text:
Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Nagy Zoltán Jegyzet. Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet - PDF
1 2 Jegyzet ÖRÖKSÉG Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Az Jegyzet Ünnep Jegyzet után Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Éppen tíz éve már, hogy a Mûemléklap márciusi számában képes összeállításban felidéztem azokat Jegyzet a házakat, ahol Petõfi Jegyzet élt vagy megfordult. Jegyzet Legalábbis Jegyzet az ismertebbeket. Jegyzet Mindent bemutatni Jegyzet úgysem lehetett, szétfeszítette volna e lap kereteit. Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Most, hogy ismét március van, s mire az Örökség megjelenik, már lezajlottak az ünnepségek, az élet Jegyzet meg visszazökkent Jegyzet hétköznapi rendjébe, Jegyzet olyan hamar, Jegyzet hogy a hamarjában Jegyzet kirakott Jegyzet zászlókat le is szedték gyorsan mintha bármi baja esnék, ha ott lobogna még azon a héten is. Petõfi ma már csak Jegyzet hivatkozási Jegyzet alap, aki arra Jegyzet kiválóan alkalmas, Jegyzet hogy egy-egy sort, Jegyzet netán egész Jegyzet verset is idézzünk Jegyzet tõle, aztán évre elfelejthetjük, vele az ugyancsak hivatkozási ponttá jegecesedett 1848/49-et. Nincs semmi baj, mondják, másutt, más országokban is így van ez, folyamatosan nem lehet ünnepelni. Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Ünnepelni valóban nem, ez igaz. De a verseiben élõ gondolatokat, mindazt, amitõl õ olyan sajátosan és össze nem téveszthetõen magyar azt a nemzeti tartást, azt azért gyökeresen megváltozott modern Jegyzet korunkban Jegyzet sem volna szabad Jegyzet elfelejteni! Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Egy emberöltõvel Jegyzet ezelõtt Zolnai Pál Jegyzet Berek Katival Jegyzet filmet készített arról, Jegyzet hogy tudja-e Jegyzet az "utca embere" ki volt Petõfi? Sokan már akkor sem tudták, a kép pedig bár hivatalos felmérési anyagot errõl Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet nem olvastam biztosra veszem, hogy rosszabb. Éppen ezért jó alkalom ez az ünnep arra is, hogy Petõfi ürügyén beszéljünk az elfelejtett, vagy ami még rosszabb: a meg sem ismert hagyományainkról. Nem Jegyzet egetverõ nagy Jegyzet dolgokról van szó, Jegyzet éppenséggel nem. Jegyzet A hétköznapok Jegyzet tárgyairól Jegyzet és eseményeirõl, arról, amitõl megkülönböztethetõ maradjunk "házon belül" alföldi tanya, Jegyzet mondjuk Jegyzet bajor vagy Jegyzet francia tanyától, Jegyzet háztól. Ami nem Jegyzet jobb, nem rosszabb, Jegyzet csak más. Amitõl Jegyzet más a magyar népdal, még akkor is, ha egymásba ölelkezõ motívumait fellelhetjük más népek zenéjében. Amiben nincs semmi csoda, hiszen évszázadok mélyébõl táplálkozó kultúránk gyökereiben az õsök tudása mellett tovább él a velünk élõ népek sajátos, a mi szellemiségünkbe illeszthetõ, Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet abban továbbépítkezõ minden sajátossága is. Balassi Bálint verseibõl nemcsak a magyar élet sors, Jegyzet Isten, szerelem Jegyzet szól téveszthetetlenül Jegyzet tiszta Jegyzet hangon máig Jegyzet érthetõen hozzánk, Jegyzet hanem az európai Jegyzet humanizmus is. A nemzet, amely nem feloldható más népben, kultúrájában, hagyományvilágában, Jegyzet nyelvének tengerében. Jegyzet A táj, ahol Jegyzet Petrovicsból Petõfi Jegyzet lett, ahol magyarnak Jegyzet születtek a Jegyzet pannon Pécs ókeresztény emlékei. A nevek és a példák dicsekvés nélkül szinte végtelenül sorolhatók tovább. Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Petõfit említvén pedig nem tehetjük meg, hogy ne szóljunk nemzeti kincsünkrõl, a nyelvrõl, amelyen egyforma hajlékonysággal és könnyedén szólalnak meg magyarul a legnehezebb antik versformák, az ind Dzsajadéva Jegyzet végtelen sorú Jegyzet versei, Dante Jegyzet terzinái, Trakl mágikus Jegyzet muzsikája és Jegyzet a szerb orto- Jegyzet dox liturgikus énekek. A példák esetlegesek és szinte bármi mással behelyettesíthetõk. Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet A hagyomány azonban csak úgy és csak akkor él tovább, ha nem válik belõle múzeumi tárgy. Ha az új igényeket megfogalmazó kor maradjunk ismét csak házon belül építészetében tovább Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet él, olykor sejtelmesen és meg nem foghatóan a múlt. Valami, amit nem kell, vagy nem lehet megmagyarázni. Amitõl szellemisége mégis megkülönböztethetõen az, ami: magyar. Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Nagy Zoltán Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet Jegyzet
2 ÖRÖKSÉG Napirenden 3 Felújítások világörökségi területen 1. TAHI TÓTH ILONA HÁROM TERÉZVÁROSI KLASSZICISTA LAKÓHÁZ FELÚJÍTÁSÁNAK, ÁTALAKÍTÁSÁNAK TÖRTÉNETÉT A TERÜLET MÛEMLÉKI FELÜ- GYELÕJE FOGLALJA ÖSSZE. MOST, AMIKOR A VÁROSRÉSZ ÉPÜLETEINEK NAGY RÉSZE HASONLÓ GONDOKKAL KÜZD, A TÖRTÉNET TIPIKUS. A TERÜLET A VILÁGÖRÖKSÉGI CÍMMEL, A MÛEMLÉKI JELENTÕSÉGÛ TERÜLET KITERJESZTÉSÉVEL, AZ UTÓBBI PÁR ÉVBEN A FIGYELEM KÖZÉPPONTJÁBA KERÜLT, UGYANAKKOR AZ ITT ÉLÕK, VAGY ÉPÍTENI SZÁNDÉKOZÓK NEM REMÉLHETNEK ANYAGI TÁMOGATÁST VAGY EGYÉB ENGEDMÉNYEKET BERUHÁZÁSAIKHOZ, DE KORLÁTOZÁSOKKAL SZÁMOLNIUK KELL. Bajcsy Zsilinszky út 17 sz. egykori Balassa ház, amit az 1960-as években felújítottak, ezért az elsõk között lehetett társasház. Az ismételt felújítás harminc év után újból aktuálissá vált, és közös akarattal a tulajdonosok úgy döntöttek, hogy a tetõtér eladásából fedezik a költségeket. Az épület kiemelt mûemlékként szerepelt nyilvántartásunkban, elsõsorban Ybl Miklós személye miatt, aki az épület második építési periódusában a szomszédos Lázár utcai épülettel összekapcsolva, annak udvari szárnyát elbontva, a homlokzatokat romantikus elemekkel gazdagítva, átalakította az egykori klasszicista lakóházat. A kérdés, amellyel hivatalunkat a tulajdonosközösség egy rövid levélben megkereste, egyszerû volt és tömör: megengedhetõ-e a tetõtér beépítése, az ezzel járó szükségszerû változtatásokkal, úgymint tetõablakok az utcaképben, felvonó a fõlépcsõház terében. A támogatást megkapták, így a beruházás 16 önálló lakással a tetõtérben és a teljes körû felújítással megvalósulhatott. (Lásd: Örökség 2005/9 sz.) A Király utca 20 sz. alatti lakóépület már nem volt ilyen szerencsés, miután az 1960-as évek felújítása itt elmaradt, így a több építési periódust megélt klasszicista, majd a romantikában egy szinttel megemelt és homlokzatában átalakított saroképület kritikus mûszaki állapota miatt már nem lehetett társasház. A kerületi önkormányzat a veszélyes állapotú, majdnem teljes területen aládúcolt lakóépületet lassan kiürítette, aminek következtében a mûszaki állapot tovább romlott. Statikai szakvélemények sora igazolta, hogy tartószerkezetei menthetetlenek és csak mûemlék volta miatt nem merték javasolni bontását. Az önkormányzat nevetséges áron adott túl az épületen, szabadulva a tehertõl. Új tulajdonosa funkcióváltást, szállodát tervezett a lakóépületben, ezért rövid állásfoglalást kért a következõkre: Elbonthatók-e a függõfolyosók, átalakítható-e a melléklépcsõház, lefedhetõ-e a belsõ udvar tere a földszint felett. Az épület megtartása érdekében az elõzetes jóváhagyást megkapták, majd ezt követõen az épületet színvonalasan felújították és üzemeltetik. A szálloda reklámja az építéskori fõlépcsõházi tér, a boltozatos pincesor, a rekonstruált homlokzat. Király utca 26 sz., az egykori Jálics ház. Az épületet a területre korábban készített szabályozási tervek több Király utcai épülettel együtt bontásra ítélték, elsõsorban rossz mûszaki állapota miatt. Megmentése érdekében ezért több épülettel együtt 1996-ban mûemléki védelmet kapott. A borkereskedõ Jálics családnak Hild József tervezte az egyszerû alaprajzi elrendezésû lakóházat, amely hatalmas boltozatos pincéivel, tágas udvarával, több utcára nyíló kijáratával tökéletesen kiszolgálta az építtetõi igényt. A család életének változásával az épület is átalakult, a szomszédos házak felé megszüntették az átjárást, elbontották az udvari keresztszárnyat és többször átépítették a földszinti portálokat. A szõlõfürtökkel díszített homlokzat, az épület alatt a hatalmas egybefüggõ pincesor azonban érintetlenül megmaradt. Késõbb a rossz minõségû bérlakások, udvarán a parkolók, állapotát tovább rombolták, fafödémei beszakadtak, elektromos vezetékei életveszélyessé váltak, ezért lassan lakhatatlanná vált és kiürítették. A pince és földszint új tulajdonosa vételi szándékát jelezte az egész ingatlanra, abban az esetben amennyiben programtervét hivatalunk támogatja. Mûemléki tudományos dokumentáció alapján, annak adatait felhasználva kívánták visszaépíteni az elbontott keresztszárnyat, feltárni és felújítani a betömött pincét. Egy többfunkciós házat terveztek, belsõépítészeti központot a pincében, földszinten bemutatóteremmel és üzlettel, a pince egy részében az építtetõ emlékének adózva bormúzeummal, az emeleteken konferenciák, kiállítások számára egybenyitott terekkel, a tetõtérben mûteremlakásokkal. A program jó volt, az új épületrész a környezetben megvalósuló új beépítésekhez igazodott, ezért a kerületi önkormányzat is támogatta. Az eredmény tíz év után látható. Homlokzatát, lépcsõházát restaurálták, függõfolyosóit, pincéit felújították. A belsõ udvari homlokzat, a szinteken egybenyitott teremsor azonban már az új beépítés puritán hangulatához igazodik. Az épületek sorsát minden esetben elsõsorban a tulajdonosi akarat irányította a jogi védelem segített a hiteles rekonstrukcióban, de nem lehetett akadálya az értelmes fejlesztésnek. Mindannyiunknak számolnia kell az épületek folyamatosan romló mûszaki állapotával, s azzal, hogy a társasházakban itt élõk, ha maradni akarnak, korszerûsíteni szeretnének. Felvonót akarnak építeni a lépcsõházban vagy a belsõ udvarban, bõvíteni a tetõtérben, remélve, hogy az elmaradt felújításokat a fejlesztõk elvégzik helyettük. Ha viszont úgy döntenek, hogy eladják épületüket, az új tulaj-
3 4 Napirenden ÖRÖKSÉG donos részben vagy egészen bontani akar, és ha az épület nem védett, úgy azt elõbb vagy utóbb meg is teheti. Az önkormányzati rendeletek szabályozási elõírásai érzéketlenül kezelik az örökségvédelemi szempontokat, helyi védelem nem létezik, kényszer az ingatlanon belüli parkoló építés, ami sok esetben nemcsak magát a fejlesztésre kiszemelt épületet, de annak szûkebb környezetét is veszélyezteti. Akadnak azonban fanatikus építtetõk, hasznukat remélõ befektetõk, akik kitartanak a régi épületek fejlesztése mellett, vállalva az önkormányzati bérlõk kiköltöztetésének költségeit, a gépkocsi megváltást, és mindezekkel együtt a mûemlék épületek felújításával járó kalandtúrát is. Csak remélni lehet, hogy az önkormányzatok döntéshozói is lesznek legalább annyira merészek és vállalkozó kedvüek, hogy csatlakozzanak. A Kulturális Javak Bizottsága (KJB) eredményei 2007-ben BUZINKAY PÉTER A Kulturális Javak Bizottságát (KJB) tavaszán hívta létre a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal a vonatkozó jogszabály (10/2006. NKÖM rendelet) ekkor hatályba lépett módosítása alapján. E szerint a KJB egy "8 tagú szakmai tanácsadó testület, amely a kulturális javakkal kapcsolatos egyes elsõfokú hatósági, illetve egyéb szakmai döntések elõkészítésében segíti a Hivatal munkáját". Tagösszetételét pedig úgy határozta meg, hogy a kulturális javak, mûtárgyak védelmével kapcsolatba kerülõ legjelentõsebb érintettek lehetõleg mind képviselve legyenek: öt nagy közgyûjtemény mellett, a Tudományos Akadémia és a Magyar Mûtárgy- és Régiségkereskedõk Országos Szövetsége képviselõje vesz részt teljes jogú tagként a bizottsági munkában. A KJB elnöki teendõit a 2006 májusában történt megválasztása óta a Magyar Nemzeti Galéria képviselõje Király Erzsébet látja el. A KJB titkárságát a Hivatal Mûtárgyfelügyeleti Irodája adja: az ügyek tárgyalásra történõ elõkészítésével, az ülésen elhangzottak rögzítésével, majd a hivatali, hatósági döntésekbe való beépítésével. A évi üléseken csakúgy, mint 2006-ban is a tagok (betegségektõl eltekintve) csaknem kivétel nélkül megjelentek és színvonalas szakmai munkát végeztek. Az év során az egyik tagtól (magánjellegû okokból, hosszas távollét után) meg kellett válnunk, így a KJB õsszel új taggal egészült ki. A tavaszától kialakított rend szerint folytatódott a munka 2007-ben is: a KJB havi rendszerességgel augusztusban nyári szünetet közbeiktatva 11 ülést tartott, ahol összesen 123 napirendi pontot (ügyet) tárgyalt meg. Ezek az ügyek jellemzõen védetté nyilvánításhoz kapcsolódtak. (Egy, kiviteli engedélyezéshez kapcsolódó kérdés kivételével.) A KJB létrehozatala óta minden egyes, a KÖH elé került új mûtárgyvédési ügyrõl állásfoglalást alakított ki, tehát idén sem hozott a Hivatal döntést a KJB véleménye nélkül. A 123 megtárgyalt ügybõl 87 esetben (70,7 %) foglalt állás a KJB a védés mellett, 22 esetben (17,8 %) ellene és 13 esetben (10,6 %) pedig a szakvélemény kiegészítését javasolta. Az szavazások csaknem minden alkalommal egyhangúak voltak, a védetté nyilvánítás mellett mindössze két esetben került sor többségi döntéssel elfogadott állásfoglalásra, azaz az esetek több mint 90 %-ában a védéssel minden terület képviselõje egyetértett. Tanulságos a 2006-os év adataival való összevetés: idén, a tavalyi 30 %-os arányhoz képest a védési ügyeknek már csak 10 %-át ítélte a bizottság kellõen nem elõkészítettnek, a szakvélemények további kiegészítését javasolva. Ez egyértelmû eredménye a KJBnek, és a Hivatalnak: a szakvéleményeket elkészítõ közgyûjtemények e feladatot a korábbiakhoz képest idén már jóval alaposabban végezték el, kiegészítésre sokkal kevesebb esetben volt szükség. A Hivatal a KJB állásfoglalásait kivétel nélkül minden esetben megalapozottnak ítélte, és döntéseit azokkal összhangban hozta meg. A KJB elsõ teljes évének munkáját és tapasztalatait összegezve elmondható, hogy a 2006 tavaszán történt létrehozatala után 2007-ben már beállt a "kerékvágásba", és feladatát magas színvonalon, eredményesen látta el. Bizonyára ennek is köszönhetõ, hogy az újonnan kimondott védettségeket kevesebb kritika érte, a közvélemény, a mûkereskedelem, a mûgyûjtõk és más érintettek is elfogadóbbak lettek, és a fellebbezések száma is jelentõsen csökkent.
4 ÖRÖKSÉG Napirenden 5 A Mûtárgyfelügyeleti Iroda évi munkája BUZINKAY PÉTER A MEGELÕZÕ ÉVHEZ HASONLÓAN 2007-BAN IS EREDMÉNYES IDÕSZAKOT ZÁRHATOTT A HIVATAL MÛTÁRGYFELÜGYELETE. A MÛTÁRGYFELÜGYELETI IRODÁT SZERENCSÉS MÓDON ELKERÜLTÉK A NAGYOBB SZERVEZETI ÉS EGYÉB GYÖKERES VÁLTO- ZÁSOK, ÍGY A MEGELÕZÕ EGY-KÉT ÉV ALATT KIALAKULT, ÉS BEJÁRATOTT GYAKORLATNAK MEGFELELÕEN RENDEZETT KÖRÜLMÉNYEK KÖZÖTT DOLGOZHATTUNK. A folyamatos napi hatósági és hivatali ügyeink (védetté nyilvánítás, megszüntetés, kiviteli engedélyezés, állami elõvásárlás, felügyelet-szemlék, nyilvántartási munka stb.) 2007-ben is növekvõ számokat és munkát mutatattak, az elõzõ évhez képest az iktatásunk ugyan csak 10 %-kal több ügyet rögzített (összesen mintegy 5000-et), de a munkából az év nagyobb részében betegség miatt távollevõ munkatárs ügyeit is átvéve a munkatársak leterheltsége átlagosan 30 %-kal nõtt. Ezt a munkát igyekeztünk a korábbi tapasztalatok nyomán magasabb színvonalon, szak- és jogszerûbben végezni. A napi munkában a határidõk folyamatos megtartása mellett a legfontosabb eredménynek védettség tárgyaknál folyamatosan végzett mûtárgyfelügyeleti tevékenységet tartjuk ben a mûtárgyfelügyelõk a védettségek felülvizsgálata érdekében a napi munkában elõkerülõ ügyeken túl összesen 152 helyszíni ellenõrzést tartottak, ahol 1447 tárgyat tekintettek meg. Emellett a folyamatban levõ ügyeikben is szükség volt helyszíni szemlék szervezésére, így az új védéseinknél az eljárásunk rendes elemeként, vagy az év majd 300 mûvészeti és könyvárverésén tízezres nagyságrendben felkínált tárgyanyagban összesen 43 esetben több mint 200 védett tárggyal kapcsolatban is kellett intézkednünk. A védettség mellett a mûtárgyak kiviteli engedélyezése is fontos munkaterületünk, itt is magukért beszélnek a számok: összesen 824 db engedélyt adtunk ki, ebbõl 616 (75%) végleges és 208 (25%) ideiglenes engedély volt. A védett mûtárgyak adás-vétele esetén érvényesíthetõ állami elõvásárlási jog révén 2007-ben négy múzeum és közintézmény számára összesen öt egyedileg védett mûtárgyat tudtunk megszerezni. Ez bár az éves költségvetésben erre már nem volt keret a gyakorlatban (a maradványképzési kötelezettség miatt) az elõzõ (2006.) évi keret és egy rendkívüli elnöki juttatás felhasználását jelentette, összesen Ft értékben. Ugyancsak fontos eredménynek kell elkönyvelnünk a Kulturális Javak Bizottságának (KJB) a folyamatos és magas színvonalú munkáját. A 2006 tavaszán megalakult héttagú tanácsadó testület képviselve a tudományos, közgyûjteményi és mûkereskedelmi szempontokat jelentõs hozadékkal járt. A KJB ezúttal is minden egyes új védés ügyét megtárgyalta, s a mintegy 120 megtárgyalt ügybõl a 2006-os 30 %-hoz képest már csak 10%-ban találta az ügyeket nem kellõen elõkészítettnek. Ez egyértelmû siker, hiszen így határozottan állíthatjuk, hogy a szakvéleményezõ közgyûjtemények és az ügyeket kézben tartó Mûtárgyfelügyeleti Iroda jelentõs elõrelépést tett a védések körültekintõbb és alaposabb elõkészítésével. Bizonyára ennek is köszönhetõ, hogy az újonnan kimondott védettségeket kevesebb kritika érte, a közvélemény, a mûkereskedelem, a mûgyûjtõk és más érintettek is elfogadóbbak lettek, és a fellebbezések száma is jelentõsen csökkent. Mûtárgyfelügyeleti munkánk legfiatalabb területén, a kulturális javakkal kapcsolatos bûnügyi együttmûködésben ugyancsak számottevõ eredményeket könyvelhetünk el. A vám- és rendõri szervekkel való napi együttmûködésen, rendszeres szakmai segítségnyújtáson túl az év során széleskörû adatgyûjtésbe kezdtünk, amelynek eredményeként a lopott mûtárgyak adatait és fényképeit az Internetes honlapunkon (www.koh.hu) megjelenítõ adatbázisban már több mint 1300 lopott mûtárgyat rögzítettünk, ennek több mint harmadát, mintegy 500 festmény, szobor, könyv, óra stb. adatát 2007-ben vettük fel. Ehhez kapcsolódva 2007-ben is rendszeresen küldtünk tájékoztatást (elektronikus hírlevél formában) most már esetenként több mint 150 címzettnek (aukciós házaknak, galériáknak, régiségkereskedõknek, magángyûjtõknek stb.) Az adatbázis és a hírlevél nyomán nekünk, illetve az érintetteknek több eltûnt tárgyat is sikerült azonosítani, és eredeti tulajdonosának (köztük múzeumnak is!) visszajuttatni. E feladatkörben évben is folytattuk a francia mûkincsrendõrség lopott mûtárgy nyilvántartó és keresõ számítógépes rendszere (TREIMA 2) átvétele érdekében az egyeztetéseket júniusában a mûkereskedõknek tartottunk tájékoztató alkalmat a mûtárgyakkal kapcsolatos jogsértésekrõl (lopás, csempészet, hamisítás stb.) a Magyar Mûtárgyés Régiségkereskedõk Országos Szövetsége június 19-i közgyûlésén (az ORFK Nemzeti Nyomozó Iroda Mûkincsvédelmi Alosztálya és a KÖH Mûtárgyfelügyeleti Irodája részvételével és elõadásával). Helyszíni ellenõrzéseinken túl igyekeztünk kihasználni munkánkat támogatandó a különbözõ rendezvények és a sajtó minden ága nyújtotta nyilvánosságot. Természetesen ezt segítették az internetes honlapunkon megjelenített és folyamatosan frissített adatokon túl a már korábban kiadott nyomtatott tájékoztató anyagainknak az érintettekhez való közvetlen eljuttatása is. A mûtárgyak védelmének fontos eszközeként és hivatali munkánk részeként 2007-ben is több konferencián vettünk tevékenyen részt. Júniusban nemzetközi részvétel mellett az Országos Mûszaki Múzeum Öntödei Múzeumával karöltve rendezte meg a KÖH a 6. harangtörténeti ankétot, amelynek a szakmai elõkészítése nagyrészt ugyancsak a Mûtárgyfelügyeleti Irodára hárult. Szeptemberben pedig Krakkóban hazánk képviseletében részt vettünk az Interpol kulturális javakkal kapcsolatos közép- és kelet-európai bûnözéssel foglalkozó nemzetközi konferenciáján, ahol elõadásunk és eredményeink elismerést arattak. Októberben ugyancsak külön elõadással vettünk részt a kulturális javak fegyveres összeütközések idején történõ védelmérõl szóló Hágai Egyezmény és jegyzõkönyvei végrehajtásáról Budapesten megrendezett nemzetközi konferencián. A november végén (az egykori Antik Enteriõr utódjaként) Budapest Art Fair néven megrendezett mûvészeti és régiség kiállításról és vásárról ezúttal sem maradhattunk távol, hiszen itt minden alkalommal megfordul ügyfélkörünk jelentõs része. Ezúttal is a 2006-ben bevált formát választottuk: a kiállítás elõtérben jól látható helyen egy tájékoztató pontot létesítettünk, ahol kivetítõn az újonnan védetté nyilvánított mûtárgyak fényképeivel váltakozva figyelemfelkeltõ kérdéseket tettünk fel, alattuk kihelyezve a választ megadó és szabadon elvehetõ szóróanyagainkkal. Mindezek mellett 2007-ben is folytatódott az egyetemi hallgatók képzése: pesti és vidéki mûvészettörténész, muzeológus és joghallgatók kaphattak betekintést a mûtárgyak védelmébe. A 2006-ban megkezdett program folytatásaként hivatalunk mûemlékes területével és külsõ szakemberekkel is összefogva a katolikus és református papok és lelkészek számára szervezett képzésekbe,
5 6 Napirenden ÖRÖKSÉG konferenciákba is bekapcsolódhattunk. Eredményeink mellett meg kell említeni, hogy a korábban meglehetõsen nagy számban, nem szakmai vagy már elavult szempontok alapján védetté nyilvánított mûtárgyállomány sorsát átfogó módon most sem tudtuk rendezni, és ez továbbra is rengeteg munkánkat és energiánkat emésztette fel. E téren úgy tûnik, 2008-ban némi haladást remélhetünk, ugyanis a Szépmûvészeti Múzeum védettségi nyilvántartása átvételének befejeztével legalább pontos képet kaphatunk majd arról, hogy mekkora is ez a "kirostálandó" anyag. A évet a megelõzõ évekhez hasonló, kiemelkedõ sikerek ugyan nem kisérték, mégis eredményesnek kell értékelni, hiszen a korábbiakra építve a bejáratott munkamenet több helyrõl érkezett visszajelzés alapján is állíthatjuk, hogy elbírta a folyamatosan növekedõ terhelést és jól, hatékony(abb)an is mûködött. Gratulálunk! Dr. Sólyom László a Magyar Köztársaság Elnöke megbízásából dr. Hiller István oktatási és kulturális miniszter a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE kitüntetést adta át, Debreczeniné Mezey Alice mûvészettörténésznek, kutatónak és Ágostházi László DLA-nak, az ICOMOS MNB alelnökének; a Magyar Régészeti és Mûvészettörténeti Társulat PASTEINER-ÉRME díjat adományozott Prakfalvy Endre és Somorjay Sélysette mûvészettörténészeknek, kollégáinknak. Egyablakos ügyintézés Örömmel adjuk hírül, hogy a II. Nemzeti Fejlesztési Terv (NFT II.) keretein belül, a KÖH részvételével benyújtott "Egyablakos vámügyintézés megvalósítása címû" (EKOP-2007/1.2.2) projektet formailag befogadták. Ez azt jelenti, hogy a 2,5 MrdFt-os projekt elsõ lépcsõben zöld jelzést kapott, elindulhatnak a konkrét lépések a megvalósítás irányába. A projekt megvalósításának végsõ határideje 2010 márciusa. A projekt az egyablakos vámügyintézés kialakítását célozza, ehhez nyert meg a Vám- és Pénzügyõrség kilenc további, termékek, áruk exportját, illetve importját engedélyezõ hatóságot, hogy konzorciumi partnerként vegyenek részt a projektben. (A Projektnek sajátossága többek között az is, hogy ilyen nagyszámú hatósági partner, illetve közremûködõ vesz benne részt.) A KÖH a mûtárgykiviteli engedélyezés révén érintett a folyamatokban, ezért döntött úgy a hivatalvezetés, hogy a pályázathoz csatlakozik, és részt vesz benne. Ez a gyakorlatban egy a VPOPval közösen mûködtetett zárt (elektronikus) rendszer kialakítását jelenti, amelyben a mûtárgyak kiviteli engedélyeit készítjük el, tartjuk nyilván, úgy, hogy az a mûtárgyforgalom ellenõrzését végzõ vámszervek számára online hozzáférést biztosít. A kiviteli engedélyezési munkánk részeként megvalósítható a mûtárgynyilvántartásaink (elektronikus) összekapcsolása is, így megoldhatóvá válik, hogy egyetlen felületen dolgozva érjük el a védetté nyilvánított, a lopott és a kivitelre engedélyezett mûtárgyak jelenleg különálló nyilvántartásait. Ügyfeleink részére pedig (a nyilvántartási rendszereinkben való integrált keresési lehetõség megteremtésén túl) lehetõvé válik az elektronikus ügyintézés is. (Amint látható, a fenti elképzelések számos részletkérdés kidolgozását igénylik majd.) A decemberében beadott közös pályázati anyagot január végén bírálták el és döntöttek a befogadás mellett. Az EU-s támogatási pénzek felhasználásának igen bonyolult szabályai szerint kell majd a projekt minket érintõ részét végrehajtanunk, ez a hivatalon belül több érintett szervezeti egység együttmûködését is igényli majd. (Velük már az elõkészítés során is több ízben egyeztettünk.) Ehhez kérjük majd a továbbiakban is a segítséget. A projekt reményeink szerinti megvalósítása illetve a fent vázolt integrált rendszer kiépítése hosszabb távon nézve is a hivatali mûtárgyfelügyelet egyik legjelentõsebb eredménye. bépé Ki mit tud róla? Az UNESCO javaslatára minden évben áprilisban ünnepli a világ a mûemlékeket. Ezt az alkalmat (is) felhasználva az Örökség szerkesztõsége áprilistól új rovatot indít épített örökségünk érdekében. Arra vagyunk kíváncsiak, hogy olvasóink a társadalmi szervezetek lelkes munkatársai, a szakemberek és nem utolsó sorban a települési és országos politikusok mit vesznek észre, mit változtatnának, mit mentenének meg mindennapi környezetükben? Mire figyelnek fel? Szeretnénk megtudni, hogy milyen állapotban vannak az elmúlt korok házai, amelyek, ha nem is mûemlékek, de úgy hozzá tartoznak egy-egy falu-város arculatához, mint fához a levél. (A hasonlat még akkor is igaz, ha õsszel lehullnak a levelek, hiszen olykor eltûnik egy-egy szép, régi épület vagy éppenséggel valamilyen mûemlék is sajnos.) KI MIT TUD RÓLA? Az utcán figyelmesen járó, felelõsségteljesen gondolkodó emberek, a társadalmi szervezetek, a városvédõk és polgármesterek rovata. szerkeszti Lázár Gabriella Küldjön be néhány sort, s ha tud, fényképet is környezete átalakításra ítélt, pusztulófélben lévõ vagy éppenséggel már eltûnt mûemlékeirõl, régészeti értékeirõl. Mindenrõl, amit egy felelõsségteljesen gondolkodó ember észrevesz és szóvá tesz. Írja meg, hogy Ön szerint kinek a dolga, hogy intézkedjen, s azt is, hogy Ön mit tanácsol, mi legyen vele? Küldjön egy fényképet is! Várjuk észrevételét, véleményét az , illetve a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal, ÖRÖKSÉG szerkesztõsége, Budapest 1014, Táncsics Mihály u. 1. címen.
6 ÖRÖKSÉG Figyelõ 7 Vásárosnamény, Tomcsányi-kúria LÁSZLÓ CSABA Vásárosnamény v. Tomcsányi kúria Az épület képe 1933-ban (levelezõlap) Az egykori Bereg vármegye területén fekvõ város északi részén, környezetébõl kissé kiemelkedõ dombon áll a legutolsó tulajdonosának nevén ismert kúria. A földszintes négysaroktornyos manzardtetõs épületben az elmúlt év augusztusa óta a Beregi Múzeum mûködik. 1 Az Árpád-kori eredetû a határában lévõ tiszai átkelõhely miatt kiemelt fontosságú település egyik legjelentõsebb birtokosa a 14. századtól a Lónyay család volt ban egy családi osztozkodás során kerül Lónyay István birtokába a mai város északi felén lévõ, kúria építésére alkalmas domb, amelyen legkésõbb 1643-ra felépül a kastély. A család korábbi közösen bírt 16. század derekán megerõdített kúriája a 20. század elejére tûnik el nyomtalanul. 2 A kutatásaink során a mai házban azonosított 17. század eleji kúria egy kéttraktusú, részben alápincézett hathelyiséges földszintes épület volt, déli homlokzatának tengelyében toronyszerû kapuépítménnyel. A kúria földszintjére a kapuépítmény két oldalán a homlokzattal párhuzamosan lépcsõn át jutottak fel. A kapuépítmény mögötti elõtérbõl lehetett a két déli síkfödémes nagyszobát, azokból pedig a boltozott északi tereket megközelíteni. A meszelt falú szobákban lévõ kályhákat az elõtér, a "pitvar" északi sarkában lévõ tüzelõnyílásokon át táplálták. A kúria kõkeret nélküli ablakaiban egyrétegû szerkezetek ültek. A meszelt homlokzatokat áttörõ ablakokat szürke festett keretek, képszékes szemöldök- és könyöklõpárkányok szegélyezték, festett sávok hangsúlyozták a lábazatot és a fõpárkányt. A falkoronák, tetõzet késõbbi visszabontása, az átalakítások, újravakolások miatt a a 17. századi homlokzatokat, a kúria tömegét ma már csupán elméletben lehet rekonstruálni. A kúria építéstörténetében a második periódust az északi sarkokhoz épített lizénás, tükrös barokk architektúrájú kandallós "toronyszobák" és az azokat összekötõ zárt folyosó jelentették. A kastély bejárata továbbra is a déli rizalitból nyílott. Nem változott az ablakok formája csupán a festett keretezést fedte el az egységes fehér kifestés, meszelés. Az építkezés idejét a 18. század elsõ harmadára Lónyay László végrendelete amelyben fiatal korában végeztetett építkezésére utalt és egy 1728-as évszámos tégla határozta meg. A település 1784-es térképén, noha kissé elnagyoltan de felismerhetõ a kastély. A kastély napjainkra megszokott képe a 19. század elején alakult Nyíregyháza, Megyei Könyvtár Helytört. Gyûjteménye ki. A történeti források szerint között történt építkezések során a déli homlokzat elé boltozott, a korábbi bejárati rizalithoz íves falazattal csatlakozó nyitott folyosó, sarkaira az északiakat homlokzati tagolásában is utánzó tornyok épültek. A déli tornyokba folyosó felõl fûthetõ cserépkályhákat állítottak, a szobákat díszes kifestéssel látták el. Lónyay László gyermekeinek 1810-es osztozásakor készült leírás szerint a kastélyt vörösre festett zsindely fedte, szobáit elõl és hátul folyosók kapcsolták egybe. A leírás alapján azonosíthatók az egyes helyiségek, így pl. a délnyugati torony melletti ebédlõ, leányok háza, a pitvar. Az elõbbiekben vázolt építési periódussal lényegében kialakult a kastély mai képe. A 19. század végén egy tûzvész után újjáépítették a leégett tetõszerkezetet, feltételezzük, hogy a korábbi formájára. Vélhetõen ekkor cserélik ki két szoba felett a korábbi fafödémet poroszsüveg szerkezetûre, s néhány szobát újravakolnak. Néhány évtizednyi lakatlanság után az 1920-as években költöznek a településre a Lónyayakkal leányági rokonságban lévõ Tomcsányi család tagjai. Ekkoriban cserélték ki, illetve nagyobbították meg a ház összes ablakát, érintetlenül hagyva ugyanekkor néhány barokk ajtót. Ugyancsak a 20-as évekre tehetõ a kastélytól keletre lévõ nyitott tornácos manzardtetõs melléképület. Vélhetõen ugyanekkor festették a tagozatokat fehérrel kiemelve sárgára a kúriát, amely színt a mostani felújításkor is megismételtek, elfeledkezvén arról, hogy a században kastélyunk egyszínû, fehér volt. 1 A város már 1986-ban kezdeményezte, hogy az akkor középiskolás diákotthonként használt épület a tervezett helyreállítás után a múzeumként funkcionáljon. A felújítást megelõzõen Bibó István gyûjtötte össze a történeti forrásokat, majd 1987-ben Somorjay Selysette, Juan Cabello, Feld István és László Csaba végeztek a szondázó falkutatást az akkor még lakott házban. Mivel kevéssel utóbb a kollégium kiköltözött a ház közel két évtizedig üresen állt nyarán sikerült a városnak anyagi forrást szerezni a további kutatásra, tervezésre majd felújításra. 2 A Lónyay család történetére ld. Felhõs Szabolcs: A Lónyay- és az Eötvös-családok Vásárosnaményban. Partium, 2007.Tél, A mára elpusztult korábbi kúriáról több inventárium és 19. század második felébõl származó ábrázolás maradt fenn.
7 8 Figyelõ ÖRÖKSÉG A kisemlékek az örökségvédelem látókörében TUROK MARGIT A védett egyházi javak ellenõrzésekor gyakran találkozom olyan építményekkel, tárgyakkal, amik szervesen hozzátartoznak egyegy falu szakrális táj-képéhez. Ilyenek a falvak határában, vagy az utak mentén felállított keresztek, a védõszentek szobrai, a kis kápolnák, mezei oltárok, pellengérek, határkövek, a szabadtéri 1709-ben épülhetett a képoszlop Dunaszeg-homokgödörén Fotó: a szerzõ szobrok, út menti halálfák, fákon elhelyezett képek és olajnyomatok, keresztek stb. Az etnológia a "kisemlékek" fogalomkörébe sorolja ezeket az építményeket. A kisemlékeknek nemcsak arculat-meghatározó szerepe jelentõs, hanem szerves részei a helytörténeti és vallásos hagyományoknak, sõt kitüntetett emlékei a szakrális földrajznak is. Ugyanakkor nem tartoznak a hivatalos mûemlékvédelem érdeklõdési körébe. A kisemlékek egy sajátos csoportját alkotják a képoszlopok, amelyek fõként a Dunántúl észak-nyugati területein maradtak fenn, de ritkábban az országban máshol is elõfordulnak. A képoszlopok általános jellemzõi, hogy 3-4 m magasak, faragott kõbõl vagy téglából készített "monumentumok". Tetejük gúlában záródik, amit faragott, vagy kovácsoltvas kereszt koronáz, közepükön, vagy harmaduknál, az útra nézõ oldalon, (gyakran mind a négy irányban) szobrok és/vagy képek elhelyezésére szolgáló fülkék vannak. A faragott kõbõl készülteket fehérre vakolták be, a téglából készülteket bemeszelték. A koraiak (17. sz.) kõbõl épült oszlopok (Sopron környékiek, Rába mentiek), a téglából építettek formai szempontból nagyobb változatosságot mutatnak, de jól tipologizálhatók. A téglából készültek datálása többnyire nehéz, mert hiányoznak a források. Az építõanyag és a hagyomány alapján ezek építése a sz. fordulójára tehetõ. A mûtárgyvédelem 2006-ban figyelt fel elõször ilyen emlékre, és kezdeményezte a védési eljárást a Dunaszeg- homokgödöri képoszlop (helyi elnevezéssel "kiskép") megõrzése érdekében. A "kiskép" elnevezés (németül Bildstock) egyébként Perger Gyula etnológustól származik, aki a téma elsõ Kárpát-medencei kutatói közé tartozik. A köznyelv leggyakrabban a kõkép (kõkíp, kûkíp) elnevezést használja, de ismeretes a kereszt, oszlop, kép elnevezés is. Védendõ "kisképünk" állítási dátumaként a szakértõk egyik csoportja 19. sz. végét, vagy a 20. sz. elejét jelöli meg, mások az es évszámot. A képház mai látványa ugyanis a 19. századi klasszicizmust idézi. Az 1709-es datálás mellett az ikonográfiai (fõként a Gyõzedelmes Mária-kép), és kultusztörténeti sajátosságok szólnak, figyelembe véve a késõbbi átépítés tényét. A népszerû segítõ szentek képei (Szent Flórián, Szent Borbála, Szent Vendel, Gyõzedelmes Boldogasszony) a Tridentínumot követõ Közép-európai népi vallásosság vizuális emlékei. Kisképünk a négyoldalas képházak között ma már ritkának számít, mivel fõként dombormûves megoldásokkal találkozhatunk. Védését feltétlenül indokoltnak tartjuk. A védési eljárás nagyon elhúzódott, mert az emlékcsoport örökségvédelmi státusza ez ideig szóba sem került. Sõt a hazai mûvészettörténet sem foglalkozott behatóan ezzel a mûfajjal. A kirendelt mûvészettörténész szakértõ elsõsorban a néprajzi szakirodalomra támaszkodva fogalmazta meg véleményét, de javasolta népi mûemléki szakember megkérdezését is. Az emlékcsoport körüli bizonytalan helyzet miatt, a területileg illetékes mûemléki felügyelõ sem tudott egyértelmûen állást foglalni a kérdésben. E hiányosságok miatt a Kulturális Javak Bizottsága sem tehetett mást, minthogy javasolta külsõ szakértõ kijelölését a szakvélemény kiegészítésére. Jó tudni, hogy a kisemlékek dokumentálására és védelmére Európa szerte számos szervezet, csoportosulás mûködik (fõként német területen, de 1977 óta Felsõ-Ausztriában, 1985 óta Lengyelországban és Észak-Csehországban is). A németországi szervezet kétévente nemzetközi konferenciákat is rendez, ahol beszámolnak a kutatások állásáról és az eredményekrõl. Komáromban 1997-ben, a Fórum Társadalomtudományi Intézetének Etnológiai Központjában létrehozták a Szakrális Kisemlék Archívumot, azzal a céllal, hogy a Dél-szlovákiai terület kisemlékeit feltérképezzék és felkeltsék a figyelmet ezek iránt (megjegyzés: több ezer adattal rendelkeznek már!). Nálunk számos kisemléket felújítottak a rendszerváltást követõen, de még az alapkutatások is hiányoznak. Éppen itt az ideje, hogy az örökségvédelem is figyelemmel kísérje a kisemlékek sorsát. Ennek érdekében sürgetném a mûemlék- és a mûtárgyvédelem közös álláspontjának kidolgozását és a hazai kutatással való együttmûködés kezdeményezését, életre hívását. Fedezzük fel együtt kisemlékeinket!
8 ÖRÖKSÉG Figyelõ Kastélysoron Pakstól Kölesdig 9 NAGY ZOLTÁN PAKSRÓL KÖLESD FELÉ HALADVA A DOMBOK, SZÁNTÓK, AKÁCOS LIGETEK KÖZÖTT KANYARGÓ ÚT MENTÉN KILENC KASTÉLY MELLETT MEHETÜNK EL. AZ EGYKORI URADALMAK BIRTOKTESTEIN CSAKNEM MINDENÜTT MEGVANNAK MÉG A MÛHELYEK, ISTÁLLÓK, A VALAMIKORI INTÉZÕLAKÁS S A CSELÉDEK TÖBBNYIRE HOSSZÚ, ELÕKERTES, HÁTUL KIS UDVAROS ÉPÜLETEI. IGAZÁBAN EZEK AZOK A PUSZTÁK, AMELYEK ILLYÉS NYOMÁN MOST MÁR ÖRÖKÉRVÉNYÛEN EGY ELTÛNT VILÁG SAJÁTOS ÉLETFORMÁJÁT, VILÁGÁT IDÉZIK. EZEKNEK CSAK A NEVE PUSZTA, S MÉG VÉLETLENÜL SE KEVERENDÕK ÖSSZE AZ ALFÖLDI PUSZTASÁGGAL. A KÖZÉPEN ÁLLÓ KASTÉLYOK SEM TARTOZTAK A FÕÚRI KASTÉLYOK KÖZÉ. TÖBBSÉGÜK A 19. SZÁZADBAN ÉPÜLT ARÁNYOS, MÉRTÉKTARTÓ, EKLEKTIKUS ÉPÜLET, NAGY PARKOK MARADVÁNYAIVAL, SZÁZADOS FÁKKAL, ITT-OTT GONDO- ZOTT DÍSZ-BOKROKKAL. FUTÓ KÖRKÉP ARRÓL, HOGY MI LETT VELÜK ÉS MIT ÕRIZTEK MEG MÁRA AZ EGYKORI VILÁGBÓL. A Benyovszky-kastélynak szerencsére van lakója Az eklektikus kor átépítésének nyomait viselõ Csapó-kastély is felújításra vár Paks felõl jövet elõször a Benyovszky-kúriát érjük el. Az elõtornácos, klasszicizáló homlokzatú, hosszú kúriát Hild József valamelyik tanítványa tervezte a Gindly-család megbízásából. A Benyovszky leszármazottak a 19. század végén átépítették a kúriát s 1945-ig lakták. A háború után az erdészet költözött be az épületbe, majd távozásuk után sokáig üresen állt. A hetvenes években igen leromlott állapotban Kiss István szobrászmûvész gondozásába került. A mûvész halála után fia és lánya vették meg, ma õk lakják. A karban tartott épületen látszik, hogy vigyáznak rá, de az is, hogy egy ekkora épület fenntartása sok pénzt igényelne. Ahogy ezt ez egyik tulajdonos, Kiss Tamás elmondta, miután a kastély magánkézben van, állami támogatást nem kapnak. Az épülethez természetvédelem alatt álló tájképi kert tartozik, festõi tóval, szigetekkel. A dombos kert távoli sarkában álló romantikus kápolna családi temetkezési hely volt. A mintegy húsz éve újra lakott Benyovszkykúria megmenekült a pusztulástól. Csakúgy, mint a tõle alig két kilométerre, a hatalmas, 54 hektáros angolkert közepén álló Csapó-kastély. A Pollack Mihály által tervezett, 1822-ben épített, majd a század végén átépített kastély az építész elsõ, pontosan datálható Tolna megyei épülete. Kitelepítésükig, 1950-ig itt lakott a Csapó-család. A reformkor közjogi küzdelmeiben jelentõs szerepet vállaló Csapó Dániel birtokát elõbb a téesz, majd a Honvédelmi Minisztérium kapta meg. A HM 1989-ig birtokolta a kastélyt s a hozzá tartozó erdõséget. Most a korábban több film helyszínéül szolgáló épület osztrák tulajdonos birtokában van, aki apránként hozza helyre az erõsen lepusztult ingatlant. Elõször a gazdasági épületeket állította, illetve állítja helyre, nagy területen kifutót építetett, lovakat tart, a kertet gondozza. (Ottjártamkor éppen a helyreállított díszkert bokrait nyeste a kertész.) A következõ állomás egy gyönyörûen helyreállított klasszicista kiskastély alig egy kilométerre a vasútállomástól. A Csilla von Boeselagerrõl elnevezett rehabilitációs otthont 2007 májusában adták át, de nem sokkal késõbb beázott, mert a korábbi felújítások, javítások "eredményeként" a fal egy része leomlott, a tetõ A fotókat a szerzõ készítette
9 10 Figyelõ ÖRÖKSÉG Az igényesen felújított klasszicista kiskastély a levegõben állt, s csak a betonkoszorús erõsítés után lehetett újra felépíteni. Az épület architektúráját megõrizte a helyreállítás, a belsõ kivitelezés is szakszerû, szép munka. Gondot "legfeljebb" az jelent, hogy a tolókocsis mozgássérültek nem férnek be a mosdó ajtaján, amelyen egyébként is küszöb van. Mohai Istvánné gazdasági vezetõ szerint õk tiltakoztak, de a "kész terveken nem lehetett változtatni" hallották a választ. Mint ahogy azon sem, hogy a hollandoktól ajándékba kapott százezer forint értékû kvázi-csillárokat ne tegyék fel. (Ha valahova nem illik egy laposra vágott UFO-szerû valami, hát egy klasszicista kastélyba bizonyosan nem.) A valamikori uradalom épületei is sorban újulnak meg. A gondozottak az új épületekbe kerültek át, a kastélyban pedig az orvosi, a mentálhigiénés és a rehabilitációs szobák mellett az irodák kaptak helyet. A helyreállítás és az új épületek felújítása nagyjából 103 millió forintba került. Megérte. Keresztülvágva a 63-as úton a Kölesd felé haladva, belépünk a Dalmandi Mezõgazdasági Rt. birodalmába. Alsóhídvégtõl Felsõhídvégig a néhány kilométerrel arrébb álló kajdacsi Sztankovánszkykastélyt is ideszámítva öt kisebb-nagyobb kastély áll. Egyet kivéve valamennyi épület a Monarchiakor eklektikus építészetének kezenyomát viseli. Az az egy, amelyik nem eklektikus, az a nyolcvanas években még rajta volt az úgynevezett 140-es listán, amelybe a mindenképpen megmentendõ épületek tartoztak. Ez a Jeszenszky- vagy Bernádikúria. Róla majd késõbb. A kölesdi útról elõször Katalin-pusztát érjük el. Az õsfás parkban szabadon álló, földszintes, egyemeletes részel kiegészített eklektikus kastély meglepõen jó állapotban van. Körülötte a majorsághoz tartozó épületekben laknak. A valamikori Schell uradalom központi épületét, benne a déli keresztszárnyon kis kápolnával 1865-ben Jeszenszky Kálmán építette. (A jó közlekedési lehetõség, az apróvadban gazdag vidék s a közelben lévõ kiskastélyok kínálnák azt a lehetõséget, hogy vadászati célra is/vagy hasznosítsák a Schell kastélyt is.) Külön története és sorsa van a Kölesdhez legközelebb esõ kas- A Katalin-pusztai Schell-kastély idegenforgalmi és vadászati központ lehetne
10 ÖRÖKSÉG Figyelõ 11 télynak, a Felsõhídvégpusztai volt Hiemer-Jeszenszky-Bernáth kúriának. A kastélysoron ez volt a legértékesebb épület. Alapos tanulmányt írt róla Cser István építészmérnök, Genthon István 1954-es keltezésû kéziratos bibliográfiája is számon tartja, Garas Klára pedig a "rokokó girlandkeretes képek"-et emeli ki. A képeket utoljára Lõvei Pál vizsgálta meg 1983-ban. Akkor még, ha hiányosan is, de láthatók voltak az épület közepén levõ díszteremben az 1780-as években keletkezett, II József vadászbalesetét ábrázoló falképek. Ezeket 1874 körül lefestették, majd 1919-ben restaurálták. A díszterem jobboldali falán a II. József gyógyítása kép írta Lõvei még teljes egészében megvan, de a baloldali falon már csak a kép alsó harmada látható. A mennyezet allegorikus figurális díszeinek meglétét is feltételezi, mert a mennyezet alá behúzott új födémrész nem változtathatott a festményeken. A kastélyhoz hajdan elegáns, ma elhanyagolt fasor övezte dûlõút vezet. Az L-alakú, eredetileg egytraktusos, oldalfolyosós épületet az 1750-es években Hiemer Ignác építtette, de a 19. század közepétõl már a felvidékrõl Dunántúlra telepedett Jeszenszky családé. A kastélyt többször átépítették, az as években egy nyaktaggal egészítették ki. Eredeti barokk homlokzatát eklektikus jegyekkel építették át. Az államosítás után az épület és a birtok állami gazdasági tulajdonába került. Eleinte még gondozták az épületet több családot is költöztettek a kastélyba de az állami gazdaságok megszûnte után a gyakorlatilag gazdátlan épület fokozatosan romlott. A kastélyhoz tatozó barokk kápolnát már az 1970-es években kifosztották, s a kastély melletti Szentháromság szobrot is megrongálták. Az egykori majorsági épület mellett cselédlakások és gazdasági épületek állottak némelyiknek ma már csak a fal-töredékei emlékeztetnek arra, hogy néhány évtizede még használták. A többi eltûnt. A téglákat elhordták. A parkot felverte a bodza, az akác, benõtte a nyáron kötésig érõ gaz, a néhány éve még ép tetõ beszakadt, s a gyönyörû, 18. századi rokokó cserépkályhákat mielõtt kiköltöztek volna, állítólag az utolsó lakók verték szét darabokra. A Paks-kölesdi úton egy darabka magyar társadalom- és gazdaságtörténet építészeti emlékei figyelmeztetnek arra, hogy van még mire vigyáznunk. A Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottság elmúlt negyedéve Megmentésére nincs remény, a tulajdonosa sorsára hagyta 150 évvel ezelõtt, november 30-án Kunszentmártonban született a neves liberális pozitivista történetíró, akadémikus, Angyal Dávid. A Magyar Tudományos Akadémia, együttmûködve az Eötvös Loránd Tudományegyetemmel, az Angyal Dávid Emlékbizottsággal, valamint a Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottsággal, az évfordulóra emléknapot szervezett, amelynek keretében felavattuk a történész Bizottságunk által emelt új síremlékét a Fiumei úti Sírkertben ( ). Itt köszöntõt Katona Tamás, a Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottság tagja, emlékbeszédet Újváry Gábor, történész, dékán tartott. A síremléket Túri Kis István, Angyal szülõhelyének plébánosa áldotta meg, majd az egybegyûltek elhelyezték az emlékezés koszorúit. Ugyancsak még 2007-ben, a Kodály-emlékév zárásaként, a zeneszerzõ születésének 125. évfordulóján, december 16-án avattuk fel Kodály Zoltán, Bizottságunk által nyáron felújított síremlékét a Farkasréti temetõben (20. körönd-1-17/18). A köszöntõbeszédet Kósa Ferenc, Kossuth-díjas filmrendezõ, Bizottságunk tagja tartotta, emlékbeszédet Schneider Márta, az Oktatási és Kulturális Minisztérium szakállamtitkára mondott. A jeles eseményen részt vett Lomnici Zoltán, a Magyar Köztársaság Legfelsõbb Bíróságának elnöke, Kodály Zoltán özvegye, a magyar zenemûvészet, a pártok és társadalmi civil szervezetek rangos képviselõi. A megemlékezésen az Angelica Leánykar elõadta az Árva vagyok címû népdalt, amelyet Kodály Zoltán végakarata szerint a temetésén is énekeltek. Az évfordulós ünnepség a zenetudós sírjának koszorúzásával zárult. Az idén is megemlékeztünk a II. világháború budapesti civil áldozatairól február 13-án, a fõváros ostromának befejezõdésének 63. évfordulóján. Az emlékünnep helyszínéül hagyományosan a Farkasréti temetõben található Civil áldozatok síremléke (19/1) szolgált. Örömteli, hogy a politikai és társadalmi szervezetek képviselõi mellett, több budai iskola pedagógusai és tanulói nagy számban jöttek el a megemlékezésre, amelyen Katona Tamás személyes élményeivel átszõtt köszöntõbeszédét követõen elhangzott Cseh Tamás Széna tér címû dala. Ezután Lomnici Zoltán, a Legfelsõbb Bíróság elnöke szólt a megjelentekhez, majd a részvevõk elhelyezték az emlékezés virágszálait a sírokon. Március 3-a kettõs évforduló volt, két jeles személyiségre emlékeztünk. Rendhagyó megemlékezésünket a Fiumei úti temetõben található két egymástól néhány száz méterre található sírnál tartottuk. A zord idõ ellenére, sokan jöttek el fejet hajtani a színháztörténet két meghatározó alakjának emlékhelye elõtt. A Bizottság nevében Katona Tamás köszöntötte a megjelenteket. Bajza Józsefrõl, a heves megyei Szücsi falu szülöttjérõl, az íróról, a költõrõl, az elsõ állandó magyar színház, a Pesti Magyar Színház elsõ igazgatójáról Szörényi László, az MTA Irodalomtudományi Intézetének igazgatója tartott emlékbeszédet, miután Bánffy György, színmûvész elszavalta a költõ Sohajtás címû versét. A sír megkoszorúzása után, a megemlékezõk sétát tettek a közelben nyugvó Csortos Gyula nyughelyéig ( ). Itt Bánffy György a Csortos Gyula síremléke által is megformázott legendás Lucifer szerepébõl elõadva, míg Kerényi Ferenc, színháztörténész Csortos életútját bemutatva emlékezett a színmûvészre. A kegyelet koszorúinak elhelyezésével ért véget a megemlékezés. Katona Tamás az emlékünnep utáni nyilatkozatában hangsúlyozta: "Azért fontos megõrizni Bajza József és Csortos Gyula emlékét, mert múlt nélkül nem lenne Magyarország, és ha nem tudjuk, honnan és mibõl indultunk, mit mondhatunk magunkénak a magyar múltból, akkor fogalmunk sem lesz, merre tartunk; a múltból sokat tanulhatunk, azt többek között, hogy ugyanazokat a hibákat a történelem során nem szabad elkövetnünk." Tóth Zsolt
11 12 Fókuszban ÖRÖKSÉG A Kulturális Örökségvédelmi Hivatal és a Világörökség Magyar Nemzeti Bizottság Titkársága Közleménye a Tokaji történelmi borvidék kultúrtáj világörökségi helyszín megõrzési állapotáról a párizsi UNESCO Világörökség Központnak benyújtott jelentésrõl A jelentés elõzménye, hogy az 1972-es "Világörökség Egyezmény"- ben foglalt kötelezettségének eleget téve, a VÖMNB Titkársága, júliusában tájékoztatta az UNESCO Világörökség Központot a Tokaji történelmi borvidék kultúrtáj pufferzónájában elõkészítés alatt lévõ fejlesztési projektrõl, a tervezett szerencsi szalmatüzelésû erõmûrõl. Ugyanebben a tárgyban augusztusában civil szervezetek is az UNESCO Világörökség Központhoz fordultak. Az UNESCO Világörökség Központ október 23-án kelt levelében arra kérte a magyar hatóságokat, hogy a fentiekre tekintettel nyújtsanak be "részletes jelentést a Tokaji Történelmi Borvidék Kultúrtáj világörökségi helyszín és védõzónája megõrzési állapotáról, valamint tájékoztatást minden, a Tokaji Történelmi Borvidék Kultúrtáj megóvása érdekében hozható nemzeti szintû döntésrõl". A Jelentés részletesen foglalkozik a BHD Erõmû Zrt. által a Szerencsi Ipari Park területére tervezett, 49,9 MW kapacitású szalmatüzelésû erõmûvel kapcsolatban felvetõdött kérdésekkel, a ben lezajlott folyamatokkal. Kitér a hatósági engedélyezési eljárásokra, a lefolytatott konzultációkra, az erõmûvel kapcsolatosan állami (országgyûlési, kormányzati) és önkormányzati szinten megfogalmazott állásfoglalásokra, intézkedésekre és a civil szervezetek ellenzõ és támogató fellépésére. A Jelentés megállapítja, hogy a világörökségi helyszín kezelõ testülete, a Tokaj Történelmi Borvidék Kultúrtáj 27 települési önkormányzatát magába foglaló Tokaji Történelmi Borvidék Világörökség Egyesület 2003-ban egyhangú döntéssel elfogadta, és ezáltal legitimálta a helyszín Kezelési tervét, amely az elfogadók részérõl vállalt önszabályozás dokumentuma. A Kezelési terv követésével elkerülhetõ lett volna az értékvédelem és a tervezett fejlesztés között kialakult ellentét. Abban ez esetben sem következett volna be a fejlesztés és a világörökségi terület védelme közötti ütközés, ha Szerencs Város Önkormányzata nem módosítja a település helyi szabályozási tervét (és helyi építési szabályzatát), célzottan a beruházás befogadásának érdekében. E módosítások meghatározó eleme a zöldterületi besorolás korábbi megváltoztatása, valamint legutóbb a beépítési magasság megemelése 9 méterrõl 30 méterre. A Jelentés megállapítja, hogy a hatósági engedélyezési eljárások során a beruházás lehetséges hatását környezetvédelmi, építési és mûszaki-biztonsági szempontból csak külön-külön vizsgálták. Jelenleg egyik eljárás keretében sem elõírás, így nem is készült a világörökségi helyszín egyetemes kiemelkedõ értékeire vonatkozó hatástanulmány. Ugyanakkor szakmai testületek (ICOMOS, A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG, MINT A VILÁGÖRÖKSÉG EGYEZ- MÉNY RÉSZES ÁLLAMA KÉPVISELETÉBEN DR. HILLER ISTVÁN OKTATÁSI ÉS KULTURÁLIS MINISZTER, A VILÁGÖRÖKSÉG MAGYAR NEMZETI BIZOTTSÁGA (VÖMNB) ELNÖKE A MA- GYAR KÖZTÁRSASÁG ÁLLANDÓ UNESCO KÉPVISELETE ÚTJÁN FEBRUÁR 1-JÉN BENYÚJTOTTA AZ UNESCO VILÁGÖRÖKSÉG KÖZPONTNAK A TOKAJI TÖRTÉNELMI BORVIDÉK KULTÚRTÁJ VILÁGÖRÖKSÉGI HELYSZÍN MEG- ÕRZÉSI ÁLLAPOTÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSÉT. A JELENTÉS HANGSÚLYOZOTTAN FOGLALKOZIK A SZERENCSI SZAL- MATÜZELÉSÛ ERÕMÛ ÉS MÁS, A HELYSZÍN VILÁGÖRÖKSÉGI ÉRTÉKEIT POTENCIÁLISAN VESZÉLYEZTETÕ ERÕMÛTERVEK ÁLTAL FELVETETT PROBLÉMÁKKAL. Észak-Magyarországi Területi Tervtanács) fenntartásaiknak és aggályaiknak adtak hangot a tokaji borvidék világörökségi értékeinek veszélyeztetettségét illetõen, elsõsorban is a történeti tájat létrehozó és fenntartó szõlõ és bortermelés máshol meg nem ismételhetõ adottságait és integritását féltve. Különösen nagy veszélyt látnak abban, hogy a saját mûfajában szokatlanul nagy teljesítményûre tervezett erõmû mûködéséhez szükséges tüzelõanyag (biomassza) termelése és beszállítása mennyiségénél fogva még tovább növelné a közúti közlekedés kiváltotta, már jelenleg is a kritikus határhoz közeli környezeti terhelést. A Jelentés fõbb következtetései: a beruházó jogerõs építési engedéllyel rendelkezik, az építkezés helyszíni elõkészítése megkezdõdött; ugyanakkor az eddig elvégzett munkák visszafordíthatatlan beavatkozással még nem jártak. A rendelkezésre álló anyagok, információk áttekintése és elemzése alapján nem bizonyítható egyértelmûen, hogy a tervezett erõmû a kibocsátott anyagokkal, a közlekedési terheléssel és a látképpel biztosan nem károsítja-e a helyszín integritását, nem jár-e negatív következményekkel a kiemelkedõ egyetemes értékek megõrzése szempontjából. Ezért döntés született arról, hogy összetett, világörökségi hatástanulmányra van szükség, amelynek feladata a világörökségi helyszín kiemelkedõ egyetemes értékeire várható hatás és a környezethez-tájhoz való illeszkedés felmérése; a helyszín megõrzési állapotának és kiemelt módon a közlekedési terhelés alakulásának komplex elemzése; valamint a korábban kialakult (a felvétel idõszakában már meglévõ) tájsebek helyzetének nyomon követése. A Magyar Köztársaság a jelentésben kötelezettséget vállalt arra, hogy a Tokaji történelmi borvidék megõrzési állapotának áttekintése során felszínre került megállapítások alapján elindítja, illetve felgyorsítja a világörökségre vonatkozó jogi-szabályozási környezet továbbfejlesztését és megerõsítését célzó jogszabályalkotási munkát; a még lefolytatandó további vizsgálatok eredményének függvényében teszi meg az értékek megóvása érdekében szükségessé váló lépéseket; a tervezett konkrét beruházást illetõen a jelenlegi jogszabályi környezetben is mindenki számára elfogadható intézkedéseket tesz a világörökségi értékek megõrzésére; a fentiekkel kapcsolatos minden további fejleményrõl az UNESCO / Világörökség Központ útján tájékoztatást ad az UNESCO Világörökség Bizottság számára február 8 Kiállítás Debrecenben A Mûemlékvédelmi Világnap tiszteletére a Debrecen Nagytemplomi Református Egyházközség és a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal Debreceni Irodája a Nagytemplom Kálvin Toronygalériájában április 17 és 30 között bemutatja K. Pintér Tamás HAZÁM HÁZAI címû, a közelmúltban megjelent könyvének grafikáiból rendezett kiállítást. A kiállítást április 17-én 15 órakor Szentpétery Dóra nyitja meg.
12 ÖRÖKSÉG Fókuszban 13 Kultúrtörténeti séta Rákóczi várak nyomán Rákóczi vártúrák, a szülõhelytõl a szabadságharc oroszlánbarlangjáig JÓSVAINÉ DANKÓ KATALIN A Kárpát-medence északkeleti részén, a hármas határ mentén, számos vár, kastély õrzi a Rákóczi-család emlékét. A Rákócziak a században az ország legjelentõsebb birtokosai sorába tartoztak, az országos politika befolyásolói voltak, s Erdély fejedelmeiként az európai uralkodó családok közé emelkedve az európai politika színterén is jelentõs szerepet játszottak. A család birtokközpontja, országos jelentõségû politikai, kulturális központja Sárospatak volt, a II. Rákóczi Ferenc vezette szabadságharc egyik kiemelkedõ emlékhelye. Ma itt található a késõ reneszánsz mûemlék együttesben az ország legjelentõsebb, leglátogatottabb Rákóczi-kiállítása. Ebben szerepet játszik, hogy Tokaj-Hegyalján, a kultúrtáj Világörökség területén található és szerencsésen egyesíti a történelmi, mûemléki és turisztikai vonzerejét. Új turisztikai attrakcióval bõvülhet kínálata a történeti terekben megvalósuló gasztronómiai bemutatással és 17. századi hadászati kiállítással. II. Rákóczi Ferenc a Sárospatakhoz közeli Borsiban (ma Szlovákia, Borsa) született. A kastély, mely nemzeti zarándokhely, megmentéséért több mint egy évtizede magyarországi és szlovákiai intézmények, civil szervezetek küzdenek. Az épület helyreállítását megelõzõ kutatásba bekapcsolódtak a Rákóczi Múzeum munkatársai is. A kastély a hármas határ menti földrajzi fekvését és történelmi vonzását kihasználva, a tervezett múzeumon kívül, konferenciaterem és ehhez kapcsolódó vendégszobák kialakításával szeretne több lábra támaszkodva turisztikai központtá válni. Az elmúlt évek folyamán növekvõ látogatószáma reményt keltõ a többfunkciós Rákóczi-kastélymúzeum számára. Munkács vára (ma Ukrajna, Mukacsevo) sziklahegyen épült, hatalmas, bevehetetlen erõd. A Rákóczi-család legjelentõsebb erõdítménye. II. Rákóczi Ferenc gyermekkora jórészét itt töltötte. A vár legendás, között zajlott ostromakor is itt volt édesanyja mellett. Zrínyi Ilonát Európa legbátrabb asszonyaként emlegették a kortársak. Fia itt tanulta meg, hogy "a hatalom felelõsség, az uralkodás szolgálat". A folyamatosan bõvülõ idegenforgalom igényei az épület mind sokoldalúbb használatát és történetének bemutatását igényelik. Partneri együttmûködés hozta létre, a Magyar Nemzeti Múzeum Rákóczi Múzeuma által berendezett Rákóczi Emlékszobát. A látogatók igénylik az új kiállítások létrehozását, melynek elengedhetetlen feltétele a helyreállítás, tetõzet cseréje, a történeti tér, a Zrínyi Ilona által megújított kápolna tervezett felújítása. A három történelmi helyszín a határokon átnyúló régió turisztikai vonzerejét együtt szeretné növelni közös programokkal, értékeiket bemutató kiadványokkal. Prioritás: a határon átnyúló társadalmi és gazdasági együttmûködés, illetve a határon átnyúló turizmus fejlesztés. Konkrét célok: történelmi emlékek helyreállítása, felújítása, új turisztikai attrakció teremtése, közös rendezvények megvalósítása, a határon átnyúló marketing, a Rákóczi tematikus út közös kiépítése, bõvíthetõsége. A projekt közvetlen céljai Sárospatakon: 1.) A vár megközelítése érdekében utak biztosítása szárazon és vízen Bevezetõ út felújítása, információs táblák elhelyezése, belsõ várudvar és olaszbástya "berendezése", padok, virág-növénytartók, növények kiültetése. A Bodrog-parti terület táji rendezési tervének elkészítése, vízi úton való megközelítés feltételeinek megteremtése (kapcsolódik a város fejlesztési tervéhez), zöldfelületi rendezése, a századi Gombos-kert átfogó környezetépítészeti terve. Környezet felzárkóztatása a mûemléképület szintjére, valóban világörökségi helyszín kialakítása. 2.) Gasztronómiai bemutatás történelmileg hiteles terekben Az épület mûemléki helyreállításának befejezése alkalmat teremt a várban folyt élet megjelenítésére, idõutazásra; A reneszánsz konyha és környezete mûködésének biztosítása, Életkép bábukkal 17. századi szakácsmesterség bemutatására, korhû viseletben, korhû edényekkel; Az olaszbástya terében feltárt régészeti objektum, a Sütõház, rendeltetésének megfelelõ bemutatása, használata kemence rekonstrukciójával; Ízek kavalkádja, gasztronómiai rendezvények lehetõséget adnak Kárpát-medence egy-egy tájegységének meghívására, tájjellegû ételeinek bemutatásra, közös programokra, melyek új turisztikai kínálatot jelentenek a múzeumlátogatóknak és a térségnek. 3.) XVII. századi hadászati kiállítás A vár újkori, 17. századi védmûvében, az olaszbástya-kazamatában hadászati kiállítást rendezünk, amely a hadviselési szokásokat és a várõrség életét mutatja be, hang-, fény-, füsteffektekkel; Iskolás korosztály számára kézmûves foglalkozásokra, fegyverbemutatókra, kerül sor. Elsõsorban a kor jellegzetes fegyvertípusainak másolatát mozsártarack, szakállas puska, muskéta, kopja, csákány, fokosbalta, szablya, trombonkarabély készíttetjük el. Enteriõrben mutatjuk be a katonák mindennapi életét két viaszbábú katona, asztal, korabeli evõeszközök másolatával. A projekt megvalósítása március február 29. Évente l70 ezernél több látogató keresi fel Sárospatak várát, a program megújulást, új terek új látványosságot ígérnek, amely a határokon átnyúló közös rendezvényekkel, közös kiadványokkal marketinggel, a Rákóczi várak, emlékhelyek bekapcsolódásának megteremtésével fejleszthetõ kulturális programot jelenthet. Széles sávú internet-hálózat az információ gyors áramlását, virtuális múzeumlátogatást, szakmai anyag digitalizálását és a szakmai mûhelymunka megteremtését jelenti. Iskolai rendezvények, vetélkedõk, csereprogramok szervezése valósul meg a határokon átívelve, a távolság kiiktatásával. Általános cél a kulturális szférában közös történelmi gyökerekbõl táplálkozva a turizmus fejlesztése, határokon átívelõ sokoldalú együttmûködéssel a múzeumi tevékenység innovációja, vállalkozók bevonásával fenntartható fejlõdés biztosítása, munkanélküliség csökkentése a térségben. A pályázat kiviteli tervek készítését is célozza (Gombos-kert, Bordrog-parti sétány), melyeket a Nemzeti Fejlesztési Terv II. pályázatának keretében kívánunk megvalósítani. Fotó: Váradi László
13 14 Napirenden ÖRÖKSÉG PETÕFI-HÁZ Szalkszentmárton Tóth József fényképei
14 ÖRÖKSÉG Mûhely 15 Átellenben az ágy. Réges-régen Lehetett megvetve; Lefekünni beléje, nem támad Senkinek is kedve. /KUTYAKAPARÓ/ Gondüzõ borocska mellett Vígan illan életem; Gondüzõ borocska mellett, Sors, hatalmad nevetem. /A BOROZÓ/ Befordúltam a konyhára, Rágyujtottam a pipára... Azaz rágyujtottam volna, Hogyha már nem égett volna. /A BEFORDÚLTAM A KONYHÁRA/
15 16 Fókuszban ÖRÖKSÉG A Reneszánsz Év 2008 Mátyás király visegrádi palotájában BUZÁS GERGELY Mátyás király neve és a reneszánsz fogalma a magyar történelmi tudatban szorosan összefonódott Visegráddal és a visegrádi királyi palotával. Hazánkban valóban a visegrádi palota Mátyás kori újjáépítésén jelent meg elsõként, pontosan dokumentálhatóan az itáliai eredetû új stílus, amelyet olasz és dalmát kõfaragók, szobrászok honosítottak meg ezen a földön. Ez a tény azért is bír különösen nagy jelentõséggel, mert ez volt az elsõ olyan reneszánsz mûvészeti együttes, amely az olasz nyelvterületen kívül született, így ez az eredetileg itáliai stílus valójában ekkor vált európai, egyetemes mûvészeti stílussá. Mindemellett ma már világosan látjuk, hogy téves volt az a sokáig hangoztatott elképzelés, amely a visegrádi palotát Mátyás király reneszánsz palotájának tekintette. Valójában Mátyás csupán felújította azt a palotát, amely Károly Róbert kori elõzmények után Nagy Lajos és Luxemburgi Zsigmond korában épült fel. Mi több: a Mátyás-kori átalakítás is alapvetõen késõgótikus stílusban készült. A reneszánsz elsõsorban az épületegyüttes szobrászati díszítésében és néhány építészeti részletében kapott szerepet: két díszkúton (a Herkules-kúton és a Múzsák kútján), a palotakápolna oltárain, tabernákulumán és orgonakarzatán, valamint a díszudvar balusztrádos loggiáján. Ezen kívül a palota udvarának és kertjének teraszai is valószínûleg az itáliai kertépítészet hatása alatt épültek. A velük együtt készült késõgótikus építészeti és szobrászati mûvek ugyanakkor semmilyen tekintetben sem maradnak el a reneszánsz alkotások jelentõségétõl: a palota utcai homlokzatát díszítõ, hatalmas, címerdíszes zárterkély, a fogadóudvart körülölelõ emeletes oszlopcsarnok, a díszudvar csillagboltozatos kerengõje, a vörösmárványból faragott Oroszlános-kút, valamint a palota összes többi építészeti faragványa a késõgótika remekmûvei. Ezek a reneszánsz emlékekkel együtt fejezik ki a Mátyáskor udvari mûvészetének valódi gazdagságát és sokszínûségét. A magas mûvészet a szobrászat és építészet nagyszerû alkotásai mellett a visegrádi palota romjai megõrizték számunkra a Mátyás király udvarában zajló mindennapi élet tárgyi kultúrájának számtalan emlékét: a kályhák, a bútorvasalások, a padlótéglák, csillárok és gyertyatartók, üveglámpások tanúskodnak a lakáskultúráról, a kerámia, üveg és fémedények, evõeszközök, a nemrégiben feltárt konyha hulladékmaradványai az étkezési szokásokról, a ruhadíszek, övveretek, csatok, kardok pedig a korabeli öltözetekrõl. A Mátyás Király Múzeum, amely a királyi palota ásatásait végzi és emlékeit õrzi, fontos feladatának tekinti, hogy a Mátyás király trónralépésének 550-ik évfordulóján meghirdetett Reneszánsz Év 2008 alkalmából a Visegrádra látogatók elé tárja mindazokat a Mátyás-kori páratlan mûkincseket és hétköznapi tárgyakat, amelyek a palota ásatásaiból elõkerültek. Ezeken keresztül, a modern muzeológia által kínált eszközöket is felhasználva kívánjuk bemutatni azokat az ismereteket, amelyeket a tudományos kutatás errõl az izgalmas és gazdag korról feltárt. A Reneszánsz Év 2008 rendezvénysorozata jó alkalmat kínál arra, hogy a visegrádi királyi palota egy évtizede folyó helyreállításának eredményeit muzeológiai szempontból is teljes körûen haszno- Fotó: a szerzõ
16 ÖRÖKSÉG Mûhely 17 sítsuk. Készen állnak a részletes kiállítási tervek a palotakápolna reneszánsz szobrászati emlékegyüttesét, a címerdíszes, késõgótikus zárterkély faragványait és az Oroszlános-kút töredékeit a palotában bemutató új kõtár-kiállításokra. Ez nem csak azért jelentene fontos lépést, mert a jelenleg álló, mintegy harminc éves kõ-kiállítások fizikailag is elavultak, hanem azért is, mert a régi kiállítások a mûtárgyak eredeti rendeltetési helyétõl távol, a csak idõszakosan nyitva tartó Salamon-toronyban találhatóak. Ráadásul az új kiállítások sokkal gazdagabb anyagot mutathatnak majd be, hiszen a címeres erkély sokszáz fennmaradt kõfaragványának eddig csak elenyészõ részét láthatták a látogatók. Az évforduló alkalmat nyújt arra is, hogy a palota már 2000-ben helyreállított, Mátyás-kori lakosztályának évek óta készülõ állandó kiállítását is befejezhessük, és az egész palotát korszerû digitális látogatói információs rendszerrel lássuk el. E kiállításokhoz a múzeum gazdag kulturális programokat: koncerteket, szakvezetéseket, ismeretterjesztõ elõadásokat, jelmezes bemutatókat, játékos gyermek- és ifjúsági foglalkozásokat is tervez május elejére és szeptember közepére. Egyelõre mindezekrõl a kiállításokról és programokról csak mint tervekrõl tudok beszámolni, mert a finanszírozás kérdésérõl még folynak az egyeztetések. Mivel az idõ sürget, reméljük, hogy ezek hamarosan eredményre vezetnek, és a terveknek megfelelõen szeptember 13-ától a magyarországi reneszánsz szülõhelye, a visegrádi királyi palota jelentõségéhez és mûkincseihez méltó, új, korszerû kiállításokkal várhatja az oda látogató több tízezer vendéget. Az ICOMOS Magyar Nemzeti Bizottságának felhívása a évi ICOMOS-díjra Az ICOMOS a mûemlékvédelem legnagyobb nemzetközi civil szakmai szervezete. Az ICOMOS Magyar Nemzeti Bizottsága a nemzetközi célkitûzésekkel összhangban folyamatosan azon fáradozik, hogy felhívja a tulajdonosok és kezelõk, valamint a társadalom figyelmét a kulturális és az építészeti örökség értékeire, példát állítson az örökség szakszerû és gondos kezeléséhez és segítse az értékek megõrzését és pusztulásuk megakadályozását. Ezért az ICOMOS MNB elhatározta, hogy évente diplomával jutalmazza az általa legkiválóbbnak ítélt, alábbi helyreállítást, ez lehet: épület(ek) megújítása épület(ek) új rendeltetés céljára történt átépítése és bõvítése a meglévõ mûemléki értékeinek megõrzésével természeti értékek, parkok, kertek mintaszerû helyreállításai mûemléki és történeti környezetbe harmonikusan illeszkedõ, a környezõ természet és táj értékeit tiszteletben tartó új épület(ek) Az ICOMOS Magyar Nemzeti Bizottsága a nyertes(ek)nek oklevelet ad és az épületet plakettel jelöli meg. A díjazott nevét minden évben a Nemzetközi Mûemléki Világnap alkalmából (április 18.) az ICOMOS MNB elnöke hirdeti ki. A pályázatokat az ICOMOS Elnöksége, szükség szerint szakértõ/k bevonásával értékeli. PÁLYÁZATI FELTÉTELEK 1.) Három évnél nem régebben befejezett alkotás. 2.) Kitöltött adatlap (az ICOMOS MNB honlapjáról letölthetõ) benyújtása, amely tartalmazza a javaslat elõterjesztõjének nevét, címét, elérhetõségét a mûemlék pontos helyét a helyreállítást tervezõ építész és a kivitelezõ nevét a tulajdonos nevét és csatolt beleegyezõ nyilatkozatát, melyben nem emel kifogást a pályázat benyújtása ellen a helyreállítás rövid értékelését (maximum 100 leütés) 3.) Beadási határidõ: március 28. péntek (postabélyegzõ, illetve kelte). Cím: ICOMOS Magyar Nemzeti Bizottság 1535 Budapest, Pf ; A díjazásra az ICOMOS Magyar Nemzeti Bizottság Egyesület, valamint az ECOVAST, a Magyar Régészeti és Mûvészettörténeti Társulat, a Magyar Restaurátorok Egyesülete, a MÉK Mûemlékes tagozata, a Város- és Faluvédõk Szövetsége és a Porta Speciosa Egyesület tagjai tehetnek javaslatot. Az ICOMOS Magyar Nemzeti Bizottság Egyesület felhívása Mûemlékvédelmi Citromdíj odaítélésére Mivel lehet kiérdemelni a CITROM-ot? (Csak magyarországi jelöléseket fogad el a kiíró ICOMOS Magyar Nemzeti Bizottság! ) 1.) A legsikertelenebb új beépítésért, átalakításért történeti környezetben. 2.) A legtökéletesebben félresikerült mûemléki helyreállításért, a méltatlan hasznosításért. 3.) A legjobban kidolgozott, példaértékû épülethibáért (épületszerkezet, pótlás, kiegészítés stb.) 4.) A legmegragadóbban félresikerült épületszínezésért. 5.) A élõ mûemlék (növényzet, kert, táj, tó stb.) leginkább maradandóra sikerült károsításáért. 6.) A leginkább mûemlék-szerû rekonstrukcióért: mûemlék (citrom) pótlásért. 7.) A leghosszabb ideje húzódó mûemlék-helyreállításért. 8.) A legmeggyõzõbb álmûemlék építéséért. A fenti kritériumok közül már egy is elegendõ, a többszörös érintettség elõny a CITROM odaítélésében! Ki kapja a CITROM-ot? A díjat maga az "opusz" kapja. Az veheti át, aki az elkövetõk közül elõször tiltakozik az odaítélésért (ez azonban nem publikus csak a jelentkezés megtörténte után!) Jelölés: Mindenki ICOMOS tag jogosult akárhány jelölés benyújtására ben vagy levélben (ICOMOS MNB Egyesület, 1535 Bp., Pf.721). Határidõ: március 28. péntek. A jelölésnek tartalmaznia kell az érintett mûemlék, mûemlékhelyszín azonosításához szükséges adatokat, valamint a díjazásra való jogosultságát megalapozó tulajdonság rövid leírását, ill. fotóját. A beérkezett CITROM javaslatok alapján az ICOMOS MNB elnöksége dönt. Átadás: Az ICOMOS MNB a Mûemléki Világnapon válik nyilvánossá, hogy mely mû érdemelte ki a évi CITROM-ot. Budapest, február hó
17 18 Mûhely ÖRÖKSÉG Középkori egyetem Pécsett Várhatóan 2010-re látható lesz az elsõ magyar egyetem dr. G. Sándor Mária és Gerõ Gyõzõ régész ásatásai nyomán elõkerült maradványa, s a kiállítótérré alakított épületben az ugyancsak meglelt szoborlelet gyûjtemény hangzott el Pécsett a Középkori Egyetem Alapítvány sajtótájékoztatóján, amelyet dr. Font Márta, az alapítvány vezetõje és dr. Mezõs Tamás, a KÖH elnöke tartott. A kilencvenes évek végén megkezdõdött rekonstrukció támogatás híján 2000-ben leállt, azóta csak a legszükségesebb állagmegóvásra kerülhetett sor. Most a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal és Pécs város önkormányzatának várható támogatásával a program újraindulhat. S ezzel a 21. század elsõ évtizedének végére a pécsi középkori egyetem a több mint hatszáz éves egyetemi oktatás hagyományának megelevenedett színhelye lehet. A pécsi tudományegyetem elõdjének tekinti a középkori intézményt: a 2000-ben létrejött egységes felsõoktatási intézmény címeréül választotta az ásatások helyszínén talált 14. századi címerkövet. Középkori Egyetem Alapítvány célja, hogy olyan többfunkciós, a középkori egyetem történetét, és az Aranyos Mária-kápolna értékeit bemutató múzeum jöjjön létre, amely megfelel a 21. századi múzeumlátogató igényeinek. A szokványos tájékoztató táblák mellett digitális kivetítõk várják majd az érdeklõdõket, de lehetõség lesz koncertek, elõadások és díszdoktoravatók rendezésére is a Schõner László és Schõnerné Pusztai Ilona tervei által elkészült-készülõ kiállítótérben. * Közép-Európában a 14. század közepén létesültek az elsõ egyetemek: Párágában (1348), Krakkóban (1364), Bécsben (1365). A pécsi egyetem alapításának éve 1367 volt. Az alapítólevelet az avignoni V. Orbán pápa szeptember elsején írta alá Viterbóban. Különlegességnek számított, hogy az egyetemet nem a királyi székhelyen hívták életre. Az ok: Vilmos pécsi püspök ( ) vállalta az intézmény fenntartását, s ily módon elnyerte Nagy Lajos király támogatását és a pápai jóváhagyást. A pécsi egyetemen az alapot jelentõ facultas artium (a középkori egyetemek elõkészítõ tagozata, ahol a három klasszikus egyetemi karra teológia, jogi, orvostudomány készítették fel a diákokat a hét szabad mûvészet septem artes liberales és Arisztotelész bölcseleti mûveinek tanulmányozásával) mellett római és kánonjogot oktattak. A pécsi egyetem épületének helye már az 1900-as években foglalkoztatta a kutatókat. Evlia Cselebi török történetíró leírása alapján az egyetem helyét a székesegyház körüli épületekben feltételezték, de pontos helyét csak ásatással lehetett meghatározni. Az ásatás 1985-ben kezdõdött meg. A mintegy hat méternyi feltöltés alól nagyméretû helyiség részlete került elõ, majd kibontakozott a 19 méter hosszú és hat méter széles Nagyterem, az aula magna, amelytõl keletre és nyugatra egy-egy terem található, az északi oldalon pedig az épület teljes hosszában az aula magnából nyíló folyosó húzódik. Az ásatás során sikerült az egész épület alaprajzát meghatározni, eszerint a középkori egyetem 35 méter hosszú és tíz méter széles épület volt, amely1664 telén, Zrínyi Miklós téli hadjárata idején pusztult el. Az 1994-re már feltárt épület rendeltetését igazolja a Vilmos püspökre utaló címerkõ, amely az egykori aula magnában volt. A feltárás során románkori épületre utaló falmaradványok kerültek elõ, amelyek a 12. századi nagyméretû, románkori oszlopfõvel együtt arra engednek következtetni, hogy e helyen állott a századi püspöki palota. Az egyetem épületétõl nyugatra tárta fel az ásatás az írott forrásokból ismert Aranyos Mária kápolnát, amelyet 1355-ben alapított Miklós püspök ( ). Az ásatás során megállapítható volt, hogy a kápolnát temetkezõ helyül is használták. A feltárt síremlék helye és faragványainak a 14. század második felére keltezhetõ stílusa egyértelmûvé tette, hogy a reprezentatív baldachinos síremlék az egyetemalapító Vilmos püspöké volt. A gótikus faragványokon az avignoni és a bécsi szobrászat hatásai mutathatók ki. A szobortöredékek 1982-ben G. Sándor Mária és Gerõ Gyõzõ püspökvári kutatásai során kerültek elõ a kápolna egy falazott sírjának betöltésében, amelyhez hasonlóakat találtak a Püspökvár területének korábbi gótikus faragványleletei között. Keletkezésük az es esztendõkre tehetõ. A sírgödörben egy a 16. század elejérõl származó, vörös márványból faragott, reneszánsz sírkõ darabjai, valamint török kerámia is fellelhetõ voltak. A szobortöredékek a budai Zsigmond-kori leletanyag színvonalához mérhetõek. (KÖH sajtó)
18 ÖRÖKSÉG Mûhely 19 A Civertan story HADNAGY ZOLTÁN Zemplénnel ismerkedve, az útikönyvek mellett egy riportkönyv is a kezembe került. Belelapoztam, aztán együltõhelyemben végigolvastam: László János írta és fényképezte. Késõbb kiderült, hogy a mûemlékek és régészeti légi felvételek készítõje, szerelmese, a Civertános László János s a könyv szerzõje egy és ugyanaz. (Az Örökség olvasói elõtt sem ismeretlenek ezek a nem szokványos látószögbõl készült légi fotók.) László János a Zemplén révén került kapcsolatba a légi fényképezéssel. Egy fotókiállítás képeit rendezgette, amikor rájött, hogy a képanyag nem teljes, hiányoztak a tájat magasból is bemutató légi felvételek. Megállapodott egy repülõgépes céggel, s elkészültek az elsõ légi képek Füzérradványról, a füzéri várról és a többiekrõl. Ez 1999-ben volt. Utána egyre többet és egyre módszeresebben fényképezte a hazai mûemlékeket. "Szisztematikusan kezdtem gyûjteni a kastélyokat, kolostorokat, pusztatemplomokat kedvenc témáimat." Ehhez természetesen sokat kellett olvasnia, készülnie. Internet, saját könyvtár, aztán a lexikonok következtek, ma pedig már az Új Magyar Lexikont nemcsak olvassa, hanem a légi felvételek zömét is õ, illetve cége, a Civertan Bt. készíti. "A légi régészetben még nem vagyok annyira biztos teszi hozzá, bár sokat fotóztam az ásatásokat is. De ami a napi sajtóba belekerül, azok mind az én képeim." A fényképezéssel a hetvenes években került kapcsolatba. Az MTI-ben tanulta meg a szakmát, s olyan ismeretekre tett szert, amelyre másutt talán soha nem lett volna módja. Az évek alatt érdeklõdése egyre jobban szûkült a mûemlékekre. Van-e olyan magyar mûemlék, amit nem fotóztál le? A levegõbõl még van, de a földrõl már alig. Sokat jártam az országot és Erdélyt. Gyakori témáim közé tartoznak a pusztatemplomok, mint például a somogyvámosi, az Árpád-kori Csopak település melletti templom. Olyanok ezek a pusztában magányosan álló romok, mint egy felkiáltójel. Mementó, hogy itt valaha emberek éltek, s ezeket magára hagyta a történelem. A mûvészeti, illetve mûvelõdéstörténeti témájú újságok, kiadványok gyakran keresik meg képekért. A sajtót leginkább a várak, kastélyok érdeklik, de újabban már a régészet is. Fényképeket vesz elõ. A magasból a havas tájon különös nyomokat látni. "Úgy kezdõdött, hogy szóltak, ha egy helyszín fölött repülök, figyeljem meg, látok-e valami érdekeset a földön. Akkor kezdtem el ezzel is foglalkozni. Érdekelt, milyen jeleket ad ki a talaj, a növényzet, mert a magasból jól látszik, hogy volt-e ott valami. Elõször mindenrõl azt hittem, hogy különleges leletre bukkantam, de csakhamar kiderült, hogy az "évszázados lelet" többnyire egy tízéves öntözõberendezés nyoma. Újra tanulni kezdtem, s utána néztem, hogyan csinálják ezt a nagyok, s ma már tudatosan alakítom az útjaimat. Miután a helikopter bérlése drága, törtem a fejem, hogy van-e valamilyen más eszköz, amit felhasználhatnék erre a célra? Így akadtam rá külföldön egy olyan szerkezetre, amelyik fényképezõgéppel repül, könnyû és könnyen kezelhetõ. Nemegyszer elõfordult már, hogy amikor nagy géppel repültem, beborult az ég, fotózni nem lehetett, de a pénzt persze ki kellett fizetni. Most ezt a kis robotgépet berakom az autó csomagtartójába, odamegyek ahova kell, s ha rossz az idõ, legfeljebb iszom egy kávét, megvárom, amíg kiderül, aztán elkészítem a képeket. Az autóban a laptopom nézem, hogy mit fényképez a gép. A kép rögtön nyomtatható, s ez egy ásatás esetében, különösen, ha leletmentésrõl van szó, megfizethetetlen. Ami fontos: a robot csaknem kilencven fokos kép készítésére is alkalmas. Fotók: László János A robothelikoptert a Civertan Bt. munkatársa, Jászai Balázs irányítja Feltárás elõtt. A Galgahévíz-szentandrási dombon az árpád-kori földvár és kolostor nyomai A régészek általában ismerik ezt a lehetõséget, de ez még korántsem jelenti, hogy mindenütt igénylik is. A Civertan névrõl is tudják, kit takar, s a veb-oldalt is sokan látogatják. Az autópálya-építkezéseknél is dolgozott. "Az egyik alföldi autópálya építkezését végig fényképeztem, csaknem két éven át, rendszeresen háromhavonta repültem fölöttük" mondja. László mindenki számára hozzáférhetõvé tett a hetvenezer légifotóból negyvenezret. A közeljövõben egy konferencián mutatja be, hogy mit tud, a légi robot. Az MTA-val is a KÖH-el kapcsolatban van, s a szerzõk cikkeikhez sokszor veszik igénybe képeit.
19 20 Kitekintõ ÖRÖKSÉG A Mûemlékek Nemzeti Gondnokságának hírei KULTURÁLIS TURISZTIKAI KÍNÁLATBÕVÍTÉS A Nemzeti Gondnokság idén minõségi fejlesztést tervez a kezelésében lévõ mûemlékek és történeti kertek látogatói komfortjában és a turisztikai kínálat bõvítésében. Elsõ körben húsz épület esetében egységesítik a nyitva tartást, növelik a bemutatható elemeket és javítják a látogatók fogadásának színvonalát. Cél az is, hogy a Nemzeti Gondnokság mindenütt egységes arculattal jelenjék meg, s a helyi sajátosságok mellett ugyanolyan minõségû idegenforgalmi kínálattal információs szolgáltatások, kedvezményes jegyek más épületekbe, ajándékboltok hálózata stb. jelenjék meg. Színesítik az ismeretterjesztõ kiadványozást, mindenekelõtt az alapkiadványok palettáját (ismertetõ leporellók, kert-térképek, olcsóbb füzetek stb., és reklámcserét szerveznek a közgyûjteményekkel, más nyitva tartó mûemlékegyüttesekkel (például kastélyokkal) és a helyi köz-, illetve kulturális intézményekkel. A tervek között szerepel, hogy azokban a kastélyokban, ahol még más üzemeltetõk vannak ilyenek például a zsirai, a szabadkígyósi vagy a pilisi kastélyok a használókkal való egyeztetés után legalább a részleges bemutathatóságra lehetõséget teremtsenek. KÍNÁLATBÕVÜLÉS FERTÕD-ESZTERHÁZÁN IS A évben várható uniós forrásokból nyár végén, szeptember elején megkezdõdnek az Esterházy kastély helyreállítási és fejlesztési munkálatai. Mivel a Nemzeti Gondnokság célja, hogy a kastély a munkák alatt is nyitva legyen, a kastély látogathatóságát változtatni, a látogatói útvonalakat módosítani kell. Részben ez a várható körülmény, részben pedig az az adottság, hogy a mûegyüttes már ma is alkalmas a többrétegû bemutatásra, az idei idegenforgalmi április 1-jétõl szezonban bõvítik a megtekinthetõség körét és ehhez kapcsolódóan a turisztikai szolgáltatások kínálatát. A kínálatnövekedés elsõ, tartalmilag fõ eleme a bemutatás térbeli kiterjesztése és több látogatói útvonal bevezetése. A kastély ma mutatott részei képezik az ún. kiskört, amely látogatói igény szerint ún. nagykörré is bõvíthetõ lesz. (A nagykörben a park egyes részei, az istálló és a jószágkormányzói épület megtekintése szerepel.) Lesz ezenkívül egy kiscsoportokban igénybe vehetõ "speciális" túra is, amely az épületegyüttes rejtett értékeit (például a belvederét, pincéket stb.) is bemutatja. A bõvítés második elemeként a látnivalók kisebb kollekciókkal (tárgyegyüttesek, fejlesztési tervek stb.) gazdagodnak. A közönség fogadásának két szintre bontásával ("belépõ"-szint és a "bentlét"-szintje) a látogatói komfort emelése ugyancsak része a változásnak. A "belépõ"- szinthez tartozik a múzeumi pénztárnak a mai információs irodával egyesítése a keleti patkó végében (belépõjegyek, rendezvényjegyek árusítása együtt), és az ide befogadott Tourinform irodával az általános és térségi információs szolgáltatások színesítése. A "bentlét"-szintjét a mai pénztár helyiség informatív várakozóvá, illetve a jelenlegi várakozó terem ajándéktárgy bolttá alakítását és a minõségi emléktárgy, kiadvány stb. kínálat szélesítését jelenti. Ehhez kapcsoltan bõvítik a kávézót, amelynek mai tereit megnövelik és pályázattal keresnek igényes kínálatot biztosító, üzemeltetõ partnert. EGYÜTTMÛKÖDÉS A HUNGAROFEST-TEL 2009-ben ünnepeljük a zenetörténet óriásának, Joseph Haydn halálának 200. évfordulóját, amelyre már készül a zenei világ. Mivel Haydn Esterházy "Fényes" Miklós zenészeként alkotta legszebb mûveit, a megemlékezõ események egyik kiemelt helyszíne a Fertõd-eszterházai kastély lesz. Erre készülve a két szervezõ, a Hungarofest Kht és a Mûemlékek Nemzeti Gondnoksága közösen alakít ki programtervet 2009-re, s az együttmûködés elsõ fázisaként már az Esterházy-kastély idei zenei rendezvényeit is közösen formálták és bonyolítják le. Közös szervezésben mûködik a kastélyban az április elsejével felálló marketing iroda, amely már a jövõ évi rendezvények elõkészítését is megkezdi. Az együttmûködést a partnerek írásos megállapodásban rögzítették, melyet a két vezetõ, a Hungarofest részérõl Rubovszky Rita, a Nemzeti Gondnokság részérõl pedig Varga Kálmán írta alá. Magyar kóruskastély szálloda Pomázon A fõvárostól mindössze 9 kilométer távolságra lévõ városban Phare támogatással újították fel és alakították át szállodává az között épült Teleki-Watthay kastélyt, amelynek hivatalos, kórustalálkozóval összekötött megnyitójára április én kerül sor. A magastetõs, árkádsorral díszes épületet az évek során többször is átépítették. A Pomáz Város Önkormányzata és két kht. üzemeltetésében lévõ kastélyszálloda elsõsorban a hazai és nemzetközi kórusok, zenekarok részére kíván ideális alkotó légkört és technikai hátteret biztosítani, de szabad kapacitásukkal nyitva állnak a turisták elõtt, és konferenciák lebonyolítására is készen állnak. A földszintes épület a jelenlegi felújítás után háromszintessé alakult át. Tetõterében 16 vendégszobát hoztak létre, amelyek között 2 kétágyas és 1 egyágyas szoba van, a többi 3-4 ágyas. A földszinten található négy 20 férõhelyes és két 50 fõs terem, míg az alagsorban egy 100 személyes nagyterem, valamint az 50 vendég fogadására alkalmas, külsõvendégek elõtt is nyitott a'la carte étterem és konyha kapott helyet. (X) A turizmust erõsítenék a pécsváradi vár fejlesztésével Kiemelt szerepet kap Pécsvárad idegenforgalmi és kulturális terveiben a vár. Az önkormányzat szeretné teljesen kihasználni a mûemléki épületek lehetõségeit ehhez azonban fejlesztésekre lesz szükség. Legutóbbi ülésén tárgyalta a pécsváradi képviselõ-testület a vár kérdését. Dr. Bíró Ferenc alpolgármester elmondta, az önkormányzat szeretné megnyugtató módon, hosszú távra rendezni a vár helyzetét, szeretnék jobban kihasználni a vár adottságait, egész éves programokkal, több látványossággal, turistacsalogatóbb eseményekkel. Ez nem azt jelenti, hogy a jelenlegi bérlõvel most felmondanák a szerzõdést, de mindenképp szükségesek további fejlesztések (a vár tulajdonosa az állam, az önkormányzat a kezelõ, míg a szállodát vállalkozás bérli). Ehhez természetesen jelentõs befektetõi tõkébõl megvalósítható felújításokra van szükség. (MT Zrt. Dél-Dunántúli RMI)
20 ÖRÖKSÉG Fókuszban 21 A régi pesti zsidónegyed és a világörökség ICOMOS-misszió jelentés NOVEMBER 4. ÉS 7. KÖZÖTT A VILÁGÖRÖKSÉG MAGYAR NEMZETI BIZOTTSÁGA ÉS BUDAPEST FÕVÁROS MEGHÍVÁSÁRA, AZ ICOMOS (MÛEMLÉKEK ÉS MÛEMLÉKI EGYÜTTESEK NEMZETKÖZI TANÁCSA) FELKÉRÉSÉRE BUDAPESTEN JÁRT MICHEL POLGE FRANCIA URBANISTA-FÕÉPÍTÉSZ. A HELYSZÍNI, TÉNYFELTÁRÓ KIKÜLDETÉS, MISSZIÓ CÉLJA AZ VOLT, HOGY ÉRTÉKELJE A RÉGI PESTI ZSIDÓNEGYED ÖRÖKSÉGI ÉRTÉKEINEK MEGÕRZÉSÉT, ÁLLAPOTÁNAK ALAKULÁSÁT; A BONTÁSI/ÚJ-ÉPÍTKEZÉSI MUNKÁLATOKKAL KAPCSOLATOS PANASZOK MEGALAPOZOTTSÁGÁT, KIEMELTEN TÖREKEDVE ANNAK A MEGÁLLAPÍTÁSÁRA, HOGY EZEK A MUNKÁLATOK ÖSSZEEGYEZTETHETÕEK-E, VAGY SEM AZZAL A TÉNNYEL, HOGY A VÁROSRÉSZ A BUDAPESTI VILÁGÖRÖKSÉGI TERÜLET VÉDÕZÓNÁJÁBA TARTOZIK. A misszió-jelentés indító megállapítása az, hogy a régi zsidónegyed esetében nincs komoly akadálya a rehabilitációnak: a negyedet ugyan leromlott állapot, sõt néha egészségtelen lakókörülmények is jellemzik, azonban nincsenek olyan komoly szerkezeti problémák, amelyek miatt ne kerülhetne sor rehabilitációra. A jelentés sajnálkozással állapítja meg, hogy a bontások a régi zsidónegyed XIX. és XX. században épült nagyméretû és nagy értéket képviselõ épületeit érintik. Az ingatlanfejlesztéssel foglalkozó befektetõk jellemzõen a következõképp járnak el: a kerületi önkormányzatoktól megvásárolják a "foghíjakat" vagy a beépített területeket vállalják, hogy a lakókat másik épületbe költöztetik a régi épületeket lebontják új épületeket építenek a szabályozás által megengedett a magasságot, a sûrûséget illetõ (szintterületi mutató) beépítési jog maximális kihasználásával a lakásokat eladják: a vásárlók igen gyakran azok a magánszemélyek, akik ezzel magyarországi ingatlanbefektetéseket végeznek. Házak és a ház helye A szakértõi vélemény szerint a bontási/új építkezési munkálatok problémát jelentenek, a világörökség szempontjából, Azaz nem egyeztethetõek össze a terület világörökségi státuszával. A lebontott épületek építészeti és urbanisztikai minõséget képviseltek, és a gazdasági érdekeken kívül semmi nem indokolta azt, hogy ezeket az épületeket lebontsák: az épületek eltûnése komoly veszteséget jelent; a lebontottak helyébe került új építményeket olyan magassági és sûrûségi értékek jellemzik, amelyek következtében elvész a negyed eredeti "jó tulajdonsága": szellõssége világossága. A jelentés rámutat: nem elhanyagolható az a tény sem, hogy a lebontottak helyében emelt új épületek építészeti minõség szempontjából hagynak kívánnivalót maguk után: egyfajta "színtelen, szagtalan" építészet képviselnek. Pedig a nagy örökség-értékû területen joggal elvárható, hogy minõségi kortárs építészet szülessék. A bontási/új-építkezési munkálatok jól szemléltetik, hogy a régi zsidónegyedre vonatkozó hatályos városfejlesztési szabályozás nem felel meg a világörökségi védõzóna követelményeinek. A szakértõ a város mûködésével kapcsolatosan igen nagy problémának tartja, hogy az újonnan épülõ lakások (amelyet külföldi befektetõk vásárolnak meg), jelentõs része hosszú távon üresen marad, s ez a tény a városrész érdekeivel ellentétes. Összegezve: a bontások/új építkezések egyértelmûen sajnálatosak, és Világörökségi Listára felvett helyszín esetében elfogadhatatlanok. Az új építkezések az építészeti minõség tekintetében, valamint urbanisztikai szempontból vitathatók, csökkentik a helyszín örökség-értékét, az üresen álló új lakások sokasága rossz hatással van a "jó városmûködésre". A jelentés részletesen kifejti, hogy a régi zsidónegyedben zajló bontásokhoz/új-építkezésekhez kapcsolódó problémák különbözõ természetûek: szabályozásiak, urbanisztikaiak, kulturálisak, szociálisak, örökségvédelmiek. Megállapítja, hogy rossz nyomon járna, ha nem tenne különbséget ok és okozat között. Ezért a jelentés alapüzenete: a zsidónegyedben folyó bontások/új-építkezések által okozott problémák gyökere elsõsorban nem az örökségvédelemmel kapcsolatos, hanem mindenek elõtt gazdasági jellegû. A bontások/új-építkezések nem önmagukban jelentik az alapvetõ problémát; ezek csupán tünetei annak a szakértõ által már eredetileg is feltételezett gazdasági jellegû problémának, amelynek megalapozottságáról missziója során meggyõzõdött. Javaslatait, amelyek a bontások állapota szerint különbözõ irányúak, ennek alapján teszi: A befejezett bontásokat már csak sajnálni lehet, ami megtörtént, azt sajnos nem lehet meg nem történtté tenni. A jelentés különösen nehezményezi a budapesti gettófal utolsó maradványának elbontását. Ahogy írja, egy olyan városnegyedben, amely Raoul Wallenberg és Carl Lutz emlékét is õrzi, pontosan fel kell tárni a régi gettófal helyét, hogy "látható emléke" maradjon a tragédiának. A jelentés utal arra, hogy erre a fölvetésre a KÖH képviselõi azonnal pozitívan reagáltak. A még meg nem kezdett, de engedélyezett bontások esetében javasolja, hogy az állam nevében a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal a lehetõ legrövidebb idõn belül nézze át és vizsgálja felül az összes olyan, már kiadott bontási engedélyt, amelyek esetében a bontási munkálatok még nem kezdõdtek meg. Olyan egyedi megoldást kell keresni, amely megfelel a bontási engedély birtokosának is, akit a veszteségért igazságos módon kárpótolni kell. A méltányos kártérítés kieszközlését a szakértõ szintén a KÖH feladatának látja. Olyan épületek potenciális bontásával kapcsolatosan, amelyekre

matches: kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria Bíróság Pf.721


text:
Értelmetlen beidézés tanúkéntforrás főoldal vissza
zoltanjog 2010.03.18. 19:03
És, azt kitől kérjem? Mert már kértem ilyet, persze, el is utasították, mint írtam. Hívjam fel a bírónőt? Vagy, a rendőrtől? Vagy, menjek be a helyi bíróságra? Valami olyat mondtak a rendőrök anyukámnak, hogy azért keresnek, mert valami papírt had küldjenek már vissza a bíróságra. Mármint arra, amelyikhez mennem kellett volna. Lehetséges az, hogy esetleg "megunta" a bírónő a dolgokat, és elküldte ide a kérdéseit mégis? Vagy, ne álmodozzak?
végrehajtó1 2010.03.18. 18:33
„Plusz, még én kérjek hazaútra? És, milyen okon? Jegyet nem tudok felmutatni, ami után fizetnének. Vagy, mondjam nekik, hogy akkor a redőrség költségeit állják helyettem, mint utiköltség? Jó vicc lenne. Azt hiszem hamar a bíró „kedvence“ lennék”
No-no.Nem kell jegy.Meg nézi a bíró hogy mennyí kilométer és kiállít egy igazolást az összegről amivel mehetsz is a gazdasági irodábva ahol adják a pénzt.
Az elővezetés bizony költségekkel jár:(
ObudaFan 2010.03.18. 17:50
A legcélszerűbb az lenne, ha azt kérnéd, hogy a bíróság megkeresett bíróság útján hallgasson meg.
zoltanjog 2010.03.18. 17:14
Hamar összeszedett ismereteim alapján, ha rendőrrel megyek, eleve 450Ft/km (de, minimum 7000Ft). Amit ugye aztán én állok majd. Plusz, még én kérjek hazaútra? És, milyen okon? Jegyet nem tudok felmutatni, ami után fizetnének. Vagy, mondjam nekik, hogy akkor a redőrség költségeit állják helyettem, mint utiköltség? Jó vicc lenne. Azt hiszem hamar a bíró "kedvence" lennék.
végrehajtó1 2010.03.18. 16:47
Akkor vitesd magad a rendőrrel.A vissza útra meg kérd el a költségtérítést.Azzal vissza tudsz jönni.
zoltanjog 2010.03.18. 16:20
Még tavaly (de, lehet, hogy tavaly előtt) kaptam egy idézést tanúként egy csalási ügyben. Már akkoriban is vagy 2 éves múltra tekintett vissza az ügy. Írtam egy levelet a Tisztelt Bírónőnek, hogy egyrészt lehetetlen a megjelenésem a tárgyalás korai indőpontja miatt, a cirka 300-350 km tekintetében, másrészt meg nincs rá pénzem, hogy "megelőlegezzem" eme szerény összeget utazásra. Közöltem, hogy a szóban forgó üggyel kapcsolatban fogalmam sincs semmiről, főleg nem 2 év távlatában, de, ha kell, természetesen együttműködök, ám fentebb írt okaim miatt kérem, hogy a lakhelyem szerint illetékes bíróságon tehessek tanúvallomást. Jött is a válasz, persze, mit is írhattak volna... Nem hát, menjek csak, mert én olyan fontos vagyok. Nem mentem, mert nem tudtam. Mert hát azt el se lehet hinni, hogy nekem nincs pénzem, vagy épp kenyérre gyűjtök... Na, mindegy. Teltek a hónapok, ismét idézés, plusz előre a válasz, hogy nem tudnak eltekinteni a személyes megjelenéstől. Jó, hát gondoltam, ha ennyire bonyolult dolog felfogni, hogy nekem valóban nincs 10 ezer Forintom erre... Megírtam mégegyszer, hogy NEM MEGY! Reakció nulla, teltek a hónapok ismét. Erre ma telefonál (az amúgy beteg) anyukám, hogy hát a rendőrség ott érdeklődik utánam, mondván valami papírokat kell visszaküldeniük az ügyben érintett bíróság felé. Na, hát ez mi? Most komolyan viccelődnek velem? Vagy ez már az elővezetés lenne? Most mit csináljak? Kérjek igazolást a tudom is én melyik hivataltól, hogy csóró vagyok?! Vagy, ballagjak be a rendőrségre, és akkor majd ők elvisznek szívesen párszázezerért? Ja, elvisznek. De, csakda, ahogy hallom. Haza majd gyalog jövök gondolom, mert az utiköltségtérítés az már az én dolgom lesz nyilván feléjük. Szeretném, ha valaki tudna nyilatkozni valami értelmes dolgot, hogy mit tehetnék. (Előre válaszolnék pár kérdésre: 1. Nem, nincs pénzem internetre se, nem az én eszközeimet használom. 2. Nem, nincs akitől kölcsönkérjek. 3. Nem, nem akarok kibújni a vallomástétel alól, és nem, nincs rejtegetnivalóm.)
A válaszokat előre is köszönöm, elnézést kérek a "hisztis" hangnemért!
ferrke 2010.02.01. 12:23
És még annyit: máskor ne vegyél semmit kézalatt a net-en, lám hogy jártál most…
Kedves Mona!Már rengeteg ügyről olvastam ahol boltban vett garis termékkel(ami elromlott) szopatják a vevőt!A nagyszámok miatt bármi bárhol előfordulhat.......
Jarod 2010.01.31. 20:36
Tisztelt monalisa1!
Köszönöm neked is a kimerítő információkat!
monalisa1 2010.01.31. 20:31
Szerintem benzinszámla azért kell mert NEM hómentes az országút -főleg most a keleti országrészben-, valamint ha valami forgalmi helyzet miatt elakadás van előtted és emiatt netán órákat kell várakozni, nyílván fűttöd magadnak a kocsit - egyből nem a térkép szerinti km/benzinköltség valósul meg.
Ja, lapátot is vigyél a csomagtartóban., soha nem tudni tán majd még éppen magadat kell kiásni egy hóátfuvásból...
monalisa1 2010.01.31. 20:24
Telekommunikáció ide vagy oda, egy tárgyaláson nem ritka hogy a bírónak improvízálnia kell mert a bíróság felé a válaszok se mindig "séma" szerintiek.
A tankoláskor a számlára írasd rá az autód rendszámát és azt pecsételtesd is le a kutassal. A panziós számlát is a saját nevedre kérd kiállítani. Mindkettővel ekként tudod bizonyítani hogy a költség nálad merült fel - és nem úgy "vetted" azokat...
Szobát a net-en, e-malion keresztül semmi perc alatt tudsz magadnak előre foglalni.
A munkahelyedről kérj igazolást hogy 1 nap szabadság az nálad Ft-ban mennyiben is van.
Külön írom: 2x450 km az szerintem nem sima benzinköltség hanem létezik amortizációs kopás/elhasználdás is egy autónál.
A tél- a hó miatt úgy készülj az útra hogy jóval előbb indulj és nem biztos hogy a tárgyalás végeztével még aznap hazaérsz. (Kaja, ital és takaró mindenképp legyen a kocsiban.)
És még annyit: máskor ne vegyél semmit kézalatt a net-en, lám hogy jártál most...
végrehajtó1 2010.01.31. 20:12
Utazásról nem kell számla .Megnézi a bíró hogy hány km oda vissza és kiállítja a költségtéritést és már lehet ballagni a gazdasági irodába a pénzzért.Szállásban nem tudok nyilatkozni mert még nem aludtam a tárgyalás helyszinén:)
Jarod 2010.01.31. 19:59
Tisztelt Dr. Hudson!
Köszönöm a kimerítő tájékoztatást!Úgy látom valóban nem tudom megúszni ezt a "kis" kiruccanást, de a telekommunikáció mai fejlettsége mellett több lehetőséget vártam volna a T. Bíróságtól...Még egy kérdés a költségtérítéssel kapcsolatban:Meghatározott térítési rendszer van, vagy számlát kell vinnem? (benzinről, szállásról?)A számla a bíróság nevére legyen kiállítva?
dr.Hudson 2010.01.30. 23:48
Tisztelt Jarod!
A Bíróság nyilván azért utasította el a kérelmét, mert szeretnék, ha személyesen lenne jelen az eljárási cselekménynél. (Be. 67. § (1) bek., 85. § (5) bek.)
Nyilván Ön úgy gondolja, hogy mindent elmondott, ami csak az adásvétellel kapcsolatban eszébe jutott, de feltehetően a Bíróság vagy személyesen az Ön szájából szeretné hallani ugyanazt, vagy egyéb kérdéseik is lesznek (utóbbi a valószínű).
Be. 79. § (1) "Tanúként az hallgatható ki, akinek bizonyítandó tényről tudomása lehet."
Ennek alapján valószínű, hogy a bíróság személyesen, közvetlenül szeretne meggyőződni pl az alábbiakról:
A költségeinek megtérítését a Be 79. § (3) alapján kérheti. Külön rendelet állípítja meg, hogy mely költségek számolhatóak el.
Én nem próbálkoznék újabb kérelmekkel a fentiek miatt.
Egyébként nem szeretném elkeseríteni, de gyakran előfordul, hogy a szabadlábon védekező terhelt nem jelenik meg a tárgyaláson. Ha ilyenkor a bíróság az Ön megjelenését továbbra is szükségesnek találja, akkor új tárgyalási napot jelöl ki,és lehet, hogy újra idézi.Ha ez szóba kerül a tárgyaláson, azért meg kell próbálni megkérni a T. bíróságot, hogy amennyiben ellentmondás áll fennt, úgy a vonatkozó jegyzőkönyvek ismertetésével és Önnek az arra adott válaszával próbálják meg feloldani.
A tanú idézéssel szembeni mulasztása egyébként renbírsággal, vagy elővezetéssel szankcionálható. Be 69. § (1) bek. b.) pont.
Üdv.,dr. H
Jarod 2010.01.30. 22:19
Kértem a bíróságot, hogy írásban tehessek tanúvallomást, de elutasították. Van-e értelme újból kérvényezni vagy más megoldást keresni a személyes megjelenés eltekintésére?
guba 2009.12.29. 16:59
A bíróságtól kérjed, hogy írásban tehess vallomást. Az útiköltségedet és a szállásodat is fizetik.
Jarod 2009.12.29. 16:46
Nyomozót már nem tudok felhívni, mivel ahogy írtam már bírósági büntetőügyi eljárás folyik, az idézést is egy bíróhölgy írta alá. Ebben az esetben is fordulhatok kérelemmel, hogy máshol hallgassanak meg, vagy tekintsenek el a meghallgatásomtól?Amennyiben mégis mennem kell, fizetik-e az autó benzinpénzét?A TV Angliából származik, csak ott forgalmazzák és teljesen új, dobozos állapotban lett vásárolva. Előfordulhat, hogy a sikkasztás esetleg vámfizetési vagy más adócsalást takar?
laeyer 2009.12.29. 16:27
Ha nem jelenik meg, mindenképp rendbírságra számíthat, természetesen ez a 2., 3. alkalommal fogják csak alkalmazni.
A Be. alapján kérheti már a tanú is, hogy írásban tegyen vallomást, de szerintem az a legszerencsésebb, hogy fel kellene hívni a nyomozót és elmondani neki, hogy azt szeretné, ha Zalaegerszegben hallgatnák ki. Ez lenne a megkeresés. Egyik szerv a másikat.
Amennyiben a tv. lopott le is foglalhatják Öntől és visszaadják a tulajdonosnak. Ön kártérítést kérhet a sikkasztótól.
Jarod 2009.12.29. 16:20
Az alábbi témában kérnék tanácsokat:Úgy 2 éve vásároltam a Vatera internetes portálon keresztül egy LCD TV-t karácsonyra. Egy évre rá kaptam egy levelet a Békéscsabai Rendőrségtől amiben tájékoztatnak, hogy az eladó ellen sikkasztás büntette miatti nyomozás folyik és küldtek egy kérdéssort amit az egyéb dokumentumokkal együtt vissza is küldtem. Most, 2 évre a vásárlástól megidéztek a Békéscsabai Bíróságra mint tanú. A lényeg, hogy nagyon nem szeretnék Békéscsabára utazgatni, az alábbi okok miatt
Ha esetleg nem tekintenek el a megjelenéstől , milyen költségtérítésre számíthatok? Milyen más dologra készülhetek még? Előre is köszönöm a válaszokat!

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság