezetőségi ülésről az érintettet tértivevényes levélben vagy írásban az átvételt igazolható módon kell értesíteni úgy, hogy az érintett az értesítést legalább az ülést megelőző 8 nappal korábban kézhez vegye.
3.20. A kizárás tárgyában tartott Vezetőségi ülés az érintett távollétében megtartható, ha az érintett értesítése szabályszerű volt és az érintett előzetesen írásban alapos okkal távolmaradását nem mentette ki, vagy írásban kérte az eljárás távollétében történő megtartását.
3.21. Az érintett a védekezését a kizárás tárgyában tartott Vezetőségi ülésen szóban vagy legkésőbb az ülés időpontjáig írásban terjesztheti elő.
3.22. A kizárás tárgyában hozott valamennyi határozatot az érintettel tértivevényes küldeményben vagy írásban az átvételt igazolható módon kell közölni.
3.23. A Vezetőség által hozott kizáró határozattal szemben az érintett a közlést követő 15 napon belül írásban fellebbezhet a Közgyűléshez. A Közgyűlés által hozott kizáró határozattal szemben az érintett a tudomására jutásától számított 30 napon belül a Kaposvári Törvényszékhez (illetve annak mindenkori jogutódához) fordulhat jogorvoslatért törvénysértés esetén.
3.24. A kizárt tag tagsági viszonya a Vezetőség általi kizáró határozat jogerőre emelkedésének napján, vagy fellebbezés benyújtása esetén, ha a Közgyűlés a Vezetőség általi kizáró határozatot helybenhagyja – illetve bírósági jogorvoslat benyújtása esetén, ha a bíróság a Közgyűlés általi kizáró határozatot helybenhagyja – a Közgyűlés általi kizáró határozathozatal napján szűnik meg.
3.25. A Vezetőség tagjainak kizárási ügyében a Közgyűlés dönt.
3.26. A kilépési szándékot a Vezetőséghez kell írásban bejelenteni. A kilépő tag kilépettnek tekinthető a Vezetőséghez megküldött lemondó nyilatkozatával.
4.1. A Közgyűlés az Egyesület legfőbb szerve, amelyet a tagok összessége alkot. A Közgyűlést szükség szerint, de legalább évente egyszer össze kell hívni a helyszín, az időpont és a napirendi pontok közlésével. A tagnyilvántartásban szereplő tagok részére meghívót kell küldeni legalább 15 nappal a Közgyűlés időpontja elött. A közgyűlési meghívóban közölni kell azt az időpontot, amelyben az ismételt Közgyűlést meg kell tartani, ha az eredeti időpontban megtartott Közgyűlés nem határozatképes.
4.2. A megismételt Közgyűlés a meghívóban közölt napirendi pontok körében a jelenlevők számára tekintet nélkül határozatképes, amennyiben erre az eredeti meghívóban a tagok figyelmét felhívták. A Közgyűlés összehívását írásban kérheti a tagok egyharmada a cél és az ok megjelölésével, ebben az esetben az Elnök harminc napon belül köteles összehívni a Közgyűlést.
4.3. A Közgyűlést össze kell hívni:
ha a Vezetőség rendkívüli Közgyűlés összehívását tartja szükségesnek;
ha a bíróság a Közgyűlés összehívását elrendeli;
ha a felügyeleti szerv indítványozza.
4.4. A Közgyűlést az Egyesület Elnöke hívja össze.
4.5. A Közgyűlés ülései nyilvánosak. A nyilvánosság csak személyiségi jogok védelme és adatvédelmi okok miatt zárható ki.
4.6. Az Elnök a Közgyűlésre tanácskozási joggal meghívhatja állami, társadalmi, gazdasági szervezetek és magánszemélyek képviselőit.
4.7. A Közgyűlés határozatképes, ha azon a tagok több mint a fele (legalább 50% plusz egy fő) jelen van. Jelenlévőnek kell tekinteni azt aki nem tud résztvenni a Közgyűlésen, de szavazati jogát az Elnöknek küldött SMS-ben vagy Email-ben egy tagtársára átruházza. A határozatképtelenség miatt elhalasztott Közgyűlés változatlan napirend mellett határozatképes a megjelent tagok számától függetlenül, ha ezt az eredeti közgyűlési meghívóban a tagokkal közölték.
4.8. A Közgyűlés határozatai egyszerű szótöbbséggel, nyílt szavazással hozza. Minden tagnak egy szavazata van. Szavazategyenlőség esetén az Elnök szavazata dönt. Az ifjúsági tagok és szünetelő tagságú tagok nem szavazhatnak.
4.9. A jelenlévő tagok kétharmados szótöbbsége szükséges:
4.10. A Közgyűlés üléseit az Elnök vezeti. Az Elnök a Közgyűlés levezetésével mást is megbízhat.
4.11. A Közgyűlésről jegyzőkönyv készül, amelyet az Elnök és két, a Közgyűlés által megválasztott tag hitelesít.
4.12. A tisztségviselők megválasztása a Közgyűlés hatásköre. Megválasztottnak azt a személyt kell tekinteni, aki a titkosan tartott szavazás érvényes szavazatainak több mint felét megszerezte. Amennyiben a jelöltek közül valaki nem kapja meg az érvényes szavazatok több mint felét, abban az esetben a tisztségre jelölt két legtöbb szavazatot szerzett személy között újabb szavazást kell tartani. A megismételt szavazás győztese a legtöbb szavazatot kapott személy lesz.
4.13. A Közgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik:
az Egyesület megalakítása, az alapszabály megállapítása és módosítása;
a tárgyévi költségvetés elfogadása, módosítása;
az ügyintéző szerv évi beszámolójának (benne számviteli beszámolójának) elfogadása;
az Egyesület más társadalmi szervezettel való egyesülésének, az Egyesület szétválásának- úgyszintén feloszlásának kimondása; (szétválás esetén a Közgyűlésnek ily módon kell rendelkeznie a jogutód társadalmi szervezet kijelöléséről);
a Vezetőség négy tagjának, bizottságok, szövetségi küldöttek megválasztása és visszahívása;
döntés minden olyan kérdésben, amelyet az Alapszabály vagy jogszabály a Közgyűlés hatáskörébe utal;
az Országos Horgászrend keretei között a kezelésében lévő vízterület horgászrendjének megállapítása;
tisztségviselők beszámoltatása.
4.14. A Vezetőség két közgyűlés közötti időszakban – a kizárólagos hatásköröket kivéve – gyakorolja a Közgyűlés hatáskörét, irányítja az Egyesület működését.
4.15. A Vezetőség 5 főből áll. A vezetőség tagjai közül Alelnököt, Tógazdát és Gazdasági Felelőst választ. A Vezetőség tagjai között eldönti az egyes tagok feladatit, a munkamegosztás rendjét, választ.
4.16. A Vezetősége négy tagját a Közgyűés választja meg az Egyesület tagjai sorából 3 éves időtartamra olyan személyek közül, aki nincsen eltiltva a közügyek gyakorlásától és tagja az Egyesületnek. A Vezetőség ötödik tagjáta a Horgászfalu közössége delegálja.
4.17. A Vezetőség szükség szerint, de évente legalább négyszer ülésezik.
4.18. Rendkívüli ülést kell összehívni, ha ezt
a/a vezetőség tagjainak legalább egyharmada az ülés céljának megjelölésével kéri,
b/az egyesület elnöke szükségesnek tartja, illetőleg
c/a felügyelő bizottság elnöke szükségesnek tartja.
4.19. A Vezetőséget az Elnök, akadályoztatása esetén az Alelnök hívja össze. Szabályszerűnek az összehívás akkor minősül, ha a vezetőségi tagok az ülésről legalább tíz nappal az ülés időpontját megelőzően írásban értesülnek, és az ülés tárgysorozatáról leírást kapnak. A Vezetőség ülései nyilvánosak.
4.20. A Vezetőség üléseire, a választott vezetőségi tagokon kívül meg kell hívni – írásban – a Felügyelő bizottság elnökét is tanácskozási joggal. Amennyiben az ülést összehívó szükségesnek ítéli, kibővített Vezetőségi ülést hívhat össze, melyre – írásban – meg kell hívni a munkabizottságok tagjait is.
4.21. A Vezetőség határozatait egyszerű szótöbbséggel, nyílt szavazással hozza. Határozatképtelenség esetén legkésőbb 30 napon belül a Vezetőséget ismételten össze kell hívni. Határozatképtelenség miatt ismételten összehívott ülések is csak akkor határozatképesek, ha azokon legalább két fő vezetőségi tag jelen van. A Vezetőség üléseire – annak tárgykörére figyelemmel – esetenként további tagok hívhatók meg.
4.22. A Vezetőség határozatképes, ha tagjai közül legalább ketten jelen vannak
4.23. A Vezetőség határozatait szótöbbséggel hozza, szavazategyenlőség esetén az Elnök szavazata dönt.
A Vezetőség feladata és hatásköre
4.24. A Vezetőség feladat és hatásköre:
tagsági viszony keletkezésével és megszünésével kapcsolatos eljárás;
ügyintézők beszámoltatása;
megállapítja - az Országos Horgászrend keretei között - a kezelésében lévő vízterület horgászrendjét;
gazdálkodik a megállapított költségvetési keretben, a közgyűlés által átruházott jogkörben a költségvetés egyes rovatai között szükség esetén átcsoportosítást végez,
a költségvetés keretében határoz egyes személyek tagdíjának mérséklése, elengedése és más díjkedvezmény nyújtásáról,
gazdálkodik az egyesület kezelésében lévő vízterületen;
szükség szerint dönt a horgászhelyeken a tagok közötti elosztásáról,
megállapítja a halfogási és horgász versenyek, valamint más rendezvényeknek az időpontját, a verseny feltételeit, díjait és kijelöli rendezőit és bíráit;
kijelöli az Egyesület versenycsapatát és vezetőjét a szövetség, illetve megyei szövetség által rendezett halfogó- és horgász-dobó-sport versenyeire, illetőleg más rendezvényeire;
kinevezi, illetőleg szerződést köt az Egyesület alkalmazottaival, gyakorolja felettük a munkáltatói jogokat;
a költségvetés keretében megállapítja a Vezetőség tagjainak és az Egyesület alkalmazottainak fizetését, illetve tiszteletdíját;
minden olyan eljárás, amely nem tartozik a Közgyűlés kizárólagos hatáskörébe.
4.25. A Vezetőség hatáskörét írásos határozatban bármely tagjára átruházhatja.
4.26. A Felügyelő bizottság elnökét és tagjait a Közgyűlés választja. A Felügyelő bizottságnak 4 tagja van.
4.27. A Felügyelő bizottság tagjai egyidejűleg nem lehetnek a Vezetőség tagjai.
4.28. A Felügyelő bizottság köteles ellenőrizni az egyesület költségvetésének, valamint a testületi szervek határozatainak végrehajtását, továbbá - a Közgyűlés kivételével - az egyesület szerveinek törvényes és alapszabályszerű működését, negyedévenként pedig a pénz és anyagkezelést, a bizonylati fegyelmet.
4.29. Ha a Felügyelő bizottság ellenőrzése során hiányosságot állapított meg, arról a Vezetőséget, súlyosabb esetben a Közgyűlést tájékoztatja. A bizottság ezirányú indítványa alapján a rendkívüli közgyűlést 30 napon belül össze kell hívni.
4.30. A Felügyelő bizottság elnöke tanácskozási joggal jogosult résztvenni a vezetőség ülésein.
5.1. Az Egyesület Elnökét 3 éves időtartamra a Közgyűlés titkos szavazással választja, aki tevékenységével a Közgyűlésnek felelős.
5.2. Az Elnök feladata és hatásköre:
összehívja a Vezetőség üléseit;
5.3. Az Egyesület Alelnöke az Elnök irányításával szervezi és intézi az Egyesület ügyeit, ezen belül különösképpen:
segíti az Egyesület Elnökét feladatainak ellátásában;
előkészíti a közgyűlés és a Vezetőség elé kerülő előterjesztéseket;
gondoskodik a közgyűlés és más ülések jegyzőkönyvének vezetéséről;
vezeti a szükséges nyilvántartásokat és kezeli az irattárat;
pénzintézethez bejelentve az Egyesület Elnökével, az Elnök akadályoztatása esetén az Egyesület Gazdasági felelősével együttes utalványozásra jogosult;
az Elnök akadályoztatása esetén elnöki írásos utasítása alapján átruházott jogkörben intézkedhet.
5.4. Az Alelnököt 3 éves időtartamra a tagjai közül a Vezetőség titkos szavazással választja.
5.5. Az Egyesület Gazdasági felelőse az Elnök felügyeletével közvetlenül irányítja és ellenőrzi az Egyesület gazdálkodását és a költségvetés végrehajtását, ezen belül különösképpen:
az Egyesület gazdasági ügyeit intézi, az Egyesület vagyoni helyzetéről az Elnöknek és a Vezetőségnek rendszeresen beszámol;
a pénz és a vagyonkezelésről okmányolt számadásokat vezet a mindenkori jogszabályi és egyesületi pénzügyi előírásoknak megfelelően;
a pénzintézethez bejelentve második személyként, az Egyesület Elnökével, az Elnök akadályoztatása esetén az Egyesület Titkárával együtt utalványozási jogkört gyakorol;
az előírt rendelkezés szerint teljesíti a pénzügyi átutalásokat és elvégzi a befizetések könyvelését, gondoskodik az illetékek és adók fizetéséről;
az évi költségvetést, zárszámadást, vagyonmérleget elkészíti és a Vezetőség, illetve a Közgyűlés elé terjeszti;
az Elnök akadályoztatása esetén átruházott jogkörben intézkedhet.
5.6. A Gazdasági felelőst 3 éves időtartamra tagjai közül a Vezetőség titkos szavazással választja.
5.7. A Tógazda az Elnök felügyeletével közvetlenül irányítja és ellenőrzi az Egyesület szakmai és sportéletét, ezen belül különösképpen:
az Egyesület halgazdálkodását szakmailag irányítja,
gondoskodik a téli időszakban és rendkívüli eseményeknél a halak védelméről, esetleges kár keletkezésének megakadályozásáról, adott esetben irányítja a kárelhárítási munkálatokat,
javaslattal él a Vezetőség felé a szükséges halutánpótlás mértékének és összetételének meghatározására, a halállomány gyógyszeres kezelésére,
irányítja és ellenőrzi a főállásban és mellékállásban foglalkoztatott halőrök tevékenységét és teljesítményét,
felelős a horgásztanya épületének állagmegóvásáért, a halászeszközök jó állapotáért és szükség szerinti pótlásáért, valamint a leltárban felvett tárgyak megőrzéséért,
versenyfelelős.
5.8. A Tógazdát 3 éves időtartamra tagjai közl a Vezetőség titkos szavazással választja.
Tisztségviselők visszahívásának okai
5.9. A tisztségviselőket megbízatásuk lejárta előtt a Közgyűlés kétharmados szavazati aránnyal hívhatja vissza az ok és indok megjelölésével. A visszahívás alapjául szolgál minden olyan viselkedés- és magatartásforma, amelyben a tisztségviselő az Egyesület Alapszabályában foglaltakat megszegi, az Egyesület céljával ellentétes tevékenységet folytat, az Egyesület jó hírnevét szándékosan sérti, vagy annak szándékosan hátrányt okoz, továbbá a Közgyűlés által hozott, rá nézve kötelező határozatokat nem hajtja végre, valamint ha jogerősen szabadságvesztés-büntetésre ítélik, vagy a közügyek gyakorlásától jogerősen eltiltják.
6. Az Egyesület határozatainak nyilvántartása
6.1. A Közgyűlés és a Vezetőség minden lényeges döntését jegyzőkönyvben kell rögzíteni.
6.2. A Vezetőségi ülésen készült jegyzőkönyvet a Vezetőség minden jelenlévő tagja aláírja, a közgyűlési jegyzőkönyvet pedig a megválasztott jegyzőkönyvvezető és hitelesítő, valamint a levezető elnök hitelesíti.
6.3. A Közgyűlés levezető elnöke a közgyűlés által hozott határozatokat köteles haladéktalanul bejegyezni a Határozatok Könyvébe. A bejegyzést a jegyzőkönyvet hitelesítő egyik tag hitelesíti.
6.4. Az Elnök köteles mind a közgyűlés, mind a Vezetőség által hozott döntések nyilvántartását naprakészen vezetni.
6.5. A testületi szervek döntéseit az Egyesület ügyintéző szerve nyilvántartja a Határozatok Könyvében. A Határozatok Könyvének tartalmaznia kell a döntések tartalmát, keltét, hatályát, a támogatók és ellenzők számarányát (nyílt szavazás esetén), személyét. Az Elnök igazolható módon, gondoskodik az Egyesület döntéséinek érintettekkel való írásbeli közléséről.
6.6. Az Egyesület működésével kapcsolatban keletkezett iratokba bárki betekinthet, az Egyesület székhelyén, előre egyeztetett időpontban. Az Egyesület működésének módjáról, szolgáltatásai igénybevételének módjáról, valamint beszámolói közléseiről időszaki kiadványaiban tájékoztatja a nyilvánosságot.
7. Az Egyesület vagyona és gazdálkodása
7.1. Az Egyesület éves költségvetés alapján gazdálkodik, amelyet a Közgyűlés fogad el. Az Egyesület gazdálkodásáról a Vezetőség jelentést készít, amelyet elfogadás céljából a Közgyűlés elé terjeszt.
7.2. Az Egyesület bevételeivel önállóan gazdálkodik, tartozásaiért saját vagyonával felel. Az Egyesület tagjai az Egyesület tartozásaiért – a befizetett tagdíjakon túlmenően – nem felelnek.
7.3. Az Egyesület vállalkozási tevékenységéből származó bevételének megállapítását a társadalmi szervezetek gazdálkodási tevékenységéről szóló hatályos jogszabályok alapján végzi.
7.4. Az Egyesület pénzeszközeit számlán kezeli.
7.5. Az Egyesület működéséhez szükséges bevételeket az alábbiak jelentik:
az Egyesület kezelésében lévő vízterületre kiadott napi területi engedélyek díja;
rendezvényi bevételek;
7.6. Az Egyesület működéséhez szükséges költségeket (kiadásokat) az alábbiak jelentik:
a vállalkozási tevékenység közvetlen költségei;
7.7. Az utalványozás rendje: az Elnök a költségvetés keretei között utalványozási jogkört gyakorol az egyesület titkárával vagy a gazdasági felelőssel közösen oly módon, hogy az elnök első helyen, a titkár vagy a gazdasági felelős a második helyen ír alá.
7.8. A tagok a tagdíjat tárgyév március 31 napig kötelesek megfizetni.
7.9. Az Egyesület bevételeivel önállóan gazdálkodik, tartozásaiért saját vagyonával felel. Az Egyesület tagjai az Egyesület tartozásaiért – a befizetett tagdíjakon túlmenően – nem felelnek.
7.10. Az Egyesület tisztségviselői feladataikat díjazás nélkül látják el, indokolt készkiadásaik megtérítésére azonban igényt tarthatnak
7.11. A gazdálkodási feladatok ellátására tiszteletdíjas munkatársat lehet alkalmazni. Az alkalmazás felől a Vezetőség dönt.
7.12. Az Egyesület működéséről a külön jogszabályok előírásai szerinti üzleti könyveket kell vezetni és azokat az üzleti év végén le kell zárni. Az üzleti év végével a képviselő az Egyesület gazdálkodásáról a közgyűlés számára mérleget, a gazdálkodás eredményéről vagyonkimutatást készít
7.13. Az Egyesület céljának megvalósítása érdekében támogatókat keres, az elfogadott támogatást a lehető leghatékonyabban és legrövidebb időn belül az elérni kívánt cél megvalósítására, elősegítésére fordítja, az esetleges maradvány összegeket hasonló célok támogatására fordítja, rendezvényeket tart, melyek bevételeit a rendezvény, illetve az Egyesület céljában meghatározott körben használhatja fel.
7.14. Az Egyesület tagjai a Ptk. kártérítésre vonatkozó szabályai szerint kártérítési felelősséggel tartoznak az egyesületnek vétkesen okozott kárért.
7.15. A hátralékos tagdíj vagy egyéb díj iránti követelés bírói úton is érvényesíthető.
7.16. A tagdíj az alapítás évében 200,- Ft/hó.
8. Az Egyesület megszünése
8.1. Az Egyesület megszünik, ha
a) az Egyesület egy másik egyesülettel egyesül (összeolvad, beolvad);
d) a törvényességi ellenőrzési eljárás eredményeképpen a bíróság megszünteti vagy megállapítja megszünését;
8.2. Az előző bekezdés b)–e) pontjaiban foglalt esetekben az egyesület jogutód nélkül szűnik meg. A b) pontban foglalt esetben végelszámolási eljárást, a c)–d) pontban foglalt esetekben pedig kényszer-végelszámolást kell lefolytatni.
8.3. A Közgyűlés nem dönthet az Egyesület feloszlásáról, ha az Egyesülettel szemben lefolytatott végrehajtás eredménytelen volt vagy az Egyesület fizetésképtelenségét a bíróság megállapította.
8.4. Az Egyesület feloszlása esetén vagyonáról a Közgyűlés rendelkezik, felszámolóként az Egyesület volt ügyintéző szerve, a Vezetőség jár el.
8.5. Ha a társadalmi szervezet feloszlatással szünt meg vagy megszünését állapították meg, és a vagyon hovafordításáról nem történt rendelkezés, vagyona a hitelezők kielégítése után állami tulajdonba kerül, és azt közérdekű horgászati vonatkozású célra kell fordítani. A vagyon felhasználásának módját nyilvánosságra kell hozni.
9.1. Az Egyesület szakmai felügyeletét külön megállapodás alapján a Somogy Megyei Földművelésügyi Hivatal illetve annak mindenkori jogutódja látja el.
9.2. Az Egyesület törvényességi felügyeletét a Somogy Megyei Főügyészség illetve annak mindenkori jogutódja látja el.
9.3. Az Egyesület valamely szervének törvénysértő határozatát bármely tag — a tudomására jutástól számított 30 napon belül — a Kaposvári Törvényszék (illetve annak jogutóda) elött megtámadhatja. A határozat megtámadása a határozat végrehajtását nem gátolja, a bíróság azonban indokolt esetben a végrehajtást felfüggesztheti.
9.4. A jelen Alapszabályban nem szabályozott kérdésekre a Polgári Törvénykönyv, az egyesülési jogról szóló 2011. évi CLXXV. törvény, valamint a vonatkozó mindenkor hatályos jogszabályok rendelkezései irányadóak.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


Az Urantia könyv, 35. írás. A helyi világegyetemi Istenfiak
Az Urantia könyv - 35. írás. A helyi világegyetemi Istenfiak
35. írás. A helyi világegyetemi Istenfiak
§ 1. A Melkizedek Atya
§ 2. A Melkizedek Fiak
§ 3. A Melkizedek-világok
§ 4. A melkizedekek különleges tevékenysége
§ 5. A Vorondadek Fiak
§ 6. A Csillagvilági Atyák
§ 7. A Vorondadek-világok
§ 8. A Lanonandek Fiak
§ 9. A Lanonandek vezetők
§ 10. A Lanonandek-világok
35:0.1 (384.1) AZ ELŐZŐEKBEN bemutatott Istenfiak paradicsomi eredetűek. Ők a világegyetemi területek isteni Urainak utódai. A Paradicsom első fiúi rendjéből, a Teremtő Fiakból csupán egy van a Nebadonban, Mihály, a világegyetem-atya és -fejedelem. A Paradicsom második fiúi rendjéből, az Avonal vagy Ítélkező Fiakból a nebadoni hányad már teljes — 1.062-en vannak. És e „kisebb Krisztusok” éppoly hatékonyak és mindenhatók a bolygói alászállásuk során, mint amilyen a Teremtő és Tökéletes Fiú volt az Urantián. A harmadik rendet, mely Háromsági-származású, nem tartják nyilván a helyi világegyetemben, azonban a Háromsági Tanító Fiak száma a Nebadonban becslésem szerint tizenötezer és húszezer között van, melyben nincs benne a nyilvántartott 9.642 teremtményi-háromságot elért segéd. E paradicsomi Daynalok nem igazságszolgáltatási tisztviselők és nem is intézők; ők felsőbb-tanítók.
35:0.2 (384.2) Az ismertetendő Fiak fajtái helyi világegyetemi eredetűek; ők a paradicsomi Teremtő Fiúnak és az őt kiegészítő Világegyetemi Anyaszellemnek a különféle társulásokban létrehozott utódai. E beszámolókban a helyi világegyetemi fiúi besorolás alábbi rendjeit ismertetjük:
35:0.3 (384.3) 1. Melkizedek Fiak.
35:0.4 (384.4) 2. Vorondadek Fiak.
35:0.5 (384.5) 3. Lanonandek Fiak.
35:0.6 (384.6) 4. Élethordozó Fiak.
35:0.7 (384.7) A hármas paradicsomi Istenség a fiúi besorolást elnyerő három rend teremtésében működik: a Mihályokéban, az Avonalokéban és a Daynalokéban. A helyi világegyetemi kettős Istenség, a Fiú és a Szellem szintén három magas rangú Fiú teremtésében működik: a melkizedekekében, a vorondadekekében és a lanonandekekében; és e hármas kifejeződés elérését követően együttműködnek a Hétszeres Isten következő szintjével az élethordozók sokoldalú rendjének létrehozásában. Ez utóbbi lényeket az alászálló Istenfiak közé soroljuk, de ők a világegyetemi élet egyik különleges és eredeti formája. Az ő ismertetésükről szól az egész következő írás.
35:1.1 (384.4) Miután létrehozták a személyes segítőjükként működő lényeket, mint amilyen a Fényes Hajnalcsillag és amilyenek az egyéb igazgatási személyiségek is, akkor, az adott világegyetem isteni céljának és teremtési tervének megfelelően egy új formájú teremtési egyesülésre kerül sor a Teremtő Fiú és az Alkotó Szellem, a Végtelen Szellem helyi világegyetemi Leánya között. Az eme teremtői társulásból származó személyiség-utód az eredeti Melkizedek — a Melkizedek Atya — az a különleges lény, aki később együttműködik a Teremtő Fiúval és az Alkotó Szellemmel az e névvel jelölt egész csoport létrehozásában.
35:1.2 (385.1) A Nebadon világegyetemben a Melkizedek Atya a Fényes Hajnalcsillag első végrehajtó társaként tevékenykedik. Gábriel inkább a világegyetemi irányelvekkel, a Melkizedek pedig a megvalósítási eljárásokkal foglalkozik. Gábriel a rendes alapítású nebadoni ítélőszékeket és tanácsokat vezeti, a Melkizedek pedig a különleges, rendkívüli és veszélyhelyzeti bizottságokat és tanácsadó testületeket. Gábriel és a Melkizedek Atya egyszerre soha sincs távol a Szalvingtontól, mert Gábriel távollétében a Melkizedek Atya működik a Nebadon főigazgatójaként.
35:1.3 (385.2) A világegyetemünk összes melkizedekjét a szabványidőben mért egyetlen ezeréves korszak alatt teremtette a Teremtő Fiú és az Alkotó Szellem a Melkizedek Atyával közösen. Lévén ők olyan fiúi rend, ahol egyikük társteremtőként működött, a melkizedekek szerveződésüket tekintve részben önmaguktól származnak és ezért pályázhatnak a fenséges fajtájú önkormányzatiság érvényesítésére. Rendszeresen megválasztják a maguk igazgatási vezetőjét a szabványidőben mért hétéves időtartamra, egyébként pedig önszabályozó rendként működnek, bár az eredeti Melkizedek bizonyos társatyai előjogokat gyakorol. E Melkizedek Atya időről időre kijelöl a rendjéből egyeseket arra, hogy különleges élethordozókként működjenek a midszonit világokon, vagyis az olyasfajta lakott világokon, melyeket eddig még nem nyilatkoztattunk ki az Urantián.
35:1.4 (385.3) A melkizedekek nem tevékenykednek széles körben a helyi világegyetemen kívül, kivéve amikor tanúként hívják őket a felsőbb-világegyetemi ítélőszékek előtt lévő ügyekben, és amikor kijelölt különleges nagykövetként tevékenykednek, mint ahogy néha egyazon felsőbb-világegyetemen belül képviselik az egyik világegyetemet a másikban. Minden egyes világegyetem eredeti vagy elsőszülött Melkizedekje mindig szabadon utazhat a szomszédos világegyetemekbe vagy a Paradicsomra a rendjének érdekeivel és feladataival kapcsolatos küldetésekre.
35:2.1 (385.4) A melkizedekek az isteni Fiak első olyan rendje, mely elég közel kerülhet a teremtményi élethez abból a célból, hogy közvetlenül a halandói felemelkedési segédkezésben működjön, hogy megtestesülés nélkül is szolgálni tudja az evolúciós fajokat. E Fiak a nagy személyiségi alászállás természetes felezőpontján helyezkednek el, lévén eredetük szerint éppen félúton vannak a legfelsőbb Isteniségi és a sajátakarattal felruházott legalsóbb teremtményi élet között. Így ők egyfajta természetes átmenetet alkotnak az élő létezés felsőbb és isteni szintjei, valamint az evolúciós világok alacsonyabb, sőt anyagi életformái között. A szeráfi rendek, az angyalok örömmel dolgoznak a melkizedekekkel; valójában az értelmes élet minden formája megértő barátokra, rokonszenves tanítókra és bölcs tanácsosokra lel e Fiakban.
35:2.2 (385.5) A melkizedekek rendje önkormányzati működésű. E különleges csoportban találkozunk a helyi világegyetemi lények részéről az első önmeghatározási kísérlettel és itt figyelhetjük meg a valódi önkormányzat legfelsőbb rendű fajtáját. E Fiak maguk szervezik meg a csoportos és a honbolygói igazgatásnak, valamint annak hat társszférája és azok segédvilágai működésének rendjét. És meg kell említenünk azt is, hogy még sohasem éltek vissza az előjogaikkal; e Melkizedek Fiak az egész Orvonton felsőbb-világegyetemben egyszer sem árulták el a rájuk bízott dolgokat. Ők jelentik a reményt minden önkormányzatra vágyó világegyetemi csoportnak; ők az önkormányzatiság mintája és tanítói a Nebadon minden szférája számára. Az értelmes lények minden rendje, legyenek azok a feljebbvalóik vagy az alárendeltjeik, őszintén elismerik a melkizedekek kormányát.
35:2.3 (386.1) A fiúi besorolású Melkizedek-rend egy nagy család legidősebb fiúi tisztét tölti be és vállalja az azzal járó felelősséget. Munkájuk nagy része szokványos és némileg begyakorlott, azonban annak nagy része önkéntes és egyúttal önként vállalt kötelezettségekkel járó. A különleges gyűlések többségét, melyekre időről időre sor kerül a Szalvingtonon, a melkizedekek javaslatára hívják össze. E Fiak saját indíttatásból is járják az eredeti világegyetemüket. A világegyetemi hírszerzésre szakosodott önálló szervezetet tartanak fenn, rendszeresen készítenek jelentéseket a Teremtő Fiú számára függetlenül mindazon információktól, melyek a teremtésrészre vonatkozó szokványos igazgatásban érintett rendszeres közvetítőkön keresztül jutnak el a világegyetemi központra. Ők természetüknél fogva előítéletmentes megfigyelők; az értelmes lények minden osztálya teljesen megbízik bennük.
35:2.4 (386.2) A melkizedekek a teremtésrészek utazó és tanácsadó legfelsőbb semmítőszékeként működnek; e világegyetemi Fiak kiscsoportokban mennek a világokra abból a célból, hogy ott tanácsadó bizottságként szolgáljanak, tanúskodjanak, javaslatokat kérjenek és tanácsosokként ténykedjenek s így segítsenek az evolúciós területek ügyeivel kapcsolatban időről időre felmerülő nagyobb problémák kezelésében és a komoly nézeteltérések feloldásában.
35:2.5 (386.3) A világegyetem e legidősebb Fiai a fő segítői a Fényes Hajnalcsillagnak a Teremtő Fiú parancsainak végrehajtásában. A Gábriel nevében valamely távoli világra utazó Melkizedek az adott küldetés céljainak elérése érdekében járhat el a küldő nevében és ilyenkor a feladatteljesítés bolygóján a Fényes Hajnalcsillag teljes hatáskörét birtokolva jelenhet meg. Ez különösen azokon a szférákon igaz, ahol magasabb rangú Fiú addig még nem jelent meg az ott élő teremtményekhez hasonló alakban.
35:2.6 (386.4) Az alászállási létpályáját valamely evolúciós világon megkezdő Teremtő Fiú egyedül megy; de amikor az egyik paradicsomi testvére, egy Avonal Fiú indul alászállásra, akkor őt a Melkizedek támogatók kísérik, szám szerint tizenketten, akik igen hatékonyan járulnak hozzá az alászállási küldetés sikeréhez. A lakott világokon teljesítendő ítélkezői küldetéseken is segítik a paradicsomi Avonalokat, és e feladatokban a melkizedekek a halandó szem számára is láthatók, amennyiben az Avonal Fiú is így jelenik meg.
35:2.7 (386.5) Nincs olyan bolygói szellemi szükséghelyzet, melyben ne segédkeznének. Ők azok a tanítók, akik fejlett életet élő, teljes világokat nyernek meg arra, hogy a Teremtő Fiút és az ő paradicsomi Atyját véglegesen és teljesen elismerjék.
35:2.8 (386.6) A melkizedekek bölcsessége csaknem tökéletes, de az ítélőképességük nem az. Bolygói küldetéseken önmagukban és egyedül működve kisebb dolgokban néha hibáznak, vagyis előfordult már, hogy olyan dolgok mellett döntöttek, melyeket a feletteseik később nem hagytak jóvá. Az ilyen hibás döntés eredménye az, hogy a Melkizedek hatáskörét átmenetileg felfüggesztik, elmegy a Szalvingtonra és a Teremtő Fiúnál tartott meghallgatáson útbaigazítást kap, mely hatékonyan megtisztítja őt a társaival való szembekerüléshez vezető összhanghiánytól; és aztán, miután letelt a javító pihenés ideje is, a harmadik napon visszahelyezik a szolgálatba. De az ilyen kisebb hibák a melkizedekek működésében ritkán fordulnak elő a Nebadonban.
35:2.9 (387.1) E Fiak nem bővülő létszámú rend; taglétszámuk állandó, bár helyi világegyetemenként változik. A melkizedekek száma a székhely-bolygójuk hivatalos feljegyzése szerint a Nebadonban meghaladja a tízmilliót.
35:3.1 (387.2) A melkizedekek egy külön világon lakoznak a Szalvington, a világegyetemi központ közelében. E szféra, a nevét illetően Melkizedek, a hetven elsődleges szféra szalvingtoni körének kísérleti világa, mely hetven szféra mindegyikét hat, különféle meghatározott tevékenységekre szakosodott segédszféra vesz körül. E bámulatos szférákat — a hetven elsődleges és a 420 segédszférát — gyakran nevezik Melkizedek Egyetemnek is. Az összes nebadoni csillagvilágból érkező felemelkedő halandók mind a 490 világon felkészítésben részesülnek azalatt, amíg a szalvingtoni állandó besorolást megkapják. De a felemelkedők oktatása csupán egy szakasz az épített szférák szalvingtoni halmazában folyó sokféle tevékenység közül.
35:3.2 (387.3) A szalvingtoni kör 490 szférája tíz csoportra oszlik, melyek mindegyikébe hét elsődleges szféra és negyvenkét segédszféra tartozik. E csoportok mindegyike a világegyetemi élet felsőbb rendjei valamelyikének általános felügyelete alatt áll. Az első csoport, melybe a kísérleti világ és az a körüli bolygói pályán keringő következő hat elsődleges szféra tartozik, a melkizedekek felügyelete alatt áll. E Melkizedek-világok:
35:3.3 (387.4) 1. A kísérleti világ — a Melkizedek Fiak honvilága.
35:3.4 (387.5) 2. A fizikai-élet tanodák és az élő energiák kutatóállomásainak világa.
35:3.5 (387.6) 3. A morontia élet világa.
35:3.6 (387.7) 4. A kezdő szellemlét szférája.
35:3.7 (387.8) 5. A szellemközép-lét világa.
35:3.8 (387.9) 6. A haladó szellemlét szférája.
35:3.9 (387.10) 7. A mellérendelt és legfelsőbb önmegvalósítás területe.
35:3.10 (387.11) E Melkizedek szférák mindegyikének hat-hat segédvilágán a rendeltetésüknek megfelelően az elsődleges szférájukon folyó munkával összefüggő tevékenységek zajlanak.
35:3.11 (387.12) A kísérleti világ, a Melkizedek-szféra a találkozóhelye minden, az idő és tér felemelkedő halandóinak oktatásában és képzésében feladatot vállaló lénynek. Egy felemelkedő számára valószínűleg e világ a legérdekesebb hely az egész Nebadonban. Minden, a csillagvilági felkészülést befejező evolúciós halandó arra rendeltetett, hogy leszálljon a Melkizedeken, ahol megismertetik őt a szalvingtoni oktatási rendszer tanszakjainak és szellemi fejlődésének rendjével. És az e különös világon való életetek első napján szerzett benyomásaitokat sohasem fogjátok elfelejteni, még azután sem, hogy elértétek a paradicsomi célotokat.
35:3.12 (387.13) A felemelkedő halandók a Melkizedek-világon lakoznak, azonban a képzésüket az e világot körülvevő hat, különleges képzést nyújtó bolygó szolgálja. És ugyanez az oktatási rend van érvényben az útjuk során végig, mind a hetven műveltségi világon, a szalvingtoni kör elsődleges szféráin.
35:3.13 (387.14) A Melkizedek-szférához tartozó hat segédvilágon lakozó számos lény sokféle tevékenységgel tölti az idejét, ami azonban a felemelkedő halandókat illeti, e segédszférák a következő különleges tanulmányterületekre összpontosítanak:
35:3.14 (388.1) 1. Az első szférán a felemelkedő halandók kezdeti bolygólétének áttekintésével foglalkoznak. E munka egy adott halandói eredetű világról származókból álló osztályokban folyik. Az urantiaiak együtt vesznek részt az ilyen élményelvi felülvizsgálaton.
35:3.15 (388.2) 2. A második szféra különleges feladata hasonlóképpen egyfajta áttekintés, de itt a helyi csillagrendszeri központ első segédszféráját körülvevő lakóvilágokon szerzett tapasztalatokra összpontosítanak.
35:3.16 (388.3) 3. Az e szférán folytatott vizsgálódás a helyi csillagrendszeri központon való tartózkodással kapcsolatos és azokra a tevékenységekre terjed ki, melyek a csillagrendszer-központi halmaz egyéb épített világain szerzett élményekkel hozhatók összefüggésbe.
35:3.17 (388.4) 4. A negyedik szférán a csillagvilág hetven segédvilágán és azok társszféráin szerzett tapasztalatok áttekintésével foglalkoznak.
35:3.18 (388.5) 5. Az ötödik szférán a csillagvilági központi világon való felemelkedői ottlétet tekintik át.
35:3.19 (388.6) 6. A hatodik szférán annak szentelik idejüket, hogy megpróbálják ezen öt korszakot összekapcsolni s a tapasztalataikat összehangolni, mielőtt a világegyetemi felkészítés részét képező melkizedeki általános tanintézetbe belépnének.
35:3.20 (388.7) A világegyetemi igazgatás és szellemi bölcsesség tanhelyei a Melkizedek-honvilágon találhatók, melyek egyúttal otthont adnak azoknak a tanodáknak is, melyek rendeltetése egyetlen kutatási terület művelése, mint amilyen az energia, az anyag, a szervezés, a közléscsere, a feljegyzések, az erkölcstan és a viszonylagos teremtményi lét.
35:3.21 (388.8) A Szellemi Felruházás Melkizedek-karán az Istenfiak minden rendje — még a paradicsomi rendek is — együttműködik a Melkizedek és a szeráfi tanítókkal azok seregeinek a felkészítésében, akik a végzet örömhírhozóiként kerülnek ki, akik a szellemi szabadságot és az isteni fiúi elismerést hirdetik a világegyetem legtávolabbi világain is. A Melkizedek-egyetem e sajátos tanhelye egyedülálló világegyetemi intézmény; más területekről nem fogad hallgató-látogatókat.
35:3.22 (388.9) A világegyetemi igazgatásban a melkizedekek a legmagasabb szintű felkészítést a honvilágokon nyújtják. A Felsőbb Erkölcstan Karát az eredeti Melkizedek Atya vezeti. A különböző világegyetemek ezekbe a tanintézetekbe küldenek cseretanulókat. Bár a fiatal Nebadon világegyetem alul helyezkedik el a világegyetemi rangsorban a szellemi előrehaladás és a felsőbb erkölcstani fejlődés terén, azonban az igazgatási jellegű problémáink az egész világegyetemet a közeli teremtésrészek számára egy hatalmas gyakorló kórházzá tették, s a Melkizedek-karokon rengeteg a más területről érkezett hallgató-látogató és megfigyelő. A helyben nyilvántartottak roppant nagy csoportja mellett több mint százezer külsős hallgató jár a Melkizedek-tanodákba, mert a nebadoni melkizedekek rendjének az egész Szplandonban neve van.
35:4.1 (388.10) A melkizedekek által folytatott tevékenységek egyik magas fokon szakosodott ága a felemelkedő halandók fejlődési morontia-létpályájához kötődik. E felkészítés nagy részét türelmes és bölcs szeráfi segédkezők végzik, akiket viszonylag magas világegyetemi fejlődési szintre eljutott halandók segítenek, de mindezen oktatási tevékenységek a melkizedekek és a Háromsági Tanító Fiak közös általános felügyelete alatt állnak.
35:4.2 (389.1) Míg a Melkizedek-rendek leginkább a helyi világegyetem nagy oktatási rendszerének és élményelvi felkészítési rendjének szentelik magukat, azért különleges megbízatásokat is teljesítenek és nem szokványos körülmények között is működnek. Egy fejlődő világegyetemben, melybe végeredményben körülbelül tízmillió lakott világ tartozik, szinte elkerülhetetlen, hogy ne történjen sok nem szokványos dolog is, és az ilyen szükséghelyzetekben lépnek fel a melkizedekek. Az Edentián, a csillagvilágotok központján veszélyhelyzeti Fiakként ismerik őket. Mindig készen állnak bármiféle szükséghelyzetben való beavatkozásra — legyen az akár fizikai, értelmi vagy szellemi — akár bolygón, akár csillagrendszerben, csillagvilágban vagy a világegyetemben. Amikor és ahol csak különleges segítségre van szükség, mindig megjelenik egy vagy több Melkizedek Fiú.
35:4.3 (389.2) Amikor a Teremtő Fiú tervének valamely eleme veszélybe kerül, egy Melkizedek nyomban segítséget nyújt a veszély elhárításában. De nem gyakran hívják őket szolgálatba olyan bűnös lázadások kitörésekor, mint amilyen a Sataniában is történt.
35:4.4 (389.3) Minden veszélyhelyzetben a melkizedekek cselekednek először, legyen az bármilyen természetű és legyen az bármely világon, ahol sajátakaratú teremtmények lakoznak. Néha átmeneti felügyelőkként működnek az ellenszegülő világokon, a vétkes bolygói kormányzatnál megbízottakként szolgálnak. A bolygószintű válsághelyzetekben e Melkizedek Fiak sokféle egyedi minőségben szolgálhatnak. E Fiak könnyűszerrel láthatóvá tehetik magukat a halandó lények számára, és néha az e rendbe tartozók egyike még meg is testesül a halandói testhez hasonló alakban. A Nebadonban hétszer szolgált Melkizedek valamely evolúciós világon a halandó testhez hasonló alakban, és e Fiak számos alkalommal jelentek meg a világegyetemi teremtmények egyéb rendjeihez hasonló alakban. Ők valóban sokoldalú és önkéntes veszélyhelyzeti segédkezők a világegyetemi értelmek minden rendje számára, minden világon és a világok minden rendszerében.
35:4.5 (389.4) Az Ábrahám idejében az Urantián élt Melkizedeket a helyiek úgy ismerték mint Sálem Hercegét, mert az igazságkeresőknek egy, a Sálem nevű helységben lakókból álló kis csoportját vezette. Önként vállalta, hogy a halandói húsvér testhez hasonló alakban megtestesül és a bolygó Melkizedek-megbízottainak jóváhagyásával így is tett, mert félő volt, hogy az élet fénye ki fog hunyni az egyre növekvő szellemi sötétség korában. És e korszakban ő táplálta az igazságot és biztonságban tovább is adta azt Ábrahámnak és társainak.
35:5.1 (389.5) A személyes segítők és a sokoldalú melkizedekek első csoportjának megteremtése után a Teremtő Fiú és a helyi világegyetemi Alkotó Szellem megtervezte és létrehozta a világegyetemi fiúi besorolás második nagy és változatos rendjét, a vorondadekeket. Őket leginkább Csillagvilági Atyákként ismerik, mert az e rendbe tartozó Fiak egyike mindig megtalálható minden helyi világegyetem minden egyes csillagvilágának vezetésében.
35:5.2 (389.6) A vorondadekek száma helyi világegyetemenként változó, a Nebadonban bejegyzettek száma pedig éppen egymillió. E Fiak, mint a mellérendeltjeik, a melkizedekek, nem rendelkeznek szaporodási képességgel. A számuk növelésére alkalmas módszer nem ismeretes.
35:5.3 (389.7) E Fiak sok tekintetben önkormányzati testületet alkotnak; egyedekként, csoportokként, sőt még mind együttvéve is nagymértékben önrendelkezők, sok tekintetben olyanok, mint a melkizedekek, azonban a vorondadekek tevékenységi köre nem olyan széles. A Melkizedek testvéreik ragyogó sokoldalúságával nem rendelkeznek, viszont vezetőkként és körültekintő intézőkként még megbízhatóbbak és hatékonyabbak. Az alárendeltjeik, a Lanonandek Csillagrendszer Fejedelmek igazgatási téren mutatott kiválóságát sem érik el, azonban a világegyetemi fiúi besorolásba tartozók összes rendjén túltesznek a rendíthetetlen célirányosságban és az isteniségi ítélőképességben.
35:5.4 (390.1) Bár a Fiak e rendjének döntései és irányítása mindig megfelel az isteni fiúi besorolás szellemének és mindig összhangban van a Teremtő Fiú vezetési elveivel, mégis előfordult már, hogy a Teremtő Fiú magához rendelte őket valamely elkövetett vétkük miatt, és a döntéseiket a világegyetemi legfelsőbb bíróságok néha bizony megváltoztatták. De e Fiak ritkán vétkeznek, és eddig még sohasem vettek részt lázadásban; a Nebadon egész történelme során eddig még egyetlen Vorondadekről sem derült ki, hogy semmibe vette volna a világegyetemi kormányt.
35:5.5 (390.2) A vorondadekek szolgálata a helyi világegyetemekben kiterjedt és változatos. Szolgálnak nagykövetként a többi világegyetemben és külügyi tisztviselőkként is képviselik a csillagvilágokat a saját világegyetemükben. A helyi világegyetemi fiúi besorolásba tartozó rendek közül leginkább őket bízzák meg a komoly világegyetemi helyzetekben gyakorolható teljhatalommal.
35:5.6 (390.3) A szellemi sötétségben elszigetelődött világokon, a lázadás és vétek miatt a bolygói elszigetelődés következményét elszenvedő szférákon rendszerint jelen van egy Vorondadek megfigyelő is addig, amíg a természetes rangba való visszavételre sor nem kerül. Bizonyos veszélyhelyzetekben e Fenséges megfigyelő korlátlan és megkérdőjelezhetetlen hatáskörrel rendelkezik minden, az adott bolygóra kirendelt mennyei lény felett. A Szalvingtonon feljegyezték, hogy a vorondadekek néha Fenséges kormányzóként valóban gyakorolták is e hatáskörüket az ilyen bolygókon. És ilyenre még a lázadás által meg nem rontott lakott bolygók esetében is volt példa.
35:5.7 (390.4) Tizenkét vagy több Vorondadek Fiú együtt gyakran alkot felülvizsgálati és fellebbviteli bírói testületet valamely bolygó vagy csillagrendszer besorolásával kapcsolatos különleges ügyekben. De a munkájuk nagyobbrészt a csillagvilági kormányok saját jogalkotó feladatköreihez kötődnek. Mindeme szolgálataik eredményeként a Vorondadek Fiak a helyi világegyetemek történetíróivá lettek; személyesen is ismerik a lakott világok politikai küzdelmeit és társadalmi zavarait.
35:6.1 (390.5) Legalább három Vorondadeket bíznak meg a helyi világegyetem száz csillagvilága mindegyikének vezetésével. E Fiakat a Teremtő Fiú választja ki és Gábriel bízza meg a csillagvilágok Fenségeseiként való működéssel egy tíz ezredévnyi időszakra — 10.000 szabványévre, azaz mintegy 50.000 évre urantiai időben számolva. Az uralkodó Fenségesnek, a Csillagvilági Atyának két társa van, egy rangidős és egy beosztott társ. Minden egyes igazgatási változáskor a rangidős társ lesz a kormányfő, s a beosztott társ veszi át a rangidős feladatait, míg a szalvingtoni világokon tartózkodó, megbízással nem rendelkező vorondadekek maguk közül egyet jelölnek arra, hogy pályázzon a beosztott társ tisztére. Így minden Fenséges vezető a jelenlegi gyakorlatnak megfelelően három tíz-ezredévnyi, azaz 150.000 urantiai évnek megfelelő időt tölt el valamely csillagvilági központon való szolgálattal.
35:6.2 (390.6) A száz Csillagvilági Atya, a csillagvilági kormányok tényleges vezetőinek összessége alkotja a Teremtő Fiú legfelsőbb tanácsadó testületét. E tanács gyakran ülésezik a világegyetemi központon és a tanácskozás kérdésköreinek és vizsgálati területeinek köre végtelen, azonban leginkább a csillagvilágok jólétével és az egész helyi világegyetem igazgatásának egységesítésével foglalkoznak.
35:6.3 (391.1) Amikor egy Csillagvilági Atya a világegyetemi központon tesz eleget a kötelezettségeinek, mint ahogy ez gyakran így is van, akkor a rangidős társa csillagvilági végrehajtói feladatkört lát el. A rangidős társ rendes működése során a szellemi ügyeket felügyeli, míg a beosztott társ személyesen a csillagvilág fizikai jólétével foglalkozik. Azonban a csillagvilágban egyetlen nagyobb jelentőségű irányelv végrehajtására sem kerül sor anélkül, hogy a kivitelezés részleteiben a három Fenséges ne értene egyet.
35:6.4 (391.2) A szellemi hírszerzési és tájékoztatási csatornák teljes rendszere a csillagvilági Fenségesek rendelkezésére áll. Tökéletes kapcsolatban vannak a szalvingtoni feletteseikkel és a közvetlen beosztottaikkal, a helyi csillagrendszerek fejedelmeivel. Gyakran tanácskoznak e Csillagrendszer Fejedelmekkel a csillagvilág helyzetéről.
35:6.5 (391.3) A Fenségesek tanácsadói testülettel veszik körül magukat, melynek taglétszáma és személyi állománya időről időre változik függően attól, hogy milyen csoportok vannak jelen a csillagvilági központon és attól is, hogy a helyi körülmények miként alakulnak. Szükséghelyzetben kérhetnek, és gyorsan kapnak is további Vorondadek-rendű Fiakat annak érdekében, hogy segítsenek az igazgatási munkában. A Norlatiadek, a csillagvilágotok számára jelenleg tizenkét Vorondadek Fiú segédkezik.
35:7.1 (391.4) A Szalvingtont körülvevő hetven elsődleges szféra körében lévő, hét világból álló második csoportot a Vorondadek-bolygók alkotják. E szférák mindegyike, azok hat-hat segédszférájával a Vorondadek tevékenységek egy külön szakaszára szolgál. E negyvenkilenc területen szerzik meg a felemelkedő halandók a világegyetemi jogalkotási felsőbb képesítésüket.
35:7.2 (391.5) A felemelkedő halandók már megfigyelhették a jogalkotó közgyűléseket, amikor a csillagvilági központi világokon működtek, de e Vorondadek-világokon részt is vehetnek a helyi világegyetem tényleges általános jogalkotási folyamatában a rangidős Vorondadek felügyelete alatt. E jogalkotási feladatok célja a száz csillagvilág önkormányzati jogalkotó közgyűlései által hozott különféle határozatok összehangolása. A Vorondadek-tanodákban kapott felkészítésnek nincs párja még az Uverszán sem. A képzés fokozatos, az első szférán kezdődik, melyet kiegészít a hat segédszférán végzett munka, majd folytatódik a további hat elsődleges szférán és azok segédszféra-csoportjain végzett tanulmányokkal.
35:7.3 (391.6) A felemelkedő zarándokok számos új tevékenységet ismernek meg a tanulásnak és a gyakorlati munkának szentelt eme világokon. Nincs megtiltva nekünk, hogy ezen új és általatok soha nem álmodott elfoglaltságokról megpróbáljunk kinyilatkoztatást tenni, de kétségeink vannak afelől, hogy vajon képesek lennénk-e ezeket a tevékenységeket a halandó lények anyagi elméje számára bemutatni. E fenséges tevékenységek jelentéstartalmait szavakkal nem tudjuk közvetíteni, és a felemelkedő halandók ezen új, a negyvenkilenc világon folytatott tanulmányaikhoz kötődő foglalatosságainak bemutatására felhasználható, ahhoz hasonló emberi tevékenységek sincsenek. És a szalvingtoni kör e Vorondadek-világain számos, a felemelkedési rendhez nem kapcsolódó egyéb tevékenység is folyik.
35:8.1 (392.1) A vorondadekek megteremtése után a Teremtő Fiú és a Világegyetemi Anyaszellem a világegyetemi fiúi besorolásba tartozók harmadik rendje, a lanonandekek létrehozására egyesül. Bár sokféle feladatot látnak el a csillagrendszeri igazgatás keretében, mégis leginkább Csillagrendszer Fejedelmekként, a helyi csillagrendszerek uraiként, valamint Bolygóhercegekként, a lakott világok igazgatási vezetőiként ismerik őket.
35:8.2 (392.2) Lévén, hogy e lények későbbi és — az isteniségi szinteket tekintve — alsóbb fiúi teremtési rend, ezért az ő esetükben megkövetelték, hogy bizonyos felkészítő tanfolyamokon vegyenek részt a Melkizedek-világokon a későbbi szolgálatra való felkészülés céljából. Ők voltak a Melkizedek-egyetem első hallgatói, és a besorolásuk és minősítésük alapjának a képességeiket, a személyiségüket és az előmenetelüket tekintették a Melkizedek-tanáraik és vizsgáztatóik.
35:8.3 (392.3) A Nebadon-világegyetem létének kezdetekor pontosan tizenkétmillió Lanonandek volt, és a Melkizedek-szféra teljesítését követően a záróvizsga eredménye alapján három osztályba sorolták őket:
35:8.4 (392.4) 1. Elsőrendű lanonandekek. A legmagasabb rangúakból 709.841 volt. E Fiakat jelölik Csillagrendszer Fejedelmeknek és a csillagvilágok legfelsőbb tanácsai segédeinek, valamint a világegyetem felsőbb szintű igazgatási feladataival foglalkozó tanácsosoknak.
35:8.5 (392.5) 2. Másodrendű lanonandekek. A Melkizedektől kikerülő eme rendbe tartozókból 10.234.601 volt. Őket Bolygóhercegeknek és e rend tartalékosainak jelölik.
35:8.6 (392.6) 3. Harmadrendű lanonandekek. E rendbe 1.055.558-an tartoztak. E Fiak beosztott segédekként, hírvivőkként, felügyelőkként, biztosokként, megfigyelőkként működnek és különféle feladatokat látnak el a csillagrendszerben és annak világain.
35:8.7 (392.7) E Fiak számára nem lehetséges az, ami az evolúciós lényeknek megadatott, vagyis hogy az egyik csoporttól a másikig fejlődjenek. Amint részt vettek a Melkizedek-felkészítésen, amint egyszer megmérettettek és besoroltattak, folyamatosan e kijelölt rangban szolgálnak. E Fiak a szaporodásban sem vesznek részt; számuk a világegyetemben állandó.
35:8.8 (392.8) A Lanonandek Fiak rendjének szalvingtoni osztályozása számokban és kerekítve a következő:
35:8.9 (392.9) Világegyetemi Összehangolók és Csillagvilági Tanácsosok . . 100.000
35:8.10 (392.10) Csillagrendszer Fejedelmek és Segédek . . . . . . . . . . . . . . 600.000
35:8.11 (392.11) Bolygóhercegek és Tartalékosaik . . . . . . . . . . . . . . . . 10.000.000
35:8.12 (392.12) Hírvivő Testület. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 400.000
35:8.13 (392.13) Felügyelők és Adatrögzítők. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 100.000
35:8.14 (392.14) Tartalékos Testület . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .800.000
35:8.15 (392.15) Lévén, hogy a lanonandekek valamivel alacsonyabb fiúi rangban állnak, mint a melkizedekek és a vorondadekek, még nagyobb szolgálatot tesznek a világegyetem kisebb egységeiben, mert képesek közel kerülni az értelmes fajok alacsonyabb rendű teremtményeihez. Az ő esetükben nagyobb a veszélye annak is, hogy eltévelyednek, hogy eltérnek a világegyetemi kormányzás elfogadható eljárásától. De e lanonandekek, különösen pedig az elsőrendűek, mindenféle helyi világegyetemi ügyintézői beosztásra kiválóan alkalmasak és e téren igen sokoldalú a felhasználhatóságuk. Ügyintézői képességükben csak Gábriel és az ő ki nem nyilatkoztatott társai múlják felül őket.
35:9.1 (393.1) A lanonandekek a bolygók állandó besorolású urai és a csillagrendszerek ügyeleti rendben vezérlő fejedelmei. Egy ilyen Fiú uralkodik jelenleg a Jerusemen, a lakott világokból álló helyi csillagrendszeretek központján is.
35:9.2 (393.2) A Csillagrendszer Fejedelmek a lakott világok alkotta csillagrendszerek mindegyikén két vagy három tagú bizottságokban uralkodnak. A Csillagvilági Atya minden tizedik ezeréves időszakban e lanonandekek egyikét vezetőnek jelöli ki. Néha nem változik a hármas vezetőjének személye, mert a változtatás csak lehetőségük, nem kötelességük a csillagvilági vezetőknek. A csillagrendszeri kormányzat személyi állománya nem változik meg hirtelen, hacsak nem következik be valamilyen szomorú esemény.
35:9.3 (393.3) A visszahívott Csillagrendszer Fejedelmek vagy segédeik helyét a csillagvilági központon működő legfelsőbb tanács által az adott rend tartalékosai közül kiválasztottak töltik be, mely tartalékos csoport az Edentián nagyobb, mint a fent említett átlagos csoportméret.
35:9.4 (393.4) A legfelsőbb Lanonandek tanácsok a különböző csillagvilági központokon állomásoznak. Az ilyen testület vezetője a Csillagvilági Atya rangidős Fenséges társa, míg a beosztott társ a másodrendűek tartalékosait felügyeli.
35:9.5 (393.5) A Csillagrendszer Fejedelmek hűek az elnevezésükhöz; ők csaknem a legfelsőbbek a lakott világok helyi ügyeiben. Ők csaknem atya-fiú viszonyban vannak a Bolygóhercegekkel, az Anyagi Fiakkal és a segédkező szellemekkel. A fejedelem személyes hatalma majdnem teljes. E vezetőket nem felügyelik a háromsági megfigyelők a központi világegyetemből. Ők a helyi világegyetem végrehajtói osztálya, és a jogerős rendelkezések végrehajtásának felügyelőiként, valamint a bírói ítéletek érdemi végrehajtatóiként ők jelentik az egyetlen szintet a teljes világegyetemi igazgatásban, ahol a Mihály Fiú akarata ellen fordulás a legkönnyebben és a legkézenfekvőbben csaphat át elzárkózásba és a sajátjogok követelésébe.
35:9.6 (393.6) A helyi világegyetemünk szerencsétlen volt annyiban, hogy több mint hétszáz Lanonandek-rendű Fiú lázadt fel a világegyetemi kormányzat ellen, mely siettette a felfordulás kialakulását több csillagrendszerben és számos bolygón is. E vétkezők közül mindössze három volt Csillagrendszer Fejedelem; gyakorlatilag e Fiak mindegyike a második és a harmadik rendbe tartozott, Bolygóhercegek és harmadrendű lanonandekek voltak.
35:9.7 (393.7) Az egységből kiszakadt eme Fiak nagy száma nem a teremtői működés hibáját mutatja. Lehettek volna ők istenien tökéletesek, de úgy teremtették őket, hogy képesek legyenek jobban megérteni és jobban megközelíteni az idő és tér világain lakozó evolúciós teremtményeket.
35:9.8 (393.8) Az Orvonton összes helyi világegyeteme közül a Henszelont kivéve a mi világegyetemünk veszítette a legtöbb Fiút e rendből. Az Uverszán egyetértés van abban, hogy azért van annyi igazgatási probléma a Nebadonban, mert a Lanonandek-rendbe tartozó Fiaink a döntésben és a tervezésben oly nagyfokú szabadsággal teremtettek. Ezt az észrevételt nem bírálatként teszem. A világegyetemünk Teremtőjének minden hatásköre és hatalma megvan ehhez. A magas rangú vezetőink határozottan állítják, hogy bár az ilyen önálló Fiak igen nagy bajokat okoznak a világegyetem fiatalkorában, amikor a dolgok végre leülepednek és véglegesen rendeződnek, akkor ezen alaposan próbára tett Fiak részéről mutatott felsőbb szintű hűség és teljesebb odaadó szolgálat gyümölcsei sokkal nagyobb mértékben ellensúlyozzák a megelőző idők zavarát és gyötrelmeit.
35:9.9 (394.1) Amikor valamely csillagrendszeri központon lázadás tör ki, akkor rendszerint új fejedelmet neveznek ki egy viszonylag rövid időre, de az egyes bolygók esetében más a helyzet. Ez utóbbiak az anyagi teremtés alkotóelemei, és a teremtményi szabad akarat az egyik figyelembe veendő tényező az összes ilyen probléma végső elbírálásakor. Az elszigetelt világokra Második Bolygóherceget jelölnek ki, olyan bolygókról van szó, melyek eredeti hercegei eltévelyedtek, de az előbbiek nem gyakorolnak tevékeny uralmat az ilyen világok felett mindaddig, amíg a felkelés következményeit a melkizedekek és az egyéb segédkező személyiségek által meghozott intézkedések részlegesen le nem győzték és fel nem számolták. A Bolygóherceg által kirobbantott lázadás azonnal magával vonja a bolygó elszigetelését; a helyi szellemi köröket azonnal elvágják. Csak az alászálló Fiú képes helyreállítani a bolygóközi közléscserére használatos vonalakat az ilyen, szellemileg elszigetelt világon.
35:9.10 (394.2) Ezen önfejű és botor Fiak megmentésére létezik terv, és sokak hasznára is vált ezen irgalmas rendelkezés; de ők soha többé nem tölthetnek be olyan tisztséget, amelyben vétkeztek. A jóvá igazolást követően felügyelői feladatokra és a fizikai igazgatási részlegekhez rendelik őket.
35:10.1 (394.3) A hetven bolygóból álló szalvingtoni körben található hét világból álló harmadik csoport, azok negyvenkét segédszférájával együtt alkotja az igazgatási szférák Lanonandek-halmazát. E területeken az egykori csillagrendszer-fejedelmi testületbe tartozó tapasztalt lanonandekek a felemelkedő zarándokok és a szeráfi seregek igazgatási tanítóiként tevékenykednek. Az evolúciós halandók megfigyelhették a csillagrendszeri intézőket munka közben a csillagrendszeri központokon, itt viszont részt is vesznek a tízezer helyi csillagrendszer igazgatási határozatainak tényleges összehangolásában.
35:10.2 (394.4) A helyi világegyetem ezen igazgatási tanintézeteit a Lanonandek Fiak olyan testülete felügyeli, akik sok tapasztalatot szereztek Csillagrendszer Fejedelemként és csillagvilági tanácsosként. Ezen ügyvezetési karokat csak az enszai igazgatási tanodák múlják felül.
35:10.3 (394.5) A Lanonandek-világok amellett, hogy a felemelkedő halandók számára felkészülési szférákul szolgálnak, egyúttal a világegyetem általános és szokványos igazgatási tevékenységéhez kapcsolható, kiterjedt vállalkozások központjai is. A felemelkedő zarándokok végig a Paradicsomra vezető útjuk során az alkalmazott tudás gyakorlatias képzést nyújtó tanhelyein folytatnak tanulmányokat — tényleges felkészítést kapnak a nekik oktatott dolgok elvégzésének módjáról. A melkizedekek által fenntartott általános oktatási rendszer gyakorlatias, fokozatos, jelentőségteljes és tapasztalásra építő. Részét képezi az anyagi, az értelmi, a morontiai és a szellemi dolgokra való felkészítés.
35:10.4 (394.6) A lanonandekek ezen igazgatási szféráival van összefüggésben az, hogy az e rendbe tartozó, megmentett Fiak többsége felügyelőként és a bolygói ügyek igazgatójaként szolgál. És e vétkezett Bolygóhercegek és lázadó társaik, akik úgy döntenek, hogy elfogadják a felajánlott jóvá igazolást, ilyen szokványos minőségben tovább szolgálhatnak, legalábbis addig, amíg a Nebadon világegyetem a fényben és életben meg nem állapodik.
35:10.5 (394.7) Az idősebb rendszerekben működő Lanonandek Fiak közül sokan azonban nagyszerű szolgálati, igazgatási és szellemi-fejlődési előmenetellel rendelkeznek. Ők nemes, odaadó és hű csoport, függetlenül attól, hogy hajlamosak vétkezni a személyes szabadsággal kapcsolatos tévképzeteik és az önrendelkezésről alkotott nézeteik miatt.
35:10.6 (394.8) [Ennek az írásnak az összeállítását a szalvingtoni Gábriel felhatalmazása alapján működő Főangyalok Vezetője hitelesítette.]


d)3 hiteladós: az a természetes személy, akinek pénzügyi intézménnyel szemben jelzáloghitel-szerződésből eredő lejárt és nem teljesített fizetési kötelezettségéből a mindenkori kötelező legkisebb munkabér havi összegének kétszeresét elérő vagy meghaladó, és 2015. január 1-jén száznyolcvan napot elérő vagy meghaladó késedelmes tartozása áll fenn, ideértve a 2015. január 1-jét megelőzően áthidaló kölcsön nyújtásával finanszírozott jelzáloghitel-szerződésből eredő késedelmes tartozást is ha az áthidaló kölcsönszerződésből eredő tartozás 2015. január 1-jén fennállt,
(2)4 A Nemzeti Eszközkezelő felett az alapítói jogokat az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján gyakorolja.
a)5 alapítására és működésére a gazdasági társaságokra vonatkozó jogszabályokat,
3. § (1)6 A Nemzeti Eszközkezelő
(2)7 A Nemzeti Eszközkezelő a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Lakástörvény) 10. § (1) bekezdésében meghatározott feladatait jogszabályban kijelölt költségvetési szerv, 100%-os állami tulajdonban vagy 100%-os önkormányzati tulajdonban álló gazdasági társaság, vagy ezek 100%-os tulajdonában álló gazdasági társaság kizárólagos jog alapján látja el.
(2)8 A keretszerződés tartalmazza különösen a hiteladós, illetve a zálogkötelezett által e törvény alapján benyújtandó igazolásoknak és nyilatkozatoknak a Nemzeti Eszközkezelő részére történő megküldése módját és a lakóingatlanok megvásárlásának kezdeményezésére szolgáló formanyomtatvány formai és tartalmi követelményeit.
7. § (1)9 A Nemzeti Eszközkezelőt a vagyonkezelésében lévő állami tulajdonú ingatlanok után vagyonkezelési díjfizetési kötelezettség és visszapótlási kötelezettség nem terheli. A Nemzeti Eszközkezelő a vagyonkezelésében lévő eszközök számviteli jogszabályok szerinti értékcsökkenését a költségek és ráfordítások helyett a vagyonkezelt eszközökkel kapcsolatos hosszúlejáratú kötelezettségekkel szemben számolja el.
(3)11 A Nemzeti Eszközkezelő a lakóingatlant az e törvényben foglalt szabályok szerint az állam nevében eljárva a hiteladós és a zálogkötelezett részére – visszavásárlási joguk gyakorlása során – elidegenítheti.
(3a)12 A Nemzeti Eszközkezelő a megüresedett lakóingatlant (e bekezdés alkalmazásában a továbbiakban: Ingatlan) a vagyonkezelési szerződés módosítása mellett – további hasznosítás vagy értékesítés érdekében – az MNV Zrt. részére átadhatja. Az Ingatlan MNV Zrt.-nek történő átadása esetében a vagyonkezelési szerződés e bekezdés szerinti módosítása miatti részleges megszűnésével az Ingatlan tekintetében a Nemzeti Eszközkezelő 3. § (1) bekezdés d) pontja szerinti törvényi kijelölésen alapuló vagyonkezelői joga is megszűnik.
7/A. §13 (1)14 A lakóingatlan ingyenes önkormányzati tulajdonba adását az MNV Zrt. abban az esetben kezdeményezi az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszternél, ha a települési önkormányzat a közigazgatási területén levő, a Nemzeti Eszközkezelő által az önkormányzati tulajdonba adás kezdeményezésének időpontjáig az állam nevében megvásárolt összes lakóingatlant átveszi.
b)17 a hiteladós, a zálogkötelezett vagy ezek közeli hozzátartozói bejelentett lakóhelye 2014. december 31-én és a kérelem benyújtásakor az állam számára megvételre felajánlott lakóingatlan,
d)19 a hiteladósnak – vagy ha a lakóingatlan nem a hiteladós tulajdonában van, a zálogkötelezettnek – más lakhatást biztosító használati joga nincs, illetve ha a hiteladósnak – vagy ha a lakóingatlan nem a hiteladós tulajdonában van, a zálogkötelezettnek – más lakhatást biztosító használati joga van, abban az esetben az adott lakóingatlan már nem felelne meg a benne lakó személyekre számítandó méltányolható lakásigénynek, amennyiben a hiteladós – vagy ha a lakóingatlan nem a hiteladós tulajdonában van, a zálogkötelezett – és megvételre felajánlott lakóingatlanban lakó házastársa, bejegyzett élettársa, egyeneságbeli rokona, örökbefogadott, mostoha- vagy neveltgyermeke, örökbefogadó-, mostoha- vagy nevelőszülője, vagy testvére is az adott ingatlanban lakna,
e)20 a lakóingatlanon pénzügyi intézmény javára bejegyzett olyan jelzálogjog áll fenn, amely 2013. december 31. előtt megkötött jelzáloghitel-szerződés alapján jött létre,
f)21 a jelzáloghitel-szerződés ingatlanfedezetét az államnak megvételre felajánlott lakóingatlanon kívül más lakóingatlan nem képezi,
g)22 a lakóingatlannak a jelzáloghitel-szerződés megkötésekor megállapított forgalmi értéke Budapesten, a megyei jogú városokban és a Budapesti Agglomeráció Területrendezési Tervéről szóló 2005. évi LXIV. törvény 1/1. számú mellékletében felsorolt településeken (a továbbiakban: agglomeráció) a huszonötmillió forintot, egyéb településeken a húszmillió forintot nem haladta meg, és a jelzáloghitel-szerződés megkötésekor jelzáloghitel-szerződésben meghatározott hitel összege nem haladta meg a lakóingatlan jelzáloghitel kihelyezésekor megállapított forgalmi értékének a 90%-át, a jogszabályon alapuló állami készfizető kezességvállalás esetében a 100%-át, de elérte a 25%-át,
h)23 a rangsorban legelőrébb álló pénzügyi intézmény megkötötte a Nemzeti Eszközkezelővel az 5. § (1) bekezdése szerinti keretszerződést,
i)24 a lakóingatlanra bejegyzett jelzálogjoggal rendelkező minden pénzügyi intézmény
(2)25 Ha a lakóingatlant több jelzálogjog is terheli, az (1) bekezdés g) pontjában meghatározott feltételek teljesülését azon jelzáloghitel-szerződés esetében kell vizsgálni, amely a legelőrébb álló ranghelyen lévő pénzügyi intézmény javára a bejegyzett jelzálogjogot alapította.
(3)26 A Nemzeti Eszközkezelő az (1) bekezdés szerint felajánlott lakóingatlant – az (1) bekezdés szerinti feltételekkel – abban az esetben is megvásárolja, ha a szociális rászorultság feltételei a zálogkötelezett vagy a vele egy háztartásban élő hozzátartozója tekintetében és az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feltétel a zálogkötelezett tekintetében fennáll.
9. §28 (1) A lakóingatlan vételára az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jelzálogjoggal rendelkező pénzügyi intézmény követelésének – több ilyen követelés esetén az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett, legelső ranghelyen álló, jelzálogjoggal fedezett követelés – alapjául szolgáló jelzáloghitel-szerződésben megállapított forgalmi érték, vagy annak hiányában a jelzáloghitel-szerződés megkötésekor megállapított forgalmi érték
9/A. §29 A lakóingatlanért fizetett vételár nem haladhatja meg
10. §30 (1)31 A Nemzeti Eszközkezelő az adásvételi szerződés megkötésével egyidejűleg a hiteladós vagy – ha a lakóingatlan nem a hiteladós tulajdonában van – a zálogkötelezett javára visszavásárlási jogot enged, amelyet a hiteladós vagy a zálogkötelezett a tulajdonjog-bejegyzés ranghelyének alapjául szolgáló kérelem iktatási dátumát követő hatodik hónap első napjától a tulajdonjog-bejegyzés ranghelyének alapjául szolgáló kérelem iktatási dátumát követő hetvenkettedik hónap utolsó napjáig gyakorolhat.
11. §32 (1) A lakóingatlan állam javára történő eladásának lehetőségéről a jelzálogjoggal rendelkező pénzügyi intézmény írásban értesíti a hiteladóst – ha a lakóingatlan nem a hiteladós tulajdonában van, a zálogkötelezett egyidejű értesítése mellett –, ha a rendelkezésére álló információk alapján valószínűsíthető, hogy az érintett lakóingatlan megfelel az e törvényben meghatározott feltételeknek, és a 12. § (2) bekezdése szerinti elvi hozzájárulását az értékesítéshez a pénzügyi intézmény megadja. Ha a lakóingatlanra az ingatlan-nyilvántartásba jelzáloghitel-szerződés alapján több pénzügyi intézmény javára is jelzálogjogot jegyeztek be, csak a rangsorban legelőrébb álló pénzügyi intézmény tehet javaslatot a hiteladósnak a lakóingatlan megvételre való felajánlására.
d)33 azon személyek nevét és születési időpontját, akiknek a nyilvántartásba bejelentett lakóhelye vagy tartózkodási helye a felajánlott lakóingatlanban van, és ennek igazolására a lakcímet igazoló hatósági bizonyítvány másolatát,
e)34 a felajánlott tulajdoni hányadnak megfelelő ingatlanrész kizárólagos használatára vonatkozó megállapodást és annak mellékletét, ha a felajánlott lakóingatlan az ingatlan-nyilvántartás szerint közös tulajdonban áll,
12/A. §37
13. §38 (1)39 A pénzügyi intézmény minden hónap 15. napjáig írásban bejelenti a Nemzeti Eszközkezelőnek azon lakóingatlanok címét, helyrajzi számát, a lakóingatlan tulajdonosának nevét, amelyekre vonatkozó szándéknyilatkozatot az előző havi bejelentés óta továbbított.
(6)40 Ha a jelzálogjogosultnak egymást követően van a lakóingatlanon bejegyzett jelzálogjoga, vagy a hitelezők összevont alapú felügyelet hatálya alá tartoznak, a követeléseket a vételárfelosztásnál egy követelésként kell figyelembe venni, a legelőrébb álló jelzálogjoghoz tartozó, az 1. mellékletben meghatározott kielégítési mértéknek megfelelően.
13/A. §41 (1) Nem akadálya a lakóingatlan átruházásának, ha a lakóingatlanon bejegyzett jelzálogjoggal rendelkező, pénzügyi intézménynek nem minősülő hitelező a jelzálogjoggal biztosított követelésének összegéről nem nyilatkozik.
(3)42 Ha az érintett lakóingatlan tulajdoni lapja alapján a jelzálogjoggal biztosított követelés tőkeösszege és járulékai nem határozhatók meg pontosan, a vételárhányad számításának alapját az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jelzálogjog által biztosított követelés tulajdoni lapon szereplő összege képezi.
(4)43 A pénzügyi intézmény a hozzájáruló nyilatkozatához kötve van mindaddig, ameddig a Nemzeti Eszközkezelő az adásvételi szerződést a hiteladóssal, vagy – ha a lakóingatlan a zálogkötelezett tulajdonában van – a zálogkötelezettel meg nem köti, de legfeljebb a (3) bekezdés szerinti nyilatkozatának kiállításától számított 90. napig.
14/A. §44 A Nemzeti Eszközkezelő eljárása során az ügyintézési határidőbe nem számít be
15. § (1)45 Ha a lakóingatlant bírósági vagy közigazgatási végrehajtás alá vonták, a 8. § (1) bekezdés a)–h) pontjában meghatározott feltételek fennállása esetén a 11. § (1) bekezdése szerinti pénzügyi intézmény 15 napon belül kezdeményezi a végrehajtónál a végrehajtás szünetelését. A pénzügyi intézmény nyilatkozata alapján a megvételre felajánlott lakóingatlanra bejegyzett valamennyi végrehajtási jog vonatkozásában a végrehajtás a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 52. § g) pontja alapján szünetel.
(2)46 Ha a jelzáloghitel-szerződés szerint a hitelező a Polgári Törvénykönyv alapján jogosult a lakóingatlant bírósági végrehajtáson kívül értékesíteni, az (1) bekezdés szerinti feltételek fennállása esetén a pénzügyi intézmény haladéktalanul intézkedik az iránt, hogy a lakóingatlan lekerüljön az állami adóhatóság Elektronikus Árverési Felületéről.
16. §47 (1) A végrehajtási eljárás folytatódik, ha
(2)49 A végrehajtás az (1) bekezdésben meghatározott esetben attól a naptól folytatódik, amikor a végrehajtó a pénzügyi intézménynek a hozzájárulása elutasításáról a Nemzeti Eszközkezelőnek a vételi ajánlat visszautasításáról vagy a lakóingatlan megvásárlásáról szóló tájékoztatását kézhez veszi.
(2)50 Az adásvételi szerződés mellékletként tartalmazza
(3)51 Nem terheli az állam tulajdonjogát a haszonélvezeti jog, ha annak jogosultja a 8. § (2) bekezdésében meghatározott jelzálog-hitelszerződésből eredő követelés kielégítéséért felelős. Erről a hitelező pénzügyi intézmény nyilatkozik a Nemzeti Eszközkezelőnek a szándéknyilatkozat továbbításával egyidejűleg, amelyhez csatolja az e tényt alátámasztó hitel- vagy kezesi szerződést.
(4)52 Amennyiben az adásvételi szerződéshez harmadik személy jóváhagyása szükséges, a szerződés a jóváhagyás megadásának időpontjától kezdődő hatállyal jön létre.
18/A. §53 (1) A Nemzeti Eszközkezelő megkeresi a lakóingatlan fekvése szerint illetékes építésügyi hatóságot, és hatósági bizonyítvány kiállítását kezdeményezi, ha a lakóingatlan műszaki átadás-átvétele során megállapítja, hogy
19. §54 A Nemzeti Eszközkezelő az állam tulajdonjogának bejegyzése érdekében az adásvételi szerződést akkor nyújtja be az ingatlanügyi hatósághoz, ha a 9. § alapján fizetendő vételár 20. § szerinti hányadát a hitelezőknek kifizette. Az állam tulajdonjogának az ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésével egyidejűleg a lakóingatlant terhelő jogokat a 18. § (2) bekezdése szerint fennmaradó jogok kivételével az ingatlanügyi hatóság törli az ingatlan-nyilvántartásból.
20. §55 A Nemzeti Eszközkezelő a vételár kifizetése során a hitelezők követelését a hitelezők számára az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jelzálogjogok ranghelyének sorrendjében elégíti ki – a 21. § (2) bekezdésben foglalt kivétellel –, a hitelező által a Nemzeti Eszközkezelőhöz írásban bejelentett követelés 1. mellékletben meghatározott mértékében.
21. § (1)56 Ha a Nemzeti Eszközkezelő által fizetendő vételár meghaladja a lakóingatlanra bejegyzett jelzálogjoggal rendelkező jogosultak követelésének az e törvényben meghatározott mértékű kielégítéséhez szükséges összeget, és a lakóingatlant végrehajtás alá vonták, a fennmaradó vételárhányadot a Nemzeti Eszközkezelő a végrehajtó kezéhez teljesíti. A fennmaradó vételárhányadot az ingatlanra korábban árverést kitűző végrehajtónak, ha pedig az árverés kitűzésére még nem került sor, annak a végrehajtónak kell kifizetni, aki által lefolytatott végrehajtási eljárásban a legkorábban került bejegyzésre a végrehajtási jog az ingatlan-nyilvántartásba.
(2)57 Ha a lakóingatlan értékesítése miatt a hiteladósnak, vagy – ha a lakóingatlan a zálogkötelezett tulajdonában van – a zálogkötelezettnek korábbi lakásépítési vagy lakásfelújítási kedvezményből eredően, illetve bármely más korábbi állami támogatásra tekintettel az állammal szemben fizetési kötelezettsége keletkezne vagy az államnak a lakóingatlanra e jogcímekre tekintettel jelzálogjog van bejegyezve, a Nemzeti Eszközkezelő a vételárat a lakóingatlanra bejegyzett jelzálogjoggal rendelkező egyéb hitelezők követelésének az e törvényben meghatározott mértékű kielégítését követően elsősorban az állammal szemben fennálló kötelezettség teljesítésére fordítja.
22. § (1)58 A Nemzeti Eszközkezelő
b)59 pályázat alapján kiválasztott személlyel vagy személyekkel a lakhatási célú ingatlanra és
(1a)60 Ha a megvásárolt lakóingatlannak több tulajdonosa volt, a Nemzeti Eszközkezelő a lakásbérleti szerződést a lakóingatlan valamennyi, a Nemzeti Eszközkezelő általi megvásárlása időpontjában az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett tulajdonosával mint bérlőtársakkal köti meg.
(1b)61 Az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott esetben kizárólag határozatlan időre szóló bérleti szerződés köthető.
(3)62 A lakhatási célú ingatlanban elhelyezett természetes személlyel az 1. § n) pont nc) alpontja esetében a Nemzeti Eszközkezelő használati megállapodást köt.
a)63 a bérlő az ingatlanba a lakásbérleti szerződés létrejöttét követően csak a házastársát vagy élettársát, saját, illetve házastársa vagy élettársa nevelésében álló, családi pótlékra jogosító gyermeket, továbbá a családi pótlék összegének számítása szempontjából figyelembe vett gyermeket, a zálogkötelezettet, illetve a hiteladóst fogadhatja be, a Nemzeti Eszközkezelő előzetes írásbeli hozzájárulásával,
b)64 a lakóingatlanra, illetve a lakhatási célú ingatlanra bérlőtársi jogviszonyt létesíteni – a 22. § (1) és (1a) bekezdésében meghatározott eset kivételével – nem lehet,
c)65 a lakásbérleti szerződés megszűnése után a volt bérlő és az ingatlanban visszamaradó más személyek elhelyezésre nem tarthatnak igényt,
d)66 a bérlő halála esetén a bérlővel annak életében együtt lakó házastársa vagy élettársa, a bérlő, illetve házastársa vagy élettársa családi pótlékra jogosító gyermeke, illetve a bérlővel még életében együtt lakó gyermeke, továbbá a zálogkötelezett, illetve a hiteladós a lakásbérleti jogot folytathatják,
e)67 a Nemzeti Eszközkezelő a lakásbérleti szerződésben kikötheti a bérlő ingatlanban történő életvitelszerű bentlakásának kötelezettségét,
f)68 a lakóingatlannal és a tartalék ingatlannal összefüggésben felmerülő, a Lakástörvény 13. § (1) bekezdésében meghatározott költségek a bérlőt, a lakhatási célú ingatlanok esetében a Lakástörvény 13. § (1) bekezdésében meghatározott költségek közül a pótlással és a cserével kapcsolatos költségek a bérbeadót terhelik,
g)69 a bérlő szavatol azért, hogy a lakóingatlan a Nemzeti Eszközkezelőnek történő átadásakor rendeltetésszerű használatra alkalmas legyen,
h)70 a bérlőt terhelik az ingatlan használatával kapcsolatos közüzemi költségek, valamint társasházi lakás esetében a közös költség fizetése,
i)71 a bérbeadó jogosult a bérleti szerződést felmondani, ha a bérlő felszólítás ellenére sem fizeti meg a lakbért, az ingatlannal kapcsolatos közüzemi díjakat vagy társasházi lakás esetében a közös költséget,
j)72 a bérbeadó az ingatlan állapotát és rendeltetésszerű használatát évente legalább egy alkalommal ellenőrzi, amit a bérlő tűrni köteles,
k)73 a lakásbérleti szerződésben a bérlő hozzájárul ahhoz, hogy a Nemzeti Eszközkezelő a közüzemi szolgáltatótól a bérlő közüzemi díjhátralékának mértékéről vagy annak hiányáról adatszolgáltatást kérjen.
l)74 bérlőtársi jogviszony esetén, ha a bérbeadó a bérleti szerződést olyan okból mondja fel, amely felmondási ok valamennyi bérlőtárssal szemben fennáll, a felmondást elég, ha a bérbeadó az egyik bérlőtárssal közli.
23/A. §75 A Nemzeti Eszközkezelő kötelezheti a bérlőt a bérleti szerződésben előre fizetésre alkalmas fogyasztásmérő felszerelésének kérelmezésére a közüzemi szolgáltatótól, abban az esetben, ha törvény alapján a bérlőt ezért külön díjfizetési kötelezettség nem terheli.
(2)76 Ha lakásbérleti jogviszony megszűnik, az üresen maradt ingatlanra a Nemzeti Eszközkezelő más, e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott feltételeknek megfelelő bérlővel bérleti szerződést köthet.
IV/A. FEJEZET77
24/A. §78 (1) A Nemzeti Eszközkezelő az életjáradék nyújtóját jogosult az állam nevében és javára abban az esetben megvásárolni, ha az életjáradék nyújtója
c)79 tulajdonjoga az életjáradékra jogosultaktól megvásárolt valamennyi ingatlanra az ingatlan-nyilvántartásban szabályszerűen bejegyzésre került, és
25. §81 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg
a) a szociálisan rászorult személyek körét és a szociális rászorultság igazolásának módját,82
b) a Nemzeti Eszközkezelő és a bérlő között létrejött lakásbérleti szerződésben a bérlő szociális helyzetére tekintettel érvényesíthető lakbér mértékét,83
c) a bérleti szerződés bérbeadó általi felmondására vonatkozó részletes, a hiteladós szociális helyzetét is figyelembe vevő feltételeket és szabályokat,84
d) az e törvény hatálya alá tartozó lakóingatlanok bérlők közötti cseréjéhez való hozzájárulás feltételeit,85
e) a Nemzeti Eszközkezelő által megvásárolandó lakóingatlanok maximális számát, valamint ezen lakóingatlanok kiválasztásának módját, ha a megvételre felajánlott lakóingatlanok száma a jogszabályban meghatározott maximális havi darabszámot az adott hónapban meghaladja,86
f) a Nemzeti Eszközkezelő 4. § (2) bekezdésében megjelölt feladatainak ellátását kizárólagos jog alapján végző költségvetési szervek és gazdasági társaságok körét, valamint e feladatok ellátásával összefüggő kötelezettségeiket,87
g)88 a lakhatási célú ingatlan bérlői pályázat útján történő kiválasztásának szabályait,
h)89 a tartalék ingatlan hasznosításának, bérbeadásának feltételeit, különös tekintettel a bérlőkiválasztás módjára, a lakbér mértékére, a bérleti szerződés időtartamára, a bérlő kötelezettségeire, valamint a tartalék ingatlan veszélyhelyzetben történő kiválasztásának és használatba adásának szabályait,
i)90 a Nemzeti Eszközkezelő vagyonkezelésében lévő lakóingatlanok elidegenítésére vonatkozó részletes szabályokat,
j)91
27. §92
28. §93
17.95 Átmeneti rendelkezések
30. §96 (1)97 A Nemzeti Eszközkezelő működésével kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi LXX. törvény kihirdetésétől számított 60. napig felajánlott lakóingatlanok vonatkozásában a Nemzeti Eszközkezelőre a 13. § (4) bekezdésében meghatározott határidő számításánál kezdőnapként a Nemzeti Eszközkezelő működésével kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi LXX. törvény kihirdetésétől számított 60. napot kell tekinteni, figyelembe véve a Kormány rendeletében meghatározott havi maximális ingatlanmennyiséget.
30/A. §98 E törvénynek a Nemzeti Eszközkezelővel kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló 2013. évi LIII. törvénnyel (a továbbiakban: Módtv.) megállapított rendelkezéseit a Módtv. hatálybalépésekor99
30/B. §100 A természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi CV. törvénnyel (a továbbiakban: 2015. évi CV. törvény) megállapított 1. § d) pontot, 8. § (1) bekezdés b) és e)–g) pontot, 9. §-t és 9/A. §-t a pénzügyi intézmény által a 2015. évi CV. törvény hatálybalépését követően benyújtott szándéknyilatkozatok esetében kell alkalmazni. A 2015. évi CV. törvénnyel megállapított 10. § (1) bekezdést a Nemzeti Eszközkezelő által a 2015. évi CV. törvény hatálybalépését megelőzően megvásárolt lakóingatlanokra is alkalmazni kell. A Nemzeti Eszközkezelő Zrt. az ingatlan-nyilvántartásba már bejegyzett visszavásárlási jog lejárati határnapjának módosítása iránt a járási földhivatalt az illetékességi területén található ingatlanok helyrajzi számmal történő felsorolást tartalmazó kérelemmel keresi meg. A kérelem alapján a járási földhivatal a kérelemben megjelölt ingatlanok esetében a jogszabály alapján módosítja a visszavásárlási jog lejárati határnapját.
1. melléklet a 2011. évi CLXX. törvényhez101
3 Az 1. § d) pontja a 2015: CV. törvény 121. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
4 A 2. § (2) bekezdése a 2017: CXCIX. törvény 30. § a) pontja szerint módosított szöveg.
5 A 2. § (4) bekezdés a) pontja a 2015: CV. törvény 121. § (7) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
6 A 3. § (1) bekezdése a 2014: XXXIX. törvény 57. §-ával megállapított szöveg.
7 A 4. § (2) bekezdése a 2013: LIII. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
8 Az 5. § (2) bekezdése a 2012. LXX. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
9 A 7. § (1) bekezdése a 2012. LXX. törvény 2. §-ával megállapított, a 2013: CXVIII. törvény 18. § a) pontja szerint módosított szöveg.
10 A 7. § (2) bekezdés c) pontját a 2017: CXCIX. törvény 31. §-a hatályon kívül helyezte.
11 A 7. § (3) bekezdése a 2017: CXCIX. törvény 29. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
12 A 7. § (3a) bekezdését a 2017: CXCIX. törvény 29. § (2) bekezdése iktatta be.
14 A 7/A. § (1) bekezdése a 2013: LIII. törvény 3. §-ával megállapított, a 2017: CXCIX. törvény 30. § b) pontja szerint módosított szöveg.
17 A 8. § (1) bekezdés b) pontja a 2015: CV. törvény 121. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
18 A 8. § (1) bekezdés c) pontját a 2012. LXX. törvény 21. §-a hatályon kívül helyezte.
19 A 8. § (1) bekezdés d) pontja a 2013: LIII. törvény 4. § (2) bekezdésével megállapított, a 2013: CXVIII. törvény 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
20 A 8. § (1) bekezdés e) pontja a 2015: CV. törvény 121. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
21 A 8. § (1) bekezdés f) pontja a 2015: CV. törvény 121. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
22 A 8. § (1) bekezdés g) pontja a 2015: CV. törvény 121. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
23 A 8. § (1) bekezdés h) pontja a 2012. LXX. törvény 4. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
24 A 8. § (1) bekezdés i) pontja a 2013: LIII. törvény 4. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
25 A 8. § (2) bekezdése a 2013: LIII. törvény 4. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
26 A 8. § (3) bekezdése a 2013: LIII. törvény 4. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
27 A 8. § (4)–(5) bekezdését a 2013: CCXXXVI. törvény 141. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2015: CV. törvény 121. § (8) bekezdés a) pontja.
28 A 9. § a 2015: CV. törvény 121. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
29 A 9/A. §-t a 2015: CV. törvény 121. § (5) bekezdése iktatta be.
30 A 10. § a 2013: LIII. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
31 A 10. § (1) bekezdése a 2015: CV. törvény 121. § (7) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
32 A 11. § a 2012: LXX. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
33 A 11. § (3) bekezdés d) pontját a 2013: LIII. törvény 6. §-a iktatta be.
34 A 11. § (3) bekezdés e) pontját a 2013: LIII. törvény 6. §-a iktatta be.
35 A 11. § (3) bekezdés f) pontját a 2013: CCXXXVI. törvény 142. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2015: CV. törvény 121. § (8) bekezdés b) pontja.
36 A 12. § (1a) bekezdését a 2013: CCXXXVI. törvény 143. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2015: CV. törvény 121. § (8) bekezdés c) pontja.
37 A 12/A. §-t a 2013: CCXXXVI. törvény 144. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2015: CV. törvény 121. § (8) bekezdés d) pontja.
38 A 13. § a 2013: LIII. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
39 A 13. § (1) bekezdése a 2013: CXVIII. törvény 18. § c) pontja szerint módosított szöveg.
40 A 13. § (6) bekezdése a 2013: CXVIII. törvény 18. § d) pontja szerint módosított szöveg.
41 A 13/A. §-t a 2012: LXX. törvény 7. §-a iktatta be.
42 A 13/A. § (3) bekezdése a 2013: CXVIII. törvény 18. § e) pontja szerint módosított szöveg.
43 A 14. § (4) bekezdése a 2012: LXX. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
44 A 14/A. §-t a 2012: LXX. törvény 9. §-a iktatta be.
45 A 15. § (1) bekezdése a 2013: CCXXXVI. törvény 145. §-ával megállapított, a 2015: CV. törvény 121. § (8) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
46 A 15 § (2) bekezdése a 2013: CCXXXVI. 149. § b) pontja szerint módosított szöveg.
47 A 16. § a 2013: CCXXXVI. törvény 146. §-ával megállapított szöveg.
48 A 16. § (1) bekezdés b) pontját a 2015: CV. törvény 121. § (8) bekezdés f) pontja hatályon kívül helyezte.
49 A 16. § (2) bekezdése a 2015: CV. törvény 121. § (8) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
50 A 17. § (2) bekezdése a 2012: LXX. törvény 11. §-ával megállapított szöveg.
51 A 18. § (3) bekezdése a 2013: LIII. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
52 A 18. § (4) bekezdése a 2013: LIII. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
53 A 18/A. §-t a 2012: LXX. törvény 12. §-a iktatta be.
54 A 19. § a 2013: CXVIII. törvény 18. § g) pontja szerint módosított szöveg.
55 A 20. § a 2013: LIII. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
56 A 21. § (1) bekezdése a 2013: CXVIII. törvény 14. §-a szerint módosított szöveg.
57 A 21. § (2) bekezdése a 2012: LXX. törvény 14. §-ával megállapított, a 2013: CXVIII. törvény 18. § h) pontja szerint módosított szöveg.
58 A 22. § (1) bekezdése a 2013: CXVIII. törvény 15. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
59 A 22. § (1) bekezdés b) pontja a 2013: CCXXXVI. törvény 147. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
60 A 22. § (1a) bekezdését a 2012: CCXV. törvény 49. § (4) bekezdése iktatta be.
61 A 22. § (1b) bekezdését a 2013: CXVIII. törvény 15. § (2) bekezdése iktatta be.
62 A 22. § (3) bekezdését a 2013: CCXXXVI. törvény 147. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XXXIX. törvény 60. §-ával megállapított szöveg.
63 A 23. § a) pontja a 2013: CXVIII. törvény 18. § i) pontja szerint módosított szöveg.
64 A 23. § b) pontja a 2012: LXX. törvény 16. § (1) bekezdésével megállapított, a 2012: CCXV. törvény 50. § d) és g) pontja szerint módosított szöveg.
65 A 23. § c) pontja a 2013: CXVIII. törvény 18. § j) pontja szerint módosított szöveg.
66 A 23. § d) pontja a 2012: LXX. törvény 16. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
67 A 23. § e) pontja a 2013: CXVIII. törvény 18. § k) pontja szerint módosított szöveg.
68 A 23. § f) pontja a 2013: LIII. törvény 10. §-ával megállapított, a 2013: CXVIII. törvény 18. § l) pontja szerint módosított szöveg.
69 A 23. § g) pontját a 2012: LXX. törvény 16. § (3) bekezdése iktatta be.
70 A 23. § h) pontját a 2012: LXX. törvény 16. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CXVIII. törvény 18. § m) pontja szerint módosított szöveg.
71 A 23. § i) pontját a 2012: LXX. törvény 16. § (3) bekezdése iktatta be.
72 A 23. § j) pontját a 2012: LXX. törvény 16. § (3) bekezdése iktatta be.
73 A 23. § k) pontját a 2012: LXX. törvény 16. § (3) bekezdése iktatta be.
74 A 23. § l) pontját a 2012: LXX. törvény 16. § (3) bekezdése iktatta be.
75 A 23/A. §-t a 2012: LXX. törvény 17. §-a iktatta be.
76 A 24. § (2) bekezdése a 2013: CXVIII. törvény 16. §-ával megállapított szöveg.
77 A IV/A. fejezetet (24/A. §) a 2014: XXXIX. törvény 61. §-a iktatta be.
78 A 24/A. §-t a 2014: XXXIX. törvény 61. §-a iktatta be.
79 A 24/A. § (1) bekezdés c) pontja a 2015: VI. törvény 33. §-a szerint módosított szöveg.
80 A 24/A. § (2) bekezdését a 2014: XCIX. törvény 354. §-a hatályon kívül helyezte.
81 A 25. § a 2012: LXX. törvény 18. §-ával megállapított szöveg.
82 Lásd a 128/2012. (VI. 26.) Korm. rendeletet.
83 Lásd a 128/2012. (VI. 26.) Korm. rendeletet.
84 Lásd a 128/2012. (VI. 26.) Korm. rendeletet.
85 Lásd a 128/2012. (VI. 26.) Korm. rendeletet.
86 Lásd a 128/2012. (VI. 26.) Korm. rendeletet, a 212/2018. (XI. 20.) Korm. rendeletet.
87 Lásd a 128/2012. (VI. 26.) Korm. rendeletet.
88 A 25. § g) pontját a 2012: CCXV. törvény 49. § (6) bekezdése iktatta be.
89 A 25. § h) pontját a 2013: CXVIII. törvény 17. §-a iktatta be, szövege a 2013: CCXXXVI. törvény 148. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
90 A 25. § i) pontját a 2013: CXVIII. törvény 17. §-a iktatta be.
91 A 25. § j) pontját a 2013: CCXXXVI. törvény 148. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2015: CV. törvény 121. § (8) bekezdés h) pontja.
92 A 27. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
93 A 28. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
94 A 29. §-t a 2013: LIII. törvény 13. §-a hatályon kívül helyezte.
95 A 17. alcímet a 2012: LXX. törvény 19. §-a iktatta be.
96 A 30. §-t a 2012: LXX. törvény 19. §-a iktatta be.
97 A 30. § (1) bekezdése a 2013: CXVIII. törvény 18. § n) pontja szerint módosított szöveg.
98 A 30/A. §-t a 2013: LIII. törvény 11. §-a iktatta be.
99 A hatálybalépés időpontja 2013. május 17.
100 A 30/B. §-t a 2015: CV. törvény 121. § (6) bekezdése iktatta be.
101 Az 1. melléklet a 2013: LIII. törvény 13. §-ával megállapított szöveg.