9. * 10. * a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény szerinti munka-rehabilitáció (a továbbiakban: munka-rehabilitáció) keretében munka-rehabilitációs díjat folyósító szociális intézmény.
2. * a 34. § (1), (5), (8) bekezdésének, a 35. §-ának, 40. §-ának, a 41. §-ának (2) bekezdése és a 42-43. §-ainak alkalmazásánál a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős nyugdíjbiztosítási szerv és a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv,
(2) * Az (1) bekezdés g) pontjában foglaltakon túl, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony keretében munkát végző személynek kell tekinteni azt is, aki: gazdasági társaság társas vállalkozónak nem minősülő vezető tisztségviselője, alapítvány, egyesület, egyesületek szövetsége, társasház közösség, köztestület, kamara, európai részvénytársaság, egyesülés, európai gazdasági egyesülés, európai területi társulás, vízgazdálkodási társulat, erdőbirtokossági társulat, egyéb állami gazdálkodó szerv, egyes jogi személyek vállalata, közös vállalat, egyéni cég, szövetkezet, lakásszövetkezet, európai szövetkezet, állami vállalat, egyes jogi személyek vállalata, vállalatcsoport, Munkavállalói Résztulajdonosi Program szervezeteinek, önkéntes kölcsönös biztosító pénztárak, magánnyugdíjpénztárak tisztségviselője, vezető tisztségviselője, vagy e szervezetek felügyelőbizottságának tagja; helyi (települési) önkormányzat választott képviselője (tisztségviselője), társadalmi megbízatású polgármester, feltéve, hogy járulékalapot képező jövedelemnek minősülő tiszteletdíja (díjazása) eléri az (1) bekezdés g) pontjában meghatározott összeget.
a) * külföldi állam Magyarországra akkreditált diplomáciai és konzuli képviselete személyzetének külföldi állampolgárságú tagjára (a továbbiakban: képviselet tagja), a külföldi állampolgárságú háztartási alkalmazottra, aki kizárólag a képviselet tagjának alkalmazásában áll, a képviselet tagjával közös háztartásban élő külföldi állampolgárságú családtagra (házastárs, gyermek), feltéve hogy az alkalmazottra, illetve a családtagra kiterjed a küldő állam vagy más állam társadalombiztosítási rendszere, továbbá a nemzetközi szervezet nemzetközi szerződés alapján mentességet élvező tisztviselőjére (alkalmazottjára) és vele közös háztartásban élő családtagjára (házastárs, gyermek), feltéve hogy kiterjed rájuk a nemzetközi szervezet szociális biztonsági rendszere;
b) * a magyar jogszabályok szerint be nem jegyzett külföldi munkáltató által Magyarország területén foglalkoztatott, harmadik állam állampolgárságával rendelkező és külföldinek minősülő munkavállalóra, ha a munkavégzésre kiküldetés, kirendelés vagy munkaerő-kölcsönzés keretében kerül sor, feltéve, hogy e munkavégzés a két évet nem haladja meg; e rendelkezés ismételten nem alkalmazható ugyanarra a munkavállalóra, ha az előző belföldi munkavégzés befejezésétől számítva három év nem telt el;
c) * az európai parlamenti képviselőre;
d) * a hallgatói munkaszerződés alapján képzési program keretében vagy a képzés részeként megszervezett szakmai gyakorlat vagy gyakorlati képzés keretében foglalkoztatott hallgatóra;
e) * az Szja törvény 1/B. § hatálya alá tartozó természetes személyre.
11/A. § * (1) A 11. § b) pontjában foglaltaktól eltérően, két évnél hosszabb munkavégzés esetén csak akkor mentesül a munkavállaló a biztosítási és járulékfizetési kötelezettség alól, ha
a) a kiküldetés, kirendelés vagy munkaerő-kölcsönzés kezdetekor előre nem látható olyan körülmény következik be, ami alapján a magyarországi munkavégzése ténylegesen vagy várhatóan két évnél hosszabb időtartamúvá válik, és
(2) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezés nem érinti az e jogviszony alapján létrejött - külön törvényben meghatározott - szociális hozzájárulási adófizetési kötelezettséget.
11/B. § * (1) A 11. § b) pontjában foglalt rendelkezés olyan harmadik államból kiküldött személy esetében is alkalmazható, aki a harmadik államban fennálló biztosítását igazolja, függetlenül attól, hogy a kiküldött személy állampolgársága szerinti állammal Magyarországnak hatályos szociális biztonsági egyezménye áll fenn.
(2) A 11. § b) pontjában foglalt rendelkezés olyan harmadik államból kiküldött személy esetében is alkalmazható, aki a harmadik államban fennálló biztosítását igazolja és nem tartozik a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló uniós rendeletek hatálya alá.
a) * csecsemőgondozási díjban, gyermekgondozási díjban, baleseti baleseti járadékban,
s) * t) * hajléktalan,
v) * az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló törvényben meghatározott balettművészeti életjáradékban részesül,
(3) * Az (1) bekezdés a)-k), továbbá o), u) és v) pontja esetében - az (1) bekezdés i) pontjában meghatározott ösztöndíjas és a szomszédos államokban élő magyarokról szóló törvény hatálya alatt álló, nappali rendszerű oktatás keretében államilag támogatott vagy magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzési formában résztvevő hallgató kivételével - az egészségügyi szolgáltatásra jogosultság további feltétele, hogy az érintett személy belföldinek minősüljön.
(4) * A kiegészítő tevékenységet folytató egyéni vállalkozó, a kiegészítő tevékenységet folytató társas vállalkozó után a társas vállalkozás, tagi munkavégzés esetén a szociális szövetkezet, valamint a 39. § (2) bekezdésében meghatározott személy által fizetendő egészségügyi szolgáltatási járulék havi összege 7050 forint (napi összege 235 forint).
b) * c) * a jövedelmet pótló kártérítés (keresetpótló járadék),
26. § * (1) * A gyermekgondozási díjban, gyermekgondozást segítő ellátásban, gyermekgondozási segélyben, gyermeknevelési támogatásban, ápolási díjban, munka-rehabilitációs díjban, rehabilitációs járadékban, a 2012. január 1-jét követően hatósági határozattal megállapított rehabilitációs ellátásban részesülő személy a díj, segély, támogatás, járadék, ellátás összege után nyugdíjjárulékot fizet. A saját jogú nyugdíjban, valamint a reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt betöltött, özvegyi nyugdíjban részesülő személy a gyermekgondozást segítő ellátás, gyermekgondozási segély, az ápolási díj, valamint a munka-rehabilitációs díj után nyugdíjjárulékot nem fizet. A reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt betöltött, özvegyi nyugdíjban részesülő személy a folyósító szervhez benyújtott nyilatkozatával azonban vállalhatja a nyugdíjjárulék fizetését.
(3) * Az eva adózó egyéni vállalkozó a magasabb összegű társadalombiztosítási ellátások megszerzése érdekében egyoldalú nyilatkozattal vállalhatja, hogy a 19. § (2)-(3) bekezdés szerinti járulékokat az egészségbiztosítási és munkaerő-piaci járulék alapjánál magasabb járulékalap után fizeti meg. A nyilatkozat az adóévre szól, melyet első ízben az adóévet megelőző év december 20-áig, azt követően a november hónapra vonatkozó járulékbevallásával egyidejűleg kell az állami adóhatósághoz benyújtani. A nyilatkozat az Art. szerinti végrehajtható okiratnak minősül. * (4) * A (3) bekezdéstől eltérően a 31. § (4) bekezdésében említett eva adózó egyéni vállalkozó a munkaviszonya, illetőleg a tanulói, hallgatói jogviszonya megszűnését követő tárgyévi időszakra is választhatja a magasabb járulékalap utáni járulékfizetést.
(3) * A mezőgazdasági őstermelő a magasabb összegű társadalombiztosítási ellátások megszerzése érdekében nyilatkozattal vállalhatja, hogy a 19. § (3) bekezdésében meghatározott természetbeni és pénzbeli egészségbiztosítási járulékot, valamint a nyugdíjjárulékot az (1)-(2) bekezdésben meghatározott járulékalapnál magasabb összeg után fizeti meg. A mezőgazdasági őstermelő a magasabb járulékalap választásáról a negyedévre tett járulékbevallásában nyilatkozik az állami adóhatóságnak az adóévre vonatkozóan. A nyilatkozat az Art. szerinti végrehajtható okiratnak minősül.
(5) * Járulékfizetés több biztosítási kötelezettséggel járó jogviszony egyidejű fennállása esetén * 31. § (1) * Több biztosítási kötelezettséggel járó jogviszony egyidejű fennállása esetén a járulékalap után mindegyik jogviszonyban meg kell fizetni a nyugdíjjárulékot és az egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékot.
39. § * (1) * A központi költségvetés a 16. § (1) bekezdésének a)-o), t)-v) pontjában említett személyek egészségügyi szolgáltatásának fedezetét a 26. § (5) bekezdésében meghatározott járulékfizetéssel és az egészségügyi hozzájárulás bevételeinek átutalásával biztosítja.
(2) * Az a belföldi személy, aki nem biztosított és egészségügyi szolgáltatásra a 16. § (1) bekezdésének a)-p) és t)-w) pontja, valamint a 13. § szerint sem jogosult, köteles a 19. § (4) bekezdésében meghatározott egészségügyi szolgáltatási járulékot fizetni.
(3) * A társadalombiztosítási ellátások megállapítása és jogszerű igénybevételének ellenőrzése érdekében az állami adóhatóság az Art. 52. § (7) bekezdésében foglaltak szerint adatot szolgáltat a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős nyugdíjbiztosítási szerv, a rehabilitációs hatóság és az egészségbiztosítási szerv részére.
b) * a nyugdíjjogosultság és nyugdíj megállapítása céljából a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős nyugdíjbiztosítási szerv részére.
(4) * A nyugdíj-biztosítási ellátásban (ideértve a saját jogú és a hozzátartozói nyugellátásban részesülőket), rehabilitációs járadékban, korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, balettművészeti életjáradékban, átmeneti bányászjáradékban, a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján folyósított ellátásban, mezőgazdasági járadékban (öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékban, növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékban), bányászati keresetkiegészítésben, rokkantsági járadékban, baleseti járadékban, polgármesterek közszolgálati járadékában, házastársi pótlékban, házastársi jövedelempótlékban részesülő személyekről, továbbá nemzeti gondozási díjban, pótlékban részesülők esetén, a hadigondozotti pénzellátás esetén a nyugdíjfolyósító szerv legkésőbb az ellátás folyósításának megkezdését, illetve megszüntetését követő napon bejelentést tesz az egészségbiztosítási szervnek. A nyugdíjfolyósító szerv bejelentési kötelezettségének teljesítésére a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős nyugdíjbiztosítási szerv megállapodást köt az egészségbiztosítási szervvel.
(2) * A foglalkoztató a biztosítottakról - az egyéni vállalkozó a biztosítással összefüggő adatairól - köteles a külön törvényben meghatározottak szerint olyan nyilvántartást vezetni, amely tartalmazza a biztosított nevét és személyi adatait, társadalombiztosítási azonosító jelét, a foglalkoztató adatait, a biztosítási időre és a szolgálati időre vonatkozó adatokat, a biztosítottól levont járulékok alapját és összegét. A Munka Törvénykönyve Az Mt. XVI. fejezete alapján foglalkoztatott munkavállalót a kölcsönbeadó köteles nyilvántartásba venni.
Melléklet az 1997. évi LXXX. törvényhez * Kihirdetve: 1997. VII. 25.Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 198. § (1). Végre nem hajtható módosítására lásd: 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 1. Módosította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 304. § 1.Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 198. § (1). Hatályos: 2011. XII. 1-től.Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 198. § (1). Hatályos: 2011. XII. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) a). Hatálytalan: 2011. XII. 31-től.Megállapította: 2010. évi CXXIII. törvény 147. §. Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 2.Beiktatta: 2011. évi CLVI. törvény 198. § (2). Hatályos: 2011. XII. 1-től.Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 3.Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 4.Megállapította: 2005. évi LXXXII. törvény 32. §. Módosította: 2010. évi CXXIII. törvény 169. § a), 2013. évi CCLII. törvény 147. § (4).Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 147. § (1). Hatályos: 2014. III. 15-től.Megállapította: 2011. évi CVI. törvény 35. §. Hatályos: 2011. IX. 1-től.Megállapította: 1999. évi XCIX. törvény 92. § (1). Módosította: 2015. évi CCXXIII. törvény 66. § a).Megállapította: 2009. évi LXXVII. törvény 111. § (1). Hatályos: 2010. I. 1-től.Megállapította: 2012. évi LXXXVI. törvény 44. § (1). Hatályos: 2012. VII. 1-től.Megállapította: 2012. évi LXXXVI. törvény 44. § (2). Hatályos: 2012. VII. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2007. évi XVII. törvény 82. § (5) a). Hatálytalan: 2007. IV. 7-től.Beiktatta: 2005. évi CLXX. törvény 62. § (1). Hatályos: 2006. I. 1-től.Megállapította: 2009. évi CXVI. törvény 66. § (1). Hatályos: 2010. I. 1-től.Megállapította: 2004. évi XXVII. törvény 27. § (1). Módosította: 2012. évi CXXVII. törvény 52. § (5).Megállapította: 2003. évi XCI. törvény 149. § (2). Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.Megállapította: 2004. évi CI. törvény 318. § (1). Hatályos: 2005. I. 1-től.Megállapította: 2004. évi CI. törvény 318. § (1). Hatályos: 2005. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 1. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.Módosította: 2004. évi CI. törvény 318. § (5).Hatályon kívül helyezte: 2006. évi IV. törvény 367. § 19. Hatálytalan: 2009. VII. 1-től. Lásd még: ugyane törvény 365. §.Beiktatta: 1998. évi XXXIII. törvény 63. § (1). Hatályos: 1998. VI. 16-tól.Megállapította: 2004. évi XXVII. törvény 27. § (1). Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.Beiktatta: 1998. évi XXXIII. törvény 63. § (1). Hatályos: 1998. VI. 16-tól. Módosította: 1998. évi LXVII. törvény 22. § (2).Módosította: 1998. évi XXXIII. törvény 63. § (1), 2003. évi XCI. törvény 149. § (3).Számozását módosította: 1998. évi XXXIII. törvény 63. § (1).Számozását módosította: 1998. évi XXXIII. törvény 63. § (1).Módosította: 1998. évi XXXIII. törvény 63. § (1), 2004. évi CI. törvény 318. § (1).Beiktatta: 2001. évi LXXXIV. törvény 20. § (2). Hatályos: 2002. I. 1-től.Beiktatta: 2009. évi CXVI. törvény 66. § (2). Hatályos: 2010. I. 1-től.Megállapította: 2004. évi XXVII. törvény 27. § (2). Módosította: 2006. évi IV. törvény 367. § 19.Módosította: 2003. évi XCI. törvény 224. § (1) 1.1.Megállapította: 2001. évi LXXXIV. törvény 20. § (3). Módosította: 2004. évi CI. törvény 318. § (1).Beiktatta: 2009. évi CXVI. törvény 66. § (3). Hatályos: 2010. I. 1-től.Beiktatta: 2011. évi CLVI. törvény 199. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.Megállapította: 1998. évi XXXIII. törvény 63. § (3). Hatályos: 1998. IV. 1-től. Alkalmazni kell: 1998. I. 1-től.Megállapította: 2004. évi XXVII. törvény 27. § (3). Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.Megállapította: 2011. évi CLXVII. törvény 61. §. Végre nem hajtható módosítására lásd: 2011. évi CXCI. törvény 93. § (6) a). Módosította: 2013. évi CXXXIII. törvény 60. § a).Megállapította: 2007. évi I. törvény 110. § (1). Módosította: 2010. évi XCII. törvény 3. §, 2011. évi CXCI. törvény 93. § (6) b).Módosította: 2006. évi LXI. törvény 251. § (3) a), 2006. évi CXXI. törvény 31. § (6).Megállapította: 2013. évi CC. törvény 192. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 200. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.Megállapította: 2004. évi XXVII. törvény 27. § (3). Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.Megállapította: 2010. évi CXXIII. törvény 148. §. Módosította: 2013. évi CC. törvény 201. § a), 2013. évi CCV. törvény 64. § a).Megállapította: 2014. évi LXXIV. törvény 259. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 200. §. Módosította: 2014. évi XCIX. törvény 221. § (1) 1.Megállapította: 2002. évi XLII. törvény 189. § (3). Hatályos: 2003. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2010. évi C. törvény 2. § a). Hatálytalan: 2010. XI. 3-tól.Hatályon kívül helyezte: 2010. évi C. törvény 2. § b). Hatálytalan: 2010. XI. 3-tól.Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 218. § (1). Hatályos: 2008. I. 1-től. Lásd: 2007. évi CXXVI. törvény 482. § (1).Megállapította: 2016. évi LXVI. törvény 123. § (1). Hatályos: 2016. VI. 16-tól.Módosította: 2012. évi CCXV. törvény 46. §.Megállapította: 2016. évi LXVI. törvény 123. § (2). Hatályos: 2016. VI. 16-tól.Megállapította: 2005. évi LXXXV. törvény 59. §. Módosította: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) b), 2016. évi LXVI. törvény 136. § a).Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 132. § (2). Hatályos: 2007. I. 1-től. Ezt követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni. Módosította: 2006. évi CIX. törvény 84. § (2).Módosította: 2006. évi CIX. törvény 80. § (1) j).Módosította: 2006. évi LXI. törvény 251. § (5) aa), b), 2006. évi CIX. törvény 80. § (1) j).Megállapította: 2011. évi CXCI. törvény 93. § (1). Hatályos: 2012. I. 1-től.Megállapította: 2010. évi CXXIII. törvény 149. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.Módosította: 2012. évi LXXXVI. törvény 44. § (4) b).Hatályon kívül helyezte: 2010. évi CXXIII. törvény 169. § c). Hatálytalan: 2011. I. 1-től.Megállapította: 2007. évi I. törvény 110. § (2). Hatályos: 2007. VII. 1-től.Módosította: 2008. évi LXXXI. törvény 227. § a), 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 5., 2015. évi CCXXIII. törvény 66. § b).Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 5.Megállapította: 2007. évi I. törvény 110. § (3). Hatályos: 2007. VII. 1-től.Beiktatta: 2006. évi LXI. törvény 132. § (3). Hatályos: 2007. I. 1-től. Ezt követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni.Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 218. § (3). Hatályos: 2008. I. 1-től. Lásd: 2007. évi CXXVI. törvény 482. § (1).Beiktatta: 2001. évi LXX. törvény 25. § (2). Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 5.Hatályon kívül helyezte: 2010. évi CXXIII. törvény 169. § c). Hatálytalan: 2011. I. 1-től.Módosította: 2003. évi XCI. törvény 224. § (1) 2.Megállapította: 2016. évi LXIV. törvény 32. §. Hatályos: 2016. VII. 1-től.Megállapította: 2015. évi LXXIV. törvény 1. §. Hatályos: 2015. VI. 19-től.Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 219. § (1). Hatályos: 2008. I. 1-től. Lásd: 2007. évi CXXVI. törvény 482. § (1).Módosította: 2002. évi XLII. törvény 312. § (3), 2005. évi LXXXVIII. törvény 26. § (4) g), 2006. évi LXI. törvény 251. § (3) a), (5) aa), 2007. évi CXXVI. törvény 417. § d), 448. § a), 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 3., 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 1.Lásd: 2005. évi LXXXVIII. törvény.Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 133. §. Módosította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 304. § 3., 2013. évi CXXXIII. törvény 60. § b).Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 219. § (2). Hatályos: 2008. I. 1-től. Lásd: 2007. évi CXXVI. törvény 482. § (1).Beiktatta: 2016. évi LXVI. törvény 124. §. Hatályos: 2016. VI. 16-tól.Beiktatta: 2016. évi LXVI. törvény 124. §. Hatályos: 2016. VI. 16-tól.Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 147. § (2). Módosította: 2014. évi LXXV. törvény 33. §.Megállapította: 2010. évi CXXIII. törvény 150. §. Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 5.Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 7.Hatályon kívül helyezte: 2012. évi LXXXVI. törvény 44. § (5). Hatálytalan: 2012. VII. 1-től.Megállapította: 2010. évi CXXIII. törvény 152. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.Megállapította: 2012. évi LXXXVI. törvény 44. § (3). Módosította: 2014. évi XCIX. törvény 220. § 2. Lásd: 2014. évi XCIX. törvény 443. §. Módosította: 2015. évi CCXXIII. törvény 66. § c).Beiktatta: 2013. évi CC. törvény 193. § (1). Hatályos: 2014. I. 1-től.Megállapította: 2013. évi CC. törvény 193. § (2). Hatályos: 2014. I. 1-től.Beiktatta: 2013. évi CC. törvény 193. § (3). Hatályos: 2014. I. 1-től.Beiktatta: 2013. évi CC. törvény 193. § (3). Hatályos: 2014. I. 1-től.Beiktatta: 2013. évi CC. törvény 193. § (3). Hatályos: 2014. I. 1-től.Megállapította: 1999. évi XCIX. törvény 95. §. Módosította: 2014. évi XCIX. törvény 220. § 3. Lásd: 2014. évi XCIX. törvény 443. §.Módosította: 2015. évi CCXXIII. törvény 66. § d).Hatályon kívül helyezte: 2004. évi CV. törvény 209. § 21. Hatálytalan: 2005. I. 1-től.Módosította: 2006. évi LXI. törvény 251. § (5) aa).Megállapította: 2009. évi CXVI. törvény 68. § (1). Hatályos: 2010. I. 1-től. Ezt követően megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.Megállapította: 2009. évi CXVI. törvény 68. § (1). Hatályos: 2010. I. 1-től. Ezt követően megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.Megállapította: 2004. évi CI. törvény 232. §. Hatályos: 2005. I. 1-től.Megállapította: 2009. évi CXVI. törvény 68. § (2). Hatályos: 2010. I. 1-től. Ezt követően megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 8.Beiktatta: 2006. évi CXXXI. törvény 84. §. Hatályos: 2007. I. 1-től. Rendelkezéseit a 2007. január 1-jét követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni.Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 221. §. Hatályos: 2008. I. 1-től. Rendelkezéseit a 2008. január 1-jétől megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni azzal, hogy a 2008. január 15-éig megszerzett, 2007. decemberi járulékalapot képező jövedelmekre még a 2007. december 31-éig hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.Megállapította: 2010. évi CXXIII. törvény 153. §. Hatályos: 2012. I. 1-től. Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 5.Megállapította: 2009. évi XXXV. törvény 44. §. Hatályos: az Európai Parlament 2009-ben kezdődő parlamenti ciklusának első napjától, az Európai Parlament Eljárási Szabályzata alapján 2009. VII. 14-től.Megállapította: 2013. évi CC. törvény 194. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.Beiktatta: 2014. évi LXXIV. törvény 260. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.Beiktatta: 2013. évi CC. törvény 195. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.Beiktatta: 2016. évi LXVI. törvény 126. §. Hatályos: 2016. VI. 16-tól.Megállapította: 2010. évi XCII. törvény 4. §. Hatályos: 2010. X. 3-tól.Megállapította: 1999. évi XCIX. törvény 98. §. Hatályos: 2000. I. 1-től.Módosította: 2014. évi XCIX. törvény 220. § 4. Lásd: 2014. évi XCIX. törvény 443. §.Beiktatta: 2011. évi CXCI. törvény 93. § (2). Hatályos: 2012. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCI. törvény 93. § (6) c). Hatálytalan: 2012. I. 1-től.Beiktatta: 2007. évi LXXXIV. törvény 17. § (2). Hatályos: 2008. I. 1-től. Lásd: 2007. évi LXXXIV. törvény 30. § (2)-(6).Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 93. § (6) d).Megállapította: 2013. évi CC. törvény 196. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.Beiktatta: 2005. évi LXXXVIII. törvény 24. §. Hatályos: 2005. X. 1-től.Lásd: 2005. évi LXXXVIII. törvény.Megállapította a 2003. évi XCI. törvény 224. § (1) 1.3. pontjával módosított 2001. évi LXX. törvény 28. § (1). Hatályos a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.Módosította: 2014. évi LXXIV. törvény 267. § 1., 2014. évi XCIX. törvény 220. § 5. Lásd: 2014. évi XCIX. törvény 443. §.Megállapította: 2007. évi LXXXIV. törvény 17. § (3). Hatályos: 2008. I. 1-től. Lásd: 2007. évi LXXXIV. törvény 30. § (2)-(6).Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 222. § (1). Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 93. § (5) a).Megállapította: 2011. évi CLXVII. törvény 62. § (1). Hatályos: 2012. I. 1-től.Módosította: 2015. évi CCXXIII. törvény 66. § e).Megállapította: 2011. évi CLXVII. törvény 62. § (2). Módosította: 2013. évi CXXXIII. törvény 60. § c).Megállapította: 2007. évi XVII. törvény 82. § (5) b). Módosította: 2007. évi CXXVI. törvény 448. § b), 2011. évi XXIII. törvény 38. § (2).Megállapította: 2013. évi XCIII. törvény 37. § (1). Hatályos: 2013. VII. 1-től.Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 222. § (3). Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 93. § (6) e).Megállapította: 2006. évi CXXI. törvény 14. § (2). Módosította: 2007. évi CXXVI. törvény 417. § f).Megállapította: 2013. évi XCIII. törvény 37. § (2). Hatályos: 2013. VII. 1-től.Megállapította: 2013. évi XCIII. törvény 37. § (2). Hatályos: 2013. VII. 1-től.Módosította: 2008. évi LXXXI. törvény 227. § c).Megállapította: 2005. évi CXIX. törvény 130. §. Hatályos: 2006. I. 1-től.Megállapította: 2005. évi CXIX. törvény 130. §. Módosította: 2006. évi LXI. törvény 251. § (3) a).Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CCV. törvény 64. § b). Hatálytalan: 2014. I. 1-től.Megállapította: 2006. évi CXXI. törvény 14. § (2). Hatályos: 2007. IV. 1-től.Beiktatta: 2011. évi CLXVII. törvény 62. § (3). Hatályos: 2012. I. 1-től.Beiktatta: 2011. évi CLXVII. törvény 62. § (3). Hatályos: 2012. I. 1-től.Beiktatta: 2013. évi XLI. törvény 2. § (2). Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 147. § (3) b).Megállapította: 2013. évi XCIII. törvény 37. § (3). Módosította: 2016. évi LXVI. törvény 137. § 2.Megállapította: 2004. évi XXVII. törvény 30. § (2). Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.Beiktatta: 2006. évi CXXI. törvény 14. § (3). Hatályos: 2007. IV. 1-től.Beiktatta: 2007. évi CXXVI. törvény 223. §. Hatályos: 2008. I. 1-től. Lásd: 2007. évi CXXVI. törvény 482. § (1).Megállapította: 2002. évi XLII. törvény 192. §. Hatályos: 2003. I. 1-től.Megállapította: 2002. évi XLII. törvény 192. §. Hatályos: 2003. I. 1-től.Beiktatta: 2009. évi LXXVII. törvény 112. § (1). Hatályos: 2010. I. 1-től.Megállapította: 1999. évi XCIX. törvény 99. §. Hatályos: 2000. I. 1-től.Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 136. §. Hatályos: 2006. IX. 1-től. Ezt követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni.Megállapította: 2009. évi LXXVII. törvény 112. § (2). Hatályos: 2010. I. 1-től. Ezt követően megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.Megállapította: 2009. évi LXXVII. törvény 112. § (2). Hatályos: 2010. I. 1-től. Ezt követően megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 4. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2014. évi XCIX. törvény 221. § (2) 1. Hatálytalan: 2015. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) c). Hatálytalan: 2011. XII. 31-től.Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLXVI. törvény 84. § 20. Hatálytalan: 2012. I. 1-től. Végre nem hajtható módosítására lásd: 2011. évi CXCI. törvény 93. § (6) f).Beiktatta: 2000. évi CXIII. törvény 150. §. Módosította: 2003. évi XCI. törvény 152. §, 2007. évi CXXVI. törvény 448. § c).Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLXVI. törvény 84. § 20. Hatálytalan: 2012. I. 1-től. Végre nem hajtható módosítására lásd: 2011. évi CXCI. törvény 93. § (6) f).Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 5. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.Megállapította: 2013. évi XLI. törvény 2. § (3). Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 147. § (3) c).Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 202. § (1). Hatályos: 2012. I. 1-től.Megállapította: 2013. évi XLI. törvény 2. § (4). Módosította: 2013. évi CC. törvény 201. § b), 2013. évi CCLII. törvény 147. § (3) d), 2014. évi LXXIV. törvény 266. § 1., 2015. évi LXXXI. törvény 38. § a).Módosította: 2004. évi CI. törvény 318. § (1).Hatályon kívül helyezte: 2014. évi XCIX. törvény 221. § (2) 2. Hatálytalan: 2015. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 5. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.A korábbi alcímmel együtt hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 6. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.A korábbi alcímmel együtt hatályon kívül helyezte: 2014. évi XCIX. törvény 221. § (2) 3. Hatálytalan: 2015. I. 1-től.Módosította: 2009. évi LXXVII. törvény 177. § b), 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) d), 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 7.Hatályon kívül helyezte: 2014. évi LXXIV. törvény 267. § 2. Hatálytalan: 2015. I. 1-től.Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 226. § (1). Hatályos: 2008. I. 1-től. Lásd: 2007. évi CXXVI. törvény 482. § (1).Beiktatta: 2002. évi XLII. törvény 194. §. Hatályos: 2003. I. 1-től.Beiktatta: 2007. évi CXXVI. törvény 226. § (2). Hatályos: 2008. I. 1-től. Lásd: 2007. évi CXXVI. törvény 482. § (1).Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 8. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.Módosította: 1999. évi XCIX. törvény 207. § (1) b), 2002. évi XLII. törvény 312. § (2), 2004. évi CV. törvény 209. § 21.Megállapította: 2009. évi LXXVII. törvény 114. § (1). Hatályos: 2010. I. 1-től.Megállapította: 2009. évi LXXVII. törvény 114. § (2). Hatályos: 2010. I. 1-től. Ezt követően megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 203. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.Módosította: 2010. évi CXXIII. törvény 169. § e).Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 203. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 2. Hatálytalan: 2013. I. 1-től.Megállapította: 2003. évi XCI. törvény 154. § (2). Módosította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 3.Hatályon kívül helyezte: 2006. évi LXI. törvény 251. § (5) b). Hatálytalan: 2007. I. 1-től.Beiktatta: 2013. évi CC. törvény 197. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.Beiktatta: 2013. évi CC. törvény 197. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.Módosította: 2015. évi LXXXI. törvény 38. § b).Beiktatta: 2013. évi CC. törvény 197. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.Beiktatta: 2013. évi CC. törvény 197. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.Beiktatta: 2009. évi LXXVII. törvény 115. §. Hatályos: 2010. I. 1-től.Megállapította: 2006. évi CXXI. törvény 14. § (9). Hatályos: 2007. I. 1-től. A 2006. évi CXXI. törvény 30. § (10) szerint a 2007. IV. 1-jét követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni. Lásd: ugyane törvény 30. § (10).Megállapította: 2009. évi LXXVII. törvény 116. §. Hatályos: 2010. I. 1-től. Ezt követően megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.Megállapította: 2010. évi CXXIII. törvény 157. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.Megállapította: 1999. évi XCIX. törvény 103. §. Hatályos: 2000. I. 1-től.Megállapította: 2007. évi XVII. törvény 82. § (5) d). Az első mondat szövegét megállapította: 2007. évi LXXXIV. törvény 17. § (4). Módosította: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) e), 2011. évi CXCI. törvény 93. § (5) b), 93. § (6) g), 2015. évi CCXXIII. törvény 66. § f).Megállapította: 2002. évi LIII. törvény 47. § (2). Módosította: 2005. évi CXIX. törvény 202. § (1) a), 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) e).Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 204. §. Módosította: 2013. évi CXXXIII. törvény 60. § d).Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 9. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.Megállapította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 299. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 9. Hatálytalan: 2012. I. 1-től. Végre nem hajtható módosítására lásd: 2011. évi CLXVI. törvény 88. § (10) a).Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 204. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 9. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.Beiktatta: 2005. évi CXX. törvény 14. § (2). Módosította: 2008. évi LXXXI. törvény 227. § d), 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) d), 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 10. A korábbi második mondatot hatályon kívül helyezte: 2008. évi LXXXI. törvény 249. § f). Hatálytalan: 2009. I. 1-től.Megállapította: 2015. évi CLXXXVII. törvény 89. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLXVI. törvény 84. § 20. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 11. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 205. § (1). A korábbi harmadik mondatot hatályon kívül helyezte: 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 4. Hatálytalan: 2013. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 5. Hatálytalan: 2013. I. 1-től.Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 205. § (2). Hatályos: 2012. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2014. évi XCIX. törvény 221. § (2) 4. Hatálytalan: 2015. I. 1-től.Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 143. §. Hatályos: 2006. IX. 1-től. Ezt követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni.Megállapította: 2016. évi LXVI. törvény 127. §. Hatályos: 2016. VI. 16-tól.A korábbi második mondatot hatályon kívül helyezte: 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 6. Módosította: 2014. évi LXXIV. törvény 266. § 2.Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 12. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2007. évi CXXVI. törvény 448. § d). Hatálytalan: 2008. I. 1-től.Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 206. §. A korábbi harmadik mondatot hatályon kívül helyezte: 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 7. Hatálytalan: 2013. I. 1-től.Megállapította: 2016. évi LXVI. törvény 128. §. Hatályos: 2016. VI. 16-tól.Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 144. §. A korábbi második mondatot hatályon kívül helyezte: 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 9. Hatálytalan: 2013. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2010. évi CXXIII. törvény 169. § h). Hatálytalan: 2011. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 12. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2014. évi XCIX. törvény 221. § (2) 5. Hatálytalan: 2015. I. 1-től.Beiktatta: 2002. évi XLIII. törvény 28. § (1). Hatályos: 2003. I. 1-től.Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 207. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.Módosította: 2003. évi XCI. törvény 224. § (1) 1.1., 2006. évi CXXI. törvény 31. § (6).Módosította: 2003. évi XCI. törvény 224. § (1) 1.1, 2005. évi CXIX. törvény 202. § (1) a), 2006. évi LXI. törvény 251. § (5) aa), 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 13.Lásd: 2005. évi CLXIII. törvény 13. §.Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 231. §. Hatályos: 2008. I. 1-től. Lásd: 2007. évi CXXVI. törvény 482. § (1).Hatályon kívül helyezte: 2010. évi CXXIII. törvény 169. § i). Hatálytalan: 2011. I. 1-től.Beiktatta: 2006. évi LXI. törvény 147. §. Hatályos: 2007. I. 1-től. Ezt követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni.Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 147. §. Hatályos: 2007. I. 1-től. Ezt követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni.A 2006. évi CXXXI. törvény 161. § a) szerint módosított szöveggel lép hatályba. Módosította: 2009. évi LXXVII. törvény 177. § f), 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) e), 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 14.Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 232. § (1). Módosította: 2008. évi LXXXI. törvény 227. § e), 2010. évi CXXIII. törvény 168. § d), 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 15. A második mondat szövegét megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 208. §. Hatályos: 2011. XII. 1-től. A korábbi második mondatot hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) f). Hatálytalan: 2011. XII. 31-től.Megállapította: 2016. évi LXVI. törvény 129. §. Hatályos: 2016. VI. 16-tól.Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 16. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 148. §. Hatályos: 2006. IX. 1-től. Ezt követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni.Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 148. §. Módosította: 2009. évi LXXVII. törvény 177. § c), 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) e), 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 17.Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 10. Hatálytalan: 2013. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 18. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 233. § (2). Módosította: 2009. évi LXXVII. törvény 177. § e), 177. § g), 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) d), 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 19. Lásd: 2009. évi LXXVII. törvény 223. § (1), (3).Módosította: 2013. évi XXXVII. törvény 64. § c).Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 148. §. Az utolsó mondatot beiktatta: 2006. évi CXXXI. törvény 89. § (2). Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 14.Beiktatva: 2006. évi LXI. törvény 148. § alapján. Az utolsó két mondatot beiktatta: 2006. évi CXXXI. törvény 89. § (3). Módosította: 2007. évi CXXVI. törvény 417. § i), 2009. évi LXXVII. törvény 177. § h), 2010. évi CXXIII. törvény 169. § j), 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 15.Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLXVII. törvény 64. § (1) b). Hatálytalan: 2012. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2005. évi CXIX. törvény 202. § (2) a). Hatálytalan: 2006. I. 1-től.A korábbi alcímmel együtt hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) g). Hatálytalan: 2011. XII. 31-től. Végre nem hajtható módosítására lásd: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 20.Megállapította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 300. § (1). Hatályos: 2013. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2005. évi CXIX. törvény 202. § (2) b). Hatálytalan: 2005. XI. 23-tól. A korábban megkötött megállapodások 2006. május 1-jével megszűnnek. A Tbj. 34. §-a (3) bekezdésének hatályon kívül helyezése nem érinti a folyamatban lévő ellátásokat.Módosította: 2005. évi CXIX. törvény 202. § (2) b). Az utolsó mondatot beiktatta: 2006. évi LXI. törvény 149. § (1). Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 21., 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 11.Megállapította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 300. § (2). Hatályos: 2013. I. 1-től.Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 21.Módosította: 2006. évi CXXXI. törvény 185. §, 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 21.Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 22. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.Módosította: 2000. évi CXIII. törvény 281. § (2) b) 1. A korábbi második mondatot hatályon kívül helyezte: 2015. évi CCXXIII. törvény 67. §. Hatálytalan: 2016. I. 1-től.Megállapította: 2009. évi XXXV. törvény 26. §. Hatályos: 2009. VII. 1-től. Lásd még: 2009. évi XXXV. törvény 65. § (1).Megállapította: 2009. évi XXXV. törvény 26. §. Hatályos: 2009. VII. 1-től. Lásd még: 2009. évi XXXV. törvény 65. § (1).Módosította: 2007. évi CXXVI. törvény 417. § n), 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 16.Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 149. § (2). Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 17.Beiktatta: 2012. évi CCVIII. törvény 6. § (1). Hatályos: 2013. I. 1-től.Beiktatta: 2012. évi CCVIII. törvény 6. § (1). Módosította: 2014. évi XCIX. törvény 221. § (1) 2.Megállapította: 2003. évi XCI. törvény 159. §. Hatályos: 2004. I. 1-től.Megállapította: 1999. évi XCIX. törvény 110. § (1). A harmadik mondat szövegét megállapította: 2010. évi CXXIII. törvény 162. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.Beiktatta: 1999. évi XCIX. törvény 110. § (2). Módosította: 2003. évi XCI. törvény 224. § (1) 1.1., 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 23.A korábbi második és harmadik mondatot hatályon kívül helyezte: 2000. évi CXIII. törvény 281. § (2) b) 1. Hatálytalan: 2001. I. 1-től.Megállapította: 2016. évi LXVI. törvény 130. §. Hatályos: 2016. VIII. 1-től.Számozását módosította: 1999. évi XCIX. törvény 110. § (2). A korábbi második mondatot hatályon kívül helyezte: 2007. évi CXXVI. törvény 448. § i). Hatálytalan: 2008. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2005. évi CXIX. törvény 202. § (2) b). Hatálytalan: 2005. XI. 23-tól.Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 150. §. Hatályos: 2006. IX. 1-től. Ezt követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni.Megállapította: 2014. évi LXXIV. törvény 261. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.Megállapította: 2006. évi CXXI. törvény 14. § (12). Hatályos: 2007. I. 1-től. A 2006. évi CXXI. törvény 30. § (10) szerint a 2007. IV. 1-jét követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni. Lásd: ugyane törvény 30. § (10).Módosította: 2007. évi CXXVI. törvény 417. § p), 2009. évi LXXVII. törvény 177. § e).Módosította: 2007. évi CXXVI. törvény 417. § r).Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 13. Hatálytalan: 2013. I. 1-től.Megállapította: 2013. évi CC. törvény 198. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.Módosította: 2015. évi CCXXIII. törvény 66. § d).Megállapította: 2008. évi LXXXII. törvény 8. § (3). Hatályos: 2009. I. 1-től. Ezt követően megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.Beiktatta: 2016. évi LXVI. törvény 131. §. Hatályos: 2016. VI. 16-tól.Megállapította: 2006. évi CXXI. törvény 14. § (13). Hatályos: 2007. IV. 1-től. Ezt követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni.Módosította: 2012. évi LXIX. törvény 21. § (1) b), 2016. évi LXVI. törvény 136. § c).Megállapította: 2012. évi LXIX. törvény 20. § (2). Módosította: 2013. évi XLI. törvény 2. § (8) b), 2016. évi LXVI. törvény 136. § d).Megállapította: 2013. évi XCIII. törvény 38. §. Hatályos: 2013. VII. 1-től.Módosította: 2007. évi CXXVI. törvény 448. § k).Lásd: 2006. évi CXXXI. törvény 203. § (1).Beiktatta: 2007. évi CXXVI. törvény 237. §. Hatályos: 2008. I. 1-től. Rendelkezéseit a 2008. január 1-jétől megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni azzal, hogy a 2008. január 15-éig megszerzett, 2007. decemberi járulékalapot képező jövedelmekre még a 2007. december 31-éig hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.Módosította: 2012. évi LXIX. törvény 21. § (1) b). Módosítva: 2013. évi XLI. törvény 2. § (8) c) alapján.Beiktatta: 2013. évi XLI. törvény 2. § (5). Hatályos: 2013. V. 3-tól.Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 147. § (3) e).Megállapította: 2012. évi CXVIII. törvény 62. §. Hatályos: 2012. VII. 26-tól.Megállapította: 2011. évi LXIX. törvény 5. §. Módosította: 2012. évi CXVIII. törvény 64. §.Megállapította: 2005. évi LXXXV. törvény 61. § (1). Módosította: 2009. évi LXXVII. törvény 177. § d), 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) d).Beiktatta: 2013. évi LXXXIV. törvény 28. § (1). Hatályos: 2013. VII. 1-től.Megállapította: 2005. évi LXXXV. törvény 61. § (1). Módosította: 2006. évi CIX. törvény 80. § (1) j), 83. § (5) m), 2007. évi LXXXII. törvény 13. § (1) 35. Lásd még: 2006. évi CXXXI. törvény 211. §.Megállapította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 301. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXII. törvény 86. § (12). Hatálytalan: 2012. I. 1-től. Végre nem hajtható módosítására lásd: 2011. évi CXCI. törvény 93. § (5) d).Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) h). Hatálytalan: 2011. XII. 31-től.Megállapította: 2005. évi LXXXV. törvény 61. § (2). Módosította: 2006. évi CIX. törvény 83. § (5) m).Hatályon kívül helyezte: 2016. évi LXVI. törvény 137. § 3. Hatálytalan: 2016. VI. 16-tól.Módosította: 2002. évi XLII. törvény 312. § (3).Megállapította: 2007. évi LXXXIV. törvény 17. § (6). Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 93. § (6) h).Beiktatta: 2002. évi XLII. törvény 200. §. Hatályos: 2003. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 1999. évi XCIX. törvény 207. § (1) b). Hatálytalan: 2000. I. 1-től.Módosította: 2005. évi CXIX. törvény 202. § (2) a).Beiktatta: 2013. évi LXXXIV. törvény 28. § (2). Hatályos: 2013. VII. 1-től.Megállapította: 2014. évi LXXIV. törvény 262. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.Megállapította: 2007. évi LXXXIV. törvény 17. § (7). Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 93. § (6) h).Jelölését módosította: 2005. évi LXXXV. törvény 62. §. Módosította: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 315.Jelölését módosította: 2005. évi LXXXV. törvény 62. §.Jelölését módosította: 2005. évi LXXXV. törvény 62. §. Módosította: 2012. évi XCIII. törvény 38. § a).Jelölését módosította: 2005. évi LXXXV. törvény 62. §.Megállapította: 2004. évi XXVII. törvény 33. §. Módosította: 2005. évi LXXXV. törvény 62. §, 2006. évi CIX. törvény 107. § (3) m).Beiktatta: 2007. évi CXXVI. törvény 238. §. Hatályos: 2008. I. 1-től. Lásd: 2007. évi CXXVI. törvény 482. § (1).Beiktatta: 2011. évi CXCI. törvény 93. § (3). Hatályos: 2012. I. 1-től.Beiktatta: 2012. évi CXVIII. törvény 63. §. Hatályos: 2012. VII. 26-tól.Beiktatta: 2012. évi CCXI. törvény 29. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.Beiktatta: 2015. évi CCXXIV. törvény 60. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.Beiktatta: 2015. évi CLXXXVII. törvény 90. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.Beiktatta: 2010. évi CLIII. törvény 33. § (3). Hatályos: 2011. I. 1-től.Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 18., 2011. évi CXCI. törvény 93. § (5) e), 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 14.Módosította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 15.Beiktatta: 2011. évi CLXXVI. törvény 155. § (1). Hatályos: 2012. I. 1-től.Beiktatta: 2015. évi CCIII. törvény 38. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.Megállapította: 2005. évi CXIX. törvény 138. §. Hatályos: 2006. I. 1-től.Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 154. §. Hatályos: 2007. I. 1-től. Ezt követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni.Hatályon kívül helyezte: 2016. évi LXVI. törvény 137. § 4. Hatálytalan: 2016. VI. 16-tól.Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 154. §. Hatályos: 2007. I. 1-től. Ezt követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni.Módosította: 2006. évi CIX. törvény 80. § (1) j), 83. § (5) m), 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) d), 2013. évi CC. törvény 202. § a).Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 239. §. Hatályos: 2008. I. 1-től. Rendelkezéseit a 2008. január 1-jétől megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni azzal, hogy a 2008. január 15-éig megszerzett, 2007. decemberi járulékalapot képező jövedelmekre még a 2007. december 31-éig hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.Beiktatta: 2007. évi CXXVI. törvény 240. §. Hatályos: 2008. I. 1-től. Lásd: 2007. évi CXXVI. törvény 482. § (1).Módosította: 2015. évi VIII. törvény 9. § a), 2015. évi CCXXIII. törvény 66. § g).Megállapította: 2008. évi CVII. törvény 53. §. Módosította: 2011. évi XXIII. törvény 38. § (1), 2012. évi XCIII. törvény 38. § b). Az első-második mondat szövegét módosította: 2014. évi XCIX. törvény 221. § (1) 3.Módosította: 2013. évi CXXXIII. törvény 60. § e).Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLXVII. törvény 64. § (1) c). Hatálytalan: 2012. I. 1-től.Megállapította: 2008. évi LXXXI. törvény 141. § (1). Hatályos: 2009. I. 1-től. Ezt követőenl megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.Megállapította: 2008. évi LXXXI. törvény 141. § (1). Hatályos: 2009. I. 1-től. Ezt követően megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.Beiktatta: 2011. évi CXCI. törvény 93. § (4). Hatályos: 2012. I. 1-től.Beiktatta: 2013. évi XLI. törvény 2. § (6). Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 147. § (3) f).Módosította: 2008. évi LXXXI. törvény 249. § h), 2011. évi CLXVII. törvény 63. §, 2011. évi CXCI. törvény 93. § (6) i).Módosította: 2015. évi VIII. törvény 9. § b).Megállapította: 2008. évi LXXXI. törvény 141. § (2). Hatályos: 2009. I. 1-től. Ezt követően megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.Beiktatta: 2008. évi LXXXI. törvény 141. § (2). Hatályos: 2009. I. 1-től. Ezt követően megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.Beiktatta: 2008. évi LXXXI. törvény 141. § (2). Hatályos: 2009. I. 1-től. Ezt követően megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.Beiktatta: 2010. évi CXXIII. törvény 163. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.Beiktatta: 2010. évi CXXIII. törvény 163. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.Beiktatta: 2007. évi CXXVI. törvény 240. §. Hatályos: 2008. I. 1-től. Lásd: 2007. évi CXXVI. törvény 482. § (1).Beiktatta: 2008. évi LXXXI. törvény 142. §. Hatályos: 2009. I. 1-től. Ezt követően megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.Beiktatta: 2008. évi LXXXI. törvény 142. §. Hatályos: 2009. I. 1-től. Ezt követően megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.Beiktatta: 2007. évi CXXVI. törvény 240. §. Hatályos: 2008. I. 1-től. Lásd: 2007. évi CXXVI. törvény 482. § (1).Megállapította: 2016. évi LXVI. törvény 132. §. Hatályos: 2016. VI. 16-tól.Megállapította: 1999. évi XCIX. törvény 114. §. Hatályos: 2000. I. 1-től.Megállapította: 2001. évi LXXXIV. törvény 20. § (10). Módosította: 2002. évi XLII. törvény 312. § (3), 2009. évi LXXVIII. törvény 45. §, 2012. évi LXXXVI. törvény 44. § (4) d). Módosítva: 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 17. alapján.Megállapította: 2005. évi LXXXV. törvény 64. §. Hatályos: 2006. I. 1-től. Lásd: ugyane törvény 67. § (2).Hatályon kívül helyezte: 2004. évi CI. törvény 318. § (5). Hatálytalan: 2005. I. 1-től.Megállapította: 2005. évi CXIX. törvény 139. §. Módosította: 2009. évi LXXVII. törvény 177. § b), 2010. évi CXXIII. törvény 168. § g), 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) d), 2013. évi CC. törvény 201. § c), 2016. évi LXVI. törvény 137. § 5.Megállapította: 2005. évi LXXXV. törvény 64. §. Módosította: 2006. évi LXI. törvény 251. § (3) a), 2006. évi CIX. törvény 82. § (1) e).Megállapította: 2013. évi XLI. törvény 2. § (7). Hatályos: 2013. V. 3-tól.A megelőző címmel együtt hatályon kívül helyezte: 1999. évi XCIX. törvény 207. § (1) b). Hatálytalan: 2000. I. 1-től.Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 155. §. Módosította: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) j).Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 155. §. Hatályos: 2007. I. 1-től. Ezt követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni.Az első mondat szövegét módosította, az utolsó két mondatot beiktatta: 2007. évi CXXVI. törvény 448. § c), 242. §. Az első mondat szövegét módosította: 2009. évi LXXVII. törvény 177. § c). Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 24., 26. A korábbi negyedik mondatot hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 25. Módosította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 18.Módosította: 2009. évi LXXVII. törvény 177. § i), 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 24., 26.Hatályon kívül helyezte: 2010. évi CXXIII. törvény 169. § k). Hatálytalan: 2011. I. 1-től.Módosította: 2009. évi LXXVII. törvény 177. § f), 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 14., 24.Megállapította: 2010. évi CXXIII. törvény 164. §. Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 24.Módosította: 2009. évi LXXVII. törvény 177. § j), 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) k), 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 27., 2013. évi CC. törvény 201. § d).Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 28. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) l). Hatálytalan: 2011. XII. 31-től. Végre nem hajtható módosítására lásd: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 29.Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) l). Hatálytalan: 2011. XII. 31-től.Beiktatta: 2013. évi CC. törvény 199. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.Megállapította: 2013. évi CC. törvény 199. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.Megállapította: 2014. évi LXXIV. törvény 263. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.Módosította: 2015. évi LXXXI. törvény 38. § c).Megállapította: 2013. évi CC. törvény 199. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.Módosította: 2015. évi LXXXI. törvény 38. § d).Módosította: 2015. évi LXXXI. törvény 38. § e).Megállapította: 2013. évi CC. törvény 199. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.Beiktatta: 2014. évi LXXIV. törvény 264. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.Módosította: 1999. évi XCIX. törvény 207. § (1) a), 2001. évi LXXXIV. törvény 25. § (4).Módosította: 2006. évi CIX. törvény 80. § (1) j).Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 30. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.Módosította: 1999. évi XCIX. törvény 207. § (1) a), 2006. évi LXI. törvény 251. § (3) a), 2007. évi CXXVI. törvény 417. § t), 2009. évi CXVI. törvény 101. § c), 2010. évi CXXIII. törvény 169. § l), 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 19.Hatályon kívül helyezte: 2000. évi CXIII. törvény 281. § (2) b) 1. Hatálytalan: 2001. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2006. évi CXXXI. törvény 185. §. Hatálytalan: 2007. I. 1-től.Módosította: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) n).Hatályon kívül helyezte: 2008. évi LXXXI. törvény 249. § i). Hatálytalan: 2009. I. 1-től.Megállapította: 1999. évi XCIX. törvény 118. §. Hatályos: 2000. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 31. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) o). Hatálytalan: 2011. XII. 31-től.Beiktatta: 2009. évi LXXVII. törvény 120. §. Hatályos: 2010. I. 1-től. Ezt követően megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 211. §. Módosította: 2013. évi CC. törvény 201. § e).Módosította: 2011. évi CLXVI. törvény 88. § (10) a), b).Megállapította: 1999. évi XCIX. törvény 119. §. Hatályos: 2000. I. 1-től.Módosította: 2000. évi CXIII. törvény 167. §, 2006. évi CIX. törvény 80. § (1) j).Beiktatta: 2000. évi CXIII. törvény 167. §. Hatályos: 2001. I. 1-től.Módosította: 2008. évi LXXXI. törvény 227. § f).Módosította: 2004. évi CI. törvény 318. § (1), 2006. évi CIX. törvény 80. § (1) j).Módosította: 2016. évi LXVI. törvény 136. § e).Megállapította: 2003. évi XCI. törvény 165. §. Hatályos: 2004. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CC. törvény 202. § b). Hatálytalan: 2014. I. 1-től.Megállapította: 2002. évi XLII. törvény 206. § (1). Módosította: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) d).Megállapította: 2004. évi CI. törvény 239. §. Hatályos: 2005. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) p). Hatálytalan: 2011. XII. 31-től.Hatályon kívül helyezte: 2006. évi LXI. törvény 251. § (5) b). Hatálytalan: 2007. I. 1-től.Megállapította: 2010. évi CXXIII. törvény 166. § (1). Hatályos: 2011. I. 1-től.Megállapította: 2010. évi CXXIII. törvény 166. § (2). Hatályos: 2011. I. 1-től.Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 212. § (1). Hatályos: 2012. I. 1-től.Beiktatta: 2013. évi LXXXIV. törvény 28. § (3). Hatályos: 2013. VII. 1-től.A 2010. évi CLIII. törvény 78. § (1) szerinti szöveggel lép hatályba.A 2010. évi CLIII. törvény 78. § (2) szerinti szöveggel lép hatályba.Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 32., 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 19.Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 212. § (3). Hatályos: 2012. I. 1-től.Beiktatta: 2009. évi LXXVII. törvény 121. §. Hatályos: 2010. I. 1-től. Ezt követően megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.Beiktatta: 2011. évi CII. törvény 28. §. Hatályos: 2011. VII. 27-től.Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 212. § (4). Hatályos: 2011. XI. 30-tól.Beiktatta: 2011. évi CII. törvény 28. §. Hatályos: 2011. VII. 27-től.Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 213. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.Beiktatta: 2011. évi CII. törvény 28. §. Hatályos: 2011. VII. 27-től.Beiktatta: 2011. évi CII. törvény 28. §. Hatályos: 2011. VII. 27-től.Hatályon kívül helyezte: 2012. évi LXIX. törvény 21. § (2). Hatálytalan: 2012. VI. 20-tól.Megállapította: 2012. évi CCVIII. törvény 6. § (2). Hatályos: 2013. I. 1-től.Beiktatta: 2011. évi CII. törvény 28. §. Hatályos: 2011. VII. 27-től.Beiktatta: 2011. évi CII. törvény 28. §. Hatályos: 2011. VII. 27-től.Beiktatta: 2011. évi CLVI. törvény 214. §. Hatályos: 2011. XI. 30-tól.Beiktatta: 2011. évi CLVI. törvény 214. §. Hatályos: 2011. XI. 30-tól.Beiktatta: 2011. évi CII. törvény 28. §. Hatályos: 2011. VII. 27-től.Beiktatta: 2012. évi CLXXVIII. törvény 302. §. Hatályos: 2012. XI. 30-tól.A korábbi második mondatot hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 315. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 1997. évi CLIII. törvény 60. § (1). Hatálytalan: 1998. II. 1-től.Megállapította: 2009. évi CLII. törvény 24. § (3). Hatályos: 2010. IV. 1-től.Lásd: 195/1997. (XI. 5.) Korm. rendelet.Beiktatta: 1999. évi XCIX. törvény 121. §. Hatályos: 2000. I. 1-től.Beiktatta: 1999. évi XCIX. törvény 121. §. Hatályos: 2000. I. 1-től.Megállapította: 2014. évi LXXIV. törvény 265. §. Hatályos: 2015. I. 1-től. Módosította: 2015. évi XLII. törvény 366. § (10).Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) r). Hatálytalan: 2011. XII. 31-től.Megállapította: 2007. évi I. törvény 110. § (5). Hatályos: 2007. VII. 1-től.Beiktatta: 2007. évi CXXVI. törvény 244. §. Hatályos: 2008. I. 1-től.Beiktatta: 2009. évi CLII. törvény 24. § (4). Hatályos: 2010. I. 1-től.Módosította: 1999. évi XCIX. törvény 207. § (1) b).A korábbi alcímmel együtt hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 315. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.Beiktatta: 2007. évi I. törvény 110. § (6). Hatályos: 2007. VII. 1-től.Beiktatta: 2007. évi I. törvény 110. § (6). Hatályos: 2007. VII. 1-től.Beiktatta: 2011. évi CLXXVI. törvény 155. § (2). Hatályos: 2012. I. 1-től.Beiktatta: 2010. évi CXXIII. törvény 167. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.Beiktatta: 2010. évi CXXIII. törvény 167. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.A 2010. évi CLIII. törvény 78. § (3) szerinti szöveggel lép hatályba.Beiktatta: 2010. évi CLIII. törvény 33. § (4). Hatályos: 2011. I. 1-től.Beiktatta: 2011. évi XXIII. törvény 38. § (3). Hatályos: 2011. IV. 1-től.Beiktatta: 2011. évi CLVI. törvény 216. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.Megállapította: 2013. évi CC. törvény 200. § (1). Módosította: 2014. évi LXXIV. törvény 266. § 3.Beiktatta: 2013. évi CC. törvény 200. § (2). Hatályos: 2014. I. 1-től.Beiktatta: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (3). Hatályos: 2011. XII. 31-től.Beiktatta: 2012. évi LXIX. törvény 20. § (3). Hatályos: 2012. VI. 20-tól.Beiktatta: 2012. évi CLXXVIII. törvény 303. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.Beiktatta: 2012. évi CLXXVIII. törvény 303. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.Beiktatta: 2014. évi XCIX. törvény 219. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.Beiktatta: 2016. évi LXVI. törvény 135. §. Hatályos: 2016. VI. 16-tól.Hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 315. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.


text:
Igényérvényesítés a bíróságon | Cégvezetés
Igényérvényesítés a bíróságon
Figyelem! Kérjük az értelmezésénél a megjelenés időpontját (2002. február 1.) vegye figyelembe!
Megjelent a Cégvezetés (archív) 46. számában (2002. február 1.)
Ha a hitelező nem tud felszámolási eljárást kezdeményezni, mert annak feltételei nem állnak fenn, a peren kívüli megoldások nem vezetnek eredményre, a hitelezőnek nem marad más lehetősége, mint a perbíróság igénybevétele. A pereskedés egyik, az eljárási időtartam és költségek csökkentésére irányuló előállomása a fizetési meghagyásos eljárás. Ennek lényege, hogy a hitelező kérelmére a bíróság egy hivatalos bírósági felhívásban meghagyja az adósnak, hogy a meghagyásban rögzített fizetési kötelezettségét teljesítse azzal, hogy ha a meghagyás kézhezvételétől számított 15 napon (váltókövetelések esetén 3 napon) belül nem él ellentmondással, a meghagyás jogerőssé válik, és annak alapján a hitelező végrehajtási eljárást kezdeményezhet.
A fizetési meghagyásos eljárás a hitelező (az eljárásban jogosultnak nevezve) előre meghatározott formanyomtatvány kitöltésével elkészített kérelmével indul (200 000 Ft alatti követeléseket először csak fizetési meghagyás útján lehet érvényesíteni). A kérelemben meg kell határozni
az adóst (az eljárásban kötelezettnek nevezve),
a követelés jogcímét (pl. vételár, vállalkozói díj, kártérítés, kötbér; de nem jó meghatározás a gyakorlatban használt számlakövetelés megnevezés, mert ami a számlába van állítva, az a követelés jogcíme),
a kamatokat (ez több követelés esedékessége esetében a formanyomtatvány szűkössége miatt gyakran nem könnyű feladat),
az adós által megfizetendő költségeket (pl. az illeték, amelyet a hitelezőnek le kellett rónia, és amely a peres eljárás illetékének fele, a felmerült ügyvédi munkadíj jogszabály szerint a bírósági eljárásban megítélhető része, amely a peres munkadíjnak ugyancsak a fele).
Le kell írni röviden a tényállást és a bizonyítékokat, amelyeket csatolni is kell a kérelemhez. A kérelmen le kell róni az illetéket.
A bíróság a formanyomtatványon kiállítja a meghagyás részt, és a dokumentumot a mellékletekkel együtt hivatalosan kézbesíti az adós részére.
Az adós lehetőségei
Az adós, megvizsgálván a fizetési meghagyást, a következőket teheti:
a követelést elismeri és a hitelezőnek megfizeti tartozását;
a meghagyásra nem reagál, ezzel az jogerőssé válik, és a hitelező végrehajtási eljárást kezdeményezhet;
a tartozást elismeri, és részletfizetés vagy fizetési haladék engedélyezését kéri, de ezt meg kell indokolnia (a bíróságnak a hitelezőt meg kell hallgatnia a kérelemről);
a meghagyásnak írásbeli nyilatkozattal ellentmond (erre sajnálatosan a mai joggyakorlat szerint elegendő egy levél, amely indokolás nélkül csak annyit tartalmaz, hogy az adós vitatja a követelést).
Ha csak részben mond ellent az adós, a nem vitatott rész tekintetében a meghagyás jogerőssé válik. A határidőben előterjesztett ellentmondás hatására az eljárás perré alakul, a hitelező köteles a fizetési meghagyásos eljárás illetékét kétszeresére, a peres eljárás illetékére kiegészíteni. A bíróságok gyakran előírják, hogy a keresetlevélnek megfelelő tartalommal ki kell egészíteni a kérelmet. Ezt követően a bíróság peres tárgyalást tart.
A bíróság eljárása megindulhat a fizetési meghagyásos eljárás perré alakulásával is. Ha azonban nem áll fenn a kötelező fizetési meghagyásos eljárás esete (200 000 Ft alatti követelés), vagy a hitelező nem kívánja a fizetési meghagyásos eljárást megindítani, úgy végső, legnehezebb, leghosszabb és legköltségesebb megoldásként a keresetindítást választhatja.
Amennyiben a felek megállapodása szerint a követelés elbírálására választottbíróság rendelkezik hatáskörrel és illetékességgel, akkor a keresetet a választottbíróság előtt kell megindítani.
A keresetlevélnek tartalmaznia kell
az eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróság, a felek (alperes és felperes) és képviselőik megnevezését, adatait;
a kereset tényállását, azaz a kereseti követelést megalapozó tények és körülmények leírását és az ezeket igazoló bizonyítékok meghatározását;
a kereseti követelés jogalapját, tehát azt a jogszabályi rendelkezést, amely azt a jogkövetkezményt állapítja meg, melyet a felperes kereseti követelésként elérni kíván;
határozott kereseti kérelmet (pl. pénz fizetése, magatartás teljesítése, dolog kiadása);
a bíróság hatáskörét és illetékességét meghatározó adatokat;
a pertárgy értékének megjelölését (ez képezi az illeték és az ügyvédi munkadíj alapját).
A keresetlevélhez mellékelni kell az abban említett okiratokat mint bizonyítékokat, amelyek a keresetlevélben rögzített tények, körülmények igazolására alkalmasak.
A keresetlevelet a felperesnek, vagy ha jogi képviselője van, a jogi képviselőnek kell aláírnia (ez utóbbi esetben a meghatalmazását is mellékelni kell), és azt a mellékletekkel együtt eggyel több példányban kell benyújtania, mint ahány peres fél van.
Tekintettel arra, hogy a pervitel - különösen a választottbíróság előtt - meglehetős szakértelmet igénylő és bonyolult feladat, és a gazdaság szereplői erre az esetek nagy részében már jogi szakértőket bíznak meg, ezért az eljárás részleteire nem térünk ki.
A csődeljárás a nehéz pénzügyi helyzetbe került adós számára jelent menekülést, mivel azzal - a hitelezői általi jóváhagyás esetén - (a hitelezők többségének kérésére 60 nappal meghosszabbítható) 90 napos fizetési moratóriumhoz juthat, és vele szemben a haladék kezdő időpontját megelőzően, illetve azt követően keletkezett pénzkövetelések (néhány kivétellel) a haladék időtartama alatt nem érvényesíthetők. A haladék célja, hogy az adós a hitelezőkkel megkísérelje a megállapodást a kötelezettségek átütemezéséről, részbeni elengedéséről, vagy a vállalat reorganizációja céljából. Az adós vagyonának és a hitelezők érdekeinek védelme céljából a moratórium időszakára a csődbíróság vagyonfelügyelőt nevez ki. A hitelezőknek figyelniük kell, hogy adósuk ellen nem indult-e csődeljárás. * A hitelezőket, azon túl, hogy a haladék időtartama alatt követeléseiket nem érvényesíthetik, két kérdéskör érinti. Az egyik ezek közül a moratórium hitelezők általi jóváhagyása, amelyhez az szükséges, hogy a csődeljárás kezdő időpontjában lejárt követelésekkel rendelkező hitelezők legalább fele, a le nem járt követelések hitelezőinek több mint egynegyede ahhoz hozzájárult, feltéve hogy ezek követeléseinek összege eléri az adós mérleg szerinti tartozásainak kétharmadát. * A másik kérdéskör az ún. kényszeregyezség. Az adós a reorganizáció céljából a hitelezőknek egyezségi javaslatot terjeszt elő. Amennyiben azt a fenti arányban a hitelezők elfogadják, az egyezség létrejön, és az kihat azokra a hitelezőkre is, akik az egyezséghez nem járultak hozzá, vagy szabályszerű értesítés ellenére nem vettek részt a tárgyaláson. Ezekből az arányokból egy lényeges következtetés adódik, nevezetesen, hogy a nagy hitelezők a csődeljárás menetét jelentősen befolyásolhatják.
Az eredményes fizetési meghagyásos vagy peres eljárást követi a bírósági végrehajtási eljárás, amelyre akkor van szükség, ha a bíróság jogerős vagy előzetesen végrehajtható határozatának az adós önszántából nem tesz eleget.
A végrehajtási eljárásban a hitelező (végrehajtást kérő) kérelmére a jogerős vagy előzetesen végrehajtható bírósági határozat alapján a végrehajtást lefolytató bíróság által kiállított, végrehajtható okiratra alapozva az állam kényszer alkalmazásával rászorítja az adóst a teljesítésre, vagy vagyonából a hitelezőt kielégíti.
Azonnali beszedési megbízás
Amennyiben a hitelező és az adós is rendelkezik bankszámlával, a végrehajtás általános feltételei fennállnak (a követelés bírósági végrehajtás útján hajtandó be és a fizetési határidő eltelt), a követelés teljesítését bírósági, közjegyzői határozat írja elő vagy közjegyzői okiratban vállalt kötelezettségen alapul, és a jogosult a behajtást végző pénzügyi intézménynek (saját bankja útján az adós bankja) nyilatkozik arról, hogy nincs folyamatban a követelése behajtására irányuló bírósági végrehajtás, illetve nem terjesztett elő bírósági végrehajtás iránti kérelmet, vagy ilyen kérelme alapján a követelése nem nyert kielégítést, pénzforgalmi úton hajtható be a követelés. Ennek eszköze az azonnali beszedési megbízás.
Az azonnali beszedési megbízáshoz az előírt tartalmú formanyomtatványt kell a hitelezőnek kitöltenie, ahhoz mellékelnie kell a végrehajtható (jogerős vagy előzetesen végrehajtható) bírósági, közjegyzői határozatot vagy közjegyzői okiratot (eredetiben), és a fentiek szerinti nyilatkozatot is meg kell tennie. A beszedési megbízást a hitelező általában számlavezető bankja útján benyújtja az adós számlavezető bankjánál, amely az adós előzetes értesítése nélkül megterheli az adós számláját a végrehajtandó összeggel (a határozatban szereplő tőke, kamat és perköltség). Ennek természetesen az a feltétele, hogy az adós számláján legyen elegendő fedezet. Elegendő fedezet hiányában az adós bankja a beszedési megbízást meghatározott ideig függőben tartja arra várva, hogy esetleg fedezet legyen, ezután fedezethiány miatt teljesítetlenül visszaküldi azt.
Az azonnali beszedési megbízáshoz szükséges az adós bankszámlaszámának ismerete. Az üzleti kapcsolat alapján ez ismert lehet a hitelező előtt. Ha a hitelező a bankszámlaszámot nem ismeri, úgy az újabb szabályok szerint a végrehajtás elrendelésére jogosult bíróságtól kérelmezheti a bankszámlaszámok adóhatóságtól való beszerzését.
Kötelező inkasszó
A pénzforgalmi úton érvényesíthető követelések fenti érvényesítését a végrehajtás kérelmezése előtt minden esetben meg kell kísérelnie a hitelezőnek. A fedezet hiánya miatti teljes vagy részleges behajthatatlanságot a végrehajtási kérelemmel együtt igazolni kell. Ennek bizonyítására alkalmas az adós számlavezető bankjának fedezethiányra vonatkozó nyilatkozata. A hitelezőnek azonban nem kell megvárnia a függőben tartási idő lejártát: az eredménytelen behajtás az adós számlavezető bankjának függőben tartásra vonatkozó értesítésével és a hitelező további függőben tartást nem kérő nyilatkozatával igazolható.
A végrehajtási eljárás megindítása
A végrehajtási eljárást a hitelező (jogosult, végrehajtást kérő) kérelmezheti. A kérelem alapjául a gazdasági élet tipikus helyzeteiben általában a bíróság jogerős vagy előzetesen végrehajtható ítélete, jogerős fizetési meghagyása, a jogerős, bíróság által jóváhagyott egyezség, a választottbíróság jogerős ítélete vagy általa jóváhagyott egyezség, a speciális szabályoknak megfelelő közjegyzői okirat, a zálogszerződésekről szóló közokirat szolgálhat. Ezek alapján állítja ki a bíróság a végrehajtható okiratokat, amelyek közül a téma szempontjából a két legjellemzőbbet érdemes kiemelni.
Az egyik ezek közül az ún. végrehajtási lap, amelyet többek közt az ügyben első fokon eljárt bíróság állít ki az ítéletről vagy egyezségről, a választottbírósági ítéletről és egyezségről pedig az adós székhelye szerint illetékes megyei bíróság, illetve Budapesten a Fővárosi Bíróság.
A másik jellemző típus a végrehajtási záradék, amellyel az adós székhelye szerinti helyi bíróság látja el többek között a közjegyzői okiratot, a zálogszerződésről készült közokiratot.
Mindkét típusú végrehajtható okirat kiállítását az erre rendszeresített formanyomtatványokon kérheti a hitelező. A végrehajtást kérőre, az adósra, a követelésre, a kiállítás alapját képező okiratra és ügyre vonatkozó adatokon túl lényeges eleme a kérelemnek a végrehajtás alá vonható vagyontárgyak körének megnevezése.
A végrehajtó nem köteles és általában nem is hajlandó az adós végrehajtás alá vonható vagyona után nyomozni, ezért a hitelezőknek érdemes a végrehajtás kérelmezése előtt, a rendelkezésre álló minden jogszerű eszközzel utánajárni, hogy az adós milyen vagyonnal rendelkezik (szóba jöhetnek a lakhelyén, szék- vagy telephelyén, fióktelepén fellelhető ingóságok; gépjárművek; ingatlanok; társasági részesedések; értékpapírok; vagyoni értékű jogosultságok; az adósnak 3. személyekkel szemben fennálló követelései).
A kérelemhez tartozik annak igazolása is, hogy az azonnali beszedési megbízás útján való behajtás eredménytelen volt.
A végrehajtási eljárás a bíróság általi elrendeléstől, a hitelező kielégítéséig egy igen bonyolult és gyakran hosszadalmas eljárás, amelyben a hitelező képviseletével érdemes szakembert megbízni. A hitelező szempontjából az mindenképpen lényeges, hogy az eljárást lefolytató végrehajtó intézkedéseit, cselekményeit folyamatosan kísérje figyelemmel, és azok jogszerűségét ellenőrizze, a végrehajtó nem szakszerű vagy szabályszerű magatartása ugyanis támadási felületet jelent az adós számára, amely hátráltatja az eljárást és veszélyezteti a hitelező kielégítését.
Külföldi eljárások
A külföldi adósok elleni eljárások az idegen jog- és eljárási rendszerek és szokások miatt sokkal nehezebbek a hitelezők számára, mint a belföldi eljárások, ezért a megfelelő szakértők igénybevétele elengedhetetlen. * Amikor a hitelező a külföldi eljárás megindítását fontolgatja, a következő lényegesebb szempontok merülnek fel: * Van-e külföldi választottbírósági kikötés, mert ha igen, az eljárás csak az előtt indítható. A választottbíróságok ítéleteinek végrehajtása nemzetközi egyezmények és az egyes államok jogszabályai alapján általában problémamentes (persze a Közel- és Távol-Keleten és bizonyos nagyobb kockázatú államokban ez fenntartással kezelendő). * Ha nincs külföldi választottbírósági kikötés, az eljáró bíróság kiválasztásának attól kell függnie, hogy a meghozott bírósági döntés végrehajtása az adós államában biztosítva legyen. Ez a kérdéskör a külföldi határozatok elismerésének és végrehajtásának kérdésköre. Az egyes államok a külföldi bíróságok határozatait alapvetően csak belső jogszabály, nemzetközi egyezmény vagy az államok kölcsönös gyakorlata, az ún. viszonosság alapján vizsgálják. A magyar hitelező hiába ér el jogerős döntést magyar bíróság előtt osztrák adósa ellen, ilyen elismerési és végrehajtási alapok nélkül azt Ausztriában nem fogja tudni végrehajtatni. A német adós elleni ugyanilyen ítélet viszont viszonosság alapján végrehajtható lenne Németországban. * A végrehajthatóság mellett (és ahhoz) lényeges szempont az is, hogy az adott állam hatásköri és illetékességi szabályai szerinti bíróság járjon el. * Nem elhanyagolandó szempont az sem a bíróság választásánál (ha választási lehetőség egyáltalán van), hogy a felek között kikötött, szerződésre alkalmazandó jog hiányában az eljáró bíróság saját országának nemzetközi magánjogi szabályai mely ország jogának alkalmazására vezetnének, és annak alkalmazása kedvező-e a hitelező számára vagy sem. * Végül, de nem utolsósorban tisztázni kell, hogy milyen típusú eljárást célszerű lefolytatni, milyen költségekkel jár az (nem minden jogrendszerben kell ugyanis automatikusan a pervesztes félnek viselnie a perköltségeket), és kell-e ún. perköltség-biztosítékot letenni, kötelező-e a jogi képviselet, illetve a meghozott határozat milyen eljárási rendben lesz végrehajtható.
A kielégítés sorrendje
Amennyiben több hitelező van, és az adós vagyona (amelynek számításánál - különösen magánszemélyeknél - nem lehet figyelembe venni az adós létfenntartásához, tevékenysége gyakorlásához szükséges egyes végrehajtás alól mentes vagyontárgyakat), nem elegendő, a hitelezők egy meghatározott sorrendben kaphatnak kielégítést.
A zálogjoggal terhelt ingóság értékesítéséből befolyt értéket a biztosított követelés kielégítésére kell fordítani minden más követelést megelőzően. Ennek feltétele, hogy a zálogjogos hitelező a végrehajtási eljárásban, a végrehajtó értesítésére szabályszerűen jelentse be elsőbbségi igényét.
A kielégítési sorrend egyebekben a következő:
gyermektartásdíj;
egyéb tartásdíj;
munkavállalói munkabér és a vele egy tekintet alá eső járandóság;
ingatlan, vízi, illetve légi jármű értékesítéséből befolyt összegből a jelzálogjoggal biztosított követelés, ha jelzálogos hitelező elsőbbségi igényét szabályszerűen bejelentette (Több jelzálogos hitelező esetén a kielégítés a keletkezés sorrendjében történik.)
büntetőeljárással kapcsolatos anyagi igények;
adó-, társadalombiztosítási követelés és más köztartozás;
egyéb követelés;
A követelés érvényesítésével és behajtásával felmerült, a bíróság által megállapított költségeket és a követelés egyéb járulékait (pl. kamatot) a követeléssel azonos sorrendben kell kielégíteni.
A végrehajtást kérő jogorvoslati lehetőségei
A végrehajtó törvénysértő intézkedése, illetve mulasztása ellen az intézkedést vagy mulasztást követő 15 napon belül, későbbi tudomásszerzés esetén a tudomásszerzéstől, de így is legfeljebb az intézkedést vagy mulasztást követő 6 hónapon belül a hitelező (de akár az adós is) végrehajtási kifogással élhet a végrehajtást foganatosító bíróság felé.
A bíróságnak a végrehajtás foganatosítása során hozott végzései ellen fellebbezésnek van helye, amelyet a végzés kézhezvételétől számított 15 napon belül kell előterjeszteni.
"Peren kívüli" megoldások
Mielőtt a hitelező a bírósági eljárások lefolytatására szánja el magát, általában megkísérli felszólításokkal, tárgyalások, megállapodások vagy egyezségek útján elérni, hogy az adós fizetési kötelezettségének eleget tegyen. Ezt a fázist azonban nem célszerű hosszú ideig fenntartani, mert veszélyeztetheti a bírósági eljárások eredményességét. A peren kívüli megoldások alkalmazhatóságát nagyban segítik az adós vállalkozásra vonatkozó megfelelő információk, tárgyalni, várni, fizetési haladékot adni ugyanis csak akkor ésszerű, ha az információk alapján a hitelező bizonyos lehet abban, hogy az adósa gazdaságilag olyan helyzetben van, hogy teljesíteni akar és tud, és érdekei arra irányulnak, hogy vállalkozása működőképességét fenntartsa és ne a fizetésképtelenség legyen számára a cél. A másik szempont, hogy a peren kívüli megállapodásokba, egyezségekbe a hitelező lehetőség szerint csak megfelelő biztosítékok mellett menjen bele

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


2001. évi XCIII. törvény - a devizakorlátozások megszüntetéséről, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról
2001. évi XCIII. törvény
a devizakorlátozások megszüntetéséről, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról * Az Országgyűlés a piacgazdaság kiépítésének következményeként, a forint konvertibilitását teljessé téve, az Európai Unióhoz történő csatlakozásra való felkészülés érdekében törvényt alkot a devizakorlátozások megszüntetéséről, a tőke szabad áramlásának elősegítéséről.
1. § (1)-(2) * (3) Amennyiben törvény vagy kormányrendelet másként nem rendelkezik
a) devizabelföldiek belföldön és külföldön,
b) devizakülföldiek belföldön
devizával, valutával, belföldi fizetőeszközzel, illetve belföldi pénznemre szóló követeléssel végzett jogügyletei és cselekményei szabadon végezhetőek.
2. § 1. devizabelföldi:
a) * az a természetes személy, akinek az illetékes magyar hatóság által kiadott érvényes személyazonosító igazolványa, a tizennégy éven aluli magyar állampolgár, bevándorolt és letelepedett esetében a személyi azonosítóról kiadott hatósági igazolványa (a továbbiakban együtt: hatósági igazolvány) van, illetve azokkal rendelkezhet. A természetes személynek a devizabelföldiségét a hatósági igazolvánnyal kell igazolnia, de a határátlépéskor a hatósági igazolvány hiányában magyar útlevelet felmutató személy devizabelföldiségét vélelmezni kell,
b) * a vállalkozás és a szervezet, ha a székhelye belföldön van - az e § 2. pontjának d) és f) alpontjában foglalt kivételekkel -, a külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe, a külföldi állampolgár önálló magyarországi vállalkozása (egyéni vállalkozó és az önfoglalkoztató);
2. devizakülföldi:
a) * a természetes személy, ha nincs az illetékes magyar hatóság által kiadott, érvényes hatósági igazolványa, és azzal nem is rendelkezhet,
b) a vállalkozás és a szervezet - jogi formájától függetlenül -, ha székhelye külföldön van, a devizabelföldi vállalkozás és szervezet külföldön működő fióktelepe,
c) a devizakülföldinek a belföldön lévő képviselete,
d) a vámszabad területi társaság,
e) a külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe, ha a fióktelepet vámszabad területen létesítették, illetve ott működik,
f) továbbá a társasági adóról és az osztalékadóról szóló módosított 1996. évi LXXXI. törvény 4. §-ának 28. pontja alá tartozó társaság;
3. * deviza: külföldi pénznemre szóló követelés (pénzhelyettesítő eszköz, fizetési számla- és egyéb pénzkövetelés);
4. valuta: külföldi pénz;
5. konvertibilis pénznem (deviza, valuta): a Magyar Nemzeti Bank devizaárfolyam lapján feltüntetett pénznem (deviza, valuta);
6. fizetőeszköz: a pénz, továbbá - ellenkező rendelkezés hiányában - a forintra vagy külföldi pénznemre kiállított pénzhelyettesítő eszköz;
7. pénzhelyettesítő eszköz: a csekk - ideértve a kitöltetlen csekket is -, a hitelkártya, a csekk-kártya, a bankkártya, a kereskedelmi kártya, a váltó, az utalvány, továbbá a takarékbetétkönyv vagy az ilyen betétről kiállított más okirat, és elnevezésétől függetlenül minden más, az előzőekkel azonos rendeltetésű okmány;
8. * vállalkozás: a gazdasági társaság, az egyéni cég, a szövetkezet, az állami vállalat, az egyéb állami gazdálkodó szerv, az egyes jogi személyek vállalata, a leányvállalat, a külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe, a befektetési alap, a magánnyugdíjpénztár, az önkéntes nyugdíj-, egészség- és önsegélyezőpénztár, a vízgazdálkodási társulat, az erdőbirtokossági társulat, továbbá az egyéni vállalkozó, a külföldi állampolgár önálló vállalkozása (egyéni vállalkozó és az önfoglalkoztató), valamint a nem egyéni vállalkozói tevékenység keretében külkereskedelmi tevékenységet folytató természetes személy, az ügyvéd, az ügyvédi iroda, a közjegyző, az egyéni szabadalmi ügyvivő és szabadalmi iroda, a végrehajtói iroda;
9. szervezet: természetes személyen és a vállalkozáson kívüli jogi és nem jogi személy, amely alapfeladatként vállalkozási tevékenységet nem folytat, ideértve az államot is.
3. § * Hatálybalépés és átmeneti rendelkezések
4. § (1) Ez a törvény a 6. §-ának (2) bekezdése, a 8. §-ának (2)-(3) bekezdése, valamint 18. §-ának kivételével 2002. január 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekre is alkalmazni kell. A 6. §-ának (2) bekezdése, a 8. §-ának (2)-(3) bekezdése, valamint a 18. §-a 2002. június 1-jén lép hatályba.
(2) * 5. § (1) * (2) * Azok a társaságok, amelyeknek az államháztartásért felelős miniszter a külföldiek magyarországi befektetéseiről szóló 1988. évi XXIV. törvény 43. §-a alapján az egyébként a vámszabad területi társaságokat megillető kedvezményeket engedélyezett, addig az időpontig élvezhetik kedvezményeiket, ameddig a Kormány - nemzetgazdasági érdekből - a kedvezmény lejáratát meghosszabbította és a határozatot az államháztartásért felelős miniszter az általa vezetett minisztérium hivatalos lapjában közzétette.
(3) * 6. § * k) * 7. § * 8. § (1) * (2)-(3) * 9. § * 10-17. § * 18. § * 19. § Ahol törvény vagy más jogszabály devizajogszabályt említ, ott a devizáról szóló 1995. évi XCV. törvény helyett e törvényt kell érteni.
20. § E törvény a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás tárgykörében, a Megállapodást kihirdető 1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai Közösségeknek az Európai Közösséget létrehozó szerződésének 56-60. Cikkeivel és a 119-120. Cikkeivel, valamint a Tanács a Szerződés 67. Cikkének végrehajtásáról szóló 88/361/EGK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.
Kihirdetve: 2001. XII. 17.Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCIV. törvény 54. § c). Hatálytalan: 2012. I. 1-től.Megállapította: 2004. évi XXIX. törvény 122. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.Megállapította: 2009. évi CXV. törvény 70. § (1). Hatályos: 2010. I. 1-től.Módosította: 2004. évi XXIX. törvény 148. § (1) m).Módosította: 2009. évi LXXXV. törvény 114. §.Megállapította: 2009. évi CXV. törvény 70. § (2). Hatályos: 2010. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: ugyane törvény 4. § (2). A korábbi alcímet hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 519. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 519. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2006. évi V. törvény 133. § m). Hatálytalan: 2006. VII. 1-től.Módosította: 2006. évi CIX. törvény 170. § (8) h).Hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 519. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2003. évi XCII. törvény 180. § (2). A korábbi alcímet hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 519. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2003. évi LX. törvény 233. § (1) e). Hatálytalan: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.A korábbi alcímmel együtt hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 519. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2003. évi XLIX. törvény 34. § (4). Hatálytalan: 2004. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2006. évi V. törvény 133. § m). Hatálytalan: 2006. VII. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2003. évi LX. törvény 233. § (1) e). Hatálytalan: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.Hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 519. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 2003. évi CXXVI. törvény 83. §. Hatálytalan: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.