Csjt. 48/A. § (1)70 A gyámhatóság az átmeneti nevelésbe vett gyermeket örökbefogadhatónak nyilvánítja, ha a szülő gyermekével önhibájából egy éve nem tart rendszeres kapcsolatot, életvitelén, körülményein nem változtat, és emiatt az átmeneti nevelés nem szüntethető meg. Erre a jogkövetkezményre a szülőt az átmeneti nevelést elrendelő határozatban figyelmeztetni kell.
(2)71 A gyámhatóság az átmeneti nevelésbe vett gyermeket örökbefogadhatónak nyilvánítja abban az esetben is, ha
(3)72 A gyámhatóság a gyermek örökbefogadása érdekében az örökbefogadhatónak nyilvánítással egyidejűleg a szülő kapcsolattartási jogát is korlátozhatja, vagy szüneteltetheti.
b)117 ha a gyermeket más személynél helyezték el, vagy átmeneti nevelésbe vették és a szülő felróhatóan gyermeke érdekét súlyosan sértő módon nem működik együtt a gyermekét gondozó nevelőszülővel vagy intézménnyel, gyermekével nem tart kapcsolatot, továbbá magatartásán, életvitelén, körülményein az átmeneti nevelés megszüntetése céljából nem változtat.
e)120 ha a gyermeket a gyámhatóság átmeneti nevelésbe vette,
(3)128 Kivételesen indokolt esetben, a gyermek érdekében azt a szülőt is fel lehet jogosítani a gyermekkel való kapcsolattartásra, akinek a szülői felügyeleti jogát a bíróság megszüntette, vagy akinek szülői felügyeleti joga a 48. § (3) bekezdése alapján szűnt meg és a gyermek örökbefogadására nem került sor. Erről a szülői felügyeletet megszüntető bíróság vagy – ha a gyermeket tartós nevelésbe vették – a gyámhatóság dönt.
Csjt. 98. §136 (1) Gyámság alá tartozik az a gyermek, akit átmeneti vagy tartós nevelésbe vettek, továbbá akit ideiglenes hatállyal nevelőszülőnél vagy gyermekotthonban, illetve más bentlakásos intézményben helyeztek el, és szülője ellen a szülői felügyelet megszüntetése iránt per van folyamatban [91. § (2) bek.].
(2)137 Az (1) bekezdésben meghatározott esetben a gyámhatóság a gyermek részére gyámot rendel. Gyámul rendelhető a gyámi feladatok ellátására alkalmas
b)138 gyermekotthon vezetője,
ahol a gyámhatóság a gyermeket elhelyezte.
(4)139 A gyámhatóságnak a gyermek számára hivatásos gyámot kell kirendelnie, ha
a)140 a gyámhatóság az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermeket fogyatékosok vagy pszichiátriai betegek otthonában helyezte el,
b) a nevelőszülő a 100. § (3) bekezdése alapján a gyámságot nem vállalja,
d)141 a szülő hozzájárult gyermeke ismeretlen személy általi örökbefogadásához, és a gyámhatóság a gyermeket ideiglenesen a leendő örökbefogadó szülőnél helyezte el.
(5)142 A gyámhatóság a (2) és (4) bekezdésben meghatározott személyek gyámul történő kirendeléséről az összes körülmények figyelembevételével, a gyermek érdekében dönt.
Csjt. 99. § (1)143 Gyám lehet minden nagykorú személy, akivel szemben e törvényben meghatározott kizáró körülmény nem áll fenn.
d)144 akinek szülői felügyeleti joga azért szünetel, mert gyermekét a gyámhatóság átmeneti vagy tartós nevelésbe vette,
Csjt. 100. §145
Csjt. 101. § (1)146 Törvény eltérő rendelkezése hiányában a gyám a gyámsága alatt állónak gondozója, vagyonának kezelője és törvényes képviselője.
Csjt. 104. § (1)147 A gyám működéséért díjazást nem követelhet, a gyermek megélhetését szolgáló juttatásokat (tartásdíj, gondozási díj, árvaellátás stb.) azonban az ő kezéhez kell folyósítani.
Csjt. 106. § (1)148 A gyámság megszűnik, ha a gyámság alatt álló meghal, szülői felügyelet alá kerül vagy nagykorúságát eléri.
(2)149 A gyám tisztsége megszűnik:
b)150 a gyám gyámhatóság általi felmentésével vagy elmozdításával,
Csjt. 107. §151 (1) A gyámhatóság a gyámot tisztségétől felmenti, ha a gyám alkalmatlan, a gyám fontos okból felmentését kéri vagy utólag keletkezik olyan akadály, amely miatt gyámságot nem viselhet.
(2)152 A 98. § a) vagy b) pontja alapján kirendelt gyámot a gyámhatóság a tisztségéből akkor is felmenti, ha
Csjt. 108. §153 (1)154 Ha a gyám jogaival visszaél, kötelességét elhanyagolja, vagy olyan cselekményt követ el, amely miatt a feladat ellátására méltatlanná válik, a gyámhatóság a gyámot tisztségéből elmozdítja.
(2)155 Ha alaposan feltételezhető, hogy a gyámot tisztségéből el kell mozdítani és a késedelem veszéllyel jár, a gyámhatóság a gyámot e tisztségéből azonnali hatállyal felfüggeszti.
(2) A gyám ellen számadási felelőssége alapján támasztható követelések egy év alatt évülnek el. Az egy évi határidőt a gyám felmentését kimondó vagy az érdekeltet bírósági útra utasító határozat közlésétől, illetőleg a követelés alapjául szolgáló ok felfedezésétől kell számítani, feltéve, hogy a követelés a rendes elévülés szabályai156 szerint az így számított határidő eltelte előtt el nem évült.
Csjt. 111. § (1)157 Ez a törvény 1974. július 1. napján lép hatályba.
(3)158
Csjt. 112. §159 (1) Ha a gyermek 2010. január 1-je és 2010. december 31. között született, és az anya a fogamzási idő kezdetétől a gyermek születéséig eltelt idő vagy annak egy része alatt nem állt házassági kötelékben, a gyermek apjának kell tekinteni azt a férfit, aki az anyával a fogamzási idő kezdetétől a gyermek születéséig eltelt idő vagy annak egy része alatt a közjegyző által vezetett Élettársi Nyilatkozatok Nyilvántartása által igazolt élettársi kapcsolatban élt.
Csjt. 113. §160 Az e törvénynek az egyes családjogi és cégjogi eljárások egyszerűsítéséről szóló 2012. évi LXXXV. törvénnyel megállapított rendelkezéseit az egyes családjogi és cégjogi eljárások egyszerűsítéséről szóló 2012. évi LXXXV. törvény hatálybalépésekor161 folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
1 A kihirdetés napja: 1952. június 6. Hatálybalépés napja: 1953. január 1. A törvényt az 1974: I. törvény a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalta, ezért a jegyzetben csak az ezt követő módosításokat közöljük. A 149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet 173. §-a értelmében ahol jogszabály gyámhatóságot említ, azon a jegyzőt vagy a gyámhivatalt kell érteni.
70 A Csjt. 48/A. §-ának (1) bekezdése az 1997: XXXI. törvény 166. §-ával megállapított, a 2012: XCIII. törvény 9. § b) pontja szerint módosított szöveg.
71 A Csjt. 48/A. §-ának (2) bekezdését az 1997: XXXI. törvény 166. §-a iktatta be, szövege a 2002: IX. törvény 107. § (3) bekezdésével megállapított, a 2012: XCIII. törvény 9. § b) pontja szerint módosított szöveg.
72 A Csjt. 48/A. §-ának (3) bekezdését az 1997: XXXI. törvény 166. §-a iktatta be, s az eredeti (2) bekezdés számozását (4) bekezdésre változtatta. A (3) bekezdés szövege a 2012: XCIII. törvény 9. § b) pontja szerint módosított szöveg.
117 A Csjt 88. §-a (1) bekezdésének b) pontja az 1997: XXXI. törvény 169. §-ával megállapított szöveg.
120 A Csjt 91. §-a (1) bekezdésének d) pontját az 1997: XXXI. törvény 170. §-ának (1) bekezdése állapította meg, jelölését e) pontra változtatta a 2002: IX. törvény 107. § (5) bekezdése. Az e) pont szövege a 2012: XCIII. törvény 9. § b) pontja szerint módosított szöveg.
128 A Csjt. 92. §-ának (3) bekezdése az 1997: XXXI. törvény 171. §-ával megállapított, a 2012: XCIII. törvény 9. § b) pontja szerint módosított szöveg.
136 A Csjt. 98. §-a az 1997: XXXI. törvény 175. §-ával megállapított szöveg.
137 A Csjt. 98. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2012: XCIII. törvény 9. § b) pontja szerint módosított szöveg.
138 A Csjt. 98. § (2) bekezdés b) pontja a 2012: XCIII. törvény 9. § b) pontja szerint módosított szöveg.
139 A Csjt. 98. §-ának (4) bekezdése a 2002: IX. törvény 107. § (6) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 2012: XCIII. törvény 9. § d) pontja szerint módosított szöveg.
140 A Csjt. 98. § (4) bekezdés a) pontja a 2012: XCIII. törvény 9. § b) pontja szerint módosított szöveg.
141 A Csjt. 98. § (4) bekezdés d) pontja a 2012: XCIII. törvény 9. § b) pontja szerint módosított szöveg.
142 A Csjt. 98. § (5) bekezdése a 2012: XCIII. törvény 9. § b) pontja szerint módosított szöveg.
143 A Csjt. 99. §-ának (1) bekezdése a 2002: IX. törvény 107. § (7) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 106. § (1) bekezdése alapján a 2003. január 1-je után indult ügyekben kell alkalmazni, a folyamatban levő első- és másodfokú ügyekben a korábbi rendelkezések az irányadóak.
144 A Csjt. 99. §-a (2) bekezdésének d) és e) pontját az 1997: XXXI. törvény 176. §-a iktatta be, szövege a 2012: XCIII. törvény 9. § b) pontja szerint módosított szöveg.
145 A Csjt. 100. §-át a 2002: IX. törvény 108. § (1) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
146 A Csjt. 101. §-ának (1) bekezdése az 1997: XXXI. törvény 178. §-ával megállapított szöveg.
147 A Csjt. 104. §-ának (1) bekezdése az 1986: IV. törvény 37. §-ával megállapított szöveg.
148 A Csjt. 106. §-ának (1) bekezdése az 1986: IV. törvény 38. §-ával megállapított szöveg.
149 A Csjt. 106. §-ának (2) bekezdése az 1997: XXXI. törvény 179. §-ával megállapított szöveg.
150 A Csjt. 106. § (2) bekezdés b) pontja a 2012: XCIII. törvény 9. § b) pontja szerint módosított szöveg.
151 A Csjt. 107. §-ának (2) bekezdését az 1997: XXXI. törvény 180. §-a iktatta be, s egyidejűleg a § eredetii szövegének jelölését (1) bekezdésre változtatta.
152 A Csjt. 107. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2012: XCIII. törvény 9. § b) pontja szerint módosított szöveg.
153 A 108. § (1)-(2) bekezdése az 1997: XXXI. törvény 181. §-ával megállapított szöveg.
154 A Csjt. 108. § (1) bekezdése a 2012: XCIII. törvény 9. § b) pontja szerint módosított szöveg.
155 A Csjt. 108. § (2) bekezdése a 2012: XCIII. törvény 9. § b) pontja szerint módosított szöveg.
156 Lásd az 1959: IV. törvény 324-327. §-át.
157 A Csjt. 111. §-a (1) bekezdésének második mondatát a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 6. pontja hatályon kívül helyezte.
158 A Csjt. 111. §-ának (3) bekezdését az 1986: IV. törvény 39. §-ának (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
159 A Csjt. 112. §-t a 2010: CXLVIII. törvény 4. §-a iktatta be.
160 A Csjt. 113. §-át a 2012: LXXXV. törvény 5. §-a iktatta be.
161 A hatálybalépés napja 2012. június 29.


text:
az Európai Unió | EuroVoc
EuroVoc homepage > Domains and MT > az Európai Unió Bírósága
1952-ben létrejött luxembourgi székhelyű uniós intézmény, amely három bíróságból áll: a Bíróságból, az 1988-ban létrehozott Törvényszékből és az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékéből, melyet 2004-ben hoztak létre. Megjegyzés: 2009. december 1-jével, a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével "az Európai Közösségek Bírósága" elnevezést felváltotta "az Európai Unió Bírósága" elnevezés.
UF a Bíróság az Európai Közösségek Bírósága Az Európai Unió Bírósága (intézmény) EB [acronym] EK Bíróság EU-Bíróság Európai Bíróság
DOMAIN 10 EURÓPAI UNIÓ
MT 1006 európai uniós intézmények és európai közszolgálat
BT1 EU-intézmény
NT1 a Bíróság tagja (EU)
NT1 Bíróság (EU)
NT1 Közszolgálati Törvényszék
NT1 Törvényszék (EU)
RT uniós jog [ 1011 ]
Európai Bíróság (ECLAS) Európai Bíróság (GEMET) Európai Közösségek Bírósága (GEMET)

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


130/2011. (VII. 18.) Korm. rendelet
a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok költségvetésének és gazdálkodásának egyes speciális szabályairól
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (2) bekezdés d) pontjában,
a 4–6. § tekintetében az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71. § (1) bekezdés h) pontjában,
a 8. § tekintetében az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (2) bekezdés zsj) pontjában,
a 9. § tekintetében a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 178. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 12–13. § tekintetében az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (2) bekezdés u) pontjában
1. §1 A rendelet hatálya
a) az Információs Hivatalra,
b) az Alkotmányvédelmi Hivatalra,
c) a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatra és
d) a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központra
[a továbbiakban a)–d) pont együtt: Szolgálatok] terjed ki.
2. A Szolgálatok és a Magyar Államkincstár kapcsolata
2. § (1) A Szolgálatok a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) ügyfelei, amelyek saját gazdasági szervezeteik útján a tervezéssel, előirányzat-felhasználással, a hatáskörükbe tartozó előirányzat-módosítással, az üzemeltetéssel, fenntartással, működtetéssel, beruházással, a vagyon használatával, hasznosításával és nyilvántartásával, a munkaerő-gazdálkodással, a készpénzkezeléssel, a könyvvezetéssel, valamint a beszámolási kötelezettséggel, adatszolgáltatással és a belső kontrollrendszer működtetésével kapcsolatos feladatokat az e rendeletben meghatározott szabályok figyelembevételével saját maguk látják el.
(2)2 A Szolgálatok a Kincstárnál vezetett fizetési számlát érintő kiadások és bevételek teljesítése során a fejezeti elosztási számlára és a fejezeti maradvány-elszámolási számlára történő utalásra, a lakástámogatásra és a dolgozók lakásépítésének, lakásvásárlásának munkáltatói támogatására szolgáló számla, az európai uniós forrásokra az „Azonosítás alatt álló kiadások”-ra és az „Azonosítás alatt álló bevételek”-re vonatkozó Egységes Rovat Azonosító Kódokat használhatják.
(3)3 A Kincstár a Szolgálatok számláinak forgalmáról az Állami Számvevőszéken, a Kormányzati Ellenőrzési Hivatalon, az államháztartásért felelős miniszteren és a fejezetet irányító szerv erre feljogosított munkatársain kívül egyéb szervnek, személynek adatot nem szolgáltathat. A számlák egyenlegéről – az Állami Számvevőszék, a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal, az államháztartásért felelős miniszter és a fejezetet irányító szerv kivételével – kizárólag a fejezetet irányító miniszter (a továbbiakban: miniszter) engedélyével közölhető adat. A Szolgálatok számláit vezető kincstári fiók a Szolgálatok számláinak forgalmáról a Kincstár más szerveinek sem szolgáltathat adatot.
(4)4 A Szolgálatok házipénztárába befolyt bevételeket értékhatártól függetlenül a kincstári egységes számlára nem kell befizetni, ugyanakkor – ha szükséges – gondoskodni kell a bevételeknek megfelelő összegű előirányzat-módosítások végrehajtásáról, azzal, hogy a bevételek – a bevételi előirányzaton felüli többletbevétel kivételével – addig is közvetlenül felhasználhatók a kiadások teljesítésére. A Szolgálatoknak a házipénztár forgalmáról külön bejelentési kötelezettségük nincs a Kincstár részére.
(5) A Szolgálatok házipénztárukban az erről szóló miniszteri utasításban meghatározott összegig tarthatnak készpénzt.
3. § (1) A Szolgálatok kötelezettségvállalásaikat saját hatáskörben vezetik.
(2) A Kincstárnak a Szolgálatok számláinak kifizetés előtti fedezet vizsgálatakor csak a rendelkezésre álló likviditási fedezetet kell figyelembe vennie.
(3) A Szolgálatok az 5 millió forint feletti kötelezettségvállalásaik együttes összegéről, valamint a tárgyévben vállalt, de a következő évek előirányzatait terhelő 5 millió forint feletti kötelezettségvállalásaik együttes összegéről évente kétszer, július 10-ig és november 30-ig tájékoztatják a fejezetet irányító szerv vezetőjét. A fejezetet irányító szerv vezetője 5 munkanapon belül a kötelezettségvállalások együttes összegéről értesíti az államháztartásért felelős minisztert.
3. Gazdálkodás az állami vagyonnal
4. § (1)5 A Szolgálatok a használatukban, hasznosításukban, vagyonkezelésükben vagy tulajdonosi joggyakorlásuk alatt álló állami vagyonról saját hatáskörben vezetnek részletes nyilvántartást. A Szolgálatok a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Nbtv.) 63. § (5) bekezdése szerinti azon ingatlan és ingó vagyonelemek összességéről, amelyek tekintetében a Szolgálatok gyakorolják a tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét, összesített adatszolgáltatást nyújtanak a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaságnak (a továbbiakban: MNV Zrt.), azzal, hogy az adatszolgáltatás tartalmáról az MNV Zrt.-vel kötött külön megállapodásban kell rendelkezni.
(2)6 A Szolgálatok az állami vagyonról – ideértve az Nbtv. 63. § (5) bekezdése szerinti vagyonelemeket is – az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Áhsz.) 5. mellékletének adataiból az „Eszközök” alcím betűvel és római számmal jelölt sorainak megfelelő adattartalommal küldenek adatot az MNV Zrt.-nek, illetve – e rendeletben foglalt eltérésekkel – a vonatkozó jogszabályok alapján adatkérésre felhatalmazott szerveknek.
(3) A Szolgálatok vagyonkezelői szerződéseit az MNV Zrt. kizárólag a miniszter egyetértésével szüntetheti meg felmondással.
5. § (1)7 A Szolgálatok a vagyonkezelésükben lévő és feladataik ellátásához feleslegessé vált ingatlanokat a vagyonkezelési szerződésben meghatározottak szerint adhatják bérbe.
(2)8 A Nemzetbiztonsági Szakszolgálat az MNV Zrt. előzetes engedélye és tájékoztatása nélkül jogosult az Nbtv. 8. § (1) bekezdés b) pontja alapján a titkos információgyűjtő, valamint a titkos adatszerző tevékenységhez szükséges különleges technikai eszközöket és anyagokat térítésmentesen biztosítani az erre törvény által feljogosított szervezetek részére.
(3)9 Az értékesítés szándéka és ténye a Szolgálatok főigazgatójának kezdeményezése alapján a miniszter előzetes jóváhagyásával hozható nyilvánosságra, ha a Szolgálatok a vagyonkezelésükben lévő, feladataik ellátásához feleslegessé vált, az Áhsz. szerinti vagyontárgyakat saját hatáskörben értékesítik.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott értékesítések során nem kötelező közjegyző igénybevétele, ha az értékesítési folyamatot legalább három főből álló, a Szolgálatok főigazgatói által kinevezett bizottság felügyeli. A bizottság tagja nem lehet olyan személy, aki az értékesítési eljárás eredményében bármilyen okból érdekelt, vagy akitől egyéb okból nem várható el az értékesítési eljárás szabályszerűségének tárgyilagos megítélése.
6. § (1) A Szolgálatok főigazgatói az Nbtv. 63. § (2) bekezdése alapján a miniszter jóváhagyásával meghatározzák azon ingatlanok körét, amelyek speciális működési kiadásból finanszírozott ingatlannak minősülnek.
(3)11 Az Nbtv. 63. § (5) bekezdése szerinti vagyont a Szolgálatok saját hatáskörben értékesíthetik. Ettől a Szolgálatok főigazgatója a miniszter jóváhagyásával térhet el.
(4) Az (1) bekezdés szerinti ingatlanok vonatkozásában az állami vagyonnal való gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendelet IX. fejezetében meghatározottak nem alkalmazhatóak.
(5) Az (1) bekezdés szerinti bérelt ingatlanon végzett felújítás költségeit a Szolgálatok vagyonában nem kell kimutatni, azt a bérbeadóval egyeztetett módon a bérleti díjban kell lehetőleg érvényesíteni. Amennyiben a felújítás költsége a fenti módon nem érvényesíthető, akkor azt a speciális működési kiadások terhére kell elszámolni.
(6) Az (1) bekezdés szerinti bérlemény létesítéséhez kapcsolódó, a bérleti díjon felüli biztosíték (kaució) összegét a speciális működési kiadások, illetve bevételek terhére kell elszámolni.
4. Beszámolási rendszer és adatszolgáltatás
7. §12 A Szolgálatok költségvetését a központi költségvetési tervezésnél Szolgálatonként, kiemelt előirányzatok szerinti bontásban kell szerepeltetni.
7 (2) A Szolgálatok a jogszabályokban meghatározott adatszolgáltatásokat a fejezetet irányító szerv részére küldik meg.
(3)13 A fejezetet irányító szerv a Szolgálatokra vonatkozó éves költségvetés javaslatát, az elemi költségvetést és az éves beszámolót az államháztartásért felelős miniszternek és az Országgyűlés nemzetbiztonsági ügyekkel foglalkozó bizottságának küldi meg. Az elemi költségvetést és az éves költségvetési beszámolót a Kincstárhoz a (8) bekezdésben meghatározott adattartalommal kell benyújtani. A mindenkori költségvetés végrehajtásáról szóló törvény összeállításához a Szolgálatok szöveges indokolást készítenek és azt a fejezetet irányító szerv részére megküldik.
(4) A fejezetet irányító szerv a Szolgálatokra vonatkozó, jogszabályban meghatározott adatszolgáltatásokat a (8) bekezdésben meghatározott összevont adattartalommal a Kincstárnak és az államháztartásért felelős miniszternek küldi meg.
(5)14 A kincstári költségvetési jelentéshez a Szolgálatok az Áhsz. szerint a költségvetési számvitelben elszámolt adataikról a (8) bekezdés szerinti tartalommal szolgáltatnak adatot a Kincstárnak a tárgyhónapot követő hónap tízedik napjáig.
(6)15 Az államháztartás végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 169. § (1) bekezdése szerinti időközi költségvetési jelentést a Szolgálatok az (5) bekezdésében meghatározott adattartalommal készítik el. Az Ávr. 5. mellékletében foglalt táblázat 21. sorában meghatározott, az időközi költségvetési jelentést alátámasztó főkönyvi kivonatot a Szolgálatok nem küldik meg a Kincstárnak.
(7) A Szolgálatok időközi mérlegjelentéseit a fejezetet irányító szerv a Kincstárnak nem továbbítja.
(8) Az adatszolgáltatásokról készített összesítésekben a Szolgálatok által megadott
1. személyi juttatások kiemelt előirányzatot a „K1101. Törvény szerinti illetmények, munkabérek” rovaton,
2. a munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó kiemelt előirányzatot a „K2. Munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó” rovaton,
3. a dologi kiadások kiemelt előirányzatot a „K355. Egyéb dologi kiadások” rovaton,
4. az ellátottak pénzbeli juttatásai előirányzatot a „K48. Egyéb nem intézményi ellátások” rovaton,
5.16 az egyéb működési célú kiadások kiemelt előirányzatot „K512 Egyéb működési célú támogatások államháztartáson kívülre”, és „K506. Egyéb működési célú támogatások államháztartáson belülre” rovaton,
6. a beruházások kiemelt előirányzatot a „K64. Egyéb tárgyi eszközök beszerzése, létesítése” rovaton,
7. a felújítások kiemelt előirányzatot a „K71. Ingatlanok felújítása” rovaton,
8.17 az egyéb felhalmozási célú kiadások kiemelt előirányzatot a „K89 Egyéb felhalmozási célú támogatások államháztartáson kívülre”, és „K84 Egyéb felhalmozási célú támogatások államháztartáson belülre” rovaton,
9. a működési célú támogatások államháztartáson belülről kiemelt előirányzatot a „B16 Egyéb működési célú támogatások bevételei államháztartáson belülről” rovaton,
10. a felhalmozási célú támogatások államháztartáson belülről kiemelt előirányzatot a „B25 Egyéb felhalmozási célú támogatások bevételei államháztartáson belülről” rovaton,
11.18 működési bevételek kiemelt előirányzatot a „B411 Egyéb működési bevételek” rovaton,
12. a felhalmozási bevételek előirányzatot a „B53. Egyéb tárgyi eszközök értékesítése” rovaton,
13.19 a működési célú átvett pénzeszközök kiemelt előirányzatot a „B65 Egyéb működési célú átvett pénzeszközök” rovaton,
14.20 a felhalmozási célú átvett pénzeszközök kiemelt előirányzatot a „B75 Egyéb felhalmozási célú átvett pénzeszközök” rovaton,
15. a finanszírozási bevételek kiemelt előirányzatot a maradvány igénybevétele kivételével a „B816. Központi, irányító szervi támogatás” rovaton,
16. a maradvány igénybevételt a „B813 Maradvány igénybevétele” rovaton
kell megjeleníteni.
(9)21 Kizárólag a fejezetet irányító szervnek és az Országgyűlés nemzetbiztonsági ügyekkel foglalkozó bizottságának megküldött adatszolgáltatások tartalmazhatnak a Szolgálatok létszámára vonatkozóan „hivatásos” és „közalkalmazott” felosztásnál részletesebb bontású adatokat.
8. § (1)22 Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 104. § (1) bekezdése szerinti törzskönyvi nyilvántartás a Szolgálatokról a Szolgálat
1. törzskönyvi azonosító számát,
2. egyedi megnevezését,
3. székhelyét,
4. alaptevékenységét az alapító okirat szerint,
5.23 adószámát, KSH statisztikai számjelét és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Kiemelt Adó- és Vámigazgatósága kizárólagos illetékességi körébe tartozását,
6. felett alapítói jogok gyakorlására jogosult megnevezését,
7. alapító okiratának és megszüntető okiratának keltét, alapításának és megszüntetésének időpontját,
8. által létesíthető, foglalkoztatásra irányuló jogviszonyok megnevezését,
9. irányító szervének megnevezését,
10. vezetőjének nevét, kinevezésének időpontját,
11. nettó finanszírozási körbe tartozását, annak kezdő és záró időpontját,
12. központosított illetmény-számfejtési körbe tartozását, annak kezdő és záró időpontját, és
13. megszüntetése esetén az ezzel kapcsolatos adatokat
(2) A törzskönyvi nyilvántartás szerinti, de kincstári nyilvántartásba nem vehető adatokat a Szolgálatok tartják nyilván. Ezen adatokról külső szerv csak a főigazgató engedélyével kaphat tájékoztatást.
9. §24 Ha a Szolgálatok alaptevékenységük ellátása érdekében saját felhasználás céljából eszközöket, illetve termékeket állítanak elő, ezen eszközök, illetve termékek vonatkozásában nem kell az Áhsz. 50. § (3) bekezdésében meghatározott önköltségszámítás rendjére vonatkozó szabályokat alkalmazni.
10. §25 A Szolgálatok előirányzataik terhére elszámolhatják a feladataik végrehajtása során felmerülő kiadásaikat a feladat végrehajtásában érintett személyi állomány tagja nevére, címére kiállított számla alapján is az Ávr. 59. § (1) bekezdésében meghatározott teljesítés igazolás megléte esetén.
5. Speciális kiadások és bevételek
11. § (1)26 A Szolgálatok költségvetésében az alaptevékenységgel összefüggő speciális működési kiadások fedezetére elkülönített előirányzatot a dologi kiadások kiemelt előirányzaton belül egy összegben a „K355. Egyéb dologi kiadások” rovaton kell tervezni és elszámolni, tekintet nélkül arra, hogy az személyi jellegű, felhalmozási, felújítási célú vagy dologi kiadás. Ilyen kiadás esetén az elszámolás alapokmányául számla, személyi állomány tagja nevére, címére, illetve fedőnévre kiállított számla vagy egyéb számviteli bizonylat – ideértve a számlát helyettesítő belső bizonylatot vagy a számlával egy tekintet alá eső okiratot is – elfogadható az Ávr. 59. §-ában meghatározott teljesítés igazolás megléte esetén.
(2) A speciális működési kiadások körébe eső, az Nbtv. 63. § (3) és (4) bekezdésében meghatározott, személyi jövedelemadó-köteles kifizetések után levont adót a Szolgálatok havonta egy összegben utalják át az adóhatóságnak.
(3) A Szolgálatok alapfeladatai ellátásához szükséges speciális kiadások teljesítéséhez Magyarországon működő pénzforgalmi szolgáltatóknál fizetési számla, devizaszámla nyitható. A számláról, devizaszámláról sem a Szolgálatoknak, sem a számlavezető pénzforgalmi szolgáltatónak nem kell a Kincstár részére adatot szolgáltatnia.
(4) A (3) bekezdésben szereplő számlákra történő pénzmozgások teljes összegét a pénzmozgás időpontjában a megfelelő jogcímeken a Szolgálatoknál kiadásként kell könyvelni.
(5)27 A (3) bekezdésben szereplő számlákról kizárólag olyan vagyon beszerzését szolgáló kiadások teljesíthetőek, amelyek felett azok megszerzését követően az Nbtv. 63. § (5) bekezdése alapján a Szolgálatok gyakorolják a tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét.
(6) A (3) bekezdésben szereplő számlán keletkezett kamat az érintett szolgálat speciális bevétele.
(7) A Szolgálatok a (3) bekezdésben szereplő számlákról tranzakció mélységig a számviteli rendszertől elkülönített nyilvántartást vezetnek. A számlák év végi egyenlegét nem kell a könyvviteli mérlegben szerepeltetni. A számlák év végi egyenlegéről, összetételéről (tőke, lekötött tőke, kamat), annak indokolásáról az éves elemi költségvetési beszámoló szöveges indokolásában, annak külön mellékletében kell – a műveleti szempontokat figyelembe véve – tájékoztatni a fejezetet irányító szervet. Ezt a mellékletet a miniszter külön jóváhagyja.
(8)28 A Szolgálatok a speciális bevételeket és kiadásokat készpénzben is teljesíthetik, amelyhez a házipénztárban
a) az áthúzódó feladatok fedezetére év végén elkülönített módon készpénzt tarthatnak,
b) az alkalmazottak elszámolási kötelezettséggel előleget vehetnek fel,
c) a tárgyévet követő év január 15. napjáig történő kifizetést a tárgyév terhére kell elszámolni.
(9)29 A Szolgálatok költségvetésében az alaptevékenységgel összefüggő speciális bevételeiket a működési bevételek kiemelt előirányzaton belül egy összegben a „B411. Egyéb működési bevételek” rovaton tervezik és számolják el. Az ilyen bevételekről elkülönített nyilvántartást kell vezetni és azok éves összegéről az éves költségvetési beszámoló szöveges indokolásában kell – a műveleti szempontokat figyelembe véve – tájékoztatást adni a fejezetet irányító szerv vezetője részére. A Szolgálatok az ilyen bevételek teljes összegét felhasználhatják kiadásaik fedezésére.
(10) Az (1) és (3)–(6), valamint a (8) bekezdés szerinti speciális működési kiadásokra és bevételekre vonatkozó felhasználás, bizonylatolás, elszámolás és ellenőrzés részletes szabályait a miniszter külön utasításban határozza meg.
12–13. §
15–16. §31
1 Az 1. § a 186/2016. (VII. 13.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
2 A 2. § (2) bekezdése az 553/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 2. §-ével megállapított szöveg.
3 A 2. § (3) bekezdése a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 569. §-a szerint módosított szöveg.
4 A 2. § (4) bekezdése a 142/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
5 A 4. § (1) bekezdése a 142/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
6 A 4. § (2) bekezdése a 142/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
7 Az 5. § (1) bekezdése a 142/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
8 Az 5. § (2) bekezdése a 142/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet 7. § a) pontja szerint módosított szöveg.
9 Az 5. § (3) bekezdése a 142/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
10 A 6. § (2) bekezdését a 142/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet 8. §-a hatályon kívül helyezte.
11 A 6. § (3) bekezdése a 142/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
12 A 7. § az 553/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
13 A 7. § (3) bekezdése a 142/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
14 A 7. § (5) bekezdése a 142/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet 7. § b) pontja szerint módosított szöveg.
15 A 7. § (6) bekezdése a 142/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
16 A 7. § (8) bekezdés 5. pontja a 142/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet 7. § c) pont ca) alpontja szerint módosított szöveg.
17 A 7. § (8) bekezdés 8. pontja a 142/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet 7. § c) pont cb) alpontja szerint módosított szöveg.
18 A 7. § (8) bekezdés 11. pontja a 142/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet 7. § c) pont cc) alpontja szerint módosított szöveg.
19 A 7. § (8) bekezdés 13. pontja a 142/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet 7. § c) pont cd) alpontja szerint módosított szöveg.
20 A 7. § (8) bekezdés 14. pontja a 142/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet 7. § c) pont ce) alpontja szerint módosított szöveg.
21 A 7. § (9) bekezdését a 142/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet 5. § (3) bekezdése iktatta be.
22 A 8. § (1) bekezdése az 553/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
23 A 8. § (1) bekezdés 5. pontja a 486/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 30. §-a szerint módosított szöveg.
24 A 9. § az 553/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
25 A 10. § az 553/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
26 A 11. § (1) bekezdése az 553/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
27 A 11. § (5) bekezdése a 142/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
28 A 11. § (8) bekezdése a 142/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
29 A 11. § (9) bekezdése az 553/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdésével megállapított, a 142/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet 7. § d) pontja szerint módosított szöveg.
30 A 6. alcímet (12–13. §) az 553/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 8. §-a hatályon kívül helyezte.
31 A 15–16. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.