text:
Munkaerő-kölcsönzés az Mt. alapján I. rész - Jogászvilág - Jogászvilág
Munkaerő-kölcsönzés az Mt. alapján I. rész - Jogászvilág
Kezdőlap » Munkaerő-kölcsönzés az Mt. alapján I. rész
A munkaerő-kölcsönzés fogalma
A munkaerő-kölcsönzés legfőbb sajátossága, hogy a hagyományos munkaviszonnyal szemben nem két, hanem három fél jogviszonyára épül. A munkavállaló egymunkaerő-kölcsönzéssel foglalkozó ügynökséggel, a kölcsönbeadóval köt munkaszerződést. Tényleges foglalkoztatására azonban mindig egy másik munkáltatónál, a kölcsönvevőnél kerül sor, akivel a kölcsönbeadó polgári jogi szerződést köt. E szerződés alapján a kölcsönbeadó egy bizonyos kölcsönzési díjért cserébe átengedi a munkavállalót a kölcsönvevőnek. A kikölcsönzés ideje alatt e megállapodás és a törvény ereje által a kölcsönvevő gyakorol bizonyos munkáltatói jogokat a munkavállaló felett, illetve őt terhelik egyes kötelezettségek is.
A konstrukció lényege, hogy a kölcsönvevő úgy jut a munkaviszony sajátosságainak megfelelő alárendelt, utasítható munkaerőhöz, hogy neki magának nem kell munkaviszonyt létesítenie. Így mentesül a munkaviszonyhoz kötődő adminisztratív, közteher-fizetési kötelezettségek, vagy a jogviszony létesítése-megszüntetése körüli jogi teendők, kockázatok alól. Ezt az elvi felépítést leképezve, a törvényi definíció szerint a munkaerő-kölcsönzés az a tevékenység, amelynek keretében a kölcsönbeadó a vele kölcsönzés céljából munkaviszonyban álló munkavállalót ellenérték fejében munkavégzésre a kölcsönvevőnek ideiglenesen átengedi [Mt. 214.§ (1) bekezdés a) pont].
A fogatlan oroszlán: az ideiglenességi szabály
A munkaerő-kölcsönzés egyik alapvető jellemzője világszerte, hogy a munkavállaló csak egy bizonyos időtartamot dolgozhat ugyanannál a kölcsönvevőnél. Ezzel a munkajog azt kívánja megakadályozni, hogy a munkáltatók a tartós foglalkoztatást is kölcsönzéssel váltsák ki. Ilyen időbeli korlátot a magyar munkajog 2011 végéig nem ismert. A kikölcsönzések ideiglenességét azonban a 2008/104/EK irányelv előírta, ezért kérdéses volt, hogyan alakítja majd át a hazai gyakorlatot, ha a kölcsönzött munkavállaló Magyarországon is csak ideiglenesen állhat egy-egy kölcsönvevő foglalkoztatásában.
A jogalkotó végül rendkívül tágan, öt évben határozta meg az egy kölcsönvevőnél eltölthető maximális időtartamot (Bevezette a 2011. évi CV. törvény). Ezt a mértéket veszi át az új Mt. is, azzal, hogy az ötéves korlát szempontjából a meghosszabbított vagy az előző kikölcsönzés megszűnésétől számított hat hónapon belül történő ismételt kikölcsönzéseket egybe kell számítani. Például, ha a kölcsönzött munkavállaló három évet töltött el a kölcsönvevőnél, majd négy hónap elteltével újra foglalkoztatni kívánja ugyanezt a munkavállalót a kölcsönvevő, úgy ez az újabb kikölcsönzés legfeljebb két évig tarthat. A törvény szerint az egybeszámítási szabályt akkor is alkalmazni kell, ha a kikölcsönzés más kölcsönbeadóval kötött megállapodás alapján valósul meg [Mt. 214. § (2) bekezdés].
Hozzá kell tenni, hogy a Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat statisztikái szerint a hazai gyakorlatban a kikölcsönzések az ötéves korláthoz képest sokkal rövidebbek, ritkán haladják meg a három-négy hónapot. Így csak kivételesen fordulhat elő, hogy egy kölcsönvevő az ötéves korlát miatt kénytelen megszüntetni egy munkavállaló további foglalkoztatását. Ha ez lenne a helyzet, úgy megoldás lehet, ha a kölcsönvevő maga létesít munkaviszonyt a kölcsönzött munkavállalóval.
Az ötéves korlátot túllépve a munkavállalót az adott kölcsönvevőnél nem lehet tovább foglalkoztatni [Mt. 216. § (1) bekezdés c) pont]. Ilyen esetben a munkavállaló – mint jogellenes utasítást – megtagadhatja a kölcsönvevőnél való további munkavégzést, a munkaügyi hatóság pedig a munkaerő-kölcsönzés szabályainak megszegése miatt bírságot szabhat ki [a munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény (a továbbiakban: Met.) 3. § (1) bekezdés k) pont]. Bár az új Mt. kifejezetten nem tartalmazza, hogy ilyenkor a kölcsönvevővel jön létre határozatlan idejű munkaviszony, amunkaügyi hatóság az ellenőrzés során megállapított tényállás alapján minősítheti így a ténylegesen létrejött kapcsolatot [Met. 1. § (5) bekezdés]. Az ötéves időkorlát túllépésével ugyanis munkaerő-kölcsönzés keretében a kölcsönvevő nem foglalkoztathatja a munkavállalót, viszont minden, a tényleges munkavégzéshez kötődő munkáltatói jogkört ő gyakorol. Megítélésem szerint erre a szigorúbb értelmezésre mindenképpen szükség lenne, hogy a hossza miatt amúgy is súlytalan ideiglenességi szabály némi jelentőséget kapjon.
Ki lehet kölcsönbeadó? Külföldiek is – elvben
Kölcsönbeadó nem lehet minden munkáltató, csak amely eleget tesz az erre vonatkozó külön jogszabályi feltételeknek. Ezeket az Mt. mellett a munkaerő-kölcsönzési és a magán-munkaközvetítői tevékenység nyilvántartásba vételéről és folytatásának feltételeiről szóló 118/2001. (VI. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: K.rend) határozza meg.
Az új Mt. hatálybalépésével a törvény és a K.rend ellentmondásba került egymással. Míg ugyanis az Mt. szerint kölcsönbeadó csak a tagok korlátolt felelősségével működő gazdasági társaság vagy – a vele tagsági viszonyban nem álló munkavállaló vonatkozásában – szövetkezet lehet, a K.rend szerint közhasznú kölcsönzőként a helyi vagy nemzetiségi önkormányzat, illetve ezek társulása, valamint közhasznú szervezetek is működhetnek [Mt. 215. § (1) bekezdés b) pont, K.rend. 2. § (1) bekezdés i) pont]. Jól láthatóan a végrehajtási jogszabály által meghatározott alanyi kör bővebb, miközben erre vonatkozó felhatalmazás nincs.
Az Mt. 298. § (5) bekezdése szerint a Kormány felhatalmazást kap, hogy a munkaerő-kölcsönzési tevékenység folytatásának, akölcsönbeadó nyilvántartásba vételének feltételeit és részletes szabályait, valamint a közhasznú kölcsönzőkkel szemben támasztott feltételekre, a kölcsönzöttek részére nyújtandó szolgáltatásaikra, valamint az általuk létesített, munkavégzésre irányuló jogviszony egyes feltételeire vonatkozó szabályokat rendeletben állapítsa meg, és ennek során vagyoni biztosíték meglétét írja elő.
Megítélésem szerint ebből nem következik, hogy a K.rend. bővíthetné a törvényben kölcsönzési tevékenységre felhatalmazott szervezetek körét. A rendeleti jogalkotásra vonatkozó felhatalmazás kiterjesztő értelmezése ellentétes lenne a jogállamiság elvével.
Ez ugyan csakkönnyen orvosolható jogtechnikai hiba, de ez idő szerint a közhasznú kölcsönzők alanyi körére vonatkozószabályozás alkotmányellenes [Alaptörvény 15. cikk (3)–(4) bekezdés]. Mindenesetre a közhasznú kölcsönzés gyakorlatát egyelőre korai vizsgálni, a Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat adatai szerint 2011-ben 856 kölcsönbeadó közül mindössze 5 végzett közhasznú kölcsönzési tevékenységet.
Az új törvény egyértelművé teszi, hogy kölcsönbeadó nemcsak belföldi, hanem bármely EGT-államban székhellyel rendelkező vállalkozás lehet, amely a rá irányadó jog szerint munkaerő-kölcsönzést folytathat, feltéve, hogy egyben megfelel a munkaerő-kölcsönzés hazai feltételeinek is [Mt. 215. § (1) bekezdés]. A módosítás előzménye a Rani-eset (C-298/09.) volt, amelyben az Európai Bíróság a szolgáltatások szabad áramlása elvébe ütközőnek minősítette azt a magyar szabályt, amely belföldi székhelyet követelt meg a kölcsönbeadói tevékenység folytatásához.
A kölcsönzési tevékenység hazai feltételei, hogy csak az állami foglalkoztatási szerv (munkaügyi központ) általi nyilvántartásba vétel után folytatható, kétmillió forint vagyoni letét nyújtása, továbbá megfelelő személyi és tárgyi feltételek biztosítása esetén [K.rend. 4. § (1) bekezdés, 6. § (2) bekezdés b) pont]. Ezeket a követelményeket tehát a más EGT-tagállambeli kölcsönbeadókra is alkalmazni kell, ha Magyarországra nyújtanak szolgáltatást [K.rend. 3. § (2) bekezdés]. A K.rend szerint a nyilvántartásba vételt a leendő kölcsönbeadó székhelye szerinti munkaügyi központ intézi. Sajnálatos hiba, hogy arra már nem tér ki, melyik szerv lesz illetékes a belföldön székhellyel nem rendelkező külföldi kölcsönbeadók esetén. Így, bár az Mt. megteremti az elvi lehetőségét a külföldi kölcsönbeadók regisztrációjának, ennek technikai szabályai hiányoznak. Ez viszont továbbra is a szolgáltatások szabad áramlásának elvébe ütköző helyzetet eredményez.
Míg maga a kölcsönzési tevékenységhez támasztott feltételrendszer nem változott, újdonság, hogy a kölcsönbeadó nyilvántartásból való törlése esetén a munkaszerződés tekintetében az érvénytelenség jogkövetkezményeit kell alkalmazni [Mt. 215. § (2) bekezdés]. Akorábbi szabályozás még az azonnali hatályú felmondás alkalmazását írta elő, illetve ennek hiányában a munkaviszony automatikus megszűnéséről rendelkezett. Ezt a feleslegesen bonyolult rendszert az új törvény tehát úgy módosítja, hogy ilyen esetben a kölcsönbeadó köteles haladéktalanul, azonnali hatállyal megszüntetni a kölcsönzésre irányuló munkaviszonyt, és a munkavállalónak annyi időre járó távolléti díjat megfizetni, amennyi a munkáltató felmondása esetén járna, továbbá megfelelően alkalmazni kell a végkielégítés szabályait is [Mt. 29. § (1)–(2) bekezdés]. Úgy kell tehát tekinteni, mintha ilyenkor a munkáltató érdekkörében felmerült okból kellene megszüntetni a munkaviszonyt.
Elhatárolási kérdések: hasonló, de mégis más…
Az új Mt.-vel több olyan jogintézmény is megjelent, amelyek a munkaerő-kölcsönzéshez hasonló helyzetet teremtenek, és amelyek elhatárolása nem magától értetődő. A munkaerő-átengedés formáinak elkülönítése az elmúlt években is számos jogvitában felmerült. Aminősítés kérdése tipikusan hatósági ellenőrzések során, illetve az ezek alapján indult közigazgatási perekben merül fel, ritka, hogy a foglalkoztatás jogi konstrukcióját – illetve annak jogszerűségét – a munkavállaló vitatná. Tekintsük át, melyek a munkaerő-kölcsönzésre emlékeztető, de attól megkülönböztetendő intézmények az új törvényben!
1. A kirendelés
A munkaerő-kölcsönzéshez hasonló, de csak ideiglenes és nem üzletszerű munkaerő-átengedést jelent a kirendelés. A kirendelés nem atipikus munkaviszony, hanem speciális munkáltatói utasítás, amely alapján a munkavállaló ideiglenesen egy másik munkáltatónál végez munkát.
A kirendelés célja tehát, hogy átmenetileg a munkáltató egy másik munkáltatóhoz irányítsa a munkavállalót, ha ő maga nem tud, vagy nem kíván eleget tenni foglalkoztatási kötelezettségének. A kirendelésről a két munkáltató (a kirendelő és a fogadó) megállapodást köt egymással. Hasonlóság a munkaerő-kölcsönzéssel, hogy a munkavállaló egyik esetben sem annak a munkáltatónak a szervezetében és utasításai szerint dolgozik, amellyel amúgy munkaviszonyban áll, hanem egy harmadik fél szervezetébe iktatódik be. A kirendelés esetében azonban az „ideiglenes” jelző valóban átmeneti jelleget jelent. Az új Mt. szerint ugyanis a munkaszerződéstől eltérő foglalkoztatás naptári évenként összesen a 44 beosztás szerinti munkanapot vagy 352 órát nem haladhatja meg. E mértéket azonban kollektív szerződés magasabban is meghatározhatja (Mt. 53. §, 57. §).
Az új Mt. alig tér ki arra, hogyan oszlanak meg a munkáltatói jogok és kötelezettségek a kirendelő és a fogadó munkáltató között. Csupán annyit rögzíti, hogy a kirendelés ideje alatt a munkavállalóra a fogadó munkáltatónál érvényes munkarend az irányadó, illetve a kirendelés alatt a munkavállalót ért károkért a két munkáltató egyetemlegesen felel [Mt. 96. § (4) bekezdés; 166. § (3) bekezdés]. Minden egyéb kérdésben a feleknek kell megállapodni (például szabadság kiadása, bérfizetés, költségek viselése), azzal, hogy a munkaszerződést módosítani, illetve a jogviszonyt megszüntetni csak a munkaviszonyban álló kirendelő munkáltató lehet jogosult. A Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvénnyel (a továbbiakban: 1992. évi Mt.) szemben az új törvény nem rendelkezik a fogadó munkáltató kollektív szerződésének hatályáról sem [1992. évi Mt. 106. § (5) bekezdés], ezért álláspontom szerint a fogadó kollektív szerződése egyáltalán nem is alkalmazható a kirendelt munkavállalókra.
A korábbi szabályozás azt is előírta, hogy – a munkaerő-kölcsönzéssel szemben – a munkavállaló kirendelésében csak ellenszolgáltatás nélkül és csak olyan munkáltatók állapodhatnak meg, amelyek tulajdonosi kapcsolatban állnak egymással. E két megkötést az új Mt. már nem tartalmazza (1992. évi Mt. 106. § és Mt. 53. §). Így 2013-tól (Az Mt. munkaszerződéstől eltérő foglalkoztatásra vonatkozó 53. §-a 2013. január 1-jén lépett hatályba) a kirendelés nemcsak az egy vállalatcsoporton belüli áthelyezést jelenti, hanem a kirendelő és a fogadó munkáltató egymástól teljesen független is lehet. A kirendelés rendeltetésével azonban továbbra sem egyeztethető össze, hogy a munkaerő átengedése ellenérték fejében történjen. Ezzel ugyanis – ha csak rövid idejű kikölcsönzésekre is, de – megkerülhetővé válnának a munkaerő-kölcsönzési tevékenység folytatásához megkövetelt feltételek. Így a kirendelés nem alkalmazható a munkaerő üzletszerű átengedésére. Annak azonban nincs akadálya, hogy a munkabért és közterheit az a munkáltató viselje, akihez a munkavállalókat kirendelték [Ezt az 1992. évi Mt. kifejezetten ki is mondja 106. § (2) bekezdésében].
Tekintettel arra, hogy a gyakorlatban eddig is számos esetben fordult elő a munkaerő-kölcsönzés kirendeléssel történő leplezése, (Lásd például LB Mfv.I.10.349/2008/2.; BH2008. 99; LB Mfv.I.10.401/2009/3.) megítélésem szerint indokolt lett volna az ellenérték kifejezett tilalmát megőrizni a kirendelés szabályai között.
2. A több munkáltatóval létesített munkaviszony
Az új Mt. által bevezetett lehetőség, hogy egy munkaszerződésben, adott munkakörre több munkáltató is alkalmazhatja közösen a munkavállalót (Mt. 195. §). Ilyen esetben tehát a munkavállaló feladatait több munkáltató részére teljesíti, de egy munkaviszony keretében. Ez elképzelhető úgy, hogy munkaideje megoszlik az egyes munkáltatók között, és időben elkülönülve teljesít részükre (például két cég közösen alkalmaz egy adminisztrátort). Olyan eset is lehetséges, amikor a munkavállaló egyidejűleg dolgozik minden munkáltató számára (például egy irodaházat együtt bérlő négy cég közösen foglalkoztat egy portást).
A munkaerő-kölcsönzéssel szemben itt nem a munkavállaló feletti munkáltatói jogkör visszterhes átengedéséről van szó, hanem eleve több jogalany kerül a munkáltatói pozícióba, akiket a munkáltatói jogok és kötelezettségek teljessége megillet, illetve terhel. Míg a munkaerő-kölcsönzés esetén a kölcsönbeadó és a kölcsönvevő jogállása különböző, a több munkáltatóval létrejött munkaviszonyban csupán többszöröződik a munkáltatói pozíció, de ezek azonos érdekállást jelentenek. A kölcsönzés tehát több érdekállású, a több munkáltatóval létesített munkaviszony pedig többalanyú kötelem. A munkáltatói pozícióban lévők között nincs markáns különbség, nincs szó a munkaerő átengedéséről sem, hiszen azzal a szerződéskötéstől kezdve minden munkáltató eleve rendelkezik. Míg a munkaerő-kölcsönzésnél a munkaszerződés aláírásakor nem feltétlenül ismert a kölcsönvevő személye, illetve annak kiválasztásához nem is szükséges a munkavállaló beleegyezése, a több munkáltatóval létesített munkaviszonynál a munkavállaló csak a szerződést kötő munkáltatók részére köteles teljesíteni. További különbség, hogy a több munkáltatóval létesített munkaviszony nem csak három-, hanem többoldalú is lehet. Természetesen minél több munkáltató szerepel a jogviszonyban, annál bonyolultabb összehangolni a jogok gyakorlását és a kötelezettségek teljesítését.
A munkaerő-kölcsönzéshez képest a legfontosabb különbség tehát a munkáltatói jogok és kötelezettségek megoszlásában ragadható meg. Mivel ebben az esetben minden munkáltató ugyanannak a munkaszerződésnek alanya, jogaik és kötelezettségeik alapvetően egyezőek. A törvény csupán két kérdésben tesz közöttük kötelezően különbséget. Egyrészt, a munkaszerződésben meg kell állapodni arról is, hogy melyik munkáltató fizeti a munkabért. Ez független attól, hogy egyébként a munkáltatók egymás között hogyan osztják el a foglalkoztatással kapcsolatos költségeket (például utazási költségtérítés). A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti rendelkezésekről és törvénymódosításokról szóló 2012. évi LXXXVI. törvény által beépített új szabály szerint a munkavállalóra a munkabér-fizetésre kijelölt munkáltató kollektív szerződése alkalmazandó, hacsak ettől eltérően nem állapodnak meg [Mt. 279. § (4) bekezdés]. Főszabály szerint tehát a szerződő munkáltatók közül ki kell jelölni egy „központi munkáltatót”, akit a munkaviszonyból eredő legfontosabb kötelezettség, a bérfizetés terhel majd. Ez a kijelölés határozza majd meg a munkavállalóra kiterjedő kollektív szerződést is.
Másrészt, a munkáltatóknak ki kell jelölni maguk közül azt, aki a közterhek megfizetésével, bevallásával, bejelentésével kapcsolatos kötelezettségekért felelős. Ha a kijelölésre írásban a munkaviszony létesítésével egyidejűleg nem kerül sor, a munkaviszony valamennyi munkáltatója 500 000 forintig terjedő mulasztási bírsággal sújtható, illetve a kötelezettségek teljesítésére bármelyikük kötelezhető [az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (Artt.) 16. § (4b) bekezdés, 172. § (2a) bekezdés, 178. § 23. pont; a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Tbj.) 4. § a) pont 8.alpont; egyes adótörvények és azzal összefüggő egyéb törvények módosításáról szóló 2011. évi CLVI. törvény 454. § (5a) bekezdés].
Bár nem kötelező, de a közterhek szempontjából érdemes ugyanazt a munkáltatót kötelezettnek kijelölni, aki a munkabért is fizeti. A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (Szja tv.) szerint viszont a bevételnek nem számító juttatást, valamint a béren kívüli juttatásokat több munkáltató is biztosíthatja együttesen. Ez abból a szabályból ered, miszerint ilyen esetben az Szja tv. rendelkezéseit a több munkáltató ilyen juttatásának együttes összegére vonatkozóan kell irányadónak tekinteni (Szja tv. 3. § 14. pont).
A munkáltatói szerepkör gyakorlásának minden más kérdésében a felek csak egymást korlátozzák, így erről célszerű megállapodniuk. Például bármelyik munkáltató jogosult utasítást adni, de csak úgy, hogy a munkavállaló a másik munkáltató által adott utasításokat is teljesíteni tudja. Hasonlóan, a törvény alapján a munkaviszonyt bármely munkáltató megszüntetheti, de ettől eltérő megállapodás is lehetséges [Mt. 195. § (4)bekezdés]. Például a megszüntetés joga fenntartható a közterhek és a munkabér szempontjából kötelezett félnek. Hangsúlyozni kell azonban, hogy az Mt. szerint a munkáltatók a munkavállaló bármely munkajogiigényével kapcsolatban egyetemlegesen felelnek [Mt.195. § (3) bekezdés]. Így, ha a felek megállapodása alapján van is különbség az egyes munkáltatók jogai és kötelezettségei között, a munkavállalóval szemben felelősségük azonos. (A munkáltatók felelőssége adójogi szempontból is összekapcsolódik. Ha ugyanis a kijelölt munkáltató az esedékes adót nem fizette meg, és azt tőle nem lehet behajtani, az adó megfizetésére határozattal kötelezhető bármely másik munkáltató, egészen addig, amíg valamelyik teljesít, vagy tőle az adót be lehet hajtani [Art. 35. § (2) bekezdés j) és k) pontok].)
A több munkáltatóval létrejött munkaviszony tehát nem a munkaerő átengedésére, hanem közös foglalkoztatásra irányul. Mivel azonban a szabályozás a legtöbb kérdést a felek megállapodására bízza, nem kizárt, hogy a gyakorlatban a munkaerő-kölcsönzést leplező konstrukciók is kialakulhatnak, ahol a „központi munkáltató” bújtatott ellenérték fejében biztosítja a munkaerőt a szerződést kötő további munkáltató partnereinek.
3. Az iskolaszövetkezeti munkaviszony
A munkaerő-kölcsönzéshez nagyon hasonló foglalkoztatás valósul meg az iskolaszövetkezeti munka során. Aszövetkezetekről szóló 2006. évi X. törvény (a továbbiakban: Sztv.) szerint az iskolaszövetkezet a szociális szövetkezetek egyik fajtája, sajátosságuk pedig, hogy a tagjaik számára munkafeltételek teremtése végett folytatják tevékenységüket (Sztv. 8. §). (Részletesen lásd a szociális szövetkezetekről szóló 141/2006. (VI. 29.) Korm. rendeletet.) Ennek megfelelően a szociális szövetkezetben a tagok személyes közreműködésként munkavégzésre kötelesek, ami megvalósulhat munkaviszonyban, illetve egyéb jogviszonyokban is.
Az iskolaszövetkezet tagja tehát a szövetkezettel áll jogviszonyban, de a munkavégzésre általában nem magánál a szövetkezetnél kerül sor, hanem egy harmadik félnél, akivel a szövetkezet egy bizonyos feladat ellátására (például szórólaposztás, árufeltöltés stb.) polgári jogi szerződést köt. A korábbi szabályozás alapján az iskolaszövetkezeteknek nem volt törvényi felhatalmazása arra, hogy a tagjaik feletti munkáltatói jogokat átengedjék megrendelőiknek. Ezért, ha a munkaügyi ellenőrzés azt tapasztalta, hogy a megrendelő közvetlenül utasítja, ellenőrzi a „diákmunkásokat”, úgy tiltott munkaerő-kölcsönzést állapított meg.
Ezt a gyakorlatot a Legfelsőbb Bíróság is megerősítette (Lásd például LB Mfv.II.10.156/2007/2.) Mivel azonban életszerűtlen volt, hogy az iskolaszövetkezet képviselője útján irányítsa a munkavégzést a megrendelőnél, ezért a törvény 2011 nyarától az iskolaszövetkezetek számára is lehetővé tette a munkáltatói jogkör átadását (Lásd az 1992. évi Mt. 194–194/F. §-ait, amelyeket a 2011. évi CV. törvény iktatott be 2011. augusztus 1-jétől).
Furcsa módon azonban az 1992. évi Mt. a 18. életévét be nem töltött munkavállaló esetén csak vis maior esetén tette lehetővé az utasítási jog átadását [lásd 194/C. § (1)–(2) bekezdés]. Mivel a munkáltatói jogkör megosztására vonatkozó lehetőségnek semmilyen összefüggése nincs a munkavállaló életkorával, helyeselhetjük, hogy ezt a különbségtételt az új Mt. már nem tartja fenn.)
Erre épül a hatályos Mt. megoldása is. Az iskolaszövetkezeti munkaviszony ugyan számos sajátosságot mutat a munkaerő-kölcsönzéshez képest, ám a jogviszony lényege, az alárendeltségben foglalkoztatható, utasítható munkaerő ellenérték fejében történő átengedése azonos. Éppen ezért az iskolaszövetkezeti munkaviszony a munkaerő-kölcsönzéssel rokon intézménynek tekinthető.
A törvény meghatározása szerint az iskolaszövetkezeti munkaviszony a nappali tagozatos tanuló, hallgató és az iskolaszövetkezet közötti határozott időre létesült munkaviszony, amely alapján a munkavállaló egy harmadik félnél köteles munkát végezni [Mt. 223. § (1) bekezdés]. Ebből a definícióból három fontos különbség adódik a kölcsönzéshez képest. Egyrészt, az iskolaszövetkezeti munkaviszonyban csak nappali tagozatos diák, illetve hallgató állhat.
A jogviszony sajátosságait így a munkavállaló tanulmányi elfoglaltságaira tekintettel kell kialakítani. A diákmunkát igénybe vevő harmadik félnek is számolnia kell azzal, hogy a munkavállaló tanulmányai miatt elfoglalt, ezért nem tud tartósan napi 8 órás munkavégzést vállalni. Másrészt, munkáltató csak iskolaszövetkezet lehet. Végül, a jogviszony fogalmilag határozott időre létesül, amelynek időtartama egyébként az öt évet meghaladhatja, és korlátozás nélkül alkalmazhatóak határozott idejű jogviszonyok azonos felek között is [Mt. 227. § (3) bekezdés].
Mivel a tanulmányok mellett a munkavállaló tipikusan csak rövid időre (például hétvégére, vagy a hét pár napjára) tud munkát vállalni, sajátosan alakul az iskolaszövetkezeti munkaviszony létesítése. A felek egymással első lépésben egy keret-munkaszerződést kötnek, amely csak azt rögzíti, a tag milyen jellegű feladatokat vállal majd, illetve a díjazás mértékét is csak orientáló jelleggel adja meg. A „hagyományos” munkaszerződésnek megfelelő megállapodás csak akkor születik meg, ha konkrét munkavégzésre kerül sor. Ekkor az előző, keretszerződés alapján egy újabb szerződést kötnek a felek, amelyben már pontosan rögzítik az alapbért, az ellátandó feladatot, a munkavégzés helyét és időtartamát [Mt. 223. § (2)–(3) bekezdés].
Mivel a keret-munkaszerződés öt évnél hosszabb határozott időre is köthető, a teljes tanulmányok idejét lefedheti, és végig megfelelő keretét adhatja az iskolaszövetkezeten keresztüli munkavégzésnek. Az iskolaszövetkezeti munkaviszony tehát több konkrét munkavégzést foglalhat magában, ez a fajta „ernyőjelleg” itt még erősebb, mint a munkaerő-kölcsönzésnél. Adós marad viszont a szabályozás azzal, hogyan szüntethető meg, vagy módosítható a konkrét feladatra létrejött megállapodás. Így a munkavállaló csak az iskolaszövetkezettel megegyezve szüntetheti meg a konkrét megállapodást, illetve egy adott megbízás teljesítéséből egyoldalúan csak a munkaviszonyt (a keretszerződést) is megszüntetve léphet ki.
Az általános szabályokhoz képest fontos sajátosság, hogy az iskolaszövetkezeti munkaviszonyban nem jár rendes szabadság, betegszabadság, szülési és fizetés nélküli szabadság. Ugyanakkor a munkavégzési kötelezettséggel nem járó idő tartama nem lehet kevesebb, mint amennyi szabadság a munkavállalót életkora alapján megilletné [Mt. 225. § (2) bekezdés]. Erre az időre azonban a munkavállalót díjazás nem illeti meg. Aszabály indoka elvileg az, hogy a tanulmányokat folytató fiatalok általában csak rövid időtartamokra vállalnak munkát, és így megfelelően tudnak gondoskodni a pihenésükről, rendes szabadság nélkül is. Álláspontom szerint ez az érvelés nem fogadható el. Semmi nem garantálja ugyanis, hogy az iskolaszövetkezeti munkaviszonyban álló munkavállaló ne dolgozhatna huzamosabb ideig (akár részmunkaidőben), és így ne lenne indokolt részére fizetett távollétet biztosítani. Mintegy húsz napot elérő munkaviszonyban időarányosan már legalább egy nap rendes szabadság járna, mint ahogy jár is minden más munkaviszonyban – az iskolaszövetkezeti foglalkoztatást kivéve. Önkényes, ésszerű indok nélküli megkülönböztetésnek tűnik ezért a rendes szabadság kizárása [Alaptörvény XVII. cikk (4) bekezdés].
Hozzá kell tenni, az alkotmányossági aggályok mellett a szabály egészen biztosan az uniós jogrendbe ütközik. A munkaidő-szervezés egyes kérdéseiről szóló 2003/88/EK irányelv 7. cikke szerint ugyanis minden munkavállalót megillet évente négy hét fizetett szabadság. Az Európai Bíróság ezt a szabályt igen szigorúan értelmezi. Mint egy ítéletében kifejtette, „az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a minden munkavállalót megillető, fizetett éves szabadsághoz való jogot az uniós szociális jog különleges fontossággal bíró elvének kell tekinteni, amelytől nem lehet eltérni, és amelynek az illetékes nemzeti hatóságok általi érvényesítése csak az […] irányelvben kifejezetten meghatározott korlátok között történhet”.
Az Európai Bíróság a Dominguez-ügyben kimondta, hogy a tagállamok a minden munkavállaló számára kifejezetten biztosított éves fizetett szabadsághoz való jognak magát a keletkezését nem zárhatják ki egyes munkavállalók tekintetében (C‑282/10. para. 16–19). Az iskolaszövetkezeti munkaviszony kapcsán külön figyelmet érdemel, hogy a BECTU-ügyben az Európai Bíróság azt is elutasította, hogy a munkaviszony rövid időtartamára tekintettel lehetne kizárni a fizetett szabadságot. Mint rámutatott, téves az a feltevés, hogy a rövid időtartamra szerződött munkavállaló kipihenheti magát az újabb munkaviszony létesítése előtt. A folyamatosan rövid időtartamokra szerződő munkavállalók esetében ez ugyanis éppen még kiszolgáltatottabb helyzetet eredményez a tartósan foglalkoztatottakhoz képest, ezért az egészségük, biztonságuk védelme érdekében különösen fontos a szabadság biztosítása, átmeneti foglalkoztatás esetén is (C‑173/99. para 6.).
A jogharmonizáció szempontjából az iskolaszövetkezeti munkaviszony és a munkaerő-kölcsönzés tartalmi hasonlósága is felvet kérdéseket. Az iskolaszövetkezet által nyújtott szolgáltatás ugyanis megfelel a 2008/104/EK irányelv munkaerő-kölcsönzés fogalmának (lásd 1. és 3. cikk). Ha viszont ez így van, akkor az irányelv szabályait az iskolaszövetkezeti munkaviszonyban is meg kell tartani. E vonatkozásban az új Mt. feltétlenül előrelépést jelent. Az alapvető munka- és foglalkoztatási feltételek vonatkozásában ugyanis éppúgy biztosítja az egyenlőséget az iskolaszövetkezet tagjának, mint a kölcsönzött munkavállalóknak. E szabály betartásáért a két fél egyetemlegesen felel [Mt. 224. § (4)–(5) bekezdés]. Sőt, e ponton a diákmunka szigorúbb szabályok alá esik, hiszen – szemben a kölcsönzéssel – az egyenlő bánásmódhoz itt semmilyen kivétel nem kapcsolódik. Ha tehát a diákmunkás egyenlő értékű munkát végez a megrendelő közvetlenül alkalmazott, saját munkavállalójával, úgy díjazásukban sem tehető különbség.
A munkaerő-kölcsönzési irányelvvel azonban az iskolaszövetkezeti munkaviszony más vonatkozásokban nincs összhangban. Így nincs garancia arra, hogy a megrendelőnél való foglalkoztatás ideiglenes lenne (noha a gyakorlatban a tartós foglalkoztatás még ritkább, mint a kölcsönzés esetében), hiányoznak a munkavállaló tartós foglalkoztatáshoz jutását elősegítő rendelkezések és a kollektív jogi tájékoztatási kötelezettségek is [2008/104/EK irányelv 3. cikk, 6. cikk (1)–(4) bekezdés, 8. cikk]. (Ez utóbbi vonatkozásában az új Mt. ugyan előírja, hogy a munkáltató félévente köteles tájékoztatni az üzemi tanácsot a munkáltatónál foglalkoztatott munkavállalók számáról és munkakörük megnevezéséről, ám az iskolaszövetkezeti munkavállalók – a megrendelővel fennálló munkaviszony hiányában – nem vonhatóak ebbe a körbe [Mt. 262. § (3) bekezdés c) pont]).
Hozzá kell tenni, hogy álláspontom szerint ez a jogviszony a közteher-fizetési kedvezményre (lásd alább) tekintettel sem vonható ki az irányelv hatálya alól. Aligha tekinthetjük ugyanis megalapozottan az iskolaszövetkezeti munkaviszonyt államilag támogatott szakképzésnek, vagy beilleszkedési, átképzési program keretében történő foglalkoztatásnak [2008/104/EK irányelv 1. cikk (3) bekezdés].
Az iskolaszövetkezettel szerződő harmadik fél a munkavállalónak utasítást adhat, indokolt ezért, hogy bizonyos körben munkáltatói kötelezettségei is legyenek. A felelősség köre a munkaerő-kölcsönzésre irányadó szabályok szerint alakul. E szabályok betartását a munkaügyi ellenőrzés a megrendelőnél ellenőrizheti [Met. 3. § (3) bekezdés]. Sajnálatos azonban, hogy a harmadik személynek okozott károkért mindenképpen az iskolaszövetkezet felel, mivel – szemben a kölcsönzéssel – nincs mód arra, hogy a megrendelővel kötött megállapodás alapján a felelősség ilyen esetekben a megrendelőt terhelje (Mt. 224. §, 226. §).
Az iskolaszövetkezeti munkaviszony a megrendelő szempontjából tehát tartalmilag megfelel a munkaerő-kölcsönzési szolgáltatásnak. A foglalkoztatott személyéből eredő különbségek – szakképzettség, tapasztalat hiánya, tanulmányi elfoglaltságok stb. – mellett azonban még egy eltérésre tekintettel kell lenni: az iskolaszövetkezeti munka kedvezőbb közteher-fizetési szabályok alá esik. Az iskolaszövetkezet ugyanis nem köteles társadalombiztosítási járulékot, illetve szociális hozzájárulási adót fizetni a nappali rendszerű oktatás keretében tanulmányokat folytató tanuló, hallgató tagjának foglalkoztatása után [Tbj. 5. § (1) bekezdés b) pont; 2011. évi CLVI. törvény 455. § (3) bekezdés b) pont]. Így a tanulmányokat folytató munkavállalókkal ellátható feladatok tekintetében az iskolaszövetkezeti munka jóval olcsóbb szolgáltatás, mint a munkaerő-kölcsönzés.
Az iskolaszövetkezeti munkaviszony és a munkaerő-kölcsönzés hasonlóságára tekintettel a kérdés továbbra is az, vajon indokolt-e az előbbi fenntartása. Az idegen munkaerő foglalkoztatásával járó előnyöket ugyanis a kölcsönzés is biztosítja, ezért felesleges egy újabb atipikus munkaviszony létrehozása. A kedvezőbb közterhek mellett persze érthető a piac érdeklődése e szolgáltatás iránt, ám kérdéses, az összes munkáltató közül miért egyedül az iskolaszövetkezet részesül ebben az előnyben.
Ez idő szerint nincs olyan követelmény az iskolaszövetkezetek szabályozásában, amely alapján bármilyen többletszolgáltatást (például a képzésükhöz igazodó munkalehetőséget) kellene nyújtaniuk az általuk foglalkoztatott diákok, hallgatók számára. Ellenkezőleg, ha a diák iskolaszövetkezeten keresztül szegődik el dolgozni, kedvezőtlenebb munkajogi szabályok alá esik, mint ha bármilyen más jogviszonyt választana, hiszen nincs rendes szabadság, betegszabadság és – a határozott idejű jogviszony miatt – nincs felmondási idő, vagy végkielégítés sem. Fel kell vetni, hogy a kedvezőbb közterhek miért nem a támogatandó személyhez – a diákhoz – kötődnek, és miért csak egyetlen lehetséges foglalkoztatójukhoz, az iskolaszövetkezethez.
Megítélésem szerint az iskolaszövetkezetek munkajogi és adójogi szempontból is privilegizált helyzetét akkor indokolt fenntartani, ha ehhez a foglalkoztatott fiatalok igényeihez igazodó többletkötelezettségeket is megkövetelne a jogalkotó.

matches:
Bíróság
§ 23
§ 14
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság


text:
GERÉBY KÚRIA HOTEL ÉS LOVASUDVAR - PDF
Download "GERÉBY KÚRIA HOTEL ÉS LOVASUDVAR"
1 GERÉBY KÚRIA HOTEL ÉS LOVASUDVAR H6050 Lajosmizse, Alsólajos 224. Tel.: Fax: Mobil:
2 Miként is lehetne szavakkal leírni azt, amit látni kell ahhoz, hogy igazán átérezhessük? Képzelje el, ahogy az autópályát elhagyva, a puszta közepén egy külön világba érkezik. Üde zöld fû, árnyas ligetek, a természet illata és mindent betöltõ madárcsicsergés. Még ki sem száll az autóból, de máris elárasztja a nyugalom. És ekkor eszébe jut: utazni jó de megérkezni még jobb. Megérkezni egy olyan szállodába, ahol a vendégszeretet magától értetõdõ és a különlegesség teljesen hétköznapi. Ahol az idõ megállítható, hiszen a park ölelésében megbúvó kúria távol van a rohanó világ zajától. Fordítsa ezt az idõt önmagára, feltöltõdésre, pihenésre! Engedje, hogy elvarázsolja Önt a környezet, és a személyzet mosolya! Csapatunk minden tagja azon dolgozik, hogy teljessé t egye azt az élményt, melyet úgy hívnak: GERÉBY KÚRIA. Bízunk benne, ez az ismertetõ meghozza kedvét egy személyes látogatáshoz, hogy ezt az élményt Önnel is megoszthassuk. 1
3 A Geréby család és a Kúria története A korábban Gremsperger nevû család október 8-án kapott címeres nemességet, Gerébyre való névváltoztatással és Ötömösi elõnévvel. Az ÖTÖMÖSI GERÉBY család ekkor került Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegyébe. A lajosmizsei Geréby Majort ÖTÖMÖSI GERÉBY GYULA alapította. A köztiszteletben álló, a szegények jótevõjeként is fellépõ földesúr nemzetközileg is elismert ménest létesített a majorban. Okleveles gazdászként a birtokot mintagazdasággá fejlesztette. A birtok központjaként és a család lakóhelyeként szolgáló kúriát Geréby úr az 1800-as évek végén építtette. Az épület eklektikus stílusú, melyben fõleg neobarokk és klasszicista elemek dominálnak. Geréby Gyula 1918-ban 51 éves korában, felesége, Margit, 1941-ben 65 évesen halt meg. Mindketten a lajosmizsei temetõben nyugszanak. Lányuk, Katinka, Argentínába emigrált, ahol 1989-ben hunyt el. A RÉGIÓ EGYIK LEGELEGÁNSABB RENDEZVÉNYHELYSZÍNE A II. világháborút követõen a Kúria magára maradt, állaga leromlott, használhatatlanná vált ban teljes körû felújítást követõen mint szálloda nyitotta meg kapuit. Kezdetben a HungarHotels szállodalánc részeként üzemelt, majd 1991-ben magántulajdonba került. SZÉLESI LÁSZLÓ és LÁTOS LAJOS ügyvezetõ tulajdonosok több mint két évtizede igazgatják a Geréby Kúriát,amely az utóbbi évek fejlesztéseinek köszönhetõen a régió egyik legelegánsabb rendezvényhelyszínévé nõtte ki magát. 2 3
4 A Geréby Kúria természeti környezete A Geréby Kúria Hotel és Lovasudvar festõi környezetben, az Alföld szívében, Budapesttõl autóval alig félórányira, az M5-ös autópálya lajosmizsei kijáratától 3 km távolságra fekszik. E kis területen többféle tájjelleg megfigyelhetõ. A lovasudvarban ízelítõt kaphatunk a homokos pusztából, tõle néhány száz méterre pedig hûsölhetünk a teraszon a park hatalmas fáinak árnyékában. VARÁZSLATOS TERMÉSZETI KÖRNYEZET MINDEN ÉVSZAKBAN A major 50 hektárnyi területébõl a központi 7 hektár gondozott park, melynek néhány fáját még maga ÖTÖMÖSI GERÉBY GYULA ültette. A varázslatos természeti környezet különösen nyáron hívogató, de a téli pusztát lovas szánon bejárni is felejthetetlen élmény. A park madárcsicsergéstõl hangos, a tóparti bokrokban vadkacsák költenek. Csendes nyári hajnalokon az õzek a parkba is bemerészkednek. Az épületek elhelyezkedésének köszönhetõen a vendégek közel érezhetik magukat a természethez, miközben kényelmükrõl a legkisebb mértékben sem kell lemondaniuk. Itt valóban elfelejthetik a hétköznapi rohanást, ez a harmonikus környezet észrevétlenül is pihenésre készteti az embert. 4 5
5 Szolgáltatásaink dióhéjban 58 elegáns szoba és lakosztály 130 férõhellyel Saját lovasudvar 30 lóval, pónikkal, csacsikkal, állatsimogatóval Családias wellness-részleg pezsgõfürdõvel, szaunákkal, szoláriummal Szabadtéri úszómedence, foci-, kosár-, teniszés strandröplabdapálya, játszópark Kitûnõ étterem és házias ízeket kínáló konyha Különbözõ méretû, klimatizált rendezvénytermek akár 450 fõig Szabadtéri rendezvényhelyszínek és teraszok Drinkbár, biliárd, asztalifoci, asztalitenisz, darts, lengõteke Õrzött parkoló Értékmegõrzõ A vendégterekben költségmentesen igénybe vehetõ szélessávú vezeték nélküli internet (WIFI), valamint a hallban külön internetsarok Szórakoztató programok Vendégszeretõ személyzet 6 Kulináris élmények Bográcsban gõzölgõ alföldi gulyásleves vagy egy csészényi hûsítõ, lágy eperkrémleves; hagymán pirított serpenyõs libamáj vagy egy könnyû zöldséges lasagne, desszertnek esetleg egy fõételnek is beillõ somlói galuska a Geréby Kúriában mindenki megtalálja az ízlésének megfelelõ finomságokat. Vendégeinknek azonban nem egyszerûen ételeket, hanem kulináris élményt szervírozunk. Garancia erre ZALA ANDRÁS mesterszakács, aki az 1986-os nyitás óta látja el a konyhafõnöki teendõket. 7
6 VENDÉGEINKNEK NEM EGYSZERÛEN ÉTELEKET, HANEM KULINÁRIS ÉLMÉNYEKET SZERVÍROZUNK Konyhánk specialitásai a bográcsban készült ételeken kívül a nyárson- és roston sült ételkülönlegességek, melyeket elsõsorban csoportos rendezvényekre ajánlunk. Szabadtéri gulyásparti, nyárson sült malac vagy ökör, valamint faszénparázson grillezett húsok színesítik a kínálatot azok számára, akik az ízek mellett a látványt is elõnyben részesítik. A zamatos alföldi borok mellett a jó hangulatról a ház kitûnõ cigányzenekara gondoskodik. A borok kedvelõinek a legjobb hazai borászok által készített nedûkkel kedveskedünk. Hûen a Geréby Kúria alföldi jellegéhez, a ház boraként a 2007-ben az év borászának választott FRITTMANN JÁNOS Cserszegi Fûszeresét, Kékfrankosát valamint legendás Kékfrankos Roséját kínáljuk. A borlapon azonban a teljesség igénye nélkül megtalálhatók BOCK JÓZSEF, GERE ATTILA, TAKLER FERENC, THUMMERER VILMOS, VIDA PÉTER valamint a Vylyan pincészet kiváló borai is. 8 9
7 A HATÁRTALAN SZABADSÁGÉRZÉSE A gyakorlott lovasok terepen, kísérõvel hódolhatnak szenvedélyüknek, a haladók pedig a karámban csiszolhatják tovább lovastudásukat. Ám azok se csüggedjenek, akik lovat eddig csak képen láttak. Szakképzett csikósaink futószáron bárkinek segítenek elsajátítani a lovaglás alapjait, legyen kisgyermek vagy lelkes felnõtt. A legkisebb csemeték póniháton ismerkedhetnek meg a négylábú élménnyel. A lovaglás mellett sétakocsikázásra, télen pedig lovasszánkózásra is van lehetõség. Lovasudvar Aki ült már lovon, tudja, hogy lóhátról nézve más a világ. Akinek pedig még nem volt rá alkalma, annak feltétlenül ki kell próbálnia. A lovaglás nem pusztán sport, ami minden létezõ porcikánkat átmozgat, a lovaglás életérzés. A határtalan szabadság érzése. A Geréby Kúria ezt az életérzést kínálja Önnek. Igazán különleges látványosság az alföldi lovasbemutató, ahol a csikósok bemutatják a lovaikat, és ügyességi versenyeken mérik össze lovastudásukat. Csoportos rendezvényekhez kiváló szórakoztató program
8 12 Wellness szolgáltatások Családias wellness-részlegünk a felüdülés szigete. Egy fárasztó nap végén jól esik a lazítás a melegvizes pezsgõfürdõben. A szaunázás kedvelõi választhatnak a hagyományos finn és az infraszauna közül. Kellemes pihenésre csábít a fûtött melegpad is A FELÜDÜLÉS SZIGETE Nyáron a wellness-részleg melletti teraszon nyugágyakon nyújtózva élvezhetjük a Nap simogató sugarait. Ha az idõjárás netán nem teszi lehetõvé a szabadban napozást, a napimádók számára egy szolárium áll rendelkezésre. 13
9 Szobáink Szállodánkban jelenleg 58 különbözõ típusú szobában és lakosztályban 130 fõ elhelyezését tudjuk biztosítani. Az alábbiakban részletesen is bemutatjuk a különbözõ szobatípusokat és azok felszereltségét. Tornácos Hotelszoba Tornácos Hotelszoba Hotelszoba Családi Hotelszoba Lakosztály Nr. 101 Lakosztály Nr. 102 Lakosztály Nr. 108 Tornácos Lakosztály 2 db egyágyas. A 2006-ban épült különálló szálloda épületben találhatók. Felszereltségük: zuhanyzós fürdõszoba WC-vel, tévé, telefon, minibár. Elegánsak, hangulatosak, a hotelszobáknál kisebb méretûek. Mozgáskorlátozott vendégeink fogadására is alkalmasak. 37 db kétágyas. A 2006-ban épült különálló szálloda épületben találhatók. Két külön ággyal, de az ágyak összetolhatók. Felszereltségük: zuhanyzós fürdõszoba WC-vel, tévé, telefon, minibár. Elegánsak, hangulatosak, a hotelszobáknál kisebb méretûek. Nem pótágyazhatók. 13 db kétágyas. A fõépület 2004-ben épült részében találhatók. Két külön ággyal, de az ágyak összetolhatók. Felszereltségük: zuhanyzós fürdõszoba WC-vel, tévé, telefon, minibár légkondicionáló. Elegánsak és hangulatosak. Nem pótágyazhatók. A fõépület 2004-ben épült részében található. 1 db van belõle, az egyik toronyszoba (Nr. 107). Két különálló, de összetolható ággyal, valamint a nappali részben kétszemélyes kanapéval. A háló és a nappali rész egy helyiségben van. Tágas a szoba, kisgyermekes családok részére ideális. Felszereltsége: zuhanyzós fürdõszoba WC-vel, tévé, telefon, minibár, légkondicionáló. Elegáns és hangulatos. A fõépület 2004-ben épült részében található, 1 db van belõle. Háló-, nappali- és elõszobából áll, erkélye is van. A hálószobában franciaágygyal, a nappaliban kétfõs kanapéval. Felszereltsége: tévé, telefon, minibár, légkondicionáló, a fürdõszobában pezsgõfürdõkád, zuhanykabin és WC. Elegáns, hangulatos, tágas, kisgyermekes családok részére is ideális szoba. A fõépület 2004-ben épült részében található, 1 db van belõle. Háló-, nappali- és elõszobából áll. A hálószobában két különálló, de összetolható ággyal, a nappaliban kétfõs kanapéval. Felszereltsége: zuhanyzós fürdõszoba WC-vel, tévé, telefon, minibár, légkondicionáló. Elegáns, hangulatos, tágas, kisgyermekes családok részére is ideális szoba. A fõépület 2004-ben épült részében található, 1 db van belõle, az egyik toronyszoba. Háló-, nappali- és elõszobából áll. A romantikus toronyhálószobában franciaággyal, a nappaliban kétfõs kanapéval. Felszereltsége: zuhanyzós fürdõszoba WCvel, tévé, telefon, minibár, légkondicionáló. Elegáns, hangulatos, tágas, kisgyermekes családok részére is ideális szoba ban épült különálló szálloda épületben találhatók, 2 db van belõlük. 60 m 2 alapterületûek. Két háló-, nappali- és elõszobából állnak. Az egyik hálószoba francia-, a másik két külön ágyas,a nappaliban kétfõs kanapéval. Felszereltségük: tágas, zuhanyzós fürdõszoba, WC (külön helyiségben is), tévé, telefon, minibár, nagy terasz. Elegánsak, hangulatosak. Mozgáskorlátozott vendégeink fogadására is alkalmasak
10 Szabadidõ A szabadidõ tartalmas és kellemes eltöltéséhez számtalan szolgáltatással járulunk hozzá. Szállodánkat a szabadtéri sportolási és kikapcsolódási lehetõségek teszik még különlegesebbé. A nyári forróságban hûsítõ élmény egy csobbanás a nyitott medencében, a napozóágyak pedig pihenésre hívogatnak. Az aktívabbak számára füves foci- és kosárlabdapálya, 2 db teniszpálya, strandröplabdapálya, asztalitenisz valamint lengõteke áll rendelkezésre. Kellemes sétára csábít a park és a környék túraútjai, de kölcsönzött kerékpárral vagy lovaskocsival távolabbi úticélokat is választhatnak. A kocsikázás egyik látványossága a szomszédos fácán- és vaddisznótelep. A közelben kiváló horgászés vadászhelyek vannak. A speciális programok szervezésében készséggel állunk vendégeink rendelkezésére. AKTÍVAN A SZABAD LEVEGÕN Szállóvendégeinknek a tollaslabdától a teniszütõig minden sporteszközt költségmentesen biztosítunk. A gyermekeket a játszóparkban mászókák, csúszda és hinta várja. Egy munkával töltött nap után jól esik egy ital a drinkbárban. Ugyanitt darts, biliárd, asztalifoci, kártya- és sakkasztal kínál lehetõséget a szórakozásra. A sportosabbak a kondiszobában több gép közül is választhatnak
11 ÖN MEGÁLMODJA, MI PEDIG VALÓRA VÁLTJUK ELKÉPZELÉSEIT Mi ezt a lehetõséget kínáljuk Önnek, hiszen a Geréby Kúriában minden együtt van, ami egy tökéletes esküvõ megszervezéséhez szükséges. Ön megálmodja, mi pedig valóra váltjuk elképzeléseit. A részletekért kérjük, lapozza át esküvõi tájékoztatónkat! Geréby Kúria,, a romantikus esküvohelyszín Ha eljön a nagy nap, ki tudna romantikusabbat elképzelni, mint egy csodás õsparkban elterülõ tisztáson, fûzfák ölelésében, a délutáni nap sugaraitól simogatva, kellemes zene mellett kimondani a boldogító IGEN -t?
12 Csoportos pusztaprogr amok Lovasbemutatónk kocsikázással és étkezéssel kombinálva komplett csomagajánlatként is rendelhetõ, amely csoportok számára kitûnõ kirándulási lehetõség és felejthetetlen élmény. A vendégek betekintést nyernek az alföldi csikósok életébe, finom pálinkát kóstolhatnak, valamint kipróbálhatják az ostorcsattintást és a lovaglást. KITÛNÕ PROGRAMOK ÉS FELEJTHETETLEN ÉLMÉNYEK 20 Családi rendezvények Házassági évforduló, születésnap, ballagás, eljegyzés, keresztelõ a családi összejövetelekre számos alkalom kínálkozik. A Geréby Kúriakülönleges és elegáns helyszín szerettei köszöntéséhez. Varázslatos környezet, kitûnõ konyha, valamint figyelmes és segítõkész személyzet teszi emlékezetessé az eseményt. Legyen szó dekorációról, tortáról vagy zenekarról, készséggel segítünk a rendezvény legapróbb részleteinek megszervezésében. Egy rövid kocsikázást követõen az évszázados hársfa alatt, kellemes cigányzene mellett megízlelhetik a bográcsgulyást, a ropogós sült libacombot és az alföldi lángoló tejespitét. Kínálatunkban természetesen többféle menüválaszték is szerepel. Színesítheti a programot egy pörgõs néptáncbemutató, az ajándéküzletben pedig népmûvészek által készített termékeket, terítõket, kerámiákat vásárolhatnak. 21
13 Csomaga jánlatok Belefáradt a hétköznapok egyhangúságába? Pihenésre, kikapcsolódásra vágyik? Hagyja maga mögött a várost, utazzon el és szánjon idõt a feltöltõdésre! Csomagajánlataink egész évben az Ön kikapcsolódását szolgálják, legyen szó ünnepi hosszú hétvégérõl, családi nyaralásról, vagy a gyermek nyári lovastáboráról. De ha párjával szeretne néhány napot édes kettesben eltölteni, a Geréby Kúria erre a célra is tökéletesen megfelel. CSOMAGAJÁNLATAINK EGÉSZ ÉVBEN AZ ÖN KI KAPCSOLÓDÁSÁT SZOLGÁLJÁK Ha csomagajánlataink között nem talál Önnek megfelelõt, készséggel állítunk össze személyre szabott ajánlatot az Ön elképzelései szerint. Ajándékutalvány Szeretné különleges ajándékkal meglepni szeretteit, barátait, üzleti partnerét? Ajándékozzon élményt! Választhat fix összegû, vagy az Ön igényei alapján összeállított ajánlatot tartalmazó ajándékutalványaink közül. Munkatársaink készséggel állnak rendelkezésére ajánlatkérésével kapcsolatban
14 Legnépszerûbb csapatépítõ játékunk, a pusztaolimpia mellett a szállodát övezõ 50 hektárnyi szabad területen outdoor-tréning partnerünkkel, a TEAM SPIRITTEL együttmûködve, a régióban egyedülálló lehetõségeket kínálunk extrém és szórakoztató outdoor programok szervezéséhez. Bõvebb információért lapozza át konferenciás tájékoztató kiadványunkat! MAGYARORSZÁG LEGJOBB *** CSILLAGO S KONFERENCIA SZÁLLODÁJA 2008 és 2013 BAN Rendezvény, konferencia A Geréby Kúria Hotel és Lovasudvar a régió egyik legelegánsabb rendezvényhelyszíne, ahol háromcsillagos áron négycsillagos szolgáltatást nyújtunk. Rendezvénytermeink ideális körülményeket biztosítanak bármely céges rendezvény számára, kisebb létszámtól akár 450 fõig. ARANYCSILLAGOS TRÉNINGHELYSZÍN 2009,2010 és BEN
15 Kirándulási lehetõségek, látnivalók Hosszabb tartózkodás esetén érdemes felkeresni a környék látnivalóit. A Kúria szomszédságában lévõ Pusztatemplom, a lajosmizsei Tanyamúzeum, a katolikus templom barokk épülete, illetve a horgásztó rövidebb kirándulás úticélja lehet. Semmiképpen sem szabad kihagyni egy sétát a hírös város fõterén. KECSKEMÉT negyed óra alatt elérhetõ autóval, és hazánk egyik legszebb fõtere várja az odalátogatókat. A környékben több termálvizes és élményfürdõ is található, a legközelebbi Kecskeméten. 26 A történelem és a hagyományok kedvelõinek feltétlenül érdemes ellátogatni Ópusztaszerre, a Nemzeti Történelmi Emlékparkba, amely az M5-ös autópályán alig egy óra alatt elérhetõ. Recepciónk készséggel ad felvilágosítást a környékbeli programlehetõségekrõl. Kapcsolat További információért, hírekért, aktualitásokért keresse fel honlapunkat a címen. Ajánlatkérésével kapcsolatban munkatársaink az alábbi elérhetõségeken várják megkeresésüket: Csoportos ajánlatkérés, céges rendezvények: BÁRDY ZOLTÁN értékesítési vezetõ Tel.: Esküvõi érdeklõdés: VIGH ENDRE VARGA FERENC éttermi üzletvezetõk Tel.: Egyéni ajánlatkérés, csomagajánlatok: CZAKÓ TAMÁS fõportás Tel.: GERÉBY KÚRIA HOTEL ÉS LOVASUDVAR H6050 Lajosmizse, Alsólajos 224. Tel.: , Fax: Elfogadott utalványok: Az alábbi kártyák 10% kedvezményre jogosítanak: Elfogadott hitelkártyák: 27
16 A Geréby Kúria Területtérképe ) KÚRIA FŐÉPÜLET 2) T ORNÁCOS HOTEL 12) Ő RHÁZ RECEPCIÓ 3) N ÁDAS RENDEZVÉNYHÁZ 13) ESKÜVŐI CEREMÓNIA HELYSZÍN HOTELSZOBÁK 4) KATINKA RENDEZVÉNYHÁZ 14) Ú SZÓMEDENCE ÖTÖMÖSI ÉTTEREM 5) SZÁZÉVES HÁRS 15) F OCIPÁLYA MARGIT TEREM 6) ÖREG TÖLGY 16) K OSÁRLABDAPÁLYA CSERSZEGI BOROZÓ 7) NÉPMŰVÉSZETI BOLT 17) S TRANDRÖPLABDAPÁLYA GYULA TEREM 8) L OVASUDVAR 18) T ENISZPÁLYÁK WELLNESS 9) B ETYÁR LOVASCSÁRDA 19) J ÁTSZÓPARK DRINKBÁR 10) K ÁPOLNA 20) EXTRÉM OUTDOORPÁLYA 28 TERASZ 11) PARKOLÓ 21) FEDELES LOVARDA
GERÉBY KÚRIA HOTEL ÉS LOVASUDVAR H 6050 Lajosmizse, Alsólajos 224. Tel.: +36 76 356 555 Fax: +36 76 356 045 Mobil: +36 30 9559 056 E mail: gereby@gereby.hu www.gereby.hu Miként is lehetne szavakkal leírni

matches: KÚRIA KÚRIA KÚRIA kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria KÚRIA Kúria KÚRIA KÚRIA


text:
Cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság a fizetés felén - Jogászvilág - Jogászvilág
Cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság a fizetés felén - Jogászvilág
Kezdőlap » Cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság a fizetés felén
Ami a tényállást illeti, a 49 éves felperest a bíróság 1994-ben cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezte, majd ezt 2005-ben, 2011-ben és 2013-ban általános jelleggel fenntartotta. A felperes havonta rokkantsági nyugdíjban, árvaellátásban és családi pótlékban részesül. Megtakarításai nincsenek, ellenben személyi kölcsönből, folyószámlahitelből és hitelkártyán tartozása keletkezett, utóbbi miatt végrehajtási eljárás is indult vele szemben. Rokkantsági ellátásának egy része letiltás alatt állt, a fennmaradó összeget a folyósító szerv 50-50%-os megosztásban a felperes és a gondnoka kezéhez utalja. A felperes gondnoka segítségével megállapodást…
Ami a tényállást illeti, a 49 éves felperest a bíróság 1994-ben cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezte, majd ezt 2005-ben, 2011-ben és 2013-ban általános jelleggel fenntartotta. A felperes havonta rokkantsági nyugdíjban, árvaellátásban és családi pótlékban részesül. Megtakarításai nincsenek, ellenben személyi kölcsönből, folyószámlahitelből és hitelkártyán tartozása keletkezett, utóbbi miatt végrehajtási eljárás is indult vele szemben. Rokkantsági ellátásának egy része letiltás alatt állt, a fennmaradó összeget a folyósító szerv 50-50%-os megosztásban a felperes és a gondnoka kezéhez utalja. A felperes gondnoka segítségével megállapodást kötött a pénzintézettel, így a tartozások egy részét elengedték, míg a további tartozás megfizetésére részletfizetést engedélyeztek. A tartozások teljesítését a hivatásos gondnok intézte a hozzá folyósított jövedelemrészből.
A felperes a gondnokság alá helyezésének megszüntetését kérte arra hivatkozással, hogy jövedelme beosztására, ügyei intézésére önállóan is képes.
Az alperes viszontkeresetében a felperes cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság alá helyezésének fenntartását kérte a társadalombiztosítási, szociális és munkanélküli-ellátás igénylése, illetve az azzal, valamint a munkaviszonyból és a munkaviszony jellegű jogviszonyból származó jövedelme 50%-át meghaladó jövedelemmel való rendelkezés; a bírósági, hatósági eljárások kezdeményezése; az ingó és ingatlanvagyonnal kapcsolatos rendelkezési jog; a tartózkodási hely meghatározása; az örökösödési ügyek; az egészségügyi ellátással összefüggő jogok gyakorlása; a bentlakásos szociális intézetben történő elhelyezéssel kapcsolatos jognyilatkozatok megtétele; a lakásbérlettel kapcsolatos jognyilatkozatok megtétele ügycsoportokban és kérte továbbá a felperes választójogból való kizárását.
Az elsőfokú bíróság a keresetet elutasította. A kirendelt pszichiáter szakértő megállapította a felperes mentális zavarát, amely miatt a kritikai ítélő funkciói beszűkültek, akarati életét az indulati befolyásoltság, pillanatnyi ötletek hatása jellemzi, éngyenge és befolyásolható. Kimondta, hogy az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége továbbra is tartósan, nagymértékben csökkent, állapotában javulás nem, a kor előrehaladtával csak romlás várható. A szakvéleményt az előzményi iratok és a tanúvallomások is alátámasztották. A volt gondok szerint a felperes ügyeinek intézésében, különös tekintettel a vagyonjogi ügyek intézésében, a pénz beosztásában nagy fokban felelőtlen, azokat csak segítséggel képes elvégezni, de a felperes házastársa is úgy nyilatkozott, hogy a felperes pénzét ő kezeli.
A bíróság megállapította, hogy a felperes ügyei viteléhez szükséges belátási képessége mentális zavara miatt tartósan és nagymértékben csökkent. A jövőre nézve lényegében irreális terveket fogalmaz meg, saját képességeit lehetőségeit jelentősen túlbecsüli, kritikai ítélőfunkciói meggyengültek, a bonyolultabb helyzetek átlátására nem képes, ezért továbbra is indokolt a cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság alá helyezésének meghatározott ügycsoportokban való fenntartása. Mindez a felperes érdekét is szolgálja, jogai védelme érdekében szükséges.
A viszontkeresetttel részben egyetértve azt a bírósági, hatósági eljárások kezdeményezése, a bentlakásos szociális intézetben történő elhelyezéssel kapcsolatos jognyilatkozatok megtétele, a lakásbérlettel kapcsolatos jognyilatkozatok megtétele ügycsoportok kivételével a bíróság jóváhagyta, és a gondnokság alá helyezés kötelező felülvizsgálata iránti eljárás megindításának időpontját 2022. március 15-ében állapította meg. Meglátása szerint a felperes belátási képessége tartósan, nagymértékben csökkent, ezért vagyoni jogainak megóvásához, a megélhetéséhez szükséges alapvető feltételek biztosításához, betegségének kezeléséhez továbbra is indokolt a cselekvőképesség részleges korlátozása.
A másodfokú bíróság helybenhagyta az elsőfokú döntést. Egyetértett abban, hogy a felperes jövedelmi és vagyoni viszonyaival összefüggő érdekeinek megóvásához feltétlenül szükséges, hogy a felperes szabadon csak jövedelme fele részével rendelkezzen. Az áramszolgáltatás visszakapcsolása, a hiteltartozások rendezése korábban is a gondnok közreműködésével valósult meg, ez a tevékenység pedig nyilvánvalóan a felperes érdekét szolgálta. Ha a felperes a teljes jövedelmét kézhez venné, fennállna annak veszélye, hogy ismételten közüzemi tartozást halmozna fel és ezzel önmagát hozná hátrányos helyzetbe.
A felperes állítása szerint a felperes a jelenlegi gondnoka nem tartja vele a kapcsolatot, jövedelméről kérése ellenére nem számol be, a gondnok helyett mindent a felperes intéz, fizeti a számláit. Így a jövedelmével kapcsolatos feladatait felelősséggel képes ellátni, ezért indokolatlan, hogy jövedelmének csak a fele részével rendelkezik.
A Kúria kiemelte, a bíróság cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság alá azt a nagykorút helyezi, akinek az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége mentális zavara következtében tartósan, vagy időszakonként visszatérően nagymértékben csökkent és emiatt egyéni körülményeire, valamint családi és társadalmi kapcsolataira tekintettel meghatározott ügycsoportban gondnokság alá helyezése indokolt. Ezt megszüntetni akkor lehet, ha elrendelésének oka már nem áll fenn, ugyanakkor lehetőség van a gondnokolt által önállóan nem gyakorolható ügycsoportok módosítására is. A Kúria álláspontja szerint a felperes mentális zavara és életvitele nem indokolja a társadalombiztosítási, szociális és munkanélküli-ellátás igénylése, illetőleg az ezzel, valamint a munkaviszonyból és a munkaviszony jellegű jogviszonyból származó jövedelem 50%-át meghaladó jövedelemmel való rendelkezés ügycsoport tekintetében a felperes cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság alá helyezésének megszüntetését.
Úgy ítélte meg, az ügyben eljárt bíróságok az előzményi perek, a felek előadása, a tanúvallomások és a felek által elfogadott szakértői vélemény alapján megalapozottan vonták le azt a következtetést, hogy a felülvizsgálati kérelemben kifogásolt ügycsoportban is indokolt a felperes gondnokság alá helyezésének a fenntartása a jövedelmi viszonyaival összefüggő érdekei megóvásának biztosítására. Hangsúlyozta, hogy a cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság alá helyezés megszüntetéséről való döntés során a mérlegelés szempontjai körébe kell vonni egyebek mellett a felperesnek a jövedelmi viszonyaihoz fűződő érdekeit.
Mivel egyértelműen megállapítható, hogy a felperesnek a társadalombiztosítási, szociális és munkanélküli-ellátás igénylése, illetőleg a jövedelemével való rendelkezési jog területén is szüksége van gondnoka támogatására és segítségére, ezért a Kúria a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta.
Az ismertetett döntés (Kúria Pfv. II. 20.120/2018.) a Kúriai Döntések 2019/2. számában 44. szám alatt jelent meg.
Releváns jogszabályhely: 2013. évi V. törvény 2:19. § (2) bekezdés, 2:30. § (1) és (3) bekezdés.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria


text:
iratismertetéssel kapcsolatos kérdésekforrás főoldal vissza
Súgás 2016.08.31. 22:41
Profi ügyvédeket ajánlunk! Budapest
laila0616 2016.08.31. 13:19
Ez esetben az élettárs egyáltalán meg sem ismerheti a jegyzőkönyvet? Max. az esetleges bírósági eljárásban ismerheti meg annak tartalmát?
Dr.Attika 2016.08.30. 19:07
Ha a sértett akár a büntetőeljárás megindítása előtt, akár azt követően meghalt, helyébe egyenesági rokona, házastársa, élettársa, testvére, törvényes képviselője vagy jogszabály, illetve szerződés alapján a sértett által eltartott személy léphet, és gyakorolhatja a (2) bekezdésben meghatározott jogokat. Több fellépésre jogosult személy esetén az érintettek kijelölhetik maguk közül a sértetti jogokat gyakorló személyt. Megegyezés hiányában az a személy gyakorolhatja a sértett jogait, aki az eljárásban elsőként fellépett.
Dr.Attika 2016.08.30. 19:00
Nem fogja Önnek kiadni az ügyész. Be. 51.§ (3) bekezdés.
laila0616 2016.08.30. 18:48
Egy balesetben elhunyt élettársa (akivel közös gyerekük is született) szeretné megtekinteni és másolatot kérni a baleseti jegyzőkönyvről.Az elhunyt családja és az élettárs közötti kapcsolat megromlott, nem mutatják meg a jegyzőkönyvet, sőt ellehetetlenítik a mindennapjait, gyámhatósághoz rohangálnak, stb. A rendőrség azt mondja, hogy az első közeli hozzátartozó (testvér) átvette a jegyzőkönyvet, neki megtartották az iratismertetést, így az élettárs nem kaphatja már meg. Emellett az ügy vádemelési javaslattal a napokban átkerül az ügyészséghez. A rendőrség javaslata az volt, hogy kérjük az ügyészségtől az irat kiadását.
A kérdésem az lenne, hogy kiadja-e az ügyészség neki a folyamatban lévő ügyről a jegyzőkönyv másolatát, egyáltalán megtekintheti-e? Ha igen, ezt a Be. melyik §-a biztosítja?
pa57 2010.12.12. 05:32
Bocsánat, még mindig áll a kérdés, hogy ha iylen nem volt, hogy oldalanként megnevezik , jkv-zik, hogy mely anyagokból kaptam félnymásolatt, akkor szabályos volt a jkv ?(Szban azt mondták, ez mind, és udvariasan kidobtak.)
pa57 2010.12.11. 05:22
A msáik topkba írtam - remélem, elolvaod , mert elég sok infó van benne - , hogy hétfőn ugyan nem tudom , mit írtam alá, de akkor semmit nem néztem meg és még a fénéymásolat nem is látezett. szóval az TUTI nincs benne abban sem, hogy miylen oldalakat láttam.szerdán meg csak egy szignót kértem a másolatra és kidobtak.
pa57 2010.12.11. 05:20
most olvasom Mseter sikolya észrevételét .
Nekem ilyeen tuti nem volt, hogy bárki is rögzítette volna, hogy 1-től meddig néztem át az iratokat !!!
csak a kezembe nyomták a fénymásolatot és kipenderítettek , aztán nem akartak mfolgadni, mert nem érnek rá. Pedig azt ias szerettem voln tudni, minden benne van.e ( bár azt azért nem hiszem, hogy lenne még vaalmi nagy horderejű biznyíétok, amit direkt visszatartanak.. vagy lehet iylen ?)
akkor erre hivartkozva kérhetek időpontot az előadórtól, hogy jkv-zze az észrevételeimet és hogy mely oldalakat adta át nekem ?
A_Mester_Sikolya 2010.12.10. 21:19
nos ez meglepő, azért köszönöm a válaszokat. például, vegyük azt, hogy HIÁNYOZNAK részletek az eredeti vallomásokból. mintha elmaszatolták volna dühöt/ellentmondást a szövegekből. mondok egy példát.sértett vallomása: fenyegettem az ismerősét, indítványozza, hogy a xy napon küldött, csatolt beszélgetést alaposan tekintsék meg, stb... legalábbis valami ilyesmi volt.az "új" vallomás: az ismerőse beszélt velem többször, de nem vettem figyelembe a mondandóját. és eltűnt az "indítványozás" belőle. érti ezt valaki? vagy helyes ez, így szokott ez lenni?
Gabicsek 2010.12.10. 18:59
Elvileg az iratismertetési jegyzőkönyvben rögzíteni kell, hogy 1-től milyen sorszámig nézted át az iratokat. Számítógépes rendszer rögzíti a jegyzőkönyv készítésének idejét, tehát utánajárható a dolog, ezért nehéz elhinni, amit írsz. Minden le van naplózva, amit a rendőr dolgozik.
A_Mester_Sikolya 2010.12.10. 11:15
egy frászt! azt tudom, hogy két ember dolgozott az ügyön, tehát két rendőr, nyomozó, csak valaki átvette az ügyet. de akkor az új nyomozó miért a "régi" vallomásokat mutatta nekem? miért nem az "újakat"?
kovacsz 2010.12.10. 10:59
Bolondságokat beszélsz.
A_Mester_Sikolya 2010.12.10. 10:42
még annyit, hogy én szeptember elején tettem vallomást, szóval ezért fura ez az egész.
A_Mester_Sikolya 2010.12.10. 09:45
üdvözlet!fura észrevételem támadt!! mikor a rendőrségen volt iratismertetés (szept vége), a sértettek vallomása fröcsögött a dühtől, tele volt valótlanságokkal, hazugságokkal. örültem is, hogy nagyon jó lesz, mert ha vége az ügyemnek, akkor majd hamis vádért/tanúzásért feljelentem őket. az utóbbi időben voltam a bíróságon, megint iratismertetésen (december) (rendőrségnél nem kértem másolatot az iratokról), és mit ad isten, a SÉRTETTEK VALLOMÁSA ABSZOLÚT MEGVÁLTOZOTT! egy csöppet meredek volt, mert az én vallomásomhoz finomították, formálták, és a dátum sem egyezett meg azzal (főként július volt a kihallgatás dátuma a régi verzióban), amit a rendőrségen olvastam, sőt, szerintem még a kihallgató rendőr sem az volt, aki az előző verzióban (az új verzióban szinte minden augusztus volt). úgyhogy nem értem - lehetséges az ilyen? hogy lehet, hogy iratismertetésen nem azokat az iratokat láttam, mint amit az ügyészségen?
kaméleon 2010.12.08. 09:02
Tényleg köszönöm az átlagon felüli velem való foglalkozást, és hogy másnak is hagyjak teret, nem is ragoznám ezt tovább. Remélhetőleg megoldjuk mostmár.(Nem keverem a jegyzőkönyv és a jelentés fogalmát, csak az egyszerűség kedvéért adott esetben úgy használom, ahogy az eljáró rendőr.)Mégegyszer köszi, nekem sokat jelentett, hogy ilyen rendesek voltatok! :)
Főlökött 2010.12.08. 08:52
A jegyzőkönyvBe. 166. § (1) A nyomozási cselekményekről - ideértve az ügyész, valamint a nyomozó hatóság intézkedéseit -, ha e törvény másképp nem rendelkezik, az ügyész, illetőleg a nyomozó hatóság jegyzőkönyvet készít. A jegyzőkönyvet a jegyzőkönyvvezető vagy a nyomozó hatóság tagja veszi fel.(2) A jegyzőkönyvben fel kell tüntetni
(3) A jegyzőkönyvben röviden le kell írni a nyomozási cselekmény menetét akként, hogy a jegyzőkönyv alapján az eljárási szabályok megtartását is ellenőrizni lehessen. A gyanúsított és a tanú vallomását, valamint a nyomozási cselekmény során tett indítványokat és észrevételeket a jegyzőkönyvnek a szükséges részletességgel kell tartalmaznia. A kihallgatott indítványozhatja a vallomásának szó szerinti jegyzőkönyvbe foglalását. Ha az ügyész vagy a nyomozó hatóság az indítványt nem tartja indokoltnak, azt elutasítja, és egyidejűleg a kihallgatottat tájékoztatja a 85. § (5) és (6) bekezdésében foglaltakról; az indítvány elutasítását és a tájékoztatást jegyzőkönyvbe foglalja.472(4) Ha a szakértő a szakvéleményt szóban adja elő, ennek jegyzőkönyvbe vételére a (3) bekezdés irányadó.(5) A jegyzőkönyvet a nyomozási cselekményt végző ügyész, illetőleg a nyomozó hatóság tagja és a jegyzőkönyvvezető aláírja. A gyanúsított, a tanú és a tolmács a jegyzőkönyv minden oldalát aláírja. Ha a gyanúsított, a tanú vagy a tolmács a jegyzőkönyv aláírását megtagadja, a megtagadás tényét és annak közölt vagy ismert indokát a jegyzőkönyvben fel kell tüntetni.(6) Ha a nyomozási cselekményen jelenlévő gyanúsított, védő, sértett, egyéb érdekelt, tanú vagy az érdekében eljáró ügyvéd az eljárással összefüggő esemény vagy nyilatkozat jegyzőkönyvbe vételét kéri, ez csak abban az esetben tagadható meg, ha ennek megtörténtéről az ügyésznek, illetőleg a nyomozó hatóság tagjának nincs tudomása.(7) A jegyzőkönyvet az ügyész vagy a nyomozó hatóság eljáró tagja szükség esetén kijavítja vagy kiegészíti, a kijavítást és a kiegészítést aláírja, és arról az érdekelteket értesíti. A nyomozási cselekményen jelen voltak a jegyzőkönyv általuk történt megismerését követően a jegyzőkönyv kijavítását vagy kiegészítését indítványozhatják. A kijavítást a jegyzőkönyvben a kijavítás dátumának megjelölésével fel kell jegyezni, vagy az indítvány elutasítását az iratokban fel kell tüntetni.
Szóval, ha jegyzőkönyvet vett fel, az így néz ki, ha jelentést készít, azt már bemásoltam a 2010.12.07. 12:54 hozzászólásba, ahol megtalálható.
kovacsz 2010.12.07. 20:48
Nos az legalább már kiderült, hogy kevered a jegyzőkönyvet a jelentéssel.
Marad a 2010.12.07. 18:43 - véleményem.
http://www.police.hu/…_orfk_ut.pdf
kaméleon 2010.12.07. 19:09
Nnna, így indítottam. :)Nem értettem, hogy jön ide bármilyen titokzatoskodás, ha mindenki jelen volt, és csak az eseményeket rögzítették. Viszont rendőrbá’ azt mondta, hogy a jegyzőkönyvet nem ér rá ott helyben írni, mert fontos munkát hagyott ott a téves riasztás miatt, de bent az őrsön megírja. Valóban megírta, aztán…. A többi ismerős.(Azt nem akaródzott megemlíteni, hogy az adott őrsöt a hamisan riasztó mama gyermekkori jó barátja vezeti. Mert, gondolom, ennek semmi jelentősége. Legalábbis, egy ideig ebből indulok ki.)
kovacsz 2010.12.07. 18:51
Miféle jegyzőkönyv? Ha van abból az kaphat, aki a jkv. felvételekor jelen volt.
kaméleon 2010.12.07. 18:47
Van jegyzőkönyv, mert az érintett kérte. Annak ellenőrzését meg tudtam oldani, hogy tényleg elkészült-e. Szabálysértési eljárást ugyan nem indítanak, de mivel a védekezés a mi oldalunk, és nem a támadás, ez nem is zavar.
kovacsz 2010.12.07. 18:43
Nincs nyomozás, nincs jegyzőkönv, ninxs bírósági eljárás, nincs a távolságtartásról határozat, semmi nincs, csak egy valótlan bejelentés.Ebben a rendőrség vagy saját hatáskörben indított szabálysértési eljárást, vagy ezt lehet kérni a rendőri intézkedésre hivatkozással.
Főlökött 2010.12.07. 13:40
Máskor gyorsabban, előbb írd, mert akkor 1., el is tudom olvasni és 2., nem kell annyit szögelnem a billentyűzeten :)))))))))) kopik.....:)
Sok sikert hozzá, mármint a körökhöz :)))))
kaméleon 2010.12.07. 13:35
Tényleg nagyon köszönöm a rám fordított időt és a segítségeteket! Asszem, már eredményesebben futok egy újabb kört. :)
Főlökött 2010.12.07. 13:18
2010.12.07. 11:50
Főlökött 2010.12.07. 13:13
Bocsika, csak míg kreáltam a hozzászólást és néztem a törvénytárat, született még egy hozzászólás-részletezés a témában, amit nem vettem észre, így nem is olvastam.
Értem, szóval történt egy bejelentés, egy helyszíni kihallgatás és egy jelentés. Erre lenne szüksége, az apának.Véleményem szerint menjen be a rendőrségre és kérje ki az általa aláírt jegyzőkönyv másolatát. Próbálja meg ugyanezt a jelentéssel is, hátha odaadják azt is. Az necces, az alábbiakban leírtak miatt. ( személyek adatai )Ha nem adják ki szóbeli kérésre, akkor írásban, ajánlott levélben kell kérni és arra reflektál a hatóság 30 napon belül írásban, hogy miért nem, vagy küldik a másolatot.
Amúgy az apa kérheti a Gyámhivatalt is, hogy keresse meg a nyomozó hatóságot, az ott történtek miatt és kérjen tájékoztatást, történt-e bűncselekmény, bántalmazás, vagy bármi más. Azt ne kelljen már javasolnom, hogy úgyszint ÍRÁSBAN tegye !
Mint tudjuk szó elszáll, írás......
Sok sikert az apának :)
kovacsz 2010.12.07. 13:10
Valótlan bejelentés szabálysértése.
kaméleon 2010.12.07. 13:05
:) Aranyos vagy, de ne „izélj” mán :), milyen sérülés, meg további cselekmény, ha az történt, hogy a kiérkező rendőr, szombat délután, betoppant egy barátságos, nyugodt légkörű lakásba, ahol a gyermek a szobájában volt, az ott élő rokon a saját szobájában dolgozott a számítógépén, az apa (aki állítólag éppen verte a gyermeket), egy melléképületben dolgozgatott egy ismerőssel. A rendőr jól felhúzta magát azon, hogy szórakoznak vele, mert láthatóan nincs, és nem is volt erőszak, miközben egy fontos ügyben járt el, amit ott kellett hagynia, hiszen az előírás az, hogy kiskorút érintő erőszak gyanúja esetén hanyatt homlok rohannia kell a hívásra. Az ott élő rokon és a behívott apa, azt sem tudták, hogy mit keres itt egy rendőr.
Főlökött 2010.12.07. 12:54
"Pláne, ha végül semmilyen további rendőrségi eljárás nincs, mert nincs rá ok sem, tehát, semmiféle nyomozási érdeket nem sért, ha meglátja, hogy a rendőrbácsi azt írta é le, ami volt, vagy nem."
Ez így ebben a formában nem teljesen igaz. Vélelmezem keletkezett egy jelentés is, sok más mellett, de keletkezett sérülés is, tehát keletkezett orvosi látlelet-vélemény is. A jelentésben annyi szerepel, amit egy független harmadik személy, ott, akkor mit tapasztalt - észlelt, és mit tevékenykedett az esetleges törvénysértés meggátolására ( természetesen a jelentésen az ott tevékenykedő-jelenlévő összes személy adatai is szerepelnek, úgyhogy ezen jelentés megismerése, az előbb említett tartalommal nem igazán lehetséges ).Az érintett megnézheti, a keletkezett anyagot, aminél jelen lehetett-volt, de véleményem szerint - vélelmezem, hogy folyamatban van az eljárás, s akkor bizonyos okmányok-iratok, a nyomozás érdekeire és az érintettekre tekintettel, nem kerülnek bemutatásra. Esetlegesen tájékoztatást kap, az eljárás állásáról.
A jelentésBe. 168. § (1) A nyomozó hatóság tagja az általa végzett nyomozási cselekményekről - ha az ügyész másképp nem rendelkezik - jegyzőkönyv helyett jelentést készíthet. Az ügyész elrendelheti egyes nyomozási cselekmények megismétlését, és ezekről jegyzőkönyv felvételét. A gyanúsított és a tanú kihallgatásáról, illetőleg a szembesítésről jelentés nem készíthető.(2) A jelentés tartalmazza a 166. § (2) bekezdésének a)-c) és e) pontjában meghatározott adatokat, az elvégzett eljárási cselekmények megjelölését, és ezek tartalmának tömör összefoglalását akként, hogy az eljárási szabályok megtartását is ellenőrizni lehessen.(3) A jelentést a nyomozó hatóság eljáró tagja írja alá.
kaméleon 2010.12.07. 12:29
„küldök levelet...” - mármint felvilágosítót.
kaméleon 2010.12.07. 12:27
Ó, köszi! Tényleg ez a méreg, nem a cián - ahogy írtad. Én ebből mégiscsak azt hámoztam ki, hogy az az ember, aki a „nyomozati cselekményen jelen volt”, aki az ügyben érintett, akit vádoltak valamivel, amit nem követett el, a jegyzőkönyvet megismerheti. Pláne, ha végül semmilyen további rendőrségi eljárás nincs, mert nincs rá ok sem, tehát, semmiféle nyomozási érdeket nem sért, ha meglátja, hogy a rendőrbácsi azt írta é le, ami volt, vagy nem.Mivel szóban semmi nem megy, rendőrrel nem szállok vitába (illetve, én még csak szállnék, de mást erre nem bíztatok), küldök levelet. Remélem, nem fog égni szegény pasas, ha hisz nekem! :)
Főlökött 2010.12.07. 12:05
Éjszakások.......a szervezetnek kell a pihenés :)))
kaméleon - jobb is, ha nem tévesztjük össze a könyvtárral, mert akkor bérletünk lenne oda, ami nem igazán egészséges dolog :))Viccet félretéve, mi is a kérdés ? Másik személy jegyzőkönyvének megismerése, távoltartási eljárásban ?
"16. § (1) A megelőző távoltartást a bíróság akkor rendeli el, ha az eset összes körülményéből, így különösen a bántalmazó és a bántalmazott által előadott tényekből, a hozzátartozók közötti erőszakra utaló jelekből, a bántalmazó és a bántalmazott magatartásából és viszonyából a hozzátartozók közötti erőszak elkövetésére megalapozottan lehet következtetni.(2) A megelőző távoltartást a bíróság legfeljebb harminc napra rendelheti el.(3) A bíróság a határozatát a meghallgatás alkalmával közli a felekkel, azt nekik átadja. Ha a meghallgatáson a bántalmazó nem jelent meg, a bíróság a rendőrség útján intézkedik a kézbesítésről. A rendőrség köteles a határozat kézbesítéséről gondoskodni.(4) A rendőrség által elrendelt ideiglenes megelőző távoltartás hatálya a bíróság által elrendelt megelőző távoltartás hatályának beálltával megszűnik.(5) A rendőrség által elrendelt ideiglenes megelőző távoltartás hatálya akkor is megszűnik, ha a bíróság nem rendeli el a megelőző távoltartást."
Ha nem történt meg a cselekmény, ami az eljárás során bebizonyosodik :"139/C. § (1) Aki valótlan tények állításával külön törvényben meghatározott - szabálysértésnek vagy bűncselekménynek nem minősülő - hozzátartozók közötti erőszak miatt a külön törvényben meghatározott megelőző távoltartás elrendelését kezdeményezi, ha azt a valótlan tények alapján elrendelik, százötvenezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik."
Szóval mivel az elsődleges intézkedéseket is a rendőség lépi meg, ezért került rátestálásra ez is. Természetesen irányadó a Be.64/A. §.-a. Az érintettek kikérhetik a készült jegyzőkönyveiket és így meg is lehet tekinteni egy harmadik félnek ( ha megmutatják a másolatot ), de mint hozátartozó, nem fog a hatóság iratbetekintést biztosítani, másolatot meg pláne nem. A Be. ezen rendelkezései a mérvadóak, ami nem teszi lehetővé, a megtekintést, megismerést.Az eljárásban részt lehet venni, mint egyéb érdekelt, képviselő ( meghatalmazás + hatósági erkölcsi bizonyítvány szükséges ), vagy mint segítő, de az sem hatalmaz fel senkit, a keletkezett jegyzőkönyvek megismerésére.Kiegészítés képpen :" Be.186. § (1) Aki a nyomozási cselekményen jelen lehet, az arról készült jegyzőkönyvet nyomban megtekintheti.(2) A gyanúsított, a védő és a sértett a nyomozás során is megtekintheti a szakvéleményt, az egyéb iratokat pedig akkor, ha az a nyomozás érdekeit nem sérti.(3) A gyanúsított és a védő jogosult arra, hogy azokról az iratokról, amelyeket megtekinthet, másolatot kapjon.(4) A sértett, illetőleg a tanú vallomását vagy egyébként személyi adatait tartalmazó, a nyomozás során keletkezett, illetőleg annak során beszerzett, benyújtott vagy csatolt iratról készült másolaton nem tüntethetők fel a sértett, illetőleg a tanú személyi adatai. Nem adható másolat az ügyész, illetőleg a nyomozó hatóság határozatának tervezetéről. Nem adható másolat az ügyész és a nyomozó hatóság között a 165. §, valamint a 165/A. § alapján keletkezett iratokról, kivéve azt, amely az ügyésznek és a nyomozó hatóságnak az üggyel kapcsolatos jogi álláspontját tartalmazza - ideértve különösen a nyomozási cselekmény elvégzésére vonatkozó ügyészi utasítást tartalmazó iratot, feltéve, ha a megjelölt nyomozási cselekmény végrehajtásra került -, ha az nyomozási érdeket nem sért."
Gabicsek idemásolta, ki és mit ismerhet meg, miből kérhet másolatot.
Más:Csak megjegyzésként :)"A nem hitelesített fénymásolat illetéke oldalanként 100 forint.VI. A hitelesítés illetéke
Volt szerencsém ilyen személyhez, aki az IMEI-t is megjárta és kért oldalankénti hitelesített másolatot egy 1700 oldalas büntieljárás teljes anyagából. Minden egyes oldal le volt hitelesítve :) Nem járható út, a cd-s kiírás, mivel az nem hitelesített és Ő ilyenre vágyott, természetesen illetékmentesen. Ha az indítványban - kérelemben "a büntetőeljárásban részt vevő személyek kérelmére a (2)-(7) bekezdés szerint legkésőbb a kérelem előterjesztésétől számított nyolc napon belül másolatot ad ki." teszi :"(8) A másolat kiadása ellen nincs helye jogorvoslatnak. A kiadás megtagadása miatt külön jogorvoslatnak van helye. "
Jogában áll, hitelesített másolatot kérni, a nyomozó hatóságnak egy dolga van, végrehajtani. Nem véletlenül írtam, ez az igazi méreg, nem a cián.
kaméleon 2010.12.07. 11:50
Köszönöm, bocs’, hogy előzőleg kissé élesen reagáltam!A törvényt ismerem, és néhány rendőrségi iránymutatást is, amelyek a családon belüli erőszak kezeléséről szólnak. (Sajnos, csak hézagosan, de tanultam is.)Olyan utasítást, vagy rendelkezést nem találok, amely alátámasztaná az eljáró rendőrség állítását, miszerint, ha családon belüli erőszak miatt intézkednek valahol, az azzal kapcsolatos iratokat azok a személyek, akikről szó van (az adott család), semmiképpen nem ismerhetik meg. Akkor sem, ha éppen arról szól, hogy nem volt erőszak, ezért nem indult büntetőeljárás sem.
Sajnos, nem egy olyan eset van, amikor a válófélben lévő szülők erőszakkal, akár szexuális abúzussal vádolják meg egymást annak érdekében, hogy könnyebben megszerezzék a közös ingatlant, a gyermekeket, stb. Ehhez kihasználják a családvédelmi szabályozásokat, és a rendőrséget is.Adott esetben is ez történt. Mivel a hamis vádakkal élő szülő egy kapcsolattartás alkalmával küldte ki a rendőrséget az apához azzal, hogy az éppen veri a nála lévő gyermekét, az intézkedés valóban ilyen ügyben történt. Azonban, a kiérkező rendőr, a helyszínen a világon semmilyen erőszakot nem talált. Mindenkit meghallgatott, letolta a gyermeket(15), akiről akkor még azt hitték, hogy ő hívott rendőrt, de beismerte, hogy nem bántották, helyrerakta az odaérkező anyát, majd közölte, hogy nem ír az esetről semmit, mert rengeteg „valódi” dolga van. Az apa viszont ragaszkodott ahhoz, hogy az esetet a rendőr jegyzőkönyvezze, hiszen tudta, hogy később igazolnia kell, ismét hamisan vádolták meg.A rendőr a jegyzőkönyvet valóban megírta, de még úgy sem hajlandóak ezt az erőszakkal vádolt, és a jegyzőkönyv íráshoz ragaszkodó apának megmutatni, ne adj’ Isten, másolatot adni, hogy az anya később valóban írásban jelentette be a gyámhivatalnál, hogy az apa bántalmazza a gyermeket, és erre az esetre hivatkozott azzal, hogy még a rendőrséget is ki kellett hívni. A hivatal elindította az eljárást, de a rendőrséget annak ellenére nem kereste meg a bizonyítás ügyében, hogy ez, mint a törvényben családkoordinációs szervként kiemelten megjelöltnek, kötelessége is volna. Sakk-matt. Valakit meg kell mozdítanom, ha azt szeretném, hogy az ügy előre jusson, illetve, nem kívánom, de lehetnek még olyan klienseim, akik ugyanezzel néznek szembe. Elnézést a hosszúságért, szándékomban állt elkerülni, de így legalább érthető a probléma.
Gabicsek 2010.12.06. 20:50
Még annyit: Ha a rendőri intézkedésnél nem készült külön jegyzőkönyv, hanem az elmondottakat a rendőr jelentésben rögzítette, nem hiszem, hogy az megnézhető. Ha Főlökött erre jár, talán tud ezzel kapcsolatban segíteni. Ha határozatot hoznak, azt kell megkapni. De ebben az új távoltartási törvényben nemigen vagyok otthon.
Gabicsek 2010.12.06. 20:44
Ha a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható távolságtartásról szóló törvény érdekel, itt a linkje:
http://megeroszakoltak.blog.hu/…yos_valtozat
ha nem sikerül előhívni, megnézheted, az alábbi törvényt, melynek száma: 2009. évi LXXII. törvény.Ezt olvasd végig, ha erre gondoltál.Ha az eset után büntetőeljárás is indult, az vonatkozik az iratmegismerési jogra, amit korábban írtam, tehát megnézheti a sértett a sérelmére elkövetett bűncselekménnyel kapcsolatos iratokat, a gyanúsított pedig mindent (ha több sértett is lenne, ő azt is)
kovacsz 2010.12.06. 20:05
Nem kell sokáig visszmenni csak:Gabicsek 2010.12.04. 23:03 -i hozzászólásáig és eldönteni, hogy ott szerepel-e a családtag kategória.
kaméleon 2010.12.06. 15:57
Köszönöm a kedves segítséget! Valószínűnek látszik, hogy nem vagyok elég intelligens ahhoz, hogy az eddigieket lefordítsam. (A rendőrséget viszont, még így sem volt szerencsém a könyvtárral összetéveszteni.)Egyetlen megkérdezett (gyámhivatal, gyermekjóléti, sőt, rendőr) sem biztos abban egyértelműen, hogy hogyan kell ezt kezelni. Nyilván el fogom érni, hogy mindenki tegye a dolgát, de nem mindegy, mennyi idő alatt, és nem szeretnék a szükségesnél magasabb helyen követelni, ha egyszerű utat is választhatok, és a kérés is célra vezethet.
kovacsz 2010.12.06. 15:25
Olvass vissza ki és mit ismerhet meg.A rendőrség nem könyvtár.
kaméleon 2010.12.06. 15:09
Köszönettel venném, ha esetleg meg tudnátok nekem mondani, milyen szabályozás vonatkozik a családon belüli erőszak miatti rendőri intézkedésről született iratok (min. jegyzőkönyv) megismerésére.(Az érintett családtagok hogyan ismerhetik meg a jegyzőkönyvet, ill., miért nem ismerhetik meg, ha az adott jegyzőkönyv éppen arról szól, hogy hamis bejelentés történt, a helyszínen nem csak családon belüli, de semmilyen erőszak nem volt?)
kovacsz 2010.12.06. 13:18
„Csak megjegyzéként:”Illeték Tv. 57§.(2) Illetékmentes a büntető ügyekben:
kovacsz 2010.12.06. 13:11
Ui.3. Az illetéket a másolat átvételekor az eredeti iraton illetékbélyeggel kell megfizetni.
Gabicsek 2010.12.06. 13:01
Főlökött tisztelettel!Én még egyetlen, de egyetlen ügyfél kezében sem láttam ilyennemű hitelesített fénymásolatot:) Vagy te igen? 100.-Ft/ oldal, és fénymásolni, oszt kész:)Az ilyen 1500 oldalas ingyenes másolatok kiadására találták ki a számítógépre felvitelt és CD-re kiírást. Más kérdés, hogy esetleg a barnább bőrű személy hogy fogja elolvasni, ha esetleg még villanya sincs, nemhogy számítógépe:)
Főlökött 2010.12.06. 09:02
Csak megjegyzésként, hogy a sértett részére történő másolat adásakor, első oldal 200.-Ft és minden további oldal 100.-Ft, ha nincs hitelesítve, csak másolva. De ha nevezett kéri, minden lapot lehitelesít a hatóság, és akkor oldalanként 200.-Ft. ( Illeték tv. )Első oldal azért elkerülhetetlen, mivel ott kerül feljegyzésre, hol, mikor kinek a kérésére, ki adta ki a másolatot majd pecsét. Így mivel ezen oldal hitelesített, a hitelesítés 100.-Ft + másolat készítés is, így 200.-Ft lesz. Ha minden oldalt hitelesítve kér az illető, akkor minden oldallal ezt kell tenni, s akkor 200.-Ft/o lesz.Akkor van gond, ha illetékmentes az egyén, hitelesített másolatot kér és vagy 1500 oldalas a kért anyag. Erre van a Be.-ban megszabott határidő :)))/ amúgy ez a méreg, nem a cián./
A_Mester_Sikolya 2010.12.05. 23:56
kovacsz 2010.12.05. 10:09
Jobbára a tanúk adatai.
A_Mester_Sikolya 2010.12.04. 23:36
nagyon szépen köszönöm - így már tiszta sor. csak lenne még egy kérdés: mi az a zártan kezelt irat?
Gabicsek 2010.12.04. 23:03
A_Mester_Sikolya!
Idemásolom Neked a Be. idevonatkozó paragrafusát:
(5) A nyomozás befejezését követően
A pótmagánvádlónál írják le a 229. § (2) bekezdést, így szól:
Tehát: kikérhet a sértett is fénymásolatokat azon iratokról, amely bűncselekményben sértett, csak ő pénzért és nem ingyen kapja, 100.-Ft/oldal illetékbélyegben. (ha egy ügyben több sértett van és különböző bűncselekmények, csak azon iratokat nézheti meg és kérhet róla a nyomozás befejezésekor fénymásolatot, amely a sérelmére elkövetett bűncselekményel kapcsolatos)
A_Mester_Sikolya 2010.12.04. 21:35
zaklatás a vád.
szép estét!az itt a nagy kérdésem, hogy amikor megtörténik az iratismertetés, a nyomozati szakasz végén, akkor arról tájékoztatják a sértettet? és rögtön ezután ő is kikérheti, akár még a gyanúsított vallomását is? vagy egyáltalán mikor teheti meg a sértett?
iparka 2010.09.26. 16:31
Egyébként elítéltek aztán vagy megszünteték az eljárást ?Bíróságra is eljuott az ügyed ?
Sajnos én is átlag állampolgár vagyok és egy hülye ügybenmost vádolnak, pedig azon túl, hogy néha nincs bérletem elsején , nagyobb bűnt nem követem még el..
Andris85 2010.09.26. 16:13
Igaz a hozzászólás.
Volt büntető eljárás ellenem is, tiszta zagyvaság volt az az egész...el voltak írva a tárgyi bizonyítékok mérete, a dvd-re kiírt dátum nem volt jó, a dvd-tartalmaként szolgáló videófelvétel dátuma csak 1 évvel tért el a felvétel és az elkövetés dátuma között, mind-mind jeleztem, de SENKI nem foglalkozott vele. Az antropológusi szakvéleményt figyelmen kívül hagyták, a felvételen szereplő személyről....kom-eszt megyében ne kerülj bíróság elé. Az ügyészség szintén elég fals....ha vádaskodni akarnak, akkor azt csinálják keményen, igérgetnek is, de foganatja nincs a dolognak. Csak az 1szeri bűnelkövetőkkel bánnak keményen. Talán a 3csapás....de ki tudja, ahány megye, annyi féle jogértelmezés és jogalkalmazás....
iparka 2010.09.26. 13:10
kovacsz 2010.09.25. 20:51
Ez a jobbik megoldás, postázni pedig a rendőrségre.
iparka 2010.09.25. 13:38
Köszönöm a válaszaikat. Akkor esetleg - ha ennyire változó, hogy adnak-e elég időt vagy sem - köztes megoldás lehet hogy helyben reagál az ember, amire tud, ill. a másolatokat elkérve pár napon belül kiegészíti az észrevételeit és elpostázza. Ez lehetséges ? Postázni a rendőrségre vagy ügyészségre vagy mindkét helyre kell ? Vagy inkább személyesen bevinni valahova ? Az ügyészség címét a konkrét ügyész nevével honnan lehet megtudni ?
kovacsz 2010.09.25. 11:15
Még pontosabban, az iratismertetést követően a jkv. lezárásra kerül, és nincs idő meghatározva arra, hogy meddig lehet észrevételt tenni. Az viszont kötött, hogy 15 napon belül az ügyészségen kell az iratoknak lennie. ( Azaz 0 perc és 15 nap között a rendőrség szabadul a nyomozati iratoktól, az ügyészségre történt átadást követően pedig az észrevételt legfeljebb postázzák az ügyészségnek, hogy csatolják az iratokhoz.)
kovacsz 2010.09.25. 11:02
végrehajtó1 2010.09.25. 10:59
„Ja, iratimertetés után akár egy órával már az ügyészségen lehetnek az iratok.”
Ezt te sem hiszed..:)
Majd talán akkor ha Pintér ahogy tegnapi hiradóban igérte: "...rendet kell tenni a rendőrségen is..."
kovacsz 2010.09.25. 10:50
„Haza kell vinni , nyugodtan áttanulmányozni és ezt követően kell észrevételt tenni.”
Ja, iratimertetés után akár egy órával már az ügyészségen lehetnek az iratok.
Dr.Attika 2010.09.25. 10:02
Ezt nem szabad iratismertetéskor, hogy ott olvasgatod. Másolatot kell kérni minden iratról az iratjegyzék szerint. Haza kell vinni , nyugodtan áttanulmányozni és ezt követően kell észrevételt tenni. A bírósági szakban is jól jön, hogy ugyanaz az akta van a terheltnél, mint a bírónál vagy az ügyésznél. Ráadásul ingyenes a történet.
kovacsz 2010.09.24. 22:01
Az az ellentmondás már nagy valószínűséggel fel lesz oldva egy szembesítéssel.
iparka 2010.09.24. 19:44
ja! Azt is észrevételezhetm , ha egy tanú állítása szerintem nem igaz ? vagy legalább azt, hogy neincs rá semmi bizonyíték ami alátámasztaná ?nem tudom, vádolhatok-e valakit hamis állítással, és ha igen, hogyan lehet ezt megfogalmazni diplomatikusan, a vádaskodás elkerülése érdekében.
iparka 2010.09.24. 15:28
Köszönöm, kovacsz.
kovacsz 2010.09.24. 09:15
Senki nem mond neked semmit, te olvashatod az iratokat, majd ha végeztél elmondhatod az észrevételeket, indítányokat.Valóban, olvasási sebességtől és iratmennyiségtől függően ez akár több óra is lehet.
iparka 2010.09.23. 21:30
És ha én odamegyek és minden egyes dolognál agilisen, határozottan kérem, hogy szájbarágósan mondja el és igenis hagyja hogy mindenre reagáljak ?Van jogom minél több időt kérni, tételesen végigmenni mindenen?Vagy szólnak egy máfél -két óra után, hogy szevasz haver, ennyi időd volt ?
kovacsz 2010.09.23. 21:06
Viszont ha lesz vádirat lehet miből készülni a tárgyalásra. Azért ez valami.
pa57 2010.09.23. 21:00
Én nem értem. 1-2 óra alatt felolvassák neki/elolvastatják vele az egész ügyet ?
Ebből nekem a jön le, hogy eléggé megnehezítik a lehetőségét arra, hogy érdemben reagálhasson olyasmikre, amik változtathatnak az ügy állásán és még nem hallott róluk előtte. Magyarul az egész kb .semmit se ér ..
iparka 2010.09.23. 19:37
Köszönöm szépen, kovacsz.
kovacsz 2010.09.23. 19:15
1. A sértett az őt érintő iratokat ismerheti meg és abból kérhet másolatot. (lehet akár tanú, akár gyan. kihallgatási jkv.-is.) pl. egyesített ügyekben lehet több bcs és több gyanúsított, de minden sértett csak a saját ügyét láthatja.
Vallomást a kihallgatás során kell tenni, nem iratismertetéskor.
Az iratismertetésről jkv. készül ami azt követően a nyomozati iratok része.
iparka 2010.09.23. 18:58
Ja, azért a gyanusított indítványát a tévedésekkel kapcsolatban ugye az ügyész is megkapja ? mert ha a nyomozés nem is folytatódik ("a tapasztalat ezt mutatja"), legalább az ügyész lássa már ..
iparka 2010.09.23. 18:50
Nem értem.összegyűlik egy nagy akta,ugyanezt használja az ügyész is, aki 30 napig olvasgathatja. Ezt mindet ott helyben lehet csak átolvasni és véleémnyezni ? Szóval üljön ott a gyansított egy fél napig és egy papirosra írja le az aggályait ? ???? mi van ha, azzal vádolnak, hogy teszem azt 2009 aug. 8-án balatonfenyvesen rosszat csináltam, de én tudnám tanúkkal igazolni, ha adnának pár napot a végiggondolsára, hogy akkor épp Szegeden tartózkodtam a haverokkal és van róla videófelvételem is.
kovacsz 2010.09.23. 18:26
iparka 2010.09.23. 15:50
Elnézést ha kicsit hosszúra sikeredtek a kérdéseim, nagyon rövid - ám helytálló, informatív választ is nagy örömmel vennék rájuk. Köszönöm szépen.
iparka 2010.09.22. 14:55
1. " A gyanúsított és az ügyvédje mindenből kérhet ingyen, a tanú a saját vallomásáról kérhet oldalanként száz forintos illetékbélyeggel, a sértett pedig minden olyan nyomozati cselekményről készült jkv-ből kérhet, amely cselekményeknél jelen lehetett /pl. szembesítésen jelen volt, vagy felismerésre bemutatáson, helyszínelésen, akkor ezekről kérhet, illetve a saját vallomásáról/, neki is oldalanként száz ft. Ezenkívül a megszüntető határozatból kap a sértett és a gyanúsított is ingyen. A sima tanú csak a saját vallomásából kaphat pénzért.
Ez igaz ?Ha igen : egy ismerősöm mesélte, hogy régebben egy családjában volt egy ügy és a Sértett is kapott sok nyomozati anyagból másolatot. Ezek szerint jogtalAnul adhatták-e ki neki és előfordulhat-e, hogy ez gyakran megtörténik ? Gyanusított kérheti-e, hogy erre fokozottan ügyeljenek a hatóságok és csak a sértettet megillető papírokat adják ki ?
2. A gyanusított kérheti-e, hogy a személyes azonosító adatait ( lakcím, édesanya neve, szül. adatok) bizalmasan kezeljék a sértett(ek) előtt (iratism. után, vádiratban, bíróságon...stb.) ? (A tanúk tudom, hogy nyilván nem tudhatják meg és feltételezem, hogy más gyanusított(ak) sem.) Névvel + útlevél/szem.ig.számmal önmagában is lehet egy állampolgárt azonosítani, nem ? Tiltja ezt valami, kérhet ilyet a gyanusított ?
3. Az iratismertetés után a gyanusítottnak milyen hatókörön belül van joga véleményezni az iratokat, bizonyítékokat ? (Pl. : téves egy begyűjtött adat - kérheti-e hogy vizsgálják meg újból, adott időpontban máshol tartózkodott, erre vannak tanúi - kérheti-e, hogy hívják be ezeket a tanúkat ...stb. )Szóval általánosságban mennyire szólhat bele a nyomozati folyamatba ilyenkor a gyanusított, milyen jogai vannak ?
Ezeket az észervételeket ott, a helyszínen pár óra alatt kelelne megtenni, vagy otthon átgondolhatja-e, kap -e erre néhány napot ?
csak mert ezt találtam a fórumon :"De be kell menni a hatósághoz, mert az iratismertetésre általában a nyomozó hatóság hivatalos helyiségében kerül sor. Egészen pontosan: „az erre kijelölt helyiségben“.Már csak azért is meg kell jelenni, mert erről jkv.-et vesznek fel, melyben több dolgot is rögzíteni kell, többek között a gyanúsított észrevételeit, indítványait.Valóban lehet ezek alapján további nyomozásnak helye, de a tapasztalat azt mutatja, hogy innen már megy az ügyirat az ügyészhez, és legfeljebb ő küldi vissza, ha helyt ad azoknak."Tehát értem én , hogy van ehhez joga, időt kéne neki hagyni, de ezek szerint nem szoktak erre elég teret biztosítani, ott helyben kéne panasszal élni ??? Ez nem várhatják el egy gyanusítottólszerintem..
4. Szabályos -e már iratismertetés előtt , gyanusítottat kihallgatáson rabosítani ?
5. Az ügyési vádirat után is -ha jól tudom , lehet véleeményt nyilvánítani a bizonyítékok ellen. Ez jellegében, hatókörében...stb. mennyibem különbözik az iratismertetés utáni véleményezéstől ???

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság