c)4 a tervezés és a megvalósítás környezet- és természetvédelmi követelményeit, valamint azt, hogy a 2. mellékletben szereplő vízimunka, a vízilétesítmény megépítése vagy a vízhasználat alapján jelentős környezeti hatások feltételezhetők-e;
(6)7 Az elvi vízjogi engedély az abban meghatározott vízimunka vagy vízilétesítmény vízjogi létesítési engedélyének jogerőre emelkedéséig, de legfeljebb az elvi vízjogi engedély jogerőre emelkedésétől számított 1 évig hatályos, amely egy esetben, legfeljebb egy évvel meghosszabbítható, ha a kiadásának alapjául szolgáló körülmények (feltételek) változatlanok.
3. § (1)9 A vízimunka elvégzéséhez, vízilétesítmény megépítéséhez (átalakításához, megszüntetéséhez) szükséges vízjogi létesítési engedélyt az építtető, a tulajdonos vagy a vagyonkezelő köteles megszerezni. A kérelemhez a külön jogszabályban meghatározott mellékleteket – ideértve az engedélyezési terveket (tervdokumentációt) – kell csatolni.
(1a)10 A nemzeti vagyonba tartozó vizek medrét érintő szolgalom alapítása esetén a vízjogi létesítési engedély iránti kérelemhez az (1) bekezdésben meghatározottakon túl mellékelni kell a szolgalom ellenértékének kifizetését igazoló nyilatkozatot, melyet a nemzeti vagyonba tartozó meder vagyonkezelője állít ki, vagy a meder vagyonkezelőjének arra vonatkozó jognyilatkozatát, hogy a szolgalmi jog ellenértéke kifizetésének igazolása nélkül hozzájárul ahhoz, hogy a jogosult részére a vízjogi létesítési engedélyt a hatóság az egyéb feltételek fennállása esetén kiadja.
(2)11 Ha a vízjogi engedély tárgyát képező vízilétesítménnyel, vízimunkával érintett ingatlan nem áll az építtető tulajdonában vagy vagyonkezelésében, amennyiben a kérelem teljesítésének egyéb feltételei fennállnak, az engedély csak az ingatlan tulajdonosának, állami tulajdon esetén vagyonkezelőjének – a tervezett vízilétesítmény tulajdonosát is megjelölő – hozzájárulásával adható ki. E bekezdés a nemzeti vagyonba tartozó vizek medrére nem alkalmazható.
(3)12 Nem szükséges a (2) bekezdés szerinti személy hozzájárulása, ha a közcélú vízilétesítmény elhelyezéséhez a vízügyi hatóság külön jogszabály, valamint e rendelet 6. § (1) bekezdése szerint vízvezetési szolgalmat alapított.
(3a)13 Nem szükséges a (2) bekezdés szerinti személy hozzájárulása, ha a létesítmény országos közút víztelenítését szolgálja. Ebben az esetben a vízjogi létesítési engedély idegen ingatlan birtokbavételére nem jogosít, az építéssel összefüggésben támasztható polgári jogi igényt nem dönt el és nem mentesít egyéb engedély megszerzésének kötelezettsége alól.
(4)14 A kérelem elbírálása során vizsgálni kell azt, hogy a tervezett vízimunka, a vízilétesítmény – tekintettel az annak gyakorlásával, illetve elhelyezésével érintett és vízgazdálkodási szempontból összefüggő térségre – mennyiben felel meg a vízjogi engedély megadására vonatkozó feltételeknek, valamint ha a környezeti hatások jelentőségének vizsgálatára az elvi vízjogi engedélyezési eljárás során nem került sor és a vízimunka, a vízilétesítmény a 2. mellékletben szerepel, akkor azt is, hogy a tevékenység alapján jelentős környezeti hatások feltételezhetők-e.
(5)15 Vízkészlet hasznosítására vízjogi létesítési engedély csak akkor adható, ha ezzel egyidejűleg a hasznosítással összefüggésben keletkezett szennyvíz, továbbá a csapadékvíz összegyűjtéséről, elvezetéséről, kezeléséről és a környezetvédelmi előírásoknak megfelelő elhelyezéséről is gondoskodtak, illetve az erre vonatkozó műszaki megoldás a kérelem és a kiadott létesítési engedély részét képezi, továbbá, ha a kérelemben foglaltak kielégítik a külön jogszabály szerinti igénybevételi, kibocsátási és szennyezettségi határértékekre vonatkozó előírásokat.16
(6)17 A vízjogi létesítési engedély az abban meghatározott jogok gyakorlása és kötelezettségek teljesítése mellett feljogosít az engedélyben meghatározott vízimunka elvégzésére, vízilétesítmény megépítésére, de a vízhasználat gyakorlásához, illetve a vízilétesítmény használatbavételéhez, üzemeltetéséhez szükséges vízjogi üzemeltetési engedély, vagy a jogszabály szerint szükséges egyéb hatósági engedély megszerzésének kötelezettsége alól nem mentesít.
(7)18 A létesítési engedély – a vízgazdálkodási szempontokra figyelemmel – az abban meghatározott ideig hatályos. A hatály az engedély módosítására vonatkozó szabályok szerint, valamint a (7a) bekezdésben foglalt eltérések figyelembevételével meghosszabbítható.
(7a)19 Ha a vízjogi létesítési engedély időbeli hatályának meghosszabbítására irányuló kérelem közműveket érint és a műszaki tervdokumentáció tartalma változatlan, a közmű kezelője (üzemeltetője) tizenöt napon belül adja meg nyilatkozatát, illetve hozzájárulását. Ha a közmű kezelője (üzemeltetője) a megkeresés beérkezésétől számított 15 napon belül nem nyilatkozik, a közmű kezelőjének (üzemeltetőjének) nyilatkozatát a megkeresésben foglalt tartalommal megadottnak kell tekinteni.
(8)20 A (6) bekezdés szerint meghatározott jog gyakorlásához fűződő kötelezettségek teljesítése körében, az engedélyezett létesítmény céljára és vízgazdálkodási, környezetvédelmi rendeltetésére figyelemmel a vízügyi hatóság a létesítési engedélyben rendelkezik a próbaüzemeltetésről.
(9)21 Próbaüzemeltetést kell végezni
(10)22 Próbaüzemeltetést lehet végezni – a (9) bekezdésben érintett esetek mellett –, ha azt a vízügyi hatóság kérelemre engedélyezte.
(11)23 A próbaüzemeltetés időtartamát – amely nem hosszabbítható meg – a kötelező szabványokra, illetve a rendeltetésszerű használhatóság megállapításához szükséges adatokra, egyéb műszaki szempontokra, szakhatósági állásfoglalásokra figyelemmel kell meghatározni.
(12)24 A vízügyi hatóság engedélye szükséges – a külön jogszabály szerinti építőipari műszaki engedéllyel, vagy CE megfelelőségi jelöléssel rendelkező szennyvízkezelő berendezések kivételével – a szennyvíz és a csapadékvíz tisztításához, előtisztításához és elhelyezéséhez szükséges berendezés létesítéséhez, a használatbavételéhez, üzemeltetéséhez. A vízügyi hatóságtól elvi vízjogi engedély kérhető a létesítmény tervezését megelőzően.
(13)25 A (12) bekezdésben meghatározott hatáskör gyakorlása során e rendeletnek a vízjogi engedélyezési eljárásra, a hatósági engedély nélkül, vagy attól eltérően végzett létesítésre és üzemeltetésre, a vízjogi kötelezettség megállapítására, valamint a vízügyi felügyeletre vonatkozó rendelkezések szerint, azok megfelelő alkalmazásával kell eljárni.
4. §26 (1)27 Vízimunka végzéséhez, vízilétesítmény építéséhez az építtető, a tulajdonos vagy a vagyonkezelő bejelentése és a vízügyi hatóság engedélye szükséges, ha az a külön jogszabályokban meghatározott víziközművek elosztóhálózatának olyan bővítésére irányul, amely nem érinti a víziközmű vízjogi engedélyben meghatározott mértékadó kapacitását.
(3)28 Az (1) bekezdés szerinti esetben a bejelentéshez csatolni kell a vízjogi engedélyezési eljáráshoz szükséges kérelemről és mellékleteiről szóló rendeletben, valamint az adott vízimunka elvégzésére, vízilétesítmény építésére vonatkozó jogszabályokban meghatározott mellékleteket.
(4)29 Ha a bejelentésre a vízügyi hatóság az ügyintézési határidő alatt nem nyilatkozik, a bejelentés alapját képező tevékenységhez a hatósági hozzájárulást megadottnak kell tekinteni. Az építtető kérelmére erről a vízügyi hatóság külön igazolást vagy vízjogi létesítési engedélyt ad.
(2)31 Ha az engedély iránti kérelmet benyújtó építtető, a tulajdonos vagy a vagyonkezelő személye nem azonos az üzemeltető személyével, a vízügyi hatóság az üzemeltetés jogcímét, annak személyi és tárgyi feltételeit megvizsgálja.
b)32 e rendeletben, valamint a létesítési engedélyben meghatározott rendelkezésekre figyelemmel a próbaüzemeltetés eredményét, illetve az erre vonatkozó adatokat;
d)33 az engedély hatályáról.
(5)34 A vízügyi hatóság az engedély hatályának megállapítása során különösen a létesítmény vízgazdálkodási rendeltetését, műszaki jellemzőit, az üzemeltetéssel összefüggő szakhatósági állásfoglalásokban meghatározott és engedélyben előírt egyéb feltételeket értékeli és veszi figyelembe. Az engedély hatálya e rendeletnek az engedély módosítására vonatkozó szabályai szerint kérelemre vagy hivatalból módosítható.
(6a)35 A víziközmű-vezetékre és az elválasztott rendszerű csapadék-vízelvezető műre vízjogi üzemeltetési engedély csak akkor adható, ha a kérelmező a vízjogi üzemeltetési engedély iránti kérelemhez csatolja az e-közmű adatszolgáltatásra kötelezett leendő üzemeltető igazolását a nyíltárkos geodéziai bemérésben szereplő nyomvonal ellenőrzéséről, adatszolgáltatási szintek szerinti minősítéséről és nyilvántartásba vételéről. A vízügyi hatóság a vízjogi üzemeltetési engedélyt közli a víziközmű és az elválasztott rendszerű csapadék-vízelvezető mű – e-közmű adatszolgáltatásra kötelezett – üzemeltetőjével is.
(7)36 A vízjogi üzemeltetési engedély – az engedélyben meghatározott feltételekkel és az üzemeltetéshez kapcsolódó jogszabályokban hatósági előírásokban meghatározott kötelezettségek mellett – feljogosít a vízilétesítmény használatbavételére és az engedély érvényességi ideje alatt annak üzemeltetésére. Ha a Vgtv.-ben meghatározott közfeladatokkal összefüggő és külön a vízjogi engedély alapján végezhető vízimunka, vízhasználat vagy a vízilétesítmény üzemeltetése a közérdek mértékét meghaladó, illetőleg a közfeladatok körébe nem tartozó vízimunkák elvégzését teszi szükségessé, a vízjogi engedélyben meghatározott jog csak az ezzel összefüggő külön jogszabályban meghatározott megállapodás (szerződés) szerint gyakorolható.
(8)37 Az építtető bejelentése, illetve a vízügyi hatóság engedélye alapján megépített vízilétesítmények használatbavételéhez és üzemeltetéséhez a (7) bekezdésben meghatározott jogok és kötelezettségek kapcsolódnak.
(9)38 Az üzemeltetésre jogosító vízjogi engedélyeket – ha külön jogszabály másképp nem rendelkezik – az e rendelet szerinti ellenőrzés során felül kell vizsgálni. A felülvizsgálat eredményétől függően az engedély hivatalból visszavonható vagy a 12. §-ban meghatározott esetben módosítható.
(10)39 A vizek kártétel nélküli levezetése érdekében szükséges üzemeltetési, fenntartási, helyreállítási, illetve kármegelőzési munka elvégzésére jogosító vízjogi engedély – a vízjogi létesítési engedélyre vonatkozó előírásoknak megfelelően – a védett természeti területnek nem minősülő Natura 2000 területen lévő nagyvízi mederben, parti sávon, vízjárta, valamint fakadó vizek által veszélyeztetett területen 5 évre adható a Natura 2000 terület jelölésének alapjául szolgáló fajok, illetve élőhelytípusok természetvédelmi helyzetére gyakorolt hatások vizsgálatát követően. Az eljárás során a vízügyi hatóság kikéri a természetvédelmi kezelésért felelős szerv véleményét.
(11)40 A (10) bekezdés szerinti engedélyben rendelkezni kell
(12)41 A vizek hasznosítását, védelmét és kártételeinek elhárítását szolgáló tevékenységekre és létesítményekre vonatkozó általános szabályokról szóló kormányrendeletben meghatározott, egynyári öntözésre szóló vízjogi üzemeltetési engedély a mezőgazdasági vízszolgáltató művek üzemeltetéséről szóló miniszteri rendeletben meghatározott, öntözés esetére szolgáló hasznosítási idényt követő hónap végéig hatályos.
(13)42 Egynyári öntözésre szóló vízjogi üzemeltetési engedély abban az esetben adható, ha a kérelemben megjelölt, ugyanazon helyrajzi számú területre, illetve ugyanazon helyrajzi számú területen belüli részterületre öt éven belül egynyári öntözésre szóló vízjogi üzemeltetési engedély kiadására nem került sor.
(14)43 A felszín alatti vizek védelméről szóló kormányrendelet szerinti veszélyes anyagokat nem tartalmazó, a nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvizet befogadó tavas szennyvízleürítő hely fenntartásának, üzemeltetésének engedélyezéséhez a tavas szennyvízleürítő hely üzemeltetőjének 2014. április 1-jéig a vízügyi hatóságtól a vízjogi engedélyezési eljáráshoz szükséges kérelemről és mellékleteiről szóló miniszteri rendeletben meghatározott mellékletek csatolásával vízjogi üzemeltetési, illetve fennmaradási engedélyt kell kérnie.
(15)44 Ha a tavas szennyvízleürítő helyet utótisztító funkcióval szükséges ellátni, akkor arra a szennyvízleürítő hely üzemeltetőjének a vízügyi hatóságtól külön vízjogi létesítési, majd vízjogi üzemeltetési engedélyt kell kérni.
(16)45 A (14) bekezdés szerinti vízjogi engedélyben az üzemeltetéssel járó jogokat és kötelezettségeket a tavas szennyvízleürítő hely
(17)46 A tavas szennyvízleürítő hely üzemeltetésére vonatkozó jogerős határozattal és a változási vázrajz közlésével a vízügyi hatóság megkeresi a tavas szennyvízleürítő hely fekvése szerint illetékes járási földhivatalt, hogy a tavas szennyvízleürítő helyet ezzel a megnevezéssel, művelés alól kivett területként jegyezze be az ingatlan-nyilvántartásba.
Az eljárás felfüggesztése és a döntés közzététele47
5/A. §48 A vízügyi hatóság a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény alapján az eljárást felfüggeszti, ha az eljárásban megállapította, hogy a tevékenység várható környezeti hatásai jelentősek.
5/B. §49 A vízügyi hatóság – annak jogerőre emelkedésére tekintet nélkül – a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény szabályai szerint nyilvánosan közzéteszi azt a határozatot, valamint a felfüggesztés tárgyában hozott végzést,
A vízjogi engedélyezés vízkészletjárulékkal kapcsolatos szabályai50
5/C. §51 Vízkészlet lekötésére és vízhasználat gyakorlására vonatkozó vízjogi engedélyezés esetén a vízügyi hatóság az engedélyben a vízkészlet lekötéséről és a vízhasználat engedélyezéséről, a vízkészletjárulék kiszámításáról szóló miniszteri rendeletben meghatározott, az engedélyes fizetési kötelezettségének mértékét is meghatározó vízhasználat és vízkészlet jellege szerint rendelkezik.
5/D. §52 Az 5/C. §-ban meghatározott vízjogi engedélyezés esetén a vízügyi hatóság a vízjogi létesítési és a vízjogi üzemeltetési engedély közlésével egyidejűleg, írásban tájékoztatja az ügyfelet a vízkészletjárulékkal kapcsolatban az ügyfelet terhelő kötelezettségekről.
6. § (1)53 Amennyiben a vízjogi engedélyezési kötelezettség alá tartozó, a Vgtv. szerint közcélúnak minősülő vízilétesítmény vízvezetési szolgalmi jog alapításával létesíthető, a szolgalom alapításáról, a vízügyi hatóság a létesítmény engedélyezése vagy az engedély módosítása során határoz.
(2a)54 Amennyiben a (2) bekezdés szerinti szolgalom alapítására nemzeti vagyonba tartozó vizek medrét érintően kerül sor, úgy a vízvezetési szolgalom a vízjogi létesítési engedély jogerőre emelkedésének napján e rendelet erejénél fogva jön létre, amennyiben a (7) bekezdésben foglaltak teljesülnek. Erről a vízjogi létesítési engedélyben rendelkezni kell.
(3)55 Az (1) és (2) bekezdésben érintett vízvezetési szolgalommal összefüggő, a jogosultat, valamint a tűrésre kötelezettet megillető jogokat és terhelő kötelezettségeket az alapul szolgáló jogviszony határozza meg azzal, hogy a jogosult a vízjogi engedélyben rögzített tevékenységet a szolgalommal érintett ingatlan tulajdonosának, vagyonkezelőjének, használójának érdekeit, az ingatlan használati módját figyelembe véve gyakorolhatja.
(4)56 A vízvezetési szolgalom alapítására irányuló – jogszabályban meghatározott tartalmú – kérelmet a vízjogi létesítési engedélyezési eljárásban kell a vízügyi hatósághoz benyújtani. A kérelem a vízjogi létesítési engedélyezési eljáráshoz szükséges mellékletek részét képezi.
a)57 a vízilétesítmény elhelyezésével és üzemeltetésével összefüggő használati korlátozások tartalmát, ideértve az ingatlannak a korlátozással érintett részét a járási földhivatal által érvényes záradékkal ellátott változási vázrajzra történő utalással;
b)58 a jogosultat (vízjogi engedélyest) és az ingatlan tulajdonosát, vagyonkezelőjét érintő, a létesítéssel és a használattal összefüggő egyéb jogokat és kötelezettségeket.
(6)59 Az építtető (vízjogi engedélyes) és a létesítmény elhelyezésével érintett ingatlan tulajdonosa, állami tulajdon esetén vagyonkezelője között létrejött megállapodáson alapuló vízvezetési szolgalom esetén a felek szerződésének az (5) bekezdés a) és b) pontjában megjelölt adatokat is tartalmaznia kell. A megállapodás (szerződés) a vízügyi hatóság jóváhagyásával jön létre. Erről a vízjogi létesítési engedélyben rendelkezni kell.
(7)60 Nemzeti vagyonba tartozó vizek medrét érintő saját célú vízvezetési szolgalom létesítése esetén az építtető (vízjogi engedélyes) és a létesítmény elhelyezésével érintett ingatlan vagyonkezelője között létrejött megállapodásban a feleknek rendelkezniük kell az (5) bekezdés a) és b) pontjában megjelölt adatokról, valamint a szolgalmi jog ellenértékéről. A megállapodás (szerződés) érvényességéhez a vízügyi hatóság jóváhagyása szükséges. Erről a vízjogi létesítési engedélyben rendelkezni kell.
(8)61 Nemzeti vagyonba tartozó vizek medrét érintő saját célú vízvezetési szolgalom az üzemeltetési engedély bármely okból történő megszűnésének időpontjáig áll fenn.
(4)62 A vízvezetési, valamint vízhasználati szolgalmi jogot – külön jogszabály szerint – az ingatlan-nyilvántartásba be kell jegyezni.
(4a)63 A vízügyi hatóság a 6. § (1) és (2a) bekezdése szerinti jogerős vízjogi létesítési engedéllyel, valamint a szolgalmi jogi megállapodással megkeresi a földhivatalt a szolgalmi jog ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzése iránt.
(4b)64 Az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett szolgalmi jogot annak megszűnését követően a vízügyi hatóság által kiadott hatósági bizonyítvány becsatolásával, a szolgalommal terhelt ingatlan tulajdonosának, állami tulajdon esetén vagyonkezelőjének egyoldalú kérelmére a földhivatal törli az ingatlan-nyilvántartásból.
(5)65 Vízvezetési szolgalom alapításával kapcsolatos kártalanítási igény (Vgtv. 21. §) elbírálására, továbbá a vízhasználati szolgalommal összefüggő költségviselésre e rendeletnek a kártalanításra és költségmegosztásra vonatkozó szabályai irányadók.
9. § (1)66 A vízkészlet, vízkivétel, illetve vízilétesítmény fokozott védelme érdekében a vízügyi hatóság védőidom vagy védőterület, illetőleg védősáv (az utóbbi kettő a továbbiakban: védőterület) kijelölését a külön jogszabály előírásai alapján rendeli el.
(2)67 Az (1) bekezdésben meghatározott hatáskörben a vízügyi hatóság:
a)68 távlati ivóvízellátásra kijelölt vízbázis esetén a kijelöléssel összefüggésben az illetékes vízügyi igazgatóság területi kirendeltsége, elvi vízjogi engedély esetén az engedélyes kérelmére a vízjogi létesítési engedélyezési eljárás során a kérelemben, illetve az engedélyben meghatározott vízilétesítmény megvalósításával, a vízjogi üzemeltetési engedélyben pedig az engedélyezett vízhasználat gyakorlásával összefüggésben határoz;
(4)69 A védőterületen lévő, azokat a földrészleteket, amelyeken az elrendelt vagy elrendelhető használati korlátozások az ingatlan rendeltetésszerű használatát kizárják vagy jelentős mértékben akadályozzák, a védőterület kiala-kítására köteles személynek az ingatlant adásvétel útján vagy egyéb módon (így például kisajátítással) kell megszereznie. Ebben az esetben az ingatlan megvásárlását vagy kisajátítását annak tulajdonosa is kezdeményezheti.
(5)70 Aki a védelem alá helyezett vízkészlet hasznosítására, vízilétesítmény megépítésére jogot szerzett, a védőidom, a védőterület kijelöléséből, fenntartásából eredő tulajdoni-használati és egyéb korlátozásokért az érintett ingatlan(ok) tulajdonosát (használóját) az akadályoztatás (korlátozás) mértékének arányában; az építmények, növényzet stb. eltávolításáért vagy áthelyezéséért pedig az okozott károknak megfelelően kártalanítani köteles.
(7)71 A védőidomot, a védőterületen belül – külön jogszabály szerint meghatározott – belső és külső védőövezetet, valamint a védősávot érintő tulajdoni, illetve használati korlátozásokat, ideértve a telekalakítási és építési tilalmat, valamint a vízmű üzemeltetőjét megillető használati, szolgalmi jogot a kijelölésről és a fenntartásról rendelkező határozat alapján az ingatlan-nyilvántartásba be kell jegyezni.
Nemzeti vagyonba tartozó vizek medrének használati joga72
9/A. §73 (1)74 A nemzeti vagyonba tartozó vizek medrében elhelyezett – a vizek és a közcélú vízilétesítmények fenntartására vonatkozó feladatokról szóló kormányrendeletben meghatározott – mederhasználati vízilétesítmények létesítésére vonatkozó vízjogi engedélyezési eljárásban a meder vagyonkezelőjének a mederhasználathoz történő hozzájárulását a vízügyi hatóság részére be kell nyújtania. A hozzájárulás a vízjogi létesítési engedélyezési eljáráshoz szükséges mellékletek részét képezi, de polgári jogi igényt arra alapítani nem lehet. A hozzájárulás hiányában a nemzeti vagyonba tartozó vizek medrében elhelyezett mederhasználati vízilétesítmények tekintetében vízjogi létesítési és üzemeltetési engedély nem adható ki.
(2)75 A vízügyi hatóság az üzemeltetési engedélyben rögzíti a mederhasználati jog létrejöttének, idejének, gyakorlásának, megszűnésének feltételeit.
(3) Az üzemeltetési engedélyben a vízjogi üzemeltetési engedély iránti kérelem mellékletét képező földhivatal által érvényes záradékkal ellátott változási vázrajz alapján meg kell jelölni az ingatlannak a mederhasználati joggal érintett részét. A változási vázrajz az üzemeltetési engedély kötelező mellékletét képezi.
10. §76 (1) A felszíni vizek partvonalát – kérelemre vagy hivatalból a környezet- és természetvédelmi előírásokra is figyelemmel – a vízügyi hatóság határozattal állapítja meg. A partvonalat, ha a terepadottságok vagy egyéb körülmények indokolják természetben is ki kell tűzni.
10/A. §77 A vízjogi engedély módosítására, visszavonására és a tevékenység szüneteltetésére a vízjogi engedély kiadására vonatkozó szabályok a 11-14. §-ban meghatározott eltérésekkel alkalmazandók.
11. §78 (1) A vízjogi engedély az engedélyes kérelmére módosítható, amennyiben:
12. §79 A vízjogi engedélyt a vízügyi hatóság a kiadásnál irányadó szempontok alapján hivatalból módosítja abban az esetben, ha megváltoztak azok a feltételek és adottságok, amelyek az engedély kiadásának alapjául szolgáltak, különösen, ha a módosítást:
a) a közérdek érvényre juttatása érdekében külön jogszabályban meghatározott feltételek, közegészségügyi, környezetvédelmi, vízgazdálkodási vagy természetvédelmi szempontok teszik szükségessé;
a)80 a jogszabályban foglalt, illetőleg engedélyben előírt feltételeknek és kötelezettségeknek a vízügyi hatóság felhívása ellenére az abban megállapított határidő alatt nem tesz eleget;
c)81 a vízilétesítmény fenntartására és üzemeltetésére vonatkozó kötelezettségét a vízügyi hatóság felhívása ellenére nem végzi el.
15. § (1)82 Vízjogi létesítési engedély nélkül megépített vagy attól eltérően megvalósított vízimunka vagy vízilétesítmény esetén az építtetőnek (tulajdonosnak) a vízügyi hatóságtól – a (2) bekezdésben meghatározott eset kivétellel – fennmaradási engedélyt kell kérni.
(2)83 Ha az építtető a létesítményt a vízügyi hatóság által megállapított határidő alatt és a hatósági előírások betartásával megszünteti, az eredeti állapotot visszaállítja, az engedély nélkül, illetve az attól eltérően végzett tevékenységhez kapcsolódó joghátrányok nem alkalmazhatók.
(3a)84 A víziközmű-vezetékre és az elválasztott rendszerű csapadék-vízelvezető műre fennmaradási engedély csak akkor adható, ha a kérelmező a fennmaradási engedély iránti kérelemhez csatolja az e-közmű adatszolgáltatásra kötelezett üzemeltető igazolását a közművezeték utólagos beméréséről, adatszolgáltatási szintek szerinti minősítéséről és nyilvántartásba vételéről. A vízügyi hatóság a fennmaradási engedélyt közli a víziközmű és az elválasztott rendszerű csapadék-vízelvezető mű – e-közmű adatszolgáltatásra kötelezett – üzemeltetőjével is.
(4)85 Az (1) bekezdésben meghatározott kérelemmel kapcsolatos eljárás annak megállapítására irányul, hogy a megvalósított vízilétesítmény, vízimunka – az engedély hiányától eltekintve – mennyiben felel meg a vízjogi létesítési és üzemeltetési engedély kiadására vonatkozó, a Vgtv.-ben és egyéb jogszabályban meghatározott követelményeknek, illetve a hatósági előírásoknak. A vízügyi hatóság a fennmaradási engedély megadását a létesítmény átalakításától vagy meghatározott munkák elvégzésétől teheti függővé.
(2)86 A létesítési engedély alapján megépített, de üzemeltetési engedély nélkül üzemeltetett vízilétesítmény esetén a vízügyi hatóság intézkedik, hogy a vízhasználat, illetve az üzemeltetés jogszabálynak megfelelő legyen.
(2)87 Vízimunka elvégzésével, vízilétesítmény megépítésével, fenntartásával, átalakításával és megszüntetésével összefüggő hatósági eljárás során az engedélyezett létesítménnyel kapcsolatos – a közös használat érdekeltségi arányából következő – költségek megosztásáról az érdekeltek megegyezésének hiányában a vízügyi hatóság határoz.
(3)88 A (2) bekezdésben meghatározott döntés előtt a vízügyi hatóság – az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény89 ezzel kapcsolatos szabályaira figyelemmel – egyezség létrehozását megkíséreli.
18. § (1)90 A vízhasználót vagy azt, aki a vízviszonyokba jogellenesen beavatkozott, illetőleg a jogszabályban meghatározott feladatainak kötelezettségeinek elmulasztásával káros és jogellenes állapotot idézett elő, a jogszabály szerint szükséges követelmények érvényesítése érdekében a vízügyi hatóság kötelezi.
g)91 a jogellenes, illetve káros állapot megszüntetésére – az a)–f) pontokban foglaltaktól függetlenül is –, ha az eljárásra más hatóság nem rendelkezik hatáskörrel és a vízviszonyokba történt beavatkozás, illetve annak megszüntetése egyébként nem jár együtt vízhasználattal vagy a vizek hasznosítására, kártételeik elhárítására irányuló vízimunka elvégzésével.
(2)92 Amennyiben a vízügyi hatóság eljárást az (1) bekezdés a)–g) pontjai alapján folytatja le, a vízhasználó vagy az, aki a jogellenes állapot megszüntetésére a jogszabály szerint egyébként köteles, a külön jogszabályban meghatározott tartalmú, a vízjogi létesítési és üzemeltetési engedélyezési eljárásra irányadó terv és adat szolgáltatására is kötelezhető.
(4)93 Ha jogszabály alapján a 15. § (5) bekezdésének alkalmazásával lefolytatott eljárásban, fennmaradási engedély megadható, az építtetőt az engedély nélkül, illetve attól eltérően megépített építmények értékére vonatkozó adatok közlésére kell felhívni. Az adatok közlésénél a fennmaradási engedélyre vonatkozó eljárás időpontjában fennálló értéket kell figyelembe venni.
(6)95 Az (1)–(4) bekezdésben megjelölt eljárás keretében hozott határozatnak tartalmaznia kell a káros, illetve jogellenes állapot megszüntetésének a vízgazdálkodási környezet- és természetvédelmi célokkal és követelményekkel összhangban álló, általános műszaki megoldását, vagy a megoldás lehetőségeit. A határozat végrehajtásának a jogerősen megállapított teljesítési határidőt követő első naptól számított három év elteltével nincs helye.
(7)96
(8)97 A vízügyi hatóság a szennyvízelvezető és -tisztító mű káros szennyezése esetén
a) a bebocsátót98 megfelelő előtisztító berendezés hiányában vagy szakszerűtlen üzemeltetés esetén a szennyvíz előtisztításához szükséges berendezés létesítésére vagy megfelelő üzemeltetésére kötelezheti,
b)99 a felszíni vizek minősége védelmének szabályairól szóló kormányrendelet szerint határoz a csatornabírság megállapításáról, valamint kérelemre vagy hivatalból indított eljárás eredményeként a szennyvízelvezető műbe bebocsátott szennyvíz egyedi, a jogszabályi küszöbértéknél enyhébb vagy szigorúbb küszöbértékének megállapításáról. Ennek során a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet 2. számú mellékletében megadott anyagok bevezetési feltételeiről is határoz.
(9)100 A (8) bekezdés b) pontjában érintett eljárás során bebocsátónak a jogszabályi rendelkezésnél enyhébb küszöbérték megadására irányuló kérelme csak a szolgáltató előzetes – csak megfelelő indokolással megtagadható – egyetértésével teljesíthető, szigorúbb küszöbérték megállapítását a szolgáltató is kezdeményezheti, döntésénél az eljáró hatóság a vízgazdálkodási szempontokat nem hagyhatja figyelmen kívül.
19–20. §101
Vízügyi felügyeleti tevékenység102
21. § (1)103
(4)106 A vízügyi hatóság a vízilétesítményeket és vízhasználatokat a vízjogi üzemeltetési engedélyezési eljárás, valamint az ellenőrzés során a létesítmény jellegére és a térség vízgazdálkodásában betöltött szerepére figyelemmel, I–IV-ig terjedő felügyeleti kategóriába sorolja. Ennek megfelelően az érintett vízgazdálkodási követelmények szempontjából:
(6)107 A vízügyi hatóság az ellenőrzést az I. kategóriába tartozó létesítményeknél évenként, a II. kategóriába tartozó létesítményeknél kétévenként, a III. kategóriába tartozó létesítményeknél ötévenként, a IV. kategóriába tartozó létesítményeknél esetenként (szúrópróbaszerűen, illetve megkeresés vagy bejelentés alapján) végzi. Az egyes felügyeleti kategóriákat érintő besorolás részletes szempontjait a rendelet 1. melléklete tartalmazza.
(7)108 Amennyiben a (5) bekezdésben foglaltak változása ezt indokolttá teszi, a vízügyi hatóság módosíthatja a létesítmény (4) bekezdés szerinti besorolását.
(8)109 A vízügyi hatóság az ellenőrzés során – szükség szerint – szakmai, módszertani útmutatást és tanácsot ad, egyben lehetőséget biztosít az engedélyesnek arra, hogy – az azonnali intézkedést igénylő eseteket kivéve – a vízgazdálkodási cél, illetőleg követelmény önkéntes jogkövetés útján teljesüljön.
(9)110 Ha a vízügyi hatóság ellenőrzése során megállapítja, hogy a jogellenes vízimunka, vízhasználat, vízilétesítmény kizárólagos állami tulajdonban lévő vízkészletet (felszíni vizeket, felszín alatti vizeket, a felszín alatti vizek természetes víztartó képződményeit), medret vagy vízilétesítményt érint, akkor a működési területével érintett vízügyi igazgatóságot, mint a vízügyi hatósági eljárásban ügyfélnek minősülő szervezetet az ellenőrzés során feltárt jogellenes tevékenységről és intézkedéséről a vízügyi hatóság értesíti. Ha a vízügyi hatóság az ellenőrzés eredményeként határozatot hoz, azt a vízügyi igazgatóságnak megküldi.
(10)111 A hatósági engedély nélkül vagy attól eltérően gyakorolt vízhasználat, megvalósított vízimunka, illetve megépített vízilétesítmény esetén az ellenőrzést követő intézkedéseket a vízügyi hatóság az ellenőrzés befejezését követően, a jogellenes állapot szakmai megítélésétől is függően haladéktalanul, de legkésőbb az ellenőrzés befejezésétől számított 2 hónapon belül köteles megtenni.
(11)112 A vízügyi felügyeleti ellenőrzéseket a vízügyi hatóság ellenőrzési terv alapján végzi. Az ellenőrzési tervnek tartalmaznia kell:
c)113 a korábbi ellenőrzési terv teljesítésének értékelését, valamint az erre alapozható, tervezett és kiemelt ellenőrzési szempontokat, ideértve az esetleges utó- és célvizsgálatokat.
22. § (1)114 A vízügyi hatóság külön jogszabályban foglaltak szerint vezetett vízikönyvi nyilvántartása a valóságos állapotnak megfelelően tartalmazza és tanúsítja a vízimunkákra, a vízilétesítményekre és vízhasználatokra vonatkozó műszaki alapadatokat, továbbá az ezek gyakorlásához kapcsolódó jogokat és jogi szempontból jelentős tényeket.
(3)116 A vízikönyvet mindazok, akik érdekeltségüket valószínűsítik, megtekinthetik, arról költségtérítés ellenében másolatot készíthetnek.
23. §117 A vízbeszerzésre meghatározott, továbbá a befogadóba vezethető vízmennyiségeket a vízügyi hatóság – a kiadott elvi vízjogi engedély hatályán belül – bejegyzett igényként, a vízkészlet-nyilvántartásról szóló külön jogszabály szerint tartja nyilván.
c) olyan kút létesítéséhez, használatbavételéhez és megszüntetéséhez, amely a létesítő házi vízigényének 500 m3/év mennyiségig terjedő kielégítését szolgálja, valamint119 – parti szűrésű és a karszt- vagy rétegvízkészlet igénybevétele, érintése nélkül – kizárólag a talajvíz felhasználásával működik;
25. §121 (1) A jegyző dönt:
b) a közműves ivóvízellátással és szennyvízelvezetéssel (vízi közszolgáltatással) kapcsolatos eljárásban a szolgáltatót és a fogyasztót érintő jogokról és kötelezettségekről.122
(2) A járási hivatal dönt a vízitársulat hiányában a helyi közcélú vízilétesítmények, illetve közcélú vízimunkák költségeinek – külön jogszabály rendelkezései szerint – az érdekeltekre történő kivetéséről.123
26. §124
27. § (1)125 E rendelet 2–14. §-ában meghatározott vízügyi hatósági eljárásokban a döntést a kérelem megérkezését követő naptól számított 2 hónapon belül kell meghozni úgy, hogy az eljárásba bevont szakhatóságok a megkeresést követő harminc napon belül adják meg állásfoglalásukat. A hiányosan benyújtott kérelem esetében a vízügyi hatóság az ügyfelet a kérelem beérkezésétől számított tizenöt napon belül hívja fel hiánypótlásra.
(2)126 A hivatalból indított eljárásban a vízügyi hatóság az idézésre vonatkozó általános szabályok szerint a székhelyén kívül lakó vagy tartózkodó magánszemélyt a székhelyére is idézheti.
(3)127 E rendelet 1996. július 1. napján lép hatályba. Rendelkezéseit a (4)–(6) bekezdéseiben foglaltak kivételével a folyamatban levő ügyeknél is alkalmazni kell.
(4)128 E rendeletnek a környezeti hatások jelentőségének vizsgálatával összefüggésben egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 82/2011. (V. 18.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mód. Kr.) megállapított rendelkezéseit a Mód. Kr. hatálybalépését követően indult vagy megismételt ügyekben (eljárásokban) kell alkalmazni.
(5)129 Ez a rendelet
(6)130 Az engedély nélkül vagy attól eltérően megvalósított vízilétesítményekkel, vízimunkákkal kapcsolatos, a 15. § (5) bekezdésében meghatározott bírságra vonatkozó rendelkezések csak a rendelet hatálybalépését követően megvalósított létesítmények esetén alkalmazhatóak.
(7)131 E rendeletnek a környezeti hatások jelentőségének vizsgálatával összefüggésben egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 308/2011. (XII. 23.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mód Kr.2.) megállapított rendelkezéseit a Mód Kr.2. hatálybalépését132 követően indult vagy megismételt ügyekben (eljárásokban) kell alkalmazni.
(8)133 E rendelet 3. § (12) bekezdésében foglaltakat a hatálybalépését követően indult eljárásokban kell alkalmazni. A folyamatban levő első és másodfokú eljárásokban a jegyző, illetve a felettes szerv jár el.
(9)134 E rendeletnek a vízgazdálkodási hatósági jogkör gyakorlásáról szóló 72/1996. (V. 22.) Korm. rendelet módosításáról szóló 123/2012. (VI. 26.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mód. Kr. 3.) megállapított rendelkezéseit a Mód. Kr. 3. hatálybalépése135 napján folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell azzal, hogy amennyiben a Mód. Kr. 3. hatályba lépésekor136 folyamatban lévő ügyben a közmű kezelőjének (üzemeltetőjének) nyilatkozattételére nyitva álló 15 nap lejárt, vagy abból kevesebb, mint 15 nap van hátra, a Mód. Kr. 3. hatályba lépésétől137 számított 15 nap áll a közmű kezelőjének (üzemeltetőjének) rendelkezésére a nyilatkozat megtételére.
(10)138 A nemzeti vagyonnal összefüggésben egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 242/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Mód Kr.4.) hatálybalépését139 megelőzően indult eljárásokban a vizek és a közcélú vízilétesítmények fenntartására vonatkozó feladatokról szóló 120/1999. (VIII. 6.) Korm. rendeletnek a Mód Kr.4. hatálybalépését megelőzően hatályos 6. § (5) bekezdésében foglaltak nem alkalmazhatóak a Mód Kr.4. 1. § (3) bekezdésével megállapított 3. § (2) bekezdésben megjelölt, a vízilétesítmény tulajdonjogát rögzítő, a Mód Kr.4. hatálybalépésekor még meg nem kötött megállapodás tartalmára.
(11)140 A Mód Kr.4. hatálybalépését141 megelőzően kiadott határozatlan időtartamra szóló üzemeltetési engedélyeket a 9/A. § (4) bekezdésére figyelemmel 2013. április 30-ig módosítani kell. E bekezdés alapján módosított engedély esetén a legfeljebb 15 éves időtartam a módosítás jogerőre emelkedésének dátumától kezdődik.
1. melléklet a 72/1996. (V. 22.) Korm. rendelethez142
2. melléklet a 72/1996. (V. 22.) Korm. rendelethez143
1.144 Mezőgazdasági és egyéb, a TEÁOR alapján nem a mezőgazdasági vízrendezés alá tartozó, külterületen megvalósított vízrendezés
2. Öntözőtelep
3. Nyílt felszínű öntöző-főcsatorna
4. Felszín alatti vizek igénybevétele egy vízkivételi objektumból vagy objektumcsoportból, ha a felszín alatti vizek igénybevétele eléri a felszín alatti vízkészletekbe történő beavatkozás és a vízkútfúrás szakmai követelményeiről szóló jogszabályban meghatározott, a vízföldtani napló készítésére vonatkozó követelményeket
5. Ivóvíz távvezeték és 200 vagy annál nagyobb névleges átmérőjű (NA) elosztóvezeték
6. Felszíni vizek közötti vízátvezetés
8. Szennyvíz gyűjtőhálózat
9. Duzzasztómű vagy víztározó
10 Vízbesajtolás felszín alatti vízbe hidegvíztestek esetén, amennyiben az meghaladja az egy háztartást ellátó létesítményeket
12. Állóvíz- és holtágszabályozás
13. Folyószabályozás vagy folyócsatornázás
4 A 2. § (3) bekezdés c) pontja a 82/2011. (V. 18.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
7 A 2. § (6) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 84. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
9 A 3. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 84–85. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
10 A 3. § (1a) bekezdését a 242/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be, szövege az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
11 A 3. § (2) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
12 A 3. § új (3) bekezdését a 10/2000. (II. 2.) Korm. rendelet 2. §-ának (1) bekezdése iktatta a szövegbe, egyidejűleg az eredeti (3)–(6) bekezdés számozását (4)–(7) bekezdésre változtatva. A 3. § (3) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 84. §-a szerint módosított szöveg. [A 3. § (3) bekezdésében az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőség” szövegrészek helyébe a „vízügyi hatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
13 A 3. § (3a) bekezdését az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (3) bekezdése iktatta be.
14 A 3. § eredeti (3) bekezdésének számozását a 10/2000. (II. 2.) Korm. rendelet 2. §-ának (1) bekezdése (4) bekezdésre változtatta. A 3. § (4) bekezdése a 308/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
15 A 3. § eredeti (4) bekezdésének számozását a 10/2000. (II. 2.) Korm. rendelet 2. §-ának (1) bekezdése (5) bekezdésre változtatta.
16 1995. évi LVII. törvény 14. § (4) bek.
17 A 3. § eredeti (5) bekezdésének számozását a 10/2000. (II. 2.) Korm. rendelet 2. §-ának (1) bekezdése (6) bekezdésre változtatta.
18 A 3. § eredeti (6) bekezdésének számozását (7) bekezdésre változtatta a 10/2000. (II. 2.) Korm. rendelet 2. §-ának (1) bekezdése, szövege a 123/2012. (VI. 26.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
19 A 3. § (7a) bekezdését a 123/2012. (VI. 26.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
20 A 3. § (8) bekezdését a 10/2000. (II. 2.) Korm. rendelet 2. §-ának (2) bekezdése iktatta a szövegbe. [A 3. § (8) bekezdésében az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőség” szövegrészek helyébe a „vízügyi hatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
21 A 3. § (9) bekezdését a 10/2000. (II. 2.) Korm. rendelet 2. §-ának (2) bekezdése iktatta a szövegbe.
22 A 3. § (10) bekezdését a 10/2000. (II. 2.) Korm. rendelet 2. §-ának (2) bekezdése iktatta a szövegbe. [A 3. § (10) bekezdésében az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőség” szövegrészek helyébe a „vízügyi hatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
23 A 3. § (11) bekezdését a 10/2000. (II. 2.) Korm. rendelet 2. §-ának (2) bekezdése iktatta a szövegbe.
24 A 3. § (12) bekezdését a 205/2001. (X. 26.) Korm. rendelet 10. §-ának (1) bekezdése iktatta be, szövege a 377/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c)–d) pontja szerint módosított szöveg.
25 A 3. § (13) bekezdését a 205/2001. (X. 26.) Korm. rendelet 10. §-ának (1) bekezdése iktatta a szövegbe. [A 3. § (13) bekezdésében az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés e) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőségre” szövegrész helyébe a „vízügyi hatóságra” szöveg lép, nem vezethető át.]
26 A 4. § a 377/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
27 A 4. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 84. §-a, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
28 A 4. § (3) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 83. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
29 A 4. § (4) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 84. §-a, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
30 A 4. § (5) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 85. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
31 Az 5. § (2) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
32 Az 5. § (3) bekezdésének b) pontja a 10/2000. (II. 2.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
33 Az 5. § (4) bekezdésének d) pontja a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 84. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
34 Az 5. § (5) bekezdése a 10/2000. (II. 2.) Korm. rendelet 4. §-ának (1) bekezdésével megállapított, valamint a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 84–85. §-a szerint módosított szöveg. [Az 5. § (5) bekezdésében az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőség” szövegrészek helyébe a „vízügyi hatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
35 Az 5. § (6a) bekezdését a 324/2013. (VIII. 29.) Korm. rendelet 16. § (1) bekezdése iktatta be, szövege az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
36 Az 5. § (7) bekezdése a 120/1999. (VIII. 6.)Korm. rendelet 13. §-ának (3) bekezdésével megállapított szöveg.
37 Az 5. § (8) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 84. §-a szerint módosított szöveg. [Az 5. § (8) bekezdésében az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőség” szövegrészek helyébe a „vízügyi hatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
38 Az 5. § (9) bekezdését a 10/2000. (II. 2.) Korm. rendelet 4. §-ának (2) bekezdése iktatta be, szövege a 377/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított, valamint a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 85. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
39 Az 5. § (10) bekezdését a 23/2010. (II. 11.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be, szövege a 289/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. § (10) bekezdése, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
40 Az 5. § (11) bekezdését a 23/2010. (II. 11.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
41 Az 5. § (12) bekezdését a 290/2012. (X. 15.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
42 Az 5. § (13) bekezdését a 290/2012. (X. 15.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
43 Az 5. § (14) bekezdését a 455/2013. (XI. 29.) Korm. rendelet 22. §-a iktatta be.
44 Az 5. § (15) bekezdését a 455/2013. (XI. 29.) Korm. rendelet 22. §-a iktatta be.
45 Az 5. § (16) bekezdését a 455/2013. (XI. 29.) Korm. rendelet 22. §-a iktatta be.
46 Az 5. § (17) bekezdését a 455/2013. (XI. 29.) Korm. rendelet 22. §-a iktatta be.
47 Az 5/A. §-t megelőző alcímet a 82/2011. (V. 18.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
48 Az 5/A. §-t a 82/2011. (V. 18.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
49 Az 5/B. §-t a 82/2011. (V. 18.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
50 Az 5/C. §-t megelőző alcímet a 370/2012. (XII. 17.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
51 Az 5/C. §-t a 370/2012. (XII. 17.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
52 Az 5/D. §-t a 370/2012. (XII. 17.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
53 [A 3. § (3) bekezdésében az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőség” szövegrészek helyébe a „vízügyi hatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
54 A 6. § (2a) bekezdését a 242/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 1. § (4) bekezdése iktatta be.
55 A 6. § (3) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
56 [A 6. § (4) bekezdésében az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés f) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőséghez” szövegrész helyébe a „vízügyi hatósághoz” szöveg lép, nem vezethető át.]
57 A 6. § (5) bekezdés a) pontja a 242/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 1. § (5) bekezdésével megállapított, az 51/2013. (II. 25.) Korm. rendelet 2. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
58 A 6. § (5) bekezdés b) pontja az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
59 A 6. § (6) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
60 A 6. § (7) bekezdését a 242/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 1. § (6) bekezdése iktatta be, szövege az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
61 A 6. § (8) bekezdését a 242/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 1. § (6) bekezdése iktatta be.
62 A 8. § (4) bekezdését a 10/2000. (II. 2.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta a szövegbe.
63 A 8. § (4a) bekezdését a 242/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 1. § (7) bekezdése iktatta be.
64 A 8. § (4b) bekezdését a 242/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 1. § (7) bekezdése iktatta be, szövege az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
65 A 8. § (5) bekezdését a 10/2000. (II. 2.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta a szövegbe.
66 [A 9. § (1) bekezdésében az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőség” szövegrészek helyébe a „vízügyi hatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
67 A 9. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 340/2004. (XII. 22.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdésével megállapított, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
68 A 9. § (2) bekezdésének a) pontja a 340/2004. (XII. 22.) Korm. rendelet 4. §-ának (2) bekezdésével megállapított, a 300/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 26. §-a szerint módosított szöveg.
69 A 9. § új (4) bekezdését a 123/1997. (VII. 18.) Korm. rendelet 22. §-a (3) bekezdésének b) pontja iktatta a szövegbe, s egyidejűleg az eredeti (4) bekezdés számozását (5) bekezdésre módosította. Az eredeti (5) bekezdést hatályon kívül helyezte a 22. § (2) bekezdése. Hatályos 1997. szeptember 1. napjától.
70 A 9. § eredeti (4) bekezdésének számozását a 123/1997. (VII. 18.) Korm. rendelet 22. § (3) bekezdésének b) pontja (5) bekezdésre változtatta, a 22. § (2) bekezdése az eredeti (5) bekezdést hatályon kívül helyezte.
71 A 9. § (7) bekezdése a 123/1997. (VII. 18.) Korm. rendelet 22. §-a (3) bekezdésének c) pontjával megállapított szöveg. Hatályos 1997. szeptember 1. napjától.
72 A 9/A. §-t megelőző alcímet a 242/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 1. § (8) bekezdése iktatta be.
73 A 9/A. §-t a 242/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 1. § (8) bekezdése iktatta be.
74 A 9/A. § (1) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (9) bekezdésével megállapított szöveg.
75 A 9/A. § (2) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
76 A 10. § az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (10) bekezdésével megállapított szöveg.
77 A 10/A. §-t a 123/2012. (VI. 26.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
78 A 11. § a 123/2012. (VI. 26.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
79 [A 12. §-ban az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőség” szövegrészek helyébe a „vízügyi hatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
80 [A 14. § (1) bekezdés a) pontjában az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőség” szövegrészek helyébe a „vízügyi hatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
81 [A 14. § (1) bekezdés c) pontjában az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőség” szövegrészek helyébe a „vízügyi hatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
82 [A 15. § (1) bekezdésében az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés d) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőségtől” szövegrész helyébe a „vízügyi hatóságtól” szöveg lép, nem vezethető át.]
83 [A 15. § (2) bekezdésében az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőség” szövegrészek helyébe a „vízügyi hatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
84 A 15. § (3a) bekezdését a 324/2013. (VIII. 29.) Korm. rendelet 16. § (2) bekezdése iktatta be, szövege az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
85 [A 15. § (4) bekezdésében az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőség” szövegrészek helyébe a „vízügyi hatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
86 A 16. § (2) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 85. §-a szerint módosított szöveg. [A 16. § (2) bekezdésében az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőség” szövegrészek helyébe a „vízügyi hatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
87 [A 17. § (2) bekezdésében az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőség” szövegrészek helyébe a „vízügyi hatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
88 [A 17. § (3) bekezdésében az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőség” szövegrészek helyébe a „vízügyi hatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
89 Az 1957: IV. törvényen – a 2005: LXXXIII. törvény 336. §-a alapján – a 2004: CXL. törvényt kell érteni.
90 A 18. § (1) bekezdésének bevezető szövegrésze a 120/1999. (VIII. 6.) Korm. rendelet 13. §-ának (5) bekezdésével megállapított, a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 85. §-a szerint módosított szöveg. [A 18. § (1) bekezdésében az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőség” szövegrészek helyébe a „vízügyi hatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
91 A 18. § (1) bekezdésének g) pontját a 234/1996. (XII. 26.) Korm. rendelet 7. §-ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan beiktatta a 120/1999. (VIII. 6.) Korm. rendelet 13. §-ának (6) bekezdése.
92 [A 18. § (2) bekezdésében az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőség” szövegrészek helyébe a „vízügyi hatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
93 A 18. § (4) bekezdését a 10/2000. (II. 2.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta a szövegbe.
94 A 18. § új (5) bekezdését a 10/2000. (II. 2.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (5)–(6) bekezdésének számozását (6)–(7) bekezdésre változtatva. A 18. § (5) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 85. §-a hatályon kívül helyezte. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
95 A 18. § eredeti (5) bekezdésének számozását a 10/2000. (II. 2.) Korm. rendelet 7. §-a (6) bekezdésre változtatta.
96 A 18. § eredeti (6) bekezdésének számozását a 10/2000. (II. 2.) Korm. rendelet 7. §-a (7) bekezdésre változtatta. A (7) bekezdést a 228/2005. (X. 13.) Korm. rendelet 11. § h) pontja hatályon kívül helyezte.
97 A 18. § (8) bekezdését a 205/2001. (X. 26.) Korm. rendelet 11. §-a iktatta a szövegbe. [A 18. § (8) bekezdésében az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőség” szövegrészek helyébe a „vízügyi hatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
98 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről (2. § 39. pont).
99 A 18. § (8) bekezdés b) pontja a 82/2011. (V. 18.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
100 A 18. § (9) bekezdését a 205/2001. (X. 26.) Korm. rendelet 11. §-a iktatta a szövegbe.
101 A 19. §-t megelőző alcímet és a 19–20. §-t a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 44. § (1) bekezdés 73. pontja hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 45. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
102 A 21. §-t megelőző alcím az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (11) bekezdésével megállapított szöveg.
103 A 21. § (1) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 85. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
104 A 21. § (2) bekezdését a 228/2005. (X. 13.) Korm. rendelet 11. § j) pontja hatályon kívül helyezte.
105 A 21. § (3) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 85. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
106 A 21. § (4) bekezdés bevezető szövegrésze a 10/2000. (II. 2.) Korm. rendelet 8. §-ának (1) bekezdése, a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 84. §-a szerint módosított szöveg. [A 21. § (4) bekezdésében az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőség” szövegrészek helyébe a „vízügyi hatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
107 A 21. § (6) bekezdése a 10/2000. (II. 2.) Korm. rendelet 8. §-ának (2) bekezdésével megállapított, a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 84. §-a, a 82/2011. (V. 18.) Korm. rendelet 7. §-a szerint módosított szöveg. [A 21. § (6) bekezdésében az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőség” szövegrészek helyébe a „vízügyi hatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
108 A 21. § (7) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 85. §-a szerint módosított szöveg. [A 21. § (7) bekezdésében az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőség” szövegrészek helyébe a „vízügyi hatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
109 A 21. § (8) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 85. §-a szerint módosított szöveg. [A 21. § (8) bekezdésében az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőség” szövegrészek helyébe a „vízügyi hatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
110 A 21. § (9) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 85. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (12) bekezdése iktatta be.
111 A 21. § (10) bekezdését a 10/2000. (II. 2.) Korm. rendelet 8. §-ának (3) bekezdése iktatta be, szövege a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 84. §-a szerint módosított szöveg. [A 21. § (10) bekezdésében az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőség” szövegrészek helyébe a „vízügyi hatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
112 A 21. § (11) bekezdését a 10/2000. (II. 2.) Korm. rendelet 8. §-ának (3) bekezdése iktatta be, bevezető szövegrésze a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 84. §-a szerint módosított szöveg. [A 21. § (11) bekezdésében az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőség” szövegrészek helyébe a „vízügyi hatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
113 A 21. § (11) bekezdésének c) pontja a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 84. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
114 A 22. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 85. §-a szerint módosított szöveg. [A 22. § (1) bekezdésében az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőség” szövegrészek helyébe a „vízügyi hatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
115 A 22. § (2) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 85. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
116 A 22. § (3) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 84–85. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
117 A 23. § a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 84. §-a szerint módosított szöveg. [A 23. §-ban az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőség” szövegrészek helyébe a „vízügyi hatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
118 A 24. § (1) bekezdésének a) pontját a 379/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet 96. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, e módosító rendelet 96. § (4) bekezdése alapján a folyamatban levő ügyekre akkor kell alkalmazni, ha a vízimunka, vízilétesítmény vagy vízhasználat elvi vízjogi engedélyét még nem adták ki.
119 A Magyar Közlöny 1996. évi 68. számában megjelent helyesbítésnek megfelelő szöveg.
120 A 24. § (1) bekezdésének d) pontját a 205/2001. (X. 26.) Korm. rendelet 16. §-ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
121 A 25. § az 51/2013. (II. 25.) Korm. rendelet 2. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
122 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet 4. § (3), 5. § (8), 6. § (4), 11. § (2) és (3), 16. § (2), 21. § (4) és (5), valamint a 22. § (7) bek.
123 160/1995. (XII. 26.) Korm. rendelet 25. §.
124 A 26. §-t és az azt megelőző alcímet a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 85. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
125 A 27. § (1) bekezdése a 228/2005. (X. 13.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított, a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 44. § (1) bekezdés 73. pontja, a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 84. §-a, a 289/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. § (10) bekezdése, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
126 A 27. § (2) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 85. §-a szerint módosított szöveg. [A 27. § (2) bekezdésében az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „felügyelőség” szövegrészek helyébe a „vízügyi hatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
127 A 27. § (3) bekezdése a 123/1997. (VII. 18.) Korm. rendelet 22. §-a (3) bekezdésének g) pontjával megállapított szöveg.
128 A 27. § (4) bekezdését újonnan a 82/2011. (V. 18.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
129 A 27. § (5) bekezdését újonnan a 82/2011. (V. 18.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
130 A 27. § eredeti (5) bekezdésének számozását a 123/1997. (VII. 18.) Korm. rendelet 22. § (3) bekezdésének g) pontja (6) bekezdésre változtatta.
131 A 27. § eredeti (6) bekezdésének számozását a 123/1997. (VII. 18.) Korm. rendelet 22. § (3) bekezdésének g) pontja (7) bekezdésre változtatta, újonnan a 308/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
132 A hatálybalépés időpontja 2012. január 7.
133 A 27. § (8) bekezdését a 205/2001. (X. 26.) Korm. rendelet 13. §-a iktatta a szövegbe.
134 A 27. § (9) bekezdését a 205/2001. (X. 26.) Korm. rendelet 13. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 1385. pontja, újonnan a 123/2012. (VI. 26.) Korm. rendelet 6. §-a iktatta be.
135 A hatálybalépés időpontja 2012. július 4.
136 A hatálybalépés időpontja 2012. július 4.
137 A hatálybalépés időpontja 2012. július 4.
138 A 27. § (10) bekezdését a 242/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 1. § (9) bekezdése iktatta be.
139 A hatálybalépés napja 2012. szeptember 1.
140 A 27. § (11) bekezdését a 242/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 1. § (9) bekezdése iktatta be.
141 A hatálybalépés napja 2012. szeptember 1.
142 A mellékletet a 10/2000. (II. 2.) Korm. rendelet 10. §-a, illetve melléklete iktatta be. Az eredeti Melléklet megjelölését 1. mellékletre változtatta a 82/2011. (V. 18.) Korm. rendelet 6. §-a.
143 A 2. mellékletet a 82/2011. (V. 18.) Korm. rendelet 6. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti Melléklet megjelölését 1. mellékletre változtatta.
144 A 2. melléklet 1. pontja a 308/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.