text:
15/2018. számú munkaügyi elvi határozat | K Ú R I A
15/2018. számú munkaügyi elvi határozat
Ha a munkáltató egyoldalú kinevezés-módosítása miatt a kormánytisztviselő a felmentését kéri, nemcsak a felmentéssel közvetlenül összefüggő, hanem a felmentéshez kapcsolható valamennyi járandóságot a kinevezés-módosítást megelőző illetménnyel kell elszámolni.
[2010. évi CXXII. törvény 19/D. § (2) bekezdés, 2011. évi CXCIX. törvény 48. § (8) bekezdés]
[1] Az elsőfokú bíróság által megállapított tényállás szerint a felperes 2015. február 9-éig igazgatóhelyettesi beosztásban állt az alperes alkalmazásában. A munkáltató e napon kelt parancsával indokolás nélkül mentesítette a felperest a munkaköri feladatai ellátása alól és kinevezte a NAV Igazgatóságának állományába pénzügyi nyomozó I. számú munkakörbe a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény (NAVtv.) 19/D. § (1) bekezdésében foglaltakra hivatkozva. Ezt követő parancsával rendelkezett a felperes új munkaköre, besorolása és illetménye megállapításáról, ami szerint pénzügyi nyomozó I. munkakörben a NAV középfokú szerv I. besorolási osztályába vezető-főtanácsos besorolási fokozatba 15. fizetési fokozatba került.
[2] A felperes ezt megelőzően, 2015. február 6-ától keresőképtelen állományba került és ez az állapota 2016. január 18-áig állt fenn. A felperes 2015. február 16-án felmentését kérte figyelemmel arra, hogy az új munkakört nem kívánta betölteni. Előadta, hogy állandó lakhelye, illetve a parancsban meghatározott munkavégzés helye közötti távolság olyan nagy, melyet a megállapított illetményéből nem tud finanszírozni és a munkába járással töltött idő aránytalan megterhelést jelentene számára.
[3] Ezt követően az alperes a módosított munkakörhöz rendelt besorolás, illetőleg illetmény alapján állapította meg a felperes számára fizetendő betegszabadság idejére járó távolléti díj mértékét. A felperes egészségügyi szabadsága idejére a módosított pénzügyi-nyomozó I. beosztása szerinti illetménye 100 %-át, majd 30 nap elteltével annak 90 %-át folyósította.
[4] Az alperes a felperes keresőképtelenségének ideje alatt 2015. december 23-án kelt parancsával módosította a felperes szolgálati helyét. Keresőképessé nyilvánítását követően a munkáltató 2016. január 19-étől 2016. február 18-áig kiadta a felperes szabadságát, majd felmentési idejét töltötte és jogviszonya 2016. április 17-én szűnt meg. A munkáltató az új besorolása alapján fizette meg a felperes számára 8 nap szabadsága megváltását, továbbá jubileumi jutalmát, azonban a felmentési időre járó távolléti díja és végkielégítése összegét az eredeti munkakörében megállapított illetménye alapján számfejtette.
[5] A felperes keresetében kérte, hogy a bíróság kötelezze az alperest 2015. február 9-étől a számára megfizetett táppénz és távolléti díj közötti különbözet címén, a számára kiadott szabadság időtartamára távolléti díj különbözet címén, valamint szabadságmegváltás-különbözet és jubileumi jutalom-különbözet címén. Álláspontja szerint az általa megjelölt juttatásokat az eredeti igazgatóhelyettesi beosztása alapján megállapított illetmény alapulvételével kellett volna megfizetni.
[6] Az alperes a kereset elutasítását és a felperes költségekben való marasztalását kérte. Álláspontja szerint a jogszabály rendelkezése alapján csupán a végkielégítés és a felmentési időre járó juttatás vonatkozásában kellett a korábbi illetményt alapul venni, az egyéb juttatások vonatkozásában nem.
[7] A közigazgatási és munkaügyi bíróság ítéletével kötelezte az alperest, hogy fizessen meg a felperesnek 2015. évre járó betegszabadság és táppénz idejére járó távolléti díj különbözet címén 2.030.398 forintot, 2016. január 1-je és 2016. január 18-a közötti időszakra 118.171 forintot, 2016. január 19-től 2016. február 18-áig tartó szabadság idejére járó távolléti díj különbözet címén 206.800 forintot, 8 nap szabadságmegváltás-különbözet címén 78.181 forintot, jubileumi jutalom címén 1.034.000 forintot, valamint ezen összegek után járó késedelmi kamatot. Ítélete indokolásában kifejtette, hogy a NAV törvény 19/D. § (1) bekezdése lehetőséget biztosít a munkáltató számára arra, hogy a vezetőt indokolás és az érintett beleegyezése nélkül a kinevezés módosításával más vezetői munkakörbe, vagy végzettségének megfelelő egyéb munkakörbe helyezze, s amennyiben ezzel az érintett nem ért egyet, úgy a nyilatkozat időpontjától őt fel kell menteni. Ebben az esetben a kinevezés-módosítást megelőzően betöltött korábbi munkakörében megállapított illetményét kell alapul venni a felmentési időre járó illetmény, illetve a végkielégítés összegének, valamint az egyéb járandóságok összegének meghatározásakor.
[8] A perbeli esetben a felperes kérte a felmentését, azonban azt nem lehetett közölni, illetve nem hatályosulhatott, mivel a felperes keresőképtelen állományban volt közel egy éven keresztül. Ezen időszak alatt az elsőfokú bíróság álláspontja szerint a munkáltatónak az eredeti munkakörhöz kapcsolódó illetmény alapján kellett volna meghatározni a felperes részére fizetendő valamennyi juttatás összegét, ugyanis a NAV törvény 19/D. § (2) bekezdése rendelkezése szerint ebben az esetben az egyéb járandóságok összegének meghatározásakor is erre az összegre kell figyelemmel lenni. Ezen egyéb járandóságok körébe beleértendő a táppénz, a szabadságmegváltás és a jubileumi jutalom is. A felperes a felmentésre vonatkozó szándékát közölte a munkáltatóval, amihez az alperes kötve volt. A munkáltató akkor járt volna el helyesen, ha a keresőképtelenség idejére az eredeti besorolási illetményét alapul véve folyósítja számára a juttatásokat, majd ezt követően szintén a vezetői munkakörhöz tartozó illetményt alapul véve számolt volna el vele.
[9] Az alperes fellebbezése folytán eljárt törvényszék ítéletével az elsőfokú bíróság ítéletét megváltoztatta, a felperes keresetét elutasította és a felperest kötelezte 300.000 forint együttes első- és másodfokú perköltség megfizetésére.
[10] Határozata indokolásában a törvényszék kifejtette, hogy a NAV törvény 19/D. § (1) bekezdése a 18/D. § (1) bekezdésétől eltérően lehetővé teszi a munkáltatói jogkör gyakorlója számára, hogy a vezetőt indokolás és az érintett beleegyezése nélkül a kinevezés módosításával a végzettségének megfelelő nem vezető munkakörbe helyezze. Mivel az adott munkáltatói intézkedést az érintettnek nem kell elfogadnia, ez a kinevezés módosítása különös esetének minősül. A 19/D. § (2) bekezdése sem a választás lehetőségét biztosítja az érintett számára, hanem azt, hogy betölti-e a kinevezés-módosítás szerinti munkakört vagy kéri a felmentését. Ennek megfelelően nem találta helytállónak az elsőfokú bíróság azzal kapcsolatos álláspontját, hogy az alacsonyabb beosztásba helyező parancsnak nem volt joghatása figyelemmel arra, hogy azt az érintett nem fogadta el. Ezzel ellentétben a jogszabály felhatalmazta a munkáltatói jogkör gyakorlóját arra, hogy a vezető beleegyezése nélkül beosztotti munkakörbe helyezze, az erről szóló parancsnak pedig az a joghatása, hogy ettől kezdve a vezető már nem tölti be korábbi munkakörét és nem jogosult a korábbi illetményére sem függetlenül attól, hogy kéri-e a felmentését vagy sem. Nem befolyásolta az adott intézkedés hatályosulását az a körülmény, hogy a felmentésnek törvényi akadálya volt, mert az érintett keresőképtelen állományba került.
[11] A törvényszék álláspontja szerint az „egyéb járandóságok” kitételt nem lehet olyan kiterjesztően értelmezni, hogy a kinevezés-módosítástól a felmentésig terjedő időre bármely jogcímen járó mindenféle járandóságot e körbe kellene érteni. Ennek megfelelően a törvényszék álláspontja szerint jogszerűen járt el az alperes, amikor a felmentéshez kapcsolódó juttatások vonatkozásában a felperes kinevezés-módosítás előtti illetményét vette alapul, ellentétben a felmentéshez nem kapcsolódó betegszabadság és táppénz, valamint szabadság idejére járó távolléti díj különbözet, szabadságmegváltás-különbözet, valamint jubileumi jutalom különbözet számításánál.
[12] A jogerős ítélet ellen a felperes terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet, melyben kérte, hogy a Kúria azt helyezze hatályon kívül és a kereseti kérelmének helyt adó elsőfokú ítéletet „tartsa hatályában”, mivel a NAV törvény 19/D. § (1) bekezdése szerint a munkáltatónak lehetősége van arra, hogy a vezetőt alacsonyabb beosztásba helyezze, hogy a kinevezést módosítsa, nem kell az érintett beleegyezése, azonban a 19/D. § (2) bekezdése választási lehetőséget biztosít az érintettnek arra, hogy elfogadja-e az új beosztást vagy sem. Ez a lehetőség a NAV törvény 18/D. § (4) bekezdésén is alapulhatott. A jogszabály kimondja azt is, hogy amennyiben az érintett a felmentését kéri, úgy a régi beosztáshoz tartozó illetmény alapján kell számfejteni számára a felmentési időre járó illetményt és a végkielégítés címén járó távolléti díjat, továbbá az egyéb járandóságot. A jogalkotó szándéka az volt, hogy amennyiben a felkínált beosztás helyett az érintett vezető a felmentését kéri, úgy a korábbi illetmény alapján számfejtsék számára minden járandóságát.
[13] Az egyes jogállási törvények, így a NAV törvény sem határozza meg egyértelműen az egyéb járandóság fogalmát, ez alatt azonban minden olyan juttatást érteni kell, ami az illetményen felül jár, adott esetben az egészségügyi szabadságra járó illetményt vagy a jubileumi jutalmat. Magának a törvényi szabályozásnak a nyelvtani értelmezése esetén sem olvasható ki az alperesi álláspont, miszerint csupán a felmentéssel kapcsolatos egyéb járandóságokra vonatkozna a törvényi megállapítás. A jogszabály gyűjtőfogalomként használja az egyéb járandóságot és minden esetben azt a korábbi vezetői illetmény alapulvételével kell megfizetni. Ennek megfelelően a jogerős ítélet sérti a NAV törvény 19/D. § (1) és (2) bekezdését, mivel azt helytelenül értelmezte.
[14] Az alperes felülvizsgálati ellenkérelmében kérte, hogy a Kúria a jogerős ítéletet hatályában tartsa fenn és marasztalja a felperest a felülvizsgálati eljárás költségében. A munkáltató döntése alapján a felperes 2015. február 9-étől beosztotti munkakört töltött be, ettől a naptól kezdve a beosztotti munkakörhöz rendelt illetménye a NAV törvény szerinti hatályos illetmény volt. A NAV törvény 19/D. § (2) bekezdésének második mondata szerint az érintett felmentése esetén kell a korábbi munkakörében megállapított illetményt alapul venni a felmondási időre járó illetmény, a végkielégítés és egyéb járandóság összege meghatározásakor, egyéb esetben nem. A felperes állításával ellentétben nem a foglalkoztatott felmentési kérelme az irányadó, hanem az, hogy ténylegesen mikor történik meg a felmentés, tehát a jogviszony megszüntetésére irányuló munkáltatói intézkedés. A felperes önkényesen ragadja ki az egyéb járandóság szavakat a 19/D. § (2) bekezdésében rögzített mondatból, holott e bekezdés a felmentés esetén fizetendő egyéb járandóságokról rendelkezik. Ennek megfelelően helytállóan értelmezte a törvényszék az idézett jogszabályi rendelkezéseket és jogszerű döntést hozott.
[15] A felperes felülvizsgálati kérelme a következők szerint megalapozott.
[16] Helytállóan indult ki a törvényszék a NAV törvény 18/B. § (1) bekezdéséből, amely arról rendelkezik, hogy a kinevezést, illetve a hivatásos szolgálati viszonyt a munkáltató és az érintett közös megegyezésével lehet módosítani, a 19/D. § (1) bekezdése azonban lehetőséget biztosít a munkáltatói jogkör gyakorlójának arra, hogy a vezetőt indokolás és az érintett beleegyezése nélkül kinevezése egyoldalú módosításával más vezetői munkakörbe, vagy végzettségének megfelelő nem vezetői munkakörbe helyezze. A munkáltatónak tehát jogszabályon alapuló lehetősége van arra, hogy a kinevezést egyoldalúan módosítsa, a 19/D. § (2) bekezdése azonban lehetőséget biztosít az érintett számára arra, hogy a kinevezés-módosításáról szóló okirat közlésétől számított öt munkanapon belül felmentését kérje. A munkáltató köteles végrehajtani az érintett kérelmét és e nyilatkozattétel időpontjától kezdődően fel kell menteni őt. Ebben az esetben úgy kell eljárnia a munkáltatónak, hogy a korábban betöltött munkakörben megállapított illetményt kell alapul vennie a felmentési időre járó illetmény, a végkielégítés, valamint az egyéb járandóságok összegének megállapításakor. Ezt a NAV törvény 19/D. § (2) bekezdése kifejezetten előírja.
[17] Ennek megfelelően ha az érintett a felmentését nem kéri, a kinevezést módosító parancs alapján a munkáltató elkészíti és megállapítja az érintett új besorolását és illetményét, és munkavégzésére, valamint díjazására a továbbiakban ennek megfelelően kerül sor. Amennyiben a felmentését kéri, akkor a kinevezés-módosítást megelőző illetménye alapulvételével kell az érintettel elszámolni a felmentési és ahhoz kapcsolódó járandóságokat illetően.
[18] A perbeli esetben a felperes a felmentését kérte, így a NAV törvény 19/D. § (2) bekezdése alapján az eredeti (vezetői) munkakörben megállapított illetménye alapulvételével kellett számára megállapítani a felmentési időre járó illetményét, végkielégítését és valamennyi olyan juttatást, amely a jogviszonya megszűnéséig egyéb járandóságként megillette. Az alperes a felmentési időre járó illetményt és a végkielégítést a felperes eredeti illetményével megfizette, de álláspontja szerint a további felperesi igény nem tartozik a NAV törvény 19/D. § (2) bekezdésében szabályozott „egyéb járandóság” körébe, ezért a felperes perbeli követeléseit mindvégig vitatta.
[19] Helytállóan hivatkozott a felperes felülvizsgálati kérelmében arra, hogy az „egyéb járandóság” értelmezésekor az adott ügyben a másodfokú bíróság a felmentéshez kapcsolódó juttatások köréből a perbeli anyagi igényeit tévesen zárta ki.
[20] A felperes 2015. február 9-én kinevezése egyoldalú módosításakor már keresőképtelen volt, a felmentéskor felmentési védelem állt fenn (Kttv. 71. § a) pont), így a felperes jogviszonya csak a keresőképessé válását követően biztosított felmentési idő elteltét követően szűnhetett meg, és számára egészségügyi szabadság idejére járó ellátást kellett folyósítani. Ezért a felperes jogviszonyának a felmentés miatt, de a hosszú keresőképtelenséget követő megszüntetése következtében szükségessé vált táppénz és távolléti díj közötti különbözet, a kiadott szabadságra igényelt illetmény-különbözet, a megszüntetéssel összefüggő elszámoláshoz kapcsolódó jubileumi jutalom, és a szabadság-megváltás illetmény-különbözete a felmentéshez kapcsolható „egyéb járandóságnak” minősül. Ilyen esetben az felel meg a törvénynek, hogy nemcsak a felmentés alapján járó közvetlen juttatások, hanem minden további, a felmentéshez kapcsolható egyéb járandóság vonatkozásában a kinevezés-módosítást megelőző vezetői illetményt alapul véve számoljon el az alperes az érintett személlyel.
[21] Mindezekre figyelemmel jogszerűen igényelte a felperes, hogy ne csak a felmentési időre járó illetményét és végkielégítését, hanem a perbeli, a felmentéssel összefüggő egyéb járandóságokat is a vezetői illetménnyel fizesse meg az alperes. Így jogsértés nélkül kötelezte a elsőfokú bíróság az igényelt különbözetek megfizetésére az alperest.
[22] Mindezek alapján a Kúria a felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem keretei között vizsgált jogerős ítéletet a Pp. 275. § (4) bekezdése alapján hatályon kívül helyezte és a jogszabályoknak megfelelő elsőfokú ítéletet – a módosított indokolással – helybenhagyta. (Kúria, Mfv.II.10.222/2017.)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria


55/2009. (III. 13.) Korm. rendelet
a vásárokról, a piacokról, és a bevásárlóközpontokról
A vásárokról, a piacokról, és a bevásárlóközpontokról1
A Kormány a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 12. § (1) bekezdés h) és l) pontjában, valamint az 5. § (1) bekezdés j) pontjában foglaltak tekintetében a rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 100. § (1) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1)2 E rendelet hatálya a Magyarország területén rendezett, illetve tartott vásárokra, piacokra és üzemeltetett bevásárlóközpontokra, valamint a vásárokon, a piacokon és a bevásárlóközpontokban folytatott kereskedelmi tevékenységre terjed ki. Nem tartozik e rendelet hatálya alá a kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló kormányrendelet szerint közterületen a húsvéti, karácsonyi és szilveszteri, valamint évente egy alkalommal, az adott ünnepen és az azt megelőző 20 napban folytatott kereskedelmi tevékenység.
a) vásár, piac: a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvényben (a továbbiakban: Kertv.) meghatározott értékesítési forma, értékesítési hely;
b) alkalmi (ünnepi) vásár: ünnepekhez, rendezvényekhez, eseményekhez kapcsolódó alkalomszerű – legfeljebb 20 napig, indokolt esetben 30 napig tartható – vásár;
c) állandó vásár, illetve piac: a b) pontban meghatározott időtartamot meghaladó ideig működő értékesítési forma, értékesítési hely, ideértve az ugyanazon helyszínen, nyitva tartása szerint csak meghatározott napokon és meghatározott időben, de rendszeresen működő vásárt, piacot is, ide nem értve a nagybani piaci tevékenységet;
d) használtcikk-vásár, illetve -piac: olyan helyi jellegű, általában időszaki értékesítési hely, ahol az eredeti célra még rendeltetésszerűen használható terméket (használt cikk) árusítanak;
e)3 fenntartó: a vásár, piac, illetve a bevásárlóközpont helyszínéül szolgáló terület, ingatlan tulajdonosa, bérlője vagy más jogcímen használója, aki a vásáron, piacon, illetve a bevásárlóközpontban kereskedelmi tevékenységet folytatók részére a helyhasználatot biztosítja, és aki a vásár, piac, illetve a bevásárlóközpontban kereskedelmi tevékenységet folytatók részére a kereskedelmet kiszolgáló szolgáltatási tevékenység folytatásáért felelős;
f)4 üzemeltető: a fenntartó vagy a fenntartó által kijelölt, a vásár, piac, illetve a bevásárlóközpont vezetését, illetve annak működtetésével kapcsolatos feladatokat ellátó személy, aki a fenntartó nevében eljárni jogosult;
g)5 állatvásár: olyan időszaki értékesítési hely – ideértve az állatbörzét és az állatárverést is –, ahol nem kizárólag egy állattartási helyről származó élő állatot – ide nem értve a fogyasztási célra szánt halat és más hasznos vízi állatot – árusítanak.
h)6 helyi termelői piac: a kereskedelemről szóló törvényben meghatározott fogalom.
(3)7 Nem kell alkalmazni a helyi termelői piacok esetében a 2. § (3) és (4) bekezdését, a 7. §-t, valamint a 8. § (2) és (3) bekezdését.
2. §8 (1)9 Vásár és piac olyan területen rendezhető, illetve tartható, amelyen a településrendezési terv a vásárrendezést, piactartást lehetővé teszi, vagy amely vásár rendezése, helyi termelői piac működése céljából területhasználati hozzájárulással rendelkezik. A területnek, a vásár, illetve piac jellegétől, az ott értékesített termékkörtől, illetve a folytatott tevékenységtől függően, meg kell felelnie a jogszabályban előírt építésügyi, közegészségügyi, élelmiszerlánc-biztonsági, élelmiszer-higiéniai, állat-egészségügyi, növény-egészségügyi, környezetvédelmi, kulturális örökségvédelmi, munkavédelmi és tűzvédelmi követelményeknek, valamint rendelkeznie kell a tevékenység során képződő hulladékok elkülönített gyűjtését biztosító hulladéktárolókkal.
(2)10 Az üzemeltetőnek a vásár, piac, illetve bevásárlóközpont működése idején, a vásár, piac, illetve bevásárlóközpont helyszínén rendelkeznie kell a vásár, piac, illetve a bevásárlóközpont üzemeltetésére való jogosultságot igazoló irattal, dokumentumokkal vagy ezen iratok, dokumentumok másolatával. Amennyiben az eredeti iratok, dokumentumok a helyszínen nem állnak rendelkezésre, az üzemeltető köteles az eredeti iratokat, dokumentumokat az ellenőrzést végző hatóság felhívására öt napon belül bemutatni.
(3)11 Az egyidejűleg 300 főnél nagyobb befogadó képességű vásár, piac, bevásárlóközpont, továbbá a szabadtéren tartott vásár, piac esetében, amennyiben az egyidejűleg résztvevők létszáma az 1000 főt várhatóan meghaladja, a vásár, piac, bevásárlóközpont üzemeltetője köteles az emberek életét, egészségét és környezetét, anyagi értékeit súlyosan veszélyeztető vagy károsító esemény bekövetkeztére vonatkozó biztonsági tervet készíteni. Ha a vásár, piac biztonságát veszély fenyegeti, az üzemeltető a vásár, piac működését felfüggeszti.
(4)12 A biztonsági terv tartalmazza:
a) a vásár, piac, bevásárlóközpont helyszínének baleset, elemi csapás, közveszéllyel fenyegetés, tömeges rendbontás esetére vonatkozó kiürítési, menekítési tervét;
b) szabadtéri vásár, piac esetén az időjárás változásának folyamatos nyomon követésének kötelezettségét.
3. §13
4. § (1)14 A Kormány
a) a b) pontban meghatározottak kivételével e rendelet, a Kertv. 6/A. §-ának (1) és (2) bekezdése és – a helyi termelői piacokra vonatkozó rendelkezések kivételével – 6/G. § c) pontja, valamint e rendelkezésekkel összefüggésben a Kertv. 9. § (1), (4) és (5) bekezdése tekintetében kereskedelmi hatóságként, továbbá a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szolgtv.) tekintetében a szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként a kistérségekről szóló külön jogszabályban meghatározott kistérség székhelye szerinti települési, Budapesten a kerületi önkormányzat jegyzőjét (a továbbiakban: kistérségi jegyző),
b) a 4/B. §-ban foglaltak tekintetében és a helyi termelői piacokkal összefüggésben e rendelet, a Kertv. 6/A. § (3) bekezdése és – a helyi termelői piacokra vonatkozó rendelkezések tekintetében – 6/G. § c) pontja, valamint e rendelkezésekkel összefüggésben a Kertv. 9. § (1), (4) és (5) bekezdése tekintetében kereskedelmi hatóságként, továbbá a Szolgtv. tekintetében a szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként a helyi termelői piac helye szerint illetékes települési önkormányzat, Budapesten a kerületi önkormányzat jegyzőjét (a továbbiakban: települési jegyző)
(2)15 A vásár vagy a piac üzemeltetését – a helyi termelői piacok kivételével – a vásár vagy piac helye szerint illetékes kistérségi jegyző engedélyezi.
(3)16 A vásár-, illetve piacüzemeltetési engedély iránti kérelemben – a Szolgtv.-ben meghatározottakon túl – meg kell jelölni, illetve csatolni kell:
a)17 a fenntartó nevét, címét, illetve székhelyét, elektronikus levelezési címét, amennyiben azzal rendelkezik;
b) a fenntartó vállalkozó nyilvántartásba vételi számát vagy cégjegyzékszámát, illetve a bírósági nyilvántartásba vételi számát;
c)18 az üzemeltető nevét, címét, elektronikus levelezési címét, amennyiben azzal rendelkezik;
d) a vásár, piac elnevezését, (szak)jellegét;
e) a vásár, piac címét, helyrajzi számát;
f) a vásár, piac számára kijelölt területet, alapterületét, méretarányos helyszínrajzát az üzletek, árusítóhelyek, valamint az egyéb létesítmények és nem árusítási célra kiképzett területrészek tervezett rendeltetés, és szám szerinti meghatározásával, a vevőforgalmi és árubeszállítási, -feltöltési útvonalak kijelölésével;
g) a területhasználatának jogcímét (saját tulajdon, bérlet stb.), a tulajdoni lap kivételével a jogcímre vonatkozó igazoló okirattal, továbbá haszonélvezet esetében a haszonélvező, illetve közös tulajdon esetében a tulajdonostárs, hozzájárulását igazoló okirattal együtt;
h) a vásár rendezésének, piac tartásának időpontját, időtartamát, illetve a vásár, piac napi/heti nyitvatartási idejét;
i) a vásár, piac működésének rendjét;
j)19 élelmiszer felhasználása, forgalmazása, továbbá termény, takarmány, élő állat, illetve állatgyógyászati készítmény és növényvédő szer értékesítése esetén a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy a vásár vagy a piac területén a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatósága (a továbbiakban: élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság), illetve növény- és talajvédelmi igazgatósága részére állandó jelleggel ingyenes helyiséghasználatot biztosít.
(4)20 A kistérségi jegyző a (3) bekezdés g) pontjában foglaltak igazolásához szükséges tulajdoni lapot az illetékes földhivatal megkeresése útján vagy a számítógépes ingatlan-nyilvántartási rendszer használatával hivatalból szerzi be. A Kormány a vásár és piac engedélyezésére irányuló eljárásban
a)21 a közegészségügyi követelményének való megfelelés kérdésében fővárosi és megyei kormányhivatal kistérségi, fővárosi kerületi népegészségügyi intézetét,
b)22 az élelmiszer-higiéniai és állat-egészségügyi követelményeknek való megfelelés kérdésében az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságot
(5)23 Az engedélyezési eljárás ügyintézési határideje tizenöt nap. A kistérségi jegyző az engedély megadásával egyidejűleg a vásárt, a piacot és annak fenntartóját nyilvántartásba veszi. A nyilvántartás nyilvános. A jegyző a nyilvántartást az önkormányzat honlapján – amennyiben azzal az önkormányzat rendelkezik – közzéteszi.
(6)24 A kistérségi jegyző által a vásárokról és piacokról vezetett nyilvántartás – a Szolgtv.-ben meghatározott adatokon túl – tartalmazza:
a) az engedély kiadása és a nyilvántartásba vétel időpontját;
b) az engedély és a nyilvántartás sorszámát;
c)25 a fenntartó által a kérelemben a (3) bekezdés a)–c) pontja alapján megadott adatokat;
d)–e)26
f) a vásár, piac elnevezését, (szak)jellegét;
g) a vásár, piac címét;
i) a vásár, piac alapterületét, a vásár, piac számára kijelölt területet és a kijelölt árusítóhelyek számát;
j) a szakhatóságok hozzájárulásában foglalt feltételeket, korlátozást;
k) az ellenőrző hatóságoknak a vásár, piac működését érintő intézkedéseit;
l) a nyilvántartásból való törlés tényét, annak időpontját.
(7)27 A (6) bekezdés c)–i) pontjában foglalt adatokban történő változásról a fenntartó köteles a kistérségi jegyzőt haladéktalanul értesíteni. A jegyző a változást a nyilvántartásba bejegyzi.
(8)28 A (3) bekezdésben felsorolt adatok és dokumentumok, valamint a (7) bekezdésben foglalt értesítés elektronikus úton is benyújthatók.
4/A. §29 (1) A fenntartónak a bevásárlóközpont üzemeltetésre irányuló bejelentése – a Szolgtv.-ben meghatározottakon túl – tartalmazza:
a) a fenntartó nevét, címét, székhelyét, elektronikus levelezési címét, amennyiben azzal rendelkezik,
b) a fenntartó cégjegyzékszámát, egyéni vállalkozó nyilvántartási számát vagy bírósági nyilvántartásba vételi számát,
c) az üzemeltető nevét, címét, székhelyét, elektronikus levelezési címét, amennyiben azzal rendelkezik,
d) a bevásárlóközpont elnevezését,
e) a bevásárlóközpont címét, az ingatlan helyrajzi számát,
f) a területhasználatának jogcímét,
g) a bevásárlóközpont nyitvatartási, üzemeltetési idejét, továbbá
h) az üzletek, más árusítóhelyek számát.
(2)30 A kistérségi jegyző a bevásárlóközpontot nyilvántartásba veszi.
(3)31 A kistérségi jegyző által a bejelentés alapján vezetett nyilvántartás – a Szolgtv.-ben meghatározott adatokon túl – tartalmazza:
a) a fenntartó által a bejelentésben az (1) bekezdés a)–c) pontja alapján megadott adatokat,
b) a bevásárlóközpont elnevezését,
c) a bevásárlóközpont címét, az ingatlan helyrajzi számát,
d) a bevásárlóközpont nyitvatartási, üzemeltetési idejét,
e) az üzletek, illetve más árusítóhelyek számát.
(4)32 A kistérségi jegyző a bejelentés másolatát a nyilvántartásba vételt követően a nyilvántartási számmal együtt megküldi
a)33 a fogyasztóvédelmi hatóságnak,
b)34 a területileg illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal munkavédelmi és munkaügyi szakigazgatási szervének,
c) az illetékes rendőrkapitányságnak.
(5)35 A bevásárlóközpont fenntartója a bejelentés (1) bekezdés szerinti adataiban bekövetkezett változást haladéktalanul köteles bejelenteni a kistérségi jegyzőnek.
(6)36 A jegyző a bejelentett adatok változásának a nyilvántartásba történő bejegyzéséről haladéktalanul tájékoztatja a (4) bekezdésben megjelölteket.
4/B. §37 (1) A helyi termelői piac üzemeltetésére irányuló szándékot a fenntartónak a piac helye szerint illetékes települési jegyzőnél kell bejelentenie.
(2) A fenntartónak a helyi termelői piac üzemeltetésére irányuló bejelentése – a Szolgtv.-ben meghatározottakon túl – tartalmazza:
b) a fenntartó cégjegyzékszámát, egyéni vállalkozói nyilvántartási számát, vagy bírósági nyilvántartásba vételi számát,
c) az üzemeltető nevét, címét, székhelyét,
d) elektronikus levelezési címét, amennyiben azzal rendelkezik,
e) a helyi termelői piac címét, helyrajzi számát,
g) a piac nyitva tartási idejét.
(3) A települési jegyző a helyi termelői piacot nyilvántartásba veszi. A települési jegyző által vezetett nyilvántartás nyilvános. A jegyző a nyilvántartást az önkormányzat honlapján – amennyiben azzal az önkormányzat rendelkezik – közzéteszi.
(4) A települési jegyző által a bejelentés alapján vezetett nyilvántartás – a Szolgtv.-ben meghatározott adatokon túl – tartalmazza a fenntartó által a (2) bekezdés alapján megadott adatokat.
(5) A települési jegyző a bejelentés másolatát a nyilvántartásba vételt követően a nyilvántartási számmal együtt megküldi:
a) a fővárosi és megyei kormányhivatal kistérségi, fővárosi kerületi népegészségügyi intézetének,
b) a fővárosi és megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságának, valamint növény- és talajvédelmi igazgatóságának,
c) a fővárosi és megyei kormányhivatal fogyasztóvédelmi felügyelőségének,
d) a Magyar Kereskedelmi és Engedélyezési Hivatalnak,
e) az illetékes rendőrkapitányságnak és
f) a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnak.
(6) A helyi termelői piac fenntartója a (2) bekezdésben meghatározott adatokban bekövetkezett változásokat haladéktalanul köteles bejelenteni a települési jegyzőnek. A települési jegyző a változást a nyilvántartásba bejegyzi.
4/C. §38 (1) Ha a helyi termelői piac üzemeltetéséhez a forgalmazott termékekre tekintettel külön hatóság engedélye (a továbbiakban: külön engedély) szükséges, és az ügyfél – a bejelentés köteles helyi termelői piac üzemeltetésére irányuló szándékára vonatkozó bejelentésének benyújtásával egyidejűleg – a külön engedély iránti kérelmet a 4/B. § (1) bekezdése szerinti települési jegyzőhöz nyújtja be, a települési jegyző a külön engedély kiadására irányuló eljárásban közreműködő hatóságként jár el.
(2) A közreműködő hatóság a kérelmet továbbítja a külön engedély kiadására hatáskörrel rendelkező illetékes hatósághoz.
(3) A közreműködő hatóság az ügyfelet a külön engedély kiadása iránti kérelem tárgyában hiánypótlásra – az igazgatási szolgáltatási díj vagy illeték megfizetésének pótlására való felhívás kivételével – nem hívhatja fel. A közreműködő hatóság az eljárást akkor is megszünteti, ha az eljárásra okot adó körülmény már nem áll fenn.
(4) Az ügyfél – a külön engedély iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg – a külön engedély kiadására hatáskörrel rendelkező illetékes hatóságnál is teljesítheti a helyi termelői piac bejelentését és a bejelentésért fizetendő illeték megfizetését. A külön engedély kiadására hatáskörrel rendelkező illetékes hatóság a bejelentést a Szolgtv. 23. §-a szerinti intézkedések megtétele érdekében haladéktalanul továbbítja a települési jegyzőnek.
5. §39 (1)40 Az egyéni vállalkozónak vagy mezőgazdasági kistermelőnek nem minősülő, valamely EGT-államban lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező magánszemély a tulajdonát képező vagyontárgyakat használtcikk-piacon és -vásáron alkalomszerűen értékesítheti. Nem tekinthető használt cikknek a kozmetikai termék, az élelmiszer, a takarmány, az élvezeti cikk.
(2) Gyűjtött, szedett gomba vásáron, piacon csak ott árusítható, ahol a gombaértékesítési engedély kiadására és az értékesítés ellenőrzésére a vásár, piac területén a teljes nyitvatartási idő alatt gombavizsgáló szakellenőr működik.
(3)41 Szeszes ital vásáron, piacon a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Jöt.) 110. §-ának (11) bekezdésében, illetve a Jöt. 67. §-ának (2) bekezdésében meghatározott feltételek teljesítése mellett árusítható.
(4)42 Az (1) bekezdés szerinti magánszemély a tulajdonát képező élő állatot állatvásáron alkalomszerűen értékesítheti.
6. §43 (1) A vásár, a piac, illetve a bevásárlóközpont működésének rendjét az üzemeltető határozza meg, és arról jól látható helyen közzétett hirdetményben tájékoztatja a kereskedőket és a vásárlókat. Fel kell tüntetni továbbá az üzemeltető nevét, címét, székhelyét, elektronikus levelezési címét, amennyiben azzal rendelkezik.
(2) A vásár és piac esetében a hirdetményben ismertetni kell a helyfoglalás, a telepítés szakmai szabályok figyelembevételével kialakított sorrendjét is.
(3) Az üzemeltető az (1) bekezdésben meghatározott, a tevékenységével kapcsolatban beérkező írásbeli panaszt köteles megvizsgálni, és az intézkedéséről, valamint annak indokairól a vásárlót a panasz kézhezvételétől, illetve beérkezésétől számított harminc napon belül postai úton vagy elektronikus levélben tájékoztatni. A válaszlevélben tájékoztatni kell a vásárlót arról, hogy amennyiben nem ért egyet az abban foglaltakkal, úgy panaszával a jegyzőhöz fordulhat. Az írásbeli vásárlói panaszra adott válasz másodpéldányát az üzemeltető köteles az ellenőrzés során az ellenőrző hatóságoknak bemutatni.
(4)44 A helyi termelői piac üzemeltetője a piacon árusító kistermelő
a) nevéről és címéről,
b) gazdasága, illetve a termelés és előállítás helyéről,
c) regisztrációs számáról, és
d) által árusított termékekről
napi nyilvántartást vezet, amelyet köteles 60 napig megőrizni és az ellenőrző hatóság kérésére bemutatni.
7. § (1) A vásár, illetve piac esetében az üzemeltető köteles az üzleteket, árusítóhelyeket, valamint az egyéb létesítményeket és a nem árusítási célra kiképzett területrészeket, a vásárlók számára is jól látható módon sorszámmal ellátni.
(2) Az állandó vásár, piac esetében az üzemeltető köteles az állandó vásár, piac bejáratánál a vásár, piac térképét, helyszínrajzát tartalmazó táblát elhelyezni, amelyen köteles feltüntetni naprakészen a sorszámmal ellátott kereskedelmi egységeket, helyszíneket.
(3) Az üzemeltető köteles a vásáron, piacon kereskedelmi tevékenységet végzőkről, bérlőkről naprakész, a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvénynek megfelelő nyilvántartást vezetni, és azt a piac területén ellenőrzést végző hatóság felhívására, a hatóság számára bemutatni, illetve hozzáférhetővé tenni. A nyilvántartásnak tartalmaznia kell:
a)45 a (2) bekezdés szerinti térképet a sorszámmal ellátott kereskedelmi egységek, helyszínek, illetve azok rendeltetésének (üzlet, egyéb értékesítő hely, tárolóhely stb.) pontos megjelölésével,
b) a sorszám szerint a kereskedelmi tevékenységet végzők, bérlők nevét, címét, illetve székhelyét, telefonszámát, elektronikus levelezési címét, amennyiben azzal rendelkezik, cégjegyzékszámát, egyéni vállalkozó nyilvántartásba vételi számát, őstermelői igazolványának számát, kistermelői regisztrációs számát.
8. § (1)46 A vásár, piac nyitva tartásának idejét az üzemeltető 5 és 20 óra között határozza meg. A 20 óra utáni nyitva tar tást az illetékes rendőrkapitányság véleményének kikérésével a települési és a kistérségi jegyző a 4. § (1) bekezdésben meghatározott feladatkörében eljárva engedélyezheti. Az üzemeltető köteles a vásár, piac nyitva tartásáról a vásárlókat tájékoztatni.
(2)47 A vásár, piac nyitva tartási ideje alatt az ott működő üzletek nyitva tartási idejét a külön jogszabályban foglaltak szerint fel kell tüntetni. A nyitva tartási idő alatt a kereskedő köteles az ellenőrző hatóságok rendelkezésére állni.
(3) Az üzemeltető az általa tartandó vásárról, piacról, annak időpontjáról, gyakoriságáról, (szak)jellegéről, az értékesítésre kerülő termékek köréről a megrendezést megelőzően legalább 60 nappal a vásár, piac helye szerint illetékes területi kereskedelmi és iparkamarát írásban tájékoztathatja, amelynek alapján a kamarák vásárnaptárt tehetnek közzé.
9. § (1) Az üzemeltető köteles a vásár, piac nyitva tartási ideje alatt a vásár, piac területén tartózkodni, a vásár, piac rendjét folyamatosan ellenőrizni és a jogszabályokban, valamint a hatóságok határozataiban foglalt feltételeknek megfelelő működés érdekében a szükséges intézkedéseket megtenni. Köteles továbbá a hatóságok rendelkezésének megfelelően eljárni, és a hatósági ellenőrzésben közreműködni.
(2) Az üzemeltető felel azért, ha a vásár, piac területén jogszabály által tiltott tevékenység, vagy tiltott termékértékesítés történik.
(3)48 A vásárok és piacok, valamint a bevásárlóközpontok üzemeltetésére e rendeletben előírt feltételek meglétét a települési és a kistérségi jegyző a 4. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva ellenőrzi. A települési és a kistérségi jegyzőn kívül a vásárok és piacok, illetve a bevásárlóközpontok működésére, az ott végzett kereskedelmi tevékenységre, forgalomba hozott termékekre vonatkozó jogszabályokban foglalt rendelkezések betartását az engedélyezésben részt vevő hatóságok, a fogyasztóvédelmi hatóság, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal, a Nemzeti Munkaügyi Hivatal, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatal munkavédelmi és munkaügyi szakigazgatási szerve, a külön jogszabályban foglalt hatáskörükben eljárva jogosultak ellenőrizni, illetve hatósági jogkörüket gyakorolni. A 2. § (3) és (4) bekezdésében meghatározott kötelezettség teljesítését és a biztonsági tervben foglaltak megfelelőségét a vásár, piac helyszíne szerint illetékes katasztrófavédelmi szerv jogosult ellenőrizni.
(4)49 A települési és a kistérségi jegyző a 4. § (1) bekezdésben meghatározott feladatkörében eljárva az engedélyt visszavonja, illetve a tevékenység folytatását megtiltja, és a vásárt, piacot bezáratja és a nyilvántartásból törli, ha
a) az engedély kiadásának, vagy a nyilvántartásba vételnek a feltételei már nem állnak fenn,
b) a vásár, piac megszűnik,
c) a vásár, piac működése a jogszabályban előírt feltételeknek, az annak teljesítésére vonatkozó, a (3) bekezdésben meghatározott hatóságok felszólítása ellenére sem felel meg.
(5)50 A kistérségi jegyző és a települési jegyző az engedély megadásáról, az engedély (4) bekezdés szerinti visszavonásáról, illetve a tevékenység folytatásának megtiltásáról szóló határozatát a fenntartóval, a (3) bekezdésben megjelölt hatóságokkal, valamint a vásár, piac helye szerint illetékes települési önkormányzat jegyzőjével, rendőrkapitánysággal közli. A kistérségi jegyző és a települési jegyző a helyi termelői piac nyilvántartásba vételéről, a nyilvántartás adatainak 4. § (7) bekezdése vagy 4/B. § (6) bekezdése szerint bejelentett változásáról értesíti a (3) bekezdésben megjelölt hatóságokat, valamint a vásár, piac helye szerint illetékes települési önkormányzat jegyzőjét és rendőrkapitányságot. A (4) bekezdés alapján hozott, az engedély visszavonásáról, illetve a tevékenység folytatásának megtiltásáról szóló határozatot egyéni vállalkozó esetén az egyéni vállalkozó székhelye szerint illetékes körzetközponti jegyzővel, gazdasági társaság esetén az illetékes cégbírósággal is közölni kell.
(6) A fenntartó az adott területen a vásár, piac befejezését vagy megszűnését, illetve megszűntetését követően köteles gondoskodni a terület eredeti környezeti állapotának visszaállításáról.
10. § (1) Ez a rendelet, a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel, a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a vásárokról és piacokról szóló 35/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet.
(2) Az e rendelet 4. § (8) bekezdése 2009. december 28-án lép hatályba.
(3) E rendelet rendelkezéseit a rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokban is kell alkalmazni.
(4)51
11. § (1) Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a) az Európai Parlament és a Tanács 2004/38/EK irányelve (2004. április 29.) az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről, 24. cikk;
b) az Európai Parlament és a Tanács 2006/123/EK irányelve (2006. december 12.) a belső piaci szolgáltatásokról, 8., 9. és 16. cikk.
(2) E rendelet tervezetének a műszaki szabványok és szabályok, valamint az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok terén információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, a 98/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikkében előírt egyeztetése megtörtént.
1 A rendelet címe a 212/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
2 Az 1. § (1) bekezdése a 212/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított, a 260/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 9. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
3 Az 1. § (2) bekezdés e) pontja a 212/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 9. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
4 Az 1. § (2) bekezdés f) pontja a 212/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 9. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
5 Az 1. § (2) bekezdés g) pontját a 41/2010. (II. 26.) Korm. rendelet 20. § (1) bekezdése iktatta be.
6 Az 1. § (2) bekezdés h) pontját a 260/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdése iktatta be.
7 Az 1. § (3) bekezdését a 260/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
8 A 2. § a 212/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg. E módosító rendelet 9. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
9 A 2. § (1) bekezdése a 260/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 9. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
10 A 2. § (2) bekezdése a 289/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. § (113) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 7. §-a alapján a 2011. január 1-jét követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
11 A 2. § (3) bekezdését a 260/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
12 A 2. § (4) bekezdését a 260/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
13 A 3. §-t a 212/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 9. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
14 A 4. § (1) bekezdése a 260/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
15 A 4. § (2) bekezdése a 260/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
16 A 4. § (3) bekezdés bevezető szövegrésze a 212/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet 9. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 9. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
17 A 4. § (3) bekezdés a) pontja a 212/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 9. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
18 A 4. § (3) bekezdés c) pontja a 212/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 9. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
19 A 4. § (3) bekezdés j) pontja a 351/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 235. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
20 A 4. § (4) bekezdés nyitó szövegrésze a 212/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdés b) pontja, a (3) bekezdés a) pontja, a 260/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
21 A 4. § (4) bekezdés a) pontja a 351/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 235. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
22 A 4. § (4) bekezdés b) pontja a 351/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 235. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
23 A 4. § (5) bekezdése a 260/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdésével megállapított, a 260/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
24 A 4. § (6) bekezdés nyitó szövegrésze a 212/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdés b) pontja, a (3) bekezdés a) pontja, a 260/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
25 A 4. § (6) bekezdés c) pontja a 212/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 9. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni. [A 212/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdés b) pontja alapján a „ , telefonszámát” szövegrész hatályát veszti; a módosítás nem vezethető át.]
26 A 4. § (6) bekezdés d)–e) pontját a 212/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 9. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
27 A 4. § (7) bekezdése a 212/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdés b) pontja, a 260/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
28 A 4. § (8) bekezdése e rendelet 10. § (2) bekezdése alapján 2009. december 28-án lép hatályba.
29 A 4/A. §-t a 212/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be. E módosító rendelet 9. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
30 A 4/A. § (2) bekezdése a 260/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
31 A 4/A. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 260/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
32 A 4/A. § (4) bekezdés nyitó szövegrésze a 260/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
33 A 4/A. § (4) bekezdés a) pontja a 351/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 235. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
34 A 4/A. § (4) bekezdés b) pontja a 324/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 15. §-ával megállapított szöveg.
35 A 4/A. § (5) bekezdése a 260/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
36 A 4/A. § (6) bekezdése a 260/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
37 A 4/B. §-t a 260/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
38 A 4/C. §-t a 260/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
39 Az 5. § a 212/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg. E módosító rendelet 9. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
40 Az 5. § (1) bekezdése a 41/2010. (II. 26.) Korm. rendelet 23. §-a szerint módosított szöveg.
41 Az 5. § (3) bekezdése a 260/2011. Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
42 Az 5. § (4) bekezdését a 41/2010. (II. 26.) Korm. rendelet 20. § (2) bekezdése iktatta be.
43 A 6. § a 212/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított szöveg. E módosító rendelet 9. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
44 A 6. § (4) bekezdését a 260/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta be.
45 A 7. § (3) bekezdés a) pontja a 212/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet (3) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 9. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
46 A 8. § (1) bekezdése a 260/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
47 A 8. § (2) bekezdés harmadik mondatát a 212/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 9. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
48 A 9. § (3) bekezdése a 260/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet – 324/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 35. § (1) bekezdése szerint módosított – 8. §-ával megállapított szöveg.
49 A 9. § (4) bekezdése a 260/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
50 A 9. § (5) bekezdése a 260/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
51 A 10. § (4) bekezdését a 212/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 9. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.


text:
Megtiltotta vagy korlátozta a rendőrség a tüntetésedet? | TASZ TASZ | Megtiltotta vagy korlátozta a rendőrség a tüntetésedet?
A tüntetésről tett bejelentést a rendőrségnek 48 órán belül el kell bírálnia. Az elbírálás eredményeként a rendőrség hozhat tiltó vagy korlátozó határozatot, de megállapíthatja hatásköre hiányát is - vagyis hogy nem hozhat döntést. Ha a rendőrség 48 órán belül nem hoz sem tiltó, sem korlátozó határozatot, akkor a bejelentésedet tudomásul vette, kezdheted hirdetni a rendezvényt.
1.Milyen alapon tilthatja meg a rendőrség a tüntetés megtartását?
A tiltó okokat egy általános szabállyal, valamint példálózó felsorolással határozza meg a törvény.
A főszabály ez: Megtiltható a rendezvény, ha a bejelentés, illetve az egyeztetés alapján megalapozottan feltehető, hogy a gyűlés
a közbiztonságot vagy a közrendet közvetlenül, szükségtelen és aránytalan mértékben veszélyezteti,
vagy ha az mások jogainak és szabadságának szükségtelen mértékű és aránytalan sérelmével jár.
Mivel az előzetes tiltás a gyülekezési szabadság gyakorlásának lehető legsúlyosabb korlátozása, a tiltó okokat a rendőrségnek a lehető legszűkebben kell értelmeznie, és csak akkor lehet megtiltani egy gyűlés megtartását, ha a közbiztonság, a közrend, illetve mások jogai és szabadsága a tiltásnál enyhébb korlátozással, így például a gyűlés békés megtartásának feltételeit előíró rendőrségi határozattal nem biztosítható (lásd alább).
2.Konkrétan mik a tiltóokok?
a. A közbiztonság veszélyeztetésére a törvény csak egy példát hoz: ha megalapozottan feltehető, hogy a felhívás vagy a gyűlés bűncselekményt vagy annak elkövetésére való felhívást valósít meg. Ilyen eset lehet a konkrét erőszakos cselekményre felhívás és a kifejezetten erőszakos célokat megfogalmazó gyűlés.
b. A közrend veszélyeztetésének esetei a következők:
A közlekedés rendjének sérelme - de csak akkor, ha a rendezvény megtartása esetén a közlekedés más útvonalon nem biztosítható. Nem lehet ennek alapján megtiltani sem az ideiglenes félpályás útlezárást, sem a szintén ideiglenes hídfoglalást. Ne feledd, szinte minden figyelemfelhívó rendezvény együtt járhat a közlekedés rendjének kisebb-nagyobb zavarásával!
A diplomáciai mentességet élvező személy védelmének akadályozása - de csak akkor, ha a gyűlés a hivatalos feladatok ellátásához kapcsolódó kötelezettségek teljesítését akadályozná. Nem lehet megtiltani egy gyűlést csak azért, mert azt egy nagykövetség vagy egy hivatalos látogatás útvonala közelében akarod tartani.
A bíróságok működésének megzavarása - de csak akkor, ha a bíróságok zavartalan működésének súlyos sérelmét okozná a gyűlés. Nem lehet megtiltani egy gyűlést csak azért, mert azt egy bíróság közelében akarod tartani.
Ha a gyülekezés helyszíne olyan országos jelentőségű történelmi emlékhely, vagy az időpontja egy olyan nap, ami a nemzetiszocialista vagy kommunista diktatúra uralma alatt elkövetett embertelen bűnök áldozataira emlékeztet és a bejelentéskor rendelkezésre álló körülmények alapján fennáll a veszélye annak, hogy a gyűlés az ezen rendszerek által elkövetett embertelen bűnök tényét tagadja, kétségbe vonja, jelentéktelen színben tünteti fel, vagy azokat igazolni törekszik, és ezáltal alkalmas a köznyugalom megzavarására. - A TASZ szerint ez önmagában nem lehet alapja tiltó határozatnak, legfeljebb korlátozó határozat meghozatalának. Ha erre hivatkozva a rendőrség megtiltja a gyűlésed megtartását, keresd jogsegélyszolgálatunkat.
c. Mások jogainak és szabadságának sérelme azt jelenti, hogy az alkalmazott technikai eszközök vagy a gyűlés időtartama miatt megalapozottan feltehető, hogy a gyűlés alkalmas mások magán- és családi élethez való jogának, otthonának, emberi méltóságának, vagy a magyar nemzet, a nemzeti, etnikai, faji vagy vallási közösségek méltóságának a szükségtelen mértékű és aránytalan megsértésére, vagy mások szabad mozgáshoz és a tartózkodási hely szabad megválasztásához való jogának szükségtelen mértékű és aránytalan korlátozására. Ez a megfogalmazás sajnos elég széles teret enged a rendőrségnek a tiltásra. Az biztos, hogy a rendőrségnek arányos egyensúlyt kell találnia a gyülekezéshez való jog és a magánszféra-jogok között: csak rendkívül szűk körben van lehetőség a gyűlések előzetes korlátozása körében mások jogainak és szabadságának védelmére hivatkozni (pl. “foglyul ejtett közönség”), és a jogsérelem veszélyét elsősorban korlátozó (előíró), és nem tiltó határozattal kell csökkenteni.
3.Apropó, mi az, hogy foglyul ejtett közönség?
Ha egy gyűlés résztvevői olyan megfélemlítő módon nyilvánítanak véleményt másokkal szemben, hogy utóbbiak nem tudják elkerülni a megalázó, sértő, lealacsonyító vélemények végighallgatását, a sérelem elszenvedőit foglyul ejtett közönségnek nevezzük.
A sérülékeny csoportok esetében a sérelem enyhébb kijelentések esetében is beállhat, a közhatalmat gyakorló vagy közszereplő politikusoknak viszont szélesebb tűrési kötelezettségük van a politikai, közéleti tevékenységükkel összefüggésben megfogalmazott kritikákkal szemben. Így pl. a roma lakosságra vonatkozó sértés másként ítélendő meg, mint a közhatalom-gyakorlókat érő sértések. Utóbbiaknak még a lakóhelyükön is tűrniük kell az őket negatívan érintő véleményeket, a sérülékeny csoportok tagjai azonban lakóhelyükön vagy templomuk közelében sem kényszeríthetők arra, hogy lássák és hallják az ellenük irányuló tüntetést.
4.Korlátozó (előíró) határozat
A rendőrség tiltás helyett előírhatja a gyűlés békés megtartásának feltételeit is, ha ez szükséges a közbiztonság, a közrend, vagy mások jogainak és szabadságának védelme miatt. A rendőrségnek ezt kell tennie akkor is, ha a tüntetést meg lehetne tiltani, de az a korlátozással (előírással) elhárítható. Erre az egyeztetésen a bejelentőnek érdemes felhívnia a rendőrség figyelmét.
A határozatban a rendőrség rendelkezhet - többek között - az alábbiakról:
a közbiztonság, a közrend, vagy mások jogainak és szabadságának védelme érdekében szükséges, a gyűlés megtartásához kapcsolódó biztonsági feltételekről,
a rendőrség és a gyűlés szervezője, illetve vezetője közötti kapcsolattartásról,
a rendezők számáról,
azoknak a technikai eszközöknek az alkalmazásáról, amelyek a résztvevők helyszíni tájékoztatását biztosítják, továbbá
a gyűlés biztonságos lebonyolítása érdekében szükséges biztonsági rendszabályokról.
Fontos, hogy ha a szervező, illetve képviselője a bejelentést követő egyeztetésen nem jelent meg, vagy ha az egyeztetés nem vezetett eredményre, a rendőrség szintén hozhat előíró határozatot a gyűlés rendjének fenntartása és a közrend biztosítása érdekében.
5.Milyen jogorvoslattal élhetek, ha a rendőrség tiltó vagy korlátozó határozatot hozott?
A gyülekezési ügyekben az előzetes rendőrségi korlátozások ellen a törvény gyors bírósági jogorvoslatot tesz lehetővé. Három napon belül lehet kérni a rendőrség korlátozó vagy tiltó határozatának bírósági felülvizsgálatát. A linkek alatt az ehhez szükséges keresetmintákat találod. A rendőrségnek is három napja van, hogy elkészítse az ún. védiratát és továbbítsa az ügy összes iratát a bíróságra, és a bíróságnak is három napja van, hogy ítéletet hozzon. A felülvizsgálatra a Fővárosi Törvényszéknek van hatásköre és kizárólagos illetékessége, e bíróságnak kell címezni, de a határozatot hozó rendőrségnek kell a keresetet benyújtani.
Ha tehát tüntetést szervezel, hagyj magadnak legalább két hetet a bejelentéstől a tüntetés napjáig, így az esetleges jogtalan tiltást is biztonsággal orvosolni tudod!
Fontos, hogy a határidőt naptári napokban kell számolni, nem munkanapokban, és a felülvizsgálati kereset benyújtásakor a rendőrségi határozat kézbesítésének nemcsak a napja, hanem órája és perce is számít! A határozatot személyesen is kézbesíti a rendőrség, és az átvételt a dátum-óra-perc határozaton való rögzítésével szokás igazolni. Kétség esetén azonban a jogorvoslati határidő a határozatnak a rendőrség honlapján való közzétételével kezdődik. A rendőrség itt teszi közzé aktuális határozatait.
Fontos, hogy a törvényszék előtti perben kötelező az ügyvédi képviselet! Ha a rendőrség megtiltotta vagy korlátozta a bejelentett gyűlésed megtartását, keresd meg mielőbb a TASZ jogsegélyszolgálatát!
6.A bíróság milyen döntéseket hozhat?
Ha a bíróság a tiltó határozatot hatályon kívül helyezi, a tüntetést a bejelentésben foglalt paraméterekkel meg lehet tartani.
Ha a bíróság a korlátozó határozatot megsemmisíti, akkor nincs korlátozás vagy előírás, a tüntetést a bejelentésben foglalt paraméterekkel meg lehet tartani.
Ha a bíróság a korlátozó határozatot megváltoztatja, akkor a tüntetést meg lehet tartani, de a bejelentésben foglalt paramétereken túl az ítéletben foglalt feltétel is kötelező lesz a szervező/vezető, a rendezők, és a résztvevők számára a gyűlés során.
7.Sikeres jogorvoslat után mi a teendőm?
Amennyiben a bíróság a tiltó határozatot hatályon kívül helyezi, vagy a korlátozó határozatot megsemmisíti, a tüntetést a bejelentés szerinti helyen és időben meg lehet tartani. Ha a bíróság a korlátozó határozatot megváltoztatja, akkor a tüntetést az ítéletben foglalt feltétellel lehet megtartani a bejelentés szerinti helyen és időben.
Ha mégoly gyors is a jogorvoslat, könnyen előfordulhat, hogy a tiltó határozat hatályon kívül helyezése csak a tüntetés tervezett ideje után történik meg. Ebben az esetben a szervezőnek annyi teendője van, hogy 24 órán belül tájékoztatja a rendőrséget a tüntetés új időpontjáról, egyebekben a tüntetés az eredeti bejelentés szerinti paraméterekkel megtartható.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
ďťż Atrocitások és jogsértések a délvidéki magyarok ellen - KizĂĄrtĂĄk a nyilvĂĄnossĂĄgot
KizĂĄrtĂĄk a nyilvĂĄnossĂĄgot
Kizárták a nyilvánosságot
A szabadkai kerületi bíróság ÄorÄeviÄ és TubiÄ ügyének tárgyalását decemberre halasztotta
Pénteken délelĹtt Szabadkán folytatódott Slobodan ÄorÄeviÄ és Luka TubiÄ tárgyalása. ÄorÄeviÄet nemzeti, faji és vallási türelmetlenség és gyĹąlölet kiváltásával, illetve minĹsített gyilkossági kísérlettel, TubiÄot pedig nemzeti, faji és vallási türelmetlenség és gyĹąlölet szításával vádolják.
A szabadkai bíróság épülete
A vád szerint április 19-én hajnali két óra tájban Szabadka központjában sértegették Ĺket, mert magyarul beszélgettek egymást között, az incidensnek pedig súlyos testi sértés vetett véget, ugyanis az egyik, a vád szerint ÄorÄeviÄ, késsel hasba szúrta Komjáti Attilát.
A tárgyalás szerdán a vádlottak és sértettek kihallgatásával kezdĹdött, tegnap pedig a tanúk kihallgatásával folytatódott.
A délelĹtt folyamán két tanú, a sértett Komjáti Attila két barátja, Hanák Gábor és Maróti Márió tanúskodott.
Gábor a bíró kérdéseire válaszolva elmondta, keveset ért szerbül, akkor este pedig a két fiatalembertĹl annyit hallott, hogy Ĺk azt mondták, milyen nép a magyar, és hogy hová süllyedtek. A vádlott ÄorÄeviÄ ügyvédje, Vladan BatiÄ (volt igazságügy-miniszter) azonban arra próbált választ kapni, hogy a tanú valóban érti-e ezeket a szavakat, amelyekrĹl állítja, hogy értette, ha tényleg alig tud szerbül. BatiÄ állítása szerint csak betanulta, hogy a bíróság elĹtt ezt mondja, mert egy átlagos tudású ember nem ismerhet olyan szavakat mint a nép és süllyedni. A vita odáig fajult, hogy majdnem a tanú személyiségi jogai csorbultak, mert a védĹügyvéd nem engedte a tolmácsnak, hogy fordítson. Gábor arra a kérdésre, hogy felismeri-e a vádlottakban az esti támadóikat, azt mondta, hogy csak TubiÄot ismeri fel.
Maróti Márió, aki részt vett a verekedésben aznap este, hiszen megpróbálta Attilát megvédeni, elmondta, hogy a támadó jobb kézben tartotta a kést (ezt a bíróság azért tartja fontosnak, mert ÄorÄeviÄ vallomásában elmondta, hogy balkezes, így bal kézzel csinál sok mindent), ami 6-7 centiméter hosszú és 2 centiméter széles lehetett, és kampó, vagyis görbület volt a végén. Amikor BatiÄ arról kérdezte, hogy emlékezhet ennyire részletesen a késre, amit csupán félhomályban látott,miközben azt vallotta, nem ismeri fel a vádlottakat, Maróti nem tudott választ adni.
A két tanú meghallgatása után elrendelt szünetet követĹen a Szabadkai Rádió információi szerint a bíróság elnöke kizárta a nyilvánosságot a tárgyalásról, arra hivatkozva, hogy a vádlottak fiatalabbak 21 évesnél, ami szerint kiskorúként kezelik Ĺket. A kerületi bíróság szóvivĹje a Szabadkai Rádiónak elmondta, a tárgyalás további részében új bizonyítékok felvételének indítványozása miatt az eljárás folytatását decemberig elnapolták.
(Magyar Szó, Tómó Margaréta, 2008. október 25., szombat)
LĂĄtogatĂłk: 5767116

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság