text:
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-7473/2012. számú ügyben - PDF
Download "Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-7473/2012. számú ügyben"
1 Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-7473/2012. számú ügyben Előadó: dr. Lápossy Attila A vizsgálat megindítása A Lánglovagok Egyesület elnöke beadvánnyal fordult Hivatalomhoz, amelyben az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (OKF) vezetőjének döntését és eljárását kifogásolta. A panaszos előadta, hogy álláspontja szerint az OKF főigazgatója által 2012 elején kiadott normatív utasítás formai és tartalmi szempontból is aggályos. Állítása szerint a normatív OKF utasítás nem jogszabályi szinten, szükségtelenül és indokolatlan mértékben korlátozza a hatálya alá tartozó hivatásos tűzoltók egyesülési jogát, továbbá a szabályozás nem felel meg a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló évi LXIII. törvény irányadó, a jogkorlátozás tartalmával kapcsolatos garanciális rendelkezéseinek sem. Tekintettel arra, hogy a panaszbeadvány alapján az ügyben a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak egyesülési jogával, valamint a jogállamiság elvével és a jogbiztonság követelményével összefüggő visszásság gyanúja merült fel, az alapvető jogok biztosáról szóló évi CXI. törvény (a továbbiakban: Ajbt.) 18. (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam. A vizsgálat eredményes befejezése érdekében az Ajbt. 21. (1) és (2) bekezdése alapján részletes megkereséssel fordultam az OKF főigazgatójához. Az érintett alapvető jogok és elvek a jogállamiság elve és a jogbiztonság követelménye: Magyarország független, demokratikus jogállam. [Alaptörvény B) cikk (1) bekezdés] az alapvető jogok korlátozása: Az alapvető jogokra és kötelezettségekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg. Alapvető jog más alapvető jog érvényesülése vagy valamely alkotmányos érték védelme érdekében, a feltétlenül szükséges mértékben, az elérni kívánt céllal arányosan, az alapvető jog lényeges tartalmának tiszteletben tartásával korlátozható. [Alaptörvény I. cikk (3) bekezdés] az egyesüléshez való jog: Mindenkinek joga van szervezeteket létrehozni, és joga van szervezetekhez csatlakozni. Szakszervezetek és más érdek-képviseleti szervezetek az egyesülési jog alapján szabadon alakulhatnak és tevékenykedhetnek. [Alaptörvény VIII. cikk (2) és (5) bekezdés] Alkalmazott jogszabályok a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hszt.); a jogalkotásról szóló évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Jat.); a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló évi CXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kat.); az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló évi CLXXXV. törvény (Civil tv.); az önkéntes tűzoltó egyesületek támogatásának, tűzoltó szakmai irányításának és felügyeletének katasztrófavédelmi feladatairól szóló 4/2012. (III. 1.) BM OKF utasítás (a továbbiakban: OKF utasítás); az önkéntes tűzoltó egyesületek támogatásának, tűzoltó szakmai irányításának és felügyeletének katasztrófavédelmi feladatairól szóló 2/2013. (V. 17.) BM OKF utasítás (a továbbiakban: OKF utasítás2). 12 A megállapított tényállás 1. A panaszos szerint az OKF utasítás 4. pontja tartalmilag és formailag is alaptörvény-ellenes, mivel törvénynél alacsonyabb szinten valósít meg aránytalan és szükségtelen alapjog-korlátozást. A kifogásolt rendelkezés szövege alapján a hivatásos katasztrófavédelmi szervezet önkéntes tűzoltó egyesületben (a továbbiakban: ÖTE) tagsági jogviszonyt nem létesíthet, a hivatásos állomány tagja a szakmai irányítási és felügyeleti jogkör összeférhetetlensége miatt az egyesületben vezető tisztséget nem tölthet be. Az önkéntes tűzoltó egyesület munkáját szervező megyei tűzoltó szövetségben, és a Magyar Tűzoltó Szövetségben (továbbiakban: MTSZ) hivatásos szervezet tagsági jogviszonyt nem létesíthet, hivatásos állomány tagja szakmai irányítási és felügyeleti összeférhetetlenség miatt választott tisztséget nem tölthet be. Az intézkedés hatálybalépését követő 30 napon belül a fennálló összeférhetetlenséget a hivatásos állomány tagja köteles megszüntetni. A panaszos kiemelte, hogy az Alaptörvényben, az egyesülési jogról szóló törvényben biztosított szabad egyesülési jogot a Hszt.-ben külön is meghatározottakon túlmenően főigazgatói normatív utasítással nem lehet korlátozni. A Hszt. 21. (3) bekezdése pedig csak egyedi elbírálás alapján teszi lehetővé a hivatásos állomány egyesülési jogának korlátozását: eszerint a hivatásos állomány tagja köteles a hivatásával össze nem függő civil szervezettel fennálló, illetőleg az újonnan létesülő tagsági viszonyát előzetesen az állományilletékes parancsnoknak szóban vagy írásban bejelenteni. Az állományilletékes parancsnok a tagsági viszony fenntartását vagy létesítését írásban megtilthatja, ha az a hivatással vagy a szolgálati beosztással nem egyeztethető össze, illetőleg a szolgálat érdekeit sérti vagy veszélyezteti. A panaszos kifogásai közt jelezte, hogy álláspontja szerint a hivatásos tűzoltók szerepvállalását az önkéntes egyesületekben csupán a Hszt. 21. (3) bekezdése alapján lehet korlátozni, mely szerint az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságnak országos szinten, területi parancsnokainak pedig illetékességi terület szerint lenne lehetősége egyedi mérlegelés alapján az összeférhetetlenség elkerülése érdekében az egyesülési jog korlátozására. Mindez azonban kizárólag a tagsági jogviszony, nem pedig a tisztségviselés körében lehetséges. Az utasítás e rendelkezésével kapcsolatos aggály nyomán a tűzoltó szövetségekre megállapított tilalom is alapjogsértő. Az intézkedések ezen felül szemben meglátása szerint állnak a Kat.- ban megfogalmazott célokkal, szakmai visszaesést, valamint erkölcsi és morális válságot eredményeznek az érintett szervezeteknél. 2. Az OKF főigazgatójától megkereső levelemben az alábbi kérdésekben kértem tájékoztatást: 1) Pontosan mikor, milyen hatállyal és milyen törvényi felhatalmazás alapján került sor az OKF utasítás kiadására? 2) A rendelkezésére álló adatok alapján az OKF utasítás nyomán összesen hány hivatásos tűzoltónak kellett megszüntetnie fennálló tisztségét az egyesületekben? 3) Mi indokolta azt, hogy az OKF utasítás tartalmazza a hivatásos tűzoltók egyesülési jogának korlátozására, az említett egyesületekben vezető vagy választott tisztségviselői feladat ellátásának tilalmára vonatkozó szabályokat? 4) Összeegyeztethetőnek tartja-e az OKF utasítás 4. pontjában rögzített korlátozásokat a Hszt. egyesülési jog korlátozására vonatkozó rendelkezéseivel? 5) Álláspontja szerint szükségesnek, illetve arányosnak tekinthető-e az OKF utasítás 4. pontjában rögzített jogkorlátozás, azaz a szakmai és irányítási összeférhetetlenségi okokra alapozott, valamennyi hivatásos tűzoltóra vonatkozó generális tilalom a tűzoltói, katasztrófavédelmi, beavatkozást, kárelhárítást nem végző MTSZ esetében? 6) Az ÖTE-k esetében a konkrét felügyeleti jogkör ellátására tekintettel miért nem csak területi alapon történt meg a tisztségviselésre vonatkozó korlátozás? 23 A megkeresésre válaszolva az OKF főigazgatója kifejtette, hogy a normatív OKF utasítás kibocsátására a Jat. 4. e) pontjában kapott felhatalmazás alapján került sor. A jelzett tartalmi aggályok kapcsán válaszában leszögezte, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagja vállalja, hogy alapvető jogait az általános szintnél nagyobb mértékben korlátozhatják. Álláspontja szerint egyértelműen el kell határolni az egyesületek tevékenységében tagként való részvételt, valamint a tisztségviselés kérdését. Kiemelte, hogy az irányítási és felügyeleti összeférhetetlenség elkerülésére a tisztségviselés megtiltása arányos korlátozás, a tagsági jogviszony létesítésének kizárása viszont már nem lenne az. Felhívta a figyelmet arra, hogy hivatásos tűzoltóság szervei ítélik oda a támogatásokat az önkéntes egyesületeknek, valamint ellenőrzik gazdálkodásukat is. AZ OKF utasítás nyomán a hivatásos tűzoltó továbbra is részt vehet az egyesületek szakmai tevékenységében, azonban nem tölthet be olyan pozíciót, melynél fogva az egyesület gazdálkodását befolyásolhatná, vagyonát kezelhetné. Utalt arra, hogy ha a hivatásos tűzoltónak ilyen kötelezettsége az önkéntes tűzoltó egyesületben betöltött tisztségéből nem következik, akkor nem kizárt a vezető tisztségviselői közreműködés. Az OKF főigazgatója a generális jellegű korlátozást azzal magyarázta, hogy a hivatásos állomány tagjait bármikor más szolgálati helyre vezényelhetik, így nem elegendő a területi szintű tilalom. Álláspontja szerint pedig, ha a hivatásos állományúak tisztségviselése kizárt az önkéntes egyesületekben, akkor magától értetődik, hogy ezek együttműködésén alapuló tűzoltó szövetségekre is ki kell terjeszteni a tilalmat. Arra vonatkozóan ugyanakkor a főigazgató már nem tudott felvilágosítást adni, hogy hány hivatásos tűzoltónak kellett az összeférhetetlenség elkerülése érdekében az OKF utasítás következtében megszűntetnie tisztségviselői jogviszonyát önkéntes tűzoltó egyesületekben, illetve a tűzoltó szövetségekben. 3. Vizsgálatom megindulását követően bár az OKF főigazgatója erről nem tájékoztatott azt észleltem, hogy az általam vizsgált OKF utasítás egészét az önkéntes tűzoltó egyesületek támogatásának, tűzoltó szakmai irányításának és felügyeletének katasztrófavédelmi feladatairól szóló 2/2013. (V. 17.) BM OKF utasítás (a továbbiakban: OKF utasítás2) hatályon kívül helyezte és az egyesülési jog korlátozásával összefüggő szabályozást is átalakította. A május 18-ától hatályos OKF utasítás2 4. pontja immár azt tartalmazza, hogy hivatásos katasztrófavédelmi szervezet ÖTE-ben tagsági jogviszonyt nem létesíthet. Az OKF utasítás2 azt írja továbbá elő, hogy amennyiben a hivatásos állomány tagjával szemben a szakmai irányítási és felügyeleti jogkörből adódó összeférhetetlenség áll fenn, akkor az egyesületben vezető tisztséget nem tölthet be. Az ÖTE-k munkáját szervező megyei tűzoltó szövetségben hivatásos szervezet tagsági jogviszonyt nem létesíthet, hivatásos állomány tagja szakmai irányítási és felügyeleti összeférhetetlenség esetén választott tisztséget nem tölthet be. Az OKF utasítás2 6. pontja szerint pedig a hivatásos állomány tagja az ÖTE-ben tagsági jogviszonyt létesíthet, amelyet köteles szolgálati elöljárójának írásban bejelenteni. A vizsgálat megállapításai: I. A hatáskör tekintetében Az alapvető jogok biztosának feladat- és hatáskörét, valamint ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az Ajbt. határozza meg. Az Ajbt. 18. (1) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosához bárki fordulhat, ha megítélése szerint többek között közigazgatási szerv tevékenysége vagy mulasztása a beadványt tevő személy alapvető jogát sérti vagy annak közvetlen veszélyével jár (a továbbiakban együtt: visszásság), feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az Ajbt. 18. (1) bekezdés f) pontja alapján a rendvédelmi szervek az alapvető jogok biztosa által vizsgálható hatóságnak minősülnek. Figyelemmel arra, hogy a központi 34 államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló évi XLIII. törvény 1. (5) bekezdésének e) pontja szerint a hivatásos katasztrófavédelmi szerv rendvédelmi szerv az ombudsman vizsgálati jogosultsága az Ajbt. hatásköri szabályai értelmében egyértelműen kiterjed az OKF tevékenységére. II. Az érintett alapjogok és alapelvek tekintetében Az alapvető jogok biztosa egy adott társadalmi probléma mögött álló összefüggésrendszer feltárása során autonóm, objektív és neutrális módon, kizárólag alapjogi érvek felsorakoztatásával és összevetésével tesz eleget mandátumának. Az ombudsmanintézmény megalakulása óta az alapjogi biztos következetesen, zsinórmértékként támaszkodott az Alkotmánybíróság alapvető jogállami garanciákkal és az alapjogok tartalmával kapcsolatos elvi megállapításaira, valamint az ombudsmani jogvédelem speciális vonásainak megfelelően alkalmazta az alapjog-korlátozás alkotmányosságát megítélni hivatott alapjogi teszteket. Az Alkotmánybíróság az Alaptörvény hatályba lépését követően először a 22/2012. (V. 11.) AB határozatában arra mutatott rá, hogy az előző Alkotmány és az Alaptörvény egyes rendelkezései tartalmi egyezősége esetén éppen nem a korábbi alkotmánybírósági döntésben megjelenő jogelvek átvételét, hanem azok figyelmen kívül hagyását kell indokolni. A jelentés megállapításaival összefüggésben ismételten hivatkozom arra, hogy az Alaptörvény vonatkozó rendelkezéseinek szövege Alaptörvény Negyedik Módosításának hatályba lépését követően továbbra is nagyrészt megegyezik az Alkotmányban foglaltakkal, az alkotmányos követelmények és alapjogok tekintetében jellemzően nem tartalmaz olyan rendelkezéseket, amely ellentétesek volnának a korábbi alkotmányunk szövegével. Az Alkotmánybíróság a 22/2012. (V. 11.) AB határozatában arra mutatott rá, hogy az előző Alkotmány és az Alaptörvény egyes rendelkezései tartalmi egyezősége esetén éppen nem a korábbi alkotmánybírósági döntésben megjelenő jogelvek átvételét, hanem azok figyelmen kívül hagyását kell indokolni. Az Alkotmánybíróság ugyanakkor a 13/2013. (VI. 17.) AB határozatában azt emelte ki, hogy az adott határozatban vizsgált törvényi rendelkezések esetében már az Alaptörvény Negyedik Módosítása alapján jár el a korábbi alkotmánybírósági határozatokban foglaltak felhasználhatóságát illetően. A testület ennek kapcsán elvi éllel azt mondta ki azt, hogy az Alkotmánybíróság a hatályát vesztett alkotmánybírósági határozat forrásként megjelölésével, a lényegi, az adott ügyben felmerülő alkotmányossági kérdés eldöntéséhez szükséges mértékű és terjedelmű tartalmi vagy szövegszerű megjelenítéssel hivatkozhatja vagy idézheti a korábbi határozataiban kidolgozott érveket, jogelveket. Az indokolásnak és alkotmányjogi forrásainak ugyanis a demokratikus jogállamban mindenki számára megismerhetőnek, ellenőrizhetőnek kell lennie, a jogbiztonság igénye az, hogy a döntési megfontolások átláthatóak, követhetőek legyenek. A nyilvános érvelés a döntés indoklásának létalapja. A korábbi határozatokban kifejtett érvek felhasználhatóságát az Alkotmánybíróság mindig esetről esetre, a konkrét ügy kontextusában vizsgálja. Ha összevetjük az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdésében, az Alaptörvény II. cikk (1) bekezdésében, illetve az Alaptörvény VIII. cikk (2) és (5) bekezdésében foglaltakat a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló évi XX. törvény 2. (1) bekezdésének, 8. (2) bekezdésének és 63. (1) bekezdésének szövegével, akkor az állapítható meg, hogy a jelen vizsgálat tárgyát képező alapvető jogok és elvek, a jogállamiság elve, az alapjogok korlátozására vonatkozó feltételek és az egyesülési jog megfogalmazása tekintetében nem hoz olyan változást az Alaptörvény szövege, mely a korábbi alkotmánybírósági gyakorlat elvetését, tartalmi átértékelését alátámasztaná. Így elvi megállapításaim megfogalmazása, az alapjogok és az alkotmányos elvek értelmezése során ellenkező tartalmú alkotmánybírósági döntés megszületéséig irányadónak tekintem az Alkotmánybíróság által mind az Alaptörvény hatályba lépését megelőzően, mind pedig az azt követően meghozott határozataiban, azok indokolásában kifejtett megállapításokat, következtetéseket. 45 1. Az Alkotmánybíróság számos határozatában értelmezte már az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésében rögzített jogállamiság elvének tartalmát, a vonatkozó alkotmánybírósági gyakorlatból látható, hogy mely követelmények minősíthetőek a jogállamiság lényegi, elmaradhatatlan elemeinek. Ide sorolhatók a hatalommegosztás elve [25/B/2003. (XII.15.) AB határozat], a törvény előtti egyenlőség [34./1992. (VI. 1.) AB határozat; 35/2011. (V. 6.) AB határozat; 166/2011. (XII. 20.) AB határozat], a jogbiztonság követelménye [11/1992. (II. 5.) AB határozat], a normavilágosság [42/1997. (VII.1.) AB határozat], a jogforrási hierarchia tiszteletben tartása [19/2005. (V. 12.) AB határozat; 193/2010. (XII. 8.) AB határozat], valamint a jogalkotási eljárás és a kihirdetés sajátos szabályai [8/1992. (I. 30.) AB határozat; 164/2011. (XII. 20.) AB határozat]. Az Alkotmánybíróság kimondta azt is, hogy az alkotmány megsértését már önmagában a jogállamiság elvével ellentétes jogszabály is megalapozza. Jelen eset kapcsán a jogállamiság elvével összefüggésben a jogbiztonság követelményének, valamint a jogforrási hierarchia tiszteletben tartásának sérelme merülhet fel. Az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése alapján Magyarország független, demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság korábbi töretlen gyakorlata alapján ennek a jogállami minőségnek nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. Az Alkotmánybíróság által hivatkozott tétel, hogy a jogbiztonság az állam s elsősorban a jogalkotó kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. A jogbiztonság követelménye nemcsak az egyes normák egyértelműségét követeli meg, hanem az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Az alkotmánybírósági döntések felhívják a figyelmet arra, hogy a jogállamiságnak számos összetevője van, a jogállamiság elvéből folyó egyik legfontosabb alapkövetelmény ugyanakkor éppen a közhatalom, a közigazgatás törvény alá rendeltsége: a közhatalommal rendelkező szervek a jog által megállapított működési rendben, a polgárok számára megismerhető és kiszámítható módon szabályozott korlátok között fejtik ki tevékenységüket. A jogforrási hierarchia a jogszabályok, valamint egyéb jogforrások szabályozott rendjét, ezek szigorú alá-fölérendeltségét jelenti. E szabályrendszer garantálja azt, hogy jogi normákat csak előre meghatározott keretek között, az arra jogosultak alkothassanak, a számukra kijelölt alkotmányos korlátok tiszteletben tartásával. A jogforrási hierarchia lényegi eleme a magasabb szintű normáknak, végső soron az Alaptörvénynek való tartalmi és formai megfelelés parancsa. A hierarchiában feljebb található szabályokkal ellentétes tartalmú, vagy a megalkotásra vonatkozó formai előírások mellőzésével kibocsátott norma nem létezhet a jogrendszerben. A jogforrási rend egyszersmind garanciát is jelent, az egyre magasabb szintű jogszabályok megalkotásához szigorúbb követelményeket rendel. Az Alkotmánybíróság többször is rámutatott arra, hogy ezek az előírások nem csupán formai feltételei a jogalkotásnak, garanciális szerepük teszi őket elsődleges jelentőségűvé. 1 Ezért van szükség az alacsonyabb szintű jogforrások megalkotásához általános vagy egyedi jellegű felhatalmazásra, mely kijelöli az érintett tárgykör azon kevésbé fontos területeit, melyek esetében a felhatalmazást adó normánál alacsonyabb szint is elegendő lehet. Mivel az alkotmányos alapjogok esetében erőteljesebb védelem indokolt, az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdése a korábbi Alkotmány 8. (2) bekezdésével egybehangzó módon külön is rögzíti garanciaként, hogy az ezekre vonatkozó szabályrendszert törvényi szinten kell megteremteni. 2. Az Alaptörvény VIII. cikk (2) bekezdése értelmében mindenkinek joga van szervezeteket létrehozni, és joga van szervezetekhez csatlakozni, az Alaptörvény VIII. cikk (5) bekezdése pedig emellett külön is tartalmazza, hogy szakszervezetek és más érdekképviseleti szervezetek az egyesülési jog alapján szabadon alakulhatnak és tevékenykedhetnek. Az egyesülési jog egy mindenkit megillető alapvető szabadságjog, 1 Vö. 47/2001. (XI. 22.) AB határozat. 56 amelyet Magyarország Alaptörvénye is elismer, és biztosítja annak zavartalan gyakorlását. Az Alkotmánybíróság számos határozatában jelentős részben nemzetközi bírói fórumok, különösen az EJEB gyakorlatára is építve értelmezte az egyesülési jogot. Alaphatározatként az Alkotmánybíróság 6/2001. (III. 14.) AB határozata összegző módon is rögzíti, hogy az egyesülési jog tartalmi elemei közül elengedhetetlen a szervezet létrehozása, a szervezethez való csatlakozás, az egyesület céljának megválasztásához való jog, valamint a szervezet tevékenységében való részvétel és a szervezet működtetéséhez való jog. Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az egyesület szabad létesítése és az egyesületi tevékenység kényszermentes gyakorlása biztosítja a meggyőződés, a lelkiismeret és a véleménynyilvánítás szabadságát. Az egyesülési szabadság alkotmányos jelentőségét adja továbbá az is, hogy kapcsolatban áll az emberi méltósághoz való jog részét képező általános cselekvési szabadsággal és a személyiség szabad kibontakoztatásához való joggal. Minden embernek joga van ahhoz, hogy szabadon megválasztott célból másokkal egyebek mellett kulturális, vallási, tudományos, szociális, szabadidős közösséget hozzon létre, szervezetet alapítson, az ilyen szervezetekhez önként csatlakozzon, vagy onnan önként kilépjen. Az Alkotmánybíróság az 51/1991. (X. 19.) AB határozatában a Magyar Honvédség miniszteri rendeletben megalkotott szolgálati szabályzatának egyesülési jogot korlátozó rendelkezéseinek formai és tartalmi alkotmányellenességét állapította meg. Ebben a korai döntésében az Alkotmánybíróság a Honvédség vonatkozásában azt állapította meg, hogy a fegyveres erők körében az egyesülési jog fokozott korlátozási lehetősége nem vezethet odáig, hogy az alapvető jog lényeges tartalma sérüljön. Mindez pedig álláspontom szerint fokozottan igazak és érvényesülniük kell hivatásos katonákhoz képest eltérő helyzetben lévő rendvédelmi szervek tagjai, így a hivatásos tűzoltók egyesülési jogának korlátozhatósága esetében is. Az Alkotmánybíróság a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak alapjogainak korlátozását érintő kérdésekkel, így többek között foglalkozott az e körbe tartozók sztrájkhoz való jogának speciális aspektusaival. Az Alkotmánybíróság elvi éllel emelte ki, hogy az életet és a vagyonbiztonságot veszélyeztető katasztrófák megelőzésében és károsító hatásai elleni védekezésben jelentős feladatokat lát el az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság és annak területi szervei. A hivatásos katasztrófavédelmi szervek rendvédelmi szervnek minősülnek, melyeknek alapvető feladata az élet és vagyonbiztonságot veszélyeztető tüzek megelőzése, a tűzeseteknél és a műszaki mentéseknél való segítségnyújtás. A rendvédelmi szervek az alkotmányos alapjogok érvényesülését segítik elő, alapvető feladatuk az alkotmányos rend és az alapvető emberi jogok védelme. E szervek az alapvető jogok védelmét csak kötelezettségeik maradéktalan teljesítésével tudják hatékonyan szolgálni. Az Alkotmánybíróság szerint a jogalkotó feladata az intézmény és eszközrendszer olyan alakítása, amely lehetővé teszi, hogy e szervek alkotmányos rendeletetésüknek minden körülmények között eleget tegyenek. 2 III. Az ügy érdemében Az ombudsmani vizsgálat az OKF utasítás, illetve az OKF utasítás2 4. pontjával összefüggésben a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak egyesülési jogával, illetve a jogállamiság és a jogbiztonság tiszteletben tartásával összefüggő kérdésekre terjedt ki. A beadványból, valamint a főigazgató megkeresésre érkezett válaszából a tényállás kellően tisztázható, az ügyben felmerülő alapjogi kérdések megfelelően áttekinthetőek. Az ügy kiindulópontja a főigazgató normatív OKF utasítása, melynek 4. pontja kizárja a hivatásos tűzoltók tisztségviselőként történő szerepvállalását az önkéntes tűzoltó egyesületekben, valamint a tűzoltó szövetségekben. Az ügy alapjogi jellege abból ered, hogy közvetlenül érinti az utasítás címzettjeinek Alaptörvényben biztosított egyesülési jogát, annak 2 Lásd 88/B/1999. AB határozat. 67 a korábbiakhoz képest erőteljesebb korlátokat szabva. A továbbiakban a felmerült problémát két ágra bontva, a formai, valamint a tartalmi felvetések keretein belül vizsgáltam. 1. A főigazgató normatív utasítás formájában rendelkezett arról, hogy a hivatásos tűzoltók mely szervezetekben nem vállalhatnak tisztségviselőként szerepet. Vitán felül áll az, hogy ez a rendelkezés alapjog-korlátozást valósít meg, így ilyen szabályozás megalkotására csak és kizárólag kifejezett törvényi felhatalmazást végrehajtva, a felhatalmazás által kijelölt szűk körben lett volna lehetősége a főigazgatónak. A főigazgató megkeresésemre adott válasza szerint a Jat. 4. e) pontjában kapott felhatalmazással összhangban járt el az utasítás megalkotásakor. Mivel azonban jogalkotási törvény ilyen számú rendelkezést nem tartalmaz, a főigazgató vélhetően a Jat. 23. (4) bekezdés c) pontjában kapott általános, a normatív utasítás megalkotására irányuló felhatalmazás alapján járt el. Álláspontom szerint sem az OKF utasítás, sem az OKF utasítás2 formai alkotmányossági tekintetben nem felel meg az alkotmányos követelményeknek. Egyrészt az utasítás kiadó főigazgató túllépte a törvényi felhatalmazások kereteit, a Hszt. szövegén túllépve határozott meg feltételeket. Az Alaptörvény az alkotmánybírósági gyakorlat nyomán egyértelműen rögzíti az alapjog-korlátozás esetében a törvényi szint alkotmányos jelentőségét. A Hszt. 21. (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a hivatásos állomány tagja köteles a hivatásával össze nem függő civil szervezettel fennálló, illetőleg az újonnan létesülő tagsági viszonyát előzetesen az állományilletékes parancsnoknak szóban vagy írásban bejelenteni. Az állományilletékes parancsnok a tagsági viszony fenntartását vagy létesítését írásban megtilthatja, ha az a hivatással vagy a szolgálati beosztással nem egyeztethető össze, illetőleg a szolgálat érdekeit sérti vagy veszélyezteti. A Hszt. 21. (3) bekezdése ad felhatalmazást a hivatásos állományú tagok egyesülési jogának korlátozására, de ezt egyrészt nem külön az OKF főigazgatónak címezte, másrészt nem értelmezhető oly módon, hogy az állomány tekintetében generális hatályú normaalkotást biztosítana. A Hszt. e rendelkezése arra biztosít lehetőséget, hogy az egyes konkrét esetekben ki lehessen szűrni az összeférhetetlenség kialakulását. Ebből a megfontolásból telepíti e hatáskört a jogalkotó különböző szintekre, az érintett felettesére, aki a leginkább képes felmérni az adott helyzetből eredő kockázatokat. Álláspontom szerint a Hszt. 21. (3) bekezdése tehát csak egyedi utasítások kiadásának lehetőségét nyitja meg, normatív aktusok alapjául nem hívható fel ez a felhatalmazás. Az OKF utasítás azonban a teljes állományra vonatkozóan rögzít alapjog-korlátozást, így a főigazgató olyan normatív utasítást hozott, melyre felhatalmazása sem a szolgálati törvény, sem más jogszabály alapján nem volt. A Jat. 23. (4) bekezdés c) pontja megítélésem szerint azért nem tekinthető relevánsnak e körben, mert értelemszerűen csak olyan közjogi szervezetszabályozó eszközökre vonatkozik, melyek a Jat. 24. (4) bekezdés alapján jogszabállyal nem ellentétesek. Mivel álláspontom szerint eleve hiányzott az utasítás törvényi alapja, nem teljesültek a jogalkotásra vonatkozó alkotmányos követelmények. Tekintettel pedig arra, hogy az OKF utasítás a 2. pontban részletesebben kifejtettek alapján az állomány tagjainak egyesülési jogát korlátozta, ezzel sértette az alapjog-korlátozás esetén megkövetelt törvényi szinthez kötöttség alapvető jogállami elvét is. Ilyen jellegű, az egyesülési jog gyakorlását bizonyos vonatkozásokban általános jelleggel megtiltó szabályozást csak a törvényalkotó jogosult a korlátozás szükségességének és arányosságának mérlegelése mellett meghozni, vagy szűk körű végrehajtással ilyen intézkedésre felhatalmazást adni. Az irányítási és felügyeleti összeférhetetlenség kizárása legitim cél, de normatív utasítás formájában nem kerülhet sor a törvényben rögzítettek kiegészítésére, további általános jellegű jogkorlátozás elrendelésére. Mindezek alapján megállapítom, hogy az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság vezetője a jogállami követelményekkel ellentétesen, a törvényi felhatalmazáson túlterjeszkedve állapított meg a normatív OKF utasításban, illetve az OKF utasítás2-ben generális jellegű jogkorlátozást. 78 2. Az OKF utasítás 4 pontjában rögzített generális tilalom tartalmi jellegű vizsgálatához, az egyesülési jog korlátozásával kapcsolatos alkotmányossági-alapjogi kérdés megítéléséhez az alkotmánybírósági gyakorlatból már megismert szükségességi-arányossági tesztet kell alkalmazni. Ahogyan azt már az előző pontban is kiemeltem, az egyesülési jog korlátozásának legitim célja, indoka lehet az irányítási és felügyeleti összeférhetetlenség kiküszöbölése. A legitimációt támasztják alá különösen az Alaptörvény közpénzekkel való átlátható gazdálkodásával kapcsolatban megfogalmazott alkotmányos elvek (At. 39. cikk). A hatályos törvényi rendelkezések ismeretében a hivatásos tűzoltóság, valamint az önkéntes egyesületek közti irányítási és felügyeleti viszony fennáll, előbbiek felügyelik az egyesületek szakmai tevékenységét, valamint ítélik oda a támogatásokat a számukra. Az alkotmányossági kérdések így a felügyelet jellegének értelmezésével, valamint az összeférhetetlenség kiszűrése érdekében alkalmazott konkrét jogi megoldással kapcsolatban merülhetnek fel. Álláspontom szerint az OKF utasításban rögzített teljes körű tilalom részben területi, részben állományi alapon sem tekinthető arányos korlátozásnak. A Hszt. 21. (3) bekezdése lehetővé teszi, hogy az irányítási és felügyeleti összeférhetetlenség kialakulásának veszélye esetén az illetékes katasztrófavédelmi elöljáró megtiltsa a hivatásos állomány adott tagjának konkrét tagsági viszonya fenntartását. Mindez eleve megfelelő eszközt jelent a gazdálkodási összefonódások megelőzésére, ehhez képest nem volt igazolható a kategorikus tilalom megállapítása. Azt maga a főigazgató is elismerte válaszában, hogy a rendelkezés kizárólag a gazdasági összeférhetetlenség kiszűrését célozta, nem kívánta megfosztani a hivatásos tűzoltókat a tisztségviselési joguktól olyan esetben, amikor nem merül fel ilyen típusú aggály. A normaszöveg azonban nem tartalmazott ilyen kitételt. A területi alapú tilalom alátámasztására felvonultatott érvek sem meggyőzőek, hiszen az átvezénylés következményeit azzal is kezelni lehetett volna, hogy a hivatásos tűzoltónak meg kellene szűntetnie tagsági jogviszonyát egy olyan önkéntes egyesületben, melynek illetékességi területére átvezényelték. Ezzel az ugyancsak egyedi, konkrét elöljárói utasítással elkerülhető az aránytalan korlátozás és egyben az összeférhetetlenség is megakadályozható. Mindezek alapján megállapítom, hogy a korábbi OKF utasítás 4. pontja tartalmi alkotmányossági értelemben is aggályos és alapjoggal összefüggő visszásságot okozott, mivel aránytalanul korlátozta a hivatásos tűzoltók egyesülési jogát. A május 18-ától hatályos OKF utasítás2 4. pontja a tartalmi jellegű aggályokat orvosolta, a hivatásos állomány tagjaira vonatkozó tilalmat kizárólag az összeférhetetlenség eseteire korlátozza. Intézkedéseim A feltárt alapjoggal összefüggő visszásságok megszűntetése érdekében az Ajbt a alapján felkérem az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság vezetőjét, hogy a Hszt. felhatalmazásában foglaltakkal összhangban módosítsa vagy helyezze hatályon kívül az önkéntes tűzoltó egyesületek támogatásának, tűzoltó szakmai irányításának és felügyeletének katasztrófavédelmi feladatairól szóló 2/2013. (V. 17.) BM OKF utasítás 4 pontját. Budapest, augusztus Prof. Dr. Szabó Máté sk. 8 Hasonló dokumentumok
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-6514/2013. számú ügyben Előadó: dr. Vass Veronika Az eljárás megindítása Egy magánszemély azért fordult Hivatalomhoz, mert a magasabb összegű családi pótlékra Részletesebben Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (a továbbiakban: Ajbt.) 2. (3) bekezdésében biztosított jogkörömnél fogva
Alkotmánybíróság Ügyszám: Előadó: AJB-2249/2013 dr. Lápossy Attila 1015 Budapest Donáti u. 35-45. Tisztelt Alkotmánybíróság! Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (a továbbiakban: Ajbt.) Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-3636/2012. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-3636/2012. számú ügyben Ügyintéző: dr. Zséger Barbara Az eljárás megindulása Panaszos nagykorú, gondnokság alatt nem álló, autista lányával szemben foganatosított Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-310/2013. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-310/2013. számú ügyben Előadó: dr. Zemplényi Adrienne dr. Lápossy Attila Az eljárás megindítása A szociális szférában dolgozó egyik civil szervezet fordult Részletesebben Közoktatás: nem minden megkülönböztetés tilos
Közoktatás: nem minden megkülönböztetés tilos Az Országgyűlés 2014 decemberében módosította a köznevelési törvényt. A módosítás alapján a kormány rendeletben szabályozhatja az oktatás területén az egyenlő Részletesebben Nemzedékeken átívelő foglalkoztatás LIGA Esélyegyenlőségi Tagozat. Alapvető Jogok Biztosa 2012. november 30.
Nemzedékeken átívelő foglalkoztatás LIGA Esélyegyenlőségi Tagozat Alapvető Jogok Biztosa 2012. november 30. Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (Ajbt.) 18. (1) Az alapvető jogok biztosához Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben J a v a s l a t. a 2011. évi köztisztviselői és tűzoltó parancsnoki teljesítménykövetelmények alapját képező célok meghatározására
P Á S Z T Ó V Á R O S P O L G Á R M E S T E R E 3060 PÁSZTÓ, KÖLCSEY F. U. 35. (06-32) *460-753 ; *460-155/113 FAX: (06 32) 460 918 Szám: 1-180/2010. J a v a s l a t a 2011. évi köztisztviselői és tűzoltó Részletesebben Veszprém Megyei Önkormányzat Közgyűlésének Elnöke 8200 Veszprém, Megyeház tér 1. Tel.: (88)545-011, Fax: (88)545-012 E-mail: mokelnok@vpmegye.
Szám: 02/102-12/2014. Veszprém Megyei Önkormányzat Közgyűlésének Elnöke 8200 Veszprém, Megyeház tér 1. Tel.: (88)545-011, Fax: (88)545-012 E-mail: mokelnok@vpmegye.hu ELŐTERJESZTÉS a Veszprém Megyei Önkormányzat Részletesebben Tervezet a közigazgatási egyeztetésre
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/1426/2007. Tervezet a közigazgatási egyeztetésre az egyes 1989. október 23-át megelőzően védetté nyilvánított természeti területek védettségét fenntartó Részletesebben A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története. A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma. Eljárásfajták a közigazgatásban
A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története 1 A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma 2 Eljárásfajták a közigazgatásban Az eljárás és az eljárásjog definiálása Magyary Zoltán: Részletesebben Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság
Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság 2012. december 13. Európai integráció és emberi jogok az EGK/Euroatom és ESZAK keretében lezajló európai integráció egyértelműen gazdasági célkitűzéseket Részletesebben Tisztelt Alkotmánybíróság! 1. Az alkotmányjogi panasz elbírálása során irányadó jogszabályok:
1 Alkotmánybíróság 1015 Budapest Donáti u. 35-45.. Bíróság útján Ügyszám: Tisztelt Alkotmánybíróság! alábbi Az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 26. (1) bekezdése alapján az a l k o t m Részletesebben Független Szakszervezetek Demokratikus Ligája 1146 Budapest, Ajtósi Dürer sor 27/A., 321-5262; Fax: 321-5405 E-mail: info@liganet.
Független Szakszervezetek Demokratikus Ligája 1146 Budapest, Ajtósi Dürer sor 27/A., 321-5262; Fax: 321-5405 E-mail: info@liganet.hu SZAKSZERVEZETEK Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága Budapest Donáti Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-6753/2012. számú ügyben (Kapcsolódó ügy: AJB-3746/2012.)
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-6753/2012. számú ügyben (Kapcsolódó ügy: AJB-3746/2012.) Előadó: dr. Dezső Adrienn Az eljárás megindítása A Magyar Autóklub és a Magyar Biztosítók Szövetsége Részletesebben ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK I.
ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK I (általános jog) Dr Siket Judit TÁMOP-557-08/1-2008-0001 A jog fogalma, a jogalkotás magatartási minta kötelező norma az állami kényszer szerepe A jogforrások jogforrások az Alaptörvényben Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 43/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. B. B. ügyvéd által képviselt kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság által országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott 43/2015. számú határozata felülvizsgálata iránt Részletesebben Alkalmazott jogszabályok a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.)
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-5054/2012. számú ügyben Előadó: dr. Bácskai Krisztina dr. Lápossy Attila Az eljárás megindulása Egy panaszos gyakorló ügyvédként és ügygondnokként azzal a Részletesebben Első Rendőri Kiegészítő Nyugdíjpénztár PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT. Budapest, 2013.
Gyulai Munkaügyi Bíróság 3.Mpk.50.044/1999/4.szám A Gyulai Munkaügyi Bíróság Dr. Topánka Erika által képviselt Független Rendőr Szakszervezet (1077 Budapest, Király u. 71., levélcím: 1388 Budapest, Pf.: Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S
E L Ő T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2014. június 30- i ülésére Tárgy: Zirc város helyi védelem alatt álló, építészeti öröksége körébe tartozó ingatlanainak és területeinek Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 48/2015. (III. 25.) számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt V. Z. T. szervezőnek, a dr. Pálffy Ilona elnök által képviselt Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítése kapcsán Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-3588/2014. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-3588/2014. számú ügyben 1. Az eljárás megindítása, előzmények Mozgássérült panaszos a lakás akadálymentesítési támogatással kapcsolatos beadványával fordult Részletesebben FEGYELMI SZABÁLYZAT. A Baráti Kör tagsága tekintetében első fokon a Választmány, másodfokon a Közgyűlés rendelkezik fegyelmi jogkörrel.
HONVÉDSÉG ÉS TÁRSADALOM BARÁTI KÖR Székesfehérvári Szervezete -Kiemelkedően közhasznú társadalmi szervezet- 8000. Székesfehérvár, Malom utca 2. Tel./ Fax: 00-36-22 311-255, www.htbkszfvar.hu, email: htbk.szfvar@regiment.hu Részletesebben JOGSZABÁLYI KERETEK ÖSSZEFOGLALÁSA A tűzvédelemről
JOGSZABÁLYI KERETEK ÖSSZEFOGLALÁSA A tűzvédelemről Jelen dokumentum az ÁROP-1.2.18/A-2013-2013-0012 azonosító számú Szervezetfejlesztési program az Országos Egészségbiztosítási Pénztárban című projekt Részletesebben IRÁNYÍTÁS, FELÜGYELET, ELLENŐRZÉS A KÖZIGAZGATÁSBAN
IRÁNYÍTÁS, FELÜGYELET, ELLENŐRZÉS A KÖZIGAZGATÁSBAN Fő témakörök: 1. Az irányítás fogalma 2. Irányítási hatáskör 3. Irányítás és felügyelet elhatárolása 4. Az utasításoknak való engedelmesség 1. Az irányítás Részletesebben 20/2008. (III. 12.) AB határozat. Indokolás
20/2008. (III. 12.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazási kezdeményezés tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogások Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-4350/2012. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-4350/2012. számú ügyben Előadó: dr. Csikós Tímea A vizsgálat megindítása Az Alapjogok a határok és hatások metszéspontján 1 elnevezésű vizsgálat-sorozat keretében Részletesebben VITAZÁRÓ VISZONTVÁLASZOK A HELYI NÉPSZAVAZÁSSAL FOGLALKOZÓ CIKKEKRE *
1. évf. 2. szám: 2011/ 2. Feltöltve: 2011. december 30. KISS MÓNIKA DOROTA VITAZÁRÓ VISZONTVÁLASZOK A HELYI NÉPSZAVAZÁSSAL FOGLALKOZÓ CIKKEKRE * A HELYI NÉPSZAVAZÁS VÁLASZTÓPOLGÁRI KEZDEMÉNYEZÉSE Amennyiben Részletesebben PÉNZÜGYI SZERVEZETEK ÁLLAMI FELÜGYELETE HUNGARIAN FINANCIAL SUPERVISORY AUTHORITY
PÉNZÜGYI SZERVEZETEK ÁLLAMI FELÜGYELETE HUNGARIAN FINANCIAL SUPERVISORY AUTHORITY Iktatószám: 108716-11/2011 * Tárgy: felügyeleti intézkedés alkalmazása a Soltvadkert és Vidéke Takarékszövetkezettel és Részletesebben 1 ORSZÁGGYŰLÉSI T E R V E Z E T! KÉPVISELŐ 2007.december 17. Melléklet a./2007.számú önálló képviselői indítványhoz T/ /2008. számú törvényjavaslat 2008. évi.. törvény az önkéntes tűzoltó egyesületekről Részletesebben A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület Szervezeti és Működési Szabályzata. A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület
A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA 2008. I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A Sportegyesület jogállása Az Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület alakuló közgyűlése Részletesebben Önkormányzati Rendeletek Tára
Tiszaföldvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 9/2014.(V.30.) önkormányzati rendelete 1 Tiszaföldvár Városért Önkormányzati Rendeletek Tára Dokumentumazonosító információk Rendelet száma: 9/2014.(V.30.) Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-3728/2013. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-3728/2013. számú ügyben Előadó: dr. Lápossy Attila Az eljárás megindítása Sajtóhírekből értesültem arról, hogy a rendőrségnek három közlekedési szabályszegés Részletesebben Önkormányzati Rendeletek Tára
Tiszaföldvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 28/2013.(XI.29.) önkormányzati rendelete a helyi iparűzési Önkormányzati Rendeletek Tára Dokumentumazonosító információk Rendelet száma: 28/2013.(XI.29.) Részletesebben Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Képviselőtestületének. 46/2010. (IX. 8.) önkormányzati rendelete 1
Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Képviselőtestületének 46/2010. (IX. 8.) önkormányzati rendelete 1 egyes önkormányzati rendeletek és önkormányzati rendeleti rendelkezések technikai deregulációs hatályon Részletesebben Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai
Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai 2012. ősz Dr. Lattmann Tamás Az uniós jog természete Közösségi jog : acquis communautaire (közösségi vívmányok) része a kötelező szabályok összessége Európai Bíróság Részletesebben P A N A S Z K E Z E L É S I S Z A B Á L Y Z A T
P A N A S Z K E Z E L É S I S Z A B Á L Y Z A T P A N A S Z K E Z E L É S I S Z A B Á L Y Z A T 1. Alapelvek 1.1. A Takarék Faktorház Pénzügyi Szolgáltató Zrt. a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról Részletesebben Tartalom. I. kötet. Az Alkotmány kommentárjának feladata Jakab András...5 Preambulum Sulyok Márton Trócsányi László...83
Tartalom I. kötet Előszó az első kiadáshoz Jakab András........................................ IX Előszó a második kiadáshoz Jakab András...................................... X Folytonos alkotmányozás. Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-6948/2012. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-6948/2012. számú ügyben Előadó: dr. Bassola Eszter Az eljárás megindulása A Hivatalomhoz forduló panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy a Ferencvárosi Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-3752/2014. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-3752/2014. számú ügyben Előadó: dr. Lápossy Attila dr. Fecz Dóra Az eljárás megindítása Egy neve elhallgatását kérő panaszos a kötelező gyógyszertári ügyeletre Részletesebben Kérdőív ALKOTMÁNYBÍRÁSKODÁS: MŰKÖDÉS ÉS KAPCSOLAT MÁS KÖZJOGI SZERVEZETEKKEL. Európai Alkotmánybíróságok Kongresszusának XV.
Kérdőív ALKOTMÁNYBÍRÁSKODÁS: MŰKÖDÉS ÉS KAPCSOLAT MÁS KÖZJOGI SZERVEZETEKKEL Európai Alkotmánybíróságok Kongresszusának XV. konferenciája A Magyar Köztársaság Alkotmánybíróságának válaszai I. Az Alkotmánybíróság Részletesebben Direktmarketing és fogyasztói adatbázisok: a direktmarketing-törvény hatályával kapcsolatos értelmezési kérdésekről
Direktmarketing és fogyasztói adatbázisok: a direktmarketing-törvény hatályával kapcsolatos értelmezési kérdésekről Dr. Jóri András (jori@mail.datanet.hu) (Megjelent: Napi Jogász, 2002/3., 27-28. o.) A Részletesebben HATÁROZAT. határozatot.
Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatal Tartalomfelügyeleti főosztály Ügyiratszám: 4807-1/2011. Tárgy: törvénysértés megállapítása Ügyintéző: személyes adat HATÁROZAT A Nemzeti Média- és Hírközlési Részletesebben Országos Egészségbiztosítási Pénztár F Ő I G A Z G A T Ó
Országos Egészségbiztosítási Pénztár F Ő I G A Z G A T Ó Nyt. szám: S01/ /2014. AZ ORSZÁGOS EGÉSZSÉGBIZTOSÍTÁSI PÉNZTÁR 2015. ÉVI ORSZÁGOS HATÓSÁGI ELLENŐRZÉSI TERVE a fővárosi /megyei kormányhivataloknak Részletesebben Hivatásos Tűzoltó Parancsnokság és Önkéntes Tűzoltó Egyesület közötti Megállapodás megkötésének részletes szabályai
Hivatásos Tűzoltó Parancsnokság és Önkéntes Tűzoltó Egyesület közötti Megállapodás megkötésének részletes szabályai ( A tűzoltósági főfelügyelő 1635/1/2012/ÁLT. és 1635/2/2012. ÁLT. levelei alapján) I. Részletesebben Katasztrófavédelmi Igazgatás rendszer változásai 1976-tól napjainkig különös tekintettel a védelemben résztvevő szervezetekre
Katasztrófavédelmi Igazgatás rendszer változásai 1976-tól napjainkig különös tekintettel a védelemben résztvevő szervezetekre Budapest, 2014. március 04. Dr. Schweickhardt Gotthilf A katasztrófavédelem Részletesebben 1999. évi CXXIV. törvény. a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről
1999. évi CXXIV. törvény a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete 1. (1) A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban: Felügyelet) a Kormány irányítása Részletesebben 3. számú napirendi pont NÓGRÁD MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT KÖZGYŰLÉSÉNEK ELNÖKE. Ikt. szám: 33-20/2013. Az előterjesztés törvényes: dr. Barta László JAVASLAT
3. számú napirendi pont NÓGRÁD MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT KÖZGYŰLÉSÉNEK ELNÖKE Ikt. szám: 33-20/2013. Az előterjesztés törvényes: dr. Barta László JAVASLAT a közgyűlés és szervei Szervezeti és Működési Szabályzatáról Részletesebben A Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága részére. Budapest. Tisztelt Alkotmánybíróság!
A Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága részére Budapest Tisztelt Alkotmánybíróság! A Stabilitás Pénztárszövetség tisztelettel indítványozza a magánnyugdíjpénztári befizetésekhez kapcsolódó törvénymódosításokról Részletesebben Alapvető emberi jogok - Ellátott jogi tematika I. - Budapest, 2014. november 27.
Alapvető emberi jogok - Ellátott jogi tematika I - Budapest, 2014 november 27 Mik azok az alapvető jogok? Az egyének védelmi eszköze az állami intézkedésekkel és mások alapvető jogaival szemben Lásd Alaptörvényben Részletesebben Rendészeti igazgatás. Rendészet. Jogi szabályozás
Gazdasági élet Igazgatása Környezet Védelme Közrend, Közbiztonság védelme, rendészet Humán igazgatás Rendészeti igazgatás Jogi szabályozás Alaptörvény (46. cikk) Rtv 1994:XXXIV. tv. Hszt 1996: XLIII. tv. Részletesebben Hagyomány és megújulás a környezethez való jog alkotmánybeli elismerése terén
Hagyomány és megújulás a környezethez való jog alkotmánybeli elismerése terén Prof. Dr. Fodor László DE ÁJK, Agrárjogi, Környezetjogi és Munkajogi tanszék Budapest, 2011. február 15. A hatályos normaszöveg Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság Mfv. II.11.058/2007/2. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsıbb Bírósága a Független Rendır Szakszervezet Részletesebben Tárgy: indítvány jogszabály alkotmányellenességének utólagos megállapítására és megsemmisítésére
Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága 1535 Budapest, Pf. 773. Tárgy: indítvány jogszabály alkotmányellenességének utólagos megállapítására és megsemmisítésére Tisztelt Alkotmánybíróság! Alulírott, dr. Kádár Részletesebben Újhartyán Város Önkormányzata Képviselő-testületének. 2014. szeptember 29-án (hétfő) 17 órai kezdettel. megtartandó testületi ülésére. 7.
E L Ő T E R J E S Z T É S Újhartyán Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2014. szeptember 29-án (hétfő) 17 órai kezdettel megtartandó testületi ülésére 7. napirend Tárgy: Előterjesztő: Előkészítő: Részletesebben H A T Á R O Z A T. elutasítom.
ORSZÁGOS RENDŐRFŐKAPITÁNY 1139 Budapest, Teve u. 4-6. 1903 Budapest, Pf.: 314/15. Tel: (06-1) 443-5573, Fax: (06-1) 443-5733 IRM: 33-104, 33-140, IRM Fax: 33-133 E-mail: orfkvezeto@orfk.police.hu Szám: Részletesebben Szükséges tehát a jelenlegi SZMSZ hatásköri átruházásáról szóló rendelkezéseit az új jogszabályi keretekhez igazítani.
2. napirendi pont Tárgy: A Szervezeti és Működési Szabályzatról szóló 9/2003 (VI.25.) önkormányzati rendelet módosításáról Előterjesztő: Ikt. szám: 167-94/2013. Előterjesztés jellege: Rendelet-tervezet Részletesebben Gomba Község Önkormányzata Képviselő-testületének.../2015. (V..) önkormányzati rendelete. a mezei őrszolgálat létesítéséről és működéséről
Gomba Község Önkormányzatának Képviselő-testülete 2217 Gomba, Bajcsy-Zs. u. 2. Gomba Község Önkormányzata Képviselő-testületének../2015. (V..) önkormányzati rendelete a mezei őrszolgálat létesítéséről Részletesebben dr. Harmati Zita főosztályvezető részére Kormányzati Ellenőrzési Hivatalnak Tárgy: Norvég Civil Alap projektjeinek vizsgálata - Védegylet
dr. Harmati Zita főosztályvezető részére Kormányzati Ellenőrzési Hivatalnak Tárgy: Norvég Civil Alap projektjeinek vizsgálata - Védegylet Tisztelt Főosztályvezető Asszony! Köszönettel megkaptuk a 2014. Részletesebben tárgy: alkotmányjogi panasz törvény közvetlen hatályosulása folytán bekövetkezett alaptörvényellenessége
Magyarország Alkotmánybírósága 1015 Budapest Donáti u. 35-45. tárgy: alkotmányjogi panasz törvény közvetlen hatályosulása folytán bekövetkezett alaptörvényellenessége miatt Tisztelt Alkotmánybíróság! X, Részletesebben Gyakori kérdések a civil szervezetekkel kapcsolatban
Palik Zoltán: Gyakori kérdések a civil szervezetekkel kapcsolatban Mi a civil szervezet? 2011. évi CLXXV. törvény (az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről Részletesebben 2. (1) Az Ör. 2. (1) bekezdés e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép, a következő f) ponttal egészül ki:
Gecse Község Önkormányzata Képviselő-testületének /2013.(III..) önkormányzati rendelete a települési szilárd hulladékok kezelésével kapcsolatos közszolgáltatásról szóló 3/2011.(I.28.) önkormányzati rendelet Részletesebben Egészséges és biztonságos munkavégzés
A belügyminiszter által irányított rendvédelmi szervek feladatai és tevékenysége az Egészséges és biztonságos munkavégzés feltételeinek biztosításában a munkavédelem és a közegészségügy-járványügy keretein Részletesebben Civil támogatás a jogalkotásban
A cikk az Európai Unió által támogatott és az Európai Szociális Alap által társfinanszírozott Államreform Operatív Program Műszaki tartalmú jogszabályok egyszerűsítése, szabványok megismertetése című kiemelt Részletesebben Javaslat A Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati Ösztöndíjrendszer helyi szabályozásáról szóló rendelet megalkotására
PÁSZTÓI POLGÁRMESTERI HIVATAL 3060 PÁSZTÓ, KÖLCSEY F. U. 35. (06-32) *460-155 FAX: (06-32) 460-918 Szám: 1-107/2014. A döntés meghozatala minősített szavazattöbbséget igényel! Javaslat A Bursa Hungarica Részletesebben ALAPVETŐ EMBERI JOGOK - ELLÁTOTT JOGI TEMATIKA I. -
ALAPVETŐ EMBERI JOGOK - ELLÁTOTT JOGI TEMATIKA I. - Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ 2015. MÁJUS 14. dr. Kozicz Ágnes Alapvető Jogok Biztosának Hivatala TÁMOP 5.5.7-08/1-2008-0001 Részletesebben ArteusCredit Zártkörűen Működő Részvénytársaság
ArteusCredit Zártkörűen Működő Részvénytársaság Hatályos: 2013. május 29. ArteusCredit Zrt. 1134 Budapest, Róbert K. krt. 59., Telefon: 06/1 814 2179 1 Az ArteusCredit Zártkörűen Működő Részvénytársaság Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-109/2013. számú ügyben Az eljárás megindítása Érintett alapjogok és alapelvek
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-109/2013. számú ügyben (Kapcsolódó ügyek: AJB-1360/2013., AJB-1453/2013., AJB-1792/2013., AJB-2059/2013.) Előadók: dr. Baksa Zsuzsanna dr. Haidegger Mariann Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S a Képviselő-testület 2014. november 28-i nyilvános ülésére
4. Napirend Ügyiratszám:13/4572-3/2014. E L Ő T E R J E S Z T É S a Képviselő-testület 2014. november 28-i nyilvános ülésére Tárgy: Előterjesztő: Előkészítette: Megtárgyalja: A helyi adókról szóló rendelet Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2013. március 27. 2013. 8. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3076/2013. (III. 27.) AB határozat alkotmányjogi panasz elutasításáról... 434 3077/2013. (III. Részletesebben A biztosítók panaszkezelésére vonatkozó iránymutatások
EIOPA-BoS-12/069 HU A biztosítók panaszkezelésére vonatkozó iránymutatások 1/7 1. Iránymutatások Bevezetés 1. Az EBFH-rendelet 1 16. cikkének értelmében és figyelembe véve a biztosítási és viszontbiztosítási Részletesebben I. Országos népszavazási kezdeményezések elbírálása
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2015. JÚNIUS 24-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje: 2015. Részletesebben Az ún. tippadói tevékenység minősítése
Az ún. tippadói tevékenység minősítése A Bank állásfoglalás iránti kérelmet nyújtott be a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéhez (Felügyelet) a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló Részletesebben 11217/10 ZSFJ/md DG G 2B
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA Brüsszel, 2010. október 5. (OR. en) 11217/10 SOC 428 HR 45 JOGI AKTUSOK ÉS EGYÉB ESZKÖZÖK Tárgy: A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Részletesebben ÖSSZEFÉRHETETLENSÉGI POLITIKA
ÖSSZEFÉRHETETLENSÉGI POLITIKA A befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. tv (továbbiakban Bszt. Részletesebben BÖLCSŐDÉK ÉS FOGYATÉKOSOK INTÉZMÉNYE
Vác Város Önkormányzat Bölcsődék és Fogyatékosok Intézménye 2600 Vác Kölcsey Ferenc u. 4. Tel./Fax.: (27)504-105 E-mail: bfi@bfi.vac.hu Egységes Szakmai program 7. sz. melléklet BÖLCSŐDÉK ÉS FOGYATÉKOSOK Részletesebben Tisztelt Képviselő asszony/úr!
Tisztelt Képviselő asszony/úr! A Társaság a Szabadságjogokért és a K-Monitor Közhasznú Egyesület véleményezte a Kormány által beterjesztett, a közadatok újrahasznosításáról szóló T/6585. számú törvényjavaslatot Részletesebben Panaszkezelési szabályzat. (érvényes 2013. október 10-től visszavonásig)
Panaszkezelési szabályzat (érvényes 2013. október 10-től visszavonásig) 1 Az Astra S.A. Biztosító Magyarországi Fióktelepe Panaszkezelési szabályzata (a továbbiakban: Szabályzat) 1. Bevezetés Jelen Panaszkezelési Részletesebben Az alapító Pásztó Városi Önkormányzat a tulajdonában lévő Pásztói Városgazdálkodási 1
Pásztó Város Polgármestere 3060 Pásztó, Kölcsey F. u. 35. (06-32) *460-753 ; *460-155/113 Fax: (06-32) 460-918 forum@paszto.hu Szám: 1-67/2015. A javaslat elfogadása minősített szavazattöbbséget igényel! Részletesebben A katasztrófavédelem megújított rendszere
A katasztrófavédelem megújított rendszere MAGYARORSZÁG BIZTONSÁGA ÁLLAM BM OKF ÁLLAM- POLGÁR... A régi Kat. törvény alapvetően jó volt DE 10 év 2010. évi árvízi veszélyhelyzet; vörösiszap katasztrófa kezelésének Részletesebben ISKOLAI DIÁKBIZOTTSÁG
ISKOLAI DIÁKBIZOTTSÁG Szervezeti és Működési Szabályzat 2012. október 1. A Wigner Jenő Műszaki, Informatikai Középiskola és Kollégium Iskolai Diákbizottságának Szervezeti és Működési Jelen Szervezeti és Részletesebben A CÉHálózat észrevételei és javaslatai az egyesülési jogról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvénytervezethez
A CÉHálózat észrevételei és javaslatai az egyesülési jogról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvénytervezethez Az egyesülési jogról, valamint a civil szervezetek működéséről Részletesebben a közigazgatási szervnél foglalkoztatott munkavállaló,
E L Ő T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2013. január 28-i ülésére Tárgy: Zirc Városi Önkormányzat Polgármesteri Hivatalában foglalkoztatott köztisztviselőket megillető szociális, Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-2223/2013. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-2223/2013. számú ügyben Előadó: dr. Lápossy Attila Az eljárás megindítása Egy fogyatékossággal élő személyek jogait és érdekeit védő civil szervezet fordult Részletesebben Az Állami Számvevőszék feladatai és szervezeti átalakulása az új ÁSZ-törvény tükrében
Az Állami Számvevőszék feladatai és szervezeti átalakulása az új ÁSZ-törvény tükrében Domokos László, az Állami Számvevőszék elnökének előadása MPGEKE Konferencia, Eger 2011. nov. 3-5. A közpénzügyek válsága Részletesebben Dr. Székely László az alapvető jogok biztosa részére. Tisztelt Alapjogi Biztos Úr!
Dr. Székely László az alapvető jogok biztosa részére Tisztelt Alapjogi Biztos Úr! Az Országgyűlés 2013. november 11- én fogadta el a büntetőeljárási kódex módosítását, amely különösen súlyosan büntetendő Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. a Kormány részére
BELÜGYMINISZTER../../BM Az 1992. évi LXIII. törvény 19/A. rendelkezései szerint NEM NYILVÁNOS. Készült 2011....-án. ELŐTERJESZTÉS a Kormány részére a települési önkormányzat hivatásos tűzoltóság, önkormányzati Részletesebben Budapest Főváros IX. kerület. 12. számú Országgyűlési Egyéni Választókerületi Választási Bizottság. Tisztelt Választási Bizottság!
Budapest Főváros IX. kerület 12. számú Országgyűlési Választókerületi Választási Bizottság Tisztelt Választási Bizottság! Alulírott (személyes adatok) és a Political Capital Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Részletesebben I. A projekt által érintett feladat kereteit meghatározó jogszabályok és egyéb rendelkezések felsorolása
JOGSZABÁLYI KERETEK ÖSSZEFOGLALÁSA A Legfőbb Ügyészség intézményi stratégiájának elkészítése ÁROP- 1.1.19-2012-2012-0004 kódszámú projekt társadalmi fenntarthatósági vállalásainak teljesítéséhez kapcsolódóan Részletesebben Sajóvámos Község Polgármesterétől 3712. Sajóvámos, Munkácsy u. 2. Telefon: 46/ 597-222
Sajóvámos Község Polgármesterétől 3712. Sajóvámos, Munkácsy u. 2. Telefon: 46/ 597-222 Tisztelt Képviselő testület! Sajóvámos községi Önkormányzat Képviselő-testületének Szervezeti és Működési Szabályzatáról Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 63/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA Knk.IV.37.389/2015/3.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek, a Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítése kapcsán meghozott 63/2015. Részletesebben STÚDIUM TÉRI KOLLÉGIUM SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT. 2014. augusztus 29.
STÚDIUM TÉRI KOLLÉGIUM SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT 2014. augusztus 29. I. A kollégium célja (1) A kollégium célja, hogy elhelyezést nyújtson az Edutus Főiskolán tanulmányokat folytató hallgatók számára, Részletesebben Tantárgyi tematika. 6. hét: A munkaügyi kapcsolatok a részvételi jogok, a szakszervezetek jogai, a kollektív szerződés, a sztrájkjog, a munkaügyi vita
Tantárgyi tematika Tantárgy neve Munkajogi és tb. alapismeretek Neptun kódja: I1:MUJ Képzés- tagozat: Igazságügyi igazgatási képzés levelező tagozat Tantárgy kreditszáma: 8 kredit Tantárgyfelelős: Dr. Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 1759/2013. (XII. 11.) számú HATÁROZATA
A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 1759/2013. (XII. 11.) számú HATÁROZATA Ügyiratszám: MN/57221-8/2013. Ügyintéző: személyes adat Telefonszám: Személyes adat E-mail: személyes adat Részletesebben Érkezett 2012 APR 16. 2012. évi... törvény a nem átlátható cégek állami finanszírozásának teljes tilalmáró l
LA, :,-.dggyú'i,,s Hivatal a?rarttányrs if :1 \( o- N- Érkezett 2012 APR 16. 2012. évi... törvény a nem átlátható cégek állami finanszírozásának teljes tilalmáró l Az Országgyűlés a közpénzekkel való átlátható Részletesebben terménysegélyről szóló rendelet Mell: 2 pld rendelet-tervezet (hatásvizsgálati lap, indokolás)
Kiszombor Nagyközség Polgármesterétől 6775 Kiszombor, Nagyszentmiklósi u. 8. Tel/Fax: 62/525-090 E-mail: phkiszombor@vnet.hu Üsz.: 22-110/2015. Tárgy: A természetben nyújtott mezőgazdasági terménysegélyről Részletesebben A FEJLESZTÉSI ADÓKEDVEZMÉNY LÉTSZÁM- FELTÉTELEINEK VISSZAMENŐLEGES HATÁLYÚ MÓDOSÍTÁSA
A FEJLESZTÉSI ADÓKEDVEZMÉNY LÉTSZÁM- FELTÉTELEINEK VISSZAMENŐLEGES HATÁLYÚ MÓDOSÍTÁSA Staviczky Péter 1 Bevezetés A társasági adóról és osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény (Tao. tv.) 22/B. -ában Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Bíróság
Kúria
KÚRIA
Kúria
Bíróság
Bíróság
Kúria
KÚRIA
Kúria
Bíróság
bíróság
bíróság
Pf. 773
Kúria
KÚRIA
Kúria


text:
 Letöltendő igazságtalanság
Letöltendő igazságtalanság
2014. 02. 04. 22:20
Égbekiáltó igazságtalanságnak tartja Nagy Zsolt a két bűnvádi perében ellene hozott ítéleteket, ezért a Európai Emberjogi Bíróságra készül. A volt RMDSZ-es távközlési miniszter úgy döntött, többé nem hallgat ezekről az ügyekről. Érveit Cseke Péter Tamás is meghallgatta.
A strasbourgi Európai Emberjogi Bíróságon keresi igazát Nagy Zsolt, akit január 24-én jogerősen négy év felfüggesztett börtönbüntetésre ítélt a Legfelsőbb Bíróság az úgynevezett postaperben. A volt RMDSZ-es távközlési minisztert emellett alapfokon tavaly december 3-án öt év letöltendő szabadságvesztésre ítélte a legfelső bíróság, a stratégiai privatizációkkal kapcsolatos (a sajtóban „hazaárulási ügyként”) ismert perben. Nagy Zsolt mindkét ítéletet égbekiáltó igazságtalanságnak tartja, és úgy döntött, nem hallgat többé ezekről az ügyekről. Az utóbbi hetekben nyílt levélben, interjúkban állt ki igaza mellett, érveit pedig egy kolozsvári háttérbeszélgetésen újságírókkal is megosztotta.
Nagy Zsolt a postaperrel kapcsolatos majdani strasbourgi keresetét arra alapozza, hogy az alapfokú ítéletet meghozatalakor változtatták meg a tett besorolását. Azért remélhet sikert, mert az emberjogi bíróság már elmarasztalta korábban Romániát hasonló ítéletért. „A fellebbviteli testületnek vissza kellett volna utalni alapfokú újratárgyalásra az ügyet. Nem ezt tették, és engem ezzel megfosztottak egy eljárási szinttől. Ez alapvető emberi jogom megsértése” – magyarázta. Emellett úgy hozták meg mind az alapfokú, mind a jogerős ítéletet, hogy a bírák nem vették figyelembe a védelem mellett szóló tanúvallomásokat és dokumentumokat.
A legfelsőbb bíróság sokszor súlyosbítja az alapfokú ítéletet
Romániában a képviselők, szenátorok és miniszterek bűnvádi pereiben a legfelsőbb bíróság (teljes nevén Legfelsőbb Törvényszék és Semmitőszék) hozza meg az alapfokú, illetve a jogerős ítéleteket is. A tapasztalat azt mutatja, hogy a bírák másodfokon általában megerősítik, vagy súlyosbítják az alapfokon hozott ítéletet. Ennek van egy kézenfekvő magyarázata. A legfelsőbb bíróságon az alapfokú ítéleteket egy háromtagú bírói testület hozza, a jogerőset pedig az intézményben lévő két, egyenként öt-öt tagú feljebbviteli testület valamelyike. Sokszor előfordul, hogy az adott perben benyújtott óvást tárgyaló fellebbviteli testületnek tagjai olyan bírák is, akik alapfokon már ítéletet hoztak ugyanabban a bűnvádi dossziéban. Igaz ugyan, hogy ez esetben az érintett bírákat lecserélik, de nyilvánvalóan befolyásolhatják egymást, sokszor ugyanis ugyanabban az irodában ülnek. Ezért kicsi a valószínűsége annak, hogy a jogerős ítéletet hozó testület ellentmond az alapfokon eljáró bíráknak. Ez történt januárban előbb az Adrian Nãstase volt kormányfő, majd a Relu Fenechiu (fotó) bűnvádi perében hozott ítélettel is. A volt szállításügyi minisztert bűnrészesként hivatali hatalommal elkövetett visszaélés miatt jogerősen öt év letöltendő börtönbüntetésre ítélték, a 2013-ban kapott alapfokú ítélet is öt évre szólt.
A postaper Nagy Zsolt mellett Tudor Chiuariu volt igazságügyi minisztert is 3 év és fél év felfüggesztett börtönbüntetésre ítélték hivatali mulasztásért. Azzal vádolták mindkettőjüket, hogy egy kormányhatározattal segítettek magántulajdonba átjátszani egy közvagyonnak számító bukaresti állami ingatlant, amelyet a Román Posta tőkeapportként vitt be egy magáncégekkel közös vállalkozásba. A határozatot Nagy Zsolt minisztériuma kezdeményezte, Tudor Chiuariu tárcája pedig láttamozta. A másodfokon eljáró öttagú bírói tanács a volt kormánytagok esetében súlyosbította az első fokon hozott ítéletet. 2012 novemberében a legfelső bíróság háromtagú bírói tanácsa hivatali mulasztásért három és fél év felfüggesztett börtönbüntetésre ítélte Nagy Zsoltot, Chiuariut viszont felmentette. A posta első fokon hat évre ítélt volt vezérigazgatójának büntetését négy évre, a korábban öt évre ítélt fejlesztési igazgató büntetését pedig három és fél évre mérsékelte a másodfokon eljáró bíróság.
Nagy Zsolt szerint ez az ítélet úgy született, hogy az ügyben nem keletkezett semmilyen kár, nincs vagyoni követelés senkitől, és még csak gyanú szintjén sem merült fel az, hogy a vádlottak valamelyikét érdekeltté tették volna – akár megvesztegetéssel – a kormányhatározat meghozatalában. Ráadásul ez a kormányhatározat a mai napig érvényben van, kollektív módon a teljes kormány döntött róla, így a jogi felelősség is testületileg a kormányé.
A perben a védelem le is szögezte: a szakirodalom szerint nem bír jogi következménnyel azoknak a dokumentumoknak a véleményezése és láttamozása, amelyek megelőzik egy kormányhatározat elfogadását. Ennek ellenére Nagy Zsoltot egy kormányhatározat kezdeményezéséért ítélték el.
A vád szerint a kormányhatározat állami közvagyonból állami magánvagyonba sorolta be a szóban forgó ingatlant. Csakhogy ez a bukaresti telek soha nem volt állami közvagyon, jogerős bírósági ítélet született arról, hogy a Román Posta tulajdona, és a kormányhatározat is ezt volt hivatott egyértelműsíteni. Ezt a védelem dokumentumokkal bizonyította a tárgyaláson, ám a bírák nem vették figyelembe érveiket.
Az Erdélyi Riportnak arra a kérdésére, hogy a bírák mégis mire alapozták a döntésüket, Nagy Zsolt azt mondta: az ítéletben egyrészt megismételték a vádiratban foglaltakat, amely szerint a volt miniszter saját kezűleg írta meg a kormányhatározatot. „Soha életemben nem írtam kormányhatározatot. A tanúk is elmondták a perben, hogy a jogszabály a kormányfőtitkárságtól érkezett, én meg csak aláírtam” – jelentette ki. Emellett Nagy Zsolt a bírák szerint megszegte a jogszabályok kidolgozására vonatkozó előírásokat. „Csakhogy ez is egy jogi tévedés. A közigazgatási besorolásban ez a kormányhatározat nem jogszabály, hanem egyéni besorolású rendelkezés. Ha pedig nem jogszabály, akkor az előírásokat sem szeghettem meg” – tette hozzá. Magyarázata szerint azért vádolták hivatali mulasztással és nem visszaéléssel, mert a szándékosság nem volt kimutatható a kormányhatározat kezdeményezésében.
A volt miniszter egy számára döbbenetes momentumról is beszámolt. A postaper utolsó tárgyalásán, a védőbeszédek elhangzása után replikát kért az ügyész, és papírral a kezében idézett egy 2005-ös kormányhatározatot, amelyet állítólag Nagy Zsolt megszegett. Kiderült azonban, hogy valójában egy 2009-es – vagyis a volt miniszter mandátuma utáni periódusból származó – kormányhatározatot tartott a kezében. Magyarul hazudott a tárgyalóteremben. „Ha akkor az ügyvédem nincs résen, és nem reagál azonnal, akkor becsapta volna a bírákat” – mondta Nagy.
Egy Bãsescu-közeli minisztert is elítéltek
Januárban egyébként – Nagy Zsolttal együtt – Monica Iacob Ridzi volt a negyedik volt miniszter, akinek bűnvádi perében ítéletet hozott a legfelsőbb bíróság, ez még nem jogerős. Az egykori ifjúsági és sportminisztert egy korrupciós ügyben első fokon öt év letöltendő börtönbüntetésre ítélték. Esete azért is érdekes, mert ő az első Traian Bãsescu családjához közel álló egykori kormánytag, akire szabadságvesztést szabtak ki. Monica Iacob-Ridzi az államfő lánya, Elena Bãsescu barátja volt, egy ideig a Demokrata Liberális Párt női tagozatát is vezette. A politikust hivatali visszaéléssel vádolták, és a bíróság abban találta vétkesnek, hogy több mint 600 ezer euróval károsította meg az államkasszát, miután fiktív szolgáltatásokat fizetett ki magáncégeknek.
A „hazaárulási ügy” A másik ügyben eredetileg valóban hazaárulással vádolták Nagy Zsoltot, ám alapfokon végül bűnszövetkezethez való társulás miatt született meg az ellene szóló ítélet. Ugyanebben az ügyben Codruþ Sereº egykori gazdasági minisztert hazaárulás miatt hat, szervezett bűnözői csoporthoz való csatlakozás miatt pedig további öt év szabadságvesztésre ítélték, de csupán a súlyosabb büntetést kell letöltenie. Az ítélet ellen a legfelsőbb bíróság öttagú testületénél lehet fellebbezni. Az ügyészek szerint a vádlottak 2006 májusától másfél éven át nemzetközi bűnszövetkezetet működtettek, illetve társultak ahhoz, hogy haszonszerzés céljából súlyos bűncselekményeket kövessenek el. A két volt tárcavezetőt az Electrica Muntenia Sud privatizációjához, a Petrom-részvények nyolc százalékának értékesítéséhez, a bukaresti Romaero Rt. és a craiovai Avioane Rt. átszervezéséhez, valamint az Országos Rádiókommunikációs Társaság, a Román Posta és a Romtelecom egy részének privatizációjához kapcsolódó bűncselekményekkel vádolják.
A nyomozó hatóság szerint a határokon átívelő bűnszövetkezetet Sztamen Sztancsev bolgár állampolgárságú üzletember, a Credit Suisse First Boston (CSFB) nemzetközi tanácsadó cég képviselője építette ki, akit kémkedés miatt 11 év szabadságvesztésre ítéltek. Az ügyészek szerint Nagy Zsolt többek között abban támogatta a Sztancsev-csoportot, hogy a versenytárgyaláson megszerezhesse a Román Posta és a Romtelecom privatizációjában közreműködő tanácsadói megbízatást. A közvádlók telefonbeszélgetések lehallgatására és az érintettek megfigyelése alapján készített videofelvételekre alapozták a büntetőeljárás elindítását.
Csakhogy Nagy Zsolt ellen nem a volt miniszter telefonbeszélgetései, hanem a többi vádlott közötti telefonbeszélgetések során elhangozottak alapján hoztak alapfokon ítéletet. Mintegy ezer beszélgetésről van szó, amelyeknek a védelem csak az egyötödét tudta meghallgatni egy bírósági teremben, a hangfájlokat tartalmazó CD-ket ugyanis nem kaphatták meg, csak a beszélgetések átiratait.
A 198 meghallgatott hanganyag átiratainak több mint fele hibás fordításokat, pontatlanságokat tartalmaz. Vannak bődületes félreértelmezések is. Az egyik beszélgetésben például elhangzik, hogy Nagy Zsolt „kapott egy telefont” az egyik vádlottól, amit az ügyészek úgy értelmeztek, hogy a volt miniszter telefonkészüléket kapott ajándékba, holott egy hívásról volt szó. Az ügyészek azt sem tudták bizonyítani, hogy Nagy Zsoltnak bármiféle haszna származott volna a Sztamen Sztancsevvel fenntartott kapcsolatából. Eredetileg azzal is gyanúsították, hogy 2006-ban a bolgár tanácsadó pénzén nyaralt Bulgáriában, később ezt a gyanút hivatalosan is visszavonták. Nagy Zsolt különösen felháborítónak és jogszerűtlennek tartja, hogy a vád olyan bizonyítékokkal (videofelvételekkel) is előállt ebben a perben, amelyeket nemzetbiztonsági okokra hivatkozva maga a vádlott sem tekinthetett meg.
További három RMDSZ-es politikus ellen zajlik per
Nagy Zsolton kívül további három ismertebb RMDSZ-es politikus ellen zajlik jelenleg bűnvádi per: Markó Attila képviselő, Borboly Csaba Hargita megyei tanácselnök és Olosz Gergely volt szenátor. Markó Attila ügye a legismertebb: a restitúciós bizottság korábbi vezetőjét az úgynevezett Mikó-perben 2012 júniusában a buzãui törvényszék első fokon három év letöltendő szabadságvesztésre ítélte. A vád hivatali hatalommal való visszaélés. A bírák szerint a restitúciós bizottság jogtalanul szolgáltatta vissza a sepsiszentgyörgyi Székely Mikó Kollégiumot a református egyháznak.
Borboly Csabát folytatólagosan elkövetett hivatali visszaélés, magánokirat-hamisításra való felbujtás, hamis irat felhasználására való felbujtás és hamis feljelentés vádjával állították bíróság elé. Az ügyészség szerint a tanácselnök indokolatlanul fizetett ki jelentős, útjavításra szánt összegeket egy olyan cégnek, amely egy megyei tanácsos, a szintén vádlott Pálffy Domokos tényleges irányítása alatt működött, ezzel 1,8 millió lej kárt okozott az államnak. Borboly Csaba pere tavaly kezdődött a marosvásárhelyi táblabíróságon, érdemi tárgyalása azonban még nem volt.
Olosz Gergelyt befolyással történő üzérkedésért a bukaresti törvényszék tavaly júliusban hét év letöltendő börtönbüntetésre ítélte. Óvása nyomán azonban az ítélőtábla semmisnek nyilvánította ezt az ítéletet, mert a vádlott alapfoglalkozása ügyvéd, az ügyvédek pereinek tárgyalása pedig nem a törvényszékek, hanem az ítélőtáblák kompetenciájába tartozik. A politikust azzal vádolják, hogy az Energiaár-szabályozó Országos Ügynökség (ANRE) élén töltött időszakban csúszópénz fejében bizonyos cégek képviselőit hozzásegített nagy összegű szerződések elnyeréséhez.
Megválaszolatlan kérdések A „hazaárulási ügy” bírósági ítéletének indoklása még nem ismert, így nem tudni azt sem, mikor kezdődik a fellebbviteli tárgyalás. Az azonban biztos, hogy ha nem menti fel a vádak alól, Nagy Zsolt börtönbe kerül. Romániában ugyanis a felfüggesztett szabadságvesztés időtartama legtöbb négy év lehet, ez éppen a postaperben kiszabott ítélet. Így ha felfüggesztett börtönre is ítélik a másik perben, ez automatikusan letöltendő börtönre változik. A kérdés már csak az: miért kell rácsok mögé kerülnie Nagy Zsoltnak, ha ártatlan?
„Nem én voltam a célpont egyik ítéletben sem, a postaügy indulásakor, 2006 novemberében azonban az RMDSZ célpont volt. Akkor az államelnök el akarta érni mindenáron, hogy az uniós csatlakozás eufóriáját kihasználva előrehozott választásokat tartsanak. Ezt annak idején az RMDSZ ellenezte, s talán nem véletlen, hogy éppen abban az időszakban két politikus ellen indítottak bűnvádi eljárást: az egyik Markó Béla volt, a másik Nagy Zsoltot” – véli a volt miniszter.
Kijelentését a postaper egyik furcsasága is alátámasztja. A szóban forgó kormányhatározatot Varujan Vosganian akkori pénzügyminiszter is pozitívan láttamozta, ugyanis Romániában az állami közvagyonért felelős intézmény a pénzügyi tárca. Vosganian azonban akkor szenátor is volt, ezért nem lett volna elég a bűnvádi eljárás megkezdéséhez az államfő hozzájárulása, a szenátusnak kellett volna ezt engedélyezni. A szenátus jogi bizottságában azonban a közigazgatási jogban jártas honatyák nem járultak volna hozzá egy „mondvacsinált bizonyítékokra támaszkodó” dosszié útjára engedésének. „Nem engedhette meg magának az államelnök, hogy felmentsék azt a két minisztert, akik esetében saját kezűleg írta a bűnvádi eljárás elkezdésére vonatkozó jóváhagyást” – mondta az Erdélyi Riportnak Nagy Zsolt. A másik per hátterében a volt miniszter szerint az állhat, hogy a titkosszolgálat valamely érdekcsoportját zavarhatták a sikeres privatizációk, mert ellentmondott a gazdasági érdekeiknek.

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Győri Ítélőtábla Gf.II /2006/5. Alkalmazott jogszabályok: PP.213.(2) bekezdés - PDF
Download "Győri Ítélőtábla Gf.II /2006/5. Alkalmazott jogszabályok: PP.213.(2) bekezdés"
1 A felperes keresete vagylagos (látszólagos) keresethalmazatot tartalmaz. Vagylagos kereset esetén csupán az egyik kereset nyerhet kielégítést, az egyes igények nem minősülnek a kereseti kérelem önállóan elbírálható részének, ezért részítélet sem hozható. Győri Ítélőtábla Gf.II /2006/5. Alkalmazott jogszabályok: PP.213.(2) bekezdés A felek év elejétől üzleti kapcsolatban álltak, ennek keretében a felperes az alperes műszaki rajzai és tervei alapján különféle termékeket gyártott, amelyeket a nála rendszeresített és birtokában lévő 1200x800x600 mm-es ún. Abeh ládákban, továbbá euró-raklapokon szállított le az alperesnek. A szállításról minden esetben szállítólevél készült és a szállítóleveleken feltüntetésre került az alperes által átvett láda és raklap mennyiség is. A felek a szóban kötött szerződésüket május 7. napján írásba foglalták. A keretszerződés 4.1. pontja azt a kikötést tartalmazta, hogy az ár a szállítás és a csomagolás, továbbá a postaköltséget is magában foglalja. A felperes több esetben felszólította az alperest a szállításhoz felhasznált Abeh ládák és euró-raklapok visszaadására. Miután a felszólítások eredményre nem vezettek, az addig átadott ládákról és euró-raklapokról Ft értékben az alperes felé számlát állított ki. Az alperes a számlát megkifogásolta, visszaküldte, ugyanakkor szeptember és október hónapokban 141 darab Abeh ládát a felperesnek visszaküldött. A december 14-ig fennállt gazdasági kapcsolat alatt a felperes összesen 686 darab Abeh ládát és 276 darab euró-raklapot adott át az alperesnek, ebből az alperes 141 darab Abeh ládát szállított vissza a felperesnek. A fizetési meghagyásból perré alakult eljárásban a felperes pontosított keresetében elsődlegesen a Ptk.193. (1) bekezdése alapján 545 darab Abeh láda és 276 darab euró-raklap kiadására, másodlagosan az 545 darab láda és a 276 darab raklap ellenértéke, összesen Ft megfizetésére kérte kötelezni az alperest. Az alperes a kereset elutasítását kérte. Azzal védekezett, hogy az írásbeli keretszerződés 4.1. pontja szerint a díj magában foglalta a göngyöleg, így a ládák és az euró-raklapok ellenértékét is, ezért a ládák és a raklapok visszaszolgáltatására nem köteles. Azzal is érvelt, hogy a napi- kétnapi oda-vissza fuvar során a ládák és a raklapok forogtak, ennek során a szállításhoz felhasznált ládák és raklapok a felperes telepére visszakerültek. Álláspontja szerint a felperes figyelemmel arra is, hogy más gazdasági partnere felé is szállított a keresetében megjelölt mennyiségű ládával és raklappal nem is rendelkezhetett, ezért kérte a felperes kötelezését a ládák és raklapok beszerzését tanúsító okiratok (számlák), továbbá a tényleges mennyiséget tanúsító leltárívek, készlet-nyilvántartási lapok bemutatására. A felperes által a ládák és raklapok ellenértékeként megjelölt összeg véleménye szerint eltúlzott, és a valós érték meghatározására szakértői vélemény beszerzését kérte.
2 Az elsőfokú bíróság a tárgyalást a felperes elsődleges és másodlagos kereseti kérelme tárgyában elkülönítette és a május 27. napján hozott részítéletében kötelezte az alperest a felperes részére 545 darab standard változatú 1200x800x600 mm méretű Abeh láda, továbbá 276 darab euró-raklap 15 napon belüli kiadására. Határozata indokolásában az elsőfokú bíróság az írásbeli keretszerződés 4.1. pontja értelmezésével arra a megállapításra jutott, hogy a szállításhoz felhasznált és göngyölegként funkcionáló euró-raklapok és Abeh ládák ellenértéke a vállalkozói díjba nem volt beépítve. Kiemelte, hogy a felperes több esetben felhívta az alperest a ládák és a raklapok visszaadására, ugyanakkor az alperes ezt a tényt nem vitatta. A felperes az átadott ládákról és euró-raklapokról számlát is kiállított, a számlát ugyan az alperes megkifogásolta és a felperesnek visszaküldte, ennek ellenére jelentős mennyiségű Abeh ládát szállított vissza a felperesnek. A számla megküldését követő személyes megbeszélésen a ládák, illetőleg raklapok tulajdonának kérdése fel sem merült, ugyanakkor a szerződéskötés előkészítésében az alperes részéről közreműködő Lábady Győző tanúvallomása szerint is a szerződéskötés során a csomagolási költség körében a felek nem a ládákra és az euró-raklapokra gondoltak, csomagoláson kizárólag a csomagolóanyag költsége és a csomagolás munkadíja értendő. Rámutatott arra is, hogy a felperes a per során az alperes alkalmazottai által aláírt szállítólevelekkel és átvételi elismervényekkel igazolta az alperes részére átadott raklap és ládamennyiséget. Ezzel szemben a felperes mindösszesen 141 darab Abeh láda visszaadását igazolta. Mindezek egybevetése alapján az elsőfokú bíróság megállapította, hogy 545 darab Abeh láda és 275 darab euró-raklap a felperes részére visszaadásra nem került. Az alperes az Abeh ládákat és az euró-raklapokat jogalap nélkül tartja birtokában, ezért a Ptk.193. (1) bekezdése alapján kötelezte azok felperes részére történő kiadására. Az elsőfokú bíróság nem tulajdonított annak jelentőséget, hogy a felperes az Abeh ládákat és az euró-raklapokat megvásárolta-e, vagy azokat a készlet-nyilvántartásban szerepeltetette-e, mert a per adataiból kitűnően azokat birtokában tartotta, és birtokából kerültek az alperesnek leszállításra. Ítéletében kifejtette azt is, hogy a felperes másodlagos kereseti kérelme, így a ládák és a raklapok ellenértékének meghatározása körében a részítélet jogerőre emelkedését követően folytat további bizonyítást és hoz határozatot. A részítélet ellen az alperes fellebbezett, amelyben az általa kért, de az elsőfokú bíróság által mellőzött bizonyítás lefolytatását követően a részítélet megváltoztatását és a felperes keresetének az elutasítását kérte. Azt nem vitatta, hogy a felperes a perben 545 darab Abeh láda és 276 darab raklap átadását bizonyította, ugyanakkor azzal érvelt, hogy a ládák és a raklapok ún. körforgásban voltak a felperes és az alperes telephelye között. Ezt a tényt tanúvallomás is megerősítette. Álláspontja szerint szállítólevelekkel nem bizonyítható, hogy a szerződés fennállta alatt a felperes tulajdonában, illetőleg birtokában milyen mennyiségű láda és raklap volt, és ebből ténylegesen mennyi került felhasználásra, ez csak a felperes könyveivel és leltárával összevetve lenne igazolható. E bizonyítás hiányában pedig véleménye szerint az elsőfokú ítélet megalapozatlan.
3 A felperes fellebbezési ellenkérelmében az elsőfokú részítélet helybenhagyását kérte. Álláspontja szerint a perben kizárólag annak van jelentősége, hogy a felperes az alperes által is elismerten 545 darab és 276 darab euró-raklapot az alperesnek átadott, amelyeket az alperes mai napig jogalap nélkül tart birtokában. A fellebbezést az ítélőtábla nem találta alaposnak. A Győri Ítélőtábla mindenekelőtt a közvetkezőkre mutat rá: A Pp (2) bekezdése szerint a bíróság az egyes kereseti kérelmek felől vagy a kereseti kérelemnek önállóan elbírálható egyes részei felől külön ítélettel (részítélettel) is határozhat. A bíróság a polgári ügyek körében felmerülő jogvitát csak erre irányuló kérelem esetén bírálja el. (Pp.3. (1) bekezdés) Elvileg a kereset egy jogviszonyból eredő követelés elbírálására irányul, a célszerűségi szempontok azonban amellett szólnak, hogy a bíróság több keresetet együttesen is elbírálhasson. Ha a felperes ugyanabban a perben bizonyos feltételek mellett több keresetet (vagy az alperes több viszontkeresetet) indít, vagy esetleg a bíróság a pereket egyesíti, keresethalmazat keletkezik. Ez lehet személyi (szubjektív), tárgyi (objektív) és vegyes keresethalmazat. Személyi keresethalmazat akkor jön létre, ha a perben több felperes vagy több alperes szerepel. Tárgyi keresethalmazat azáltal keletkezik, hogy a felperes egy keresetlevelében több keresetet indít. Szükséges, hogy a keresetek különböző jogi tényeken alapuljanak, illetőleg különböző jogviszonyból származzanak, vagy pedig tartalmuk (kereseti kérelem) legyen különböző. Vegyes keresethalmazat a személyes és tárgyi keresethalmazat találkozásakor fordul elő, tehát akkor, ha pertársaság esetén érvényesítenek több követelést. Vannak azonban keresettöbbségi esetek, midőn az egyes keresetek egymástól kölcsönösen függnek, illetőleg egymást kölcsönösen kizárják és egyidejű létezésük csak átmeneti jellegű, kielégítést pedig végső soron csupán egyikük nyer. Ezek a látszólagos keresethalmazok. Látszólagos tárgyi keresethalmazat jön létre vagylagos (alternatív) kereset esetében is. Kötelező alternativitást tartalmaz a Pp ának (1) bekezdése, mely szerint ingó dolog kiadására irányuló fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelemben meg kell jelölni azt a pénzösszeget, amelyet a jogosult a dolog helyett elfogadni hajlandó. Alternatív keresetet eredményez a vagylagos szolgáltatás (Ptk.230. ) perlése, ha a választása joga még nem szállt át a jogosultra. (A HVG Hírlap és Könyvkiadó Kft. által kiadott Polgári eljárásjog kommentár a gyakorlat számára I. kötet oldalai, e fejezetet dr. Kazai László írta.) A Legfelsőbb Bíróság Polgári Kollégiumának Tanácselnöki Értekezlete a november 9-én tartott ülésen kifejtette, hogy látszólagos tárgyi keresethalmazat esetén a felperes több, egymást kölcsönösen kizáró kereseti kérelmet terjeszt elő, amelyek vagy a vagylagosság, vagy az eshetőlegesség viszonyában állnak egymással. A vagylagos kereseti kérelmek mögött mindig az anyagi jog vagylagossága áll, így az valójában egy igény, nem jelent valódi kereset-többséget (valódi keresethalmazatot).
4 A konkrét ügyben a felperes keresetében ingók kiadására, illetőleg a kiadni kért ingók ellenértékének a megfizetésére kérte kötelezni az alperest. A felperes keresete látszólagos keresethalmazatot tartalmaz, az valójában vagylagos kereset, ami azt jelenti, hogyha a bíróság az alperest az ingók kiadására kötelezte a keresetről teljes terjedelemben döntött (Pp.213. (1) bekezdése) nem kötelezheti az alperest ezen túlmenően az ellenérték megfizetésére is. Vagylagos igény nem minősül a kereseti kérelem önállóan elbírálható részének. Nyilvánvaló tehát, hogy vagylagos kereset esetén csupán az egyik kereset nyerhet kielégítést, az egyik teljesítése pedig kizárja a másikat. (Szegedi Ítélőtábla Pkf.III /2006/2. számú végzése) Ebből az is következik, hogy a kereseti kérelemben előterjesztett követelések a Pp ának (2) bekezdése alapján részítélettel nem bírálhatók el. Eljárási szabályt sértett ezért az elsőfokú bíróság, amikor az ügyben részítéletet hozott. Az eljárási szabálysértésnek azonban az ügy érdemi elbírálására kiható hatása nem volt, ezért a Győri Ítélőtábla az elsőfokú bíróság részítéletét ítéletként (Pp.212. (1) bekezdés) bírálta el. Az elsőfokú bíróság az ügyben feltárt bizonyítékok okszerű mérlegelésével a tényállást helyesen állapította meg, és az abból levont jogi következtetése és döntésének indokolása is helytálló. Az alperes fellebbezésében nem hivatkozott olyan új tényre vagy körülményre, amely az érdemben helyes elsőfokú részítélet megváltoztatására alapot adna. Az elsőfokú bíróság a perben feltárt adatok alapján helyesen következtetett arra, hogy a termék leszállításához használt Abeh ládák és euró-raklapok ellenértékét a vállalkozási díj nem tartalmazta, ezért a Ptk.193. (1) bekezdése alapján az alperes köteles kiadni a felperes által leszállított, de részére vissza nem szolgáltatott Abeh ládákat és raklapokat. A felperes a per során az alperes alkalmazottai által aláírt szállítólevelekkel és átvételi elismervényekkel igazolta az átadott mennyiséget, ezzel szemben az alperest terhelte annak bizonyítása, hogy mikor és mennyiségű ládát és raklapot szállított vissza a felperesnek. (Pp.164. (1) bekezdése) Az alperes okiratokkal 141 darab Abeh láda visszaszállítását igazolta, további átadást sem okirattal, sem egyéb bizonyítékkal alátámasztani nem tudott. A meghallgatott tanú vallomása konkrét tények hiányában az alperesi védekezés alátámasztására nem alkalmas. Egyetértett az ítélőtábla az elsőfokú bíróság álláspontjával abban is, hogy jelen pernek nem tárgya annak vizsgálata, hogy a felperes mikor és mennyi ládát, illetőleg raklapot vásárolt, készlet-nyilvántartásban milyen mennyiségű ládát és raklapot tartott nyilván. A felperes a szállítólevelekkel nemcsak az átadott láda és raklap mennyiségét igazolta, hanem azt is, hogy azok az ő birtokából kerültek át az alpereshez. Az alperes a per során nem hivatkozott arra, hogy az egyébként is helyettesíthető dolognak minősülő ládák és raklapok kiadására (bármely okból) nem képes. Erre figyelemmel a Győri
5 Ítélőtábla az elsőfokú bíróság részítéletét mint ítéletet a Pp.253. (2) bekezdése alapján helybenhagyta.
Győri Ítélőtábla :Gf.IV /2005/3.szám. Alkalmazott jogszabályok Ptk (2) bek., 312., 399.
A lehetetlenülés megítélése - a szolgáltatás oszthatóságával és a szigorú teljesítési határidő hiányával összefüggésben. A munkaterület részbeni át nem adása legfeljebb alperesi késedelem körében értékelhető,

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság