text:
⭐A jóvátételi cikkek kodifikációja az ENSZ Nemzetközi Jogi Bizottságában
A jóvátételi cikkek kodifikációja az ENSZ Nemzetközi Jogi Bizottságában
Download "A jóvátételi cikkek kodifikációja az ENSZ Nemzetközi Jogi Bizottságában"
1 A jóvátételi cikkek kodifikációja az ENSZ Nemzetközi Jogi Bizottságában Szabó Marcel Budapest2 Bevezetés "Nemcsak Szent Ágoston, de a Szentírás is azt tanítja: hogy aki erővel, hatalommal, vagy titkon orozva az más ember marhájában részesült, bűneinek bocsánatát mindaddig nem nyerheti, ameddig az ő kárvallott atyafiát meg nem elégíti. Mert az természettől óltatott törvény azt mutatja, hogy máshoz olyanok legyünk, minéműek kívánunk egyebeket lenni mihozzánk. Ez ily nyilvánvaló igazság lévén, mi az oka, hogy az új prédikátorok erről nem gondolkodnak, és ő juhokat nem kötelezik az restitutióra? " Pázmány Péter: Egy tudakozó prédikátor nevével írott öt levél Amióta csak jog és tudománya léteznek, alkotói és alkalmazói egyaránt fontos feladatuknak tartották, hogy a különböző jogsértések ellen hatékony jogorvoslatot biztosítsanak, lehetővé téve ezáltal a társadalmi feszültségek megelőzését. A jogsértésekből fakadó feszültségek feloldása fontos szerepet kell, hogy kapjon, és éppen ezért meglepő, hogy egészen a közelmúltig a konfliktusok kezelése a nemzetközi jogban szinte mindig ad hoc jelleggel történt. Talán éppen ebből adódott, hogy a konkrét jogsértő helyzet feloldása, mint aktuális és közvetlenül megoldandó probléma, fontosabb szerepet töltött be, mint a kérdés elvont, általános rendezése. A nemzetközi bíró is az államok közötti kapcsolatok rendezését tartotta szem előtt elsősorban, és jórészt a kérdéses jogvita praktikus szempontjai döntötték el, hogy például az in integrum restitutio milyen feltételek között és milyen esetekben volt megítélhető a jogsértést elszenvedett állam részére. Jellemző a választott jogterületem lassú fejlődésére a doktrínában, hogy Kertész István 1938-ban a nemzetközi felelősségről írott 263 oldalas könyvében a jóvátétel kérdését elegendőnek vélte egyetlen bekezdésben tisztázni, majd műve további részében az ellenintézkedésekkel foglalkozott. 1 1 "A rendszerint követett eljárás az, hogy a jogsértést elszenvedett állam először diplomáciai úton kísérli meg igényeinek érvényesítését. A pénzbeli kártérítésre irányuló követelések kielégítése gyakran szokott bekövetkezni kereskedelmi szerződések kötése vagy hasonló természetű gazdasági megállapodások alkalmával." Kertész István: Az állam nemzetközi felelőssége. Budapest, 1938, Grill p.234 23 A jóvátétel különböző módozatai - nevezetesen az eredeti állapot helyreállítása, az elégtétel és a kártérítés - fokozatosan egyre tisztább jogi kategóriát jelentettek a nemzetközi jog művelőinek és egyre egyértelműbbé vált ezek tényleges tartalma is. Dolgozatomban azt a kodifikációs tevékenységet vizsgálom, amelyet az ENSZ Nemzetközi Jogi Bizottsága az államok felelősségéről szóló Tervezet kidolgozása során végzett. Shabtai Rosenne joggal fogalmazhatott úgy, hogy "az államok felelőssége az egyik legbonyolultabb és legérzékenyebb kérdés, amelyet a Bizottság valaha is vizsgált" 2. Egyes szerzők kifejezetten azt állítják, hogy nem létezik konszenzus a gazdagabb és szegényebb államok között a nemzetközi felelősség legfontosabb kérdéseiben, a Nemzetközi Jogi Bizottságnak ezekben a kérdésekben nem volt mit kodifikálnia, legfeljebb a nemzetközi jognak a pozitív stipulációkra épülő fokozatos fejlesztésére tehetett kísérletet. 3 Munkámmal kísérletet teszek arra, hogy elemezzem a már megoldott és még megoldásra váró problémákat, a kodifikációs cikkelyek beágyazottságát, helyét a nemzetközi jog hagyományos elméletében és főként eddigi gyakorlatában, továbbá a Tervezetben lefektetett szabályok potenciális jövőbeni hatásait. A felelősségi alakzatok fejlődése a jogtudományban Bevezetésként Lauterpachtnak, a XX. század egyik legkiemelkedőbb nemzetközi jogtudósának gondolatait szeretném idézni arról, hogy véleménye szerint mely felelősségi szabályok tekinthetők az államok belső jogából eredeztethető általános jogelvnek. Tanulságos lehet összevetni ezeket az ENSZ Nemzetközi Jogi Bizottságában zajló kodifikációs folyamattal és az annak eredményeként elfogadott szabályokkal. Ezt követően a Lauterpacht által vizsgált, és egyik korai művében 4 bemutatott további ősi polgári jogi felelősségi jogintézményekre szeretnék rávilágítani, azzal a célzattal, hogy bemutassam, hogy ezek mennyire ismertek a nemzeti jogokban és mi a belső jogi szerepük. A célom nem az, hogy bizonyítsam, hogy ezek a jogintézmények a nemzetközi jogban általános jogelvek, vagy azok forrásaivá válhatnak, pusztán az analógiák, párhuzamok levonásának lehetőségét szeretném érzékeltetni, amely a világ különböző jogrendszereiből származó nemzetközi jogászok részére közös 2 The International Law Commission s Draft Articles on State Responsibility: Part 1, articles 1-35 comp. and ed. with introduction of Shabtai Rosenne Dordrecht, Boston, London,: Nijhoff, 1991, p.5. 3 Oliver, C. T. "Legal Remedies and Sanctions" In: International law of state responsibility for injuties to aliens. Ed: Richard B. Lillich, Charlottesville, (1983) University Press of Virginia 61-87; p Lauterpacht: Private Law Sources and Analogies of International Law, 186. p. 34 fogalomrendszert, közös nyelvet biztosít. Az alábbiakban említett elvek jelentős része a római jogból ered, amelyet Rivier a XIX. század végén mint a civilizált nemzetek közös jogának általános elveit ajánlotta a nemzetközi jogi viszonyokban alkalmazni. 5 Úgy vélhetnénk, hogy a kártérítés és a felelősség nemzetközi jogi kérdései prima facie megfelelhetnek belső jogi felelősségi és jóvátételi helyzeteknek. Mivel a jóvátétel jogelvei, jogintézményei hosszú évszázadok alatt csiszolódtak ki a polgári jogban, úgy gondolhatjuk, hogy az ott alkalmazott szabályok megfelelő transzformációja szolgált alapul a nemzetközi jog hasonló szabályainak kialakításánál. Lauterpacht egyenesen azt állította, immár hetvenöt éve, hogy egyes szabályok már be is épültek általános jogelvként a nemzetközi jogba. A helyzet sajnos nem ennyire kedvező, a jóvátétel szabályai, úgy tűnik, csak rendkívül lassan kristályosodnak ki a nemzetközi jogban. A felelősség polgári jogi alapelvei Lauterpacht értelmezésében. Lauterpacht fent idézett könyvében az alábbi alapelveket sorolja fel: 1. A vétkességi elv - a culpa-tól függő felelősség. 2. culpa in eligendo 3. A teljes kártérítés elve 4. Kamat 5. Elmaradt haszon (lucrum cessans) a.) A vétkességi elv A római jog nem használt általánosan elfogadott definíciót a culpa-ra. A római jogászok eseti jelleggel közelítették meg a problémát. A culpa lata, culpa in ommittendo, culpa levissima, culpa maior, custodia felelősség, valamint a diligens pater familias felelőssége, mind a felelősség különböző formációit testesítették meg. Római jogi értelmezésben a jogalanyoknak különböző helyzetekben eltérő gondossággal kellett, ügyeik vitelében eljárniuk, és az egymástól eltérő helyzetek ennek alapján élesen eltérő jogi minősítést nyertek. Ennek megfelelően csatlakoztatták a felelősség különböző alakzatait az eltérő gondatlansági fokozatokhoz. A koncepcióban azonban egységesnek tekinthető az az elem, hogy a vétkesség conditio sine qua nonja volt a felelősség beálltának. "Nincs felelősség vétkesség nélkül." - ez a kijelentés egyike volt a pandektista doktrína nagy axiómáinak. A pandektisták a római jog régi forrásait szabadon értelmezve próbálták a vétkességi elv általánosan elfogadott voltát igazolni. A vétkességi elmélet - úgy ahogyan azt ma ismerjük - Samuel Puffendorfnak, a De jure naturae et gentium című 5 A Rivier Principles du droit des genstome II. 42. p 45 munkájában jelenik meg először. Ennek a koncepciónak nagy befolyása volt Grotius elképzeléseire, ahogyan azt Lauterpacht is megjegyezte: "A nemzetközi jogban kevés olyan példa van, akár az elmélet, akár a gyakorlat vonatkozásában, amely oly tisztán haladna a nemzetközi jog alapítójának nyomdokain, mint a vétkesség nemzetközi jogi elvének tekintetében." Manapság a vétkesség, a deliktuális felelősségnek az alapját képezi minden modern jogrendszerben. (Például a francia Code Civil cikke, vagy például az osztrák ABGB cikke a vétkességet teszi a francia illetve az osztrák polgári jogi felelősség alapjává.) Elöljáróban szeretném megjegyezni, hogy a vétkességi elv nemzetközi jogi elismertsége, véleményem szerint legalábbis, kétséges 6. Mindenesetre érdekes a nemzetközi jog fejlődésének nyomon követésekor figyelembe venni azokat a változásokat, amelyek az államok felelősségének vonatkozásában a nemzetközi jog elméletében bekövetkeztek. b.) culpa in eligendo Sir Hersh Lauterpacht véleménye szerint a culpa in eligendo egy olyan jogi fikció, amely mind a magánjogban mind pedig a nemzetközi jogban létezik. E fikció lényege az, hogy a magánszemélyek és jogi személyek felelőssége kiterjed azoknak az ügynököknek a tevékenységére is, akiket alkalmaznak. A Justinianus-i kodifikáció koncepciójában a felelősség sarokköve a vétkesség volt. Néhány esetben azonban ez a megközelítés nem tette lehetővé a kielégítő gyakorlati megoldások alkalmazását. Éppen ezért alakult ki az a vélelem a római jogban, a hajósok és kocsmárosok tekintetében (nautae, caupones), hogy ők felelősek az alkalmazásukban álló személyek cselekedeteiért és mulasztásaiért is. Ennek elméleti alapjául az a megfontolás szolgált, hogy jogsértés esetén vélelmezték, hogy a kocsmárosok és a hajótulajdonosok gondatlanul jártak el az alkalmazottaik kiválasztásában, utasításukkal való ellátásában és ellenőrzésében. A Digesta szerint a juhász akkor is felelős a részére átadott birka haláláért 7, ha a birka halálát a juhász felügyelete alá tartozó, nem szabad pásztor okozta. A juhász hasonlóképpen felel azokért a károkért, amelyeket rabszolgái okoztak annak a személynek, aki a birkákat részére megőrzésre és gondozásra átadta 8. A felelősségi fok ebben az esetben a római jogban ugyanaz volt, mintha a juhász maga követte volna el a 6 A vétkesség nemzetközi jogi alkalmazhatóságát új szemszögből világítják meg a 2001 szeptember 11-én bekövetkezett események. Egyre egyértelműbbé válik, hogy egy állam felelőssé tehető abban az esetben is, ha kormányzata nem elég erős ahhoz, hogy az állam területén működő terrorszervezeteket megfékezze. Erről a kérdésről részletesen kifejti álláspontját Kovács Péter: Beaucoup de questions et peu de réponses. Autour de l imputabilité d un acte terrorist un etat. In: Anuario de derecho internacional XVII Lab D. 19, 2, 60, 7 - in Brósz - Pólay, Római jog, p Ulp D. 9,2,27,9 - in Brósz - Pólay, Római jog, p6 jogsértő cselekményeket. A culpa in eligendo számtalan polgári törvénykönyve beépült, mint a modern jogrendszerek magánjogát meghatározó fontos alapelv. (Lásd például a német BGB át.) c.) A teljes kártérítés elve Ahogyan Lord Blackburn mondta a Livingstone v. Raywards Coal Co., Ltd (1880) 9 ügyben: "Általános az a szabály, hogy amennyiben a jogtalanságot kártérítés megfizetésével kell jóvátenni, a kártérítés összegének meghatározásánál lehetőség szerint azt az összeget kell meghatározni, amelyik a sértett felet abba a helyzetbe hozza, amelyben abban az esetben lenne, ha nem szenvedte volna el a jogsérelmet." Ugyanezt az elvet erősítette meg Asquith L. J. a Victoria Laundry (Windsor) Ltd. v. Newman Industries, Ltd. ügyben. "Régóta létező szabály, hogy a kártérítés legfőbb célja az, hogy a jogsérelmet szenvedett felet - amennyiben ez pénzzel elérhető - olyan helyzetbe hozza, mintha a jogait tiszteletben tartották volna." 10 A német BGB szintén tartalmazza ezt az elvet (249..) "Az a személy, aki kártérítéssel tartozik, azt a helyzetet köteles létrehozni, amelyik akkor létezne, ha a felelősséget kiváltó körülmény nem következett volna be." A francia Cour de Cassation szintén lándzsát tört a teljes kártérítés elve mellett. "A kártérítés célja a kár által megbillentett egyensúlyt helyreállítani, olyan precízen amennyire csak lehet, és visszahelyezni a sértett felet a felelős anyagi eszközeivel abba a helyzetbe, amelyben lenne, hogyha a kárt okozó aktus nem következett volna be." 11 A magyar polgári jog szintén egyértelműen fogalmaz a Ptk (1) bekezdésében. A teljes kártérítés elvét az angol jogban gyakran nevezik az in integrum restitutio doktrínájának. 12 Ez az elnevezés némileg zavart keltő, elsősorban a kontinentális jogrendszerek jogászainak, hiszen a teljes kártérítés az angolszász joggyakorlatban szinte soha nem az eredeti állapot helyreállításával, hanem kártérítés megfizetésével történik. d.) Kamat "Alkalmazható-e a nemzetközi jogra a magánjog azon általános szabálya, hogy ha az adós pénzbeli kötelezettségével késedelembe esik, a hitelezőnek joga van kamatot követelni anélkül, hogy a ténylegesen bekövetkezett kárát bizonyítania kellene? " 13 Ez a kérdésfeltevés Sir Hersh Lauterpachttól ered, aki szerint - tekintettel a nemzetközi választott bíróságok ítéletére, így különösen az orosz jóvátétel ügyére, a Cape Horn Pigeon ügyre, valamint a Peru elleni 9 (1880) AC 25,39 10 (1949) 2 KB 528, p Civ 2eme civ 28 oct Pl. Ogus: The Law of Damages, 17 p., Lauterpacht op. cit., 147 p. 13 Lauterpacht op. cit., 172. p. 67 francia követelés ügyére - pozitívan válaszolható meg a kérdés, azaz a nemzetközi jogban is elfogadott, hogy a pénzkövetelések után kamat jár, amennyiben az adós késedelembe esik. Meggyőződésem, hogy ennek a kérdésnek a vizsgálata további kutatásokat igényel. I. Ogus The Law of Damages című művében, hivatkozva a London, Chatam és Dover Rail Co. v. South East Rail Co. ügyet, fejti ki, hogy "az adósság meg nem fizetésére vezetett kereset során a common lawban a felperes se kártérítést, se kamatot nem követelhet a tartozás késedelmes megfizetésére vonatkozóan". 14 Mindamellett van néhány fontos kivétel. Összhangban mindazzal, amelyet Lord Ellenborough fejtett ki a De Havilland v. Bowerbank ügyben 15, a felperesnek joga volt kamatot követelni, amennyiben a szerződés rendelkezései, a felek magatartása vagy a kereskedelmi szokás ezt megkívánta, azaz, ha a felek hallgatólagosan vagy kifejezetten ebben megegyeztek. A francia Code Civil cikke úgy rendelkezik, hogy pénzkövetelés után kamat csak abban az esetben jár, hogyha a szerződő felek erről az általuk kötött megállapodásban kifejezetten rendelkeztek. Mindazonáltal néhány más modern jogrendszerben a pénzkövetelés esetén követelhető késedelmi kamat. Így például a BGB a alapján 4%-os kamat számítható fel ilyen esetekben a késedelmes fizetésű pénzkövetelésekre. A római jogban, az úgynevezett bona fides-en alapuló szerződések esetén számítottak fel kamatot, ha az adós késedelembe esett pénztartozásával 16. A középkorban a kánonjog tiltotta az uzsorát, és ezzel összefüggésben kamat kikötését is semmisnek tekintette pénzkövetelések vonatkozásában. Mindezeket a középkori jogászok az evangéliumok tanítására építették 17. Ezzel együtt az adós késedelme fontos kivételnek számított és ilyenkor a kamat felszámolását is megengedhetőnek tartották, méghozzá azon az alapon, hogy a hitelező ebben az esetben nem mint uzsorás jut hozzá plusz jövedelemhez, hanem egyszerűen késedelem következtében elszenvedett kárt kompenzálja az adós azzal, hogy kamatkötelezettséget kénytelen magára vállalni. Az általános jogelvek fejlődésével- és ezen koncepció szerepével kapcsolatban is érdekes megfigyelni, hogy a nemzetközi jogászok elképzelése az általános jogelvekről nem feltétlenül azonos az államok ténylegesen érvényesülő gyakorlatával. Lauterpacht idézett művében a kamatfizetési kötelezettséget általános jogelvnek mondta, és ez az felfogás tükröződött néhány nemzetközi bírósági döntésben is. Ugyanakkor feltételezhető, hogy Lauterpacht idején egyáltalán nem volt az államok többségében elfogadott elv az, hogy az adósnak pénztartozásra vonatkozó késedelme esetén kamatfizetési kötelezettsége van. Elképzelhető, hogy a 14 (1893) AC (1893) AC Marcianus D. 22,1,32,2 Afr. D. 46,6,10. Paulus D. 19,2,54 17 Szent Lukács Evangéliuma 6,35 Szent Máté Evangéliuma 25,14, valamint: Ezekiel 18,17 78 nemzetközi jogfejlődést nem is az befolyásolja igazán, hogy milyen jogelveket minősíthetne egy összehasonlító jogi kutatás csaknem minden "művelt nemzet" jogában elfogadott általános elvekként. Elegendő az, hogy a befolyásos nemzetközi jogászok közössége higgyen abban, hogy egyes jogi elvek ilyenként elfogadhatók. 18 Meggyőződésem szerint a kamatok megítélésének kérdése teljes egészében összefonódik az elmaradt haszon megtérítésére vonatkozó jogi előírásokkal. Elméletben elképzelhető egy olyan jogrendszer, amelyik elutasítja az elmaradt haszon és a késedelmi kamat megfizetésének kötelezettségét. Miután azonban azonos súlyú jogintézményekről van szó, és mindkettő a hibás teljesítés jogkövetkezményének kiküszöbölésére szolgál, nehezen hihető egy olyan jogrendszer, amelyik elfogadja az egyiket, és ugyanakkor elutasítja a másikat. e.) Lucrum cessans - Elmaradt haszon Lucrum cessans-nak, azaz az elmaradt haszonnak, szintén római jogi gyökerei vannak. Az elismert római jogászok szerint a kár két részre osztható. Egyrészt a létező javakban bekövetkezett értékcsökkenésre (amelyik hiányzik "quantum-abest" 19 ) és az elmaradt haszonra ("quantum lucari potui" 20 - "az a haszon, amit valaki elérhetett volna"). A korábbi fogalomra, mint damnum emergens-re,, az utóbbira pedig mint lucrum cessansra hivatkoztak a középkori pandektisták. A római jogban értékcsökkenésen az adott dolog forgalmi értékében bekövetkezett változást értették. A rómaiak ugyanis elutasították, hogy figyelembe vegyék azt az érzelmi értéket, amelyet a felperes saját személyében csatolt a károsodott javaihoz, azaz elutasították, hogy kártérítést adjanak az úgynevezett pretium affectionisért. Az elmaradt haszon a középkorban ellentmondásba került az uzsora elutasításának fontos jogi elvével. A katolikus egyház elutasította az uzsorát, és ezért a keresztény jogászok gyakran visszautasították az elmaradt haszon megtérítésének a lehetőségét is. Az egyetlen kivételt ezen főszabály alól a kereskedők osztálya jelentette, akik nemcsak damnum emergenst, hanem lucrum cessans-t is követelhettek. 21 Manapság a két fogalom közötti különbség kezdi elveszteni a jelentőségét, hiszen gyakorlatilag minden jogrendszerben biztosított az elmaradt haszon megtéríthetősége. (Például: a francia Code Civil cikke, vagy a BGB 252. cikke rendelkezik ilyen értelemben.) Scott (ed), The Hague Court Reports 316. p. 19 Paulus. D. 48, 8, Paulus, D. 46, 8, Langue: Schadensersatz und privatstrafe in der mittelalterlichen rechtstheorie, 81 p. 22 Lauterpacht, op. cit., 139. p., 89 A felelősség néhány további ősi elve Sir Hersh Lauterpacht által felállított elveket az alábbiak szerint lehetne összefoglalni: A jogalanyok felelősek azokért a károkért, amelyeket vétkesen okoztak akár személyesen, akár szerveiken vagy ügynökeiken keresztül. A jogsérelmet szenvedett fél nemcsak a damnum emergens megtérítését követelheti, hanem a lucrum cessans megfizetését is, továbbá lejárt pénzkövetelések késedelmes megfizetése esetén joga van a kamatra is. Ezek az alapelvek, amelyekre Sir Hersh Lauterpacht rávilágít, lényegében kizárólag a sértett fél érdekének megóvását szolgálták. Szeretnék Lauterpacht elemzésén túlmenően néhány olyan jogi elv általánosságára hivatkozni, amelyek a jogsérelmet okozó felet jogosítják, pontosabban kijelölik azokat a kereteket, amelyek között a jogsérelmet elszenvedett fél követeléseket támaszthat a jogsértést okozóval szemben. Így különösen fontosnak tartom a kárenyhítési kötelezettséget, a közvetlen kár és az adekvát kauzalitás fogalmát, a kártérítés büntetésjellegének kizárását, valamint a pénz szerepének néhány sajátos vonását a különböző országok polgári jogának kártérítésre vonatkozó elveiben. a.) Kárenyhítés A jelen tanulmány olvasója valószínűleg nem találja meglepőnek, hogy a kárenyhítés kötelezettsége szintén a római jogászok által kifejlesztett alapelv. A Digestában a következőket olvashatjuk: "id est quantum sine ipsius incommodo fieri potest operam dare, ut quam minime detrimento sit ea res emptori" - "Az eladónak mindent meg kell tennie, amellyel a saját érdekeit nem sérti, abból a célból, hogy a vevő a dologból a lehető legkisebb kárt szenvedje el" 23, amennyiben a vevő késedelembe esik. Például, amennyiben a vevő határidőre nem vitte el az általa vásárolt bort, az eladónak, ahelyett, hogy a vevő borát kiöntötte volna, új hordókat kellett bérelnie, hogy az azévi borát el tudja helyezni. Manapság ez az elv már minden jogrendszerben elfogadott. A legismertebb brit példa a kárenyhítési kötelezettségre a Viscount Haldane L. C döntésében található, a British Westinghouse ügyben 24, amelyben a bíró kifejtette, hogy a felperesnek kötelessége a kár enyhítése és ezen kötelezettség elmulasztása a megítélendő kártérítés összegét növelte volna. A kárenyhítés kötelezettségével kapcsolatban a német BGB a az alábbiak szerint rendelkezik: "Ha a sértett fél vétkessége hozzájárult a jogsérelem bekövetkeztéhez, a sértett félnek járó kártérítés kötelezettsége és a kártérítés mértéke a körülményektől válik függővé, különösen attól, milyen mértékben okozta a jogsértést az egyik vagy a másik fél. Ez abban 23 D 18,6,1,3 24 (1912) AC 673 910 az esetben is érvényes, ha a sérelmet szenvedett fél vétkessége a jogsértés elhárítására vagy csökkentésére vonatkozó mulasztásban nyilvánul meg." A kárenyhítés kötelezettségét a Magyar Polgári Törvénykönyv a is magában foglalja. b.) A pénznek, mint a kártérítés általános egyenértékesének jogi koncepciója Már Ószövetség is megfogalmazta a pénz jelentőségét: "Vigasságnak okáért szereznek lakodalmakat, és a bor vidámítja meg az élőket: és a pénz szerzi meg mindezeket" 25. Az a koncepció, miszerint a pénz megfelelő eszköz bármi egyéb dolog kifejezésére, mérésére, nemcsak a közgazdaságtudománynak, de a jogtudománynak is egy sarkalatos pontja volt. Grotius, a nemzetközi jog atyja a De jure belli ac pacis c. művében szintén aláhúzta ezt, amikor kifejtette, hogy a pénz az értékkel rendelkező dolgok közös mértéke 26. A pénz gazdasági funkciója az, hogy általános egyenértékesként szolgáljon. Ez a gazdasági szerep tény, amely már azelőtt is létezett, hogy ezt a tudósok felismerték volna. Ezen felül azonban a jogtudományban, különösen a deliktuális felelősséggel összefüggésben, azt a fikciót állították föl, hogy a pénz alkalmas lehet olyan dolgok mérésére is, amelyeknek nincs piaci értékük. A jogászok azért fejlesztették ki ezt a fikciót, hogy képesek legyenek a nem gazdasági jellegű veszteségek megtérítését is biztosítani. Ahogyan azt A.I. Ogus a The Law of Damages c. művében kifejtette: "elvesztett évek az életből, egy megsérült végtag; ezek egyikét sem lehet helyreállítani, semmilyen pénz sem teheti a rokkanttat újra egészségessé. Ezekben az esetekben a kártérítést másfajta értelemben kell értenünk, ekkor az lesz a cél, hogy a felperest a boldogság valamilyen alternatív módjával elégítsük ki a bekövetkezett szerencsétlenségért." 27 Első látásra talán embertelennek látszik, hogy kifejezhető egy édesanya fájdalma pénzben, aki elvesztette fiát egy repülőgép balesetben. Valójában azonban a pénznek, mint általános kártérítési, számolási egyenértékesnek az elfogadottsága teszi lehetővé, hogy egy törött vázán, egy törött lábon keresztül egy megtörött szívig mindent - legalábbis elméletben - pénzzel kárpótolni lehessen és ez meglátásom szerint, a jog fejlődésének talán legjelentősebb lépése volt. Már a Tizenkéttáblás Törvény is kétfajta lehetőséget kínál föl a jogsértett személynek. Vagy tegye meg ő is ugyanazt a fizikai, testi károkozást-csonkítást, amelyet neki kellett elszenvednie, vagy pedig elégedjen meg a kártérítés formájában nyújtott jóvátétellel 28. Kisebb súlyú fizikai behatások esetén, mint például arculcsapás, fülön ütés, botütés 25 Szent Biblia, Prédikátor Könyve 10,16 (Károli Gáspár féle fordítás) 26 Grotius, Hugo: De iure belli ac pacis, (ford.: Kelsey. Francis W.) OUP, 1925, 104. p- 27 A.I. Ogus, op. cit. 117 p. 28 Zlinszky János : A tizenkéttáblás törvény töredékei, Nemzeti tankönyvkiadó, Budapest, 1995, 26. old 1011 esetében az actio injurianum nem terjedt ki a viszonzás lehetőségére, mindössze arra jogosította föl a jogsérelmet szenvedett félt, hogy meghatározott összegű pénzbeli ellentételt követeljen jogsérelmének orvoslásaként. Rupitias sarcito azaz, a károkozást meg kell téríteni, rendelte el az ősi törvénykönyv 29. A nemzetközi jog nagymértékben hasznosíthatta jog általános fejlődése során kialakult legfőbb koncepcionális elemeket. A XIV-XV. századra természetessé és magától értetődővé vált az a gondolat, hogy a bekövetkezett jogsértések orvoslásának egyik legfontosabb módja a pénzbeli kártérítés megfizetése, amely nemcsak a tényleges vagyoni hátrány kompenzációjára szolgál, de olyan morális károk és egyéb vagyoni károk megfizetésére is, melyek konkrét, számszerűsíthető anyagi értékkel nem rendelkeznek. c.) Indirekt kár. A közeliség, az adekvát kauzalitás és az előreláthatóság A Code Civil cikke tartalmazza a közvetett kár doktrínáját. A francia jogban a közvetlen kár alatt azt a kárt értik, amely csak távoli okozati kapcsolatban áll a bekövetkezett jogsértéssel. A common law országaiban az előreláthatóság, az adekvát kauzalitás doktrínája vagy a megfontolási teszt, nagyon hasonló szerepet játszik, mint a közvetett kár francia alapelve. Az angol jogban az egyének csak cselekményeik közvetlen és természetes következményeiért felelnek, ami ugyanaz, mintha azt mondanánk, hogy az egyének csak abban az esetben felelősek, ha a jogsértő magatartás és a bekövetkezett kár között tiszta és egyértelmű kapcsolat van. Az előreláthatóság a vétkességi elvből ered, de a szerződéses jogon belül önálló elvként jelentkezik. Ha az alperes cselekményei nem voltak előreláthatóak, akkor nem vétkes, és ebből következően nem is felelős. A francia jog vonatkozásában Pothier fogalmazta meg ezt az elvet, Traité des obligations című művében 30, amely elv később a Code Civil cikkének alapjává vált. A nevezett cikk szerint: "Az adós csak azokért a károkért és kamatokért tehető felelőssé, amelyeket előre láthatott, vagy amelyeket előre láthatott volna a szerződésből eredően." Ezt az elvet az angol jog megfontolási tesztként ismeri (contemplation test), ahogy azt a Hudley v. Baxendale döntés is magába foglalja: "ahogyan ez valószínűség szerint feltételezhetően a két fél megfontolásának részét képezte, amikor megkötötték a szerződést, mint a szerződésszegés lehetséges eredménye" 31. Ezt a döntést az angol bíróságok más helyen is megerősítették Ibid 30 Pothier, Traité des obligations 29 p. 31 (1854) 9 AC Pl.: Koufos v. Czanikow Ltd (1969) 1 AC12 d.) A jóvátétel nem büntetés Ezen doktrína szerint a kártérítésnek a kárral kell összhangban állnia, nem pedig a jogsértéssel, amelyet a sérelmet szenvedett félnek okoztak. A kontinentális jogrendszer álláspontját Henri, Léon és Jean Mazeaud valamint Francois Chabas híres könyve, az Obligations théorie générale is kifejezi, mely szerint "a kártérítés nagysága összhangban kell, hogy álljon a jogsérelem nagyságával és a kártérítés mértéke az elszenvedett jogsérelmektől és nem pedig a vétkesség fokától függ" 33. Ez utóbbi súlyossága befolyásolhatja a kártérítés mértékét, hiszen a bíró, aki a felelőst marasztalja, nem büntetést mér ki rá, hanem egy kár megtérítésére kötelezi. Még fontosabb az, hogy ezt az elvet a Cour de Cassation is megerősítette. "Figyelembe véve, hogy a jóvátétel összege, amellyel az elszenvedett jogsérelmet kompenzálják, az elszenvedett kár nagyságával összhangban számíttassék ki anélkül, hogy a vétkesség foka bármilyen befolyással bírhatna nevezett jóvátétel mértékére." 34 Az angol common law vonatkozásában G. H. Treitel a "The Law of Contract" művében aláhúzta, hogy "általában a kártérítés az alperes veszteségére épül" 35. A. I. Ogus szintén hangsúlyozta, hogy "a kártérítési ítélet célja az alperes kompenzációja" 36. "A legfontosabb elv", írta, a "Rookes v. Barnard 37 és a Cassel and Co., Ltd. V. Broome 38 ügyekből kifolyólag az, hogy általában megtorló kártérítést nem szabad megítélni" 39. Az az elv, hogy példát statuáló büntető kártérítést (exemplary damages) ne lehessen megítélni, meglehetősen új a brit deliktuális felelősség jogában és nem is kivételek nélkül való. Ezen kívül, A. I. Ogus szerint, a brit nemzetközösségben is ellentmondásos volt ennek az elvnek a fogadtatása. Új-Zélandon például követték ezt az elvet, míg Ausztrália kifejezetten visszautasította alkalmazását 40. Mindazonáltal úgy tűnik, hogy minden common law országban elfogadott az, hogy büntető jellegű kártérítés megítélésére szerződésszegés esetén nem kerülhet sor. Ez az elv az Addis v. Gramaphone Co. ügyre nyúlik vissza, melyben 1909-ben döntött a bíróság 41. Mindent összefoglalva úgy tűnik, hogy - legalábbis a szerződéses jog területén - általánosan elfogadott jogelv mind a kontinentális, mind pedig a common law országokban, hogy a kártérítés soha nem eredményezheti a károsult megbüntetését. Más szavakkal, a kártérítésnek az elszenvedett 33 Mazeaud - Chabas: Obligations théorie générale 736 p. 34 Civ 2eme civ 8 mai 1964 J.C. PP II Treitel The Law of Contract 32. p. 36 Ogus, op. cit. 32. p. 37 (1964) AC (1972) AC Ogus, op. cit. 32. p. 40 ibid. 41 (1909) AC13 kárral és nem pedig a kárt okozó vétkességének fokával kell összhangban állónak lennie. e.) A szerződésszegés egyes polgárjogi jogkövetkezményei és az ebből eredő nemzetközi analógiák Több nemzetközi jogász hangsúlyozta, hogy az állam felelőssége analóg helyzetet teremt ahhoz a helyzethez képest, amely a polgári jogban a deliktuális felelősség keretében a sértett és a jogsértést elkövető között fennáll. Szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy az államok felelőssége sok tekintetben még szembeszökőbb hasonlóságot mutat a szerződések, illetve azok megszegésének polgári jogi vonatkozásaival. Különösen érdekes e tekintetben Anzilotti Theoria generale della responsabilita dello stato nel diritto internazionale c. művében kifejtett koncepciója 42. Anzilotti úgy vélte, hogy az államok egymás közötti kapcsolataival és a magánszemélyek egymás közötti kapcsolataival az analógia azért nehezen értelmezhető, mert a magánjog egyfajta magatartásra kötelezi az egyéneket, magánszemélyeket, ezzel szemben az államok csak a saját akaratuknak vannak alávetve. Talán éppen ezért rokonítható inkább a szerződések jogával az államok jogi helyzete - a polgári jogon belül, felelősségi jogi értelemben - mint a deliktuális kapcsolatok magánjogi rendezésével. Ez utóbbi teljes egészében a törvényhozó által előre lefektetett és rendezett elvek alapján történik, viszont az egyének szerződéses kapcsolatában személyes viszonyuk és akaratuk a döntő, és ezáltal viselkedésük és szerepük rokoníthatóvá válik az államok egymás közötti viszonyaihoz. I. fejezet A jóvátételi cikkek fejlődése az ENSZ Nemzetközi Jogi Bizottságának Államok Felelősségéről szóló szerződéstervezetében 1.1 A kodifikáció kezdeti szakasza Már a Nemzetek Szövetségében is felmerült a nemzetközi jogi felelősség kodifikációjának szükségessége és a Tanács által 1924-ben megbízott 17 tagú bizottság ezt a témakört is javasolta felvenni a szervezet kodifikációs 42 Anzilotti, Theoria generale della responsabilita dello stato nel diritto internazionale 79. p. 1314 programjába. 43 Hosszas előkészítés után a felelősségi jog egy területét, az állam területén idegeneknek okozott károkkal kapcsolatos szabályokat kísérelték meg kodifikálni 44, de az 1930-as hágai kodifikációs konferencia nem járt sikerrel 45. Amikor az ENSZ Nemzetközi Jogi Bizottsága 1949-ben tartott első ülésén listát készített azokról a témákról, amelyek kodifikációját szükségesnek tartotta, a tizennégy kiválasztott téma között szerepelt az államok felelőssége is 46. Az ENSZ Közgyűlése 468. plenáris ülésén december 7-én hozta meg 799. (VIII.) számú határozatát "Felkérés az államok felelősségével kapcsolatos nemzetközi jogi szabályok elveinek kodifikációjára" 47 A Nemzetközi Jogi Bizottság, majdnem két évvel később, 1955-ben jelölte ki, az első Special Rapporteurt ezen a területen Garcia Amador személyében. A Special Rapporteur hat jelentést terjesztett elő 1956 és 1961 között, és ezek közül a hatodikat szentelte a kártérítés témakörének. Jelentésében az államok felelősségének kérdését a külföldieknek okozott jogsértések problémájára korlátozta. Bár volt némi eszmecsere a Bizottságban az államok felelősségének kérdésköréről ebben a periódusban, de a Special Rapporteur jelentéseit soha nem tárgyalták meg, és soha nem is fogadta el őket a Bizottság. Az államok felelősségének kérdését az ENSZ Közgyűlése újra napirendre tőzte 1960-ban az 1505 (XV.) számú határozatával (1960. december 12.) mely "az elkövetkezendő munka a nemzetközi jog kodifikációja és progresszív fejlesztési területén" címet viselte, valamint az 1686 (XVI.) számú határozatával, melyet december 18-án fogadtak el, és amely szintén az államok felelősségével kapcsolatos munka folytatását javasolta az ENSZ Nemzetközi Jogi Bizottságának. A fent említett határozatokat követve, a Nemzetközi Jogi Bizottság 1962-ben felállított egy Albizottságot az államok felelősségének kérdéseit 43 Nagy Károly: Az egyének és jogi személyek sérelmére elkövetett nemzetközi jogsértések, Szeged, 1978 Acta Universitatis Szegediensis de Attila József nominate, p Société dés nations, Comité d experts pour la codification progressive du droit international. 2. session Janvier 1926 Questionnaire No. 4 Responsabilité des États en ce qui concerne les dommages causés sur leur territoire а la personne ou aux biens d étrangers Genf, R. Quadri: Cours Général de droit international public. Recueil des Cours, 1964 Tome p 46 YBILC, 1949, Report to the General Assembly, 281. p. 47 A határozat angol nyelvű szövege a következő: The General Assembly, Considering that it is desirable for the maintenance of peaceful relations between States that the principles of international law govering State responsibility be codified, Noting that the International Law Commission at its first session included the topic "State responsibility" in its provisional list of topics of international law selected for codification Requests the International Law Commission as soon as it considers it advisable, to undertake the codification of principles of international law govering State responsibility". 1415 tanulmányozandó. Az albizottság elnöke Roberto Ago lett. Szintén döntés született arra nézve, hogy az egész témát de novo tárgyalja az Albizottság ban Ago jelentést 48 terjesztett elő, amelyet mind az Albizottság, mind pedig a Nemzetközi Jogi Bizottság részére megküldött. Ez a jelentés részletes programot tartalmazott az államok felelősségére vonatkozó szabályok kidolgozására vonatkozólag. Roberto Ago, a kodifikáció főbb irányvonalait leíró tervezetét az államok felelősségével kapcsolatos alapvető szabályok definíciójával nyitotta. A jelentésben lévő kodifikációs program utalt az államok jóvátételi kötelezettségének témakörére is, ugyanis a nemzetközi felelősség formái és következményei között felsorolta a jóvátételi kötelezettséget és a szankciók alkalmazásának jogát. 49 A jelentés az in integrum restitutiot, azaz az eredeti állapot helyreállítását, az egyenértékessel történő jóvátételt, azaz a kártérítést és az elégtételt írta le, mint a jóvátétel három lehetséges formáját. 50 Roberto Ago jelentését az Albizottság és a Bizottság egyhangúlag elfogadta, és ezt követően ban kinevezték az államok felelősségéről szóló témakör Special Rapporteurjének. Ebben a minőségében Ago nyolc jelentést terjesztett elő a Bizottság részére. Első jelentésében 51 összefoglta az államok felelősségével kapcsolatban végzett korábbi munkáját. alta az államok felelősségével kapcsolatban végzett korábbi munkáját. A másodikban 52 az államok felelősségének eredetével foglalkozott, míg a harmadik, negyedik, ötödik, hatodik, hetedik és nyolcadik 53 jelentésben az államok felelősségére vezető nemzetközi jogsértő aktusok legfontosabb elveivel foglalkozott. Az ENSZ Nemzetközi Jogi Bizottsága mindaddig nem tudott érdemben foglalkozni az államok felelősségének kérdésével, amíg be nem 48 YBILC, 1964 vol II 227. p. 49 Ibid. 50 Az Ago jelentésében leírt kategóriák előképe már a Nemzetek Szövetsége által a felelősségi kérdések kodifikációja érdekében a kormányok részére megküldött kérdőív is az alábbiak szerint csoportosította a megválaszolandó kérdéseket: "(a) performance of the obligation? (b) Pecuniary reparation? What factors are to be taken into account in calculating the indemnity? Actual proved losses? Loss of profits? Indirect damage: if this is not admissible, how is it to be distinguished from direct damage? Moral damage? May an interest be granted? Is account to be taken of expebses incurred for the purpose of obtaining reparation from the State responsible for the damage in question? (c) Reparation other than pecuniary? Apologies? Punishment of the guilty individuals? " League of Nations, Conference for the Codification of International Law. Bases of discussion 3. vol. Responsibility of States for the damage caused in their territory to the person or property of foreigners (Geneva, 1929) 51 YBILC, 1969 vol I pp. 52 YBILC, 1970 vol II 177. p. 53 YBILC 1972 vol II 71. p., YBILC 1975 vol II pp., YBILC 1976 vol I.,(Part One) 3. p., YBILC 1977, vol II (Part One) 3. p., YBILC 1978, vol II (Part One) 31. p., 1979 vol II. (Part One) 3. p. YBILC, 1970 vol II pp. 1516 fejezte a szerződések jogának kodifikációját. Ezt követően általános értelemben megvitatták és elfogadták a Special Rapporteur első jelentését ben, valamint a második jelentését ben. Ezt követően a Bizottságnak nem volt újra ideje, hogy az államok felelősségének témakörével foglalkozzon egészen a 25. ülésszakig. Ezen az ülésszakon, 1973-ban, a Bizottság elkezdte az államok felelősségéről szóló szerződéstervezet első részének előkészítését ban a Közgyűlés ajánlására (2926 XXVII. számú határozat) a Nemzetközi Jogi Bizottság általános tervet 56 fogadott el az államok felelősségére vonatkozó szerződéstervezet struktúrájára. Az általános terv értelmében az egyezmény három részből állt volna. Az első rész foglalkozott volna az államok felelősségének eredetével, a második rész az államok felelősségének tartalmát, formáit és fokozatait, míg a harmadik a viták rendezését és a nemzetközi felelősség végrehajtását tartalmazta volna. Az általános terv előírta, hogy a kártérítés mértékével és azzal a kritériumrendszerrel, amely a kártérítés megállapítására alkalmas, a szerződéstervezet kidolgozása során részletesen foglalkozni kell. Az ENSZ Nemzetközi Jogi Bizottsága a 32. ülésszakáig a szerződéstervezet első részének kidolgozásával kapcsolatos munkára koncentrált. Ennek a munkának eredményeképpen 1980-ban fogadták el ezt a részt 57, amely nem tartalmaz a jóvátétellel kapcsolatban rendelkezéseket. Egyetlen kivételt e tekintetben a 35. cikke képez, melynek elnevezése: "fenntartás a károk megtérítésével kapcsolatos kártérítés vonatkozásában". A 35. cikkét 1979-ben, 35. ülésén illesztette be az ENSZ Nemzetközi Jogi Bizottsága, a szerződéstervezet első részébe. Ezen az ülésen azokkal a problémákkal foglalkoztak, amelyek a szerződéstervezet 5. fejezetében, a jogellenességet kizáró körülmények alatt szerepeltek 58. A vita arra a következtetésre vezetett, hogy önmagában az a tény, hogy egy aktus nem minősül jogszerűtlennek, nem eredményezi egyben azt is, hogy az állam minden kártérítési kötelezettsége alól mentesül, amennyiben jogszerű magatartásával a másik államnak mégiscsak kárt okozott ben Roberto Agot a hágai Nemzetközi Bizottság bírájává választották. Ennek következtében Special Rapporteuri megbízatását a Nemzetközi Jogi Bizottságban Willem Riphagen vette át. Az új Special Rapporteur hét jelentést készített 1980 és 1986 között különböző kérdésekről a Tervezet második és harmadik részével összefüggésben. 54 YBILC, 1969 vol I., pp. 55 YBILC, 1970 vol II, és pp. 56 YBILC, 1975 vol II pp. 57 Az 1980-ban elfogadott szövegtervezet magyar nyelven is megjelent: Nagy Boldizsár (ed) Nemzetközi jogi szerződések és dokumentumok Tankönyvkiadó, Budapest p. 58 YBILC, 1979, vol II (Part One) p 133, art 31 1617 1.2 Riphagen jelentései és ezek kifejtése a Bizottságban Riphagen első jelentését 1980-ban terjesztette elő a nemzetközi felelősség tartalmáról, formáiról és fokozatairól 59, ezeket részletesebben azonban a Special Rapporteur csak második jelentésében elemezte 60. A Special Rapporteur harmadik 61 és negyedik 62 jelentésében felülvizsgálta azt a munkát, amit eddig végeztek az államok felelősségének területén és elemezte a szerződéstervezet második és harmadik részének lehetséges tartalmát. Ezenfelül egy rövid katalógust is közölt a nemzetközi jogsértő aktusok lehetséges jogkövetkezményeiről. Riphagen ötödik jelentésében cikk tervezetét nyújtotta át összhangban a korábbi jelentéseivel, annak érdekében, hogy "felgyorsítsa a téma tanulmányozását". Hatodik jelentésében 64 részletesebben kommentálta ezeket a cikkelyeket. A hatodik és a hetedik cikk, a nemzetközi kötelezettség megszegésével foglalkozott. Az eredeti állapot helyreállításával, a restitutio in integrum szűkebb értelemben vett megközelítését a Special Rapporteur részletesen is kifejtette. A jelentés részletezve különböztette meg azokat a kötelezettségeket, amelyek közvetlenül a másik államnak okozott jogsértésből erednek azoktól a kötelezettségektől, amelyek azzal összefüggésben merülnek fel, hogy a másik állam jogait annak állampolgárain keresztül sértik meg. Az idegen állampolgárokkal szemben alkalmazott jogsértésekkel kapcsolatban Riphagen mérlegelte, hogy a jogsértést elkövető államnak lehetőséget kelle adni az eredeti állapot helyreállítása mellett a jóvátétel alternatív módjaira is, választási lehetőséget biztosítva a jogsértő állam részére, és ezzel kapcsolatban részletes elemzést csatolt a jelentéshez. 1.3 A Tervezet formálása a Bizottságban Az ENSZ Nemzetközi Jogi Bizottsága 1980-ban kezdett el az államok felelősségéről szóló szerződéstervezet második részével részletesen foglalkozni, amely a nemzetközi jogi felelősség tartalmának formáit és fokozatait elemezte. A Nemzetközi Jogi Bizottság 32. ülésén 65 (1980), Riphagen első jelentését tanulmányozták részletesen, 1981-ben vizsgálták meg második jelentését (33. és 34. ülés), végül 1982-ben került sor a harmadik jelentés részletes elemzésére ben az ENSZ Nemzetközi Jogi Bizottsága a második rész első hat cikkének tervezetét a Szövegező Albizottság elé utalta. Ezek a cikkek rendelkeztek azokról az általános 59 YBILC, 1980 vol II., Part One pp. 60 YBILC 1981 vol II, Part One pp. 61 YBILC, 1982, vol II (Part One) 22. pp. 62 YBILC, 1983, vol II (Part One) 3. p. és Add.1 63 YBILC, 1984, vol II (Part One) 1. p. 64 YBILC, 1985, vol II (Part One) 3. p. 65 YBILC, 1980, vol II (Part Two) pp. 1718 elvekről, amelyek a nemzetközi jogsértő aktus jogkövetkezményeire vonatkoztak ban, a 35. ülésén foglalkoztak Riphagen negyedik jelentésével, és a Szövegező Albizottság ideiglenesen elfogadta az elé terjesztett első három cikket a Tervezet második részéből. A Nemzetközi Jogi Bizottság 1984-ben, 36. ülésén foglalkozott a Special Rapporteur ötödik jelentésével - melyben Riphagen cikktervezeteket fogalmazott meg a jóvátétel vonatkozásában - majd 1985-ben került terítékre a hatodik jelentés, amely az előzőt részletezte és indokolta. A szerződéstervezet Riphagen által előterjesztett cikkeinek struktúrája általános értelemben elfogadhatónak minősült. A Nemzetközi Jogi Bizottság ekkor sok kérdést újra áttekintett 66 a második résszel kapcsolatban, a Special Rapporteur előzetes jelentését téve meg a megbeszélés alapjának. Az érintett témák átfogó jelentése után 1986-ban az ENSZ Nemzetközi Jogi Bizottsága, 36. ülésszakán, a Szövegező Albizottság elé utalta a szerződés 6-16-ig terjedő cikktervezeteit, amelyek többek között a kártérítéssel kapcsolatban is rendelkezéseket tartalmaztak Munka a Bizottságban Arangio Ruiz idejében Mivel 1987-ben Riphagent nem választották újra a Nemzetközi Jogi Bizottság tagjának -, a Bizottság Arangio Ruizt nevezte ki az államok felelőssége témakör Special Rapporteurjének között a Special Rapporteur négy jelentést készített a Nemzetközi Jogi Bizottság számára. Első jelentésével 68 az új Special Rapporteur néhány általános megjegyzést tett az eddig elkészített cikkelyekkel kapcsolatban. Aláhúzta, hogy eddig nem tettek megfelelő különbséget a nemzetközi jogsértések két fő csoportja között, nevezetesen a nemzetközi deliktumok és a nemzetközi bűncselekmények között. Ruiznak az volt a véleménye, hogy a nemzetközi bűncselekmények súlyosabb problémákat vetnek fel, mint a deliktumok, és éppen ezért a Bizottságnak először az utóbbiból fakadó kötelezettségekkel összefüggő kérdések rendezésére kellene koncentrálnia. A Special Rapporteur azt javasolta a Bizottságnak, hogy a deliktumok jogkövetkezményeit bontsa két külön kategóriára. Egyrészt a jogsértő magatartások abbahagyására és a jóvátételre, másrészt a jogsérelmet elszenvedett állam jogára, hogy intézkedéseket tegyen jogainak megőrzésére vagy visszaállítására 69. A jelentés értelmében, a jóvátétel fő formái: a természetben való visszaállítás, a kártérítés és az elégtétel. A Special Rapporteur elméleti elemzést nyújtott a természetben való helyreállítás kérdéséről a Bizottságban beterjesztett első jelentésében. Eszerint, az eredeti állapot helyreállításának két lehetséges elméleti 66 YBILC, 1981, vol II (Part Two) pp.; YBILC, 1982, vol II (Part Two) pp; YBILC, 1983, vol II (Part Two) pp.; YBILC, 1984, vol II (Part Two) pp.; YBILC, 1985, vol II (Part Two) pp. 67 YBILC, 1986, vol II (Part Two) pp. 68 YBILC, 1988, vol II (Part One) 6. p. 69 Ibid. 1819 megközelítése van. Egyes nemzetközi jogászok véleménye az, hogy az eredeti állapot helyreállítása a status quo ante visszaállítása, azaz annak az állapotnak a létrehozása, amely a jogsértő magatartás bekövetkezése előtt létezett. Mások azt a megközelítést alkalmazták, hogy az eredeti állapot helyreállítása azt a helyzetet eredményezi, amelyik akkor létezett volna, ha a jogsértő magatartás egyáltalán nem következett volna be. A Special Rapporteur szerint a Bizottságnak döntenie kell, hogy a két lehetséges jogi konstrukció közül melyik mellett teszi le a voksát, Riphagen az első koncepciónak az elfogadását javasolta az államok felelősségéről szóló szerződéstervezet kidolgozása során. Arangio Ruiz 1989-ben terjesztette elő második jelentését az államok felelősségével kapcsolatban 70. Ebben a jelentésében a kártérítés és az elégtétel kérdéseit elemezte és vázolta azokat a legfontosabb különbségeket, amelyek alkalmasak e két kategória elkülönítésére. Részletesen megfogalmazta azt a kritériumrendszert, amelyben a kártérítést alkalmazni kell. A teljes jóvátétel elvét alkalmazva azt hangsúlyozta, hogy véleménye szerint a kártérítésnek nemcsak a damnum emergensre kell kiterjednie, hanem a kamatok megfizetésére és a lucrum cessansra is. Arangio Ruiz azt is javasolta a Bizottságnak, hogy a jogsértő magatartás megismétlése elleni garanciákat és biztosítékokat, mint önálló jogintézményt építsék bele a készülő szerződéstervezetbe. 1.5 A Tervezet első teljes szövegjavaslatának előkészítése 1989-ben és 1990-ben az ENSZ Nemzetközi Jogi Bizottsága a Szövegező Albizottság elé utalta a nemzetközi deliktumok jogkövetkezményeivel foglalkozó cikkelyek tervezetét ben a 42. ülésszakon, a Szerkesztőbizottság első olvasatban elfogadta a jóvátételre vonatkozó cikkeket, majd 1993-ban ideiglenesen a Bizottság is elfogadta ezeket a cikkeket a és a ülésén, az ezekre vonatkozó kommentárral együtt 71. A Szövegező Albizottság az Arangio Ruiz által előzetes és második jelentésében előterjesztett szövegjavaslatokat vette alapul, amikor megfogalmazta konkrét javaslatait a Tervezet kártérítéssel kapcsolatos cikkelyei vonatkozásában. Az Arangio Ruiz által szövegezett és előterjesztett javaslat bizonyos értelemben enyhébb megfogalmazásokat tartalmazott, mint az ugyanezen jelentésében előterjesztett elvi megnyilatkozásaiból következtethető lett volna. Ez az eltérés még erősebb lett, amikor a Szövegező Albizottság az Arangio Ruiz által előterjesztett szövegjavaslatot tovább finomította. A Szövegező Albizottság külön cikket terjesztett elő a jóvátétel általános vonatkozásaival kapcsolatban. A cikk előírja, hogy a jogsérelmet 70 YBILC, 1990, vol II (Part One) pp. 71 YBILC, 1993, vol II (Part Two) pp. 1920 elszenvedett állam jogosult arra, hogy a nemzetközi jogsértő aktust megvalósító államtól jóvátételt kapjon. Arangio Ruiz eredeti megfogalmazásában, a jogsérelmet szenvedett állam "jóvátételt jogosult követelni". Ehhez képest a Szövegező Albizottság tervezetében a "jogosult jóvátételt nyerni" kitétel szerepel, amely mindenképpen erősebb és határozottabb megfogalmazás, mint amelyet Arangio Ruiz maga javasolt. A jóvátétel általános kérdéseivel foglalkozó cikktervezet a jóvátétel négy konkrét fajtáját nevesíti. Ezek az eredeti állapot helyreállítása, a kártérítés, az elégtétel és a megismétlés elleni garanciák és biztosítékok. Érdekes, hogy milyen lassan csiszolódott ki a megfelelő jogi terminológia a jóvátétel egyes intézményeivel kapcsolatban. Különösen nyomon követhető ez a kártérítés kapcsán. A kártérítés vonatkozásában Ago a jóvátétel egyenértékessel vagy "kártérítéssel" kifejezést, Arangio Ruiz hozzá hasonlóan a "jóvátétel egyenértékessel", míg Riphagen egyszerűen egy meghatározott pénzösszeg megfizetését javasolta kifejezésként használni. Végül a Szövegező Albizottság nem hezitált a tradicionálisan elfogadott nevén nevezni a jogintézményt és bátran használta szövegtervezetében a kártérítés kifejezést, annak ellenére, hogy a "nemzetközi gyakorlatban nem teljesen egyértelmű, hogy pontosan mit kell kár alatt érteni." 72 A szövegszerkesztési munkák során aztán egyértelművé vált, hogy a kártérítés kifejezés alatt a Bizottság minden tagja meghatározott pénzösszeg megfizetését érti, mégpedig: a sértett állam részére, a jogsértő állam által abból a célból, hogy a jogsértő magatartás következtében elszenvedett veszteségeit kiküszöbölje. A Tervezet szerint az állam akkor jogosult kártérítésre, ha a kárát az eredeti állapot helyreállításával nem lehet teljes egészében kiküszöbölni. Az ENSZ Nemzetközi Jogi Bizottságának kommentárja ebben a tekintetben is Arangio Ruiz jelentésére épít. A közvetett és közvetlen kár kérdésében, a jogsértő magatartás és a kár között fennálló tiszta és közvetlen okozati összefüggés kívánalmának felállításában, a kártérítés és az eredeti állapot helyreállításának - mint két egymástól elkülönült, de egymással összefüggő jogintézmény kapcsolatának elméleti alapjaival - és a kártérítés terjedelmének vonatkozásában, a szerződéstervezet egyértelműen Arangio Ruiz elméleti megállapításaira épít. Az ENSZ Nemzetközi Jogi Bizottságának nagy körültekintéssel kellett a meglévő esetjogból felépítenie a nemzetközi kártérítési jog szabályait és rendszerét, mert a korabeli jogi szakirodalomban általánosan elfogadott nézet volt, hogy miként azt Robert MacLean állította "a kártérítés nemzetközi jogi szabályai kevéssé meg- határozottak" Nagy Károly, Nemzetközi jog, 556. p. 73 Robert MacLean(ed): Public International Law 180.p. 20 Több megjelenítése
HÍRLEVÉL A szerződésszegési szabályok változása az új Ptk.-ban 2014 / 2 I. rész A 2014. március 15-én hatályba lépett új Ptk., a 2013. évi V. törvény, amely sok tekintetben megváltoztatta a korábbi Ptk., Részletesebben A DELIKTUÁLIS (KÁRTÉRÍTÉSI) FELELŐSSÉG SZABÁLYAI AZ ÚJ PTK.-BAN
A DELIKTUÁLIS (KÁRTÉRÍTÉSI) FELELŐSSÉG SZABÁLYAI AZ ÚJ PTK.-BAN ELŐADÓ: DR. KOVÁCS ZSOLT XXIII. ALTENBURGER GYULA SZIMPÓZIUM BALATONVILÁGOS, 2013. MÁJUS 31. A KONTRAKTUÁLIS ÉS A DELIKTUÁLIS FELELŐSSÉG Részletesebben Az államok nemzetközi. Komanovics Adrienne, 2012
Az államok nemzetközi felelőssége Komanovics Adrienne, 2012 1 (1) A nemzetközi felelősség jogának fejlődése (2) A nemzetközi felelősség forrásai és a kodifikáció (3) A nemzetközi jogsértés (4) Az állam Részletesebben Magyar Jogász Egylet, Eger, 2014. november 27.
Szerződésszeg sszegés, s, előrel reláthatóság, kártérítési felelőss sség g az új Ptk.-ban I. részr Magyar Jogász Egylet, Eger, 2014. november 27. dr. Verebics János, PhD egyetemi docens, BME GTK Üzleti Részletesebben A nemzetközi jog alanyai, forrásai; a diplomáciai és konzuli kapcsolatok jogának fejlődése. Corvinus/BIGIS 2009. február 4.
A nemzetközi jog alanyai, forrásai; a diplomáciai és konzuli kapcsolatok jogának fejlődése Corvinus/BIGIS 2009. február 4. Külügyi hatalom nemzetközi szerződések kötésének joga aktív és passzív követségi Részletesebben A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI
A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI Dr. Szecskó József bíró Fővárosi Törvényszék Közigazgatási és Munkaügyi Kollégium JOGSZABÁLYI Részletesebben A jogellenes magatartásból eredő államfelelősség kodifikációjának története *
KECSKÉS GÁBOR A jogellenes magatartásból eredő államfelelősség kodifikációjának története * I. Bevezetés Az egységes állameszme, majd valamivel később az abszolutizmus térhódításával és az egységes államszervezet Részletesebben 172. sz. Egyezmény. a szállodákban, éttermekben és hasonló létesítményekben irányadó munkafeltételekről
172. sz. Egyezmény a szállodákban, éttermekben és hasonló létesítményekben irányadó munkafeltételekről A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Részletesebben A nemzetközi jog fogalma és. története. Pécs, 2012. Komanovics Adrienne. Komanovics Adrienne, 2012 1
A nemzetközi jog fogalma és története Komanovics Adrienne Pécs, 2012 Komanovics Adrienne, 2012 1 A nemzetközi jog fogalma Komanovics Adrienne, 2012 2 A nemzetközi jog fogalma: A nemzetközi jog a nemzetközi Részletesebben 180. sz. Ajánlás. munkavállalók igényeinek védelmét munkáltatójuk fizetésképtelensége esetén,
180. sz. Ajánlás a munkavállalók igényeinek védelméről munkáltatójuk fizetésképtelensége esetén A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Részletesebben Az értékpapír fogalma a régi és az új magyar Ptk.-ban
Acta Univ. Sapientiae, Legal Studies, 3, 2 (2014) 117 138 Az értékpapír fogalma a régi és az új magyar Ptk.-ban Havasi Bálint Attila közjegyzőhelyettes, Bicske E-mail: havasibalint@mokk.hu Összefoglalás. Részletesebben A nemzetközi jog forrásai
A nemzetközi Bíróság Statútumának 38. cikke A nemzetközi jog forrásai Előadás-vázlat Sonnevend Pál 1. A Bíróság, amelynek az a feladata, hogy az eléje terjesztett jogvitákat a nemzetközi jog alapján döntse Részletesebben Doktori Értekezés Tézisei
Doktori Értekezés Tézisei Korom Ágoston Az uniós jog végrehajtásával kapcsolatos elméleti, és gyakorlati problémák A bírósági aktusokból eredő tagállami felelősség Budapest, 2012. Károli Gáspár Református Részletesebben BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM GYAKORLATI ÚTMUTATÓ
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, XXX [ ](2013) XXX draft BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM GYAKORLATI ÚTMUTATÓ A KÁROK SZÁMSZERŰSÍTÉSE AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS 101. ÉS 102. CIKKÉNEK MEGSÉRTÉSE Részletesebben Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.12.21. COM(2011) 909 végleges 2011/0444 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Seychelle-szigeteknek a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól Részletesebben Kártérítési jog. Kártérítési felelősség. Ptk. 339. Szerződésen kívüli károkozás. Kár. Felelősség feltételei- Szerződésszegésnél
Kártérítési felelősség Kártérítési jog Dr. Kenderes Andrea Ptk. 339. -361. Kontraktuális Szerződésszegés Deliktuális Szerződésen kívüli károkozás Lényegében azonosak Ptk. 339. Aki másnak jogellenesen kárt Részletesebben A nemzetközi jog forrásai
A nemzetközi jog forrásai Komanovics Adrienne Pécs, 2012 Komanovics Adrienne, 2012 1 3. A nemzetközi jog forrásai A Nemzetközi Bíróság Statútuma (38.cikk) 1. A Bíróság, amelynek az a feladata, hogy az Részletesebben AZ ARANYGYŰRŰ ÁRA. avagy A JOGI ÚT ZSÁKUTCÁJA
AZ ARANYGYŰRŰ ÁRA avagy A JOGI ÚT ZSÁKUTCÁJA Az arany ára : az okozott KÁR 1. felmerült kár (damnum emergens) és nem vagyoni kár Tisza élővilágának elpusztulása: károsult a Magyar Állam a Tisza és a Tisza Részletesebben ÉVFOLYAMDOLGOZAT. A h o n v é d e l mi k ö t e l e z e t t s é g a l k o t má n yjogi p r o b l é má i
Gazdaság és Jog A munkaviszonyból keletkező kötelmek szabályozásáról I. Az előzmények 1. Régi kodifikációs szabály szerint a jogelméleti viták eldöntésére nem a jogalkotó hivatott. Különösen igaz ez a Részletesebben Nemzetközi ügyletek ÁFA-ja és számlázása előadás Kapcsolódó anyag
Nemzetközi ügyletek ÁFA-ja és számlázása előadás Kapcsolódó anyag Tartalomjegyzék: Összetett ügyletek ÁFA-ban Külföldi vevő a magyar boltban A termék más tagállamba történő kiszállításának igazolása Angol Részletesebben 4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán. Alkotmányos védelem
4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán Alkotmányos védelem Általános alkotmányos védelem A nemek közötti hátrányos megkülönböztetés általános tilalmát a Magyar Részletesebben KÖTELMI JOG Hatodik Könyv. A kötelmek keletkezhetnek. Kik között jön létre a kötelem? KÖTELEM ELÉVÜL. A kötelmi jogviszony jellegzetességei:
KÖTELMI JOG Hatodik Könyv Kötelem: kötelezettség a szolgáltatás teljesítésére és jogosultság a szolgáltatás teljesítésének követelésére. MIRE IRÁNYULHAT? valamely dolog adására, tevékenységre, tevékenységtől Részletesebben Az új fizetési meghagyásos eljárás néhány alkotmányos és uniós jogi vonatkozása
Pákozdi Zita egyetemi tanársegéd, Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar Polgári Jogi és Polgári Eljárásjogi Tanszék Az új fizetési meghagyásos eljárás néhány alkotmányos és uniós jogi vonatkozása Részletesebben JOG ÉS KÖZGAZDASÁGTAN
JOG ÉS KÖZGAZDASÁGTAN JOG ÉS KÖZGAZDASÁGTAN Készült a TÁMOP-4.1.2-08/2/A/KMR-2009-0041pályázati projekt keretében Tartalomfejlesztés az ELTE TátK Közgazdaságtudományi Tanszékén az ELTE Közgazdaságtudományi Részletesebben BÜNTETŐJOGI JOGÉRVÉNYESÍTÉS A SZELLEMITULAJDON-JOGOK TERÜLETÉN EURÓPAI ÉS NEMZETI SZINTEN 1
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUMA 3/2004. (VI. 17.) SZÁMÚ KOLLÉGIUMI AJÁNLÁSA A KÉSEDELMI ÉS AZ ÜGYLETI KAMAT EGYES KÉRDÉSEIRŐL A Szegedi Ítélőtábla Polgári Kollégiuma az illetékességi területéhez Részletesebben VÉDJEGYEK ÖSSZETÉVESZTHETŐSÉGE. A LIFE/THOMSON LIFE-ÜGY AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG ELŐTT
Dr. Vida Sándor* VÉDJEGYEK ÖSSZETÉVESZTHETŐSÉGE. A LIFE/THOMSON LIFE-ÜGY AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG ELŐTT Az Európai Bíróságot számos esetben foglalkoztatta már, 1 és bizonyára még sokszor fogja foglalkoztatni Részletesebben A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete
Ikt. sz.: RH/206-7/2014 A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete 2014. augusztus 28. Tartalomjegyzék 1. A szabályzat célja... Részletesebben Az Apple Samsung jogviták a táblagépek területén és a forum shopping lehetősége
Iustum Aequum Salutare X. 2014. 2. 71 79. Joghatósági szabályok az uniós formatervezési minta-oltalmi rendelet alapján Az Apple Samsung jogviták a táblagépek területén és a forum shopping lehetősége Somssich Részletesebben időbeli hatály területi hatály személyi hatály hatály
időbeli területi személyi 2 fogalma a fő szabály az elkövetési idő jelentősége az elkövetési időre vonatkozó elméletek magatartás (vagy tevékenység) elmélet cselekményegység elmélete ok-folyamat elmélet Részletesebben VIII. ÉVFOLYAM 1. SZÁM
VIII. ÉVFOLYAM 1. SZÁM Tartalomjegyzék Szerkesztõbizottsági javaslat III. Könyv: Családjog, VI. Cím: Házassági vagyonjog / 3 Külföldi kitekintés Az ügyleti képviselet szabályainak rendszertani elhelyezése Részletesebben POLGÁRI JOGI KODIFIKÁCIÓ. Tartalomjegyzék
V. ÉVFOLYAM 5. SZÁM Tartalomjegyzék Tanulmányok Az engedményezésre vonatkozó szabályok újragondolása a nemzetközi gyakorlat tükrében Gárdos Péter / 3 Az állam kártérítési felelõssége a közösségi jog megsértése Részletesebben MAGYARORSZÁG EU-HARMONIZÁCIÓS KÖTELEZETTSÉGEI AZ ADÓZÁS TERÜLETÉN, KÜLÖNÖS TEKINTETTEL AZ ÁFÁ-RA
Budapesti Gazdasági Főiskola KÜLKERESKEDELMI FŐISKOLAI KAR KÜLGAZDASÁGI SZAK Levelező Tagozat Európai üzleti tanulmányok szakirány MAGYARORSZÁG EU-HARMONIZÁCIÓS KÖTELEZETTSÉGEI AZ ADÓZÁS TERÜLETÉN, KÜLÖNÖS Részletesebben HU 1 HU KÖZVETÍTŐK EURÓPAI MAGATARTÁSI KÓDEXE
HU HU HU KÖZVETÍTŐK EURÓPAI MAGATARTÁSI KÓDEXE E magatartási kódex számos olyan alapelvet határoz meg, amelyek mellett az egyes közvetítők saját felelősségükre önkéntes alapon elkötelezhetik magukat. A Részletesebben A viták békés rendezése. Az erőszak tilalma. Komanovics Adrienne, 2011
A viták békés rendezése Az erőszak tilalma Komanovics Adrienne, 2011 1 I. A viták békés rendezése Komanovics Adrienne, 2011 2 Áttekintés (1) A nemzetközi vita fogalma (2) Jogforrások (3) A viták békés Részletesebben í t é l e t e t : Indokolás A bíróság a peradatok, így különösen a csatolt közigazgatási iratok tartalma alapján a következő tényállást
Vagyongyarapodás bizonyítás, becslés, elévülés Békés Megyei Bíróság 7.K.23.351/2006/3.szám A megyei bíróság dr Bagdi László ügyvéd által képviselt I.rendű, II. rendű felpereseknek - APEH Hatósági Főosztály Részletesebben az európai fizetési meghagyásról szóló rendelet alkalmazásához
Gyakorlati útmutató az európai fizetési meghagyásról szóló rendelet alkalmazásához Európai Igazságügyi Hálózat polgári és kereskedelmi ügyekben Tartalomjegyzék 2 I. Bevezetés: Az európai polgári eljárás........................................................................................4 Részletesebben Ternovszky Magyarország elleni ügye 1
Az Emberi Jogok Európai Bíróságának legfrissebb döntéseibôl Az Egyezmény 8. cikke. A m agá n- é s a csa l á di élet tiszteletben tartásához va ló jog Ternovszky Magyarország elleni ügye 1 Az ügy körülményei. Részletesebben A HONTALANSÁGRÓL SZÓLÓ 3. SZÁMÚ IRÁNYMUTATÁS: A hontalanok jogállása nemzeti szinten
Terjesztés ÁLTALÁNOS HCR/GS/12/03 Kelt: 2012. július 17. Eredeti nyelv: ANGOL A HONTALANSÁGRÓL SZÓLÓ 3. SZÁMÚ IRÁNYMUTATÁS: A hontalanok jogállása nemzeti szinten Az ENSZ Menekültügyi Főbiztosság (UNHCR) Részletesebben A határozatok elismerésére és végrehajtására vonatkozó szabályozás fejlődése. az Európai Unióban az 1968-as Brüsszeli Egyezménytől napjainkig
A határozatok elismerésére és végrehajtására vonatkozó szabályozás fejlődése az Európai Unióban az 1968-as Brüsszeli Egyezménytől napjainkig Szerző: dr. Varga Nóra Budapest, 2015. augusztus 27. A bírósági Részletesebben Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben
Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben Dr. Kovács László Email: kovacs.laszlo@gtk.szie.hu Főbb témakörök 1. Röviden a Ptk. szerkezetéről 2. Átállási határidők - a régiről az Részletesebben Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2013.4.15. COM(2013) 206 final 2013/0109 (NLE) Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI RENDELETE a Kínai Népköztársaságból származó asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára vonatkozó Részletesebben Kokoly Zsolt. Az audiovizuális médiaszolgáltatók feletti területi joghatóság kérdése az Európai Unió médiaszabályozásában. A doktori értekezés tézisei
Pécsi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar Doktori Iskola Kokoly Zsolt Az audiovizuális médiaszolgáltatók feletti területi joghatóság kérdése az Európai Unió médiaszabályozásában A doktori értekezés Részletesebben Drinóczi Tímea. A személyi biztonsághoz való jogról egy hatáskör-módosítás apropóján
Pázmány Law Working Papers 2015/14 Drinóczi Tímea A személyi biztonsághoz való jogról egy hatáskör-módosítás apropóján Pázmány Péter Katolikus Egyetem Pázmány Péter Catholic University Budapest http://www.plwp.jak.ppke.hu/ Részletesebben A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK
EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 11.6.2013 COM(2013) 401 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A kollektív Részletesebben http://gyorugyved.hu Kártérítés vagy kártalanítás?
http://gyorugyved.hu Kártérítés vagy kártalanítás? Habár hangzásra nagyon hasonlítanak, valójában két alapjaiban eltérő jogintézményről van szó. Alapvetően a kártalanítást a kártérítéstől a jogellenesség Részletesebben 149. sz. Egyezmény. a betegápoló személyzet foglalkoztatásáról, munka- és életkörülményeiről
149. sz. Egyezmény a betegápoló személyzet foglalkoztatásáról, munka- és életkörülményeiről A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Tanácsa Részletesebben HÁTTÉRANYAG AZ ALAPTÖRVÉNY NEGYEDIK MÓDOSÍTÁSÁHOZ
HÁTTÉRANYAG AZ ALAPTÖRVÉNY NEGYEDIK MÓDOSÍTÁSÁHOZ I. ELŐZMÉNYEK 1. A módosítás indoka Az Országgyűlés 2013. március 11-én elfogadta az Alaptörvény negyedik módosítását (a továbbiakban: Módosítás). A Módosítást Részletesebben A JOGOK GYAKORLÁSA ÉS A KÖTELEZETTSÉGEK TELJESÍTÉSE
A JOGOK GYAKORLÁSA ÉS A KÖTELEZETTSÉGEK TELJESÍTÉSE 1. A TÖRVÉNY CÉLJA, A POLGÁRI JOG ALAPELVEI A Ptk. célja, szabályozási köre Ptk. 1. (1) Ez a törvény az állampolgárok, valamint az állami, önkormányzati, Részletesebben Plenárisülés-dokumentum. 10.9.2014 cor01 HELYESBÍTÉS
EURÓPAI PARLAMENT 2014-2019 Plenárisülés-dokumentum 10.9.2014 cor01 HELYESBÍTÉS az Európai Parlament által 2014. április 17-én a tagállamok és az Európai Unió versenyjogi rendelkezéseinek megsértésén alapuló, Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA Gf.I.30.307/2007/8.szám A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla a Dr. Kispál Sándor ügyvéd által képviselt (I.rendő felperes neve, címe) alatti székhelyű Részletesebben KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE
EURÓPAI PARLAMENT 2014-2019 Petíciós Bizottság 27.5.2014 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Mark Walker brit állampolgár által benyújtott 0436/2012. sz. petíció a határon átnyúló jogi képviselet biztosításáról Részletesebben A virilizmus érvényesülése a debreceni törvényhatósági bizottság szervezetében /1872-1929/
A virilizmus érvényesülése a debreceni törvényhatósági bizottság szervezetében /1872-1929/ Ölveti Gábor Magyarországon a dualista államberendezkedés a polgári társadalom kialakulásának és fejlődésének Részletesebben A bíróság jogszabálysértés megállapítása esetén a közigazgatási döntést hatályon kívül helyezi, és szükség esetén a hatóságot új eljárásra kötelezi.
Közigazgatási határozatok felülvizsgálata A munkaügyi jogvitákon kívül a munkaügyi bíróság hatáskörébe tartozik a munkaügyi ellenőrzés, a munkavédelem keretében hozott közigazgatási határozat, a munkaügyi Részletesebben Munkáltatói kárfelelősség a magánjog tükrében
Országos Bírósági Hivatal Mailáth György Tudományos Pályázat Munkáltatói kárfelelősség a magánjog tükrében Közjogi, munkajogi és EU szekció 10. téma Jelige: Progressio 2014. TARTALOMJEGYZÉK 1. BEVEZETÉS Részletesebben Ajánlás: A TANÁCS HATÁROZATA. a Monacói Hercegséggel kötött monetáris megállapodás újratárgyalására vonatkozó rendelkezésekről
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.1.31. COM(2011) 23 végleges Ajánlás: A TANÁCS HATÁROZATA a Monacói Hercegséggel kötött monetáris megállapodás újratárgyalására vonatkozó rendelkezésekről INDOKOLÁS Az Európai Részletesebben A TERMINÁLOKRÓL SZÓLÓ ENSZ KONVENCIÓ MEGALKOTÁSÁNAK ELSŐ SZAKASZA
A TERMINÁLOKRÓL SZÓLÓ ENSZ KONVENCIÓ MEGALKOTÁSÁNAK ELSŐ SZAKASZA Kovács Viktória 1. Bevezetés Az 1980-as évektől, vagyis a kombinált fuvarozás technikai-műszaki és jogi-szervezési struktúrájának kialakulásától Részletesebben Hátrányos megkülönböztetés a munkajogban
Miskolci Egyetem Állam-és Jogtudományi Kar Civilisztikai Tudományok Intézete Agrár-és Munkajogi Tanszék Hátrányos megkülönböztetés a munkajogban Készítette: Rőczei Nóra Ivett Munkaügyi és társadalombiztosítási Részletesebben A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2013.12.17.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2013.12.17. C(2013) 9098 final A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2013.12.17.) a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az alternatívbefektetésialapkezelők Részletesebben KORA ÚJKOR Jogi jelképek és a jog művészete. Az obiter depicta mint a kormányzás víziója
KORA ÚJKOR Jogi jelképek és a jog művészete. Az obiter depicta mint a kormányzás víziója A könyv szerzője, Peter Goodrich, a New York-i Cardozo School of Law professzora számos jogi monográfiát jegyez, Részletesebben A jogi személyek általános szabályai az új Ptk.-ban
A jogi személyek általános szabályai az új Ptk.-ban A gazdasági társaságok közös szabályainak kiterjesztése A Könyvben szabályozott jogi személyek tagsággal bíró jogi személyek egyesület gazdasági társaságok Részletesebben 114. sz. Egyezmény. a tengeri halászok munkaszerződésének pontjairól
114. sz. Egyezmény a tengeri halászok munkaszerződésének pontjairól A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Tanácsa hívott össze Genfbe, Részletesebben A jogellenesség vizsgálatának gyakorlata a közigazgatási jogkörben okozott kár. (Ptk. 349. (1) bek.) dr. Mikó Sándor
A jogellenesség vizsgálatának gyakorlata a közigazgatási jogkörben okozott kár megtérítése iránt indított perekben (Ptk. 349. (1) bek.) Szerző: dr. Mikó Sándor 2013. Alapvetések a jogellenesség vizsgálatához Részletesebben 32005L0032. a 2000/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról. Hivatalos Lap L 191, 22/07/2005 o. 0029-0058
32005L0032 Az Európai Parlament és a Tanács 2005/32/EK irányelve (2005. július 6.) az energiafelhasználó termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről, valamint Részletesebben Felszámolók szakmai felelősségbiztosítása Kiegészítő biztosítási feltételek
Felszámolók szakmai felelősségbiztosítása Kiegészítő biztosítási A jelen kiegészítő biztosítási azokat a rendelkezéseket tartalmazzák, amelyeket az Allianz Hungária Zrt. Cg. 01-10-041356, székhely: 1087 Részletesebben MŰHIBA AZ IPARJOGVÉDELMI ÜGYFÉL-KÉPVISELETI GYAKORLATBAN 2
Dr. Markó József: 1 MŰHIBA AZ IPARJOGVÉDELMI ÜGYFÉL-KÉPVISELETI GYAKORLATBAN 2 ( E G Y J O G E S E T T A N U L S Á G A I ) - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Részletesebben í t é l e t e t: A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja. I n d o k o l á s
A Fővárosi Ítélőtábla a dr. Nádasi-Szabó Tamás (felperesi jogtanácsos címe) jogtanácsos által képviselt KDB Bank Európa Zrt. (1051 Budapest, Bajcsy-Zsilinszky út 42-46.) felperesnek a Dr. Rátky és Társa Részletesebben A gazdasági élet szerződései A szerződések általános szabályai. 1. A kötelem és a szerződés fogalmi kérdései
1 A gazdasági élet szerződései A szerződések általános szabályai 1. A kötelem és a szerződés fogalmi kérdései Az áruk, szolgáltatások iránti igényt a gazdaság szereplői érdekeiknek megfelelően, azok által Részletesebben 1962. évi 25. törvényerejű rendelet
A jogszabály mai napon hatályos állapota 1962. évi 25. törvényerejű rendelet a külföldi választottbírósági határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, New Yorkban 1958. június 10-én kelt Egyezmény Részletesebben Új (?) irányok a felsőoktatási igazgatásban a kancellári rendszer közjogi és (szak)politikai dilemmái
Bárány V. Fanny joghallgató (PTE ÁJK), az ÓNSZ közjogi tagozatának tagja Új (?) irányok a felsőoktatási igazgatásban a kancellári rendszer közjogi és (szak)politikai dilemmái I. Bevezetés 2014. július Részletesebben A csődeljárás. P a t r o c i n i u m. Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar. Kereskedelmi Jogi és Pénzügyi Jogi Tanszék
Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Kereskedelmi Jogi és Pénzügyi Jogi Tanszék B e t h l e n - s o r o z a t Írta: Prof. Dr. Miskolczi Bodnár Péter tanszékvezető, egyetemi tanár Részletesebben AZ OMBUDSMAN ALAPJOG-ÉRTELMEZÉSE ÉS NORMAKONTROLLJA *
Sólyom László AZ OMBUDSMAN ALAPJOG-ÉRTELMEZÉSE ÉS NORMAKONTROLLJA * 1. Ha már ombudsman, akkor rendes közjogi ombudsman legyen mondta Tölgyessy Péter az Ellenzéki Kerekasztal 1989. szeptember 18-i drámai Részletesebben Indokolás: A Rendelet támadott rendelkezései a következők: 2. Lakásfenntartási támogatás
BorsodAbaúj Zemplén Megyei Kormányhivatal Építésügyi, Hatósági, Oktatási és Törvényességi Felügyeleti Főosztály Törvényességi Felügyeleti Osztály 3525 Miskolc, Városház tér 1. Tisztelt Cím! A Társaság Részletesebben Barzó Tímea A FEDEZETELVONÓ HÁZASSÁGI VAGYONJOGI SZERZŐDÉSEKKEL SZEMBENI VÉDELEM *
Barzó Tímea A FEDEZETELVONÓ HÁZASSÁGI VAGYONJOGI SZERZŐDÉSEKKEL SZEMBENI VÉDELEM * Csűri Éva rendszerezését elfogadva a házastársak által egymással kötött ügyletek többfélék lehetnek: házassági vagyonjogi Részletesebben A polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés az Európai Unión belül
A polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés az Európai Unión belül Útmutató jogászoknak Jogérvényesülés 2 Útmutató jogászoknak A polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés az Európai Részletesebben 1. SZÁMÚ MELLÉKLET. EURÓPAI MODELL EDI MEGÁLLAPODÁS JOGI RENDELKEZÉSEK MAGYARÁZAT Bevezető
1. SZÁMÚ MELLÉKLET EURÓPAI MODELL EDI MEGÁLLAPODÁS JOGI RENDELKEZÉSEK MAGYARÁZAT Bevezető Az Európai Modell EDI Megállapodás olyan rendelkezésekkel tartalmaz az EDI felhasználók számára, amely egy adatcsere Részletesebben AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2005/32/EK IRÁNYELVE. (2005. július 6.)
2005.7.22. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 191/29 AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2005/32/EK IRÁNYELVE (2005. július 6.) az energiafelhasználó termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények Részletesebben ÖSSZEFOGLALÓ A DOMÉNNÉV-REGISZTRÁCIÓRÓL ÉS A DOMÉNNEVEKKEL ÖSSZEFÜGGŐ JOGÉRVÉNYESÍTÉSRŐL TARTOTT KEREKASZTAL-BESZÉLGETÉSRŐL
ÖSSZEFOGLALÓ A DOMÉNNÉV-REGISZTRÁCIÓRÓL ÉS A DOMÉNNEVEKKEL ÖSSZEFÜGGŐ JOGÉRVÉNYESÍTÉSRŐL TARTOTT KEREKASZTAL-BESZÉLGETÉSRŐL A téma vizsgálatának aktualitását az adja, hogy a szellemi tulajdonjogok érvényesítésével Részletesebben TERVEZET A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM TERVEZET
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/471/2008. TERVEZET a biológiai biztonságról szóló, Nairobiban, 2000. május 24-én aláírt és a 2004. évi Részletesebben Juhász László Két jogterület találkozása (A vezetői felelősség egyes kérdései a Ptk. és a Cstv. szabályai alapján)
Juhász László Két jogterület találkozása (A vezetői felelősség egyes kérdései a Ptk. és a Cstv. szabályai alapján) 1. Bevezetés A Szegedi Ítélőtábla 2014 november 20-i ülésén foglalkozott a vezetői felelősség Részletesebben az alkotmánybíróság határozatai
2016. június 3. 2016. 13. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 3108/2016. (VI. 3.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról 668 3109/2016. (VI. 3.) Részletesebben Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében
Dr. Szalma Mária Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében I. A Szerb Köztársaság Bíróságokról szóló törvénye 1 értelmében az ország legfelsőbb Részletesebben 3. Kérem, hogy a tisztelt törvényszék tiltsa el alpereseket a további jogsértésektől (Ptk. 84. (1) b)).
Tisztelt Nyíregyházi Törvényszék!... (született:..., lakcím:..., anyja neve:...) felperes meghatalmazott jogi képviselőjeként Orosz Mihály Zoltán, Érpatak Község polgármestere (cím:...) I. rendű és Érpatak Részletesebben PENTA UNIÓ ZRT. NÉV: Gálicza Zoltán Ottóné. Szak: Forgalmi adószakértő. Konzulens: Fábiánné Játékos Judit. Oldalszám: 1
PENTA UNIÓ ZRT. A fordított adózás alkalmazásának jogszabályi háttere, indokoltsága, valamint az ingatlanokkal kapcsolatok belföldi fordított ÁFA szabályozás részletes bemutatása Oldalszám: 1 NÉV: Gálicza Részletesebben ISSN 1831-8509 AZ EURÓPAI UNIÓ BÍRÓSÁGA. Éves jelentés
ISSN 8-809 AZ EURÓPAI UNIÓ BÍRÓSÁGA Éves jelentés 0 AZ EURÓPAI UNIÓ BÍRÓSÁGA ÉVES JELENTÉS 0 Az Európai Unió Bírósága, az Európai Unió Törvényszéke és az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke tevékenységének Részletesebben Új kockázatok és lehetőségek az Általános Szerződési Feltételek alkalmazása során, különös tekintettel az új Ptk.-ra
Új kockázatok és lehetőségek az Általános Szerződési Feltételek alkalmazása során, különös tekintettel az új Ptk.-ra Dr. Balázs Tamás irodavezető ügyvéd, egyetemi adjunktus Dr. Balogh Mónika jogász, ügyvédjelölt Részletesebben 2014. május 14. A behajtási költségátalány alkalmazásának gyakorlati kérdései Jogi hírlevél
2014. május 14. A behajtási költségátalány alkalmazásának gyakorlati kérdései Jogi hírlevél A behajtási költségátalány alkalmazásának gyakorlati kérdései A Deloitte Legal Szarvas, Erdős és Társai i Iroda Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-3010/2015. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-3010/2015. számú ügyben Az eljárás megindítása A panaszos szülő Budapesten a Fráter György téren működő Csicsergő Óvoda (a továbbiakban: Óvoda) eljárását sérelmezte. Részletesebben ÉS MÉGIS KINEK AZ ÉRDEKE? JEGYEZETEK A POLGÁRI PERRENDTARTÁS EGY ÚJABB MÓDOSÍTÁSÁHOZ
DR. KISS DAISY ügyvéd, az ELTE tiszteletbeli tanára I. Bevezetés helyett ÉS MÉGIS KINEK AZ ÉRDEKE? JEGYEZETEK A POLGÁRI PERRENDTARTÁS EGY ÚJABB MÓDOSÍTÁSÁHOZ Sokszor eltűnődöm azon, hogy mégis kinek az Részletesebben PENTA UNIÓ Zrt. A nemzetközi munkaerő-kölcsönzés személyi jövedelemadó kérdésének vizsgálata Magyarországon és egyes tagállamokban NÉV: SZABADOS ÉVA
PENTA UNIÓ Zrt. A nemzetközi munkaerő-kölcsönzés személyi jövedelemadó kérdésének vizsgálata Magyarországon és egyes tagállamokban NÉV: SZABADOS ÉVA Szak: Okleveles nemzetköziadó-szakértő Konzulens: Horváth Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA. BIZOTTSÁGI KÖZLEMÉNYAZ EURÓPAI PARLAMENTNEK az EK-szerződés 251. cikke (2) bekezdésének második albekezdése alapján
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA Brüsszel, 10.12.2004 COM(2004) 801 végleges 2002/0259 COD BIZOTTSÁGI KÖZLEMÉNYAZ EURÓPAI PARLAMENTNEK az EK-szerződés 251. cikke (2) bekezdésének második albekezdése alapján Részletesebben í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 6.Pf.21.413/2014/4. A Fővárosi Ítélőtábla a Dávid, Stanka, Szikla Ügyvédi Iroda (felperesi jogi képviselő címe; ügyintéző: dr. Szikla Gergely ügyvéd) által képviselt felperes neve (felperes Részletesebben Történeti áttekintés
Nemzetközi menekültjog Nemzetközi jog 2012 tavasz dr. Lattmann Tamás Történeti áttekintés 1918-ig: menekültek a migráció részeként két világháború között: szerződések egyes konkrét üldözött csoportok tekintetében Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA. Brüsszel, 2008. november 18. (OR. en) 11263/4/08 REV 4 ADD 1. Intézményközi referenciaszám: 2007/0163 (COD)
Az elévülés szabályai Szerző: Szimuly László 2013. október 31. Bevezetés A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény az elévülést a szerződés megszűnésének egyes esetei című fejezetben tárgyalja. Részletesebben A KÖZÖS TULAJDON MEGSZÜNTETÉSE A POLGÁRI JOGBAN ÉS A KERESKEDELMI JOGBAN S Z A K D O L G O Z A T
Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Civilisztika Tudományok Intézete Polgári Jogi Tanszék A KÖZÖS TULAJDON MEGSZÜNTETÉSE A POLGÁRI JOGBAN ÉS A KERESKEDELMI JOGBAN S Z A K D O L G O Z A T Konzulens: Részletesebben Közigazgatási hatóság által érvényesített megtérítési igény üzemi baleset, illetve. foglalkozási megbetegedés esetén. Szerző: dr.
Közigazgatási hatóság által érvényesített megtérítési igény üzemi baleset, illetve foglalkozási megbetegedés esetén Szerző: dr. Oláh Zsolt Lezárás: Budapest, 2015 A kormányhivatal, mint egészségbiztosítási Részletesebben MIRE VONATKOZIK? Szerződés értelmezése. AZ EGYESÜLT NEMZETEK EGYEZMÉNYE AZ ÁRUK NEMZETKÖZI ADÁSVÉTELI SZERZŐDÉSEIRŐL és a

matches: bíróság Bíróság Bíróság BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Bizalomvesztés a múlt miatt - Munkaügyek - Adó Online
2018. 02. 16. 7:45
Cimkék: kötelezettségszegés, bizalomvesztés, munkajog, jogeset, azonnali hatályú felmondás, közalkalmazotti jogviszony, közszolgálati tisztviselő
Ami a tényállást illeti, közalkalmazotti jogviszonyban családgondozókét dolgozó felperes 2011-es megkeresése hatására a korábban általa rendben talált gyermekeket először kiemelték a családból, majd átmeneti nevelésbe vették. A felperes munkáltatója 2013. január 7-én szakszerűtlen munkavégzésre, illetve adminisztrációs hiányokra hivatkozva felmentéssel megszüntette a felperes közalkalmazotti jogviszonyát. A munkáltatói intézkedéssel szemben a felperes keresetet terjesztett elő, a felek a perben egyezséget kötöttek.
2013 februárjában a gyámhivatal vezetője állást kínált a felperesnek, amivel a felperes élt, de tájékoztatta arról, hogy korábbi munkáltatójával per van folyamatban, illetve arról is, hogy egyezséget kötöttek. A gyámhivatal vezetője a járási hivatal vezetőjét a munkaügyi jogvita tényéről tájékoztatta. Új munkahelyén a felperes a gyermekek védelmével, családi jogállásának rendezésével, örökbefogadásával, szülői felügyeleti joggal, gyámsággal és gondnoksággal kapcsolatos feladatokat látott el.
2013 őszén a felperes korábbi esetében szereplő gyermekekkel kapcsolatban a sajtóban olyan hírek jelentek meg, amelyek a gyermekek sérelmére elkövetett súlyos bűncselekményekre utaltak. A felperes tájékoztatta a gyámhivatal vezetőjét a családdal kapcsolatos ismereteiről. Az esettel kapcsolatban az alperes gyámhivatala vizsgálatot végzett, amelyben többek között a felperes hiányosságát és mulasztását is megállapította. A munkáltatói jogkör gyakorlója ennek ismeretében 2014. január 17-én bizalomvesztésre hivatkozva felmentéssel megszüntette a felperes kormányzati szolgálati jogviszonyát. Felrótta, hogy a felperes bár észlelte, hogy 2005. óta problémák álltak fenn, csak 2011-ben kezdeményezte a gyermekek átmeneti nevelésbe vételét. Az ugyanazon szakmai területen végzett munkájával szemben a felperes a jelentés ismeretében vezetője bizalmát elvesztette.
A Kormánytisztviselői Döntőbizottság is úgy ítélte meg, hogy a felperesnek a gyermekek sorsát érintő büntetőeljáráshoz vezető előzményekben való érintettsége és a munkáltató tudomásszerzése, különösen a nem megfelelő munkavégzése miatti korábbi felmentése kellő alapot szolgáltatott a munkáltató bizalmának elvesztéséhez. Meglátása szerint az adott jogviszony létesítését megelőzően tanúsított magatartás a jogviszony megszüntetésekor értékelhető, ha a magatartás következményei a jogviszony létesítése után is fennállnak. Ezt különösen megalapozottnak találta, mivel mind a családgondozói, mind a gyámügyi ügyintézői munkakörnek ugyanazon értékek állnak a központjában.
A felperes a Döntőbizottság határozatának megváltoztatását, valamint a jogellenesség megállapítását kérte. Érvelése szerint kormánytisztviselői jogviszonyában nem volt értékelhető, hogy korábbi közalkalmazotti jogviszonya milyen módon került megszüntetésre.
A közigazgatási és munkaügyi bíróság megváltoztatta a Döntőbizottság határozatát és megállapította, hogy az alperes jogellenesen szüntette meg a felperes kormányzati szolgálati jogviszonyát. A bíróság szerint a korábbi foglalkoztatási jogviszonyban kifejtett magatartás, munkavégzés nem eredményezhetett bizalomvesztést. Álláspontja szerint bizalomvesztés akkor merülhet fel, ha az adott jogviszony tekintetében vezetőknek minősülő személyek által meghatározott szakmai érték iránt nem elkötelezett a kormánytisztviselő. Jelen esetben a felmentésben a terhére értékelt magatartást egy korábbi foglalkoztatási jogviszonyban tanúsította a felperes, így az legfeljebb a méltatlanság megállapítását eredményezhette volna.
A törvényszék megváltoztatta a döntést és elutasította a felperes keresetét. Nem értett egyet azzal, hogy csak az adott jogviszonyban tanúsított magatartás alapozhat meg bizalomvesztést. Érvelése szerint nem általában, hanem a konkrét esetet értékelve kell megvizsgálni, hogy az adott magatartás alapot adhat-e bizalomvesztésre. Úgy vélte, a felperes az általa betöltött munkakörhöz hasonló munkakörben olyan súlyos mulasztást tanúsított, amely megalapozta vezetője bizalmának elveszítését.
A felperes a jogerős ítéletet hatályon kívül helyezését és az elsőfokú ítéletet helybenhagyását kérte. Érvelése szerint a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény [Kttv.] azon rendelkezéséből, miszerint a bizalomvesztés indoka kizárólag a kormánytisztviselő magatartásában, illetve munkavégzésében megnyilvánuló és bizonyítható tény lehet [66. § (2) bekezdés] egyértelműen az derül ki, hogy nincs lehetőség a bizalomvesztés visszamenőleges megállapítására egy olyan eseményre való hivatkozással, amely egy másik munkáltatónál lévő másik jogviszonyban, a megszüntetni kívánt jogviszony létrejöttét megelőzően történt.
Abban a kérdésben, hogy a közszolgálati jogviszonyon kívül tanúsított magatartás és annak részeként más, korábban fennállt foglalkoztatási jogviszonyban, adott esetben közalkalmazotti jogviszonyban (évekkel korábban) elkövetett kötelezettségszegés (mulasztás) alapjául szolgálhat-e a közszolgálati jogviszony azonnali hatályú megszüntetésének, a Kúria a közigazgatási és munkaügyi bíróság jogi álláspontjával értett egyet. Meglátása szerint egy korábbi foglalkoztatási jogviszonyban kifejtett foglalkoztatotti magatartás, munkavégzés - annak törvényi feltételei fennállásakor - legfeljebb a hivatalára méltatlanná vált kötelező felmentési ok keretei között értékelhető. Ugyanakkor az ok bekövetkezésétől számított objektív, egyéves határidő miatt az erre alapított felmentés sem lett volna jogszerű. Kiemelte továbbá, hogy a jogviszony létesítését megelőzően tanúsított magatartások kötelezettségszegésként semmi esetre sem értelmezhetőek, mert kötelezettségszegés csak az adott jogviszonnyal összefüggésben és annak fennállása alatt értelmezhető. Elismerte ugyan, hogy az ilyen magatartások az arról való tudomásszerzéskor vezethetnek a munkáltató bizalomvesztéséhez, azonban a jogviszony megszüntetésének konkrét indokaként a bizalomvesztés csak az adott foglalkoztatási jogviszonyra irányadó törvényi rendelkezések keretei között szolgálhat.
A Kttv. kötött felmentési indokolást ír elő, melynek keretében jogviszonyon kívüli magatartás nem értékelhető. A jogviszonyon kívüli magatartás értékelésére munkaviszonyban és közalkalmazotti jogviszonyban is az azonnali hatályú felmondás (felmentés) azon fordulata alapján van lehetőség, amely a munkaviszony (közalkalmazotti jogviszony) fenntartását lehetetlenné tevő magatartásokat és nem a munkaviszonyból (közalkalmazotti jogviszonyból) származó lényeges, vétkes és jelentős kötelezettségszegéseket értékeli. A Kttv. ezen túlmenően annyiban is speciális, hogy a munkáltató bizalomvesztését, mint "vezetőjének bizalmát elveszti" önálló és kötelező felmentési okként szabályozza. Ennek feltételeit szigorúan szabályozza a törvény, ezért a feltételek hiányában a munkáltató a konkrét indokok megjelölésével és bizonyításával sem hivatkozhat megalapozottan bizalomvesztésre a jogviszony azonnali hatályú felszámolásakor. Bizalomvesztésnek minősül, ha a kormánytisztviselő nem tesz eleget azon kötelezettségének, mely szerint a vezetői iránti szakmai lojalitással köteles ellátni feladatait. Ebben a körben a Kúria szerint nem értékelhető jogszerűen azonnali hatályú felmentési okot megvalósító tényállásként a jogviszony létesítését megelőzően, évekkel korábban más foglalkoztatási jogviszonyban elkövetett mulasztás. Álláspontja szerint azzal, hogy az alperes a felperes kormányzati szolgálati jogviszonyát azonnali hatállyal felszámolta, súlyosabb jogkövetkezményt alkalmazott, mint ami a jelentés elkészültét követően a felperessel szemben - amennyiben közalkalmazott maradt volna - alkalmazható lett volna. Mindezek alapján a Kúria a jogerős ítéletet hatályon kívül helyezte és a közigazgatási és munkaügyi bíróság ítéletét helybenhagyta.
Az ismertetett döntés (Kúria, Mfv.II.10.740/2016.) a Kúriai Döntések 2017/11. számában 379. szám alatt jelent meg.
Kiküldött munkavállalók: változnak a szabályok »

matches: bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság