Az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény (a továbbiakban: At.) 68. §-a (2) bekezdésének a)–e), valamint k)–o) pontjaiban, valamint az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 67. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya az At. 20. §-ának a)–f), valamint h) pontjaiban megfogalmazottak szerint kiterjed – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – az atomenergia alkalmazása körébe tartozó anyagokra, berendezésekre, létesítményekre, az ezzel kapcsolatos tevékenységekre és a tevékenységet végzőkre.
a) a nukleáris létesítményekre, azok építményeire, rendszereire és berendezéseire – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel –, illetve az ezekkel kapcsolatos tevékenységekre és e tevékenységet végzőkre, valamint
b) az At. 26. §-ában meghatározott honvédelmi ágazati feladatokra.
(3) E rendelet hatálya kiterjed a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott tevékenységet végzőkre
a) az At. 68. § (2) bekezdésének a) és c), illetve e) pontjai, valamint
b) az At. 68. § (2) bekezdés k) pontja szerinti tevékenységek
2. § Az e rendeletben használt fogalmak meghatározását, valamint a sugárvédelmi alapelveket és követelményeket az 1. számú melléklet tartalmazza.
A munkavállalók és a lakosság sugárterhelésének korlátozása, a sugárterheléssel összefüggő baleset-elhárítási intézkedési szintek
[Az At. 68. § (2) bekezdésének a) pontjához]
3. § A munkavállalók és a lakosság sugárterhelésére vonatkozó dóziskorlátokat, a radon koncentráció munkavállalókra vonatkozó cselekvési szintjét, a személyeket érő külső és belső sugárterhelés ellenőrzésének rendjét, a baleset-elhárítási és intézkedési tervekben figyelembe veendő beavatkozási szinteket, valamint a nukleáris baleset következményeinek felszámolásában résztvevők sugárterhelésére vonatkozó szabályokat a 2. számú melléklet tartalmazza.
[Az At. 68. § (2) bekezdésének b) pontjához]
4. §1 (1)2 Az atomenergia alkalmazása körében használt, ionizáló sugárzást kibocsátó vagy radioaktív sugárforrást tartalmazó berendezés, valamint sugárzás elleni védőeszköz (a továbbiakban együtt: berendezés) csak akkor hozható forgalomba, illetve akkor alkalmazható, ha az Országos „Frédéric Joliot-Curie” Sugárbiológiai és Sugáregészségügyi Kutató Intézet (a továbbiakban: OSSKI) szakvéleménye alapján az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat Országos Tisztifőorvosi Hivatala (a továbbiakban: OTH) a berendezést vagy sorozatgyártás esetén annak prototípusát sugárvédelmi szempontból minősítette és engedélyezte. A CE jelöléssel ellátott berendezések minősítése nyilvántartásba vétellel történik.
(2) Amennyiben külföldi székhelyű és kizárólag külföldi telephelyű vállalkozás a tevékenységéhez használt (1) bekezdés szerinti berendezést csak a tevékenység idejére szállítja az országba, majd a tevékenység befejezése után, de legkésőbb tíz napon belül a berendezést az országból kiviszi, a berendezés felhasználása a CE jelöléshez kiadott gyártói nyilatkozat alapján engedélyezhető. A berendezés típusának magyarországi bejegyzése nem feltétele a tevékenységi engedély kiadásának.
(3) A sugárvédelmi minősítés iránti kérelem benyújtásához szükséges adatlapot, valamint a sugárvédelmi minősítés alapjául szolgáló követelményeket a 3. számú melléklet tartalmazza.
5. § (1)3 A sugárvédelmi minősítést a
a) gyártó,
b) külföldről behozott berendezés esetén a forgalombahozó,
c) amennyiben a berendezés kereskedelmi forgalomba nem kerül, a felhasználó
(2) Ha a minősített berendezés sugárvédelmi szempontból lényeges tulajdonságát a karbantartás, a javítás vagy az átalakítás érintette, a sugárvédelmi minősítést újból el kell végeztetni.
6. §4 A sugárvédelmi szempontból megfelelőnek minősített berendezések jegyzékének elektronikus közzétételéről, valamint negyedévente történő frissítéséről az OSSKI gondoskodik.
A munkavállalókra érvényes munkaköri alkalmassági szabályok
[Az At. 68. § (2) bekezdésének c) pontjához]
7. § Az atomenergia alkalmazása körében tevékenységet végzőkre vonatkozó munkaköri alkalmassági szabályokat külön jogszabály határozza meg.
A sugárvédelmi oktatás rendje
8. § (1) A sugárvédelmi ismeretek megszerzését képzés és továbbképzés keretei között kell biztosítani.
(2) Az atomenergia alkalmazása körébe tartozó tevékenységet csak az a személy végezhet, aki a 4. számú mellékletben előírt, vizsgaköteles sugárvédelmi képzésben, illetőleg továbbképzésben részt vett és eredményes vizsgát tett. A tevékenység jellegének megfelelő képzettséggel rendelkező személy felügyelete mellett a tevékenység a vizsga letételéig, de legfeljebb egy évig végezhető.
(3)5 A sugárvédelmi képzés és továbbképzés tematikáját, valamint a vizsgakövetelményeket alapfokú képzés esetén a fővárosi és megyei kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási szervének (a továbbiakban: megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv) Sugár-egészségügyi Decentruma (a továbbiakban: Sugár-egészségügyi Decentrum) hagyja jóvá. A Sugár-egészségügyi Decentrumok felsorolását és illetékességi területét az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatról, a népegészségügyi szakigazgatási feladatok ellátásáról, valamint a gyógyszerészeti államigazgatási szerv kijelöléséről szóló kormányrendelet tartalmazza. Bővített és átfogó fokozatú képzés esetén a sugárvédelmi képzés és továbbképzés tematikáját, valamint a vizsgakövetelményeket – az OSSKI szakvéleménye alapján – az OTH hagyja jóvá.
(4) A sugárvédelmi képzésben és továbbképzésben való részvételről, valamint annak nyilvántartásáról az engedélyes gondoskodik.
(5) A sugárvédelmi képzési, illetve továbbképzési kötelezettség teljesítése alól felmentés nem adható.
(6)6 Az Európai Gazdasági Térség (a továbbiakban: EGT) tagállamából, illetve az Európai Közösséggel megkötött nemzetközi szerződés alapján az EGT tagállamával azonos jogállást élvező államból származó külső munkavállaló sugárvédelmi képzettségét – külön jogszabályban meghatározott – külföldön kiállított angol nyelvű dokumentummal is igazolhatja. A képzettség megfelelőségét a külső munkavállaló tevékenységi engedélyét kiadó Sugáregészségügyi Decentrum – az OSSKI szakvéleménye alapján – bírálja el.
A munkahelyi sugárvédelem alapvető előírásai, a munkavállalókra érvényes sugáregészségügyi, munkavégzési szabályok
[Az At. 68. § (2) bekezdésének c) és e) pontjaihoz]
9. § (1) A munkahelyi sugárvédelem alapvető előírásait az 5. számú melléklet tartalmazza.
(2) A foglalkozási sugárterhelésnek kitett munkavállalók védelme érdekében az 5. számú mellékletben meghatározott, a munkahelyi besorolásnak, illetőleg a munkafeltételeknek megfelelő ellenőrző méréseket és a 2. számú melléklet előírásai szerinti személyi dozimetriai ellenőrzést kell végezni.
(3)7 Amennyiben a sugárzási szint mértéke indokolja, a 2. számú melléklet 2. számú függeléke szerinti természetes forrásokból származó fokozott sugárterheléssel járó munkahelyeken az illetékes Sugáregészségügyi Decentrum elrendeli az egyéni sugárterhelés rendszeres ellenőrzését és meghatározza annak módját.
[Az At. 68. § (2) bekezdésének e) pontjához]
10. § (1) Az engedélyes sugárvédelmi szolgálatot hoz létre és biztosítja a működéséhez szükséges személyi és tárgyi feltételeket.
(2)8 A sugárvédelmi szolgálat elkészíti a Munkahelyi Sugárvédelmi Szabályzatot (a továbbiakban: MSSZ). Az MSSZ-re vonatkozó részletes előírásokat a 6. számú melléklet tartalmazza. Az MSSZ-t a Sugáregészségügyi Decentrum, a 7. számú melléklet függelékének A/12. pontja szerinti kiemelt létesítmény esetén – az OSSKI szakvéleménye alapján – az OTH hagyja jóvá.
(3) A sugárvédelmi szolgálat ellenőrzi, hogy az adott létesítményben dolgozó személyek, a létesítmény területének és közvetlen környezetének sugárvédelmi helyzete megfelel-e a rendeletben, a külön jogszabályban, valamint az MSSZ-ben meghatározott feltételeknek.
(4) A sugárvédelmi szolgálat feladatainak részletes meghatározását az MSSZ tartalmazza a 8. számú mellékletben foglaltak figyelembevételével.
11. § (1)9 A sugárvédelmi szolgálat – a (2), illetve a (6) bekezdésben foglalt kivétellel – legalább egy sugárvédelmi megbízottból és helyetteséből áll.
(2)10 A sugárvédelmi szolgálat legalább egy sugárvédelmi megbízottból áll, ha a munkahely besorolása a 7. számú melléklet Függeléke szerinti III A. vagy III B. kategória.
(3) A sugárvédelmi megbízott sugárvédelmi képzettségének meg kell felelnie a szervezeti egység munkavállalóira – a 4. számú melléklet szerint – előírt legmagasabb képzettségnek.
(4)11 A sugárvédelmi megbízottat és helyettesét a munkáltató írásban bízza meg.
(5)12 A sugárvédelmi szolgálat szervezetének és működésének felügyeletét a Sugáregészségügyi Decentrum, illetve az OTH látja el.
(6) Nukleáris létesítményben az OTH által meghatározott esetben a sugárvédelmi szolgálat feladatait sugárvédelmi osztály látja el. A sugárvédelmi osztály vezetőinek megbízását az engedélyes az OTH-nak jelenti be.
A közúti szállítóeszközökre vonatkozó sugárvédelmi követelmények
[Az At. 68. § (2) bekezdésének d) pontjához]
12. § (1) A radioaktív anyagot szállító gépjármű (a továbbiakban: gépjármű) üzembentartója gondoskodik arról, hogy a gépjármű, illetve a felszerelés sugárvédelmi szempontból megfeleljen az 1979. évi 19. törvényerejű rendelettel kihirdetett, a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás (a továbbiakban: ADR) A és B mellékletében, a külön jogszabályban, valamint a 9. számú mellékletben foglalt követelményeknek.
(2)13 A gépjármű használatát sugárvédelmi szempontból az üzembentartó kérelmére a Sugáregészségügyi Decentrum engedélyezi.
(3)14 Az engedély négy évig hatályos. Az engedély a lejártát megelőzően az engedélyes kérelmére – a gépjármű felülvizsgálatával – meghosszabbítható. A meghosszabbítás elmulasztása esetén új engedélyt kell beszerezni.
(4)15 A gépjármű használatára vonatkozó engedélynek tartalmaznia kell:
a) a gépjármű, illetve az utánfutó típusát, forgalmi rendszámát,
b) a szállítható radioaktív anyagok ADR szerinti besorolását az UN számmal együtt,
c) a szállítás speciális feltételeit.
Engedélyezés, ellenőrzés
[Az At. 68. § (2) bekezdésének k), l), m) pontjaihoz]
13. §17 Az At. 20. §-ának (1) bekezdése a)–c) pontjában meghatározott engedélyezési eljárás esetén a Sugáregészségügyi Decentrum, illetve az OTH jár el.
14. § (1)18 A Sugáregészségügyi Decentrum engedélyezi első fokon:
a) radioaktív anyag
aa) tárolását,
ab) használatát, felhasználását,
ac) átalakítását;
b)19 az aa)–ac) pontban meghatározott tevékenységet szolgáló nem nukleáris létesítmény, berendezés
ba) létesítését, előállítását,
bb) üzemeltetését – ideértve a karbantartást is –, üzembe helyezését,
bc) átalakítását, javítását,
bd) üzemeltetésének megszüntetését, leszerelését;
c) az ionizáló sugárzást létrehozó berendezés
ca) előállítását, átalakítását,
cb) üzemeltetését – ideértve a karbantartást is,
cc) üzemeltetésének megszüntetését;
d) a c) pontban megjelölt berendezés előállítását, üzemeltetését, szolgáló létesítmény
da) létesítését,
db) üzemeltetését,
dc) átalakítását,
dd) megszüntetését.
(1a)20 A 7. számú melléklet Függeléke szerinti III A. besorolású berendezések, műszerek telepítéséhez nincs szükség hatósági engedélyre. Zárt radioaktív sugárforrást tartalmazó berendezések, sugárforrások leszállítása azonban csak a Sugáregészségügyi Decentrum tárolási engedélye alapján lehetséges.
(2) Az OTH engedélyezi első fokon a radioaktív anyag előállítását, termelését és forgalmazását.
(3)21 Az (1) bekezdésben meghatározott engedély – az engedélyben foglaltak szerint az adott munkahely vagy intézmény, illetve az engedélyt kiadó Sugáregészségügyi Decentrum illetékességi területére hatályos. Az (1) bekezdés szerinti tevékenységeknek a Sugáregészségügyi Decentrum illetékességi területén kívüli ellátása céljából az engedélyek területi hatálya kiterjesztésére – az engedélyes kérelmére – az OTH jogosult.
(5) Az (1) bekezdés b) és d) pontja szerinti engedély birtokában lehet építési engedélyezési eljárást indítani.
15. §23 Az ionizáló sugárzás megyei népegészségügyi szakigazgatási szervnél történő alkalmazására vonatkozó engedélyt az OTH adja ki.
16. § (1) Az atomenergia alkalmazója az engedély kiadása iránt kérelmet nyújt be, amelyben közli a 10. számú mellékletben meghatározott adatokat.
(2)24 A Sugáregészségügyi Decentrum, illetve az OTH az engedélyt az e rendeletben előírt feltételek fennállása esetén adja meg. A Sugáregészségügyi Decentrum által kiadott engedélyek területi hatályát az engedélyes kérelmére az OTH terjeszti ki.
(3)25 A 14. § (1) bekezdés b) és d) pontjában megjelölt tevékenységet szolgáló létesítmények létesítési engedély kérelméhez sugárvédelmi szakértő által készített sugárvédelmi és sugárbiztonsági tervet, illetve leírást kell csatolni a 7. számú melléklet Függeléke szerinti III A. besorolású munkahelyek kivételével.
(4) Ha a 14. § (1) bekezdésének ab) pontjában megjelölt tevékenység engedélyezése nyitott radioaktív készítmények laboratóriumon kívüli használatának céljára történik, a (3) bekezdés rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell.
(5)26 Nem engedélyezhető radioaktív anyagok szándékos hozzáadása élelmiszerekhez, gyermekjátékokhoz, ékszerekhez és kozmetikumokhoz, továbbá nem engedélyezhető szándékosan hozzáadott radioaktív anyagot tartalmazó élelmiszerek, gyermekjátékok, ékszerek és kozmetikumok behozatala és kivitele.
17. § (1) Az OSSKI szakvéleményezi
a) a 7. számú melléklet függeléke szerinti kiemelt létesítmények létesítéséhez,
b) az orvosi terápiás besugárzó, ipari gyorsító és nagybesugárzó létesítmények létesítéséhez,
c) a radioaktív anyag termelését, előállítását szolgáló izotóplaboratóriumok létesítéséhez,
d) a nyitott radioaktív készítmények laboratóriumon kívüli használatának bevezetéséhez
kapcsolódó sugárvédelmi és sugárbiztonsági terveket.
(2)27 Az OSSKI által szakvéleményezett tervek alapján elkészült létesítmények üzemelési engedélyét a Sugáregészségügyi Decentrum – az OSSKI-val közösen tartott helyszíni szemle alapján – az OSSKI szakvéleménye birtokában adja ki.
(3)28 Az (1) bekezdésben fel nem sorolt nem nukleáris létesítmények sugárvédelmi és sugárbiztonsági terveinek elbírálását, a létesítmények létesítésének, valamint üzembe helyezésének engedélyezését a Sugáregészségügyi Decentrumok végzik.
19. §30 Az engedélyek a 7. számú melléklet függelékében foglalt
a) kiemelt létesítmény esetén 2 évig,
b) I. kategória esetén 3 évig,
c) II. kategória esetén 5 évig,
d) III A. és B. kategória esetén 8 évig
20. § (1)31 A Sugáregészségügyi Decentrumok illetékességi területükön a 7. számú melléklet 2. pontja, valamint függeléke szerinti gyakorisággal végzik az engedéllyel rendelkező létesítmények, tevékenységek teljes körű ellenőrzését.
(2)32 Az OTH a 7. számú melléklet 2. pontja szerinti gyakorisággal teljes körűen ellenőrzi a megyei népegészségügyi szakigazgatási szervek ionizáló sugárzást alkalmazó részlegeit, a nukleáris létesítményen belül az At. 68. § (2) bekezdésének k) pontja szerinti tevékenységeket, valamint az At. 68. § (2) bekezdésének a), c) és e) pontjai tekintetében a tevékenységet végzőket.
21. §33 (1) Az e rendeletben – valamint az engedélyben – foglalt előírások megszegése esetén a Sugáregészségügyi Decentrum, illetve az OTH az engedélyt visszavonhatja vagy meghatározott időre felfüggesztheti.
(2)34 A Sugáregészségügyi Decentrum, illetve az OTH felfüggesztésre vonatkozó határozata tartalmazza a felfüggesztés időtartamát, valamint az ezen időtartam alatt megteendő intézkedéseket.
(3) A felfüggesztés időtartamának eredménytelen letelte után a Sugáregészségügyi Decentrum, illetve az OTH az engedélyt visszavonja.
22. §35 (1) A 14. § szerinti engedélyt és a visszavonása ügyében hozott határozatot közölni kell az Országos Atomenergia Hivatallal (a továbbiakban: OAH), valamint az OSSKI-val is. Az ionizáló sugárzást létrehozó berendezések esetében – amennyiben azok nem tartalmaznak radioaktív anyagot – a határozatot nem kell közölni az OAH-hal.
(2)36 A 14. § (1) bekezdése szerinti radioaktív anyagokról, ionizáló sugárzást létrehozó berendezésekről, munkahelyekről és tevékenységekről a Sugáregészségügyi Decentrumok az OSSKI-val egyeztetett elektronikus nyilvántartást vezetnek.
Felszabadítás a hatósági felügyelet alól
23. § (1)37 A hatósági felügyelet alól való felszabadítást az OTH engedélyezi. Az engedélyes a kérelemhez csatolja az anyag használatából, újrafelhasználásából, újrahasznosításából vagy nem-radioaktív hulladékként való kezeléséből eredő dózisok becslését és az elemzést, amely a felszabadítást mutatja a legjobb megoldásnak.
(2) A radionuklidot tartalmazó anyag felszabadítható a hatósági felügyelet alól, ha
a) az újrafelhasználásából, újrahasznosításából vagy nem-radioaktív hulladékként való kezeléséből származó egyéni évi sugárterhelés nem haladja meg a 30 mSv effektív dózist, és
b) az elemzés a felszabadítást mutatja a legjobb megoldásnak.
(3)38 Az anyag használatát, újrafelhasználását, újrahasznosítását vagy nem-radioaktív hulladékként való kezelését az OTH feltételekhez kötheti.
(4)39 Az (1) bekezdés szerinti határozat közlésére a 22. § (1) bekezdésben meghatározott szabályok irányadóak.
(5) A hatósági felügyelet alól felszabadított radionuklidot tartalmazó anyag vonatkozásában e rendelet rendelkezéseit a továbbiakban nem kell alkalmazni.
24. § (1)40 A Sugáregészségügyi Decentrum, illetve az OTH az engedélyt az engedélyes kérelmére visszavonja.
(2)41 Az (1) bekezdés szerinti visszavonás esetén az engedélyes a tevékenység, létesítmény, illetve a berendezés használatának megszüntetését – a megszüntetés tervezett időpontja előtt legalább 30 nappal – bejelenti a Sugáregészségügyi Decentrumnak, illetve az OTH-nak.
(3)42 Amennyiben az engedély érvényességi ideje lejárt, és az engedélyes nem kér hosszabbítást vagy megszüntetést, a Sugáregészségügyi Decentrum, illetve az OTH a megszüntetési eljárást hivatalból megindítja.
(5)44 A Sugáregészségügyi Decentrum, illetve az OTH az engedély visszavonásáról szóló határozatát a 22. §-ban meghatározott szervekkel közli.
Hasznosíthatósági határozat
25. §45 (1) A megszüntetési eljárás lefolytatása után a 14. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott létesítmény, illetve területek hasznosíthatóvá (inaktívvá) nyilvánításáról a Sugáregészségügyi Decentrum dönt. A 14. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott létesítmény, illetve területek hasznosíthatóvá (inaktívvá) nyilvánítását a Sugáregészségügyi Decentrum abban az esetben engedélyezi, ha a helyszíni ellenőrzés keretében megállapítja, hogy a hasznosítani kívánt létesítményben, illetve területen valamennyi sugárforrás megszüntetésre került, és a sugárterhelés mértéke az egészségre nem ártalmas. Az eljárás során hozott határozatot a Sugáregészségügyi Decentrum közli az OTH-val is.
(2) A hasznosíthatósági határozatban a Sugáregészségügyi Decentrum rendelkezik arról, hogy a létesítmény vagy terület milyen célra nem használható, illetve az újra-hasznosíthatósághoz feltételeket szabhat.
[Az At 68. § (2) bekezdésének n) pontjához]
26. § (1) Az ionizáló sugárzást kibocsátó berendezéssel vagy radioaktív anyaggal kapcsolatos rendkívüli esemény – a nukleáris létesítményben bekövetkező rendkívüli esemény és nukleáris veszélyhelyzet kivételével – kezeléséhez szükséges sugáregészségügyi feladatok meghatározását és a végrehajtás szakmai irányítását az OSSKI Országos Sugáregészségügyi Készenléti Szolgálata (a továbbiakban: OSKSZ) végzi.
(2)46 Azok a személyek, akik nem az atomenergia alkalmazási körébe tartozó tevékenységet végeznek és gazdátlan sugárforrások jelenlétét gyanítják, az OSKSZ-nél tehetnek erről bejelentést. Az OSKSZ a bejelentést kivizsgálja, és megteszi a szükséges intézkedéseket.
(3)47 Az OSKSZ működéséhez szükséges tárgyi és személyi feltételeket az OTH biztosítja.
(4)48 A talált, illetve a lefoglalt radioaktív vagy nukleáris anyagokkal kapcsolatos intézkedéseket és értesítési rendet külön jogszabály tartalmazza.
(5)49 A nukleáris veszélyhelyzet kezeléséről külön jogszabály rendelkezik.
(6)50 Az OSKSZ riasztási rendjét, az azzal kapcsolatos feladatokat az OTH közleményben teszi közzé.
27. § Rendkívüli esemény szakszerű elhárításának támogatása érdekében az ionizáló sugárzást alkalmazó munkahelyekről, valamint a bekövetkezett rendkívüli eseményekről az OSSKI Országos Nyilvántartást vezet.
28. §51 (1) Azt a személyt, aki 250 mSv effektív dózist meghaladó nem terápiás célú sugárterhelést, illetve a klinikai tünetek vagy a dózisbecslés alapján a bőrfelület egy részén 6 Gy-nél, a szemlencsében 2 Gy-nél, vagy egyéb egyes szervekben 3 Gy-nél nagyobb sugárterhelést (elnyelt dózis) kapott (a továbbiakban: sugársérült), illetőleg ha ennek gyanúja fennáll, soron kívül, de legkésőbb 24 órán belül orvosi vizsgálatnak kell alávetni, szükség esetén kezelésben kell részesíteni.
(2) Nyitott radioaktív készítmény szervezetbe kerülése vagy annak gyanúja esetén az érintett személlyel kapcsolatosan az OSSKI által – az illetékes szakmai kollégiummal együttműködve – elkészített módszertani levélben meghatározottak szerint kell eljárni. Az eljárás során betartandó munkahelyi sugárvédelmi feladatokat az MSSZ tartalmazza.
(3) A sugársérült vagy az arra gyanús személy szakellátása a 12. számú mellékletben meghatározott egészségügyi intézményekben (a továbbiakban: kijelölt egészségügyi intézmény) történik, az OSSKI szakmai közreműködésével. A kijelölt egészségügyi intézmény a kombinált sugársérült ellátására is alkalmas munkacsoportot hoz létre.
(4) A kijelölt egészségügyi intézmény vezetője biztosítja a (3) bekezdés szerinti munkacsoportban résztvevő orvosok ötévenkénti sugárorvostani továbbképzését. A továbbképző tanfolyamot az OSSKI tartja, az OTH által jóváhagyott képzési tematika alapján.
29. §52
30. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
(3)–(4)53
(5)–(6)54
1. számú melléklet a 16/2000. (VI. 8.) EüM rendelethez
Alapvető sugárvédelmi követelmények és meghatározások
I. ALAPVETŐ SUGÁRVÉDELMI KÖVETELMÉNYEK
1. Ionizáló sugárzás kibocsátásával járó tevékenység csak akkor engedélyezhető vagy tartható fenn, ha indokolható, hogyha a társadalom haszna ellensúlyozza a sugárzás esetleges káros következményeit.
2. Bármely sugárforrást alkalmazó tevékenység esetében – kivéve az orvosi terápiás besugárzást – a védelmet és biztonságot optimálni kell annak érdekében, hogy az egyéni dózisok nagysága, a sugárzásnak kitett személyek száma és a sugárterhelés valószínűsége az ésszerűen elérhető legalacsonyabb szinten maradhasson. Az optimáláskor tekintettel kell lenni a gazdasági és társadalmi tényezőkre.
3. A mesterséges forrásokból származó együttes sugárterhelés – kivéve az orvosi alkalmazásokból eredő sugárterhelést – nem haladhatja meg a rendeletben meghatározott dóziskorlátokat.
II.55 MEGHATÁROZÁSOK
Aktivitás (A)
Különleges energiaállapotú atommagok (radionuklidok) adott időpontban, a következőképpen meghatározott mennyisége:
ahol dN az adott energiaállapotból a dt időintervallum alatt bekövetkező spontán magátalakulások számának várható értéke. Az aktivitás egysége: s–1; az egység neve: becquerel (Bq).
Baleseti sugárterhelés
Személyek baleseti helyzetből származó sugárterhelése, amely nem tartalmazza a veszélyhelyzeti sugárterhelést.
Emberi tevékenység, amely a sugárforrásra, a besugárzás útvonalára és magukra az egyénekre gyakorolt hatás révén megelőzi vagy csökkenti a személyek olyan sugárterhelését, amely nem szabályszerű tevékenységből vagy az ellenőrzés alól kikerült forrásokból ered.
Az elkerülhető egyenérték dózisnak vagy effektív dózisnak az az értéke, amely elérésekor a beavatkozási intézkedéseket számításba kell venni. Az elkerülhető dózis vagy származtatott érték kizárólag arra a besugárzási útvonalra vagy útvonalakra vonatkozik, amelyre vagy amelyekre az intézkedés irányul.
Az aktivitás egységének neve. Egy becquerel egyenlő az egy másodperc alatt végbement egy magátalakulással:
1 Bq = 1 s–1
Ionizáló sugárzásnak kitett állapot.
Cselekvési szint
Az a dózisteljesítmény vagy aktivitáskoncentráció szint, amely felett helyzetjavító vagy védelmi intézkedéseket kell végrehajtani, tartósan fennálló vagy baleseti helyzetekben.
Olyan sugárhatás, amelynek dózis-küszöbértéke van, amely felett a hatás súlyossága a dózissal növekedik.
Dózisegyenérték (H)
A Sugárzás Egységeinek és Mérésének Nemzetközi Bizottsága (ICRU) által, csak bizonyos sugárvédelmi mérések számára bevezetett, ún. operatív mennyiségek meghatározására használt mennyiség. A dózisegyenértéket a sugárvédelemben az egyenérték dózis (l. ott) váltotta fel.
A külső forrásból és az emberi szervezetbe került radionuklid(ok)tól származó effektív dózis, illetőleg lekötött effektív dózis vagy az egyenérték dózis, illetőleg lekötött egyenérték dózis összegére, adott időszakra vonatkozóan megszabott érték, amelyet az ellenőrzött tevékenységből származó egyéni sugárterhelésnek nem szabad meghaladni.
Meghatározott forrásból származó, lehetséges személyi dózis tervszerű és forrás vonatkozású szigorítása, amely a sugárvédelem tervezési szakaszában, optimáláskor használatos.
Effektív dózis (E)
Az emberi test összes szövetére vagy szervére (T) vonatkozó, súlyozott egyenérték dózisok (HT) összege:
ahol wT a T szövet vagy szerv súlytényezője, wR az R típusú sugárzás súlytényezője, DT,R az R sugárzástól származó, T szövetben vagy szervben elnyelt dózis átlagértéke. Az effektív dózis egysége: J kg–1, melynek neve: Sievert (Sv).
Az egyes szövetek sugárvédelemben használt súlytényezője:
Testszövet vagy szerv Súlytényező, wT
Ivarszervek 0,20
Csontvelő (vörös) 0,12
Vastagbél* 0,12
Tüdő 0,12
Gyomor 0,12
Hólyag 0,05
Emlő 0,05
Máj 0,05
Nyelőcső 0,05
Pajzsmirigy 0,05
Bőr 0,01
Csontfelszín 0,01
Maradék** 0,05
* A vastagbél alsó szakasza.
** Az effektív dózis kiszámításához a maradékot a következő szervek vagy szövetek képezik: mellékvese mirigyek, agy, a vastagbél felső szakasza, vékonybél, vese, izom, hasnyálmirigy, lép, csecsemőmirigy és méh. Azokban a kivételes esetekben, amelyekben a maradék szervek vagy szövetek közül egyetlen szerv vagy szövet által kapott egyenérték dózis a további megnevezett 12 szerv vagy szövet egyenérték dózisa közül a legnagyobbat meghaladja, akkor arra vonatkozóan 0,025 súlytényezőt, a megnevezett maradék többi tagjának átlagos egyenérték dózisára szintén 0,025 súlytényezőt kell alkalmazni.
Népességi csoportban az ionizáló sugárzással történt besugárzást következtében előforduló élettartam- és életminőség-csökkenés becsült kockázata. Magában foglalja a szervi vagy szöveti sugárhatásokból eredő károsodást, daganatokat és a súlyos örökletes rendellenességeket.
Egyenérték dózis (HT)
Az R típusú és minőségű sugárzás súlytényezőjével súlyozott, a T szövetben vagy szervben elnyelt dózis:
ahol wR a sugárzási súlytényező, DT,R a T szövetben vagy szervben elnyelt dózis átlagértéke. Amikor a sugárzási teret különböző típusú, illetve eltérő wR súlytényezőjű sugárzások alkotják, akkor a teljes egyenérték dózist a
kifejezés adja meg. Az egyenérték dózis egysége: J kg–1; neve: sievert (Sv).
A sugárvédelemben leggyakrabban előforduló típusú és minőségű sugárzások súlytényezője:
A sugárzás típusa és energiatartománya Sugárzási súlytényező, wR
Fotonok teljes energiatartomány 1
Elektronok és müonok teljes energiatartomány* 1
Neutronok <10 keV 5
10 keV–100 keV 10
>2 MeV–20 MeV 10
Protonok (kivéve: visszalökött protonok) >2 MeV 5
Alfa-részecskék, hasadási töredékek, nehéz magok – 20
* Kivéve az atommagokból a DNS-be jutó Auger-elektronokat, amelyekre különleges mikrodozimetriai megfontolásokat kell alkalmazni.
Egyenérték-dózis teljesítmény (H)
A dózisegyenérték teljesítmény egysége: J kg–1 s–1, melynek neve: sievert per másodperc (Sv s–1).
Elkerülhető dózis
A védelmi intézkedés nélkül és annak végrehajtásával várható dózisok különbsége.
Olyan terület, amelyre a sugárvédelem vagy radioaktív anyaggal való szennyeződés szempontjából külön rendszabályok vonatkoznak és ahova ellenőrzés mellett szabad belépni.
Elnyelt dózis (D)
Elnyelt dózis teljesítmény (D)
Az elnyelt dózis teljesítmény egysége: J kg–1 s–1, melynek neve: gray per másodperc (Gy s–1).
Elzárkóztatás
A nukleáris baleseti vagy sugárzási veszélyhelyzet (l. a címszó alatt) korai szakaszában, a lakosság tagjainak védelme érdekében hozott intézkedés. Ennek során az érintett lakosságnak vagy lakossági csoport(ok)nak bezárt és tömített nyílászárókkal ellátott helyen kell tartózkodnia. Az elzárkóztatás időtartama – ha az illetékes hatóság másként nem rendelkezik – 2 napnál nem hosszabb.
Esetleges sugárterhelés
Olyan besugárzás, amely nem következik be bizonyosan, de előfordulási valószínűsége előre becsülhető.
Feljegyzési szint
A dózisnak vagy a radionuklid felvételnek az illetékes hatóság által meghatározott szintje, amelyet elérő vagy meghaladó értékeket az alkalmazottak egyéni sugárterhelésének nyilvántartásában fel kell tüntetni.
Felügyelt terület
Olyan terület, amely az ionizáló sugárzás elleni védelem céljából meghatározott felügyelet alatt áll.
Gazdátlan sugárforrás
Olyan zárt sugárforrás, amelynek aktivitási szintje felfedezése idején a külön jogszabályban meghatározott mentességi szint felett van, és amely nem áll rendszeres ellenőrzés alatt.
Az elnyelt dózis egységének külön megnevezése, egységnyi tömegben elnyelt energia:
1 Gy = 1 J kg–1
ICRU gömb
Az ICRU által bevezetett olyan tárgy, amely az ionizáló sugárzás energiájának elnyelődése szempontjából az emberi test modellezésére szolgál. Az ICRU gömb 30 cm átmérőjű, 1 g cm3 sűrűségű, szövetegyenértékű szilárd anyagból áll (76,2 tömeg% oxigén, 11,1% szén, 10,1% hidrogén és 2,6% nitrogén).
Jódprofilaxis
Stabil jód beadása a pajzsmirigy radioaktív jód-felvételének csökkentésére vagy megakadályozására.
A baleset korai szakaszában foganatosítható óvintézkedés, amelynek során az ionizáló sugárzás veszélyének fokozottan kitett személyeket más területre telepítik.
Kivizsgálási szint
Dozimetriai vagy sugárvédelmi mennyiség meghatározott értéke, amelynek elérése vagy meghaladása kivizsgálást igényel.
Lakosság vonatkoztatási csoportja
Olyan egyének csoportja, akiknek az adott forrásból származó sugárterhelése elfogadhatóan egyenletes eloszlású és a sugárzásnak legnagyobb mértékben kitett személyek sugárterhelését képviseli.
Lekötött effektív dózis [E(t)]
ahol t a lekötött effektív dózis integrálásának időtartama évben megadva. A lekötött effektív dózis egységének (J kg–1) neve a Sievert (Sv).
Lekötött egyenérték dózis [HT(t)]
Lekötött elnyelt dózis [D(t)]
Mesterséges (sugár) forrás
A természetben előforduló forrásoktól eltérő eredetű sugárforrás.
Munkavállaló sugárveszélyes munkahelyen
Bármely személy, aki akár teljes időben, akár részidőben vagy időszakosan munkát végez a munkáltató számára, és akinek a foglalkozásával összefüggő sugárvédelemmel kapcsolatosan elismert jogai és kötelezettségei vannak. Önmagát alkalmazó személyt úgy kell tekinteni, mint akire a munkáltató és a munkavállaló kötelezettségei egyaránt érvényesek.
Nagy aktivitású zárt sugárforrás
Olyan zárt sugárforrás, amelynek a gyártó vagy a forgalmazó által kibocsátott műbizonylatán feltüntetett aktivitása eléri, vagy meghaladja a 14. számú mellékletben meghatározott aktivitás értékeket.
Olyan sugárforrás, amelyre nézve nem teljesül a zárt sugárforrás meghatározása.
Optimálási elemzés
A sugárvédelmi intézkedések és műszaki megoldások különböző változatainak összehasonlítása alapján; a legkedvezőbb intézkedés és megoldás kiválasztása a ráfordítások figyelembevételével.
Radioaktív anyag átalakítása
A radioaktív anyag olyan feldolgozása, megmunkálása, amely a radioaktív anyag kémiai és/vagy fizikai formájának átalakításával jár, de az anyag aktivitását és/vagy aktivitás-koncentrációját nem növeli.
Radioaktív anyag előállítása, termelése
Bármely olyan tevékenység, amelynek célja: új sugárforrás előállítása aktiválással vagy természetes radionuklid kinyerése révén.
Bármely anyag, felület vagy személy vagy a környezet szennyeződése radioaktív anyaggal. Az emberi test radioaktív szennyeződése magában foglalja mind a bőr külső, mind a szervezet belső szennyeződését, tekintet nélkül a radionuklid felvétel útvonalára.
Olyan, az atommagjában meghatározott számú neutront és protont tartalmazó atom, amely az atommag nem állandó (instabil) energiaállapotával rendelkezik.
Radionuklid-felvétel
A külső környezetből az emberi testbe kerülő radionuklid(ok) aktivitása.
Részleges ellenőrzés
A hatósági engedélyben meghatározott tevékenység(ek) végzéséhez szükséges személyi és tárgyi feltételek, valamint az engedélyben előírt követelmények érvényesítésének, továbbá a hatályos jogszabályi előírások végrehajtásának ellenőrzése.
Az egyenérték és az effektív dózis speciális egysége:
1 Sv = 1 J kg–1
Radioaktív anyag és olyan készülék vagy berendezés, amely ionizáló sugárzás kibocsátására szolgál.
Sugárterhelésnek kitett munkavállaló
Olyan, akár saját alkalmazásában álló, akár munkáltató számára munkát végző személy, aki az atomenergia alkalmazási körébe eső tevékenységből eredő, olyan szintű sugárterhelésnek van kitéve, amely a népesség tagjaira vonatkozó valamelyik korlátot meghaladó dózist eredményezhet.
Sugárvédelem optimálása
Olyan eljárás, amely révén a sugárforrás tervezése és használata, továbbá az azzal összefüggő tevékenység biztosítja, hogy a sugárterhelés – a dóziskorlátokon belül – az ésszerűen elérhető legalacsonyabb szintű legyen, gazdasági és társadalmi tényezőket is figyelembe véve.
Sugárzási súlytényező
Az elnyelt dózis sugárvédelmi célokra megállapított szorzótényezője (wR), különböző típusú sugárzásoknak a különböző szervek vagy szövetek egészségi állapotára gyakorolt viszonylagos hatásának figyelembevételére. A sugárzási súlytényező leggyakrabban használt értékei az ,,Egyenérték dózis'' címszó alatt találhatók.
Sugárzási veszélyhelyzet
Olyan körülmények fennállása, amelyek a munkavállalókat, a lakosság tagjait vagy a teljes népességet akár részben, akár egészében érintő védelem érdekében, sürgős rendelkezést követelnek meg.
Szabályos (normális) sugárterhelés
Berendezés vagy sugárforrás szabályszerű működési feltételei mellett, várhatóan kapható sugárterhelés, beleértve az esetleges, de még ellenőrzés alatt tartható, kisebb üzemzavarokból eredő sugárterhelést is.
Személyi dózisegyenérték (Hp[d])
A dózisegyenérték a testfelület egy meghatározott pontja alatt d mélységben elhelyezkedő lágy testszövetben. Az ICRU nagy áthatolóképességű sugárzásra vonatkozóan a d=10 mm, gyengén áthatoló sugárzás esetén a d=0,07 mm mélységet ajánlja. A mennyiség egysége: J kg–1, melynek neve: sievert (Sv).
Szennyezettség mentesítés
Anyagokban, az emberi testben vagy azok felületén lévő, továbbá környezeti szennyeződés eltávolítása vagy csökkentése.
Sztochasztikus sugárhatások
Olyan sugárhatások, amelyeknek küszöbdózisuk nincs, előfordulásuk valószínűsége arányos a dózissal, súlyosságuk azonban független a dózistól.
Az engedély kiadásához, illetve a hatósági engedélyben meghatározott tevékenység(ek) végzéséhez szükséges személyi és tárgyi feltételek, valamint az engedélyben előírt követelmények érvényesítésének, továbbá a hatályos jogszabályi előírások végrehajtásának ellenőrzése, célzott sugárvédelmi mérésekkel összekötve.
Természetes sugárforrás
Az ionizáló sugárzás természetes földkérgi vagy kozmikus eredetű forrásai.
Testszöveti súlytényező
A szervre vagy szövetre vonatkozó egyenérték dózis sugárvédelmi célokra megállapított szorzótényezője (wT), a különböző szerveknek, szöveteknek az ionizáló sugárzás sztochasztikus hatásainak előidézésére vonatkozó, viszonylagos érzékenységének figyelembevételére. A testszöveti súlytényező értékei az ,,Effektív dózis'' címszó alatt találhatók.
Radioaktív hulladék végső elhelyezése tárolóban vagy adott helyen, a visszanyerés szándéka nélkül.
Veszélyhelyzeti sugárterhelés
Olyan, önkéntes személyeknek a dóziskorlátok egyikét meghaladó sugárterheléssel járó sugárterhelése, akik
a) veszélyeztetett személyek segítségére szolgáló sürgős intézkedést hajtanak végre;
b) elősegítik népességi csoport(ok) sugárterhelésének megelőzését vagy csökkentését;
c) közreműködnek létesítmény(ek) vagy javak megóvásában.
Cselekvési, beavatkozási, kivizsgálási szint, továbbá az egyéni sugárterhelés feljegyzési szintje. Vonatkoztatási szint bármelyik, a gyakorlati sugárvédelem számára meghatározott mennyiségre nézve előírható.
Olyan forrás, amelynek felépítése – szabályszerű használat mellett – megakadályozza a radioaktív anyagok kijutását a környezetbe.
I. Dóziskorlátok, radon-koncentrációk munkavállalókra vonatkozó cselekvési szintjei
1. Munkavállalókra vonatkozó dóziskorlátok
1.1. Foglalkozási sugárterhelésnek kell tekinteni bármilyen olyan sugárterhelést – amelyet a munkavállaló, a munkáltató felelősségi köréhez tartozó helyzetekben – munkavégzés folyamán kaphat. A foglalkozási sugárterhelés nem tartalmazza az orvosi diagnosztikai és terápiás beavatkozásokból, továbbá az olyan természetes forrásokból származó sugárterheléseket, amelyek nem tartoznak a rendelet hatálya alá vagy a szabályozás alól kivételek.
1.2. 18 éven aluli személyek foglalkozási sugárterheléssel járó munkát nem végezhetnek.
1.3. A foglalkozási sugárterhelésnek kitett munkavállaló munkavégzés során, az alkalmazott mesterséges és fokozott sugárterhelést eredményező természetes forrásokból származó, külső és belső sugárterhelés együttesen, egymást követő 5 naptári évre összegezve nem haladhatja meg a 100 mSv effektív dózis korlátot. Az effektív dózis egyetlen naptári évben sem haladhatja meg az 50 mSv értéket.
Tekintet nélkül az effektív dózisra megszabott fenti korlátra, a szemlencsére vonatkozó évi egyenérték dóziskorlát 150 mSv. A bőrre – bármely 1 cm2 területre átlagolva –, továbbá a végtagokra vonatkozó évi egyenérték dóziskorlát 500 mSv.
1.4. A terhes nőkre, szoptató anyákra és az anyatejet adó nőkre vonatkozó foglalkoztatási tilalmat külön jogszabály állapítja meg.
1.5. Ha a sugárveszélyes létesítmény üzemeltetése vagy ellenőrzése során – a baleset következményeinek elhárításával járó veszélyhelyzetet kivéve – különleges körülmények következtében nem kerülhető el az 1.3. pontban meghatározott dóziskorlátok túllépése, az engedélyes által megnevezett önkéntes személyek számára az esetekre egyedileg meghatározott besugárzási szintek figyelembevételével az OTH különleges sugárterhelést engedélyezhet. A különleges sugárterhelés nem haladhatja meg az évi 50 mSv effektív dózist.
Különleges sugárterhelés időszakosan és csak a következő feltételek fennállása esetén engedélyezhető:
1.5.1. különleges sugárterhelést csak a IV. pont 1.2. alpontjában meghatározott, ,,A'' besorolású személy kaphat;
1.5.2. a különleges sugárterhelés engedélyezésének időtartama legfeljebb 5 év, ugyanazon személyre nem ismételhető;
1.5.3.56 a munkáltatónak vagy engedélyesnek a különleges sugárterhelést előre indokolnia kell, ezt az érintett munkavállalóval közölni kell, továbbá a Sugáregészségügyi Decentrumnak és a foglalkozás-egészségügyi szolgálatnak, valamint az OSSKI-nak be kell jelenteni;
1.5.4. a munkáltató köteles gondoskodni a különleges sugárterheléssel járó műveletekkel kapcsolatos óvintézkedésekről, továbbá a kockázat mértékét köteles ismertetni az érintett munkavállalókkal; a különleges sugárterhelés ellenőrzésére külön dózismérőt is lehet igényelni;
1.5.5. a különleges sugárterhelés nem engedélyezhető fogamzóképes nőkre, tanulókra, illetve gyakornokokra;
1.5.6. a különleges sugárterhelést kapott személy ez ok alapján – beleegyezése nélkül – eredeti munkaköréből nem vonható ki és más munkakörbe nem helyezhető át.
1.6. Veszélyhelyzetben a baleset következményeinek elhárításában részt vevő személy sugárterhelése nem haladhatja meg az 50 mSv effektív dózist. Az érintettek körén belül kivételt képez ez alól a népesség jelentős sugárterhelésének megakadályozásában és életmentésben részt vevő személy. Ebben az esetben törekedni kell arra, hogy a sugárterhelés a 100 mSv effektív dózist, az életmentésben részt vevő személy sugárterhelése a 250 mSv effektív dózist ne haladja meg.
1.6.1. A munkáltató köteles gondoskodni az elhárítási műveletekkel kapcsolatos óvintézkedésekről.
1.6.2. Az elhárításba fogamzóképes nő, tanuló, illetve gyakornok nem vonható be.
2. Munkavállalók radontól származó sugárterhelése
2.1. Ha a munkavállaló a munkavégzés következtében szükségszerűen radon okozta sugárterhelésnek van kitéve, a foglalkozási sugárterhelésre az 1.3. pontban megállapított dóziskorlátokat a radontól származó dózishányad figyelembevételével kell alkalmazni.
2.2. A 2.1. pontban meghatározott feltételektől eltérő körülmények között a természetes forrásoktól származó munkahelyi sugárterhelést szabályos körülmények mellett tartósan fennálló sugárterhelésnek kell tekinteni, amelyre a beavatkozásokkal szemben támasztott követelmények érvényesek. Az ilyen esetekre vonatkozó cselekvési szint 1000 Bq*m–3 radon-koncentráció a levegőben, éves átlagban.
3. Tanulók, gyakornokok
3.1. A 18. életévüket betöltött tanulók, illetve gyakornokok oktatási célból származó, külső és belső összes sugárterhelésének korlátozására az 1.3. pontban meghatározott dóziskorlátokat kell alkalmazni.
A 16. életévüket betöltött, de 18 év alatti tanulók, illetve gyakornokok oktatásból származó összes sugárterhelésének évi effektív dózis korlátja 6 mSv. Tekintet nélkül az effektív dózisra vonatkozó korlátra, a szemlencsére vonatkozó egyenérték dózis korlát évi 50 mSv, a bőrre – bármely 1 cm2 területre átlagolva – és a végtagokra vonatkozó egyenérték dózis korlát évi 150 mSv.
3.2. A 3.1. pontban fel nem sorolt tanulók, illetve gyakornokok sugárterhelésének korlátozására a lakosság tagjaira vonatkozó évi effektív, illetve egyenérték dózis korlátokat kell alkalmazni.
4. A lakosság tagjai
4.1. A lakosság tagjait érő sugárterhelés minden mesterséges forrásból származó, nem foglalkozási és nem orvosi eredetű sugárterhelés.
4.2. A lakosság tagjainak mesterséges forrásokból származó, külső és belső sugárterhelésének összege – az orvosi diagnosztikai és terápiás beavatkozással, a nem foglalkozásszerű betegápolással, az orvosi kutatásban való önkéntes részvétellel járó sugárterhelésen kívül – nem haladhatja meg az évi 1 mSv effektív dózis korlátot.
Különleges körülmények mellett, egyedi évre vonatkozóan, az OTH ennél nagyobb effektív dózis korlátot is engedélyezhet, feltéve, hogy a megnevezett évtől kezdődő 5 egymást követő év folyamán az átlagos egyéni sugárterhelés nem haladja meg az évi 1 mSv effektív dózist.
Tekintet nélkül az egésztestre vonatkozó évi effektív dózis korlátra, a lakosság körében a szemlencsére engedélyezett egyenérték dózis korlát évi 15 mSv, a bőrre vonatkozóan – bármely 1 cm2 területre átlagolva – 50 mSv.
II. Dózismegszorítás
Annak érdekében, hogy egy adott tevékenységből származó, adott és ellenőrzés alatt tartott forrásból eredő foglalkozási vagy a lakosság tagjaira vonatkozó sugárterhelés az ésszerűen elérhető legalacsonyabb szintet jelentősen ne haladja meg, a forrásra vonatkozóan dózismegszorítást kell alkalmazni. Ennek – a dóziskorláton belüli – értékét (a munkavállalókra vonatkozóan tartományát, a lakosság egy csoportjának számára az effektív dózis évi felső határát) az adott forrásra, foglalkozási területre és lakossági csoportra vonatkozóan – a sugáregészségügyi helyzet figyelembevételével – az OTH határozza meg.
3. Az atomenergia alkalmazójának felelősségi köréhez tartozó területen bekövetkező baleset elhárítására, illetve a következmények csökkentésére irányuló intézkedéseket – amennyiben azok az atomenergia alkalmazójának lehetőségeit meghaladják – a munkahelyi baleset-elhárítási és intézkedési tervek (BEIT) tartalmazzák. A nukleáris és radioaktív anyagok vagy radioaktív hulladékok szállítása során bekövetkező rendkívüli esemény következményeinek az elhárítására, illetve csökkentésére irányuló intézkedéseket a külön jogszabályban előírt baleset-elhárítási és intézkedési tervek (BEIT) tartalmazzák. A BEIT-eket az MSSZ-ben vagy külön jogszabályban meghatározott időközönként felül kell vizsgálni, továbbá a végrehajtásba bevont személyekkel a teendőket gyakoroltatni kell.
IV. A sugárterhelés ellenőrzése
1. Foglalkozási sugárterhelés
1.1. Az atomenergia alkalmazójának kötelessége a foglalkozási sugárterhelésnek a sugárzás forrása, a munkavégzés körülményei és az előírások szerinti ellenőrzése.
1.2. A sugárveszélyes munkahelyek munkavállalóit sugárterhelésük ellenőrzése szempontjából két osztályba kell sorolni. Az ,,A'' besorolású munkavállalók azok, akiknél fenn áll a lehetősége annak, hogy az évi effektív dózisa meghaladhatja a 6 mSv értéket, vagy az I. pont 1.3. alpontjában meghatározott szervdózis korlátok bármelyikének 3/10 részét. ,,B'' osztályba kell sorolni minden egyéb munkavállalót.
1.3. Az engedélyes az 1.2. pont alapján sorolja osztályokba a munkavállalókat.
1.4.57 Az ,,A'' besorolású munkavállalók külső forrásból eredő sugárterhelésének személyi dozimetriai ellenőrzése kötelező, és azt a 2. számú függelékben meghatározott előírások szerint kell végezni.
Nyitott radioaktív készítmény szervezetbe kerülésének lehetősége vagy ennek gyanúja esetén az érintett munkavállalók belső sugárterhelését ellenőrizni kell. Az ellenőrzés kötelezettségét a Sugáregészségügyi Decentrum állapítja meg. Az eredmények nyilvántartásának és jelentésének módját, illetve gyakoriságát az MSSZ-ben kell rögzíteni, és az ellenőrzés módját és eredményeit az Országos Személyi Dozimetriai Szolgálatnak (OSSKI) kell megküldeni.
1.5. Olyan munkahelyen, amelynek jellegzetessége vagy elhelyezkedése alapján felmerül a gyanú arra, hogy a természetes sugárforrások jelenléte a munkahelyen vagy annak közvetlen környezetében a munkavállalók sugárterhelésének jelentős növekedéséhez vezet, a radon levegőben mért aktivitás-koncentrációjának, illetve a külső forrásokból származó környezeti dózisegyenérték teljesítménynek a meghatározását a munkáltató elvégezteti. Az ebben különösen érintett munkahelytípusokat és tevékenységet a 2. számú függelék tartalmazza.
1.6. Amennyiben a sugárzási szint mértéke indokolja, a természetes forrásokból származó fokozott sugárterheléssel járó munkahelyeken (2. számú függelék) az OTH elrendeli az egyéni sugárterhelés rendszeres ellenőrzését és meghatározza annak módját.
1.7.58 Olyan létesítményekben, ahol béta- és neutronsugárzásból eredő sugárhatás léphet fel, az érintett munkavállalóknak ebből származó sugárterhelése rendszeres ellenőrzésének kötelezettségét a Sugáregészségügyi Decentrum állapítja meg.
1.8. Engedélyezett különleges sugárterhelésben, sugárbaleset következményeinek elhárításában (veszélyhelyzet) érintett, illetve az ebből eredő, tartósan érvényesülő sugárterhelésnek kitett személyeket személyi dozimetriai ellenőrzés alá kell vonni.
2. A lakosság sugárterhelése
2.1. A lakosság kijelölt vonatkoztatási csoportjában az OTH által előírt gyakorisággal meg kell határozni a sugárterhelés mértékét.
a 2. számú melléklethez
E: Effektív dózis, E
L: Lekötött elnyelt dózis a pajzsmirigyben, D(t)
Védelmi intézkedés | E | L
Elzárkóztatás | 10 mSv, 2 napnál nem hosszabb időszak alatt | –
Kimenekítés | 50 mSv, 1 hétnél nem hosszabb időszak alatt | –
Jódprofilaxis | – | 100 mGy
Beavatkozási szint az áttelepítés
K: kezdeményezésére (effektív dózis)
M: megszüntetésére (effektív dózis)
Az áttelepítés jellege | K | M
Ideiglenes | 30 mSv/hónap | 10 mSv/hónap
Végleges | > 1 Sv/élettartam | –
Az egyéni sugárterhelés rendszeres ellenőrzése
és központi nyilvántartása
1. A külső röntgen- és t-forrásokból származó foglalkozási sugárterhelés rendszeres, központi hatósági személyi dozimetriai ellenőrzését az OSSKI szervezi és végzi.
2. A hatósági ellenőrzést végző laboratóriumnak akkreditációval kell rendelkeznie.
3. Az ellenőrzéshez szükséges dózismérőket (a továbbiakban: személyi dózismérő) az OSSKI szerzi be és adja ki a munkáltató részére. A detektorok kiértékelése – a lehetséges egyéni sugárterhelésektől és az alkalmazott mérési módszertől függően 1–6 havonta – az ellenőrzött munkahely bejelentésében indokolt mennyiségben történik. Az ellenőrzésre bejelentett munkavállaló munkaviszonyának, illetve sugárterhelése ellenőrzésének szünetelése vagy megszűnése esetén a munkáltató köteles a dózismérő kazettát az OSSKI-nak visszaküldeni.
4. A munkáltató a sugárvédelmi szolgálat útján gondoskodik arról, hogy a sugárterhelésük rendszeres hatósági ellenőrzésére kötelezett munkavállalók a dózismérőt megkapják, és a teljes munkaidő, illetve tevékenység időtartama alatt viseljék.
A tevékenységet végző a dózismérőt köteles viselni. Ha a munkavállaló a dózismérőt figyelmeztetés ellenére sem viseli, illetőleg nem rendeltetésszerűen használja, a munkavégzéstől a munkáltató eltiltja.
5. Munkaidőn kívül, illetve a napi sugárveszélyes tevékenység befejezésével a dózismérőt olyan helyen kell tárolni, ahol járulékos (nem a foglalkozás gyakorlása közben kapott) sugárzás nem érheti, a természetes háttérsugárzáson felül. A dózismérő kezelése vagy viselése során nem sérülhet meg és illetéktelenek nem férhetnek hozzá.
6. A sugárvédelmi szolgálat köteles a dózismérőkről nyilvántartást vezetni, amelyben fel kell tüntetni az érintett személyek adatait, a kiadott dózismérő számát, a kiadás illetve a csere és az OSSKI részére való továbbítás napját. Az ellenőrzésre bejelentett létszámban vagy a személyek adataiban bekövetkezett változásokat az OSSKI-nak haladéktalanul be kell jelenteni.
A központi nyilvántartás vezetése érdekében a dózismérőket kísérő űrlapokat az ellenőrzési időszak végén az OSSKI-nak vissza kell küldeni.
7. A sugárvédelmi szolgálat köteles a munkavállalók részére kiadott dózismérőket az előírt ellenőrzési időszak után – baleseti sugárterhelés vagy annak gyanúja, továbbá veszélyhelyzeti sugárterhelés esetén soron kívül, és engedélyezett különleges sugárterhelés esetén – bevonni és jegyzőkönyvvel együtt haladéktalanul az OSSKI-nak megküldeni.
8. Az OSSKI a beküldött dózismérőket értékeli. Az értékelés eredményeként meghatározott mennyiség a személyi dózisegyenérték (Hp(10)). A sugárterhelés kiértékelésekor a dóziskorlátozásban szereplő effektív dózis a személyi dózisegyenértékkel azonosnak tekintendő.
9. Az OSSKI az értékelés eredményét a munkáltatóval közli. Baleseti sugárterhelés vagy annak gyanúja, továbbá veszélyhelyzeti és engedélyezett különleges sugárterhelés esetén az értékelést soron kívül végzi és az ilyen helyzetekben előírt intézkedéseket megteszi.
10. Ha a dózismérő jelzése, illetve az abból becsült dózis szabálytalan besugárzás vagy a dózismérőt viselő személy indokolatlan, a 2 mSv effektív dózist elérő, de a hatósági kivizsgálási szint 6 mSv alatti sugárterhelésének gyanújára ad okot, erről az OSSKI értesíti az engedélyest. A munkáltató a tényleges személyi sugárterhelés megállapítása és nyilvántartása, valamint – ha szükséges – a sugárvédelmi feltételek javítása érdekében a sugárvédelmi szolgálat bevonásával az eset munkahelyi kivizsgálásáról és az esetleges személyi felelősség megállapításáról intézkedik. Ennek eredményéről az OSSKI-t tájékoztatja.
11. A béta-, illetőleg neutron- sugárterhelésnek kitett személyek esetén a személyi dozimetriai mérésekről, a jóváhagyott MSSZ-nek megfelelően az engedélyes gondoskodik.
12. A béta- és neutron-sugárterhelésből eredő mérését végző laboratóriumnak akkreditációval kell rendelkeznie.
13. A bétadózis-mérés eredményeként meghatározott mennyiség a személyi dózisegyenérték (Hp(0,07)). A sugárterhelés kiértékelésekor a dóziskorlátozásban szereplő bőr- és szemlencse egyenérték dózis a személyi dózisegyenértékkel azonosnak tekintendő.
14. A neutrondózis-mérés eredményeként meghatározott mennyiség a személyi dózisegyenérték (Hp(10)). A sugárterhelés kiértékelésekor a dóziskorlátozásban szereplő effektív dózis a személyi dózisegyenértékkel azonosnak tekintendő.
15. A belső sugárterhelésnek kitett személyek esetén a megfelelő dozimetriai mérésekről, a jóváhagyott MSSZ-nek megfelelően az engedélyes gondoskodik.
16. A belső sugárterhelés vizsgálatát végző laboratóriumnak akkreditációval kell rendelkeznie.
17. A belső sugárterhelés vizsgálat eredményét lekötött effektív dózisban kell megadni. Belélegzéssel és lenyeléssel felvett valamennyi radionuklid lekötött effektív dózisát összegezni kell.
18. A béta- neutron- és belső dozimetriai eredményeket a 19. pontban meghatározott központi nyilvántartás vezetése érdekében, a munkahelyre előírt rendszerességgel közölni kell az OSSKI-val.
19.59 Az OSSKI Országos Személyi Dozimetriai Szolgálata az ionizáló sugárzás hatásának kitett munkakört ellátó munkavállalókról, beleértve a külső munkavállalókat is, központi elektronikus nyilvántartást vezet. A munkahelyi sugárvédelmi szolgálat kötelessége, hogy az ionizáló sugárzás hatásának kitett munkavállalók adataiban beállt változásokat – beleértve a foglalkoztatás megkezdését, a munkakör esetleges megváltozását, valamint megszüntetését – az OSSKI központi nyilvántartása számára 15 munkanapon belül bejelentse. A bejelentés írásban vagy elektronikusan teendő meg. A bejelentésben a munkavállaló következő személyi adatait kell feltüntetni: munkavállaló neve, neme, állampolgársága, születési neve, anyja neve, születés helye (ország, település), dátuma, társadalombiztosítási azonosító jele (nem magyar állampolgárságú külföldi munkavállalók esetén az útlevél száma). Az ellenőrző hatóság a központi nyilvántartás számára az adatszolgáltatási kötelezettség teljesülését ellenőrzi.
A hatósági személyi dozimetriai ellenőrzéshez kötött munkakört ellátó munkavállalók esetén a nyilvántartás összegzi a külső és belső besugárzásoktól eredő dózisokat.
Az engedélyezett különleges sugárterheléseket a szabályos körülmények mellett kapott sugárterhelésektől elkülönítve kell nyilvántartani.
A hatósági személyi dozimetriai ellenőrzés eredményeit az ellenőrzött munkavállaló sugárveszélyes munkájának végétől, illetve az ellenőrzés megszűnésétől számított 50 éven át meg kell őrizni a központi nyilvántartásban.
20.60 Az ötéves dózisösszegzés valamennyi ellenőrzött személynél ugyanazon naptári időszakra vonatkozik. Az első öt éves dózisösszegzési időszak az e rendelet hatálybalépését követő év első napján kezdődik.
21.61 A munkahely sugárvédelmi szolgálata köteles a dozimetriai eredményeket a munkavállaló sugárveszélyes munkájának időtartama alatt, továbbá annak megszűnését követő 50 éven át megőrizni. A munkáltató változása esetén a sugárterhelések adatainak megőrzése a jogutód felelőssége. Felszámolási vagy a végelszámolási eljárás megkezdésekor a nyilvántartásokat és bizonylatokat be kell szolgáltatni a Sugáregészségügyi Decentrumnak.
22. A személyi dozimetriai ellenőrzés vagy az egyéni sugárterhelés munkahelyi méréseken alapuló becslésének eredményét az érintett munkavállaló kérésére a munkáltatónak hozzáférhetővé kell tennie.
23. A munkáltató beszerzi az általa ellenőrzésre bejelentett munkavállaló beleegyező nyilatkozatát arról, hogy a személyi dozimetriai ellenőrzés adatait az OSSKI nyilvántartsa, és azt a külön jogszabályban meghatározott feltételek alapján kezelje.
24.62 Ha a munkavállaló nyilvántartott személyi dózisának a növekménye meghaladja a 6 mSv effektív dózist egy ellenőrzési időszakban, vagy az adott naptári év folyamán összegzett dózisa a 20 mSv effektív dózist, az OSSKI haladéktalanul értesíti a Sugáregészségügyi Decentrumot. A Sugáregészségügyi Decentrum helyszíni hatósági ellenőrzést tart, az ellenőrzés alapján intézkedik, és erről értesíti az OSSKI-t.
25. Ha a munkavállaló adott év során összegeződő sugárterhelése az engedélyezett bármelyik szerv-dózis korlát 3/10-ét túllépi, a 23. pont szerinti hatósági vizsgálatot kell lefolytatni.
26. A személyzet egyéni sugárterhelését ellenőrizni kell akkor is, ha a sugárterhelés természetes forrásokból ered. Ilyen munkahelyek, tevékenységek, illetve foglalkozási csoportok a következők:
26.2. olyan felszíni munkahelyek, ahol természetes radioaktív anyagokat tartalmazó kőzetek, ásványok és egyéb anyagok aprítása, őrlése, feldolgozása, dúsítása, szállítása, továbbá az előállított termékek tárolása, csomagolása fokozott sugárterheléshez vezethet;
26.3. interkontinentális légi járatokon vagy nagy magasságban hajózó polgári légiszemélyzet.
3. számú melléklet a 16/2000. (VI. 8.) EüM rendelethez
A sugárvédelmi minősítés követelményei
1. Az atomenergia alkalmazási körében használt berendezés, eszköz (a továbbiakban: termék) sugárvédelmi minőségi bizonyítványa csak akkor adható ki, ha a termék
a) megfelel a rávonatkozó szabványban vagy más dokumentációban foglalt sugárvédelmi előírásoknak, és megfelel az egészséget nem veszélyeztető, biztonságos munkavégzés követelményeinek,
b) a termékhez a vonatkozó sugárvédelmi előírásokat is tartalmazó magyar nyelvű felhasználói utasítást vagy kézikönyvet mellékelnek,
c) a termék kísérő dokumentációjából, a műszaki azonosító adatokat, a termék sugárvédelmi felépítése és működésének biztonsági feltételei megállapíthatóak,
2.64 A termék sugárvédelmi minősítési eljárását megalapozó szakvélemény megszerzését az előállító, a forgalmazó vagy a felhasználó az OTH-nál az e mellékletben található adatlap kitöltésével kezdeményezheti.
3. A terméket ismételten minősíttetni kell, ha a korábban minősített terméken olyan szerkezeti vagy anyagváltoztatást hajtottak végre, ami a termék sugárvédelmi felépítését és/vagy biztonsági rendszereit érintette. A terméket akkor is újra kell minősíttetni, ha a termék ajánlott alkalmazási köre módosul.
4. Az OTH kezdeményezésére vagy a felhasználó kérésére a termék annak megállapítása céljából is felülvizsgálható, hogy a sorozatban gyártott, illetőleg forgalmazott termék továbbra is rendelkezik-e a minősített alaptípus jellemzőivel. Az OTH a szabvány előírások változása után is kezdeményezheti az érintett termék felülvizsgálatát.
5.65 A 4. § (1) bekezdése szerinti OSSKI szakvélemény megrendeléséhez csatolni kell a gyártó CE megfelelőségi nyilatkozatát (Declaration of Conformity), orvostechnikai eszköz esetén egy bejegyzett testület (notified body) tanúsítványát arról, hogy a gyártó teljes körű minőségügyi rendszert alkalmaz, a berendezés részletes műszaki-technikai specifikációját, valamint a berendezés magyar nyelvű kezelési utasítását.
Adatszolgáltatás sugárvédelmi minősítés iránti kérelemhez
1. A kérelmező megnevezés, címe: ..........
2. Az eszköz, berendezés, típusa, megnevezése, gyártója:
3. A sugárforrás típusa: ..................
4. A sugárforrás jellemző értékei (névleges csőparaméterek, illetve max. betölthető aktivitás) .....................
1. Magyar nyelvű felhasználói kézikönyv
2. Technikai, műszaki specifikáció
4. számú melléklet a 16/2000. (VI. 8.) EüM rendelethez66
Sugárvédelmi képzés és továbbképzés
Az atomenergia alkalmazása körében szervezett munkavégzés, valamint bármely egyéb jogviszony alapján végzett munkatevékenységet végzőket a tevékenység jellegéből fakadó kockázat mértékétől függően az alábbi fokozatú sugárvédelmi vizsgaköteles
– képzésben és
– ötévenként továbbképzésben kell részesíteni.
A fenti körbe nem tartozó, olyan létesítmények vezetősége és munkavállalói, ahol leginkább előfordulhat, hogy gazdátlan sugárforrásokat találnak vagy dolgoznak fel (így különösen fémhulladék-telepek és fémhulladék újrahasznosító üzemek), valamint a jelentősebb szállítási csomópontok (így különösen a határvámhivatalok) vezetősége és munkavállalói alapfokú sugárvédelmi képzésen vehetnek részt, a munkáltató kérése alapján.
1. Alapfokozatú sugárvédelmi képzésre kötelezettek, akik
sugárveszélyes tevékenységhez kapcsolódó munkakört töltenek be, de sugárforrással nem dolgoznak.
2. Bővített fokozatú sugárvédelmi képzésre kötelezettek, akik
a) az ionizáló sugárzást alkalmazó ipari, orvosi, radiológiai munkaterületen – beleértve a nyitott, vagy zárt sugárforrást felhasználókat is – dolgoznak, a sugárforrást önállóan kezelik, illetőleg ilyen munkakört felügyelnek,
b) ionizáló sugárforrást esetenként alkalmazó egészségügyi munkahelyen dolgoznak.
3. Átfogó fokozatú sugárvédelmi képzésre kötelezettek, akik
a) az ionizáló sugárzás fokozott sugárterhelés kockázatával járó önálló, továbbá vezető munkakörben dolgoznak, illetőleg ilyet felügyelnek, vagy sugárbiztonsági szempontból ellenőriznek,
d) a sugárveszélyes munkahelyek hatósági ellenőrzését végző személyeknek,
e) sugáregészségügyi és sugárvédelmi szakértői tevékenységet folytatóknak,
f) bővített vagy ennél magasabb fokú sugárvédelmi tanfolyamokon oktatnak és vizsgáztatnak,
g) nukleárisbaleset-elhárítás területén intézkedési joggal felruházott vezetők, akik veszélyhelyzetben végzett tevékenységekre adhatnak utasítást.
4.67 Oktatást az végezhet (a továbbiakban: Oktató), aki ezt a tevékenységét a külön jogszabály alapján az egészségügyi államigazgatási szervnek bejelentette.
5. A sugárvédelmi képzés, továbbképzés díjköteles. Az oktatással kapcsolatos költségeket az engedélyesnek kell viselnie.
6. A vizsgáztatást az Oktató végzi, de vizsgán az OTH által kijelölt képviselőnek mindig részt kell vennie. Az OTH képviselő vizsgáztatásban való részvétele díjköteles. A vizsgáztatással kapcsolatos költségeket az Oktatónak kell viselnie.
7. A vizsga teljesítését az Oktató által kiadott Bizonyítvány igazolja. A Bizonyítványnak a tanfolyam fokozatát ezen belül a vizsgázók tevékenységének szakágazatát (egészségügy, ipar, kutatás), valamint a tematika által meghatározott részletes szakágazatot (tevékenységi kör) és a vizsgázók adatait kell tartalmaznia. A Bizonyítvány kiállítása nem díjköteles, annak költségei a vizsgáztatással kapcsolatos költségek részét képezik.
1. Alap fokozatú sugárvédelmi továbbképzésre kötelezettek, az I.1. pontban meghatározott személyek.
2. Bővített fokozatú sugárvédelmi továbbképzésre kötelezettek, az I.2. pontban meghatározott személyek.
3. Átfogó fokozatú sugárvédelmi továbbképzésre kötelezettek, az I.3. pontban meghatározott személyek.
4. Továbbképzés vonatkozásában is az I.4–7. pontban foglaltakat kell alkalmazni.
1. A sugárvédelmi képzettség a felsőoktatási intézmény graduális és a szakirányú képzési szakjain is megszerezhető, amennyiben az I.4. pontban foglaltakat figyelembe véve, az I.2. fokozatú engedélyezett képzés folyik.
2. A vizsgáztatás az I.6–7. pont szerint hajtandó végre.
IV. Az oktatás szakmai követelményei
1. Sugárfizikai alapismeretek min. 2 óra
2. Alapfokú sugárvédelmi ismeretek min. 4 óra
3. Konzultáció min. 2 óra
Bővített fokozatú
1. Sugárfizikai és dozimetriai ismeretek min 4 óra
2. Sugárbiológiai ismeretek min. 2 óra
3. Sugárvédelmi ismeretek, dóziskorlátok, hatósági ellenőrzés rendszere min. 12 óra
4. Nukleárisbaleset-elhárítási ismeretek min. 2 óra
5. Gyakorlat min. 2 óra
6. Konzultáció min. 4 óra
Átfogó fokozatú
1. Sugárfizikai ismeretek min. 6 óra
2. Sugárbiológiai ismeretek min. 6 óra
3. Sugárvédelmi ismeretek dóziskorlátok, hatósági ellenőrzés rendszere, sugárbalesetek, sugársérültek ellátása min. 18 óra
5. Gyakorlat min. 4 óra
5. számú melléklet a 16/2000. (VI. 8.) EüM rendelethez
A munkahelyi sugárvédelem alapvető előírásai
1.1. Az atomenergia alkalmazásával kapcsolatos munkahelyi sugárvédelmet a sugárzás természetének és a sugárterhelés mértékének ismeretére, a sugárvédelem optimálásának végrehajtására kell alapozni.
1.2. A sugárveszélyes munkavégzés feltételeit úgy kell megállapítani, hogy a munkát végzők és a környezetben élők (tartózkodók) sugárterhelése a 2. számú mellékletben meghatározott dózis korlátokat ne haladja meg, és a sugárvédelem optimált legyen.
1.3. Az engedélyesnek minden lehetséges intézkedést meg kell tennie annak érdekében, hogy a munkavállalók szabályos sugárterhelése, valamint az esetleges sugárterhelés kockázata – a gazdasági tényezők figyelembevételével – az ésszerűen elérhető legkisebb legyen.
1.4. Az engedélyes gondoskodik a biztonságos munkavégzés e rendeletben és hatósági engedélyben előírt tárgyi és személyi feltételeinek teljesítéséről, a szükséges biztonsági berendezésekről, az ionizáló sugárzás elleni védőeszközökről, a berendezések és eszközök hatékonyságának ellenőrzéséről, valamint a sugárvédelmi műszerek működőképességéről, kalibrációjáról és hitelesíttetéséről.
1.5. A munkavállaló köteles betartani az MSSZ, valamint a hatósági engedélyek előírásait.
1.6. A sugárveszélyes munka végzéséhez egyidejűleg legalább két munkavállaló jelenléte szükséges, akik közül legalább az egyik megfelelő szakmai és sugárvédelmi képesítéssel rendelkezik. Ez a személy felelős a sugárvédelmi előírások betartásáért. Röntgen felvételezést és átvilágítást egy – megfelelő szakmai és sugárvédelmi képzettségű – munkavállaló is végezhet.
1.7. Radioaktív anyagokról (készítményekről) a külön jogszabályban előírt nyilvántartást kell vezetni.
1.8. Radioaktív anyagot (készítményt) magyar nyelvű műbizonylat nélkül forgalmazni nem lehet.
1.9. Radioaktív anyagot (készítményt) használaton kívül elzárva, engedélyezett tárolóhelyen kell tartani. A tárolóhely külső hozzáférhető felületén a környezeti dózisegyenérték teljesítmény a 20 mSv/h értéket nem haladhatja meg.
1.10. Radioaktív anyag tárolására, illetve a radioaktív hulladék átmeneti tárolására fokozattan tűz-, robbanás- és korrózióveszélyes hely nem jelölhető ki.
2. A munkahelyek besorolása
2.1. A munkahelyen az engedélyes ellenőrzött, illetve felügyelt területet jelöl ki.
2.2. Ellenőrzött terület az a munkaterület,
a) ahol a tevékenységből adódóan az évi egyéni sugárterhelés meghaladhatja az 1 mSv effektív dózist, illetve a szemlencse, a bőr és a végtagok esetében a 2. számú melléklet 1.3. bekezdésében meghatározott egyenérték dózis korlátok 1/10-ét, vagy
2.3. Ellenőrzött területen a szabályos sugárterhelés korlátozásának, és az esetleges sugárterhelés valószínűségének csökkentése érdekében, illetve radioaktív szennyeződés terjedésének megakadályozása céljából a következő különleges sugárvédelmi intézkedéseket és biztonsági előírásokat be kell tartani:
2.3.1. az ellenőrzött terület határait egyértelműen kell kijelölni;
2.3.2. az ellenőrzött területre való bejutást ellenőrizni kell, illetve az illetéktelen bejutást meg kell akadályozni;
2.3.3. a bejáratot a sugárveszélyre utaló jelzéssel és felirattal, valamint a munkaterület, illetve munkahely megnevezésével kell ellátni;
2.3.4. a munkaterület – a telepített röntgen-laboratórium kivételével – műszeres sugárvédelmi ellenőrzését – a sugárzás típusának, a sugárveszély mértékének megfelelő módon – biztosítani kell;
2.3.5. ellenőrzött területen csak az atomenergia alkalmazásával összefüggő tevékenység végezhető, és csak a tevékenységekhez szükséges eszköz vagy anyag tartható, kivéve az ipari radiográfiát, ahol indokolt esetben időben elkülönítve más jellegű anyagvizsgálatok is végezhetők;
2.3.6. azokon a munkahelyeken, ahol fennáll annak a lehetősége, hogy a külső sugárterhelés az évi 6 mSv effektív dózist meghaladja, a 2. számú melléklet 2. számú függelékének 3. pontjában megjelölt személyi dózismérő mellett, a helyszínen leolvasható személyi dózismérőt vagy hang-, illetve fényjelzést adó egyéni dózisszintjelzőt is használni kell. Ezek beszerzéséről a munkáltató gondoskodik.
2.4. Felügyelt terület az a munkaterület, ahol a 2.3. pontban meghatározott különleges sugárvédelmi intézkedések és biztonsági szabályok alkalmazására szabályos körülmények között nincs szükség. A felügyelt területen is rendszeres sugárvédelmi ellenőrzést kell tartani.
2.5. A felügyelt terület minimális követelményrendszerét az MSSZ tartalmazza, a következők figyelembevételével:
2.5.1. a sugárvédelmi szolgálat döntésétől függően a felügyelt terület bejáratát a sugárveszélyre utaló jelzéssel és felirattal, a munkaterület valamint a munkahely megnevezésével el kell látni;
2.5.2. a sugárvédelmi szolgálat döntésétől függően, a munkahelyen előforduló sugárzás(ok) mérésére alkalmas, hitelesített sugárvédelmi műszer(eke)t kell beszerezni;
2.5.3. a sugárvédelmi szolgálat döntésétől függően, a munkahelyen végezhető tevékenységek, a tárolható eszközök, anyagok köre korlátozható;
2.5.4. ahol a felügyelt területen belül tartósan 20 mSv/h-nál nagyobb dózisegyenérték-teljesítmény, vagy rövid idejű besugárzásnál besugárzásonként 50 mSv-nál nagyobb dózisegyenérték fordulhat elő, de az ellenőrzött területté nyilvánítás nem indokolt, a területet határolással és a sugárveszélyre utaló jelzések elhelyezésével úgy kell megjelölni, hogy a területre véletlenül ne lehessen belépni;
2.5.5. a felügyelt területen belül az állandó tartózkodásra szolgáló helyeken a dózisegyenérték-teljesítmény bármely két órára vonatkozó átlaga nem haladhatja meg a 2,5 mSv/h értéket.
2.6. Az ellenőrzött és a felügyelt terület kijelölésének feltételeit rendszeresen felül kell vizsgálni. Változás esetén a terület besorolását, illetve a területen érvényes előírásokat módosítani kell.
2.7. A munkaterületek besorolása és a követelményrendszer betartatása az engedélyes kötelezettsége. Az engedélyes döntésétől függően a besorolás és a követelményrendszer kidolgozásába sugárvédelmi szakértő(ke)t, illetve szakértői testülete(ke)t kell bevonni.
3. Zárt radioaktív sugárforrással vagy röntgencsővel működő műszerrel, berendezéssel végzett munkák alapvető előírásai
3.1. A zárt radioaktív sugárforrással vagy röntgencsővel működő műszer, berendezés (a továbbiakban: berendezés) használatának feltétele, hogy műleírása, gépkönyve, az érvényben lévő sugárvédelmi előírásoknak megfelelő magyar nyelvű kezelési utasítást is tartalmazzon.
3.2. Nagyjavítást, átalakítást követően a berendezés csak bizonylatolt sugárvédelmi mérés után vehető használatba. A röntgenberendezést minden olyan változást követően, amely a sugárnyaláb elnyelt dózisteljesítményét megnövelheti vagy az alkalmazott sugárvédelmi reteszrendszert, árnyékolást megváltoztatja, az újbóli üzemszerű alkalmazás előtt sugárvédelmi méréseknek kell alávetni. A sugárvédelmi mérés elvégzése, vagy elvégeztetése a javítást, átalakítást végző feladata, aki a mérések eredményeit jegyzőkönyvben rögzíti és ezt az engedélyes rendelkezésére bocsátja. Ha az a jegyzőkönyvben foglaltak alapján szükséges, az engedélyesnek új sugárvédelmi előírásokat kell kidolgoznia, illetőleg a tevékenységet újból engedélyeztetnie kell.
3.3. A zárt sugárforrások zártságát, illetőleg felületi tisztaságát használatba vétel előtt a gyártó, ezt követően az MSSZ-ben meghatározott időközönként és módon, az engedélyes e tevékenység végzésére engedéllyel rendelkezővel ellenőrizteti.
3.4. A radioaktív sugárforrás zártságát veszélyeztetni (pl. nem rendeltetésszerű mechanikai behatással, hevítéssel stb.) nem szabad.
3.5. Zárt sugárforrás magyar nyelvű műbizonylatának eredeti példányát a sugárforrás végleges elhelyezéséig az engedélyes őrzi.
3.6.68 Berendezést lejárt felhasználási idejű sugárforrással üzemeltetni, vagy lejárt felhasználási idejű sugárforrást használni tilos. A felhasználási idő a szolgálati időhöz igazodik. Ha a gyártó nem határozza meg a szolgálati időt, az első felhasználási időt az OSSKI szakvéleménye alapján a Sugáregészségügyi Decentrum állapítja meg.
A Sugáregészségügyi Decentrum által megállapított első felhasználási idő maximális időtartama 15 év. A felhasználási idő 1 évnél nem régebbi zártságvizsgálat és az OSSKI szakvéleménye alapján legfeljebb 5 évvel ismételten meghosszabbítható.
Ipari folyamatok méréstechnikai feladatait ellátó telepített berendezések zárt sugárforrásai esetében a meghosszabbításokkal kiterjesztett felhasználási idő időtartama legfeljebb 25 év, kivéve a 30 évnél hosszabb felezési idejű sugárforrásokat, amelyek legfeljebb 30 évig használhatók fel.
Különleges esetekben, illetve biztonsági elemzés alapján az OSSKI egyedi felhasználási időt is javasolhat.
3.7. A sugárforrást a besugárzás végeztével állandó tároló helyére kell juttatni. A biztonságba helyezés megtörténtéről a kezelőnek sugárzásméréssel meg kell győződnie.
3.8.69 Az engedélyes gondoskodik a használatból kivont zárt sugárforrás végleges tárolóhelyre szállításáról vagy a szállítóhoz való visszajuttatásról. Az elszállítást jelenteni kell a Sugáregészségügyi Decentrumnak és a radioaktív anyagok központi nyilvántartójának.
3.9.70 Radioaktív anyagot tartalmazó hordozható berendezést használaton kívül elzárva kell tartani. A 7. számú melléklet Függeléke szerinti III A. besorolású hordozható műszerek kivételével a hordozható radioizotópos berendezések tárolása csak engedélyezett izotóptárolóban történhet.
3.10.71 Zárt radioaktív sugárforrás elvesztését vagy eltűnését haladéktalanul jelenteni kell a Sugáregészségügyi Decentrumnak, amely azt OSKSZ-nak, továbbá az ORFK-nak jelenti.
3.11.72 Nagy aktivitású zárt sugárforrás esetében a gyártó vagy a forgalmazó köteles gondoskodni az alábbiakról:
a) a sugárforrás rendelkezzen a gyártó vagy – ha a sugárforrást az Európai Unión kívülről hozzák be az Európai Unió valamely tagállamába – a szállító által a sugárforráshoz és a sugárforrástartóhoz rendelt egyedi azonosító sorszámmal;
b) az a) pont szerinti sorszám a sugárforrásra és a sugárforrástartóra legyen vésve vagy bélyegezve, amennyiben az egyedi azonosító sorszám vésése vagy bélyegzése nem lehetséges, vagy többször használatos szállítótartály kerül alkalmazásra sugárforrástartóként, a sugárforrástartó legalább a sugárforrás jellegéről adjon tájékoztatást;
c) a sugárforrástartó és – amennyiben megvalósítható – a sugárforrás a sugárveszélyre figyelmeztető megfelelő jelzéssel legyen ellátva, amennyiben nem lehet a sugárforrást megfelelő jelzéssel ellátni, írásbeli tájékoztatást kell adni ennek indokáról;
d) fénykép készítése a sugárforrás típusáról és a sugárforrástartó típusáról.
4. Nyitott radioaktív készítményekkel végzett munkák alapvető előírásai
4.1. Nyitott radioaktív készítményekkel kapcsolatos rendszeres munkavégzés, továbbá nyomjelzés-technikai, mezőgazdasági vizsgálat, kísérlet esetén a radioaktív anyaggal kapcsolatos előkészítő művelet csak izotóplaboratóriumban végezhető.
4.2. Az izotóplaboratórium kialakításának és felszerelésének biztosítania kell a külső és a belső sugárterhelés elleni védelmet.
4.3. Az izotóplaboratórium kialakításával és felszerelésével kapcsolatos követelmények alapvetően a felhasznált radioaktív izotóp aktivitásától, fajtájától és a felhasználás, illetve a végzett műveletek típusától függnek.
4.4.73 Nyitott radioaktív készítmény izotóplaboratóriumon kívüli felhasználását vizsgálati típusonként kell megtervezni és engedélyeztetni. Az ismételt vizsgálatot be kell jelenteni a Sugáregészségügyi Decentrumnak.
4.5. Az izotóplaboratórium kialakításakor azt a munkaterületet, ahol radioaktív izotóppal kapcsolatos műveletet végeznek és a munkavégzésre létesített egyéb munkaterületeket egymástól elválasztva kell elhelyezni.
4.6. Nyitott radioaktív izotópot felhasználó munkahely bútorzatának, felszerelési tárgyainak, padlózatának és falainak kiválasztásánál, illetve kialakításánál követelmény a szennyezettségtől való mentesíthetőség.
4.7. Porlódással, párolgással járó művelet elszívófülkében, illetve szárazkamrában végezhető.
4.8. Az engedélyes gondoskodik arról, hogy az izotóplaboratóriumból ellenőrizetlenül radioaktív anyag ne kerüljön ki.
4.9. Az izotóplaboratóriumban keletkező radioaktív hulladékokat osztályozva kell összegyűjteni, és gondoskodni kell a hulladék lebomlásig vagy elszállításig történő tárolásáról.
4.10. Az MSSZ nyitott izotópokkal kapcsolatos munkavégzésre vonatkozó sugárvédelmi előírásait a sugárvédelmi szolgálat az alábbiak figyelembevételével határozza meg:
4.10.1. Az izotóplaboratórium területén azt a munkaterületet, ahol a munkavégzés el nem hárítható következményeként a környezeti dózisegyenérték teljesítmény időlegesen meghaladhatja a 20 mSv/h értéket, az erre utaló figyelemfelkeltő táblával kell ellátni.
4.10.2. A laboratóriumban egyszerhasználatos eszközöket kell használni, amennyiben ez nem növeli meg indokolatlanul a keletkező radioaktív hulladék mennyiségét.
4.10.3. Minden sugárveszélyes munkahelyet el kell látni az ott felhasznált izotópok fajtájának és aktivitásának, valamint az elvégzendő feladatoknak megfelelő, sugárvédelmi célokat szolgáló munkaeszközökkel, egyéni védőeszközökkel, dekontamináló anyagokkal és magyar nyelvű kezelési utasítással rendelkező sugárvédelmi mérőműszerekkel.
4.10.4. Abban az izotóplaboratóriumban, ahol nagy a radioaktív belső szennyeződés veszélye, a munkavállalók személyi ellenőrzését a belső szennyeződés vizsgálatával is ki kell egészíteni. A vizsgálat szükségességét és módszerét MSSZ határozza meg.
4.10.5. Radioaktív anyag belégzését vagy lenyelését, vagy ennek gyanúját a munkavállaló a munkahelyi sugárvédelmi megbízottnak és a munkahely vezetőjének haladéktalanul bejelenti.
4.10.6. Az egyéni védőfelszerelés viselése – az MSSZ-ben rögzített módon – kötelező.
4.10.7. Ellenőrzött területen a radioaktív izotóppal kapcsolatos munkavégzés körén kívül eső tevékenységet végezni (pl. étkezni, kozmetikai készítményt használni), illetve a munkavégzéssel össze nem függő tárgyat bevinni, ott tárolni nem lehet.
4.10.8.74 Radioaktív anyagok, illetve készítmények nyilvántartását úgy kell kialakítani, hogy az alapján követhető legyen a radioaktív anyagokkal kapcsolatos minden művelet, az anyag részét vagy egészét hol és milyen körülmények között tárolják. A hiányt a Sugáregészségügyi Decentrumnak külön jogszabály alapján be kell jelenteni.
4.10.9. A 65 napnál rövidebb felezési idejű radioaktív hulladékot a laboratórium köteles az átmeneti hulladéktárolóban tárolni mindaddig amíg az radioaktív hulladéknak minősül.
4.10.10. Az átmeneti hulladéktárolóban lévő anyagokon fel kell tüntetni a hulladék jellegét, az izotóp fajtáját, a benne lévő aktivitás becsült értékét és a leadás (elhelyezés) dátumát.
4.10.11. Nyitott radioaktív készítményt felhasználó laboratóriumban mentesítő készletet kell készenlétben tartani, amiről az engedélyes gondoskodik a laboratórium munkaterületeinek, a munkavállalók létszámának, a felhasznált radioaktív készítmények aktivitásának és fajtájának figyelembevételével.
4.10.12. A mentesítő készletet a munkaterület közelében, könnyen elérhető, felirattal megjelölt helyen kell tárolni, és használatára a munkavállalókat ki kell oktatni. A készlet csak a szennyezettség – mentesítésére használható.
4.10.13. A munkahely falainak, padlójának, felszerelésének szennyeződése esetén a szennyezett felületek közvetlen mentesítése – a munkahelyi sugárvédelmi megbízott irányításával – az ott dolgozó munkavállalók feladata.
4.10.14. Ha a szennyeződés a tevékenység megszűnését követően derül ki, a mentesítés és a mentesítés eredményességét igazoló inaktívvá nyilvánítási eljárás kezdeményezése a szennyezett terület tulajdonosának kötelezettsége.
4.10.15. A baleset során bekövetkező veszélyhelyzet elhárítását, illetve a szennyezettség felszámolását megfelelő, a 2. számú mellékletben meghatározott sugárvédelmi szakismeretekkel rendelkező szakember irányítja.
6. számú melléklet a 16/2000. (VI. 8.) EüM rendelethez
Az MSSZ tartalmazza:
1. a sugárvédelmi szolgálat szervezetének leírását és feladatait a 8. számú melléklet figyelembevételével;
2. a munkavállalók külső és belső sugárterhelésének ellenőrzésére vonatkozó követelményeket, ezek gyakoriságát és módját;
3. a létesítmény vezetőinek a sugárvédelemmel kapcsolatos feladatait;
4. a sugárveszélyes munkahelyen dolgozó munkavállalók jogait és kötelezettségeit;
5. a sugárveszélyes munkaterületek és munkakörök leírását, a munkavállalók sugárvédelmi besorolását (A vagy B besorolás), az adott munkakörök betöltéséhez szükséges szakirányú és sugárvédelmi jellegű képzettséget a 4. számú melléklet figyelembevételével;
6. a sugárveszélyes tevékenység(ek) technológiai leírását;
7. az ellenőrzött, illetve felügyelt terület követelményrendszerét;
8. a zárt sugárforrások zártságvizsgálatának rendjét;
9. a sugárforrások tárolási, kezelési rendjét;
10. a felületi szennyezettség ellenőrzése, a radioaktív hulladékok kezelése módját, ezek nyilvántartásának rendjét;
11. a biztonsági rendszerek, személyi védőeszközök, sugárvédelmi műszerek, személyi dózismérők kezelésére, viselésére, karbantartására, hitelesítésére vonatkozó előírásokat;
12. a nyilvántartások vezetési és a bizonylatok megőrzési rendjét, a hatóságok részére történő bejelentési kötelezettség teljesítésének rendjét;
13. mindazon ismereteket, amelyeket a biztonságos munkavégzéshez helyileg ismerni kell;
14. a balesetelhárítási és intézkedési tervet (BEIT), amely tartalmazza az esetleg előálló rendkívüli esemény elhárításának, kezelésének – ideértve a sugársérültek vagy arra gyanús személyek helyszínen történő egézségügyi ellátását –, intézkedési lehetőségeinek, illetve kötelezettségeinek rendjét, valamint annak meghatározását, hogy a BEIT-et milyen időközönként kell felülvizsgálni és gyakoroltatni a végrehajtásba bevont személyekkel;
15. annak meghatározását, hogy milyen időközönként szükséges az MSSZ felülvizsgálata;
16. több szervezeti egységből álló létesítmény esetén az MSSZ mellékletét képezi az egyes szervezeti egységek munkahelyi sugárvédelmi szabályzata.
17. Nukleáris létesítményeknél az 5, 6., 13., 14. és 16. pontban leírtakat, vagy az MSSZ-nek kell tartalmaznia, vagy abban hivatkozni kell sugárvédelmi hatósággal jóváhagyatott külön dokumentumokra.
7. számú melléklet a 16/2000. (VI. 8.) EüM rendelethez
Az engedélyező hatóságok ellenőrző tevékenysége
2.76 Az OTH és a Sugáregészségügyi Decentrumok döntenek a teljes körű ellenőrzés gyakoriságáról, figyelembe véve a létesítmény, tevékenység veszélyességét:
Kiemelt létesítmények ellenőrzési gyakorisága 1 év
I. kategória, ellenőrzés gyakorisága 1 év,
II. kategória, ellenőrzés gyakorisága 3 év,
III. A és B kategória, ellenőrzés gyakorisága 5 év.
3. A létesítmények, tevékenységek kategorizálását e melléklet függeléke tartalmazza.
4.77 A Sugáregészségügyi Decentrumok ellenőrző tevékenységgel kapcsolatos feladatai:
a) illetékességi területükön nyilvántartják és a 2. pont szerinti gyakorisággal teljeskörűen ellenőrzik a létesítményeket, tevékenységeket;
b) azoknál a létesítményeknél, tevékenységeknél, ahol a teljes körű ellenőrzés gyakorisága a 2 évet meghaladja, félidőben illetékességi területükön részleges ellenőrzést végeznek.
a 7. számú melléklethez
Az atomenergiát alkalmazó munkahelyek/tevékenységek besorolása az ellenőrzési gyakoriság megállapításához
A) Berendezések, illetve munkahelyek
1. Orvosi és állatorvosi röntgen munkahelyek
1.1. Röntgenterápia I.
1.2. Röntgendiagnosztika II.
1.3. Fogröntgen III B.
1.4. Csontsűrűségmérő
a) alkar vizsgáló (radioizotópos is) III A.
b) egésztest vizsgáló II.
2. Orvosi terápiás (zárt sugárforrások) munkahelyek
2.1. Teleterápia I.
2.2. Brachyterápia (afterloading) I.
2.3. Brachyterápia (tűzdeléses) II.
3. Gyorsító munkahelyek
3.1. Orvosi terápia I.
3.2. Ipari, mezőgazdasági technológia I.
3.3. Kutatás, oktatás I.
4. Ipari radiográfiai munkahelyek
4.1. Durvaszerkezeti ipari röntgen II.
4.2. Laboratóriumi gamma radiográfia II.
4.3. Helyszíni gamma radiográfia I.
4.4. Csomagvizsgáló III A.
5. Ipari és mezőgazdasági besugárzó berendezések (37 TBq felett)
5.1. Száraztárolós, panoráma típus I.
5.2. Vizesakna-tárolós, panoráma típus I.
5.3. Száraztárolós, önárnyékolt (laboratórium) I.
5.4. Panoráma típusú, tárolós és besugárzás egyaránt vízben I.
6. Zárt sugárforrással működő ipari mérő és szabályozó berendezések
6.1. Szintkapcsoló, szintmérő, határérték jelző III A.
6.2. Vastagságmérő III A.
6.3. Felületi tömegmérő II.
6.4. Sűrűségmérő III A.
6.5. Nedvességtartalommérő III A.
6.6. Terepi kéziműszer (szonda) II.
6.7. Munkahelyi kéziműszer III A.
7. Geofizikai mérés (karotázs) II.
8. Anyag- és finomszerkezet vizsgáló munkahelyek
8.1. Röntgensugaras anyag- és finomszerkezet vizsgáló III A.
8.2. Neutronsugaras anyagösszetétel meghatározó II.
8.3. Izotópos anyagösszetétel meghatározó III A.
8.4. Gázkromatográf III A.
8.5. Egyéb nukleáris mérőeszköz II.
9. Orvosi és alacsony szintű izotóplaboratórium
9.1. In vitro izotóp diagnosztika, alacsony szintű kutató és oktató laboratórium II.
9.2. In vivo izotóp diagnosztika I.
9.3. Izotópterápia I.
10. Ipari izotóplaboratóriumok
10.1. C-szintű izotóplaboratórium II.
10.2. B-szintű izotóplaboratórium I.
11. Egyéb sugárforrásokat alkalmazó munkahelyek
11.1. Elektron, illetve ionsugaras berendezés III A.
11.2. Sztatikus töltések eliminálása (töltés leszedés) II.
11.3. Kalibráló sugárforrás III A.
11.4. Füstjelző III A.
12. Kiemelt létesítmények
12.1. Atomerőmű
12.2. Kísérleti és tanreaktor
12.3. Uránbánya
12.4. Radioaktív hulladéktároló
12.5. A-szintű izotóplaboratórium
12.6. Kiégett fűtőelem tároló
1. Gyártás, előállítás
1.1. Zárt sugárforrás I.
1.2. Zárt radioaktív készítményt tartalmazó berendezés, műszer, eszköz II.
1.3. Röntgenberendezés II.
2. Radioaktív készítmények tárolása (ahol csak tárolási engedély van) II.
3. Különféle tevékenységek (karbantartás, szerelés, hitelesítés-kalibrálás)
3.1. Röntgenszerviz II.
3.2. Füstérzékelő szerelés II.
3.3. Műszerhitelesítés (kalibrálás) II.
3.4. Zárt sugárforrást tartalmazó berendezés helyszíni karbantartása, beleértve a zártságvizsgálatot is II.
4. Nyitott radioaktív készítmények izotóp laboratóriumon kívüli alkalmazása II.
5. Radioaktív anyagok csomagolása kereskedelmi forgalomba való hozatal céljából II.
6. Radioaktív készítmények szállítása II.
7. Radioaktív hulladékok elszállítása és elhelyezésre való előkészítése a hulladék keletkezési helyszínén I.
8. számú melléklet a 16/2000. (VI. 8.) EüM rendelethez
A sugárvédelmi szolgálat feladatai
1. A létesítmény – e rendelet szerinti – hatósági engedélyeinek nyilvántartása, szükség esetén megújításának vagy módosításának, a tevékenység megszüntetése esetén pedig visszavonásának kezdeményezése.
2. A sugárveszélyes munkahelyen dolgozók
2.1. oktatásának megszervezése, valamint az oktatásban való részvétel nyilvántartása;
2.2. munkaköri alkalmassági orvosi vizsgálatának szervezése és nyilvántartásának vezetése;
2.3. személyi sugárterhelése ellenőrzésének megszervezése és eredményének nyilvántartása.
3. A radioaktív anyag igényléséhez való hozzájárulás, az anyag átvétele, felhasználásának ellenőrzése, eltávolításának megszervezése és ezek nyilvántartása. A nyilvántartást a szolgálat ellenőrzéskor a sugáregészségügyi hatóságnak bemutatja.
4. A radioaktív anyag munkahelyi (telephelyi) szállításának ellenőrzése.
5. Új sugárveszélyes eljárás, módszer bevezetésekor az erre vonatkozó sugárvédelmi előírások kidolgozása, illetve kidolgoztatása, sugárvédelmi szempontból hozzájárulás az új eljárás alkalmazásához.
6. Gondoskodás a sugárvédelmi célokat szolgáló készülékek és eszközök folyamatos karbantartásáról és külön jogszabályban előírt rendszeres hitelesíttetéséről, kalibrálásáról.
7. A munkaterület esetleges radioaktív szennyeződésének (MSSZ által meghatározott rendszerességgel történő) ellenőrzése és a szennyezettség-mentesítés irányítása.
8. Ha a szükséges intézkedés a sugárvédelmi szolgálat feladatkörét meghaladja, a sugárvédelmi hiányosság vagy mulasztás jelentése – megoldási javaslattal kiegészítve – a szervezeti egység, illetőleg a létesítmény vezetőjének.
9. Rendkívüli esemény esetén eljárás a BEIT szerint.
10. A radioaktív hulladékok gyűjtésének, tárolásának és kezelésének felügyelete, a munkahelyről, szervezeti egységből eltávolított szilárd, valamint a kibocsátott légnemű és folyékony anyagok radioaktivitásának ellenőrzése és nyilvántartása.
11. A sugárvédelmet érintő javítási, karbantartási munkákat követő mérések, mérési jegyzőkönyvek nyilvántartása.
12. A létesítmény környezetének sugárvédelmi szempontból történő ellenőrzése.
13. Részvétel a sugárveszélyes munkahelyek munkavédelmi szemléjén és a hatósági ellenőrzésen.
14. Hatóságokkal való kapcsolattartás, részükre adatszolgáltatás.
15. Az e rendeletben és más jogszabályban előírt bejelentési kötelezettség teljesítése.
16. Mindazon sugárvédelmi feladat ellátása, amelyet jogszabály, az MSSZ, vagy a létesítmény vezetője írásban a szolgálat feladatkörébe utal.
9. számú melléklet a 16/2000. (VI. 8.) EüM rendelethez
Közúti szállítóeszközökre vonatkozó sugárvédelmi követelmények
1. Nem engedményes küldeménydarabok szállításánál a szállítóeszközt el kell látni olyan felszerelési tárgyakkal, (kötéltartó állványok, kötelek, ,,sugárveszély'' felirattal kiegészített tárcsajelzések stb.), amelyek biztosítják, hogy
– baleset vagy a jármű más, műszaki okokra visszavezethető, várhatóan 1 órát meghaladó mozgásképtelensége, továbbá
– a rakomány elmozdulása vagy megsérülése esetén a helyszínt a 20 mSv/h dózisteljesítményű helyeken úgy körül lehessen keríteni, hogy oda személyek véletlenül ne léphessenek be.
2. Minden olyan szállítóeszközön, amelyik nem engedményes küldeménydarabot szállít, olyan hiteles sugárzásmérőt kell üzemeltetni (készenlétben tartani), amelyik alkalmas a küldeménydarab környezetében a dózisteljesítmény mérésére.
3. Csomagolatlan, felületén radioaktív anyaggal szennyezett tárgy és folyékony halmazállapotú, ipari csomagolásban lévő radioaktív anyag kizárólag olyan eszközzel szállítható, amelyik rakterének belső határoló felületei könnyen dekontaminálható anyaggal vannak borítva.
4. Folyékony halmazállapotú, ipari csomagolásban lévő radioaktív anyag szállításához a szállító eszközt el kell látni a szállított folyadék térfogatának felitatásához elegendő nedvszívó anyaggal, gumikesztyűkkel, továbbá a felitatásra alkalmazott anyagok tárolásához elegendő számú és térfogatú műanyag zsákkal (zacskóval), valamint ezek lezárására alkalmas eszközökkel.
5. Folyékony halmazállapotú, ipari csomagolásban lévő radioaktív anyag kizárólag olyan eszközzel szállítható, amelynél a raktér és az utastér elkülönített, illetve külön egységet képez.
10. számú melléklet a 16/2000. (VI. 8.) EüM rendelethez
Adatszolgáltatás engedélykérelemhez
1. A kérelmező megnevezése, címe.
2. Az üzemeltető megnevezése, címe.
3. Sugárvédelmi megbízott(ak) és helyettesének neve, munkaköri beosztása, szakmai végzettsége, sugárvédelmi képzettsége.
4. A kérelmező telephelyeinek, illetve szervezeti egységeinek megnevezése, címe (ahol a tevékenységet végzi).
5. Az engedélyezni kért tevékenység(ek) felsorolása:
– létesítmény létesítése / üzemeltetése / átalakítása;
– radioaktív anyag tárolása / felhasználása / átalakítása;
– berendezés, készülék előállítása / üzemeltetése – karbantartása – / átalakítása, javítása;
– létesítmény / tevékenység megszüntetése.
6. Az engedélyezni kért
6.1. radioaktív anyag vagy zárt sugárforrás fajtájának, aktivitásának (legnagyobb aktivitásának) és felhasználásának ismertetése;
tevékenységet szolgáló berendezés, készülék leírása, megnevezése, gyártója, típusa sugárvédelmi minősítésének száma;
6.2. ionizáló sugárzást létrehozó berendezés, készülék megnevezése, gyártója, típusa és sugárvédelmi minősítésének száma.
7. A sugárterhelés lehetőségével járó munkakörök megnevezése, a tevékenységet végzők száma, szakmai és sugárvédelmi képzettsége.
8. Az alkalmazni kívánt sugárvédelmi mérőkészülékek és berendezések felsorolása.
9. Tevékenységi engedély kérelmezett területi hatálya (15. § szerint).
10. Létesítmény létesítési engedély kérelemhez az 1–8. pontban foglaltakat és a sugárvédelmi és sugárbiztonsági tervet is csatolni kell.
11. Amennyiben az atomenergia alkalmazási körébe tartozó anyagok, berendezések és létesítmények tulajdonjoga megszerzésének speciális feltételeiről, birtoklásuk, üzembentartásuk bejelentésének rendjéről szóló kormányrendelet rendelkezései alapján szükséges, a tulajdon- illetve birtokváltozást igazoló okirat egy példányát az engedélykérelemhez csatolni kell.
11. számú melléklet a 16/2000. (VI. 8.) EüM rendelethez79
12. számú melléklet a 16/2000. (VI. 8.) EüM rendelethez80
1.81 HM Állami Egészségügyi Központ, Budapest
4.82 Fővárosi Önkormányzat Egyesített Szent István és Szent László Kórház
13. számú melléklet a 16/2000. (VI. 8.) EüM rendelethez83
14. számú melléklet a 16/2000. (VI. 8.) EüM rendelethez84
A nagy aktivitású zárt sugárforrások küszöbaktivitás értékeit az alábbi táblázat tartalmazza.
Elem (Atomszám)
Aktivitás szintje (Bq)
Szelén (34)
Sr-90a
Palládium (46)
Pd-103a
Cs-137a
Tallium (81)
Ra-226b
Pu-238a
Am-241b
a Az aktivitás-szint magában foglalja a 10 napnál rövidebb felezési idejű származék nuklidok aktivitását is.
b Berilliumos neutronforrásokat tartalmaz.
1 A 4. § a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg, e módosító rendelet 18. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-je után indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
2 A 4. § (1) bekezdése a 10/2011. (III. 30.) NEFMI rendelet 15. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
3 Az 5. § (1) bekezdése a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 12. §-a szerint módosított szöveg, e módosító rendelet 18. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-je után indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
4 A 6. § a 21/2012. (IV. 4.) NEFMI rendelet 28. §-ával megállapított szöveg.
5 A 8. § (3) bekezdése a 10/2011. (III. 30.) NEFMI rendelet 15. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
6 A 8. § (6) bekezdését a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 2. §-a iktatta be, e módosító rendelet 18. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-je után indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
7 A 9. § (3) bekezdését a 21/2012. (IV. 4.) NEFMI rendelet 29. §-a iktatta be.
8 A 10. § (2) bekezdése a 47/2003. (VIII. 8.) ESZCSM rendelet 20. § (5) bekezdésének c) pontjával megállapított, a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 13. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 18. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-je után indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
9 A 11. § (1) bekezdése a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító rendelet 18. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-je után indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
10 A 11. § (2) bekezdése a 21/2012. (IV. 4.) NEFMI rendelet 30. §-ával megállapított szöveg.
11 A 11. § (4) bekezdése a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 3. § (2) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító rendelet 18. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-je után indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
12 A 11. § (5) bekezdése a 47/2003. (VIII. 8.) ESZCSM rendelet 20. § (5) bekezdésének e) pontjával megállapított szöveg.
13 A 12. § (2) bekezdése az 1/2009. (I. 30.) EüM rendelet 3. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
14 A 12. § (3) bekezdését a 47/2003. (VIII. 8.) ESZCSM rendelet 20. § (4) bekezdése b) pontjának ba) alpontja hatályon kívül helyezte, újonnan az 1/2009. (I. 30.) EüM rendelet 3. § (2) bekezdése iktatta be. A (3) bekezdés a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 12. §-a szerint módosított szöveg, ez utóbbi módosító rendelet 18. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-je után indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
15 A 12. § (4) bekezdése az 1/2009. (I. 30.) EüM rendelet 3. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
16 A 12. § (5) bekezdését az 1/2009. (I. 30.) EüM rendelet 3. § (6) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
17 A 13. § a 47/2003. (VIII. 8.) ESZCSM rendelet 20. § (5) bekezdésének g) pontjával megállapított szöveg.
18 A 14. § (1) bekezdésének felvezető mondata a 47/2003. (VIII. 8.) ESZCSM rendelet 20. § (5) bekezdésének h) pontjával megállapított szöveg.
19 A 14. § (1) bekezdésének b) pontja a 47/2003. (VIII. 8.) ESZCSM rendelet 20. § (4) bekezdése b) pontjának bb) alpontja szerint módosított szöveg.
20 A 14. § (1a) bekezdését a 21/2012. (IV. 4.) NEFMI rendelet 31. §-a iktatta be.
21 A 14. § (3) bekezdése a 47/2003. (VIII. 8.) ESZCSM rendelet 20. § (5) bekezdésének i) pontjával megállapított, a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 12. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 18. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-je után indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
22 A 14. § (4) bekezdését a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 13. §-a hatályon kívül helyezte, e módosító rendelet 18. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-je után indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
23 A 15. § a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 4. §-ával megállapított, a 10/2011. (III. 30.) NEFMI rendelet 15. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
24 A 16. § (2) bekezdését a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 44. § (2) bekezdés 72. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 5. §-a iktatta be. Ez utóbbi módosító rendelet 18. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-je után indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
25 A 16. § (3) bekezdése a 21/2012. (IV. 4.) NEFMI rendelet 32. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
26 A 16. § (5) bekezdését a 21/2012. (IV. 4.) NEFMI rendelet 32. § (2) bekezdése iktatta be.
27 A 17. § (2) bekezdését a 47/2003. (VIII. 8.) ESZCSM rendelet 20. § (4) bekezdése b) pontjának bc) alpontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 6. § (1) bekezdése iktatta be. Ez utóbbi módosító rendelet 18. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-je után indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
28 A 17. § (3) bekezdése a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 6. § (2) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító rendelet 18. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-je után indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
29 A 18. §-t a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 13. §-a hatályon kívül helyezte, e módosító rendelet 18. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-je után indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
30 A 19. § a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 12. §-a szerint módosított szöveg, e módosító rendelet 18. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-je után indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
31 A 20. § (1) bekezdése a 47/2003. (VIII. 8.) ESZCSM rendelet 20. § (4) bekezdése b) pontjának bd) alpontja szerint módosított szöveg.
32 A 20. § (2) bekezdése a 10/2011. (III. 30.) NEFMI rendelet 15. § (2) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
33 A 21. § a 47/2003. (VIII. 8.) ESZCSM rendelet 20. § (5) bekezdésének k) pontja szerint módosított szöveg.
34 A 21. § (2) bekezdése a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 7. §-ával megállapított szöveg, e módosító rendelet 18. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-je után indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
35 A 22. § a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 8. §-ával megállapított szöveg, e módosító rendelet 18. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-je után indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
36 A 22. § (2) bekezdése a 21/2012. (IV. 4.) NEFMI rendelet 33. §-ával megállapított szöveg.
37 A 23. § (1) bekezdése a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 9. §-a szerint módosított szöveg, e módosító rendelet 18. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-je után indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
38 A 23. § (3) bekezdése a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 13. §-a szerint módosított szöveg, e módosító rendelet 18. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-je után indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
39 A 23. § (4) bekezdése a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 12. §-a szerint módosított szöveg, e módosító rendelet 18. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-je után indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
40 A 24. § (1) bekezdése a 47/2003. (VIII. 8.) ESZCSM rendelet 20. § (5) bekezdésének k) pontja szerint módosított szöveg.
41 A 24. § (2) bekezdése a 47/2003. (VIII. 8.) ESZCSM rendelet 20. § (5) bekezdésének k) pontja szerint módosított szöveg.
42 A 24. § (3) bekezdése a 21/2012. (IV. 4.) NEFMI rendelet 34. §-ával megállapított szöveg.
43 A 24. § (4) bekezdését a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 13. §-a hatályon kívül helyezte, e módosító rendelet 18. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-je után indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
44 A 24. § (5) bekezdése a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 10. §-ával megállapított szöveg, e módosító rendelet 18. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-je után indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
45 A 25. § a 21/2012. (IV. 4) NEFMI rendelet 35. §-ával megállapított szöveg.
46 A 26. § új (2) bekezdését a 64/2005. (XII. 22.) EüM rendelet 2. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (2)–(5) bekezdés számozását (3)–(6) bekezdésre változtatta.
47 A 26. § eredeti (2) bekezdésének számozását (3) bekezdésre változtatta a 64/2005. (XII. 22.) EüM rendelet 2. §-a.
48 A 26. § eredeti (3) bekezdésének számozását (4) bekezdésre változtatta a 64/2005. (XII. 22.) EüM rendelet 2. §-a.
49 A 26. § eredeti (4) bekezdésének számozását (5) bekezdésre változtatta a 64/2005. (XII. 22.) EüM rendelet 2. §-a.
50 A 26. § eredeti (5) bekezdésének számozását (6) bekezdésre változtatta a 64/2005. (XII. 22.) EüM rendelet 2. §-a.
51 A 28. § a 64/2005. (XII. 22.) EüM rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
52 A 29. §-t az 1/2009. (I. 30.) EüM rendelet 3. § (6) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
53 A 30. § (3)–(4) bekezdését a 47/2003. (VIII. 8.) ESZCSM rendelet 20. § (4) bekezdése b) pontjának bf) alpontja hatályon kívül helyezte.
54 A 30. § (5)–(6) bekezdését a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 5. §-ának 178. pontja hatályon kívül helyezte.
55 Az 1. számú melléklet II. pontja a 64/2005. (XII. 22.) EüM rendelet 4. §-a szerint módosított szöveg.
56 A 2. számú melléklet I. fejezetének 1.5.3. pontja a 47/2003. (VIII. 8.) ESZCSM rendelet 20. § (5) bekezdésének k) pontja szerint módosított szöveg.
57 A 2. számú melléklet IV. fejezetének 1.4. pontja a 47/2003. (VIII. 8.) ESZCSM rendelet 20. § (5) bekezdésének k) pontja szerint módosított szöveg.
58 A 2. számú melléklet IV. pont 1.7. alpontja a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 11. § (1) bekezdésével megállapított, a 10/2011. (III. 30.) NEFMI rendelet 15. § (3) bekezdése, a 21/2012. (IV. 4.) NEFMI rendelet 37. §-a szerint módosított szöveg.
59 A 2. számú melléklet 2. számú függelék 19. pontja a 21/2012. (IV. 4.) NEFMI rendelet 36. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
60 A 2. számú melléklet 2. számú függelék 20. pontja a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 11. § (2) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító rendelet 18. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-je után indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
61 A 2. számú melléklet 2. számú függelékének 21. pontja a 47/2003. (VIII. 8.) ESZCSM rendelet 20. § (5) bekezdésének k) pontja, a 21/2012. (IV. 4.) NEFMI rendelet 36. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
62 A 2. számú melléklet 2. számú függelék 24. pontja a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 11. § (3) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító rendelet 18. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-je után indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
63 A 3. számú melléklet 1. pont d) alpontját a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 13. §-a hatályon kívül helyezte, e módosító rendelet 18. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-je után indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
64 A 3. számú melléklet 2. pontja a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 12. §-a szerint módosított szöveg, e módosító rendelet 18. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-je után indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
65 A 3. számú melléklet 5. pontja a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 11. § (4) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító rendelet 18. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-je után indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
66 A 4. számú melléklet a 64/2005. (XII. 22.) EüM rendelet 5. §-a szerint módosított szöveg.
67 A 4. számú melléklet I. rész 4. pontja a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 11. § (5) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító rendelet 18. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-je után indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
68 Az 5. számú melléklet 3.6. pontja a 21/2012. (IV. 4.) NEFMI rendelet 36. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
69 Az 5. számú melléklet 3.8. pontja a 64/2005. (XII. 22.) EüM rendelet 6. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
70 Az 5. számú melléklet 3.9. pontja a 21/2012. (IV. 4.) NEFMI rendelet 36. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
71 Az 5. számú melléklet 3.10. pontja a 47/2003. (VIII. 8.) ESZCSM rendelet 20. § (5) bekezdésének k) pontja szerint módosított szöveg.
72 Az 5. számú melléklet 3.11. pontját a 64/2005. (XII. 22.) EüM rendelet 6. § (2) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 9. § (2) bekezdését.
73 Az 5. számú melléklet 4.4. pontja a 47/2003. (VIII. 8.) ESZCSM rendelet 20. § (5) bekezdésének k) pontja szerint módosított szöveg.
74 Az 5. számú melléklet 4.10.8. pontja a 47/2003. (VIII. 8.) ESZCSM rendelet 20. § (5) bekezdésének k) pontja szerint módosított szöveg.
75 A 7. számú melléklet 1. pontját a 10/2011. (III. 30.) NEFMI rendelet 15. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte.
76 A 7. számú melléklet 2. pontja a 47/2003. (VIII. 8.) ESZCSM rendelet 20. § (4) bekezdése b) pontjának bg) alpontja szerint módosított szöveg.
77 A 7. számú melléklet 4. pontja a 47/2003. (VIII. 8.) ESZCSM rendelet 20. § (5) bekezdésének n) pontjával megállapított szöveg.
78 A 7. számú melléklet 5. pontját a 47/2003. (VIII. 8.) ESZCSM rendelet 20. § (4) bekezdése b) pontjának bh) alpontja hatályon kívül helyezte.
79 A 11. számú mellékletet a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 44. § (2) bekezdés 72. pontja hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 45. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
80 A 12. számú melléklet a 64/2005. (XII. 22.) EüM rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
81 A 12. számú melléklet 1. pontja a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 11. § (7) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító rendelet 18. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-je után indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
82 A 12. számú melléklet 4. pontja a 44/2009. (XII. 18.) EüM rendelet 11. § (8) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító rendelet 18. § (1) bekezdése alapján a 2010. január 1-je után indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
83 A 13. számú mellékletet az 1/2009. (I. 30.) EüM rendelet 3. § (6) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
84 A 14. számú mellékletet a 64/2005. (XII. 22.) EüM rendelet 8. §-a iktatta be.