2011. évi CXCVI. törvény | ND Nemzeti Dohánykereskedelmi Nonprofit Zrt.
A 2011. évi CXCVI. törvény teljes szövegének letöltése
4.6 hasznosítás: a tulajdonosi joggyakorló vagy a nemzeti vagyon használója által a nemzeti vagyon birtoklásának, használatának, hasznok szedése jogának bármely – a tulajdonjog átruházását nem eredményező – jogcímen történő átengedése, ide nem értve a vagyonkezelésbe adást, valamint a haszonélvezeti jog alapítását;
10.7 működtetés: a nemzeti vagyon birtoklásából, használatából, hasznai szedéséből, a nemzeti vagyon fenntartásából és üzemeltetéséből álló tevékenységek együttese, amely – jogszabály vagy szerződés alapján – a nemzeti vagyon felújítására, fejlesztésére, a birtoklásának, használatának, hasznai szedése jogának továbbengedésére is kiterjedhet;
c)8 az egyházi jogi személy a tevékenysége ellátásához szükséges nemzeti vagyon tekintetében.
(2)9 Az (1) bekezdés 1. pont b) és c) alpontjában foglalt feltételeknek való megfelelésről a szerződő félnek cégszerűen aláírt módon nyilatkoznia kell. A valótlan tartalmú nyilatkozat alapján kötött szerződés semmis.
(4)10 E törvény alkalmazásában 100%-os állami vagy önkormányzati tulajdonban álló gazdálkodó szervezetnek, illetve ezen gazdálkodó szervezet 100%-os tulajdonában álló gazdálkodó szervezetnek minősül az a gazdasági társaság is, amelyben az állam, a helyi önkormányzat vagy ezek 100%-os tulajdonában álló gazdálkodó szervezet mellett kizárólag maga a gazdasági társaság rendelkezik – a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény 135. § (1) bekezdése és 223. § (1) bekezdése szerinti – üzletrésszel vagy részvénnyel.
f)11 az országos közutak és azok műtárgyai, ide nem értve a közút tartozékát képező, az ingatlan-nyilvántartásban várakozóhelyként, pihenőhelyként feltüntetett önálló ingatlant, valamint a közúti közlekedésről szóló törvény szerinti útcsatlakozást,
l)12 a földgáz biztonsági készletezéséről szóló 2006. évi XXVI. törvény szerinti biztonsági földgáztároló.
(6)19 A korlátozottan forgalomképes törzsvagyoni minősítés az (5) bekezdés a)-c) pontja szerinti nemzeti vagyon tekintetében addig áll fenn, amíg az adott vagyontárgy közvetlenül önkormányzati feladat és hatáskör ellátását vagy a közhatalom gyakorlását szolgálja.
(8)21 Az (5) bekezdés c)-d) pontja szerinti gazdasági társaságban fennálló önkormányzati tulajdonban álló társasági részesedés vagy annak egy része a (7) bekezdésben foglaltakon kívül az állam, helyi önkormányzat vagy önkormányzati társulás együtt vagy külön-külön 100%-os tulajdonában álló gazdasági társaság részére nem pénzbeli vagyoni hozzájárulásként rendelkezésre bocsátható, vagy – ezen társaság részére – más jogcímen történő átruházás útján elidegeníthető.
7/A. §28 (1) Az állam tulajdonában álló nemzeti vagyon tekintetében tulajdonosi joggyakorló kizárólag
(7)29 Gazdasági társaságban fennálló állami vagy önkormányzati tulajdonban lévő társasági részesedés nem lehet vagyonkezelés tárgya. A társasági részesedés tulajdonosi joggyakorlója nevében és helyett más személy megbízáson alapuló meghatalmazással járhat el a tulajdonosi jogok egészének vagy meghatározott részének gyakorlása során. Meghatalmazás kizárólag a 3. § (1) bekezdés 19. pontjában meghatározott személyek részére adható.
(8)30 Az a nonprofit gazdasági társaság, amelyben az állam vagy a helyi önkormányzat külön-külön vagy együttesen legalább az e törvény szerinti többségi befolyással rendelkezik – a hulladékgazdálkodási tevékenységet végző nonprofit gazdasági társaságot ide nem értve -, csak többségi állami vagy önkormányzati tulajdonú nonprofit gazdasági társaságban szerezhet részesedést, és csak olyan nonprofit gazdasági társaságot alapíthat, amelyben többségi tulajdoni részesedéssel rendelkezik.
(10)31 Ahhoz a tőkeemeléshez, amely az állam vagy az önkormányzat tulajdoni részarányának csökkenését eredményezi olyan gazdasági társaságban, amelyben az állam vagy a helyi önkormányzat külön-külön vagy együttesen több mint 50%-os tulajdoni részaránnyal rendelkezik, a tulajdonosi joggyakorló előzetes hozzájárulásán kívül
(11)32 Amennyiben az állam és a helyi önkormányzat együttesen rendelkezik 50%-ot meghaladó tulajdoni részaránnyal, akkor az állam és az önkormányzat tulajdoni hányadának együttes összegét kell figyelembe venni a részarány-csökkenés vonatkozásában.
(12)33 A (10) bekezdés alkalmazásában saját tőke alatt a tőkeemelést megelőző évre vonatkozóan elfogadott éves beszámolóban kimutatott saját tőke összegét kell érteni.
(13)34 A (10) bekezdésben foglalt rendelkezést nem kell alkalmazni abban az esetben, ha az állam vagy a helyi önkormányzat külön-külön vagy együttesen 100%-os tulajdonában álló gazdasági társaság részesedésszerzésével valósul meg a tőkeemelés. A részesedésszerző gazdasági társaságban fennálló társasági részesedésre e törvény erejénél fogva – az állam és a helyi önkormányzat által történő tulajdonszerzést kivéve – 5 évig elidegenítési és terhelési, valamint a gazdasági társaság tagjain kívüli harmadik személy általi tőkeemelési tilalom áll fenn.
(14)35 Azon gazdasági társaság esetén, amelyben az állam vagy a helyi önkormányzat külön-külön vagy együttesen e törvény szerinti többségi befolyással rendelkezik, a következő döntések kizárólag a társaság legfőbb szervének hatáskörébe tartozhatnak:
(6)36 Központi költségvetési szerv a működéséhez szükséges, a számviteli törvény szerinti immateriális jószág, tárgyi eszköz (műszaki berendezés, gép, felszerelés stb.), készlet megvásárlására – ingatlan kivételével – adásvételi szerződést köthet. Ezen vagyonelem – ha értéke a külön törvényben meghatározott értékhatárt nem haladja meg – e törvény erejénél fogva az állam tulajdonába és vagyonkezelési szerződés megkötése nélkül a központi költségvetési szerv vagyonkezelésébe kerül.37
(6a)38 A vagyonkezelőt e törvény erejénél fogva változatlan feltételekkel megilleti a vagyonkezelői jog mindazon vagyonelemre, amely a vagyonkezelésében lévő vagyonból bármely módon – így különösen kitermelés, bontás, megosztás útján – újonnan jön létre, feltéve hogy az újonnan létrejövő vagyonelem és a vagyonkezelő vagyonkezelésében lévő vagyonelem tulajdonosa megegyezik. A felek eltérő megállapodásának hiányában a vagyonkezelői jog e törvény erejénél fogva kiterjed arra a vagyonelemre is – ideértve a tartozékot és az alkotórészt is -, amely a vagyonkezelői jogviszony fennállása alatt válik a vagyon részévé.
(7)39 Törvény alapján kijelöléssel létrejött vagyonkezelői jog – ha a törvény másként nem rendelkezik – az adott törvényben meghatározott feltételek teljesülésének, ennek hiányában a törvény hatálybalépésének napján keletkezik. A kijelölés során rendelkezni kell arról, hogy a vagyonkezelői jog létesítése ingyenesen vagy visszterhesen történik. A vagyonkezelésre vonatkozó részletes szabályokat a tulajdonosi joggyakorlóval megkötött vagyonkezelési szerződés tartalmazza. A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 206. §-ának rendelkezése a szerződés létrehozása tekintetében nem alkalmazható. A vagyonkezelési szerződés megkötésének időpontjáig a vagyonkezelői jog az ingatlan-nyilvántartásban nem jegyezhető be, és a vagyonkezelői jogot a kijelölt személy nem gyakorolhatja.
(7a)40 Ha a vagyonkezelő törvényi kijelölése nem egyedileg, hanem az érintett vagyoni kör megjelölésével határozza meg a kijelölt személy vagyonkezelésébe kerülő nemzeti vagyont, az a vagyonkezelő, aki az érintett vagyoni körre vonatkozóan már rendelkezik vagyonkezelési szerződéssel, köteles írásbeli nyilatkozattal bejelenteni a tulajdonosi joggyakorló felé a fennálló vagyonkezelési szerződése hatálya alá került, a nemzeti vagyon körébe tartozó új vagyonelemet. A vagyonkezelői jog ingatlan-nyilvántartási bejegyzésére – újabb szerződés megkötése nélkül – a vagyonkezelő egyoldalú nyilatkozatát tartalmazó kérelme alapján kerülhet sor.
(8)41 A vagyonkezelőt – ha jogszabály vagy a vagyonkezelési szerződés másként nem rendelkezik – megilletik a tulajdonos jogai, és terhelik a tulajdonos kötelezettségei – ideértve a számvitelről szóló törvény szerinti könyvvezetési és beszámoló-készítési kötelezettséget is – azzal, hogy
(10)42 A nemzeti vagyon hasznosítására vonatkozó szerződés csak természetes személlyel vagy átlátható szervezettel köthető. A hasznosításra irányuló szerződés határozatlan vagy legfeljebb 15 éves határozott időre köthető, amely időszak egy alkalommal legfeljebb 5 évvel meghosszabbító abban az esetben, ha a hasznosításra jogosult valamennyi kötelezettségét szerződésszerűen, késedelem nélkül teljesítette. E bekezdés szerinti korlátozás nem vonatkozik az állammal, költségvetési szervvel, önkormányzattal vagy önkormányzati társulással kötött szerződésre.
(13)43 Nemzeti vagyon ingyenesen kizárólag közfeladat ellátása céljából, a közfeladat ellátásához szükséges mértékben hasznosítható, valamint adható vagyonkezelésbe.
(14)44 Nemzeti vagyonba tartozó állami tulajdonú ingatlant használó központi költségvetési szerv – a (15) bekezdésben meghatározott eseteket kivéve – a rábízott állami tulajdonú ingatlant vagy ingatlanrészt nem hasznosíthatja, az ingatlanra vagy annak bármely részére vonatkozóan a használatot bármely címen átengedő szerződést nem köthet, továbbá a rábízott állami tulajdonú ingatlanon beruházást, felújítási tevékenységet nem végezhet, és nem végeztethet.
(15)45 A (14) bekezdésben foglalt tilalom nem vonatkozik arra az esetre, ha:
(16)46 Törvényben, valamint a helyi önkormányzat tulajdonában álló nemzeti vagyon tekintetében törvényben vagy a helyi önkormányzat rendeletében meghatározott értékhatár feletti nemzeti vagyont hasznosítani – ha törvény kivételt nem tesz – csak versenyeztetés útján, az összességében legelőnyösebb ajánlatot tevő részére, a szolgáltatás és ellenszolgáltatás értékarányosságával lehet.47
(17)48 Mellőzhető a versenyeztetés abban az esetben, ha a hasznosítás
(18)49 A (16) bekezdésben foglalt rendelkezést nem kell alkalmazni, amennyiben természetes személy vagy 100%-ban magántulajdonban álló gazdálkodó szervezet a nemzeti vagyon használója, és a használatában álló nemzeti vagyont hasznosítja.
d)50 a csatornák, az állami tulajdonban álló víziközművek, valamint a regionális közműrendszerek létrehozása és működtetése,
k)51 a földgáz biztonsági készletezéséről szóló 2006. évi XXVI. törvény szerinti biztonsági földgáztároló létrehozása és annak működtetése.
l)52 dohánytermékek kiskereskedelme.
m)53 az a)-l) pontban nem szereplő, az állam kizárólagos tulajdonába tartozó dolog létrehozása és működtetése.
c)54 a menetrend szerinti helyi személyszállítási szolgáltatás és a menetrend szerinti helyi különcélú személyszállítási szolgáltatás,
(3)55 Az állam és a helyi önkormányzat a kizárólagos gazdasági tevékenysége gyakorlásának időleges jogát, a (4)-(12) bekezdésben meghatározottak kivételével kizárólag koncesszió útján, külön törvényben szabályozott módon engedheti át. A kizárólagos gazdasági tevékenységek közül az (1) bekezdés d), és h)-k) pontja esetén az állam, a (2) bekezdés a)-b), d)-e) pontja esetén a helyi önkormányzat a nemzeti vagyon létrehozását és működtetését vagy kizárólag annak működtetését engedheti át e törvény rendelkezései szerint. A koncesszióról szóló törvény szerinti koncessziós szerződés határozott időtartamra köthető, amelynek leghosszabb ideje harmincöt év. Az ágazati törvény megengedheti külön pályázat kiírása nélkül a koncessziós törvény szerinti koncessziós szerződés egy alkalommal – eredeti időtartamának legfeljebb felével – történő meghosszabbítását abban az esetben, ha a koncesszióba vevő és a koncessziós társaság valamennyi kötelezettségét szerződésszerűen, késedelem nélkül teljesítette. A közbeszerzésekről szóló törvény szerinti építési, illetve szolgáltatási koncesszió a nemzeti vagyon tekintetében határozott időre, legfeljebb 35 évre adható.
(6)56 Az országos törzshálózati vasúti pályát és tartozékát magában foglaló pályahálózat vagy olyan vasúti pályahálózat működtetését, amelynek országos törzshálózati vasúti pálya vagy annak tartozéka a része, kizárólag az állam vagy az a gazdasági társaság végezheti, amelynek egyedüli tagja vagy részvényese az állam, vagy amely az állam közvetlen vagy közvetett többségi tulajdonában áll.
(10)57 Az (1) bekezdés e) pontjában meghatározott tevékenység gyakorlásának joga koncessziós szerződés megkötése nélkül kizárólag a (12) bekezdésben felsorolt személyeknek, szerveknek, valamint
(11a)58 Az (1) bekezdés l) pontjában meghatározott kizárólagos gazdasági tevékenység gyakorlásának joga külön ágazati törvényben szabályozott módon másnak átengedhető.
13. § (1) Törvényben, valamint a helyi önkormányzat tulajdonában álló nemzeti vagyon tekintetében törvényben vagy a helyi önkormányzat rendeletében meghatározott értékhatár feletti nemzeti vagyon tulajdonjogát átruházni – ha törvény kivételt nem tesz – csak versenyeztetés útján, az összességében legelőnyösebb ajánlatot tevő részére, a szolgáltatás és ellenszolgáltatás értékarányosságával lehet.59
(3)60 A nemzeti vagyon tulajdonjogát ingyenesen átruházni csak törvényben meghatározott esetekben és feltételekkel lehet.61 A nemzeti vagyonba tartozó leselejtezett tárgyi eszközt – amennyiben az a közfeladat ellátásához nem szükséges – a tulajdonosi joggyakorló ingyenesen átruházhatja.
(5)62 Az ingyenesen tulajdonba adott ingatlanon e törvény erejénél fogva 15 évig elidegenítési tilalom áll fenn. Az elidegenítési tilalomnak az átruházó javára szóló ingatlan-nyilvántartásba történő feljegyzését a tulajdonjog bejegyzése iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg a vagyont átruházó szerv kérelmezi.
(7)63 Amennyiben megállapítást nyer, hogy a (4) bekezdés szerinti tulajdonjogot megszerző fél a célhoz kötött hasznosításra vonatkozó törvényi előírásnak részben vagy egészben nem tesz eleget, köteles a vagyont átadó szervezet felszólítására, az abban meghatározott határidőig a jogsértő állapotot megszüntetni. A jogsértő állapot megszüntetésére szabott határidő elmulasztása esetén a tulajdonjogot megszerző fél köteles az átadási megállapodásban rögzített forgalmi értéknek a kötelezettség megsértésének napjától számított mindenkori jegybanki alapkamattal növelt összegét a vagyont átadó szervezet felszólítására, az abban meghatározott határidőig nemteljesítési kötbérként megfizetni.
(8)64 A vagyont átadó szervezet a jogsértő állapot határidőre történő megszüntetésének elmulasztása esetén a (7) bekezdés szerinti nemteljesítési kötbér követelése helyett az ingyenes tulajdonjog átruházást eredményező szerződéstől elállhat.
(9)65 A (4)-(5) bekezdésben foglalt rendelkezést nem kell alkalmazni
(10)66 Az ingyenesen átadott ingatlan tekintetében az (5) bekezdés szerint fennálló elidegenítési tilalom azon személlyel szemben nem áll fenn, aki az ingatlant az ingatlan tulajdonosára ingyenesen átruházta.
(11)67 A (3) bekezdés szerint ingyenesen átruházott nemzeti vagyon felett az átruházás időpontjában tulajdonosi jogokat gyakorló személy az átruházást követően, az elidegenítési tilalom hatálya alatt – a tulajdonjogot megszerző fél kezdeményezésére – egyedi döntéssel hozzájárulhat az átruházott vagyon fejlesztését, korszerűsítését, felújítását szolgáló hitelfelvétel vagy állami, valamint európai uniós támogatás érdekében történő megterheléséhez, továbbá ezen teherrel biztosított igény kielégítése érdekében történő elidegenítéséhez.
(12)68 A sportcélú ingatlanok vonatkozásában a (11) bekezdés szerinti egyedi döntést a sportigazgatási szerv hozza meg.
(13)69 A nemzeti vagyon vonatkozásában osztott tulajdon létesítésére az állami illetve az önkormányzati vagyonnal való gazdálkodásra vonatkozó jogszabályok szerinti értékesítési eljárási szabályokat kell alkalmazni a Ptk. szerinti, a földtulajdonos és az építkező között kötött megállapodás létrehozása, valamint a hozzá kapcsolódó földhasználati jog alapítása tekintetében. A földhasználati jogért a föld forgalmi értékéhez viszonyított arányos ellenértéket kell fizetni.
14. §70 (1) Amennyiben törvény a helyi önkormányzat feladatát más helyi önkormányzat feladataként vagy állami feladatként, illetve állami feladatot helyi önkormányzat feladataként állapít meg, a feladat ellátását közvetlenül szolgáló és ahhoz szükséges helyi önkormányzati, illetve állami vagyonnak a feladatot átvevő részére történő tulajdonba adása nyilvántartási értéken való átvezetéssel, ingyenesen történik. Ez a rendelkezés arra az esetre is vonatkozik, ha az állam vagy az önkormányzat a közfeladat részét képező feladatot ad át, és ennek a feladatnak az ellátását közvetlenül szolgáló és ahhoz szükséges vagyonelem tulajdonjoga kerül ingyenesen átruházásra.
15/A. §71
q)72 a Magyar Export-Import Bank Zrt. és a Magyar Exporthitel Biztosító Zrt. feletti tulajdonosi joggyakorlás módját a Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a Magyar Exporthitel Biztosító Részvénytársaságról szóló törvény
17. § (1)73 E törvény hatálybalépését megelőzően jogszerűen és jóhiszeműen szerzett jogokat és kötelezettségeket e törvény rendelkezései nem érintik. Az e törvény hatálybalépése előtt létrejött szerződések időtartamának e törvény hatálybalépését követően történő meghosszabbítása új jogviszony létesítésének minősül, kivéve a 6. § (8) bekezdésében, a 11. § (10) bekezdésében, valamint a 12. § (3) bekezdésében meghatározott eseteket.
(4)74 A (3) bekezdés nem alkalmazható a nemzeti vagyont érintő, a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló törvényben meghatározott következő pénzügyi eszközökre vonatkozó nemzetközi pénz- és tőkepiaci ügyletekre:
(5)75 Ha a (4) bekezdés szerinti ügylethez kapcsolódóan két- vagy többoldalú polgári jogi szerződés kerül megkötésre, e szerződést magyar nyelven is alá kell írni.
(7)76 2012. július 1. napját megelőzően állami vagy önkormányzati tulajdonban lévő társasági részesedések tekintetében a tulajdonosi joggyakorlás tárgyában létrejött szerződéseket 2012. december 31-ig a 8. § (7) bekezdésében foglaltaknak megfelelően módosítani kell.
(8)77 Amennyiben a 2012. július 1. napját megelőzően megkötött szerződés vagyonkezelője nem a 3. § (1) bekezdés 19. pontjában meghatározott személy vagy szerv, úgy a (7) bekezdés rendelkezését a már megkötött szerződésre nem kell alkalmazni.
(9)78 Amennyiben a 2012. július 1. napját megelőzően megkötött vagyonkezelési vagy haszonélvezeti jogot alapító szerződés nem a 3. § (1) bekezdés 19. pontja szerinti személlyel vagy szervvel jött létre, és a szerződés megkötését követően beállott körülmény folytán a vagyonkezelő vagy a haszonélvező 2012. december 31. napján nem minősül átlátható szervezetnek, a tulajdonosi joggyakorló a szerződést kártalanítás nélkül és azonnali hatállyal felmondja.
(10)79 A nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi LXXXIV. törvény (a továbbiakban: Módtv.) rendelkezései a hatálybalépését megelőzően jogszerűen és jóhiszeműen szerzett jogokat és kötelezettségeket nem érintik.
(11)80 A Módtv. által megállapított 5. § (7) bekezdését a Módtv. hatálybalépésekor folyamatban lévő hitelfelvételi és kötvénykibocsátási ügyekben nem kell alkalmazni.
(12)81 A Módtv. által megállapított 5. § (5)-(7) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a helyi önkormányzat képviselő-testülete köteles 2012. október 31-ig módosítani rendeletét.
18/A. §82 A 4. § (1) bekezdés l) pontja és 12. § (1) bekezdés k) pontja szerinti rendelkezést a földgáz biztonsági készletezéssel összefüggésben egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi CCXVIII. törvény hatálybalépését követően létrehozott vagy a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvénynek a földgáz biztonsági készletezéssel összefüggésben egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi CCXVIII. törvénnyel megállapított 124/A. §-a szerint megvásárolt biztonsági földgáztárolókra kell alkalmazni.
a)83 I. Fejezete, 4. §-a, 6-8. §-a, 10-11. §-a, 12. § (1) és (3)-(14) bekezdése, 13. §-a, 17. § (2) bekezdése, 18. §-a, 18/A. §, valamint 1. és 2. melléklete az Alaptörvény 38. cikk (1) és (2) bekezdése alapján,
(3)84 A 11. § (15) bekezdése, valamint a 25. § (2) és (9) bekezdése 2013. január 1-jén lép hatályba.
(4)85 A 11. § (16) bekezdése 2012. március 2-án lép hatályba.
21-24. §86
25. § (1)87
(3)-(8)89
26-27. §91
28. § (1)92
29. § (1) A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény93 109. § (1) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
(2) A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény94 109. § (2) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
(3) A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény95 109. § (6) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
(4) A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény96 109. §-a a következő (12) bekezdéssel kiegészülve lép hatályba:
30-31. §97
33. §98
aa) Mosoni-Duna
ab) Szentendrei-Duna
ac) Ráckevei-Duna
ad) Marcal
ae) Sió
ba) Zagyva
bb) Hortobágy-Berettyó
bc) Kettős-Körös
bd) Hármas-Körös
S zentendrei-Duna
ÓLendva
18,919100
0,899101
Csatorna hossza
Barabási-összekötőcsatoma
13,732102
Nagytóti-Toprongyos-főcsatorna
Tiszaberki-Sár-csatorna
Paksi Atomerőmű Hidegvízcsatorna jobbpart
Paksi Atomerőmű Melegvízcsatorna jobbpart
Darvas-berettyó-szentmártoni lok. töltés
Dávod-Hercegszántó-országhatár lok. töltés
Tisza balpart Szamos jobbpart
Újszentmargita-Tiszavasvári lok. töltés
Fehér-Körös jobbpart Fekete-Körös balpart
Fekete-Körös jobbpart Sebes-Körös balpart
Fehér-Körös jobbpart; Fekete-Körös balpart
Alsószenterzsébeti-árvíztározó töltése
Sorkádi duzzasztó
NK-III-2. öntözőcsatoma
Regionális Víziközmű megnevezése (RVR)
Víztisztítóművének kapacitása
Közműhálózatának hossza (km)
Közép-Nógrád-Mátravidéki RVR (Hasznosi ivóvíztár.)
(Köszörűvölgyi ivóvíztározó)
tározó)
Regionális Vízi közmű megnevezése (RSzvet)
Közműhálózatának hossza
16;022
Gátér-Fehértói-összekötő
Hamvas-Alsófutaki-összekötőcsatorna
Harta-I. összekötő
Harta-II. összekötő
Sárközi-I. fő
K-V-1 .-Kadarcs-összekötőcsatorna
K-V-3 .-Kadarcs-összekötőcsatorna
III. csatorna
Móricfőldi-II. csatorna
Vidre-éri-összekötőcsatorna
2 m3/s torkolati vízszállító-képességet meghaladó csatorna neve
Balatonlellei szivattyútelep-nyomócsatorna
Kadares-Karácsonyfoki-csatorna
Fekete-Körös-Kopolya-összekötő
Nagyhalász-Pátrohai-csatorna
Nádor-malomcsatorna
A tartozékként kezelendő létesítmény(ek) típusa
Belvízcsatornák, vízfolyások, valamint a Zala menti 1.53 Zalavár-Szentgyörgyvári és 1.54 Zalaapáti ártéri öblözetek védelmi létesítményei
1 Budapest (Keleti pu.) – Hegyeshalom – országhatár
1d Hegyeshalom – Rajka – országhatár
3 Komárom – Komárom országhatár
10 Győr (Rendező) – Celldömölk
15 Szombathely – Sopron – (Ágfalva) országhatár
17 (2) Zalaszentiván – Nagykanizsa
20 Székesfehérvár – Szombathely
21 Szombathely – Szentgotthárd – országhatár
25 Boba – Zalaegerszeg – Őriszentpéter – országhatár
30 Budapest (Déli pu.) – Székesfehérvár – Nagykanizsa – Murakeresztúr – országhatár
31 Érdi elágazás – Tárnok
40 Budapest (Kelenföld) – Pécs
41 Dombóvár – Gyékényes – országhatár
44 Székesfehérvár – Pusztaszabolcs
60 (1) Murakeresztúr – Gyékényes
65 (1) Pécs – Villány
66 Villány – Magyarbóly – országhatár
70 Budapest (Nyugati pu.) – Szob – országhatár
80 (1) Budapest (Keleti pu.) – Hatvan – Miskolc – Mezőzombor
90 Felsőzsolca – Hidasnémeti – országhatár
100 Budapest (Nyugati pu.) – Cegléd – Szolnok – Záhony – országhatár
100c Mezőzombor – Nyíregyháza
101 Püspökladány – Biharkeresztes – országhatár
120a Budapest (Rákos) – Újszász – Szolnok
120 Szajol – Lőkösháza – országhatár
136 Szeged (Rendező) – Röszke – országhatár
140 Cegléd – Szeged
150 Budapest (Ferencváros) – Kelebia – országhatár
235 Soroksár – Soroksár-Terminál
200 Kőbánya felső – Rákosrendező
202 Budapest-Angyalföldi elágazás – Rákospalota-Újpest
203 Rákos – Rákosi elágazás
205 Budapest-Ferencváros – Kőbánya felső
206 Budapest-Ferencváros – Kőbánya-Kispest
212 Kőbánya teher – Kőbánya felső
217 Kőbánya felsői kiágazás – Rákos
219 Rákosrendező – Városligeti elágazás.
2.103 Nem a transz-európai vasúti árufuvarozási hálózat részét képező országos törzshálózati vasúti pályák:
2 Budapest (Rákosrendező) – Esztergom
4 Esztergom-Kertváros – Almásfüzitő
5 Székesfehérvár – Komárom (Rendező)
12 (2) Tatabánya – Oroszlány
16 Hegyeshalom – Porpác
17 (1) Szombathely – Zalaszentiván
26 Balatonszentgyörgy – Tapolca – Ukk
29 (2) Szabadbattyán – Tapolca
42 Pusztaszabolcs – Dunaújváros – Paks
43 Mezőfalva – Rétszilas
45 Sárbogárd – Börgönd
46 Rétszilas – Bátaszék
71 Budapest (Rákospalota-Újpest) – Vácrátót – Vác
74 Nógrádszakál – országhatár
77 Aszód – Vácrátót
78 (2) Nógrádszakál – Ipolytarnóc – országhatár
80 (2) Mezőzombor – Sátoraljaújhely – országhatár
81 Hatvan – Somoskőújfalu – országhatár
82 Hatvan – Újszász
86 Vámosgyörk – Újszász
87 Füzesabony – Putnok
89 Nyékládháza – Tiszapalkonya-Erőmű
92 (1) Miskolc (Tiszai) – Bánréve – országhatár
92 (2) Bánréve – Ózd
94 Sajóecseg – Tornanádaska – Hídvégardó – országhatár
105 Debrecen – Nyírábrány – országhatár
108 Debrecen – Füzesabony
110 Apafa – Mátészalka
115 Mátészalka – Tiborszállás – Ágerdőmajor – országhatár
135 Szeged – Békéscsaba – Kötegyán – országhatár
142 Budapest (Kőbánya-Kispest) – Lajosmizse – Kecskemét
154 Bátaszék – Baja – Kiskunhalas
155 Kiskunhalas – Kiskunfélegyháza
201 Budapest-Angyalföldi elágazás – Budapest-Angyalföld
210 Rákosrendező – Vasúttörténeti park
211 Kispesti elágazás – Pestszentimre felső elágazás
216 Kőbánya felső elágazás – Kőbánya-Hízlaló
220 Rákosrendező – Istvántelki főműhely
221 Soroksár – Szemeretelep mh.
I. Nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű nemzeti vagyonban tartandó állami tulajdonban álló társasági részesedés104
GYULAI Erdészeti és Vadászati Zrt.
II.105 Nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű nemzeti vagyonban tartandó vagyonelemek
A királyi palota és a Szent György téri – Színház utcai épületegyüttes a hozzá tartozó területekkel
Dísztér 15.
Fekete István u. 1-3.
Szajkó u. 14-16.,
Andrássyút 69.
Fővám tér 7-9
Nagytétény, Csókássy Pál u. 11-15.
LAJOSMIZSE Alsóbene 225.
Szent Erzsébet u. 19-21
F tér 7.
HORTOBÁGY a 33. sz. főút (71+879 szelvény)
erődrendszer, vízibástya, kapu és várfalak, Alsóvár (Salamon-torony)
Édesanyák útja 1.
Vár tér 10
Rákóczi u .
istálló, park, várkert és vízfolyások
Március 15. tér 12
Bercsényi u: 65.
Georgikon u. 21B
IV.111 Nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű nemzeti vagyonban tartandó sportcélú ingatlanok
1 Kihirdetve: 2011. XII. 30.
2 Megállapította: 2012. évi LXXXIV. törvény 1. §. Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
3 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 142. § (1). Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
4 Megállapította: 2012. évi LXXXIV. törvény 2. § (2). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
5 Megállapította: 2012. évi LXXXIV. törvény 2. § (3). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
6 Megállapította: 2012. évi LXXXIV. törvény 2. § (3). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
7 Megállapította: 2012. évi LXXXIV. törvény 2. § (4). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
8 Megállapította: 2013. évi CXXXIII. törvény 142. § (2). Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
9 Megállapította: 2012. évi LXXXIV. törvény 2. § (5). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
10 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 2. § (6). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
11 Megállapította: 2012. évi LXXXIV. törvény 3. § (1). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
12 Beiktatta: 2012. évi CCXVIII. törvény 5. §. Hatályos: 2012. XII. 28-tól.
13 Hatályon kívül helyezte: 2013. évi LXXX. törvény 9. § a). Hatálytalan: 2013. VI. 14-től.
14 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 3. § (2). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
15 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 3. § (2). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
16 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 3. § (2). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
17 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 3. § (2). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
18 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 4. §. Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
19 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 4. §. Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
20 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 4. §. Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
21 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 4. §. Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
22 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 4. §. Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
23 Megállapította: 2012. évi LXXXIV. törvény 5. § (1). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
24 Megállapította: 2012. évi LXXXIV. törvény 5. § (2). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
25 Megállapította: 2012. évi LXXXIV. törvény 5. § (2). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
26 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 5. § (3). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
27 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 5. § (3). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
28 Beiktatta: 2013. évi LXXX. törvény 5. §. Hatályos: 2013. VI. 14-től.
29 Megállapította: 2012. évi LXXXIV. törvény 6. § (1). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
30 Megállapította: 2012. évi LXXXIV. törvény 6. § (2). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
31 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 6. § (3). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
32 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 6. § (3). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
33 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 6. § (3). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
34 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 6. § (3). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
35 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 6. § (3). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
36 Megállapította: 2012. évi LXXXIV. törvény 7. § (1). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
37 Lásd: 2012. évi CCIV. törvény 6. § (5) a).
38 Beiktatta: 2013. évi CXIV. törvény 14. § (1). Hatályos: 2013. VI. 28-tól.
39 Megállapította: 2012. évi LXXXIV. törvény 7. § (1). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
40 Beiktatta: 2013. évi CXIV. törvény 14. § (2). Hatályos: 2013. VI. 28-tól.
41 Megállapította: 2012. évi LXXXIV. törvény 7. § (1). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
42 Megállapította: 2012. évi LXXXIV. törvény 7. § (2). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
43 Megállapította: 2012. évi LXXXIV. törvény 7. § (3). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
44 Megállapította: 2012. évi V. törvény 35. § (4). Hatályos: 2013. I. 1-től.
45 A 2012. évi V. törvény 35. § (1) szerinti szöveggel lép hatályba.
46 Megállapította: 2012. évi LXXXIV. törvény 7. § (4). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
47 Lásd: 2012. évi CCIV. törvény 6. § (5) b).
48 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 7. § (5). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
49 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 7. § (5). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
50 Megállapította: 2012. évi LXXXIV. törvény 8. § (1). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
51 Megállapította: 2012. évi CCXVIII. törvény 6. §. Hatályos: 2012. XII. 28-tól.
52 Beiktatta: 2012. évi CXXXIV. törvény 25. § (1). Hatályos: 2013. VII. 1-től.
53 Beiktatta: 2012. évi CCXVIII. törvény 7. § (1). Hatályos: 2012. XII. 28-tól.
54 Megállapította: 2012. évi LXXXIV. törvény 8. § (3). Hatályos: 2013. I. 1-től.
55 Megállapította: 2012. évi LXXXIV. törvény 8. § (4). Módosította: 2012. évi CCXVIII. törvény 7. § (2).
56 Megállapította: 2012. évi LXXXIV. törvény 8. § (5). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
57 Megállapította: 2012. évi LXXXIV. törvény 8. § (6). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
58 Beiktatta: 2012. évi CXXXIV. törvény 25. § (2). Hatályos: 2013. VII. 1-től.
59 Lásd: 2012. évi CCIV. törvény 6. § (5) c).
60 Megállapította: 2012. évi LXXXIV. törvény 9. § (1). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
61 Lásd: 2013. évi CXVIII. törvény 1. §.
62 Megállapította: 2012. évi LXXXIV. törvény 9. § (2). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
63 Megállapította: 2012. évi LXXXIV. törvény 9. § (3). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
64 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 9. § (4). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
65 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 9. § (4). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
66 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 9. § (4). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
67 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 9. § (4). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
68 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 9. § (4). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
69 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 9. § (4). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
70 Megállapította: 2012. évi LXXXIV. törvény 10. §. Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
71 Hatályon kívül helyezte: 2012. évi LXXXIV. törvény 14. §. Hatálytalan: 2012. VI. 30-tól.
72 Beiktatta: 2012. évi XLV. törvény 2. §. Hatályos: 2012. V. 10-től.
73 Megállapította: 2012. évi LXXXIV. törvény 11. §. Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
74 Beiktatta: 2012. évi CLXXIX. törvény 3. §. Hatályos: 2012. XI. 30-tól.
75 Beiktatta: 2012. évi CLXXIX. törvény 3. §. Hatályos: 2012. XI. 30-tól.
76 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 12. §. Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
77 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 12. §. Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
78 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 12. §. Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
79 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 12. §. Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
80 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 12. §. Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
81 Beiktatta: 2012. évi LXXXIV. törvény 12. §. Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
82 Beiktatta: 2012. évi CCXVIII. törvény 8. §. Hatályos: 2012. XII. 28-tól.
83 Megállapította: 2012. évi CCXVIII. törvény 9. §. Hatályos: 2012. XII. 28-tól.
84 Megállapította: 2012. évi V. törvény 35. § (2). Hatályos: 2012. III. 1-től.
85 Beiktatta: 2012. évi V. törvény 35. § (3). Hatályos: 2012. III. 1-től.
86 Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2012. I. 2-től.
87 Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2012. I. 2-től.
88 Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2013. I. 2-től.
89 Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2012. I. 2-től.
90 Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2013. I. 2-től.
91 Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2012. I. 2-től.
92 Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
93 Helyesbítette: Magyar Közlöny 2011/165.
94 Helyesbítette: Magyar Közlöny 2011/165.
95 Helyesbítette: Magyar Közlöny 2011/165.
96 Helyesbítette: Magyar Közlöny 2011/165.
97 Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2012. I. 2-től.
98 Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
99 szakaszonkénti összes hossz
100 szakaszonkénti összes hossz
101 szakaszonkénti összes hossz
102 szakaszonkénti összes hossz
103 Módosította: 2013. évi LXXX. törvény 6. §, 9. § b), 2. melléklet 1., 2., 3.
104 Módosította: 2012. évi XLVIII. törvény 1. §, 2012. évi LXXXIV. törvény 13. § (1), 2013. évi LXXX. törvény 6. §, 2. melléklet 4., 5., 6.
105 Megállapította: 2012. évi LXXXIV. törvény 13. § (2). Hatályos: 2012. VI. 30-tól.
106 Hatályon kívül helyezte: 2013. évi LXXX. törvény 9. § c). Hatálytalan: 2013. VI. 14-től.
107 Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CLVII. törvény 5. §. Hatálytalan: 2013. X. 18-tól.
108 Hatályon kívül helyezte: 2012. évi LXXXIV. törvény 14. §. Hatálytalan: 2012. VI. 30-tól.
109 Módosította: 2013. évi CLVII. törvény 5. §.
110 Hatályon kívül helyezte: 2013. évi LXXX. törvény 9. § c). Hatálytalan: 2013. VI. 14-től.
111 Beiktatta: 2012. évi CCII. törvény 5. §, Melléklet. Hatályos: 2012. XII. 16-tól.
© 2014. ND Nemzeti Dohánykereskedelmi Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság - Minden jog fenntartva!


text:
IV/01458/2014
. IV/01458/2014
Első irat érkezett: 08/28/2014
Az ügy tárgya: a szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény 2. § (7) bekezdése, és a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 27.K.31.551/2013/13. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (szerencsejátékban történő részvételre közvetítő tevékenység)
Előadó alkotmánybíróra szignálás napja: 11/03/2014
Az indítványozó - az Abtv. 26.§ (1) bekezdése alapján - a szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény (Törvény) 2. § (7) bekezdés "szerencsejátékban történő részvételre közvetítő tevékenység” fordulata, valamint - az Abtv. 27.§-a alapján - a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 27.K.31.551/2013/13. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését indítványozta.
A Bíróság ítéletében helybenhagyta a NAV határozatát, mely engedély nélkül szervezett szerencsejátékban történő részvételre vonatkozó közvetítői tevékenység folytatása miatt bírsággal sújtotta az indítványozót.
Az indítványozó indokolásul előadja, hogy sem a Törvény, sem a végrehajtására szolgáló rendeletek, sem más jogszabály nem határozza meg, hogy mi minősül szerencsejáték közvetítő tevékenységnek, ami ellentétes az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdéséből eredő jogbiztonság követelményével. Kifejti, hogy mivel a Törvény 2. § (7) bekezdésének "szerencsejátékban történő részvételre közvetítő tevékenység” fordulata nem értelmezhető pontosan, így az azon alapuló büntetőjogi rendelkezés (Btk. 360. §) pontos értelmezése sem lehetséges, ezért a jogszabályi rendelkezés ellentétes az Alaptörvény XXVIII. cikk (4) bekezdésében foglalt nullum crimen sine lege elvvel. Álláspontja szerint nem kiszámítható és előrelátható a közigazgatási szankció alkalmazása, mert az állami adóhatóság akár 100 millió Ft bírságot is kiszabhat a bizonytalan jogi fogalom alkalmazása során, emiatt sérülhet a XII. cikk (1) bekezdésében foglalt vállalkozáshoz való jog. .
a szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény 2. § (7) bekezdés
Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 27.K.31.551/2013/13. számú ítélete
IV_1458_2_2014_ind_kieg_anonim.pdf IV_1458_0_2014_inditvany_anonim.pdf
A határozat száma: 3051/2015. (III. 13.) AB végzés
Az ABH 2015 tárgymutatója: chilling effect; dermesztő hatás (chilling effect); hatalommegosztás elve; jogbiztonság mint jogsérelem alapja; jogbiztonság mint normavilágosság; jogbiztonság mint visszaható hatályú jogalkotás; sajtótermék; vállalkozáshoz való jog; visszaható hatályú jogalkotás
2015.02.09 9:00:00 1. öttagú tanács
2015.02.23 10:30:00 Teljes ülés
3051_2015_végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság teljes ülése alkotmányjogi panasz tárgyában – dr. Juhász Imre, dr. Kiss László és dr. Lévay Miklós alkotmánybírók különvéleményével – meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény 2. § (7) bekezdése „szerencsejátékban történő részvételre közvetítő tevékenység” szövegrésze alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 27.K.31.551/2013/13. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az alkotmányjogi panasz előterjesztője (a továbbiakban: indítványozó) – jogi képviselője útján – az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 26. § (1) bekezdése és 27. §-a alapján 2014. augusztus 6-án alkotmányjogi panaszt nyújtott be, melyben a szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Szjtv.) 2. § (7) bekezdése és a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 27.K.31.551/2013/13. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte.
[2]	Az indítványozó előadta, hogy a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Szerencsejáték Felügyeleti Osztálya (a továbbiakban: NAV) 2012. augusztus 27-én hivatalból indított eljárást a hatharom.hu weboldalon történő szerencsejáték közvetítői tevékenység engedély nélküli folytatása miatt. A domain név regisztrálást végző Kft. tájékoztatása szerint szeptember folyamán a hatharom.hu tulajdonosa az indítványozó gazdasági társaság volt. Ezzel szemben az indítványozó október 15-én kelt nyilatkozata szerint nem rendelkezik a honlap tulajdonjogával, csupán programozást végez és a magyar sportot a honlapon népszerűsítő cikkeket és egyéb írásokat szerkeszt és frissít. A NAV a 2013 februárjában kelt 37670/6/2012. számú határozatában megállapította az állami adóhatósági engedély nélkül szervezett szerencsejátékban történő részvételre vonatkozó közvetítő tevékenység folytatását és az indítványozót 700 000 Ft bírság megfizetésére kötelezte, mely határozatot a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a 2014. május 6-i ítéletével helyben hagyta. A per során megállapítást nyert, hogy az indítványozó gazdasági társaság 2011 októbere óta nem a weboldal tulajdonosa, azonban közvetítői tevékenységét bizonyítja, hogy tartalomszolgáltatást végez, programkódokat készít és tölt fel a szerverekre, a honlapon elérhető tippligákban regisztráló felhasználók pedig 10 euró ajándékot kapnak, és további kedvezményekben részesülnek.
[3]	Főtitkári felhívásra az indítványozó 2014. október 15-én, határidőben nyújtotta be alkotmányjogi panasza kiegészítését. Ennek értelmében álláspontja szerint az Szjtv. 2. § (7) bekezdésének „szerencsejátékban történő részvételre közvetítői tevékenység” fordulata, valamint a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság ítélete sérti az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése szerinti jogállamiság elvét, a XXVIII. cikk (4) bekezdése szerinti nullum crimen sine lege elvét, valamint a XII. cikk (1) bekezdésében garantált vállalkozáshoz fűződő jogot. Az indítványozó szerint ugyanis sérti a jogbiztonságot és a normavilágosság követelményét, hogy nem egyértelmű, mi minősül szerencsejáték közvetítő tevékenységnek. Hivatkozik e ponton az Emberi Jogok Európai Bírósága (a továbbiakban: EJEB) ítéleteire is [Sunday Times kontra Egyesült Királyság (6538/74), Kokkinakis kontra Görögország (14307/88)], melyben az EJEB a normák precíz megfogalmazásának igényét hangsúlyozta, és utalt ezzel összefüggésben az Alaptörvénynek a belső jog és a nemzetközi jog összhangja megteremtését előíró Q) cikk (2) bekezdésére.
[4]	A bíróság döntésével kapcsolatosan az indítványozó azt panaszolja, hogy a nem világos norma utólagos bírósági értelmezése visszaható hatályú jogalkotáshoz vezet, ezáltal olyan cselekményekért válik felelőssé az egyén, amelyek minősítése a cselekmény elkövetésekor nem volt előrelátható. E ponton utal arra, hogy a megsemmisíteni kért nem világos jogszabályhely tölti ki a Btk. 360. §-ban szereplő tiltott szerencsejáték szervezését pönalizáló tényállást, amely így sérti az Alaptörvény XXVIII. cikk (4) bekezdését.
[5]	A konkrét ügyben az indítványozó – alapjog, illetve Alaptörvényben biztosított jog sérelmének megnevezése nélkül – a jogalkalmazói döntés szubjektivitását panaszolja, valamint azt, hogy a bíróság elmulasztotta meghatározni a végzett tartalomszolgáltatást, így pontos jogszabályi háttér híján a szerencsejáték közvetítő tevékenység fogalma „parttalanná válik”.
[6]	Az indítványozó az Alaptörvény M) cikk (1) bekezdésére hivatkozással a XII. cikk (1) bekezdésében foglalt vállalkozáshoz fűződő jog sérelmét látja igazoltnak, mivel bizonytalan szerinte, hogy mi minősül közvetítő tevékenységnek, így az sem világos, hogy milyen tevékenységek végzéséhez szükséges az adóhatóság engedélye. A panaszos szerint a pontatlan törvényi szabályozást súlyosbítja a 100 millió Ft-ig terjedő közigazgatási szankció kilátásba helyezése, mely azt eredményezi, hogy „a vállalkozó inkább semmilyen tevékenységet nem végez.” Az indítványozó szerint a vizsgálni kért jogszabályi háttérhez kapcsolódó büntetőjogi és a mérlegelésen alapuló közigazgatási bírsággal járó jogkövetkezmények a vállalkozáshoz való jog szükségtelen és aránytalan korlátozását jelentik.
[7]	2. Az Abtv. 56. §-a értelmében az Alkotmánybíróság elsődlegesen az alkotmányjogi panasz befogadhatóságáról dönt. A vizsgált ügyben az Abtv. 50. § (3) bekezdése és az Ügyrend 2. § (1) bekezdése alapján a teljes ülés jár el. Az Alkotmánybíróság eljáró tanácsa – a jelen ügyben a teljes ülés – vizsgálja az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának törvényben előírt formai és tartalmi feltételeit. A befogadás visszautasítása esetén az Alkotmánybíróság eljáró tanácsa – a jelen ügyben a teljes ülés – rövidített indokolással ellátott végzést hoz, amelyben megjelöli a visszautasítás indokát.
[8]	2.1. Az Abtv. 26. § (1) bekezdése alapján alaptörvény-ellenes jogszabály alkalmazása miatt és a 27. §-a alapján alaptörvény-ellenes bírói döntéssel szemben az egyedi ügyben érintett személy vagy szervezet alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz, ha a 26. § (1) bekezdés esetében a bírósági eljárásban alkalmazott alaptörvény-ellenes jogszabály, illetve a 27. § szerinti eljárásban az ügy érdemében hozott döntés vagy a bírósági eljárást befejező egyéb döntés az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogát sérti, és az indítványozó a jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
[9]	2.2. Az ítéletet az indítványozó jogi képviselője 2014. június 12-én vette kézhez, alkotmányjogi panaszát pedig 2014. augusztus 6-án adta postára a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság részére, erre tekintettel az Abtv. 30. §-ában meghatározott hatvan napos határidőt megtartotta.
[10]	Az indítvány megfelel az Abtv. 52. § (1) bekezdésében előírt formai követelményeknek. Az indítványozó megjelölte az Alkotmánybíróság Abtv. 26. § (1) bekezdése és a 27. § szerinti hatáskörét, megjelölte a vizsgálni kért jogszabályhelyet és bírósági ítéletet, kérte azok alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését. Az indítványozó hivatkozott az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdés, a XXVIII. cikk (4) bekezdés, valamint a XII. cikk (1) bekezdés sérelmére.
[11]	2.3. Az indítvány befogadhatósága tartalmi feltételeinek vizsgálata során az Alkotmánybíróság a következőket állapította meg. Az indítványozó a közigazgatási perben felperesként szerepelt, így az egyedi ügyben érintett személynek minősül.
[12]	A felülvizsgálati eljárásban hozott 27.K.31.551/2013/13. számú ítélet az ügy érdemében hozott döntésnek minősül, amellyel szemben a Pp. 340/A. § (2) bekezdése értelmében további jogorvoslatnak helye nincs.
[13]	Az indítvány nem tartalmaz megfelelő indokolást arra nézve, hogy a vizsgálni kért jogszabályi rendelkezés, illetve a bírói döntés miért ellentétes az Alaptörvény megjelölt rendelkezéseivel.
[14]	2.3.1. Az Alkotmánybíróság az Alaptörvény hatályba lépése után is fenntartotta korábbi értelmezését, mely szerint a jogbiztonság önmagában nem alapjog, így a B) cikk (1) bekezdésének a sérelmére alkotmányjogi panaszt csak kivételes esetben – a visszaható hatályú jogalkotás és a felkészülési idő hiánya esetén {3268/2012. (X. 4.) AB végzés, Indokolás [14]–[17]; 3322/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indokolás [10]; 3323/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indokolás [9]; 3324/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indokolás [9]; 3325/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indokolás [11]} – lehet alapítani. E tekintetben nem elégséges annak a puszta kijelentése, hogy „az ügyben a visszaható hatályú jogalkotás is felmerül.” Az Abtv. 26. § (1) bekezdés szerinti alkotmányjogi panasz esetében az indítványozó nem jelölt meg konkrét visszaható hatályú jogalkotást.
[15]	A B) cikk (1) bekezdésével összefüggésben az indítványozó utalt a Q) cikk (2) bekezdésére is, amelyre azonban önálló indítványt nem terjesztett elő.
[16]	Mivel az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszokat valamilyen, az Alaptörvényben biztosított jog sérelmére való hivatkozással vizsgálhatja, az Abtv. 26. § (1) bekezdése szerinti indítványt a B) cikk (1) bekezdése és a Q) cikk (2) bekezdése tekintetben az Ügyrend 30. § (2) bekezdés h) pontja alapján visszautasította.
[17]	2.3.2. Az indítványozó helyesen idézi az Alkotmánybíróság korábban kifejtett álláspontját, mely szerint „[a] jogszabály mindig általánosságban, elvontan szabályoz, az absztrakt norma konkrét jogesetre alkalmazása – és ezáltal tartalommal kitöltése – a jogalkalmazó feladata. […] egy jogszabály vagy annak valamely rendelkezése csak akkor tekinthető az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállamiság szerves részét képező jogbiztonság követelményébe ütközőnek, ha megfogalmazása olyannyira homályos, hogy jogalkalmazói értelmezéssel sem tölthető ki tartalommal, vagy határozatlansága lehetőséget ad a szubjektív jogalkalmazói döntésre, a különböző jogalkalmazók eltérő gyakorlatára, a jogegység hiányára.” (534/E/2001. ABH 2002, 1283, 1291.) Az Alkotmánybíróság ennek fényében hangsúlyozza, hogy önmagában az a tény, hogy egy elvont jogszabályi rendelkezés a konkrét ügy körülményeire tekintettel értelmezésre szorul, nem alapozza meg a szóban forgó jogszabály alaptörvény-ellenességét. Ehhez hasonlóan az a tény sem alapozza meg a jogszabály alaptörvény-ellenességét, ha a jogszabályt hatálybalépése óta kevés alkalommal kellett a bíróságoknak alkalmazniuk és tartalommal kitölteniük.
[18]	Tekintettel arra, hogy az indítványozó az Abtv. 27. § szerinti alkotmányjogi panaszát a B) cikk (1) bekezdésére visszavezethető, álláspontja szerint homályos jogszabályi megfogalmazásból következő „szubjektív jogalkalmazói döntésre” alapozta – mivel az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszokat valamilyen, az Alaptörvényben biztosított jog sérelmére való hivatkozással vizsgálhatja – az Alkotmánybíróság az indítványt az Abtv. 27. § szerinti alkotmányjogi panasz tekintetében is az Ügyrend 30. § (2) bekezdés h) pontja alapján visszautasította.
[19]	2.3.3. Az indítványozó a XXVIII. cikk (4) bekezdésének sérelmét a 2012. évi C. törvény (új Btk.) 360. §-a (Tiltott szerencsejáték szervezése) miatt látta megalapozottnak. Tekintettel arra, hogy az alapügyben a „közvetítő tevékenység” értelmezése volt a kérdéses, amely kívül áll a hivatkozott büntetőjogi tényállás körén, ennek megfelelően az alapügyben a Btk. rendelkezése nem is szerepelt hivatkozási alapként, annak alkalmazására nem került sor, így abból folyó jogkövetkezmény sem következett be, az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítványozó sem az Abtv. 26. § (1) bekezdése, sem pedig az Abtv. 27. § szerinti eljárásában annak vizsgálatát nem jogosult kezdeményezni.
[20]	Ennek következtében az Alkotmánybíróság az indítványt a XXVIII. cikk (4) bekezdése tekintetben az Ügyrend 30. § (2) bekezdés h) pontja alapján visszautasította.
[21]	2.3.4. Az indítványozó a vállalkozáshoz való joga sérelmére hivatkozással is kérte az Alkotmánybíróság eljárását. Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint „a vállalkozáshoz való jog alapjog, mely azt jelenti, hogy bárkinek Alaptörvényben biztosított joga a vállalkozás, azaz üzleti tevékenység kifejtése. A vállalkozás joga azonban egy bizonyos, a vállalkozások számára az állam által teremtett közgazdasági feltételrendszerbe való belépés lehetőségének biztosítását, más szóval a vállalkozóvá válás lehetőségének – esetenként szakmai szempontok által motivált feltételekhez kötött, korlátozott – biztosítását jelenti. A vállalkozás joga tehát nem abszolutizálható, és nem korlátozhatatlan: senkinek sincs alanyi joga meghatározott foglalkozással kapcsolatos vállalkozás, sem pedig ennek adott vállalkozási jogi formában való gyakorlásához. A vállalkozás joga annyit jelent – de annyit alkotmányos követelményként feltétlenül –, hogy az állam ne akadályozza meg, ne tegye lehetetlenné a vállalkozóvá válást.” {54/1993. (X. 13.) AB határozat, ABH 1993, 340, 341–342., 3062/2012. (VII. 26.) AB határozat, Indokolás [153]–[154], 26/2013. (X. 4.) AB határozat, Indokolás [176]}
[22]	Tekintettel azonban arra, hogy az indítványozó sem az Abtv. 26. § (1) bekezdése, sem pedig az Abtv. 27. § szerinti alkotmányjogi panasz keretében nem adott elő önálló érvelést a vállalkozáshoz való jogának sérelmére, kérelmének ezen részét is valójában a B) cikk (1) bekezdésére, jelesül az Szjtv. 2. § (7) bekezdésében szereplő közvetítő tevékenység jelentéstartamának általa tulajdonított homályosságára, azaz a normavilágosság követelményének sérelmére alapozta, az Alkotmánybíróság az indítványt a XII. cikk (1) bekezdése tekintetében az Ügyrend 30. § (2) bekezdés h) pontja alapján visszautasította.
Dr. Dr. Lévay Miklós s. k.,
[23]	1. Álláspontom szerint az ügy számos alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést vet fel, ezért az alkotmányjogi panaszt az Alkotmánybíróságnak be kellett volna fogadnia, és érdemben el kellett volna bírálnia az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 29. §-a alapján. Különvéleményemben öt kérdésre térek ki röviden: ezek a (1) a normavilágosság és alapjog-korlátozó normák viszonya, (2) a visszaható hatály, (3) a vállalkozáshoz való jog, (4) az alkalmazott jog alkotmányjogi jelentősége, valamint (5) a honlap jogi megítélésének kérdései.
[24]	2. Előrebocsátom, hogy – nézetem szerint – a végzés többségi indokolása három olyan körülményt nem vizsgált meg előzetesen, amelyek befolyásolhatták volna az ügy megítélését.
[25]	Ezek a következők. (1) A tartalomszolgáltató panaszos nem profitált a szerencsejáték-bevételekből (fogalmilag végezhető-e szerencsejáték-közvetítés az abból való jövedelemszerzés nélkül?); (2) a támadott rendelkezés megsértéséhez fűződő joghátrány (pénzbírság) mértéke elérheti a százmillió forintot; (3) a panaszos nem tulajdonosa a honlapnak, hanem közvetett tartalomszolgáltatásért ítélték meg a közvetlen (objektív alapú) közigazgatási jogi felelősségét az ügyben bizonyos programkódok feltöltéséért (szerencsejáték-hirdetések közzétételéért), ami az eljáró adóhatóság és bíróság szerint önmagában megvalósította a szerencsejáték-tevékenység közvetítését.
[26]	1.1. Az egyik alapvető módszertani különbség a végzés többségi indokolása és az én megközelítésem között az, hogy – nézetem szerint – egyetlen esetben sem lehet izoláltan kezelni a normavilágosság kérdését az alapjogi sérelem kérdésétől: azokat egymásra tekintettel kell vizsgálni. Fogalmilag tehát nem lehet érvényes következtetést levonni az alapjogi sérelem fennállására vagy hiányára akkor, ha a jogalkalmazók, így az Alkotmánybíróság is, nincs tekintettel a norma (egyértelmű) tartalmára.
[27]	Ahogyan az alkotmánybírósági esetjog is megerősíti, a hatalommegosztás elvének értelmezési aspektusából következően, az Alaptörvény alatti normák esetén a rendesbírósági szervezetrendszer, míg az Alaptörvény rendelkezései esetén az Alkotmánybíróság a végső értelmező. A fentiek alapján a végzés többségi indokolásának figyelembe kellett volna vennie a Kúria 12/2013. számú közigazgatási elvi határozatát, amely hasonló tényállás elbírálása kapcsán már állást foglalt az indítványozó által is vitatott értelmezési kérdésben. Szükségesnek tartottam volna tehát, ha – ezen túlmenően – az indokolás a fenti és az Szjtv. támadott rendelkezését egyébként értelmező rendesbírósági esetjoggal is kiegészült volna, mivel a „közvetítő tevékenység” fogalma – számomra, prima facie – határozatlan jogfogalom. (A támadott rendelkezés tartalmának feltárásához segítséget nyújthattak volna a Kúria Kfv.II.37.754/2012/11., a Kúria Kfv.II.37.611/2012/6., a Kúria Kfv.III.37.446/2012/7., a Kúria Kfv.II.37.357/2012/6., a Kúria Kfv.II.37.209/2012/6., a Kúria Kfv.III.37.641/2011/5., a Kúria Kfv.III.37.640/2011/5., a Kúria Kfv.III.37.597/2011/10., a Fővárosi Törvényszék 24.K.32.529/2011/16., a Fővárosi Törvényszék 24.K.31.371/2012/3., a Fővárosi Törvényszék 27.K.30.537/2011/17., a Fővárosi Törvényszék 24.K.30.478/2011/17., a Fővárosi Törvényszék 24.K.30.475/2011/18., a Fővárosi Bíróság 24.K.33.449/2010/8. a Fővárosi Bíróság 24.K.33.415/2010/8., a Fővárosi Bíróság 24.K.32.965/2010/7., a Fővárosi Bíróság 24.K.30.536/2011/12. számú döntései).
[28]	1.2. Álláspontom szerint a támadott rendelkezés egyértelmű tartalmának ismerete nélkül ugyanis nem lehet érdemi következtetést levonni arra, hogy felmerül-e a vállalkozáshoz való jog korlátozása, esetleg sérelme, vagyis – a szólásszabadság gyakorlatban alkalmazott tesztet analogikusan alkalmazva (hiszen a honlapon nem csak reklám-, hanem sajtótartalom is van) – „dermesztő hatással” van-e a támadott rendelkezés egy egyébiránt jogszerű tevékenység folytatására: a tartalomszolgáltatásra? Megjegyzem, a normavilágosság és az alapjog-korlátozás hasonló felfogását vallja az Emberi Jogok Európai Bírósága is, ahogy arra az indítványozó a Sunday Times kontra Egyesült Királyság (6538/74), illetve a Kokkinakis kontra Görögország (14307/88) ügyek idézésével is rámutatott.
[29]	2. A normavilágossággal kapcsolatban a különvéleményem II. 1. pontjában (Indokolás [26]–[28] bekezdések) leírtak irányadóak a visszaható hatályú jogalkalmazás problémájára is. Leszögezem, hogy alapvetően mást gondolok a tiltott visszaható hatályú jogalkotás és jogalkalmazás kérdéséről, mint a végzés többségi indokolása. Nézetem szerint – az argumentum a minori ad maius elve alapján – ez utóbbi fogalmilag nem kizárt, sőt, szükségszerű, ahogyan azt a 30/2014. (IX. 30.) AB határozathoz fűzött párhuzamos indokolásomban, illetve a 3264/2014. (XI. 4.) AB határozathoz fűzött különvéleményemben kifejtettem. Ez utóbbi szerint: „[a] szabályt megfogalmazó, normát alkotó bírói döntések […], a bírói precedensek szükségszerűen visszaható hatályúak (ex post facto természetűek) abban az esetben, ha a jogvitára okot adó eseménykor még nem léteztek. {A precedensek szükségszerűen visszaható hatályára mutatott rá már H. L. A. Hart »[a] jog fogalma« című könyvében (Herbert Lionel Adolphus Hart: A jog fogalma. Budapest, Osiris, 1995, 179.), és ez – mutatis mutandis – az alkotmánybírósági precedensbíráskodásra is irányadó, még akkor is, ha az alkotmánybírósági határozat nem ex tunc hatályú”, Indokolás [80]). Nézetem szerint erre a kérdésre előbb-utóbb választ kell adnia az Alkotmánybíróságnak, ki kell alakítania az irányadó mércét. A jelen ügy érdemi elbírálása alkalmas lehetett volna erre.
[30]	3. A végzés többségi indokolása szerint „[a]z indítvány nem tartalmaz megfelelő indokolást arra nézve, hogy a vizsgálni kért jogszabályi rendelkezés, illetve a bírói döntés miért ellentétes az Alaptörvény megjelölt rendelkezéseivel”. Ehhez képest az indítvány-kiegészítés III. 3. pontja mintegy másfél oldalon keresztül taglalja a vállalkozáshoz való jog sérelmét, és a korlátozás mércéire vonatkozó alkotmánybírósági gyakorlatot. Ez alapján tehát nem helytálló a végzés többségi indokolása [22] bekezdésébe foglalt azon megállapítás, hogy „az indítványozó sem az Abtv. 26. § (1) bekezdése, sem pedig az Abtv. 27. § szerinti alkotmányjogi panasz keretében nem adott elő önálló érvelést a vállalkozáshoz való jogának sérelmére”.
[31]	4. Megjegyzem továbbá, a rendesbírósági eljárásra okot adó közigazgatási eljárási határozathozatal időpontjában az Szjtv. 2. § (7) bekezdése nem azt a rendelkezést tartalmazta, amit a végzés elbírál, és ami alapján a támadott bírósági ítéletet meghozták. [A végzés és az alapügyben eljáró bíróság egy későbbi, a 2013. április 21-e óta és a jelenleg is hatályos szabályt alkalmazta és arra tekintettel bírálja el az ügyet. E szerint: „(7) Nem folytatható belföldön, külföldön vagy nemzetközi együttműködés keretében szervezett szerencsejátékban történő részvételre Magyarországon értékesítési, szervező, közvetítő tevékenység, ha a szerencsejáték szervezésére az állami adóhatóság nem adott engedélyt.”. Kiemelés tőlem: K.L.]
[32]	Az adóhatósági eljárás megindításakor, 2012. augusztus 27-én a Szjtv. releváns rendelkezése a következő volt: „(7) Nem folytatható belföldön vagy külföldön szervezett szerencsejátékban történő részvételre Magyarországon értékesítési, szervező, közvetítő tevékenység, ha a szerencsejáték szervezésére az állami adóhatóság nem adott engedélyt.”. A végzés többségi indokolásából nem derül ki, hogy az időközbeni normaváltozás hatással volt-e az alapügyben hozott bírósági döntésre.
[33]	Ez a tény további alkotmányossági kérdéseket vethetett volna fel, különös tekintettel a 272/B/2006. AB határozatban foglaltakra. Az említett határozat indokolása szerint: „[a]z alkalmazandó jog megválasztása a jogalkalmazás egyik alapvető kérdése. Annak megítélése, hogy egy konkrét közigazgatási ügyben milyen jogszabályok alapján kell a határozatot meghozni, a hatályos jogszabályi rendelkezések alapján a jogalkalmazó feladata. A bírói felülvizsgálat egyik funkciója éppen annak vizsgálata, hogy a közigazgatási határozatot hozó hatóság törvényesen járt-e el az alkalmazandó jog megválasztása során.” (ABH 2007, 1974.). Figyelemmel az Alaptörvény hatályba lépésével megvalósuló új alkotmányjogi panaszeljárás funkciójára, az egyik alapkérdés lehetett volna az ügyben, hogy az eset megítélését érdemben befolyásolta-e, hogy az eljáró bíróság helytelenül választotta ki az alkalmazandó jogot: megvalósítva ezzel a tiltott visszaható hatályú szabályalkalmazást is.
[34]	5. Alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdésnek minősülhetett volna az is, ha a honlapot sajtóterméknek minősíti az Alkotmánybíróság (lásd a különvélemény II. 1. 2. pontját, Indokolás [28]), hiszen azon tudósítások és cikkek is megjelennek, vagyis nem kizárólag közvetett tartalomszolgáltatást végez (vagyis szerencsejáték-hirdetéseket tesz közzé) a honlap [v. ö. a 19/2014. (V. 30.) AB határozattal; komment-ügy].
[35]	A fentiek alapján – nézetem szerint – az alkotmányjogi panaszt az Alkotmánybíróságnak be kellett volna fogadnia, és érdemben kellett volna azt elbírálnia.
[36]	A különvéleményhez csatlakozom.
[37]	A különvélemény II. 1. pontjához csatlakozom.
. 08/28/2014
. 3051/2015. (III. 13.)

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság


text:
IV/01809/2017
. IV/01809/2017
Az ügy tárgya: A Kúria Kfv.II.38.170/2016/17. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (indokolási kötelezettség)
Az indítványozó - az Abtv. 27. § alapján - a Kúria Kfv.II.38.170/2016/17. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó - perbeli felperes gazdasági társaság - illetve jogelődje rendelkezett a per tárgyát képező csapadékvíz-elvezetésére vonatkozó vízjogi üzemeltetési engedéllyel. Az alperesi beavatkozó kérelmében a vízjogi engedély módosítását kezdeményezte, amihez az indítványozó nem járult hozzá. Az elsőfokú hatóság ennek ellenére a vízjogi engedélyt módosította, azt az engedélyes nevére átírta. Az engedéllyel szemben az indítványozó fellebbezett, a másodfokú hatóság azonban az elsőfokú döntést helybenhagyta. Az indítványozó keresetét a bíróság elutasította, a Kúria a bíróság ítéletét hatályában fenntartotta.
Az indítványozó álláspontja szerint a támadott döntés sérti a a jogbiztonság követelményét, mivel a Kúria támadott döntése egy korábbi, hasonló tényállású ügyben kifejtett álláspontjával szöges ellentétben áll, valamint sérti a tisztességes eljárás követelményét azzal, hogy az indokolási kötelezettségének nem tett eleget..
Kúria Kfv.II.38.170/2016/17. számú ítélete
IV_1809_0_2017_inditvany_anonimizált.pdf
A határozat száma: 3061/2018. (II. 20.) AB végzés
Az ABH 2018 tárgymutatója: jogbiztonság mint a joggyakorlat egységének biztosítása; tisztességes eljáráshoz való jog mint indokolt bírói döntéshez való jog
3061_2018 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Kúria mint felülvizsgálati bíróság Kfv.II.38.170/2016/17. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó, jogi képviselője (Oppenheim Ügyvédi Iroda, 1053 Budapest, Károlyi utca 12., képviseli: dr. Kiss M. Tibor ügyvéd) útján alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz, az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján, melyben a Kúria mint felülvizsgálati bíróság Kfv.II.38.170/2016/17. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte.
[2]	1.1. Az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló eljárás során megállapított tényállás szerint az Észak-magyarországi Vízügyi Igazgatóság 1979. június 5. napján 20.363-3/1979. számon csapadékvíz elvezetési munkálatokra vízjogi üzemeltetési engedélyt adott a H. jogi személy (a továbbiakban: engedélyes) mint engedélyes részére. Az alapügy alperesi beavatkozója 2004. október 26. napján kizárólagos tulajdonjogot szerzett a vízjogi üzemeltetési engedéllyel érintett ingatlanokon, és 2015. november 27. napján kezdeményezte a vízjogi üzemeltetési engedély névátírását. A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság, mint elsőfokú hatóság 2016. április 11. napján kelt 35500/11732-16/2015. számú határozatával a vízjogi üzemeltetési engedélyt módosította, és az engedélyes nevét az alperesi beavatkozóra átírta. A Katasztrófavédelmi Igazgatóság határozatának indokolásában rögzítette, hogy a kérelmező mind az ingatlanok feletti tulajdonjogát, mind pedig az üzemeltetési jogcímét megfelelően igazolta. Az indítványozó fellebbezése nyomán a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatósága 2016. június 2. napján kelt 35000/5244-1/2016. számú határozatával az elsőfokú döntést helybenhagyta. A Katasztrófavédelmi Főigazgatóság határozatában utalt arra, hogy a vízgazdálkodási hatósági jogkör gyakorlásáról szóló 72/1996. (V. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) csak arra vonatkozóan tartalmaz előírást, hogy az engedélyes kérelmére mely esetekben módosítható a vízjogi engedély, és nem pedig arra vonatkozóan, hogy a vízjogi engedély kizárólag az engedélyes kérelmére lenne módosítható. A határozat rögzítette, hogy az alperesi beavatkozó Ptk. 5:30. § (1) bekezdése szerinti tulajdonosi rendelkezési joga sérült volna a kérelem elutasításával.
[3]	1.2. A határozattal szemben az indítványozó terjesztett elő keresetlevelet, melyben elsődlegesen a határozat elsőfokú határozatra is kiterjedő hatályon kívül helyezését, másodlagosan a határozat hatályon kívül helyezését és az eljáró hatóság új eljárás lefolytatására kötelezését kérte. Az indítványozó álláspontja szerint az engedély módosítását kizárólag az eredeti engedélyes kezdeményezhette volna, az engedély átírása pedig az indítványozó jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogait sértette, figyelemmel arra, hogy az eljáró hatóság az indítványozó kifejezett tiltakozása ellenére határozott az engedélyes személyének módosításáról. Az indítványozó arra is utalt, hogy az eljáró hatóság elmulasztotta az indokolási kötelezettségét. Az elsőfokon eljáró Miskolci Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 10.K.27.531/2016/8. számú ítéletével az indítványozó keresetét elutasította. A bíróság álláspontja szerint a Korm. rendelet vonatkozó rendelkezéseit az Alaptörvény 28. cikkére tekintettel akként kell értelmezni, hogy a körülmények változása esetén nem csak az engedélyes kérheti az engedély módosítását, hanem az új tulajdonos és az engedélyes is. A bíróság álláspontja szerint az eljáró hatóság az indokolási kötelezettségének kellő mértékben eleget tett.
[4]	1.3. Az indítványozó felülvizsgálati kérelmében a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését és elsődlegesen a kereseti kérelmének megfelelő döntés meghozatalát, másodlagosan az elsőfokú bíróság új eljárásra és új határozat hozatalára utasítását kérte. Az indítványozó egyrészt az első- és másodfokú hatóságok eljárási szabálytalanságaira, másrészt pedig a téves jogszabályértelmezésre hivatkozott. A Kúria Kfv.II.38.170/2016/17. számú ítéletével a Miskolci Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság jogerős ítéletét hatályában fenntartotta. A Kúria az indítványozó eljárási szabálysértésekre történő hivatkozását nem tartotta megalapozottnak, az eljáró hatóságok, illetőleg bíróság jogszabályértelmezését pedig helyesnek ítélte meg.
[5]	1.4. Az ítélettel szemben az indítványozó terjesztett elő alkotmányjogi panaszt az Abtv. 27. §-ára alapítva, kérve a Kúria Kfv.II.38.170/2016/17. számú ítélete alaptörvény-ellenessége megállapítását és megsemmisítését. Álláspontja szerint a Kúria ítélete sérti az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdését és XXVIII. cikk (1) bekezdését. Az indítványozó ezen túlmenően arra is utalt, hogy az alkotmányjogi panasz alapját képező határozatok semmisnek tekinthetőek a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (Ket.) 121. § (1) bekezdés b) pontja alapján, ugyanis az eljáró hatóságok hatáskör hiányában jártak el az ügyben.
[6]	Az indítványozó az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésében foglalt jogbiztonság elvének állított sérelmével kapcsolatosan kifejtette, hogy abból az egységes, kiszámítható és következetes jogértelmezés és jogalkalmazás fakad, márpedig a Kúria az alkotmányjogi panasszal támadott ítéletében azonos tényállás és jogszabályi rendelkezések mellett teljesen eltért a Legfelsőbb Bíróság által korábban más ügyben hozott, Kfv.II.37.012/2009/7. számú ítéletében foglaltaktól. Az indítványozó azt is megjegyezte, hogy a Legfelsőbb Bíróság 2009. évi döntését meghozó háromtagú bírói tanács két tagja részt vett az alkotmányjogi panasszal támadott kúriai ítélet meghozatalában is.
[7]	Az indítványozó az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében rögzített tisztességes eljáráshoz való jog sérelmét abban jelölte meg, hogy a Kúria nyíltan és érdemi, a jogvita lényegi elemeire kiterjedő indokolás nélkül, teljes egészében szembehelyezkedett a saját korábbi jogértelmezésével.
[9]	Az Abtv. 30. § (1) bekezdése alapján az Abtv. 27. § szerinti alkotmányjogi panaszt a sérelmezett döntés kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet írásban benyújtani. Az indítványozó perbeli jogi képviselője a Kúria mint felülvizsgálati bíróság ítéletét 2017. július 10. napján vette át, az alkotmányjogi panaszt pedig 2017. szeptember 8. napján adták postára. A jogi képviselővel eljáró indítványozó csatolta az eljáró jogi képviselő meghatalmazását. Az indítványozó jogorvoslati lehetőségeit kimerítette, így az indítvány e tekintetben is megfelel a törvényi feltételeknek. Az indítványozó jogosultnak és érintettnek is tekinthető, mivel saját egyedi ügyével összefüggésben terjesztette elő az Abtv. 27. §-ra alapított alkotmányjogi panaszát.
[10]	Az Abtv. 27. § a) pontja értelmében az alaptörvény-ellenes bírói döntéssel szemben az egyedi ügyben érintett személy vagy szervezet alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz, ha az ügy érdemében hozott döntés vagy a bírósági eljárást befejező egyéb döntés az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogát sérti. Az indítványozó az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésében foglalt jogállamiság elvéből levezetett jogbiztonság követelményébe ütközőnek tartja a Kúria döntésében megjelenő, a Legfelsőbb Bíróság korábbi döntéséhez képest eltérő jogi érvelést. Ezzel összefüggésben az Alkotmánybíróság utal arra, hogy az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésére, mint Alaptörvényben biztosított jogra csak két esetben alapítható alkotmányjogi panasz: a kellő felkészülési idő hiánya, illetőleg a visszaható hatály tilalma miatt {3012/2017. (II. 8.) AB határozat, Indokolás [25]}. A jogállamiság és az annak részét képező jogbiztonság további tartalmi elemeit az Alkotmánybíróság nem tekinti az alkotmányjogi panasz elbírálása szempontjából az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogának {lásd például: 3047/2016. (III. 22.) AB határozat, Indokolás [39]}. Tekintettel arra, hogy az indítvány sem a kellő felkészülési idő hiányára, sem pedig a visszaható hatály tilalmának sérelmére nem hivatkozik az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésével összefüggésben, ezért az indítvány e vonatkozásban nem teljesíti az Abtv. 27. § a) pontja szerinti követelményt.
[11]	3. Az Abtv. 29. §-a értelmében az alkotmányjogi panasz a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség, vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés felvetése esetén fogadható be. E befogadhatósági feltételek vagylagos jellegűek, így azok fennállását az Alkotmánybíróság külön-külön vizsgálja {3/2013. (II. 14.) AB határozat, Indokolás [30]}. Tekintettel arra, hogy a XXVIII. cikk (1) bekezdése Alaptörvényben biztosított jognak minősül, az Alkotmánybíróságnak ezen indítványi elem vonatkozásában kellett értékelnie az Abtv. 29. §-a szerinti vagylagos feltételek teljesülését.
[12]	Az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésének állított sérelmével kapcsolatosan az Alkotmánybíróság emlékeztet arra, hogy a jogalkalmazás egységének biztosítása az Alaptörvény 25. cikk (3) bekezdése értelmében kifejezetten a Kúria – és nem pedig az Alkotmánybíróság – hatásköre, melyet a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 25–44. §-ai konkretizálnak {3119/2017. AB határozat, Indokolás [26]}. Alkotmányjogi panasz alapján önmagában az ítéletek ellentmondása miatt, alapjog sérelme hiányában az Alkotmánybíróság nem vizsgálja felül az ítéleteket akkor sem, ha azokat a Kúria hozta {3195/2016. (X. 11.) AB határozat; Indokolás [23]; 3269/2016. (XII. 20.) AB végzés, Indokolás [17]}. Azt pedig az indítványozó sem állította, hogy a Kúria jogértelmezése alaptörvény-ellenes lett volna.
[13]	Az alkotmányjogi panaszban nevesített indokolási kötelezettség megsértését az Alkotmánybíróság a 7/2013. (III. 1.) AB határozatában már alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdésként értékelte {7/2013. (III. 1.) AB határozat, Indokolás [21]}. Ennek megfelelően az alkotmányjogi panasz befogadásának az indokolási kötelezettség vonatkozásában csak a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség kételye esetén lehet helye az Abtv. 29. §-ának megfelelően. Az indokolási kötelezettséggel kapcsolatosan az Alkotmánybíróság hangsúlyozza, hogy a rendes bíróságoktól eltérően nem a felülbírálatra alkalmasság szempontjából vizsgálja a bíróságok indokolási kötelezettségének teljesítését, és tartózkodik attól, hogy törvényértelmezési kérdésekben állást foglaljon {3003/2012. (VI. 21.) AB végzés, Indokolás [4]}. A tényállás megállapítása, a bizonyítékok értékelése és mérlegelése ugyanis az eljárási jogi szabályokban a jogalkalmazó számára fenntartott feladat {lásd: 7/2013. (III. 1.) AB határozat, Indokolás [33]}. Az alkotmányjogi panaszban felhívott érvek alapján az indokolási kötelezettség konkrét ügyben történő megsértésének kételye nem merül fel, mivel a Kúria ítéletéből megállapítható, hogy a Kúria érdemben megvizsgálta az indítványozó azon érvét, miszerint a Miskolci Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság döntése ellentétes a Legfelsőbb Bíróság korábbi, Kfv.II.37.012/2009/7. számú ítéletével, és ennek értékeléséről számot adott az ítéletében. Márpedig önmagában az a körülmény, hogy az indítványozó nem ért egyet a bíróságok döntésével és annak indokolásával, nem elégséges érv a támadott döntés alaptörvény-ellenességének alátámasztására {3364/2017. (XII. 22.) AB végzés, Indokolás [21]}.
[14]	Az Alkotmánybíróság a fentiek alapján megállapította, hogy az alkotmányjogi panasz a XXVIII. cikk (1) bekezdésének állított sérelme vonatkozásában nem veti fel a támadott bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség kételyét, és nem alapoz meg alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést sem, ennek megfelelően az alkotmányjogi panasz e vonatkozásban nem felel meg az Abtv. 29. §-ában foglalt befogadhatósági feltételnek.
[15]	4. Az Alkotmánybíróság a fentiekre tekintettel az alkotmányjogi panaszt – az Ügyrend 5. §-a alapján eljárva – az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) és h) pontja alapján, figyelemmel az Abtv. 56. § (3) bekezdésében előírtakra is, visszautasította.
. the constitutional complaint against the judgement No. Kfv.II.38.170/2016/17 of the Curia (obligation to state the reasons on which the decision is based) (IV/1809/2017.)
. 3061/2018. (II. 20.)

matches: Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Bíróság Bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria Bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Bíróság Bíróság


text:
2.2. Az ügyész jogosítványai a nyomozás feletti felügyelet körében Az ügyész egyéb jogkörei Az ügyészségi szervezetrendszer... - PDF
Download "2.2. Az ügyész jogosítványai a nyomozás feletti felügyelet körében Az ügyész egyéb jogkörei Az ügyészségi szervezetrendszer..."
1 TARTALOMJEGYZÉK ELŐSZÓ...17 I. A BÜNTETŐELJÁRÁS MEGHATÁROZÁSA A büntetőeljárás fogalma és célja A büntetőeljárás szakaszai A nyomozási szakasz Az ügyészi szakasz A bírósági szakasz 21 II. A BÜNTETŐELJÁRÁS ALAPELVEI Az alapelvek jelentősége Az alapelvek forrásai Az alapelvek felosztása A szervezeti alapelvek A bíróságok büntető igazságszolgáltatási monopóliuma A törvény előtti egyenlőség elve A társasbíráskodás és a néprészvétel elve A bírói függetlenség és pártatlanság elve A működési alapelvek A hivatalbóli eljárás elve Az eljárási feladatok megosztásának elve és a vádhoz kötöttség elv Az ártatlanság vélelme, a bizonyítási teher és az önvádra kötelezés tilalma A szabad bizonyítás elve A védelem elve A büntetőjogi felelősség önálló elbírálása A nyilvánosság, a közvetlenség és a szóbeliség elve Az anyanyelv használatának elve A jogorvoslathoz való jog 31 III. A BÜNTETŐELJÁRÁS ALANYAI A nyomozó hatóságok A nyomozó hatóságok hatásköre és illetékessége A nyomozást végző szervek és hatáskörük A nyomozó hatóság tagjainak kizárása Az ügyész Az ügyész feladata 35
2 2.2. Az ügyész jogosítványai a nyomozás feletti felügyelet körében Az ügyész egyéb jogkörei Az ügyészségi szervezetrendszer Az ügyész hatásköre és illetékessége Az ügyész kizárása A bíróság A bíróság feladata A bírósági szervezetrendszer A bíróságok összetétele A bíróságok hatásköre és illetékessége A bírák kizárása A terhelt A terhelt fogalma, szerepe A terhelt jogai A terhelt kötelezettségei A védő A védő szerepe A védő meghatalmazása A védő kirendelése és a kötelező védelem A védő jogai A védő kötelezettségei A védő kizárása A sértett A sértett fogalma, szerepe(i) A sértett jogai A magánvádló A magánvád jelentése A magánvádlóként történő fellépés esetei A magánvád és a magánindítvány viszonya A viszonvád A pótmagánvádló A pótmagánvádlóként történő fellépés esetei A pótmagánvádlóként történő fellépés általános szabályai A magánfél Az egyéb érdekeltek.. 58
3 11. A képviselők A segítők 59 IV. A BIZONYÍTÁS A bizonyítás tárgya A bizonyítás alanyai A bizonyítás elvei A bizonyítási eszközök A tanúvallomás A tanúvallomás jelentősége, a tanú kötelezettségei A tanúvallomás abszolút akadályai A tanúvallomás relatív akadályai A tanú kihallgatásának általános szabályai A gyermekkorú és a fogyatékkal élő személy tanúvallomása A tanú kihallgatása a nyomozási bíró által Kényszerintézkedés a tanúval szemben A tanú védelme A szakvélemény A szakértő szerepe, feladata A szakértő alkalmazása A szakvélemény szóbeli előterjesztése, és az írásbeli szakvélemény tartalmi elemei A szakvélemény korrigálásának lehetőségei Más szakértő alkalmazásának lehetőségei Az elmeállapot megfigyelése A szakértő kizárása A tárgyi bizonyítási eszköz Az okirat A terhelt vallomása A terhelt vallomásának jelentősége A terhelt vallomástétellel kapcsolatos jogosultságai, és kihallgatásának szabályai A szemle A helyszíni kihallgatás A bizonyítási kísérlet A felismerésre bemutatás A szembesítés
4 15. A szakértők párhuzamos meghallgatása 80 V. A KÉNYSZERINTÉZKEDÉSEK Az őrizetbe vétel Az őrizetbe vétel fogalma és feltétele Az őrizetbe vétel elrendelésére jogosultak és ezek kötelezettségei Az őrizetbe vétel időtartama Az előzetes letartóztatás Az előzetes letartóztatás fogalma és funkciója Az előzetes letartóztatás feltételei Az előzetes letartóztatás elrendelése Az előzetes letartóztatás időtartama, meghosszabbítása, és felülvizsgálata Az előzetes letartóztatás indokoltságának felülvizsgálata Az előzetes letartóztatás végrehajtása A lakhelyelhagyási tilalom A lakhelyelhagyási tilalom fogalma, funkciója A lakhelyelhagyási tilalom elrendelése, időtartama és felülvizsgálata A lakhelyelhagyási tilalom részleges feloldása A házi őrizet A távoltartás A távoltartás fogalma, funkciója, feltételei A távoltartással kapcsolatos eljárás A távoltartás tartalma és időtartama Az ideiglenes kényszergyógykezelés Az ideiglenes kényszergyógykezelés fogalma, funkciója Az ideiglenes kényszergyógykezelés feltételei Az ideiglenes kényszergyógykezelés elrendelése Az ideiglenes kényszergyógykezelés időtartama Az ideiglenes kényszergyógykezelés felülvizsgálata Az ideiglenes kényszergyógykezelés végrehajtása Intézkedés a külföldre utazási tilalom biztosítására Az óvadék Az óvadék lényege, funkciója Az óvadék indítványozása Az óvadékkal kapcsolatos eljárás 94
5 9. A házkutatás A házkutatás fogalma, funkciója A házkutatás feltételei A házkutatás elrendelése Házkutatás közjegyzői vagy ügyvédi irodában és egészségügyi intézményben A házkutatás foganatosítása A motozás A lefoglalás A lefoglalás fogalma, funkciója A lefoglalás tárgya A lefoglalás elrendelése A lefoglalás foganatosítása A lefoglalás megszüntetése A dolog sorsa a lefoglalás megszüntetése után A számítástechnikai rendszer útján rögzített adatok megőrzésére kötelezés A zár alá vétel A zár alá vétel fogalma, funkciója A zár alá vétel feltételei A zár alá vétel tárgya A zár alá vétel foganatosítása, végrehajtása A biztosítási intézkedés A rendbírság Az elővezetés A testi kényszer alkalmazása VI. AZ ELJÁRÁSI CSELEKMÉNYEKRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A határidők A határidők típusai A határidők számítása A határidők elmulasztás az igazolási kérelem Az idézés és az értesítés Az idézés és értesítés fogalma Az idézés formája Az idézés tartalma Az idézéssel szembeni mulasztás következményei 107
6 3. A kézbesítés A kézbesítés módjai A kézbesítési vélelem megdöntése Megkeresések Az ügyek egyesítése és elkülönítése Intézkedés ismeretlen személy, ismeretlen helyen tartózkodó személy és ismeretlen helyen lévő tárgy felkutatására A bűnügyi költség. 110 VII. A NYOMOZÁS A nyomozás feladata, célja Jegyzőkönyvezés a nyomozás során Határozatok a nyomozás során A határozati formát igénylő intézkedések A határozatok tartalma, formája, közlése, kijavítása A nyomozás megindításának alapja A feljelentés kiegészítése A feljelentés elutasítása A nyomozás határideje A gyanúsított kihallgatása A tanú kihallgatása A hatósági tanú Jelenlét a nyomozási cselekményeknél A nyomozás részbeni mellőzése A nyomozás felfüggesztése A nyomozás megszüntetése A nyomozás befejezése: az iratismertetés Jogorvoslat a nyomozás során A jogorvoslatok fajtái A panasz A felülbírálati indítvány A nyomozási bíró eljárása A nyomozási bíró feladatai, eljárása, határozatai Jogorvoslat a nyomozási bíró döntéseivel szemben 126 VIII. AZ ÜGYÉSZI SZAKASZ Az ügyész döntési lehetőségei a nyomozás befejezését követően A közvetítői eljárás A vádemelés részbeni mellőzése A vádemelés elhalasztása.. 129
7 4.1. A vádemelés elhalasztásának lehetséges esetei A vádemelés elhalasztásának kötelező esetei A vádemelés elhalasztásának kizártsága Magatartási szabályok és kötelezettségek meghatározása a vádemelés elhalasztása alatt Döntés a vádemelés elhalasztása után A vádemelés: a vádirat és a vádindítvány. 131 IX. A BÍRÓSÁGI ELJÁRÁS ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI A bíróság eljárásainak formái A tárgyalás nyilvánossága A tárgyaláson részt vevő személyek A tanács tagjai és az egyesbíró Az ügyész A védő A vádlott Egyéb személyek A tárgyalás vezetése és méltóságának megőrzése A tárgyalás rendjének fenntartása A fegyverekre vonatkozó szabályozás A rendfenntartás általános eszközei A rendfenntartás speciális eszközei A jegyzőkönyv és az iratok megismerése A tanácskozás és a szavazás A határozatok A határozatok fajtái formájuk szerint A határozatok fajtái tartalmuk szerint A határozatok jogereje Az ügydöntő bírósági határozatok szerkezeti felépítése A határozatok közlése Kifogás az eljárás elhúzódása miatt X. A TÁRGYALÁS ELŐKÉSZÍTÉSE A tárgyalás előkészítésének céljai Döntési jogkörök a tárgyalás előkészítése során Eljárási formák a tárgyalás előkészítése során Döntések és feladatok a tárgyalás előkészítése során A vádirat közlése A tárgyalás kitűzése
8 4.3. Idézés, értesítés Áttétel Egyesítés, elkülönítés Az eljárás felfüggesztése Az eljárás megszüntetése Intézkedés eljárási cselekmény elvégzése iránt Határozat kényszerintézkedésekről A vádtól eltérő minősítés lehetősége A bíróság tanácsa elé utalás Öttagú tanács elé utalás Jogorvoslat a tárgyalás előkészítése során 151 XI. FEJEZET: AZ ELSŐFOKÚ BÍRÓSÁGI TÁRGYALÁS Az elsőfokú bírósági tárgyalás jelentősége; tárgyalási rendszerek Az elsőfokú bírósági tárgyalás szakaszai A tárgyalás megnyitása A tárgyalás megnyitásának első lépései Intézkedések a meg nem jelent személyek jelenléte iránt A tárgyalás elhalasztása A tárgyalás megkezdése A tárgyalás megkezdésének jelentősége és joghatásai Teendők a tárgyalás megkezdésekor A tárgyalás folytonossága Bizonyítás a tárgyaláson A bizonyítás felvételének sorrendje A vádlott kihallgatása A tanú kihallgatása A szakértő a tárgyaláson Az okiratok és más iratok felolvasása Az eljárási cselekményről készített felvétel felhasználása Bírói szemle Bizonyítás felvétele kiküldött vagy megkeresett bíró útján A bizonyítás kiegészítése A bizonyítás mellőzése A bizonyítási eljárás befejezése és újra megnyitása A vád módosítása és a vád elejtése 164
9 7.1. A vád módosítása A vád elejtése A perbeszédek és felszólalások A határozathozatal és a határozat kihirdetése A jogorvoslatokkal kapcsolatos szabályok A jogorvoslati nyilatkozatok A fellebbezésre jogosultak A fellebbezés bejelentése Az elsőfokú bíróság és az ügyész teendői a fellebbezést követően Határozat a kényszerintézkedésről és az összbüntetésről A tárgyalás berekesztése Az elsőfokú bíróság ügydöntő határozatai Az ítélet Az eljárást megszüntető végzés A járulékos kérdések A polgári jogi igény elbírálása A szülői felügyeleti jog megszüntetése A szabálysértés elbírálása A bűnügyi költség viselése Tárgyalás az ügyész, és a védő távollétében A pótmagánvádló az elsőfokú tárgyaláson XII. A MÁSODFOKÚ ÉS HARMADFOKÚ BÍRÓSÁGI ELJÁRÁS A perorvoslatokról általában A perorvoslatok jelentősége, meghatározása A perorvoslati fórumrendszer A másodfokú bírósági eljárás A felülbírálat tárgya a másodfokú eljárásban A fellebbezés hatása a végrehajtásra A felülbírálat terjedelme a másodfokú eljárásban Kötöttség az elsőfokú bíróság ítéletének tényállásához Bizonyítás a másodfokú bírósági eljárásban A súlyosítási tilalom a másodfokú eljárásban Észrevétel a fellebbezésre A fellebbezés visszavonása A fellebbezés elintézésének elkészítése A fellebbezés elutasítása, áttétel, az eljárás felfüggesztése...181
10 2.11. Tanácsülés a másodfokú eljárásban Nyilvános ülés a másodfokú eljárásban Tárgyalás a másodfokú eljárásban A másodfokú bíróság határozatainak általános szabályai Az elsőfokú bíróság ítéletének helybenhagyása Az elsőfokú bíróság ítéletének megváltoztatása Az elsőfokú bíróság ítéletének hatályon kívül helyezése A másodfokú bíróság határozata elleni fellebbezés bejelentés Intézkedések a másodfokú bírósági eljárás befejezése után Határozat kényszerintézkedésről A másodfokú eljárás során hozott nem ügydöntő végzés ellenifellebbezés A harmadfokú bírósági eljárás A fellebbezési jog és a fellebbezés hatálya a harmadfokú eljárásban A felülbírálat terjedelme a harmadfokú eljárásban Kötöttség a felülbírált ítélet tényállásához A harmadfokú eljárás formái A harmadfokú bíróság határozatai A megismételt eljárás Általános rendelkezések Az elsőfokú eljárás megismétlése A másodfokú bírósági eljárás megismétlése XIII. A RENDKÍVÜLI PERORVOSLATOK A perújítás A perújítás jelentősége A perújítás okai A perújítás határideje A perújítási indítvány előterjesztése A perújítási eljárás A perújítás során hozott határozatok A felülvizsgálat A felülvizsgálat jelentősége A felülvizsgálat okai A felülvizsgálat határideje. 201
11 2.4. A felülvizsgálati indítvány A felülvizsgálati indítvány elbírálása A felülvizsgálati eljárás során hozott határozatok Jogorvoslat a törvényesség érdekében A jogegységi eljárás XIV. A KÜLÖN ELJÁRÁSOK A fiatalkorúak elleni büntetőeljárás A katonai büntetőeljárás A magánvádas eljárás A bíróság elé állítás Eljárás a távollévő terhelttel szemben Lemondás a tárgyalásról A tárgyalás mellőzése Eljárás a mentességet élvező személyek ügyében. 213 XV. A KÜLÖNLEGES ELJÁRÁSOK JEGYZETEK.. 215

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
KÚRIA-A DÖNTŐ ÜTKÖZET ELNAPOLVA HÁBORÚ FOLYTATÓDIK. II. RÉSZ. - Nemzeti Civil KontrollNemzeti Civil Kontroll
- Tagged: A háború folytatódik, Dr.Léhmann György, Kollaboráns kormány, Nemzetáruló	Oszd meg a cikket! Share on Facebook
Ami pedig a valódi okként megjelölt 2014. évi XXXVIII. törvény 4. §-át illeti, (2)9 Az (1) bekezdés szerinti szerződéses kikötés semmis, ha a pénzügyi intézmény a 8. § (1) bekezdés szerinti határidőben nem kezdeményezte a polgári peres eljárás lefolytatását vagy a bíróság a keresetet elutasítja vagy a pert megszünteti, kivéve ha a szerződéses kikötés esetében a 6. § (2) bekezdés szerinti peres eljárás megindításának lehet helye, de az eljárás nem került megindításra vagy az eljárás megindításra került, de a bíróság nem állapította meg a (2a) bekezdés szerint a szerződéses kikötés semmisségét.
2014. július 4-én az Országgyűlésben jelen lévő minden országgyűlési képviselő ezt a törvényt megszavazta. Valamennyien jól tudták ennek a törvénynek elfogadásakor azt, hogy ezzel a törvényalkotással több millió tisztességes magyar embernek tönkre teszik örökre az életét, de mivel 2014. májusára már észlelték azt, hogy a hitványul viselkedő banki csalókkal az európai fogyasztóvédelmi normák alapján tisztességes nemzeti bíróságok előtt európai szintű Kúriai jogegységi határozatokra hivatkozással az adósok képesek jogaikat megvédeni úgy, hogy közben a Matolcsy Bank sok száz milliárd forinttal az adósok hátrányára nem tollasodhat, úgy döntöttek, hogy elárulják hazájukat, honfitársaikat. Kevés a szó arra, hogy mennyire megvetem ezeket a nemzetárulókat és csodálom ismét Adyt azért, mert ezekre is gondolt az alábbi szavaival: “Nagyobb igaza sohse volt népnek, Hitványabb Nérók még seholse éltek…”
A bűncselekmény elkövetési magatartásai – amelyeket a törvény a könnyebb áttekinthetőség érdekében pontokba szedve tartalmaz – a hivatali kötelesség megszegése a hivatali hatáskör túllépése (amikor a hivatalos személy olyan tevékenységet fejt ki, amely hatáskörén kívül esik, amelynek végzésére nincs joga), vagy a hivatali helyzettel való egyébkénti visszaélés. Ez utóbbi alatt a hivatalos minőséghez kapcsolódó jogosítványok tudatosan, a társadalmi rendeltetésükkel ellentétesen, szabályellenesen, alakilag törvényesnek tűnő eljárás keretében történő gyakorlása értendő. Ne maradj le semmiről! Kattints és iratkozz fel a hírlevélre: http://www.civilkontroll.com/newsletter/
A fenti magatartással a hivatalos személyek – vagy mások – jogtalan előnyhöz jutnak, vagy másoknak jogtalan hátrányt okoznak. Az előny vagy a hátrány lehet anyagi természetű, de felmerülhet ezen kívül más, így erkölcsi, személyi természetű előny megszerzése, vagy hátrány okozása is. A hátrányt az elkövetőtől eltérő, más személynek kell elszenvednie, az előny akár a tettesnél is, akár más személynél is megjelenhet.
ahol a végrehajtás alapjául szolgáló közjegyzői ténytanúsítványt banki bemondásra az adósok tudomására jutása nélkül készítették, ne a törvényszöveg szerint folyjék az eljárás – követelés érvényesen jött-e létre vizsgálat – hanem ha kell még szakértői vélemény beszerzésével is eldöntse a bíróság azt, hogy az adós a banknak mennyivel tartozik. Valamiféle hátravetéses eljárást emleget ilyenkor a bíró.
Ebből következően tehát mindaddig, amíg az Európai Unióhoz tartozunk, senkinek nem kell bevárni azt, hogy az Alkotmánybíróság valamiféle látszateljárást lefolytasson és legjobb esetben egy nesze semmi fogd meg jól határozatot hozzon. És ebből következően sem a 2014. évi XL. törvény 37. §-a sem a 2014. évi XXXVIII. törvény 4. §-a különösebben nem érdekel.
Siófokon 2016. június 6. napján. Léhmann György
VISSZA AZ I. RÉSZHEZ.
HA HASZNOSNAK TALÁLTAD A CIKKET, AKKOR OSZD MEG MÁSOKKAL IS! VAN MÉG ÖT PERCED? NEKED AJÁNLOTT CIKKEK :DEVIZAHITEL – PEREK FELFÜGGESZTVE, EB. VIZSGÁLAT INDUL!A “DEVIZÁS” HUROK TOVÁBB SZORUL!LÉNMANN ÚR BOCSÁNATKÉRÉSÉRE VÁR KÁSLER ÁRPÁD.„DEVIZA”-HITEL-TÁMADNAK, TÁMADNAK…ISMÉT NAGY A TÉT!KOCKÁZATKEZELÉS? LÁSSUNK TISZTÁN!NYÍLT ÜGYVÉDI LEVÉL A KÚRIA POLGÁRI KOLLÉGIUMA SZAKMAI GONDATLANSÁGÁRÓL II. RÉSZ.“DEVIZAPEREK”. MENNYIRE FÜGGETLEN A MAGYAR ÍTÉLKEZÉS?A BANK FOGSÁGÁBAN – EZT ÉRDEMES ELOLVASNI!A HAZAI BANKOK JÓ HÍRNEVE.DEVIZÁS RÉMÁLOM-A GOND NAGYOBB, MINT VALAHA.
Nemzeti Civil Kontroll Powered by NCK	Nemzeti Civil Kontroll created by Ön a honlap használatával automatikusan hozzájárul a cookie-k használatához, és elfogadja a felhasználási feltételeket.Elfogadom További infoFelhasználási feltételek & Cookie- használat	Read previous post:A JOGEGYSÉGIVEL A KÚRIA ELVETTE A BANKOK FEGYVERÉT?A JOGEGYSÉGIVEL A KÚRIA ELVETTE A BANKOK FEGYVERÉT? A Kúria a nagy segítségnyújtási zavarában véletlenül elvette a bankok egyetlen fegyverét:...A BANKOK ÉS A VÉGREHAJTÓK AZOKAT VADÁSSZÁK LE, AKIK EGYEDÜL MARADTAKA BANKOK ÉS A VÉGREHAJTÓK AZOKAT VADÁSSZÁK LE, AKIK EGYEDÜL MARADTAK Tisztelt Nemzeti Civil Kontroll! A Sárgapólósok besátoroztak a...Close

matches: bíróság bíróság bíróság KÚRIA KÚRIA KÚRIA Kúria