text:
Egyesület Alapszabálya. /egységes szerkezetbe foglalva a március 31-én kelt Alapszabállyal/ - PDF
Egyesület Alapszabálya. /egységes szerkezetbe foglalva a március 31-én kelt Alapszabállyal/
Download "Egyesület Alapszabálya. /egységes szerkezetbe foglalva a 2008. március 31-én kelt Alapszabállyal/"
1 Egyesület Alapszabálya /egységes szerkezetbe foglalva a március 31-én kelt Alapszabállyal/ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Az Egyesület neve: Energetikai Szakkollégium Egyesület (továbbiakban: Egyesület) Az Egyesület rövid neve: ESZK Egyesület Székhelye: 1111 Budapest, Műegyetem Rakpart 3. D. ép. 208/A Működése kiterjed az ország, de elsősorban Budapest területére. Egyesület idegen nyelvű neve: Student Association of Energy 1. Az egyesület közhasznú szervezetként működik, és ennek megfelelően kéri nyilvántartásba vételét. Kiadásait tagdíjakból, valamint természetes- és jogi személyek adományaiból, pályázati úton elnyert forrásokból fedezi. AZ EGYESÜLET CÉLJA 2.1.) Az Egyesület önkormányzati elven működő társadalmi szervezet. Az Egyesület jogi személy ) Az Egyesület célja: Az Egyesület elsősorban az ifjúság energetikai ismereteinek bővítését, tudományos, szakmai és általános tájékozottságának bővítését, a szakmai kultúra terjesztését tekinti céljának. Ennek keretében: Előadásokat, üzemlátogatások, szakmai gyakorlatokat szervez, Részt vesz fiatal szakemberek tudományos és gyakorlati képzésében és továbbképzésében, segíti őket a nemzetközi szakmai vérkeringésbe bekerülni, Támogatja a hazai műszaki felsőoktatást, Hazai és nemzetközi konferenciákat, fórumokat szervez, Tagjai hazai és nemzetközi konferenciákon képviselik az iparágat, Energetikai szakértői és véleményezési tevékenységet végez, Tanulmányi és szakmai munka elismerésére és ösztönzésére pályázatokat ír ki, Együttműködik a tevékenységi körét érintő más állami és társadalmi szervezetekkel, valamint egyesületekkel és keresi az együttműködési lehetőséget a hasonló célokat valló külföldi szervezetekkel, valamint egyesületekkel, Ápolja az energetika, mint tudományág szakmai és kulturális örökségét, Az Egyesület feladatainak végrehajtására munkacsoportokat hozhat létre, megbízhatja az Egyesületet, annak tagjait azok önálló ellátásával. Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról közhasznú szervezetekről szóló évi CLXXV. törvény pontjával összhangban az Egyesület az alábbi közhasznú tevékenységeket végzi:2 2 1) tudományos tevékenység, kutatás (Közfeladat megnevezése: Együttműködés a középtávú tudomány-, technológia- és innováció-politikai stratégia kialakításában. Közfeladatot előíró jogszabály: évi CXXXIV. tv. a kutatás-fejlesztésről és a technológiai innovációról 5. (3) 2) nevelés és oktatás, képességfejlesztés, ismeretterjesztés, (Közfeladat megnevezése: Együttműködés Köznevelési intézmény alapításában és fenntartásában. Közfeladatot előíró jogszabály: évi CXC. törvény a nemzeti köznevelésről 2. (3) ) 3) kulturális tevékenység, (Közfeladat megnevezése: Közösségi kulturális hagyományok, értékek ápolásának/ művelődésre szerveződő közösségek tevékenységének/ a lakosság életmódja javítását szolgáló kulturális célok megvalósításának támogatása; művészeti intézmények/lakossági művészeti kezdeményezések, önszerveződések támogatása, a művészi alkotó munka feltételeinek javítása, a művészeti értékek létrehozásának, megőrzésének segítése, Kulturális szolgáltatás, nyilvános könyvtári ellátás biztosítása, filmszínház, előadó-művészeti szervezet támogatása, a kulturális örökség helyi védelme, a helyi közművelődési tevékenység támogatása. Közfeladatot előíró jogszabály: évi XX. tv. a helyi önkormányzatok és szerveik, a köztársasági megbízottak, valamint egyes centrális alárendeltségű szervek feladat- és hatásköreiről 121. a)-b), évi CLXXXIX. tv. Magyarország helyi önkormányzatairól 13. (1) 7.) AZ EGYESÜLETI TAGSÁG KELETKEZÉSE Az egyesületi tagság formái: 3.1.) rendes tag 3.2.) pártoló tag 3.3.) tiszteletbeli tag Az Egyesület alapító tagjainak névsorát az alapszabály 1.sz. melléklete tartalmazza ) Az Egyesület rendes tagja minden olyan magyar és külföldi természetes személy, aki az Egyesület alapszabályában meghatározott célkitűzéseivel egyetért, és azt magára nézve kötelezőnek elfogadja, kötelezettséget vállal az egyesületi célok megvalósítása érdekében történő közreműködésre, az Egyesület Szervezeti és Működési Szabályzatában meghatározott kötelezettségei teljesítésére és a tagdíj megfizetésére. 3.2.) Az Egyesület pártoló tagja lehet az a magyar és külföldi természetes vagy jogi személy, aki az Egyesület céljaival egyetért, adományaival, munkájával segíti az Egyesület tevékenységét. A pártoló tag az Egyesület tevékenységében nem köteles az aktív tagokkal azonos módon részt venni. A pártoló tag tagdíj fizetésére nem köteles. A pártoló tag a Taggyűlésen tanácskozási joggal részt vehet, szavazati joga nincs, tisztségviselővé nem választható. 3.3.) Az Egyesület tiszteletbeli tagja lehet az érintett személy írásbeli hozzájárulásával az, aki az Egyesület munkájában, céljainak megvalósításában kiemelkedő és/vagy példamutató tevékenységet fejt ki, vagy fejtett ki, vagy jelentős támogatást nyújtott, illetve ilyen támogatás megszerzésében hathatósan közreműködött, továbbá az alapszabályban foglalt célok megvalósítását személyes tekintélyével, illetőleg tevékenységével jelentős mértékben elősegíti vagy elősegítette, és erre tekintettel az Egyesület Taggyűlése az Egyesület tiszteletbeli tagjává megválasztja. A tiszteletbeli tag a Taggyűlésen tanácskozási joggal részt vehet, szavazati joga nincs, tisztségviselővé nem választható, tagdíjat nem fizet. 18 év alatti személy csak törvényes képviselője hozzájárulásával lehet tag.3 3 3.4.) A tagsági viszony létrejötte: a) az egyesületi rendes tag felvételére, továbbá pártoló tagsági viszony elfogadására erre vonatkozó írásbeli kérelem és a tagsági viszonyból fakadó kötelezettségek elfogadására tett írásbeli nyilatkozat alapján kerülhet sor. b) tagfelvétel a rendes- és pártoló tagság tekintetében a Vezetőség hatásköre. A tagfelvételről a kérelem benyújtását követő vezetőségi ülésen kell dönteni. A döntésről a kérelmezőt írásban kell értesíteni. A Vezetőség tagfelvételt illető döntése esetében a soron következő Taggyűlést tájékoztatni kell. A tagfelvétel elutasítása esetén a kérelmező az elutasítás kézhezvételétől számított 30 napon belül a Taggyűléshez fordulhat. A Taggyűlés a rá vonatkozó határozatképesség és határozathozatal szerint jár el. A Taggyűlés a rendelkezésre álló okiratok alapján határoz. c) a tiszteletbeli tagság a Taggyűlés erről hozott határozatával keletkezik. A tiszteletbeli tagságra a Vezetőség tesz javaslatot a Taggyűlésnek. TAGSÁGI VISZONY MEGSZŰNÉSE 4. Az egyesületi rendes és pártoló tagsági viszony megszűnik: az Egyesület jogutód nélküli megszűnésével a tag halálával a tag kilépésével a tag kizárásával Kilépés: A tag egyoldalú írásbeli nyilatkozata alapján történik, melyet az Egyesület elnökéhez kell benyújtani. A tagsági viszony a kilépési nyilatkozat címzetti kézhezvételének napjával szűnik meg. Kizárás: Az Egyesület Vezetőségének javaslatára a Taggyűlés erre vonatkozó határozatával a tagot az Egyesületből kizárhatja minden olyan esetben, amikor a tag magatartása, életvitele az Egyesülettel szembeni kötelezettségek súlyos megszegése miatt ez szükségessé válik. Kizárhatja tagjai közül különösen azt az egyesületi tagot: akinek magatartása, tevékenysége az Egyesület céljainak megvalósítását veszélyezteti az Egyesület rovására jelentős jogsértést követ el az egyesületi tevékenységével kapcsolatban az Egyesületnek kárt okoz aki az önként vállalt, illetőleg az Egyesület alapszabálya, Taggyűlése által meghatározott tagi kötelezettségének előzetes írásbeli, a kizárás jogkövetkezményeire is figyelmeztető felhívás ellenére nem tesz eleget aki a tagdíjfizetési kötelezettségének írásbeli felhívás ellenére tartósan nem tesz eleget. (legalább egy éves tagdíjfizetési hátraléka keletkezik) A tiszteletbeli tagsági viszony megszűnik: az Egyesület jogutód nélküli megszűnésével a tag halálával lemondással A kizárási eljárás: A kizárásra a Vezetőség tesz javaslatot.4 4 A kizárást megelőzően a tagot meg kell hallgatni. Ismertetni kell vele a terhére rótt magatartást, lehetőséget kell adni arra, hogy védekezését is előterjessze. A meghallgatást a Vezetőség részéről erre esetileg felkért 3 tagú bizottság végzi. A meghallgatásról jegyzőkönyvet kell felvenni, melyben meg kell jelölni a kifogásolt magatartást, a tag védekezését, valamint meg kell jelölni mindkét fél részéről az üggyel kapcsolatos bizonyítékokat. A meghallgatás elrendelésétől számított 30 napon belül az eljárás anyagát és a bizottság javaslatát a Vezetőség elé kell terjeszteni. A Vezetőség a javaslatot soron kívül, de legfeljebb 30 napon belül köteles megtárgyalni és határozni arról, hogy a meghallgatott tag védekezését és a bizonyítékokat mérlegelve a kizárási javaslat Taggyűlés elé terjesztését mellőzi, vagy a kizárásról történő döntéshozatalra összehívja e a Taggyűlést. A kizárási eljárás anyagát a Taggyűléssel ismertetni kell, és az arra alapos okot adó tényeket, bizonyítékokat a Taggyűlés elé tárni. A Taggyűlés maga is vehet fel bizonyítást. A bizonyítékok mérlegelése alapján a Taggyűlés nyílt szavazással hozza meg határozatát a határozathozatalra vonatkozó általános szabályok szerint melyben a kizárási eljárás alá vont tagot felmenti vagy kizárja. Amennyiben a kizárás iránti kezdeményezés a Vezetőség tagja ellen irányul, a kizárási eljárásban a Taggyűlés jár el és hoz döntést az általános döntéshozatali szabályok szerint. A határozatot a kizárási eljárás alá vont személlyel írásban kell közölni. A közlésnek tartalmaznia kell a jogorvoslatról szóló tájékoztatást is. Jogorvoslat a kizárást kimondó határozattal szemben: Jogorvoslatra az alapszabály 6.6.) pontjában meghatározottak az irányadóak. A tagnyilvántartásból történő törlés: A Vezetőség törli a tagjai sorából azt a tagot, aki elhunyt, kilépett, vagy akit jogerősen kizártak. A törlésről a törléssel érintett tagot ajánlott, tértivevényes levélben értesíteni kell. Az Egyesület Vezetősége (megbízott tisztségviselője útján) a tagokról naprakész nyilvántartást (tagnyilvántartás) vezet, amely a személyi azonosító adatokon túl tartalmazza a tagsági viszony formáját, a tagsági viszony keletkezésének idejét, illetve megszűnésének okát és idejét. Ahol az alapszabály tagot említ, a továbbiakban ott ez alatt a rendes tagot kell érteni. A TAGOK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI 5. Az Egyesület minden tagja azonos szavazati joggal rendelkezik, és részt vehet az Egyesület működését érintő minden kérdésről rendelkezni jogosult Taggyűlés döntéshozatalában. A szavazati jogát minden tag személyesen gyakorolhatja. A tag joga, hogy tisztségre választhat és választható. Az Egyesület tagja köteles a taggyűlési határozattal meghatározott mértékű tagdíjat megfizetni, továbbá köteles tevékenyen közreműködni az egyesületi célok megvalósítása érdekében: a Taggyűlés által meghatározott konkrét programok végrehajtása érdekében. A tag kötelezettsége az alapszabály rendelkezéseinek betartása5 5 AZ EGYESÜLET SZERVEI: TAGGYŰLÉS, VEZETŐSÉG, FELÜGYELŐ BIZOTTSÁG Az Egyesület legfőbb szerve a Taggyűlés. A TAGGYŰLÉS ) A Taggyűlés a tagok összessége, amely az Egyesületet érintő minden kérdésben dönthet, ülései nyilvánosak. A Taggyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik az évi IV. tv. 63. (4) bekezdésében meghatározottak: a) az alapszabály megállapítása és módosítása; b) az éves költségvetés, illetve az előző évről szóló számviteli beszámoló elfogadása, ha törvény eltérően nem rendelkezik; c) az ügyintéző és képviseleti szerv éves beszámolójának elfogadása; d) az egyesület más egyesülettel való egyesülésének vagy feloszlásának kimondása; e) az ügyintéző és képviseleti szerv tagjainak megválasztása és visszahívása; f) döntés mindazokban az ügyekben, amelyeket az alapszabály a legfőbb szerv kizárólagos hatáskörébe utal, így különösen: a közhasznúsági jelentés elfogadása, a Vezetőség tagjainak és elnökének, valamint a Felügyelő Bizottság tagjainak megválasztása, díjazásának megállapítása, költségelszámolásának jóváhagyása, a tag kizárása, valamint a tagsági viszonnyal kapcsolatos vitás kérdésekben való döntés, az éves tagsági díj, valamint a pártoló tagok által fizetendő tagdíj meghatározása, az egyesületi tagok részére adható kedvezmények, támogatások elveinek megállapítása, az éves költségvetésben nem szereplő feladat felmerülte esetén az egyesületi vagyon 10%-át illetve 1 millió forint értékhatárt meghaladó rendkívüli kiadásról döntés meghozatala. Ezen értékhatárt a Taggyűlés megváltoztathatja. az Egyesület éves beszámolójának elfogadása, mely az általános határozatképességi és határozathozatali szabályok szerint történik. A Taggyűlés összehívása A Taggyűlést szükség szerint, de évente egyszer legalább össze kell hívni, amelyen meg kell tárgyalni: a) az éves pénzügyi tervet, illetve az előző éves pénzügyi terv teljesítéséről szóló a számvitelről szóló 2000.évi C. tv. (továbbiakban Sztv.) rendelkezései szerint készített beszámolót A Taggyűlést a vezetőségi határozatnak megfelelően az Elnök hívja össze. A Taggyűlésre minden tagot írásban (levélben vagy elektronikus úton eljuttatva), a napirend közlésével kell meghívni úgy, hogy a meghívók elküldése és a Taggyűlés napja között legalább tizenöt nap időköznek kell lennie. Rendkívüli Taggyűlést kell tartani, ha a tagok egyharmada azt az ok és cél megjelölésével írásban kéri. Az Elnök kötelessége a rendkívüli Taggyűlés összehívásáról a kérelem beérkezésétől számított 30 napon belül gondoskodni. Rendkívüli taggyűlés összehívását a bíróság is elrendelheti.6 6 6.3.) A Taggyűlés határozatképes, ha a szavazásra jogosult tagok több, mint a fele jelen van. Ha a Taggyűlés nem volt határozatképes, emiatt megismételt Taggyűlést kell tartani. A határozatképtelenség miatt megismételt Taggyűlés összehívása az eredeti Taggyűlés időpontjánál egy órával későbbi időpontra történik, melyet az eredeti meghívóban rögzíteni kell. A megismételten összehívott taggyűlés körülményeire a tagok figyelmét az eredeti meghívóban kell felhívni! A halasztással tartott újabb Taggyűlés az eredeti napirendbe felvett kérdésekben megjelentek számára való tekintet nélkül már határozatképes, feltéve, hogy erre a tagok figyelmét a meghívóban kifejezetten felhívták. 6.4.) Határozathozatal A Taggyűlés eltérő rendelkezés hiányában határozatait egyszerű szótöbbséggel, nyílt szavazással hozza. A Taggyűlés a vezető tisztségviselőket így az FB tagjait is titkos szavazással választja meg. Az alapszabály módosításához, tag kizárásához és az Egyesület feloszlásának (egyesülés, megszűnés) kimondásához a tagok összessége kétharmadának szavazata (minősített többség) szükséges. A Taggyűlés megnyitása után jegyzőkönyvvezetőt és két hitelesítőt választ nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel. A napirendi pontok ugyanígy kerülnek elfogadásra. Szavazategyenlőség esetén a levezető elnök szavazata dönt. 6.5.) Jegyzőkönyv A Taggyűlésről a helyszínen jegyzőkönyvet kell felvenni, amely tartalmazza az elhangzott nyilatkozatok lényegét, a javaslatokat és a határozatokat. A jegyzőkönyv jelenléti ívvel alátámasztva tartalmazza a tagok létszámát (esetlegesen a tanácskozási joggal résztvevőket) a határozatképesség megállapítását. A határozatokra vonatkozóan rögzíteni kell a határozathozatal módját és a szavazatok, ellenszavazatok, illetve tartózkodások számát és lehetőleg személyét. Bárki kérheti nyilatkozatának jegyzőkönyvbe foglalását. A jegyzőkönyvet a jegyzőkönyvvezető, a levezető elnök és a hitelesítők írják alá. 6.6.) Jogorvoslat: Az egyesület szervei által hozott jog- vagy alapszabálysértő határozat megsemmisítése iránt bármely tag - a különleges jogállású tag csak érintettsége esetén -, a határozat tudomására jutásától számított harminc napos jogvesztő határidőben pert indíthat. A perindítás a határozat végrehajtását nem gátolja, a bíróság azonban indokolt esetben - a tag kérelmére - a határozat végrehajtását felfüggesztheti. A per a törvényszék hatáskörébe tartozik. AZ EGYESÜLET KÉPVISELŐ SZERVE ) Az Egyesület képviseletét a Taggyűlés által választott 4 főből álló Vezetőség látja el. A Vezetőség tagjai az Elnök, két alelnök és a Titkár. A Taggyűlés a Vezetőség tagjait titkos szavazással 1 évre választja, melynek részletes szabályait az SZMSZ tartalmazza. Két Taggyűlés közötti időben a Vezetőség dönt minden olyan kérdésben, amely nem tartozik kizárólag a Taggyűlés hatáskörébe. Döntéseiről, intézkedéseiről a következő Taggyűlésen a Vezetőség köteles beszámolni. A Vezetőség mind a négy tag jelenléte esetén határozatképes. A Vezetőség szükséghez képest de legalább évente kétszer tart ülést, melyet az Elnök hív össze. A Vezetőség ülésére minden tagot a7 7 napirend közlésével írásban kell meghívni úgy, hogy a meghívók elküldése és az ülés napja között legalább 8 nap időköznek kell lennie. Rendkívüli esetben rövid úton (telefonon vagy elektronikus úton) is összehívható a Vezetőségi ülés, ebben az esetben az értesítés megtörténtéről feljegyzést kell készíteni. Bármely, a Vezetőség döntésében érdekelt egyéb személyt, szervet az ülésre lehetőség szerint külön is meg kell hívni. A Vezetőség ügyrendjét maga határozza meg. Döntéseit egyszerű szótöbbséggel, nyílt szavazással hozza. Szavazategyenlőség esetén a levezető elnök szavazata dönt. 7.2.) Az Elnök jogai és kötelességei: a Taggyűlést a vezetőségi határozatnak megfelelően bármikor összehívhatja, a tagság pénzéről a kezelőket elszámoltatja, a kiadások számláit ellenőrzi, megbízólevél kiadása pénzügyek intézéséhez, harmadik személyekkel való szerződések megkötése, a tagság észrevételeit mindenkor figyelembe kell venni, a Taggyűlés határozatainak megfelelően kell az intézkedéseket megtennie, a tagságtól, illetve harmadik személyektől bármely címen befolyt összeg kezelését, illetve felhasználását ellenőriznie kell, az Egyesület tevékenysége során keletkezett dokumentációk ellenőrzése. 7.3.) Az alelnökök jogai és kötelességei: az Elnök akadályoztatása esetén teljes hatáskörben helyettesítheti az Elnököt, az Elnök három hónapot meghaladó akadályoztatása esetén azonban a teljes hatáskörű helyettesítéshez a Taggyűlés hozzájárulása is szükséges. 7.4.) A Titkár jogai és kötelességei: az Egyesület pénzállományának kezelése, a számlák kezelése és nyilvántartása, a pénztárkönyv vezetése, mindennemű visszaélési lehetőség gyanúja esetén az Elnök értesítése, a számlák hitelességének ellenőrzése. A Vezetőség minden lényeges döntését jegyzőkönyvben rögzíti. A jegyzőkönyvet a Vezetőség minden jelen levő tagja aláírja. Az Elnök köteles a Vezetőség által hozott döntések nyilvántartását naprakészen vezetni. Az Egyesület iratait, bevételi és kiadási bizonylatait a Titkár kezeli. A Vezetőség jogosult akár a tagok közül, akár kívülálló személyt (adminisztrátor) pénztárosi teendők ellátásával megbízni. A pénztáros részére díjazás állapítható meg. A Vezetőség tagjai tisztségük ellátásáért díjazásban nem részesülnek, költségtérítésre jogosultak. A FELÜGYELŐ BIZOTTSÁG 8.8 8 8.1.) A Taggyűlés egy 3 éves időtartamra három főből álló Felügyelő Bizottságot választott. A Felügyelő Bizottság Elnökből és két tagból áll. A Felügyelő Bizottság Elnökét a Taggyűlés által megválasztott három főből álló Felügyelő Bizottság tagjai maguk közül választják meg. A Felügyelő Bizottság tagjai megbízatásuk ideje alatt az Egyesületben más tisztséget nem tölthetnek be. 8.2.) A Felügyelő Bizottság működése ügyrendjét maga állapítja meg. A felügyelő szerv ellenőrzi a közhasznú szervezet működését és gazdálkodását. Ennek során a vezető tisztségviselőktől jelentést, a szervezet munkavállalóitól pedig tájékoztatást vagy felvilágosítást kérhet, továbbá a közhasznú szervezet könyveibe és irataiba betekinthet, azokat megvizsgálhatja. A Felügyelő Bizottság éves ellenőrzési terv alapján dolgozik, melyről az Egyesület Vezetőségét tájékoztatja. A bizottság szükség szerint eseti szakértőket, vagy egyesületi tagokat is bevonhat munkájába. 8.3.) A Felügyelő Bizottság az ellenőrzések megkezdéséről tájékoztatni köteles az Egyesület Elnökét. Az ellenőrzés tapasztalatairól a bizottság Elnöke a vizsgálat befejezését követő 15 napon belül írásban tájékoztatja az Egyesület Vezetőségét. A bizottság szükség szerint, de legalább évente két alkalommal ülésezik. Az üléseket a Felügyelő Bizottság erre kijelölt egyik tagja hívja össze. A bizottság üléseire minden bizottsági tagot a napirend közlésével írásban kell meghívni úgy, hogy a meghívók elküldése és az ülés napja között legalább 15 nap időköznek kell lennie. Határozatképes, ha minden tagja jelen van. Amennyiben az ülés nem határozatképes, azt 8 napon belül újra össze kell hívni. A bizottság határozatát szótöbbséggel, nyílt szavazással hozza. A felügyelő szerv tagja a közhasznú szervezet vezető szervének ülésén tanácskozási joggal részt vehet, illetve részt vesz, ha jogszabály vagy a létesítő okirat így rendelkezik. A felügyelő szerv köteles az intézkedésre jogosult jogosultságának megfelelően a legfőbb szervet vagy az ügyintéző és képviseleti szervet tájékoztatni, és annak összehívását kezdeményezni, ha arról szerez tudomást, hogy a) a szervezet működése során olyan jogszabálysértés vagy a szervezet érdekeit egyébként súlyosan sértő esemény (mulasztás) történt, amelynek megszüntetése vagy következményeinek elhárítása, illetve enyhítése az intézkedésre jogosult vezető szerv döntését teszi szükségessé, b) a vezető tisztségviselők felelősségét megalapozó tény merült fel. A legfőbb szervet vagy az ügyintéző és képviseleti szervet a felügyelő szerv indítványára annak megtételétől számított harminc napon belül össze kell hívni. E határidő eredménytelen eltelte esetén a vezető szerv összehívására a felügyelő szerv is jogosult. Ha az arra jogosult szerv a törvényes működés helyreállítása érdekében szükséges intézkedéseket nem teszi meg, a felügyelő szerv köteles haladéktalanul értesíteni a törvényességi felügyeletet ellátó szervet. ÖSSZEFÉRHETETLENSÉG A vezető tisztségviselők: Vezetőség és Felügyelő Bizottság tagjai 9.1.) Az egyesület ügyintéző és képviseleti szervének tagja az lehet, 9. a) aki legalább korlátozottan cselekvőképes, kivéve, ha a cselekvőképességét a bíróság a képviseleti joggal érintett ügycsoportban korlátozta, és b) a közügyek gyakorlásától nincs eltiltva, és c) aki9 9 ca) magyar állampolgár, vagy cb) a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvényben meghatározottak szerint a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkezik, vagy cc) a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény hatálya alá tartozik, és bevándorolt vagy letelepedett jogállású, illetve tartózkodási engedéllyel rendelkezik. 9.2.) A közhasznú szervezet megszűnését követő három évig nem lehet más közhasznú szervezet vezető tisztségviselője az a személy, aki korábban olyan közhasznú szervezet vezető tisztségviselője volt annak megszűnését megelőző két évben legalább egy évig, a) amely jogutód nélkül szűnt meg úgy, hogy az állami adó- és vámhatóságnál nyilvántartott adó- és vámtartozását nem egyenlítette ki, b) amellyel szemben az állami adó- és vámhatóság jelentős összegű adóhiányt tárt fel, c) amellyel szemben az állami adó- és vámhatóság üzletlezárás intézkedést alkalmazott, vagy üzletlezárást helyettesítő bírságot szabott ki, d) amelynek adószámát az állami adó- és vámhatóság az adózás rendjéről szóló törvény szerint felfüggesztette vagy törölte. A vezető tisztségviselő, illetve az ennek jelölt személy köteles valamennyi érintett közhasznú szervezetet előzetesen tájékoztatni arról, hogy ilyen tisztséget egyidejűleg más közhasznú szervezetnél is betölt. 9.3.) A legfőbb szerv, valamint az ügyintéző és képviseleti szerv határozathozatalában nem vehet részt az a személy, aki, vagy akinek közeli hozzátartozója (Ptk b) pont ) a határozat alapján a) kötelezettség vagy felelősség alól mentesül, vagy b) bármilyen más előnyben részesül, illetve a megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt. Nem minősül előnynek a közhasznú szervezet cél szerinti juttatásainak keretében a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve társadalmi szervezet által tagjának, a tagsági jogviszony alapján nyújtott létesítő okiratának megfelelő cél szerinti juttatás. 9.4.) Nem lehet felügyelő szerv elnöke, vagy tagja, illetve könyvvizsgálója az a személy, aki a) a legfőbb szerv, illetve az ügyintéző és képviseleti szerv elnöke vagy tagja (ide nem értve az egyesület legfőbb szervének azon tagjait, akik tisztséget nem töltenek be), b) a közhasznú szervezettel a megbízásán kívül más tevékenység kifejtésére irányuló munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll, ha jogszabály másképp nem rendelkezik, c) a közhasznú szervezet cél szerinti juttatásából részesül kivéve a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatásokat és a társadalmi szervezet által tagjának a tagsági jogviszony alapján nyújtott, létesítő okiratának megfelelő cél szerinti juttatást-, illetve d) az a) b) c) pontban meghatározott személyek közeli hozzátartozója A tisztségviselők személyében bekövetkezett változást a Fővárosi Törvényszékhez az Egyesület köteles a változástól számított 60 napon belül bejelenteni. AZ EGYESÜLET KÉPVISELETE 10.1.) Az Egyesület képviselője az Elnök, aki önállóan, teljes jogkörrel képviseli az Egyesületet. 10.10 10 Akadályoztatása esetén vagy egyes ügyek ellátására jogosult a képviseleti jogát a Vezetőség bármely tagjára írásban átruházni. Más egyesületi tag vagy alkalmazott ha jogszabály eltérően nem rendelkezik az Egyesület képviseletében csak az Elnök által kiadott eseti, írásbeli meghatalmazás alapján járhat el ) Az Egyesület bankszámlája feletti rendelkezéshez az Elnök, az alelnökök, a Titkár közül bármelyik két személy együttes aláírása szükséges. 18 éven aluli tagnak utalványozási, bankszámla feletti rendelkezési joga nincs. Aláírásra jogosultakat a számlavezető pénzintézethez az arra előírt módon be kell jelenteni ) Utalványozásra ( az egyesület pénztárából történő kifizetésre ) az Elnök egyedül, vagy két vezetőségi tag együttesen jogosult ) Közhasznú szervezet: KÖZHASZNÚ SZERVEZET, KÖZHASZNÚSÁGI MELLÉKLET ÉS NYILVÁNOSSÁG 11. Közhasznú szervezetté minősíthető a Magyarországon nyilvántartásba vett közhasznú tevékenységet végző szervezet, amely a társadalom és az egyén közös szükségleteinek kielégítéséhez megfelelő erőforrásokkal rendelkezik, továbbá amelynek megfelelő társadalmi támogatottsága kimutatható, és amely: a) civil szervezet (ide nem értve a civil társaságot), vagy b) olyan egyéb szervezet, amelyre vonatkozóan a közhasznú jogállás megszerzését törvény lehetővé teszi. Civil szervezet: a civil társaság, illetve a Magyarországon nyilvántartásba vett egyesület - a párt kivételével -, valamint az alapítvány. A közhasznú tevékenységet végző szervezet hozzájárul a társadalom és az egyén közös szükségleteinek kielégítéséhez, amennyiben az előző évről szóló közhasznúsági melléklet célcsoportra vonatkozó adatai alapján a szervezet szolgáltatásai a szervezet testületi tagjain, munkavállalóin, önkéntesein kívül más személyek számára is hozzáférhetőek. Megfelelő erőforrás áll a közhasznú szervezet rendelkezésére, ha az előző két lezárt üzleti év vonatkozásában a következő feltételek közül legalább egy teljesül: a) az átlagos éves bevétele meghaladja az egymillió forintot, vagy b) a két év egybeszámított adózott eredménye (tárgyévi eredménye) nem negatív, vagy c) a személyi jellegű ráfordításai (kiadásai) - a vezető tisztségviselők juttatásainak figyelembevétele nélkül - eléri az összes ráfordítás (kiadás) egynegyedét. Megfelelő társadalmi támogatottság mutatható ki a közhasznú szervezetnél, ha az előző két lezárt üzleti éve vonatkozásában a következő feltételek közül legalább egy teljesül: a) a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerint a szervezetnek felajánlott összegből kiutalt összeg eléri az 54. szerinti bevétel nélkül számított összes bevétel kettő százalékát, vagy11 11 b) a közhasznú tevékenység érdekében felmerült költségek, ráfordítások elérik az összes ráfordítás felét a két év átlagában, vagy c) közhasznú tevékenységének ellátását tartósan (két év átlagában) legalább tíz közérdekű önkéntes tevékenységet végző személy segíti a közérdekű önkéntes tevékenységről szóló évi LXXXVIII. törvénynek megfelelően. A beszámoló adatai alapján minden letétbe helyezés alkalmával a közhasznú jogállás nyilvántartásba vételére illetékes szerv megvizsgálja a fenti feltételek teljesülését. Ha a feltételek nem teljesülnek, a szervezet közhasznú jogállását a bíróság megszünteti és az erre vonatkozó adatot a nyilvántartásból törli ) Közhasznúsági melléklet A közhasznúsági mellékletet az Egyesület Taggyűlése fogadja el az éves beszámolók megtárgyalásáról szóló ülésén. A közhasznúsági mellékletet és a gazdálkodás fontosabb adatait nyilvánosságra kell hozni. A közhasznúsági melléklet tartalmazza: A közhasznúsági mellékletben be kell mutatni a szervezet által végzett közhasznú tevékenységeket, ezen tevékenységek fő célcsoportjait és eredményeit, valamint a közhasznú jogállás megállapításához szükséges az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló évi CLXXV. törvény 32. szerinti adatokat, mutatókat. A közhasznúsági melléklet tartalmazza a vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatást, a közhasznú cél szerinti juttatások kimutatását, a vezető tisztségviselőinek nyújtott juttatások összegét és a juttatásban részesülő vezető tisztségek felsorolását. A közhasznú szervezet beszámolójába, közhasznúsági mellékletébe bárki betekinthet, és abból saját költségére másolatot készíthet ) Nyilvánosság a) az Egyesület Taggyűlése, valamint a Vezetőség ülései nyilvánosak. Az üléseken bárki szavazati és tanácskozási jog nélkül részt vehet. b) a határozatok nyilvánossága és nyilvánosságra hozatala: A taggyűlési és vezetőségi döntéseket az érintettekkel 15 napon belül írásban, postai vagy elektronikus úton kel közölni. A Taggyűlés és Vezetőség határozatairól legalább jegyzőkönyvi kivonat formájában önálló nyilvántartást kell vezetni, melyben fel kell tüntetni a döntés tartalmát, időpontját és hatályát, illetve a döntést támogatók és ellenzők számarányát és személyét is. A Taggyűlés és Vezetőség határozatai nyilvánosságra hozatala az Egyesület honlapján történő megjelentetéssel valósul meg. Az Egyesület iratainak nyilvánossága: Az Egyesület működésével kapcsolatban keletkezett iratokba a hatályos jogszabályi, személyiségvédelmi és adatvédelmi rendelkezések betartása mellett bárki betekinthet. Az iratbetekintésre az Egyesület székhelyén, írásbeli kérelemre kerülhet sor. A betekintést a kérelem beérkezésétől számított 15 napon belül az Elnöknek biztosítani kell. Az iratok őrzéséről a Titkár köteles gondoskodni. Az Egyesület működésének, szolgáltatási igénybevétele módjára vonatkozó tájékoztató, éves beszámoló, és a közhasznúsági jelentés nyilvánosságának biztosítására a Taggyűlés és a Vezetőség határozataira vonatkozó nyilvánosságra hozatali szabályok az irányadóak.12 12 AZ EGYESÜLET VAGYONA, GAZDÁLKODÁSA ) A tagok által befizetett tagdíjak melynek összegét a Taggyűlés tárgyév január 31-ig határozza meg, valamint minden, a közös célt szolgáló befizetés az Egyesület vagyonát képezi. A Taggyűlés által a fentiek szerint meghatározott tagdíjat a tagok a tárgyév március 31. napjáig kötelesek befizetni. Az Egyesület vagyona oszthatatlan. Az egyesületi tagság bármilyen módon történő megszűnése esetén a tagot az Egyesület vagyonából semmilyen térítés nem illeti meg ) Az Egyesület a tagok által befizetett tagdíjakból a tagok önként vállalt egyéb juttatásaiból, illetőleg a külső támogatók által juttatott összegekkel gazdálkodik. Az Egyesület, gazdálkodása során nyereségre nem törekszik. A tagsági díjakat az Egyesület elsősorban fenntartási, ügyviteli költségek, valamint az Egyesületet terhelő járadékok és adók megfizetésére használja fel ) Az Egyesület éves költségvetés alapján gazdálkodik. Az Egyesület tartozásaiért saját vagyonával felel. A tagok azonban csak esedékes tagdíjbefizetésük mértékéig. Gazdálkodása: Az Egyesület működéséről a külön jogszabályok előírásai szerinti üzleti könyveket kell vezetni és azokat év végén le kell zárni. Az üzletév végével a képviselő az Egyesület gazdálkodásáról a Taggyűlés számára mérleget, a gazdálkodás eredményéről eredménykimutatást, kettős könyvvitel esetében a kiegészítő mellékletet készít. Az egyesület befektetési tevékenységet nem folytat. Abban az esetben, ha az egyesület befektetési tevékenységet kíván folytatni, köteles befektetési szabályzatot készíteni, melyet a legfőbb szerve taggyűlés fogad el ) Az Egyesület céljának megvalósítása érdekében támogatókat keres, az elfogadott támogatást a lehető leghatékonyabban és legrövidebb időn belül az elérni kívánt cél támogatására, elősegítésére fordítja, az esetleges maradvány összegeket hasonló célok támogatására fordítja, rendezvényeket tart, melyek bevételeit a rendezvény céljában meghatározott körben használja fel ) A közhasznú szervezet váltót, illetve más hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt nem bocsáthat ki ) A közhasznú szervezetnek a cél szerinti tevékenységéből, illetve vállalkozási tevékenységéből származó bevételeit és ráfordításait elkülönítetten kell nyilvántartani. AZ EGYESÜLET MEGSZŰNÉSE 13. Az Egyesület megszűnik: legfőbb szerv által elhatározott feloszlással, másik egyesülettel való egyesüléssel (összeolvadás, beolvadás), bíróság általi feloszlatással, illetőleg megszüntetéssel vagy megszűnésének megállapításával. A legfőbb szerv nem dönthet az egyesület feloszlásáról, ha az egyesülettel szemben lefolytatott végrehajtás eredménytelen volt vagy az egyesület fizetésképtelenségét a bíróság megállapította. Az Egyesület megszűnése esetén vagyonáról az alapszabály vagy a Taggyűlés rendelkezik. Ha a vagyon hovafordításáról ezek nem rendelkeznek, az Egyesület megmaradt vagyonát az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvényben meghatározott célra kell fordítani és az ott megjelölt módon kell nyilvánosságra hozni.13 13 VEGYES RENDELKEZÉSEK 14. Az Egyesület közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független, azoknak anyagi támogatást nem nyújt, országgyűlési, megyei, fővárosi, önkormányzati képviselőjelöltet az erre vonatkozó alapító okirat módosítás évét megelőző utolsó választáson nem állított és nem támogatott, valamint ezt továbbra is kizárja. Az Egyesület gazdasági-vállalkozási tevékenységet csak közhasznú vagy a létesítő okiratban meghatározott alapcél szerinti tevékenység érdekében, azok megvalósítását nem veszélyeztetve végezhet. Gazdálkodása során elért eredményét nem oszthatja fel, azt az alapszabály szerinti közhasznú tevékenységére köteles fordítani. Az Egyesület nem zárja ki, hogy tagjain kívül más is részesedhessen közhasznú szolgáltatásaiból. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK A jelen okiratban nem szabályozott kérdésekre egyrészt a Ptk ai, a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló évi CLXXV. törvény, másrészt a később meghozandó taggyűlési határozatok az irányadók. Ezen alapszabály-módosítást az Egyesület május 30. napján megtartott Taggyűlésén fogadta el. Kelt. Budapest, május 30.. Vörös Csaba elnök Ellenjegyzem és igazolom, hogy a létesítő okirat egységes szerkezetbe foglalt szövege megfelel a létesítőokirat-módosítások alapján hatályos tartalmának. Budapest, május 30. Dr. Miskolczi Mária ügyvéd 1111 Budapest, Egry József u. 40. fszt. 1. Több megjelenítése
ALAPSZABÁLY ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az Egyesület neve: Háros Rádióklub Egyesület Székhelye: 1222 Budapest, Háros u. 70 sz. Működése kiterjed az ország egész területére. Kiadásait tagdíjakból, valamint Részletesebben 1997. évi CLVI. törvény. a közhasznú szervezetekről1
Hemokromatózisos Betegek Egyesülete Alapszabálya (módosításokkal egységes szerkezetben) A Hemokromatózisos Betegek Egyesülete az Egyesület alapszabályát módosításokkal egységes szerkezetben foglalva a Részletesebben Magyar Jogász Egylet Egyesületek
Magyar Jogász Egylet 2016.02.25. Egyesületek Alapszabály kötelező tartalmi elemei: Ptk. 3:5. A jogi személy létesítő okiratában a jogi személy létesítésére irányuló akarat kifejezésén túl meg kell határozni Részletesebben Egyesület Alapszabálya
Egyesület Alapszabálya Az Adonyi Evezõs és Vízisport Egyesület alakuló közgyûlésén alapszabályát a következõkben állapítja meg: ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Az Egyesület neve: Adonyi Evezõs és Vízisport Egyesület Részletesebben Alapszabályzat. 2008. március
A Duna Charta Egyesület Módosított és egységes szerkezetbe foglalt Alapszabálya A Duna Charta Egyesület (bírósági lajstromszáma: Pk.60830/2002) 2009. évi rendes Közgyűlésén 2009. január 21-én és a közhasznú Részletesebben MARCALI ÉS VIDÉKE HORGÁSZ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA. (a Közgyűlés 2009./02./14./8. sz. határozatának módosításaival egységes szerkezetben)
MARCALI ÉS VIDÉKE HORGÁSZ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA (a Közgyűlés 2009./02./14./8. sz. határozatának módosításaival egységes szerkezetben) A módosítások dőlt betűvel szerepelnek. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Az Részletesebben BFTE - Megismételt rendkívüli taggyűlés 2014. Jegyzőkönyv. Nyílt szavazás. Tartózkodás és nem szavazat nélkül egyhangúlag elfogadva.
Alapszabály Általános rendelkezések 1. 1. 1. Az Egyesület neve: " 1. 2. Székhelye: 1051 Budapest, Dorottya u. 8. 1. 3. Kiadásait tagdíjakból, valamint természetes- és jogi személyek adományaiból fedezi. Részletesebben ÜGYREND. Felügyelő Bizottság Szent András Evangelizációs Alapítvány. Székhelye: 1116 Budapest, Fehérvári út 168-178. Alapítva: 2006. január 12.
Nytsz.: 1/2014 1 EGED FUTÓ KLUB ALAPSZABÁLY Egységes szerkezetbe foglalása Az Eged Futó Klub a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény, az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint Részletesebben Veteránjármű Egyesület Pécs Alapszabálya
Veteránjármű Egyesület Pécs Alapszabálya A Veteránjármű Egyesület Pécs 2007. június 19.napján tartott közgyűlésén módosított alapszabályát a következőkben állapítja meg: ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Az Egyesület Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. A Bánki Donát Ipari Szakközépiskola és Szakmunkásképző Intézet az iskolába járó tanulók nevelésének, oktatásának segítése érdekében
A Közhasznú Alapítvány alapítója a Bánki Donát Ipari Szakközépiskola és Szakmunkásképző Intézet általános jogutódjaként az Ajkai Szakképző Iskola és Kollégium a közhasznú jogállás megszerzése érdekében Részletesebben Civil törvény változásai. Péteri Község Önkormányzata
Civil törvény változásai Péteri Község Önkormányzata Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. Törvény A civil szervezetek Részletesebben A TÓTKOMLÓSI ROZMÁS SZENIOR ÚSZÓ KLUB EGYESÜLET június 26. napján kelt Alapszabály Módosítással Egységes szerkezetbe foglalt ALAPSZABÁLYA
A TÓTKOMLÓSI ROZMÁS SZENIOR ÚSZÓ KLUB EGYESÜLET 2006. június 26. napján kelt Alapszabály Módosítással Egységes szerkezetbe foglalt ALAPSZABÁLYA I. Általános rendelkezések 1. Az Egyesület neve: Tótkomlósi Részletesebben Egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRAT. 2012. október 11.
Egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRAT 2012. október 11. 1 Alulírott alapító a Ptk. 74/A-G -ai alapján a következők szerint rögzíti egységes szerkezetben 2012. október 11. a Sárospataki Theologiai Részletesebben Közhasznúsági tudnivalók
United Way Kisalföld Alapítvány Civil Információs Centrum Közhasznúsági tudnivalók Közhasznúságról húsz percben című előadás anyaga Dr. Tóth Katalin Hatályos jogszabályok az egyesülési jogról, a közhasznú Részletesebben A Szent Gellért Diákszövetség. - módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt ALAPSZABÁLYA december 19.
EASZ-01 - Egyesület adatai 1. Kötelező rendelkezések az általános rendelkezések körében 1.1. az egyesület neve Nemzeti Ifjúsági Tanács Egyesület 1.2. az egyesület székhelye Irányítószám Község, város Közterület Részletesebben BOTAFOGO Szabadidő-, Sport és Kulturális Szolgáltató Egyesület ALAPSZABÁLYA
BOTAFOGO Szabadidő-, Sport és Kulturális Szolgáltató Egyesület ALAPSZABÁLYA egységes szerkezetben Elfogadva a 2010. január 15-i Közgyűlésen. 1/10. oldal A BOTAFOGO Szabadidő-, Sport és Kulturális Szolgáltató Részletesebben FÜGGETLEN VÁROSI SZÖVETSÉG - MAGYAR EGYESÜLET -
EGYESÜLETI ALAPSZABÁLY FÜGGETLEN VÁROSI SZÖVETSÉG - MAGYAR EGYESÜLET - S Z E G E D Szent-Györgyi Albert u. 2. Egységes szerkezetbe foglalva: 2006. július 6. ALAPSZABÁLY A Független Városi Szövetség Magyar Részletesebben Általános rendelkezések
Az Ócsa Városi Sportegyesület alakuló közgyűlésén a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV törvény (Ptk.), az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, továbbá a közhasznú szervezetekről szóló Részletesebben VeteránOT.Pécs Egyesület Módosított Alapszabálya
VeteránOT.Pécs Egyesület Módosított Alapszabálya A VeteránOT.Pécs Egyesület 2013. január 19. napján (szombaton) tartott alakuló közgyűlésén hozott alapszabályt a következők alapján állapította meg: 1. Részletesebben K Á V A Kulturális Műhely. Alapszabályának módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege.
ALAPÍTÓ OKIRAT Amely abból a célból készült, hogy az alábbiakban megjelölt alapító a Polgári Törvénykönyv 74/A-74/F. -ai, valamint a közhasznú szervezetekről szóló 1997. Évi CLVI. Tv. alapján tartós közérdekű Részletesebben BARANYAI CAMPING CLUB ALAPSZABÁLYA
NYÍRSÉGI HÁZIORVOSI EGYESÜLET ALAPSZABÁLY I. Általános rendelkezések A szervezet neve: Nyírségi Háziorvosok Egyesülete A szervezet székhelye: 4400 Nyíregyháza, Szent István út 59. A szervezet működési Részletesebben A Rózsavölgy Egyesület Alapszabálya 2. számú módosítása
A Rózsavölgy Egyesület Alapszabálya 2. számú módosítása Az Egyesület a Budapesti Fővárosi Bíróságnál történt (Nyilvántartási szám 4627, 16.Pk.68949/1992, 1992.07.09.) nyilvántartásba vétellel jött létre. Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT (3. sz. módosítással egységes szerkezetben, a 3. sz. módosítás dőlt betűvel szedve Hatályos: 2014. április 1-től)
ALAPÍTÓ OKIRAT (3. sz. módosítással egységes szerkezetben, a 3. sz. módosítás dőlt betűvel szedve Hatályos: 2014. április 1-től) Kerekegyháza Város Önkormányzat Képviselőtestülete (cím: Kerekegyháza, Fő Részletesebben Rubato Művészeti Egyesület Alapszabálya
1 VADVIRÁG EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA 1.1. A szervezet neve VADVIRÁG EGYESÜLET 1.2. Székhelye: 7621 Pécs, Szent István tér 17 Civil Közösségek Háza 1.3. Működési területe: Magyarország, különös tekintettel Részletesebben ,,Alapszabály. Általános rendelkezések 1.
,,Alapszabály Általános rendelkezések 1. 1. Az Egyesület neve: ; OFOE 1. 2. Székhelye: 1025 Budapest Zöldlomb utca 56/A 2./3. 1. 3. Kiadásait tagdíjakból, természetes- és jogi személyek adományaiból, valamint Részletesebben ALAPSZABÁLY. A társadalmi szervezet neve, székhelye és célja
ALAPSZABÁLY melyet a tagok az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény rendelkezései alapján 1994. szeptember 30. napján elfogadtak, majd többször módosítottak, legutoljára 2013. február 16. napján, Részletesebben ALAPSZABÁLY. I. Általános rendelkezések
1 ALAPSZABÁLY AZ ÁTMENETI GONDOZÁST ELLÁTÓK ORSZÁGOS ÉRDEKVÉDELMI SZÖVETSÉGE 2004. október 10-én megtartott Közgyűlésén alapszabályát a következőkben állapította meg: I. Általános rendelkezések 1.1. A Részletesebben ALAPSZABÁLY. I. Az Egyesület kiemelten közhasznú működési céljai és feladatai azok megvalósítása érdekében
ALAPSZABÁLY Az egyesület neve: Állatvédő Egyesület Székhelye: a mindenkori elnök címe I. Az Egyesület kiemelten közhasznú működési céljai és feladatai azok megvalósítása érdekében a.) A közhasznú szervezetekről Részletesebben Az Alkohol- és Drogfüggőkért és Családjaikért Egyesület Alapszabálya
Az Alkohol- és Drogfüggőkért és Családjaikért Egyesület Alapszabálya 1. Általános rendelkezések 1.1. Az egyesület neve: Alkohol- és Drogfüggőkért és Családjaikért Egyesület 1.2. Az Egyesület székhelye: Részletesebben A L A P Í T Ó O K I R A T
A L A P Í T Ó O K I R A T Alapító által alapított, a 2013. évi V. tv. (Ptk.), valamint az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. Részletesebben Alapszabály. I. fejezet. Általános rendelkezések. 3./ Az Egyesület tevékenységét a Magyar Köztársaság területén végzi, az Alkotmány keretei között.
1. oldal, összesen: 11 Alapszabály I. fejezet Általános rendelkezések 1./ Az Egyesület neve: 2./ Az Egyesület székhelye: 3./ Az Egyesület tevékenységét a Magyar Köztársaság területén végzi, az Alkotmány Részletesebben Pécsbányai Kulturális Egyesület Alapszabálya. I. Általános rendelkezések, tevékenység
Munkabiztonsági, Foglalkozás-egészségügyi, Tűz- és Környezetvédelmi Egyesület 4400 Nyíregyháza, Kiss Ernő u. 17. ALAPSZABÁLY 2 ALAPSZABÁLY 1. Név: Munkabiztonsági, Foglalkozás-egészségügyi, Tűz- és Környezetvédelmi Részletesebben Alapszabály módosítás, a 2013. február 28-án tartott közgyűlés által elfogadott módosításokkal egységes szerkezetben
Alapszabály módosítás, a 2013. február 28-án tartott közgyűlés által elfogadott módosításokkal egységes szerkezetben Általános rendelkezések: A Tiszaújvárosban működő társasházak, lakásszövetkezetek képviselői Részletesebben BALKÁN HÍV EGYESÜLET
BALKÁN HÍV EGYESÜLET A L A P S Z A B Á L Y A I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az Egyesület neve: BALKÁN HÍV Egyesület Az egyesület idegen (angol) nyelvű elnevezése: BALKAN CALLING Egyesület 2. Az Egyesület Részletesebben Az IPA Magyar Szekció Számvizsgáló Bizottságának Ügyrendje
INTERNETES BÉLYEGGYŰJTŐ KLUB (EGYESÜLET) A L A P S Z A B Á L Y 1 / 11 Az Internetes Bélyeggyűjtő Klub 2014. szeptember 19. napján tartott Közgyűlése a 2011. évi CLXXV. tv., a 2011. évi CLXXXI. tv., valamint Részletesebben KÖZALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA (MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBEN)
KÖZALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA (MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBEN) Kapuvár Lakosainak Egészségért Közalapítvány jogi személyiséggel rendelkező, közfeladatok biztosítása céljából határozatlan időre létrehozott Részletesebben Jegyzőkönyv, A közgyűlés egyhangú határozattal levezető elnöknek Lovász Lászlót választja meg.
Jegyzőkönyv, amely a Budai Polgárok Társasága 2010. március 30. napján 17 órakor tartott közgyűléséről készült. Jelen vannak a mellékelt jelenléti ív szerint 13 fő: A közgyűlés egyhangú határozattal levezető Részletesebben Az Élmények Völgye Turisztikai Egyesület Alapszabálya /Egységes szerkezetben/
Az Élmények Völgye Turisztikai Egyesület Alapszabálya /Egységes szerkezetben/ 1. Általános rendelkezések 1.1 Az Egyesület neve: Élmények Völgye Turisztikai Egyesület Rövidített neve: ÉVTE (továbbiakban: Részletesebben A GABONATERMESZTŐK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE ALAPSZABÁLYA. 2005. április 27.
A GABONATERMESZTŐK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE ALAPSZABÁLYA 2005. április 27. 1. A Szövetség adatai Neve: GABONATERMESZTŐK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE Rövidített elnevezése: GOSZ Székhelye: 1054 Budapest, Akadémia u. Részletesebben EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRAT
Café Momus Egyesület A kultúra internetes terjesztéséért ALAPSZABÁLY A 2000. január 29.-án megtartott alapító taggyűlésen és 2000. június 21-én tartott taggyűlésen elfogadott, egységes szerkezetbe foglalt Részletesebben A MEGYER TÖRZS DÉLI GYEPÜVÉDŐI LOVAS HAGYOMÁNYŐRZŐ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
A MEGYER TÖRZS DÉLI GYEPÜVÉDŐI LOVAS HAGYOMÁNYŐRZŐ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA (Egységes szerkezetbe foglalva) 2015. február 12. A Megyer Törzs Déli Gyepüvédői Lovas Hagyományőrző Egyesület közgyűlése, az egyesülési Részletesebben Újpalota Sportegyesület. Alapszabály
A L A P S Z A B Á L Y amelyben a Banki Adósok Érdekvédelmi Szervezete alakuló közgyűlésén megjelentek a Ptk. egyesületekre vonatkozó szabályai, valamint az 1989. évi II. tv. alapján egyesületet hoznak Részletesebben GYÖMRŐ 2000 KÖR KULTURÁLIS EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
GYÖMRŐ 2000 KÖR KULTURÁLIS EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA melyet a Gyömrő 2000 Kör tagjai a 2010. május 14. napján megtartott közgyűlésen az alábbiak szerint fogadtak el. 1. AZ EGYESÜLET ELNEVEZÉSE: Gyömrő 2000 Részletesebben mint Alapító, létrehozta a Nyomdász Támasz Alapítványt, melyet a Fővárosi Bíróság 1189. szám alatt vett nyilvántartásba.
A L A P Í T Ó O K I R A T /a 2010. április 10.illetve május 27. napján elfogadott módosításokkal egységes szerkezetben/ A Nyomdaipari Dolgozók Szakszervezete /NYDSZ/ /1068 Budapest, Benczúr utca 37./, Részletesebben A ETYEKI FUTÓK EGYESÜLETÉNEK ALAPSZABÁLYA
8. számú előterjesztés Minősített többség (mindhárom határozati javaslat) ELŐTERJESZTÉS Dombóvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2014. május 29-i rendes ülésére Tárgy: Az önkormányzati közalapítványok Részletesebben PUSZTA NÉMET - MAGYAR KULTURÁLIS EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1 PUSZTA NÉMET - MAGYAR KULTURÁLIS EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA A kecskeméti Puszta Német Magyar Kulturális Egyesület tevékenységébe bekapcsolódó személyek - felismerve a közös Európa megteremtése érdekében Részletesebben Civil szervezetek gazdálkodása. ÁROP-1.1.18-2012-2012-0002 Civil szervezetek működési környezetének javítása kiemelt projekt
Civil szervezetek gazdálkodása Civil szervezetek gazdálkodása Alapfogalmak Gazdálkodó tevékenység [Ectv. 2. 10.]: A civil szervezet vagyoni, pénzügyi, jövedelmi helyzetére eredményt gyakorló gazdasági Részletesebben SZEBB HOLNAPÉRT KÖZHASZNÚ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
SZEBB HOLNAPÉRT KÖZHASZNÚ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA A Szebb Holnapért Közhasznú Egyesület 2003. október 20-án megtartott alakuló közgyűlésén majd az alapszabály módosításait követően az egyesület alapszabályát Részletesebben Wartha Vince Kerámiaművészeti Alapítvány. Szervezeti és Működési Szabályzat. Jelen szabályzat az 2014.05.29-től érvényes
ALAPÍTÓ OKIRAT a módosításokkal egységes szerkezetben A Magyar Köztársaság Külügyminisztériuma, mint alapító az 1989. október 4- én a Magyar Népköztársaság Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya Részletesebben Magyarországi Iskolai Szociális Munkások Közhasznú Egyesülete SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT
Pályázati Projektmenedzserek és Tanácsadók Országos Szövetségének ALAPSZABÁLYA módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva I. Általános rendelkezések 1. Az egyesület neve és székhelye: Az egyesület neve: Részletesebben A SZENTENDREI REFORMÁTUS GIMNÁZIUMÉRT ÉS KOLLÉGIUMÉRT EGYESÜLET. Alapszabálya
A SZENTENDREI REFORMÁTUS GIMNÁZIUMÉRT ÉS KOLLÉGIUMÉRT EGYESÜLET Alapszabálya A Szentendrei Református Gimnáziumért és Kollégiumért Egyesület közgyűlése az Egyesület székhelyének megváltozására tekintettel Részletesebben Dr.Hosszú Károly ügyvéd. Összefoglaló az Új Civil Törvényről
Összefoglaló az Új Civil Törvényről -Magyarország Alaptörvénye (2011. április 25.) Vonatkozó jogszabályok - Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról Részletesebben A Csepeli Kertbarát Kör Egyesület Alapszabálya
A Csepeli Kertbarát Kör Egyesület Alapszabálya I. Általános rendelkezések 1.) Az egyesület neve: Csepeli Kertbarát Kör Egyesület (továbbiakban egyesület) 2.) Rövidített neve: CSKK 3.) Az egyesület székhelye: Részletesebben MOL Magyar Olaj- és Gázipari Nyilvánosan Működő Részvénytársaság
MOL Magyar Olaj- és Gázipari Nyilvánosan Működő Részvénytársaság A MOL Magyar Olaj- és Gázipari Nyilvánosan Működő Részvénytársaság AUDIT BIZOTTSÁGÁNAK ÜGYRENDJE 2015. március 24. A MOL Magyar Olaj- és Részletesebben Hemokromatózisos Betegek Egyesülete Alapszabálya (módosításokkal egységes szerkezetben)
Hemokromatózisos Betegek Egyesülete Alapszabálya (módosításokkal egységes szerkezetben) A Hemokromatózisos Betegek Egyesülete az Egyesület alapszabályát módosításokkal egységes szerkezetben foglalva a Részletesebben ELTE TTK Hallgatói Alapítvány
ELTE TTK Hallgatói Alapítvány 1990. november 20-án kelt Alapító Okirata egységes szerkezetben a 2013. március 12-én és április 15-én kelt módosításokkal. Az alapítók jelen okirattal a Polgári Törvénykönyv Részletesebben ELLENŐRZŐ BIZOTTSÁG ÜGYRENDJE
Nyt. szám: /2012 1. számú példány NYUGÁLLOMÁNYÚ LÉGVÉDELMI TÜZÉREK BAJTÁRSI EGYESÜLETE ELLENŐRZŐ BIZOTTSÁG ÜGYRENDJE NAGYOROSZI 2012. 1. BEVEZETŐ (1) A Nyugállományú Légvédelmi Tüzérek Bajtársi Egyesülete Részletesebben Székhelye: Solymár Imre Városi Könyvtár, 7150 Bonyhád, Perczel M. u. 50.
EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA A StudioArt Egyesület módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt alapszabályát a Taggyűlés az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről Részletesebben Alapszabály. (2) Az Egyesület székhelye: 9700 Szombathely, Bolyai u 11. NymE Bolyai János Gyakorló Általános Iskola és Gimnázium
Alapszabály A Bolyais Szülők Egyesülete alakuló közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959. évi IV. törvény 61-64. -ai Részletesebben SíTV Sportegyesület ALAPSZABÁLY
SíTV Sportegyesület ALAPSZABÁLY 1. Általános rendelkezések Az egyesület neve: SíTV Sportegyesület Az egyesület székhelye: 2094, Nagykovácsi Kossuth utca 91. A SíTV Sportegyesület (továbbiakban: Egyesület) Részletesebben KRISZTINA EGYESÜLET EGYSÉGES SZERKEZETŰ MÓDOSÍTOTT ALAPSZABÁLYA. 1.2. Az egyesület székhelye: 1124 Budapest, Szendi u. 7. fsz. 1.
KRISZTINA EGYESÜLET EGYSÉGES SZERKEZETŰ MÓDOSÍTOTT ALAPSZABÁLYA mely a 2013. szeptember 30. napján megtartott alakuló taggyűlésen került elfogadásra, és módosításra a 2014. január 6. napján megtartott Részletesebben Alapszabály. 2. Az Egyesület székhelye: 9483 Sopronkövesd, Kossuth L. u. 77.
Alapszabály A Sopronkövesd Fejlődéséért Egyesület tagjai a mai napon a Polgári Törvénykönyv 1 és az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról Részletesebben A Ceglédiek a Ceglédiekért Közalapítvány számú módosításaival egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRATA
A Ceglédiek a Ceglédiekért Közalapítvány 1 15. 1 számú módosításaival egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRATA Cegléd Város Önkormányzata Képviselő-testülete a 117/1995. (V. 4.) számú határozatával Részletesebben Egyesület Alapszabálya
Egyesület Alapszabálya A Mátra Biker Közhasznú Sport Club a 2009. december. 6 napján tartott alakuló Közgyűlésén kimondta megalakulását és elfogadott Alapszabályát a következőkben állapítja meg: ÁLTALÁNOS Részletesebben Mátraalmásért Egyesület Alapszabálya
Mátraalmásért Egyesület Alapszabálya I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az egyesület neve: Mátraalmásért Egyesület 2. Az egyesület székhelye: 3154 Szuha-Mátraalmás, Bem u. 1. 3. Az Egyesület önkormányzati elven Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT ALAPÍTVÁNY LÉTREHOZÁSÁRA a módosításokkal egységes szerkezetbe foglaltan.
ALAPÍTÓ OKIRAT ALAPÍTVÁNY LÉTREHOZÁSÁRA a módosításokkal egységes szerkezetbe foglaltan. Kovács Gábor Személyi szám: 1 591020 1141 Lakcím: 2854 Dad, Badacsonyi utca 14. Fülöp Pál Személyi szám: 1 610920 Részletesebben Tanítóképző Főiskola Sportklub (Budapest) Alapszabálya
Tanítóképző Főiskola Sportklub (Budapest) Alapszabálya 1. A Sportegyesület neve, székhelye 1. A Sportegyesület neve: Tanítóképző Főiskola Sportklub Budapest, rövidítve: BTFSK. 2. Székhelye: 1126 Budapest, Részletesebben ALAPSZABÁLY. 4. A tagság keletkezése, a tagok jogai és kötelezettségei, a tagság megszűnése
ALAPSZABÁLY 1. Az egyesület neve Pozsonyi Piknik Egyesület 2. Az egyesület célja Az egyesület célja: 2.1. Az Egyesület célja a magyar kultúra megismerése és megismertetése, a hagyományok és az anyanyelv Részletesebben BÉKÉSCSABAI KERESZTYÉN IFJÚSÁGI EGYESÜLET ALAPSZABÁLY
BÉKÉSCSABAI KERESZTYÉN IFJÚSÁGI EGYESÜLET ALAPSZABÁLY A Békéscsabai Keresztyén Ifjúsági Egyesület 2009. március 21. napján megtartott közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg Részletesebben ALAPSZABÁLY BOLGÁR KULTURÁLIS FÓRUM
1 ALAPSZABÁLY BOLGÁR KULTURÁLIS FÓRUM 1. Általános rendelkezések 1.1 1 Az egyesület neve: Bolgár Kulturális Fórum. 1.2 Az egyesület székhelye: 1112 Budapest, Cirmos u. 1-3., B lépcsőház, VIII. em. 47. Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 14. K /2014/4. számú ítélete - PDF
Download "Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 14. K /2014/4. számú ítélete"
1 Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 14. K /2014/4. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2014/144 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: Iktatószám: 25610/2014 CPV Kód: Ajánlatkérő: Teljesítés helye: Ajánlattételi/részvételi jelentkezési határidő: Nyertes ajánlattevő: Ajánlatkérő típusa: Ajánlatkérő fő tevényeségi köre: Fővárosi Bíróság ítélete Szöveg: Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság /2014/4. A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság: a dr. Kéringer Szabolcs ügyvéd (1064 Budapest, Vörösmarty u. 43.) által képviselt Eötvös Lóránd Tudományegyetem (1053 Budapest, Egyetem tér 1-3.) felperesnek a dr. Kenessey Réka jogtanácsos által képviselt Közbeszerzési Hatóság Közbeszerzési Döntőbizottság (1026 Budapest, Riadó u. 5.) alperes ellen közbeszerezés ügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt indított perében meghozta az alábbi A bíróság a felperes keresetét elutasítja. Kötelezi a bíróság a felperest, hogy fizessen meg az alperesnek 15 napon belül ,-(Tízezer) forint perköltséget. A kereseti illetéket az Állam viseli. Az ítélet ellen nincs helye fellebbezésnek. A felperes, mint ajánlatkérő a közbeszerzésekről szóló évi CVII1. tv. (a továbbiakban: Kbt.) 111. része 1
2 szerinti nyílt eljárást indított,,kazánházak karbantartása, műszaki ellenőrzése, javítási munkák elvégzése tárgyban. A felhívás pontja szerint a műszaki, szakmai alkalmasság körében az alkalmasság megítéléséhez szükséges adatok és a megkövetelt igazolási mód: 1.) az ajánlattevő igazolja az eljárást megindító felhívás feladásától visszafelé számított három év legjelentősebb szolgáltatásainak ismertetésével 310/2011. (XII. 23.) Kom. rendelet 15. (3) bekezdés a.) pontja és a 16. (5) bekezdése szerint. Az igazolás, illetve nyilatkozat tartalmazza legalább a következő adatokat: a teljesítés ideje, a szerződést kötő másik fél, a szolgáltatás tárgya, az ellenszolgáltatás Összege, továbbá nyilatkozni kell arról, hogy a teljesítés az előírásoknak és a szerződésnek megfelelően történt-e. ítéletet Indokolás Az ajánlattételi határidőre az 1., 4., 5., 6., 8. rész ajánlattevő, közöttük a jelen perben nem szereplő Cothec Energetikai Üzemeltető Kft. is nyújtott be ajánlatot. A felperes április 7-én hiánypótlási felhívással fordult az ajánlattevők felé. A jogorvoslati kérelmet előterjesztő Cothec Energetikai Üzemeltető Kft.-tői többek között az alábbiakat kérte: A MI-LE Kft. nem nyújtotta be a Kbt. 55. (5) bekezdésében előírt nyilatkozatot a kapacitások rendelkezésre állásáról. Kérte továbbá, hogy a Kbt. 55. (6) bekezdés b.) pontjában foglaltak alapján nyilatkozzanak arról, hogy milyen módon vonják be a teljesítés során a MI-LE Kft.-t, amelynek adatait az alkalmasság igazolásához felhasználjak, amely bevonási mód lehetővé teszi e más szervezet szakmai tapasztalatának felhasználását a szerződés teljesítése során. Referencia felhasználása esetén ugyanis nem elegendő az 2
3 alvállalkozónak való megjelölés. Az ajánlattevő április 10-én csatolta a MI-LE Kft. Kbt. 55. (5) bekezdése szerinti kötelezettségvállaló nyilatkozatát, amely szerint az alkalmassági körben előírt szükséges erőforrások rendelkezésre állnak majd a szerződés teljesítésének időtartama alatt. A hiánypótlás 6. oldalán csatolta az ajánlattevői nyilatkozatát a Kbt. 55. (6) bekezdése szerint, abban rögzítésre került, hogy az alvállalkozóit a következőképpen vonja be: A közbeszerzés értékének 10 %-át meghaladó mértékben igénybe venni kívánt alvállalkozók kazánházak karbantartása, javítási munkáinak elvégzése, műszaki ellenőrzése körében - 24 %-ban a MI-LE Kft %-ban az Álba táv Építőipari Kft %-ban a Líra 94 Kft. A május 12-én elkészített és megküldött összegezés szerint az eljárás nyertese az eljárás 1., 4., 5., 6. és 8. részeiben a TIROTHERM Kft. lett, míg a felperes a Cothec Energetikai Üzemeltető Kft. ajánlatát mind a 8. részben a Kbt. 74. (1) bekezdés e.) pontja alapján érvénytelennek nyilvánította tekintettel arra, hogy az ajánlattevő mindegyik részre vonatkozóan a MI-LE Kft. referenciáira támaszkodott, de a hiánypótlási felhívásban foglaltak ellenére sem írta le a Kbt. 55. (6) bekezdés b.) pontja szerint a szervezet bevonásának a módját, azaz azt, hogy milyen módon vonják be a teljesítés során ezt a szervezetet, amely lehetővé teszi e szervezet szakmai tapasztalatának felhasználását a szerződés teljesítése során. A felperes az előzetes vitarendezési kérelem elutasítását követően az érvénytelen ajánlatot benyújtó ajánlattevő jogorvoslati kérelmet terjesztett elő az alperesnél. Az alperes az 1., 4., 5., 6. és 8. részei 3
4 ellen benyújtott jogorvoslati kérelemnek helyt adott. Megállapította, hogy a felperes megsértette a Kbt (1) bekezdése b.) pontjára tekintettel alkalmazott Kbt. 55. (6) bekezdés b.) pontját és a 74. (1) bekezdés e.) pontjára figyelemmel a Kbt. 63. (3) bekezdését, ezért az ajánlatkérő eljárás lezáró döntését az 1., 4., 5., 6. és 8. részek tekintetében megsemmisítette. Az ajánlatkérőt ,-forint igazgatási szolgáltatási díj és ,- forint pénzbírság megfizetésére kötelezte. A jogerős határozat hivatkozik a Kbt. 3. -ára, pontjára, a Kbt. 44. (1) bekezdésére, az 55. (5) és (6) bekezdésére, 63. (1) és (3) bekezdésére, 74. (1) bekezdésére. Az indokolás lényege abban foglalható össze, hogy nem szükséges külön nyilatkozatot tenni az erőforrás igénybevétel módjától, ha a szervezet alvállalkozóként megjelölésre került (a tényleges igénybevétel feltételeinek azonban fel kell állnia). Az 55. (6) bekezdés a.) pontja kizárólag azt az esetet jelöli, amikor a bemutatott erőforrás a szerződés teljesítése során ténylegesen a nyertes ajánlattevő rendelkezésére áll majd. Ehhez képest az 55. (6) bekezdés b.) és c.) pontja speciális szabályt tartalmaz, azokra az esetekre, amikor az alkalmasság igazolásához a bemutatottakat nem lehet ténylegesen rendelkezésre bocsátani a teljesítés során, például a múltbuli referenciák felsorolásakor, ilyenkor a törvény a visszaélések elkerülése érdekében további követelményeket támaszt alá. A referenciák esetén az ajánlattevőnek nyilatkoznia kell arról, hogy milyen módon vonja be a teljesítés során azt a szervezetet, amelynek adatait az alkalmasság igazolásához felhasználja és a bevonás leírt módjának 4
5 ténylegesen lehetővé kell tennie e szervezet szakmai tapasztalatának felhasználását a szerződés teljesítése során. A bevonás megvalósulhat úgy, hogy a szervezet alvállalkozóként vesz részt a teljesítésben. Az alperes abban a kérdésben, hogy a 10 %-ot meghaladó mértékű alvállalkozó bevonásával érintett közbeszerzési részletek megjelölése kielégíti-e a Kbt. 55. (6) bekezdés b.) pontja szerinti bevonás módjára vonatkozó követelményt, akként foglalt állást, hogy az alvállalkozó által rendelkezésre bocsátott referenciák a kérelmezőnek a tevékenység egészére való alkalmasságát igazolják, az érintett alvállalkozó pedig a közbeszerzés tárgyával megegyező közbeszerzési területen működik közre, ezáltal a szakmai tapasztalat felhasználása biztosított. Az alperesi határozat szerint nem volt helye az ajánlat érvénytelenné nyilvánításának azokból, hogy az alkalmasság igazolására bevont szervezetet pusztán alvállalkozóként tüntette fel. A felperes keresettel fordult a bírósághoz. Keresetében kérte az alperesi határozatának a megváltoztatását, a jogsértés megállapításának és a bírság kiszabásának a mellőzését. Kifejtette, hogy a kérelmező által az alkalmasság igazolására bevont MI-LE Kft. referenciára vonatkozó alkalmasság kritérium igazolásában vett részt, így arra az esetre is a Kbt. 55. (6) bekezdés b.) pontja az irányadó. A Kbt. 55. (6) bekezdés b.) pontja pedig az a.) ponthoz képest speciális, többletkövetelményeket támaszt, mely azt is jelenti, hogy nem elegendő a szervezete alvállalkozóként való megjelölése, mert szükséges az ajánlattevő nyilatkozata arról, hogy milyen módon vonja be a teljesítés során azt a szervezetet, amelynek adatait az alkalmasság igazolásához 5
6 felhasználja. A Kbt ához fűzött miniszteri indokolása is azt támasztja alá, hogy referenciák esetén az előbbiekre figyelemmel az ajánlattevőknek nyilatkoznia kell arról, hogy milyen módon vonja be a teljesítés során azt a szervezetet, amelynek adatait az alkalmasság igazolásához felhasználja, és a bevonás leírt módjának ténylegesen lehetővé kell tennie e szervezet szakmai tapasztalatának felhasználását a szerződés teljesítése során. Álláspontja szerint téves az az alperesi jogkövetkeztetés, hogy elegendő volt a kapacitást nyújtó szervezet alvállalkozóként történő megjelölése. Az alperes más határozataiban a 453/17/2012., a 395/14/2013. és a 25/15/2014. számú határozatában ettől eltérően foglalt állást. Az alperes ellenkérelme a kereset elutasítására, a felperes perköltségben történő marasztalására irányult. Fenntartotta a jogerős határozatában foglaltakat. Kifejtette, hogy a Kbt. 55. (6) bekezdése határozza meg azt, hogy milyen feltételek mellett van lehetőség kapacitást nyújtó szervezet igénybevételére. Az 55. (6) bekezdés a.) pontja és a b.) pontja egymástól eltérő rendelkezéseket tartalmaz. Az 55. (6) bekezdés a.) pontja a kapacitást nyújtó szervezet tényleges rendelkezésre állására vonatkozik azonban, ilyen tartalmú nyilatkozatnak tekintendő a szervezet alvállalkozóként való megjelölése. Ezzel szemben a Kbt. 55. (6) bekezdés b.) pontja arra az esetre vonatkozóan, ha nem történik meg az alvállalkozóként történő igénybevétel, a hangsúly a tényleges részvételen van és ezért szükséges az ajánlattevőnek nyilatkozni arról, hogy milyen módon vonja be a teljesítés során azt a szervezetet, akinek az adatait az alkalmasság igazolásához 6
7 felhasználnak, mely lehetővé teszi ezen szervezet szakmai tapasztalatának felhasználását a szerződés teljesítése során. Az alperes a felperestől eltérően értelmezi a Kbt hoz fűzött miniszteri indokolást és hivatkozott arra, hogy az új Kbt. az irányelvi szabályokra figyelemmel megszüntette az alkalmasságot igazoló külső szervezettel kapcsolatban az alvállalkozó minőségre, valamint a többségi befolyásra vonatkozó követelményeket, szükséges másféle megközelítésben biztosítani azt, hogy a külső szervezet adatai valóban alátámasszák az ajánlattevő alkalmasságát. Más szervezet erőforrásaira az ajánlattevő alapvetően akkor támaszkodhat, ha az alkalmasság igazolásakor bemutatott, más szervezet által rendelkezésre bocsátott erőforrásokat a szerződés teljesítése során ténylegesen igénybe fogja venni és ennek módjáról nyilatkozik. Nem szükséges külön nyilatkozatot tenni az erőforrás igénybevétele módjáról, ha a szervezet alvállalkozóként megjelölésre került a tényleges igénybevétel feltételének azonban fenn kell állnia. A bíróság tájékoztatta a beavatkozás lehetőségéről a közigazgatási eljárásban ellenérdekű félként szereplő érdekelteket, akik azonban a jogvesztő határidő alatt beavatkozási kérelmet nem terjesztettek elő a Flexo Kft. feltételhez kötött bejelentését a bíróság beavatkozási kérelmként nem értékelhette, figyelemmel a jogvesztő határidőre is. A bíróság a tényállást a peres felek nyilatkozatai, valamint a csatolt közigazgatási iratok tartalma alapján állapította meg. A felperes keresete nem volt alapos. A bíróság az alperes határozatait a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól 7
8 szóló évi CXL. tv. (a továbbiakban: Ket.) 109. (1) bekezdése, a Pp (1) bekezdése alapján vizsgálta felül. A bíróság a határozatok felülvizsgálata során alkalmazta a Legfelsőbb Bíróság Kúria által is fenntartott 1/2011. (V.09.) Kollégiumi véleményében foglaltakat, amely szerint a fél a közigazgatási határozat felülvizsgálatát jogszabálysértésre hivatkozással kérheti. Jogszabálysértésként anyagi jogi és eljárási jogi jogszabálysértésre, továbbá arra is hivatkozhat, hogy az eljáró hatóságok az alkalmazott jogszabályt tévesen értelmezték. Eljárási jogi jogszabálysértés miatt abban az esetben van helye a határozat hatályon kívül helyezésének, ha az az ügy érdemére kihatott. A Kbt. 55. (5) bekezdése szerint az előírt alkalmassági követelményeknek az ajánlattevők vagy részvételre jelentkezők bármely más szervezet kapacitására támaszkodva is megfelelhetnek, a közöttük fennálló kapcsolat jogi jellegétől függetlenül. A Kbt. 55. (6) bekezdés a.) pontja szerint az ajánlattevő az (5) bekezdés szerint más szervezet kapacitására a következő esetekben támaszkodhat: a.) ha az alkalmasság igazolásakor bemutatott, más szervezet által rendelkezésre bocsátott erőforrásokat a szerződés teljesítése során ténylegesen igénybe fogja venni és ennek módjáról nyilatkozik, ilyen nyilatkozatnak tekintendő az is, ha a szervezet alvállalkozóként megjelölésre került, vagy b.) ha az alkalmassági követelmény korábbi szállítások, szolgáltatások vagy építési beruházások teljesítésére vonatkozik, az ajánlattevő nyilatkozik arról, hogy milyen módon vonja be a teljesítés során azt a szervezetet, amelynek adatait az alkalmasság igazolásához felhasználja, amely lehetővé teszi e más szervezet szakmai 8
9 tapasztalatának felhasználását a szerződés teljesítése során. A bíróságnak tehát a felperes kereseti kérelme kapcsán abban a kérdésben kellett állást foglalnia, hogy a felperes a Kbt. 55. (6) bekezdés a.) pontjához képest támaszthatott-e a rendelkezésre álló nyilatkozatok alapján további a Kbt. 55. (6) bekezdés b.) pontja szerinti többletkövetelményt a kapacitást nyújtó szervezet bevonásával kapcsolatban. A bíróság rámutat arra, hogy az új Kbt. az irányelvi szabályokra figyelemmel megszüntette az alkalmasságot igazoló külső szervezettel kapcsolatban az alvállalkozói minősítést, tehát a többségi befolyásra vonatkozó követelményeket. Szükséges volt másféle megközelítésben biztosítani azt, hogy a külső szervezet adatai valóban alátámasztják az ajánlattevő alkalmasságát. A Kbt. szabályai ugyanakkor különös hangsúlyt helyeztek arra, hogy az átadást biztosító, kapacitást nyújtó szervezet esetében az erőforrások ténylegesen rendelkezésre álljanak, illetve a szerződés teljesítése során a rendelkezésre bocsátott erőforrásokat az ajánlattevő ténylegesen igénybe is vegye. Ennek a követelménynek tesz eleget a Kbt. 55. (6) bekezdés b.) pontjában írt szabály, amikor is a kapacitást nyújtó szervezet nem kerül megjelölésre alvállalkozóként, azonban abban az esetben nyilatkoznia kell az ajánlattevőnek arról, hogy milyen módon vonja be a teljesítés során azt a szervezetet, amelynek adatait az alkalmasság igazolásához felhasználja és amely lehetővé teszi a más szervezet szakmai tapasztalatának felhasználását a szerződés teljesítése során. Ezzel szemben amennyiben más szervezet kapacitására támaszkodik az ajánlattevő, úgy az alkalmasság 9
10 igazolásakor bemutatott más szervezet által rendelkezésre bocsátott erőforrásokat a szerződés teljesítése során ténylegesen igénybe fogja venni, ennek módjáról nyilatkozik, illetve nyilatkozatnak tekinthető az is, ha a szervezet alvállalkozóként megjelölésre kerül. A bíróság alperessel egyezően a Kbt. 55. (6) bekezdés a.) és b.) pontjának egybevetése során arra az értelmezésre jutott, hogy miután az ajánlattevő 10 % feletti alvállalkozóként jelölte meg a MI-LE Kft.-t, akinek a tevékenysége át fogja a közbeszerzés tárgyát, ilyen módon külön a felperes által a Kbt. 55. (6) bekezdés b.) pontjában foglalt nyilatkozat hiányában is megállapítható az, hogy a jogorvoslati kérelmet terjesztő ajánlattevő arra tekintettel, hogy a kapacitást nyújtó szervezetet alvállalkozóként igénybe kívánja venni, azt, hogy a szerződés teljesítése során más szervezet által rendelkezésre bocsátott erőforrásokat ténylegesen igénybe fogja venni és ennek a módjáról nyilatkozzon az alvállalkozó megjelölése alkalmas volt. Erre tekintettel a felperes nem nyilváníthatta volna a Kbt. 74. (1) bekezdés e.) pontja alapján a jogorvoslati kérelmet előterjesztő ajánlattevő ajánlatát érvénytelennek. A bíróság megjegyzi, hogy a felperes által hivatkozott határozatok a jelen ügy tényállásától eltérő tényállás mellett születtek. így például a 395/14/2013. és a 25/15/2014. számú határozatokban az ajánlattevő kapacitást nyújtó szervezetet alvállalkozóként nem jelölte meg, így nem kerülhetett szóba a Kbt. 55. (6) bekezdés a.) pontjának az alkalmazása. A kifejtett indokokra figyelemmel a bíróság az alperesi határozatot mind anyagi jogi, mind eljárásjogi szempontból törvényesnek és megalapozottnak találta, ezért a felperes keresetét, mint alaptalant elutasította. 10
11 A bíróság a Pp. 78. (1) bekezdése alapján a pervesztes felperest kötelezte a perköltség viselésére, amelynek összegét a 32/2003. (VIII.22.) IM rendelet 3. (3) bekezdése alapján a jogszabály által lehetővé tett legminimálisabb összegben állapította meg. A felperes az illetékekről szóló 1990, XCIII. tv. 5. (1) bekezdés c.) pontja alapján teljes személyes illetékmentességben részesült, ezért a tárgyi illeték feljegyzési jog folytán le nem rótt kereseti illetéket a Magyar Állam viseli, figyelemmel a 6/1986. (VI.26.) IM rendeletben foglaltakra. Az ítélet elleni fellebbezés lehetőségét a Kbt (5) bekezdése kizárja. Budapest, október 22. dr. Szecskó József s bíró 11
Fővárosi Bíróság ítélete Szöveg: Fővárosi Bíróság 14.K.34343/2008/6. A Magyar Köztársaság nevében! A bíróság a dr.kulcsár Szilárd munkavállaló és
Fővárosi Bíróság ítélete Szöveg: Fővárosi Bíróság 14.K.34343/2008/6. A Magyar Köztársaság nevében! A bíróság a dr.kulcsár Szilárd munkavállaló és dr.lukács Andrea munkavállaló által képviselt Állami Autópályakezelő
Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 14.K /2014/6. számú ítélete
Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 14.K.33.102/2014/6. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2014/147 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel
1026 Budapest, Riadó utca Budapest, Pf
1026 Budapest, Riadó utca 5. 1525 Budapest, Pf. 166. www.kozbeszerzes.hu info@kt.hu 2/31 1 Lásd a Közbeszerzési Döntőbizottság D.146/2010. számú határozatát és a Fővárosi Ítélőtábla 4.Kf.27.716/2010/6.
korrigendum - Könyvvizsgálati feladatok ellátása az állami egészségügyi ellátó központ kiemelt projektjei keretében 13 részben?.
korrigendum - Könyvvizsgálati feladatok ellátása az állami egészségügyi ellátó központ kiemelt projektjei keretében 13 részben?. Közbeszerzési Értesítő száma: 2018/56 Beszerzés tárgya: Szolgáltatásmegrendelés

matches:
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Pf. 166


text:
Általános információk - Finnország
Az öröklési kérdéseket az öröklési törvénykönyv szabályozza (40/1965). Halál esetén a hagyaték sorsát csak végrendelet határozhatja meg. A végrendeletet írásban és két tanú jelenlétében kell elkészíteni. Az örökhagyónak a végrendeletet annak elkészítésekor kell aláírnia, vagy korábbi aláírását sajátjának kell elismernie. Az örökhagyó általi aláírás vagy aláírásának sajátjaként történő elismerése után a tanúknak aláírásukkal kell a végrendeletet hitelesíteniük. Bizonyos körülmények fennállása esetén a szóbeli végrendelet is kötelező erejű lehet.
Lehetőség van kölcsönös végrendelet tételére is, amelyet legtöbbször házastársak a tulajdonjog egymás közötti átruházása céljából tesznek. A kölcsönös végrendeletekre a többi végrendelettel azonos alaki követelmények vonatkoznak. A házastársak közötti kölcsönös végrendeletekre vonatkozó szabályok az élettársi kapcsolatban élők kölcsönös végrendeletére is irányadóak.
A finn hatóságok nem vezetnek végrendeleti nyilvántartást.
Az örökösnevezés szabadsága az elhunyt közvetlen leszármazóira és házastársára korlátozódik. Az egyenes ági leszármazók, továbbá az örökbe fogadott gyermekek és azok leszármazói az elhunyt hagyatékának törvényben meghatározott részére jogosultak. A törvényben meghatározott rész a hagyatékból az adott örökösre a törvényes öröklés rendje szerint jutó rész felének felel meg.
A házastárs védelmet élvez az elsőként elhalálozó házastárs végrendeletével szemben. A túlélő házastárs megtarthatja az elhunyt házastárs teljes hagyatékát, amennyiben az egyenes ági leszármazó hagyaték felosztása iránti kérelméből vagy az elhunyt végrendeletéből más nem következik. A túlélő házastárs minden esetben megtarthatja a házastársak közös lakhelyeként használt lakóingatlan, illetve a szokásos háztartási berendezések osztatlan birtokát, kivéve, ha a túlélő házastárs tulajdonában lakás céljára alkalmas lakóingatlan van.
Az elsődleges kedvezményezettek az egyenes ági leszármazók, akik a hagyatékból egyenlő arányban részesednek. Ha a gyermek elhunyt, helyébe a gyermek leszármazója lép, és a család minden ága egyenlő részt örököl.
Ha az elhunyt házas volt és nincs túlélő egyenes ági leszármazója, első helyen a túlélő házastárs örökli az elhunyt házastárs hagyatékát. A bejegyzett élettársak a házastársakkal azonos feltételek mellett örökölnek.
Ha az elhunytnak nincs túlélő egyenes ági leszármazója és halálakor nem volt házas, az elhunyt apja és anyja egyaránt a hagyaték felét örökli. Ha az elhunyt apja vagy anyja már meghalt, a része az elhunyt testvérei között oszlik meg. Ha a testvér meghalt, helyébe annak leszármazói lépnek, és a család minden ága egyenlő részt örököl. Ha az elhunyt mindkét szülője életben van, testvérek, illetve azok leszármazói hiányában a teljes hagyatékot a szülők öröklik.
Ha a fent említett örökösök közül már senki sincsen életben, az elhunyt anyjának és apjának szülei öröklik a teljes hagyatékot. Ha az elhunyt apai nagyapja, apai nagyanyja, anyai nagyapja, vagy anyai nagyanyja elhunyt, a hagyaték adott nagyszülőre jutó részét gyermekei öröklik. Az unokatestvéreknek öröklési joguk nincsen.
Az öröklési ügyekkel kapcsolatos feladatok több hatóság között oszlanak meg. Az elhunyt vagyontárgyairól és tartozásairól kötelezően felveendő hagyatéki leltárt meg kell küldeni azon helység adóhivatalának, ahol az elhunyt a hagyatéki leltár felvételét megelőző egy hónapon belül élt. A bírótól kérhető azon személyek jegyzékének ellenőrzése, akik a hagyatéki leltár szerint a hagyatékból részesednek. Az állam vagyonszerzésével kapcsolatos ügyekben az államkincstár a központi illetékes hatóság. A hagyatékkal kapcsolatos ügyekben az a kerületi bíróság (käräjäoikeus) illetékes, amelynek illetékességi területén az elhunyt lakott.
Az örökség elfogadható a szóban forgó vagyontárgy tényleges átvételével. Az örökös tehet külön elfogadó nyilatkozatot is. Ha a hagyaték felosztásra került, az elfogadó nyilatkozatot a kedvezményezett(ek) tekintetében kell elkészíteni. Ha a hagyaték felosztása nem történt meg, a nyilatkozatot a hagyatékot kezelő személy vonatkozásában kell elkészíteni. A nyilatkozatot a bíróságnak is be kell mutatni.
Az öröklés visszautasítása önkéntes, de a nyilatkozatot írásban kell megtenni. A visszautasító nyilatkozat szólhat az elhunyt hagyatékában részesülő személy, a hagyatéki gondnok, a hagyatékot felosztó személy, a végrendeleti végrehajtó, vagy az elhunyt örökösévé váló bármelyik leszármazó javára. Ahhoz, hogy a visszautasítás az adott örökrész tekintetében hatályos legyen, az örökösnek tájékoztatási célból írásbeli visszautasító nyilatkozatot kell tennie az elhunyt hagyatékára vonatkozóan, vagy a visszautasító nyilatkozatot szabályszerű nyilvántartásba vétel céljából letétbe kell helyeznie az illetékes bírónál (a végrehajtási törvénykönyv 4. fejezetének 81. szakasza).
A végrendelet kedvezményezettjeivel kapcsolatos szándék bejelentése előírt alakiságokhoz nem kötött. A kedvezményezettnek a hagyaték tényleges gondnokához vagy a végrendeleti végrehajtóhoz intézett nyilatkozata a végrendelet kedvezményezettjéhez intézett nyilatkozatnak tekinthető, akárcsak a szóban forgó vagyontárggyal kapcsolatos megfelelő intézkedések megtétele. Az örökösök értesítése tekintetében elegendő annak jelzése, hogy a kedvezményezett a végrendelet alapján kívánja jogait érvényesíteni.
A hagyomány visszautasítására vonatkozó nyilatkozatot írásban kell megtenni. Ahhoz, hogy a visszautasítás az adott hagyomány tekintetében hatályos legyen, a hagyományosnak tájékoztatási célból írásbeli visszautasító nyilatkozatot kell tennie az elhunyt hagyatékára vonatkozóan, vagy a visszautasító nyilatkozatot szabályszerű nyilvántartásba vétel céljából letétbe kell helyeznie az illetékes bírónál (a végrehajtási törvénykönyv 4. fejezetének 81. szakasza).
Az örökösnek az őt jog szerint megillető örökrész iránti igényét a végrendeletről való értesülést követő hat hónapon belül kézbesítő útján vagy más igazolható módon kell a kedvezményezett felé bejelentenie. A jogos örökrész iránti igény bejelenthető a fenti határidőn belül megjelenő hivatalos lapban közzétett hirdetmény útján is, amennyiben az igényt azért nem jelentették be a kedvezményezettnek, mert feltételezhető volt, hogy az igénybejelentéssel kapcsolatban nem szolgáltatna információkat, vagy mert a címe nem volt ismert.
Finnországban a hatóságok öröklési ügyben nem indítanak eljárást hivatalból. A haláleseteket követően elsőként a hagyatéki dokumentáció, ennek részeként a hagyatéki leltár elkészítésére kerül sor. A hagyatéki leltár az elhunyt hagyatékának helyzetét bemutató irat, amely felsorolja az elhunyt vagyontárgyait és kötelezettségeit. A hagyatéki leltárban feltüntetésre kerülnek mindazok, akik részesednek az elhunyt hagyatékában, továbbá a túlélő házastárs vagyontárgyai és kötelezettségei, valamint a házastársi közös vagyon körébe tartozó vagyontárgyak és kötelezettségek. A hagyatéki dokumentációt a halál időpontjától számított három hónapon belül kell elkészíteni, de az adóhivatal ezt a határidőt különleges okok fennállása miatt meghosszabbíthatja.
A hagyatéki dokumentáció elkészítésének kötelezettsége a hagyatékban részesülő és a hagyatékot alkotó vagyon kezeléséért felelős személy, illetve a hagyatéki gondnok vagy a végrendeleti végrehajtó feladata. Ennek a személynek a hagyatéki dokumentáció elkészítéséhez két megbízottat kell kiválasztania. A hagyatéki leltárhoz mellékelni kell az elhunyt családfáját. Finnországban az anyakönyvi nyilvántartás az egyházi és az állami népesség-nyilvántartás keretében is történik, és a nyilvántartásokból hivatalos kivonat beszerzését elrendelheti a bíró vagy azon egyházközösség, amelyben az elhunytat nyilvántartották. A hagyatéki leltárt a hagyatéki dokumentáció elkészítését követő egy hónapon belül meg kell küldeni a finn adóhivatalnak (Verohallinto).
Ha valaki végrendelet hátrahagyásával hal meg, a végrendelet kedvezményezettjének tájékoztatási célból – kézbesítő útján vagy más igazolható módon – meg kell küldenie a végrendeletet az örökösöknek, és át kell adnia számukra a végrendelet hiteles másolatát. Ha valamely örökös a végrendeletet meg kívánja támadni, a végrendeletről való értesítését követő hat hónapon belül kell panaszt benyújtania.
A hagyaték felosztása csak a felszámolásának befejezését követően kezdődhet meg. A hagyaték felszámolásának része a hagyatékban lévő vagyontárgyak mennyiségének meghatározása, az elhunytat és a hagyatékot terhelő tartozásokkal kapcsolatos kötelezettségek teljesítése, és a hagyományosok jogainak meghatározása. A hagyaték felszámolásának céljából a hagyatékot alkotó teljes vagyon a hagyatékban részesedők közös tulajdonába kerül, kivéve, ha a vagyon kezelésére más rendelkezés irányadó. A hagyatékban részesedők a közös kezelés helyett kérhetik a bíróságtól gondnok rendelését az elhunyt hagyatékának kezelésére. A hagyaték gondnoknak történő átadását követően megszűnik a hagyatékban részesedők általi közös kezelés, és a továbbiakban az elhunyt hagyatékával kapcsolatos intézkedésekre nem lesznek jogosultak. A hagyatéki gondnok kötelezettsége a hagyaték felszámolásával kapcsolatos intézkedések megtétele. A hagyaték felszámolása után a hagyatéki gondnoknak értesítenie kell a hagyatékban részesedőket, és gondnoki nyilatkozatot kell készítenie.
A hagyaték felosztását annak felszámolása után a hagyatékban részesedő bármely személy kérheti. Ha az elhunyt házasságban vagy élettársi kapcsolatban élt, a vagyont az örökösök közötti felosztás előtt meg kell osztani. A hagyatékban részesedők megállapodásuk szerinti módon oszthatják meg a hagyatékot. A hagyaték felosztásáról felosztási okiratot kell készíteni, és azt a hagyatékban részesedőknek alá kell írniuk, továbbá annak valódiságát és helytállóságát két pártatlan tanúnak kell igazolnia.
A hagyaték felosztását végző személy kérheti, hogy a bíróság a hagyatékot végzésben ossza meg. Erre rendszerint akkor kerül sor, ha a hagyatékban részesedők a hagyaték felosztásában nem tudnak megállapodni. Eltérő rendelkezés hiányában a hagyaték felosztását a hagyatéki gondnok vagy a végrendeleti végrehajtó végzi, ha a hagyatékban nem részesedik, és a hagyatékban részesedők felkérik a hagyaték felosztására, továbbá ha a hagyaték felosztására más személyt nem jelöltek ki.
A hagyaték felosztását végző személynek meg kell határoznia a hagyaték felosztásának helyét és időpontját, és a felosztásra igazolható módon meg kell hívnia a hagyatékban részesedőket. A hagyaték felosztását végző személynek törekednie kell annak biztosítására, hogy a hagyatékban részesedők a felosztás tárgyában megállapodásra jussanak. Ha ilyen megállapodás születik, a hagyatékot ennek megfelelően kell felosztani. Megállapodás hiányában a hagyaték felosztását végző személynek a hagyatékot úgy kell felosztania, hogy a hagyatékban részesedő valamennyi személy részt kapjon a teljes tulajdonból. Ha a hagyaték másként nem osztható fel, a bíróság a hagyaték felosztását végző személy kérésére elrendelheti, hogy a hagyaték felosztását végző személy értékesítsen egyes vagyontárgyakat, vagy szükség esetén a hagyatékot alkotó teljes vagyont. A hagyaték felosztását végző személy elkészíti és aláírja a felosztási jegyzőkönyvet. A hagyaték felosztását végző személy általi felosztást a felosztástól számított hat hónapon belül a hagyatékban részesedő bármely személy vitathatja a hagyatékban részesedő többi személlyel szembeni panasz benyújtásával.
Az öröklési képességhez az elhunyttal való, törvényben előírt családi, házassági vagy örökbefogadás útján létrejövő rokoni kapcsolat szükséges. A kedvezményezett lehet természetes vagy jogi személy.
Örökös vagy kedvezményezett az elhunyttal vagy végrendelkezővel a halál időpontjában együtt élő személy lehet. Kivétel ez alól az elhunyt halála előtt fogant gyermek, a későbbi élve születés feltételével.
A jogait érvényesíteni kívánó örökösnek vagy kedvezményezettnek el kell fogadnia az öröklést, vagy igényét be kell jelentenie azon személyek felé, akik az öröklést elfogadták. Ha az örökség felosztása nem történt meg, az igényt a hagyatékot kezelő személyhez kell benyújtani. Az igény a bíróságon is beterjeszthető. Az örökösnek vagy kedvezményezettnek meg kell óvnia a kapott örökséget vagy a végrendeletet, ha egyedül vagy más személyekkel együtt a hagyatékot kezelésre átvette, részt vett a hagyatéki dokumentáció elkészítésében vagy a felosztásban, vagy a szóban forgó vagyontárggyal kapcsolatban bármely más intézkedést tett.
Az elhunyt hagyatékában részesedő személy az elhunyt tartozásaiért nem tartozik felelősséggel. Az elhunyt hagyatékában részesedő személy, aki a hagyatéki dokumentáció elkészítésére köteles, csak akkor tartozik felelősséggel az elhunyt tartozásaiért, ha a hagyatéki dokumentációt határidőre nem nyújtja be.
Az elhunyt tartozásait és hagyatékát a hagyatéki vagyontárgyakból kell kiegyenlíteni. Az elhunyt hagyatékában részesedők azonban személyes felelősséggel tartoznak a hagyatékba általuk felvett tartozásokért vagy kötelezettségekért.
Az ingatlan bejegyzéséhez szükséges dokumentumok köre változó, attól függően, hogy az adott ingatlan megszerzése törvényes örökléssel vagy végrendeleti rendelkezés folytán történt. A törvényes öröklés alapján történő ingatlan-nyilvántartási bejegyzési kérelemhez mellékelni kell a hagyatéki leltárt, a hagyaték felosztásáról felvett jegyzőkönyvet, az elhunyt családfáját, a hagyaték felosztásával kapcsolatos iratokat és az örökölt ingatlan átadásával kapcsolatos iratokat. A kérelmezőnek a hagyatékban részesdő valamennyi személy aláírásával ellátott elfogadó okirat vagy az elhunyt lakóhelye szerint illetékes bíróság által kiadott jogerős tanúsítvány benyújtásával bizonyítania kell azt is, hogy a hagyaték felosztása joghatályosan megtörtént.
A végrendeleti öröklésen alapuló ingatlan-nyilvántartási bejegyzési kérelemhez mellékelni kell a hagyatéki leltárt, az elhunyt családfáját, az eredeti végrendeletet, a végrendelet joghatályosságát igazoló tanúsítványt, valamint annak bizonyítékát, hogy a végrendeletről valamennyi örököst értesítették. Ha a hagyatékban részesedők jegyzékének valódiságát és helytállóságát bírónak kell tanúsítania, akkor a kérelemhez a családfát nem kell csatolni.
A hagyatéki gondnok rendelésének kérelmezése nem kötelező. Ha a bírósághoz hagyatéki gondnok rendelése iránti kérelmet nyújtanak be, akkor a bíróságnak a hagyaték kezelésének biztosítására hagyatéki gondnokot kell rendelnie. A kérelmet a hagyatékban részesedő bármely személy, vagy a végrendeleti végrehajtó, vagy a végrendelet kedvezményezettje terjesztheti be. A hagyatékot alkotó vagyont akkor is át lehet adni hagyatéki gondnok általi kezelésre, ha azt a hagyaték vagy az elhunyt hitelezője, vagy az elhunyt tartozásaiért felelősséggel tartozó személy kéri.
A hagyaték kezelésére vonatkozó eltérő rendelkezés hiányában a hagyatékot alkotó vagyont az elhunyt hagyatékában részesedők közösen kezelik. Az elhunyt hagyatékában részesedők megállapodhatnak a hagyaték közös kezelésében, és abban, hogy a hagyaték további értesítésig vagy meghatározott időpontig nem kerül felosztásra.
Az elhunyt hagyatékát bírósági határozattal lehet a hagyatéki gondnoknak kezelésre átadni. Ha erre kerül sor, megszűnik a hagyatékban részesedők általi közös kezelés, és ezt követően az elhunyt hagyatéka tekintetében még egyhangú döntéssel sem hozhatnak döntéseket.
Az elhunyt végrendeletében meghatározott személyt nevezhet meg a hagyaték végrehajtóként történő kezelésére. A végrendeleti végrehajtó feladata a hagyaték felszámolásának és a végrendelet végrehajtásának biztosítása. Ilyen esetekben a végrendeleti végrehajtó látja el mindazokat a teendőket, amelyek egyébként a hagyatékban részesedőkre vagy a hagyatéki gondnokra hárulnának. A végrendeleti végrehajtó nevezése nem akadályozza meg hagyatéki gondnok rendelését. Ha a végrendeletben végrehajtót neveztek meg, őt rendelik ki hagyatéki gondnoknak, amennyiben ez ellen nyomós érv nem szól.
Az általános kezelési forma az elhunyt hagyatékának közös kezelése, amely alól csak a különleges esetek képeznek kivételt. Az elhunyt hagyatékának közös kezelése esetében a hagyatékban részesedők képviselik a hagyatékot harmadik személyek irányában, a hagyatékkal kapcsolatban együttesen indíthatnak pert, illetve együttesen perelhetők. A sürgős intézkedéseket azonban olyan esetben is meg kell hozni, ha ahhoz a hagyatékban részesedő összes személy hozzájárulása nem szerezhető be. A hagyatékban részesedők a hagyaték ügyeinek intézésére egy személyt is felhatalmazhatnak.
Hagyatéki gondnok kirendeléséről a bíróság okiratot állít ki, amelyben meghatározza, hogy a kirendelés mely hagyatékra vonatkozik. A hagyatéki gondnok hatásköre csak arra a hagyatékra terjed ki, amelyre őt a bíróság kirendelte. Az elhunyt hagyatékának a hagyatéki gondnok kezelésébe adását követően a hagyatéki gondnok képviseli a hagyatékot harmadik személyek irányában, a hagyatékkal kapcsolatban pert indíthat, illetve perelhető. A hagyatéki gondnok feladata a hagyaték felszámolásával kapcsolatos intézkedések megtétele. A hagyatéki gondnoknak ki kell kérnie a hagyatékban részesülők véleményét mindazon kérdésekkel kapcsolatban, amelyek közülük egy vagy több személy számára jelentőséggel bírnak. A hagyatéki gondnok intézkedésének azonban még ilyen esetekben sem feltétele a hagyatékban részesedők hozzájárulása.
A felszámolási folyamatban a végrendeleti végrehajtó jogosítványai a végrendelet tartalmától függenek. Eltérő végrendeleti intézkedés hiányában a végrendeleti végrehajtó jogosítványai megegyeznek a hagyatéki gondnok jogosítványaival.
A hagyatéki leltár és a hagyaték felosztásáról felvett jegyzőkönyv a hagyományos vagy kedvezményezett jogállását meghatározó, a hagyatéki eljárás során elkészítendő okirat.
A hagyatéki leltárba fel kell venni az elhunyt hagyatékában, az elhunyt vagyontárgyaiban és kötelezettségeiben részesedőket, a kedvezményezetteket és a túlélő házastársat (ha a házastárs a hagyatékból nem részesedik).
A hagyaték felosztásának alapját a hagyaték felosztásáról szóló jegyzőkönyv képezi. Ez azonban nem végrehajtható okirat olyan értelemben, hogy annak alapján végrehajtási eljárást vagy a vagyonkezelés átengedését lehetne kezdeményezni. A végrehajtási intézkedésekkel kapcsolatban jogerős bírósági ítéletre van szükség.
Finnországban nem ismeretes az iratok bizonyító erejének fogalma.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság