2006. évi CXXIII.
a büntető ügyekben alkalmazható közvetítői tevékenységről1
2. § (1) A közvetítői eljárás a bűncselekmény elkövetésével kiváltott konfliktust kezelő eljárás, amelynek célja, hogy a büntetőeljárást lefolytató bíróságtól, illetőleg ügyésztől független, harmadik személy (közvetítő) bevonásával – a sértett és a terhelt közötti konfliktus rendezésének megoldását tartalmazó, a bűncselekmény következményeinek jóvátételét és a terhelt jövőbeni jogkövető magatartását elősegítő – írásbeli megállapodás jöjjön létre.
(2) A közvetítői eljárásban arra kell törekedni, hogy a sértett és a terhelt között – a terhelt tevékeny megbánását megalapozó – megállapodás jöjjön létre.
3. § (1)2 A közvetítői eljárást a büntető ügyekben eljáró bíróság, illetőleg ügyész székhelye szerint illetékes pártfogó felügyelői szolgálat közvetítői tevékenységet végző pártfogó felügyelője, vagy a pártfogó felügyelői szolgálatként kijelölt szervvel – pályázat útján – közvetítői tevékenység végzésére szerződésben álló ügyvéd (a továbbiakban együtt: közvetítő) folytatja le.
(2)3 Ha a közvetítői eljárásra utalt ügy körülményei ezt indokolják, egy ügyben több közvetítő is kijelölhető. Ez esetben a vezető közvetítőként kijelölt közvetítő teljesíti az e törvényben előírt feladatokat.
(3)4 A közvetítő feladata, hogy a közvetítői eljárás során pártatlanul, lelkiismeretesen, a szakmai követelmények szerint közreműködjön a megállapodás létrehozásában. A közvetítőnek tiszteletben kell tartania az eljárásban résztvevők méltóságát, és biztosítania kell, hogy a résztvevők egymással szemben is tisztelettel járjanak el.
(4)5 A közvetítő jogosult és köteles mindazokat az adatokat megismerni, amelyek a feladatának ellátásához szükségesek. Az ügyész a közvetítői eljárásra utalásról szóló határozat, illetve a bíróság az eljárást felfüggesztő végzés kézbesítésével egyidejűleg a közvetítő rendelkezésére bocsátja – az e törvényben meghatározott feladatai ellátásához szükséges mértékben és időtartamban – az iratokat. A Be. 96. §-ának (2) bekezdése szerint kezelt azon adatok, amelyek nem a tanúként kihallgatott sértettre vonatkoznak, nem bocsáthatók a közvetítő rendelkezésére.
(5)6 A közvetítőt – ha törvény másként nem rendelkezik – titoktartási kötelezettség terheli minden olyan tényre, adatra és körülményre vonatkozóan, amelyről közvetítői tevékenységével összefüggésben szerzett tudomást.
(6)7 A közvetítő titoktartási kötelezettsége a közvetítői tevékenység megszűnése után is fennáll.
4. §8 (1) Közvetítőként nem járhat el,
a)9 aki az ügyben mint bíró, ügyész vagy a nyomozó hatóság tagja járt el, valamint az ügyben eljárt vagy eljáró bíró, ügyész, illetőleg a nyomozó hatóság tagjának hozzátartozója [Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (Btk.) 459. § (1) bekezdés 14. pont],
e)10 az az ügyvéd, aki a terhelt vagy a sértett ügyében három éven belül eljárt, vagy bármelyikük folyamatban lévő ügyében eljár,
f)11 akitől az ügy elfogulatlan megítélése egyéb okból nem várható.
(4)12 A (3) bekezdésben megjelölt személy az (1) bekezdés f) pontjában szabályozott kizárási okot a meghallgatás megkezdése után csak akkor érvényesítheti, ha valószínűsíti, hogy a bejelentés alapjául szolgáló tényről a meghallgatás megkezdése után szerzett tudomást, és ha azt nyomban bejelenti.
5/A. §13 Ha a közvetítői eljárásban ügyvéd vett részt közvetítőként,
b) a bíróságnak a büntetőeljárást – a közvetítői eljárás lefolytatása érdekében hozott – felfüggesztő végzésével [Be. 266. § (3) bek. c) pont]
(2) A sértett és a terhelt jogosult arra, hogy jogi képviselőt hatalmazzon meg, aki az eljárásban részt vehet és az általa képviselt érdekében felszólalhat. A sértett jogi képviselője és a terhelt védője jogi képviselőként eljárhat. A büntető ügyben adott meghatalmazás – ha a meghatalmazásból más nem tűnik ki – és a kirendelés hatálya kiterjed a közvetítői eljárásra is.
(3) A sértett és a terhelt indítványozhatja, hogy az általa megnevezett – legfeljebb két-két – személy a közvetítői megbeszélésen jelen lehessen, és érdekében felszólalhasson. A közvetítő az indítvány teljesítését csak akkor tagadhatja meg, ha a megnevezett személy jelenléte a közvetítői eljárás céljával ellentétes. A közvetítő döntése ellen nincs helye jogorvoslatnak.
8. § (1)14 A közvetítői eljárásban a törvényes képviselő részvétele kötelező, ha a sértett korlátozottan cselekvőképes kiskorú vagy a személyes, illetve a vagyoni ügyei vitelében vagy a bíróság, hatóság előtti eljárás jogának gyakorlása vonatkozásában cselekvőképességében részlegesen korlátozott nagykorú. Ha a sértett cselekvőképtelen, a közvetítői eljárásban nem vehet részt, helyette törvényes képviselője jár el. Érdekellentét esetén a Polgári Törvénykönyv rendelkezései az irányadók.
9. § (1)15 A közvetítő a 6. § szerinti határozatnak a pártfogó felügyelői szolgálathoz, illetőleg, ha közvetítőként ügyvéd jár el, a hozzá történt érkezésétől számított tizenöt napon belül kitűzi az első közvetítői megbeszélés időpontját.
10. § (1) Ha a sértett vagy a terhelt a szabályszerűen kézbesített idézés ellenére nem jelenik meg, és a mulasztását nem igazolta, a közvetítő – szükség esetén a mulasztó megkeresésével – tisztázza a mulasztás körülményeit, továbbá azt, hogy a közvetítői eljárás lefolytatásának – a hozzájárulás visszavonása miatt – nincs-e akadálya. Ha a közvetítői eljárás lefolytatásának nincs akadálya, a közvetítő a megbeszélésre újabb időpontot tűz ki.
10/A. §16 (1) Az eljárásban a Be. elektronikus kapcsolattartásra vonatkozó rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
(3)17 Ha a sértett és a terhelt meghallgatására egymás távollétében kerül sor, és lakóhelyük eltérő megyében van, az ügyben eljáró pártfogó felügyelői szolgálat vezetője megkereséssel élhet a lakóhely szerint illetékes más megye pártfogó felügyelői szolgálatához a meghallgatás lefolytatása érdekében.
(4)18 Ha a közvetítő a sértettet és a terheltet egymás távollétében hallgatja meg, az így kapott tájékoztatást közölheti a közvetítői eljárásban részt vevő más sértettel, terhelttel, ezek képviselőjével, azért, hogy az így tájékoztatást kapó sértett vagy terhelt ennek figyelembevételével álláspontját kialakíthassa, előadhassa, kivéve, ha a tájékoztatást adó sértett vagy terhelt akként nyilatkozik, hogy a tájékoztatás nem hozható más sértett, terhelt vagy képviselő tudomására.
(5)19 Ha a sértett korlátozottan cselekvőképes kiskorú vagy a személyes, illetve a vagyoni ügyei vitelében vagy a bíróság, hatóság előtti eljárás jogának gyakorlása vonatkozásában cselekvőképességében részlegesen korlátozott nagykorú, őt a közvetítő meghallgatja, és a terhelt a nyilatkozatát ebben az esetben is közvetlenül a sértetthez intézi. A korlátozottan cselekvőképes kiskorú vagy a személyes, illetve a vagyoni ügyei vitelében vagy a bíróság, hatóság előtti eljárás jogának gyakorlása vonatkozásában cselekvőképességében részlegesen korlátozott nagykorú sértett meghallgatásánál a törvényes képviselőnek jelen kell lennie.
(6)20 A sértettnek – ha a törvényes képviselet kötelező, a törvényes képviselőnek is – és a terheltnek, nem természetes személy sértett esetében pedig a képviseletére feljogosított személynek a megállapodás megkötésekor és aláírásakor személyesen, együttesen meg kell jelenniük. A jogi képviselő távolmaradása a közvetítői megbeszélés megtartásának nem akadálya, de a sértett, illetve a terhelt kérelmére a megbeszélést más időpontra kell kitűzni.
a)21 pártfogó felügyelő közvetítő esetén a közvetítői eljárást végző pártfogó felügyelői szolgálat megnevezését, ügyvéd közvetítő esetén a közvetítői tevékenység végzésére kötött szerződés számát, az ügy számát és a terhelt nevét,
(4) A közvetítő a sértett és terhelt között létrejött – az (1)–(3) bekezdésben írottaknak megfelelő – megállapodásról okiratot állít ki, amelyet a sértett – ha a törvényes képviselet kötelező, a törvényes képviselő is – és a terhelt is aláír. A közvetítő az okiratot a sértettnek, a terheltnek, és a jelen lévő képviselőjüknek átadja, ha a képviselő nincs jelen, részére az okiratot kézbesíti. A megállapodásról kiállított okirat közokirat.
15. §22 (1) A közvetítői eljárás azon a napon fejeződik be, amikor
a)23 a megállapodás alapján, vagy a közvetítői eljárás megindítását megelőzően, de a megállapodásban jóváhagyott módon a terhelt a bűncselekménnyel okozott kárt a sértettnek megtérítette vagy a bűncselekmény káros következményeit egyéb módon jóvátette,
16. § (1)24 A közvetítői eljárás befejezését követő tizenöt napon belül a közvetítő a közvetítői eljárásról jelentést készít, amelyet az eljárás befejezésére alapot adó okirattal együtt megküld az ügyésznek, illetve a bíróságnak, s ezzel egyidejűleg a megküldés tényéről írásban tájékoztatja a sértettet, a terheltet és képviselőiket.
a)25 pártfogó felügyelő közvetítő esetén a közvetítői eljárást végző pártfogó felügyelői szolgálat megnevezését, ügyvéd közvetítő esetén a közvetítői tevékenység végzésére kötött szerződés számát, az ügy számát, a terhelt és a sértett nevét,
(3)26 A közvetítői eljárás során rögzített személyes adatok – személyazonosításra alkalmatlan módon – statisztikai célra felhasználhatók.
(2)27 Ha a terhelt részére a bíróság, illetve az ügyész az ügy közvetítői eljárásra utalása előtt költségmentességet engedélyezett, a kirendelt védő díját és költségét az állam viseli. Az állam viseli azt a költséget is, amely annak kapcsán merült fel, hogy a terhelt vagy a sértett hallássérült, beszédfogyatékos, vak, vagy a magyar nyelvet nem ismeri, vagy az eljárás során regionális vagy kisebbségi nyelvét használta. A közvetítői eljárás során – az eljárásban kötött eltérő megállapodás hiányában – minden egyéb, a sértettnél felmerült indokolt költséget az állam előlegez meg.
18–23. §28
24. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2007. január 1. napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg a Be. módosításáról szóló 2006. évi LI. törvény 283. §-ának (1) bekezdése a hatályát veszti.
(3)30 Felhatalmazást kap az igazságügyért felelős miniszter, hogy a közvetítői tevékenységet végző pártfogó felügyelő képesítési követelményeit, valamint a büntető ügyekben közvetítői tevékenységet végző ügyvéd képesítési követelményeit és díjazásának szabályait rendeletben állapítsa meg.31
1 A törvényt az Országgyűlés a 2006. december 18-i ülésnapján fogadta el. A kihirdetés napja: 2006. december 21.
2 A 3. § (1) bekezdése a 2007: CLXIII. törvény 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
3 A 3. § új (2) bekezdését a 2007: CLXIII. törvény 1. § (2) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (2)–(5) bekezdés számozását (3)–(6) bekezdésre változtatva.
4 A 3. § eredeti (2) bekezdésének számozását (3) bekezdésre változtatta a 2007: CLXIII. törvény 1. § (2) bekezdése, szövege e módosító törvény 12. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
5 A 3. § eredeti (3) bekezdésének számozását (4) bekezdésre változtatta a 2007: CLXIII. törvény 1. § (2) bekezdése.
6 A 3. § eredeti (4) bekezdésének számozását (5) bekezdésre változtatta a 2007: CLXIII. törvény 1. § (2) bekezdése.
7 A 3. § eredeti (5) bekezdésének számozását (6) bekezdésre változtatta a 2007: CLXIII. törvény 1. § (2) bekezdése.
8 A 2012: CCXXIII. törvény 194. § (2) bekezdésével elrendelet módosítás, amely szerint a 4. § a) pontjában a „[Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (Btk.) 137. § 6. pont]” szövegrész helyébe a „[Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (Btk.) 459. § (1) bekezdés 14. pont]” szöveg lép, nem vezethető át.
9 A 4. § (1) bekezdés a) pontja a 2013: CLXXXVI. törvény 83. §-a szerint módosított szöveg.
10 A 4. § (1) bekezdésének új e) pontját a 2007: CLXIII. törvény 2. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti e) pont megjelölését f) pontra változtatva.
11 A 4. § (1) bekezdése eredeti e) pontjának megjelölését f) pontra változtatta a 2007: CLXIII. törvény 2. §-a.
12 A 4. § (4) bekezdése a 2007: CLXIII. törvény 12. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
13 Az 5/A. §-t a 2007: CLXIII. törvény 3. §-a iktatta be.
14 A 8. § (1) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 115. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
15 A 9. § (1) bekezdése a 2007: CLXIII. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
16 A 10/A. §-t a 2017: CXLIV. törvény 42. §-a iktatta be.
17 A 11. § új (3) bekezdését a 2007: CLXIII. törvény 5. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (3)–(5) bekezdés számozását (4)–(6) bekezdésre változtatva.
18 A 11. § eredeti (3) bekezdésének számozását (4) bekezdésre változtatta a 2007: CLXIII. törvény 5. §-a.
19 A 11. § eredeti (4) bekezdésének számozását (5) bekezdésre változtatta a 2007: CLXIII. törvény 5. §-a, szövege a 2013: CCLII. törvény 115. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
20 A 11. § eredeti (5) bekezdésének számozását (6) bekezdésre változtatta a 2007: CLXIII. törvény 5. §-a.
21 A 12. § (2) bekezdésének a) pontja a 2007: CLXIII. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
22 A 15. § a 2007: CLXIII. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
23 A 15. § (1) bekezdés a) pontja a 2012: CCXXIII. törvény 194. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
24 A 16. § (1) bekezdése a 2007: CLXIII. törvény 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
25 A 16. § (2) bekezdésének a) pontja a 2007: CLXIII. törvény 8. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
26 A 16. § (3) bekezdését a 2007: CLXIII. törvény 8. § (3) bekezdése iktatta be.
27 A 17. § (2) bekezdése a 2011: CL. törvény 89. §-ával megállapított szöveg.
28 A 18–23. §-t és a 18. §-t megelőző alcímet a 2007: LXXXII. törvény 2. § 950. pontja hatályon kívül helyezte.
29 A 24. § (2) bekezdését a 2007: CLXIII. törvény 12. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte.
30 A 24. § (3) bekezdése a 2010: CLXXXIII. törvény 172. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
31 Lásd az 58/2007. (XII. 23.) IRM rendeletet, a 38/2015. (XII. 21.) IM rendeletet.
32 A 24. § (4) bekezdését a 2007: CLXIII. törvény 9. §-a iktatta be, a 2010: CLXXXIII. törvény 172. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.


text:
Index - Belföld - Budapesti zavargások: újabb letartóztatás, többeket kiengedtek
Budapesti zavargások: újabb letartóztatás, többeket kiengedtek
2006.09.28. 16:46 Kapcsolódó cikkek (1)
Elkúrtuk dosszié Négy ember került előzetes letartóztatásba csütörtökön, négy embert szabadon engedtek. A letartóztatottak szeptember 18-án, az MTV székházánál követtek el bűncselekményt a hatóságok szerint. Újabb előzetes letartóztatási kérelmekről döntött a Pesti Központi Kerületi Bíróság csütörtökön, ám a korábbi döntéseket megfellebbezők közül több esetben a másodfokon eljáró Fővárosi Bíróság megváltoztatta a korábbi határozatot és néhány személyt szabadon engedett, tudatta csütörtökön az MTI-vel a Fővárosi Bíróság (FB) sajtótitkársága.
Újabb ember előzetesben
Csütörtökön első fokon négy ember előzetes letartóztatási kérelméről döntött a Pesti Központi Kerületi Bíróság. Közülük egy, rongálással gyanúsított személynél elrendelték a kényszerintézkedést, a másik három esetében elegendőnek találta a bíróság lakhelyelhagyási tilalmat. Utóbbiakat garázdasággal gyanúsítják. Mind a négyen szeptember 18-án, az MTV székházánál valósították meg a bűncselekményt a hatóságok szerint.
Múlt csütörtöktől összesen 176 letartóztatási indítványt tárgyalt első fokon a Pesti Központi Kerületi Bíróság, a Fővárosi Bíróság katonai tanácsa, valamint a Buda Környéki Kerületi Bíróság. Ezek közül összesen 146 esetben rendeltek el előzetes letartóztatást, ám ezek közül többet az érintettek megfellebbeztek.
Négy embert szabadon engedtek
Csütörtökön a Fővárosi Bíróság, mint másodfokon eljáró bíróság megkezdte a fellebbezések elbírálását. Nyolc személy kényszerintézkedéséről döntöttek. Közülük négyet szabadon engedtek, két esetben lakhelyelhagyási tilalmat, egy személynél házi őrizetet rendeltek el. A nyolcadik gyanúsított kényszerintézkedését nem változtatta meg a bíróság, ő házi őrizetben maradt.
A tüntetésekkel összefüggésben jelenleg 139-en vannak előzetes letartóztatásban, heten házi őrizetben, tizenegy személlyel szemben pedig lakhelyelhagyási tilalmat rendeltek el. Az első fokon eljáró bíróságok korábban 15 előzetes letartóztatásra irányuló kérelmet utasítottak el, míg a másodfokon eljáró Fővárosi Bíróság további négy személyt engedett szabadon.
A letartóztatási kérelmek mellett a bíróságok összesen tizenegy emberrel szemben szabálysértési eljárásban is döntést hoztak. Valamennyiüket 2-3 napos elzárással sújtották.
Wellness hétvégék belföldön A kényeztetés egész évben jár Önnek! Válasszon a legjobb ajánlatokból. A legmenőbb síterepek Csodás panoráma, jó levegő, szép pályaszállások, a téli sport szerelmeseit ezek várják. © 1999-2017 Index.hu Zrt.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság


text:
1990. évi LXXXVIII. törvény - 1.oldal - Törvények és országgyűlési határozatok
a bírák, az ügyészek, a bírósági és az ügyészségi dolgozók előmeneteléről és javadalmazásáról
BESOROLÁS ÉS JAVADALMAZÁS
Fizetési osztály, fokozat és csoport
Bírói, ügyészi pótlék
Kizárás egyes előnyökből
A bírósági és ügyészségi tisztviselők, ügykezelők személyi alapbér táblázata
Vezetői pótlékok a III/1. fizetési osztály/fokozat %-ában
Időállapot: közlönyállapot (1990.XII.6.)
a bírák, az ügyészek, a bírósági és az ügyészségi dolgozók előmeneteléről és javadalmazásáról *
1. § (1) A bíró, az ügyész, a bírósági és az ügyészségi dolgozó előmenetelét és javadalmazását e törvény alapján kell megállapítani.
(2) E törvény rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell az Országos Kriminológiai és Kriminalisztikai Intézet dolgozóinak előmenetelére és javadalmazására is.
(3) E törvény hatálya nem terjed ki az Igazságügyi Minisztériumba beosztott bíróra.
a) bírósági és ügyészségi dolgozó: a bírósági és az ügyészségi titkár, a bírósági és az ügyészségi fogalmazó, a bírósági és az ügyészségi tisztviselő, az ügykezelő,
b) bírósági és az ügyészségi tisztviselő: a közép- vagy felsőfokú végzettségű, érdemi feladatot végző ügyintéző,
c) ügykezelő: az ügyviteli feladatot végző dolgozó.
3. § E törvényben nem szabályozott kérdésekben a bíróságokról szóló 1972. évi IV. törvény, a Magyar Köztársaság ügyészségéről szóló 1972. évi V. törvény, a Munka Törvénykönyve és végrehajtási rendeletei, valamint az igazságszolgáltatási és ügyészségi dolgozók munkaviszonyáról szóló jogszabályok az irányadók.
4. § A bíró, az ügyész, a bírósági és az ügyészségi dolgozó e törvény alapján a következő javadalmazásokra jogosult:
a) személyi alapbérre,
b) pótlékra,
c) különjuttatásra.
5. § A bíró, az ügyész, a bírósági és az ügyészségi dolgozó személyi alapbérének megállapítása a tényleges munkaköri beosztása és szolgálati ideje alapján fizetési osztályba, ezen belül fizetési fokozatba - egyes esetekben a fizetési fokozaton belül fizetési csoportba - való besorolással történik.
6. § (1) A szolgálati időt
a) a bíró, az ügyész, a bírósági és az ügyészségi titkár, továbbá a bírósági és az ügyészségi fogalmazó esetében - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - a kinevezés napjától,
b) a felsőfokú végzettségű bírósági és ügyészségi tisztviselő esetében a diploma megszerzésének napjától, illetve ha munkaviszonyt csak később létesített akkor annak napjától,
c) a középfokú végzettségű bírósági és ügyészségi tisztviselő, továbbá az ügykezelő esetében a munkaviszonya kezdetének napjától
(2) A bírói, az ügyészi, a bírósági és az ügyészségi titkári kinevezésig más munkaterületen dolgozó esetében a jogi képesítéshez kötött munkakörben töltött időt, valamint az (1) bekezdés b) pontjában említett bírósági és ügyészségi tisztviselő esetében a bírósági vagy ügyészségi munkaviszonyban töltött időt - részben vagy teljes egészében - szolgálati időként lehet figyelembe venni.
7. § (1) A bíró, az ügyész, a bírósági és az ügyészségi dolgozó - a bírósági, ügyészségi fogalmazó és a kezdő bírósági és ügyészségi tisztviselő kivételével - a fizetési osztályon belül négyévenként eggyel magasabb fizetési fokozatba lép.
(2) A kezdő bírósági és ügyészségi tisztviselő az első évet követően magasabb fizetési fokozatba lép.
8. § (1) A helyi bírót és a helyi ügyészt 12 év szolgálati idő után a II. fizetési osztály 1. fizetési fokozatába kell besorolni.
(2) Kiváló munkavégzés vagy tudományos fokozat megszerzése esetén az (1) bekezdés szerinti szolgálati idő legfeljebb 8 évre csökkenthető (soron kívüli előrelépés).
(3) Ha a helyi bíró megyei, illetve fővárosi bírósági bírói (a továbbiakban: megyei bíró), valamint a helyi ügyész megyei, illetve fővárosi főügyészségi ügyészi (a továbbiakban: főügyészségi ügyész) beosztásba kerül, a már elért fizetési fokozatánál alacsonyabb fizetési fokozatba nem sorolható.
9. § (1) A bírót, az ügyészt, a bírósági és az ügyészségi titkárt, valamint a bírósági és az ügyészségi fogalmazót az öt fizetési osztály valamelyikébe, ezen belül fizetési fokozatokba kell sorolni.
(2) A javadalmazás és a tisztséghez fűződő egyéb jogosultság tekintetében a Legfelsőbb Bíróság elnöke az Alkotmánybíróság elnökével azonos beosztásúnak minősül.
(3) A legfőbb ügyész személyi alapbérét az I. fizetési osztály 3. fizetési fokozata alapján kell megállapítani.
(4) A besorolást a következők szerint kell elvégezni:
a) az I. fizetési osztályba kell sorolni a legfelsőbb bírósági bírót és a legfőbb ügyészségi ügyészt,
b) a II. fizetési osztályba kell sorolni a megyei bírót és a főügyészségi ügyészt,
c) a III. fizetési osztályba kell sorolni a helyi bírót és a helyi ügyészt,
d) a IV. fizetési osztályba kell sorolni a bírósági és az ügyészségi titkárt,
e) az V. fizetési osztályba kell sorolni - az oklevél minősítésétől függően - a bírósági és az ügyészségi fogalmazót.
(5) A legfelsőbb bírósági fogalmazót a Legfelsőbb Bíróság elnöke - kivételesen - a IV. fizetési osztály 1. fizetési fokozatába sorolhatja.
(6) A fizetési osztályokat és fizetési fokozatokat, a hozzájuk tartozó személyi alapbérrel az 1. számú melléklet tartalmazza.
10. § Ha a bíró és az ügyész magasabb fizetési osztályba kerül, a következő fizetési fokozat megszerzéséhez szükséges szolgálati idő újra kezdődik.
11. § (1) A bírósági és az ügyészségi tisztviselőt az iskolai végzettsége alapján a VI., VII., VIII. fizetési osztályba, ezen belül fizetési fokozatba kell sorolni.
(2) A VI. fizetési osztályba a szakirányú egyetemi végzettségű, a VII. fizetési osztályba a szakirányú főiskolai végzettségű, a VIII. fizetési osztályba a középfokú végzettségű bírósági és ügyészségi tisztviselő tartozik.
(3) Kivételesen a VII. fizetési osztályba sorolható a nem szakirányú felsőfokú végzettségű bírósági és ügyészségi tisztviselő.
12. § A fizetési fokozatán belül külön fizetési csoportba tartozik a Legfelsőbb Bíróságon, a Legfőbb Ügyészségen, valamint az Országos Kriminológiai és Kriminalisztikai Intézetben dolgozó tisztviselő.
13. § Az ügykezelőt a IX. fizetési osztályba, ezen belül fizetési fokozatba kell sorolni.
14. § A bírósági és az ügyészségi tisztviselő, valamint az ügykezelő személyi alapbére a III. fizetési osztály 1. fizetési fokozatának megfelelő személyi alapbér meghatározott százaléka. A fizetési osztályokat, a fokozatokat és csoportokat, a hozzájuk tartozó személyi alapbérrel a 2. számú melléklet tartalmazza.
15. § (1) A bíró bírói, az ügyészi ügyészi pótlékra jogosult.
(2) A bírói és az ügyészi pótlék összege a teljes munkaidőben foglalkoztatott bíró és ügyész esetében a III. fizetési osztály 1. fizetési fokozatára megállapított személyi alapbér 10%-a, a részfoglalkozású bíró és ügyész esetében ennek a munkaidővel arányos része.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott pótlék alapbér jellegű.
16. § (1) Vezetői pótlékra jogosult
a) a bírósági elnök, az elnökhelyettes, a kollégiumvezető, a Fővárosi Bíróság kollégiumvezető helyettese, a bírósági tanácselnök, a csoportvezető és a csoportvezető helyettes bíró,
b) a legfőbb ügyész, a legfőbb ügyész helyettese, a főosztályvezető ügyész, a főosztályvezető-helyettes ügyész, a megyei főügyész, a megyei főügyészhelyettes, a legfőbb ügyészségi, a megyei főügyészségi osztályvezető ügyész, a megyei főügyészségi csoportvezető ügyész, a helyi vezető ügyész és vezetőhelyettes ügyész,
c) az Országos Kriminológiai és Kriminalisztikai Intézet igazgatója,
d) a főosztályvezető, a főosztályvezető-helyettes, az osztályvezető, az osztályvezető-helyettes és a csoportvezető,
e) irodavezető.
(2) A vezetői pótlék összegét a 3. számú mellékletben foglaltak szerint kell megállapítani.
(3) A vezetői pótlék alapbérjellegű.
17. § (1) A bíró, az ügyész, a bírósági és az ügyészségi dolgozó minden naptári évben az egy havi személyi alapbérének megfelelő összegű külön juttatásra jogosult.
(2) Nem részesíthető külön juttatásban az,
a) aki 6 hónapot meghaladó ideig ténylegesen nem végzett munkát, ide nem értve a fizetett szabadság és keresőképtelenség idejét,
b) akinek a felmondása folyamatban van, kivéve, ha a felmondás oka a nyugdíjjogosultság megszerzése.
(3) A külön juttatást január 31-éig kell kifizetni.
18. § (1) A 8. § szerinti magasabb fizetési osztályba sorolás, a magasabb fizetési fokozatba sorolás, valamint a külön juttatás a bírót, az ügyészt, illetve a bírósági és az ügyészségi dolgozót nem illeti meg, ha
a) ellene fegyelmi eljárás van folyamatban,
c) a fegyelmi eljárás jogerős befejezése előtt a munkaviszonyát egyoldalúan megszüntette.
(2) Az (1) bekezdés szerinti előnyök a dolgozót visszamenőleg megilletik, ha a fegyelmi felelősségét nem állapították meg.
19. § (1) Ez a törvény 1991. január 1-jén lép hatályba.
(2) A törvény szerinti javadalmazást 1991. december 31-ig - fokozatosan - kell bevezetni, ennek ütemezéséről külön törvény rendelkezik.
20. § (1) A törvény hatálya alá tartozó dolgozókat 1991. február 28-áig a törvény rendelkezéseinek megfelelően kell besorolni.
(2) A törvény szerinti első besorolásnál a szolgálati időt
a) a legfelsőbb bírósági bírónál, a legfőbb ügyészségi ügyésznél az e munkakörbe kinevezése napjától,
b) a megyei bírónál, a főügyészségi ügyésznél, a helyi bírónál, a helyi ügyésznél, a bírósági és az ügyészségi titkárnál - 2 év levonásával - az oklevél megszerzésének napjától,
c) a bírósági és az ügyészségi fogalmazónál e munkakörbe való kinevezésük napjától,
d) a bírósági és az ügyészségi tisztviselőnél és ügykezelőnél a munkaviszonya kezdetének napjától
(3) A megyei bíró, illetve a főügyészségi ügyész esetében a szolgálati időt az e munkakörbe való beosztás napjától kell számítani, ha ez számára kedvezőbb. Megyei bírói, illetve főügyészségi ügyészi beosztásnak kell tekinteni a helyi bíróság elnöki, elnökhelyettesi, csoportvezetői és a csoportvezető-helyettes bírói, a helyi ügyészségen vezetői és helyettesi, valamint az Igazságügyi Minisztériumban jogi képesítéshez kötött munkakörben töltött időt is.
(4) A törvény szerinti első besorolásnál a bíró, az ügyész, a bírósági és az ügyészségi dolgozó a munkavégzés színvonalától függően vagy más méltányolható körülményre figyelemmel eggyel magasabb vagy eggyel alacsonyabb fizetési fokozatba sorolható, de a jelenlegi személyi alapbére nem csökkenhet.
(5) A bíró és az ügyész (4) bekezdés szerinti besorolásánál a munkavégzés színvonalát 2 évnél nem régebbi minősítésnek kell igazolnia.
(6) A szolgálati idő számítását a (2) bekezdés b) pontja esetében a III. fizetési osztály 1. fizetési fokozatától, a (3) bekezdés esetében pedig a II. fizetési osztály 1. fizetési fokozatától kell kezdeni.
(7) A szolgálati idő számításánál a kezdő évet (töredék évet) egész évnek kell tekinteni.
21. § Az első besorolásról
a) a Legfelsőbb Bíróság elnöke, általános elnökhelyettese, elnökhelyettese, a legfőbb ügyész és a legfőbb ügyész helyettese esetében a választásukra, illetve a kinevezésükre jogosult,
b) a fővárosi, illetve a megyei bíróság elnöke esetében az igazságügyminiszter,
c) a Legfelsőbb Bíróság bírái és dolgozói esetében a Legfelsőbb Bíróság elnöke,
d) a legfőbb ügyészségi ügyész, a fővárosi, illetve a megyei főügyész, az Országos Kriminológiai és Kriminalisztikai Intézet igazgatója, a Legfőbb Ügyészség dolgozói esetében a legfőbb ügyész,
e) a bíró és bírósági dolgozó esetében a fővárosi, illetve a megyei bíróság elnöke,
f) az ügyész és az ügyészségi dolgozó esetében a fővárosi, illetve a megyei főügyész,
g) az Országos Kriminológiai és Kriminalisztikai Intézet dolgozói esetében az igazgató
személyi alapbér táblázata
Fizetési osztályok 1 2 3 4 5 6 7
I. 57 000 60 000 63 000
II. 39 000 42 000 45 000 48 000 51 000 54 000 57 000
III. 30 000 33 000 36 000
IV. 22 000 24 000 26 000 28 000 30 000 32 000
V. 18 000
- I. - legfelsőbb bírósági bíró, legfőbb ügyészségi ügyész,
- II. - megyei bírósági bíró, megyei főügyészségi ügyész,
- III. - helyi bírósági bíró, helyi ügyészségi ügyész,
- IV. - bírósági titkár, ügyészségi titkár,
- V. - bírósági, ügyészségi fogalmazó.
Fizetési fokozatok a legalacsonyabb bírói fizetés
(III/I osztály/fokozat) %-ban
- VI. - szakirányú egyetemi végzettségű bírósági és ügyészségi tisztviselő,
- VII. - egyéb felsőfokú végzettségű bírósági és ügyészségi tisztviselő,
- VIII. - középfokú végzettségű bírósági és ügyészségi tisztviselő,
- IX. - bírósági és ügyészségi ügykezelő.
- A - Legfelsőbb Bíróság, Legfőbb Ügyészség, OKKrI,
- B - területi bíróságok és ügyészségek.
Vezetői munkakörök Kisebb Nagyobb Főügyészség Legfőbb Ügyészség
OKKrI
Legfőbb ügyész - - - - - - 55 -
Legfelsőbb Bíróság ált. elnökhelyettese - - - - - - 48 -
Legfelsőbb Bíróság elnökh., Legfőbb ügyész helyettese
Legfelsőbb bírósági kollégiumvezető, főosztályvezető ügyész
Legfelsőbb bírósági tanácselnök, főoszt. vez. helyettes ügyész, oszt. vez. ügyész
Fővárosi Bíróság elnöke, fővárosi főügyész
Elnök, főügyész, vezetőügyész 15 - 20 - 35-40 - - -
Elnökh., megyei bírósági kollégiumvez., főv. bírósági kollégiumvez. helyettes, főügyészh., vezetőhelyettes ügyész
Megyei bírósági tanácselnök, csopvez. bíró, oszt. vez. ügyész
Csopvez. helyettes bíró, csopvez. ügyész - - 15 - 15 - - -
Főosztályvezető, OKKrI igazgató - - - - - - - 45-55
Főosztályvez. helyettes, OKKrI igazgatóhelyettes
Osztályvezető - - - - - 20 - 30
Oszt. vez. helyettes - - - - - 15 - 20
Csoportvezető, irodavezető - 5 - 10 - 10 - 10
A törvényt az Országgyűlés az 1990. november 26-ai ülésnapján fogadta el.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
A felek megállapodásán alapuló gyermektartásdíj megváltoztatásának. feltételrendszere. Szerző: dr. Sarkadi Mónika - PDF
Download "A felek megállapodásán alapuló gyermektartásdíj megváltoztatásának. feltételrendszere. Szerző: dr. Sarkadi Mónika"
Liliána Zsófia Sipos
2 A felek megállapodásán alapuló gyermektartásdíj megváltoztatásának feltételrendszere Szerző: dr. Sarkadi Mónika Tatabánya november 21.
3 I. Bevezetés A gyermektartásdíj tárgyában megkötött és a bíróság által jóváhagyott egyezségek tartós családjogi jogviszonyt rendeznek, így annak megváltoztatására szigorú feltételekhez kötött. A peres felek azonban sok esetben talán az eljárás gyors befejezése és az alacsonyabb perköltségek, vagy esetleg valamilyen akut pénzügyi nehézség gyors megoldása érdekében átgondolatlanul és könnyelműen kötnek egyezséget a gyermektartásdíj mértéke tekintetében, majd az annak megváltoztatása iránt indított perekben őszinte döbbenettel szembesülnek korábbi döntésük következményeivel. Sokan úgy vélik, hogy a Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvénybeli (továbbiakban Ptk.) szabályozás nagyobb teret enged majd a bíróság előtt kötött egyezségek megváltoztatásának, ezért a Kúria (korábban Legfelsőbb Bíróság) és a Tatabányai Törvényszék néhány, általam érdekesebbnek tartott döntésen keresztül szeretném bemutatni, hogy valójában az új normaszöveg nem feltétlenül eredményez majd merőben új gyakorlatot. II. Felek megállapodásán alapuló gyermektartásdíj megváltoztatása az évi IV. törvény (továbbiakban Csjt.) és az évi IV. törvény (továbbiakban régi Ptk. ) rendszerében. Az Alaptörvény XVI. cikkének (3) bekezdése alapelvként mondja ki, hogy a szülők kötelesek kiskorú gyermekükről gondoskodni. A gyermek megfelelő szintű ellátását követeli meg az évi LXIV. törvénnyel kihirdetett a gyermekek jogairól szóló New York-i Egyezmény 27. cikkének 1) és 2) pontja is, mely szerint az Egyezményben részes államok elismerik minden gyermeknek a jogát olyan életszínvonalhoz, amely lehetővé teszi testi, szellemi, lelki, erkölcsi és társadalmi fejlődését. Fentiekkel összhangban álló, a gyermekek elsődleges érdekét meghatározó Csjt. 1.. (2) bekezdése helyes értelmezése szerint a gyermeknek a joga a gondoskodásra és érdekeinek védelmére a szülő kötelezettségeként akként határozható meg, hogy a kötelezett a Csjt ának (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően a tartás teljesítéseképpen köteles anyagi viszonyaihoz képest a jogosultat mindazzal ellátni, ami annak a megélhetéséhez szükséges. A leszármazó eltartása a nevelés és a szükséges taníttatás költségének a viselésére is kiterjed azzal, hogy a szülő a saját szükséges tartásának rovására is köteles megosztani kiskorú gyermekével azt,
4 ami közös eltartásukra rendelkezésre áll. A szülők alapvető feladata tehát, hogy lehetőségeik és anyagi eszközeik határai között biztosítsák a gyermek fejlődéséhez szükséges körülményeket. 1 A felek önrendelkezési jogát tiszteletben tartva a Csjt. 69/B. -a alapján a gyermektartásdíjról csak a szülők megegyezésének hiányában döntött a bíróság. A Csjt. 69. (1) bekezdése kimondta, hogy ha a közös egyetértéssel vagy bírósági ítélettel megállapított rokoni tartás megállapításának az alapjául szolgáló körülményekben lényeges változás állott be, a tartás mértékének megváltoztatását vagy a tartás megszüntetését lehetett kérni, a (2) bekezdése alapján pedig a tartás felemelését lehetett kérni akkor is, ha a tartást közös egyetértéssel már eredetileg is számbavehetően kisebb összegben állapították meg, mint amennyi a törvény szerint járna. A Polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény (továbbiakban Pp.) 230. (1) bekezdése pedig úgy rendelkezik, hogy ha az ítélet egyik felet olyan szolgáltatásra kötelezi, amely az ítélet meghozatala után jár le (122. (2) bekezdés), az ítélet anyagi jogereje nem gátolja, hogy a felek bármelyike keresetet indíthasson a szolgáltatás mennyiségének vagy időtartamának megváltoztatása iránt, ha azok a körülmények, amelyekre a bíróság döntését az ítéletét, egyezség jóváhagyását alapította, utóbb lényegesen megváltoztak. Az idézett törvényhelyek nyelvtani értelmezéséből az következik, hogy egyrészt a gyermektartásdíjról való megegyezés elsődlegesen a szülőket illetve meg, ezért annak megállapítása vagy megváltoztatása (felemelése vagy leszállítása) tárgyában a bíróság az ítéletével csak másodlagosan, a szülők megegyezésének a hiányában döntött, másrészt azok nem bármilyen körülményváltozás, hanem csupán lényeges körülményváltozás esetén tették lehetővé a tartás mértékének megváltoztatását. A Csjt. 18. (3) bekezdése alapján a felek tartós jogviszonyát rendező egyezség megváltoztatását az annak jóváhagyásától számított két éven belül a bíróságtól az egyéb törvényes feltételek megléte esetén is csak akkor lehetett kérni, ha az a felek kiskorú gyermekének az érdekét szolgálja, vagy ha a körülmények változása folytán a megállapodás valamelyik fél érdekét súlyosan 1 Somfai Balázs: A Gyermek Jogairól szóló Egyezmény egyes rendelkezései a hazai jogszabályokban, JURA 16. évfolyam szám
5 sérti. E szabályozás célja az érdeksérelem és a fiktív megállapodás kivédése volt. 2 Fenti jogszabályhelyek értelmezése szempontjából egyértelmű volt a bírói gyakorlat abban, hogy a különélő szülőt terhelő és egyezséggel rendezett gyermektartásdíj amely a felek között értelemszerűen tartós jogviszonyt hozott létre összegének az egyezség jóváhagyását követő két éven belül előterjesztett kereset elbírálásakor az egyéb törvényes feltételek alatt a Csjt ában írt feltételeket kellett érteni. Ez azt jelentette, hogy a gyermektartásdíj alapjául szolgáló körülményekben bekövetkezett tartós és lényeges változás az egyezséggel rendezett gyermektartásdíj összegének módosításához nem volt elegendő, hanem további feltételként az említett törvényhely vagy a módosításnak a gyermeki érdeket szolgáló voltát vagy az egyezség fenntartása esetén valamelyik fél súlyos érdeksérelmét is megkívánta (EBH ). A Csjt ának (1) bekezdésének helyes értelmezése alapján csak az a körülményváltozás befolyásolta a tartás mértékét, amely lényeges, nem eseti jellegű, hanem tartós, továbbá a jogosult oldalán kapcsolatban van a szükségleteivel, a kötelezett oldalán pedig a teljesítőképességével 3. A fent hivatkozott törvényhelyekhez kapcsolódóan a Legfelsőbb Bíróság számos eseti döntésében (pl. BH ) kifejtette, hogy az ítélkezési gyakorlat egységes abban, hogy a tartás mértékének megváltoztatására alapot adó körülmények megváltoztatása mind a jogosult, mind pedig a kötelezett oldalán bekövetkezhet ugyan, a tartás mértékét azonban csak akkor befolyásolja, ha a változás lényeges, tartós és a jogosult szükségleteivel, vagy a kötelezett teljesítőképességével is összefüggésben áll. Fontos kiemelni, hogy a Csjt. 18. (3) bekezdésében írt időhatár értelmezésénél annak volt szerepe, hogy az egyezség megkötésétől számítva a megváltoztatást igénylő fél az erre irányuló kérelmét mikor, két éven belül, vagy azon túl terjesztette elő. A két éven belüliség az eredeti egyezség jóváhagyása és az annak megváltoztatására irányuló kereset előterjesztése közötti időt jelentette, így a megváltoztatásra irányuló kérelem elbírálásának időpontjától és a vonatkozó per tartamától függetlenül a Csjt. 18. (3) bekezdése szerinti szigorú feltételeket kellett alkalmazni, ha az igénylő a keresetét a jóváhagyástól számított két éven belül terjesztette elő. Az ítélettel, 2 Kommentár CompLex Jogtár a Csjt hoz fűzött magyarázat 3 BH
6 vagy a felek peren kívüli egyezségével megállapított tartásdíj megváltoztatására a Csjt. 18. (3) bekezdésében meghatározott két éves határidő nem volt irányadó 4. Mindezek alapján a perben megkötött és a bíróság által jóváhagyott egyezségek két éven belüli megváltoztatására akkor kerülhetett sor, ha a tartás megállapításának alapjául szolgáló körülményekben lényeges változás állott be és a megváltoztatás a felek kiskorú gyermekének érdekét szolgálta, illetve ha a körülmények változása folytán a megállapodás valamelyik fél érdekét súlyosan sértette. A perben megkötött és a bíróság által jóváhagyott egyezséggel megállapított tartásdíj két éven túli, illetőleg a peren kívüli egyezséggel vagy bírói ítélettel megállapított tartásdíj bármikori megváltoztatására akkor kerülhetett sor, ha a tartás megállapításának alapjául szolgáló körülményekben lényeges változás állott be. A gyermektartásdíj vonatkozásban a perben megkötött és a bíróság által jóváhagyott egyezség két éven belüli eredményes megváltoztatásnak tehát kétirányú volt a feltételrendszere. Egyrészt azok a feltételek kellettek, amelyek egyébként is szükségesek voltak a tartós jogviszony rendezésének a megváltoztatásához (Csjt. 69. ), másrészt pedig a Csjt. 18. (3) bekezdése alapján az, hogy a megváltoztatás a felek kiskorú gyermekének az érdekét szolgálja, vagy (és) a körülmények változása folytán az eredeti egyezség fenntartása valamelyik fél érdekét súlyosan sértse. Az érdeksérelem vizsgálatakor a hangsúly az érdeksérelem súlyosságán volt, melynek nem a megváltoztatást igénylő fél szubjektív megítélése szerint, hanem objektíve kellett a körülményváltozások miatt olyan helyzetnek fennállnia, amelyre figyelemmel az eredeti egyezség megváltoztatása nélkül valamelyik fél súlyos érdeksérelmet szenvedne 5, 6. III. Felek megállapodásán alapuló gyermektartásdíj megváltoztatása a Ptk. rendszerében A Ptk. Családjogi Könyve (továbbiakban CSJK.) a rokontartás közös szabályai között rögzíti a 4:210. (1) bekezdésben, hogy amennyiben a felek megállapodásán vagy a bíróság ítéletén alapuló tartás meghatározásának alapjául szolgáló körülményekben olyan változás következett be, hogy a tartás változatlan teljesítése valamelyik fél lényeges jogi érdekét sérti, a tartás mértékének vagy 4 dr. Molnár Andrea: A gyermektartásdíj mértékének megváltoztatása, Tatabányai Törvényszék (belső anyag) dr. Molnár Andrea: A gyermektartásdíj mértékének megváltoztatása, Tatabányai Törvényszék (belső anyag) Kommentár CompLex Jogtár a Csjt hoz fűzött magyarázat
7 szolgáltatása módjának a megváltoztatását lehet kérni. Nem kérheti a megállapodáson alapuló tartás megváltoztatását az a fél, akinek a körülmények megváltozásának lehetőségével a megállapodás időpontjában számolnia kellett, vagy akinek a körülmények megváltozása felróható. A (2) bekezdés alapján a tartásra kötelezett járandóságát folyósító szerv vagy személy a jogosultat - kérelmére - köteles tájékoztatni a kötelezett munkabérének és egyéb juttatásának összegéről. A törvény általánosságban mondja ki a családjogi tartás körében a megállapodás elsődlegességét, ami - az utaló szabály alapján - a házastársi- és a gyermektartásra is irányadó. A kiskorú gyermek tartására vonatkozó speciális szabályok között (4:217. (1) bekezdése és 4:218. (1) bekezdése) pedig rendelkezik arról, hogy a gyermektartásdíj mértéke és megfizetésének módja tekintetében elsősorban a szülők megállapodása irányadó, továbbá, hogy a gyermektartásdíjról a bíróság csak a szülők megegyezésének hiányában dönt. A családjogi tartás által létrehozott tartós jogviszony miatt a CSJK-ban is rendelkezni kellett arról, hogy a körülmények megváltozása milyen hatást gyakorolhat a kötelezett és jogosult közötti tartási jogviszonyra. A Ptk. kommentárja szerint ez annál is inkább szükséges, mert a családjogi tartás, mint ingyenes tartási kötelezettség számos feltételnek alárendelten áll csak fenn és természetesen ezzel párhuzamosan a jogosult is csak akkor tarthat igényt tartásra, ha annak feltételei (az alapfeltételek szintjén az önhibán kívüli rászorultság, érdemtelenség hiánya, teljesítőképesség) fennállnak 7. IV. Változások az új szabályozásban A CSJK az alábbi pontokon tér el a korábbi szabályozástól: 1. Míg a Csjt. 69. (2) bekezdése szerint akkor is kérhető volt a tartás felemelése, ha a felek a tartást megállapodás útján eredetileg is lényegesen kisebb összegben állapították meg, mint amennyi a törvény szerint járna. A CSJK. ezt a lehetőséget már nem tartja fenn; egyrészt azért, mert a gyakorlatban alig fordult elő, másrészt pedig azért, mert nem áll összhangban a felek 7 Petrik Ferenc (Szerk.): Polgári Jog Kommentár a gyakorlat számára, HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft., Budapest, 2013.
8 önrendelkezési jogával és a vonatkozó anyagi és eljárási szabályokkal. 2. A jelenlegi szabályozás alapján mind a felek megállapodásán alapuló, mind a bírósági ítélettel megállapított tartás megváltoztatását lehetővé teszi abban az esetben, ha a megállapításának alapjául szolgáló körülményekben olyan változás következik be, hogy a tartás változatlan teljesítése valamelyik fél lényeges jogi érdekét sérti. Eltérően kezeli ugyanakkor azt a tartást, amelyet a felek megállapodása hoz létre és azt, amelyet a bíróság állapított meg, mivel a felek megállapodása esetén nem kérheti a tartás megváltoztatását az, akinek a körülmények megváltoztatásának lehetőségével a megállapodás időpontjában számolnia kellett, vagy akinek a körülmények megváltozása felróható. Ez összhangban áll a tartós jogviszonyban álló felek közötti szerződésnek a bírósági módosítására vonatkozó kötelmi jogi rendelkezésekkel: a 6:192. szerint nem elégséges a megváltozott körülmények előidézte lényeges jogi érdeksérelem, hanem többletfeltételek is szükségesek, így például az, hogy a körülmények megváltozásának lehetősége a szerződés megkötésekor nem volt előre látható, illetve a körülmények megváltozását nem a jogi érdekeiben sértett idézte elő Nem támaszt többlet követelményeket abban az esetben, ha a felek a perben megkötött és a bíróság által jóváhagyott egyezséget a gyermektartásdíj mértéke, vagy módja vonatkozásában rövid időn belül akarják megváltoztatni. Ebből pedig akár arra a következtetésre is lehetne jutni, hogy gyermektartásdíj megváltoztatása iránti perekben a bíróság a továbbiakban nem fogja fokozottan vizsgálni, hogy a megváltoztatás törvényi feltételeinek megléte esetén a módosítás a gyermek érdekét szolgálja-e. V. Valóban változás az új szabályozás? A fentebb kifejtettek alapján a szabályozás szerkezete valóban új, azonban amint az az alábbi döntésekben látható, a megfogalmazás csak a bírói gyakorlatban kialakított elveket ágyazta normaszövegbe. 8 Petrik Ferenc (Szerk.): Polgári Jog Kommentár a gyakorlat számára, HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft., Budapest, II. kötet 330. old.
9 1. Nem kérheti a megállapodáson alapuló tartás megváltoztatását az a fél, akinek a körülmények megváltozásának lehetőségével a megállapodás időpontjában számolnia kellett 1.1. Legfelsőbb Bíróság Pfv.II /2010/6. számú ítélete A peres felek házasságát a bíróság június 2. napján kihirdetett ítéletével felbontotta, ugyanezen a napon, a kihirdetéssel jogerőre emelkedett végzésével jóváhagyta a peres felek október 19. napján született Á utónevű gyermeke elhelyezésére, a gyermekkel történő kapcsolattartásra, a gyermektartásdíjra, valamint a lakáshasználatra és az ingóvagyon megosztására vonatozó egyezségét. A bírói egyezség értelmében a jelen per felperese havi ,- Ft gyermektartásdíj alperesnek való megfizetését vállalta úgy, hogy havi nettó igazolt jövedelme ,- Ft volt. Alperessel közös gyermekén kívül más eltartásáról nem kell gondoskodnia, egyedül lakik az állandó lakóhelyéül bejelentett ingatlanában, melyen felül egy nyaralóingatlannal rendelkezik, amit barátoknak, ismerősöknek szívességi használatba szokott adni, bérbeadás útján tehát nem hasznosít. A felperes édesanyját, akinek a segítségével a felperes előadása szerint a havi ,- Ft gyermektartásdíjat teljesítette, az elmúlt évben nyugdíjazták. A felperes keresetében a gyermektartásdíj fizetési kötelezettsége mértékét december 1. napjától kezdődően a havi jövedelme 20%-ára kérte leszállítani ,- Ft alapösszeg megállapítása mellett. Hivatkozása szerint az egyezségben önként vállalt havi ,- Ft gyermektartásdíj fizetését édesanyja segítségével tudta teljesíteni, azonban a szülő nyugdíjazásával a vállalt összegű gyermektartásdíj további megfizetésére nincs lehetősége. Az alperes ellenkérelme a felperes keresetének elutasítására irányult. Az elsőfokú bíróság ítéletével a felperes keresetét elutasította és rendelkezett a perköltség viseléséről. Ítélete indokolásában kiemelte, hogy a felperes keresetének elbírálása során ezért a Csjt. 18. (3) bekezdésében foglaltak alapulvételével figyelemmel volt arra, hogy a felperes nem tudta megfelelően bizonyítani, hogy a vagyoni, jövedelmi viszonyai olyan súlyosan elnehezültek volna, hogy az indokolttá tenné a két éven belül kötött bírói egyezség megváltoztatását. Sem a környezettanulmány adatai, sem az, hogy a felperes balatoni nyaralót tart fenn nem utalt arra, hogy a felperes életvezetése elnehezült volna. Alaptalannak találta továbbá a felperes azon kereseti hivatkozását is, hogy az önként vállalt kötelezettség csökkentését az édesanyja nyugdíjas mivolta okán kérte. Az elsőfokú bíróság ítélete ellen, annak a keresetében
10 foglaltak szerinti megváltoztatása érdekében a felperes terjesztett elő fellebbezést. Arra hivatkozott, hogy a havi nettó ,- Ft-os jövedelme nem teszi lehetővé a havi ,- Ft gyermektartásdíj megfizetését. Az egyezség megkötésekor azért vállalta az ilyen összegű gyermektartásdíj megfizetését, mert abban az időben az átlagost jóval meghaladó jövedelemmel rendelkező szülei jelentős anyagi támogatást nyújtottak a részére. A másodfokú bíróság jogerős ítéletével az elsőfokú bíróság ítéletének fellebbezett részét helybenhagyta, és rendelkezett a perköltség viseléséről. A jogerős ítélet hatályon kívül helyezése és a keresetében foglaltaknak megfelelő döntés meghozatala érdekében a felperes terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet. Kérelme indokaként kiemelten hivatkozott arra, hogy az igazolt ,- Ft havi nettó jövedelmén fölül egyéb jövedelemmel nem rendelkezik, és erre az eljárás során sem merült fel adat. Álláspontja szerint a Csjt. 18. (3) bekezdésében foglaltak szerint megfelelően igazolta, hogy a körülményeinek megváltozása folytán a korábbi megállapodás az érdekeit súlyosan sérti, a Csjt. 69. (1) bekezdésében foglaltak szerint igazolta azt is, hogy a korábbi tartás alapjául szolgáló körülményekben beállt lényeges változás folytán a tartásdíj leszállítása indokolt. A Legfelsőbb Bíróság Pfv.II /2010/6. számú ítéletében megállapította, hogy a felperes felülvizsgálati kérelme nem alapos. Kiemelte, hogy a perben eljárt bíróságok körültekintően vizsgálták a peres felek, és a kiskorú gyermekük körülményei, ennek során figyelembe vették a felperes havi igazolt jövedelmét, a felperes cs -i ingatlanában végzett környezettanulmány megállapításait, és döntő jelentőséget tulajdonítottak annak, hogy a felperes balatoni ingatlant tart fenn, melyet bérbeadás útján nem hasznosít. A peres iratok alapján a Legfelsőbb Bíróság sem talált a felperes előadásán túl adatot arra, hogy az egyezség megkötésekor a felperes által önként vállalt mértékű gyermektartásdíj rendszeres megfizetésében az édesanyja támogatta volna. Ezzel szemben a felperes kimutatott jövedelmét meghaladó életkörülményekre utaló adatként merült fel a cs -i és a s -i ingatlan hasznosítás nélküli fenntartása, melynek így havi fenntartási költségei havi igazolt ,- Ft-os jövedelméhez képest jelentős összeget jelenthetnek. Mindezek alapján a Legfelsőbb Bíróság is alaptalannak találta azt, hogy a peres felek tartós jogviszonyát rendező szerződés megkötésekor a felperes az előreláthatóan rövid időn belül nyugdíjba vonuló édesanyja átlagost meghaladó havi jövedelmére támaszkodva vállalt volna a saját teljesítőképességét meghaladó kötelezettséget a havi gyermektartásdíj megfizetése vonatkozásában. Figyelemmel arra, hogy a
11 jogerős ítélet a felperes felülvizsgálati kérelmében hivatkozott okokból sem anyagi, sem eljárási szabályt nem sértett, azt a Legfelsőbb Bíróság a Pp ának (3) bekezdése alapján hatályában fenntartotta Tatabányai Törvényszék 1.Pf /2013/3. számú ítélete Peres felek élettársi kapcsolatából március 14. napján S utónevű gyermekük született. Az élettársi kapcsolat 2000 júliusában megszakadt, majd a felperes augusztus 23. napján keresetet terjesztett elő alperessel szemben a Tatabányai Városi Bíróságon gyermekelhelyezés és gyermektartásdíj megfizetése iránt. A peres felek december 19. napján a bíróság előtt egyezséget kötöttek, melynek értelmében a felek élettársi kapcsolatából született gyermek a felperesi édesanyánál került elhelyezésre, az alperes pedig kötelezettséget vállalt arra, hogy január 1. napjától kezdődően minden hónap 15. napjáig, előre esedékesen megfizet a felperesnek S nevű gyermeke tartására havi Ft határozott összegű gyermektartásdíjat önkéntes teljesítéssel. A felek évben peren kívül abban állapodtak meg, hogy az alperes a továbbiakban havi Ft határozott összegű tartásdíjat fizet S nevű gyermeke tartására a felperes kezeihez.(a felperes ekkor élettársi kapcsolatban élt és regisztrált munkanélküli volt, az alperes pedig továbbra is rokkantnyugdíjas volt, azonban rehabilitációs ellátása mellett két munkahelyen is dolgozott.) A felperes a Tatabányai Járásbíróságon január 14. napján előterjesztett keresetében kérte az alperes gyermektartásdíj fizetési kötelezettségének megemelését 20%-ra, de legalább Ft-ra, majd kereseti kérelmét később 20%, de legalább Ft-ra emelte fel. Kereseti kérelme indokául előadta, hogy az alperes által fizetett tartásdíj a gyermek ruházkodását és iskoláztatását még minimálisan sem fedezi. Az alperes az alapösszeget eltúlzottnak ítélte, azonban Ft alapösszegre egyezségi ajánlatot tett. A peres felek a per folyamatban léte alatt május 6. napján teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan megállapodást kötöttek arra vonatkozóan, hogy az alperes gyermektartásdíj jogcímen havi Ft-ot fizet kézbe és ezen felül az egyéb kiadások felét is megfizeti. A Tatabányai Járásbíróság P /2013/8. számú ítéletével a Tatabányai Városi Bíróság P /2000/6. számú egyezségben megállapított alperesi tartásdíj-fizetési kötelezettség mértékét január 4. napjával kezdődő hatállyal felemelte az alperes mindenkori jövedelme 18%-ára, de legalább havi Ft-ra. Indokolásában kifejtette, hogy a évben megkötött megállapodás óta a felek személyi körülményei nagymértékben nem változtak, azonban a gyermek szükségletei az életkora növekedésével változtak, a tartására
12 fordítandó összeg életszerűen magasabbá vált. Megállapította, hogy az alperes rendszeres, hosszabb távon kiszámítható jövedelemmel rendelkezik, ezért a tartásdíj-fizetési kötelezettség mértékét százalékos arányban állapította meg. Az elsőfokú ítélet ellen az alperes élt fellebbezéssel, melyben hangsúlyozta, hogy a tartásdíj mértékének emelését nem ellenezte, sőt azt havi Ft értékben vállalta is. Álláspontja szerint a perben nem merült fel arra adat, hogy a gyermek szükségletei olyan mértékben megváltoztak, mely a korábbi Ft-hoz képest Ft tartásdíj megfizetését indokolná, ugyanakkor az a körülmény, hogy ő rendkívüli erőfeszítéseinek köszönhetően rokkantnyugdíjasként két munkahelyen többlet jövedelmet ér el, nem szolgálhat alapul arra, hogy az arányosnál nagyobb teherviselési kötelezettség háruljon rá. A felperes ellenkérelmében jelezte, hogy az alperessel megállapodni nem kíván, mivel a gyermek vonatkozásában olyan többletköltségek merültek fel ballagás, bankett, szalagavató, melyekhez az alperesnek is hozzá kell járulnia. A Tatabányai Törvényszék 1.Pf /2013/3. számú ítéletével az elsőfokú ítéletet akként változtatta meg, hogy az alperesnek a felek közös S nevű gyermeke vonatkozásában a Tatabányai Városi Bíróság P /2000/6. számú egyezségében megállapított tartásdíj-fizetési kötelezettsége mértékét május hó 1. napjától havi Ft határozott összegben állapította meg, és a felperes ezt meghaladó keresetét a törvényszék elutasította. Indokolásában kiemelte, hogy az elsőfokú bíróság figyelmen kívül hagyta, hogy a felek a április 9. napján megtartott első tárgyalást követően május 6. napján teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt egyezséget kötöttek, így e megállapodás ismeretében az első fokú bíróság akkor járt volna el helyesen, ha a per további részében arra folytat le bizonyítást, hogy a megállapodás megkötésétől az ítélethozatalig terjedő időben a megállapodás alapjául szolgáló körülményekben beállt-e olyan lényeges változás, amely a tartás mértékének 20%, de legkevesebb Ft, vagy a felperes által igényelt Ft összegre történő felemelését indokolja. A törvényszék megállapította, hogy a hivatkozott megállapodást maga a felperes készítette, annak tartalmát az alperessel megbeszélték és a havi Ft-on felüli egyéb kiadások alatt mindketten azokat, a gyermek szükségleteihez igazodó rendkívüli kiadásokat értették, melyek a beiskolázással, a szalagavatóval, a ballagással, bankettel, stb. kapcsolatban merülnek fel és ezek összegét egyezően a másodfokú tárgyaláson évi Ft-ban határozták meg. Indokolásában arra is rámutatott, hogy bár a felperes a tárgyaláson továbbra is arra hivatkozott, hogy a gyermek ballagásával, szalagavatójával
13 összefüggésben nem várt költségei merülnek fel, a törvényszék ezt a hivatkozást nem tudta elfogadni, miután a felperes 2013 májusában is tisztában volt azzal, hogy a gyermek 2014 júniusában a középiskolai tanulmányait befejezi. Megjegyezte továbbá, hogy mind a felperes, mind az alperes meghallgatása azt támasztotta alá, hogy a májusi megállapodásban szereplő egyéb kiadások alatt a felek a szalagavatóval, ballagással kapcsolatos költségeket is értették. Mindezek alapján a törvényszék a megállapodásban vállalt havi Ft határozott összeg, valamint az egyéb kiadások tekintetében egyezően előadott évi Ft figyelembevételével havi Ft határozott összegben állapította meg az alperes tartásdíj-fizetési kötelezettségét. 2. Nem kérheti a megállapodáson alapuló tartás megváltoztatását az a fél,... akinek a körülmények megváltozása felróható A Legfelsőbb Bíróság Pfv.II /1999/2. számú ítélete A jogerős ítélet indokolása szerint a F.-i Városi Bíróság a P /1997/20. számú ítéletével arra kötelezte a jelen per felperesét, hogy fizessen meg a jelen per alperesének a felek volt házasságából született László és Renáta utónevű gyermekek tartására október 1-jétől kezdődően gyermekenként havi Ft-ot gyermektartásdíjként. A gyermektartásdíj összegének az október 29-én történt megállapításakor a felperes szobafestő mázoló tapétázó vállalkozó volt és havi kb Ft jövedelemmel rendelkezett, míg az alperes havi jövedelme forint volt, ezt megelőzően pedig jövedelempótló támogatásban részesült. A gyermektartásdíj megállapítása óta eltelt időszakban a felperes a vállalkozói igazolványát visszaadta, majd október 19-étől munkaviszony keretében kéményseprőként dolgozott, amely mellett állattartást is folytatott, a per tartama alatt azonban a munkaviszonya megszűnt. A munkahelyén az elvárt teljesítmény esetén a pótlékok (kezelt pénz után 2 %, norma feletti teljesítmény után pedig 30 %) nélkül az 1998-as órabérek és 21 munkanap alapulvételével havi Ft bruttó bért érhetett el, és éves átlagot tekintve a körzetében 80 %-os teljesítmény volt elérhető. A munka mellett folytatott állattartásból eredő jövedelme a perben nem volt tisztázható. Az alperes jövedelempótló támogatásban részesül, amelynek jelenlegi összege havi Ft volt. Az így megállapított tényállás alapján a perben eljárt bíróságok alaptalannak találták a felperesnek a terhére megállapított gyermektartásdíj összegének február1-jétől kezdődően
14 gyermekenként havi Ft-ra történő leszállítása iránt előterjesztett keresetét. A döntésüket azzal indokolták, hogy a felperes nem bizonyította a perben azt, hogy a vállalkozását annak veszteséges volta miatt szüntette meg és létesített a korábbinál alacsonyabb jövedelmet biztosító munkaviszonyt. A munkáltatójának a tájékoztatása szerint rendszeres munkavégzéssel lényegesen magasabb jövedelmet is elérhetett volna a felperes, a munkaviszonya közös megegyezéssel történő megszüntetésének indokát nem adta, a személyes előadása szerint pedig a munkaviszony mellett folytatott állattartásból már jelenleg is származott jövedelme és annak az általa szándékolt bővítése esetén az ebből eredő jövedelme növekedni fog. A jogerős ítélet ellen a felperes terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet, a másodfokú bíróság ítéletének a hatályon kívül helyezése, valamint az elsőfokú bíróság ítéletének a megváltoztatása és a keresetének helyt adó határozat hozatala iránt. Álláspontja szerint a perben eljárt bíróságok a kereset érdemi elbírálása során nem a jelenlegi tényleges és igazolt jövedelmét, hanem az évekkel ezelőtt fennállott helyzetet vették alapul, nem voltak figyelemmel arra, hogy a munkaviszonya időközben rajta kívülálló okból megszűnt és munkanélkülivé vált azért, mert a munkáltatója még a területre való kijárással kapcsolatos költségeit sem biztosította. A Legfelsőbb Bíróság Pfv.II /1999/2. számú ítéletében kifejtette, hogy a tartás mértékének a megváltoztatására alapot adó körülmények megváltozása mind a jogosult, mind pedig a kötelezett oldalán egyaránt bekövetkezhet ugyan, a tartás mértékét azonban csak akkor befolyásolja, ha a változás lényeges, tartós, és a jogosult szükségleteivel, vagy a kötelezett teljesítőképességével is összefüggésben áll. A körülményeknek a kötelezett teljesítőképességét csökkentő megváltozása sem vehető figyelembe viszont a kötelezett javára a Legfelsőbb Bíróság PK sz. állásfoglalása szerint akkor, ha azt a jogosult érdekeinek kijátszása, illetőleg a tartásdíj összegének csökkentése érdekében maga idézte elő, nem mentesíti a kötelezettet a tartásra jogosult gyermek úgynevezett alapszükségleteinek: a megélhetéséhez és taníttatásához szükséges költségek fedezése alól és nem befolyásolja azt sem, hogy a szülő a saját szükséges tartásának a rovására is köteles megosztani kiskorú gyermekével azt, ami közös eltartásukra rendelkezésre áll. Az felperes állandó munkaviszonyban elért havi átlagkeresete a korábbi egyéni vállalkozói tevékenységből eredő jövedelménél igazoltan alacsonyabb volt ugyan, kétséget kizáró bizonyítást nyert azonban az is, hogy egyrészt rendszeres munkavégzés esetén lényegesen magasabb átlagkeresetet érhetett volna
15 el, másrészt rendszeres jövedelme származott a munkaviszony mellett folytatott állattartásból is. A Pp a (1) bekezdésének a helyes alkalmazásával értékelték tehát a perben eljárt bíróságok a felperes terhére annak a bizonyítatlanságát, hogy a több forrásból származó jövedelme nem éri el, illetőleg a tőle elvárható rendszeres munkavégzés esetén sem érné el a korábbi mértéket, úgyszintén azt is, hogy előbb a vállalkozói tevékenységét, majd a munkaviszonyát neki fel nem róható okból és indokoltan szüntette meg. A kifejtettek miatt a Legfelsőbb Bíróság a jogerős ítéletet a Pp. 275/A. -ának (1) bekezdése alapján hatályában fenntartotta. VI. Záró gondolatok Amint az a fent ismertetett döntésekből is egyértelműen kiolvasható, az új törvényszöveg nem több mint az évtizedes letisztult és egységes bírói gyakorlatnak normaszövegben történő megjelenése, így az a gyakorlat gyökeres megváltozását sem eredményezheti. A Csjt. 18. (3) bekezdése szerinti szigorú többletfeltételek közül az, hogy a felek tartós jogviszonyát rendező egyezség megváltoztatását az annak jóváhagyásától számított két éven belül a bíróságtól az egyéb törvényes feltételek megléte esetén is csak akkor lehetett kérni, ha az a felek kiskorú gyermekének az érdekét szolgálja, a CSJK-ban a tartás megváltoztatásának szabályainál ugyan hiányzik, azonban a CSJK új szerkezetéből adódóan ez, illetőleg a gyermek érdekének ismétlése nem is indokolt. A CSJK elején megfogalmazott alapelvek között a 4:2. (1) bekezdése kimondja, hogy a családi jogviszonyokban a gyermek érdeke és jogai fokozott védelemben részesülnek. A gyermeket védő alapelv tartalma kettős: egyrészt azt kívánja biztosítani, hogy valamennyi, a gyermekkel összefüggő jogviszony elsődleges szempontja a gyermek érdeke legyen, másrészt azt, hogy a gyermek az őt érintő szülői döntéseknek, hatósági eljárásoknak ne tárgya legyen... 9 Az alapelvekkel összefüggésben a 4:210. -a álláspontom szerint tehát csak úgy értelmezhető, hogy a törvényi feltételek fennállása esetén is a tartás mértéke vagy a szolgáltatás módja akár két éven belül, akár két éven túl is csak akkor módosítható, ha az a gyermek érdekében áll, vagy valamelyik fél lényeges jogi érdekét sérti. Az alapelvekkel való együttes értelmezéséből következően a szabályozás számomra inkább szigorodott, azonban a választ valójában a gyakorlat fogja megadni. 9 Petrik Ferenc (Szerk.): Polgári Jog Kommentár a gyakorlat számára, HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft., Budapest, II. kötet 9. old.
16 Felhasznált irodalom: Petrik Ferenc (Szerk.): Polgári Jog Kommentár a gyakorlat számára II. kötet, HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft., Budapest, Vékás Lajos (Szerk.): A Polgári Törvénykönyv magyarázatokkal, CompLex Kiadó Jogi és Üzleti Tartalomszolgáltató Kft., Budapest, Somfai Balázs: A Gyermek Jogairól szóló Egyezmény egyes rendelkezései a hazai jogszabályokban, JURA 16. évfolyam szám Kőrös András (Szerk.): A családjog kézikönyve II. kötet, 2. átdolgozott kiadás, HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft., Budapest, dr. Molnár Andrea: A gyermektartásdíj mértékének megváltoztatása, Tatabányai Törvényszék (belső anyag), Kommentár CompLex Jogtár - a Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvény - a házasságról, a családról és a gyámságról szóló évi IV. törvény - a Polgári Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény ( régi Ptk. ) - a Gyermekek jogairól szóló, New Yorkban, november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről szóló évi LXIV. törvény - a polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény - Tatabányai Törvényszék 1.Pf /2013/3. - Legfelsőbb Bíróság Pfv.II /2010/6. - Legfelsőbb Bíróság Pfv.II /2010/5. - Legfelsőbb Bíróság Pfv.II /2010/7. - Legfelsőbb Bíróság Pfv.II /2010/8. - Legfelsőbb Bíróság Pfv.II /2011/6. - Legfelsőbb Bíróság Pfv.II /1999/2. PK 108. szám, EBH , BDT , BH , BH , BH , BH

matches: bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Messziről pont úgy néz ki, mint egy szerződés - Piac&Profit - A kkv-k oldala
Messziről pont úgy néz ki, mint egy szerződés
2018. november 23. péntek - 07:30 / piacesprofit.hu
Szerződésnek néz ki, még sem az? Sajnos van ilyen: ezek a semmis szerződések. Mikor, és hogyan lesz semmis egy szerződés? Ki hivatkozhat rá? Mit tesz a bíróság, ha észreveszi, hogy a szerződés semmis? Szakértőnk válaszából kiderül!
Hogy ez mit jelent pontosan? Az érvénytelenséggel foglalkozó sorozat első részében jártuk körbe. Ha még nem olvastad, itt megteheted.
Az érvénytelenség két formája:
Most a semmisséget nézzük meg közelebbről.
Mikor lesz semmis egy szerződés?
„A semmis szerződés megkötésének időpontjától érvénytelen.” – mondja ki a Polgári Törvénykönyv.
Vagyis olyan, mintha kötöttünk volna szerződést, meg nem is. A semmisség egyik fontos követelménye, hogy legyen egy olyan ok, amit törvény mond ki. Vagyis a semmisséget mindig törvény írja elő. Ilyen előírást nem csak a Polgári Törvénykönyvben találhatunk.
Nézzünk néhány példát, amiért egy szerződés semmis lesz:
Amikor a szerződés színlelt.
Bizonyos esetekben a jogszabályban előírt alakszerűség hiánya. Ilyen eset például, ha az ingatlan adásvételi szerződés nem az előírt módon írásban születne.
Tilos szerződések: amikor a szerződés jogszabályba ütközik, vagy jogszabály megkerülésével kötik.
Uzsorás szerződések. Uzsorás szerződésről akkor beszélhetünk, „Ha a szerződő fél a szerződés megkötésekor a másik fél helyzetének kihasználásával feltűnően aránytalan előnyt kötött ki.” – mondja ki a Polgári Törvénykönyv.
Amikor a szerződés a jóerkölcsbe ütközik. Jóerkölcsbe ütközés miatt semmisnek mondta ki a bíróság például a kirívóan alacsony vételáron, közvagyonnak minősülő ingatlan tulajdonjogát közjogi funkciót betöltő személy részére átruházó adásvételi szerződést.
Felmondás vagy felbontás? Számít ez?
A szerződést felmondjuk, vagy felbontjuk? Mindkettő helyes? Ugyanazt jelenti, vagy esetleg teljesen mást? Van különbség a szerződés megszűnése és megszüntetése között? És mit jelent az elállás? A Piac & Profit szakértője segít!
Hogyan lesz semmis egy szerződés?
A semmisségi ok miatt a szerződés megkötésének időpontjától érvénytelen. Ez alapján nem kell külön pert indítani, azért, hogy egy szerződés semmis legyen. Az más kérdés, hogy vita esetén továbbra is bírósághoz kell fordulni, hogy a bíróság a vitát eldöntve megállapítsa, hogy a szerződés valamilyen törvényi előírás alapján semmis.
Ki perelhet semmisség miatt?
A szerződés semmisségére az hivatkozhat és a szerződés semmisségével kapcsolatos peres eljárást az indíthat, akinek ehhez jogi érdeke fűződik vagy akit erre törvény feljogosít.
Mi történik, ha a bíróság észleli a semmisséget?
A semmisséget a bíróság is köteles hivatalból figyelembe venni. Ez azt jelenti, hogy ha a bíróság egy előtte lévő peres ügyben észleli, hogy a perben szereplő szerződés semmis, akkor attól függetlenül, hogy erre valamelyik fél kifejezetten hivatkozott-e, köteles azt figyelembe venni az ítélet meghozatalakor.
Ezzel szemben, ha egy szerződés olyan hibában szenved, amiért jogszabály alapján megtámadható, akkor azt a bíróság csak akkor veszi figyelembe, ha erre az egyik peres fél kifejezetten hivatkozik a perben.
A cikk az Érthető Jog blogon jelent meg
érvénytelen szerződés semmisség szerződés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Brókerbotrány: átment a parlamenten a vagyonzárolási javaslat
Törvényt módosított kedden a parlament, hogy a brókerbotrányban érintett vállalatok cégcsoportjai, valamint mások mellett vezetői, felügyelőbizottsági tagjai és egyes könyvvizsgálói vagyonukkal is felelősséget vállaljanak az okozott károkért. A törvény alapján ügyészi kezdeményezésre a bírósági elrendelheti azon pénzügyi tevékenységet végző szervezetek vagyonának zárolását, amelyeknél valószínűsíthető, hogy tevékenységi körükben 50 millió forintot meghaladó értékre elkövetett vagy 50 millió forintot meghaladó kárt, vagyoni hátrányt okozó bűncselekményt – vagyon elleni, vagy csődbűncselekményt, vagy tartozásfedezet-elvonást – követtek el. Emellett bármely olyan szervezet vagyona is zárolható, amelyet a bűncselekmény elkövetéséhez felhasználtak, vagy amely előnyt szerzett a bűncselekmény elkövetéséből.
Többek között a korrupció hatékonyabb felderítését célozza az a kormány honlapján olvasható nagy terjedelmű tervezet, melyben az Igazságügyi Minisztérium számos büntető tárgyú törvény módosítását kezdeményezi. A büntető törvénykönyv (Btk.), a büntetőeljárási törvény, továbbá a szabálysértésekről és a büntetések végrehajtásáról szóló törvények számos rendelkezésének megváltoztatására, pontosítására irányuló, közigazgatási egyeztetés alatt álló tervezet indoklása megállapítja, hogy "a korrupciós bűncselekményeknél kiemelkedően magas a látencia".
A Fővárosi Ítélőtábla, miután elutasította, hogy az Európai Bíróságnál előzetes döntéshozatalt kezdeményezzen, április 10-ra halasztotta a határozat kihirdetését a Merkantil Váltó és Vagyonkezelő Bank Zrt. és a Merkantil Car Gépjármű Lízing Zrt. forinthiteles általános szerződési feltételei tisztességességének megállapítására indított perekben. A bíróság ismertette a februárban született elsőfokú ítéletét, amelyben a törvényszék elutasította a Merkantil Bank keresetét, vele együtt azt is, hogy előzetes döntéshozatalt kérjen az Európai Bíróságtól. Ez utóbbival kapcsolatban az volt a törvényszék véleménye, hogy a vonatkozó uniós irányelvet átvette a magyar jog, ezért nincs lehetőség előzetes döntéshozatalra.
Devizaperek - Másodfokon is vesztett az FHB Jelzálogbank
A másodfokon eljáró Fővárosi Ítélőtábla helyben hagyta az FHB Jelzálogbank Nyrt. ellen hozott elsőfokú ítéletet, így a csütörtökön kihirdetett ítélet szerint a pénzintézet forinthiteles szerződései tisztességtelenek. A másodfokú bíróság csak részben, a perköltség vonatkozásában módosította, ezáltal a felperes pénzintézet a korábbi mintegy 3 millió forint helyett 300 ezer forintot köteles fizetni első fokon, emellett pedig nettó 150 ezer másodfokú perköltség is fizetendő. Az ítélőtábla azért tartotta megalapozottnak a pénzügyi szolgáltató ügyvédi munkadíjra vonatkozó fellebbezését, mert nem csatoltak be megfelelő megbízási szerződést – hangzott el az ítélet szóbeli indoklásában. A kihirdetett határozat szerint a törvényszék helyesen állapította meg a tényállást és érdemben is helytálló következtetésre jutott, a per tárgyává tett általános szerződési feltételek (ászf) nem feleltek meg az átláthatóság elvének, ezért tisztességtelenek és érvénytelenek, mivel jelen eljárásban részleges érvénytelenség nincs.
Az Alkotmánybíróság elé kerül a vasárnapi zárás
Az Alkotmánybírósághoz (Ab) fordul a vasárnapi zárva tartás miatt a Liga Szakszervezetek és a Vállalkozók és Munkáltatók Országos Szövetsége (VOSZ), mert álláspontjuk szerint az erről szóló törvényhez nem készült előzetes hatásvizsgálat, és nem volt elegendő idő a felkészülésre; ezek pedig a jogalkotási törvénybe ütköznek - jelentette be Gaskó István, a Liga elnöke pénteken Budapesten sajtótájékoztatón. Mint mondta, beadványuk összeállítása folyamatban van, az ombudsmannak is jóvá kell hagynia az érvelést; erről nemsokára egyeztetnek. Hozzátette: azért is az Ab-hez fordulnak, mert álláspontjuk szerint a törvény különbséget tesz a vállalkozások között méret és tulajdonosi kör alapján.
Elrendelték Tarsoly Csaba Quaestor-vezér és két társának előzetes letartóztatását a vasárnapi maratoni tárgyalás után. Előzetes letartóztatásba került Tarsoly Csaba, a Quaestor vezetője és két társa - erősítette meg a hvg.hu információját Papp Gábor, a Quaestor-vezér ügyvédje. Hozzátette, fellebbeznek a döntés ellen. A Budai Központi Kerületi Bíróság az előzetes letartóztatást 30 napra rendelte el a szökés, elrejtőzés és a bizonyítási eljárás meghiúsításának veszélye miatt. A döntést a szombati halasztást követően vasárnap délután hozták meg a reggel óta tartó tárgyalás után.
Elhalasztották a döntést a CIB Lízing perében
Április 7-ére halasztotta a másodfokú ítélet kihirdetését a Fővárosi Ítélőtábla a CIB Lízing Zrt. perében szerdán, amelyet a pénzintézet indított a forinthitel-szerződéseinek tisztességességével kapcsolatban a magyar állam ellen. A bíróság egyben elutasította a lízingcég kérelmét az alkotmánybírósági eljárás kezdeményezésére.
Nem alaptörvény-ellenes a devizahitel-perek felfüggesztése
Nem alkotmányellenes a devizahitelesek és pénzintézetek közti perek felfüggesztése - mondta ki az Alkotmánybíróság (Ab) szerdán közzétett döntésében. Országszerte mintegy 12 ezer folyamatban lévő devizahiteles pert függesztettek fel a bíróságok a tavalyi év második felében az elszámolások lezárultáig, várhatóan ez év végéig. Az Ab döntésével mintegy száz devizahiteles alkotmányjogi panaszát utasította el, melyben bankok ellen indított pereik felfüggesztése miatt támadtak két erre vonatkozó törvényhelyet. Az indítványozók szerint a támadott rendelkezések alkotmányellenesek, ugyanis sértik a tisztességes eljáráshoz, a per ésszerű időn belüli elbírálásához és a jogorvoslathoz való jogot, ez utóbbit azért, mert a felfüggesztő bírói döntés ellen nem lehetett fellebbezni.
Ezek a perek törvényszéki hatáskörbe tartoznak. Az új különleges eljárási szabályok egyértelműen a sajtó-helyreigazítási eljárás mintáját követik. A szerdai Magyar Közlönyben egy olyan Pp.-módosítás jelent meg, melyet a Kúria polgári kollégiumának vezetője és az OBH elnöke is élesen bírált. Ebben az ismertetőben ugyanakkor mi most csak a törvényszövegre szorítkozunk. Az új Ptk. 2:48. §-a szerinti a képmáshoz és a hangfelvételhez való joghoz immár egy új különleges ("gyorsított") eljárás is társul a Pp.-ben.
Megkezdődött az új jövedéki törvény kidolgozása
A Nemzetgazdasági Minisztérium kezdeményezésére megkezdődött az új jövedéki törvény kidolgozása, a törvényjavaslat várhatóan 2016 tavaszára készülhet el - közölte az NGM jövedéki és ökoadók osztályának vezetője. Az NGM osztályvezetője a jövedéki törvény megalkotását azzal indokolta, hogy a most hatályban lévő jogszabályt módosításokkal már nem lehet korszerűbbé tenni. Az új jövedéki törvény keretjellegű lesz és a jelenlegi törvénynél egyszerűbben és átláthatóbban szabályozza majd a területet - mondta.
Változó perelőkészítés, könnyített csoportperek - Jövőre kerül az Országgyűlés elé az új polgári perrendtartás
A jövő évben az Országgyűlés elfogadhatja az új polgári perrendtartási kódexet - mondta Trócsányi László, a Kossuth Rádió 180 perc című műsorában pénteken. Az igazságügyi miniszter annak kapcsán nyilatkozott, hogy csütörtökön a tárca vezetőjeként tájékoztatta a parlamenti frakciók képviselőit a minisztériumban zajló, a polgári, a büntetőjogi és a közigazgatási perrendtartással kapcsolatos jogalkotási munkáról.
Felelősségre vonhatják a brókerbotrányban érintett cégekhez tartozó cégeket, a csaló brókereket, a vállalatok vezetőit, tulajdonosait, felügyelőbizottsági tagjait és könyvvizsgálóit, és akár a magánvagyonukkal is felelhetnek az okozott károkért. Benyújtotta három fideszes képviselő – Rogán Antal, Tuzson Bence, Gulyás Gergely – a brókerek elszámoltatásáról szóló törvényjavaslatot. A parlamentben korábban a Fidesz frakcióvezetője azt mondta, hogy már jövő hétfőn szeretnék ezt elfogadni, ám ehhez az ellenzékre is szükség lesz. A törvényjavaslat minden olyan bűncselekményre vonatkozik, amelynél a kár vagy vagyoni hátrány meghaladja az 50 millió forintot.
A jelenlegi szabályok szerint a büntetőeljárás végén indulhatna el a károsultak kártalanítása - a Fidesz három héten belül egy törvényjavaslatot nyújtana be, hogy felgyorsítsák a folyamatot. A Quaestor-ügyben érintettek polgári jogi úton érvényesíthető kártalanítását segítő törvényjavaslatot nyújt be három héten belül az Országgyűlésnek a nagyobbik kormánypárt - hangzott el egy keddi, budapesti háttérbeszélgetésen az MTI beszámolója szerint.
A Hungária Értékpapír Zrt. ügyében indult nyomozás felügyeletére három ügyészből álló munkacsoportot alakított kedden a Pest megyei főügyész - erősítette meg Gyugyi Csilla, az ügyészség szóvivője az MTI-nek. Az origo.hu írt arról, hogy bár a Hungária Értékpapír Zrt. ügyében eddig is fokozott ügyészségi felügyelet mellett nyomoztak, kedden külön munkacsoport is alakult, hogy a nyomozás felügyeletét az eddiginél is hatékonyabban lássák el. Az Origo cikke szerint ez azt jelenti, hogy az ügyész havonta, de akár gyakrabban is megkérdezheti: éppen hol tart a nyomozás, és utasítást is adhat a nyomozóknak.
Másodfokon is pert vesztett az OTP Ingatlanlízing
A másodfokon eljáró Fővárosi Ítélőtábla helybenhagyta az OTP Ingatlanlízing Zrt. ellen hozott első fokú ítéletet, így a kedden kihirdetett ítélet szerint a pénzintézet forinthitel-szerződései tisztességtelenek. Az ítélőtábla egyúttal elutasította a felperes pénzintézetek kérelmét arra, hogy a bíróság az Európai Unió bíróságánál előzetes döntéshozatali eljárást kezdeményezzen, valamint forduljon az Alkotmánybírósághoz (Ab) a 2014. évi XXXVIII. törvény alkotmányellenessége miatt.
Magyar ügyben döntött az Európai Bíróság - tejelhetnek a bankok az államnak
Az unió legfőbb igazságszolgáltatási fóruma szerint az első Orbán-kormány idején bevezetett állami támogatással a hitelintézeti ágazatot előnyben részesítették a gazdaság többi szereplőjével szemben. Mivel a hitelezőknek adott állami garanciavállalás jogellenes volt, a bankok által esetlegesen igénybe vett állami támogatást vissza kell téríteni a magyar államnak – döntött az Európai Bíróság. Az Európai Bíróság arra is felhívta a figyelmet, hogy a hasonló állami támogatásokat előzetesen be kell jelenteni az Európai Bizottságnak, amely jóváhagyhatja vagy elutasíthatja a konstrukciót. A szóban forgó állami garanciavállalást azonban Magyarország nem jelentette be.
A Fővárosi Ítélőtábla helyben hagyta az Erste Bank Hungary Zrt. és a Sopron Bank Burgenland Zrt. ellen hozott elsőfokú ítéleteket: így tisztességtelenek a pénzintézetek forinthitel alapú szerződések kikötései. A másodfokon eljáró Fővárosi Ítélőtábla az Erste Bank esetében úgy vélte, hogy a Fővárosi Törvényszék, a tényállást helyesen állapította meg, döntése érdemben helytálló és az indoklással is egyetértett. Az ítélőtábla egyben elutasította a felperes pénzintézet kérelmét arra, hogy a bíróság az Európai Unió Bíróságánál előzetes döntéshozatali eljárást kezdeményezzen, valamint az Alkotmánybírósághoz forduljon a 2014. évi XXXVIII. törvény alkotmányellenessége miatt.
Március 31-én dönthet a másodfokon eljáró Fővárosi Ítélőtábla a pénzintézet magyar állam ellen indított forintalapú hitelszerződésekkel kapcsolatos perében. A testület csütörtökön elutasította a felperes indítványát arra, hogy a bíróság az Alkotmánybírósághoz (Ab) forduljon a 2014. évi XXXVIII. törvény alkotmányellenessége miatt. A felperes pénzintézet fellebbezésében az elsőfokú ítélet hatályon kívül helyezését és a per újratárgyalását kérte, amennyiben erre nincs mód, akkor a másodfokú bíróság - a törvényszék ítéletének megváltoztatásával – állapítsa meg, hogy a CIB Ingatlanlízing forintalapú fogyasztói lízingszerződéseiben alkalmazott általános szerződési feltételek nem tartoznak a törvény hatálya alá, mivel azok a referencia kamatláb alapján módosulnak.
Védjegyjogi szeminárium
A HVG-ORAC Kiadó a közelmúltban jelentette meg A védjegytörvény magyarázatát, mely a Vt.-n kívül foglalkozik még a védjegyjog megsértésével a büntetőjogban, egyéb árujelzők (kereskedelmi név, doménnév, jellegbitorlás) védelmével, az összehasonlító reklámmal, valamint a know-how és a franchise szabályozásával is. A szerzők, a témakör ismert hazai szakemberei, 2015. március 31-én egy könyvbemutatóval egybekötött szemináriumon, összesen hét előadás keretében dolgozzák fel a leginkább közérdeklődésre számot tartó kérdéseket, konzultációs lehetőséget is biztosítva a hallgatóságnak.
Hatékony védelem a képmáshoz és a hangfelvételekhez fűződő jogoknak - Új különleges pertípus jön létre
A sajtó-helyreigazítási per mintájára egy új különleges pertípust hozott létre az Országgyűlés a képmáshoz és a hangfelvételekhez fűződő jogok hatékony védelme érdekében. A polgári perrendtartásról szóló jogszabály ezt tartalmazó módosítását 113 kormánypárti igen szavazattal, 42 szocialista, LMP-s és független nem ellenében, továbbá 22 jobbikos tartózkodás mellett fogadták el a képviselők. A változtatás előírja, hogy a felek a jogvitájukat már a bírósági eljárást megelőzően próbálják meg rendezni. Az új eljárás ennek megfelelően két szakaszból áll: a pert megelőző előzetes eljárásból, valamint magából a perből.
Tételek: 7541 - 7560 / 7715 (386 oldal)

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság Kúria bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság