text:
1 KONDÍCIÓS LISTA től kötött szerződések esetében Megnevezés Díjtétel Készpénzkezelési díj 1 00 Átutalás kezelési díj Csoportos beszedéssel történőfizetés díja (alkalmanként) Csoportos beszedésről postai csekken történőfizetésre való áttérés Készpénzátutalási megbízással (postai csekken) történő törlesztőrészlet fizetésének díja 80/törlesztőrészlet Késedelmes törlesztőrészletre felszámított egyszeri díj 5 00 Késedelmes törlesztőrészletre felszámított egyszeri díj 30 napon túli késedelem esetén Késedelmi kamat finanszírozó általi személyes felkeresésének díja (alkalmanként) Szerződés felmondási díj Gépjármű visszaszármaztatási díj Gépjármű értékesítésével kapcsolatos adminisztratív díj A nem teljesített, vagy késedelmesen teljesített fizetés összege után fizetendő késedelmi kamat mértéke az ügyleti kamat másfélszerese plusz 3 (három) százalékpont, de legfeljebb a fogyasztónak nyújtott hitelről szóló évi CLXII. törvény 17/A. -ban meghatározott teljes hiteldíj mutató maximális mértéke Felmondás esetén a gépjármű visszaszármaztatása és a behajtás érdekében igénybe vett közreműködők költségeit a Banif Plus Bank Zrt. áthárítja; a fentiekkel összefüggésben felmerült, tájékoztató jellegű, a Kondíciós lista kiadásakor aktuális, becsült költségek összege: Gépjármű telephelyre történő elszállítása Gépjármű telephelyen történő tárolás költsége Gépjármű aukciós költsége Gépjármű értékbecslési költség Pótkulcs készítése gépjárműhöz Külsős behajtó igénybevételével járó költség egyszeri díj: kb ÁFA és ezen felül kb ÁFA /km kb ÁFA/nap (maximum 12 hónapig tárolás) kb. az eladási ár 5%-a+ÁFA kb ÁFA kb ÁFA kb ÁFA - kb ÁFA Szerződésmódosítási díj Szerződés átütemezési díj Deviza alapú hitel futamidejének módosítása Esedékesség módosítási díj 5 00
2 Teljes előtörlesztés, részbeni előtörlesztés Bankszámlaszám változás Postázási cím változása Taxi hozzájárulás Üzembentartói engedély kiadása Gépjármű kiviteli engedély külföldi utazáshoz Újrafinanszírozás Törzskönyv másolat műszaki vizsgáztatáshoz Törzskönyv postázási díj Opciós bejegyzés törlési kérelem újbóli kiadása Bevételi pénztárbizonylat másolata Befizetésekről kiállított értesítő másolata Szerződés másolata Törlesztési terv másolata Egyéb okmányok kiállítása (tartozásmentességi nyilatkozat) a fiókirodában, telefonos ügyfélszolgálaton keresztül Az előtörlesztett összeg egy százaléka, ha az előtörlesztés időpontja és a Lízing / Kölcsönszerződés szerinti lejáratának időpontja közötti időtartam meghaladja az egy évet. Az előtörlesztett összeg fél százaléka, ha az előtörlesztés időpontja és a Lízing / Kölcsönszerződés szerinti lejáratának időpontja közötti időtartam nem haladja meg az egy évet. Ezen költségek nem haladhatják meg az előtörlesztés időpontja és a Lízing / Kölcsönszerződés szerinti lejáratának időpontja közötti időtartamra fizetendő hitelkamat összegét az előtörlesztés időpontjában érvényes feltételek figyelembevételével. Nem illeti meg a Banifot a jelen pont szerinti költségtérítés, ha tizenkét hónap alatt egy alkalommal az Adós által teljesített előtörlesztés összege nem haladja meg a ot Fiókban ; egyéb: Díjmentes 3 00 KHR-rel (régen BAR lista) kapcsolatos ügyféltudakozvány díja Első díjmentes, második 5 00 Személygépjármű és motor finanszírozás (hitel és lízing esetében) Devizanem: Forint (HUF) Önerő: minimum a kölcsönösszeg 25 %-a ÉV FUTAMIDŐ THM THM THM THM THM THM THM THM THM THM THM THM THM THM THM THM THM THM THM % 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% % 21.19% 21.50% 21.88% 22.32% 22.83% 23.40% 24.03% 24.74% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% % 20.72% 21.03% 21.41% 21.85% 22.35% 22.92% 23.55% 24.24% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% % 19.32% 19.63% 19.99% 20.43% 20.92% 21.47% 22.09% 22.77% 23.52% 24.32% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% % 18.09% 18.39% 18.75% 19.17% 19.65% 20.20% 20.80% 21.47% 22.19% 22.98% 23.83% 24.74% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% % 18.14% 18.44% 18.79% 19.20% 19.68% 20.21% 20.80% 21.45% 22.16% 22.93% 23.76% 24.66% 24.90% 24.90% 24.90% % 19.46% 19.74% 20.08% 20.48% 20.93% 21.44% 22.01% 22.63% 23.31% 24.05% 24.84% 24.90% 24.90% 24.90% % 21.81% 22.08% 22.40% 22.78% 23.22% 23.70% 24.24% 24.84% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% % 22.94% 23.20% 23.51% 23.87% 24.28% 24.75% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% % 23.98% 24.23% 24.53% 24.88% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% 24.90% THM: 1,000,000 Forint kölcsönösszegre kalkulálva THM: 24,90%* *Banif Plus Bank Zrt. Kondíciós Lista Július 1.
3 1. KHR-rel kapcsolatos tájékoztatás I. A központi hitelinformációs rendszerről szóló évi CXXII. törvény (KHR törvény) rendelkezései értelmében a központi hitelinformációs rendszer (a továbbiakban: KHR) olyan zárt rendszerű adatbázis, amelynek célja a hitelképesség megalapozottabb megítélése, valamint a felelős hitelezés feltételei teljesítésének és a hitelezési kockázat csökkentésének előmozdítása az adósok és a referenciaadat-szolgáltatók biztonságának érdekében. A.) Természetes személlyel kötendő szerződés esetében A Bank a korábbi, fizetési kötelezettség elmulasztásából, valótlan adat közléséből, illetve hamis vagy hamisított okirat felhasználása miatti jelentési kötelezettsége mellett, köteles a természetes személlyel megkötött szerződésre vonatkozó referenciaadatokat a szerződés megkötését követően írásban a KHR részére átadni. A KHR-ben így kizárólag az e törvényben meghatározott referenciaadatok kezelhetők a referenciaadat-szolgáltató által. Amennyiben a szerződés megkötésre kerül, a Bank, mint referenciaadat-szolgáltató köteles a természetes személy és ha van, akkor Adóstárs alábbi adatait írásban a KHR részére átadni: 1. név, 2. születési név, 3. születési idő, hely, 4. anyja születési neve, 5. személyi igazolvány (útlevél) szám vagy egyéb, a személyazonosság igazolására a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló évi LXVI. törvény szerint alkalmas igazolvány száma, 6. lakcím, 7. levelezési cím, 8. elektronikus levelezési cím, 9. a szerződés típusa és azonosítója (száma), 10. a szerződés megkötésének, lejáratának, megszűnésének időpontja, 11. ügyféli minőség (adós, adóstárs), 12. a szerződés összege és devizaneme, valamint a törlesztés módja és gyakorisága, 13. a szerződéses összeg törlesztő részletének összege és devizaneme. A KHR a referenciaadatokat a szerződés megszűnését követően egy munkanapon belül véglegesen és vissza nem állítható módon törli, kivéve ha a szerződést kötő természetes személy írásban kéri a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozást, hogy adatait a szerződés megszűnését követő, legfeljebb öt (5) évig kezelje. A jogviszony megszűnését követő adatkezeléshez való hozzájárulás a szerződéses jogviszony megszűnéséig a Bank útján, azt követően a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozásnál közvetlenül, írásban bármikor visszavonható. A természetes személy és ha van, akkor Adóstárs köteles nyilatkozni arról, hogy hozzájárul-e ahhoz, hogy a szerződés megkötését követően adatait a KHR-ből más referenciaadat-szolgáltató átvegye. Az és ha van, akkor Adóstárs ezen hozzájárulását az adatok KHRben történő nyilvántartásának időtartama alatt bármikor megadhatja. Amennyiben az vagy az Adóstárs úgy nyilatkozik, hogy nem járul hozzá adatainak a KHR-ből történő, más referenciaadat-szolgáltató általi átvételéhez, úgy az pontban megjelölt adatokon túl az alábbi adatok kerülnek átadásra: 14. a nyilatkozat kelte (hely, dátum), 15. referenciaadat-szolgáltató azonosító adatai, 16. az és ha van, akkor Adóstárs azonosító adatai, 17. a hozzájárulás megtagadására utaló megjegyzés. Az és ha van, akkor Adóstárs pontban megjelölt adatain túl, az alábbi adatai átadásra kerülnek a KHR részére, amennyiben a pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződésben vállalt fizetési kötelezettségének oly módon nem tesz eleget, hogy a lejárt és meg nem fizetett tartozás összege meghaladja a késedelembe esés időpontjában érvényes legkisebb összegű havi minimálbért és ezen minimálbérösszeget meghaladó késedelem folyamatosan, több mint kilencven (90) napon keresztül fennállt: 18. a késedelembeesési feltételek bekövetkezésének időpontja, 19. a késedelmebeesési feltételek bekövetkezésekor fennálló lejárt és meg nem fizetett tartozás összege, 20. a lejárt és meg nem fizetett tartozás megszűnésének módja és időpontja, 21. a követelés másik referenciaadat-szolgáltató részére történő átruházására, perre utaló megjegyzés, 22. előtörlesztés ténye, ideje, az előtörlesztett összeg és fennálló tőketartozás összege, pénzneme, 23. fennálló tőketartozás összege és pénzneme. Az és ha van, akkor Adóstárs 1-8. pontban megjelölt adatain túl, az alábbi adatai átadásra kerülnek a KHR részére, amennyiben a szerződés megkötésének kezdeményezése során valótlan adat kerül közlésre és ez okirattal biznyítható, illetve hamis vagy hamisított okirat kerül felhasználásra és emiatt a bíróság jogerős határozatában a június 30-ig hatályban volt, Büntető Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény ában vagy a Büntető Törvénykönyvről szóló évi C. törvény (Btk.) 342., 343., 345. és a ában meghatározott bűncselekmény elkövetését állapítja meg: 24. az igénylés elutasításának időpontja, indoka, 25. okirati bizonyítékok, 26. jogerős bírósági határozat száma, az eljáró bíróság megnevezése, a határozat rendelkező részének tartalma.
4 Az és ha van, akkor Adóstárs 1-8. pontban megjelölt adatain túl, az alábbi adatai átadásra kerülnek a KHR részére, amennyiben a készpénz-helyettesítő fizetési eszköz használata miatt a bíróság jogerős határozatában a június 30-ig hatályban volt évi IV. törvény 313/C. -ában vagy a Btk (5) bekezdésében és ában meghatározott bűncselekmény elkövetését állapítja meg: 27. a készpénz-helyettesítő fizetési eszköz típusa és azonosítója (száma), 28. a letiltás időpontja, 29. a letiltott készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel végrehajtott műveletek időpontja, száma, összege, 30. a jogosulatlan felhasználások száma, 31. az okozott kár összege, 32. a bírósági határozat jogerőre emelkedésének időpontja, 33. perre utaló megjegyzés. A KHR a referenciaadatokat az és ha van, akkor Adóstárs késedelmes tartozásának teljesítését követő egy évig kezeli, az egy év elteltével haladéktalanul és vissza nem állítható módon törli, a valótlan adatok közlését, valamint a hamis vagy hamisított okiratok használatát követően öt évig kezeli, és öt év letelte után, illetve amennyiben az vagy az Adóstárs a további adatkezeléshez való hozzájárulását visszavonja, véglegesen és vissza nem állítható módon törli. Haladéktalanul és véglegesen törli továbbá abban az esetben is, amennyiben a referenciaadatszolgáltató nem állapítható meg, vagy a referenciaadat jogellenesen került a KHR-be. Amennyiben a késedelmes tartozás nem került megfizetésre, úgy a KHR a referenciaadatokat az adatátadás időpontjától számított ötödik év végétől számított öt évig kezeli. B.) Vállalkozással kötendő szerződés esetében Amennyiben a szerződés megkötésre kerül, a Bank, mint referenciaadat-szolgáltató köteles a vállalkozás alábbi adatait írásban a KHR részére atadni: 1. cégnév, név, 2. székhely, 3. cégjegyzékszám, egyéni vállalkozói igazolvány szám, 4. adószám, 5. a szerződés típusa és azonosítója (száma), 6. a szerződés megkötésének, lejáratának, megszűnésének időpontja, 7. a szerződés megszűnésének módja, 8. a szerződés összege és devizaneme, valamint a törlesztés módja és gyakorisága, 9. a szerződéses összeg törlesztő részletének összege és devizaneme. A KHR a referenciaadatokat vállalkozások esetében a szerződés megszűnésének időpontjától számított öt évig kezeli, az öt év letelte után véglegesen és vissza nem állítható módon törli, illetve haladéktalanul és vissza nem állítható módon törli, amennyiben a referenciaadat-szolgáltató nem állapítható meg, vagy ha a referenciaadat jogellenesen került a KHR-be. A Bank a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére átadja annak az nek, mint vállalkozásnak az 1-9. pontban megjelölt adatain túl az alábbi referenciaadatait, aki fizetési kötelezettségének oly módon nem tesz eleget, hogy a lejárt és meg nem fizetett tartozása több mint harminc napon keresztül fennállt: 10. a késedelembeesési feltételek bekövetkezésének időpontja, 11. a késedelembeesési feltételek bekövetkezéskor fennálló lejárt és meg nem fizetett tartozás összege, 12. a lejárt és meg nem fizetett tartozás esedékességének időpontja és összege, 13. a lejárt és meg nem fizetett tartozás megszűnésének időpontja és módja, 14. a követelés másik referenciaadat-szolgáltató részére történő átruházására, perre utaló megjegyzés, 15. előtörlesztés ténye, ideje, az előtörlesztett összeg és a fennálló tőketartozás összege, pénzneme, 16. fennálló tőketartozás összege és pénzneme. A KHR a referenciaadatokat vállalkozások esetében amennyiben a tartozás nem szűnt meg az adatátadás időpontjától számított 10 évig kezeli. II. Az és ha van, akkor Adóstárs referenciaadatainak nyilvántartásával milyen adatai szerepelnek a KHR-ben, ezen adatait mely referenciaadat-szolgáltató adta át, továbbá az adataihoz ki, mikor és milyen jogcímen fért hozzá kapcsolatos tájékoztatás jogát a Bank, illetve bármely referenciaadat-szolgáltató közreműködésével gyakorolhatja. A Bank a tájékoztatás iránti kérelmet a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozásnak haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül továbbítja, amely három napon belül a kért adatokat zárt módon megküldi a referenciaadat-szolgáltatónak, amely azt, a kézhezvételt követően ugyancsak zárt módon, kézbesítési bizonyítvánnyal feladott irat formájában haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül eljuttatja a kérelmezőnek. A tájékoztatás az és Adóstárs számára korlátozás nélküli és költség, illetve díjmentes. Az és ha van, akkor Adóstárs kifogást emelhet a referenciaadatainak a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére történt átadása, azoknak a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás által történő kezelése ellen, és kérheti a referenciaadat helyesbítését, illetve törlését a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozásnál vagy a Banknál. A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a kifogást a nyilvántartott személy egyidejű értesítése mellett annak kézhezvételét követő két munkanapon belül köteles ahhoz a referenciaadat-szolgáltatóhoz megküldeni, amely a kifogásolt adatot a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozásnak átadta (amennyiben ez a vállalkozás jogutód nélkül megszűnt, az ügyet a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás vizsgálja ki). A Bank, illetőleg a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás köteles a kifogást annak kézhezvételét követő öt munkanapon belül kivizsgálni, és a vizsgálat eredményéről a nyilvántartottat írásban, kézbesítési bizonyítvánnyal feladott irat formájában haladéktalanul, de legkésőbb a vizsgálat lezárását követő két munkanapon belül tájékoztatni. Ha a Bank, mint referenciaadat-szolgáltató a kifogásnak helyt ad, haladéktalanul, de legkésőbb 5 munkanapon belül köteles a helyesbített vagy törlendő referenciaadatot az, illetve Adóstárs egyidejű értesítése mellett a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére átadni, amely a változást 2 munkanapon belül köteles átvezetni. A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a helyesbítésről vagy törlésről haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül köteles értesíteni valamennyi olyan referenciaadat-szolgáltatót, amelynek a nyilvántartott személyről a helyesbítést vagy törlést megelőzően referenciaadatot továbbított. Az és ha van, akkor Adóstárs adatainak jogellenes átadása és kezelése miatt, illetőleg azok helyesbítése vagy törlése céljából a Bank és a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás ellen kereset indítható. Keresetindításra az és ha van, akkor Adóstárs elsősorban akkor jogosult, ha nem ért egyet a kifogására adott válasszal. A keresetlevelet a kifogásra adott válasz kézhezvételét követő harminc napon belül a nyilvántartott lakóhelye szerint illetékes járásbírósághoz kell benyújtani vagy ajánlott küldeményként postára adni. E határidő elmulasztása miatt igazolásnak van helye. A nyilvántartott személyt a keresetindítási jog akkor is megilleti, ha a Bank, illetve a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás nem tett
5 eleget a törvény által előírt tájékoztatási kötelezettségének. A keresetlevél benyújtására nyitva álló határidőt ez esetben a tájékoztatási kötelezettségre megállapított határidő leteltétől kell számítani. A bíróság a keresetlevelet 3 munkanapon belül megvizsgálja és az iratoknak a bírósághoz való érkezését követően úgy tűz ki tárgyalást, hogy az 8 munkanapon belül megtartható legyen. A peres eljárás megindulásának tényét a KHR-ben is fel kell tüntetni. A bíróság elrendelheti a referenciaadatok zárolását, ha a rendelkezésre álló adatok alapján a kereseti kérelem megalapozottsága valószínűnek mutatkozik. A bíróságnak a nyilvántartott adat törlésére, illetve helyesbítésére, a referenciaadat zárolására, a zárolás megszüntetésére vonatkozó jogerős határozatát haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül végre kell hajtani. A bíróság a referenciaadat módosítására vagy törlésére vonatkozó jogerős határozatát a Felügyeletnek is megküldi. és ha van, akkor Adóstárs kijelenti, hogy a fentiekben leírt KHR-rel kapcsolatos tájékoztatást elolvasta és megértette, azokat elfogadja. Budapest,. év. hó 1. X Adóstárs (ha van) Nyilatkozat referenciaadatok más referenciaadat-szolgáltató általi átvételéről 2. Alulírott kijelentem, hogy a Bank, mint referenciaadat-szolgáltató által a KHR részére továbbított és a KHR által kezelt, a fentiekben meghatározott referenciaadataim más referenciaadat-szolgáltató általi átvételéhez Budapest, év hó. 3. Alulírott Adóstárs kijelentem, hogy a Bank, mint referenciaadat-szolgáltató által a KHR részére továbbított és a KHR által kezelt, a fentiekben meghatározott referenciaadataim más referenciaadat-szolgáltató általi átvételéhez Adóstárs Nyilatkozat a KHR-ben a szerződéses jogviszony megszűnését követő adatkezeléshez adott hozzájárulásról 4. Alulírott a KHR törvény 9. (2) bekezdés alapján ahhoz, hogy a Banknál, mint referenciaadat-szolgáltatónál - amennyiben a szerződés megkötésre kerül - a szerződésemmel kapcsolatosan a KHR részére a szerződéskötést követően átadott referenciaadataimat a KHR-t működtető pénzügyi vállalkozás a szerződéses jogviszony megszűnését követően legfeljebb 5 (öt) évig kezelje Alulírott Adóstárs a KHR törvény 9. (2) bekezdés alapján ahhoz, hogy a Banknál, mint referenciaadat-szolgáltatónál - amennyiben a szerződés megkötésre kerül - a szerződésemmel kapcsolatosan a KHR részére a szerződéskötést követően átadott referenciaadataimat a KHR-t működtető pénzügyi vállalkozás a szerződéses jogviszony megszűnését követően legfeljebb 5 (öt) évig kezelje Adóstárs

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Kpkf.IV.37.662/2017/2. számú határozat | K Ú R I A
Kpkf.IV.37.662/2017/2. számú határozat
Az ügy száma: Kpkf. IV. 37.662/2017/2.
A tanács tagja: Dr. Kalas Tibor a tanács elnöke; Dr. Balogh Zsolt előadó bíró, Dr. Molnár Ambrus bíró
Az ügy tárgya: a Balassagyarmati Törvényszék 21.Pf.20.741/2015/4. számú ítéletének megsemmisítését követő eljárás meghatározása
A Kúria a 20/2017. (VII. 18.) AB határozat alapján a Balassagyarmati Törvényszéket új eljárásra és új határozat hozatalára utasítja.
[1] A Salgótarjáni Járásbíróság 5.P.20.060/2015/23. számú vadkárral kapcsolatos közbenső ítéletében a felperes kereste alapján megállapította az alperes kártérítési felelősségét. Az ítélet indokolása szerint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 75/A. §-a és a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) Ptk. 6:563. § (1) bekezdése alapján az alperes kártérítési felelőssége jogalapjában fennáll, alperes felelőssége objektív. A bíróság megjegyezte, hogy a jelen esetben nem alkalmazhatók a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény módosításáról szóló 2015. évi L. törvény 3. §-ában foglaltak. Ez a törvény a Vtv. 75/A. §-át módosította, illetve egy második bekezdéssel kiegészítette, amely új bekezdés értelmében a vadászható állat által okozott kárért való felelősség és a fokozott veszéllyel járó tevékenységért való felelősség találkozása esetén a veszélyes üzemek találkozására vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. Ez a módosítás azonban csak 2015. május 5-től hatályos, a káresemény pedig ezen időpontot megelőzően következett be.
[2] A közbenső ítélet ellen az alperesi vadásztársaság fellebbezést terjesztett elő. A Balassagyarmati Törvényszék (a továbbiakban: törvényszék) 21.Pf.20.741/2015/4. számú ítéletével a közbenső ítéletet megváltoztatta és a felperes keresetét elutasította. A törvényszék indokolásában arra hivatkozott, hogy az elsőfokú bíróság helyesen állapította meg a tényállást, és helytállóan jelölte meg az alkalmazandó jogszabályokat is, azonban tévesen jutott arra a következtetésre, hogy ezen jogszabályi rendelkezések alapján az alperes felelőssége a felperes gépjárművét ért kár bekövetkezéséért megállapítható. Indokolása szerint visszaható hatály hiányában a perbeli esetre a Vtv. 75/A. §-ának 2015. május 5-től hatályos (2) bekezdése nem alkalmazható. A bírói gyakorlat azonban ezen időpontot megelőzően is a Ptk. veszélyes üzemek találkozására vonatkozó kárfelelősség szabályait alkalmazta a gépjármű és a vadászható állat úttesten történt ütközése esetén. A Vtv. 75/A. §-ának 2015. május 5-től hatályos (2) bekezdése ezen bírói gyakorlatot emelte törvényi szintre.
[3] A felperes 2016. február 10-én a jogerős ítélet ellen alkotmányjogi panaszt nyújtott be. Álláspontja szerint az eljáró bíróság az Alaptörvény R) cikk (2) bekezdésében foglalt jogait azáltal sértette meg, hogy egy mindenkire kötelező érvényű jogszabályt figyelmen kívül hagyott, és ítéletét a bírói gyakorlatra alapította. Az Alaptörvény T) cikk (1) bekezdésében biztosított jogait pedig az eljáró bíróság azáltal sértette meg, hogy általánosan kötelező magatartási szabályként a bírói gyakorlatot rendelte alkalmazni a sérelmezett ítéletben. A bírói gyakorlatnak azonban véleménye szerint ellentmond a Ptk. 6:563. § (1) bekezdése.
[4] Az Alkotmánybíróság a 20/2017. (VII. 18.) AB határozatában megállapította, hogy a Balassagyarmati Törvényszék 21.Pf.20.741/2015/4. számú ítélete alaptörvény-ellenes. Az Alkotmánybíróság szerint a törvényszék contra legem jogalkalmazása három, egymást erősítő feltétel együttes fennállása következtében ért fel az alkotmányossági sérelem szintjére, és sértette a felperes tisztességes bírósági eljáráshoz való jogát. Egyrészt a törvényszék a tisztességes bírósági eljáráshoz való jog mint eljárásjogi jellegű alapjog egy aspektusát, az indokolási kötelezettséget sértő módon nem indokolta meg, hogy az adott jogkérdésre irányadó, hatályos jogi normákat miért nem alkalmazta. Másrészt, ezzel párhuzamosan, a törvényszék önkényesen járt el akkor, amikor a jogkérdésre nyilvánvalóan vonatkozó jogi normákat nem vette figyelembe. Harmadrészt a törvényszék önkényesen járt el akkor is, amikor döntését egy olyan bírósági joggyakorlatra alapította, amelynek alapjául szolgáló jogi normákat a jogalkotó az új Polgári Törvénykönyv hatálybalépésével összefüggésben kifejezetten hatályon kívül helyezte.
[5] A fentiekre tekintettel az Alkotmánybíróság a Balassagyarmati Törvényszék 21.Pf.20.741/2015/4. számú ítéletét megsemmisítette.
[8] A fentiekre tekintettel a Kúria a Balassagyarmati Törvényszéket új eljárásra és új határozat hozatalára utasította. Az új eljárásra a Kúria azt az iránymutatást adja, hogy a törvényszéknek figyelembe kell venni a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény módosításáról szóló 2015. évi L. törvény hatálybalépésének időpontját, a Ptk. rendelkezéseit, s az alkalmazandó jog tekintetében indokolt döntést kell hoznia.
Budapest, 2017. szeptember 13.Dr. Kalas Tibor s. k. a tanács elnöke, Dr. Balogh Zsolt s. k. előadó bíró, Dr. Molnár Ambrus s. k. bíró

matches: Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria


text:
Az illetéket az eljárást kezdeményező fél az eljárás megindításakor köteles megfizetni, kivéve ha az illeték megfizetéséről utólag kell határozni. Az utóbbi esetben az illetéket az viseli, akit a bíróság erre kötelez. Több kötelezett esetén – ha az érvényesített jog nem osztható meg vagy az érdekeltség aránya egyébként nem állapítható meg – a kötelezettek egyetemlegesen, egyébként az érdekeltség arányában kötelesek az illetéket megfizetni. A kötelezettség azt terheli, akinek érdekében az eljárás indul, ha az eljárást a jogosult nevében és érdekében az arra feljogosított indítja.
A polgári peres és nemperes eljárásban az illeték alapja általában az eljárás tárgyának az eljárás megindításakor fennálló értéke, jogorvoslati eljárásban pedig a vitássá tett követelés vagy követelésrész értéke. A kivételek közé tartoznak például a munkaügyi perek, amelyeknél az egyévi átlagkeresetet, illetve a bérkülönbözet egyévi összegét kell alapul venni.
Az illeték alapja, ha az eljárás tárgyának értéke így nem állapítható meg:
A Kúria előtti felülvizsgálati eljárásban, ha az eljárás tárgyának értéke nem állapítható meg, az illeték alapja 700 000 forint.
Vagylagos kérelmek esetében az illetéket csak egyszer, annak a kérelemnek megfelelő mértékben kell megfizetni, amely után a legmagasabb illeték jár. A bíróság által megállapított összeg az eljárás tárgyának értéke, ha azt a fél által megjelöltnél magasabb összegben állapítja meg. Az érték felek által történő leszállítása vagy annak utólag alacsonyabb összegben történt megállapítása esetén az illetékalap mérséklésének rendszerint nincs helye. Ha az eljárás tárgyának értéke a fél nyilatkozata alapján emelkedik, a változtatást tartalmazó iraton le kell róni, illetve fel kell jegyezni azt az illetékkülönbözetet, amely az eljárás megindításakor fizetett, illetve figyelembe vett és a magasabb érték alapulvételével kiszámítható illeték között mutatkozik.
Az illeték mértéke az „igényelt" eljárás jellegétől függően különböző: például a peres eljárásban 6 százalék, de legalább 15 000 forint, legfeljebb 1 500 000 forint; a végrehajtási eljárásban 1 százalék, de legalább 5000 forint, legfeljebb 350 000 forint; ha a végrehajtás foganatosítása a törvényszéki végrehajtó feladatkörébe tartozik 3 százalék, de legalább 8000 forint, legfeljebb 750 000 forint.
Speciális tételes illetéket kell fizetni számos esetben. Jelzésként néhány tételes illeték: a házassági bontóper illetéke 30 000 forint; a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránti eljárás illetéke 30 000 forint (kivéve ha a határozat adó-, illeték-, adójellegű kötelezettséggel, társadalombiztosítási járulék vagy vámkötelezettséggel, versenyüggyel, sajtótermékkel, és médiaszolgáltatással, elektronikus hírközléssel vagy közbeszerzéssel kapcsolatos, mert ezek esetében az általános 6 százalék az illeték mértéke); a közigazgatási nem peres eljárások illetékének mértéke 10 000 forint; jogi személyiséggel rendelkező gazdálkodó szervezetek felszámolási eljárásának illetéke 50 000 forint, csődeljárásának illetéke 30 000 forint; jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezet esetében pedig a felszámolási eljárás illetéke 25 000 forint, a csődeljárás illetéke 20 000 forint; a választottbírósági eljárásban az illeték az eljárás tárgya értékének 1 százaléka, de legalább 5000 forint, legfeljebb 250 000 forint, ha pedig az eljárás tárgyának értéke nem állapítható meg, akkor az illeték 10 000 forint.
A cégbejegyzésre irányuló eljárás illetéke nyilvánosan működő részvénytársaság és az európai részvénytársaság esetében 600 000 forint, zártkörűen működő részvénytársaság, korlátolt felelősségű társaság esetében 100 000 forint, egyéb jogi személy esetén 100 000 forint, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság esetén 50 000 forint, egyéni cég esetén 30 000 forint. Külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe esetén 50 000 forint, közvetlen kereskedelmi képviselete esetén 50 000 forint a cégbejegyzési eljárás illetéke. Egyéb cégeljárásért főszabályként 15 000 forint illetéket kell fizetni. A cég vagyonában bekövetkezett változás bejelentése iránti eljárás esetében a bejegyzési illeték 40 százalékát kell fizetni, amely magában foglalja az egyidejűleg bejelentett más változásokért fizetett illetéket is. A cégkivonat elkészítésének illetéke 5000 forint, a cégbizonyítvány kiállításának illetéke 3000 forint, a cégmásolat elkészítéséért pedig 7000 forint illetéket kell fizetni. Cégiratonként 2000 forint illetéket kell fizetni a cégnyilvántartásban szereplő elektronikus okiratok elektronikus úton történő megküldéséért, illetve a papír alapú másolatáért.
A jogorvoslati illetékek rendszere is differenciált.
A fellebbezési illeték ítélet elleni fellebbezés esetén 8 százalék, de legalább 15 000 forint, legfeljebb 2 500 000 forint. Házassági bontóperben hozott ítélet ellen irányuló fellebbezés illetéke 15 000 forint, kivéve az ítélet vagyonjogi rendelkezései elleni fellebbezést. A csatlakozó fellebbezés illetéke a fellebbezési illeték fele, de legalább 5000 forint. Végzés elleni fellebbezés, valamint végzés elleni kifogás esetében az illeték mértéke 3 százalék, de legalább 7000 forint, legfeljebb 300 000 forint. A közjegyző határozata elleni fellebbezés illetéke 10 000 forint. A cégbírósági, valamint a csőd- és felszámolási eljárásban, az ügy érdemében hozott végzés elleni fellebbezés illetéke 30 000 forint, minden más esetben 7000 forint.
Ítélet elleni felülvizsgálat esetén az illeték 10 százalék, de legalább 50 000 forint, legfeljebb 3 500 000 forint. A végzés elleni felülvizsgálat és a csatlakozó felülvizsgálat illetéke az ítélet elleni felülvizsgálati illeték fele, de legalább 20 000 forint, legfeljebb 1 250 000 forint. A cégbírósági, valamint a csőd- és felszámolási eljárásban hozott végzés elleni felülvizsgálat illetéke 30 000 forint.
A kizárólag magánvád alapján folyó eljárásban a feljelentés illetéke 10 000 forint, a fellebbezés illetéke 10 000 forint, a perújítási kérelem és a felülvizsgálati indítvány illetéke 15 000 forint. Nem tekinthető kizárólag magánvád alapján foly- tatottnak az eljárás, ha az ugyanannak a sértettnek a sérelmére elkövetett és egymással összefüggő olyan bűncselekmények miatt indult, amelyek miatt részben közvádnak, részben magánvádnak van helye. Nem kell illetéket fizetni az eljárásnak abban a szakaszában, amelyben a vádat az ügyész képviseli.
A kegyelmi, valamint a bírósági mentesítés iránti kérelem benyújtása esetén az illeték 5000 forint. Vagyoni jellegű joghátrány elengedése iránt az igazságügyért felelős miniszterhez előterjesztett kérelem illetéke az elengedni kért tartozás 1 százaléka, de legalább 5000 forint, legfeljebb 20 000 forint.
ILLETÉKMENTESSÉG A BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSBAN
Nem kötelezhető illeték fizetésére az, aki a külön jogszabály szerint költségmentességet vagy illetékmentességet élvez. A személyes illetékmentesség a fél jogutódjára nem terjed ki.
Illetékmentes a polgári ügyekben többek között:
− a költségmentesség vagy az illetékfeljegyzési jog tárgyában hozott határozat elleni jogorvoslati eljárás;
− a bontóperben a házasság vonatkozásában indított viszontkereset;
− a határozat kijavítása, illetve kiegészítése iránti kérelem;
− a választói névjegyzékkel kapcsolatos eljárás;
− a kárpótlási ügyekben hozott közigazgatási döntés bíróság általi felülvizsgálata;
− a helyi önkormányzat adósságrendezési eljárása.
Illetékmentes a büntetőügyekben:
− a kizárólag magánvád alapján folyó eljárásban a terhelt és a védő fellebbezése, perújítási kérelme és felülvizsgálat iránti indítványa, továbbá ha az eljárást a személyes meghallgatás megkezdése előtt a bíróság megszünteti, illetve ha az eljárás megszüntetésére kegyelem folytán kerül sor;
− a kegyelmi, valamint a bírósági mentesítés iránti kérelem, ha azt az elítélt vagy a védő nyújtotta be;
− a személyes költségmentesség engedélyezése iránti eljárás.
A bíróságokra háruló teher mérséklése és a felek közötti megegyezés elősegítése érdekében az Itv.-ben meghatározott esetekben az illetéknek csak 10-50 százalékát kell megfizetni:
− ha a felperes keresetétől legkésőbb az első tárgyaláson eláll, vagy a felek a per megszüntetését az első tárgyaláson közösen kérik, vagy az első tárgyaláson egyezséget kötnek, vagy ha a bíróság az eljárást megindító beadványt idézés kibocsátása – nemperes eljárás esetén érdemi vizsgálat, cégbírósági eljárás esetén hiánypótlási eljárás lefolytatása – nélkül, hivatalból elutasítja vagy a pert a Pp. 157. §-ának a) pontja alapján megszünteti stb., a peres eljárás illetékének 10 százaléka;
− ha az első tárgyalást követően az eljárás szüneteléssel vagy a felperes keresetétől való elállása folytán szűnik meg stb., 30 százaléka;
− ha az egyezségkötésre az első tárgyalást követően kerül sor, 50 százaléka fizetendő.
Az illetékfeljegyzési jog a költségmentességtől és az illetékmentességtől eltérően csak az illeték előzetes megfizetése alól történő felmentést jelenti. Így mentesíteni lehet az illeték előzetes megfizetése alól a felet, ha az illeték előzetes megfizetése a félnek jövedelmi és vagyoni viszonyaival arányban nem álló megterhelést jelentene, különösen ha a lerovandó illeték a fél és a házastársa, valamint vele egy háztartásban élő, általa eltartott gyermekei előző adóévben elért egy főre eső adóköteles jövedelme 25 százalékát meghaladja.
Az Itv. egyes esetekben kizárja az illetékfeljegyzési jog engedélyezését (például cégeljárásban). Nem részesíthető az illetékfeljegyzési jog kedvezményében a fél, ha perlekedése rosszhiszeműnek vagy már előre teljesen eredménytelennek látszik, úgyszintén akkor sem, ha mint engedményes lép fel, és valószínű, hogy az engedményezés az illetékfeljegyzési jog kedvezményével való perlés lehetővé tételét célozta.
Ugyanakkor a feleket jövedelmi és vagyoni viszonyaikra tekintet nélkül illetékfeljegyzési jog illeti meg például a munkaügyi perben, ha az a munkavállaló szándékos vagy súlyos gondatlan károkozásával, valamint a vezető állású munkavállaló polgári jog szabályai szerinti kártérítési felelősségével kapcsolatban indult; a csődeljárásban; a felszámolási eljárásban; a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránti eljárásban (így az adóperekben is), valamint a közigazgatási jogkörben okozott kár megtérítése iránti perben.
A bírósági eljárási illetékek rendszerén belül speciális illetékfajtaként határozhatjuk meg a cégbíróságok által lefolytatott törvényességi felügyeleti eljárás esetén fizetendő felügyeleti illetéket.
A cégbíróság által lefolytatott törvényességi felügyeleti eljárásért fix összegű (2012-ben 50 000 forint) felügyeleti illetéket kell fizetni, amennyiben a cég törvénysértő működése megállapításra kerül. A felügyeleti illeték megfizetésére az a cég köteles, amely törvénysértő működését a cégbíróság megállapítja. Nem kell megfizetni az illetéket, ha jogsértés megállapítása nélkül szünteti meg a cégbíróság a hivatalból indított felügyeleti eljárását.
Kérelemre indult cégbírósági felügyeleti eljárás esetén akkor köteles a kérelmező a fix összegű (2012-ben 15 000 forint) felügyeleti illetéket fizetésére, ha a cégbíróság a kérelmet jogsértés hiánya miatt utasítja el. Ha a kérelem alapján a jogsértés megállapításra kerül, akkor a fentiekben ismertetett magasabb összegű illeték megfizetésére köteles a törvénysértően működő cég. Egyebekben a bírósági eljárási illetékekre vonatkozó szabályok kerülnek alkalmazásra.

matches: bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság