text:
⭐Egészség és Egység a Természettel Egyesület Alapszabálya (a évi CLXXV. Tv. szerint átdolgozva, egységes szerkezetben)
Egészség és Egység a Természettel Egyesület Alapszabálya (a évi CLXXV. Tv. szerint átdolgozva, egységes szerkezetben)
Download "Egészség és Egység a Természettel Egyesület Alapszabálya (a 2011. évi CLXXV. Tv. szerint átdolgozva, egységes szerkezetben)"
Zsigmond Orsós
1 Egészség és Egység a Természettel Egyesület Alapszabálya (a évi CLXXV. Tv. szerint átdolgozva, egységes szerkezetben) I. Általános rendelkezések (1.) Az Egészség és Egység a Természettel Egyesület (továbbiakban: Egyesület) Veszprém település és vonzáskörzetében élő polgárok természetjáró, kulturális, környezet- természetvédelem, valamint a szabadidő kellemes, hasznos eltöltését, sportra, a barátkozásra, a tapasztalatcserére és művelődésre egyaránt alkalmat adó programok szervezését, szervezett formában végzi, és a polgárok ehhez fűződő érdekeit szolgáló, összehangoló önkormányzati elv alapján működő közhasznú sportegyesület. (2.) Az egyesület elnevezése: Egészség és Egység a Természettel Egyesület (3.) Az egyesület rövid neve: EGETE (4.) Az egyesület székhelye: 8200 Veszprém, Diófa u. 5. (5.) Az egyesület jogi személy (6.) Az egyesület működésének időtartama: az egyesület határozatlan időtartamra létesült. (7.) Az egyesület működési területe: Veszprém és vonzáskörzete, Közép-dunántúli régió. (8.) Az egyesület bélyegzőjének lenyomata: téglalap alakú, mely tartalmazza az egyesület nevét, székhelyét és adószámát, a kör alakú bélyegzője csak az egyesület nevét, továbbá Veszprém feliratot. (9.) Az Egyesületet a Veszprém Megyei Bíróság a napján kelt PK /2001/2 számú végzésével 2077-os nyilvántartási számon vette nyilvántartásba. (10.) Adószáma: (11.) Statisztikai számjele: (12.) Jogállása: Közhasznú jogállású (13.) A sportról szóló évi I. tv 1. (2) bekezdése alapján, a szabadidő eltöltését, mint sporttevékenységet, szervezett formában végző szervezet, Sportegyesületnek minősül. (14.) Az egyesület képviselői: Stéger Ildikó, születési hely, idő: Szőny, április 24. lakcím: 8200 Veszprém, Diófa u. 5., adószám: Pálfi Károlyné, születési hely, idő: Nagyvázsony, október 23. lakcím: 8200 Veszprém, Zápor u. 7/c., adószám: Menyhárt Gézáné, születési hely, idő: Nagyvázsony, november 28. lakcím: 8200 Veszprém, Palást u. 7., adószám:2 II. Az egyesület céljai, tevékenysége, közhasznúsága 1. Az egyesület célja, feladata (1.) Az egyesület célja az alábbi jogforrásokban meghatározott közfeladatok: Az egészséges életmód és a szabadidősport gyakorlása feltételeinek megteremtése; a hátrányos helyzetű társadalmi csoportok, valamint a fogyatékosok sportjának támogatása vonatkozásában a évi I. tv. a sportról 49. a) bekezdés előírásai, és A lakosság egészségi állapotának javítása, a jobb életminőség elősegítése, az egészségkárosító környezeti, társadalmi és egyéb hatások elleni fellépés vonatkozásában évi CLIV. tv. az egészségügyről 144. (1)-(2) bekezdés előírásai, valamint A természetvédelmi kultúra fejlesztése, a természet védelmével kapcsolatos ismeretek oktatása vonatkozásában évi LIII. tv. a természet védelméről 64. (1) bekezdés előírásai alapján, továbbá Az egészséges életmód segítését célzó szolgáltatások, a kulturális örökség helyi védelme, a helyi közművelődési tevékenység támogatása, helyi környezet és természetvédelem, a turizmussal kapcsolatos feladatok, továbbá a sport és ifjúsági ügyek vonatkozásában a évi CLXXXIX. tv. Magyarország helyi önkormányzatairól 13. (1) bekezdés 4., 7., 11., 13., 15. pontjai által nevesített helyben biztosítható közfeladatok ellátása. (2.) Az (1.) bekezdésben felsorolt közfeladatokhoz kapcsolódó közhasznú tevékenységeken keresztül az egyesület általános célja a természeti az idegenforgalmi értékek megismertetését, fenntartását, védelmét is biztosító természetjárás, mint sport elősegítése, továbbá az e tevékenység általi, ahhoz kapcsolódó egészséges életmód, kulturális örökség, környezet- és természetvédelem területén érvényre jutó hatások erősítése, tudatosítása. A. Sport, (a munkaviszonyban és a polgári jogi jogviszonykeretében megbízás alapján folytatott sporttevékenység kivételével) tevékenyégen belüli célja: a) felkelteni a természetjárás iránti igényt, növelni a természetjáró tevékenységbe kapcsolódók számát, ösztönözni a természetjárás rendszeres gyakorlását, b) segítse elő a szabadidő kellemes, hasznos eltöltését, c) sportra, sport jellegű testedzésre, a barátkozásra, a tapasztalatcserére és művelődésre egyaránt alkalmat adó programok szervezésével, és d) az ilyen programok szervezésének támogatásával, továbbá ilyen programokon való részvétellel. e) Túrák és táborozások szervezésével gazdagítani a természet, a haza, más országok, népek megismerésének lehetőségeit, hogy ezáltal hozzájáruljon a hazaszeretet és a különböző népek közötti barátság elmélyítéséhez. f) Gondozza és fejleszti a jelzett turistaútvonal hálózatot. B. Kulturális tevékenységen belüli célja: a) hazánk kulturális értékeinek felkutatása és az ifjúsági korosztályok számára bemutatása, b) hazánk tájegységei és jellegzetességeik felkutatása és bemutatása, kulturális szellemi és tárgyi örökségeinek megóvása, fenntartása, helyreállítása, újraélesztése, c) múzeumok, kiállítások látogatása, tevékenységük, gyűjtőmunkájuk ismertetése, d) fotógaléria működtetése az Egyesület honalapján C. Természetvédelem, állatvédelem, környezetvédelem tevékenységein belüli célja: a) Támogassa a környezet- és természetvédelem érdekeit szolgáló törekvéseket és terjeszti, segíti az ökológiai szemléletű gondolkodást, b) szervezett tevékenységgel járuljon hozzá a természeti értékek védelméhez a környezetvédelmi feladatok ellátásához3 D. Az Egyesület fentieken túli céljai: a) lássa el tagjainak érdekképviseletét, b) csatlakozás a fenti célokra alakult szövetség(ek)hez, c) propagálja, népszerűsíti az egyesület céljait, eszméit, programjait, d) az egyesület közcélú feladatainak ellátása során, alkalmanként önkéntes tevékenységet végzőket is bevon. (3.) Az általános célokra figyelemmel a konkrét feladatok az alábbiak: a tagok, célcsoportok természetjáró tevékenységének biztosítása, turisztikai, természetjáró események táborok, találkozók, túrák, stb. szervezése és lebonyolítása, más szervezetek által szervezett, rendezett turisztikai, természetjárói és egyéb sport rendezvényeken való részvétel, a természetjárás, egészséges életmód, természetvédelem sokoldalú társadalmi, kulturális, környezeti életminőséget javító szerepének tudatosítása, szakmai fejlesztési projektek megvalósítása, azokban való segítő közreműködés, hazánk természeti, kulturális értékeinek felkutatása, és az ifjúsági korosztályok számára bemutatása, oktatás, nevelés, tanulmányutak, oktatási programok megvalósítása. 2. A közhasznú jogállás feltételei (1.) az előző két lezárt üzleti év mérlege és eredmény kimutatása alapján az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló évi CLXXV. Tv.(továbbiakban: Ectv.) 32. (4.) bekezdés a) és b) pontja szerint megfelelő erőforrással, továbbá az Ectv. 32. (5.) bekezdés b) pontja szerinti megfelelő társadalmi támogatottsággal rendelkezik. (2.) Nem zárja ki, hogy tagjain kívül más is részesülhet a közhasznú szolgáltatásaiból, (3.) gazdasági-vállalkozási tevékenységet csak közhasznú vagy a létesítő okiratban meghatározott egyéb céljainak megvalósítása érdekében, a közhasznú célok megvalósítását nem veszélyeztetve végez; (4.) gazdálkodása során elért eredményét nem osztja fel, azt a létesítő okiratában meghatározott közhasznú tevékenységére fordítja; (5.) közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független és azoknak anyagi támogatást nem nyújt. 3. Nyilvánosságra vonatkozó szabályok (1.) A szolgáltatások igénybevételének módjára vonatkozó információk nyilvánosak, azt az egyesület folyamatosan közzéteszi az internetes honlapján, valamint megküldi a levelező rendszerébe bejelentkezettek számára. (2.) Az egyesület a jelen alapszabály szerinti tevékenységének és gazdálkodásának adatait minden évben, az előző évi beszámolót elfogadó közgyűlést követő 30 napon belül közzé teszi a honlapján. (3.) Az egyesület irataiba bárki betekinthet az egyesület székhelyén, az egyesület elnökével előzetesen egyezetett időpontban4 III. Az egyesület tagjai Az Egyesület önkéntesen létrehozott, vezetőséggel rendelkező szervezet. Nyilvántartott tagsággal rendelkezik. 1. A tagság feltételei (1.) Az egyesületnek rendes és különleges jogállású tagja lehetnek. (2.) Rendes tagok Az egyesület rendes tagja lehet korra-nemre, pártállásra tekintet nélkül bárki, aki: - elfogadja az egyesület céljait és alapszabályát - aláírja a belépési nyilatkozatot, - fizeti a tagdíjat, - részt vesz az egyesület munkájában. (3.) Különleges jogállású tagok a) Pártoló tag: Az egyesület pártoló tagja lehet az a magyar állampolgárságú természetes- vagy jogi személy, aki a szakmai munkájával segíti az egyesület munkáját, de abban tagként nem kíván részt venni. Írásban nyilatkozik arról, hogy pártoló tag kíván lenni és az egyesület tevékenységét időszakosan, vagy rendszeresen támogatni kívánja és egyetért az egyesület céljaival. A pártoló tag az egyesület tevékenységében csak vagyoni hozzájárulásával vesz részt. Költségvetési szerv pártoló tag nem lehet. A különleges jogállású tagok az egyesület szerveibe nem választhatnak és nem választhatók, az egyesületi szervek döntéshozatalában csak tanácskozási joggal vehetnek részt. Tagdíjat nem, csak vagyoni hozzájárulást fizetnek. 2. A tagsági viszony keletkezése (1.) A rendes és pártoló tagok felvétele belépési nyilatkozat alapján történik. (2.) A pártoló és a rendes tagok felvételéről a vezetőség határoz. (A belépési nyilatkozat benyújtásától számított 30 napon belül dönt.) A tag(ok) felvételéhez egyszerű többség, a jelenlévő vezetőségi tagok több mint felének szavazata szükséges. A tagfelvételről hozott döntést az egyesület elnöke közli írásban, az átvételt igazolható módon vagy tértivevényes küldeményben az érintettel, a döntést követő 8 napon belül. A vezetőség döntése ellen az érintett annak kézhezvételét követő harminc napon belül a közgyűléshez fordulhat. A fellebbezésről a legközelebbi közgyűlésen kell dönteni, amelynek eredményéről az érintett írásban, igazolható módon kell tájékoztatni. A közgyűlés döntés ellen további jogorvoslatnak nincs helye. A tagokat az vezetőség nyilvántartásba veszi és a rendelkezésre álló adatokat az adatvédelmi szabályoknak megfelelően őrzi. (3.) A tagsági jogviszony kezdete: a belépés elfogadásáról szóló vezetőségi döntés napja. 3. Tagnyilvántartás (1.) Az egyesület tagjairól nyilvántartást kell vezetni. A tagnyilvántartásnak tartalmaznia kell a tag nevét, tagi minőségét (rendes, pártoló) természetes személy esetén születési helyét és időpontját, anyja nevét, valamennyi tag esetében lakcímét,(székhelyét) a tagsági viszony kezdetének, valamint megszűnésének időpontját. Jogi személyek esetében a képviselőjének nevét5 4. A rendes tagok jogai (1.) részt vehetnek az egyesület tevékenységében, rendezvényein és az egyesület közgyűlésén szavazati, határozathozatali, és döntési joggal, (2.) részt vehetnek az Egyesület vezető szerveinek megválasztásában és azokba megválaszthatóak, (3.) részt vehetnek az Egyesület rendezvényein, közgyűlésen, előadáson, klub - és egyesületi napokon, stb. (4.) igénybe vehetik az egyesület szolgáltatásait, élhetnek a tagokat megillető kedvezményekkel. a) Alanyi jogon látogathatják az egyesület rendezvényeit, b) a közgyűlés döntése alapján, az egyesület céljait szolgáló továbbképzésen részt vehetnek. (5.) az egyesület összejövetelein felszólalhatnak, javaslatokat és indítványokat tehetnek, továbbá panasszal élhetnek az egyesület vezetőségénél, (6.) az egyesület, a vezetőség tevékenységéről véleményt nyilváníthatnak, (7.) javaslatokat, előterjesztéseket tehetnek az egyesület vezetőségéhez, a közgyűlés napirendrendjére javaslatot tehet. (8.) Jogosultak betekinteni az egyesület irataiba, a következők betartásával: a) az egyesület működésével kapcsolatos iratok az elnökkel történő egyeztetést követően betekinthetnek; b) a betekintést kérő kötelezettséget vállal mások személyiségi jogainak tiszteletben tartására és törvényes működés tekintetében az egyesület ügyeiben a titoktartásra; c) az iratok az egyesület székhelyén tekinthetők meg az elnök jelenlétében; d) a személyiségi jogok és az egyesület gazdasági érdekeit nem sértő iratokról az elnök engedélyével másolat készíthető. (9.) Az egyesület szervei által hozott jog- vagy alapszabálysértő határozat megsemmisítése iránt bármely tag - a határozat tudomására jutásáról számított harminc napos jogvesztő határidőben - pert indíthat. A perindítás a határozat végrehajtását nem gátolja, a bíróság azonban indokolt esetben - a tag kérelmére - a határozat végrehajtását felfüggesztheti. A per a törvényszék hatáskörébe tartozik. 5. A rendes tag kötelezettségei (1.) az egyesület céljainak megvalósításában való aktív közreműködés. (2.) az alapszabály, az egyesület szervei által hozott határozatok, rendelkezések megtartása. (3.) a tagdíj rendszeres befizetése. (4.) az egyesület erkölcsi támogatása, a kívülállók tájékoztatása annak feladatáról, jellegéről. (5.) védeni az egyesület tulajdonát. (6.) nem veszélyeztetheti az egyesület céljának megvalósítását. 6. A pártoló tag jogai és kötelezettségei Pártoló tag tanácskozási joggal részt vehet az egyesület közgyűlésein és rendezvényein. A pártoló tag kötelezettsége az egyesületi célok elfogadása, támogatása. 7. Tagsági viszony megszűnése (1.) A tagsági viszony megszűnik: a) kizárással - 5 -6 b) törléssel c) a tag akarat-elhatározásán alapuló kilépésével (2.) Ki lehet zárni az Egyesület tagjainak köréből azt, a) akit bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen elítéltek, b) aki az Egyesület alapszabályát súlyosan megsérti, c) aki az Egyesületnek jelentős anyagi vagy erkölcsi kárt okozott vagy azt egyébként súlyosan hátrányos helyzetbe hozta, d) aki az írásbeli figyelmeztetés ellenére sem egyenlíti ki tagdíját (3.) Törölni kell a tagságát annak, aki a) az Egyesületből kilépett b) elhalálozott (4) Az Vezetőség az eljárás jogerős bejezéséig felfüggesztheti annak a tagságát, aki ellen büntető eljárás indult. Ebben az esetben a büntető eljárás jogerős befejezését követő 60 napon belül kell a tagság ügyében dönteni. 8. A pártoló tagság megszűnik a) Írásbeli bejelentésre kilépéssel, vagy az vezetőség kizáró határozatával. b) Az eljárásra a rendes tagokra megállapított szabályok az irányadóak. (1.) Az egyesület szervei: a) közgyűlés b) vezetőség IV. Az egyesület szervezete (2.) A vezetőség tagjai feladataikat önkéntes tevékenység keretében látják el. V. A közgyűlés 1. A közgyűlés összetétele és összehívása (1.) Az egyesület legfőbb szerve a közgyűlés, amely a tagok összességéből áll. A közgyűlés az egyesületet érintő valamennyi kérdésben dönthet, bármely ügyet magához vonhat. A közgyűlésen minden tagnak egy szavazata van. A közgyűlésen tanácskozási joggal részt vehetnek a pártoló tagok. A közgyűlések nyilvánosak. Zárt ülés személyi kérdésekben, továbbá üzleti, szolgálati titok vagy személyiségi jogok megóvása érdekében egyszerű szótöbbséggel rendelhető el. (2.) Az egyesület legfőbb szervét szükség szerint, de legalább évente egyszer össze kell hívni (rendes közgyűlés). A legfőbb szervet össze kell hívni akkor is, ha azt bíróság elrendeli, illetve akkor is, ha legalább a tagság egyharmada - az ok és cél megjelölésével - írásban kezdeményezi. Ebben az esetben az elnök 15 napon belül köteles a közgyűlést összehívni (rendkívüli közgyűlés). Össze kell hívni a közgyűlést akkor is, ha azt a vezetőség indítványozza, illetve minden olyan esetben, amikor azt a vezetőség az egyesület érdekében szükségesnek tartja7 (3.) Rendes közgyűlés összehívása a) Rendes közgyűlést legalább évente egy alkalommal össze kell hívni. b) A közgyűlést az vezetőség javaslatára az elnök hívja össze és az elnök vezeti. c) A közgyűlés összehívását 15 nappal el kell halasztani, ha a tagok legalább egyharmada írásban kéri. d) A közgyűlésre minden tagot igazolható módon a napirend közlésével kell meghívni úgy, hogy a meghívók elküldése és a közgyűlés napja között legalább 15 nap időköznek kell lenni. A rendes közgyűlés -ben is összehívható, továbbá megjelenítésre kerül az egyesület honlapján. e) Ha a taggyűlés nem volt határozatképes, az emiatt megismételt közgyűlés az eredeti napirendben, szereplő ügyekben a jelenlévők számától függetlenül határozatképes. Erre a meghívóban a figyelmet fel kell hívni. f) A megismételt közgyűlést az eredeti határozatképtelenség miatt elmaradt közgyűlés időpontját követően 15 napon belüli időpontra kell összehívni, amely időpont az eredeti közgyűlés meghívójában is megjelölhető. g) A közgyűlés ülései nyilvánosak, azokon bárki részt vehet. (4.) Rendkívüli közgyűlés összehívása (1.) a) a tagok legalább 1/3 -ának indoklással előterjesztett írásbeli kezdeményezésére, melyet az elnök részére kell eljuttatni. b) a törvényességi felügyeletet ellátó szervezet írásbeli kezdeményezésre, c) a bíróság elrendelésére, d) az elnök kezdeményezésére bármikor, ha az, az egyesület működése szempontjából halaszthatatlan ügyet érint. (2.) Összehívását az elnök rendeli el, a kezdeményezéstől számított 15 napon belül. A rendkívüli közgyűlés -ben is összehívható. 2. A közgyűlés határozatképessége (1.) a) A közgyűlés (rendes és rendkívüli) határozatképes, ha a szabályszerű értesítés után az egyesület tagjainak 50 % + 1 fő jelen van. A határozatképességet a közgyűlés megnyitásakor meg kell állapítani, és folyamatosan figyelemmel kell kísérni. Minden közgyűlési tagnak egy szavazata van. b) Határozatképtelenség: Határozatképtelenség esetén az ismételten összehívott közgyűlés, azonos napirenddel, a megjelentek számára való tekintet nélkül határozatképes. A megismételt közgyűlést a határozatképtelenség miatt elmaradt közgyűlés időpontját követő 15 napon belüli időpontra kell összehívni. Erre az eredeti meghívóban a figyelmet fel kell hívni. A megismételt közgyűlés időpontjára, a változatlan napirendi pontokra és a határozatképességre vonatkozó szabályokra az eredeti közgyűlés meghívójában minden esetben fel kell hívni az érintettek figyelmét. (2.) A közgyűlés minden napirendi pontként megjelölt kérdésben egyszerű többséggel nyílt szavazással dönt. Titkos szavazás bármely egyesületi tag javaslatára egyszerű szótöbbséggel rendelhető el. 3. A közgyűlés kizárólagos hatásköre a) az alapszabály elfogadása, módosítása; b) az egyesület feloszlásának vagy más egyesülettel való egyesülésének kimondása; c) az egyesület megszűnése esetén döntés arról, hogy a hitelezők kielégítése után maradó egyesületi vagyon milyen hasonló céllal működő szervezet tulajdonába kerüljön, a tagdíj mértékének és fizetési határidejének megállapítása; - 7 -8 d) az éves költségvetés elfogadása, az vezetőségi éves beszámolójának elfogadása; e) a közhasznúsági melléklet elfogadása f) döntés minden olyan ügyben, amit a jogszabály, az alapszabály a közgyűlés hatáskörébe utal, vagy amelyet a jogszabály által delegált feladat ellátásához kapcsolódó ügyeket kivéve az vezetőség a közgyűlés elé terjeszt; g) az elnök, a vezetőség tagjainak megválasztása, visszahívása, díjazásuk megállapítása; h) az egyesület által kidolgozott éves program elfogadása. A közgyűlés nem dönthet az egyesület feloszlásáról, ha az egyesülettel szemben lefolytatott végrehajtás eredménytelen volt, vagy az egyesület fizetőképtelenségét a bíróság megállapította. 4. Összeférhetetlenség (1.) A legfőbb szerv határozathozatalában nem vehet részt az a személy, aki vagy akinek közeli hozzátartozója a határozat alapján a) kötelezettség vagy felelősség alól mentesül, vagy b) bármilyen más előnyben részesül, illetve a megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt. Nem minősül előnynek a közhasznú szervezet cél szerinti juttatásai keretében a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve az egyesület által tagjának, a tagsági jogviszony alapján nyújtott, létesítő okiratnak megfelelő cél szerinti juttatás. 5. A közgyűlés levezetése, jegyzőkönyv készítése, megőrzése (1.) A közgyűlésen az egyesület elnöke, akadályoztatása esetén más vezetőségi tag elnököl, vezeti az ülést. A közgyűlésről jegyzőkönyv készül, melynek elkészítéséért az egyesület elnöke a felelős. (2.) A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell a közgyűlés időpontját, napirendjét, a résztvevő tagok számát, valamint a szavazási eredményeket és a hozott határozatokat, az azokat támogatók, ill. ellenzők, tartózkodók számát. A jegyzőkönyvet hitelesíteni kell a közgyűlés által megválasztott személyeknek. A jegyzőkönyvhöz csatolni kell a meghívót, a jelenléti ívet, a megtárgyalt írásos előterjesztéseket, tájékoztatókat, egyéb dokumentumokat. A jegyzőkönyvet (annak minden oldalát) a jegyzőkönyvvezető, a levezető elnök és a közgyűlés által felhatalmazott két jelen levő tag írja alá. A jegyzőkönyvet oly módon kell elkészíteni, hogy annak aláírása után az eredeti példányt utóbb ne lehessen roncsolás mentesen reprodukálni és ismét összefűzni. A közgyűlésen született határozatokat évente kezdődő sorszámozással a határozatok tárában nyilván kell tartani. VI. A vezetőség 1. A vezetőség száma, összetétele (1.) Az vezetőség az egyesület közgyűlése által megválasztott döntéshozó szerv, amely három tagból áll. Az egyesület elnöke minden esetben tagja a vezetőségnek. A vezetőség megbízatása három évre szól. 2. Összeférhetetlenségi szabályok (1.) Az egyesület vezetőségének tagja az lehet, a) a közügyek gyakorlásától nincs eltiltva, és b) aki tagja az egyesületnek. (2.) A vezetőség határozathozatalában nem vehet részt az a személy, aki vagy akinek közeli hozzátartozója a határozat alapján a) kötelezettség vagy felelősség alól mentesül, vagy - 8 -9 b) bármilyen más előnyben részesül, illetve a megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt. Nem minősül előnynek a közhasznú szervezet cél szerinti juttatásai keretében a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve az egyesület által tagjának, a tagsági jogviszony alapján nyújtott, létesítő okiratnak megfelelő cél szerinti juttatás. (3.) A közhasznú szervezet megszűnését követő három évig nem lehet más közhasznú szervezet vezető tisztségviselője az a személy, aki korábban olyan közhasznú szervezet vezető tisztségviselője volt - annak megszűnését megelőző két évben legalább egy évig -, a) amely jogutód nélkül szűnt meg úgy, hogy az állami adó- és vámhatóságnál nyilvántartott adó- és vámtartozását nem egyenlítette ki, b) amellyel szemben az állami adó- és vámhatóság jelentős összegű adóhiányt tárt fel, c) amellyel szemben az állami adó- és vámhatóság üzletlezárás intézkedést alkalmazott, vagy üzletlezárást helyettesítő bírságot szabott ki, d) amelynek adószámát az állami adó- és vámhatóság az adózás rendjéről szóló törvény szerint felfüggesztette, illetőleg törölte. A tisztségviselő, illetve az ennek jelölt személy köteles valamennyi érintett közhasznú szervezetet előzetesen tájékoztatni arról, hogy ilyen tisztséget egyidejűleg más közhasznú szervezetnél is betölt. (4.) A közhasznú szervezet a tisztségviselőt, a támogatót, az önkéntest, valamint e személyek közeli hozzátartozóját - a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető szolgáltatások, illetve az egyesület által tagjának a tagsági jogviszony alapján nyújtott, létesítő okiratnak megfelelő juttatások kivételével - cél szerinti juttatásban nem részesítheti. 3. Az vezetőség működése (1.) a) A vezetőség saját ügyrendje szerint működik. Szükség szerint, de legalább negyed-évente ülésezik. Az ülései nyilvánosak. b) A vezetőség üléseire minden vezetőségi tagot a napirend közlésével kell meghívni úgy, hogy a meghívók elküldése és az ülés napja között legalább 8 nap időköznek kell lennie. c) A vezetőség üléseire tanácskozási joggal az egyesület bármely tagja meghívható. d) A vezetőség határozatképes, ha a szabályszerű értesítés után az vezetőségi tagok több mint fele jelen van. Minden vezetőségi tagnak egy szavazata van. e) A vezetőség az elé terjesztett kérdésekben egyszerű többséggel, nyílt szavazással dönt. (2.) A vezetőség üléséről jegyzőkönyvet kell felvenni, melynek tartalmaznia kell az ülésen elhangzottak, a szavazati arányokat, a hozott határozatokat és a meghozatal időpontját. A jegyzőkönyvhöz csatolni kell a meghívót, a jelenléti ívet, a megtárgyalt írásos előterjesztéseket, tájékoztatókat, egyéb dokumentumokat. A vezetőség ülésein hozott határozatokról külön nyilvántartást kell vezetni, melynek tartalmaznia kell a határozat idejét, helyét, számát és évszámát, a határozatot támogatók és ellenzők számát. A határozatot az egyesület elnöke jogosult aláírni. A vezetőség döntéseit az érintettnek szükség szerint, de legkésőbb a döntést követő 15 napon belül meg kell küldenie. (3.) A vezetőség összehívására, az ülések dokumentálására és nyilvánosságára egyebekben a közgyűlésre vonatkozó rendelkezések irányadók. 4. Az vezetőség feladatai és hatásköre (1.) A vezetőség hatáskörébe tartozik a közgyűlés által hatáskörébe utalt feladatok ellátása, valamint a közgyűlés összehívását nem igénylő egyéb döntések meghozatala. A két közgyűlés közötti időben a vezetőség jogosult dönteni minden olyan kérdésben, amely nem tartozik kizárólag a közgyűlés hatáskörébe. Döntéseiről, intézkedéseiről a következő közgyűlésen köteles beszámolni. A vezetőség jogosult az egyesületet terhelő kötelezettségek (szerződések, közhasznú társasággal kapcsolatos döntések) és illető jogok vállalásáról beszámolási kötelezettség mellett dönteni10 (2.) Az egyesület közgyűlése által megválasztott vezetőség tagjai felelősek az egyesület tevékenységi körében a feladat és hatáskörükbe tartozó javaslatok megtételéért, tartalmáért, közgyűlés, valamint az vezetőség által hozott határozatok végrehajtásáért, illetve a végrehajtás ellenőrzéséért. (3.) A vezetőség kizárólagos hatásköre: a) Megszervezi és végrehajtja a jogszabályokban, az alapszabályban az egyesület közgyűlése által meghatározott feladatokat. b) Elkészíti, és a közgyűlés elé terjeszti az éves beszámolót, a közhasznúsági mellékletet, javaslatokat, határozati javaslatokat. c) Gondoskodik az éves beszámoló, a közhasznúsági melléklet bírósági letétbehelyezéséről valamint OBH-hoz való megküldéséről és nyilvánosságra hozataláról. d) Gondoskodik az egyesület könyvvitelének szabályszerű vezetéséről. e) Gondoskodik a határozatok könyvének vezetéséről. f) Javaslatot tesz az egyesület működésével kapcsolatos költségvetési előirányzatokra, a költségvetés összeállítására. g) A tagfelvétel. (4.) A vezetőség az egyesület vezetését az ilyen tisztséget betöltő személyektől elvárható fokozott gondossággal, az egyesület érdekeinek elsődlegessége alapján kötelesek ellátni. (5.) A vezetőség tisztségéről bármikor lemondhat, azonban ha az egyesület működőképessége ezt megkívánja, a lemondás csak annak bejelentésétől számított hatvanadik napon válik hatályossá, kivéve, ha a legfőbb szerv az új vezetőségi tag megválasztásáról már ezt megelőzően gondoskodott. A lemondás hatályossá válásáig a vezetőségi tag a halaszthatatlan döntések meghozatalában, illetve az ilyen intézkedések megtételében köteles részt venni. 5. A vezetőségi megbízás megszűnése - a megbízás időtartamának lejártával, - a közgyűlés döntése alapján visszahívással, a döntés napjával, - a törvényben szabályozott kizáró ok bekövetkeztével, a kizáró ok bekövetkeztének napjával, - lemondással, a közgyűlés általi elfogadás napjával, - elhalálozással. VII. Az egyesület elnöke (1.) Az elnök az egyesületet önállóan képviseli. Megbízása három évre szól. (2.) Az elnök jogai és kötelességei: a) szervezi a közgyűlés, a vezetőség munkáját; b) összehívja és vezeti a vezetőség üléseit, vezeti a közgyűlést; c) felügyeli az egyesület gazdálkodását, tevékenységéről beszámol a vezetőség soron következő ülésén; d) az egyesület bankszámlája felett az elnök, vezetőségi tagok, a gazdasági ügyekkel megbízott (könyvelő) közül két személy együttesen bárki, bárkivel jogosult rendelkezni, e) jogosult felvilágosítást, tájékoztatást adni az egyesület tevékenységéről, f) gondoskodik a közgyűlés és a vezetőség határozatainak végrehajtásáról, g) munkáltatói jogokat gyakorol az egyesület önkéntes tevékenységet végzők felett11 (3.) Az elnök akadályoztatása esetén teljes hatáskörben vezetőség egyik tagja látja el az elnöki feladatokat. (4.) Az elnök az egyesületet önállóan jegyzi, kivéve az egyesületnek pénzügyi kötelezettségekkel járó jogviszonyt létrehozása esetét. Pénzügyi kötelezettségekkel járó jogviszonyt létrehozni az elnök, és a másik két vezetőségi tag egyike, vagy az elnök és a gazdasági ügyekkel megbízott (könyvelő) jogosultak. (cégszerű aláírás) VIII. Az egyesület gazdálkodása 1. Általános szabályok: (1.) Az egyesület a mindenkor hatályos számviteli és a társadalmi szervezetek gazdálkodására vonatkozó szabályok szerinti éves költségvetési terv szerint gazdálkodik. (2.) Az egyesület ingatlan vagyonnal nem rendelkezik, vagyona a II. pontban nevesített bevételekből áll. (3.) Az egyesület tartozásaiért saját vagyonával felel. A tagok a tagdíj megfizetésén túl az egyesület tartozásaiért saját vagyonukkal nem felelnek. (4.) Az egyesület a vagyonával önállóan gazdálkodik. (5.) Célja megvalósítása, gazdasági feltételeinek biztosítása érdekében gazdasági-vállalkozási tevékenységet is végezhet, amennyiben ez az alapcél szerinti tevékenységét nem veszélyezteti. Csak olyan módon vehet fel hitelt és vállalhat kötelezettséget, amely nem veszélyezteti közhasznú tevékenységének ellátását és működésének fenntartását. Vagyonát a gazdasági-vállalkozási tevékenység eredménye is gyarapíthatja. 2. Az egyesület főbb bevételei (1.) a) a tagdíjak, egyéb források (tagok, pártoló tagok adományai) A tagdíj mértékének megállapítása a közgyűlés hatáskörébe tartozik. A tagdíj befizetése évente egy összegben történik. A befizetésének határideje március 31. b) gazdasági-vállalkozási tevékenységből (szolgáltatás nyújtásából) származó bevétel; c) a költségvetési támogatás, a pályázat útján, valamint egyedi döntéssel kapott költségvetési támogatás; d) a személyi jövedelemadó meghatározott részének (1 %) az adózó rendelkezése szerint kiutalt összege; e) más szervezettől, illetve magánszemélytől kapott adomány; f) egyéb bevétel; i) az Egyesület által szervezett rendezvények bevételei; j) a lakosság, intézmények, vállalkozók számára végzett szolgáltatásért befizetett összeg; k) alapítványok támogatásai, támogatók befizetései, stb.); i) önkormányzati támogatások. 3. Az egyesület ráfordítása (kiadásai) (1.) a) közhasznú tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó költségek, b) gazdasági vállalkozási tevékenységhez (szolgáltatás nyújtásához) közvetlenül kapcsolódó költségek;12 c) szerveinek, szervezetének működési költségei (ideértve az adminisztráció költségeit és az egyéb felmerült közvetett költségeket), valamint a több tevékenységhez használt immateriális javak és tárgyi eszközök értékcsökkenési leírása; d) az a)-c) pontok alá nem tartozó egyéb költségek (2.) Bevételeit az Ectv. 19. (1) bekezdés szerinti részletezésben, költségeit ráfordításait (kiadásait) az Ectv 19. (2) bekezdés szerinti részletezésben elkülönítetten, a számviteli előírások szerint tartja nyilván. (3.) Könyvvezetése, mint közhasznú szervezetnek kettős könyvvitel szerint történik. A közhasznú szervezetekre vonatkozó szabályok szerint éves számviteli beszámolót és azzal egyidejűleg közhasznúsági mellékletet készít. (4.) A közhasznúsági melléklet tartalmára a 350/2011 (12.30) Korm. Rend. 1 számú melléklete az irányadó. A közhasznúsági mellékletnek összhangban kell állnia a számviteli beszámolóval. (5.) A közhasznú szervezet beszámolójába bárki betekinthet, illetve saját költségén arról másolatot készíthet. A közhasznú mellékletet a beszámolóval azonos módon kell letétbe helyezni és nyilvánosságra hozni. (6.) Az egyesület a számviteli beszámolóját, valamint a közhasznúsági mellékletet évente a közgyűlés általi elfogadását /jóváhagyását/ követő 30 napon belül a honlapján köteles közzétenni. Ezen iratokat ugyanezen határidőn belül az Országos Bírósági Hivatalnak is meg kell küldeni. Legkésőbb minden év május 31.-ig. (7.) Az egyesület vagyonával történő gazdálkodás, a vagyon felhasználásáról való döntés a közgyűlés által meghatározott keretek között az vezetőség hatáskörébe tartozik. (8.) Az egyesület a gazdálkodás során elért eredményét nem oszthatja fel, azt a jelen Alapszabályban meghatározott tevékenységére kell fordítania. (9.) Az egyesület a vezetőségi tagokat, a támogatót, valamint e személyek hozzátartozóját a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető szolgáltatások, illetve a társadalmi szervezet által tagjainak tagsági jogviszony alapján nyújtott, az alapszabálynak és más belső szabályzatnak megfelelő juttatások kivételével cél szerinti juttatásban nem részesítheti. (10.) Az egyesület bármely cél szerinti juttatását pályázathoz kötheti. Ebben az esetben a pályázat nem tartalmazhat olyan feltételeket, amelyekből - az eset összes körülményeinek mérlegelésével - megállapítható, hogy a pályázatnak előre meghatározott nyertese van (színlelt pályázat). Színlelt a pályázat a cél szerinti juttatás alapjául nem szolgálhat. (11.) Az egyesület váltót, illetve más hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt nem bocsájthat ki, vállalkozásának fejlesztéséhez közhasznú tevékenységét veszélyeztető mértékű hitelt nem vehet fel, az államháztartás alrendszereitől kapott támogatást hitel fedezetéül, illetve hitel törlesztésére nem használhatja fel. (12.) Az egyesületnek a cél szerinti tevékenységéből, illetve vállalkozási tevékenységéből származó bevételeit és ráfordításait elkülönítetten kell nyilván tartani. (13.) A költségvetési, pénzügyi év január 1.-től december 31.-ig terjed13 IX. Az Önkéntes tevékenységre vonatkozó szabályok (1.) Az egyesület, csak a közérdekű önkéntes tevékenységről szóló évi LXXXVIII. törvény rendelkezéseinek megfelelő módon és formában, alkalmanként foglalkoztat önkéntes tevékenységet végzőt. (2.) Az egyesület a közérdekű önkéntes tevékenységről szóló évi LXXXVIII. Törvény 11. (1) bekezdése szerint nyilvántartott civil szervezet. (3.) Az egyesületi programok lebonyolíthatósága alapján, a vezetőség határozza meg az adott programba bevonható önkéntes tevékenység lehetőségét, az önkéntes tevékenységet végzők részvételének kereteit, az általuk végzendő feladatokat. (4.) A meghatározott igények alapján az egyesület felhívást tesz közzé. (5.) Az önkéntes tevékenységre jelentkezővel az egyesület szerződést köt, melyben rögzítésre kerülnek az önkéntes tevékenységre vonatkozó információk, adatok, továbbá az ezen tevékenységet végző kötelezettségei, illetve jogai. (6.) Az elvégzett önkéntes tevékenységről az egyesület igény szerint igazolást ad ki. (7.) Az egyesület az önkéntes tevékenységet végzőkről, illetve a kapcsolódó adatokról nyilvántartás vezet. X. Záró rendelkezések (1.) A működés és gazdálkodás itt nem szabályozott kérdéseiben az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló évi CLXXV. Törvény és a Polgári törvénykönyv rendelkezései az irányadók. (2.) Az egyesület megszűnése Az egyesület megszűnik a Polgári Törvénykönyv 64. (1.) alapján: a) az egyesület egy másik egyesülettel egyesül (összeolvad, beolvad), b) a legfőbb szerve a feloszlásáról határoz, c) a bíróság feloszlatja, d) a törvényességi ellenőrzési eljárás eredményeképpen a bíróság megszűnteti vagy megállapítja megszűnését, e) a fizetésképtelensége miatt indult eljárásban a bíróság megszünteti, és az egyesületet a nyilvántartásból törlik. (3.) Az egyesület megszűnése esetén a hitelezők kielégítése után megmaradó vagyont az természetvédelmi célra kell fordítani. Erről a nyilvánosságot tájékoztatni kell. (4.) Az egyesület felügyelete Az egyesület működése felett az ügyészség gyakorol törvényességi felügyeletet14 (5.) Irányadó szabályok Az egyesület az évi II. törvény alapján létrehozott, az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló évi CLXXV. törvény és a Polgári Törvénykönyv szabályai szerint működő jogi személyiséggel rendelkező társadalmi szervezet. Az alapszabályban nem szabályozott kérdésekben az Ectv., a Polgári Törvénykönyv szabályai valamint a közhasznú jogállású egyesületekre vonatkozó mindenkori hatályos jogszabályok az irányadóak. (5.) A módosított és egységes szerkezetbe foglalt alapszabályt a közgyűlés a április 26.-án megtartott közgyűlés elfogadta. (6.) A módosított Alapszabály a Veszprémi Törvényszék végzésének jogerőre emelkedése napján lép hatályba, és hatálybalépésével egyidejűleg a közgyűlés által a március 16.-án elfogadott Alapszabály hatályát veszti. Veszprém, április 26.. az egyesület elnöke. vezetőségi tag. vezetőségi tag Több megjelenítése
1997. évi CLVI. törvény a közhasznú szervezetekről1 Az Országgyűlés a nem kormányzati és nem haszonelvű szervezetek hazai hagyományainak megőrzése, társadalmi szerepük növelése, közhasznú működésük és Részletesebben BFTE - Megismételt rendkívüli taggyűlés 2014. Jegyzőkönyv. Nyílt szavazás. Tartózkodás és nem szavazat nélkül egyhangúlag elfogadva.
Helye: Ökológiai Intézet, BFTE iroda. 3525 Miskolc, Kossuth u. 13. I. emelet Ideje: 2014.10.30., szerda 17.00 óra BFTE - Megismételt rendkívüli taggyűlés 2014. Jegyzőkönyv Boronkai József: Köszöntöm az Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. A Bánki Donát Ipari Szakközépiskola és Szakmunkásképző Intézet az iskolába járó tanulók nevelésének, oktatásának segítése érdekében
A KYOKUSHIN SHINJU-KAI KARATE EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Az alapítók ezen okirattal kinyilvánítják, hogy az 1989. évi II. törvény és a 2000. évi CXLV. törvény alapján, határozatlan időre jogi személynek minősülő Részletesebben VADVIRÁG EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
1 VADVIRÁG EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA 1.1. A szervezet neve VADVIRÁG EGYESÜLET 1.2. Székhelye: 7621 Pécs, Szent István tér 17 Civil Közösségek Háza 1.3. Működési területe: Magyarország, különös tekintettel Részletesebben A L A P Í T Ó O K I R A T
A L A P Í T Ó O K I R A T Alapító által alapított, a 2013. évi V. tv. (Ptk.), valamint az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. Részletesebben TISZTA LAP. Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület ALAPSZABÁLY. ( a módosítással egységes szerkezetben ) Általános rendelkezések.
TISZTA LAP Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület ALAPSZABÁLY ( a módosítással egységes szerkezetben ) I. Általános rendelkezések. 1. (1) Az Egyesület neve: Tiszta lap Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT (3. sz. módosítással egységes szerkezetben, a 3. sz. módosítás dőlt betűvel szedve Hatályos: 2014. április 1-től)
ALAPÍTÓ OKIRAT (3. sz. módosítással egységes szerkezetben, a 3. sz. módosítás dőlt betűvel szedve Hatályos: 2014. április 1-től) Kerekegyháza Város Önkormányzat Képviselőtestülete (cím: Kerekegyháza, Fő Részletesebben A 101. TÜZÉREZRED ÉS DANDÁR BARÁTI KÖR ALAPSZABÁLYA
A 101. TÜZÉREZRED ÉS DANDÁR BARÁTI KÖR ALAPSZABÁLYA I. A társadalmi szervezet neve: 101. TÜZÉREZRED ÉS DANDÁR BARÁTI KÖRE A társadalmi szervezet székhelye: Magyar Honvédség Baranya Megyei Hadkiegészítő Részletesebben ALAPSZABÁLY. Egységes szerkezetbe foglalása. Az Egyesület címere:
Nytsz.: 1/2014 1 EGED FUTÓ KLUB ALAPSZABÁLY Egységes szerkezetbe foglalása Az Eged Futó Klub a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény, az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint Részletesebben Egyesületi alapszabály
EASZ-01 - Egyesület adatai 1. Kötelező rendelkezések az általános rendelkezések körében 1.1. az egyesület neve Nemzeti Ifjúsági Tanács Egyesület 1.2. az egyesület székhelye Irányítószám Község, város Közterület Részletesebben ALAPSZABÁLY. I. fejezet Általános rendelkezések
ALAPSZABÁLY I. fejezet Általános rendelkezések 1. Az egyesület neve: Veszprémi Múzeumegylet 2. Az egyesület székhelye: 8200 Veszprém, Erzsébet sétány 1. 3. Az egyesület működési területe: Veszprém megye. Részletesebben Szervezeti és működési kérdések - civil szervezetek, közhasznúság és változásbejegyzés -
Szervezeti és működési kérdések - civil szervezetek, közhasznúság és változásbejegyzés - NOSZA Egyesület 2014. február 28. Új jogszabályi környezet 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú Részletesebben NYÍRSÉGI HÁZIORVOSI EGYESÜLET ALAPSZABÁLY
NYÍRSÉGI HÁZIORVOSI EGYESÜLET ALAPSZABÁLY I. Általános rendelkezések A szervezet neve: Nyírségi Háziorvosok Egyesülete A szervezet székhelye: 4400 Nyíregyháza, Szent István út 59. A szervezet működési Részletesebben ALAPSZABÁLY. I. Az Egyesület kiemelten közhasznú működési céljai és feladatai azok megvalósítása érdekében
ALAPSZABÁLY Az egyesület neve: Állatvédő Egyesület Székhelye: a mindenkori elnök címe I. Az Egyesület kiemelten közhasznú működési céljai és feladatai azok megvalósítása érdekében a.) A közhasznú szervezetekről Részletesebben ALAPSZABÁLY ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
ALAPSZABÁLY ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az Egyesület neve: Háros Rádióklub Egyesület Székhelye: 1222 Budapest, Háros u. 70 sz. Működése kiterjed az ország egész területére. Kiadásait tagdíjakból, valamint Részletesebben EGYESEK IFJÚSÁGI EGYESÜLET A L A P S Z A B Á L Y A
EGYESEK IFJÚSÁGI EGYESÜLET A L A P S Z A B Á L Y A 1. Az Egyesület neve: Egyesek Ifjúsági Egyesület 2. Székhelye: 1137 Budapest, Radnóti Miklós utca 4-6. I. 14. 3. Alapításának ideje: 2000.április.1. 4. Részletesebben A Lövő Ifjúsági Klub. Szervezeti és Működési Szabályzata. 2014. November 01-től érvényes
A Lövő Ifjúsági Klub Szervezeti és Működési Szabályzata 2014. November 01-től érvényes 1 A Lövő Ifjúsági Klub Szervezeti és Működési Szabályzata 1. I. Általános rész a.) Az Ifjúsági Klub, az Alapszabály Részletesebben Alapszabály- Rábatamási Sportkör ALAPSZABÁLY
ALAPSZABÁLY 1 1. Általános rendelkezések: A sportegyesület neve: Rábatamási Sportkör Székhelye: 9322 Rábatamási, Rákóczi u. 1. Színe: Sárga-fekete Működési területe: Győr-Moson-Sopron megye A sportegyesület Részletesebben A ETYEKI FUTÓK EGYESÜLETÉNEK ALAPSZABÁLYA
A ETYEKI FUTÓK EGYESÜLETÉNEK ALAPSZABÁLYA 1. Az Egyesület neve: Etyeki Futók Egyesülete Az Egyesület jogi személy. 2. Az Egyesület székhelye: 2091 Etyek, Magyar utca 50. 3. Az Egyesület célja: Az Etyeken Részletesebben Civil törvény változásai. Péteri Község Önkormányzata
Civil törvény változásai Péteri Község Önkormányzata Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. Törvény A civil szervezetek Részletesebben Alapító okirat. 1. Az egyesület neve, székhelye:
ALAPSZABÁLY (A 2007. november 05-ei Közgyűlés által jóváhagyott módosításokkal egységes szerkezetben.) Az Egyesület neve: Az Egyesület székhelye: Víz, Zene, Virág Fesztivál Egyesület 2890 Tata, Váralja Részletesebben ÜGYREND. Felügyelő Bizottság Szent András Evangelizációs Alapítvány. Székhelye: 1116 Budapest, Fehérvári út 168-178. Alapítva: 2006. január 12.
A K Á V A Kulturális Műhely Alapszabályának módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege. I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az egyeseület neve: KÁVA Kulturális Műhely 2. Az egyesület székhelye: 1022 Részletesebben ALAPSZABÁLY. A társadalmi szervezet neve, székhelye és célja
ALAPSZABÁLY melyet a tagok az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény rendelkezései alapján 1994. szeptember 30. napján elfogadtak, majd többször módosítottak, legutoljára 2013. február 16. napján, Részletesebben Partnerségi információs nap a civil szervezetek előtt álló feladatokról
Partnerségi információs nap a civil szervezetek előtt álló feladatokról Főbb jogszabályok Alaptörvény Ptk. Az egyesülési jogról a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról Részletesebben Alapszabályzat. 2008. március
ALAPSZABÁLY / a módosításokkal egységes szerkezetben / ORSZÁGOS HUMÁNMENEDZSMENT EGYESÜLET 1. Az egyesület neve: Országos Humánmenedzsment Egyesület (a továbbiakban: Egyesület). 2. Az Egyesület országos Részletesebben ,,Alapszabály. Általános rendelkezések 1.
,,Alapszabály Általános rendelkezések 1. 1. Az Egyesület neve: ; OFOE 1. 2. Székhelye: 1025 Budapest Zöldlomb utca 56/A 2./3. 1. 3. Kiadásait tagdíjakból, természetes- és jogi személyek adományaiból, valamint Részletesebben NEVELÉS- ÉS OKTATÁSKUTATÓK SZÖVETSÉGE
NEVELÉS- ÉS OKTATÁSKUTATÓK SZÖVETSÉGE HUNGARIAN EDUCATIONAL RESEARCH ASSOCIATION (HERA) * ALAPSZABÁLY BUDAPEST, 2010 EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Alulírott Alapítók az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény Részletesebben Jászdózsa Község Önkormányzata Képviselő-testületének 2015. február 12-én megtartott rendes ülésének jegyzőkönyvéből.
Kivonat: Jászdózsa Község Önkormányzata Képviselő-testületének 2015. február 12-én megtartott rendes ülésének jegyzőkönyvéből. Jászdózsa Község Önkormányzata Képviselő-testületének 19/2015.(II. 12.) határozata Részletesebben A MOTOROS KÖNNYŰREPÜLŐ SZÖVETSÉG ALAPSZABÁLYA
A Csepeli Kertbarát Kör Egyesület Alapszabálya I. Általános rendelkezések 1.) Az egyesület neve: Csepeli Kertbarát Kör Egyesület (továbbiakban egyesület) 2.) Rövidített neve: CSKK 3.) Az egyesület székhelye: Részletesebben Euroatlanti Fiatalok Külpolitikai Egyesülete
Alapszabály Az Euroatlanti Fiatalok Külpolitikai Egyesülete alakuló közgyűlése az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV Részletesebben Tegyünk Egymásért Közhasznú Egyesület Alapszabálya (módosításokkal egységes szerkezetben)
Tegyünk Egymásért Közhasznú Egyesület Alapszabálya (módosításokkal egységes szerkezetben) 1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A Tegyünk Együtt Egymásért Közhasznú Egyesült az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, Részletesebben A L A P S Z A B Á L Y
A L A P S Z A B Á L Y amelyben a Banki Adósok Érdekvédelmi Szervezete alakuló közgyűlésén megjelentek a Ptk. egyesületekre vonatkozó szabályai, valamint az 1989. évi II. tv. alapján egyesületet hoznak Részletesebben Székhelye: Solymár Imre Városi Könyvtár, 7150 Bonyhád, Perczel M. u. 50.
Könyv Kultúra Közhasznú Egyesület Alapszabálya A jelen Alapszabályhoz csatolt melléklet szerinti 13 fő alapító tag az 1989. évi II. törvényben, és az 1997. évi CLVI. törvényben foglaltak alapján létrehozza Részletesebben TAGOZATI ALAPSZABÁLY. ÉVOSZ Mérnöki Vállalkozások Tagozata
TAGOZATI ALAPSZABÁLY A Mérnöki Vállalkozások Tagozata, mint az Építési Vállalkozók Országos Szakszövetsége (ÉVOSZ) társadalmi szervezet keretében megalakuló Tagozatot, az Alapítók az Alkotmány, a Polgári Részletesebben Általános rendelkezések
Az Ócsa Városi Sportegyesület alakuló közgyűlésén a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV törvény (Ptk.), az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, továbbá a közhasznú szervezetekről szóló Részletesebben A SZENTENDREI REFORMÁTUS GIMNÁZIUMÉRT ÉS KOLLÉGIUMÉRT EGYESÜLET. Alapszabálya
A SZENTENDREI REFORMÁTUS GIMNÁZIUMÉRT ÉS KOLLÉGIUMÉRT EGYESÜLET Alapszabálya A Szentendrei Református Gimnáziumért és Kollégiumért Egyesület közgyűlése az Egyesület székhelyének megváltozására tekintettel Részletesebben Öttevény Községért Közalapítvány. Alapító Okiratának módosítása
Öttevény Községért Közalapítvány Alapító Okiratának módosítása 1. Az alapító okirat preambuluma a következő bekezdéssel egészül ki: A létrehozott közalapítvány a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi Részletesebben KANIZSAI DARTS EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA. I. Fejezet. Általános rendelkezések. II. Fejezet. Az egyesület célja és tevékenysége
KANIZSAI DARTS EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Az egyesület alapító tagjai a 2006. JANUÁR 19.-én megtartott alakuló taggyűlésén a szabadidő kultúrált eltöltése, valamint a darts sport gyakorlása, fejlesztése és Részletesebben 3. Az Alapítvány tevékenysége és célja: szociális tevékenység, családsegítés
Alapító Okirat 1. címe: Az alapító neve, címe dr. Herczeg Sándorné dr. Xantus László 2. Az alapítvány neve: Békésy Alapítvány 3. Az Alapítvány tevékenysége és célja: szociális tevékenység, családsegítés Részletesebben I. A SPORTEGYESÜLET ALAPADATAI II. AZ EGYESÜLET CÉLJA III. AZ EGYESÜLET TAGSÁGA
ALAPSZABÁLY I. A SPORTEGYESÜLET ALAPADATAI 1. Megnevezése: Veszprémi Utánpótlás Kosárlabda Egyesület Székhelye: 8200 Veszprém, Füredi utca 12. 2. Működési területe: működése kiterjed az ország egész területére. Részletesebben E l ő t e r j e s z t é s
EPLÉNY KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE Szám: EPL/57/16/2014. E l ő t e r j e s z t é s Eplény Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 2014. december 17-ei ülésére Tárgy: Az Eplényi Gyermekekért Részletesebben ALAPSZABÁLY (minta-tervezet, javasolt szövegezéssel) I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
ALAPSZABÁLY (minta-tervezet, javasolt szövegezéssel) I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.1 Az egyesület neve: 1.2. Az egyesület székhelye: 1.3. Az egyesület jogi személy, amely a nyilvántartásba vétellel jön Részletesebben Alapszabály. (2) Az Egyesület székhelye: 9700 Szombathely, Bolyai u 11. NymE Bolyai János Gyakorló Általános Iskola és Gimnázium
Alapszabály A Bolyais Szülők Egyesülete alakuló közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959. évi IV. törvény 61-64. -ai Részletesebben Zempléni Fiatalok Határok Nélküli Együttműködéséért
Zempléni Fiatalok Határok Nélküli Együttműködéséért Egyesület MÓDosíTOTT ALAPSZABÁLY A Zempléni Fiatalok Határok Nélküli Együttműködéséért Egyesület közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. Részletesebben BÉKÉSCSABAI KERESZTYÉN IFJÚSÁGI EGYESÜLET ALAPSZABÁLY
BÉKÉSCSABAI KERESZTYÉN IFJÚSÁGI EGYESÜLET ALAPSZABÁLY A Békéscsabai Keresztyén Ifjúsági Egyesület 2009. március 21. napján megtartott közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg Részletesebben A Rózsavölgy Egyesület Alapszabálya 2. számú módosítása
A Rózsavölgy Egyesület Alapszabálya 2. számú módosítása Az Egyesület a Budapesti Fővárosi Bíróságnál történt (Nyilvántartási szám 4627, 16.Pk.68949/1992, 1992.07.09.) nyilvántartásba vétellel jött létre. Részletesebben Alapszabály. Általános rendelkezések 1.
Alapszabály Általános rendelkezések 1. 1. 1. Az Egyesület neve: " 1. 2. Székhelye: 1051 Budapest, Dorottya u. 8. 1. 3. Kiadásait tagdíjakból, valamint természetes- és jogi személyek adományaiból fedezi. Részletesebben Lombok Alatt Turisztikai és Rekreációs Egyesület Alapszabálya
1 Lombok Alatt Turisztikai és Rekreációs Egyesület Alapszabálya 1) A mellékelt jelenléti ívben szereplő alapító tagok, az 1989. évi II. törvény alapján biztosított jogunkkal élve, a szabadban tölthető Részletesebben Café Momus Egyesület A kultúra internetes terjesztéséért ALAPSZABÁLY
Café Momus Egyesület A kultúra internetes terjesztéséért ALAPSZABÁLY A 2000. január 29.-án megtartott alapító taggyűlésen és 2000. június 21-én tartott taggyűlésen elfogadott, egységes szerkezetbe foglalt Részletesebben AZ EGYESÜLET ADATAI. 2. Az Egyesület székhelye: 6800 Hódmezővásárhely, Medgyessy Ferenc u. 6/C fsz. 6.
Gyógyulás az STI-vel Egyesület Alapszabálya egységes szerkezetbe foglalva a 2006. január 31. napján kelt Alapszabály Módosítással azzal, hogy a módosításra kerülő rendelkezések dőlt betűvel kerültek feltüntetésre. Részletesebben ALAPSZABÁLY. 4. A tagság keletkezése, a tagok jogai és kötelezettségei, a tagság megszűnése
ALAPSZABÁLY 1. Az egyesület neve Pozsonyi Piknik Egyesület 2. Az egyesület célja Az egyesület célja: 2.1. Az Egyesület célja a magyar kultúra megismerése és megismertetése, a hagyományok és az anyanyelv Részletesebben Egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRAT. 2012. október 11.
Alapszabály A csatolt jelenléti ívvel igazolt tagok az 1989. évi II. törvény rendelkezései alapján az alábbi egyesületet hozzák létre (A 2006. december 12-én és 2007. február 28-án. kelt módosításokkal Részletesebben A Balkán Táncegyüttes és Kulturális Egyesület Alapszabálya 2001.
A Balkán Táncegyüttes és Kulturális Egyesület Alapszabálya 2001. 1. Általános rendelkezések 1.1. Az egyesület neve: Balkán Táncegyüttes és Kulturális Egyesület 1.2. Székhelye: 5600 Békéscsaba, Kazinczy Részletesebben - a versenyeztetéssel kapcsolatos költségek fedezését, - a rendszeres kapcsolattartást a körzet és a megyei diáksport szervezeteivel.
A Türr István Gazdasági Szakközépiskola sport életének pezsdítését elısegítı társadalmi szervezetet hozott létre 2007. március 8. napján. Az egyesület célja, hogy az oktató-nevelı munkával összhangban Részletesebben A BÜKKI FIATALOK TERMÉSZETJÁRÓ EGYESÜLETE ALAPSZABÁLYA MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBEN. Preambulum:
A BÜKKI FIATALOK TERMÉSZETJÁRÓ EGYESÜLETE ALAPSZABÁLYA MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBEN Preambulum: Jelen Alapító okirat az Egyesület 2009. július 10. napján, a 2010. március hó 19. napján, 2010. április Részletesebben Alapszabály. 2. Az Egyesület székhelye: 9483 Sopronkövesd, Kossuth L. u. 77.
Alapszabály A Sopronkövesd Fejlődéséért Egyesület tagjai a mai napon a Polgári Törvénykönyv 1 és az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról Részletesebben Veszprém Megyei Nevelőszülők Közhasznú Egyesülete Alapszabály
1 Veszprém Megyei Nevelőszülők Közhasznú Egyesülete Alapszabály A Veszprém Megyei Nevelőszülők Közhasznú Egyesülete alakuló közgyűlésén alapszabályát a következőkben állapította meg: I. Általános rendelkezések Részletesebben Az IPA Magyar Szekció Számvizsgáló Bizottságának Ügyrendje
Az IPA Magyar Szekció Számvizsgáló Bizottságának Ügyrendje I. A Számvizsgáló Bizottság és tagjai 1. Az IPA Magyar Szekció (a továbbiakban: Magyar Szekció) Számvizsgáló Bizottsága (a továbbiakban: Bizottság) Részletesebben A Dél-Zempléni Vidékfejlesztési Szövetség Alapszabálya
A Dél-Zempléni Vidékfejlesztési Szövetség Alapszabálya A Dél-Zempléni Vidékfejlesztési Szövetség Alapszabályát célkitűzéseinek megfelelően, az egyesület működésének biztosítása, a tagok jogai és kötelezettségei Részletesebben EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRAT
EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRAT Alapító ( - Fővárosi Bíróságon 60468/96 nyilvántartási szám alatt bejegyzett) Budafoki Nyolcévfolyamos Oktatásért Alapítvány (Alapítvány) Alapító Okiratát - Részletesebben Pályázati Projektmenedzserek és Tanácsadók Országos Szövetsége ALAPSZABÁLYA. módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva. I. Általános rendelkezések
Pályázati Projektmenedzserek és Tanácsadók Országos Szövetségének ALAPSZABÁLYA módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva I. Általános rendelkezések 1. Az egyesület neve és székhelye: Az egyesület neve: Részletesebben A Dorogi Szénmedence Sportjáért Közalapítvány alapító okiratának 13. számú módosítása
A Dorogi Szénmedence Sportjáért Közalapítvány alapító okiratának 13. számú módosítása 1. Dorog Város Önkormányzatának Képviselő-testülete alapító (továbbiakban: Alapító ), a Dorogi Szénmedence Sportjáért Részletesebben BARANYAI CAMPING CLUB ALAPSZABÁLYA
A BARANYAI CAMPING CLUB ALAPSZABÁLYA 1 BARANYAI CAMPING CLUB ALAPSZABÁLYA I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.) A Club neve:.. Baranyai Camping Club ( a továbbiakban :.-Club ) 2.) A Club székhelye : Pécs,- 7621.Pécs,-Búza Részletesebben VESZPRÉMI BRIDZS ÉS TÁJÉKOZÓDÁSI SPORT EGYESÜLET ALAPSZABÁLY
VESZPRÉMI BRIDZS ÉS TÁJÉKOZÓDÁSI SPORT EGYESÜLET ALAPSZABÁLY 2004. május 27. 2 Veszprémi Bridzs és Tájékozódási Sport Egyesület Alapszabály ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az Egyesület neve: Veszprémi Bridzs Részletesebben KOSSUTH LAJOS ÁLTALÁNOS ISKOLA
KOSSUTH LAJOS ÁLTALÁNOS ISKOLA DIÁKTARISZNYA ALAPÍTVÁNY MONOR ALAPÍTÓ OKIRAT 2 Ezen alapító okirat azért készült, hogy az 1. pontban megnevezett alapító az 1959. évi IV. törvény, a Polgári Törvénykönyv Részletesebben Esztergomi Vitézek Rögbi, Atlétikai és Football Club Alapszabálya 2013
Esztergomi Vitézek Rögbi, Atlétikai és Football Club Alapszabálya 2013 1/5 I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. (1) Az Esztergomi Vitézek Rögbi, Atlétikai és Football Club (a továbbiakban: sportegyesület) az Részletesebben Munkabiztonsági, Foglalkozás-egészségügyi, Tűz- és Környezetvédelmi Egyesület 4400 Nyíregyháza, Kiss Ernő u. 17. ALAPSZABÁLY
Munkabiztonsági, Foglalkozás-egészségügyi, Tűz- és Környezetvédelmi Egyesület 4400 Nyíregyháza, Kiss Ernő u. 17. ALAPSZABÁLY 2 ALAPSZABÁLY 1. Név: Munkabiztonsági, Foglalkozás-egészségügyi, Tűz- és Környezetvédelmi Részletesebben 4. Az alapítvány céljai és tevékenysége, illetve azon közfeladatok megjelenítése, amelyekhez tevékenységével az alapítvány kapcsolódik:
ALAPÍTÓ OKIRAT A módosítással egységes szerkezetbe foglalva Az 1. pontban megjelölt a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (régi Ptk.) 74/A-74/G -ai alapján, valamint a közhasznú szervezetekről Részletesebben A KAPOSVÁR KINIZSI LAKÓTELEPI BÚZAVIRÁG SPORT CLUB A L A P S Z A B Á L Y A 1. A SPORTEGYESÜLET NEVE, SZÉKHELYE, ALAPÍTÁSÁNAK ÉVE
A CSOBÁNKAI POLGÁRŐR Egyesület ALAPSZABÁLYA Csobánka, 2012 március 23 2 I) Általános rendelkezések 1. Az egyesület neve: Csobánkai Polgárőr Egyesület 2. Székhelye: 2014 Csobánka, Fő út 1. (Csobánka Község Részletesebben SOPRON-FERTŐD KISTÉRSÉG CIVIL SZERVEZETEK SZÖVETSÉGE. Alapszabály
SOPRON-FERTŐD KISTÉRSÉG CIVIL SZERVEZETEK SZÖVETSÉGE Alapszabály A Sopron-Fertőd Kistérség Civil Szervezetek Szövetsége alakuló közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg a Részletesebben MAGYAR ERGONÓMIAI TÁRSASÁG ALAPSZAB ÁLYA (Módosította a 2007. október 26-i közgyűlés) (Módosította a 2010. november 19-i közgyűlés)
MAGYAR ERGONÓMIAI TÁRSASÁG ALAPSZAB ÁLYA (Módosította a 2007. október 26-i közgyűlés) (Módosította a 2010. november 19-i közgyűlés) I. fejezet Általános rendelkezések 1.) A társadalmi szervezet neve: MAGYAR Részletesebben A BOLYAI JÁNOS KATONAI MŰSZAKI FŐISKOLA SZOCIÁLPOLITIKAI ALAPÍTVÁNYÁNAK A L A P Í T Ó O K I R A T A
A BOLYAI JÁNOS KATONAI MŰSZAKI FŐISKOLA SZOCIÁLPOLITIKAI ALAPÍTVÁNYÁNAK A L A P Í T Ó O K I R A T A 2 A Bolyai János Katonai Műszaki Főiskola tartós, közérdekű célt szolgáló szociálpolitikai Alapítványt Részletesebben - 1 - A L A P Í T Ó O K I R A T (módosításokkal egységes szerkezetben)
- 1 - A L A P Í T Ó O K I R A T (módosításokkal egységes szerkezetben) Gyula Város Önkormányzatának Képviselő-testülete (5700 Gyula, Petőfi tér 3.) KÖZALAPÍTVÁNYT-t hoz létre. Az alapítvány neve: Egészséges Részletesebben A Bükkábrányi Bányász Hagyományokért Egyesület ALAPSZABÁLYA
A Bükkábrányi Bányász Hagyományokért Egyesület ALAPSZABÁLYA 1. Általános rendelkezések 1. Az egyesület neve: Bükkábrányi Bányász Hagyományokért Egyesület (a továbbiakban: egyesület). 2. Székhelye: 3422 Részletesebben A Civilek a Palotanegyedért Egyesület ALAPSZABÁLYA
A Civilek a Palotanegyedért Egyesület ALAPSZABÁLYA Az egyesülési jogról szóló, 1989. évi II. törvény alapján, az alapítók a 2008. május 13.-án megtartott taggyűlésen Egyesületet hoztak létre az alábbiak Részletesebben Alkalmazott Tudományért Kutatási és Fejlesztési Alapítvány Szervezeti és Működési Szabályzata
1 Alkalmazott Tudományért Kutatási és Fejlesztési Alapítvány Szervezeti és Működési Szabályzata Kelt: Budapest, 2006.november 16. 2 Az Alapítvány adatai: Az Alapítvány cégneve: Alkalmazott Tudományért Részletesebben Alapító Okirat 2012.
Kékes Kutató-Mentő Alapítvány Alapító Okirat 2012. ALAPÍTÓ OKIRAT Alapító Okirat 2 amely abból a célból készült, hogy az 1. pontban megjelölt Alapító a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény Részletesebben A MEGYER TÖRZS DÉLI GYEPÜVÉDŐI LOVAS HAGYOMÁNYŐRZŐ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
A MEGYER TÖRZS DÉLI GYEPÜVÉDŐI LOVAS HAGYOMÁNYŐRZŐ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA (Egységes szerkezetbe foglalva) 2015. február 12. A Megyer Törzs Déli Gyepüvédői Lovas Hagyományőrző Egyesület közgyűlése, az egyesülési Részletesebben Általános rendelkezések
HALASI BOX CLUB EGYESÜLET alapszabályának módosítása melyet az alapító tagok 2014. február 10. napján tartott közgyűlésen fogadtak el egységes szerkezetben Általános rendelkezések Az egyesület hivatalos Részletesebben VITAL LIFE EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
VITAL LIFE EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA A VITAL LIFE Egyesület alapító tagjai az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. (2014. május 9-i módosított változat, módosítások kiemelt formátumban)
ALAPÍTÓ OKIRAT (2014. május 9-i módosított változat, módosítások kiemelt formátumban) Alulírott, Borka Gyula (8000 Székesfehérvár, Gyár u. 4.) számítva természetes és jogi személyek csatlakozására Székesfehérvár Részletesebben BOTAFOGO Szabadidő-, Sport és Kulturális Szolgáltató Egyesület ALAPSZABÁLYA
BOTAFOGO Szabadidő-, Sport és Kulturális Szolgáltató Egyesület ALAPSZABÁLYA egységes szerkezetben Elfogadva a 2010. január 15-i Közgyűlésen. 1/10. oldal A BOTAFOGO Szabadidő-, Sport és Kulturális Szolgáltató Részletesebben Alapszabály módosítás, a 2013. február 28-án tartott közgyűlés által elfogadott módosításokkal egységes szerkezetben
Alapszabály módosítás, a 2013. február 28-án tartott közgyűlés által elfogadott módosításokkal egységes szerkezetben Általános rendelkezések: A Tiszaújvárosban működő társasházak, lakásszövetkezetek képviselői Részletesebben mint Alapító, létrehozta a Nyomdász Támasz Alapítványt, melyet a Fővárosi Bíróság 1189. szám alatt vett nyilvántartásba.
A L A P Í T Ó O K I R A T /a 2010. április 10.illetve május 27. napján elfogadott módosításokkal egységes szerkezetben/ A Nyomdaipari Dolgozók Szakszervezete /NYDSZ/ /1068 Budapest, Benczúr utca 37./, Részletesebben Innovációval a Fenntartható Fejlődésért Egyesület Alapszabálya
Innovációval a Fenntartható Fejlődésért Egyesület Alapszabálya I. Általános rendelkezések II. A társadalmi szervezet tagsága III. A társadalmi szervezet szervezete és a hatáskörök IV. A társadalmi szervezet Részletesebben Kaposmérői Dobogó Egyesület
Kaposmérői Dobogó Egyesület ALAPSZABÁLYA A Kaposmérői Dobogó Egyesület (továbbiakban: Egyesület) Közgyűlése az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról Részletesebben KÖZALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA (MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBEN)
KÖZALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA (MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBEN) Kapuvár Lakosainak Egészségért Közalapítvány jogi személyiséggel rendelkező, közfeladatok biztosítása céljából határozatlan időre létrehozott Részletesebben ALAPSZABÁLYA. I. Általános rendelkezések JUHOS KULTURÁLIS EGYESÜLET JUHOS EGYESÜLET. 7477 Szenna, Bárdi u. 28.
JUHOS KULTURÁLIS EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Az Alapítók élve a Magyar Köztársaság Alkotmányában alapvető jogként rögzített egyesülési szabadságukkal" az egyesülési jogról szóló 2011. évi CLXXV., valamint az Részletesebben VÁNDOR SÁNDOR ÉS RÉVÉSZ LÁSZLÓ EMLÉKE ALAPÍTVÁNY KURATÓRIUMÁNAK ÜGYRENDJE
VÁNDOR SÁNDOR ÉS RÉVÉSZ LÁSZLÓ EMLÉKE ALAPÍTVÁNY KURATÓRIUMÁNAK ÜGYRENDJE 2009. I. Általános rendelkezések A kuratórium az alapítvány vagyonának kezelője, általános ügydöntő, ügyvivő szerve. Kezeli az Részletesebben ELLENŐRZŐ BIZOTTSÁG ÜGYRENDJE
Nyt. szám: /2012 1. számú példány NYUGÁLLOMÁNYÚ LÉGVÉDELMI TÜZÉREK BAJTÁRSI EGYESÜLETE ELLENŐRZŐ BIZOTTSÁG ÜGYRENDJE NAGYOROSZI 2012. 1. BEVEZETŐ (1) A Nyugállományú Légvédelmi Tüzérek Bajtársi Egyesülete Részletesebben Ékszer Egyesület. Alapszabály
Ékszer Egyesület Alapszabály Az Ékszer Egyesület közgyûlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetõleg a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvérõl szóló 1959. évi IV. törvény, a közhasznú Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
1 Fővárosi Munkaügyi Bíróság 1027 Budapest, Gyorskocsi u Budapest, Pf M. 934/2007/12. A Fővárosi Munkaügyi Bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! a felperesi képviselő neve ügyvezető által képviselt felperes neve (felperes címe) felperesnek a dr... Magdolna vezető jogtanácsos által képviselt Fővárosi és Pest Megyei Egészségbiztosítási Pénztár (1139 Budapest, Teve 1/a-c.; levélcím: Budapest, Pf. 27.) alperes ellen fizetési meghagyás hatályon kívül helyezése iránt indított perében meghozta az alábbi í t é l e t e t : A bíróság az alperes./2006. számú fizetési meghagyását hatályon kívül helyezi. A le nem rótt illetéket, valamint az (azaz. Ötezer-ötszáz) Ft tanúdíjat az állam viseli. Az ítélet ellen fellebbezésnek nincs helye. I n d o k o l á s: A felperes alkalmi munkavállalóként foglalkoztatta szeptemberétől 1. sz. tanút a simontornyai...ben, eleinte takarító (szobalány), majd kézilány (konyhalány) munkakörben. 1. sz. tanú szeptember 28-án munkavédelmi oktatásban részesült, melyben tájékoztatást kapott az alperesnél érvényes egyéni védőeszköz-juttatási rendről is. Az egyéni védőeszköz-juttatás rendjét az alperesnél a munkavédelemmel megbízott... Kft. készítette el. Ennek a konyhai dolgozó (szakács, kisegítő) munkakörre vonatkozó részében 4.sz. alatt lábvédő eszközökként kerül feltüntetésre a magas szárú védőcipő és a gumicsizma.
2 A konyhai tevékenységek felsorolása mellett szerepel, hogy mely tevékenységnél milyen típusú védőeszközt kell viselnie a munkavállalónak. Így láb sérülésének veszélye esetén van előírva a magas szárú védőcipő viselése; vízben állva, vizes közegben végzett munka (mosogatás, előkészítés, stb.) esetén pedig a gumicsizma viselése. A hotelben a konyhai rész korszerű padozattal van ellátva, amely olyan speciális kiképzésű, hogy a padló abban az esetben is, ha víz kerül rá, csúszásmentes tud maradni. A konyha előtt egy közlekedőhelyiség található, ez általános, gránitőrleményes járólappal van borítva. A konyhalányoknak időnként abból a célból, hogy bizonyos anyagokat behozzanak a konyhába, a közlekedő helyiségen is át kell menniük. Nem feladatuk azonban, hogy az étteremben lévő evőeszköz-tárolókat feltöltsék október 29-én a hotelben egy orvostalálkozó volt, és aznapra magyaros estet is szerveztek, emiatt a konyhán sok tennivaló akadt. 1. sz. tanú segíteni szeretett volna a felszolgálóknak azzal, hogy a kifogyóban lévő evőeszközöket az étteremben utántölti. Ennek érdekében megfogta az evőeszközöket, kilépett a közlekedőbe, és ott megcsúszott, elesett. A sérült a baleset időpontjában sem gumicsizmát, sem magas szárú zárt védőcipőt nem viselt, lábán az általa a munkahelyre vitt, a munkáltató által megkövetelt váltópapucs - biopapucs - volt. A baleset következtében a sérültnek nyújtott egészségbiztosítási ellátások összege Ft volt. Az alperes december 5-én fizetési meghagyást bocsátott ki a felperessel szemben, melyben az 1. sz. tanú balesetével összefüggésben felmerült egészségbiztosítási ellátások és kamatai megtérítése címén mindösszesen Ft megfizetésére kötelezte a felperest. A fizetési meghagyás indokolása szerint a felperes az évi LXXXIII. tv. (Ebtv.) 67. -a alapján felelősséggel tartozik az üzemi baleset miatt felmerült egészségbiztosítási ellátások költségeiért. A felperes munkáltató a fizetési meghagyás indokolása szerint azért felelős a baleset bekövetkezéséért, mert nem biztosított megfelelő egyéni védőeszközt (védőcipőt) a munkavállaló részére. A sérült a vizes, szennyezett padozaton elcsúszott, a munkáltató nem biztosított csúszásmentes közlekedési utat, azaz nem tartotta be az Mvt. 36. (1) bekezdését, 40. (1) bekezdését, 54. (7) bekezdésének b) pontját. A felperes a fizetési meghagyás ellen a jogszabály által biztosított 30 napos határidőn belül keresettel fordult a munkaügyi bírósághoz, melyben az Mvt. 60. (1) bekezdése, valamint az Ebtv. 68. (1) (2) és 76. (3) bekezdése alapján az alperes fizetési meghagyásának hatályon kívül helyezését kérte. A felperes szerint azért nem tartozik a balesetért felelősséggel, mert a padozaton a járás biztonságát veszélyeztető tényező nem volt, a sérültnek nem tartozott a feladatai közé az ebédlőben található evőeszköztárolók feltöltése, és nem nyert bizonyítást az esés konkrét oka sem. Mindezekből megállapítható, hogy a sérült saját maga okozta a balesetet, megszegve a munkáltató utasítását azzal, hogy elhagyta a munkavégzés helyét. A felperesnek perköltség iránti igénye nem volt.
3 Az alperes ellenkérelme a felperes keresetének elutasítására irányult, emellett perköltséget (jogtanácsosi munkadíjat) igényelt. Az alperes szerint a balesetért a felperes felelősséggel tartozik, mivel a baleset azért következett be, mert a sérült a baleset időpontjában a saját lábbelijét viselte. Megállapítható, hogy a felperes megszegte az Mvt. 42. b) pontját, mivel a sérültet nem látta el egyéni védőeszközzel. A baleset oka tehát egyértelműen a nem megfelelő lábbeli volt. Ezen felül maga a padozat is vizes és szennyezett volt, ami arra utal, hogy az alperes nem teljesítette az Mvt. 36. (1) bekezdéséből eredő kötelezettségét. A felperes keresete alapos. A társadalombiztosítási határozat bírósági felülvizsgálatára irányuló eljárásban a bíróságnak abban a kérdésben kellett állást foglalnia, hogy törvényes-e az alperes határozata a keresettel érintett körben. A bíróság az alperesi határozatot a évi CXL. törvény (Ket.) ai és a Pp (2) bekezdésének a) pontja, valamint a Pp a alapján vizsgálta felül. A Munkavédelemről szóló évi XCIII. törvény 2. (2) bekezdése szerint a munkáltató felelős az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés követelményeinek megvalósításáért. Ugyanezen törvény 36.. (1) bekezdése előírja, hogy a munkahely padlózata és közlekedési útjai feleljenek meg a munkavégzés jellegének, és az ebből fakadó tisztítási követelményeknek, a várható legnagyobb igénybevételnek, felületük csúszásmentes, egyenletes, botlás- és billenésmentes legyen. A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló évi LXXXIII. tv. (Ebtv.) 67. -a szerint a foglalkoztató köteles megtéríteni az üzemi baleset vagy foglalkozási megbetegedések miatt felmerült egészségbiztosítási ellátást, ha a baleset vagy megbetegedés annak a következménye, hogy ő vagy megbízottja a reá nézve kötelező munkavédelmi szabályokban foglalt kötelezettségének nem tett eleget, illetőleg ha ő vagy alkalmazottja (tagja) a balesetet szándékosan idézte elő. A Legfelsőbb Bíróság KK 25. számú állásfoglalása szerint az óvórendszabály elmulasztása objektív jellegű, megvalósul, ha a munkáltató, vagy megbízottja a balesetelhárító, vagy egészségvédő óvórendszabályt nem tartotta meg, vagy az óvintézkedést elmulasztotta. Ha ennek folytán - ezzel okozati összefüggésben - baleset történt, nincs jelentősége a munkáltató megtérítési kötelezettsége szempontjából annak, hogy az Mt (1) bekezdésének b) és c) pontjában foglalt kötelezettségek megszegésével maga a sérült is közrehatott a baleset bekövetkezésében. Abban az esetben azonban, ha a balesetelhárító vagy egészségvédő óvórendszabályt vagy óvintézkedést kizárólag a balesetet szenvedett munkavállaló mulasztotta el, a munkáltatót a munkavállalónak nyújtott társadalombiztosítási szolgáltatások tekintetében megtérítési kötelezettség nem terheli. A perbeli esetben az alperes arra alapította a fizetési meghagyását, hogy a munkáltató
4 nem tett eleget a kötelező munkavédelmi szabályokban foglalt kötelezettségének. A fizetési meghagyás konkrétan a munkavédelemről szóló évi XCIII. tv. 36. (1) bekezdésére, 40. (1) bekezdésére, 54. (7) bekezdés b) pontjára utal, melyek az alábbi rendelkezéseket tartalmazzák. 36. (1) A munkahely padlózata és közlekedési útjai feleljenek meg a munkavégzés jellegének és az ebből fakadó tisztítási követelményeknek, a várható legnagyobb igénybevételnek, felületük csúszásmentes, egyenletes, botlás- és billenésmentes legyen. A közlekedési utak szélessége és a szabad magasság tegye lehetővé a gyalogosok és járművek biztonságos közlekedését, a közlekedési utak és pályák melletti biztonságos munkavégzést. 40. (1) A munkafolyamatot, a technológiát, a munkaeszközt, az anyagot úgy kell megválasztani, hogy az sem a munkavállalók, sem a munkavégzés hatókörében tartózkodók egészségét és biztonságát ne veszélyeztesse. (7) Az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés érdekében a munkáltató köteles a munkabiztonsági szaktevékenység, a munka-egészségügyi szaktevékenység, illetőleg az okban előírtak ellátására megfelelő képesítéssel rendelkező személyt biztosítani, valamint b) rendszeresen meggyőződni arról, hogy a munkakörülmények megfelelnek-e a követelményeknek, a munkavállalók ismerik, illetve megtartják-e a rájuk vonatkozó rendelkezéseket. A perben a felperes vitatta az alperes által megállapított tényállást. A Pp. 336/A. (2) bekezdése szerint ha a közigazgatási eljárás hivatalból indult, vagy a közigazgatási szerv a tényállás-megállapítási kötelezettségének nem tett eleget, a közigazgatási szerv köteles a határozata (a szakhatóság az állásfoglalása) alapjául szolgáló tényállás valóságának bizonyítására, ha azt a felperes vitatja. Ezen szabályozásnak megfelelően a perben az alperesnek kellett bizonyítani, hogy a baleset azért következett be, mert a felperes nem biztosított megfelelő egyéni védőeszközt (védőcipőt) a munkavállaló részére; továbbá, hogy a munkáltató nem biztosított csúszásmentes közlekedési utat. A bíróság a bizonyítási eljárás keretében tanúként hallgatta meg 1. sz. tanú sérültet, valamint 2. sz. tanút, aki a baleset idején főszakácsként a sérült közvetlen felettese volt. A tanúvallomásokból az volt megállapítható, hogy a sérültnek valóban nem tartozott a munkaköri feladatai közé az evőeszközök feltöltése az étteremben. A tanúvallomások alapján azonban azt nem lehetett rekonstruálni, hogy a sérült mi miatt csúszott meg. Az csupán a sérült által az alperesnek adott, december 12-én kelt nyilatkozat tartalmazza, hogy a padozat vizes, szennyezett volt, utóbb a tanú csak arra emlékezett, hogy a padló vizes volt. Ezzel szemben a november 8-án felvett munkabaleseti jegyzőkönyvben az szerepel, hogy a padozaton a járás biztonságát veszélyeztető tényező nem volt. A balesetnek szemtanúi nem voltak, főszakácsnak is csupán feltételezése volt az, hogy a padló csupán vizes volt, mégpedig a sérült által szakszerűtlenül vitt vizes evőeszközök miatt. Ezen bizonyítékok alapján teljes bizonyossággal nem lehet megállapítani azt, hogy a baleset amiatt következett volna be, hogy a munkáltató nem biztosított csúszásmentes közlekedési útvonalat. Nem bizonyosodott be, hogy a sérült milyen okból csúszott meg,
5 hogy maga a járófelület miért volt vizes, ill. hogy az egyáltalán szennyezett volt-e. Éppen ezért azt sem lehet megállapítani, hogy a munkáltató az Mvt. 36. (1) bekezdésében meghatározott kötelezettségének ne tett volna eleget. De nem állapítható meg az sem, hogy a baleset amiatt következett be, hogy a munkáltató az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés követelményeit elmulasztotta volna megvalósítani. A felperes számolt azokkal a veszélyforrásokkal, amelyek a konyhában várhatóan felmerülhetnek. Éppen ennek alapján az egyéni védőeszköz-juttatás rendjét is meghatározta. Egyetértett azonban a bíróság a felperessel abban, hogy abból, hogy a konyhai dolgozó munkakörre bizonyos lábvédő, kézvédő eszközök, védőruhák elő vannak írva, még nem következik az, hogy ezeket folyamatosan viselni kell. Nyilvánvalóan a magas szárú védőcipő és a gumicsizma csak abban az esetben lehet kötelező viselet, ha a láb sérülésének, vagy a vízben való folyamatos munkavégzésnek az esete, veszélye fennáll. A kisegítő munkát végző konyhalánynak nem volt kötelező folyamatosan a gumicsizma, ill. a magas szárú védőcipő viselése. A sérült nem volt megbízva olyan feladattal, ami alapján ezen különleges védőeszközök használata szükséges lett volna. Mindezeken túl a baleset egy olyan munkafolyamat végzése során következett be, amelynek végrehajtására a munkáltató nem utasította a munkavállalót és amely a munkavállaló munkaköri leírásában sem szerepel. Mindezek alapján, mivel a tényállásnem volt kellően bizonyított, munkáltatói szabályszegés, valamint a munkáltató jogszerűtlen magatartása és a bekövetkezett baleset közötti okozati összefüggés nem volt feltárható, a bíróság a Pp (1) bekezdése alapján az alperes fizetési meghagyását hatályon kívül helyezte. A per az Ebtv. 75/A. -ában foglaltakra figyelemmel - az évi LXXXI. törvény a alapján - tárgyi illeték- és költségmentes volt. A bíróság a Pp. 78. (2) bekezdése alapján mellőzte a pernyertes felperes perköltségéről való rendelkezést. Az ítélet elleni fellebbezés lehetőségét a Pp (1) bekezdése zárja ki. Budapest, április 30. A kiadmány hiteléül. s.k. bíró

matches:
Bíróság
Bíróság
Pf. 27
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság


text:
9/2013. számú gazdasági elvi döntés | Kúria
9/2013. számú gazdasági elvi döntés
I. A pénzügyi lízing során ténylegesen hitelnyújtás történik, a dolog elpusztulásának vagy értékcsökkenésének veszélyét ezért a lízingbevevő viseli, és változatlan feltételek mellett köteles lízingdíjat fizetni akkor is, ha a lízingtárgyat rajta kívülálló okból nem használhatja. Nem a kárveszélyviselés körébe tartozik azonban, ha a lízingbevevő nem szerezheti meg a lízingtárgy tulajdonjogát, mert a lízingbeadó – aki a tulajdonjogot maga sem szerezte meg – a tulajdonjog átruházására nem képes.
II. Ha egyik félnek sem felróható okból szűnik meg annak lehetősége, hogy a lízingbeadó a lízingtárgy tulajdonjogát a lízingbevevőre átruházza, a lízingszerződés objektív meghiúsulása folytán a felek között el kell számolni. További díj a lízingbevevőtől nem követelhető, ugyanakkor a lízingbevevő az addigi tényleges hasznosítás folytán a kifizetett lízingdíjat teljes összegben nem követelheti vissza, hanem csak a lízingdíj vételárrész hányadát.
Az objektív meghiúsulás, mint szerződésszegés jogkövetkezményeinek alkalmazását érvényesen a lízingbeadó az ÁSZF-ben sem zárhatja ki.[Ptk. 312. § (1) bek., 314. § (2) bek., 319. § (2) bek.]
Az R. Bt. üzletvezetője, B. K. felkereste az alperest és előadta, hogy a cége 2 db lánctalpas kotrógépet kíván értékesíteni a felperes részére, az alperest az ügylet finanszírozására kérte. Az alperes alkalmazottja K. L. az ügylet megkötése előtt ellenőrizte a két munkagép beszerzését, a tulajdonjogát igazoló szerződéseket. A felperessel folytatott egyeztetést követően 2008. január 24-én az alperes megvásárolta az R. Bt-től 30.000.000,- Ft + ÁFA és 25.000.000,- Ft + ÁFA, mindösszesen bruttó 66.000.000,- Ft-ért a JCB JS 210 LC és a JCB JS 240 LC típusú lánctalpas kotrógépeket. Ugyanazon a napon a felek 48 hónapra szóló zárt végű pénzügyi lízingszerződést kötöttek a 2 db lánctalpas kotrógépre. A felperes kifizette a 11.000.000,- Ft ÁFA összeget, valamint 13.750.000,- Ft kezdő részletet és vállalta 48 hónapon át a havi lízingdíj megfizetését.
A felperes a két gépet az R. Bt. birtokában hagyta, azokra a bt-vel bérleti szerződést kötött.
A JCB JS 240 LC típusú gép valójában a K Pénzügyi Lízing Zrt. tulajdonában állt, melyet az F. Kft. lízingbevevő birtokolt. A gépet a lízingbevevő 2007. október 10-én eladta az R. Bt-nek.
A JCB JS 210 LC típusú gép korábban valóban az R. Bt. tulajdona volt, de azt értékesítette az L. Pénzügyi és Lízing Zrt. részére, melytől a gépet visszalízingelte.
A felperes – miután a bérlővel a díj megfizetése miatt vitája támadt és a tulajdonjogot illetően is ellentétes információkhoz jutott – 2009. áprilisában kérte az alperest a tulajdonjog igazolására mindkét gép tekintetében. Ennek hiányában a lízingdíjat a felperes nem fizette, az alperes pedig a lízingszerződést 2009. április 22-én azonnali hatállyal felmondta.
A felperes keresetében az általa kifizetett lízingdíjakat visszakövetelte, erre tekintettel 37.595.919,- Ft, valamint az egyes részösszegek után járó késedelmi kamat megfizetésére kérte kötelezni az alperest. Emellett az alperesi felmondás érvénytelenségének megállapítását kérte. Arra hivatkozott, hogy a lízingbe adó alperes nem volt tulajdonosa a perbeli gépeknek, így azok tulajdonjogát részére nem ruházhatta át.
Az alperes a kereset elutasítását kérte. Arra hivatkozott, hogy a felperes nem járt el kellő gondossággal a lízingtárgy kiválasztása, az ellenőrzés és a birtokbavétel során. A lízingbeadó engedélye nélkül a lízingtárgyat harmadik személy részére bérbe adta. A csalás bűntette miatt folyó büntetőeljárás jogerős befejezéséig kérte a per tárgyalásának felfüggesztését.
Az elsőfokú bíróság ítéletével 37.595.919,- Ft és az egyes részösszegek után járó kamatok megfizetésére kötelezte az alperest, a megállapítási keresetet elutasította. Az indokolásban kifejtette, hogy az alperes egyik lízingtárgynak sem volt a tulajdonosa, ezért a felperesre a dolog tulajdonjogát nem ruházhatta át. A felek között így érvényesen sem lízingszerződés, sem adásvételi szerződés nem jöhetett létre. Mivel a felperes „létre nem jött szerződés” alapján fizette ki a lízingdíjakat, így azok részére visszajárnak. A Ptk. 237. § (1) bekezdését alkalmazva a szerződéskötés előtti helyzetet kell visszaállítani, a birtokbaadásra azonban a felperes nem kötelezhető, mivel a lízingtárgyak nincsenek a birtokában.
Az ítélettel szemben a kereset elutasítása érdekében az alperes élt fellebbezéssel. A tényállást és az elsőfokú bíróság által lefolytatott bizonyítást hiányosnak tartotta, álláspontja szerint a felek között emiatt nem végezhető teljes körű elszámolás. Az elsőfokú bíróság figyelmen kívül hagyta az üzletszabályzat, az ÁSZF rendelkezéseit. Az ÁSZF 1. pontja szerint a felperes az alperes megbízásából, de a saját érdekében járt el a lízingtárgyak kiválasztása, ellenőrzése és birtokbavétele során. Az ÁSZF 2. pont b) alpontja szerint a felperes joglemondó nyilatkozatot tett az alperessel szembeni kellékszavatossági és jogszavatossági igényekre nézve, egyben tudomásul vette, hogy követeléssel csak a szállítóval szemben léphet fel.
A szerződés érvénytelensége esetére a Ptk. 237. § (2) bekezdése szerinti hatályossá nyilvánítását kérte, ezzel összefüggésben támadta az elsőfokú bíróság által végzett elszámolást. Álláspontja szerint értékelni kell, hogy a felperes a lízingtárgyat bérbe adta, ebből bevételt ért el, továbbá a 11.000.000,- Ft ÁFÁ-t visszaigényelte. Nem került tisztázásra az sem, hogy a lízingtárgyak mikor és milyen körülmények között kerültek ki a felperes birtokából. Továbbra is kérte a per tárgyalásának felfüggesztését a büntetőeljárás jogerős befejezéséig.
A felperes fellebbezési ellenkérelmében az elsőfokú ítélet helybenhagyását kérte. Arra hivatkozott, hogy a tulajdonjog szempontjából releváns körülményeket K. L. az alperes üzletkötője ellenőrizte, és mindent rendben talált. A követelt lízingdíjat teljes egészében az alperes részére fizette meg. A bérleti szerződés a nyomozati iratok között rendelkezésre áll, a bérbeadás körülményeire a nyomozás során nyilatkozott, a bérbeadás tényét pedig közölte az alperessel. Egyebekben az ügy lényegi kérdése az volt, hogy a felperes a lízingtárgyak felett tulajdonjogot nem szerezhetett, ez az oka annak, hogy a díj részére visszajár.
Az alperes fellebbezése annyiban alapos, hogy a rendelkezésre álló adatok alapján az ügyben megnyugtató érdemi döntés nem hozható, nagyobb terjedelmű bizonyítás lefolytatása szükséges a felek közötti elszámolás során, ennek érdekében az elsőfokú ítélet hatályon kívül helyezése indokolt.
A pénzügyi lízing a Ptk-ban nem szabályozott atipikus szerződés, amely az adásvétel (részletvétel), a pénzkötelmek (hitelviszony) és a használati kötelmek tényállási elemeit egyaránt hordozza. A pénzügyi lízingszerződésben a felek üzleti-gazdasági célja végső soron a lízingtárgy tulajdonjogának megszerzése. A lízingtárgy tulajdonjogát – a későbbi lízingbe vevő választása szerint – a pénzintézet adásvételi szerződéssel megszerzi, a beszerzési vételárat kiegyenlíti, majd a megkötött lízingszerződés tartós futamideje alatt mindvégig – elsősorban biztosítéki megfontolásból – a dolog tulajdonosa marad. A lízingdíj a lízingkulccsal megnövelt beszerzési ár, amelyet a lízingbe vevő a futamidő alatt (részletekben) törleszt, és a futamidő leteltével a lízingtárgy tulajdonjogát (maradványértéken) a lízingbe adótól megszerzi. A pénzügyi lízingszolgáltatás alapvető, elemi része tehát a tulajdonjog átruházására vonatkozó szerződési kötelezettség; a lízingbe vevő a lízingtárgy tulajdonjogát csak a lízingszerződés keretei között, a tulajdonos lízingbe adótól szerezheti meg (BDT 2007/10/155.).
Mivel a lízingbe adó részéről ténylegesen hitelnyújtás történik, a dolog elpusztulásának vagy értékcsökkenésének veszélyét a lízingbe vevő viseli, és akkor is változatlan feltételek mellett köteles lízingdíjat fizetni, ha a lízingtárgyat rajta kívülálló okból nem használhatja. Jelen jogvita azonban nem a kárveszélyviselés kérdését érinti, hanem azzal kapcsolatos, hogy a lízingbe vevő felperes nem szerezheti meg a lízingtárgy tulajdonjogát, mert a lízingbe adó alperes – aki a tulajdonjogot maga sem szerezte meg – a tulajdonjog átruházására nem képes.
Az a körülmény, hogy a tulajdonjog átruházására köteles fél a szerződés megkötésekor nem tulajdonosa a dolognak, a szerződéskötést önmagában nem teszi érvénytelenné, az ilyen szerződés jogszabályba sem ütközik. A dolog tulajdonjogát ugyanis nem a szerződés megkötésekor, hanem a szerződés teljesítésekor kell átruházni. A tulajdonjog hiánya nem a szerződéskötés, hanem a szerződés teljesítésének rendellenessége, melyből – az elsőfokú ítéletben írtaktól eltérően – nem következik a szerződés létrejöttének hiánya, hanem ez a körülmény a szerződés (objektív) meghiúsulását eredményezi (Ptk. 369. § (1)-(4) bekezdés).
A szerződéskötés során az alperes ügyintézője részletesen ellenőrizte a gépek származását. Arról, hogy az eladó tulajdonjogra vonatkozó tényállítása valótlan, sem a felperes, sem az alperes nem tudhatott. Emiatt a szerződés meghiúsulásáért egyik fél sem felelős. A tulajdon-átruházás, mint az alperes lényegi szerződéses kötelezettségének objektív meghiúsulása, a pénzügyi lízingszerződés olyan megszegése, amelyért a felek nem tehetők felelőssé, mert egyik félnek sem felróható okból szűnt meg annak lehetősége, hogy az alperes a lízingtárgy tulajdonjogát a felperesre ruházza (BDT 2007/10/155. sz. jogeset).
Az objektív meghiúsulás, mint a szerződésszegés jogkövetkezményeiért való felelősségét érvényesen az alperes az ÁSZF-ben sem zárhatta ki (Ptk. 314. § (2) bekezdés).
A Ptk. 312. § (1) bekezdése értelmében ha a teljesítés olyan okból vált lehetetlenné, amelyért egyik fél sem felelős, a szerződés megszűnik. Ilyen esetben a Ptk. 319. § (2) bekezdésének megfelelően a felek által egymás javára nyújtott szolgáltatások ellenértékét kell elszámolni, szembeállítani.
A lízingszerződés egyidejűleg tulajdon-átruházási és használati kötelem is, így a lízingdíj két különböző típusú szolgáltatás együttes ellenértékeként jelenik meg: egyfelől a tulajdonjog megszerzése érdekében a beszerzési ár törlesztése, másfelől pedig a dolog használati díjaként szolgál (BH 1996/5/257. sz. jogeset).
A perbeli esetben a szerződés a jövőre szólóan megszűnt, további díj a felperestől nem követelhető. Ugyanakkor az eddigi tényleges használatra (hasznosításra) és ennek díjára figyelemmel nem követelheti vissza a teljes lízingdíjat, hanem csak a lízingdíj vételárrész hányadát. A lízingdíj megbontása útján el kell végezni a felek szolgáltatásai között az elszámolást. A lízingszerződés a bérlet elemeit is hordozza, amely alapján a használat már megtörtént. A felek között el kell számolni, ehhez viszont meg kell állapítani a használat ellenértékét (BH 1994/1/40. sz. jogeset).
A felperes terhére kell értékelni a gépek után járó használati (hasznosítási) díjat, ebben a körben a beszedett bérleti díjat. Az elszámolás során kell majd értékelnie a bíróságnak a visszaigényelt ÁFA összegét is.
A per tárgyalásának felfüggesztésére irányuló kérelmet az ítélőtábla nem találta megalapozottnak, a büntetőeljárásban vizsgált körülmények (természetes személyek bűnössége, bűncselekmény megvalósulása) ugyanis nem minősülnek előkérdésnek jelen elszámolási per eldöntése szempontjából.
A fentiekre tekintettel az ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletének nem fellebbezett részét nem érintette, megfellebbezett rendelkezését a Pp. 252. § (3) bekezdése értelmében – a perköltség és illeték viselésére is kiterjedően – hatályon kívül helyezte és ugyanezt a bíróságot a per újabb tárgyalására és új határozat hozatalára utasította.
(Szegedi Ítélőtábla Gf.I.30.316/2010.)

matches: Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Jankovich Kúria Wellness Hotel**** Rácalmás
Magyarország 2459, (Közép-Magyarország régió) Rácalmás Jankovich Miklós köz +36 30 211 2100 Segíthetünk?
A Dunaújváros határában, Budapesttől (68 km) egy órányira fekvő város az M6-os autópálya és a 6-os főút mellett terül el. Az ősfás parkban található hotel a település ófalusi részén, a Dunától mindössze 200 m-re épült.
22 superior, 25 deluxe szobával és egy apartmannal várja vendégeit.
A mozgássérülteket speciális, akadálymentesített lakrész várja. A családokat összenyitható szobák szolgálják ki, hogy az együtt nyaralók a pihenés során is együtt lehessenek.
A superior felszereltségű szobák zuhanyzóval vagy fürdőszobával rendelkeznek, az itt szállást foglalók az ingyenes vezeték nélküli internetet a lobbyban vehetik igénybe.
A tágas terasszal rendelkező Deluxe szobák hosszú távú tartózkodásra is alkalmasak.
A minibárban ajándék üdítővel és ásványvízzel kedveskednek az érkezőknek.
Az apartmanban ezen felül exkluzív kávé-tea bekészítések és internetes televízió (BlueRay és DVD-vel) is fokozza a kényelmet. Részükre vezetékes internet biztosított a lakrészben.
A második extra szoba szolgálhat gyerekszobaként, de üzleti utazók irodaként, tárgyalóként is hasznosíthatják. A gyermekkel érkezők igazi otthonra találnak a nyaralás alatt a családi szobákban, amelyek kisággyal, pelenkázó és babakáddal felszereltek.
A szálloda étterme a megszokott európai ízek mellett igazi kuriózumokat is tartogat. A koreai konyha hagyományos ételeivel páratlan kulináris élményt nyújt és az ázsiai ország kultúrájába is betekintést nyújt. Az étterem két különterme autentikus keleti stílusban berendezett, az egybenyitható helyiségek összesen 20 főt fogadnak be.
A Spa & Wellness sziget a víz, a fények és a színek harmóniájával feledteti el a hétköznapokat. A vendégek kikapcsolódását az 500m2-es wellness részleg szolgálja. A Kneipp taposó a talpat masszírozza, míg a tepdáriumban a lélek is pihenhet. A szauna-világ a méregtelenítésben segíti az idelátogatót. A finn szaunában 10 fő fér el kényelmesen, míg az infraszaunában a színterápia is felüdít. Masszázsokkal is felfrissülhetünk, a teljes vagy egy-egy testrészre kiterjedő testkezelést választva. A spa rituálék során csokoládé és illóolajok segítségével kényeztetik a testet. A fitness teremben kondicionáló gépek segítik az edzést. A szállodától nem messze gokart, fallabda és tenisz is kipróbálható. A medence téri eseményeket a különleges wellness mozi teszi emlékezetessé, amikor a kért képeket a falra vetítik.
A változatos Duna-part, a csodás régebbi és újabb műemlékek, valamint a mindenre kiterjedő szolgáltatások teszik kedvelt célponttá Rácalmás és a Jankovich Kúria Wellness Hotelt!
Jankovich Kúria Wellness Hotel Rácalmás csomag ajánlatai
Félpanziós napi ár (2 éj)
69 000 Ft 2 fő 2 éj
A csomag 2019.01.08 és 2019.12.28 között érvényes.
A Jankovich Kúria nem csak egy Hotel és nem csak egy Étterem! A Jankovich Hotel egy lehetőség a telj...
Félpanziós hétvégi ár (2 éj)
35 400 Ft 2 fő 1 éj
A csomag 2019.01.01 és 2019.12.28 között érvényes.
Az ár tartalmazza: - szállást a kiválasztott szobatípusban, - a svédasztalos reggelit házi finomság...
Egyéjszakás wellness kaland (hétvége)
36 400 Ft 2 fő 1 éj
Ha hosszabb kényeztetésre nem is jut idejük, nálunk akkor is ellazulhatnak és elbújhatnak a világ el...
91 000 Ft 2 fő 2 éj
Pihenje ki nálunk az ünnepi készülődés fáradalmait, töltődjön fel az óév búcsúztatása előtt elegáns...
Ünnepi feltöltődés 3 éj
125 000 Ft 2 fő 3 éj
189 000 Ft 2 fő 3 éj
Töltse nálunk az év utolsó napjait, köszöntse az újévet felejthetetlen programokkal és vegyen részt...
Jankovich Kúria Wellness Hotel Rácalmás szoba ajánlatai
Superior szobáink tágasak, néhány közülük franciaerkéllyel nyújt panorámát a Kúria parkjára. Elrende...
Családi szobáink két superior szoba összenyitásával alakíthatók ki a Hotel fő épületében. Mérete, ké...
Deluxe szobáink a Hotel új, modern szárnyában találhatók, Spa és Wellness Szigetünkkel egy épületben...
Hundzsa Anita
Jankovich Kúria Wellness Hotel Rácalmás - Magyarország, 2459 Rácalmás, Jankovich Miklós köz

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria