text:
2010. ősz BUDAPEST DÁVID GÉZA ÉS FODOR PÁL BIRTALAN ÁGNES, IVÁNYI TAMÁS ÉS SUDÁR BALÁZS. A Kőrösi Csoma Társaság folyóirata. - PDF
2010. ősz BUDAPEST DÁVID GÉZA ÉS FODOR PÁL BIRTALAN ÁGNES, IVÁNYI TAMÁS ÉS SUDÁR BALÁZS. A Kőrösi Csoma Társaság folyóirata.
Download "2010. ősz BUDAPEST DÁVID GÉZA ÉS FODOR PÁL BIRTALAN ÁGNES, IVÁNYI TAMÁS ÉS SUDÁR BALÁZS. A Kőrösi Csoma Társaság folyóirata."
1 A Kőrösi Csoma Társaság folyóirata ősz Szerkeszti DÁVID GÉZA ÉS FODOR PÁL BIRTALAN ÁGNES, IVÁNYI TAMÁS ÉS SUDÁR BALÁZS közreműködésével BUDAPEST2 A borítón: A pécsi Jakováli Haszán pasa dzsámi minaretje E számunk kiadását az MTA Könyv- és Folyóiratkiadó Bizottsága támogatta Kiadja a Kőrösi Csoma Társaság, Budapest Felelős kiadó: Iványi Tamás Műszaki szerkesztés: Terjék Edina Készült a Rocket Digitális Stúdióban ISSN3 Tartalom TANULMÁNYOK Dévényi Kinga: Šarī a vagy qānūn az iszlám jogtól az állami jogig. Gondolatok a törvénykezés alakulásáról az iszlám világban 1870 és 2010 között... 5 Kiss Mária: Női nyelv női lét: a középkori arab nők nyelvi jelenléte a korabeli arab prózairodalom tükrében Katkó Gáspár: A zaporozsjei kozákok hadjáratai az Oszmán Birodalom ellen között Szabó András Péter: Egy elveszett dzsámi: a borosjenői mecset Kelecsényi Ágnes: Mélyen tisztelt Tanár Úr! Goldziher Ignác és Stein Aurél levelezése az Akadémiai Könyvtár Keleti Gyűjteményében MISCELLANEA Horváth Róbert: A neoadvaita-probléma KISEBB TÖRTÉNETI ADATOK Dávid Géza: Egy szokatlanul magabiztos török főember: Oszmán Sah SZEMLE KÖNYVEK Elter István: Ibn Ḥayyān a kalandozó magyarokról (Balogh László) István Ormos: Max Herz Pasha ( ). His life and career (Iványi Tamás) Hóvári János: Rodostói emlékek és tanulságok / Beszédes Kálmán Rodostó magyar képírója (Kovács Nándor Erik) KRÓNIKA A Deutsche Morgenländische Gesellschaft magyar tiszteleti tagja: Hazai György4 Contents STUDIES Kinga Dévényi: Šarī a or qānūn from Islamic law to state law. On the development of jurisdiction in the Islamic world between 1870 and Mária Kiss: Female language female existence: The linguistic presence of medieval Arab women in the light of contemporary prose literature Gáspár Katkó: Campaigns of the Zaporozhian Cossacks against the Ottoman Empire between 1492 and András Péter Szabó: A lost cami: the mosque of Borosjenő Ágnes Kelecsényi: Honoured Professor! The correspondence of Ignaz Goldziher and Aurel Stein in the Oriental Collection of the Library of the Hungarian Academy of Sciences MISCELLANEA Róbert Horváth: The neoadvaita question MINOR HISTORICAL DATA Géza Dávid: An unusually self-confident Ottoman grandee: Osman Şah REVIEW BOOKS István Elter: Ibn Ḥayyān on the raiding Hungarians (László Balogh) István Ormos: Max Herz Pasha ( ). His life and career (Tamás Iványi) János Hóvári: Memoirs and lessons from Tekirdağ / Kálmán Beszédes A Hungarian painter of Tekirdağ (Nándor Erik Kovács) CHRONICLE A Hungarian honorary member of the Deutsche Morgenländische Gesellschaft: György Hazai5 TANULMÁNYOK Dévényi Kinga Šarī a vagy qānūn az iszlám jogtól az állami jogig. Gondolatok a törvénykezés alakulásáról az iszlám világban 1870 és 2010 között 1. Bevezetés Az utóbbi évtizedekben az egész iszlám világban megfigyelhető volt az állami törvényhozás és az iszlám jogi törvénykezés harca. Az iszlám alapján álló társadalom megvalósításáért harcoló vallási erők szélsőségesek és mérsékeltek egyaránt az arab világban is, úgymond, az isteni törvény, a šarī a helyreállításáért szállnak síkra. Elsősorban azokat az állami törvényeket ítélik el, amelyek egy létező iszlám jogi előírást helyettesítenek, változtatnak meg vagy éppen csak magyaráznak, rögzítenek. Ez azért is érdekes, mert az állami törvényhozók mindig azt hangsúlyozták, hogy ahol lehet, igyekeznek a šarī a törvényeit átvenni, azonban az isteni törvényekért harcoló vallási erőknek ez sem nyerte el soha a tetszését. Tanulmányomban az állami törvény, a qānūn és az isteni törvény, a šarī a viszonyának alakulásával kívánok foglalkozni az ún. reformkortól, a 19. század utolsó harmadától napjainkig. Természetesen ennek a hatalmas kérdéskörnek csak a vázlatos ismertetésére nyílik alkalom egy cikk keretében. Nem véletlenül helyeztem a hangsúlyt a családjog (al-aḥwāl aš-šaìṣiyya) kérdéseire, ugyanis ez az a terület, amelyen a legérzékenyebben reagálnak a šarī a védelmezői minden állami beavatkozásra, és még a reformista arab országokban is (Tunézia kivételével) csak az elmúlt évtizedekben hoztak állami törvényeket, s azok is felzúdulást okoztak és okoznak még az elmúlt napokban is Šarī a és politika 2.1. A šarī a jelentése Az iszlám vallástudósainak tanítása szerint a šarī a jelentése Isten által kijelölt Út, Törvény, amelyet az embernek élete minden területén és megnyilvánulásában követnie kell. 2 A szunnita iszlám tanítása szerint Isten úgy alkotta 1 Ld. a augusztusi felháborodás szülte proklamációt az egyiptomi parlament tervei ellen a Függelékben. 2 Ld. például Maḥmūd Šaltūt, al-islām, aqīda wa-šarī a. al-qāhira, , 9 10; Abd al- Karīm Zaydān, al-madìal li-dirāsāt aš-šarī a al-islāmiyya. al-iskandariyya, 1969, 38. Mohammad Hashim Kamali, Principles of Islamic Jurisprudence. Cambridge, 1991, 1 13: Introduction. Keletkutatás ősz, old.6 DÉVÉNYI KINGA meg a šarī at, hogy az mind a világi, mind pedig a lelki életben sikert és boldogulást hozzon az igazhívőknek. E felfogás szerint az isteni törvény társadalmi jellegű előírásai a legjobb és legvirágzóbb földi közösségek létrejöttének biztosítékai, amennyiben helyesen alkalmazzák őket. 3 Ugyanakkor ez a törvény, miután isteni eredetű, emberi beavatkozás révén nem változtatható meg és nem helyettesíthető más törvényekkel. 4 Ezért a vallásjog tudósai, a faqīhok, írásaikban mindig felhívják a figyelmet arra, hogy a modern állam demokratikus úton megválasztott parlamentje sem dönthet olyan kérdésekben, amelyekben Isten az örökkévalóság számára hozott parancsolatokat. 5 Az iszlám elméletileg nem engedélyezi a világi és vallási szféra elkülönítését, s a világi, civil uralom hatékonysága mindig attól függ, mondják a vallási emberek, hogy a vallás mit ír elő és mit enged meg. A vallásjog is hagy azonban teret az emberi beavatkozásnak. Az isteni rendelkezések ugyanis kétféle módon ismerhetők meg az ember számára. A törvények egyik típusa egyértelműen megérthető a Szent Könyvből, a Koránból, és a további szövegek, vagyis a közmegegyezéssel elfogadott hagyományok, alátámasztják és kiegészítik ezeket. Ezeken a törvényeken, mondja Maḥmūd Šaltūt, a 20. század első felének legjelentősebb egyiptomi vallástudósa, emberi beavatkozással nem lehet változtatni. 6 A másik típusú isteni rendelet megismerése és megértése azonban nem magától értetődő, hanem jelentős emberi erőfeszítést (iǧtihād) igényel, melynek során a tudós az emberi gondolkodás racionalista módszereit is felhasználja, elsősorban az analógiát (qiyās). Az ily módon megismert jogszabálynak azonban már nincs olyan változtathatatlan érvénye, mint Isten egyértelmű rendeleteinek. Ezt Maḥmūd Šaltūt szerint az is alátámasztja, hogy ezekre nézve a különböző jogi iskolák (maḏāhib) sokszor lényegesen eltérő értelmezéseket, kikötéseket és részleteket tartalmaznak, sőt, ezek még ugyanazon iskolához tartozó tudósok esetében is mutathatnak eltéréseket. Miután ezen jogszabályok megfogalmazása esetében emberi közremű- 3 Vö. Malcolm Kerr, Islamic Reform: The Political and Legal Theories of Muhammad Abduh and Rashid Rida. Berkeley, 1966, 113. skk. 4 Muḥammad Abduh nem egyszerűen kötelességévé teszi az uralkodóknak a šarī a követését, hanem úgy véli, saját érdekük is ezt diktálja. Ha ugyanis az uralkodó nem a šarī a előírásai szerint cselekszik, önzés és megkülönböztetés nélkül, mondja, akkor az emberek elkerülhetetlenül a törzsi összetartozás és a nacionalizmus felé fordulnak, melynek következtében az uralkodó hatalma csökken. Ha viszont az uralkodó az iszlám előírásainak megfelelően jár el, akkor biztos lehet a sikerében anélkül, hogy szüksége lenne hatalmas kiadásokra, nagy hadseregre és így tovább. Ld. Muḥammad Abduh Ğalāl ad-dīn al-afġānī, al-ğinsiyya wad-diyāna al-islāmiyya. al-qāhira, 1884, 38 39; vö. Kerr, i. m., Abduh nézete szerint a Korán nem egyszerűen kötelező törvényeket tartalmaz, hanem ezek az emberek érdekeit szolgálják, és az iszlám története bebizonyította ezek betartásának és alkalmazásának a hasznosságát. Ld. Muḥammad Abduh, Risālat at-tawḥīd. al-qāhira, 1897, 146. skk. 5 Például Maḥmūd Šaltūt, al-fatāwā. al-qāhira, , Maḥmūd Šaltūt, al-islām. al-qāhira, , 11. 67 ŠARĪ A VAGY QĀNŪN AZ ISZLÁM JOGTÓL AZ ÁLLAMI JOGIG ködés is történt, ezeknél lehet helye az újraértelmezésnek és az újraszabályozásnak, ami adott esetben állami törvénykezést (qānūn) is jelenthet Politika és jog klasszikus értelmezés Az állami törvénykezés mindig is megvolt az iszlám világban. 7 A kezdeteknek azt lehet tekinteni, amikor Mohamed próféta Medinában nem Korán-ihletés alapján, hanem saját belátása szerint cselekedett. Az más kérdés, hogy később, a hagyományok (ḥadīṯ) révén ezek a cselekedetek és szabályok is isteni törvénnyé emelkedtek. Az állami törvényeket részben elismerve, részben elméletileg szabályozandó született meg a(z isteni) törvények szerinti politika (siyāsa šar iyya) eszméje. Ez a šarī aval összhangban lévő kormányzást jelenti, beleértve a törvényhozást és a törvények alkalmazását is. A 14. században Ibn Taymiyya, 8 majd tanítványa, Ibn Qayyim al-ğawziyya 9 foglalkozott ezzel a kérdéssel, és tanításaiknak ma nagyobb a hatása, mint saját korukban volt. Ibn Taymiyya szerint az állami törvényeknek mindig meg kell felelniük a šarī a elvárásainak, és az állam csak akkor tekinthető törvényes hatalomnak, ha az uralkodó együttműködik az iszlám jog tudósaival annak érdekében, hogy a törvények megfeleljenek két kritériumnak: nem parancsolnak meg olyasmit az embereknek, ami bűnnek tekinthető, és a köz javára szolgálnak. Ennek az elméletnek az értelmében a törvényes állami jog két formát ölthet: a qāḍī által alkalmazott jogtudomány (fiqh) és az iszlám statútumai, vagyis a Koránban egyértelműen megfogalmazott, változtathatatlan alaptörvények (ḥudūd). A 20. században a megújulást kereső muszlim tudósok egész sora, közülük is elsőnek az egyiptomi Rašīd Riḍā, értelmezte úgy a vallási előírásokat, hogy minden muszlim kötelessége a šarī a értelmezése és az állami törvénykezés befolyásolása egyéni erőfeszítések (iǧtihād) révén Erre jó példa a szeldzsuk és az oszmán állam. A századi szeldzsuk (iszlám és állami) jogrendszerre ld. Christian Lange, Justice, Punishment and the Medieval Muslim Imagination. Cambridge, 2008, összefoglalóan Az Oszmán Birodalom kettős jogrendszerére ld. Abdullahi Ahmed An-Na im, Islam and the Secular State. Negotiating the Future of Shari a. Cambridge, Mass. London, 2008, Ahmad Ibn Taymiyya, as-siyāsa aš-šar iyya fī iṣlāḥ ar-rā ī war-ra iyya. Bayrūt, é. n., 9. skk., Ld. továbbá Henri Laoust, Essai sur les doctrines sociales et politiques de Taḳid-dīn Aḥmad b. Taimīya. Le Caire, 1939, ; Erwin I. J. Rosenthal, Political Thought in Medieval Islam. Westport, Conn., 1985, Ibn Qayyim al-ğawziyya, at-ṭuruq al-ḥukmiyya fī s-siyāsa aš-šar iyya. Ed. by Muḥammad Ğamīl Ġāzī. al-qāhira, 1977, Rašīd Riḍā, al-ëilāfa aw al-imāma al- uẓmā. al-qāhira, 1341/1923, Vö. Clark B. Lombardi, State Law as Islamic Law in Modern Egypt. The Incorporation of the Sharī a into Egyptian Constitutional Law. Leiden Boston, 2006, 78. skk.; Kerr, i. m. 78 DÉVÉNYI KINGA 3. Út a qānūn felé Egyiptomban az 1870-es években a félfüggetlen kormányzat, az 1880-as évektől kezdődően pedig az angol kolonialista közigazgatás részéről egyaránt elérkezettnek látták az időt a jogrendszer és a bírósági szervezet gyökeres átalakítására. A kérdéskörrel foglalkozó nyugati szakirodalomban ezzel kapcsolatban két olyan megjegyzéssel is lehet találkozni, melyeket nem lehet kommentár nélkül hagyni A bírósági és jogi reformok következtében a šarī a alapján működő qāḍī bíráskodás elvesztette azt a kizárólagos szerepét, amelyet az iszlám története során több mint egy évezreden át élvezett. 2. A reformok után csak a jog egy jelentéktelen szelete: a családjog maradt meg a qāḍī bíráskodás fennhatósága alatt. Az első megjegyzésről csak annyit, hogy az elmúlt három évtizedben nagymértékben fellendült történetírásban közhelyszerű lett az a megállapítás, hogy a šarī a alapján tevékenykedett qāḍī bíróságok a történelem folyamán mindig is csak korlátozott szerepet kaphattak a büntetőbíráskodás terén. 12 Egyrészt mindig is működtek az uralkodó (kalifa, emír, szultán) palotán belüli, nyilvános vagy titkos törvényszékei, másrészt pedig a városi életben két másik hatalmi ágazat is törvénykezési jogokkal rendelkezett. Az egyik a rendőrfőnök (ṣāḥib aš-šurṭa) volt, a másik pedig a közerkölcsökre is vigyázó piaci felügyelő (muḥtasib). 13 Ráadásul ezek a törvénykezési, bíráskodási színhelyek mind sokkal nagyobb hatékonysággal tudtak működni, mint a qāḍī, mert nem kötötte meg a kezüket a šarī a a rengeteg előírásával és a tanúskodásra vonatkozó rendelkezéseivel. Miután a legtöbb bűnös vagy erkölcstelen cselekedetre nehéz volt tanúkat találni, ezért a bíró főleg akkor tudott ítéletet hozni, ha közterületen történt az esemény, vagy a vádlott, illetve a felperes magára vallott. A második, gyakori megjegyzésre még könnyebb reflektálni. A családi élet és a családjog annyira fontos része a muszlim ember életének, hogy azt jelentéktelennek nevezni súlyos tévedés. Elég csak a közelmúlt történéseit megvizsgálni ahhoz, hogy láthassuk, milyen fontossággal bírnak a családi életet szabályozó rendelkezések és a felmerülő jogi esetekben született döntések. 14 Nem véletlen tehát, hogy tanulmányomban kiemelt figyelmet kívánok fordítani az egyiptomi családjog területére irányuló reformtörekvésekre és a tény- 11 Ld. például Nathan J. Brown, The Rule of Law in the Arab World. Courts in Egypt and the Gulf. Cambridge, 1997, 25. skk. 12 Vö. Lange, i. m., Az iszlám jogi bíráskodás önállóságát az is csökkentette, hogy a bíróságok általában hivatalos intézmények voltak a helyi uralkodó vagy a központi kormányzat felügyelete alatt, aki vagy amely kinevezte és fizette a bírókat és általában garantálta ítéleteik végrehajtását. 13 Lange, i. m., Az egyiptomi muszlim szélsőségesek több ízben a családjog területén indítottak támadást politikai ellenfeleikkel szemben. Ld. a 61. jegyzetet. 89 ŠARĪ A VAGY QĀNŪN AZ ISZLÁM JOGTÓL AZ ÁLLAMI JOGIG legesen végrehajtott reformokra. Mindenekelőtt azonban pár szót kell szólnom általánosságban a 19. század végi, illetve a 20. század első felében végrehajtott jogi-bíráskodási változtatásokról. Már a 19. századi nagy egyiptomi vallásreformer, Muḥammad Abduh 15 is azt az elvet vallotta, hogy bár a šarī a általános elvei örökkévalók, a részletek megváltoztathatók, és az emberek közti jogviszonyok (mu āmalāt szerződéses és pénzügyi jellegű kapcsolatok) terén a Korán-jog reformja megengedhető, ha a közérdek (maṣlaḥa) azt szükségessé teszi. A századi bírósági reformok öt lépésben szorították fokozatosan háttérbe a kizárólagosan a šarī a alapján álló bíróságok hatáskörét és szerepét, míg teljesen meg nem szüntették azokat Amíg Egyiptom közvetlenül az Oszmán Birodalom irányítása alá tartozott, a qāḍī hatáskörébe tartozott a családjog, a vallási alapítványok (waqf) igazgatása, a büntetőjog és a közigazgatás jogi kérdései is. Az 1805-ben hatalomra került és Egyiptomot az Oszmán Birodalmon belül félfüggetlen helyzetbe kormányzó Muḥammad Alī már létrehozott különböző alternatív polgári jogi bíróságokat, amelyek közvetlenül tőle függtek. 2. Az 1870-es években elkezdődött modernizációs folyamat betetőzéseként az 1897-es törvény a šarī a bíróságok hatáskörét a családjogra és az alapítványok ügyintézésére korlátozta, mellette létrehozva a világi bíróságok rendszerét, az ún. Országos Bíróságokat (maḥākim ahliyya). Ugyanakkor az eljárási jogot is megreformálta, mint ahogy azt látni fogjuk. A családjog részét képező gyámsági jogot azonban már 1873-ban kivonta Ismā īl kedive a qāḍī bíráskodás alól, és létrehozta a Gyámsági Tanácsokat (maǧālis ḥasbiyya). 3. Az 1936-os törvény életre hívta az európai orientációjú jogot alkalmazó Nemzeti Bíróságok (maḥākim waṭaniyya) rendszerét, és egyben kiterjesztette a Gyámsági Tanácsok jogkörét, amelyet már 1896-ban és 1925-ben is tovább formáltak, a hagyatéki ügyekre vonatkozóan is ben Gyámsági Bíróságok néven beolvasztották a tanácsokat a Nemzeti Bíróságok rendszerébe. 5. A különböző bírósági és jogi változtatásoknak egy következménye kétségtelenül lett: a második világháború utáni évtizedekben a régi qāḍī bíróságok bíráinak nemzedéke lassan kihalt, és a helyükre került, világi jogi tanulmányokat végzett világi bírák már legfeljebb csak a šarī a előírásainak szó szerinti ismeretével voltak felfegyverkezve a családjog terén, de nem ismerték azokat a módszereket, ahogyan ezeket az előírásokat hagyományosan alkalmazták. Így a šarī a alkalmazásán alapuló családjogi bíróságok működése 15 Ld. Kerr, i. m., 19 54; Lombardi, i. m., Brown, i. m., 61. skk; Ron Shaham, Family and the Courts in Modern Egypt. A Study Based on Decisions by the sharī a Courts (Studies in Islamic Law and Society, 3.) Leiden, 1997, 11. skk. 910 DÉVÉNYI KINGA akadozott, s ezáltal megkönnyítették a jogi kormányzat számára felszámolásuk magyarázatát. Ez meg is történt 1955-ben, megszüntették az önálló šarī a bíróságokat és a Nemzeti Bíróságokon belül létrehozott Családjogi Bíróságok vették át a hatáskörüket. Ahogy Nászer elnök fogalmazott, ezzel vált Egyiptom šarī a államból valódi nemzetállammá. 17 A šarī a bírósági rendszer a 19. század végéig az egymás mellett létező, területi alapon működő, egymással kapcsolatban nem álló bíróságokat jelentette, amelyek mindegyikében egy qāḍī tevékenykedett, az ún. hivatalos vagy bírósági tanúk segédletével. Felettük mindössze a tartomány Isztambul (később Kairó) által kinevezett főbírója állt. A reformok által szervezett világi bíróságok ezzel szemben hierarchikusak lettek, egymásra épültek és a šarī a számára ismeretlen fellebbezés lehetőségét biztosították. Az 1897-es törvény három szintet hozott létre Gyorsított eljárású bíróság (maḥākim ǧuz iyya), szó szerint a Kis Ügyek Bírósága, ahol egy bíró ült és korlátozott területekkel és értékhatárok közötti ügyekkel foglalkozott. 2. Alapfokú Bíróságok (maḥākim ibtidā iyya). Itt foglalkoztak a jelentősebb ügyekkel és az elsőfokú fellebbezésekkel. A nagyvárosokban, megyeszékhelyeken hozták létre három bíróval és a segítőikkel. 3. Végül a Legfelső Bíróság (maḥkama ulyā) Kairóban, ahová az alapfokú bíróságok ítéletei ellen lehetett fellebbezni. Itt is három bíró ült a tárgyalásokon. A bírósági szervezet átalakítása mellett állami törvénykezéssel (taqwīn) megváltoztatták a bíróság működését és a bírósági eljárás módszereit, előírásait is. Időkorlátokat állítottak fel az egyes ügyek bíróság elé vitele elé. Például az anyagi jellegű követeléseket a családjog terén 15 évben, míg az örökségi és alapítványi igényeket 33 évben állapították meg. Megváltozott a bizonyítási eljárás is. Míg a šarī a elsődlegesen csak a szóbeli tanúvallomást fogadja el, addig most az írásos dokumentumokat egyenrangúvá tették a tanúskodással. Továbbmenve, az 1897-es törvény előírta, hogy a felperesnek bizonyítékokat kell beterjesztenie, ha azt akarja, hogy a bíróság tárgyalja az ügyét házassági, válási, örökösödési és alapítványi ügyekben is, amelyek akkor még a šarī a bíróságra tartoztak. A szóbeli tanúskodásnál az alperes tagadása esetén a felperes tanúit is megesketik, és keresztkérdéseket lehet nekik feltenni, mondja ki az új törvény. Hagyományosan a šarī a csak a becsületvizsgálatot (tazkiya) ismerte a tanúk és a felperes vizsgálatánál. Új elem az is, hogy mindkét fél hozhat bizonyítékokat ellenfele érveinek cáfolására. A törvény megengedte a közvetett, tárgyi bizonyítékok felhasználását is, amit a šarī a egyáltalán nem ismer. A šarī aban a bizonyítást vagy a Shaham, i. m., Shaham, i. m.,11 ŠARĪ A VAGY QĀNŪN AZ ISZLÁM JOGTÓL AZ ÁLLAMI JOGIG felperes tanúi, vagy az alperes beismerése biztosítja, vagy az, ha az alperes nem hajlandó megesküdni vallomására. Teljesen új elem az is, hogy a šarī aval szemben a tanúvallomásoknak elég tartalmukban megegyezni, nem kell, hogy szó szerint is azonosak legyenek. A törvény meghagyta azonban a qāḍī azon jogát, hogy egyéni belátása szerint mérlegelje a tanúvallomások súlyát. Ugyanakkor már egy korábbi, 1880-as állami törvény (qānūn) előírta, hogy a bírónak a hanafita iskola rendelkezéseit kell követnie a šarī a bíróságon, kivéve, ha az állami törvénykezés egy bizonyos ponton másként rendelkezik. A hanafita iskola az Oszmán Birodalom hivatalos jogi iskolája volt. 19 Egyiptomban Alsó-Egyiptom a sáfiita iskolát, míg Felső-Egyiptom a málikita iskolát követte. 4. Šarī a vagy qānūn értékítélet vagy hatalmi kérdés? Az utóbbi időben számos tanulmány foglalkozott az oszmán-török šarī a bíróságok levéltári dokumentumainak az elemzésével. Például aleppói šarī a bírósági esetek bizonyítják, hogy a nők képesek voltak elégtételt szerezni férjükkel szemben súlyos bántalmazás és egyéb sértések esetén. A bíróságok sok esetben hoztak ítéletet a férj rovására családon belüli erőszak előfordulásakor, amennyiben a feleség megfelelő számú tanút tudott felvonultatni. 20 Az asszonyok másik eszköze a megelőzés volt: a házassági szerződésbe bele lehetett foglalni, hogy bírósághoz fordulhat, ha a férj durván bánik vele, vagy a felesége engedélye kell ahhoz, hogy a férj ránősülhessen, vagyis második feleséget hozzon a házhoz. A záradék megsértése automatikusan váláshoz vezethetett. Azonban a 19. század során az Egyiptomban végrehajtott állami reformok és a családjogi törvény (qānūn al-aḥwāl aš-šaìṣiyya) például megfosztotta a nőket attól, hogy ilyen záradékokat írassanak bele a házassági szerződésekbe. Amira Sonbol tanulmányából tudjuk, 21 hogy a 19. századi egyiptomi reformkorban meghozott állami jogi reformok jelentős mértékben sértették és megnyirbálták a nők hagyományos, a šarī a biztosította jogait. Megvizsgálva a feleség engedelmessége (ṭā a) és a férj részéről elkövetett súlyos testi sértések 19 Ugyanakkor megengedték a helyi jogi szokások követését is, illetve a hanafita bírók is sokszor alkalmazták más iskolák véleményét. 20 Egy májusi bírósági ügyben Fāṭima bint al-ḥāğ Alī keresetet nyújtott be a férje ellen azzal vádolva, hogy bántalmazza őt, egy bottal úgy megütötte a testén és a száján, hogy vérzett. Azt állította, hogy állandóan veri. Állításainak alátámasztására öt tanút vitt a bíróságra. A bíró megrovásban részesítette a férjet, és megparancsolta, hogy az ún. bíró tetszése szerinti büntetést (ta zīr) mérjék ki rá, ami pénz- vagy börtönbüntetést jelentett. Az eset leírását ld. Elyse Semerdjian, Domestic Violence. (Encyclopedia of Women & Islamic Cultures. Vol. II. Family, Law and Politics) Leiden, 2005, 121. skk. 21 Amira E. Sonbol, Law and Gender Violence in Ottoman and Modern Egypt. In: Women, the Family, and Divorce Laws in Islamic History. Ed. by A. E. Sonbol. Syracuse, N.Y., 1996,12 DÉVÉNYI KINGA (ḍarar) viszonyát, azt találta, hogy a 19. században a női felperesekre nehezedő bizonyítási teher súlya megnövekedett. Továbbá azt is megfigyelte a rendelkezésre álló bírósági dokumentumok alapján, hogy az ún. engedetlen asszonyokat (nāšiza) hagyományosan megillető jogokat fokozatosan elvették a férjek, akik új, államilag szentesített fennhatóságot gyakorolhattak feleségük fölött. A férj új, államilag biztosított hatalmi körébe tartozik az engedelmesség háza (bayt aṭ-ṭā a) intézményesítése, aminek révén a férj erőszakkal bezárhatja feleségét (vagy rendőrséggel hazatoloncoltathatja, ha elment), amennyiben az engedetlen volt vele szemben. A 19. századi családjogi törvények igen széles körben határozták meg, hogy mi számíthat engedetlenségnek a feleség részéről. A férjek ezt úgy értelmezték, hogy az engedély nélküli munkavállalás, vásárlás vagy baráti látogatás is ennek körébe tartozik. 22 Sonbol úgy találta, hogy ilyen esetekben egyre nehezebb lett a nőknek bíróságon keresni az igazukat, és legtöbbször vesztesen kerültek ki az ügyből. Dalenda Larguèche 23 a női engedetlenség kérdését ugyanebben a korban Tunéziában tanulmányozta, és úgy találta, hogy feltűnő a hasonlóság az egyiptomi helyzettel. Az engedetlen nőket a bíró javítóintézetbe (dār ğuwayd) küldhette. Ezek egész hálózatot alkottak, és kifejezetten az így megbüntetett nők számára hozták létre őket. A 19. században nagymértékben megnövekedett a családjogi okokból bebörtönzött nők száma a korábbi évszázadhoz képest. Ezeket a férfi jogokat intézményesítő állami törvényeket arra használták fel, hogy oly módon változtassák meg az engedetlen asszonyok magatartását, hogy az megfeleljen az előírt viselkedési és erkölcsi normáknak. 24 A korszakkal foglalkozó értekezések egyértelműen megkérdőjelezik, hogy a modernizáció a haladás ugródeszkája lett volna, mivel a törvény számos területe drasztikusan korlátozta azokat a jogi lehetőségeket, amelyeket a megelőző korok még nyújtottak az asszonyoknak. 5. Az iszlám jog reakciója a változásokra 5.1. A válogatás A bírósági szervezetek és az eljárási jog megreformálásával párhuzamosan elkezdődtek a jog tartalmi átformálására irányuló kísérletek is. Az első reformok az egyiptomi Muḥammad Abduhtól indultak ki. 25 A reform 26 gondolatának 22 Amira E. Sonbol, Ta a and Modern Legal Reform. A Rereading. Islam and Christian Muslim Relations 9/3 (1998) Dalenda Larguèche, Confined, Battered and Repudiated Women in Tunis since the Eighteenth Century. In: Women, the Family, Larguèche, i. m., Muḥammad Abduh, Taqrīr fi iṣlāḥ al-maḥākim aš-šar iyya. al-qāhira, 1900, 74. skk. 26 Az európai reform fogalmának arab megfelelőjeként egy olyan szót választottak a 19. század vallási reformerei, amely egyébként is megvolt az iszlám nyelvében, bár természetesen nem 1213 ŠARĪ A VAGY QĀNŪN AZ ISZLÁM JOGTÓL AZ ÁLLAMI JOGIG alapja az volt, hogy újra meg lehet nyitni az egyéni erőfeszítés kapuit. Valamikor a 12. század táján ugyanis egyre inkább megszilárdult az a nézet az iszlám jogtudományi gondolkodásban, hogy az előző fél évezred vallástudósai már mindent feltártak, amit a muszlimoknak Isten rendelkezéseiből tudniuk kell. Ettől kezdve csak a jogi és rituális iskolák (maḏāhib) követésére (taqlīd) van lehetőség, mert bezárultak az egyéni erőfeszítés kapui (uġliqat abwāb al-iǧtihād). Muḥammad Abduh javasolta először a šarī a modernizálására a válogatás -nak (taìayyur) nevezett eljárást. Ez a šarī a belső erőforrásaiból igyekezett megváltoztatni a törvényeket, kiválasztva a különböző jogi iskolák legmegfelelőbb szabályozásait egyetlen iskola merev követése (taqlīd) helyett. 27 Ennek a továbbfejlesztése lett a 20. századi törvénykezésben az ún. összehordás (talfīk), 28 amikor az elfogadott iskolák különböző elemeiből alkottak egy új törvényt, amelyik már nem felelt meg egyiknek sem. Ezek a módszerek azt a látszatot igyekeztek kelteni, hogy csak a šarī a belső reformjáról van szó. Azok a vallástudósok, akik elfogadták ezeket az újításokat, csupán új típusú vallástudósi erőfeszítés -nek (iǧtihād ğadīd) titulálták, az ellenzők tábora azonban egyszerűen állami törvényeknek (qawānīn) nevezte az így létrehozott hibrid rendelkezéseket Az aṣ-ṣanhūrī-féle törvénykönyv Egyiptomban 30 A válogatás módszerének továbbfejlesztésével a 20. század harmincas éveiben találkozhatunk, elsősorban Abd ar-razzāq aṣ-ṣanhūrī, Franciaországban tanult, világi jogtudós munkásságában. 31 Aṣ-Ṣanhūrī dolgozta ki az új polgári törvénykönyvet. A munka során a válogatás fogalmát kiterjesztette és a šarī a jogszabályokon kívül válogatott a régi polgári törvénykönyvből, valamint a ebben a jelentésben. Az iṣlāḥ ( reform ) a Koránban a közösség érdekében való megbékélés, helyes cselekedet értelemben fordul elő. Azáltal, hogy a gyökeres átalakítást jelentő reformot ennek a szónak feleltették meg, megkönnyítették elfogadását. 27 Ez a módszer tulajdonképpen nem más, mint rendszeres, központosított használata annak az Oszmán Birodalomban követett módszernek, miszerint a helyi bíróknak joguk volt a birodalom hivatalos iskolája, a hanafita mellett vagy helyett az ott követett jogi iskolákból vagy szokásjogból is meríteniük. 28 Ld. például J. N. D. Anderson, Law Reform in the Muslim World, London, 1976, 51 58; A. Chris Eccel, Egypt, Islam and Social Change: al-azhar in Change and Accommodation. (Islamkundliche Untersuchungen, 81.) Berlin, 1984, 452; Wael B. Hallaq Aharon Layish, Talfiḳ. In: The Encyclopaedia of Islam. 2nd ed. X. Leiden, 1999, Guy Bechor, The Sanhuri Code, and the Emergence of Modern Arab Civil Law (1932 to 1949). (Studies in Islamic Law and Society, 29.) Leiden, 2007, 75; Lombardi, i. m., Ld. Bechor, i. m., 32. skk; Lombardi, i. m., 49. skk, 92 95; Enid Hill, Al-Sanhuri and the Islamic Law. Arab Law Quarterly 3 (1988) Bechor, i. m., 78. skk. 1314 DÉVÉNYI KINGA szokásjog és a különböző európai jogi rendszerek jogelveiből is. 32 Bár kifejezetten kereste az új törvénykönyv megalkotásánál azokat a pontokat, ahol meríteni lehetett az iszlám jogból, de ezt olyan önkényesen tette (különböző jogi iskolák előírásaiból szabadon válogatva és azokat összeegyeztetve a modern jogi törekvésekkel és a napi élet szükségszerűségeivel), hogy az iszlám jog tudósai túl eklektikusnak és összefüggéstelennek tartották művét. Kiderült, hogy az iszlám jogi előírások legkisebb megváltoztatása is törvénytelenné teszi szemükben a vállalkozást. Az új törvénykönyvön jogászok egész csoportja dolgozott aṣ-ṣanhūrī vezetésével. Arra törekedtek, hogy eltöröljék a francia alapú törvénykönyvet és helyette másikat hozzanak létre, amely az iszlám jog egyes elemeit használja fel, merítve az európai törvénykönyvek mellett az egyiptomi szokásjogból is, amelyet a ḥanafita jog mindig is figyelembe vett. 33 Az egyiptomi polgári törvénykönyv megreformálására az 1920-as években indított harc jellege és törekvései első látásra meglepőnek tűnhetnek, hiszen ellentmondanak a korszak általános irányzatának. Az előző, 19. századi törvénykönyvek, a franciául íródott vegyes bíráskodás (tribunal mixte) és az arab nyelvű nemzeti bíráskodás (al-maḥkama al-ahliyya) törvényei a liberális francia Code civile-en alapultak, s így feltételezhető lett volna, hogy az azon nevelkedett és Franciaországban tanult liberális jogászgenerációra is ezek hatottak. Ezek nem iszlám jogi vagy az iszlám hatása alatt álló művek voltak, hanem sokkal inkább az európai törvénykezés darabjainak tekinthetők. Így azt hihetnénk, hogy az új jogászgeneráció is az általuk nyitott úton kívánt továbbhaladni. Azonban nem ez történt, ezek az egyiptomi jogászok vissza akartak kanyarodni a jog iszlám gyökereihez, és abból kiindulva keresték a megújulás lehetőségeit. Ugyanebben az időben Törökországban homlokegyenest ellenkező tendencia uralkodott: 1926-ban eltörölték a hanafita befolyás alatt készült oszmán-török törvénykönyvet (mecelle), és helyette a svájcit tekintették mintának. 34 A változás oka egyértelműen a megváltozott társadalmi és politikai viszonyokban keresendő. Míg a 19. század végi könyv az európai protektorátus korában az egyéni jogokat hangsúlyozta és individualizmust tükrözött a kialakulóban lévő kapitalizmus céljainak megfelelően, addig a 20. század első harmadában készült kódex elsősorban a közösségről, a társadalom gyenge tagjainak a megsegítéséről és a széles alapokon nyugvó társadalmi szolidaritásról beszélt a függetlenné vált Egyiptomban. A korábbi reformerek a Nyugat érté- 32 Munkája során aṣ-ṣanhūrī arra igyekezett építeni, hogy különbséget tett a šarī a örök vallási és ideiglenes világi részei között, és ez utóbbi területen tartotta lehetségesnek a qānūn törvénykezést. Ld. Hill, i. m., 49, Erre az iszlám joghoz visszakanyarodó, eklektikus módszerre kétségkívül hatással lehettek egy korábbi török korszak, az ifjútörök mozgalom néhány teoretikusának, elsősorban Ziya Gökalpnak a hasonló törekvései; ld. Lombardi, i. m., 49; An-Na im, i. m., An-Na im, i. m.,15 ŠARĪ A VAGY QĀNŪN AZ ISZLÁM JOGTÓL AZ ÁLLAMI JOGIG keire akartak támaszkodni, míg az aṣ-ṣanhūrī vezette jogászok azt domborították ki, hogy a Kelet civilizációja semmivel sem marad el a nyugati mögött. Ez magyarázza azt a tiszteletteljes hozzáállást, amelyet aṣ-ṣanhūrī tanúsított az iszlám jog iránt, jóllehet a polgári törvénykönyv kontextusában azt elsősorban a kultúra, a civilizáció és a társadalomtudomány szemszögéből tekintette, nem pedig vallási oldalról. Aṣ-Ṣanhūrī és társai kiindulópontja az volt, hogy a Kelet újjáéledés előtt áll, amely az iszlám civilizáció talaján fog végbemenni. Úgy hitték, hogy nekik az iszlám civilizációt világi alapon kell értelmezniük. Ez a civilizáció szerintük egy törénelmi folyamat terméke volt, s ezért olyan társadalmi jelentéssel ruházták fel, amelyet többé már nem a vallás irányít. Az iszlám valóban kinyilatkoztatás eredményeként jött létre, mondták, amelyet szent szövegek alakítottak ki, de időközben az iszlám civilizáció egy ettől különböző, valláson túli létezést is elnyert és autonóm világi entitássá vált. Az ily módon értelmezett iszlám, amely történeti és kulturális fejlődés terméke, már csak csekély mértékben foglalja magába a vallási hitet, s így alkalmas arra, állították, hogy megfelelő alapot biztosítson, amin egy keleti jellegű jogi keretet létre lehet hozni. Jóllehet aṣ-ṣanhūrī személy szerint buzgó hívő muszlim volt, úgy gondolta, hogy az iszlám jogot el lehet választani vallási alapjaitól és az iszlám kultúra és civilizáció szemszögéből lehet tekintetbe venni A családjogi törvények kérdése Ezek után figyelmemet arra a területre szeretném fordítani, ahol a legtovább életben maradt a šarī a bíróság, és ahol a leginkább érvényben maradtak, néha teljes mértékben változatlanul, az iszlám jog előírásai. Ez a személyi jogállás és a családjog (al-aḥwāl aš-šaìṣiyya) területe. Ezen belül is a leglátványosabb és Nyugaton is a legismertebb a nőkre vonatkozó šarī a előírások kérdésköre. A 19. század végi, 20. század eleji reformmozgalmak többsége is ezeket vette célba. 36 A reform támogatói három táborból kerültek ki: a modernista vallástudósok, a feminista nők és a nyugati neveltetésű értelmiségiek, elsősorban jogászok közül. A reformmozgalom első szakasza nagyjából a 19. század utolsó éveitől az első világháborúig tartott, amelynek során a társadalom legfelső rétegeihez tartozó férfiak fejtették ki nézeteiket, a felső osztályokhoz tartozó nőkre gondolva, s a nacionalizmus gondolatát kapcsolták össze a társadalmi jellegű reformokkal. 37 A jogi reformerek a šarī a bíróságok jogköreinek megnyirbálásával egyidejűleg az általuk már korszerűtlennek tartott családjog megváltoztatására is törekedtek. Muḥammad Abduh akkor már főmuftiként is 35 Bechor, i. m., 43. skk. 36 Shaham, i. m., 7. skk. 37 Nadje Al-Ali, Secularism, Gender and the State in the Middle East. The Egyptian Women s Movement. Cambridge, 2000, 56. skk. 1516 DÉVÉNYI KINGA bátorította ezeket a törekvéseket. 38 Támogatta a lányok tanítását, a párok házasság előtti megismerkedését és kapcsolatát, elítélte a poligámia bűneit és a férfiak számára könnyű, egyoldalú válást. A vallástudósok következő nemzedéke a 20. század elején már nem volt ennyire feltétlen híve a változásoknak, jóllehet sokan közülük, mint Rašīd Riḍā is, Muḥammad Abduh tanítványai voltak, ám helyettük inkább a nyugati műveltségű értelmiség került előtérbe. Közülük is kiemelkedik Qāsim Amīn, akinek A nő felszabadítása és Az új nő című könyvei 39 még ma is megosztják az arab közvéleményt, sokan a változtatási törekvésekben a kolonializmus kiszolgálását látják. Amīn követeléseit a következő öt pontban lehet összefoglalni A nők bevonása az oktatásba alapfokon A fátyolviselés előírásainak átalakítása, hogy ne akadályozza a nőt kötelességei teljesítésében és jogai gyakorlásában A poligámia korlátozása Az egyoldalú válás szabályozása A nő jogának biztosítása arra, hogy meghatározott esetekben kérhesse a házasságból való elbocsátást. 45 Ezekkel a követelésekkel Amīn kialakította a nőkre és a családra vonatkozó iszlám jogi reformok keretét, amelyben nagyjából a következő évtizedekben is folyt a vita és a harc ben Aḥmad Ṣafwat, aki jártas volt mind az iszlám jogban, mind a nyugati jogtudományban, részletesen kifejtette, hogy melyek a Koránon alapuló jognak azok a jellegzetességei, amelyek lehetővé teszik a reformokat. 46 A Korán előírásai a vallási életre és a világi életre vonatkoznak, mondja Ṣafwat. A világi kérdésekre vonatkozók háromfélék lehetnek. 1. Bizonyos cselekedeteket tiltó rendelkezések, ezeket nem lehet megváltoztatni. Ilyenek a családjog terén azok a tiltások, amelyek bizonyos vérrokonok (maḥārīm) házasságát tiltják, vagy a négy feleségnél több elvételét. 2. Olyan parancsok, amelyek köteleznek valamilyen cselekedetre. Ezek csak akkor maradhatnak változatlanok, ha az általuk megjelölt célt nem lehet más eszközökkel hatékonyabban elérni. Például az a rendelkezés, hogy a házassági szerződés megkötésénél két tanúnak kell jelen lennie, azt a célt szol- 38 Shaham, i. m., Qāsim Amīn, Taḥrīr al-mar a. al-qāhira, 1899; Uő, al-mar a al-ğadīda. al-qāhira, Az utalások a következő kiadásokra vonatkoznak: Taḥrīr. al-ğazīra, és al-mar a alğadīda. al-qāhira, Amīn, Taḥrīr, 1. fejezet, 17 57; al-mar a, 99. skk. 42 Uő, Taḥrīr, 2. fejezet, ; al-mar a, 108. skk. 43 Uő, Taḥrīr, 4. fejezet, 2. rész, I. m., 4. fejezet, 3. rész, I. m., 4. fejezet, 3. rész, 157. skk Shaham, i. m., 7 8.17 ŠARĪ A VAGY QĀNŪN AZ ISZLÁM JOGTÓL AZ ÁLLAMI JOGIG gálja, hogy a házasság nyilvános legyen. Ugyanez a cél sokkal hatékonyabban elérhető a házasság bejegyzése, regisztrálása révén. 3. Rendelkezések, amelyek megengednek bizonyos cselekedeteket. Ezeket csak akkor lehet változatlanul hagyni, ha nem mondanak ellent a közérdeknek (maṣlaḥa), amelynek középpontba helyezésére maga a Korán tanít. Ilyen például a többnejűség megengedése, 47 amely ha káros a társadalomra általában és a nőkre, illetve az érintett családokra különösen, akkor a törvényhozók előírhatják az első házassága után további feleséget elvenni akaró férfinak, hogy a bírósághoz forduljon engedélyért. Ugyanez vonatkozik a férfiak egyoldalú váláshoz való jogának érvényesítésére is. 48 Ṣafwat nézeteit ugyan a vallástudósok többsége, még a magát modernistának, megújítónak valló Rašīd Riḍā is elutasította, és az állami törvénykezés sem vette át hivatalosan mint reformmódszertant, eszméi kétségtelenül ihletet adó forrásai lettek a későbbiekben a törvények (qānūn) megalkotóinak. 7. Egyiptomi feminista mozgalmak és a jog 49 A 20. század elején meginduló egyiptomi feminista mozgalom első nagy alakja Malak Ḥifnī Nāṣif volt ben tízpontos reformjavaslatot tett közzé, amelyben a nők oktatását, a többnejűség korlátozását, a házasság alsó életkorának rögzítését és a fátyol eltörlését kérte. 50 A javaslatokat nem vették komolyan. Az elutasítók érvei között első helyen szerepelt az, hogy a nők alacsonyabb rendűek a férfiaknál, nemcsak fizikailag, hanem szellemileg és erkölcsileg is. Ezért csak korlátozott tanításukat tudták elképzelni, ellenezték a nők bérmunkavállalását, mert negatív erkölcsi hatása van rájuk, a fátyolviselés kérdésében pedig nem akartak engedni a többségi konzervatív körök. 51 Ezek közé nemcsak férfiak tartoztak, például a nemzeti harc vezetője, Muṣṭafā Kāmil, 52 hanem egy 1918-ban újonnan létrehozott konzervatív női szervezet, a Nők Felemelkedésének Társasága (Ǧam iyyat Tarqiyat al-mar a) is, Fāṭima Rāšid vezetésével A többnejűséget a Korán (4:3) is csak feltételesen fogadja el: ha egyenlően tudtok bánni a nőkkel. 48 A Korán sem helyesli a válást, csak elfogadja: 4:35, 4: Ezt hangsúlyozza az a ḥadīṯ is, amely szerint mind közül, amit Isten megengedett, a legutálatosabb a válás ( Abdallāh ibn Abd ar-raḥmān ad-dārimī, Sunan. al-qāhira, 2000, 13:1.). 49 A kérdés átfogó tanulmányozására ld. Mona Russell, Creating the New Woman: Consumerism, Education and National Identity in Egypt PhD Diss., Georgetown University, Az egész egyiptomi nőmozgalomról ld. részletesen Beth Baron, Women s Awakening in Egypt. The Culture, Society and the Press. New Haven, Shaham, i. m., I. m., A társaság folyóiratot is kiadott ugyanezen a címen. Ennek első számában hirdette meg Fāṭima Rāšid a tanait: Kalima an ḥāl al-mar a. Tarqiyat al-mar a 1 (1908) 76. és al-waṭaniyya 1718 DÉVÉNYI KINGA Ők a reformok helyett a megújulást az igaz iszlám útjára való visszatérésben látták. Míg a konzervatív vallástudósok szerint minden változtatás sérti az isteni kinyilatkoztatáson alapuló szabadságjogot és aláássa Egyiptomban a šarī at, addig a nacionalista vezetők inkább attól féltek, hogy ezek a kérdések, illetve az esetleges reformok megosztanák a társadalmat és nyugati hatás érvényesülésének látszanának. A feminista mozgalom második szakasza az első világháború után kezdődött, vezéralakja Hudā Ša rāwī volt. 54 Okulva a korábbi sikertelenségből, a nők ekkor már azt hangoztatták, hogy ők muszlimok, akik nem az iszlám ellen lázadnak, hanem csak annak kizárólag férfiak által való értelmezése ellen. Ez a gondolat aztán egészen napjainkig a reformista nők jelszava lett. Hudā Ša rāwī is igyekezett minimális célokat megfogalmazni, mint a házassági korhatár kijelölése, a többnejűség korlátozása, a férfi válás szabályozása, a nők kikényszerített engedelmességének (bayt aṭ-ṭā a) eltörlése, a gyerekgondozási és az örökösödési törvények megváltoztatásával a nők egyenlőségének megvalósítása ban mindebből csak egy dolog vált valóra: az állami törvény megszabta a házasság alsó korhatárát, lányoknál 16 évben, fiúknál 17-ben. 55 Az 1929-es törvény ehhez csak annyit tett hozzá, hogy írásban rögzítette a házasság és válás szabályait a hanafita jog alapján, és lehetővé tette a bírónak, hogy válás esetén meghosszabbítsa a kiskorú gyermek anyai nevelését, ha szükségesnek találja a gyermek érdekében. 56 A későbbi, 1943/77-es és az 1946/7-es törvény az örökösödésről, illetve a végrendelkezésről intézkedett, eltérve a hanafita jogtól és a válogatás és az összeállítás elveit alkalmazva. 57 A feminista mozgalom harmadik szakasza Egyiptomban 1924-től az ötvenes évekig, az arab szocializmus koráig tartott. 58 Ekkor új követelésnek számított, hogy a nők is vegyenek részt az új alkotmány kidolgozásában és kapjanak szavazati jogot ban az Azhar mecset sejkjei fatwāt bocsátottak ki, amelyben kinyilvánították: a nők nem alkalmasak arra, hogy szavazati jogot kapva részt vegyenek a választásokon, mert érzelmileg kiegyensúlyozatlanok, nincs helyes ítélőképességük, és akkor is letérnek a bölcs belátás útjáról, ha oktatáswal-mar a. Tarqiyat al-mar a 1 (1908) 76. Ld. még Baron, i. m., 51. skk. A reformerek kritikájára és támadásaira válaszolva a vallásos nacionalista körök megvédték a fátyol intézményét. A fátyol nem betegség, ami visszafog minket, hanem ellenkezőleg, boldogságnak okozója, írta Fāṭima Rāšid 1908-ban (al-waṭaniyya, 28.). Gondosan meg fogjuk őrizni, és mindent, ami ránk tartozik, a szeretett fátyol mögül fogunk elvégezni, ami a mi szimbólumunk és muszlim anyáink szimbóluma volt. Fāṭima Rāšid ugyanakkor támogatta a nők oktatását; erre vonatkozóan ld. Beth Baron, Egypt as a Woman: Nationalism, Gender, and Politics. Berkeley Los Angeles, 2005, Shaham, i. m., 9; Baron, Egypt as a Woman, 54. skk Shaham, uo. 56 Shaham, i. m., Shaham, i. m., Baron, Women s Awakening.19 ŠARĪ A VAGY QĀNŪN AZ ISZLÁM JOGTÓL AZ ÁLLAMI JOGIG ban részesültek. 59 Ennek ellenére az új, arab szocialista rendszer 1956-ban a nőknek is megadta a szavazati jogot. A nőmozgalmakról összefoglalóan azt kell megállapítanunk, hogy csak a lakosság kis szeletét érintették, s a nők többsége konzervatív hozzáállásával a férfiakhoz hasonlóan segített a normák fenntartásában. Ennek elsősorban az az oka, hogy legtöbben úgy érzik, a társadalmi dominancia adott struktúrájában csupán apjuktól, férjüktől, testvéreiktől és fiúgyermekeiktől szerezhetnek súlyt és erőt. 8. Néhány 20. század végi fejlemény 8.1. Az állami törvényhozás támaszkodása az iszlám jogra A šarī a felhasználására az állami törvény meghozatalakor jó példával szolgál az az 1996-os egyiptomi törvény, amelyet a közösség vallási vagy erkölcsi megbotránkoztatásának büntetésére hoztak létre. 60 Ezt a helyes megparancsolása és a helytelen megtiltása (al-amru bil-ma rūf wan-nahī ani l-munkar) iszlámjogi alapelve modern megfelelőjének szánták. A középkorban a vallás és a közerkölcsök védelme a piaci felügyelő (muḥtasib) hatáskörébe tartozott. Az 1990-es években többször is előfordult, hogy ún. iszlamista ügyvédek feljelentést tettek különböző értelmiségiek ellen, és kérték a bíróságtól annak igazolását, hogy az illetők írásai, kijelentései iszlámellenesek voltak, ezért ők hitehagyottaknak tekinthetők, és ezen az alapon el kell tőlük választani a házastársukat. Az iszlám törvényei szerint ugyanis muszlim férfi vagy nő nem élhet együtt hitehagyottal (murtadd/a/). 61 Az ilyen és hasonló esetek elkerülésére az új törvény kimondja, hogy a középkori muḥtasib jogkörét a modern 59 Erről ld. részletesen Nadje S. Al-Ali, The Women s Movement in Egypt, with Selected References to Turkey. Genf, 2002, 5 19, különösen Ld. Yearbook of Islamic and Middle Eastern Law. Vol Ed. by Eugene Cotran Chibly Mallat. Leiden, Ez történt a Naṣr Ḥāmid Abū Zayd és Nawāl as-sa dāwī ellen indított válóperekben is, amelyeknek az volt az állítólagos alapja, hogy hitetleneknek nem lehet hívő a házastársa. Abū Zayd 1995-ös perét még megnyerték, de amikor 2001-ben hasonló pert kezdeményeztek Nawāl as-sa dāwī ellen, akkor az ügyészség hosszas halogatás után 2002 júliusában elutasította a keresetet az 1996-os törvényre hivatkozva, amely a középkori muḥtasib szerepkörét kizárólag az ügyészségnek juttatta, magánszemélyeknek nem. Az ügy így is több mint egy évig elhúzódott, mert a felperes iszlamista ügyvéd az alkotmány 2. cikkelyére hivatkozott, amely szerint nem lehet érvényben Egyiptomban a šarī anak ellentmondó állami törvény. Ld. Khaled Dawoud, Did hisba Ever Go Away? Al-Ahram Weekly 539 (2001). Az esetek leírását részletesen ld. The Qu ran as Text. Ed. by Stefan Wild. Leiden New York, 1996, ix xi; The Case of Abu-Zaid. Index on Censorship 4 (1996) 30 39; továbbá Nathalie Bernard-Maugiron, Can Hisba Be Modernised? The Individual and the Protection of the General Interest before Egyptian Courts. In: Standing Trial. Law and the Person in the Modern Middle East. Ed. by Baudouin Dupret. London New York, 2004, 334/37. jegyzet. 1920 DÉVÉNYI KINGA ügyészség vette át, s csak annak van joga vádat emelni, magánszemélyek csak olyan ügyekben élhetnek a vádemeléssel, amelyekben személy szerint érintve vannak. 62 A családjog terén ugyancsak a kilencvenes évek fejleménye volt, hogy törvénybe foglalták a női válást. Az új törvény lényegében nem tartalmaz többletet a šarī a előírásaihoz képest, de azáltal, hogy írásba foglalták, könnyebbé vált az alkalmazása. A hanafita jog eddig is elismert két esetet, amikor a nő kérhette a válást: ha súlyosan bántalmazták, vagy nem megfelelő (hiányos) ellátást kapott. Ezt egészítették ki egy málikita jogszabály átvételével: ha a férj két évig nem jelentkezik a feleségénél, el kell választani őket. Az örökségi jogot Pakisztánban modernizálták a lánygyermekek javára, de szintén az iszlám jogból kiindulva. Az ugyanis lehetőséget biztosít az örökhagyónak arra, hogy vagyona 1/3-áról végrendelkezzék. Ezt az 1/3-ot alakították át úgy, hogy a lánygyermekek is megfelelő örökrészhez jussanak. 63 A többnejűséget ugyan csak Tunéziában tiltották be egyértelműen, 64 korlátozásával azonban máshol is próbálkoztak a Korán alapján. Szíriában 65 például a második házasság előtt a férfinak a bíróság előtt kell bizonyítania, hogy egyformán el tudja látni a két feleséget, és egyenlően tud bánni velük, ahogyan azt a Korán előírja. Tunéziában pont ezen Korán-hely alapján tiltották be teljesen, mondván, hogy erre egyetlen férfi sem képes A šarī a befolyása a qānūnra az 1971-es egyiptomi alkotmány 66 Az utóbbi évtizedekben számos muszlim állam alkotott olyan alkotmányt vagy egészítette ki a meglévőt azzal a kitétellel, hogy az állami törvényeknek összhangban kell állniuk a šarī a előírásaival: Irán, Pakisztán, Katar, Jemen és Szaúd-Arábia mellett olyan nagy állami törvénykezési hagyományokkal rendelkező ország is, mint Egyiptom. Az persze nagy kérdés, hogyan boldogulnak az egyiptomi bírák ezzel az új stipulációval, tekintve, hogy többségüknek nincs semmilyen képzettségük az iszlám jog terén. 62 Az érintettség és egyéni érdekeltség a šarī a egyik alapelve, amelyet felhasználtak az 1996-os állami törvényben is. 63 A pakisztáni állami közlönyben megjelent a törvény teljes szövege a következő címen: Muslim Family Laws Ordinance, (VIII. of 1961). A törvény megtalálható a South Asian Association for Regional Cooperation (SAARC) honlapján: /pakistan/muslim_family_laws_ordinance.htm. 64 Code du statut personnel. Journal officiel tunisien 104 (1956) 18. cikkely. 65 A törvény szövegét arabul és angolul, valamint a kérdés jogi előtörténetét közli: Syria and Personal Status Law. Ex Oriente Lux július 8. Ld. továbbá J. N. D. Anderson, Syrian Law of Personal Status. Bulletin of the School of Oriental and African Studies 17 (1955) Lombardi, i. m., Part 2. Ez foglalkozik részletesen az egyiptomi alkotmány 1971-es 2. számú kiegészítő cikkelyeivel. A cikkely szövegét és bevezetésének körülményeit ld. Lombardi, i. m., 123. skk. 20 Több megjelenítése
KARD ÉS TOLL 2006/3 A keresztény és az iszlám kultúra viszonyának elemei a konfliktusokhoz és a háborúhoz Oszti Judit A konfliktusok kezelése, a háború, az erõszak társadalmi megítélése eltérõ a különbözõ Részletesebben 1004/2010. (I. 21.) Korm. határozat. a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlőségét Elősegítő Nemzeti Stratégia - Irányok és Célok 2010-2021
1004/2010. (I. 21.) Korm. határozat a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlőségét Elősegítő Nemzeti Stratégia - Irányok és Célok 2010-2021 1. A Kormány a) elfogadja a jelen határozat mellékletét képező a Nők Részletesebben 9829 Jelentés a Magyar Távirati Iroda költségvetési fejezet és a Magyar Távirati Iroda Részvénytársaság pénzügyi-gazdasági ellenőrzéséről
9829 Jelentés a Magyar Távirati Iroda költségvetési fejezet és a Magyar Távirati Iroda Részvénytársaság pénzügyi-gazdasági ellenőrzéséről TARTALOMJEGYZÉK I. Összegző megállapítások, következtetések, javaslatok Részletesebben Tamási Erzsébet. A családon belüli erőszak férfi szereplői PhD értekezés
Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Bűnügyi Tudományok Intézete Büntetőjogi és Kriminológiai Tanszék Büntető Eljárásjogi és Büntetésvégrehajtási Jogi Tanszék Tamási Erzsébet A családon belüli erőszak Részletesebben TÜSKE LÁSZLÓ. 1953-ban született. A PPKE BTK Arab Tanszékének adjunktusa.
TÜSKE LÁSZLÓ 1953-ban született. A PPKE BTK Arab Tanszékének adjunktusa. 1 Tariq Ramadan latin betűs ábécével ebben a formában írja a nevét, ezért mi is ezt használjuk. 2 Ezek közül a következőkben a To Részletesebben BIBLIOGRÁFIA JANY JÁNOS
BIBLIOGRÁFIA JANY JÁNOS KÖNYV, MONOGRÁFIA 2000 Jany János: A Szaszanida birodalom magánjogának rendszere és továbbélése a 1 Közel-Keleten. Bibliotheca Facultatis Iuris Universitas Catholicae De Petro Pázmány Részletesebben A nemzetiségi oktatás irányításának szervezete és tevékenysége Magyarországon az 50-es évek első felében
Iskolakultúra, 25. évfolyam, 2015/9. szám DOI: 10.17543/ISKKULT.2015.9.75 Tóth Ágnes tudományos főmunkatárs, MTA TK Kisebbségkutató Intézet egyetemi docens, PTE BTK Német Történelem és Kultúra Délkelet-Közép-Európában Részletesebben A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (nagytanács) 2014. április 8. *
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (nagytanács) 2014. április 8. * Tagállami kötelezettségszegés 95/46/EK irányelv A személyes adatok kezelése vonatkozásában a természetes személyeket megillető védelem és az ilyen adatok Részletesebben Ember embernek farkasa
Jean-Pierre Derriennic: Polgárháborúk. Jelenkor, Pécs, 2004. 271 old. Rendkívül érdekes, a témához kapcsolódó adatokat rendkívül jól szintetizáló munkát vehet kézbe az olvasó, ha Jean-Pierre Derriennic Részletesebben Nők a munkaerőpiacon. Frey Mária
Nők a munkaerőpiacon Frey Mária Magyarországon az elmúlt évtizedekben igen magas női gazdasági aktivitás alakult ki. Ez akkoriban egyben azt is jelentette, hogy a nők túlnyomó része effektíve dolgozott. Részletesebben Aktív állampolgárság az iskolában és azon túl A kutatási eredmények összefoglalása munkaanyag
Aktív állampolgárság az iskolában és azon túl A kutatási eredmények összefoglalása munkaanyag Kurt Lewin Alapítvány 2012. július Köszönetnyilvánítás: A kutatásban való részvételükért köszönettel tartozunk: Részletesebben BÜNTETŐJOGI JOGÉRVÉNYESÍTÉS A SZELLEMITULAJDON-JOGOK TERÜLETÉN EURÓPAI ÉS NEMZETI SZINTEN 1
SZEGEDI TUDOMÁNYEGYETEM Állam- és Jogtudományi Kar Szeged ÉVFOLYAMDOLGOZAT A h o n v é d e l mi k ö t e l e z e t t s é g a l k o t má n yjogi p r o b l é má i Konzulens: Dr. Tóth Károly Egyetemi Docens Részletesebben Székelyföld autonómiastatútuma. Székely Nemzeti Tanács, 2003. [http://www.emnt.org/dokumentumok/teruleti-szekelyfold_autonomia_statutuma-sznt.
Székelyföld autonómiastatútuma. Székely Nemzeti Tanács, 2003. [http://www.emnt.org/dokumentumok/teruleti-szekelyfold_autonomia_statutuma-sznt.doc] Tervezet Preambulum SZÉKELYFÖLD AUTONÓMIA STATÚTUMA (Terra Részletesebben A neoliberalizmus mítosza
Paár Ádám A neoliberalizmus mítosza Akad-e ellenzéki párt, amelyről kormányon levő ellenfelei nem híresztelték, hogy neoliberális, akad-e ellenzéki párt, amelyik nem vágta vissza a neoliberalizmus megbélyegző Részletesebben 2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról
2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról 1. A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosítása 1. A Büntető Részletesebben A rendszerváltástól a struktúraváltásig
Bartha Eszter A rendszerváltástól a struktúraváltásig Valuch Tibor (2015) A jelenkori magyar társadalom Budapest: Osiris 1989 Klaus von Beyme szavaival valóságos fekete péntek volt a társadalomtudomány Részletesebben JOGI ISMERETEK JOGVISZONY. Olyan életszituáció, amelyet a jog szabályoz. Találjunk rá példákat!
JOGI ISMERETEK 2. témakör: jogviszony (alanya, tárgya, tartalma) jogképesség cselekvőképesség Olyan életszituáció, amelyet a jog szabályoz. Találjunk rá példákat! JOGVISZONY. Emberek Kinek-minek a magatartását Részletesebben Rigth the deduct. The role of the judgments of the Court of Justice of the European in the application of the hungarian Law on VAT.
dr. László Pardavi associate professor Hungary Széchenyi István University Deák Ferenc Fakulty of Law and Political Sciences Department of Adminstration and Financial Law Rigth the deduct. The role of Részletesebben László Garaczi Fülcimpa (az ideológia malomkövei)
László Garaczi Fülcimpa (az ideológia malomkövei) Nemrég Magyarországon járt a Dalai Láma. Valaki a közönségből megkérdezte tőle, hogy tényleg Magyarországon van e a Föld gyógyító szívcsakrája, konkrétan Részletesebben A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI
A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI Dr. Szecskó József bíró Fővárosi Törvényszék Közigazgatási és Munkaügyi Kollégium JOGSZABÁLYI Részletesebben Élet és Irodalom, LI. évf., 7. sz., 2007. február 16., 15-16. o. A válság anatómiája
Élet és Irodalom, LI. évf., 7. sz., 2007. február 16., 15-16. o. A válság anatómiája Hazánkban a politikai élet súlyos erkölcsi és identitási válsága alakult ki. E sorok írója abban látja a válság alapvető Részletesebben A HAZAI ORVOSI KÖZIGAZGATÁS TÖRTÉNETE
Nagy Ágnes: Állampolgár a lakáshivatalban: politikai berendezkedés és hétköznapi érdekérvényesítés, 1945 1953 (Budapesti lakáskiutalási ügyek és társbérleti viszályok) Kérdésfeltevés Az 1945-től Budapesten Részletesebben Az Országgyûlés 1993 júniusában közel 100%-os többséggel
KUTATÁS KÖZBEN PAVLOVICS ATTILA GYUROK JÁNOS Kisebbségek érdekképviselet Pécsi regionális tapasztalatok Az Országgyûlés 1993 júniusában közel 100%-os többséggel elfogadta 1 a nemzeti és etnikai kisebbségek Részletesebben ROMÁNIA ALKOTMÁNYA 1
MELLÉKLET ROMÁNIA ALKOTMÁNYA 1 I. cím: Általános elvek 1. szakasz A román állam (1) Románia szuverén és független, egységes és oszthatatlan nemzetállam. (2) A román állam kormányformája a köztársaság. Részletesebben Iskolátlanítási kísérletek
504 kutatás közben Iskolátlanítási kísérletek Az elsõ családi iskolázók Ez a cikk arra vállalkozik, hogy vázlatosan bemutasson egy olyan jelenséget, amely Magyarországon ugyan kevéssé ismert, de egyre Részletesebben az alkotmánybíróság határozatai
2015. október 14. 2015. 20. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 3195/2015. (X. 14.) AB határozat alkotmányjogi panasz elutasításáról... 1384 3196/2015. (X. Részletesebben Sarkalatos átalakulások A bíróságokra vonatkozó szabályozás átalakulása 2010-2014
MTA Law Working Papers 2014/39 Sarkalatos átalakulások A bíróságokra vonatkozó szabályozás átalakulása 2010-2014 Darák Péter Magyar Tudományos Akadémia / Hungarian Academy of Sciences Budapest ISSN 2064-4515 Részletesebben Ukrajna törvénye az állami nyelvpolitika alapjairól: a kárpátaljai magyarságot érintő problémák és perspektívák. Piliscsaba, 2013. július 12.
Ukrajna törvénye az állami nyelvpolitika alapjairól: a kárpátaljai magyarságot érintő problémák és perspektívák Piliscsaba, 2013. július 12. Ukrajna lakossága nemzetiség és anyanyelv szerint a 2001. évi Részletesebben Az 1918 elõtti Magyarország közismerten
Párhuzamok és különbségek Az 1918 elõtti Magyarország közismerten soknemzetiségû, sokvallású és többkultúrájú ország volt. Ez gazdasági elõnyökkel, szellemi pezsgéssel, de komoly társadalmi-politikai feszültségekkel Részletesebben GYORS TÉNYKÉP FÉRFI ÉS NŐI MUNKANÉLKÜLIEK A SOMOGY MEGYEI TELEPÜLÉSEKEN
Tér és Társadalom 7. 1993.1-2: 103-111 GYORS TÉNYKÉP FÉRFI ÉS NŐI MUNKANÉLKÜLIEK A SOMOGY MEGYEI TELEPÜLÉSEKEN (Employment situation of men and women in rural and urban settlements of Somogy country) TARDOS Részletesebben MAGYARORSZÁG EU-HARMONIZÁCIÓS KÖTELEZETTSÉGEI AZ ADÓZÁS TERÜLETÉN, KÜLÖNÖS TEKINTETTEL AZ ÁFÁ-RA
Budapesti Gazdasági Főiskola KÜLKERESKEDELMI FŐISKOLAI KAR KÜLGAZDASÁGI SZAK Levelező Tagozat Európai üzleti tanulmányok szakirány MAGYARORSZÁG EU-HARMONIZÁCIÓS KÖTELEZETTSÉGEI AZ ADÓZÁS TERÜLETÉN, KÜLÖNÖS Részletesebben BESZÁMOLÓ A NEMZETI ÉS ETNIKAI KISEBBSÉGI JOGOK ORSZÁGGYÛLÉSI BIZTOSÁNAK TEVÉKENYSÉGÉRÕL 2005. január 1. december 31.
2005 tord 1-9 fej.qxd 3/12/2006 3:56 PM Page 1 BESZÁMOLÓ A NEMZETI ÉS ETNIKAI KISEBBSÉGI JOGOK ORSZÁGGYÛLÉSI BIZTOSÁNAK TEVÉKENYSÉGÉRÕL 2005. január 1. december 31. 2005 tord 1-9 fej.qxd 3/12/2006 3:56 Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 7. ELŐZETES KÖLTSÉGVETÉSMÓDOSÍTÁS-TERVEZET A 2005-RE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSHEZ
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA Brüsszel, 5.9.2005 COM(2005)419 végleges 7. ELŐZETES KÖLTSÉGVETÉSMÓDOSÍTÁS-TERVEZET A 2005-RE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSHEZ ÁLTALÁNOS BEVÉTELI KIMUTATÁS SZAKASZONKÉNTI Részletesebben Bírói számadás, emlékirat, egyházlátogatási jegyzőkönyv a Tolna Megyei Levéltár legújabb kiadványa
Bírói számadás, emlékirat, egyházlátogatási jegyzőkönyv a Tolna Megyei Levéltár legújabb kiadványa 2014-ben a Tolna Megyei Levéltári Füzetek 14. kötete látott napvilágot Tanulmányok Bírói számadás, emlékirat, Részletesebben és függetlenített apparátusának összetétele a számok tükrében
hell roland Adalékok a Kádár-rendszer politikai elitjének vizsgálatához: Az MSZMP tagságának és függetlenített apparátusának összetétele a számok tükrében Jelen tanulmány tárgya az egykori MSZMP tagjai, Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben GIMNÁZIUMOK REKRUTÁCIÓJA. Andor Mihály MTA Szociológiai Kutatóintézete. A szülők iskolai végzettsége
MAGYAR PEDAGÓGIA 103. évf. 3. szám 315 338. (2003) GIMNÁZIUMOK REKRUTÁCIÓJA Andor Mihály MTA Szociológiai Kutatóintézete 1990 óta nagyméretű differenciálódás ment végbe a gimnáziumi oktatásban. 1989-ben Részletesebben I. BEVEZETÉS II. ÖSSZEFOGLALÓ MEGÁLLAPÍTÁSOK, KÖVETKEZTETÉSEK
323 Jelentés a Magyar Távközlési Vállalat gazdálkodásáról és privatizációjáról TARTALOMJEGYZÉK I. BEVEZETÉS II. ÖSSZEFOGLALÓ MEGÁLLAPÍTÁSOK, KÖVETKEZTETÉSEK 1. Összefoglaló megállapítások 2. Következtetések Részletesebben ROMÁNIA ALKOTMÁNYA 2
ROMÁNIA ALKOTMÁNYA 2 I. cím: Általános elvek... 2 1. szakasz A román állam... 2 II. cím: Az alapvető jogok, szabadságok és kötelezettségek... 3 I. fejezet: Közös rendelkezések... 3 II. fejezet: Az alapvető Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-8250/2012. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-8250/2012. számú ügyben Előadó: dr. Zemplényi Adrienne Az eljárás megindulása A panaszos azért fordult hivatalomhoz, mivel sérelmezte, hogy a közfoglalkoztatás Részletesebben A KORMÁNYZATI SZEREPVÁLLALÁS HATÁSA A KISEBBSÉGI MAGYAR PÁRTOK ÖNKORMÁNYZATI POLITIKÁJÁRA
A KORMÁNYZATI SZEREPVÁLLALÁS HATÁSA A KISEBBSÉGI MAGYAR PÁRTOK ÖNKORMÁNYZATI POLITIKÁJÁRA Szarka László A kisebbségi avagy a nemzetközi szakirodalomban bevett fogalmakat használva, etnikai, etnikai-regionális Részletesebben BEVEZETÉS MIÉRT ÉS HOGYAN BESZÉL(HET)ÜNK FEMINIZMUS ÉS ANTROPOLÓGIA VISZONYÁRÓL
BEVEZETÉS MIÉRT ÉS HOGYAN BESZÉL(HET)ÜNK FEMINIZMUS ÉS ANTROPOLÓGIA VISZONYÁRÓL Sokak számára furcsán hangozhat a feminizmusnak valamilyen tudományággal való összekapcsolása. Feminizmus és antropológia Részletesebben A gyarmati hadseregtől a békefenntartó műveletek modern, professzionális haderejéig
1 ZRÍNYI MIKLÓS NEMZETVÉDELMI EGYETEM Hadtudományi Doktori Iskola A gyarmati hadseregtől a békefenntartó műveletek modern, professzionális haderejéig A fegyveres erők szerepe, helyzete Spanyolország XX. Részletesebben KÖZÉPKOR Az Aragón Királyság védelme a két Péter háborúja idején (1356 1366)
KÖZÉPKOR Az Aragón Királyság védelme a két Péter háborúja idején (1356 1366) Donald J. Kagay az Albany State University történészprofesszora, szakértője a középkori általános és hadtörténetnek, különös Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
Tervezet! 2009. február 23. 2009. évi törvény a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről Az Országgyűlés kinyilvánítva elkötelezettségét a demokratikus, jogállami Részletesebben Szabadságmozgalom, amely fogsággá változott
Szabadságmozgalom, amely fogsággá változott Evangelium folyóirat, 2014. június 17. http://tidskriftenevangelium.se/essa/frihetsrorelsen-som-blev-en-fangenskap/ Erik Eckerdal, svéd evangélikus lelkész (Knivsta Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2014. január 24. 2014. 2. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 1/2014. (I. 21.) AB határozat a Kúria Kvk.III.37.230/2012/2. számú végzése és az Országos Választási Részletesebben MAGYARORSZÁG ALKOTMÁNYA / ALAPTÖRVÉNYE. (2011. április 25.) ISTEN, ÁLDD MEG A MAGYART. Nemzeti Hitvallás / Nemzeti Nyilatkozat
MAGYARORSZÁG ALKOTMÁNYA / ALAPTÖRVÉNYE (2011. április 25.) ISTEN, ÁLDD MEG A MAGYART Nemzeti Hitvallás / Nemzeti Nyilatkozat Mi, a magyar nemzet tagjai, az új évezred kezdetén, felelőséggel minden magyarért, Részletesebben 1. oldal, összesen: 10 oldal
1. oldal, összesen: 10 oldal Ügyszám: 1350/B/2009 Első irat érkezett: Az ügy tárgya: Előadó Lenkovics Barnabás Dr. : Támadott jogi aktus: Határozat száma: 1350/B/2009. AB határozat ABH oldalszáma: 2010/2225 Részletesebben JELENKOR Túlélés a forradalom alatt: a Fekete Párduc Párt története
JELENKOR Túlélés a forradalom alatt: a Fekete Párduc Párt története A Black Panther Party (Fekete Párduc Párt) nemcsak az afrikai-amerikai nacionalizmus legellentmondásosabb jelensége, hanem egyúttal az Részletesebben KÖZPONTI STATISZTIKAI HIVATAL NÉPESSÉGTUDOMÁNYI KUTATÓINTÉZETÉNEK KUTATÁSI JELENTÉSEI 81.
KÖZPONTI STATISZTIKAI HIVATAL NÉPESSÉGTUDOMÁNYI KUTATÓINTÉZETÉNEK KUTATÁSI JELENTÉSEI 81. KÖZPONTI STATISZTIKAI HIVATAL NÉPESSÉGTUDOMÁNYI KUTATÓINTÉZET Igazgató Spéder Zsolt Készítették Kamarás Ferenc, Részletesebben II. Wolters Kluwer Jogi Konferencia. 2016. május 11-12. Thermál Hotel Visegrád
II. Wolters Kluwer Jogi Konferencia 2016. május 11-12. Thermál Hotel Visegrád Megnyitó előadások Gárdos Péter, ügyvéd: A Ptk. az elmúlt év tükrében Az I. Wolters Kluwer Jogi Konferencián elhangzott, hogy Részletesebben Ügyiratszám: TA/6333-4/2011
Ügyiratszám: TA/6333-4/2011 Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 566/2011. (IV.28.) számú HATÁROZATA A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa (a továbbiakban: Médiatanács) a Részletesebben Új Szöveges dokumentum A gyermekek jogai az Európai Szociális Kartában
A gyermekek jogai az Európai Szociális Kartában Az Európa Tanács keretében elfogadott Európai Szociális Karta (1961), illetve a jelen évezred szociális és gazdasági jogait egyedülálló részletességgel felmutató, Részletesebben VÉDJEGYEK ÖSSZETÉVESZTHETŐSÉGE. A LIFE/THOMSON LIFE-ÜGY AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG ELŐTT
Dr. Vida Sándor* VÉDJEGYEK ÖSSZETÉVESZTHETŐSÉGE. A LIFE/THOMSON LIFE-ÜGY AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG ELŐTT Az Európai Bíróságot számos esetben foglalkoztatta már, 1 és bizonyára még sokszor fogja foglalkoztatni Részletesebben KALÁSZ PÉTER AZ 1970-ES ÉVEK ELEJÉN 1
KALÁSZ PÉTER KI GAZDAGSZIK GYORSABBAN? PROPAGANDA ÉS VALÓSÁG A JÖVEDELEMPOLITIKAI VITÁK TÜKRÉBEN AZ 1970-ES ÉVEK ELEJÉN 1 Történeti háttér Magyarország a 60-as évek elején hasonlóan a többi szocialista Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-6261/2012. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-6261/2012. számú ügyben Előadó: dr. Borza Beáta dr. Csikós Tímea A vizsgálat megindítása Az Elek Városban működő Pszichiátriai Betegek Otthonában élő ellátottak Részletesebben Történelemtanítás Online történelemdidaktikai folyóirat
Történelemtanítás Online történelemdidaktikai folyóirat (L.) Új folyam VI. 2015. 1 2. szám www.folyoirat.tortenelemtanitas.hu Forrás: http://www.folyoirat.tortenelemtanitas.hu/2015/07/szabo-hajnalka-piroska-altalanos-iskolai-tortenelemtankonyvek-noi-temainak-osszehasonlito-elemzese-06-01-06/ Részletesebben modul az erkölcstan tantárgy előzményének tekinthető. Emeljünk ki azonban, három lényeges eltérést.
Bevezető Bevezető Kedves Kollégák! Egy olyan új tantárgyat vezetünk be a magyar oktatás rendszerébe, ami csak szerkezetében és elnevezésében új. Hiszen a közel másfél évtizeddel ezelőtt bevezetett etika Részletesebben 1991. évi LXIV. törvény. a Gyermek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről
1991. évi LXIV. törvény a Gyermek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről (A Magyar Köztársaság megerősítő okiratának letétbe helyezése az Egyesült Nemzetek Főtitkáránál, Részletesebben PENTA UNIÓ Zrt. A nemzetközi munkaerő-kölcsönzés személyi jövedelemadó kérdésének vizsgálata Magyarországon és egyes tagállamokban NÉV: SZABADOS ÉVA
PENTA UNIÓ Zrt. A nemzetközi munkaerő-kölcsönzés személyi jövedelemadó kérdésének vizsgálata Magyarországon és egyes tagállamokban NÉV: SZABADOS ÉVA Szak: Okleveles nemzetköziadó-szakértő Konzulens: Horváth Részletesebben Doktori Értekezés Tézisei
Doktori Értekezés Tézisei Korom Ágoston Az uniós jog végrehajtásával kapcsolatos elméleti, és gyakorlati problémák A bírósági aktusokból eredő tagállami felelősség Budapest, 2012. Károli Gáspár Református Részletesebben A rágalmazás és becsületsértés, valamint a megkövetés bíróság előtti ceremóniája Debrecen város XVII-XVIII. századi régi jogában.
A rágalmazás és becsületsértés, valamint a megkövetés bíróság előtti ceremóniája Debrecen város XVII-XVIII. századi régi jogában (könyvismertető) Dr. Diószegi Attila ítélőtáblai bíró 2014. június 2 A minap Részletesebben IDZIGNÉ NOVÁK CSILLA A (JOG)ÁLLAMI BÜNTETŐHATALOM RENDSZER, KORLÁTOK, GARANCIÁK
IDZIGNÉ NOVÁK CSILLA A (JOG)ÁLLAMI BÜNTETŐHATALOM RENDSZER, KORLÁTOK, GARANCIÁK Az Alkotmány módosításáról szóló 1989. évi XXXI. törvényt a különféle politikai erők, az állampárt és az ellenzék kölcsönösen Részletesebben dr. Kusztos Anett A HÁZASTÁRSI KÖZÖS LAKÁS HASZNÁLATÁNAK RENDEZÉSE AZ ÚJ PTK.-BAN I.
dr. Kusztos Anett A HÁZASTÁRSI KÖZÖS LAKÁS HASZNÁLATÁNAK RENDEZÉSE AZ ÚJ PTK.-BAN I. Novissima Kiadó 2014 1 Megjelent a Novissima Kiadó gondozásában 2014-ben, elektronikus formában. Szerző: dr. Kusztos Részletesebben az alkotmánybíróság határozatai
2015. október 7. 2015. 19. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 28/2015. (IX. 24.) AB határozat a Kúria Knk.IV.37.467/2015/2. számú végzése alaptörvényellenességének Részletesebben Tisztelt Alkotmánybíróság! 1. Az alkotmányjogi panasz elbírálása során irányadó jogszabályok:
1 Alkotmánybíróság 1015 Budapest Donáti u. 35-45.. Bíróság útján Ügyszám: Tisztelt Alkotmánybíróság! alábbi Az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 26. (1) bekezdése alapján az a l k o t m Részletesebben A VÁROSOK SZÜLETÉSE ÉS A RENDISÉG KIALAKULÁSA (11-13. század)
Gazdaság, gazdaságpolitika, anyagi kultúra Egyén, közösség, társadalom Népesség, település, életmód A VÁROSOK SZÜLETÉSE ÉS A RENDISÉG KIALAKULÁSA (11-13. század) Városok A mezőgazdaság fejlődésével és Részletesebben Küzdelem a gyermekek szexuális kizsákmányolása és szexuális bántalmazása ellen
Küzdelem a gyermekek szexuális kizsákmányolása és szexuális bántalmazása ellen Bevezetés A gyermekek szexuális kizsákmányolása, szexuális bántalmazása Európa és a világ minden országában létező probléma, Részletesebben V. C. Szlovákia elleni ügye1
Az Emberi Jogok Európai Bíróságának legutóbbi döntéseibôl Az Egyezmény 3. cikke. A kínzás tilalma V. C. Szlovákia elleni ügye1 Az ügy körülményei. A kérelmező szlovákiai roma. 2000. augusztus 23-án egy Részletesebben Juhász László Két jogterület találkozása (A vezetői felelősség egyes kérdései a Ptk. és a Cstv. szabályai alapján)
Juhász László Két jogterület találkozása (A vezetői felelősség egyes kérdései a Ptk. és a Cstv. szabályai alapján) 1. Bevezetés A Szegedi Ítélőtábla 2014 november 20-i ülésén foglalkozott a vezetői felelősség Részletesebben A szociális partnerek mint kedvezményezettek
A szociális partnerek mint kedvezményezettek Az Európai Szociális Alap által nyújtott támogatás a szociális partnerek részére a 2007 2013. időszakban 1. Bevezetés A szociális partnerek fogalmának meghatározása Részletesebben A KÚRIA. mint felülvizsgálati bíróság
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság A Kúria a Kajtár, Takács, Hegymegi-Barakonyi Ügyvédi Iroda (1062 Budapest, Andrássy út 102., ügyintéző: Dr. H.- B.Z. ügyvéd) által képviselt Allianz Hungária Biztosító Részletesebben 1991. évi LXIV. törvény a Gyermek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről (A Magyar Köztársaság megerősítő okiratának letétbe helyezése az Egyesült Nemzetek Főtitkáránál, Részletesebben az alkotmánybíróság határozatai
2016. március 3. 2016. 5. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 4/2016. (III. 1.) AB határozat a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi 200 Részletesebben A kutatást támogatói: Ezredforduló Alapítvány Gyermek és Ifjúsági Alapprogramok Tanácsa Veszprémi Ifjúsági Tanács
Ifjúsági érdekérvényesítési csatornák vizsgálata Veszprémben - kutatási beszámoló - A kutatást támogatói: Ezredforduló Alapítvány Gyermek és Ifjúsági Alapprogramok Tanácsa Veszprémi Ifjúsági Tanács A kutatási Részletesebben Kivonat. Schumalith SHADAR: A negyedik rend. Nők a középkorban. Bp., 2004. 11-36., 121-167.
Schumalith SHADAR: A negyedik rend. Nők a középkorban. Bp., 2004. 11-36., 121-167. Kivonat A kora középkorra jellemző ordo -rendszert, ami a társadalmat három kategóriába (oratores, bellatores, laboratores) Részletesebben NOTE Hungarian delegation Delegations Decisions of Supreme Courts and Constitutional Courts concerning the European Arrest Warrant
COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION Brussels, 25 August 2005 11519/05 COPEN 117 EJN 39 EUROJUST 43 NOTE from : to : Subject : Hungarian delegation Delegations Decisions of Supreme Courts and Constitutional Courts Részletesebben Az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium folyóirata
Az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium folyóirata 2006/11 XVI. évfolyam 11. szám A tartalomból: Jogszabályváltozások Jogszabályfigyelő.. 2 Jogértelmezés A helyi önkormányzatok működését érintő Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-1477/2013. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-1477/2013. számú ügyben Előadó: dr. Bódis Cecília Az eljárás megindítása A panaszos beadványa szerint a bíróság által megítélt havi 80 ezer forint gyermektartásdíjat Részletesebben KISEBBSÉGKUTATÁS KÖNYVEK 181
A magyarországi nemzeti kisebbségek aránya 1910 és 1920 között a hivatalos statisztikai adatok szerint a trianoni béke által rögzített államterületet a soknemzetiségű-történeti Magyarországgal összehasonlítva Részletesebben Székelyföld területi autonómiája
Márton János Székelyföld területi autonómiája Koncepciók és esélyek 1. Bevezetõ A 2003-as év eseményei közel tízéves hallgatás után újra terítékre hozták a romániai magyar közösség autonómiájának kérdését. Részletesebben P7_TA-PROV(2010)0490 Az Afganisztánra vonatkozó új stratégia
P7_TA-PROV(2010)0490 Az Afganisztánra vonatkozó új stratégia Az Európai Parlament 2010. december 16-i állásfoglalása az új afganisztáni stratégiáról (2009/2217(INI)) Az Európai Parlament, tekintettel az Részletesebben A DEMOGRÁFIÁI ÉS A SZOCIOLÓGIAI ÉLETRAJZ EGYESÍTÉSE A NŐI ÉLETÜT V IZSG ÁLATA ALAPJÁN DR. M O LNÁR LÁSZLÓ
A DEMOGRÁFIÁI ÉS A SZOCIOLÓGIAI ÉLETRAJZ EGYESÍTÉSE A NŐI ÉLETÜT V IZSG ÁLATA ALAPJÁN DR. M O LNÁR LÁSZLÓ A gazdaságilag aktív nő életútjának, életciklusainak kutatását bemutató tanulmányomban (Molnár, Részletesebben Sand Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 3/2009.(IV.03.) számú képviselő-testület rendelete a sportról
Sand Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 3/2009.(IV.03.) számú képviselő-testület rendelete a sportról Sand Községi Önkormányzat Képviselő-testülete az egyetemes emberi kultúra és a nemzeti kultúra Részletesebben Az értékpapír fogalma a régi és az új magyar Ptk.-ban
Acta Univ. Sapientiae, Legal Studies, 3, 2 (2014) 117 138 Az értékpapír fogalma a régi és az új magyar Ptk.-ban Havasi Bálint Attila közjegyzőhelyettes, Bicske E-mail: havasibalint@mokk.hu Összefoglalás. Részletesebben Döntéshozatal, jogalkotás
Az Európai Unió intézményei Döntéshozatal, jogalkotás 2012. ősz Lattmann Tamás Az Európai Unió intézményei intézményi egyensúly elve: EUSZ 13. cikk az intézmények tevékenységüket az alapító szerződések Részletesebben NEGYEDIK ÉRTÉKELÉSI KÖR. A parlamenti képviselőket, bírákat és ügyészeket érintő korrupció megelőzése ÉRTÉKELŐ JELENTÉS MAGYARORSZÁG
2015. március 27. Bizalmas Greco Eval IV Rep (2014) 10E N E G Y E D I K NEGYEDIK ÉRTÉKELÉSI KÖR A parlamenti képviselőket, bírákat és ügyészeket érintő korrupció megelőzése ÉRTÉKELŐ JELENTÉS MAGYARORSZÁG Részletesebben KERET Konferencia 2012. december 10. Európai Ifjúsági Központ. A segélyvonal: tények és következtetések (a segélyvonal munkatársai)
KERET Konferencia 2012. december 10. Európai Ifjúsági Központ A segélyvonal: tények és következtetések (a segélyvonal munkatársai) Az adatokról A számok nem reprezentatívak, és nem is teljesek (nem mindenről Részletesebben BUDAPESTI BÉKÉLTETŐ TESTÜLET SZAKMAI BESZÁMOLÓ 2012. ELSŐ FÉLÉV
BUDAPESTI BÉKÉLTETŐ TESTÜLET SZAKMAI BESZÁMOLÓ 2012. ELSŐ FÉLÉV Készítette: Dr. Baranovszky György 1 Tartalomjegyzék Tartalomjegyzék... 2 Bevezetés... 3 Általános tendenciák, megállapítások... 4 Az egyes Részletesebben HÁZASSÁG ÉS VÁLÁS. Pasarét, 2014. február 09. (vasárnap) Szepesy László
Pasarét, 2014. február 09. (vasárnap) PASARÉTI PRÉDIKÁCIÓK refpasaret.hu Szepesy László HÁZASSÁG ÉS VÁLÁS Alapige: Malakiás 2,13-16 És ezt is cselekszitek: betöltitek az Úr oltárát könnyhullatással, sírással Részletesebben HÁTTÉRANYAG AZ ALAPTÖRVÉNY NEGYEDIK MÓDOSÍTÁSÁHOZ
HÁTTÉRANYAG AZ ALAPTÖRVÉNY NEGYEDIK MÓDOSÍTÁSÁHOZ I. ELŐZMÉNYEK 1. A módosítás indoka Az Országgyűlés 2013. március 11-én elfogadta az Alaptörvény negyedik módosítását (a továbbiakban: Módosítás). A Módosítást Részletesebben X X X X X. hatását a társadalom. szerkezetére, működésére! mutassa be az indiai vallások. ismeretei segítségével. 2. tétel: A források és
1. tétel: A források és mutassa be az indiai vallások hatását a társadalom szerkezetére, működésére! 2. tétel: A források és mutassa be a hódító háborúkat követő gazdasági változásokat és azok társadalmi Részletesebben A családon belüli erőszak Dana Jason Bhavin S p r i n g 2 0 0 9 C O U N 6 5 3 3 C r i s i s Dr. Pace
Az egyenlő bánásmódról szóló törvény kimentési rendszere a közösségi jog elveinek tükrében dr. Kádár András Kristóf ügyvéd, Magyar Helsinki Bizottság Az irányelvek és átültetésük A közösségi jog egyik Részletesebben ELSÕ KÖNYV 1867 1918 19

matches: bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG Kúria BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG bíróság bíróság Kúria Bíróság bíróság KÚRIA bíróság Kúria bíróság


text:
 Hét Nap Online - Interjú - Bekerül-e a szerbiai büntető törvénykönyvbe az életfogytiglani börtönbüntetés?
Interjú Bekerül-e a szerbiai büntető törvénykönyvbe az életfogytiglani börtönbüntetés?
Bekerül-e a szerbiai büntető törvénykönyvbe az életfogytiglani börtönbüntetés?
Módosul a szerbiai büntető törvénykönyv. Több szigorítást is terveznek a törvényalkotók, a legnagyobb érdeklődés azonban a gyermekgyilkosokat érintő életfogytiglani börtönbüntetés témakörét övezi.
A Tijana Jurić Alapítvány elnöke, Igor Jurić (a meggyilkolt Tijana Jurić édesapja) 2017. május elején már kezdeményezte a büntető törvénykönyv módosítását, viszont a képviselőház nem tűzte napirendjére a javaslatot. Ezután novemberben 160 000 aláírást gyűjtöttek össze Szerbia-szerte a kezdeményezés nyomatékosítására, majd plakátokkal árasztották el az országot. Több mint egyéves hallgatás után tavaly, az év utolsó napján, az igazságügyi minisztérium megalakította azt a munkacsoportot, amely előkészíti a törvénymódosítást. A javaslat szövegét a hónap végére ígérik. Arról, hogy milyen szempontokat kell figyelembe venniük a törvényalkotóknak, Molnár Ferencet, a Szabadkai Felsőbíróság elnökét kérdeztem.
— Az ilyen dolgok mindenképp az úgynevezett vérlázító kategóriába kerülnek. Senkit nem hagyhat hidegen, ha kiskorú gyermek áldozatául esik vagy emberölésnek — merthogy ez a hivatalos elnevezése —, vagy nemi erőszaknak, vagy hivatalos helyzet visszaélésével lefolytatott nemi közösülés bűncselekményének, vagy családon belüli erőszak bűncselekményének. A mi igazságügyi kerületünk ezeket illetően az egyik legelhivatottabb Szerbiában, hiszen nálunk történt meg a Tijana Jurić-ügy, de említhetném például az 1985. évi magyarkanizsai esetet, amikor a harmincegy éves Égető László különös kegyetlenséggel gyilkolta meg kilencéves áldozatát. Ide sorolható Milica Barašin megölése, sőt, a vérfürdő áldozatául esett Szalma család is: ott két kisgyerek vesztette életét szörnyű módon. Ezekből a bűncselekményekből eddig sajnos csak a Tijana Jurić-ügy zárult le, 40 éves büntetésre ítélték el a bűnelkövető D. Đ.-t (a törvény szerint én csak így nevezhetem meg, anonimizálva, mivel a bűnelkövetőnek is vannak emberi jogai). Ez a strasbourgi Emberi Jogok Európai Bírósága gyakorlatának az egyik következménye, és annak a bíróságnak a gyakorlata Szerbia hatályos alkotmánya szerint nálunk jogforrás, ezért tiszteletben kell tartani. A jognak mentesülnie kell az indulatoktól, a bírónak indulatok és mindenféle előítélet nélkül kell döntenie, ami bizonyos tárgyakban nem könnyű, higgye el.
* Milyen büntetőjogi előzményre épít Szerbia?
— Életfogytig tartó szabadságvesztés a szerbiai jogrendben eleddig nem volt. Nem volt még az egykori JSZSZK-ban sem, a JSZSZK büntetőjoga ismerte a halálbüntetést, és alkalmazta is. Az előbb említett Égető László által elkövetett bűncselekmény büntetőszankciója is halálbüntetés volt, melyet végrehajtottak. Ez volt egyébként az utolsó előtti halálbüntetés a JSZSZK területén, és Szabadkán mondták ki. A halálbüntetés után a valamikori jugoszláv büntetőjog következő legsúlyosabb büntetése a 20 évig terjedő börtönbüntetés volt — e között a kettő között nem volt semmi. Az akkori kriminálpolitika abból indult ki, hogy ha valakit nem lehet átnevelni, akkor elimináljuk a társadalomból, azaz halálbüntetést alkalmazunk vele mint bűnelkövetővel szemben. Ha ez nem indokolt, az elkövetőt át lehet nevelni, vagyis határozott ideig tartó börtönbüntetésre ítélik. Ezt a gyakorlatot a valamikori Jugoszlávia utódállamai is nagy részben átvették, kivéve Szlovéniát, ahol létezik életfogytiglani, de nem tényleges, vagyis bizonyos idő után az elítélt kérvényezheti a feltételes szabadlábra bocsátását. Szerbiában a jelenlegi büntető törvénykönyvben a legsúlyosabb bűncselekmények elkövetőivel szemben kimondható legsúlyosabb büntetőszankció a 35 vagy 40 évig terjedő börtönbüntetés.
* Más országokban mi a helyzet?
— Az életfogytiglanit az országok 40 százaléka ismeri, sőt, alkalmazza. Vannak olyan országok, ahol a halálbüntetéssel párhuzamosan, így az USA államai nagy részében vagy a Kínai Népköztársaságban. Nagyon kevés országban van tényleges életfogytiglani szabadságvesztés, ezt el kell mondani a korrektség kedvéért (a magyar szleng ezt tésznek rövidíti, a magyar börtönnyelv pedig fordított nyolcasnak hívja, mely a végtelen jele a matematikában), vagyis bizonyos évek elteltével az elítélt folyamodhat feltételes szabadlábra helyezésért vagy kegyelemért, és általában meg is kapja.
* Mit mérlegelnek ilyenkor?
— A feltételes szabadlábra bocsátást a szerbiai büntetőjog is ismeri. Eszerint ha a börtönbüntetésre ítélt személy letölti a kiszabott idő kétharmadát, és a börtönben leült büntetés-végrehajtás folyamán a magaviselete olyan, amely alapján a bíróság megállapíthatja, hogy nála befejeződött az úgynevezett reszocializáció (újratársadalmasítás) folyamata, méghozzá olyan eredménnyel, hogy joggal el tudjuk várni, hogy ez az ember, ha szabadlábra helyezzük, nem fog bűncselekményt elkövetni a büntetése lefutásának teljes időtartamáig, akkor a megmaradt egyharmadot szabadlábon töltheti. Ez nem jelenti azt, hogy a büntetését eltörlik — ha új bűncselekményt követ el, akkor ezt a megelőlegezett részt is le kell ülnie, meg az új bűncselekményért járó időt is. A társadalom tehát megelőlegezi a bizalmat a bűnelkövetővel szemben. Némely esetekben viszont sajnos előfordul, hogy alaptalanul. A bíróság dönt erről, régebben ez nem így volt, akkor egy állami bizottság hatáskörébe tartozott, ám a 2005. évi reform eredményeként a hatályos büntető törvénykönyv a bíróságok kezébe adta ezt a döntést, hiszen az emberi jogok európai egyezménye ezt preferálja.
* Merthogy?
— Az Európa Tanácshoz Szerbia is csatlakozott, ezzel a tagsággal pedig elfogadtuk a strasbourgi emberi jogi bíróság hatáskörét, hiszen becikkelyeztük az emberi jogok európai egyezményét, ezt a multilaterális szerződést, mellyel az ’50-es évek közepén az akkor kialakuló Európai Közösség tagjai vállalták, hogy betartják a szerződésben rögzített emberi alapjogokat. Ennek a szerződésnek a bírósági védelmére megalapították a strasbourgi emberi jogi bíróságot, melyhez mindnyájan folyamodhatunk, Szerbia állampolgárai is, ha úgy érezzük, sérültek a szerződésben foglalt jogaink, viszont előtte ki kell meríteni a hazai jogrendszer minden jogorvoslatát, beleértve az alkotmánybírósági felülvizsgálatot is. Szerbiát sajnos elég gyakran elmarasztalja ez a bíróság.
* A strasbourgi bíróság irányelveit tehát Szerbiának is be kell tartania…
— Igen, a strasbourgi bíróságnak vannak idevágó döntései, melyeket a törvényhozónak figyelembe kell vennie, különben később ebből gondja lehet Szerbiának, hiszen ha bevezeti a tényleges életfogytiglanit, egyesek úgy találhatják, hogy sérülnek az emberi jogaik. A bíróságnak három döntése van ezzel kapcsolatban: a Kafkaris kontra Ciprus ügyben 2008-ból, a Vinter és társai kontra Egyesült Királyság ügyben 2012-ből, valamint a Magyar László kontra Magyarország ügyben 2014-ből. A bíróság mindhárom esetben úgy határozott, hogy a tész kiszabásával sérültek az emberi jogok. A bíróság arra az álláspontra helyezkedett, hogy nem tartja az egyezménnyel összhangban levőnek a tényleges életfogytig tartó büntetést, merthogy sérülnek a szerződés 3., 4., 7. és 14. cikkelyében foglalt jogok. A 3. tiltja a kínzást és az embertelen, megalázó büntetéseket, az 5. a szabadsághoz és biztonsághoz való jogról szól, a 7. a büntetés kiszabásának törvényes kereteiről, a 14. pedig a hátrányos megkülönböztetés tilalma. Vagyis: akire tényleges életfogytiglanit szabunk ki, az nem folyamodhat elbocsátásért, bezárul az élete, nincs effektív jogi eszköz a kezében, a bíróság viszont úgy tartja, hogy az embereknek tudniuk kell, hogy amikor büntetést kapnak, milyen időkeretben fogják ezt a büntetést letölteni. Az Európa Tanácsnak van egy ajánlása a tagállamok számára — és ugye Szerbia az Európa Tanács tagja —, hogy az ilyen esetekben is ildomos alkalmazni a feltételes szabadlábra való bocsátás lehetőségét. Hogy mennyi idő után, azt az államok maguk döntik el. Többféle megoldás létezik, van, ahol már 15 év után kérhetik, mint például Dániában, máshol 20-30 év után. A Magyar László-ügyet követően a magyarországi gyakorlat úgy alakul, hogy tész esetében 40 év után hivatalból kell kegyelmi eljárást indítani, kegyelmet pedig a mindenkori magyar köztársasági elnök adhat. Vagyis beleépítettek egy ilyen mechanizmust a strasbourgi döntést követően, viszont a Magyar László-ügy után a T. P. és T. Á. kontra Magyarország esetben is úgy találta Strasbourg, hogy a tész nem mérsékelhetőnek minősül, és mint ilyen nem elfogadható, Magyarországot ismét elmarasztalták, és kimondták, hogy valójában nem tett semmi lényegeset a Magyar László-ügy után. Valamilyen mechanizmus beépítéséről tehát gondoskodnia kell Szerbiának, erre utal Nela Kuburović igazságügyi miniszter minapi nyilatkozata is, mely szerint tanulmányozzák az Európa Tanács idevágó ajánlását, illetve valószínűleg ezeket az ítéleteket is.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság