text:
5. Mulasztás a végrehajtásban | Cégvezetők Klubja
5. Mulasztás a végrehajtásban
5.1. A végrehajtás megindításának elmulasztása
Tartásdíj, szüléssel járó költség és tartásra irányuló járadékszerű szolgáltatás behajtására elrendelt végrehajtás esetén a végrehajtható okiratot a lejárt, 6 hónapnál régebbi tartásdíjrészletekre nézve akkor lehet kiállítani, ha a végrehajtást kérő valószínűsítette, hogy
5.2. A végrehajtási költségek elmulasztása
Ha az adós a végrehajtási eljárás során a végrehajtást kérőnek fizette meg a követelés összegét, a végrehajtást kérő köteles a végrehajtási költségek kielégítéséről is gondoskodni. Ennek keretében a meg nem fizetett illetéket és az állam által előlegezett költséget, valamint a megyei bírósági végrehajtó helyszíni eljárása, illetve a tanú díja fejében járó költségátalányt köteles befizetni a megfelelő számlára, a végrehajtás foganatosításáért az önálló bírósági végrehajtót megillető összeget pedig köteles a végrehajtó elszámolási számlájára befizetni, illetőleg nyugta ellenében a végrehajtónak átadni. Ennek elmulasztása esetén ezen összeg megfizetéséért az adós és a végrehajtást kérő egyetemlegesen felel.
5.3. A követelés megszűnésének és csökkenésének bejelentése
A végrehajtást kérő köteles a végrehajtandó követelés megszűnését és csökkenését haladéktalanul bejelenteni a végrehajtónak, köteles egyúttal a végrehajtó felhívásának megfelelően a végrehajtási költséget is megfizetni.
A végrehajtást kérő felelős a bejelentés elmulasztásából eredő költségért és kárért, valamint a költségek meg nem fizetéséért.
Ha az adós okirattal valószínűsítette, hogy a végrehajtandó követelés alaptalan, azt már teljesítették, vagy egyébként megszűnt, a végrehajtó a bizonyítékra utalva felhívja a végrehajtást kérőt, hogy 15 napon belül nyilatkozzék a követelés fennállásáról, egyúttal az adóstól felvett összegből fizesse be a végrehajtás költségeit a megfelelő számlára, illetve fizesse meg a végrehajtónak. Ha a végrehajtást kérő a követelés megszűnését bejelentette, és a felhívásban megjelölt összegeket megfizette, a végrehajtási eljárás befejeződött.
Ha a végrehajtást kérő elmulasztotta a nyilatkozatot, vagy elismerte ugyan az adós állítását, de a felhívásban megjelölt összegeket nem fizette meg, a végrehajtó az ügyet beterjeszti a végrehajtást foganatosító bírósághoz. A végrehajtás megszüntetésének ebben az esetben nincs helye. Ha a befizetés nem történt meg, a bíróság végzéssel kötelezi a végrehajtást kérőt az összegek megfizetésére akkor is, ha őt költségmentesség, illetékmentesség vagy illetékfeljegyzési jog illeti meg. A végrehajtó a végzésben feltüntetett összegek behajtásáig folytatja az eljárást.
5.4. Rendbírság
A végrehajtást foganatosító bíróság 500 000 forintig terjedő rendbírsággal sújtja az adóst vagy a végrehajtási eljárásban közreműködésre kötelezett személyt, szervezetet, ha a végrehajtásból eredő, jogszabályban foglalt kötelezettségének nem tesz eleget, vagy a végrehajtást végző hatóság intézkedésének eredményességét akadályozó magatartást tanúsít. A kiszabott rendbírság összege nem haladhatja meg a végrehajtási ügyértéket. Az adóssal szemben nem lehet rendbírságot kiszabni kizárólag abból az okból, hogy a végrehajtható okiratban foglalt kötelezettségét nem teljesíti.
Ha a végrehajtó a bírságolás alapjául szolgáló körülményről szerez tudomást, a bírságolás kilátásba helyezésével haladéktalanul felhívja a jogsértőt kötelezettségeinek teljesítésére, illetve a magatartás abbahagyására. A végrehajtó a felhívást jegyzőkönyvben rögzíti, annak eredménytelensége esetén a szükséges iratok megküldésével indítványt tesz a bíróságnál a rendbírság kiszabására. A bíróság az indítvány tárgyában haladéktalanul végzést hoz, amelyet bírság kiszabása esetén a végrehajtónak és a megbírságoltnak, az indítvány elutasítása esetén a végrehajtónak kézbesít.
Ha jogi személy vagy jogi személyiség nélküli szervezet bírságolása indokolt, a rendbírságot a jogi személlyel vagy szervezettel szemben és egyidejűleg a vezetőjével, illetve intézkedésre jogosult tagjával szemben is ki lehet szabni.
5.4.1. Jogorvoslat a rendbírság ellen
A rendbírságot kiszabó végzés ellen fellebbezésnek van helye. Ha a rendbírság kiszabására valamely kötelezettség elmulasztása miatt került sor, és a megbírságolt a fellebbezés előterjesztésével egyidejűleg igazolta, hogy kötelezettségének eleget tett, a bíróság a rendbírságot kiszabó végzését saját hatáskörben hatályon kívül helyezheti, kivéve ha a mulasztással okozott sérelem a kötelezettség utólagos teljesítésével nem orvosolható.
5.4.2. A rendbírság behajtása
A bíróságnak a jogerősen kiszabott rendbírságról szóló értesítése végrehajtható okirat, amelyet a rendbírságot kiszabó bíróság a végrehajtónak küld meg. Ha az adós a megbírságolt, és a rendbírság kiszabására az eljárás befejezését megelőzően került sor, a rendbírság behajtását a végrehajtó az alapügyben foganatosítja.
A rendbírság behajtása esetén a végrehajtót előleg nem illeti meg, a végrehajtás költségét a megbírságolt viseli. A behajtott rendbírság összegét a végrehajtó a bírósági gazdasági hivatal számlájára fizeti be.
Ha a bírságolás eredménytelennek bizonyult, a végrehajtó ezt jelzi a bíróságnak, amely intézkedik a megbírságolt büntetőjogi felelősségre vonásának kezdeményezése iránt. Ugyanígy jár el a bíróság, ha saját hatáskörben észleli a feljelentésre alapot adó körülményt.
5.5. A végrehajtás szünetelése
A végrehajtás szünetel, ha az adós a teljesítésre halasztást kapott, vagy a részletekben való teljesítést engedélyezték, illetve állapította meg számára a végrehajtó. A végrehajtó a végrehajtás szüneteléséről - az okát is feltüntető - jegyzőkönyvet készít, és a jegyzőkönyv másolatát megküldi a feleknek. Ha a halasztást vagy a részletekben való teljesítést a bíróság engedélyezte, ezt fel kell jegyezni a végrehajtási ügyiraton.
A végrehajtást akkor lehet folytatni, ha a személyazonosság megállapításához szükséges adatok pótlására került sor, a halasztás időtartama eltelt, illetőleg az adós a részlet teljesítését elmulasztotta.
A végrehajtó által adott részletfizetés esetében a végrehajtást folytatni kell, ha az adós bármely részlet teljesítését elmulasztotta.
5.6. A munkáltató felelőssége
5.7. Foglalás
Ha valószínű, hogy az adós tulajdonában levő ingóság a feleken kívül álló harmadik személynél van, a végrehajtó a harmadik személyt nyilatkozatra hívja fel. A harmadik személy a felhívás kézbesítésétől számított 8 napon belül nyilatkozatban köteles a végrehajtóval közölni, hogy
- nála van-e a felhívásban megjelölt ingóság és milyen jogcímen,
- elismeri-e az adósnak az ingóságra vonatkozó tulajdonjogát,
- tart-e valaki igényt az ingóságra és milyen jogcímen.
Ha a harmadik személy elismerte, hogy a nála levő ingóság az adós tulajdonában van, a végrehajtó az ingóságot a helyszínen lefoglalja. Amennyiben a harmadik személy a nyilatkozatot elmulasztotta, vagy az adós tulajdonjogát nem ismerte el, a végrehajtást kérő pert indíthat ellene a foglalás tűrése iránt.
A harmadik személy a végrehajtást kérőnek a polgári jog szerint felel azért a költségért és kárért, amely abból ered, hogy
- a nyilatkozat megtételét elmulasztotta, vagy az adós tulajdonjogát rosszhiszeműen nem ismerte el,
- az ingóságot a felhívás kézbesítése után gondosan nem őrizte meg,
- a foglalást meghiúsította.
5.7.1. Követelés lefoglalása
Ha az adósnak harmadik személlyel szemben követelése van, illetőleg az adós harmadik személlyel olyan szerződést kötött, amelyből később követelése keletkezik, a végrehajtó a követelést lefoglalja, egyúttal a harmadik személyt nyilatkozatra hívja fel.
- elismeri-e a követelést, illetőleg a később keletkező követelésről szóló szerződést,
- a követelés mikor esedékes,
- tart-e valaki igényt a követelésre és milyen jogcímen.
A harmadik személy a felhívás kézbesítése után a követelést sem az adós, sem más javára nem teljesítheti, hanem köteles legkésőbb az esedékesség napján a követelés összegét befizetni a végrehajtói letéti számlára, illetőleg köteles a követelés tárgyát bírósági letétbe helyezni.
Ha a harmadik személy a követelést bárkinek a javára teljesítette, a követelés összegéig (értékéig) felelős a végrehajtást kérőnek.
Ha a harmadik személy a követelést, illetőleg a róla szóló szerződést nem ismerte el, vagy a nyilatkozatot, illetőleg a befizetést (letétbe helyezést) elmulasztotta, a végrehajtást kérő a harmadik személy ellen pert indíthat a követelés behajtása iránt.
5.8. Mulasztás az árverésnél
Ingóárverésnél a legtöbbet ajánló köteles a megvett ingóság elárverezése után készpénzben azonnal kifizetni a teljes vételárat. Ha nem fizette ki, az ingóságot nyomban tovább kell árverezni. A fizetést elmulasztó árverező nem vehet tovább részt az árverésben.
Ha a ki nem fizetett ingóságot a további árverezés során alacsonyabb áron vették meg, mint amennyit a fizetést elmulasztó árverező ajánlott, a két ár közötti különbözetet a fizetést elmulasztó köteles azonnal megtéríteni. Ha nem térítette meg, a végrehajtást foganatosító bíróság őt a különbözet megtérítésére kötelezi. A különbözet a végrehajtás során befolyt összeget növeli.
Ingatlanárverésnél az árverési vevő köteles a teljes vételárat 15 napon belül befizetni, vagy átutalni a végrehajtói letéti számlára; ha elmulasztja, előlegét elveszti.
Az ingatlan után járó bérösszeg (haszonbér) az árverési vevőt az árverés utáni legközelebbi esedékességi időponttól illeti meg, feltéve hogy az árverési vevő az árverésről a bérlőt (haszonbérlőt) ez előtt az időpont előtt értesítette. Az értesítés elmulasztásából vagy a késedelmes értesítésből eredő kár az árverési vevőt terheli.
5.8.1. Nyilvános pályázat
Az ingatlant a végrehajtást kérő, több végrehajtást kérő esetén valamennyi végrehajtást kérő kívánságára az árverési vétel hatályával, nyilvános pályázaton kell értékesíteni. A pályázat nyertese a pályázati eredményről készült jegyzőkönyv kézhezvételétől - ha pedig a pályázatot végrehajtási kifogással támadták meg, az ezt eldöntő határozat jogerőre emelkedésétől - számított 30 napon belül köteles a vételár előleggel csökkentett összegét a végrehajtói letéti számlára befizetni. Ha ezt elmulasztja, a további pályázaton nem vehet részt, és elveszti az előleget, amely a végrehajtás során befolyt összeget növeli. A vételár befizetésének elmulasztása esetén a végrehajtó az eljárás eredménytelenségét állapítja meg.
A pályázat eredménytelensége esetén a végrehajtást kérőknek az erről szóló jegyzőkönyv kézhezvételétől számított 15 napon belül előterjesztett kérelmére a pályázat ismét kiírható. Ilyen kérelem hiányában árverést kell tartani, amelyre a második árverés szabályai irányadók azzal, hogy azon a korábban érvényes ajánlatot tevők is részt vehetnek.
5.9. Biztosítási intézkedés
Ha a követelés teljesítése érdekében a végrehajtható okiratot még nem lehet kiállítani, a végrehajtást kérő azonban valószínűsítette, hogy a követelés későbbi kielégítése veszélyben van, a végrehajtást kérő kérelmére a bíróság biztosítási intézkedésként elrendeli:
Amennyiben a végrehajtást kérő követelése iránti eljárás az adós marasztalásával ért véget, de a jogosult a követelés kielégítése iránti végrehajtási kérelmet a végrehajtás általános feltételei együttes bekövetkeztének időpontjától számított 3 hónapon belül nem terjesztette elő, e határidő lejárta után az adós kérelmet terjeszthet elő a bíróságnál a biztosítási intézkedés megszüntetése iránt.
A bíróság a kérelem előterjesztéséről tájékoztatja a végrehajtást kérőt, és felhívja őt, hogy a követelése kielégítése iránti végrehajtási kérelmet 30 napon belül terjessze elő az illetékes bíróságnál. Ha a végrehajtást kérő ennek nem tett eleget, a bíróság a biztosítási intézkedést megszünteti. A 30 napos határidő elmulasztása miatt igazolási kérelemnek nincs helye.
5.10. Végrehajtási kifogás
5.11. Polgári jogorvoslatok
A határidők elmulasztása miatt benyújtható igazolásra, valamint általában a jogorvoslatokkal összefüggő egyéb eljárási kérdésekre a polgári perrendtartásnak már ismertetett rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Elkészült a Kúria középtávú intézményi stratégiája | K Ú R I A
Elkészült a Kúria középtávú intézményi stratégiája
Az ÁROP-1.1.19-2012-2012-0002. számú projekt 22 millió forintos pénzügyi támogatásával 2013 szeptemberében elkészült a Kúria középtávú intézményi stratégiája, mely a szervezeti- intézményi kérdések mellett kiemelt hangsúlyt fektet a Kúria jogegységesítő és joggyakorlat-elemző tevékenységének fejlesztésére. Ugyancsak a projekt keretében kidolgozásra került a Kúria esélyegyenlőségi terve is. Az intézményi stratégiát egy 10 fős kúriai bírókból álló munkacsoport külső szakértő támogatásával dolgozta ki 2013 márciusától kezdődően.
A stratégia megalkotására a legfőbb ítélkező fórum szervezet rendszerének és részben működési céljainak 2012. január 1-től történő megváltozása miatt volt szükség. A legjelentősebb változás a bíróságok igazgatásának megváltozásán kívül az, hogy a 2012. január 1. napjától hatályos, a Kúriára vonatkozó törvényi szabályozás kiemelt feladatként határozza meg a Kúria részéről a jogegységesítő tevékenységet. A közvélemény és a bírói kar többi részének is jogos elvárása, hogy a Kúria középtávon is magas szinten, és egységes elvek szerint végezze ezt a feladatát. A stratégia megfogalmazói arra törekedtek, hogy egy alapos helyzetelemzést adjanak, felmérjék a Kúria jelenlegi működésének erősségeit és gyengeségeit, valamint azt, hogy milyen területen kell és lehet – a törvényi szabályozás maximális tiszteletben tartásával – beavatkozni, fejleszteni a Kúria ítélkező és jogegységi tevékenységét.
A stratégia szembenéz a szervezet és működés eddigi problémáival, empirikus adatok alapján felmérte a Kúria társadalmi elfogadottságát, a Kúria által használt jogegységesítő eszközök hatékonyságát, és tervet dolgozott ki arra nézve, hogy miképpen küszöbölje ki a jelenleg létező bizonytalanságokat és megteremtse a magas szintű – koherens és értékalapú – ítélkező és jogegységi tevékenység intézményi és szervezési kereteit. A dokumentum általános célja, a Kúria átlátható eredményes és hatékony működésének biztosítása, mely mind a társadalmi, mind a szakmai dimenziót illetően meg tud felelni a XXI. század kihívásainak.
A stratégia figyelembe veszi a régóta működő jogállami demokráciák tapasztalatait, és számot vet a történeti-társadalmi körülmények sajátosságaival. Mindezekre építve törekszik a joggyakorlat-elemzés intézményesítve eddig nem létező rendszerének kiépítésére, az alsóbb fokú bíróságokkal történő intenzívebb kapcsolattartásra, és a jogegységesítést elősegítő dokumentumok megfelelő hatásfokú publikálására. Kitér az ítélkezési tevékenység újabb dimenzióira (az európai jog alkalmazására, az alkotmányjogi panaszra és az önkormányzati normakontrollra). A stratégia alkotói egy modern legfelsőbb ítélkező fórum képét tartották szem előtt, ugyanakkor a meglévő személyi és anyagi erőforrásokra támaszkodva igyekeztek reális jövőképet felvázolni.
A stratégia sajátossága, hogy szól olyan kérdésekről is, amelyekről eddig a bírói berkeken kívül kevés szó esett: a bírósági szintek közötti megfelelő információáramlásról, az egyes jogegységesítő eszközök (kollégiumi vélemények, jogegységesítő határozatok, elvi bírósági döntések stb.) egymáshoz való viszonyáról, a közhangulat és a közvélemény felől érkező nyomás kezeléséről, a kollégiumok szerepének és a létező tanácsszerkezet modelljének átgondolásáról.
A stratégia végig kiemelt alapértékként és célként kezeli a Kúria és a bíróságok függetlenségét, ugyanakkor a közbizalom fenntartását és a hatékony működés megteremtését.
B u d a p e s t, 2013. szeptember 27.
A Kúria középtávú intézményi stratégiája itt olvasható
A Kúrián folyamatban van “A Kúria középtávú intézményi stratégiájának összeállítása, különös tekintettel a joggyakorlat-elemző tevékenység fejlesztésére” megnevezésű, ÁROP-1.1.19-2012-2012-0002 azonosító jelű, európai uniós támogatásból megvalósúló pályázat megvalósítása. A projekt 2012. december 1. és 2013. június 30. közötti kivitelezési időben valósul meg. A projekt célja a Kúria középtávú stratégiai tervének elkészítése, a jogegység megvalósításának biztosítása.
A projekt során megbízási szerződés keretében
foglalkoztatására kerül sor.
a stratégiaalkotáshoz szükséges speciális szakmai és alkalmazott tervezési ismeretek átadása projekt keretében felállításra kerülő munkacsoport tagjainak, akik valamennyien kúriai bírák,
az intézményi stratégia elkészítésének elősegítése,
a stratégiaalkotás fázis folyamatának általános ismertetése,
munkaanyagok elkészítésében való közreműködés,
ütemezés elkészítésében való közreműködés,
intézményi stratégia véglegesítésében való közreműködés.
A szakmai tanácsadóval a Kúria megbízási szerződést köt.
A megbízási szerződés megkötésének feltételei, hogy a tanácsadó rendelkezzen:
felsőfokú végzettség (jogász)
stratégiai tervezési elméleti ismeretekben való jártasság, és gyakorlati alkalmazásának képessége
Önálló, felelősségteljes, precíz munkavégzés.
Előnyt jelent ha a jelentkező:
Európai Unió által finanszírozott projektek végrehajtása során már szerzett tapasztalatot,
bíróságok ítélkezésével, igazgatásával kapcsolatos tapasztalattal rendelkezik.
A jelentkezéshez benyújtandó iratok, igazolások:
A jelentkezéshez részletes fényképes szakmai önéletrajzot (telefon és e-mail elérhetőség megjelölésével)) és motivációs levelet kell becsatolni.
Kérjük, hogy a motivációs levélben adjon árajánlatot a fent leírt szakmai tanácsadói feladatok ellátására vonatkozóan, úgy, hogy azt a feladat ellátásával kapcsolatban esetlegesen felmerülő valamennyi költsége (utazási költségek, adminisztratív költségek, stb.) beszámításával adja meg.
A jelentkezések értékelésének szempontjai:
A jelentkezők közül az összességében legelőnyösebb ajánlatot tevő jelentkezővel fog a Kúria megbízási szerződést kötni.
A jelentkezés, illetve az árajánlat benyújtásának határideje 2013. március 18. 12.00 óra.
A jelentkezést az international@kuria.birosag.hu címre kérjük megküldeni. A jelentkezéskor kérjük feltüntetni az ÁROP azonosító jelet.
A jelentkezéssel kapcsolatban bővebb felvilágosítás kérhető dr. Höltzl Lipót igazgató úrtól a 1/268-47-49-es telefonszámon, vagy a fent megadott e-mail címen.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Tájékoztató a Kúria előzetes döntéshozatali eljárást kezdeményező végzéséről adatvédelmi ügyben az uniós adatvédelmi irányelv által alkalmazni rendelt nemzeti jogot illetően | K Ú R I A
Tájékoztató a Kúria előzetes döntéshozatali eljárást kezdeményező végzéséről adatvédelmi ügyben az uniós adatvédelmi irányelv által alkalmazni rendelt nemzeti jogot illetően
Kfv.III.37.536/2013.
A szlovák székhellyel rendelkező felperes egy olyan ingatlanközvetítői weboldalt üzemeltet, amelyen nagyrészt magyar ügyfelek magyarországi ingatlanainak hirdetései jelennek meg. Ennek keretében a felperes a hirdetői személyes adatokat is kezeli. A hirdetők panaszai folytán alperesként eljáró Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (a továbbiakban adatvédelmi hatóság) az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (a továbbiakban Info törvény) alapján az ügyre megállapította saját joghatóságát és az Info törvény alkalmazhatóságát, mert az Info törvény hatálya minden olyan Magyarország területén folytatott adatkezelésre és adatfeldolgozásra kiterjed, amely természetes személy adataira vonatkozik. Az adatvédelmi hatóság szerint az Info törvény alapján adatkezelésnek minősül az alkalmazott eljárástól függetlenül az adatok gyűjtése is, jelen esetben az, hogy a felperes weboldalára megtörtént a személyes adatok feltöltése.
Az Európai Parlament és a Tanács a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 95/46/EK (1995. október 24.) irányelvének (a továbbiakban adatvédelmi irányelv) lehetséges értelmezése szerint egy tagállamban már letelepedett adatkezelő másik tagállam területén végzett adatkezelésére e másik tagállam joga csak akkor alkalmazható, ha e másik tagállamban is letelepedett.
A felperes keresete folytán eljárt Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság hatályon kívül helyezte az adatvédelmi hatóság határozatát. Az ítélet szerint az adatgyűjtés helyének a határozat tárgyát képező panaszok esetében Magyarország minősül, nem pedig a felperes szlovákiai székhelye, mivel az Info törvény a technológiasemlegesség elvét követi. Emellett az eljárt bíróság azt is megállapította, hogy az adatvédelmi irányelv kapcsolódó 4. cikk (1) bekezdésének a.) pontja, valamint a 28-29. cikkei nem tekinthetőek olyan közvetlenül hatályos rendelkezéseknek, amelyek alapján el kellett volna tekintenie az Info törvény egyébként egyértelműen megfogalmazott előírásaitól. A székhely, telephely hiánya Magyarországon ebben az esetben – az ítélet szerint - nem vehető figyelembe felperesi érvként, mivel a magyar ingatlanokra vonatkozó adatszolgáltatást és adatkezelést is Magyarországon végezték. A hatályon kívül helyezésre az egyes tényállási elemek tisztázatlansága okán került sor.
A felperes felülvizsgálati kérelmében – többek között – azt kérte, hogy a Kúria állapítsa meg, hogy nincs szükség további tényállás tisztázásra, mert az adatvédelmi hatóságnak nincs hatásköre eljárni és a magyar jogot alkalmazni egy másik tagállamban letelepedett szolgáltatóval szemben, figyelemmel az adatvédelmi irányelvre.
A Kúria számára az adatvédelmi irányelv vonatkozó rendelkezései nem kellően egyértelműek annak kérdésében, hogy az uniós adatvédelmi irányelv melyik tagállam nemzeti jogának alkalmazását várja el. Ennek okán a Kúria az Európai Unió Bíróságának előzetes döntéshozatali eljárását kezdeményezi az alábbi kérdésekben:
Értelmezhető-e az Európai Parlament és a Tanács a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 95/46/EK (1995. október 24.) irányelve 28. cikk (1) bekezdése akként, hogy egy tagállam területén alkalmazható a nemzeti jog rendelkezései egy olyan, kizárólag a másik tagállamban letelepedett ingatlanközvetítő weboldalt üzemeltető adatkezelővel szemben, aki e tagállam területén lévő ingatlanokat is hirdet és az ingatlan tulajdonosok továbbították személyes adataikat a weboldal üzemeltető másik tagállamban lévő adattároló, adatfeldolgozó eszközére (szerverére)?
Értelmezhető-e az adatvédelmi irányelv 4. cikk (1) bekezdés a.) pontja úgy az adatvédelmi irányelv (18)-(20) preambulumbekezdése, az 1. cikk (2) bekezdése és a 28. cikk (1) bekezdése tükrében, hogy a magyar adatvédelmi hatóság a magyar adatvédelmi törvényt, mint nemzeti jogot nem alkalmazhatja a kizárólag más tagállamban letelepedett ingatlanközvetítő weboldal üzemeltetővel szemben akkor sem, ha az magyarországi ingatlanokat is hirdet és az azokra vonatkozó adatokat az ingatlantulajdonosok feltehetően Magyarország területéről továbbították a weboldal üzemeltető másik tagállamban lévő adattároló, feldolgozó eszközére (szerverére)?
Van-e az értelmezés szempontjából jelentősége annak, hogy a weboldalt üzemeltető adatkezelő által nyújtott szolgáltatás egy másik tagállam területére irányul?
Van-e jelentősége annak az értelmezés szempontjából, hogy e másik tagállam területéről töltötték-e fel ténylegesen e másik tagállam területén lévő ingatlanokra vonatkozó adatokat, illetve a tulajdonosok személyes adatait?
Van-e jelentősége annak az értelmezés szempontjából, hogy ezen ingatlanokhoz kapcsolódó személyes adatok másik tagállam állampolgárainak személyes adatai?
Amennyiben a fenti kérdésekre adott válaszokból az következik, hogy a magyar adatvédelmi hatóság eljárhat, de nem alkalmazhatja nemzeti jogát, hanem a letelepedés szerinti tagállam jogát kell alkalmaznia, akkor úgy kell-e értelmezni az adatvédelmi irányelv 28. cikk (6) bekezdését, hogy csak az adatvédelmi irányelv 28. cikk (3) bekezdésében foglalt jogosultságokat gyakorolhatja a letelepedés szerinti tagállam jogában foglaltak szerint a magyar adatvédelmi hatóság, és ezért bírság kiszabására nem jogosult?
Mind az adatvédelmi irányelv 4. cikk (1) bekezdés a.) pontja, mind a 28. cikk (6) bekezdése szerinti adatfeldolgozás fogalma azonosítható-e az adatkezelés fogalmával az adatvédelmi irányelv terminológiájában?

matches: Kúria Kúria Bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria


text:
Újságírót nem lehet menekülttáborból egyéni mérlegelés nélkül kitiltani | Strasbourgi Figyelő
Strasbourgi döntés
Újságírót nem lehet menekülttáborból egyéni mérlegelés nélkül kitiltani
2019. 11. 24. 2019. 11. 29.
A szakmai vélemény is védett, akár a munkáltató érdekével szemben is
Értékítélet, és a közéleti vitába belefér egy politikus “idiótának” minősítése
Zu Guttenberg: Ha politikailag releváns, le lehet fényképezni egy volt miniszter villáit
Mătăsaru: véleménynyilvánításnak minősül a képviselő kétméteres péniszként történő ábrázolása
Kövessen minket Facebookon és iratkozzon fel hírlevelünkre, hogy a postaládájába kapja a friss ügyekről szóló heti összefoglalót!
15428/16
2015-ben a magyar hatóságok nem engedték be az abcug.hu újságíróját a debreceni menekülttáborba, és a döntést részletesen meg sem indokolták. Az EJEB szerint a tagállami hatóságok eldönthetik, hogy mikor és hogyan biztosítják a sajtó menekülttáborokba való belépést, de a közérdek mérlegelése nélkül nem lehet általában kitiltani a sajtót.
Az ügy előzményei
Szurovecz Illés, az abcug.hu újságírója 2015-ben próbált meg bejutni két menekülttáborba is azért, hogy az ott élők éltekörülményeiről írjon cikket. Májusban a vámosszabadi menekülttáborba való belépésre kért engedélyt a Bevándorlási és Állampolgársági Hivataltól (BÁH, mai nevén: Országos Idegendrendészeti Főigazgatóság), majd szeptemberben a debreceni menekülttáborba szeretett volna bejutni. A BÁH mindkét kérését elutasította.
A debreceni menekülttábor azért volt különösen fontos, mert az Alapvető Jogok Biztosának Hivatala egy jelentésben problémákat tárt fel a táborral kapcsolatban. Az újságíró ezzel összefüggésben be szerette volna mutatni a körülményeket. A menekülők védelme érdekében az újságíró vállalta, hogy csak olyan személyekről készít fényképet, akik ehhez hozzájárulnak, és akár azt is, hogy előzetesen, írásban kér hozzájárulást a fényképezéshez. A BÁH az elutasításban a menekülők magánélethez való jogának védelmére hivatkozott, valamint arra, hogy sokan üldözés elől menekültek, és az ő hollétüket nyilvánosságra kerülése az ő és a családjuk biztonságát is veszélyeztetheti.
Szurovecz pert indított a tiltás ellen, de a Budapesti Munkaügyi és Közigazgatási Bíróság elutasította a keresetet és úgy döntött, hogy a tiltás nem közigazgatási döntés volt, így az ellen nincs helye jogorvoslatnak.
Rendőrök állnak készenlétben a debreceni migrációs tábor bejáratánál 2015. június 29-én. MTI Fotó: Czeglédi Zsolt
2016 júliusában a kérelmező a körmendi menekülttábort is meg szerette volna vizsgálni, Kunhalmi Ágnes parlamenti képviselővel együtt próbált bejutni, azonban az újságírót nem engedték be, csak a képviselőt.
Az ügy fontosságát mutatja, hogy ahhoz nyolc civil szervezet nyújtott be amicus curiae beadványt (Media Legal Defence Initiative, Index on Censorship, Reporters Committee for Freedom of the Press, European Publishers Council, PEN International, Magyar Helsinki Bizottság, the Dutch Association of Journalists, and the European Centre for Press and Media Freedom). A beavatkozók szerint az oknyomozó újságírás nem képzelhető el bizonyos helyekhez való fizikai hozzáférés nélkül, bizonyos problémákat csak akkor lehet megérteni, ha ott lehet az újságíró a helyszínen. Az ilyen jelenlét nélkül a sajtó nem tudja betölteni az őrkutya (public watchdog) szerepét sem.
A magyar kormány azzal érvelt, hogy a beadvány elfogadhatatlan, mert a 10. cikk (véleménynyilvánítás szabadsága) nem biztosít jogot az információkhoz való hozzáféréshez, vagy a közérdekű adatok nyilvánosságához. Ezért a kormány szerint a beadvány ratione materiae elfogadhatatlan volt. A kormány szerint a kérelem ratione personae is elfogadhatatlan volt, mert a kérelmezőt a véleménynyilvánítás szabadságának gyakorlása miatt soha semmilyen hátrány nem érte. A Bíróság szerint a befogadhatóság kérdése ebben az ügyben olyan szorosan kapcsolódik az ügy lényegéhez, hogy nem hozott külön döntést a befogadhatóságról, hanem arra az ügy érdemének vizsgálata során tért ki.
A Bíróság mindenekelőtt rögzítette, hogy az információk összegyűjtése több korábbi döntés szerint is a véleménynyilvánítás szabadságának védelme alá tartozik, mert csak így tudja a sajtó betölteni ellenőrző szerepét (public watchdog). Azt egyik fél sem vitatta, hogy a kérelmezőt nem engedték be a menekülttáborba, így nem láthatta a körülményeket és nem beszélhetett az ottlévő emberekkel. A Bíróság szerint ez az újságcikk előkészítő fázisában jelentkező korlátozást valósított meg, ezért a kormány ratione materiae és ratione parsonae kifogását is el kellett utasítani. A Bíróság megállapította, hogy jogszabályon alapult a belépés megtiltása és azt is, hogy az a menedékkérők magánéletének védelmét szolgálta, vagyis legitim cél érdekében történt a korlátozás.
Az általános korlátozási teszt utolsó részeként vizsgálta a Bíróság azt, hogy a kérelmező jogainak korlátozása szükséges volt-e egy demokratikus társadalomban.
A Bíróság figyelembe vette, hogy a kérelmező által elkészíteni szándékozott cikk egy fontos és sokat tárgyalt közügyről szólt. 2015-ben sok menedékkérő érkezett Magyarországra, amit széleskörben “menekültválságként” emlegettek és rengeteget beszéltek róla. A debreceni táborral kapcsolatban problémákat állapított meg az ombudsman is. A táborban ráadásul sérülékeny csoportba tartozó emberek voltak, ilyen esetben különösen fontos, hogy a sajtó jelen lehessen, mert ennek a hatósági túlkapásokkal vagy hanyagsággal szemben visszatartó ereje van.
Ilyen körülmények között a hatóságoknak különösen alaposan figyelembe kellett volna venniük a kérelmező, mint újságíró szempontjait, de erre a BÁH döntése a Bíróság szerint egyáltalán nem utalt. A BÁH a menedékkérők magánéletének védelmére hivatkozott, ami releváns szempont ugyan, de a sajtó teljes kitiltásához nem volt elegendő.
A Bíróság vizsgálata szerint nincs európai konszenzus a sajtó menekülttáborokhoz való hozzáférése tekintetében, ezért a Bíróság szélesebb mérlegelési lehetőséget lát biztosítottnak az államok részére (somewhat wider margin of appreciation). Ugyanakkor még a szélesebb mérlegelési lehetőség mellett sem látta indokoltnak a Bíróság a BÁH döntését. Az újságíró nem szenzációhajhász cikket szeretett volna készíteni, és elsősorban nem is az egyes menedékkérők személyét szerette volna bemutatni, hanem a magyar hatóságok által biztosított körülményeket. Az iratok alapján a BÁH egyáltalán nem vette figyelembe, hogy az újságíró vállalta, hogy csak előzetes (akár írásbeli) hozzájárulás esetén készít fényképet menedékkérőkről. A kormány azzal is érvelt, hogy más forrásokból is tudott információt szerezni az újságíró, például civil szervezetek jelentéseiből, a Bíróság szerint azonban a közvetett adatoknak nincs olyan meggyőző ereje a nyilvánosság szemében, mint az elsőkézből származó információnak, illetve a civil szervezetek és más szereplők értelemszerűen részben mást tartanak relevánsnak, mint egy újságíró. A Bíróság hivatkozott az állandó gyakorlatára, hogy a szólásszabadság nemcsak a gondolatok tartalmát, hanem azok közlési módját is védi. Sem a tagállami hatóságok és bíróságok, sem a Bíróság nem vizsgálhatja felül, hogy egy újságíró milyen eszközzel és milyen formában kíván bemutatni egy ügyet.
A Bíróság azt is figyelembe vette, hogy Magyarországon a kérelmező nem tudta vitatni a belépési tilalmat: a magyar bíróság úgy döntött, hogy a BÁH döntése nem közigazgatási határozat, ezért érdemben nem vizsgálta az ügyet. Ezért a kérelmező nem tudta vitatni a BÁH döntésének arányosságát, elő sem adhatta, hogy miért tartja aránytalannak a korlátozást.
A Bíróság végső következtetése szerint a nemzeti hatóságok jobb helyzetben vannak annak eldöntése során, hogy mikor és milyen feltételek mellett engedik be a sajtót egy menekülttáborba. Azonban a média demokratikus társadalomban betöltött fontosságát figyelembe véve ezeket a korlátozásokat megfelelően indokolni kell. Ebben az ügyben a BÁH nagyon röviden és sommásan indokolt és nem mérlegelte a különböző érdekeket és abszolút tilalmat rendelt el, vagyis általában tiltotta meg a belépést. A Bíróság szerint így tehát nem állt fenn kényszerítő társadalmi szükséglet (pressing social need), ami a Bíróság gyakorlata szerint szükséges egy ilyen korlátozás igazolásához.
A Bíróság egyhangú döntése szerint Magyarország megsértette az Egyezmény 10. cikkét, és úgy döntött, hogy a jogsértés kimondása önmagában elegendő elégtétel, vagyoni jóvátételt nem írt elő a kérelmező költségeinek megtérítésén felül.
✉ Iratkozzon fel hírlevelünkre, és mi hetente megküldjük Önnek a legfrissebb strasbourgi ügyek összefoglalóját!
10. cikk / Véleménynyilvánítás szabadsága
A Janukovics-rezsim idején közhivatalt viselők kirúgása sértette az Egyezményt

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Kpkf.37.914/2017/2. számú határozat | K Ú R I A
Kpkf.37.914/2017/2. számú határozat
Az ügy száma: Kpkf.IV.37.914/2017/2.
Az ügy tárgya: a Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 5.Kpk.30.026/2017/7. számú végzésének – a 3241/2017. (X. 10.) AB határozat (belső ügyszám: IV/991-4/2017) által történő – megsemmisítését követő eljárás meghatározása.
A Kúria a 3241/2017. (X. 10.) AB határozat alapján a Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságot új eljárásra és új határozat hozatalára utasítja.
[1] A felperes a Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal Debreceni Járási Hivatala Földhivatali Osztályhoz (a továbbiakban: elsőfokú közigazgatási szerv) benyújtott kérelmében egy debreceni ingatlan telekalakításával kapcsolatban ügyféli regisztrációját és ügyfélkénti bevonását kérte arra hivatkozással, hogy ő a telekalakítással érintett ingatlannal közvetlenül telekhatáros ingatlan tulajdonosa. Egyúttal fellebbezést is előterjesztett a telekalakítás engedélyezésének tárgyában hozott határozat ellen. A kérelmében előadta, hogy jogos érdekét sérti, hogy a telekalakítással érintett ingatlanon három nagyméretű, ipari génmódosított technológiát alkalmazó és gyógyszereket gyártó kísérleti üzemet terveznek megépíteni, amelyek az egészségre veszélyes vegyi anyagokat és mikroorganizmusokat fognak alkalmazni. A közforgalmi út megépítése zajterhelést fog okozni, továbbá annak csapadékelvezetése nem biztosított. A felperes az előkertre vonatkozó tilalom miatt az előkertbe kerülő építményein nem fog tudni jogszerű átalakítást végezni.
[2] Megismételt eljárásban az elsőfokú közigazgatási szerv elutasította a felperes ügyféli regisztrációs igényét, illetve ügyfélkénti bevonása iránti kérelmét. Az elutasító végzés jogalapját az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 23. § (2) bekezdésében, a közigazgatási hatásági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 15. § (1) és (3) bekezdéseiben, valamint a földhivatalok, valamint a Földmérési és Távérzékelési Intézet feladatairól, illetékességi területéről, továbbá egyes földhivatali eljárások részletes szabályairól szóló 373/2014. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. r.) 36. § (3) bekezdésében jelölte meg.
[3] A másodfokon eljárt Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal, a fellebbezési kérelmet elutasította. Végzése indokolásában lényegében megerősítette az ügyfélképességről az elsőfokú végzésben foglaltakat.
[4] A felperes kezdeményezte a másodfokú végzés bírósági felülvizsgálatát. A Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal végzésének bírósági felülvizsgálatára irányuló nemperes eljárásban a felperes felülvizsgálati kérelmét elutasította. Végzésének indokolásában arra mutatott rá, hogy a Korm. r. mint a Ket.-hez képest speciális jogszabály taxatív felsorolást tartalmaz a telekalakítási eljárás szóba jöhető ügyféli köre vonatkozásában. Ebbe a körbe a telekalakítással érintett telekkel szomszédos telek tulajdonosa nem tartozik bele, ezért a telekalakítási eljárásban ő ügyfélként nem vehet részt.
[5] A felperes ezt követően alkotmányjogi panaszt terjesztett az Alkotmánybíróság elé. Az Alkotmánybíróság a 3241/2017. (X. 10.) AB határozatában a Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 5.Kpk.30.026/2017/7. számú végzéséről megállapította, hogy alaptörvény-ellenes, ezért azt megsemmisítette. Az Alkotmánybíróság utalt a hasonló ügyben született 12/2015. (V. 14.) AB határozatának több pontjára. Többek között arra, hogy a telekalakítással érintett telek átrendezése járhat olyan változásokkal, amelyek önmagukban hatással lehetnek a szomszédos telekre, ezért alkotmányosan indokolt biztosítani a szomszédos telek tulajdonosának a jogát arra, hogy ügyfélként részt vehessen a telekalakítási eljárásban [Indokolás (28)]. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Ket. szerinti általános ügyfélfogalomnak a telekalakítási eljárásban való értelmezése alkotmányos relevanciával bír: a Ket. 15. § (1) – továbbá (3) és (8) – bekezdésének az Alaptörvénnyel konform értelmezése megköveteli azt, hogy a telekalakítási eljárásban a telekalakítással érintett telekkel közvetlenül szomszédos telek tulajdonosa ügyféli jogokkal rendelkezzen.
[6] Az Alkotmánybíróság a fentiekre tekintettel megállapította, hogy a Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság támadott végzése ellentétes az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdése szerinti tisztességes bírósági eljáráshoz való joggal, ezért azt megsemmisítette.
[7] A Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 360. § b) pontja szerint, ha az Alkotmánybíróság megállapítja a bírói döntés Alaptörvény-ellenességét és a bírósági határozatot megsemmisíti, az alkotmányjogi panasz orvoslásának eljárási eszközét – az Alkotmánybíróság határozata alapján és a vonatkozó eljárási szabályok megfelelő alkalmazásával – a Kúria állapítja meg.
[8] A Pp. 361. § c) pontja szerint a Kúria az alkotmányjogi panasz orvoslása érdekében – ha az Alkotmánybíróság a bíróság határozatát megsemmisítette – az Alkotmánybíróság határozatából következően az első vagy a másodfokon eljárt bíróságot új eljárásra és új határozat hozatalára utasítja, vagy a felülvizsgálati kérelem tárgyában új határozat hozatalát rendeli el. A Pp. 362. § (1) bekezdése szerint ebben az esetben az eljárás hivatalból indul, s a Pp. 363. § (1) bekezdése alapján a Kúria soron kívül jár el.
[9] A fentiekre tekintettel a Kúria a Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságot új eljárásra és új határozat hozatalára utasította. Az új eljárásra a Kúria azt az iránymutatást adja, hogy az alkotmánybírósági döntés nyomán el kell ismerni a felperes ügyféli minőségét.
[10] E végzés elleni jogorvoslatot a Pp. 362. § (3) bekezdése zárja ki.

matches: Bíróság Kúria Bíróság Bíróság Bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria


1/A. §2 E rendelet alkalmazásában:
a)3 HKR: Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszer, amely az országos katasztrófavédelmi rendszer részét képező, a honvédelmi ágazat katasztrófavédelmi feladatainak irányítására, végrehajtására, valamint az országos katasztrófavédelmi feladatokhoz való közreműködés érdekében létrehozott, a Magyar Honvédség meglévő képességein alapuló, kijelölt szervezeti elemekből felépülő, ideiglenes szervezet,
c)4 ÁKT: Ágazati Katasztrófavédelmi Terv, amely meghatározza – a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kat.) rendelkezéseinek megfelelően – a katasztrófaveszély, valamint veszélyhelyzet esetén a Magyar Honvédség katasztrófavédelmi tevékenysége tervezésére, szervezésére, működésére, riasztására, részleges vagy teljes aktivizálására és ezek végrehajtására vonatkozó feladatokat,
d)5 honvédelmi szervezet: a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 2. § 13. pontja szerinti honvédségi szervezet és a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat.
2. §6 (1) A HKR kijelölt elemei közreműködnek a katasztrófák károsító hatásai elleni védekezés minden időszakában, így a katasztrófák elleni védekezésre történő felkészülés, a Kat. 3. § 9. pontja szerinti katasztrófaveszély időszakában, a katasztrófák elleni védekezés során, a következmények felszámolásában, a helyreállításban és a nemzetközi katasztrófavédelmi segítségnyújtásban.
(2)7 A HKR feladata a honvédelmi ágazatot érintő katasztrófahelyzet, súlyos szerencsétlenség esetén a veszélyeztetett személyi állomány, vagyoni javak megóvása, mentése, a következmények hatásainak csökkentése, ágazaton belüli felszámolása, valamint a Kormány döntése, a Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság (a továbbiakban: KKB) vagy annak operatív munkaszerve, valamint a védelmi igazgatási szervek felkérése alapján közreműködés a hazai és nemzetközi katasztrófavédelmi feladatok végrehajtásában.
3. §8 A HKR elemei katasztrófák bekövetkezésekor, vagy kialakulásuk veszélye esetén kerülnek aktivizálásra.
3/A. §9 A Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Atom-, Biológiai, Vegyi Riasztási és Értesítési Rendszer Automata Mérő és Adatgyűjtő Rendszere katasztrófa-helyzetben vegyi, illetve az Országos Sugárfigyelő, Jelző és Ellenőrző Rendszer keretében, az Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Nukleáris Baleseti Információs és Értékelő Központjától kapott összesített sugárzási adatokat szolgáltat a Védelmi- és Közigazgatási Csoport (a továbbiakban: VKCS), a Stratégiai Művelet Vezetési Csoport – Katasztrófavédelmi Operatív Törzs (a továbbiakban: SMVCS-KOT) és az Országos Környezeti Sugárvédelmi Ellenőrző Rendszer részére a Magyarország területén kialakult esetleges vegyi- és sugárhelyzetről.
4. §10 A honvédelmi miniszter által kijelölt állami vezetőként a KKB tagja a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM) közigazgatási államtitkára (a továbbiakban: HM KÁT).
5. §11 A HKR elemei:
A HKR működtetésével összefüggő feladatok
a védekezés időszakában
7. §13 A HM KÁT a védekezés időszakában
8. §14 A HVKF a védekezés időszakában
9. §15 (1) A VKCS a HKR felsőszintű közigazgatási, védelmi igazgatási és külső-belső koordinációs feladatokat ellátó szerve, mely a HM KÁT döntéseinek előkészítéséért, illetve a honvédelmi miniszter részére felterjesztésre kerülő javaslatok szakmai kidolgozásáért, a HM-hez beérkező igények pontosításáért, és a pontosított igények SMVCS-KOT felé történő továbbításáért, valamint a KKB Nemzeti Veszélyhelyzet-kezelési Központtal (a továbbiakban: NVK) történő együttműködésért felel.
(2) A VKCS részleges vagy teljes állománnyal a HM KÁT intézkedése alapján, a HVKF egyidejű tájékoztatása mellett kerül aktivizálásra. Azonnali intézkedést igénylő helyzetben, a VKCS vezetőjének döntése alapján – a HM KÁT tájékoztatása mellett – a VKCS részleges vagy teljes állománnyal kerül aktivizálásra.
(3)16 A VKCS vezetői beosztást a HM katasztrófavédelmi tevékenységet koordináló önálló szervezeti egysége, illetve a HM védelmi igazgatási feladatokat ellátó önálló szervezeti egysége vezetői állományából a HM KÁT által kijelölt személyek látják el.
10. §17 (1) Az SMVCS-KOT a HKR felsőszintű katonai vezetési feladatokat ellátó szerve, amely részleges vagy teljes állománnyal a HVKF intézkedése alapján, a HM KÁT egyidejű tájékoztatása mellett kerül aktivizálásra. A feladatellátás heti váltásban, havi szolgálatvezénylés alapján, illetve az aktivizálást követően 24 órás váltásban, laktanyán kívüli készenléti szolgálat keretei között történik.
(2) Azonnali intézkedést igénylő helyzetben, az SMVCS-KOT parancsnokának döntése alapján – a HM KÁT és a HVKF egyidejű tájékoztatása mellett – az SMVCS-KOT részleges vagy teljes állománnyal kerül aktivizálásra.
11. §18 (1) Az SMVCS-KOT parancsnok feladatait, valamint az SMVCS-KOT szakmai feladatait a HVKF által kijelölt személyek látják el. Az SMVCS-KOT a HVKF intézkedése alapján, az SMVCS-KOT parancsnok javaslatára további személyekkel kiegészíthető.
12. §19 (1) Az MVCS-KOCS és a KOCS a HKR középszintű katonai vezetési szerve, amely teljes állománnyal az SMVCS-KOT parancsnok intézkedése alapján kerül aktivizálásra. A feladatellátásuk heti váltásban, havi szolgálatvezénylés alapján, illetve az aktivizálást követően 24 órás váltásban, laktanyán kívüli készenléti szolgálat keretei között történik.
12/A. §20
13. §21 A katasztrófavédelmi tevékenység során, szükség esetén az SMVCS-KOT parancsnok vagy az MVCS-KOCS-ot, illetve a KOCS-okat működtető szervezetek vezetőinek javaslata alapján a HKR-be kijelölt végrehajtó erőkből előzetesen kialakított munkacsoportoktól eltérő végrehajtó szervezetek is kialakíthatók és felkészítés után alkalmazhatók.
14. §22 A végrehajtó erők a HKR aktivizálását követően a várható következmények előrejelzésére, megelőzésére, a védekezésben, a következmények felszámolásában és a helyreállításban történő közreműködésre, feladat végrehajtásra kijelölt és felkészített erők, munkacsoportok.
a)23 a nukleáris, vegyi és biológiai veszély előrejelzésére, felmérésre ellenőrző és jelző szervezet működtetése, folyamatosan mérési adatok szolgáltatása a Magyarország területén a gamma háttérsugárzás szintjéről, helyi riasztás adása veszélyes ipari anyag jelenléte esetén, adatszolgáltatás a nukleáris és vegyi katasztrófák értékeléséhez,
b)24 közreműködés az SMVCS-KOT, az MVCS-KOCS, illetve a KOCS-ok feladatszabása alapján a katasztrófák elleni védekezésben.
(2)25 A katasztrófavédelmi tevékenységet végző katonai erők sem polgári, sem más szerv alárendeltségébe nem kerülnek, vezetésük az MH Művelet Vezetési Rendszer (a továbbiakban: MH MVR) vezetési rendje szerint történik. A katasztrófavédelmi munkák helyszínén szakmai feladataikat a helyi védelemvezető határozza meg, a kirendelt erők parancsnokai útján.
(4)26 Amennyiben a kialakult helyzet az igénybevételt nem indokolja, azonban a fokozott alkalmazási készség elérése indokolt, a HM KÁT a kijelölt erők részére ideiglenes készenléti szolgálatot rendelhet el.
(5)27 Az MH egészségügyi feladatokat ellátó központi szervezete az SMVCS-KOT útján hajtja végre a katasztrófavédelmi feladatok egészségügyi biztosítását, ellátja az ÁKT-ben meghatározott közegészségügyi-járványügyi feladatokat.
(6)28 Az MH geoinformációkat szolgáltató szervezete adatot biztosít a katasztrófák elleni védelem megszervezéséhez.
15/A. §30 Az ÁIK végrehajtja a 15. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott feladatokat – nukleáris-, vegyi és biológiai veszélyhelyzetben –, értékelt adatokat szolgáltat a VKCS javaslatai, illetve az SMVCS-KOT döntései előkészítéséhez, és azonnal értesíti a közvetlenül veszélyeztetett katonai szervezeteket.
Együttműködés a KKB munkaszerveivel31
16. §32 A KKB operatív munkaszervében ágazati szakértőként részt vesznek a VKCS-nak a HM katasztrófavédelmi tevékenységet koordináló önálló szervezeti egységének és a HM védelmi igazgatási feladatokat ellátó önálló szervezeti egységének kijelölt képviselői. Feladatkörükben egyidejűleg, folyamatosan információt szolgáltatnak a VKCS és az SMVCS-KOT részére.
17. §33 A KKB tudományos munkaszervébe, illetve a Műszaki Tudományos Tanácsba ágazati szakértőt a HM KÁT jelöl ki.
Katasztrófavédelmi riasztás, aktivizálás34
19. § (1)35 A KKB-tól, annak operatív munkaszervétől, valamint annak működése eléréséig a megyei, fővárosi védelmi bizottságoktól érkező katasztrófavédelmi feladatokban való közreműködésre történő felkérés esetén a VKCS, illetve a VKCS kikülönített elemeként a KKB operatív szervébe beosztott ágazati szakértők ágazati központi ügyeleti szerv általi riasztását, illetve a riasztáson keresztül történő részleges vagy teljes aktivizálását a HM KÁT rendeli el. A HKR 5. § b)-h) pontjaiban meghatározott elemeinek riasztását, illetve a riasztáson keresztül történő részleges vagy teljes aktivizálását a HM KÁT egyidejű tájékoztatása mellett a HVKF rendeli el.
(2)36 A HKR teljes aktivizálására a VKCS vezető és az SMVCS-KOT parancsnoka együttes javaslatot tesz a HM KÁT részére a HVKF egyidejű tájékoztatása mellett.
(3)37 A HKR 5. § b)–h) pontjaiban meghatározott elemeinek riasztását, illetve a riasztáson keresztül történő részleges vagy teljes aktivizálását – azonnali intézkedést igénylő esetben a HM KÁT és a HVKF egyidejű tájékoztatása mellett – az SMVCS-KOT parancsnoka is jogosult elrendelni.
(5)39 A veszélyeztetett szervek, szervezetek riasztását az ágazat központi ügyeleti szerve az SMVCS-KOT parancsnok jóváhagyásával végzi.
19/A. §40 A 9. § (2) bekezdésében, a 10. § (2) bekezdésében és a 19. § (1) és (3) bekezdésében hivatkozott készenléti szolgálatok részleges vagy teljes aktivizálását a jogosultak, az arra okot adó helyzet szakmai szempontok szerinti értékelése alapján rendelik el. A szakmai értékelés kiterjed különösen a kialakult helyzet földrajzi kiterjedésére, a fenyegetett személyek és anyagi javak körére, valamint a honvédségi közreműködés mértékére.
A honvédelmi erők ágazaton kívüli igénybevételének rendje41
20. §42 (1)43 A honvédelmi erők kirendelésének általános rendje szerint a katasztrófa típusa szerinti országos hatáskörű irányító szerv, illetve a megyei, fővárosi védelmi bizottság az igénybevételre vonatkozó kérését a KKB-hez, vagy annak operatív munkaszervéhez terjeszti fel. A KKB, vagy annak operatív munkaszerve az igényeket továbbítja az ágazat központi ügyeleti szervének. Amennyiben a kormányzati koordinációs szerv nem kerül összehívásra az igénybevételre vonatkozó kérést közvetlenül az ágazat központi ügyeleti szerve részére kell megküldeni, aki erről haladéktalanul értesíti a VKCS vezetőjét, illetve az SMVCS-KOT parancsnokát. A kirendelésről a honvédelemi miniszter, illetve a HVKF dönt.
(2) A kirendelésre vonatkozó igényt a kezdeményezőnek – a felkészülés érdekében – a KKB-hoz történő felterjesztéssel egyidejűleg az ágazat központi ügyeleti szervének is meg kell küldeni.
21. §44 (1) Rendkívüli esetben, amennyiben a katasztrófa következtében az élet- és vagyonmentés indokolja az azonnali intézkedést és katonai képességek közreműködését, a védelmi igazgatási, rendvédelmi, vagy az Országos Mentő Szolgálathoz tartozó szervek igénye alapján, illetve ha az ebből adódó késedelem súlyos következménnyel járna, közvetlenül az érintett által felkért katonai szervezet parancsnoka a regionális együttműködés kereteire figyelemmel saját hatáskörben dönt a segítségnyújtásról, melynek során a közreműködés mértéke és jellege nem veszélyeztetheti az adott katonai szervezet alaprendeltetés szerinti feladatellátásának maradéktalan biztosítását, a készenlét fenntartását, a hadrafoghatóság szintjét.
(3) A rendkívüli kirendelésről a KKB operatív munkaszervét – annak működése esetén – az SMVCS-KOT parancsnoka a VKCS-n keresztül tájékoztatja.
a)45 kiadja a HKR Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: SZMSZ),
d) szabályozza a HM katasztrófavédelmi készenléti szolgálatai vezénylésének rendjét.
23. §48 A HM KÁT a felkészülés és a megelőzés időszakában
24. §49 A HVKF a felkészülés és a megelőzés időszakában
25. § (1)50 A HM katasztrófavédelmi tevékenységet koordináló önálló szervezeti egysége a felkészülés és megelőzés időszakában
a)51 felelős a Kat. 82. § (3) bekezdése szerinti jogszabály szakmai előkészítéséért, a HM veszélyes katonai objektum felügyeleti hatósági feladatokat ellátó önálló szervezeti egysége bevonásával,
d)52 koordinálja a HM KÁT KKB-ban való képviseletéből adódó honvédelmi ágazati katasztrófavédelmi feladatokat,
e)53 koordinálja a KKB szerveivel való kapcsolattartást, képviseli a HM-et a katasztrófavédelemmel kapcsolatos országos és nemzetközi rendezvényeken,
f)54 javaslatot tesz a HM KÁT részére a központi államigazgatási szervekkel való szakmai kapcsolattartás rendjére,
h)55 meghatározott állományának készenléti szolgálatba vezénylésével biztosítja a VKCS működését.
(3)57 A HM védelmi igazgatási feladatokat ellátó önálló szervezeti egysége a felkészülés és megelőzés időszakában
d) javaslatot tesz a HM KÁT részére a központi államigazgatási szervekkel való – védelmi igazgatással kapcsolatos – szakmai kapcsolattartás rendjére,
(3a)58 A HM SMVCS-KOT működtetéséért felelős önálló szervezeti egysége a felkészülés és megelőzés időszakában
(4)59 A HM veszélyes katonai objektum felügyeleti hatósági feladatokat ellátó önálló szervezeti egysége
(4a)60 A (4) bekezdés b) pontja szerinti adatbázis felhasználhatóságát a HM veszélyes katonai objektum felügyeleti hatósági feladatokat ellátó önálló szervezeti egysége biztosítja a HM SMVCS-KOT működtetéséért felelős önálló szervezeti egysége és az Ágazati Információs Központot működtető katonai szervezet részére.
Az ágazati létesítmények katasztrófavédelmi
tervezése61
26. §62 (1) Az ágazaton belüli engedélyköteles veszélyes tevékenységek, valamint létesítmények körét külön jogszabály határozza meg.
27. §63
28. §64 A honvédelmi ágazatot érintő súlyos szerencsétlenség és katasztrófa, illetve katasztrófaveszély esetén a veszélyeztetett honvédelmi szervezet állományilletékes parancsnoka (ügyeleti szolgálata)
b)65 az objektumvédelmi tervben foglaltak, illetve az SMVCS-KOT parancsnok intézkedése alapján azonnal megkezdi a személyek mentését, az életveszély elhárítását, a technikai és anyagi eszközök mentését, a következmények felszámolását.
Segítségnyújtás nemzetközi katasztrófavédelmi feladatokhoz66
29. §67 (1)68 A katasztrófák elleni védekezés tárgykörében a Kormány döntéseinek és az Országgyűlés határozatainak előkészítésével kapcsolatos ágazati feladatokat, valamint a nemzetközi katasztrófavédelmi feladatok ágazati koordinációját a HM KÁT végzi.
(2)69 A HKR nemzetközi katasztrófavédelmi segítségnyújtásban közreműködő erői és eszközei kijelölésével, felkészítésével és igénybevételével kapcsolatos, a Kormány döntéséből adódó feladatokat – az érintett honvédelmi szervezetekkel együttműködésben – a HVKF végzi.
A katasztrófavédelemmel kapcsolatos képzés,
30. § (1)70 A HM KÁT szakirányítást gyakorol a VKCS, illetve az SMVCS-KOT katasztrófavédelmi felkészítése, kiképzése, továbbképzése, valamint a HKR elemeinek gyakorlatokon történő részvétele felett.
(2)71 A HVKF
(3)72 A HM SMVCS-KOT működtetéséért felelős önálló szervezeti egysége által az SMVCS-KOT katasztrófavédelmi felkészítésére vonatkozó, a HVKF útján felterjesztett felkészítési tervet a HM KÁT hagyja jóvá.
(3a)73 A VKCS szakmai felkészítését a HM katasztrófavédelmi tevékenységet koordináló önálló szervezeti egysége és a HM védelmi igazgatási feladatokat ellátó önálló szervezeti egysége közösen szervezi, a közösen felterjesztett felkészítési tervet a HM KÁT hagyja jóvá.
(4)74 Az MVCS-KOCS-ot, illetve KOCS-ot felállító szervezet megszervezi a védekezésre kijelölt szervezetek állományának felkészítését.
(6)75 Az MH Ludovika Zászlóalj, valamint az MH Altiszti Akadémia az MH igénye szerint megszervezik a tanfolyamrendszerű katasztrófavédelmi képzést.
31. § (1)76 A VKCS, az SMVCS-KOT, az MVCS-KOCS, a KOCS-ok állománya, az ÁIK kijelölt állománya, valamint a kijelölt végrehajtó erők meghatározott munkacsoportjai laktanyán kívüli katasztrófavédelmi készenléti szolgálatot látnak el.
(2)77 Aktivizálást követően az (1) bekezdés szerinti készenléti szolgálatok szolgálati helyükön hajtják végre katasztrófavédelmi feladataikat.
(3)78 A készenléti szolgálatot adók körét alárendeltjeik vonatkozásában a HM KÁT és a HVKF határozza meg.
(4)79 Az (1) bekezdés szerinti készenléti szolgálatok beérkezési kötelezettségének óraszámát az adott készenléti szolgálat szolgálati intézkedésének tartalmaznia kell.
A katasztrófavédelmi feladatok végrehajtását követő intézkedések80
32–34. §81
A lakosság tájékoztatása82
36. § (1)83 A lakosságtájékoztatási, társadalmi-kapcsolati és a sajtóval való kapcsolattartási feladatok a HKR rendeltetésének és feladatainak megismertetésére irányulnak, kiemelt figyelemmel az MH azon katasztrófavédelmi feladataira, amelyeket alaptörvényi kötelezettségéből adódóan, össztársadalmi érdekből végez.
(2)84 A HM kommunikációs tevékenységéért felelős szervezete:
38. §86
39. §87
1 Az 1. §-t a 13/2010. (V. 13.) HM rendelet 13. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
2 Az 1/A. §-t az 5/2008. (II. 29.) HM rendelet 1. §-a iktatta be.
3 Az 1/A. § a) pontja a 2/2012. (III. 6.) HM rendelet 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
4 Az 1/A. § c) pontját a 13/2010. (V. 13.) HM rendelet 1. §-a iktatta be, szövege a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
5 Az 1/A. § d) pontját a 13/2010. (V. 13.) HM rendelet 1. §-a iktatta be, szövege a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
6 A 2. § a 2/2012. (III. 6.) HM rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
7 A 2. § (2) bekezdése a 23/2012. (XII. 18.) HM rendelet 52. § a) pontja szerint módosított szöveg.
8 A 3. § a 2/2012. (III. 6.) HM rendelet 10. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
9 A 3/A. §-t az 5/2008. (II. 29.) HM rendelet 2. §-a iktatta be, szövege a 2/2012. (III. 6.) HM rendelet 3. §-ával megállapított, a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 16. § a) pontja szerint módosított szöveg.
10 A 4. §-t a 13/2010. (V. 13.) HM rendelet 13. § b) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 23/2012. (XII. 18.) HM rendelet 50. §-a iktatta be, szövege a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 16. § b) pontja szerint módosított szöveg.
11 Az 5. § a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
12 A 6. §-t a 2/2012. (III. 6.) HM rendelet 11. §-a hatályon kívül helyezte.
13 A 7. § a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
14 A 8. § a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
15 A 9. § a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
16 A 9. § (3) bekezdése a 17/2016. (IX. 8.) HM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
17 A 10. § a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
18 A 11. § a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
19 A 12. § a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
20 A 12/A. §-t a 13/2010. (V. 13.) HM rendelet 6. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 3. §-a.
21 A 13. § a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
22 A 14. § a 2/2012. (III. 6.) HM rendelet 10. § 13. pontja szerint módosított szöveg.
23 A 15. § (1) bekezdés a) pontja a 2/2012. (III. 6.) HM rendelet 10. § 14. pontja szerint módosított szöveg.
24 A 15. § (1) bekezdés b) pontja a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
25 A 15. § (2) bekezdése a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 4. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
26 A 15. § (4) bekezdése a 19/2010. (XII. 27.) HM rendelet 4. § a) pontja, a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 16. § c) pontja szerint módosított szöveg.
27 A 15. § (5) bekezdését az 5/2008. (II. 29.) HM rendelet 16. § (1) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 13/2010. (V. 13.) HM rendelet 7. §-a iktatta be. A 15. § (5) bekezdése a 2/2012. (III. 6.) HM rendelet 10. § 12. pontja, a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 16. § d) pontja szerint módosított szöveg.
28 A 15. § (6) bekezdése a 27/2007. (VI. 27.) HM rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
29 A 15. § (7) bekezdését az 5/2008. (II. 29.) HM rendelet 16. § (1) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
30 A 15/A. §-t az 5/2008. (II. 29.) HM rendelet 5. §-a iktatta be, szövege a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
31 A 16. §-t megelőző alcím a 2/2012. (III. 6.) HM rendelet 6. §-ával megállapított, a 23/2012. (XII. 18.) HM rendelet 52. § e) pontja szerint módosított szöveg.
32 A 16. § a 17/2016. (IX. 8.) HM rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
33 A 17. § a 19/2010. (XII. 27.) HM rendelet 4. § a) pontja, a 2/2012. (III. 6.) HM rendelet 10. § 18. pontja, a 23/2012. (XII. 18.) HM rendelet 52. § e) pontja, a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 16. § c) pontja szerint módosított szöveg.
34 A 18. §-t megelőző alcím a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
35 A 19. § (1) bekezdése a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
36 A 19. § (2) bekezdése a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
37 A 19. § (3) bekezdése a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
38 A 19. § (4) bekezdését a 13/2010. (V. 13.) HM rendelet 13. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
39 A 19. § (5) bekezdése a 27/2007. (VI. 27.) HM rendelet 5. § (2) bekezdésével megállapított, a 2/2012. (III. 6.) HM rendelet 10. § 12. pontja, a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 16. § e) pontja szerint módosított szöveg.
40 A 19/A. §-t a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 9. §-a iktatta be.
41 A 20. §-t megelőző cím a 27/2007. (VI. 27.) HM rendelet 6. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
42 A 20. § a 27/2007. (VI. 27.) HM rendelet 6. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
43 A 20. § (1) bekezdése a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 10. §-ával megállapított szöveg.
44 A 21. § a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 11. §-ával megállapított szöveg.
45 A 22. § a) pontja a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 16. § f) pontja szerint módosított szöveg.
46 A 22. § c) pontját a 13/2010. (V. 13.) HM rendelet 13. § e) pontja hatályon kívül helyezte.
47 A 22. § e) pontját a 13/2010. (V. 13.) HM rendelet 13. § e) pontja hatályon kívül helyezte.
48 A 23. § a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 12. §-ával megállapított szöveg.
49 A 24. § a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 12. §-ával megállapított szöveg.
50 A 25. § (1) bekezdésének nyitó szövegrésze a 27/2007. (VI. 27.) HM rendelet 8. § (1) bekezdésével megállapított, a 17/2016. (IX. 8.) HM rendelet 5. § a) pontja szerint módosított szöveg.
51 A 25. § (1) bekezdésének a) pontja a 27/2007. (VI. 27.) HM rendelet 8. § (2) bekezdésével megállapított, a 2/2012. (III. 6.) HM rendelet 10. § 20. pontja, a 17/2016. (IX. 8.) HM rendelet 5. § b) pontja szerint módosított szöveg.
52 A 25. § (1) bekezdés d) pontja a 13/2010. (V. 13.) HM rendelet 9. §-ával megállapított, a 23/2012. (XII. 18.) HM rendelet 52. § f) pontja, a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 16. § c) pontja szerint módosított szöveg.
53 A 25. § (1) bekezdése e) pontja a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 16. § g) pontja szerint módosított szöveg.
54 A 25. § (1) bekezdésének f) pontja az 5/2008. (II. 29.) HM rendelet 8. § (1) bekezdésével megállapított, a 19/2010. (XII. 27.) HM rendelet 4. § a) pontja, a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 16. § c) pontja szerint módosított szöveg.
55 A 25. § (1) bekezdés h) pontját a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 13. § (1) bekezdése iktatta be.
56 A 25. § (2) bekezdését a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 17. §-a hatályon kívül helyezte.
57 A 25. § (3) bekezdése a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 13. § (2) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 17/2016. (IX. 8.) HM rendelet 5. § c) pontja szerint módosított szöveg.
58 A 25. § (3a) bekezdését a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 13. § (3) bekezdése iktatta be, nyitó szövegrésze a 17/2016. (IX. 8.) HM rendelet 5. § d) pontja szerint módosított szöveg.
59 A 25. § (4) bekezdése a 17/2016. (IX. 8.) HM rendelet 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
60 A 25. § (4a) bekezdését a 17/2016. (IX. 8.) HM rendelet 3. § (2) bekezdése iktatta be.
61 A 26. §-t megelőző alcím az 5/2008. (II. 29.) HM rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
62 A 26. § az 5/2008. (II. 29.) HM rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
63 A 27. §-t az 5/2008. (II. 29.) HM rendelet 16. § (1) bekezdésének b) pontja hatályon kívül helyezte.
64 A 28. § nyitó szövegrésze a 13/2010. (V. 13.) HM rendelet 12. § b) pontja, a 2/2012. (III. 6.) HM rendelet 10. § 21. pontja szerint módosított szöveg.
65 A 28. § b) pontja az 5/2008. (II. 29.) HM rendelet 16. § (2) bekezdésének b) pontja, a 2/2012. (III. 6.) HM rendelet 10. § 12. pontja, a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 16. § h) pontja szerint módosított szöveg.
66 A 29. §-t megelőző alcím az 5/2008. (II. 29.) HM rendelet 10. §-ával megállapított szöveg.
67 A 29. § az 5/2008. (II. 29.) HM rendelet 10. §-ával megállapított szöveg.
68 A 29. § (1) bekezdése a 19/2010. (XII. 27.) HM rendelet 4. § a) pontja, a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 16. § c) pontja szerint módosított szöveg.
69 A 29. § (2) bekezdése a 2/2012. (III. 6.) HM rendelet 10. § 22. pontja, a 12/2014. (VIII. 14.) Hm rendelet 16. § i) pontja szerint módosított szöveg.
70 A 30. § (1) bekezdése a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 14. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
71 A 30. § (2) bekezdésének nyitó szövegrésze a 27/2007. (VI. 27.) HM rendelet 12. § (2) bekezdés b) pontja, a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 16. § i) pontja szerint módosított szöveg.
72 A 30. § (3) bekezdése a 17/2016. (IX. 8.) HM rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
73 A 30. § (3a) bekezdését a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 14. § (3) bekezdése iktatta be, szöveg ea 17/2016. (IX. 8.) HM rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
74 A 30. § (4) bekezdése a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 14. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
75 A 30. § (6) bekezdése az 5/2008. (II. 29.) HM rendelet 11. §-ával megállapított, a 2/2012. (III. 6.) HM rendelet 10. § 23. pontja szerint módosított szöveg.
76 A 31. § (1) bekezdése a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 15. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
77 A 31. § (2) bekezdése a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 15. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
78 A 31. § (3) bekezdése a 27/2007. (VI. 27.) HM rendelet 12. § (2) bekezdésének a)–b) pontja, a 19/2010. (XII. 27.) HM rendelet 4. § a) pontja, a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 16. § c) és i) pontja szerint módosított szöveg.
79 A 31. § (4) bekezdését a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 15. § (2) bekezdése iktatta be.
80 A 32. §-t megelőző alcím a 13/2010. (V. 13.) HM rendelet 12. § c) pontja szerint módosított szöveg.
81 A 32–34. §-t a 13/2010. (V. 13.) HM rendelet 13. § g) pontja hatályon kívül helyezte.
82 A 36. §-t megelőző alcím az 5/2008. (II. 29.) HM rendelet 15. §-ával megállapított szöveg.
83 A 36. § (1) bekezdése a 13/2010. (V. 13.) HM rendelet 12. § d) pontja, a 12/2014. (VIII. 14.) HM rendelet 16. § j) és k) pontja szerint módosított szöveg.
84 A 36. § (2) bekezdése a 13/2010. (V. 13.) HM rendelet 11. §-ával megállapított szöveg.
85 A 37. § (2) bekezdését a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 13. §-ának 55. pontja hatályon kívül helyezte.
86 A 38. §-t a 27/2007. (VI. 27.) HM rendelet 12. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
87 A 39. §-t a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 13. §-ának 55. pontja hatályon kívül helyezte.