text:
Szerző: (kodifikáció) dr.Abonyi Katalin dr. Acsádi Tímea dr. Acsádi Tímea; dr. Faix Nikoletta dr. Ágoston Zoltán Dr. Alexander Tettenborn Dr. Alföldi Ágnes Dóra Antal Attila Dr. Árva-Szabó Péter Dr. Asbóth Balázs Báderné Dr. Szakter Gabriella Balláné dr. Illés Ivett Balog Ádám, Gelányi Anikó dr. Balogh Adrienn dr. Balogh Krisztina Dr. Balogh Zsolt György Dr. Bán Péter Károly dr. Bana Ádám dr. Bana-Nagy Adrienn dr. Bana-Nagy Adrienn és dr. Magyar Zsuzsanna dr. Bánáti Bálint Bánházy Péter Bánki Erika dr. Bánó-Kacskovics Virginia Baranyi Bertold Barta Attila Dr. Bartha András Dr. Bartókné dr. Kerekes Krisztina Dr. Bata Tímea Baumgartner Adél Dr. Bebes Zoltán Bede Máté dr. Bedő Péter dr. Bedő Sarolta Benkovicsné dr. Varga Erika Dr. Berecz Péter Dr. Béres-Deák Attila Dr. Bereznay Gábor dr. Boda Zoltán Krisztián Bódis Richárd dr. Bodnár Éva Dr. Bodnár Zoltán Bogdány Nóra Dr. Bognár Csaba Dr. Bognár-Hanti Margit Kinga Boldizsárné dr. Varjú Eleonóra	Boldizsárné dr. Varjú Eleonóra Bolyky Orsolya dr. Bonnyai Réka dr. Borbély Nóra Mária dr. Bori Beáta dr. Borombós Árpád Boros Andor Bernát Dr. Boros Réka dr. Borossy Gabriella Barbara dr. Bozó Lilla Dr. Bozzay Gyöngyi Budapesti Nyilatkozat dr. Bujdosó Melinda dr. Buri Edina - Zeöldné dr. Király Anita dr. Cogoi Márk Dr. Cogoi Róbert Computer Forensics Hungary Kft. Dr. Csala Erika dr. Csárádi László Csedrekiné dr. Tóth Boglárka Csedrekiné dr. Tóth Boglárka és Vámosiné dr. Marunák Ágnes Csegődi Tibor László Cseh Esztella Csiszárné dr. Kertész Andrea Csontos Zsolt Cyber Crime Egyezmény Czinkné dr. Arató Zita dr. Czompoly Tamás Dr. Dallos Zoltán dr. Dallosné dr. Farkas Edina dr. Dánielné dr. Kiss Ildikó Dávid Georgina Dávidáné dr. Bacsó Marianna Dr. Deák Andrea dr. Deák Dóra Dr. Deák Zoltán Declaration of Budapest Dr. Decsi Ágnes Eszter Dr. Deilinger Viktória Demeter Gellért Zsolt Dr. Dénes Balázs Dénes Balázs, Társaság a Szabadságjogokért Dicsőné dr. Harsányi Beáta Domjánné dr. Hajzsel Krisztina Dr. Domokos N. Márton dr. Domonkos Gyöngyi dr. Doros Szabina dr. Ancsák Szilvia Dr. Cogoi Róbert Dr. Duró Edit - Dr. Kálmánczi Antal János dr. Fekete-Lupcsa Anita dr. Ferenczy Katalin dr. Fülöp Judit dr. Ivanov Márta Dr. Kálmánczi Antal János dr. Kész Lívia dr. Kiszella Andrea dr. Molnár Klára dr. Murányiné dr. Perbíró Andrea dr. Orosz Krisztina dr. Pallagi Orsolya dr. Pataki Zoltán dr. Péter-Szabó Tamás dr. Rózsa Erika dr. Soós Eszter és dr. Zana Gabriella dr. Szendrák Dominika dr. Turza Krisztina dr. Zana Gabriella, dr. Soós Eszter dr.Hegyi Áron Dudás Gergely Dunai Szilvia Dunai Szilvia Dunka Sarolta Noémi dr. Egri-Szabó Lilla Dr. Eiter Sándor dr. Emri Gergely dr. Eördögh Dávid Gábor Eötvös Károly Közpolitikai Intézet Erdõs István dr. Etter Kálmán dr. Fábián Dávid János dr. Faix Nikoletta dr. Faix Nikoletta; dr. Acsádi Tímea dr. Fajta Gabriella Dr. Falucskai Krisztina Falusi József Dr. Fazekas Katalin Dr. Fekecs Gyula dr. Fekete Gábor Dr. Fekete László dr. Fekete Máté Dr. Fekete Zsófia dr. Fekete-Lupcsa Anita Felvételi Információs Szolgálat Dr. Fest Attila dr. Ficsór Gabriella Fintáné dr. Vásárhelyi Julianna Fiserné dr. Koplányi Eszter dr. Fodor Péter Dr. Folmeg Mónika Forgács Barbara Julianna dr. Fórika László dr. Fraknói Csaba Dr. Frech Ágnes dr. Fromm Tünde Mária Dr. Fülöp Botond dr. Fülöp Judit Gaál Ildikó Gaiderné dr. Hartmann Tímea Gájerné dr. Szabó Andrea Gál Csilla Emese Dr. Gálig Péter Dr. Gáll Edit dr. Garancsy Georgina Garancsy István dr. Gáspár Szilvia Dr. Gaudi-Nagy Tamás Dr. Gedeon Sándor dr. Gerber Tamás dr. Gondos-Szojka Annamária dr. Gorta Tünde Dr. Grácz Zsuzsanna dr. Gresa Katalin Gross Balázs Dr. Guba Zoltán dr. Gubás Péter Bertalanné dr. Kelemen Judit Gulyás Gábor dr. Gurzó Mihály dr. Gyémánt Kinga Dr. Gyermán-Kőszegi Zsuzsanna Gyõri Levente Gyöngy Mónika Dr. Gyöngyösi Zoltán dr. Gyurik Anita Hajba Ferenc - Kácsor Zsolt dr. Hajdu Csaba dr. Hajdu Emese dr. Halász Bálint Halász Bálint Dr. Hanzó Gabriella dr. Hegedűs András Dr. Hegedűs Péter dr. Hegyeshalmi Gergely dr. Hegyi Áron Heil Kristóf Mihály Dr. Heller Krisztina dr. Hild Ágnes Dr. Hodosy Annamária Hoffman István dr. Holczknecht Zoltán Dr. Hollósi Gábor Hollósi Gábor Horváth Dániel Horváth Dusán dr. Horváth Orsolya Dr. Horváth Sándor Domonkos dr. Horváth Szilvia dr. Horváth Vera Judit Horváth Zsolt Hoszné dr. Nagy Tímea Dr. Hörömpöli-Tóth Levente Hudák Zsuzsanna Hun Eszter ifj. Sipos László dr. Igaz Barbara és dr. Kenese Attila dr. Illés Melinda dr. Ivanov Márta Jakab András dr. Jakab Ildikó dr. Jakab Zsolt dr. Jámbor Ilona dr. Jancsó-Tóth Eszter Dr. Jankovich Roland Janzsó Donát dr. Jenei-Szabó Andrea Jobpilot.hu / Karácsony Zoltán Jogi Fórum Dr. Jóri András dr. Juhász Endre dr. Juhász Tamás dr. Kádár Éva Kádár Éva Dr. Kádár Mercédesz dr. Kajó Cecília dr. Kajtor Gergely Kakuk Lilla dr. Kálmánczi Antal János dr. Kalmár Judit Kanti Áron dr. Kántor István Zoltán dr. Karasz Zsuzsanna Kardos Dávid dr. Károlyi Milán Kárpáti János Karsai Dániel dr. Kávássy Béni dr. Kazsimérszki Lívia dr.Kazsimérszki Lívia Dr. Keck Dániel Dr. Kegye Szilárd Kelemen Zoltán dr. Kenese Attila Kepesné dr. Bekő Borbála Dr. Kerekes Szilvia Dr. Kerekes Szilvia - Dr. Pallagi Orsolya dr. Kész Lívia dr. Keszler Ágnes dr. Király András Királyvölgyi Krisztián Kispap Ádám Dr. Kiss Andrea Dr. Kiss Csaba dr. Kiss Renáta dr. Kiszella Andrea Kisznyér-Szűrös Orsolya dr. Klimászné dr. Mikes Eszter dr. Kolarovszki Tamás Kollár László Koller József, Ifj. Csatai László dr. Korsós Judit dr. Kósa Bernadett Ildikó Kósa Ferenc Kostyákné dr. Vass Ágnes és dr. Varjasi Erika dr. Kovács Alexandra Dr. Kovács András Kovács András Péter dr. Kovács Anita Dr. Kovács Bálint, Dr. Nemessányi Zoltán Kovács Krisztián Kovács Mária Mónika dr. Kovács Nikoletta Dr. Kovács Zsuzsa Gyöngyvér Kovács Zsuzsa Gyöngyvér dr. Kovácsné dr. Gaál Erika Dr. Kõvári Elvira Dr. Kozák Beatrix Kozeschnik Bálint, Stein Barnabás dr. Kővári Péter dr. Kránicz Zsófia dr. Kun Annamária dr. Kundrák Villő dr. Lajkó Péter Dr. Laza Margit dr. Lehel Enikő Mária dr. Lénárd-Komjáthy Kitti Katalin dr. Lukács Beatrix Lukács Nikolett dr. Maár Zsuzsanna dr. Madarasi Anna mag. Koren Stefán mag. Koren Stefán Dr. Magyar Elemér Magyar Orvos - Jogász Interdiszciplínáris Társaság elnökségi állásfoglalása dr. Majlinger-Nagy Gréta Majoros Tímea Dr. Majtényi László Makó Klaudia dr. Maletics Balázs dr. Maletics Balázs dr. Margitics István Dr. Márkus Anikó Marosi Zoltán Márton András – Tőzsér Tamás János Dr. Marton Kálmán dr. Matécsáné dr. Sergyán Barbara dr. Máthé Magdolna dr. Mátis Judit Mázi András dr. Medve Bernadett Medve Georgina Ágnes dr. Meggyesi Klára Megyeri Tamás dr. Mensáros-Tordai Judit Tekla Dr.Mensáros-Tordai Judit Tekla Dr. Merényi Péter Merki Ágnes Mester Györgyi Mészáros Ábris dr. Mészáros Katalin Dr. Mészáros Marianna Dr. Mészáros Szilárd dr. Mezei Kitti Mezei Kitti Mezey Nándor Mezőlaki Erik Dr. Michalik György Dr. Mihalik-Kálmán Andrea dr. Miju Anita Mike Gyula dr. Mikó Sándor Dr. Misek János Péter dr. Mócza Réka dr. Molnár András Dr. Molnár Attila dr. Molnár Ferencné dr. Molnár Klára Dr. Molnár Sándor Dr. Molnár Valéria dr. Molnár Zsolt dr. Molnár-Bencsik Anett dr. Molnárné dr. Mészáros Noémi Monostoriné Dr. Oravecz Ágnes Dr. Muraközi Gergely Muraközi Gergely dr. Murányiné dr. Perbíró Andrea Nagy Balázs Dr. Nagy Gábor dr. Nagy Ildikó Dr. Nagy István Nagy János Dr. Nagy Péter dr. Nagy Szabina dr. Nagy Tamás Nagy Zsanett dr. Nagy Zsanett Mária Nagy Zsanett Mária dr. Neizer Norbert dr. Némedi Ibolya Olga dr. Némedi István Némedi István dr. Némedi Márk Németh Ádám Németh János Pál Dr. Németh Zoltán dr. Németi R. Máté Népszabadság Dr. Nizalowski Attila dr. Nobilis Gergely dr. Novák Attila Dr. Ocskó Eszter dr. Ódor Éva dr. Oláh Anita dr. Oláh Péter Balázs és dr. Farkas Gabriella dr. Oláh Péter Balázs LL. M. dr. Oláh Péter Balázs LL.M. dr. Oláh Zsolt Oláhné dr. Tóth Orsolya Dr. Ónodi Ernõ Dr. Orosi Renáta dr. Orosz Judit Orosz Katinka Oroszlán Éva dr. Őri Zsófia dr. Pabis Attila Pákozdi Katalin Dr. Paksi Gábor Paksi Gábor Palcsó Gergely László dr. Pálfalvi Andrea Dr. Papp Attila Papp Attila dr. Papp Erika és dr. Turzó Tamara Papp Lilla Pásztélyi Emese dr. Pataki János István dr. Pataki Zoltán Dr. Patyi Adrienn dr. Pecze Balázs Dr. Péter-Szabó Tamás Dr. Péteri Zoltán Dr. Petia Csaba dr. Pető Beáta dr. Petrovits Gergely Dr. Pincze Tamás Pintér Zoltán dr. Plausin Éva dr. Póczek Aliz Dr. Pogár László Polonkai Éva Polyák Gábor dr. Pósa Gergely dr. Potári Anita dr. Potháczki Dóra Rabiné dr. Szakálas Márta Dr. Rácskay Jenő Radnai Veronika dr. Rainer Lilla Dr. Rátai Balázs Dr. Révész Dalma és Mátékovitsné dr. Kiss Éva Dr. Rigó Kinga Dr. Rim Zsuzsanna Dorina - Dr. Kollár Pál dr. Robotka Imre Dr. Romhány Gergely Rosta Roland Dávid Roszkosné Frankovics Daniella - dr. Várady Lilla Dr. Rozgonyi Eszter dr. Rózsa Erika Dr. Rózsavölgyi Bence Dr. Ruzsányi Edit Dr. Sághi Borbála Dr. Sallai Gyula Sándor Gertrúd dr. Sándor István Zoltán, dr. Sándor Mátyás László dr. Sándor Valter Pál Sándor Zsolt dr. Sarkadi Mónika Dr. Sarkady Ildikó dr. Sárompek Csilla Júlia Sárosi Péter Dr. Schmidt Szilárd dr. Schwalm Andrea dr. Schweighardt Zsanett Dr. Sebestyén Gábor Dr. Simon Károly László Simonné dr. Peti Viktória Dr. Smied Orsolya Somkutas Péter dr. Soós Eszter és Zahoránszkyné dr. Ungvári Ilona Mercedes dr. Sós József dr. Sörös László Spiczmüller Bence Spránitz Gergely Stegmajerné dr. Varga Zsuzsanna Dr. Suhajda-Molnár Krisztina Dr. Szabó Anna Dr. Szabó Anna és Dr. Kádár Mercédesz dr. Szabó Bernadett Szabó Endre Győző Dr. Szabó Imre dr. Szabó Nikoletta Szabó Orsolya Dr. Szabó Péter dr. Szabó Szilvia Szabó Zsolt Szabóné dr. Kaposi Dóra Szabóné dr. Sári Adrienn Dr. Szajbert Attila Szakácsné dr. Székács Viktória dr. Szalai-Almádi Ildikó Dr. Szántó Judit Szántó Otília Szebényiné dr. Németh Nóra Eszter Szegváriné dr. Barócsi Eszter dr. Székely Zsófia dr. Szénási-Varga Nóra dr. Szendrák Dominika Dr. Szepesházi Péterné Dr. Tóth Katalin dr. Szigeti István Szigetiné Dr. Juhász Orsolya Sziklai Péter Dr. Szilágyi Károly Szilágyi Károly dr. Szilágyi Norbert Dr. Szilágyi Pál Szimuly László Dr. Szinger András Dr. Szmodis Jenõ Dr. Szmodis Jenő PhD Dr. Szomszéd Éva dr. Szőllős Márta Dr. Szuchy Róbert Szűcs Ádám Imre dr. Szűcs Réka dr. Szűts Veronika dr. Tajti Judit Takács Zoltán Dr. Tamás Csaba Gergely Tanács Károly Tar Annamária Dr. Tarczay Áron dr. Tarics Csilla Tarjányi Tamás Társaság a Szabadságjogokért Tatárné dr. Gyöngyösi Johanna Technika az Emberért Alapítvány (TEA) Terjék Miklós dr. Tiszavölgyi Gyöngyvér és dr. Kardos Gyula Dr. Toldi Judit dr. Tolnai Judit dr. Tomayer Tamás Dr. Tóth - Juhász Szilvia Dr. Tóth Ágoston dr. Tóth András dr. Tóth András, Rabné dr. Ölbei Anita dr. Tóth Annamária dr. Tóth Dávid dr. Tóth Györgyné Tóth Györgyné dr. Herwerth Szonja Dr. Tóth J. Zoltán dr. Tóth Krisztina Nóra Tóth Marcell István dr. Tóth Péter Tóth Péter Tőzsér Tamás János dr. Turza Krisztina dr. Udvardi-Wéber Krisztina Ujfalusi Bettina Újváriné dr. Csűrös Gyöngyi dr. Urbán-Nagy Szilvia Dr. Uszkay-Boiskó Sándor Való Viktor Vámosiné dr. Marunák Ágnes dr. Varga Andrea Dr. Varga Balázs Varga Balázs Dr. Varga Endre dr. Varga Eszter Dr. Varga Nóra dr. Varga Zoltán dr. Varjasi Erika dr. Vavroh Géza Alajos dr. Velez-Borossy Gabriella Barbara Dr. Verebics János Dr. Veres Zoltán Veress Emõd dr. Veress Oszkár Tibor dr. Vida János Zoltán dr. Vidáné dr. Zselenkó Márta Dr. Vikman László Vikman László Világgazdaság Vizkeleti Edit Völcsey Balázs dr. Vörös-Tóth Éva Ráhel Vrtelné Dr. Keszler Ágnes Vrtelné dr.Keszler Ágnes Weimann Krisztina Wellmann György Zahoránszkyné dr. Ungvári Ilona Mercedes Zakar Bernadett dr. Zana Gabriella Dr. Ziegler Dezső Tamás Zsigmond Erika
(kodifikáció)
dr.Abonyi Katalin
A gyógyszerekkel való párhuzamos kereskedelem az Európai Unióban
Az ideiglenes megelőző távoltartás és a megelőző távoltartás jogintézménye
dr. Acsádi Tímea; dr. Faix Nikoletta
A bírósági közvetítés jogszabályi keretei
dr. Ágoston Zoltán
A cégtörvényességi felügyeleti eljárások rendszere a bírósági gyakorlat tükrében
A Signaturgesetz Novellája
Dr. Alföldi Ágnes Dóra
A jogos védelem problémái, különös tekintettel a birtok jogos védelmére
A magyar köztársasági elnöki vétó intézménye az elnöki modellek nemzetközi összehasonlítása tükrében
Vox populi vox Dei? - Az országos népszavazás összehasonlítása a visegrádi országok, valamint Bulgária és Románia tekintetében
Dr. Árva-Szabó Péter
Meghallgatásos eljárás, meghallgatás nélkül
Dr. Asbóth Balázs
Báderné Dr. Szakter Gabriella
Balláné dr. Illés Ivett
Balog Ádám, Gelányi Anikó
Ingatlanpiacok adózása Magyarországon és Romániában
A fiatalkori bűnözés a gyűlölet-bűncselekmények tükrében
A szabadságvesztésre átváltoztatott pénzbüntetés végrehajthatóságának elévüléséről a 13/2017. (IV. 19.) AB határozat tükrében
A mediáció jogi szabályozása és az online mediáció
A munkaviszony fogalmával kapcsolatos jogi problémák, különös tekintettel a leplezett munkaszerzõdésekre
dr. Bana Ádám
A vadkárra vonatkozó szabályok 2017. március 1. után
Az Európai Csalás Elleni Hivatalról néhány folyamatban lévő közigazgatási per kapcsán
Fellebbezés a közigazgatási eljárásban
dr. Bana-Nagy Adrienn
Az átmeneti nevelésbe vétel jogszabályi változása és gyakorlati megvalósulása a nevelésbe vétel során
A gyermekvédelmi, gyámügyi igazgatás rendszere
A középkori büntetőeljárás rejtelmei, helyi történetekkel fűszerezve
A Közszféra különböző jogviszonyainak összehasonlítása a jogviszony létesítése szempontjából
A munkaviszony megszüntetéséhez kapcsolódó kialakuló bírói gyakorlat az új Mt. tükrében
dr. Bana-Nagy Adrienn és dr. Magyar Zsuzsanna
A szerződési szabadság korlátai a közbeszerzési szerződéseknél, különös tekintettel a szerződések módosítására
dr. Bánáti Bálint
Punitum necesse est? - A resztoratív igazságszolgáltatás "elveszett eszméje" nyomában
A gyermekek jogairól szóló New York-i Egyezmény rendelkezéseinek megvalósulása a magyar családjogban
Tipushibák a nyomozásban
Lehetséges jogi minősítési verziók egy tényállás alapján
Autonóm struktúrák a polgári közigazgatásban
Paraadminisztráció a magyar polgári közigazgatásban
A vagyon elleni bűncselekmények rendszere
A lopás anyagi jogi kérdései
Dr. Bartókné dr. Kerekes Krisztina
Dr. Bata Tímea
Az eljegyzés intézménye a magyar jogrendszerben, kitekintéssel néhány európai ország szabályozására
Baumgartner Adél
Forgalombiztonság az elektronikus kereskedelemben
Dr. Bebes Zoltán
Az adócsalás és az adóra elkövetett csalás elhatárolása, avagy kötekedés az 1/2006. BJE-al
Az indulat szerepe az élet elleni bűncselekmények megítélésében, az erős felindulásban elkövetett emberölés bűntette a bírói gyakorlatban
dr. Bedő Sarolta
Az apaság vélelmének megdöntése iránti eljárások az M. Járásbíróság gyakorlatában, különös tekintettel az apaság vélelmének megdöntése iránti nemperes eljárásokra.
Benkovicsné dr. Varga Erika
A bírósági közvetítői eljárások utánkövetéséből levonható következtetések
Csempészet, vámorgazdaság és jövedéki bûncselekmények elkövetési értékeinek meghatározása büntetõeljárásban
Dr. Bereznay Gábor
Az önkormányzatok és a régiók perspektívái
A magyar regionális érdekek megjelenítése hazánkban és az Unióban
Új korszak hajnalán - avagy közigazgatás az új évezredben
Az emberölés kísérlete és az életveszélyt okozó testi sértés elhatárolásának egyes kérdései - Elméleti alapvetések
A C2C kereskedelem magánjoga
Megbízott, vagy munkavállaló a helyettesítõ gyógyszerész?
Az egyház jogalanyiságának alapja
Bogdány Nóra
A csoportos létszámcsökkentésről szóló 98/59/EK Irányelv bemutatása az Európai Unió Bíróságának gyakorlatán keresztül
Az igazságügyi közvetítés jogi szabályozása
Dr. Bognár-Hanti Margit Kinga
Emberölés itthon és Angliában
Boldizsárné dr. Varjú Eleonóra
A végrehajtási igényper, mint a tulajdoni igények érvényesítésének sajátos eszköze
Bolyky Orsolya
Elterelési lehetõségek a kábítószer-bûnözés jogalkalmazásában, különös tekintettel a kábítószerfüggõ elkövetõkre
dr. Bonnyai Réka
Az egyenlő bánásmód elve az Európai Unió jogrendszerében és a magyar jogrendszerben
dr. Borbély Nóra Mária
Gondolatok a jogi személynek minősülő üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben a belső piacon folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint az ezzel kapcsolatos előzetes döntéshozatali eljárás menetének ismertetése
Az Európai Unió Bíróságának gyakorlata a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok tilalmának vonatkozásában
Gyermekkorú terhelt a büntetőbíróság előtt
Az apaság vélelmének megdöntése, különös figyelemmel a polgári nemperes eljárásra
A védői díj megtérítésének szabályai az Alkotmánybíróság 16/2016.(IX.21.) számú AB határozatának fényében
dr. Borombós Árpád
A bûnügyi költség elévülésével kapcsolatos kérdések
Boros Andor Bernát
A felhő alapú számítástechnika adatvédelmi kihívásai
Dr. Boros Réka
dr. Borossy Gabriella Barbara
A beszámítási képesség határán - Tudat – Indulat
dr. Bozó Lilla
A büntetőjogi és a polgári jogi felelősség tipikus esetei a sportban
Távközlési szerzõdések
A nemzetközi magánjog általános rendelkezései a magyar bíróságok gyakorlatában és újraszabályozásának koncepciója
dr. Buri Edina - Zeöldné dr. Király Anita
A korlátozott beszámítási képesség története napjainkig
dr. Cogoi Márk
A közigazgatási hatósági eljárás általános szabályaira vonatkozó törvény tárgyi hatályának megváltozása
Az állami támogatások versenyjogi szabályozása az Európai Unióban
Dr. Cogoi Róbert
A törlési- és a kiigazítási perek jogalkalmazási kérdései - Az ingatlan-nyilvántartás helyesbítésének felsőbb bírósági gyakorlata
Az ügyintézési határidő szabályozása a közigazgatási hatósági eljárásban
A számítógéppel elkövetett bûncselekmények nyomozása és bizonyítása a DIBS rendszer segítségével
Az ingó és ingatlan bírósági végrehajtás legfrissebb rendelkezései
dr. Csárádi László
A hulladékról szóló törvény és a szabálysértési törvény kapcsolódási pontjai
Csedrekiné dr. Tóth Boglárka
Az élet védelme az élet kezdetén - A magzat polgári jogi helyzete
A földhasználati jog változása az új Polgári Törvénykönyvben
Csiszárné dr. Kertész Andrea
A jogos védelem gyakorlati kérdései a bírósági tárgyalóteremben
A nemi erkölcs elleni erõszakos bûncselekmények elmélete és gyakorlata
Cyber Crime Egyezmény
Czinkné dr. Arató Zita
dr. Czompoly Tamás
Gondolatok a visszvégrehajtás jogintézményéről és elrendelésének a végrehajtási törvényben szabályozott feltételeiről
Dr. Dallos Zoltán
A magánvádas büntetőeljárás egy bírósági titkár szemével
A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (Pp.) rendelkezéseinek alkalmazása a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (Vht.) felhatalmazása alapján
dr. Dallosné dr. Farkas Edina
Határon átnyúló öröklés az Európai Unióban
dr. Dánielné dr. Kiss Ildikó
A joghatóság szabályozása a polgári és kereskedelmi ügyekben az Európai Unió területén
Dávid Georgina
A televízióban látott erőszak hatása a gyermek- és fiatalkorúakra
Dávidáné dr. Bacsó Marianna
A családjogi tartás a Ptk. Családjogi Könyvének tükrében
A szakértői bizonyítás sajátosságai egy orvosi műhibaper tükrében
A fiatalkorúakra vonatkozó szabályok a szabálysértési eljárásban
Az életkor szerepe az elkövetővé válás szempontjából
A jogrendszer túlélőművészei – avagy az önkormányzati rendeletalkotással szankcionálhatóvá tett magatartások evolúciója a helyi jogalkotás szemszögéből
Declaration of Budapest
Dr. Decsi Ágnes Eszter
A végrehajtási eljárás költségei a végrehajtást kérő szemszögéből
Dr. Deilinger Viktória
Társasági jogi érvénytelenség
Törvénybe zárt identitás, avagy a jogászi éthosz
Drogpolitikai rendezvény Budapesten
Dicsőné dr. Harsányi Beáta
Árverés és árverésen kívüli értékesítés a bírósági végrehajtási eljárásban, ingó és ingatlan vagyontárgy esetében – egyezőségek és különbségek
Domjánné dr. Hajzsel Krisztina
Az infanticidium, azaz a csecsemőgyilkosság kodifikálásának nemzetközi és hazai áttekintése
Az illetékekről szóló törvény bírósági eljárásokat érintő 2011. év végi kiegészítésének a bírói gyakorlatban felmerült kérdései
Dr. Domokos N. Márton
Sütiszörny megérkezett! A cookie-k használatának jogi szabályozása
A VoIP jogi szabályozásának aktuális kérdései az Európai Unióban
A biotechnológia élelmiszeripari és mezõgazdasági alkalmazásának egyes jogi kérdései, különös tekintettel az EU szabályozására
dr. Domonkos Gyöngyi
A végrehajtói díjjegyzék (rész-díjjegyzék) ellen benyújtott végrehajtási kifogások elbírálása
A diagnosztikai tévedés megítélése a polgári perekben
dr. Ancsák Szilvia
A szülői felügyelet gyakorlása és a kapcsolattartás szabályozása a 2013. évi V. törvény tükrében
A fokozott veszéllyel járó tevékenységért való felelősség, és megítélése a gyakorlatban
Dr. Duró Edit - Dr. Kálmánczi Antal János
A nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2004/113/EK irányelv alkalmazása a gyakorlatban
dr. Ferenczy Katalin
Az Európai Unió Bírósága által hozott két ítélet hatása a magyar jogalkotásra és joggyakorlatra
A gyanúsított kihallgatása, kényszervallatás
Dr. Kálmánczi Antal János
A csalás és az internetes csalás, avagy a csalás jelene és jövője
dr. Kész Lívia
A választottbíróság eljárása, avagy a választottbíráskodás Polgári perrendtartás szerint lefolytatott peres eljárással szinkronizáló és egyedi szabályai
dr. Kiszella Andrea
Közúti baleset okozása - Gondolatok a büntetőjogi felelősség problematikája kapcsán
dr. Murányiné dr. Perbíró Andrea
Recenzió Cseh-Szombathy László: A házastársi konfliktusok szociológiája című könyvéről
Tanúkihallgatási taktikák alkalmazása a büntetőügyekben a bírósági eljárási szakban
dr. Pallagi Orsolya
A menekültügyi őrizet dilemmája
A zálogjogosult bekapcsolódása a bírósági végrehajtási eljárásba
dr. Péter-Szabó Tamás
A szabálysértési bíróság elé állítás szabályai és gyakorlati kérdései fiatalkorúak ügyében
dr. Rózsa Erika
dr. Soós Eszter és dr. Zana Gabriella
Gondolatok a végrehajtás nem peres eljárásban történő megszüntetésével kapcsolatban
dr. Szendrák Dominika
A végrehajtás megszüntetése peres és nemperes eljárás keretében
dr. Turza Krisztina
Research Paper on Jurisdiction over Cyberspace Transactions
dr. Zana Gabriella, dr. Soós Eszter
dr.Hegyi Áron
Iura novit curia? The aim of the preliminary ruling procedure and its achievement from a civil law perspective- Az előzetes döntéshozatali eljárás célja, céljának megvalósulása egy kontinentális jogrendszeri szemszögből
A versenyjogi jogsértéseken alapuló kártérítési keresetekre vonatkozó irányelv és átültetése a magyar jogba
Az elszakadás jogszerűsége a nemzetközi jogban
Dunka Sarolta Noémi
Az egyesülési jog vibráló sokszínűsége az egyetemi autonómia keretei között
dr. Egri-Szabó Lilla
Adatvédelem a munkajog területén
Az egyesületek és alapítványok 2016. évi kötelezettségei az új Ptk. hatályba lépése folytán
Gondolatok az általános közigazgatási rendtartás törvényjavaslathoz
dr. Fábián Dávid János
dr. Faix Nikoletta
A kegyes halál büntetőjogi értelmezése
Abortusz, a legalitás határai
dr. Faix Nikoletta; dr. Acsádi Tímea
A helyszíni bírság kiszabásának szabályai a szabálysértési eljárásban, a helyszíni bírságot kiszabó nyomtatvány hatályon kívül helyezésének jellemző okai
A személyhez fűződő jogok és a tájékoztatáshoz való jog relevanciája a betegellátásban, az invazív eljárást megelőző beleegyező nyilatkozat
Dr. Falucskai Krisztina
Az álképviselet elméleti és gyakorlati problémái
A helyi rendeletalkotás elvi és gyakorlati kérdései
A védjegy piaci előnyei
Az iparjogvédelem piaci előnyei és az egyes jogintézmények keretei
dr. Fekete Máté
Mediáció a szabálysértési eljárásban
Dr. Fekete Zsófia
A Bécsi Vételi Egyezmény által szabályozott alapvetõ szerzõdésszegés gyakorlati problémái
Gyermek meghallgatása a polgári perekben
Francia jogászdiploma az ELTE-n
A társasági és a cégjogi törvény módosítása szeptember 1-jétõl
A bírói függetlenség kérdőjelei
Fintáné dr. Vásárhelyi Julianna
Fiserné dr. Koplányi Eszter
Vezetők a munka világában, avagy munkajogi szabályozások a vezetői munkakörben
A bennfentes kereskedelem értékpapírjogi megközelítése az uniós és a hazai szabályozásban
Dr. Folmeg Mónika
A végrehajtás polgári perben történő felfüggesztésének egyes esetei - avagy a Vht. 49. § (2) bekezdésének alkalmazási köre
Forgács Barbara Julianna
dr. Fórika László
Vitatott tartalmú alapfogalmak az oktatási jogban
Az önvezető járművek felelősségéről
dr. Fromm Tünde Mária
A származás megállapítása iránti perek eljárási szabályai az új polgári perrendtartásban és a Polgári Törvénykönyvben·
Kötelező és a felek önkéntes kérelmén alapuló közvetítés peres eljárásban, a közvetítői eljárásra vonatkozó szabályok az új Pp.-ben
A tartási kötelezettség elmulasztásának és a kapcsolattartás akadályozásának büntetőjogi megítélése
Gaiderné dr. Hartmann Tímea
Gájerné dr. Szabó Andrea
Joghátrányok és büntetéskiszabás a fiatalkorú elkövetőkkel szemben
A szóbeli végrendelet problémái a bírói gyakorlatban
Gál Csilla Emese
Dr. Gálig Péter
A kihallgatás etikája és taktikája
Dr. Gáll Edit
Rendeltetésszerű joggyakorlás a részekre bontás tilalma vonatkozásában - A Közbeszerzési Hatóság Útmutatója alapján, az egységes jogalkalmazás elősegítésére
Garancsy István
dr. Gáspár Szilvia
Dilemmák a büntetőjogi belátási képesség fogalma körül
Adalékok a szabadalmi rendszer közgazdasági vizsgálatához
A műszaki alkotók védelme és a társadalmi érdek
dr. Gondos-Szojka Annamária
Hiánypótlás és felvilágosításkérés közbeszerzési ügyekben
dr. Gorta Tünde
Dr. Grácz Zsuzsanna
A végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem három esetköre a gyakorlatban – kitekintéssel a 2014. évi XXXVIII. törvény alapján szünetelőként nyilvántartott ügyek sajátosságaira
Bírósági közvetítés a gyakorlatban - mediáció a polgári peres eljárásokban
dr. Gubás Péter Bertalanné dr. Kelemen Judit
A javítóintézeti nevelés, avagy a nevelő célzat érvényesülése a fiatalkorúak büntetőjogában
Őszinteségvizsgálat a büntetőeljárásban a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény tükrében
dr. Gyémánt Kinga
A gépjárműszakértő szerepe a büntetőeljárásban
Dr. Gyermán-Kőszegi Zsuzsanna
Mediáció a polgári eljárásban
Gyõri Levente
Döntés-elõkészítés és nyilvánosság
Gyöngy Mónika
Az EK Római Egyezmény rendeletté alakítása és hatásai
Az állatok joga és jogalanyisága
dr. Gyurik Anita
Hajba Ferenc - Kácsor Zsolt
dr. Hajdu Csaba
A jogos védelem intézménye és története
A gondnokság alá helyezési perekre irányadó új szabályok és azok alkalmazása során eddig felmerült gyakorlati problémák
dr. Hajdu Emese
A pártfogó ügyvédi díj viseléséről való rendelkezés problematikája
Keresetindítás a gondnokság alá helyezési perekben - Az aktív és passzív perbeli legitimáció, valamint a keresetlevél kötelező tartalmi elemeinek sajátosságai
Személyes meghallgatás kiemelt jelentősége a gondnokság alá helyezési perekben, valamint az ismeretlen helyen tartózkodó alperes problematikája
Az általános felsõ szintû Internet tartománynevekkel kapcsolatos vitarendezési eljárások egyes kérdései
A feltételes szabadságra bocsátás próbaidejének meghosszabbodása a bírói gyakorlatban
A végrehajtási költségek előlegezésének jogértelmezése
JUSTEUS Uniós Jogkereső
A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. és a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvények összevetése
dr. Hegyeshalmi Gergely
Törvényes vád? Törvényes vád! Törvényes vád?!
dr. Hegyi Áron
A polgári perrendtartás alkalmazása a bírósági végrehajtás során
Feudális viszonyrendszer a 18-19. században és a jobbágyfelszabadítás eredményei
Kereskedelemügyi vármegyei javaslatok az 1830-as években
dr. Hild Ágnes
Gondolatok a szabálysértési törvényben szabályozott közvetítői eljárásról
Dr. Hodosy Annamária
A szabadságvesztésről és annak alternatíváiról
Közjogi viták 1848-49-ben
Dr. Hollósi Gábor
A debreceni Jog- és Államtudományi Kar története (1914 - 1949)
A kisebbségek oktatása az európai jogban
Az Európai Unió oktatáspolitikájának kialakulása a jogtörténet tükrében
Levelezõ jogászhallgatók rétegzõdése és pályaképe
Magyar reformtörekvések az Európai Unió antidiszkriminációs politikájának múltja, jelene és jövõje tükrében
A biztosítási intézkedés elrendelésének, megszűnésének és megszüntetésének szabályozása, valamint gyakorlati alkalmazása; a rokon jogintézmények vizsgálata
A biztosítási intézkedés jogi szabályozása és annak ellentmondásai a bírói gyakorlat tükrében
A helyi önkormányzatok rendeleteinek alkotmányossági ellenõrzése
dr. Horváth Vera Judit
Rendõrségi kamerás térfigyelés Magyarországon
A végrendeleti tanú aláírásával szemben támasztott követelmények alakulása a bírói gyakorlatban
A végrehajtás felfüggesztésének gyakorlati kérdései a közigazgatási perekben
A fizetési meghagyásos eljárásban felmerülő gyakorlati problémákra adott válaszok a bírói gyakorlat tükrében
Dr. Hörömpöli-Tóth Levente
Az ingatlanok tulajdonjogának átruházása - Különös tekintettel az elővásárlási, a visszavásárlási és a vételi jogra
Hun Eszter
Veszélyes üzem - kárüzem?
Quo vadis cannabis? - A cannabis jogi, orvosi, társadalmi vonatkozásainak összefoglaló áttekintése
A kartellek és a GVH "engedékenységi politikája"
A kábítószerrel visszaélés bûncselekményével kapcsolatos egyes jogalkalmazási kérdésekrõl - különös tekintettel a cselekmények kábítószer mennyisége szerinti minõsítésére
dr. Igaz Barbara és dr. Kenese Attila
A végrehajtás felfüggesztése iránti kérelmek
Szülői felügyeleti jog a gyakorlatban
A deviza nemperes eljárásokról általánosságban
A fedezetelvonó szerződés az új Polgári Törvénykönyv tükrében
A szakértő alkalmazása a polgári perben
A bírói engedélyhez nem kötött titkos információgyűjtés eszköztára
Normatív aktusok érvényessége, hatálya és alkalmazhatósága
A keresetindítás jogalapja a végrehajtás megszüntetése és korlátozása iránti perekben
A magyar bűntetőeljárás történeti fejlődésének főbb állomása a Csemegi kódex megalkotásáig
Kisbűncselekmény-e a szabálysértés? A szabálysértési és büntetőjogi szabályozás duális fejlődése és az egyes tényállások különbségei a gyakorlatban
dr. Jancsó-Tóth Eszter
A szakértői közreműködés jelentősége a pszichoaktív szerek büntetőjogi megítélése és bizonyíthatósága során
A büntetést kiváltó egyezség jellemzői és lehetőségei - A büntető és szabálysértési eljárásban alkalmazott mediáció lehetőségei
Dr. Jankovich Roland
A közös tulajdon jogintézménye, különös tekintettel annak megszüntetésére
A haszonélvezet, mint a személyes szolgalmak legelterjedtebb fajtája
Janzsó Donát
A szervezett bűnözés kialakulása és jelenlétének sajátosságai, különös tekintettel a rendszerváltás hatásaira
A muzulmán jog
dr. Jenei-Szabó Andrea
Költségmentesség és költségfeljegyzési jog polgári és közigazgatási bírósági eljárásokban 2018-tól
Jobpilot.hu / Karácsony Zoltán
A gondnoksági perek sajátosságai a Nyíregyházi Városi Bíróság 2012. évi joggyakorlatában
Az adóhatóság által foganatosított átvezetés végrehajtás esetén, mint végrehajtási intézkedés
Kényszervallatások gyanúja a BKV-ügyben
A méltányosság elve érvényesülésének problémái a Zuschlag-ügyben
Állattartásra szolgáló építmények védőtávolságai – építési vagy állattartási kérdés?
E-birtokvédelem: problémák és kihívások 2016. július 1. előtt és után
Tévhitek és hiedelmek az ún. „osztatlan közös tulajdon” fogalmáról a jegyzői birtokvédelmi eljárásokban
A nagy galambetetés-bűnözés - a közösségi együttélés alapvető szabályainak állatvédelmi alternatívái
dr. Kajtor Gergely
Az elkobzás - a Csemegi-kódextől napjainkig
Kakuk Lilla
A gyorsított szabálysértési eljárások gyakorlati problémái, különös tekintettel a fiatalkorúakkal szembeni eljárásokra
dr. Kalmár Judit
Kanti Áron
Változások az új polgári törvénykönyvben a túlélő házastárs öröklési jogi helyzetét illetően
dr. Kántor István Zoltán
A fiatalkorúakat érintő egyes büntetések és intézkedések bemutatása
dr. Karasz Zsuzsanna
Elvárhatóság kérdései a közlekedési büntetőjogban (lassulás és reakcióidő)
Az információszabadság és korlátai
dr. Károlyi Milán
A háttérjogszabály háttérjogszabálya – avagy a polgári perrendtartás alkalmazhatósága a közigazgatási végrehajtásban
Médiamonopóliumok - a korlátok oldása Amerikában
dr. Kávássy Béni
A Sárga könyv - Az első próbálkozás a modern büntető eljárás megteremtésére Magyarországon
A szabálysértési közvetítői eljárás gyakorlati tapasztalatai - A fiatalkorúakkal szemben alkalmazható szankciók
dr.Kazsimérszki Lívia
A bűnelkövető szülő a kiskorúak szocializációs folyamatában
Dr. Keck Dániel
A Bizottság fúziókontroll-gyakorlatának bírósági kritikája az Airtours- és a Schneider-ügyek tükrében, és ezek hatásai a fúziós reformfolyamatokra
Az antiszociális személyiség megítélése a magyar büntetőjogban
Egyes Vagyon elleni bűncselekmények felderítéséről, különös tekintettel a sorozatjelleg megállapításának lehetőségeire
Régi- új vagyonjog - Aktuális jogtörténet
Az élettársi életközösség szabályozásának előzményei és új rendelkezései
Gondolatok az in vitro embriók jogi státuszáról jogelméleti szemszögből
Dr. Kerekes Szilvia - Dr. Pallagi Orsolya
Adósságrendezés a természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi CV. törvény tükrében
Fellebbezéssel megtámadható határozatok az elsőfokú polgári peres eljárásban
dr. Keszler Ágnes
A versenytárs utánzása tényállás az új Btk-ban
A büntethetőségi korhatár szabályozásának fejlődése Magyarországon
Az önkormányzati rendeletalkotás elméleti és gyakorlati kérdései
A jogos védelmi helyzet megítélése az élet elleni cselekményeknél a bírói gyakorlatban, jogi szabályozásának alakulása
Szellem a gépben - A szoftver
A szolgálati kutya alkalmazása avagy a „szimatoló műszer”
Kisznyér-Szűrös Orsolya
Az előzetes döntéshozatali eljárás a magyar polgári perjogban; a jogalkalmazás útvesztői
dr. Klimászné dr. Mikes Eszter
Jány Gusztáv Népbírósági pere 1947
A munkaidõ-szervezésrõl szóló irányelv értelmezése kapcsán megindult közösségi szintû változások és problémák, valamint ezek kihatása a magyar ügyeleti rendszer szabályozására
Koller József, Ifj. Csatai László
dr. Kósa Bernadett Ildikó
Mobiltelefonok szoftverének módosítása, és ennek jogi következményei
Kostyákné dr. Vass Ágnes és dr. Varjasi Erika
dr. Kovács Alexandra
A jogorvoslat speciális szabályai a bejegyzési és változásbejegyzési eljárásban
Dr. Kovács Bálint, Dr. Nemessányi Zoltán
Az utolsó szó jogán - Búcsú a fiduciárius opciótól
Kovács Mária Mónika
Gondolatok a közérdekű keresetről - Magyarország és Nyugat-Európa viszonylatában
dr. Kovács Nikoletta
Tizennégy év alatti tanú a büntetőeljárásban
Dr. Kovács Zsuzsa Gyöngyvér
A beszámíthatatlan elkövetőkkel szembeni büntetőjogi jogkövetkezmények alakulása a magyar jogtörténetben
Gondolatok a büntetőjogi intézkedések történetéről
A jogi személyek büntetőjogi felelősségének megítélése a nemzetközi dokumentumok tükrében
dr. Kovácsné dr. Gaál Erika
Dr. Kõvári Elvira
Fiatalkorúak szabálysértési felelőssége, a velük szemben alkalmazható szankciók
Kozeschnik Bálint, Stein Barnabás
Egyes vitarendezési eljárások az Amerikai Egyesült Államok gyakorlatában
dr. Kránicz Zsófia
Szülői felügyeleti jogok gyakorlása és gyermektartásdíj
dr. Kun Annamária
A jogi képviselők díjazása a végrehajtás elrendelése és foganatosítása során
Adjunk önálló jogi képviselőt a gyermekeknek a családjogi perekben
Együttműködés a gyermekek és a nők elleni erőszak megakadályozásában
A magyar államszervezet történeti fejlődése, a patrimoniális és a rendi állam működésének egyes kérdései
A vagyonelkobzás története és szabályozása a hatályos Btk.-ban
Valóban szükséges-e a gyermekek érdekére hivatkozva módosítani az állampolgársági szabályokat?
dr. Lehel Enikő Mária
Gyógyszerek, gyógyszernek nem minősülő gyógyhatású készítmények, gyógyászati segédeszközök és étrendkiegészítő készítmények reklámozását felügyelő intézményrendszer, és az intézményi gyakorlat
A gyermek érdekét szolgáló közvetítői eljárások szabályozása a magyar jogrendszerben
A járművezetéstől eltiltás a büntetőjogban és a szabálysértési jogban
Az önkényesen elfoglalt lakás kiürítése a bírósági végrehajtásban
dr. Lukács Beatrix
Az ingatlan árverés intézményének fejlődése az 1994. évi LIII. törvény megjelentését követően
Az ingatlan–nyilvántartás igénybevétele a végrehajtás során a római kortól a szocializmusig
Az egyenlő munkáért egyenlő bért elvének bemutatása, különös tekintettel az Európai Unió vonatkozó irányelveire és esetjogára
dr. Maár Zsuzsanna
A per ésszerű időn belül történő befejezéséhez való jog sérelmére alapított méltányos elégtételt biztosító kártérítési igények elbírálási szempontjai
A fiatalkorúak ügyeinek nyilvánossága
A közérdekű adatkiadás iránti perek néhány fontosabb kérdése a gyakorlatban
Magyar hivatalos nyelv használata a kétnyelvű területen Szlovéniában a Barbara – szillogika – logika alapján
A szlovéniai magyar kisebbség nyelvhasználati joga és a bírósági védelemhez való jog vizsgálata egy konkrét jogeset kapcsán - Csoportos és ismételt hátrányos megkülönböztetés
Kezdõ bûnözõk kézikönyve I.
Magyar Orvos - Jogász Interdiszciplínáris Társaság elnökségi állásfoglalása
dr. Majlinger-Nagy Gréta
A végrehajtási perek elméleti és gyakorlati kérdései
A törvényes vád problematikája
A feltaláló jogai a szabadalmi jogban
dr. Maletics Balázs
A szabálysértési közvetítői eljárásról, az ismételt elkövetésre vonatkozó szabályokról és az elzárásra átváltoztatás egyes kérdéseiről
A DNS nyilvántartások büntetőjogi vetületei
Dr. Márkus Anikó
Az ingatlan, mint szerződéses biztosíték és a követelések ingatlanból történő kielégítésének állami útja
A fogyasztó védelme az elektronikus kereskedelemben - avagy az Internet a vásárló szemével nézve
Márton András – Tőzsér Tamás János
Transzparencia vs hatékonyság, avagy a titkosszolgálati tevékenység bizottsági ellenőrzésének problémái
A költségkedvezmények szabályozásának története
A bírósági titkár által a büntetés-végrehajtási eljárásban ellátható feladatokról
dr. Máthé Magdolna
A pszichopatológia alapfogalmai – az igazságügyi elmeorvos szakértői vélemény elkészültéhez és megértéséhez vezető út
A fiziológiás indulat büntetőjogi jelentősége
A szülői felügyeleti jog szabályozásának változása
dr. Medve Bernadett
Medve Georgina Ágnes
dr. Meggyesi Klára
A végrehajtási kifogás előterjesztése és elhatárolása a lefoglalt gépjármű árverésig történő használatának engedélyezése iránti kérelemtől
Az emberi élethez és méltósághoz való jog - Különös tekintettel az Alkotmánybíróság gyakorlatára
dr. Mensáros-Tordai Judit Tekla
A házastársi tartás egyes kérdéseiről
Dr.Mensáros-Tordai Judit Tekla
Az önbíráskodás körében felmerülő anyagi jogi kérdések és a jogos önhatalom
A zsarolás anyagi jogi kérdései és elhatárolása más vagyon elleni erőszakos bűncselekményektől
Dr. Merényi Péter
Az Emberi Jogok Európai Bíróságának fontosabb büntető vonatkozású határozatai
Merki Ágnes
A közszolgálati televíziós mûsorszolgáltatás uniós szabályozásának fejlõdése
Rossz kérdések és kizárt tárgykörök - A betelepülésről szóló népszavazás az egyértelműség tükrében
Gender Equality in Workplace with Special Regard to Pay Gap
Dr. Mészáros Marianna
A kábítószerrel kapcsolatos bűncselekmények szabályozásának változása az 1978. évi IV. tv. és a Btk. összevetésében, valamint a kapcsolódó joggyakorlat
Recenzió: Julia von Blumenthal – Stephan Bröchler (szerk.): Müssen Parlamentsreformen scheitern? (Kudarcra ítéltetett parlamenti reformok?)
dr. Mezei Kitti
Az információs rendszerek elleni bűncselekmények uniós szintű szabályozása, különös tekintettel az Európai Unió 2013/40/EU sz. Irányelvére
Mezey Nándor
Mezőlaki Erik
A funkciómegoszlásról, különös tekintettel a vádlói és a bírói feladatok elkülönüléséről
Dr. Mihalik-Kálmán Andrea
dr. Miju Anita
A bűnmegelőzés szervezete és fejlődése Magyarországon
A gyermektartásdíj hazai megjelenése és szabályozása napjainkig
A jogellenesség vizsgálatának gyakorlata a közigazgatási jogkörben okozott kár megtérítése iránt indított perekben
Dr. Misek János Péter
Jelentés a Budapest Főváros parkolási helyzetének rendezéséről alkotott jogszabályi háttérről
A szabálysértési jog szankciórendszerének gyakorlati alkalmazása és annak nehézségei
Az igazságügyi orvosszakértői tevékenység a halottszemle és a halottakkal kapcsolatos eljárások során a vonatkozó jogszabályok tükrében
A gyermek- és ifjúságvédelem hatályos szabályozása az ügyészség közérdekvédelmi feladatainak tükrében
A fiatalkorúak általi bűnelkövetés pszichiátriai aspektusa
Az ügycsoportok meghatározásánál felmerülő gyakorlati problémák a cselekvőképesség részleges korlátozása iránti perekben
dr. Molnár Ferencné
Az élet elleni bűncselekmények indítékai
A jogutódlás mint a végrehajtás elrendelésének és foganatosításának esetleges akadálya
A munkáltató szerepe a személyi jövedelemadózásban
A gyermek oktatási jogainak közvetlen sérelmei a társadalmi intézményrendszer és a szülői felügyelet aspektusából. 1. rész
A gyermek oktatáshoz való jogának új Ptk. szerinti szabályozása a szülői felügyelet aspektusából
A fogyasztói kölcsönügyletekkel összefüggésben utólagosan szükségessé vált jogi szabályozás által a végrehajtási ügyszakban felvetett néhány értelmezési dilemma
dr. Molnár-Bencsik Anett
Amit a végrehajtás felfüggesztéséről tudni érdemes
dr. Molnárné dr. Mészáros Noémi
Monostoriné Dr. Oravecz Ágnes
A gyermektartásdíj érvényesítésének akadályai a külföldön végzett munkáért járó munkabérre és költségtérítésre alapítottan
Muraközi Gergely
Miért jobb a párbeszéd, mint a perbeszéd? - avagy a mediáció napjainkban
A kiskorú gyermekek jogellenes külföldre vitelével kapcsolatos jelenlegi szabályozásról és annak gyakorlati problémáiról
A román jogfejlõdés kezdetei
Az ingatlan-nyilvántartási (telekkönyvi) rendszer kialakulása Magyarországon I. rész (A kezdetektől a XX. század első feléig)
A gyermektartásdíj szabályai és gyakorlata a megállapítástól végrehajtásig
A végrehajtás szabályainak összehasonlítása az elzárás és a szabálysértési elzárás büntetések kiszabása esetén
Az elzárás és a szabálysértési elzárás, mint a szabadságvesztéssel járó büntetések
Vagyonvédelem technikai eszközökkel – új tendencia a jogos védelemhez kapcsolódó joggyakorlatban
Európai alkotmány - európai közigazgatás
Az Európai Unió államiságának jegyeit alátámasztó tények az alkotmányos szerzõdés tervezetében
A közlekedési bűncselekmények nyomozása
A PK 40. számú állásfoglalás alkalmazási problémáiról
A kalózkodás kérdése a nemzetközi jogban, különös tekintettel a szomáliai helyzetre
Svájc alkotmányos rendszere - A svájci államszövetség sajátossága
Az in-house beszerzések gyakorlata az Európai Bíróság esetjogában
Nagy Zsanett Mária
Fortsetzung der Rechtsprechung zum Einfrieren von Geldern - Terrorismusbekämpfung durch Sanktionen
dr. Neizer Norbert
Tranzakció visszautasítva: nincs fedezet - avagy a pénzforgalmi szolgáltatónál kezelt összegre vonatkozó bírósági végrehajtás általános szabályairól
dr. Némedi Ibolya Olga
dr. Némedi István
Ártatlan gyermekből fiatalkorú terhelt
Római jogi alapok és a másért való felelősség kérdése Louisiana jogrendszerében
Változások a gyermekpornográfia szabályozásában Magyarországon és az Európai Unióban
Elektronika a kereskedelemben
Egyetemes szolgáltatás a távközlésben
dr. Németi R. Máté
A közhatalom gyakorlásával okozott károkért való felelősség és károkozó jogalkotás
A magyar kártérítési felelősség rövid fejlődéstörténete
Recenzió dr. Navratyil Zoltán könyvéhez
A parkolás jogi helyzete a fővárosban
Jogrendszer, jogszabályok, számítógép
dr. Nobilis Gergely
Elektronikus aláírás, elektronikus okirat és az elektronikus ügyintézés bevezetésének gyakorlati problémái különös tekintettel a bírósági eljárásra
Az örökbefogadás, mint a családi jogállás megváltozása és joghatásai
Dr. Ocskó Eszter
Civiljogi tévelygések - aggályok a civiljogi tervezettel kapcsolatban
A gyermekkorú tanú kihallgatásának különös szabályai a polgári perekben és a büntetőeljárás során
Kiskorúak, fiatalkorúak a büntető igazságszolgáltatásban
dr. Oláh Anita
Ideiglenes intézkedés a családjogi perekben
A peres eljárás időtartamát befolyásoló tényezők a házasság felbontása iránti perekben.
dr. Oláh Péter Balázs és dr. Farkas Gabriella
dr. Oláh Péter Balázs LL. M.
A közlekedési bűncselekményekről – kitekintéssel a gondatlanságra
dr. Oláh Péter Balázs LL.M.
Az indulat szerepe az élet elleni bűncselekmények megítélésben
dr. Oláh Zsolt
Közigazgatási hatóság által érvényesített megtérítési igény üzemi baleset, illetve foglalkozási megbetegedés esetén
Oláhné dr. Tóth Orsolya
Ingatlanon fennálló közös tulajdon megszüntetése iránti perek
Dr. Ónodi Ernõ
A távközlési piac állami felügyelete
dr. Orosz Judit
A „vádalku”, avagy a tárgyalásról lemondás a magyar büntetőeljárásban
Orosz Katinka
Az európai polgári eljárásjog a magyar jog tükrében
dr. Őri Zsófia
A zálogjogosulti bekapcsolódással indult végrehajtás megszűnése és az alapüggyel való kapcsolata
dr. Pabis Attila
Jugendarrest – egy vitatott intézkedés a fiatalkorúak német büntetőjogában
Pákozdi Katalin
A gazdasági társaságokra vonatkozó, a társasági törvényben és a cégtörvényben nevesített társasági jogi perek hatályos speciális eljárásjogi szabályai
A közbeszerzési eljárások jogorvoslati rendszere, különös tekintettel a résztvevõkre, a határidõkre és a jogkövetkezmények alkalmazására
Az új felülvizsgálati szabályok a Legfelsõbb Bíróság eljárásában
Palcsó Gergely László
dr. Pálfalvi Andrea
A magyar népbíráskodás, illetve népbírósági jog és az 1989. évi alkotmánymódosítások
„A magyar nép nevében!” A népügyészségek felállításának 66. évfordulójára
dr. Papp Erika és dr. Turzó Tamara
Pásztélyi Emese
A személyiségi jogok védelme a régi és az új Ptk. alapján
A bírósági végrehajtási törvény (Vht.) 2012. évi változásairól
A bírósági végrehajtás a számok tükrében
Az ingatlanárverés jelenlegi rendszere
Dr. Patyi Adrienn
Az ÁFA-adónemre elkövetett adócsalás egyes elkövetési magatartásai
A letartóztatás és annak lehetséges alternatívái az új Be. tükrében
A közigazgatási perrendtartás hatásköri és illetékességi szabályai
A speciális törvényességi felügyeleti eljárások szabályai a bírósági gyakorlat tükrében
A végrehajtási kifogás szabályai, különös figyelemmel a 2011. évi CLXXX. törvény módosító rendelkezéseire
Néhány megjegyzés "A nyugati jog alkonyá"-val kapcsolatban
Dr. Petia Csaba
dr. Pető Beáta
dr. Petrovits Gergely
Az igazságügyi lőfegyvertan alapvető kérdései
Dr. Pincze Tamás
Betű szerint olvasott jogszabály, avagy meddig terjedhet egy közigazgatási hatóság obedenciája
Az eljárási alapelvek múltja, jelene és jövője magyar közigazgatási eljárási törvényekben
A vagyonkezelés jogi és gazdasági problémái
dr. Plausin Éva
A végrehajtás arányossága és fokozatossága
A drónok és az adatvédelem
Zenemûvek a szerzõi jogban
Hatalom-leosztás, avagy önszabályozás az Interneten
A közönség joga
Az internet az európai médiaszabályozásban
dr. Pósa Gergely
A közhitelesség elvével kapcsolatos elméleti megközelítések a magánjogi irodalomban
Az ingatlan-nyilvántartás elvei az új Polgári Törvénykönyvben
dr. Potári Anita
A bírósági végrehajtás a jogi képviselők szemszögéből - A végrehajtási kérelem benyújtása
A franchise-jogviszony 2014. március 15. előtt és után
Az online pénztárgépre vonatkozó szabályozás rejtelmei - térkép a jogi útvesztőben való tájékozódáshoz
A házasság felbontása iránti eljárás sokszínűsége – váratlan fordulatok
A gyermekelhelyezés szülői felügyelet gyakorlásává történő átalakulásáról – különös tekintettel a közös szülői felügyeleti jogra
Rabiné dr. Szakálas Márta
A méhmagzat jogképessége és életjoga a magyar jogban
A szakértőre vonatkozó szabályozás lényegesebb változásai a polgári peres eljárásban
A gyermekvédelem hazai intézményrendszere:A gyermekek védelmét szolgáló ellátások és az azokat nyújtó intézmények Magyarországon
Radnai Veronika
Az önbíráskodás és a vagyonvédelem elhatárolása
A végrehajtás megszüntetése iránti perek szabályozása az új Pp. tervezetében
Dr. Rátai Balázs
Az elektronikus aláírás szabályozásának kulcskérdései az 1999/93/EC irányelv alapján
Dr. Révész Dalma és Mátékovitsné dr. Kiss Éva
Az ideiglenes intézkedés elméleti szabályozása és gyakorlati kérdései
Some thoughts in connection with the Vietnamese law - recension
Gondolatok néhány alapvetõ vietnami jogszabály ürügyén - recenzió
Dr. Rim Zsuzsanna Dorina - Dr. Kollár Pál
A cégeljárás múltja és jelene: a szabályozás háttere és gyakorlati problémái
dr. Robotka Imre
Nemzetköziesített belső fegyveres konfliktusok - Kongói polgárháború
A fiatalkorú bűnelkövetőkre vonatkozó jogi szabályozás alapjai
Dr. Rozgonyi Eszter
Recenzió Szalma József Az Ingatlan-nyilvántartási jog című könyvéről
Recenzió: Popp József: Az EU Közös Agrárpolitikájának elmélete és nemzetközi mozgástere
A szakértői díj megállapítása, ellenőrzése és mérséklése
Dr. Rózsavölgyi Bence
A szolgalmi jog szabályozása
A rablás mint vagyon elleni erőszakos bűncselekmény
Dr. Ruzsányi Edit
„Nem az a fontos ami van, hanem ami látszik?!” - avagy a sajtó és az igazságszolgáltatás kapcsolatáról
Dr. Sághi Borbála
Technológiai fejlõdés és jogalkotás
Beszámoló a német bírósági könyvtárakban tett tanulmányútról
dr. Sándor István Zoltán, dr. Sándor Mátyás László
A szakértői díjjegyzékekkel kapcsolatos gyakori problémák a szakértői díjmegállapító végzések tükrében
dr. Sándor Valter Pál
A kereseti (jövedelmi) adatok igazolására alkalmas bizonyítékok köre az öregségi nyugdíj alapját képező havi átlagkereset meghatározása során
Gondolatok a foglalkoztatóval szemben érvényesíthető társadalombiztosítási, baleseti megtérítési igényről
A magyar elektronikus közigazgatás perspektívája - Kezdetek, irányok, kilátások
A felek megállapodásán alapuló gyermektartásdíj megváltoztatásának feltételrendszere
Ez lenne a „Plesó-ügy” megoldása?
dr. Sárompek Csilla Júlia
Mediáció a polgári jogban, különös tekintettel a gyermek érintettségére
"Zéró-tolerancia": veszélyes illúziók a rend fenntartásáról
Vélelmek és fikciók a magyar polgári- és büntetőjogban
dr. Schwalm Andrea
A szakértő alkalmazásában bekövetkező változások
Az új Polgári Törvénykönyv hatása a kapcsolattartás szabályozására
dr. Schweighardt Zsanett
A sértetti érdekérvényesítés jogi lehetőségei Európában – a kezdetektől a 2012/29/EU áldozatvédelmi irányelv megalkotásáig vezető út
A közbeszerzési törvény 2006. január 15-étõl hatályos változásai
Az állítási kötelezettség és az állítási teher a polgári eljárásjogban
Simonné dr. Peti Viktória
Somkutas Péter
A szoftver szerzői jogi védelme, különös tekintettel a hazai és uniós szerzői jogra
dr. Soós Eszter és Zahoránszkyné dr. Ungvári Ilona Mercedes
A 2014. évi XXXVIII. törvény alkalmazásának gyakorlati problémai a végrehajtás foganatosítása során – figyelemmel 2014. évi XL. törvény rendelkezéseire
Matematika a büntetőeljárásban - Az összbüntetés aktuális kérdései
Napidíj az elítéltnek, az alapvető jogokat sértő elhelyezési körülményekért - avagy 2017. január 01. napján hatályba lépő kártalanítás szabályok a 2013. évi CCXL törvényben
A tengeri hajóraklevél dematerializálódásának problematikája a polgári - és az elektronikus kereskedelmi jogban
Digitális tartalmak szerzői jogi védelme online környezetben - I., II. rész
Stegmajerné dr. Varga Zsuzsanna
Gyermekkorú tanú és a tanúvédelem
Dr. Suhajda-Molnár Krisztina
Az európai fizetési meghagyásos eljárás, és alkalmazása a munkajogi követeléseknél
Dr. Szabó Anna és Dr. Kádár Mercédesz
Elektronikus bírósági eljárás a Drezdai Szociális Bíróságon
A gyermeki jogok érvényesülése a Ptk. IV. könyvének tükrében
Fiatalkorúak a digitális világban - jogászi szemmel
A család, mint elsődleges szocializációs színtér a bűnelkövetővé válás vonatkozásában
"Perbeszéd helyett párbeszéd" - gondolatok a bírósági közvetítésről
Méltóság és megfigyelés - Az emberi méltóság: érték és mérce
A Legfelsőbb Bíróság BH2005.133 számon közzétett eseti döntésének margójára
Bírósági felülvizsgálat a magyar versenyjogban
Vallási és hagyományos jogrendszerek
A keretdiszpozíció
A helyszíni bírságot kiszabó nyomtatvány hatályon kívül helyezése a Szegedi Járásbíróság gyakorlatában
Könnyű(?) testi sértés
Szabóné dr. Kaposi Dóra
Méltányosság a nyugdíjbiztosítási igazgatásban, különös tekintettel az egyszeri segély – és kivételes nyugellátás-emelési eljárásokra
Értekezés a társadalombiztosítási és családtámogatási ellátások jogalap nélküli kifizetésének visszakövetelési szabályozásáról
Szabóné dr. Sári Adrienn
Gyermekkorú tanú kihallgatása a büntető eljárás során a gyermekközpontú igazságszolgáltatásban
Gyermekvédelem a reklámszabályozásban
Polgári és kereskedelmi jogi kodifikáció Ukrajnában
Szakácsné dr. Székács Viktória
A holtnak nyilvánítás és a halál tényének bírósági megállapítása iránti eljárás szabályai
A vagyonrendezési eljárásról
Ügygondnok a végrehajtási eljárásban
Piramisjáték vagy Multi Level Marketing?
Szántó Otília
A Btk. szankciórendszere
Szebényiné dr. Németh Nóra Eszter
Bűnmegelőzés a fiatalkorúak körében Magyarországon
Szegváriné dr. Barócsi Eszter
A biztosító helytállási kötelezettségének terjedelme kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás esetén
A bírósági végrehajtás felfüggesztése iránti kérelmek elbírálásának kérdései a gyakorlatban
dr. Szénási-Varga Nóra
A helyi adók és a gépjárműadó nyilvántartása, kezelése
Kérdések a végrehajtás elrendelésével kapcsolatban, a végrehajtási lap
Rövid összefoglaló a munkáltató kártérítési felelősségéről a régi és a hatályos munkajogi szabályok tükrében
Betekintés az adójog világába, a gépjármű adó rövid ismertetésével együtt
A cselekvőképességre vonatkozó szabályok változásai az új Polgári Törvénykönyvben; A gondnokság alá helyezési eljárás
A házassági bontóperek szabályozásának változásai
A non-verbális kommunikáció a tanúbizonyítás felvétele során, kiemelt figyelemmel a mimikára
A gépjárművek lefoglalásának szabályai a végrehajtási eljárás során II.
Bírósági felülvizsgálat a magyar versenyjogban, különös tekintettel a versenyjogi bírságok felülvizsgálatára
Az ingatlan elbirtoklásának és a jogcímes elbirtoklásnak a feltételei
A termőföld megszerzésének feltételei
A gépjárművek lefoglalásának szabályai a végrehajtási eljárás során
Dr. Szepesházi Péterné Dr. Tóth Katalin
Szigetiné Dr. Juhász Orsolya
A személyhez fűződő jogok védelmének kialakulása és fejlődése, azok általános szabályozása
Jogi személyek névviselésének védelme
A cégek átalakulásának jogi szabályozása és gyakorlata
Az elektronikus aláírásról szóló törvénytervezet egyes alapvetõ kérdéseinek elméleti vizsgálata
A szociális szempontú közbeszerzések az új közbeszerzési törvény. (2015. évi CXLIII. törvény) és az új Európai Uniós irányelvek keretei között - 2016
Az adók módjára végrehajtandó köztartozások előfordulásának és végrehajtási lehetőségeinek rendszerszerű bemutatása
A bírságkiszabás a magyar versenyjogban – néhány észrevétel
Szimuly László
Dr. Szmodis Jenõ
A tartalmi alkotmányosságról
Dr. Szmodis Jenő PhD
Adalékok a nyugati jog problematikájához - Válasz Péteri Zoltán tanulmányára
dr. Szőllős Márta
Jus peremptorium et provisorium avagy változások és állandóságok a hatósági szerződések, valamint az 1959. évi IV. törvény és a Ptk.-ról szóló T/7971. számú törvényjavaslat kapcsolatában.
Dr. Szuchy Róbert
KAL-007 – agresszió vagy határincidens?
dr. Szűcs Réka
Környezettanulmányok, kockázatértékelések, pártfogói vélemény… a pártfogó felügyelő „mesél”
A román igazságszolgáltatási rendszerről dióhéjban
A pártfogó felügyelet, mint intézkedés gyakorlati vetülete a fiatalkorú elkövetők vonatkozásában
A fiatalkorúak előzetes letartóztatása, gyakorlatának vizsgálata az Egri Törvényszék nyomozási bírói gyakorlatában
A sérelemdíj és alakuló bírói gyakorlata
Dr. Tamás Csaba Gergely
A modernkori japán jogfejlõdés történeti csomópontjai
Tanács Károly
A táblabíróság némi mozgást jelent (részlet)
A nemi erkölcs elleni erõszakos bûncselekmények
A parkolási díjakkal és parkolási pótdíjakkal kapcsolatos perek egyes jogalkalmazási kérdései
A lausanne-i Sport Választottbíróság szervezete és mûködése
Az elismert, illetve a nem vitatott követelés fogalma a felszámolási eljárással kapcsolatos bírói gyakorlatban
A végrehajtási jog elévülésének néhány eljárási vonatkozása
Feltûnõ értékkülönbség és szerencseszerzõdések
Újabb probléma a polgári ügyben hozott határozatok felülvizsgálatának szabályozásában
Felelõsség a szövetkezeti jogban
A betegjogok hazai szabályozása, különös tekintettel a pszichiátriai betegekre
A kompromisszumokkal terhelt Alkotmánybíróság megújulási lehetõségei
Tatárné dr. Gyöngyösi Johanna
„Szép új világ” – Bioetika és büntetőjog
Technika az Emberért Alapítvány (TEA)
Háttéranyag a harmadik magyarországi Nagy Testvér Díjhoz (2003)
Terjék Miklós
dr. Tiszavölgyi Gyöngyvér és dr. Kardos Gyula
A Tanács 2001. május 28-i 1206/2001/EK rendelete alkalmazása során felmerülő gyakorlati kérdésekről
Dr. Toldi Judit
Engedményezési modellek a német, angolszász és francia jogban
Az élettársak szülõi státusa a német jogban
dr. Tolnai Judit
A fiatalkorú terhelt törvényes képviselete
dr. Tomayer Tamás
A piaci erő más szegmense – vevői erő
A piaci erővel összefüggő versenykorlátozó hatások szabályozása
Dr. Tóth - Juhász Szilvia
A helyszíni bírság nyomtatványok kitöltésének problematikája
A szabálysértési előkészítő eljárás teljeskörűségének fontossága az elzárással is sújtható szabálysértések elbírálásának bírósági gyakorlatában
Gazdasági társaságok vezető tisztségviselőinek, tagjainak mögöttes helytállási kötelezettsége
Mediáció a bíróság előtti eljárásokban
Rendkívüli halál esetén végrehajtandó rendőri intézkedések
A labdarúgó bundáért való jogi felelősség kérdései a kártérítési felelősség szemszögéből - 1. rész
dr. Tóth András, Rabné dr. Ölbei Anita
A labdarúgó bundáért való jogi felelősség kérdései a kártérítési felelősség szemszögéből 2. rész
A köteles rész jogintézményének megváltozott szabályai az új Polgári Törvénykönyvben
dr. Tóth Dávid
A keresetindítási határidőről a Be. 580. §-ában szabályozott kártalanítási eljárással kapcsolatban
A szolgalom az új Ptk. tükrében
Tóth Györgyné dr. Herwerth Szonja
Ingatlan-nyilvántartás az új Ptk.-ban
Halálbüntetés vs. szabadságvesztés - gazdasági szempontból
dr. Tóth Krisztina Nóra
A házastárs törvényes öröklésének szabályai a régi és az új Ptk. alapján
Gondolatok a bírósági eljárásban adható személyes költségmentesség alkalmazásáról
Tóth Marcell István
Az informatika fejlõdésének áttekintése, és továbbfejlesztésének lehetõségei a magyar igazságszolgáltatásban
A bírósági végrehajtás megszüntetése és korlátozása a bírósági végrehajtásról szóló törvény és a polgári perrendtartás alapján
Tőzsér Tamás János
A parlamentalizálódás modellje a Lisszaboni Szerződés tükrében
Interpretation, Construing and Limitations of Force Majeure Clauses
dr. Udvardi-Wéber Krisztina
Az új Polgári Perrendtartás kodifikációja
Az uniós digitális piac szerzői joga
Újváriné dr. Csűrös Gyöngyi
dr. Urbán-Nagy Szilvia
A szállítmányozói felelősség az új Ptk. szabályai szerint
Dr. Uszkay-Boiskó Sándor
A polgári eljárások ésszerű időtartama az Emberi Jogok Európai Bíróságának gyakorlatában
A közösségi és a magyar versenyjog vizsgálata, különös tekintettel a gazdasági erőfölénnyel való visszaélés szabályozására
A kormányforma tényezõinek változása 1848-1849-ben
Vámosiné dr. Marunák Ágnes
Az állami irányításnak és az oktatás szabadságának a története az alapfokú oktatásban
MÁV ÁBE - Jogalkotás - Jogalkalmazás
A szülészeti ellátás mint egészségügyi szolgáltatás és a tervezett kórházon kívüli szülések jogi szabályozása
Az Európai Hálózati és Információs Biztonsági Ügynökség (ENISA)
Informatikai bûncselekmények
A rendezvények rendőrség általi feloszlatására vonatkozó jogi szabályozás és bírósági gyakorlat áttekintése egyes bírósági ítéletek tükrében
A határozatok elismerésére és végrehajtására vonatkozó szabályozás fejlődése ez Európai Unióban az 1968-as Brüsszeli Egyezménytől napjainkig
Jogharmonizációs jogalkotás Magyarországon
dr. Varjasi Erika
Nyilvánosság kizárása a tárgyalásról, illetve az ilyen eljárás során beszerzett adatok, keletkezett iratok megismerhetősége a polgári peres eljárásban
dr. Vavroh Géza Alajos
A zálogjog érvényesítésének szabályozása a közeljövőben – A Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény szerint
dr. Velez-Borossy Gabriella Barbara
Áldozatvédelem - II. rész
Áldozatvédelem - I. rész
Az európai magánjog fogalmához
Gondolatok a magyar ombudsman rendszer átalakítása kapcsán - Rendhagyó recenzió Gabriele Kucsko-Stadlmayer: Europäische Ombudsman-Institutionen c. munkájáról az új magyar szabályozás tükrében
Al Capone mosodájától az adóparadicsomokig - Recenzió Gál István László: A pénzmosás c. munkájáról
dr. Veress Oszkár Tibor
dr. Vida János Zoltán
dr. Vidáné dr. Zselenkó Márta
Szabálysértések felderítése
Dr. Vikman László
Direktmarketing és spam - lehetõségek, korlátok
Jótanácsok és alternatív álláslehetõségek jogászoknak
A kismamák jövedelempótlékáról
Az ORTT és az Internet
Az uzsora megállapításának gyakorlati problémái
A korai modern állam létrejötte Svédországban a 16-17. században
dr. Vörös-Tóth Éva Ráhel
Vrtelné Dr. Keszler Ágnes
Vrtelné dr.Keszler Ágnes
Weimann Krisztina
Számítógépi programalkotások jogi oltalma
Zahoránszkyné dr. Ungvári Ilona Mercedes
Az apaság vélelmének megdöntése nemperes eljárásban
Az elbirtoklás törvényi szabályozása a változások tükrében, figyelemmel az elbirtoklás megállapítására vonatkozó perek gyakorlati kérdéseire
Zakar Bernadett
A személyiségi jogok védelme a sajtószabadság tükrében
dr. Zana Gabriella
Házasság megszűnésének szabályozása a történelem folyamán
A római házassági jog
A devizahiteles perek és az ehhez kapcsolódó kormányzati lépések
Dr. Ziegler Dezső Tamás
A nemi erkölcs elleni bűncselekményekről

matches: bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság


text:
1981. évi 11. törvényerejű rendelet a Magyar Népköztársaság és az Olasz Köztársaság között Budapesten, az 1977. évi május hó 26. napján aláírt, a kölcsönös polgári jogsegélyről szóló egyezmény kihirdetéséről - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
a Magyar Népköztársaság és az Olasz Köztársaság között Budapesten, az 1977. évi május hó 26. napján aláírt, a kölcsönös polgári jogsegélyről szóló egyezmény kihirdetéséről *
(Az egyezmény megerősítő okiratait Rómában, 1981. évi február hó 11. napján cserélték ki.)
1. § A Magyar Népköztársaság Elnöki Tanácsa a Magyar Népköztársaság és az Olasz Köztársaság között Budapesten, az 1977. évi május hó 26. napján aláírt, a kölcsönös polgári jogsegélyről szóló egyezményt e törvényerejű rendelettel kihirdeti.
2. § Az egyezmény hivatalos, magyar nyelvű fordítása a következő:
a Magyar Népköztársaság és az Olasz Köztársaság között
a kölcsönös polgári jogsegélyről
A Magyar Népköztársaság Elnöki Tanácsa és az Olasz Köztársaság Elnöke attól az óhajtól vezetve, hogy a két állam közötti jogsegélyt a polgári, kereskedelmi és családjogi ügyekben szabályozzák, megegyeztek abban, hogy e tárgyban egyezményt kötnek és e célból meghatalmazottaikat kinevezték,
A bírósághoz való szabad fordulás joga
(1) A Szerződő Felek állampolgárai a másik Fél területén polgári, kereskedelmi és családjogi ügyekben ugyanolyan elbánásban részesülnek, mint ennek saját állampolgárai. Ebből a célból szabadon és akadálytalanul fordulhatnak a bíróságokhoz és előttük ugyanolyan feltételek mellett és ugyanolyan módon léphetnek fel, mint a saját állampolgárok.
(2) A Szerződő Feleknek azt az állampolgárát, akinek lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye a Felek egyikének területén van, nem lehet biztosítékadásra vagy bármely néven nevezendő letétbehelyezésre kötelezni, azért mert külföldi vagy mert az illető országban nincsen lakóhelye vagy tartózkodási helye.
(3) Az előbbi rendelkezések azokra a jogi személyekre is vonatkoznak, amelyek az egyik Szerződő Fél joga szerint alakultak meg és székhelyük e Szerződő Fél területén van.
Az Egyezmény értelmében „bíróságok” kifejezésen - elnevezésüktől függetlenül - mindazokat a hatóságokat kell érteni, amelyek polgári, kereskedelmi és családjogi ügyekben hatáskörrel rendelkeznek.
A jogsegély tárgya
(1) A Szerződő Felek bíróságai az Egyezményben meghatározott ügyekben jogsegélyt nyújtanak egymásnak.
(2) A jogsegély eljárási cselekmények teljesítésére terjed ki, így különösen iratok kézbesítésére, tanúk és szakértők meghallgatására, valamint tárgyi bizonyítékok és iratok megküldésére.
(1) A megkeresett bíróság megtagadhatja a jogsegély iránti kérelem teljesítését, ha a megkeresés nem tartozik hatáskörébe, veszélyezteti a megkeresett állam szuverenitását, biztonságát, vagy jogrendszerének alapelveibe ütközik.
(2) A jogsegélyt nem lehet csupán azon az alapon megtagadni, hogy a jogi igény olyan elven alapszik, amely a megkeresett Fél jogrendszerében ismeretlen.
Jogsegély iránti kérelmek megküldése
A Szerződő Felek bíróságai a jogsegély iránti megkereséseket az Igazságügyi Minisztériumaik útján küldik meg egymásnak.
Peres és perenkívüli iratok megküldése
(1) Az egyik Szerződő Fél területén tartózkodó személy részére szóló peres és perenkívüli iratot az előző cikkben megállapított úton küldik meg.
(2) E cikk rendelkezései nem zárják ki a Szerződő Feleknek azt a jogát, hogy saját állampolgáraik számára - feltéve, hogy egyúttal nem állampolgárai a másik Szerződő Félnek - közvetlenül diplomáciai vagy konzuli képviselőik útján küldjenek meg peres vagy perenkívüli iratokat.
(1) A peres vagy perenkívüli iratokat kísérő irattal kell ellátni, amely az ügy természete szerint a következő adatokat tartalmazza:
a) az okiratot kiállító hatóság megnevezését;
b) a kézbesítendő irat természetét;
c) a felek nevét és perbeli minőségét;
d) a címzett nevét és címét.
(2) A kísérő iratot az Egyezmény nyelvén kell elkészíteni, vagy ehhez ezen a nyelven készült és a megkereső állam hatósága által hitelesített fordítást kell csatolni. A kísérőirathoz csatolt iratok fordítására a 8. Cikk rendelkezéseit kell alkalmazni.
(1) Ha a kézbesítendő iratot a megkeresett bíróság nyelvén készítették, vagy ahhoz ezen a nyelven készült fordítást csatoltak, a megkeresett bíróság a kézbesítést saját jogszabályainak alkalmazásával teljesíti.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt eseteken kívül az iratot a címzettnek csak akkor kell kézbesíteni, ha azt önként elfogadja.
(3) Az (1) bekezdésben említett fordításnak valamelyik Szerződő Fél erre jogosult szerve vagy hiteles tolmácsa által készített fordításnak kell lennie.
(4) A megkeresett bíróság a megkereső bíróság kérelmére a kézbesítést a megkereső bíróság által kívánt különleges eljárás szerint is teljesítheti, ha ez nem ütközik a megkeresett bíróság állama jogrendszerének alapelveibe.
Abban az esetben, ha a meghallgatni kért személynek vagy annak a személynek a címét, akinek az iratot kézbesíteni kell, nem jelölték meg pontosan, vagy az helytelennek bizonyult, a megkeresett bíróság lehetőség szerint megállapítja a helyes címet.
A kézbesítést keltezéssel, a kézbesítést végző személy és az átvevő aláírásával, valamint a kézbesítés teljesítésére jogosult bíróság pecsétjével ellátott elismervénnyel, vagy az említett bíróság olyan tanúsítványával kell igazolni, amelyből a kézbesítés helye, módja és ideje kitűnik.
A peres és perenkívüli iratok kézbesítéséért költség megtérítésének nincs helye.
A jogsegély iránti megkeresések megküldése és teljesítése
(1) Az egyik Szerződő Fél területén teljesítendő jogsegély iránti megkereséseket a bíróságok teljesítik.
(2) E megkereséseket az 5. Cikkben megállapított úton kell továbbítani.
(3) Ha a megkeresett bíróság nem illetékes, a jogsegély iránti megkeresést hivatalból megküldi az illetékes bíróságnak és erről a megkereső bíróságot haladéktalanul értesíti.
(4) E cikk rendelkezései nem zárják ki a Szerződő Feleknek azt a jogát, hogy a saját állampolgáraik meghallgatására irányuló jogsegély iránti megkereséseket - feltéve, hogy egyúttal nem állampolgárai a másik Szerződő Félnek - közvetlenül diplomáciai vagy konzuli képviselőik útján teljesítsék.
A jogsegély iránti megkereséseket ennek az Egyezménynek a nyelve szerinti fordítással kell ellátni, amelyet valamelyik Szerződő Fél erre jogosult szerve, vagy hiteles tolmácsa készített.
(1) A megkeresett bíróság a jogsegély iránti megkeresések teljesítésénél saját országának jogát alkalmazza.
(2) A megkereső bíróság kifejezett kérelmére azonban a megkeresett bíróság:
a) a megkeresést a megkereső bíróság által meghatározott módon teljesíti, amennyiben ez nem ellenkezik saját országának jogrendszerével;
b) megfelelő időben értesíti a megkereső bíróságot a megkeresés teljesítésének idejéről és helyéről abból a célból, hogy az érdekelt felek a megkeresett Szerződő Fél jogszabályainak keretein belül azon részt vehessenek.
A jogsegély iránti megkeresések teljesítéséért költség megtérítésének - kivéve a szakértői díjak megtérítését - nincsen helye.
Költségek tekintetében hozott határozatok végrehajtása
(1) Ha a 2. Cikk alapján a perköltségbiztosíték letétele alól mentes felet jogerős és végrehajtható határozattal az eljárási költségek megfizetésére kötelezték, a határozatnak a másik Szerződő Fél területén való végrehajtása tekintetében a polgári eljárásra vonatkozó, Hágában 1954. március 1-jén kelt egyezmény 18. és 19. Cikkében foglaltakat kell alkalmazni.
(2) A végrehajtási kérelmet az elsőfokú bíróságnál kell benyújtani, amely azt az Egyezmény 5. Cikkében meghatározott úton a másik Szerződő Fél illetékes bíróságához továbbítja.
(1) A költégmentesség kedvezményének megadására a polgári eljárásra vonatkozó, Hágában az 1954. március 1-jén kelt egyezmény 20-22., valamint 24. Cikkében foglaltak az irányadók.
(2) Ha a költségmentesség megadását kérő fél nem tartózkodik abban az országban, ahol a költségmentességet kérnie kell, a kérelmet a lakóhelye vagy a szokásos tartózkodási helye szerint illetékes bíróságnál is előterjesztheti. Ez a bíróság a kérelmet az Egyezmény 5. Cikkében meghatározott úton megküldi a másik Szerződő Fél illetékes bíróságának.
Felülhitelesítés alóli mentesség
Az egyik Szerződő Fél erre illetékes hatósága által ügykörén belül a megszabott alakban kiállított vagy hitelesített és hivatalos pecséttel ellátott iratoknak a másik Szerződő Fél területén való felhasználásához diplomáciai vagy konzuli felülhitelesítésre nincsen szükség.
Anyakönyvi kivonatok megküldése
(1) A Szerződő Felek kölcsönösen évenként illeték- és díjmentesen megküldik egymásnak a másik Szerződő Fél állampolgárainak születésére, házasságkötésére és elhalálozására vonatkozó anyakönyvi kivonatokat.
(2) Ha az egyik Szerződő Fél anyakönyvi hatósága az anyakönyvbe a másik Szerződő Fél állampolgárának személyállapotára vonatkozó adatot utólag jegyez be vagy igazít ki, e másik Szerződő Félnek az utólagos feljegyzést vagy kiigazítást tartalmazó anyakönyvi kivonatot is meg kell küldeni.
(3) A Szerződő Felek megküldik egymásnak a bíróságaik által a másik Szerződő Fél állampolgárainak személyállapotára vonatkozólag hozott határozatok hiteles másolatát.
A Szerződő Felek anyakönyvi hatóságai a másik Szerződő Fél hatóságának illeték- és díjmentesen megküldik a hivatalos használatra kért, saját vagy más állam állampolgáraira vonatkozólag kiállított anyakönyvi kivonatokat. A kérelemben a felhasználás célját kellő módon meg kell jelölni.
A 19. és 20. Cikkben említett okiratok megküldése, illetőleg beszerzése diplomáciai vagy konzuli úton történik, fordítást nem szükséges csatolni.
Kölcsönös jogi tájékoztatás
A Szerződő Felek Igazságügyi Minisztériumai kölcsönösen megadnak egymásnak minden olyan jogi felvilágosítást, amely az Egyezmény alkalmazásához szükséges, továbbá bármely más, hatályos jogukra vonatkozó tájékoztatást.
Ezt az Egyezményt meg kell erősíteni, a megerősítő okiratokat Rómában mielőbb ki kell cserélni.
(1) Ez az Egyezmény a megerősítő okiratok kicserélésétől számított 30 (harminc) nap elteltével lép hatályba és attól a naptól számított egy év elteltével veszti hatályát, amikor azt a Szerződő Felek valamelyike felmondja.
(2) Az Egyezmény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti az állampolgárok kölcsönös védelméről Rómában az 1922. évi április hó 6. napján kelt egyezmény, valamint az anyakönyvi kivonatok és honosítási okiratok kölcsönös közléséről Rómában az 1883. szeptember 29-én és Bécsben október 16-án kelt nyilatkozat.
Ennek hiteléül a Szerződő Felek meghatalmazottai az Egyezményt aláírták és pecsétjükkel ellátták.
Készült Budapesten az 1977. évi május hó 26. napján két példányban, mindkettő francia nyelven.
3. § * E törvényerejű rendelet a kihirdetése napján lép hatályba, rendelkezéseit azonban az 1981. évi március hó 13. napjától kell alkalmazni. Végrehajtásáról az igazságügyért felelős miniszter az érdekelt miniszterekkel és a legfőbb ügyésszel egyetértésben gondoskodik.
Kihirdetve: 1981. VII. 10.
Módosította: 2006. évi CIX. törvény 163. § (2) d).

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Ha külföldön él a tartásdíj fizetés kötelezettje .... - Nádfedeles
A napokban kérdésként merült föl, hogy végre lehet-e hajtani, s ha igen, hogyan azt a tartásdíjkövetelést, melyet magyar bíróság ítélt meg, de a tartásra kötelezett külföldön tartózkodik, ráadásul, jó magyar szokás szerint titkolja jövedelmét, esetlegesen, vállalkozóként nem annyival jelentve be magát, amennyit keres.
Emellett jelzés érkezett arra vonatkozóan is, hogy akadnak olyan, magukat „segítőnek” aposztrofáló hiénák, akik, szintén jó magyar szokás szerint úgy húzzák le a külföldön tartást érvényesíteni akaró szülőket, hogy minden, az ügyre vonatkozó adatot elkérnek, mondván, hogy most már húdenagyon segíteni fognak, majd azzal a lendülettel megkeresik a tartásra kötelezettet, minden aduászt kiteregetnek elé, hogy a tartásra kötelezett kiválóan tájékoztatva lehessen arról, hogy milyen lépések történtek már a tartásdíj végrehajtása ügyében. Ezért nem kérnek többet, mint átlag egy havi, euróban megítélt tartásdíj összegét a végrehajtásra kötelezettől.
Hogy az effajta élősködéseknek elejét tudjuk venni, beszélgessünk ma arról, hogyan is történik a tartásdíj külföldi viszonylatokban történő végrehajtása.
Tudjátok, Aranyaim, az egész azzal kezdődik, hogy a hazai bíróságok nem teszik a dolgukat az ilyen esetekben. Nem küldik tovább az általuk meghozott ítéleteket a KIM megfelelő osztályához, lefordítás céljából, de ezt megelőzően nem is világosítják fel a tartásra jogosult (értsd: a gyermek) törvényes képviselőjét arra vonatkozóan, milyen nemzetközi folyamatokon keresztül érvényesítheti gyermeke tartásra vonatkozó igényét. Pedig mindkét tevékenységet törvények írják elő a magyar bíróságok számára. De hát, ismerjük a hazai rendszer kirívó lustaságát, ha az ügyfelek érdekeinek érvényesítéséről van szó: kérelmek garmada nélkül nem mozdul senki és semmi. ... Ezért nem árt, ha már jó előre (az ítélet meghozatala előtt) mi magunk tájékozódunk arról, milyen lépésekre kell felkérni magát az eljáró bírót annak érdekében, hogy az általa megítélt tartásdíjat külföldön is végre lehessen hajtani.
Első lépésben lássuk a száraz tudnivalókat, linkeket mutatok arra vonatkozóan, hol is lehet a kérdésnek utánajárni. Az EU-n belüli végrehajtási lehetőségekről ide kattintva tájékozódhattok, az egyéb tudnivalók vonatkozásában pedig ide kellene kattintani. Fontos tudni, hogy egyedüli kivétel Dánia, mert ott csak azok a tartásdíj igények végrehajthatók, melyeket a dán bíróságok ítéltek meg. Dánia esetében tehát nem lesz elég a magyar bíróság ítélete.
A tartásra jogosult általában kérheti magyar tartási határozat külföldi elismerését és végrehajtását (amennyiben erre Magyarország és az érintett állam közötti európai uniós rendelet, nemzetközi szerződés vagy viszonosság lehetőséget biztosít), a tartásdíj-fizetési kötelezettség külföldi megállapítását (szükség esetén ennek előkérdéseként az apaság megállapítását is), vagy a tartásdíj külföldi felemelését. Az EU-tagállamokkal alkalmazandó 4/2009/EK rendelet és a magyar-amerikai viszonosság arra is lehetőséget biztosít, hogy az adós kérelmet terjeszthessen elő a tartásdíj külföldi leszállítása, illetve a tartásdíj-fizetési kötelezettség megszüntetése iránt (amennyiben a körülmények lényegesen megváltoztak), továbbá a tartásdíjat előlegező állami szerv kérelmet terjeszthessen elő a megelőlegezett tartásdíj adóstól való behajtása iránt.
Ha az érintett másik állammal nincs európai uniós rendelet, nemzetközi szerződés vagy viszonosság hatályban a tartási igények érvényesítéséről, a tartási igény külföldön való érvényesítéséhez állami segítség nem adható, a jogosult vagy kötelezett csak maga érvényesítheti igényét személyesen vagy általa meghatalmazott külföldi jogi képviselő útján.
A magyar bíróság tartásdíjat megállapító határozata Magyarországon való végrehajtásának nem akadálya az, hogy a kötelezett külföldön lakik (külföldi állampolgár). Ha tehát a magyar bíróság által jogerősen tartásdíj fizetésére kötelezett személynek Magyarországon végrehajtható jövedelme vagy vagyona van (akár ingatlan, akár ingó), a tartási igényt célszerű elsősorban ennek a belföldön található vagyonnak az igénybevételével érvényesíteni. Amennyiben az adósnak Magyarországon nincs végrehajtható jövedelme vagy vagyona, a magyar bíróság közvetlenül nem intézkedhet a tartásdíj külföldi behajtása iránt (nem bocsáthat ki végrehajtási lapot, letiltó végzést). A magyar bíróság feladata ebben az esetben az, hogy a kérelmezőnek ezen külföldi eljárások megindításához segítséget nyújtson.
A határokon átnyúló tartási ügyekben a külföldre továbbítandó iratok (kérelem és mellékletek) fordításáról, illetve lefordíttatásáról a KIM Nemzetközi Magánjogi Főosztálya intézkedik. A kérelem felvételére illetékes bíróságnak az iratok megküldésével egyidejűleg közölnie kell a Nemzetközi Magánjogi Főosztállyal, hogy a kérelmezőt teljes költségmentességben részesítette, illetőleg részleges költségmentességet élvez, vagy nem élvez költségmentességet, s az előrelátható fordítási költségeket ennek megfelelően a bíróságon letétbe helyezte. Ezekben az ügyekben ugyanis a kérelmezőt tárgyi költségmentesség vagy tárgyi költségfeljegyzési jog nem illeti meg, kérheti azonban, hogy őt a bíróság részesítse személyes költségmentességben (2011. évi LXVII. tv. 8-9.§, 9/1957. (IX. 13.) IM rendelet 4. §). A fordítási költségeket a fordító iroda számlában közli a bírósággal, s a díjat a bíróság ennek alapján utalja át az OFFI-nak.
A Magyarországon lakó tartásra jogosult személy a tartási igényét a tartásdíjak külföldön való behajtása tárgyában a New York-i tartási egyezmény alapján érvényesítheti olyan személlyel szemben, aki az EU-n kívül, az egyezmény részes államainak valamelyikében lakik. Az egyezmény alapján nemcsak gyermektartásdíj iránti igényt lehet érvényesíteni, hanem minden családi jogviszonyon alapuló tartás iránti igényt, így szülőtartásra és házastársi tartásra vonatkozó igényt is.
A kérelmet a hitelező bármelyik helyi bíróságnál előterjesztheti. A tartási igénynek a New York-i tartási egyezmény alapján való érvényesítésére irányuló kérelem tárgya az, hogy az adós lakóhelye szerinti állam átvevő intézménye az egyezménynek megfelelően tegye meg mindazokat az intézkedéseket, amelyekre a tartásdíj érvényesítése és behajtása érdekében szükség van, e célból a szükséghez képest járjon el, indítson pert, kérje a végrehajtási eljárás megindítását és lefolytatását. A kérelmet jegyzőkönyvbe kell foglalni. A jegyzőkönyvet a bíróság készíti el, amikor a hitelező jelentkezik, hogy a tartási igényét érvényesíteni kívánja. A jegyzőkönyvhöz csatolni kell az egyezményben előírt mellékleteket, továbbá az igény, illetőleg az igény érvényesítése iránti kérelem megalapozásához szükséges egyéb iratokat. A kérelmet tartalmazó jegyzőkönyvet az illetékes külföldi átvevő intézményhez való továbbítás végett az összes melléklettel együtt a bíróság a KIM Nemzetközi Magánjogi Főosztályának küldi meg.
A tartási igény érvényesítésére irányuló kérelmet tartalmazó jegyzőkönyvben fel kell tüntetni az egyezmény 3. cikkének 4. bekezdésében felsorolt adatokat. A kérelemben meg kell adni azt az időpontot, amelytől fogva a hitelező a tartásdíjat igényli. A hitelezőnek a jegyzőkönyvben kell előadnia azt a kérelmét, hogy az eljáró külföldi hatóságok részesítsék a költségmentesség kedvezményében. A meghatalmazást kiskorú gyermek tartása iránti igény érvényesítése esetében a szülői felügyeletet ellátó szülő, a gyám a saját nevében adja meg. Ez arra az esetre is vonatkozik, ha a szülők házassága fennáll. A meghatalmazást minden esetben a bíróság készíti el.
A New York-i tartási egyezmény szerinti eljárásban a gyermektartásdíj érvényesítése iránti kérelmet tartalmazó jegyzőkönyvhöz csatolni kell a gyermek születési anyakönyvi kivonatát, és ha a gyermek házasságból született, a szülők házassági anyakönyvi kivonatát. Az anyakönyvi kivonatokat a bíróság hivatalból szerzi be, és e célból megkeresi a születést és a házasságkötést anyakönyvező anyakönyvvezetőt. A New York-i tartási egyezmény alapján folyó eljárás céljára kiállított anyakönyvi kivonatokat illetékmentesen kell kiállítani.
Ha a New York-i tartási egyezmény alapján folyó eljárás tárgya olyan gyermek tartása iránti igény érvényesítése, aki házasságból született, de szülei házasságát a bíróság jogerősen felbontotta, a tartásdíj érvényesítése iránti kérelmet tartalmazó jegyzőkönyvhöz két példányban csatolni kell a jogerős bontóítéletet is. Az ítélet jogerőre emelkedését a jogerőre emelkedés időpontját is tartalmazó záradékban kell tanúsítani. Ha a magyar bíróság a gyermek szülői felügyeletének kérdésében is határozott - ugyancsak két példányban és a jogerőt megállapító záradékkal - csatolni kell ezt a határozatot is.
Ha a New York-i tartási egyezmény alapján folyó eljárás tárgya olyan gyermek tartása iránti igény érvényesítése, akinek szülei a születésekor nem voltak házastársak, a tartásdíj érvényesítése iránti kérelmet tartalmazó jegyzőkönyvhöz hiteles másolatban csatolni kell azokat az iratokat is, amelyek igazolják, hogy a külföldön lakó adós a magyar jog szerint a gyermek apja (az apaságot megállapító jogerős ítéletet, a Csjt. 37. §-ának megfelelő teljes hatályú apai elismerés esetében az elismerésről szóló jegyzőkönyv hiteles fénymásolatát, utólagos házasságkötés esetében a szülők házassági anyakönyvi kivonatát).
A New York-i tartási egyezmény alapján folyó eljárásban célszerű a kérelmet tartalmazó jegyzőkönyvhöz a magyar bíróság tartásdíjat megállapító határozatát abban az esetben is csatolni, ha az az adós lakóhelye szerinti államban egyébként nem ismerhető el, illetőleg nem hajtható végre. Az adós lakóhelye szerinti államban a tartási ügyben eljáró bíróság, illetőleg más hatóság ezt az eljárása során (pl. bizonyítási anyagként) így is figyelembe veheti. A határozatokat a jogerőt megállapító záradékkal, hiteles másolatban kell a mellékletek között a Nemzetközi Magánjogi Főosztálynak megküldeni.
Az egyezmény alapján folyó eljárásban az illetékes külföldi átvevő intézmény a Nemzetközi Magánjogi Főosztályt tájékoztatja az ügy állásáról, a tartási igény érvényesítésére irányuló eljárásban szükségessé váló intézkedésekről és az eljárás eredményéről. A Nemzetközi Magánjogi Főosztály közvetlenül a hitelezőt tájékoztatja az eljáró átvevő intézmény közléseiről, az eljárásban megteendő nyilatkozatáról, a tartásdíj megállapításáról, illetőleg az igény elutasításáról és általában mindenről, amiről a hitelezőnek tudomást kell szereznie. Ha a külföldi eljárásban a hitelező nyilatkozatára van szükség, a Nemzetközi Magánjogi Főosztály a bíróságot közvetlenül is értesítheti, és kérheti a hitelező meghallgatása és megfelelő jogi tájékoztatása után állásfoglalásának jegyzőkönyvben történő felvételére.
Tartásdíj iránti igényt Magyarország és az Amerikai Egyesült Államok viszonylatában a két állam közötti tartási viszonosság alapján lehet érvényesíteni. A viszonosság a gyermektartási igények érvényesítésére terjed ki (határozatok kölcsönös elismerésére és végrehajtására, tartásdíj megállapítására, felemelésére, leszállítására, megszüntetésére, állami előleg behajtására). Ha a gyermektartási igény érvényesítéséhez előkérdésként a gyermek apaságának megállapítása szükséges, a viszonosság alapján a magyar és az amerikai hatóságok ebben is segítséget nyújtanak. A viszonosság a házastársi tartásra csak annyiban terjed ki, amennyiben a kiskorú gyermeket nevelő szülő javára a bíróság házastársi tartást állapított meg, és a kérelem a házastársi tartásról szóló határozat elismerésére és végrehajtására is irányul. A viszonosság egyéb családjogi tartási formákra nem terjed ki.
A tartási viszonosság magyar központi hatósága a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Nemzetközi Magánjogi Főosztálya (Tel.: 06 (1) 795-6094, 06 (1) 795-4846, Fax: 06 (1) 795-0463. E-mail: nmfo@im.gov.hu Cím: 1055 Budapest, Kossuth Lajos tér 2-4. Postacím: 1357 Budapest, Pf. 2). A viszonosság amerikai központi hatósága a Department of Health and Human Services, Office of Child Support Enforcement (az Egészségügyi és Szociális Szolgáltatások Minisztériuma, Gyermektartási Iroda - Az Ügyfélszolgálati Iroda elérhetőségei: Budapest, V. Szalay u. 10-14. (Bejárat a Honvéd utca felől) www.kormany.hu/hu/emberi eroforrasok miniszteriuma www.emmiugyfelszolgalat.gov.hu).
Európai uniós rendelet, nemzetközi szerződés és viszonosság hiányában nincs lehetőség a külföldi hatóságok segítségének igénybe vételére a tartási igény külföldi érvényesítéséhez. Ilyen esetben a tartásra jogosult vagy kötelezett csak személyesen vagy külföldi meghatalmazott jogi képviselő útján kezdeményezheti az illetékes külföldi bíróságnál az eljárást.
A külföldön élő kérelmező a saját lakóhelye szerinti központi hatóság útján tartási igényének érvényesítéséhez a magyar központi hatóság segítségét a 4/2009/EK rendelet, a New York-i tartási egyezmény és a magyar-amerikai viszonosság alapján kérheti. A 4/2009/EK rendelet és a magyar-amerikai tartási viszonosság alapján a külföldi kérelmeket magyar központi hatóságként a KIM Nemzetközi Magánjogi Főosztálya fogadja, amely a 2011. évi LXVII. tv. szerint jár el. A New York-i tartási egyezmény szerinti kérelmeket annak magyar átvevő intézménye, az EMMI Gyermekvédelmi és Gyámügyi Főosztálya fogadja és az egyezmény végrehajtási rendelete alapján jár el.
Bízom abban, hogy így már érthető: miért is nincs szükség arra, hogy bármiféle hiénáknak teret adjunk a hazánkban megítélt tartásdíj külföldön történő végrehajtásában. Főleg nem olyan hiénáknak, akiknek még csak jogi végzettségük sincs.
Ha a hazai bíróságok valóban tennék a jogszabályban előírt dolgukat, a tartásdíj külföldön történő végrehajtása is rugalmasan történhetne. De amíg ez nem valósul meg maradéktalanul, addig a kérelmezőnek kell átlag fölötti szemfülességgel rendelkeznie.

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Pf. 2


text:
Hogyan kell eljárni? - Szlovénia
Érdemes lehet a jogvitákat alternatív vitarendezési eljárások segítségével rendezni. Az alternatív vitarendezési (AVR) módszerek lehetővé teszik a jogviták bírósági beavatkozás, vagy legalábbis az ügy érdemi részével kapcsolatban hozott bírósági döntés nélküli rendezését. Az AVR legelterjedtebb típusai Szlovéniában a választottbírósági eljárás, a közvetítés és a tágabb értelemben vett, perbeli egyezség ösztönzését célzó bírósági eljárás. Az alternatív vitarendezésről szóló törvény (Zakon o alternativnem reševanju sodnih sporov) arra kötelezi az első- és másodfokú bíróságokat, hogy tegyék lehetővé a kereskedelmi, munkaügyi, családi és egyéb polgári jogi jogviszonyból fakadó jogviták felei számára az AVR-módszerek alkalmazását, továbbá fogadjanak el és valósítsanak meg AVR-programot. Az ilyen program keretében a bíróságok kötelesek a felek számára lehetővé tenni a közvetítést, és lehetőleg az AVR egyéb formáinak használatát is.
A közvetítés valamely jogvita olyan, semleges harmadik fél segítségével történő rendezése, aki nem hozhat kötelező érvényű döntést. A felek megállapodhatnak abban, hogy közvetlenül végrehajtható közjegyzői okirat, bírósági vitarendezés vagy megegyezésen alapuló választottbírósági határozat formájában vitarendezési megállapodást kötnek.
A felek a polgári bíróság előtt zajló eljárás során bármikor egyezséget köthetnek a jogvita tárgyában (perbeli egyezség). A perbeli egyezség megkötéséről szóló megállapodás végrehajtási jogcímet képez.
A témával kapcsolatos további információk az „Alternatív vitarendezés” menüpont alatt találhatók.
A bírósági kereset benyújtásának határideje az ügy jellegétől függ. Jogi tanácsadó vagy a jogsegélyszolgálat segíthet tisztázni a határidőkkel és az elévülési idővel kapcsolatos kérdéseket. A témával kapcsolatos további információk az „Eljárási határidők“ menüpont alatt találhatók.
A témával kapcsolatos további információk a „Bíróságok hatásköre és illetékessége“ menüpont alatt találhatók.
Szlovéniában a felek maguk is fordulhatnak bírósághoz, kivéve a rendkívüli jogorvoslattal kapcsolatos eljárásokat, amelyeknél a jogi lépéseket csak képviselő, azaz ügyvéd útján lehet megtenni, kivéve, ha az adott fél vagy jogi képviselője letette az állami jogi szakvizsgát. Amennyiben a peres fél jogi képviseletet igényel, ez a képviselő helyi bírósági eljárásban bármely, teljes jog- és cselekvőképességgel rendelkező személy lehet, míg a kerületi, felső- vagy a Legfelsőbb Bíróság előtt csak ügyvéd vagy az állami jogi szakvizsgát letett más személy járhat el.
A keresetet az illetékességgel rendelkező bírósághoz postán vagy az ügyfélszolgálati irodához közvetlenül lehet eljuttatni. Lásd még a 8. választ.
A szlovén bíróságok hivatalos nyelve a szlovén. Olyan területeken azonban, ahol magyar vagy olasz kisebbség él, a szlovén mellett a magyart, illetve az olaszt is elismerik hivatalos nyelvként. A keresetet szlovén nyelven kell elkészíteni, és a felperesnek saját kezűleg kell azt aláírnia. A kérelmező eredeti aláírása a kézzel írt aláírást, valamint a minősített tanúsítvánnyal ellenőrzött biztonságos elektronikus aláírást jelenti.
A kérelmet, valamint a keresetet ezért írásos formában kell benyújtani. Az írásos kérelem kézzel írt, vagy nyomtatott és kézzel aláírt kérelem (papíralapú kérelem). Írásbeli kérelmet be lehet nyújtani postai úton, közvetlenül az adott szervnek történő kézbesítéssel vagy a kérelmek benyújtásával hivatásszerűen foglalkozó személy (üzleti szolgáltató/poslovni ponudnik) útján történő kézbesítéssel. Kérelmet faxon is be lehet nyújtani.
A törvény elektronikus kérelmek, azaz a kérelmek elektronikus formában történő benyújtására is ad lehetőséget, amelyeket minősített tanúsítvánnyal ellenőrzött biztonságos elektronikus aláírással kell ellátni. Az elektronikus kérelmeket elektronikus eszközökkel lehet az informatikai rendszeren keresztül benyújtani. A rendszer automatikusan visszaigazolja a kérelem beérkezését a kérelmező számára. A törvény azt is lehetővé teszi, hogy az írásbeli kérelmet elektronikus úton vagy kommunikációs technológia használatával nyújtsák be.
A valamennyi polgári és kereskedelmi eljárásra vonatkozó, hatályos jogi rendelkezések (törvények és végrehajtási rendeletek) sérelme nélkül jelenleg csak az e-igazságszolgáltatási (eSodstvo) weboldalon található eljárásokat lehet az interneten keresztül vagy elektronikus úton kezdeményezni: a végrehajtási eljárás bizonyos típusait, a kérelmek benyújtását és a fizetésképtelenségi eljárásban hozott határozatok kiadását, valamint az ingatlan-nyilvántartási kérelmek benyújtását.
Ezt a célt szolgálja az e-igazságszolgáltatási weboldal Szlovéniában, amely lehetővé teszi az írásos anyagok elektronikus formában történő benyújtását: https://evlozisce.sodisce.si/esodstvo/index.html
Szlovéniában a kereset benyújtásához nincs külön formanyomtatvány; a keresetnek azonban tartalmaznia kell az alábbi, jogilag meghatározott elemeket: a bíróságra való hivatkozás, a felek neve és állandó vagy ideiglenes lakcíme, a jogi képviselők vagy meghatalmazottak neve, az ügy fő tárgyát és a mellékköveteléseket részletező külön kérelem, a felperes kérelmét alátámasztó tények, e tényeket alátámasztó bizonyítékok, a perbeli összeg és a felperes aláírása. Az ellenérdekelt fél részére továbbítandó keresetet a bírósághoz kell benyújtani a bíróság és az ellenérdekelt fél által megkövetelt példányszámban és olyan formában, amely lehetővé teszi a bíróság számára, hogy a keresetet továbbítsa. Ez a mellékletekre is vonatkozik.
Bírósági illetéket kell fizetni kereset indításakor, valamint a következők benyújtásakor: viszontkereset, érvénytelenítés iránti kérelem, fizetési meghagyás kibocsátására irányuló kérelem, perújítási kérelem, bizonyíték polgári eljárás előtti biztosítására irányuló indítvány, egyezségi javaslat, fellebbezés bejelentését tartalmazó kérelem, fellebbezés, felülvizsgálat engedélyezésére vonatkozó kérelem és felülvizsgálati kérelem. A bírósági illetéket legkésőbb a bíróság által a bírósági illetékekre vonatkozó fizetési meghagyásban megállapított határidő előtt meg kell fizetni. A bíróság a meghagyásban felhívhatja a felek figyelmét a bírósági illeték megfizetése elmulasztásának következményeire. A bírósági illetéket bármely fokú bíróság által meghozott bírósági ítélet esetén is meg kell fizetni.
Ha valamely kereset esetében a bírósági illetéket a megadott határidőn belül nem fizetik meg, és a feltételek nem teszik lehetővé a fizetés alóli mentességet, a fizetési halasztást vagy a részletfizetést, a kérelmet visszavontnak kell tekinteni. A bírósági eljárás költségeit a pervesztes fél fizeti. A bírósági eljárásokban az ügyvédek szükséges kiadásait és díjazását az ügyvédek díjazásáról szóló törvény (Zakon o odvetniški tarifi) szerint fedezik. Az ügyvédi szolgáltatások költsége a nyújtott szolgáltatások alapján az ügyvédeket megillető díjazási tételek és az ügyvédek kiadásainak összegével egyenlő. Az ügyvédi költségek megtérítése akkor válik esedékessé, ha az ügyvéd az általa és a peres fél vagy a szolgáltatásokat megrendelő személy között megkötött megbízási szerződésből adódó valamennyi kötelezettségét teljesítette. Amennyiben az ügyvéd bírósági eljárásban nyújt szolgáltatást, e szolgáltatások megfizetése akkor válik esedékessé, amikor az eljárás költségeiről szóló határozatot kibocsátották. Az ügyvéd az eljárás vége előtt előlegfizetést kérhet a peres féltől a már esedékes díjazásra, valamint a már felmerült és a jövőben felmerülő költségekre vonatkozóan. A peres fél részére a kapott előlegről átvételi elismervényt kell kiállítani. Az ügyvéd csak a peres fél részére kiállított tételes számlával kérheti a díjazás és a kiadások megfizetését.
A felek költségmentességet igényelhetnek, amely akkor jár nekik, ha megfelelnek az ingyenes jogi segítségnyújtásról szóló törvényben (Zakon o brezplačni pravni pomoči, ZBPP) megállapított feltételeknek. A témával kapcsolatos további információ a „Költségmentesség” menüpont alatt található.
A kereset akkor tekinthető előterjesztettnek, amikor azt az illetékességgel rendelkező bíróság megkapta. Ha a keresetlevelet ajánlott levélben vagy táviratban küldték, a feladás időpontját kell a címzett bírósághoz történő kézbesítés időpontjának tekinteni. A kérelmező nem kap automatikus visszaigazolást a keresetindításról. Ha a kérelmet a bíróság postafiókjába kézbesítették, a bírósági postafiókba történő beérkezés időpontját kell a címzett bírósághoz történő kézbesítés időpontjának tekinteni.
Az elektronikus kérelmekről szóló törvény (Zakon za vloge v elektronski obliki) kimondja, hogy az elektronikus kérelmeket elektronikus eszközökkel lehet az informatikai rendszeren keresztül benyújtani. Ebben az esetben az informatikai rendszerbe történő beérkezés időpontját kell a címzett bírósághoz történő kézbesítés időpontjának tekinteni. A rendszer automatikusan visszaigazolja a kérelmezőnek a kérelem beérkezését.
Kiemelendő, hogy a hatályos jogi rendelkezések ellenére jelenleg nem lehetséges elektronikus úton keresetet benyújtani polgári és kereskedelmi ügyekben, kivéve az ingatlan-nyilvántartási, fizetésképtelenségi és végrehajtási eljárásokat.
Ha az esemény jogvesztő határidőhöz kötött, a bíróság írásban figyelmezteti a felet, és csatolt jogi közleményben elmagyarázza, hogy milyen következményekkel jár a bírósági utasítások figyelmen kívül hagyása.
Utolsó frissítés: 16/11/2015

matches: bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság