és létesítményekre vonatkozó általános szabályokról
A Kormány a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 45. § (7) bekezdés n) pontjában, továbbá a 79–83. § tekintetében a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (7) bekezdés 26. pontjában, valamint a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 24. § (5) bekezdésében, valamint 45. § (7) bekezdés a), o) és r) pontjában kapott felhatalmazás alapján az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. ártéri öblözet: a folyó mentett árterének természetes vagy mesterséges elhatárolásokkal elkülönülő része, amelyet a folyó adott pontján kialakuló nagyvizek – védművek nélkül vagy azok védképességének megszűnte esetén – elönthetnek,
7.1 egyedi szennyvíztisztítás: olyan egyedi szennyvíztisztító létesítmények alkalmazása, amelyek legalább 1, legfeljebb 50 lakosegyenérték szennyvízterhelésnek megfelelő települési szennyvíz tisztítását, végső elhelyezését, illetve átmeneti gyűjtését, tárolását szolgálják,
8.2 egyedi szennyvíztisztító berendezés: olyan vízilétesítmény, amely a települési szennyvizek nem közműves, biológiai tisztítását energiabevitel segítségével végzi,
9.3 egyedi zárt szennyvíztároló: olyan egy vagy több, zártan és vízzáróan kialakított tartályból, illetve medencéből álló közműpótló műtárgy, amely a szennyvizek időszakos ártalommentes gyűjtésére és tárolására szolgál,
10a.4 egynyári öntözés: egy öntözési idényben, közvetlenül felszíni vízből, ideiglenes szivattyúállással, maximum 120 mm/ha (1200 m3/ha) öntözővíz kijuttatása, legfeljebb 100 ha nagyságú területre,
16a.5 kivitelező: az a természetes személy, jogi személy, jogi személy önálló jogi személyiséggel nem rendelkező szervezeti egysége, amely
nem saját tulajdonú ingatlanon végzi.
22.6 mikroöntözés: a párolgási veszteségek lehető legkisebb szinten való tartása érdekében alkalmazott olyan víztakarékos öntözés, amelynek során a vízadagoló elemek 2,5 bar-nál kisebb nyomáson, vízadagoló elemenként legfeljebb 500 l/h egyenletes vízadagokban juttatják ki a vizet közvetlenül a növényre, a talaj vagy termesztő közeg felszínére, a talajba vagy termesztő közegbe, vagy fagyvédelem vagy párásítás céljából a növény közvetlen légterébe,
24.7 öntözés: természetes csapadék pótlása céljából a vízgazdálkodási hatósági jogkör gyakorlásáról szóló kormányrendelet szerinti, helyi vízgazdálkodási jogkörbe eső vízigényen kívüli víz kijuttatása mesterséges módon a növénytermesztés hatékonyságának növelése, illetve a jogszabály alapján öntözhető gyepterületek fenntartása érdekében,
28a.8 saját célú ivóvízmű: a házi ivóvízigényt szolgáló víztermelő létesítmény, a hozzá tartozó csatlakozó és házi ivóvízhálózat, illetve a víztisztítási feladatokat ellátó vízilétesítmény, amely a víziközmű-szolgáltatásról szóló törvény szerint nem minősül víziközműnek, és amely kevesebb, mint 50 személy ivóvízellátását biztosítja,
30. szennyvizek ártalommentes elhelyezése: a szennyvizek – jogszabálynak megfelelő mértékű tisztítást követő – bevezetése a természeti környezetbe,
30a.9 szennyvíziszap-kezelés: fizikai, biológiai, kémiai, hőkezeléses vagy egyéb olyan megfelelő eljárás – beleértve a biogáz-előállítást, komposztálást is – vagy eljárások sora, melynek célja a szennyvíziszap hasznosíthatóságának, ártalmatlanításának a biztosítása, valamint fertőzőképességének a megszüntetése, hogy minősége a hatósági előírásoknak megfeleljen.
34.10 tisztítómezővel ellátott oldómedencés létesítmény: olyan oldómedencéből és tisztítómezőből álló vízilétesítmény, amely a települési szennyvizek nem közműves elvezetésére és elhelyezésére szolgál, és amely a szennyezőanyagok lebontását energiabevitel nélkül végzi,
3. A vízilétesítmények tervezésére, elhelyezésére, méretezésére,
kialakítására és üzemeltetésére vonatkozó általános szabályok
a) az országos, regionális és helyi vízgazdálkodási, az országos, kiemelt térségi és megyei környezetvédelmi, területrendezési, területfejlesztési, gazdaságfejlesztési terveket, koncepciókat és programokat, továbbá a helyi építési szabályzatot, a településrendezési tervet és a településfejlesztési koncepciót (a továbbiakban együtt: a településrendezési eszközök), illetve – amennyiben rendelkezésre állnak – a védett természeti területek kezelési terveit, Natura 2000 területek fenntartási terveit, a Nemzeti Éghajlat-változási Stratégiát,
d)11 a Magyarország által vállalt nemzetközi kötelezettségeket.
(2) A tervezés során – amennyiben rendelkezésre állnak – mért és ellenőrzött adatokat kell felhasználni.
(2) Többcélú vízilétesítmény esetén az e rendeletben foglalt rendelkezéseket – a létesítmény valamennyi funkciójára tekintettel – együttesen kell alkalmazni.
a) hatásuk – figyelembe véve a kedvezőtlen hatások mérséklésére vagy kivédésére tett intézkedéseket is – ne érintse károsan a vizek állapotát, más engedélyezett vízilétesítmények működését, azok elhelyezésére kijelölt vagy igénybe vett térrészt, azok hatásterületét, védőövezetét, illetve védőidomát, a vízrajzi észlelő tevékenységet,
4/A. §12 (1)13 A kivitelező a kivitelezést kizárólag akkor kezdheti meg, ha a végleges vízjogi engedélyt részére átadták.
(2)14 A kivitelező a kivitelezést a végleges vízjogi engedélyben foglaltak szerint köteles elvégezni.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti munkálatok akadályozzák a folyón, illetve vízfolyáson az ökológiai átjárhatóságot, akkor az engedélyes – megfelelő műszaki megoldás megvalósításával – köteles gondoskodni a hosszirányú ökológiai átjárhatóság feltételeinek biztosításáról, kivéve, ha morfológiai viszonyok nem teszik lehetővé.
h) a közcélú vízilétesítmények esetén a közcélnak megfelelő üzemrendre és szükség esetén a közérdek mértékén felüli üzemelési igényekre, az érdekeltek köre, a költségviselőkre, valamint
(3)15 A kizárólag energetikai célra kitermelt felszín alatti vizet a hasznosítást követően ugyanazon vízadóba lehet visszatáplálni. A visszatáplálással engedélyezett vízhasznosítást a hasznosításból kikerülő termálvíznek a visszatáplálástól eltérő ártalommentes elvezetésével, elhelyezésével is folytatni lehet.
(4) A vízveszteség, amely az energetikai célra kitermelt felszín alatti víz hitelesített vízmérővel mért, kivett és a visszatáplált mennyiségének különbözete, nem haladhatja meg a kutak karbantartásához feltétlenül szükséges – vízjogi üzemeltetési engedélyben meghatározott – technológiai vízmennyiséget, figyelemmel a vízmérők mérési hibájára is.
11. § (1)16 A termálvíz gyógyászati, egyéb egészségügyi, továbbá ivóvíz, ásványvíz, fürdővíz, használati melegvíz, hőellátási, villamosenergia-előállítási és intenzív medencés haltenyésztési célra hasznosítható.
(2)17 A termálvíz-hasznosítás tervezésénél a többcélú, ismételt és víztakarékos felhasználásra és a termálvíz hőtartalmának minél nagyobb mértékű kinyerésére kell törekedni. Vizsgálni kell az esetleges kísérő gázok hasznosításának lehetőségét is.
(3)18 Termálvízmű telepítésekor a hasznosításból kikerülő termálvizek ártalommentes elvezetéséről, elhelyezéséről gondoskodni kell. Ennek során állandó jellegű tavas vizes élőhelyek, többcélú víztározók létesíthetőek és a tavas természetközeli szennyvíztisztítási módszer alkalmazható.
6a.19 Saját célú ivóvízellátás
16/A. § (1) A saját célú ivóvízmű mint vízilétesítmény engedélyezésére – a csatlakozó- és házi ivóvízhálózatok kivételével – a vízgazdálkodási hatósági jogkör gyakorlásáról szóló kormányrendelet szerinti hatósági engedély szükséges. Az engedély iránti kérelemhez a vízjogi engedélyezési eljáráshoz szükséges kérelemről és mellékleteiről szóló miniszteri rendelet szerinti mellékletet kell csatolni.
(5)20 A (3) bekezdésben foglalt tevékenységet az engedélyező hatóság ellenőrzi. Az ellenőrzés során a népegészségügyi feladatkörben eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatalának szakvéleménye kérhető.
(6)21 A saját célú ivóvízmű tulajdonosa az ivóvízmű üzemeltetését írásbeli szerződésben átengedheti, ha az üzemeltető részéről a személyi és tárgyi feltételek rendelkezésre állnak.
16/B. § (1) A saját célú ivóvízműből a közvetlen emberi fogyasztásra kerülő víz minőségének meg kell felelnie az ivóvíz minőségi követelményeiről és az ellenőrzés rendjéről szóló 201/2001. (X. 25.) Korm. rendelet 1. számú melléklete szerinti határértékeknek.
(2)22 A saját célú ivóvízmű üzemeltetője köteles a kitermelt ivóvíz minőségét az ivóvíz minőségi követelményeiről és az ellenőrzés rendjéről szóló 201/2001. (X. 25.) Korm. rendelet 2. számú melléklet A) rész 4. pontjában felsorolt paraméterek tekintetében az üzemeltetési engedélyezés alkalmával, illetve ezt követően háromévente ellenőrizni vagy ellenőriztetni. Az népegészségügyi feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala a helyben fennálló kockázatok figyelembevételével további vizsgálatokat írhat elő. A vizsgálatot a 16/A. § (5) bekezdés a) pontja szerinti ellenőrzés után 12 hónapon belül kell elvégezni. A saját célú ivóvízmű üzemeltetője köteles a vizsgálati eredményeket a népegészségügyi feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala részére a kézhezvételtől számított 15 napon belül megküldeni. A vizsgálati eredmények alapján a népegészségügyi feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal 15 napon belül kiértékeli és dönt a további szükséges intézkedések megtételéről.
(3)23 Ha a hatóság vagy az üzemeltető által végzett vizsgálati eredmények alapján a népegészségügyi feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala az ivóvíz minőségi követelményeinek való megfelelést nem tudja megállapítani, eljárást kezdeményez az engedélyező hatóságnál. Az eljárás kezdeményezésével egy időben csatolja a szakmai javaslatát indokolással ellátva, a megfelelő minőségű ivóvíz biztosítása érdekében.
(5)24 A saját célú ivóvízmű üzemeltetője részére az illetékes vízügyi hatóság, a népegészségügyi feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala, valamint a működési terület szerinti vízügyi igazgatóság a szakmai tanácsadás lehetőségét biztosítja.
16/C. (1) Ha az ingatlant határoló közterületen az ivóvíz-törzshálózat műszakilag elérhető és rendelkezésre áll a szükséges ivóvízmennyiség, akkor
(2) Az (1) bekezdés b) pontja esetében, ha az ivóvízmű más célra nem kerül továbbhasznosításra, az engedély érvényességi idejének lejártától számított 2 éven belül gondoskodni kell – ide nem értve a csatlakozó házi- és ivóvízhálózat – szakszerű eltömedékeléséről, bontásáról.
(5)25 Az egyedi zárt szennyvíztároló üzemeltetése során gondoskodni kell a szennyvíz ártalmatlanításáról.
19. § (1) A keletkező szennyvizeket – beleértve a tisztításra kerülő egyesített szenny- és csapadékvizeket is – a szennyvíztisztító telepen a szennyvíz-befogadó terhelhetőségének megfelelő mértékben kell megtisztítani.
(5)26 Szennyvíztisztító telep fejlesztése esetén az agglomerációban és annak közelében a gazdaságos beszállítási távolságra levő településeken keletkező települési folyékony hulladék fogadását és tisztítását a nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvízszállítási közszolgáltatási tevékenység végzésének feltételeiről szóló kormányrendeletben előírt mód figyelembevételével biztosítani kell.
(2)27 A települési szennyvízkezelési programot a következő tartalommal kell elkészíteni:
ab)28 az egyes településrészeken alkalmazott szennyvízelvezetési, -tisztítási és egyéb szennyvíztisztítási középtávú igények, megoldások, továbbá azok környezeti, természeti és társadalmi hatásai,
bb)29 az egyes településrészek szennyvízelvezetési és -tisztítási megoldására vonatkozóan, megkülönböztetve a szennyvízelvezető művel ellátott és a Nemzeti Települési Szennyvízelvezetési és -tisztítási Megvalósítási Programmal összefüggő szennyvízelvezetési agglomerációk lehatárolásáról szóló kormányrendeletnek megfelelő lehatárolás alapján ellátni tervezett településrészeket [a települési szennyvízelvezetési agglomeráció(ka)t], valamint az egyedi szennyvíztisztításra lehatárolt területeket, megadva az alkalmazni kívánt vízilétesítmények, építmények fajtáit, megjelölve azokat a településrészeket is, ahol egyedi szennyvíztisztítás nem alkalmazható,
be)30 az egyedi szennyvíztisztító létesítményekre vagy az egyéb tervezett szennyvíz-ártalmatlanítási megoldásokra vonatkozó helyi környezetvédelmi, természetvédelmi követelményekre, valamint a fő műszaki adatokra és szabályokra vonatkozóan;
13.31 Egyedi szennyvíztisztítás
24. § (1)32 Az egyedi szennyvíztisztításra lehatárolt területek közé tartoznak
(2)33 Az egyedi szennyvíztisztításra lehatárolt területeken a szennyvíz keletkezésével érintett ingatlan tulajdonosa köteles gondoskodni a szennyvíz egyedi tisztításáról és ártalommentes elhelyezéséről olyan módon, hogy a szennyvíz elhelyezése ellenőrizhetően nem eredményezheti a felszíni és a felszín alatti vizek minőségi és mennyiségi állapotának romlását.
(3)34 Ha az ingatlant határoló közterületen a szennyvízelvezető mű műszakilag elérhető és rendelkezésre áll a megfelelő szennyvíztisztító-telepi kapacitás, akkor
25. § (1)35 A talaj adottságainak, a felszín alatti víz mélységének és a települési szennyvíz mennyiségének figyelembevételével méretezett, tisztítómezővel ellátott oldómedencés létesítmény és az egyedi szennyvíztisztító berendezés (a továbbiakban együttesen: egyedi szennyvíztisztító létesítmény) a vízgazdálkodási hatósági jogkör gyakorlásáról szóló kormányrendeletnek, valamint e §-ban és a 26. §-ban foglalt rendelkezéseknek megfelelően létesíthető.
(2)36 Egyedi szennyvíztisztító létesítményt bármely területen történő programszerű telepítés, illetve a felszín alatti vizek minősége szempontjából fokozottan érzékeny vagy magas talajvízállású területeken történő egyedi telepítés esetén akkor lehet létesíteni, ha a települési önkormányzat által elfogadott és a vízügyi hatóság által jóváhagyott települési szennyvíztisztítási program ezt lehetővé teszi.
(3)37 Egyedi szennyvíztisztító berendezést a felszín alatti vizek védelme szempontjából fokozottan érzékeny területek közül csak azokon a helyeken lehet létesíteni, ahol
26. § (1)38 Tisztítómezővel ellátott oldómedencés létesítmény és földtani közegbe történő bevezetés esetén egyedi szennyvíztisztító berendezés csak a felszín alatti vizek védelméről szóló kormányrendeletben meghatározott egyedi vizsgálatot követően létesíthető akkor, ha
(2)39 Egyedi szennyvíztisztító létesítményt akkor lehet létesíteni, ha
(3)40 Egyedi szennyvíztisztító létesítményt úgy kell létesíteni, hogy
a)41 az egyedi szennyvíztisztító berendezés esetén az elfolyó tisztított szennyvízből,
b) a tisztítómezővel ellátott oldómedencés létesítmény esetén a tisztító-szűrőmező után elfolyó tisztított szennyvízből
(4)42 Egyedi szennyvíztisztító létesítmény létesítése során a vízügyi hatóság előírja
a) egyedi telepítés esetében – amennyiben a felszín alatti vizek védelméről szóló kormányrendelet alapján szükséges – a kockázat, a beruházás és az üzemeltetés gazdaságosságának szem előtt tartásával a feltételek teljesülésének ellenőrzését szolgáló monitorozást,
(5)43 Az új egyedi szennyvíztisztító létesítmények megvalósításával gondoskodni kell a korábban épített szakszerűtlen egyedi szennyvíztisztító létesítmények felszámolásáról.
27. § (1)44 Egyedi szennyvíztisztító létesítmény üzemeltetése során a tulajdonosnak gondoskodnia kell
a)45 az egyedi szennyvíztisztító létesítmény üzemeltetés feltételeinek biztosításáról,
b)46 az egyedi szennyvíztisztító létesítmény működésének rendszeres, szemrevételezéssel történő napi ellenőrzéséről,
c)47 az egyedi szennyvíztisztító létesítmény megközelíthetőségéről,
e)48 a keletkező hulladéknak a hulladékról szóló törvénynek megfelelő módon történő elhelyeztetéséről, ártalmatlaníttatásáról, és
(2)49 Egyedi szennyvíztisztító létesítmény üzemeltetése során a tulajdonosnak gondoskodnia kell
(3)50 Az egyedi szennyvíztisztító létesítmény tulajdonosa kötelességeit átruházhatja.
(4)51 A tisztítómezővel ellátott oldómedencés létesítmény és az egyedi zárt szennyvíztároló tulajdonosának gondoskodnia kell a keletkező hulladék a hulladékról szóló törvénynek megfelelő módon történő elhelyeztetését és ártalmatlaníttatását igazoló, tárgyévre és előző évre vonatkozó dokumentumok, számlák őrzéséről.
28. § (1)52 Az egyedi szennyvíztisztító létesítmények működtetéséért felelős szolgáltatónak gondoskodnia kell
(1a)53 Egyedi telepítésnél, ha a kibocsátás meghaladja az 500 m3/év mennyiséget, évente mintavételt és analitikai vizsgálatot kell végezni. Programszerű telepítés esetén évente legalább az egyedi szennyvíztisztító létesítmények 20%-ánál a mintavételt és az analitikai vizsgálatot el kell végezni úgy, hogy valamennyi létesítmény legalább 5 évente bekerüljön a mintavételi és analitikai vizsgálati ütemezésbe.
13/A.54 Használt termálvizek elhelyezése, tisztítása és elvezetése
28/A. § (1) A használt termálvíz átmeneti tározása során törekedni kell a természetközeli szennyvíztisztítási megoldások alkalmazására.
31. § (1) Az árvízvédelmi művet – a vizek hasznosítását, védelmét és kártételeinek elhárítását szolgáló tevékenységekre és létesítményekre vonatkozó műszaki szabályokról szóló miniszteri rendelet szerinti – egyedi vizsgálat és méretezés alapján
(2) Az árvízvédelmi mű és az altalaj alakváltozását, az árvízvédelmi műbe épített műtárgyak mozgását a figyelőpontokon – az építkezés kezdetétől – rendszeresen mérni kell.
(2) A víz- és jéglevonulás szempontjából kedvezőtlen helyekről – műszaki-gazdasági szempontok mérlegelése alapján – az árvízvédelmi művet át kell helyezni.
(3) Árvízvédelmi mű és annak altalaja megbontásához az árvízvédelmi mű kezelőjének hozzájárulása és az általa jóváhagyott ideiglenes árvízvédelmi terv szükséges, amely alapján az árvízvédelmi mű kezelője az ideiglenes árvízvédelmi mű felépítését, állagának megóvását és a fővédvonal védképességének helyreállítása után az ideiglenes árvízvédelmi mű elbontását ellenőrzi.
34. § Az árvízvédelmi művel védett folyókba betorkolló vízfolyás és csatorna torkolati szakaszán – ha azok árvízi hozamai a zsilipes elzárást nem teszik lehetővé – a befogadó visszaduzzasztásának határáig a töltéseket a befogadó töltésével azonos biztonságúra kell kialakítani. A visszaduzzasztás határát a betorkolló vízfolyáson és a befogadón egyidejűleg előforduló vízhozamok együttes hatásának mérlegelésével kell meghatározni.
(3)55 Árvízvédelmi töltések esetén, amennyiben a védképesség számításokkal igazolt, a vízügyi hatóság a vízjogi létesítési engedélyezési eljárásban az Országos Vízügyi Főigazgatóság véleménye alapján eltérhet a vizek hasznosítását, védelmét és kártételeinek elhárítását szolgáló tevékenységekre és létesítményekre vonatkozó műszaki szabályokról szóló miniszteri rendeletben meghatározott koronaszélességtől és rézsűhajlástól.
39. §56 A folyókon és a nagytavakon csak a vízgyűjtő-gazdálkodási tervbe és intézkedési programjaiba illeszkedő létesítmények építhetők olyan sorrendben, hogy az általuk befolyásolt szakasz egységes rendezését biztosítsák. A szabályozott szakaszt a természetes állapotban hagyandó szakaszhoz úgy kell csatlakoztatni, hogy az az utóbbit kedvezőtlenül ne befolyásolja.
44. § (1) A mederátvágással kiiktatott mederszakaszt az új meder kialakításával összhangban, a nagyvízi mederkezelési tervnek megfelelően az erdővédelmi és természetvédelmi igények figyelembevételével kell kezelni. Az ökológiai célú vízpótlást – amennyiben a vízjárás lehetővé teszi – a természetes vízjárás dinamikáját követve kell biztosítani. Meg kell vizsgálni a főág és a mellékág ökológiai kapcsolatának kialakítását is.
a) belterületen és a kiemelt jelentőségű létesítmények környezetében 1–3%-os
(4) A belterületi vízelvezető hálózatot, illetve annak részelemeit a településrendezési eszközökkel összhangban lévő vízrendezési terv alapján kell kialakítani.
(3) Az öntözőcsatorna medréből történő elszivárgást – ha azt a talajviszonyok indokolják – műszaki és gazdasági szempontok alapján szigeteléssel vagy övárok építésével kell meggátolni.
60. § (1)57 Öntözőtelepet – az egynyári öntözés kivételével – a (2)–(6) bekezdésekre és a NATURA 2000 gyepterületek fenntartásának földhasználati szabályairól szóló kormányrendelet előírásaira figyelemmel csak ott és akkor szabad létesíteni, illetve öntözési célú vízkivételt engedélyezni, ahol
(1a)58 Egynyári öntözési célú vízkivétel az (1) bekezdés a) és c) pontjában meghatározott követelmények teljesülése esetén, valamint a 60. § (2)–(6) bekezdése és a NATURA 2000 gyepterületek fenntartásának földhasználati szabályairól szóló kormányrendelet előírásainak59 figyelembevételével engedélyezhető.
(1b)60 Az egynyári öntözési célú vízkivétel esetében a naponta kivett vízmennyiséget öntözési naplóban kell rögzíteni.
(2)61 Karsztvíz csak mikroöntözés céljából vehető igénybe. Rétegvíz mikroöntözés céljából, és – a 60/A. és 60/B. §-ban meghatározott feltételekkel – mikroöntözéstől eltérő öntözés céljából is igénybe vehető.
(3)62 Felszín alatti víz öntözési célú igénybevétele csak felszíni vízbeszerzési lehetőség hiányában engedélyezhető. Hiánynak minősül, ha a vízigény felszíni vízből történő kielégítése aránytalanul nagy költséggel járna a felszín alatti vízbeszerzéssel összehasonlítva. A hiány meglétét a vízügyi hatóság a vízügyi igazgatóság véleményének kikérését követően állapítja meg.
(7)63 Az engedélyesnek az öntözésre igénybevett vízmennyiség mérését – a 60/B. § (2) bekezdésben foglalt eltéréssel – 2014. január 1-jétől összegző vízmérővel kell biztosítania.
60/A. §64 Rétegvízből történő öntözésre szolgáló termelőkútra – mikroöntözés kivételével – vízjogi létesítési vagy fennmaradási engedély nem adható.
60/B. §65 (1) Rétegvízből történő, mikroöntözéstől eltérő öntözést az folytathat, aki 2010. május 14. napja előtt indult eljárásban kiadott, 2012. december 21. napján hatályos, mikroöntözéstől eltérő vízjogi üzemeltetési engedéllyel rendelkezik. A 2012. december 21. napján hatályos vízjogi üzemeltetési engedélyben lekötött vízmennyiség nem növelhető.
(3) 2013. január 1. napjától kezdődően háromévente a vízügyi hatóság a vízjogi engedélyt módosítja, ha a 60. § (6) bekezdése alapján az üzemeltetési engedélyben előírt, vagy önkéntes módon, az öntözött területen kívül az engedélyes által létesített, digitális vízállás-regisztrálóval felszerelt, monitoring kút három éven keresztül – az öntözési idényben legalább napi, öntözési idényen kívül legalább heti gyakorisággal – mért vízszint idősorának lineáris trendje csökkenő tendenciát mutat.
(4) A vízjogi engedélyt a vízügyi hatóság háromévente akkor is módosítja, ha nem állnak rendelkezésre a (3) bekezdésben foglalt adatok, de 2013. január 1. napjától kezdődően az öntözési célú vízkivétel utánpótlódási területére eső, – ahhoz legközelebb elhelyezkedő és a vízkivételhez tartozó, a felszín alatti vizek vizsgálatának egyes szabályairól szóló miniszteri rendelet szerinti víztest mennyiségi monitoring hálózatának részét képező – három kút mindegyikében a mért vízszint idősor lineáris trendje csökkenő tendenciát mutat.
(7)66 A vízszint idősorokat – beleértve az engedélyes által mért adatokat is – a vízügyi igazgatóság értékeli, és ez alapján a vízszint-változásról szakvéleményt készít. A vízügyi igazgatóság az értékelést és a szakvéleményt minden harmadik évet követő év március 1. napjáig a vízügyi hatóság részére megküldi.
(2) Az (1) bekezdés a)–c) pontjaiban meghatározott előírásoktól el lehet térni, amennyiben a tó létesítése a vizek mennyiségi és minőségi viszonyait károsan nem befolyásolja.
65. § A tározó üzemeltetési szabályzata – a 7. §-ban meghatározottakon túl – tartalmazza
68. § A víziállás alapterületét a tervezett használattal arányos méretben kell meghatározni, törekedve a vízterület minél kisebb igénybevételére. Horgászati célú víziállás bejáró nélkül számított alapterülete nem haladhatja meg a 20 m2-t.
(3) Zárt, a Balaton és a parti zóna nádasainak védelméről, valamint az ezeken folytatott nádgazdálkodás szabályairól szóló kormányrendelet alapján I–III. osztályúnak minősített nádasban víziállás nem létesíthető.
71. § (1) Felépítményes víziállás nem létesíthető a Balatonon, a Velencei-tavon és a Ráckevei (Soroksári)-Dunában, kivéve tudományos vagy szakszolgálati célokat szolgáló eszközök és berendezések elhelyezésére vagy ilyen jellegű munkák végzésére létesített víziállást. Felépítményes víziállásnak minősül a zárt terű, fedett vagy oldalfalakkal ellátott – épületnek nem minősülő – felépítményt hordozó víziállás.
b) az északi parton 2 m-t meg nem haladó vízmélységben, a nádas partszakaszok előtt a nádszegély szélétől számított 2–4 méteren belül, illetve a hajózási hatóság hozzájárulásával a nádszegély szélétől számított 8 m-en belül telepíthető.
(7)68 A műemléki védelem alatt álló építmények, létesítmények kivételével, a vizek és vízilétesítmények keresztezésére vonatkozó, az 1. mellékletben foglalt követelményeket
b) a térszín feletti keresztezésnél a nyomvonalas létesítmények műtárgyainak felszerkezet cserével történő átépítése
77. §69 (1)70
77/A. §72 E rendelet hatálybalépése előtt indult eljárásokban kiadott, a mezőgazdasági termelés területén a kizárólag energiahasznosítás céljából, visszatáplálási kötelezettség nélkül történő termálvíz-kitermelésre irányuló vízjogi üzemeltetési engedélyek 2015. június 30. napjáig hatályosak.
78. § (1) E rendeletet – figyelemmel a (2)–(5) bekezdésben foglaltakra – a hatálybalépést követően indult eljárásokban kell alkalmazni, kivéve
(4)73 A vízügyi hatóság kérelemre a visszatáplálásra vonatkozó vízjogi létesítési engedély hatályát meghosszabbítja, ha a vízjogi engedélyes e rendeletnek az egyes vízügyi tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 156/2012. (VII. 13.) Korm. rendelettel megállapított rendelkezéseinek hatálybalépésekor74 a visszatáplálásra vízjogi létesítési engedéllyel rendelkezik.
(4a)75
(5)–(6)76
79. §77 E rendeletnek a nagyvízi medrek, a parti sávok, a vízjárta, valamint a fakadó vizek által veszélyeztetett területek használatáról és hasznosításáról, valamint a nyári gátak által védett területek értékének csökkenésével kapcsolatos eljárásról szóló 21/2006. (I. 31.) Korm. rendelet és a vizek hasznosítását, védelmét és kártételeinek elhárítását szolgáló tevékenységekre és létesítményekre vonatkozó általános szabályokról szóló 147/2010. (IV. 29.) Korm. rendelet módosításáról szóló 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: rendeletmódosítás) megállapított rendelkezéseit a rendeletmódosítás hatálybalépésekor78 folyamatban lévő hatósági eljárásokban is alkalmazni kell azzal, hogy a kérelem visszavonása esetén a folyamatban lévő eljárásokat meg kell szüntetni.
80. §79 E rendeletnek az egyes vízgazdálkodási és vízvédelmi tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mód. Kr. 1.) megállapított 2. § 9., 28a. és 30a. pontját, 16/A–16/C. §-át, valamint 18. § (5) bekezdését a Mód. Kr. 1. hatálybalépésekor80 folyamatban lévő első fokon még el nem bírált ügyekben és a megismételt eljárásokban is alkalmazni kell azzal, hogy a 16/B. § (2) bekezdésében foglalt ellenőrzést első alkalommal 2019. június 30-ig kell elvégezni.
81. §81 E rendeletnek az egyes kormányrendeleteknek a vízkészletek hasznosításának egyszerűsítéséhez kapcsolódó, valamint más vízgazdálkodási tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 518/2017. (XII. 29.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mód. Kr. 2.) megállapított
a) 2. § 22. és 24 pontját, valamint 80. §-át a Mód. Kr. 2. hatálybalépésekor82 első fokon még el nem bírált ügyekben és a megismételt eljárásokban is alkalmazni kell,
b) 4/A. § (1) és (2) bekezdését a Mód. Kr. 2. hatálybalépését83 követően indult ügyekben és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
82. §84
83. §85
1. melléklet a 147/2010. (IV. 29.) Korm. rendelethez86
A vizeknek és vízilétesítményeknek más, nyomvonal jellegű építménnyel történő keresztezésére
és megközelítésére vonatkozó részletes szabályok
1.1.6. Árvízvédelmi töltést keresztező műtárgy csőszerű részének vízzáróságát nyomáspróbával kell ellenőrizni. Több tagból álló vasbeton cső nyomáspróbáját a konszolidáció lezajlása, de legalább hat hónap eltelte után meg kell ismételni. Az árvízvédelmi töltést keresztező csőszerű műtárgyakat árvízkor is biztonságosan kezelhető víz- és mentett oldali elzáró szerkezettel kell ellátni.
1.2.1 A keresztező létesítmény tartószerkezetét a parti sávon, illetve az árvízvédelmi töltés és magasvezetésű csatorna vagy duzzasztott vízszintű vízfolyás töltésének lábvonalától – a töltésfejlesztés mértékét is figyelembe véve – 10 m-es sávon belül tilos elhelyezni.
1.2.2 Árvízvédelmi vonal felett keresztezés a vízilétesítmény kezelője előírásainak betartásával vezethető.
1.2.3 Árvízvédelmi töltés testében a keresztező vezetéket tilos átsajtolással vagy öblítéssel elhelyezni.
1.2.4 Árvízvédelmi töltésbe helyezett nyomócsövet szigetelés és visszatakarás előtt, a keresztezés teljes hosszában próbanyomásnak kell alávetni a csővezetékre vonatkozó előírás szerint.
1.2.5 Hullámtéren a térszín felett keresztező létesítményt a mértékadó árvízszint, illetve az eddig előfordult legnagyobb vízállás közül a magasabb felett kell átvezetni úgy, hogy sem a vezeték, sem tartószerkezete a jég vagy árvíz levonulását, a vízi közlekedést ne zavarják, mederelfajulást ne okozzanak, ne akadályozzák az árvízvédekezést és a mederszabályozási tevékenységet.
1.2.6 Vízfolyást, öntöző-, táp- és belvízcsatornát úgy lehet keresztezni, hogy a sokévi középvízszintnél, illetve az üzemvízszintnél a mederben úszó, a parti sávon, illetve a magasvezetésű csatorna töltéskoronáján, vagy a töltés menti, legfeljebb 6 m széles sávon dolgozó és legfeljebb 7 m magas munkagép akadálytalanul dolgozhasson.
1.2.7 Árvízvédelmi töltést térszín felett keresztező létesítményt a mértékadó árvízszint, illetve az eddig előfordult legnagyobb vízállás közül a magasabb érték fellett kell átvezetni.
1.3.1 Folyók, illetve árvízvédelmi művek irányított ferdefúrással kialakítandó keresztezését minden esetben egyedi tervek alapján a folyó, illetve az árvízvédelmi mű kezelőjének hozzájárulásával az alábbi szempontok figyelembevétele mellett lehet megvalósítani:
1.3.1.1 Kritikus holtmeder-keresztezések és altalajhibás védvonalszakaszok esetén a fúrásos keresztezés tilos.
1.3.1.2 A kivitelezés teljes időszakát felölelő – az összes építési fázisra méretezett – árvízvédelmi tervet kell készíteni.
1.3.1.3 A kivitelezési munkákat az érintett művek mentén elrendelt árvízvédelmi készültség időszakában, vagy veszélyhelyzetben megkezdeni tilos.
1.3.1.4 Az engedélyezési tervnek a vízjogi engedélyezési eljáráshoz szükséges kérelemről és mellékleteiről szóló jogszabályban foglalt mellékletek mellett tartalmaznia kell:
1.3.1.4.1 a töltés és a csőkivezetési hely közötti talajrétegződés adatait, a talajrétegek osztályozó jellemzőit is tartalmazó fúrásszelvények alapján. Olyan talajmechanikai feltárást kell készíteni, amelynek mélysége nagyobb, mint a csőátvezetés alsó síkjának másfélszeres mélysége, legalább:
1.3.1.4.1.1 a vízoldali töltéslábnál,
1.3.1.4.1.3 a mentett oldali előtér szélén;
1.3.1.4.2 a töltés állékonyságának kielégítő voltát igazoló számításokat az építés utáni időszakra.
1.3.1.5 A keresztezést úgy kell kialakítani, hogy
1.3.1.5.1 a cső felső síkja legalább 3,0 m-rel legyen a mentett oldali védősáv külső szélének szintje alatt,
1.3.1.5.2 a cső fogadó aknája vagy terepszintre való kivezetése a mentett oldalon a 3 m-nél magasabb töltés esetében legalább a töltés lábától mért 30 méternél távolabb, ennél kisebb töltés esetében legalább 20 méternél távolabb legyen,
1.3.1.5.3 az indító, illetve fogadó aknák és a mentett oldali töltésláb között a vezetékek környezetét – fellazulás esetén – injektálni kell.
1.3.1.6 A nem megfelelő fúrást – ha már a behúzott cső is bent van – vízzáró anyaggal kell kitölteni a töltés alatt és mind a víz- mind a mentett oldalon további 20-20 fm hosszúságban. Behúzott cső nélküli kifúrt, de felhagyott lyuknál elfogadott műszaki módszerrel kell a biztonságot helyreállítani.
1.3.1.7 A csővezetéket a teljes irányított fúrással érintett szakaszon az üzemi nyomás kétszeresének megfelelő biztonsággal kell kialakítani.
1.3.2 Hajózható folyót és hajózható csatornát keresztezni a mederfenék alatt – figyelembe véve a folyamatban lévő és tervezett folyószabályzási, mederrendezési és bővítési munkákat – a mederkezelő által meghatározott szinten és módon szabad. Az átvezetett létesítményt legalább 2,5 m mély árokba kell fektetni. Ezen előírástól műszakilag vagy gazdaságilag indokolt esetben a meder kezelőjének hozzájárulásával el lehet térni, azonban a vezeték felett legalább 1,5 m vastag takarást biztosítani kell. A medret keresztező vezeték felső síkját – a hajóútban és annak két oldalán 10-10 m-es sávban – az adott folyószakaszra érvényes hajózási kisvízszinthez képest nemzetközi víziút esetében legalább 4,5 m, egyéb esetben legalább 4,0 m mélységben kell elhelyezni.
1.3.3. Ahol az átvezetett létesítményt takaró réteg vastagsága kevesebb, mint 2,5 méter, ott az átvezetett létesítmény védelmére horgonytilalmi táblát kell elhelyezni, a hajózási hatóság előírásai szerint.
1.3.4 Az 1.3.2. pontban foglaltak szerint átvezetett létesítmény védelmére a keresztezés vízfolyás szerinti felső oldalától 50 m-re védőkötelet vagy -láncot kell a mederben elhelyezni, az esetleg elsodródó hajók horgonyainak felfogására. A védőkötelet vagy -láncot, valamint annak parti rögzítését a víziúton közlekedő hajók és hajókötelékek tömegének figyelembevételével kell méretezni.
1.3.5 A vízfolyást keresztezni a mederfenék alatt – figyelembe véve a folyamatban lévő és tervezett folyószabályozási, mederrendezési és -bővítési munkákat – a mederfenék szintjétől 1,5 m-nél mélyebben, burkolt, rendezett mederfenék esetén 1,0 m-nél mélyebben lehet. Az előírt távolságokat a rézsűben is tartani kell.
1.3.6 A meder alatti átvezetés helyén a medret a mederelfajulástól védeni kell.
1.3.7 A meder alá helyezett vezetéket a felúszás, illetve az elsodródás ellen biztosítani kell.
1.4. Megközelítés
1.4.1 Vizek és mélyvezetésű felszíni víz vezető-csatorna partjával párhuzamos vezeték a parti sávon kívül kell haladjon.
1.4.2 Magasvezetésű felszíni víz vezető-csatorna, duzzasztott vízszintű vízfolyás töltésének lábvonalától – a töltésfejlesztés mértékét és a talaj rétegződését is figyelembe véve – 10 m-es sávon belül, illetve a töltés és a szivárgó-csatorna között párhuzamosan vezeték nem fektethető.
1.4.3 Árvízvédelmi töltés lábvonalától, a töltésfejlesztés mértékét is figyelembe véve számított 10 m-es védősávon belül vezetéket elhelyezni tilos.
1.4.4 Árvízvédelmi töltést öntöző-, táp- és belvízcsatornával, vízellátási, csapadék- és szennyvízelvezető nyomóvezetékkel vagy gravitációs vezetékkel és csatornával a töltéslábtól számítva, a töltésfejlesztés mértékét is figyelembe véve, 10 m-en belül tilos megközelíteni.
2.1.1 A folyón a híd elhelyezését úgy kell megválasztani, és azt úgy kell kialakítani, hogy a víz, az uszadék, a hordalék és a jég levonulását, valamint a vízi közlekedést ne akadályozza, a meder állandóságát kedvezőtlenül ne befolyásolja. A híd szerkezeti részein esetlegesen fennakadó és összegyülekező uszadék eltávolítása mindenkor a híd kezelőjének vagy üzemeltetőjének feladata. A hidat úgy kell elhelyezni, hogy a folyó általános szabályozási tervébe illeszkedjen, ezt szabályozási és partbiztosítási művekkel kell biztosítani.
2.1.2 A hidat olyan helyre kell tervezni, ahol a kisvízi, középvízi és nagyvízi sodorvonal helyzete a tervezett hídszelvény környezetében lényegesen nem tér el egymástól, valamint úgy kell kialakítani, hogy a tengelye lehetőleg merőleges legyen a sodorvonalra.
2.1.3 A hídfők függőleges síkját és a pilléreket úgy kell kialakítani, hogy a középvízi sodorvonallal párhuzamosak legyenek. A hídpillérek sem a kisvízi, sem a középvízi, sem a nagyvízi sodorvonalba nem kerülhetnek.
2.1.4 A folyón a hidat úgy kell elhelyezni és kialakítani, hogy a hídfők és pillérek elhelyezése folytán káros duzzasztás vagy sebességnövekedés és ezek következtében káros kimélyülés vagy partrongálás ne állhasson elő. A megengedhető határsebesség megállapításánál meg kell vizsgálni a híd körüli meder talaját.
2.1.5 A hídnyílások méreteit és a szerkezetük alsó élét úgy kell meghatározni, hogy a híd a mértékadó vízhozam mellett ne okozzon olyan duzzasztást, és ne idézze elő a vízsebesség olyan növekedését, ami a meder elfajulását okozhatja. Olyan folyószakaszok áthidalásánál, amelyeknél a kétoldali hullámtér együttes szélessége eléri vagy meghaladja a középvízi meder szélességét, minden esetben külön hidraulikai vizsgálatot kell végezni.
2.1.6 Ha vízügyi, ökológiai és gazdasági szempontok lehetővé teszik, a méretezésre mértékadó vízhozam a főmeder, valamint hullámtér mellékágai vagy holtágai között megosztva vezethető.
2.2 Hajózható folyó és csatorna keresztezése
2.2.1 Hajózható folyón és csatornán a hajóúti hídnyílásban a külön jogszabályban meghatározott hajóúti űrszelvényméreteket biztosítani kell, hogy a víziúton közlekedő mértékadó hajók és hajókötelékek a hajózási kisvízszintnél (HKV) és hajózási nagyvízszintnél (HNV) is biztonságosan áthajózhassanak.
2.2.2 Kerülni kell a híd elhelyezését folyókanyarulatban, vagy ha ez elkerülhetetlen, a hídtól számított vízfolyás szerinti felső és alsó folyószakaszon a mértékadó hajókötelékek fordulásához, megállásához szükséges szélességű és hosszúságú hajóút szakaszt kell biztosítani.
2.2.3 Új hidat meglévő hídtól, át nem látható kanyartól, gázlótól, hajószűkülettől, a hajóút kimeneti szakaszától, kikötőbejárattól és hajózható mellékágak bejáratától a hajók fordulásához, megállásához szükséges távolságra kell elhelyezni. Ha ez nem teljesíthető, akkor a hídnyílás szélességének növelésével kell a kétirányú hajózást biztosítani.
2.2.4 Hidat tilos létesíteni ott, ahol a folyón a híd feletti szakaszon, a víziúton közlekedő mértékadó hajókötelék kétszeres hosszának, vagy a híd alatti szakaszon egyszeri hosszának megfelelő távolságon belül horgonytilalmi mező van. Ha ez nem teljesíthető, akkor a megadott határokon belül a horgonyzást lehetővé kell tenni.
2.2.5 Hajóhidat, illetve pontonhidat nehezen belátható folyószakaszra nem szabad telepíteni, vagy ha ez elkerülhetetlen, a hajóforgalom irányításához a hídtól kellő távolságra jelzőállomást kell felállítani. Nemzetközi jelentőségű és regionális víziúton csak különösen indokolt esetben és ideiglenesen telepíthető hajóhíd.
2.2.6 A hajóhíd sodorvonalba eső részén, illetve hajóútközépen a hajóút biztosítása céljából, a hajóútra előírt szélességben mozgatható hídtagot kell beiktatni.
2.2.7 A híd nyílásainak méreteit úgy kell meghatározni, hogy a megállapított szabad nyílásszélességek a haladási irányra merőlegesen biztosítva legyenek. A sodorvonal feletti fő hídnyílásokon kívül a többi nyílás szélességét – mind a középvízi meder felett, mind a hullámtérben – a helyi adottságok figyelembevételével kell megállapítani.
2.2.8 A hajózási űrszelvény magasságot a hajóúti hídnyílásokban a külön jogszabályban meghatározott űrszelvényméretek szerint kell biztosítani. A híd valamennyi – víziút fő medrébe épített – nyílásának méreteit közzé kell tenni. Ezt a szabályt kell alkalmazni az üzemi területet részben vagy egészében keresztező híd esetében is.
2.2.9.1 A hídszerkezet alsó élének magasságát úgy kell meghatározni, hogy az a mértékadó árvízszintnél legalább 1,0 m-rel magasabban legyen. Ha a jeges árvízszint a mértékadó, akkor ez a magasság legalább 1,5 m legyen. Alul íves vonalú hídszerkezet legalsó pontjának is legalább 30 cm-rel, jeges árvízszint esetén pedig 80 cm-rel kell a mértékadó árvízszint felett lennie.
2.2.9.2 A hídszerkezet alsó élének magasságát úgy kell megállapítani, hogy az mind a hajózási űrszelvényre vonatkozó előírásoknak, mind pedig a mértékadó árvízszint felett betartandó biztonságnak megfeleljen.
2.2.10.1 A hídon el kell helyezni a vízi közlekedés rendjéről szóló jogszabályban előírt hajózási jelzéseket. A hídon a közvilágításra szolgáló fényforrásokat úgy kell elhelyezni, hogy azok elsősorban a hidat világítsák meg és elkerülhető legyen a hajóvezetők elvakítása.
2.2.10.2 A hajózható hídnyílás melletti pilléreken, a pilléreknek hajóút tengelyével párhuzamos vonalában radarjeleket visszaverő berendezést kell elhelyezni.
2.2.10.3 A nagyhajózásra használt víziúton, vízlépcsők építése esetében a hidak szabad nyílásmagasságának jelzéséhez szükséges berendezések elhelyezésének lehetőségét biztosítani kell, vízlépcsői építése esetében annak hatásterületén minden hídnál, szabadfolyású folyón hidanként vagy hídcsoportonként a legkedvezőtlenebb magasságú híd adataival.
2.3 Nem hajózható folyó keresztezése
2.3.1 Nem hajózható folyón átvezetett híd esetében a fő nyílást a sodorvonal felett kell elhelyezni.
2.3.2 A hídszerkezet alsó élének magasságát úgy kell meghatározni, hogy annak legalacsonyabb pontja is a mértékadó árvízszintnél legalább a folyók mértékadó árvízszintjeiről szóló jogszabályban meghatározott magassági biztonsággal magasabban legyen. Ha a jeges árvízszint a mértékadó, akkor a folyók mértékadó árvízszintjeiről szóló jogszabályban meghatározott magassági biztonságot legalább 1,5 m-rel meg kell növelni.
2.3.3 A mederbe pillér nem építhető. A pillér parti sávban történő elhelyezés esetén a mederoldal védelmét a meder kezelőjének előírásai szerint kell megoldani.
2.4 Egyéb vízfolyás keresztezés
2.4.1 A vízfolyás mértékadó vízmennyiségének átvezetését megfelelő nyílásmérettel és a mederszelvény kellő kialakításával kell biztosítani. Ha a talajadottság miatt burkolat szükséges, vagy a csatlakozó mederszakaszon is van burkolat, vagy a híd a talaj szempontjából meg nem engedhető sebességnövekedést okoz, ennek hossz- és magassági méreteit is meg kell tervezni.
2.4.2 Vízfolyást keresztező vasút, közút és saját használatú út hídját, átereszét
2.4.2.1 belterületen 1%-os,
2.4.2.2 külterületen, a műszaki-gazdaságossági szempontok mérlegelésével 1–3%-os valószínűségű árvízi vízhozam károkozás nélküli vezetésére kell méretezni.
2.4.3 Ha a vízügyi, ökológiai és gazdaságossági szempontok lehetővé teszik, a méretezésre mértékadó vízhozam a főmeder, valamint az ártér mellékágai, vagy holtágai között megosztva vezethető át.
2.4.4 A híd nyílásméretét, a pillérek alakját és elosztását úgy kell megállapítani, hogy a vízáramlás sebessége a műtárgy nélküli lefolyás sebességét 10%-nál nagyobb mértékben, a műtárgy által okozott duzzasztás pedig a mértékadó vízhozamhoz tartozó vízszint felett belterületen, fontos létesítmények térségében, illetve nemzetgazdaságilag kiemelt jelentőségű területen levő műtárgyaknál a 10 cm-t, mezőgazdasági és egyéb területen a 12 cm-t ne haladja meg.
2.4.5 A hídpillért csak az átfolyási szelvényen és a híd környezetében jellemző partélek vonalán kívül lehet elhelyezni.
2.4.6 A híd szerkezeti alsó élmagasságát úgy kell kialakítani, hogy az minden esetben a híd környezetében jellemző partél vagy depónia szintjének biztonsági magassággal növelt szintje fölött legyen. Amennyiben a Q1%-os valószínűségű árvízszint biztonsági magassággal növelt értéke alapján számított szerkezeti alsó élmagasság a jelenlegi partélek vagy depóniák szintje alapján számított értéktől magasabb értékre adódik, akkor a hídszerkezet alsó élét a magasabb szinthez kell igazítani. Az előírt biztonsági magasság a 120 m3/s-ot meghaladó Q1%-os valószínűségű árvízi vízhozamú vízfolyásokon legalább 1,0 m, a 80–120 m3/s között vízhozamnál 0,7 m, a 80 m3/s-nél kisebb vízhozamoknál pedig 0,5 m. Vasúti híd esetén az előírt biztonsági magasság betartása a mederszelvénynek a híd környezetében történő bővítésével is megoldható.
2.4.7 A folyók mértékadó árvízszintjeiről szóló miniszteri rendelet hatálya alá nem tartozó vízfolyásoknál az íves alsó vonalú hídszerkezet legalsó pontját úgy kell kialakítani, hogy az legalább 0,3 m-rel a mértékadó vízszint, illetve a híd környezetében jellemző partél, depónia szintje felett legyen. A falazathoz érintőlegesen csatlakozó boltozatoknál az érintési pont a mértékadó vízszint, illetve a híd környezetében jellemző partél, depónia szintjének megfelelő magasságáig süllyeszthető.
2.5 Belvízcsatorna keresztezés
2.5.1.1 Belvízcsatornát keresztező vasút, közút és saját használatú út műtárgyát legalább a csatornaszakaszra engedélyezett, illetve a belvízcsatorna kezelője által megadott vízhozamra kell méretezni a tisztíthatóság (karbantarthatóság) figyelembevételével.
2.5.1.2 A műtárgyat olyan nyílásmérettel kell tervezni, hogy alkalmas legyen a mértékadó vízhozam átvezetésére és lehetővé tegye a karbantartási munkák elvégzését. A 3m3/s vízszállító-képességet meghaladó belvízcsatornák esetén minimum 1,6 m átmérőjű csőátereszt vagy minimum 1,4 m széles, 1,6 m magas méretű műtárgyat kell tervezni. Ha a talajadottság miatt burkolat szükséges, vagy a csatlakozó mederszakaszon is van burkolat, vagy a híd meg nem engedhető sebességnövekedést okoz, a burkolat hossz- és magassági méreteit is meg kell tervezni.
2.5.1.3 A duzzasztás megengedett felső határa 4 cm.
2.5.2.1 Az áthidaló szerkezet alsó élét úgy kell kialakítani, hogy az a keresztezési szakaszon a jellemző partél felett minimum 0,5 m-rel és a mértékadó vízszint felett minimum 1,0 m-rel magasabban legyen.
2.5.2.2 Íves alsó vonalú hídszerkezet legalsó pontját úgy kell kialakítani, hogy legalább 0,5 m-rel a mértékadó vízszint felett legyen.
2.5.3 A belvízcsatorna kezelőjének előírása alapján biztosítani kell, hogy a fenntartásnál alkalmazandó úszó fenntartógép akadálymentesen közlekedhessen.
2.6 Öntöző- és tápcsatorna keresztezés
2.6.1 Öntöző- és tápcsatornát keresztező vasút, közút és sajáthasználatú út műtárgyát a csatornaszakasz engedélyezett vízszállító képességével egyező, a kezelő által megadott vízhozamra kell méretezni a tisztíthatóság (karbantarthatóság) figyelembevételével.
2.6.2 A hidat vagy átereszt úgy kell kialakítani, hogy a vizet lehetőleg duzzasztás és vízszintesés nélkül átvezesse. A megengedhető duzzasztás, illetve vízszintesés mértékét egyedileg kell megállapítani.
2.6.3 Az áthidaló szerkezet alsó élét úgy kell kialakítani, hogy a keresztezett szakaszra jellemző partél felett 0,5 m-rel magasabb legyen, minden esetben figyelembe véve a fejlesztést is.
2.6.4 A híd és áteresz kialakításánál figyelembe kell venni a vízfolyáskezelőnek a szükséges tiltózásra, illetve elzárásra kiterjedő előírását.
2.6.5 Ha az öntöző- vagy tápcsatorna állandó vízborítású, a műtárgynál halrács elhelyezésének lehetőségét is biztosítani kell.
2.6.6 A csatorna kezelőjének előírása alapján biztosítani kell, hogy a fenntartásnál alkalmazandó úszó fenntartógép akadálymentesen közlekedhessen.
2.7 Árvízvédelmi vonal keresztezése
2.7.1 Az árvízvédelmi vonalnak közúttal, illetve saját használatú úttal való, az előírt koronaszint alatt történő keresztezésénél biztosítani kell a védvonal teljes értékű, az árvízvédelmi biztonságot kielégítő elzárási lehetőségét. Elsőrendű árvízvédelmi vonal és árvízvédelmi szükségtározó töltése az előírt koronaszint alatt nem keresztezhető közúttal, illetve saját használatú úttal.
2.7.2 Árvízvédelmi töltés kiépített fel- és lejáróit és a hozzávezető utakat megszüntetni, illetve kapacitásukat csökkenteni a vízügyi hatóság és a fővédvonal kezelője esetenkénti előírásának betartásával szabad.
2.7.3 Másod- és harmadrendű árvízvédelmi töltésen vezetett útnál biztosítani kell annak lehetőségét, hogy az átereszek, a hidak és egyéb nyílások a vízfelőli oldalon legalább kétsoros betétpallóval vagy betétgerendával elzárhatók legyenek.
2.7.4 Biztosítani kell, hogy a védekezésnél és fenntartásnál alkalmazott gépjárművek a védvonalon az útépítés után is akadálymentesen átmehessenek.
2.8 Hullámtéri átvezetés
2.8.1. Hullámtéren vasút, illetve a térszínből kiemelkedő út csak az árvíz és a jég zavartalan levonulásának biztosítása mellett helyezhető el.
2.9 Víz és vízilétesítmény megközelítés
2.9.1 Vizek partjával párhuzamosan vasutat, közutat – a kikötők területét kivéve – a partmenti fenntartási sávon, illetve kisajátítási határon kívül kell vezetni.
2.9.2 Magasvezetésű csatorna vagy duzzasztott vízszintű vízfolyás töltésének lábvonalától – a töltésfejlesztés mértékét és a talaj rétegződését is figyelembe véve – 10 m-es védősávon belül, illetve a töltés és a szivárgó csatorna között vasutat, közutat tilos vezetni.
2.9.3 Árvízvédelmi töltés lábvonalától, a töltésfejlesztés mértékét is figyelembe véve számított 10 m-es védősávon belül vasutat, közutat tilos elhelyezni.
3.1 Keresztezés a térszín felett
3.1.1 A függőpálya és magasvezetésű szállítószalag tartószerkezetét a vasúti és közúti áthidalásokra vonatkozó előírás szerint kell kialakítani. A medret meg kell védeni a víz áramlását zavaró mértékű, és a víz minőségét rontó anyag bejutásától.
3.1.2 Állóvíz és parti sávja, valamint árvízvédelmi vonal felett függőpálya és szállítószalag a vízügyi hatóság és a vízilétesítmény kezelője esetenkénti előírásainak betartásával vezethető.
3.2 Keresztezés a térszín alatt
3.2.1 Állóvízen és árvízvédelmi vonalon a térszín alatt szállítószalag nem vezethető át.
3.2.2 A terepszint alatt elhelyezett vízellátási, csapadékvíz- és szennyvízelvezető nyomóvezeték és gravitációs zárt vezeték keresztezését a vízilétesítmény kezelőjének hozzájárulásával lehet kialakítani.
3.3 Megközelítés
3.3.1 Vizek partjával párhuzamosan függőpályát és szállítószalagot úgy kell kialakítani, hogy a partmenti sávon, illetve fenntartási sávon kívül haladjon.
3.3.2 Magasvezetésű csatorna vagy duzzasztott vízszintű vízfolyás töltésének lábvonalától – a töltésfejlesztés mértékét és a talaj rétegződését is figyelembe véve – 10 m-es sávon belül történő, illetve a töltés és szivárgócsatorna között párhuzamosan vezetett függőpálya vagy szállítószalag elhelyezését el kell kerülni.
4.1 Keresztezés a térszín felett
4.1.1.1 Hajózható folyót és hajózható csatornát légvezetékkel úgy szabad keresztezni, hogy a légvezeték a legnagyobb hajózási vízszintnél a rendeletben megadott magasságot elérje a legkedvezőtlenebb helyzetében is.
4.1.1.2 Az átfeszítés megjelölésére jelzőtáblát a vízfolyás szerint az átfeszítés alatt 300, felette 500 m-re kell elhelyezni. A táblát fényvisszaverő anyaggal kell bevonni. A hajózási hatóság előírásai szerint egyes átfeszítés jelzőtábláit meg kell világítani.
4.1.1.3 Nemzetközi jelentőségű és regionális víziútakat keresztező keresztező légvezetéken radarjeleket visszaverő berendezést kell elhelyezni.
4.1.2 Állóvíz és parti sávja felett légvezetéket a vízfelület kezelőjének hozzájárulásával szabad elhelyezni.
4.1.3 Árvízvédelmi töltést a töltés koronája felett 8 m-es magasság és a légvezetékre előírt biztonsági távolság együttes számbavételével szabad keresztezni.
4.1.4 A terepszint alatt vezetett vízellátási, csapadékvíz- és szennyvízelvezető nyomóvezetéktől a tartóoszlopokat olyan távolságra kell elhelyezni, hogy az oszlop alapsíkjától 45° szög alatt húzott egyenes a vezeték nyitott munkaárkát ne metssze.
4.1.5 Vízellátási, csapadékvíz- és szennyvízelvezető nyíltcsatornát keresztezni a vízilétesítmény kezelőjének hozzájárulásával lehet.
4.2 Keresztezés a térszín alatt
4.2.1 Árvízvédelmi töltést csak a mértékadó árvízszint, illetve az eddig előfordult legnagyobb vízállás közül a magasabb felett szabad kábellel keresztezni.
4.2.2 Hullámtéren kábelt a térszín alatt, a kábelre előírt takarás betartásával szabad fektetni, vagy a mértékadó árvízszint, illetve az eddig előfordult legnagyobb vízállás közül a magasabb felett a légvezetékekre vonatkozó előírás betartásával szabad vezetni.
4.2.3 A hullámtéren való átvezetést, ha egyéb módon nem jelzett, meg kell jelölni.
4.2.4.1 A terepszint alatt elhelyezett vízellátási, csapadékvíz- és szennyvízelvezető nyomóvezeték és gravitációs zárt vezeték kábellel, a kábelre vonatkozó biztonsági távolság betartásával keresztezhető.
4.2.4.2 Ivóvízminőségű vizet szállító vezeték esetén a betartandó távolság legalább 0,6 m. A vezetéket úgy kell kialakítani, hogy azon a keresztezés helyétől 2-2 m távolságon belül csőkötés ne legyen.
4.3 Megközelítés
4.3.1 Vizek és mélyvezetésű csatornák partjával párhuzamosan távközlési vezetéket úgy kell kialakítani, hogy a part menti sávon, illetve fenntartási sávon kívül haladjon.
4.3.2 Magasvezetésű csatorna, duzzasztott vízszint vízfolyás töltésének lábvonalától – a töltésfejlesztés mértékét és a talajrétegződését is figyelembe véve – 10 m-es sávon belül, illetve a töltés és a szivárgócsatorna között párhuzamosan távközlési vezeték nem haladhat.
4.3.3 Árvízvédelmi töltések testében, vagy a töltés lábvonalától, a töltésfejlesztés mértékét is figyelembe véve számított 10 m-es védősávon belül a töltéssel párhuzamosan kábelt fektetni, vagy e sáv felett légvezetéket vezetni tilos.
4.3.4 Vízügyi célú távközlési kábelt a töltéstestben, a töltéssel párhuzamosan, a mértékadó árvízszint felett, a töltéskorona alatt lehet elhelyezni, olyan közel a mentett oldali koronaélhez, amennyire azt a fektetési technológia lehetővé teszi.
4.3.5 A vezeték nyomvonalát jelölni kell.
5.1 Általános előírás
5.1.1 Hajózható vízfolyások keresztezését földgáz-, kőolaj- és kőolajtermék szállító (elosztó- és csatlakozó) vezetékkel (a továbbiakban: szállítóvezetékekkel) csak irányított vízszintes (át)fúrással szabad kivitelezni.
5.1.2 A földgáz-, kőolaj- és kőolajtermék-szállító vezetékek tartozékát képező kábelekre a távközlési vezetékekre vonatkozó előírásokat kell alkalmazni.
5.2 Keresztezés a térszín felett
5.2.1 Hajózható folyókat és hajózható csatornákat szállítóvezetékkel térszín felett keresztezni tilos.
5.2.2 Nem hajózható vízfolyásokat keresztezni szállítóvezetékkel a távközlési vezetékre, illetve tartószerkezetre vonatkozó előírások betartásával lehet.
5.3 Keresztezés a térszín alatt
5.3.1 Hajózható folyó, hajózható csatorna és vízfolyás medrét keresztező, a víz élővilágára vagy a hajókra veszélyt jelentő anyagot szállító csővezetéket úgy kell elhelyezni, hogy szivárgás, csősérülés szempontjából a csővezeték ellenőrizhető és meghibásodás esetén a jelentősebb károkozás kizárható legyen.
5.3.2 Árvízvédelmi töltést keresztező szállítóvezetékbe a vízfolyás mindkét oldali töltésének mentett oldali védősávján kívül árvíz idején is biztonságosan kezelhető elzáró szerkezetet kell beépíteni.
5.3.3 A hullámtér alatt átvezetett, az elsőrendű árvízvédelmi töltést is keresztező nyomócsővezetéket a töltés mentett oldali védősávján kívül elhelyezett, árvíz idején is kezelhető elzáró szerkezettel kell megépíteni.
5.3.4 A szállítóvezetéket árvízvédelmi töltésen a töltéskorona alatt, de a mértékadó árvízszint felett úgy kell átvezetni, hogy a csővezeték a töltés hasznos keresztmetszetét ne csökkentse, rendeltetésszerű használatát ne veszélyeztesse, és a vezeték szükséges, legalább 1 m-es földtakarása biztosítva legyen.
5.3.5 Árvízvédelmi töltés építésénél az előírt mértékű tömörítést el kell végezni. A tömörítés mértékét mérni kell, és arról mérési jegyzőkönyvet kell kiállítani.
5.3.6 A szállítóvezetéket a felúszástól, elsodródástól és a horgonyzás káros hatásaitól védeni kell.
5.3.7 Vízellátási, csapadékvíz- és szennyvízelvezető nyomóvezetéket és zárt gravitációs vezetéket a vízilétesítmény kezelőjének hozzájárulásával szabad keresztezni. A meder alatt átvezetett csövet úgy kell kialakítani, hogy a mederfenék alatt – figyelembe véve a folyamatban levő és tervezett mederbővítési munkákat is – legalább 1,0 m-rel mélyebben haladjon. Ez a távolság mederburkolattal ellátott keresztezés esetén a meder kezelőjének eseti előírása szerint kisebb is lehet.
5.4 Megközelítés
5.4.1 Ivóvizet szállító vezeték mellett a függőleges érintő síkoktól véve vízszintes 2-2 m-es sávon belül, a vezeték felett a terepszintig, a vezeték alatt a vezetéktől mérve 1 m mélységig más vezeték nem vezethető. Egyéb vizet szállító vezeték esetén a vízügyi hatóság és a vízilétesítmény kezelője esetenkénti előírását kell betartani.
6.1 Általános előírás
6.1.1 A 4. pontban meghatározott, távközlési vezetékre vonatkozó előírásokat kell alkalmazni.
6.1.2 Árvízvédelmi töltés felett vezetett légvezeték feszültségmentesítését – a töltés kezelője kérésének megfelelően – biztosítani kell.
6.1.3 Légvezetéket nyíltvízi kikötők, rakodók, veszélyes anyagot szállító hajók részére kijelölt veszteglőhelyek felett átvezetni tilos.
6.1.4 A 750 kV vagy annál nagyobb feszültségű légvezeték hajózható folyó vagy hajózható csatorna feletti átvezetésénél a hajózási hatóság esetenkénti előírásait is be kell tartani.
7.1 Általános előírás
7.1.2 Az előírt nyomáspróbát az üzemi nyomás 1,5-szeres értékének 0,1 MPa-lal növelt nyomással kell végrehajtani.
8.1 Vízellátási, csapadékvíz- és szennyvízelvezető nyomócső
8.1.1 Szennyvízcső vagy vízkivételi cső mederben levő végét úgy kell kialakítani, hogy a hajózási kisvízszinthez tartozó, mértékadó hajózási űrszelvény alsó síkja alatt 4,5 m-rel maradjon, figyelembe véve a folyó medrének természetes, illetve szabályozási művekkel irányított fejlődését.
8.1.2.1 A keresztező vezetéken műtárgyat, tolózárat vagy egyéb szerelvényt a parti sávon, illetve a fenntartási sávon elhelyezni tilos. Nyomócsövet a terepszint felett átvezetni a csővezetékre és tartószerkezetére, illetve a hidakra vonatkozó előírások figyelembevételével lehet.
8.1.2.2 Vizek partjával párhuzamosan nyomócsővezetéket úgy kell kialakítani, hogy a parti sávon, illetve a fenntartási sávon kívül haladjon.
8.1.3 Vízfolyást a térszín felett nyomócsővel keresztezni a hidakra vonatkozó előírások betartásával lehet.
8.2 Gravitációs csatorna és zárt vezeték
8.2.1 Vízfolyáson gravitációs csatorna átvezetését bujtatóval, csatornahíddal, csőhíddal úgy kell kialakítani, hogy a vizek egymással ne keveredhessenek, kivéve azt az esetet, amikor vízátvezetés, illetve leürítés céljára külön berendezés létesül.
8.2.2 A keresztezésnél biztosítani kell, hogy belterületen 1%-os, külterületen a gazdaságossági szempontok mérlegelésével meghatározott 1–3%-os valószínűségű árvízi vízhozamot átvezető nedvesített keresztszelvény a jelenlegi és a vízfolyásrendezés utáni állapotban egyaránt szabadon maradjon. 10%-ot meg nem haladó szelvénycsökkenést akkor lehet megvalósítani, ha az káros sebességnövekedést nem okoz.
8.2.3 A bújtató meder alatt átvezetett csövét úgy kell kialakítani, hogy a mederfenék alatt – figyelembe véve a folyamatban levő és tervezett mederrendezési munkákat – legalább 1,0 m-rel mélyebben haladjon.
8.2.4 Csatornahíd és csőhíd alsó élének kialakításánál a hidakra vonatkozó előírásokat kell alkalmazni.
8.2.5.1 Hullámtéren öntöző-, táp- és belvízcsatornát, valamint csapadékvíz-elvezető nyílt csatornát átvezetni a folyó és a töltés kezelőjének esetenkénti előírásai szerint szabad.
8.2.5.2 Hullámtéren vízellátási és szennyvízelvezető gravitációs nyíltcsatornát átvezetni tilos. Vízzáró vezeték a terepszint alatt átvezethető.
9.1 Öntöző-, táp- és belvízcsatorna
9.1.1.1 A csatornák egymással való keresztezését úgy kell kialakítani, hogy a vizek egymással ne keveredhessenek, kivéve azt az esetet, amikor vízátvezetés, illetve leürítés céljára külön berendezés létesül.
9.1.1.2 Belvízcsatornát keresztező műtárgyat úgy kell kialakítani, hogy a mértékadó belvízhozam átvezetésénél, legfeljebb 4 cm-es duzzasztást okozzon.
9.1.1.3 Öntöző és tápcsatornáknál a megengedhető duzzasztás mértékét esetenként vizsgálni kell.
9.1.2 A meder alatt átvezetett csövet úgy kell kialakítani, hogy a mederfenék alatt – figyelembe véve a folyamatban levő és tervezett mederbővítési munkákat is – legalább 1,0 m-rel mélyebben haladjon. Ez a távolság mederburkolattal ellátott keresztezés esetén a meder kezelőjének eseti előírása szerint kisebb is lehet.
9.1.3 A csatornát áthidaló szerkezet alsó élét úgy kell kialakítani, hogy belvízcsatornán, valamint öntöző- és tápcsatornán a keresztezett szakaszra jellemző partél, illetve töltéskorona felett 0,5 m-rel magasabban legyen, minden esetben figyelembe véve a fejlesztést is.
9.1.4 A keresztezésnél esetenként vizsgálni kell és megoldani mindkét csatornán a fenntartógép mozgásának biztosítását.
9.1.5 Az öntöző-, táp- és belvízcsatornák egymás mellett a fenntartási igényeket, valamint – a szivárgási szempontból is vizsgált – állékonysági feltételeket kielégítő távolságban vezethetők.
9.1.6 Vízellátási, csapadékvíz- és szennyvízelvezető nyomóvezetékkel és gravitációs zárt vezetékkel a térszín alatt való keresztezésnél és megközelítésénél a 8. pont előírásai értelemszerűen alkalmazandók.
9.2 Árvízvédelmi vonal
9.2.1 Az árvízvédelmi töltést és falat keresztező-, öntöző-, táp- és belvízcsatornák vízellátási, csapadékvíz- és szennyvízelvezető vezetékek műtárgyának alakját, illetve hosszát a szivárgási viszonyok, és töltésfejlesztés szelvényméreteinek figyelembevételével kell meghatározni.
9.2.2 Elsőrendű árvízvédelmi töltésbe épített, víz átvezetésére alkalmas műtárgyon a töltés víz- és mentett oldalán elzárószerkezetet kell beépíteni. Amennyiben a víz árvízvédelmi tározóba történő kivezetésének célja az árhullám magasságának csökkentése és a tározó korona szintje megegyezik a fővédvonal korona szintjével, vagy a tározó túltöltés elleni védelme más módon megoldott, úgy egy főelzárással, illetve kétoldali ideiglenes elzárással kell a vízkivezető műtárgyat kialakítani. Másod- és harmadrendű árvízvédelmi töltés esetén biztosítani kell, hogy az átereszek, hidak, egyéb nyílások a víz felőli oldalon, legalább kétsoros betétpallóval vagy betétgerendával elzárhatók legyenek.
9.2.3 Az árvízvédelmi műbe épített csőzsilip legkisebb belső szelvény mérete 0,8 m lehet.
9.2.4.1 Elsőrendű árvízvédelmi töltésbe épített gravitációs csőzsilipet mindkét végén kettős elzárószerkezettel kell ellátni. A második elzárás betétpallókkal is megoldható.
9.2.4.2 A mentett oldalon a második elzárást elegendő az üzemi viszonyoknak megfelelően kiépíteni, a többi elzárást és a csövet a mértékadó árvízszint előírt magassági biztonsággal növelt magasságát alapul véve kell méretezni.
9.2.4.3 A hullámtéri oldalon az elzárásokat úgy kell kialakítani, hogy a legnagyobb árvíznél is biztonságosan kezelhetők legyenek.
9.2.5 Elsőrendű árvízvédelmi töltésbe épített szivattyútelep nyomócsövéül is szolgáló csőzsilipet mindkét végén, árvíz idején is biztonságosan működtethető, a mértékadó árvízszint előírt magassági biztonsággal növelt magasságát alapul véve méretezett, kettős elzárással kell megépíteni. A második elzárás betétpallókkal is megoldható.
9.2.6 Elsőrendű árvízvédelmi töltésbe épített táblás zsilip és árvízkapu üzemi elzárásán kívül, a mindkét oldali ideiglenes elzárást is a mértékadó árvízszint előírt magassági biztonsággal növelt magassági alapulvételével kell méretezni. Mindhárom elzárás kezelését a legmagasabb árvízszintnél is biztosítani kell.
9.2.7.1 Árvízi meder alatti, az árvízvédelmi töltést is keresztező bújtatót mindkét végén a mértékadó árvíz, illetve az eddig előfordult legnagyobb vízállás közül a magasabb ellen védő kettős elzárószerkezettel kell ellátni.
9.2.7.2 A második elzárás betétpallókkal is megoldható. Biztosítani kell a vízzárás teljességét és vizsgálhatóságát. A meder alatti rész felső szintjét a meglevő, illetve a fejlesztés során tervezett mederfenék alatt legalább 1 m mélyen kell kialakítani.
9.2.7.3 A bújtató környezetében mederbiztosítást kell létesíteni.
9.2.8.1 Szivattyútelep nyomócsövét lehetőleg, szivornyát minden esetben a mértékadó árvízszint, illetve az eddig előfordult legnagyobb vízállás közül a magasabb felett kell az árvízvédelmi töltésen átvezetni és a töltés mindkét oldalán, árvízkor is biztonságosan kezelhető elzárószerkezettel kell ellátni.
9.2.8.2 Szivattyútelep nyomócsöve esetében a mentett oldali elzárás a szivattyútelepen levő tolózárral vagy más működtethető szerkezettel is megoldható.
9.2.8.3 Szivattyútelep mélyvezetésű acél nyomócsövét vasbeton védőköpennyel kell körülvenni.
9.2.8.4 Szivattyútelep árvízvédelmi töltésbe helyezett nyomócsövét szigetelés és visszatakarás előtt, a keresztezés teljes hosszában, az üzemi nyomás 1,5-szeres értékének 0,1 MPa-lal növelt, nyomással próbanyomásnak kell alávetni.
9.2.9 Szivattyútelep alépítménye árvízvédelmi töltést a mentett oldalon, a töltés fejlesztési szelvényének alapulvételével meghatározott lábvonalánál jobban nem közelíthet meg. A mélyvezetésű nyomócső vagy az erre használt csőzsilip hullámtér felőli elzáróaknája a hullámtéri rézsű – a fejlesztési szelvény alapulvételével meghatározott – folyó felőli, legfeljebb fele részben építhető.
9.2.10 A szivattyútelephez csatlakozó csatornát a szivárgási viszonyoktól függő burkolattal kell ellátni.
9.2.11 A hullámtér alatt átvezetett, az elsőrendű árvízvédelmi töltést is keresztező nyomóvezetéket, a töltés mentett oldali védősávján kívül elhelyezett, árvíz idején is kezelhető elzárószerkezettel kell megépíteni.
9.2.12 Árvízvédelmi töltésbe helyezett nyomócsövet a próbanyomásnyál az üzemi nyomás 1,5-szeres értékének 0,1 MPa-lal növelt értékével kell ellenőrizni.
9.2.13.1 A szivornya aknáját a hullámtéren az árvízvédelmi töltés védősávján belül is el lehet helyezni, a mentett oldalon az árvízvédelmi töltés védősávján kívül kell elhelyezni.
9.2.13.2 A szivornyához csatlakozó csatornát a szivárgási viszonyoktól függő burkolattal kell ellátni.
9.3 Vízellátási, csapadékvíz- és szennyvízelvezető nyomóvezeték és gravitációs vezeték
9.3.1 A nyomóvezetékek egymással való keresztezésénél legfelül az ivóvizet szállító vezetéket, legalul a szennyvizet szállító vezetéket kell vezetni. Ivóvizet szállító nyomóvezeték alatt csővédelem nélkül 1,0 m-es védőtávolságot kell betartani.
9.3.2 Ha a csatornavezeték magasabban fekszik, mint a nyomóvezeték, akkor a gravitációs csapadékvíz- és szennyvízelvezető csővezeték és ivóvizet szállító nyomóvezeték kereszteződésénél a csatornavezetéket a keresztezési ponttól számított 2-2 m hosszúságú vízzáró védőcsőben kell elhelyezni, és állékonyságát biztosítani kell.
9.3.3 Ha a csővezeték mélyebben fekszik, mint a nyomóvezeték és
9.3.3.1 a két vezeték vízszintes érintősíkok között mért függőleges távolsága 0,5 m-nél kisebb, a nyomóvezetéket úgy kell megépíteni, hogy a kereszteződési pont mindkét irányban mért 2-2 m, összesen tehát 4 m hosszúságon belül a nyomóvezetéken csőkötés ne legyen, a csővezetéket pedig a keresztezési ponttól mindkét irányban még 1-1 m, összesen tehát 2 m hosszban csővédelemmel, legalább 10 cm vastag betonköpennyel kell ellátni,
9.3.3.2 a két vezeték vízszintes érintősíkok között mért függőleges távolsága 0,5–1 m között van, a csővezetéket kell a keresztezési ponttól mindkét irányban 1-1 m, összesen 2 m hosszban, legalább 10 cm vastag betonburkolattal kell ellátni.
9.3.4 A nyomóvezeték és gravitációs csővezeték egymást – az ivóvizet szállító vezetékre előírt védőtávolság betartásával – esetenként meghatározott távolságra közelíthetik meg.
9.3.5 Ivóvizet vagy ivóvíz minőségű vizet szállító nyomóvezeték és egyéb vezeték között – függőleges érintősíkok között mérve – a következő vízszintes távolságokat kell tartani:
9.3.5.1 ha az ivóvizet szállító nyomóvezeték halad mélyebben, akkor 1,0 m,
9.3.5.2 ha az ivóvizet szállító nyomóvezeték magasabban halad, de a talajvízben vagy közvetlen közelében, a maximális talajvízszint felett 0,4 m-en belül helyezkedik el, akkor 1,0 m-t, és ha két vezeték távolsága 2,0 m-nél kisebb a csővezeték állékonyságát biztosítani kell,
9.3.5.3 ha az ivóvizet szállító nyomóvezeték száraz talajban magasabban, a maximális talajvízszint felett 0,4 m-en kívül halad, 0,5 m-t.
9.3.6 Száraz talajban vezetett ivóvizet szállító nyomóvezeték esetén, ha az előírt távolságok betartása valamilyen ok miatt nem lehetséges, a távolság csökkenthető, de az egyéb vezetéket az érintett szakaszon védőcsőben kell vezetni.
2. melléklet a 147/2010. (IV. 29.) Korm. rendelethez87
1 A 2. § 7. pontja a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § a)–b) pontja szerint módosított szöveg.
2 A 2. § 8. pontja a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
3 A 2. § 9. pontja a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
4 A 2. § 10a. pontját a 290/2012. (X. 15.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
5 A 2. § 16a. pontját a 438/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 6. §-a iktatta be.
6 A 2. § 22. pontja az 518/2017. (XII. 29.) Korm. rendelet 30. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
7 A 2. § 24. pontja az 518/2017. (XII. 29.) Korm. rendelet 30. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
8 A 2. § 28a. pontját a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdése iktatta be.
9 A 2. § 30a. pontját a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 13. § (3) bekezdése iktatta be.
10 A 2. § 34. pontja a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
11 A 3. § (1) bekezdés d) pontja a 300/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 9. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
12 A 4/A. §-t a 438/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta be.
13 A 4/A. § (1) bekezdése az 518/2017. (XII. 29.) Korm. rendelet 32. § a) pontja szerint módosított szöveg.
14 A 4/A. § (2) bekezdése az 518/2017. (XII. 29.) Korm. rendelet 32. § b) pontja szerint módosított szöveg.
15 A 10. § (3) bekezdése a 182/2013. (VI. 7.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
16 A 11. § (1) bekezdése az 558/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
17 A 11. § (2) bekezdése az 558/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
18 A 11. § (3) bekezdése az 558/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
19 A 6a. alcímet (16/A–16/C. §) a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 14. §-a iktatta be.
20 A 16/A. § (5) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 295. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
21 A 16/A. § (6) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 295. § (2) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
22 A 16/B. § (2) bekezdése a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 12. § a)–b) pontja, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 296. §-a szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utbbi módosító rendelet 618. §-át.
23 A 16/B. § (3) bekezdése a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 12. § b) pontja szerint módosított szöveg.
24 A 16/B. § (5) bekezdése a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 12. § b) pontja szerint módosított szöveg.
25 A 18. § (5) bekezdését a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 15. §-a iktatta be.
26 A 19. § (5) bekezdése a 441/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 17. § b) pontja szerint módosított szöveg.
27 A 20. § (2) bekezdése a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
28 A 20. § (2) bekezdés a) pont ab) alpontja a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § c) pontja szerint módosított szöveg.
29 A 20. § (2) bekezdés b) pont bb) alpontja a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § a) és d) pontja szerint módosított szöveg.
30 A 20. § (2) bekezdés b) pont be) alpontja a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
31 A 13. alcím címe a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § a) pontja szerint módosított szöveg.
32 A 24. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § d) pontja szerint módosított szöveg.
33 A 24. § (2) bekezdése a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § d)–e) pontja szerint módosított szöveg.
34 A 24. § (3) bekezdését a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 16. §-a iktatta be.
35 A 25. § (1) bekezdése a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
36 A 25. § (2) bekezdése a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított, a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b)–c) pontja szerint módosított szöveg.
37 A 25. § (3) bekezdése a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított, nyitó szövegrésze a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
38 A 26. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
39 A 26. § (2) bekezdése a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított, nyitó szövegrésze a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
40 A 26. § (3) bekezdése a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított, nyitó szövegrésze a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
41 A 26. § (3) bekezdés a) pontja a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
42 A 26. § (4) bekezdés nyitó szövegrésze a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
43 A 26. § (5) bekezdése a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
44 A 27. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
45 A 27. § (1) bekezdés a) pontja a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
46 A 27. § (1) bekezdés b) pontja a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
47 A 27. § (1) bekezdés c) pontja a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
48 A 27. § (1) bekezdés e) pontja a 441/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 17. § c) pontja szerint módosított szöveg.
49 A 27. § (2) bekezdése a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 9. §-ával megállapított, nyitó szövegrésze a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
50 A 27. § (3) bekezdése a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 15. § (1) bekezdése, a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
51 A 27. § (4) bekezdése a 441/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 17. § c) pontja szerint módosított szöveg.
52 A 28. § (1) bekezdése a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
53 A 28. § (1a) bekezdését a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 10. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
54 A 13/A. alcímet (28/A. §) az 558/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta be.
55 A 37. § (3) bekezdését a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 11. §-a iktatta be, szövege a 300/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
56 A 39. § a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 15. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
57 A 60. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 290/2012. (X. 15.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
58 A 60. § (1a) bekezdését a 290/2012. (X. 15.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdése iktatta be.
59 Lásd a 269/2007. (X. 18.) Korm. rendeletet.
60 A 60. § (1b) bekezdését a 290/2012. (X. 15.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdése iktatta be.
61 A 60. § (2) bekezdése a 348/2012. (XII. 11.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
62 A 60. § (3) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 87. §-a szerint módosított szöveg.
63 A 60. § (7) bekezdését a 400/2012. (XII. 20.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
64 A 60/A. §-t a 348/2012. (XII. 11.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
65 A 60/B. §-t a 348/2012. (XII. 11.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
66 A 60/B. § (7) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 87. §-a szerint módosított szöveg.
67 A 64. § (2) bekezdését a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 16. §-a hatályon kívül helyezte.
68 A 73. § (7) bekezdését a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 12. §-a iktatta be.
69 A 77. § a 348/2012. (XII. 11.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
70 A 77. § (1) bekezdését a 156/2012. (VII. 13.) Korm. rendelet – 182/2013. (VI. 7.) Korm. rendelet 10. §-ával megállapított – 9. §-a hatályon kívül helyezte.
71 A 77. § (2) bekezdése a 400/2012. (XII. 20.) Korm. rendelet 2. §-a alapján nem lép hatályba.
72 A 77/A. §-t a 156/2012. (VII. 13.) Korm. rendelet 6. §-a iktatta be, szövege az 558/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
73 A 78. § (4) bekezdése a 182/2013. (VI. 7.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
74 A hatálybalépés napja: 2012. július 28.
75 A 78. § (4a) bekezdését a 156/2012. (VII. 13.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 182/2013. (VI. 7.) Korm. rendelet 9. §-a.
76 A 78. § (5)–(6) bekezdését a 182/2013. (VI. 7.) Korm. rendelet 9. §-a hatályon kívül helyezte.
77 A 79. §-t a 83. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 13. §-a iktatta be.
78 A hatálybalépés napja: 2011. október 27.
79 A 80. §-t a 83. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 17. §-a iktatta be, szövege az 518/2017. (XII. 29.) Korm. rendelet 32. § c) pontja szerint módosított szöveg.
80 A hatálybalépés időpontja 2016. június 15.
81 A 81. §-t a 83. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan az 518/2017. (XII. 29.) Korm. rendelet 31. §-a iktatta be.
82 A hatálybalépés időpontja 2018. január 1.
83 A hatálybalépés időpontja 2018. január 1.
84 A 82. §-t a 83. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
85 A 83. § a (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
86 Az 1. melléklet a 209/2011. (X. 12.) Korm. rendelet 14. §-a és 15. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
87 A 2. mellékletet a 83. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.


text:
Nyitott Bíróság nyáron is | BÍRÓSÁG
Nyitott Bíróság nyáron is
2018. aug. 07. - 14:20, OBH-Sajto4
A nyár és az ítélkezési szünet beköszöntével nem érnek véget a Nyitott Bíróság Országos Program rendezvényei és a bíróságtörténeti kiállítások is látogathatók a bíróságokon. A törvényszékek részt vesznek különböző fesztiválokon, valamint egyes gólyatáborokban is tartanak előadást. Az alábbi összeállításban a vakáció alatti programlehetőségeket gyűjtöttük csokorba.
A Miskolci Törvényszéken a „Bíróságtörténeti kiállítás- és konferencia körút 2018-2019” program részeként 2018. augusztus 31-ig látogatható az Edelényi Kastélyszigetben a Bíróságtörténeti Kiállítás. A látogatók megismerhetik többek között Regula Ede, az edelényi rablógyilkos históriáját, a Miskolci Törvényszék épületét és szervezettörténetét, a Szegedi Ítélőtábla, a Balassagyarmati, az Egri, a Gyulai, a Kecskeméti és a Szegedi Törvényszék történeti emlékeit. A tárlat fotók, írásos emlékek és tárgyak segítségével mutatja be a Miskolci Ítélőtábláért folytatott küzdelmet, valamint a XXI. század bíróságát és a modern ügyfélcentrumokat is megjeleníti.
Ezen kívül a Miskolci Törvényszék kitelepül a szerencsi XI. Országos Csokifesztiválra 2018. augusztus 25-26-én. A standnál az érdeklődők játékos feladatokon keresztül ismerkedhetnek meg a bíróság működésével, az igazságszolgáltatás alapvető fogalmaival, kvízeket tölthetnek ki, a gyerekek jogi témájú kifestőket színezhetnek.
A vándorkiállításról készített videónk ide kattintva tekinthető meg.
A kiállítás megnyitójáról készült hírünk és videónk ide kattintva érhető el.
A Bíróságtörténeti kiállítás- és konferencia körút edelényi állomásáról Bagossyné dr. Körtvélyesi Mária nyilatkozott az Inforádió Paragrafus című műsorában.
A Nagykanizsai Járásbíróság ügyfélterében idén nyílt meg a bíróságtörténeti tárlat, mely munkanapokon 8 és 16 óra között nyáron is várja a látogatókat.
A Nagykanizsai Járásbíróság Nagykanizsai Királyi Járásbíróság néven 1872-ben jött létre, egy időben a Nagykanizsai Királyi Törvényszékkel, ami 1950-ben Nagykanizsai Zalaegerszegi Törvényszékként szűnt meg. A bíróságnak jelenleg helyet adó épület terveit 1936-ban Hübner Tibor budapesti építész, a homlokzat tervét K. Császár Ferenc készítette. Az építési munkálatok 1936. szeptember 7-én kezdődtek, az átadási ünnepélyt 1937. augusztus 20-án tartották. A palota homlokzatát a magyar címer díszítette, alatta arany betűkkel a "TÖRVÉNYHÁZ" felirat volt olvasható.
Az épületben 2018 tavaszán az Országos Bírósági Hivatal támogatásával történeti kiállítás nyílt, amely korabeli bírósági dokumentumokat, fotókat, tárgyi eszközöket mutat be. A kiállítás anyagai között szerepel annak az egyedülálló bíróságtörténeti dokumentumnak a másolata is, amely az 1872-ben létrejövő bírósági rendszert mutatja be. Az egykor megyeszerte fellelhető plakátból egyetlen darab maradt fenn, és nemrég, a Zalavári Apátság házi levéltárának iratait feldolgozva bukkantak rá a levéltári dolgozók.
A kiállítás törvényszéki része bejelentkezés útján tekinthető meg.
A Nyíregyházi Törvényszék Toldi u. 1. szám alatti épületében egy állandó tárlatot, a Nyitott Bíróság program keretében szervezett „Sajtófotó kiállítás” anyagát tekinthetik meg az érdeklődők az ítélkezési szünetben is.
A Kelet-Magyarország megyei napilap újságíróinak jegyzeteit és fotóriportereinek képeit tartalmazó, 18 tablóból álló tárlat nagyon népszerű a városlakók és a bírósági dolgozók körében is.
A nyári időszakban a Pécsi Törvényszék a "Nyitott Bíróság" programban előadást tart a Pécsi Tudományegyetem Egészségtudományi Karának bodajki gólyatáborában 2018. augusztus 29-én. Dr. Fajcsi Tiborné dr. Prekácka Judit bírósági titkár a bírósági szervezetről és az ott dolgozókról beszél majd a leendő hallgatóknak.

matches: Bíróság BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság bíróság Bíróság


text:
Csak két hét múlva hirdetnek ítéletet - RADIOSITE.HU
radiosite | 2013.02.18. | Hírek
Klubrádió kontra Médiatanács: elhalasztotta az ítélethirdetést a bíróság.
Március 5-ére halasztotta az ítélethirdetést a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság hétfőn abban a perben, amelyet a Klubrádió indított a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (NMHH) Médiatanácsának egyik határozata ellen. A hatóság decemberben visszavonta azt a korábbi döntését, amely szerint eredményesen zárult a 95.3 MHz-es budapesti körzeti rádiós frekvencia pályázata. A vita a rádió és a hatóság között arról folyik: alakilag érvénytelen-e a Klubrádió beadványa amiatt, hogy azon az üres oldalak nincsenek cégszerűen aláírva.
A hétfői tárgyalást – amelyen az iratismertetés után a feleket hallgatta meg a bíróság – a nagy érdeklődésre tekintettel a bíróság legnagyobb termében kellett megtartani, mintegy harminc érdeklődő volt jelen. A Klubrádió jelenleg is a 95.3 MHz-es hullámhosszt használja, frekvenciajogosultságának 2011. februári lejárta óta folyamatosan megújított ideiglenes, hatvannapos engedélyekkel. A hatóság a csatornát 2011 derekán pályáztatta meg, és decemberében hirdette ki nyertesként az Autórádió Kft.-t, a Klubrádió azonban a döntést megtámadta, a bíróság pedig alaki okok miatt kizárta az Autórádiót a pályázatból.
Azóta több bírósági döntés is született az ügyben, amelyeket a hatóság ellentmondásosnak ítélt, és megállapította, hogy azok alapján nem tud jogszerű döntést hozni, ezért az ügyészséghez fordult. Az NMHH Szóvivői irodája 2012 decemberében azt közölte az MTI-vel: a Legfőbb Ügyészség tájékoztatása szerint a Médiatanácsnak lehetősége van a pályázatot lezáró döntésének visszavonására.
Lapsánszky András, az NMHH jogi igazgatója tévedésnek nevezte, miszerint a hatóság nem vonhatja vissza saját határozatát, ha annak jogszerűtlenségét észleli.
A nem létező tényekre vonatkozó vádakkal kapcsolatban közölte: tavaly márciusig a hatóság is úgy vélte, hogy érvényes a Klubrádió pályázata, ám a bíróság akkori döntése a pályázat alaki érvénytelenségét bizonyította. Azóta a bíróság következetes álláspontja, hogy az üres pályázati oldalakat is alá kell írni – fűzte hozzá az NMHH jogi igazgatója.
ElőzőAdversium: új tulajdonos, új név
KövetkezőHallgatottsági adatok – 2012. december
A Sláger FM vezet Pest megyében

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
IV/01696/2014
Ügyszám: IV/01696/2014
Az ügy tárgya: A Kúria Kfv.III.37.725/2013/5. számú ítélete és a Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 3.K.26.930/2013/8. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (földhasználati nyilvántartás)
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Kúria Kfv.III.37.725/2013/5. számú ítélete, valamint a Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 3.K.26.930/2013/8. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését indítványozta. Kérte továbbá, hogy az Alkotmánybíróság semmisítse meg a bírósági felülvizsgálat előzményét jelentő hatósági döntéseket.
Az indítványozót a földhasználati nyilvántartásba jogerősen bejegyezték, erre tekintettel agrár-környezetgazdálkodási támogatásért folyamodott, melyet a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal jóváhagyott. A felügyeleti jogkörben eljáró hatóság az indítványozót a nyilvántartásból törölte, így megszűnt a támogatás igénybevételéhez való joga. A Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a határozatot jóváhagyta, a Kúria ezen ítéletet hatályában fenntartotta. Az indítványozó szerint a bírói döntések és a hatósági döntések sértik az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése szerinti jogállamiság követelményéből eredeztethető szerzett jogok védelmének elvét. A bíróság eljárása az indítványozó álláspontja szerint sérti továbbá a XXVIII. cikk (1) bekezdésében foglalt a tisztességes eljáráshoz való jogot..
MIKRO-GÁRDA '09 Mezőgazdasági Kft.
Kúria Kfv.III.37.725/2013/5. számú ítélete
Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 3.K.26.930/2013/8. számú ítélete
IV_1696_0_2014_inditvany.pdf IV_1696_2_2014_ind_kieg.pdf
A határozat száma: 3110/2015. (VI. 23.) AB végzés
3110_2015_végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Kúria mint felülvizsgálati bíróság Kfv.III.37.725/2013/5. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó gazdasági társaság jogi képviselője útján alkotmányjogi panaszt nyújtott be az Alkotmánybírósághoz.
[2]	Az indítványozó az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz. Ebben a Kúria mint felülvizsgálati bíróság Kfv.III.37.725/2013/5. számú ítélete, valamint a Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 3.K.26.930/2013/8. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte, mivel a kifogásolt bírósági döntések álláspontja szerint sértik az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése szerinti, a jogállamiság elvéből következő jogbiztonság, ezen belül a szerzett jogok védelmének, valamint az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésébe foglalt tisztességes eljáráshoz való jog elvét.
[3]	1.1. Az alkotmányjogi panasz alapjául az indítványozó mint felperes által indított közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránti per szolgált. Az eljáró bíróságok által megállapított tényállások szerint az indítványozó mint mezőgazdasággal foglalkozó Kft. 2009-ben haszonbérleti szerződéseket kötött magánszemélyekkel a tulajdonukban, illetve használatukban lévő, gyep művelési ágú ingatlanok haszonbérletére 2009. szeptember 1. napjától 2019. december 20. napjáig terjedő időtartamra.
[4]	A Szentesi Körzeti Földhivatal a földhasználati jogokat az indítványozó javára bejegyezte. Az indítványozó ezen bejegyzést megelőzően agrár-környezetgazdálkodási támogatásra vált jogosulttá. Az indítványozó ezt követően 2011. április 11-én panaszbeadvánnyal fordult a Vidékfejlesztési Minisztérium Földügyi Főosztályához, kifogásolva az elsőfokú hatóságként eljáró Szentesi Körzeti Földhivatal földhasználati bejegyzésekkel kapcsolatos eljárását. A Csongrád Megyei Kormányhivatal Földhivatala ezen kifogással összefüggésben a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (továbbiakban: Ket.) 115. § (1) bekezdés b) pontja alapján – az indítványozó földhasználati lapján nyilvántartott bejegyzések jogszerűségének vizsgálata iránt – felügyeleti eljárást indított, az elsőfokú hatóság földhasználatot bejegyző határozatait megsemmisítette és az elsőfokú hatóságot új eljárás lefolytatására utasította, egyben az indítványozó földhasználati lapjára bejegyzett földhasználatok törlését rendelte el. Az indítványozó kereseti kérelmet terjesztett elő a Szegedi Törvényszékhez, melyet az jogorvoslati kérelemként értékelve – elutasított. Ez ellen az indítványozó felülvizsgálati kérelemmel élt a Kúriához, amelyet a Kúria a Kfv.II.37.244/2012/2. számú végzésével hivatalból elutasított. Az újra megismételt eljárásban az elsőfokú hatóság újabb határozatában az indítványozó földhasználati bejegyzés iránti kérelmét elutasította, melyet a másodfokú hatóság jogerős határozatával helybenhagyott.
[5]	Az indítványozó keresetet terjesztett elő a jogerős határozat felülvizsgálata iránt, melyben az alperes határozatának hatályon kívül helyezését, valamint földhasználatának földhasználati nyilvántartásba történő bejegyzése elrendelését kérte. Indokolása szerint az alperes nem semmisíthette volna meg az első fokon jogerőre emelkedett körzeti földhivatal földhasználati jogot bejegyző határozataival szemben indult felügyeleti eljárásban a bejegyző határozatokat, mert a felügyeleti jogkörben történt intézkedés sértette a jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogait.
[6]	A bíróság a keresetet elutasította. Az indítványozó a jogerős ítélet ellen felülvizsgálati kérelemmel élt, melyet a Kúria mint felülvizsgálati bíróság Kfv.III.37.725/2013/5. számú ítéletével elbírált, és hatályában fenntartotta a Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 3.K.26.930/2013/8. számú ítéletét.
[7]	A felülvizsgálati ítélet megállapította, hogy önmagában azzal, hogy az indítványozó egy másik eljárásban mezőgazdasági támogatásra szerzett jogot, nem jelenti azt, hogy a földhasználati jog bejegyzésére irányuló eljárásban már megszerezte és gyakorolta a földhasználati jog bejegyzéséből eredő jogokat. Megállapította, hogy a jogszerzés azért sem valósulhatott meg, mert az indítványozó (a per felpereseként) maga sem vitatta, hogy a földhivatal erre vonatkozó hiánypótlási felhívásának nem tudott eleget tenni. A kúriai döntés hangsúlyozta, hogy a földhasználati jog deklaratív jellege folytán a földhasználati jogot nem a bejegyzés, hanem a haszonbérleti szerződés keletkeztette, amelyekre nézve a közigazgatási hatóságok megállapították, hogy a földhasználati jog bejegyzésének jogszabályi feltételei nem álltak fenn. Ugyanakkor az indítványozó a földhasználati jog bejegyzését elutasító érdemi határozattal szemben sem a keresetében, sem a felülvizsgálati kérelmében nem jelölt meg konkrét jogszabálysértést, csak a felügyeleti jogkörben hozott végzés jogszerűségét vitatta, azonban a jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogai igazolására szolgáló tényeket és körülményeket nem jelölte meg.
[8]	1.2. Az indítványozó – a Főtitkárság hiánypótlásra való felhívását követően – kiegészített indítványában az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésébe foglalt jogbiztonság, valamint a szerzett jogok sérelmével összefüggésben előadta, hogy bár az abban megfogalmazott jog nem alapjog, azonban nem zárható ki, hogy a jogállamiság követelményét sértse – s ezáltal alaptörvény-ellenesnek minősüljön – az a bírósági határozat, mely indokolatlanul korlátozza a hatósági eljárásban az ügyfeleket szükségtelen károkozástól megvédő törvényi rendelkezésnek az alkalmazását. Álláspontja szerint a Ket. 115. § (4) bekezdés c) pontja a közhatalommal rendelkező szervek tevékenységének szab korlátot, és így a jogállamiság követelményéből fakad. Ezzel összefüggésben utalt az 56/1991. (XI. 8.) AB határozatban foglaltakra. Nézete szerint az alkotmányjogi panasz alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést érint, nevezetesen: lehet-e pusztán azon az alapon mellőzni az ügyfelek jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogát biztosító jogszabályi korlát – azaz a Ket. 115. § (4) bekezdés c) pontja – alkalmazását, hogy az ügyfél az adott eljárásban (konkrétan a földhasználati eljárásban) egy eltérő jogszabályban megállapított jogot szerzett. Egyben kifejtette, hogy a kúriai ítélet ezt úgy válaszolta meg, hogy mellőzhetőnek tekintette, mivel annak indokolása szerint a jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogokra közvetett módon nem lehet levonni következtetést. Az indítványozó álláspontja szerint a földhasználati bejegyzéssel jogosulttá vált, vagyis jogot szerzett arra, hogy agrár-környezetgazdálkodási támogatásért folyamodjon. Kifejtette, hogy a Kúria ítélete indokolatlanul korlátozta a jogszerzés fogalmát, sértve ezzel a jogállamiság követelményét. A kifogásolt bírósági határozatok folytán sérülni vélte továbbá az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdése szerinti tisztességes eljáráshoz való jogot. Ezzel összefüggésben kifejtette, hogy a Csongrád Megyei Kormányhivatal Földhivatala nem vizsgálta az indítványozó jóhiszeműségét, amely hiány önmagában a felügyeleti szerv döntésének jogsértő voltát eredményezi. Hangsúlyozta, hogy a bíróságnak nincs hatásköre a közigazgatási szerv Ket. 115. § (4) bekezdés c) pontja szerinti feladatának (az ügyfél rosszhiszeműsége bizonyításának) elvégzésére, mint a közigazgatási határozatot felülbíráló bíróság, csupán megállapíthatja, hogy a szerv eleget tett-e ezen kötelezettségének. Amennyiben a hatóság ezt elmulasztotta, a bíróság köteles a felülvizsgálat során hatályon kívül helyezni a jogsértő határozatot. Ezzel szemben a felülvizsgálati ítélet a jóhiszeműség vizsgálatát maga végezte el, továbbá azt – az indítványozó szerint – iratellenes tényállásra alapította.
[9]	2. Az Alkotmánybíróságnak – az Abtv. 56. § (1) bekezdése alapján – elsődlegesen az alkotmányjogi panasz befogadásáról szükséges döntenie. Az Alkotmánybíróság ezért mindenekelőtt azt vizsgálta meg, hogy az alkotmányjogi panasz megfelel-e az Abtv. 27. §-ában és az Abtv. 29–31. §-aiban foglalt feltételeknek. Az Abtv. 56. § (3) bekezdése értelmében a befogadás visszautasítása esetén az Alkotmánybíróság rövidített indokolással ellátott végzést hoz, amelyben megjelöli a visszautasítás indokát.
[10]	Az Alkotmánybíróság először az alkotmányjogi panasz Abtv. 27. §-ában, illetve a 29–31. §-aiban foglalt tartalmi befogadhatósági feltételeknek való megfelelőségét vizsgálta.
[11]	Az indítványozó az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésében foglalt jogbiztonság, ezen belül a szerzett jogok védelmének elvét, továbbá a XXVIII. cikk (1) bekezdése szerinti tisztességes eljáráshoz való jog sérelmét állította.
[12]	Az Abtv. 27. §-a értelmében az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés d) pontja alapján alaptörvény-ellenes bírói döntéssel szemben az egyedi ügyben érintett személy vagy szervezet abban az esetben fordulhat alkotmányjogi panasszal az Alkotmánybírósághoz, amennyiben az ügy érdemében hozott döntés vagy a bírósági eljárást befejező egyéb döntés az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogát sérti, és az indítványozó a jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az Abtv. 29. §-a szerint az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség, vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés esetén fogadja be.
[13]	Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítványozó alkotmányjogi panasza sem az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésével, sem az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésével összefüggésben alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést, illetve bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet nem vetett fel, ezzel szemben a kérelem – tartalma szerint – valójában szakjogi kérdés felülbírálatára irányul.
[14]	Az Alkotmánybíróság az indítvánnyal összefüggésben hangsúlyozza, hogy az Abtv. 27. §-a alapján a bírói döntéseknek kizárólag az alkotmányossági szempontú felülvizsgálatára van jogköre, a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség esetén. A bírói döntés irányának, önmagában a bírósági joggyakorlat tartalmának (annak, hogy a rendes bíróságok egy-egy tényt miként értékeltek), valamint a bírósági eljárás teljes egészének ismételt felülbírálatára azonban nem rendelkezik hatáskörrel. Ebből következően a bírói döntés alaptörvény-ellenességének vizsgálata során az Alkotmánybíróság attól is tartózkodik, hogy a bíróságok felülbírálati jogköréhez tartozó, szakjogi vagy kizárólag törvényértelmezési kérdésekben állást foglaljon {elsőként lásd: 3003/2012. (VI. 21.) AB végzés, Indokolás [4]; ezt követően megerősítette: 3065/2012. (VII. 26.) AB végzés, Indokolás [5]; 3391/2012. (XII. 30.) AB végzés, Indokolás [25]; 7/2013. (III. 1.) AB határozat, Indokolás [33]}.
[15]	3. Az Alkotmánybíróság – mindezekre figyelemmel – megállapította, hogy az alkotmányjogi panasz nem felel meg az Abtv. 29. §-ában foglalt feltételeknek. Ezért az alkotmányjogi panaszt az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) pontjában foglaltakra tekintettel visszautasította.

matches: Kúria Bíróság Kúria Bíróság Bíróság Kúria bíróság Kúria Bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Bíróság Kúria bíróság