text:
Európai igazságügyi portál - Case Law
Fővárosi Ítélőtábla 5.Pf.22.061/2013/4. (BDT2013. 2945.)
credit agreement, good faith, unfair terms
Unfair Contract Terms Directive, Article 3, 1.
(1) When assessing whether a contractual term is unfair, the court must examine whether the use of such term results in an unfavourable status for the consumer as compared to the status in which the consumer would be pursuant to applicable laws.
(2) When assessing whether the imbalance in the parties’ rights and obligations was caused contrary to the requirement of good faith, the court must examine whether the trader - if acting in good faith - may have reasonably expected the consumer to accept such term during an individual negotiation.
The plaintiff concluded a consumer credit agreement in foreign currency with the defendants for the purpose of real estate construction. The plaintiff later contested several provisions of the contract, claiming that such provisions are considered unfair.
The first instance court mainly rejected the plaintiff's claims, except with respect to the contractual term enabling the defendants to apply different exchange rates to the advance of the loan and to its repayment. The first instance court held that such term is considered unlawful, because no actual exchange of currency occurs between the parties, thus using different exchange rates creates an unfair imbalance in the parties' rights and obligations arising out of the contract.
One of the defendants appealed the first instance judgement, but the second instance court upheld it with the same reasoning.
(1) What circumstances should the court examine when assessing whether a contractual term is unfair?
(2) What circumstances should the court examine when assessing whether the imbalance in the parties’ rights and obligations was caused contrary to the requirement of good faith?
The court held that applying different exchange rates to the advance of the loan and to its repayment when no actual exchange of currency occurs between the parties creates an unfair imbalance in the parties' rights and obligations arising out of the contract.
The second instance court rejected the defendant's claims, and upheld the first instance judgement.
BDT2014. 3174.
I. A tisztességtelenség vizsgálata csak annál a szerződési feltételnél kizárt, amely olyan kógens vagy kellően körülírt tartalmú diszpozitív szabálynak felel meg, amely megállapodás nélkül vagy akár annak ellenére is a szerződés részévé válik.
II. A szerződési feltétel tisztességtelenségének megállapítása során tisztázni kell, hogy az adott kikötés a hatályos nemzeti jogban szabályozottnál kedvezőtlenebb jogi helyzetbe hozza-e a fogyasztót; ha igen, a fogyasztó kárára előidézett jelentős egyenlőtlenség megállapítható.
Annak eldöntésében, hogy az egyenlőtlenséget a jóhiszeműség követelményével ellentétben idézték-e elő, annak van szerepe, hogy a szolgáltató tisztességes és méltányos eljárása esetén elvárhatta-e, hogy a fogyasztó az egyedi tárgyalás során elfogadja az érintett kikötést. *
Alkalmazott jogszabályok: 1959. évi IV. tv. 209. § (1) és (6) bek.
A peres felek 2008. május 23. napján közjegyzői okiratba foglalt ingatlan jelzálogjoggal biztosított deviza alapú ingatlanépítési kölcsönszerződést kötöttek, amely alapján az I. rendű alperes legfeljebb 40 000 000 Ft svájci frankban nyilvántartott kölcsön folyósítását vállalta a felperes és a II. rendű alperes részére.
A felperes keresetében kérte a szerződés részbeni érvénytelenségének megállapítását az 1959. évi IV. tv. (a továbbiakban: Ptk.) 209/A. § (2) bekezdése és 209. § (1) bekezdése alapján, a 2/2011. (XII. 12.) PK vélemény 2. és 3. pontjára, továbbá a 2/2012. (XII. 10.) PK véleményben foglaltakra utalással arra hivatkozva, hogy a szerződés I. részének 1.1., 1.4., 3.2., 3.3., 3.4., 3.6., 4.1., 4.2., 4.4., 5.1., 8.1., 8.6. és8.8. pontja tisztességtelen, ezért semmis.
Előadta, hogy a kölcsön összegét meghatározó 1.1. pont azért tisztességtelen, mert az adós számára nem világos és érthető, hogy valójában mennyi a kölcsön összege. A felperes a hitelt forintban kérte, azt az alperes forintban folyósította, a kölcsön törlesztése is forintban történt. Ehhez képest a kölcsön összegének svájci frankban, illetve forintban feltüntetett formája nem egyeztethető össze egymással. A szerződés 3.2. pontja azért tisztességtelen, mert a törlesztő részlet részét képező ügyleti kamat nincs forintösszegben egyértelműen meghatározva, így az adós számára nem világos, hogy milyen összegű törlesztőrészletet kell fizetnie. Ez a szerződéses kikötés egyébként a Hpt. 213. § (1) bekezdés e) pontját is sérti. Ugyanezen okból tisztességtelen a szerződés 3.3. és 4.1. pontja, mivel az a törlesztőrészletet, illetve az annak részt képező kezelési költséget nem határozza meg egyértelműen forintban, így nem tudható az adós számára, hogy milyen összegű törlesztőrészletet kell megfizetnie. Ez a szerződési kikötés is sérti a Hpt. 213. § (1) bekezdés e) pontját.
Tisztességtelen a szerződés 1.4., illetve 4.4. pontja, mivel annak alapján a bank a kölcsön folyósítása során vételi árfolyamot, a törlesztőrészletek elszámolása során eladási árfolyamot alkalmaz, és ez a bank számára és az adós hátrányára árfolyamnyereséget eredményez. A szerződés 4.2. pontja azért tisztességtelen, mert lehetővé teszi az árfolyamrés alkalmazását. A szerződés 3.4. pontjában írt egyoldalú szerződésmódosítási jogosultságot biztosító feltétel tisztességtelen, mivel az ott írt oklista nem objektív, sérti a 2/2012. (XII. 10.) PK vélemény 6. pontjában meghatározott arányosság, átláthatóság és szimmetria elvét. A szerződéses kikötés tartalmilag kontroll nélküli lehetőséget biztosít a bank számára arra, hogy az oklistában megjelenített bármely körülmény bármilyen változása esetén a hiteldíj bármelyik összetevőjét tetszőleges mértékben az adósok hátrányára módosítsa. Mindez az adósok számára olyan indokolatlan és egyoldalú hátrányt jelent, amely a szerződésből származó jogosultságok és kötelezettségek egyensúlyát súlyosan sérti. A THM változásának lehetőségéről szóló 3.6. pontban sincs pontosan, világosan és egyértelműen meghatározva, hogy milyen feltételek, milyen mértékű változást eredményezhetnek a THM tekintetében. A jelzálogjog alapításáról szóló 5.1. pont azért tisztességtelen, mert a biztosítéki ingatlanra svájci frankban került bejegyzésre a kölcsön összege, amely során az árfolyamnyereséget az adós terhére indokolatlanul és egyoldalúan lehet érvényesíteni. A kikötés egyebekben valótlan adatot tartalmaz, mivel az ingatlant terhelő összeghez képest a ténylegesen folyósított összeg kevesebb volt. A záró rendelkezések körében a szerződés 8.1. pontja tisztességtelen, mert az árfolyamkockázatot teljes egészében az adósra terheli, amellyel nyilvánvalóan és indokolatlanul megbontja a szerződés egyensúlyát. A kikötésben foglaltakhoz képest az I. rendű alperes valójában nem adott az adósok számára is egyértelműen értelmezhető felvilágosítást az árfolyamkockázatra vonatkozóan. A szerződés 8.6. pontja azt a látszatot kívánja kelteni, hogy az adósok megismerhették az üzletszabályzatot és a hirdetményt, amelyből az következhetne, hogy az I. rendű alperes a tájékoztatási kötelezettségének eleget tett, illetve a szerződési feltételeket az adósokkal egyedileg megtárgyalta. A szerződés 8.8. pontja azért tisztességtelen, mert lehetővé teszi az üzletszabályzat, az általános szerződési feltételek, illetve a hirdetmény tetszőleges és egyoldalú módosítását. A felperes hivatkozott továbbá az I. rendű alperes lakossági hitelezési üzletszabályzata egyes rendelkezéseinek semmisségére is. Az üzletszabályzat 1/9. pontjában meghatározott folyósítási és törlesztési árfolyamról szóló rendelkezés tisztességtelen, mivel nem különbözteti meg a devizahitel és a devizában nyilvántartott hitel fogalmát. A bank nem határozza meg egyértelműen és adekvát módon, hogy mit ért pontosan folyósítási, illetve törlesztési árfolyamon, és milyen feltételrendszer alapján határozza meg egyoldalúan a két árfolyam értékét. Az üzletszabályzat alapján a bank a folyósítási és törlesztési árfolyamot tetszése szerint világos és érthető fogalommeghatározás nélkül határozhatja meg. Mindebből következően a folyósítási, illetve törlesztési árfolyam alkalmazására vonatkozó, az üzletszabályzat II/3. pontjában található rendelkezések is tisztességtelenek. Az ügyleti kamat, kezelési költség, illetve egyéb díjak módosítását lehetővé tevő I/12.4. pont, valamint a teljes hiteldíjmutató módosulásáról szóló I/12.5. pont az egyoldalú szerződésmódosítással kapcsolatban kifejtett okokból tisztességtelen.
Az I. rendű alperes ellenkérelmében kérte a kereset elutasítását. Előadta, hogy a felperes tévesen hivatkozott arra, hogy a szerződés tárgya, az ügyleti kamat, a kezelési költség és a kölcsön induló havi törlesztő összege a szerződésben nincs egyértelműen meghatározva. A folyósítás során a vételi árfolyamot jogszabály alapján alkalmazta, így annak tisztességtelensége fel sem merülhet. Az egyoldalú szerződésmódosítást lehetővé tevő ok-listában felsorolt körülmények objektívek, a kamat bármely irányú változtatásának lehetőségét tartalmazzák. A szerződés a THM mértékét a vonatkozó 41/1997. (III. 5.) Korm. rendelet szabályai alapján az ott szereplő képlet szerint határozta meg. Devizahitel esetén a törlesztőrészletek devizában való nyilvántartása az ügylet természetéből fakad, ezért tisztességtelenség ebben a körben fel sem merülhet. A vételi és eladási árfolyamok alkalmazása a kölcsönszerződésben a szolgáltatás és az ellenszolgáltatás arányát meghatározó kikötésnek minősülnek és mint ilyenek a Ptk. 209. § (5) bekezdése alapján tisztességtelenség címén nem támadhatók. Az I. rendű alperes a kölcsönszerződésben meghatározott svájci frank összeget tüntette fel az ingatlan tulajdoni lapján a jelzálogteher körében, mivel a jelzálog bejegyzésének időpontja nem azonos a folyósítás időpontjával; akkor még nem volt ismert a ténylegesen folyósítható kölcsön összege, így azt ezért nem lehetett az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezni. Mivel a hitelezői igények zálogtárgyból való kielégítése során csak a ténylegesen fennálló tartozás összegét lehet érvényesíteni, így ez a körülmény semmilyen hátrányt nem okoz az adósoknak. A felperes tisztességtelenségre irányuló hivatkozása a szerződés záró rendelkezéseivel összefüggésben értelmezhetetlen. Az üzletszabályzat felperes által támadott rendelkezései a felperesi előadással szemben mind a folyósítási és törlesztési árfolyam meghatározása, mind az egyoldalú szerződésmódosítást lehetővé tevő oklista, mind a THM meghatározással kapcsolatban világosak, érthetőek, egyértelműek, és mindenben megfelelnek a hatályos jogszabályokban foglaltaknak, ezért tisztességtelenségük nem állapítható meg.
Az elsőfokú bíróság ítéletében megállapította, hogy a felek közötti kölcsönszerződés I/4.4. pontjának „törlesztési árfolyamon” része, valamint a szerződés 8.6. és 8.8. pontja értelmében a szerződés részévé váló lakossági hitelezési üzletszabályzat II/3. pontjának „törlesztési árfolyamán” szövegrésze semmis. Az elsőfokú bíróság a szerződést annak megkötésére visszamenőleges hatállyal érvényessé nyilvánította akként, hogy a semmissé nyilvánított rendelkezések tekintetében a törlesztési árfolyam helyett a folyósítási árfolyamot kell érteni. Az elsőfokú bíróság mindennek tűrésére kötelezte a II. rendű alperest, míg ezt meghaladóan a felperes keresetét elutasította. Megállapította a deviza alapú kölcsön sajátosságait figyelembe véve, hogy a szerződés a kölcsön összegét egyértelműen meghatározta. Mivel a devizahitel esetében a szerződéskötés és a folyósítás időpontja egymástól eltér, nem lehet a szerződésben pontosan meghatározni, hogy a folyósítás időpontjában érvényes árfolyamra tekintettel a folyósított kölcsön milyen összegű svájci franknak feleltethető meg. A deviza alapú hitel sajátosságából következik az is, hogy a szerződésben az ügyleti kamat és a kezelési költség, valamint a havi törlesztőrészlet összegét sem lehet pontosabban meghatározni. A szerződés maga is jelzi, hogy az ott szereplő adatok tájékoztató adatnak tekinthetők. Amennyiben a szerződés nem tartalmazná egyértelműen a kölcsön vagy a törlesztőrészletek összegét, az egyébként sem a szerződési feltétel tisztességtelenségét, hanem a szerződés létre nem jöttét eredményezné. Az ügyleti kamat, a kezelési költség és az induló törlesztőrészlet forintban történő meghatározása deviza alapú kölcsönszerződésben nem szükséges, és az előre nem látható árfolyamváltozás miatt nem is lehetséges.
Az elsőfokú bíróság az üzletszabályzat és a szerződés rendelkezései alapján megállapította, hogy a felek a folyósításra folyósítási árfolyamot, míg a törlesztőrészletek teljesítésére törlesztési árfolyamot határoztak meg. Az alperes sem vitatta, hogy a folyósítás során deviza vételi árfolyamot, míg a törlesztőrészletek elszámolása során eladási árfolyamot alkalmazott. Az elsőfokú bíróság megállapította, hogy nem jogszabályba ütköző és nem eredményezi a szerződési feltétel tisztességtelenségét, ha a deviza alapú hitel összegét a bank a szerződésnek megfelelően forintban nyújtja, és a forintban történő teljesítést a teljesítés időpontjában érvényes árfolyamon devizára átszámítja. Tisztességtelen azonban, ha az átváltások során a folyósításkor és a teljesítéskor eltérő árfolyamot alkalmaz. Ez a kettősség a felek közötti egyenlőséget indokolatlanul bontja meg az I. rendű alperes javára és a fogyasztó hátrányára, különösen arra tekintettel, hogy a folyósítás és a törlesztés során tényleges deviza eladás, illetve vétel nem történik. Semmi nem indokolja, hogy a bank egy nem valós deviza átváltásból a fogyasztó hátrányára előnyhöz jusson. Ezt támasztja alá a Hpt. 2010. november 27. napjától hatályba lépő 200/A. §-ának (1) bekezdése is, amely az átváltásokra a pénzügyi intézmény által alkalmazott deviza középárfolyamot vagy az MNB által megállapított hivatalos deviza árfolyamot rendeli alkalmazni.
Az elsőfokú bíróság nem találta megalapozottnak a felperes hivatkozását a szerződés egyoldalú módosítását lehetővé tevő 3.4., valamint a THM módosítására vonatkozó 3.6. pont tisztességtelensége tekintetében. A Hpt. szerződéskötéskor hatályos 210. § (3) bekezdése alapján a kamat, díj vagy egyéb szerződési kikötés az ügyfél számára meghatározott feltételek esetén egyoldalúan is módosítható. A szerződés támadott rendelkezéseiből megállapítható, hogy az oklistában felsorolt körülmények objektívek és az alperestől függetlenek, azok megfelelnek a 2/2012. (XII. 10.) PK vélemény 6. pontjában megjelölt elveknek is. Az elsőfokú bíróság elfogadta az alperesi előadást, miszerint az adósoknak mindenkor lehetősége volt a felmondás jogi hatásaival azonos célt elérő teljes előtörlesztésre, így az egyoldalú módosítást lehetővé tevő szerződési feltételek nem sértik a 18/1999. (II. 5.) Korm. rendelet 2. § d) pontját sem.
Az első fokú bíróság a szerződés 4.2., illetve 5.1. pontjai tekintetében sem találta megalapozottnak a keresetet, mivel a törlesztő részletek svájci frankban történő nyilvántartása önmagában nem eredményez tisztességtelenséget. Elfogadta az alperesi védekezést a szerződés záró rendelkezéseivel kapcsolatos hivatkozással összefüggésben, mivel azok tekintetében a szerződési feltételek tisztességtelensége nem értelmezhető.
A lakossági hitelezési üzletszabályzat felperes által támadott egyes rendelkezései vonatkozásában az első fokú bíróság úgy ítélte meg, hogy azok egyrészt olyan fogalom-meghatározások, amelyek nem vonhatóak a tisztességtelenség vizsgálatának körébe, másrészt nem tartalmaznak tisztességtelen kikötéseket. Az üzletszabályzat II/3.3. pontja azonban a szerződés 4.4. pontjával összhangban tisztességtelen, mivel árfolyamrés alkalmazását teszi lehetővé. Az elsőfokú bíróság tehát ebben a körben állapította meg a szerződéses kikötések tisztességtelenségét, ezt meghaladóan a felperes keresetét elutasította. A semmisség megállapítása mellett a Ptk. 237. § (2) bekezdése alapján az érvénytelenségi okot kiküszöbölve a szerződést érvényessé nyilvánította akként, hogy mindkét tisztességtelennek minősített rendelkezésben a törlesztési árfolyam helyett a folyósítási árfolyam alkalmazását rendelte el.
Az első fokú ítélettel szemben az I. rendű alperes terjesztett elő fellebbezést, amelyben kérte az első fokú ítélet megváltoztatását és a kereset teljes elutasítását. Előadta, hogy az elsőfokú bíróság tévesen minősítette a szerződést részlegesen érvénytelennek, mivel a kölcsönszerződés és az üzletszabályzat érintett kikötései tisztességtelenség címén a Ptk. 209. § jelenleg hatályos (5) bekezdése alapján nem támadhatók, mivel azok a szolgáltatás és ellenszolgáltatás arányának meghatározását szolgálják. Másodlagosan előadta, hogy az első fokú ítélettel érintett feltétel egyébként sem jelent tisztességtelen rendelkezést, ugyanis semmilyen jogszabály nem tiltotta a kölcsönszerződés megkötésének időpontjában a folyósítás, illetve törlesztés tekintetében eltérő, azaz vételi és eladási árfolyamok alkalmazását. Téves emellett az elsőfokú bíróság megállapítása, hogy a devizaváltás nem jelentett valós műveletet. Hivatkozott arra is, hogy a vételi és eladási árfolyamot a bankközi devizapiac résztvevői egymással szemben is elismerik és alkalmazzák. Az első fokú ítélet által hivatkozott, a 2010. november 27. napjától hatályos Hpt. 200/A. §-a éppen a vételi és eladási árfolyam jogszerű alkalmazhatóságát támasztja alá, mivel a jogszabály-módosítással bekövetkező korrekció nem a kétnemű árfolyam jogellenességének felismeréséből, hanem a deviza alapú lakáscélú kölcsönt felvett fogyasztói réteg védelme céljából történt.
A felperes fellebbezési ellenkérelmében kérte az első fokú ítélet helybenhagyását. Álláspontja szerint az I. rendű alperes tévesen hivatkozott a Ptk. 209. § (5) bekezdésére, mivel a különböző árfolyamok alkalmazása nem a szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányát határozzák meg, így nem esnek az idézett jogszabály korlátozó rendelkezése alá. Az I. rendű alperes maga fejti ki, hogy a különböző árfolyamok alkalmazása nem más, mint a bank által alkalmazott számítási metodika és mint ilyen, az elszámolás körébe tartozik: ebből következően nem is minősíthető a szolgáltatást és az ellenszolgáltatást meghatározó szerződési kikötésnek. Az érintett szerződési kikötések tartalmi vizsgálata alapján nem állnak fenn az egyértelműség és az érthetőség kritériumai sem. Mindebből következik, hogy az elsőfokú bíróság által semmisnek nyilvánított szerződési feltételek tisztességtelenségének vizsgálatát a Ptk. 209. § (5) bekezdése nem zárja ki. A kikötések tisztességtelenségét nem zárja ki az I. rendű alperes jogszabály általi megengedettségre, illetve általános banki gyakorlatra irányuló hivatkozása sem. Téves az I. rendű alperes álláspontja a tekintetben, hogy a Hpt. 200/A. §-a a kétnemű árfolyam alkalmazásának jogszerűségét támasztaná alá. A jogalkotó éppen a kétnemű árfolyam alkalmazásának tisztességtelenségét felismerve a fogyasztók védelme érdekében rendelkezett a Hpt. módosításáról.
Az alperes fellebbezése nem érintette az első fokú ítéletnek a felperes keresetét részben elutasító rendelkezését, amely fellebbezés hiányában első fokon jogerőre emelkedett [Pp. 228. § (4) bekezdés].
A felperes az első fokú ítélet helybenhagyását kérte, ezért az ítélőtábla abból indult ki, hogy a felperes az elsőfokú bíróság által érvényessé nyilvánított szerződési tartalmat úgy fogadja el, mint ami a feleket köti, és amelyet ezzel a tartalommal teljesíteni is kíván. Ebből következően az ítélőtábla a kölcsönszerződés további feltételeinek hivatalbóli vizsgálatát mellőzte. Nem vizsgálta az ítélőtábla az első fokú ítélet érvényessé nyilvánító rendelkezését és az érvényessé nyilvánítás módját, mivel azt sem az alperesi fellebbezés, sem a felperesi ellenkérelem nem vitatta.
Az elsőfokú bíróság a tényállást helyesen állapította meg, az annak alapján meghozott döntéssel az ítélőtábla a fellebbezett körben egyetértett, az ítélet indokait - a fellebbezésben foglaltakra is tekintettel - az alábbiak szerint egészíti ki.
A perbeli jogvitában abból kellett kiindulni, hogy a felek közötti szerződés az alperes által sem vitatottan a Ptk. 685. § e) pontja szerinti általános és egyedileg meg nem tárgyalt feltételeket tartalmazó fogyasztói szerződés. Ebből következően a felek jogvitájában figyelembe kell venni a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló 93/13/EGK Irányelvet (a továbbiakban:Irányelv).
Az Irányelv tartalmából és az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: Bíróság) joggyakorlatából a hazai bíróságok azon kötelezettsége következik, hogy az uniós jog alkalmazását igénylő ügyben - mint amilyen a perbeli - meg kell vizsgálniuk a hazai jognak az uniós joggal való összhangját, és az összhangot szükség esetén értelmezéssel vagy a hazai jog félretételével maguknak kell megteremteniük. E kötelezettség teljesítése alól nem mentesülnek azáltal, hogy a hazai jogalkotó kinyilvánította jogharmonizációs szándékát. Éppen ellenkezőleg: a vizsgálódást ez a kinyilvánított szándék alapozza meg. Az uniós jog elsőbbségének elvéből következően tehát a hazai jogszabályokat az Irányelv hazai jogba történt átültetését követően is az Irányelvvel és a Bíróság által az Irányelv értelmezése tárgyában hozott ítéletekkel összhangban kell alkalmazni (vö. 14/83. számú „von Colson” ügy, 6/64. számú „Costa-E.N.E.L.” ügy).
Amint arra a C-92/11. számú „RWE Vertrieb AG” ügyben hozott ítélet 58. pontjában a Bíróság rámutatott, hogy az EUMSZ 267. cikk alapján ráruházott hatáskör alapján valamely közösségi jogszabályra vonatkozóan kifejtett értelmezése megmagyarázza és pontosítja e szabály jelentését és terjedelmét, ahogyan azt hatálybalépésének időpontjától értelmezni és alkalmazni kell, illetőleg értelmezni és alkalmazni kellett volna. Ebből következően a nemzeti bíróságoknak az érintett uniós normát a Bíróság által értelmezett tartalommal kell alkalmazniuk.
Az I. rendű alperes fellebbezésében egyrészt arra hivatkozott, hogy a szerződés érintett kikötései tisztességtelenség címén a Ptk. 209. § jelenleg hatályos (5) bekezdése alapján nem támadhatók, mivel azok a kölcsönszerződés elsődleges tárgyának részei, másrészt előadta, hogy a támadott feltételek egyébként sem lehetnek tisztességtelenek, mert jogszabály nem tiltotta a szerződés megkötésének időpontjában a folyósítás, illetve törlesztés tekintetében eltérő árfolyamok alkalmazását.
A fogyasztói kölcsönszerződésben kikötött árfolyamrés tisztességtelenségének vizsgálata körében a Bíróság a C-26/13. számú „Kásler” ügyben úgy foglalt állást, hogy kétnemű árfolyam alkalmazása tekintetében fogalmilag kizárt szolgáltatás és ellenszolgáltatás arányáról beszélni, ha a felek között tényleges pénzváltás nem történik. A kétnemű árfolyam alkalmazását a szerződés megkötésekor jogszabály valóban nem tiltotta, ez a körülmény azonban önmagában nem teszi a támadott szerződési feltételt megengedetté.
Az ítélőtábla rámutat, hogy az árfolyamrés alkalmazását biztosító feltétel tisztességtelenségének vizsgálata körében a Ptk. 209. § jelenlegi (6) bekezdése irreleváns, mert a tisztességtelenség vizsgálata csak olyan szerződési feltétel tekintetében kizárt, amely olyan kógens vagy kellően körülírt tartalmú diszpozitív szabálynak felel meg, amely megállapodás nélkül vagy akár annak ellenére is a szerződés részévé válik. Az eltérő árfolyamok alkalmazásáról szóló szerződési feltétel azonban nem ilyen. Attól, hogy az árfolyamrés kikötését jogszabály kifejezetten nem tiltotta, így az látszólag megfelel az irányadó jogszabályoknak, a kikötés még lehet tisztességtelen. A Bíróság C-26/13. számú döntése szerint az árfolyamrés tisztességtelenségéről a nemzeti bíróságnak kell állást foglalni. Ennek során az Irányelv 4. cikk (2) bekezdésére figyelemmel elsőként azt kell vizsgálni, hogy az árfolyamrést a szerződés főtárgyának (elsődleges tárgyának) kell-e tekinteni. A Bíróság álláspontja szerint a kettős árfolyam akkor minősül a szerződés elsődleges tárgyának, ha a kölcsönszerződés természete, általános rendszere, valamint jogi és ténybeli összefüggései figyelembevétele mellett megállapítható, hogy a kettős árfolyam az adósnak a kölcsön visszafizetésére vonatkozó szolgáltatásának alapvető eleme.
A szerződés alapján a felperes abban az esetben tud visszafizetési kötelezettségének eleget tenni, amennyiben az I. rendű alperes által folyósított kölcsönösszeget devizára átszámítják, és így a felperes tartozását devizában tartják nyilván, illetve a havi törlesztőrészlet devizában meghatározott összegét Ft-ra váltják. A felek között a szerződés értelmében tényleges deviza vétel és -eladás nem történik, az árfolyamok megállapítása csak a felek pénzügyi teljesítésének elszámolási módját biztosítja, az - amint az I. rendű alperes a fellebbezésében kifejtette - a bank által alkalmazott számítási metodikának tekintendő. Nem vitás, hogy a deviza alapú kölcsönszerződések esetében szükséges az eltérő pénznemek közötti számítás elvégzéséhez átszámítási árfolyamot meghatározni. Nincs azonban ok arra, hogy a folyósítás, illetve a törlesztés elszámolása során a felek eltérő, azaz kétnemű átváltási árfolyamot alkalmazzanak. A kétnemű árfolyam alkalmazása a szerződés teljesítéséhez nem feltétlenül szükséges kikötés, az nem is a szolgáltatás lényegadó sajátossága, ezért nem tartozik a szerződés főtárgyának körébe.
Miután az árfolyamrésről szóló feltétel nem tartozik a szerződés elsődleges tárgyához, ezért annak tisztességtelensége vizsgálható. A tisztességtelenség vizsgálata körében a Bíróság által a C-415/11. számú „Aziz” ügyben kifejtettek irányadóak, amely szerint az Irányelv 3. cikkének (1) bekezdése szerinti, a fogyasztó kárára előidézett „jelentős egyenlőtlenség” abban az esetben állapítható meg, ha a szerződési feltétel a hatályos nemzeti jogban szabályozottnál kedvezőtlenebb jogi helyzetbe hozza a fogyasztót. Annak megállapításához, hogy az egyenlőtlenséget a jóhiszeműség követelményével ellentétben idézték-e elő, meg kell vizsgálni, hogy a fogyasztóval szerződő fél tisztességes és méltányos eljárása esetén elvárhatta-e, hogy a fogyasztó egyedi tárgyalás esetén elfogadja az érintett feltételt.
A Ptk. 209. § (1) bekezdésére figyelemmel az árfolyamrés kikötése tisztességtelen, mert tényleges deviza eladás és -vétel hiányában ellenszolgáltatás nélkül állapít meg fizetési kötelezettséget a fogyasztó terhére. Ezzel a fogyasztó a Ptk. 201. § (1) bekezdéséhez képest hátrányosabb helyzetbe kerül, amely a szerződő felek közötti egyensúly felbomlását eredményezi. Ezt az egyoldalú és indokolatlan hátrányt jelentő feltételt a fogyasztó a feltétel egyedi megtárgyalása esetén okszerűen nem fogadta volna el.
Az ítélőtábla rámutat, hogy az árfolyamrésről szóló kikötés akkor is tisztességtelen, ha a szerződés főtárgya körébe tartozna, mivel a feltétel nem világos és érthető. A szerződési feltételek fogyasztóvédelmi célú tartalmi vizsgálata alóli kivétel szabálya a szerződés főtárgya tekintetében csak akkor alkalmazható, ha a feltétel egyébként világos és érthető. A világosság és érthetőség követelményét az Irányelvvel összhangban a Ptk. 2009. május 22. napjától hatályos 209. § (4) bekezdése tartalmazza, amelyet - az uniós jogra vonatkozó elvek alapján - a perbeli szerződésre is alkalmazni kell. A Ptk. 205. § (3) bekezdése szerinti együttműködési kötelezettségből és a Hpt. 210. § (2) bekezdésében írt, a költségek részletes meghatározásának kötelezettségéből is következik, hogy az alperes a világosság és érthetőség kritériumának nem megfelelő kikötést jogszerűen már a Ptk. idézett módosítását megelőzően sem alkalmazhatott.
A Bíróság C-26/13. ítélete szerint a világosság és érthetőség követelménye alatt nem kizárólag a nyelvtani érthetőséget kell érteni, hanem azt is, hogy a szerződésnek átlátható jelleggel fel kell tüntetnie az eltérő pénznem átváltási mechanizmusának konkrét működését annak érdekében, hogy a fogyasztónak módjában álljon egyértelmű és érthető szempontok alapján értékelni a számára ebből eredő gazdasági következményeket. A perben támadott kikötés ezen feltételeknek nem felel meg. Az alperes az átváltási árfolyamokat egyoldalúan, a fogyasztó számára nem ismerhető mechanizmus útján határozza meg, ezért azok jövőbeli alakulása a fogyasztó számára nem kalkulálható.
A kettős árfolyam alkalmazása tisztességtelenségének elsődleges jogkövetkezménye, hogy a feltétel a szerződésből kiesik. A szerződés azonban átszámítási árfolyam meghatározása nélkül nem teljesíthető. A szerződést tehát az átszámításra irányadó árfolyam meghatározásával lehet érvényessé nyilvánítani. Ez az árfolyam a Ptk. 231. § (2) bekezdésében írt diszpozitív szabály értelmében a hivatalos árfolyam lenne, de ezzel összefüggésben az ítélőtáblának nem kellett állást foglalnia, mivel az érvényessé nyilvánítás formáját a fellebbezés nem támadta.
Mindezek alapján az ítélőtábla az elsőfokú bíróság érdemben helyes döntését a Pp. 253. § (2) bekezdése alapján a fentiek szerint kiegészített indokolással helybenhagyta.
(Fővárosi Ítélőtábla 5. Pf. 22 061/2013/4.)

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Pf. 22


text:
MUNKÁSPÁRT VEZETŐI ÁRTATLANOK
FERDINANDO NIKOLA SACCO ÉS
Igazat adott a Munkáspárt vezetõinek a bíróság a másodfokú tárgyaláson. A polgári demokrácia szabályait most nem sikerült átlépni
A Munkáspárt vezetõi ártatlanok – mondta ki a Fejér Megyei Bíróság március 11-én. Nem követték el a nagy nyilvánosság elõtti rágalmazás bûntettét, csupán éltek alkotmányos jogukkal és véleményt mondtak valamirõl. A valami történetesen a Fõvárosi Bíróság ítélete volt, amelyben még 2005 nyarán arra kötelezték a Munkáspártot, hogy vegye vissza a pártból kizárt személyeket, és ismételje meg a csepeli kongresszust. Erre mondta a Munkáspárt Elnöksége, hogy politikai ítélet. Ez a megfogalmazás nem nyerte meg a Fõvárosi Bíróság elnökének tetszését, és feljelentette a Munkáspárt vezetõit. Tavaly november 6-án a Székesfehérvári Városi Bíróság a nyilatkozatot elsõ fokon bûncselekménynek minõsítette, és két év próbaidõre ítélte a Munkáspárt vezetõit.
A másodfokú döntés a Munkáspárt számára elfogadható. Lényegében azt mondta ki, amit mi mindig is mondtunk. A polgári demokráciában vannak játékszabályok, ezeket a hatalomnak sem lehet átlépni. Ha egyszer van alkotmányos jogunk véleményt mondani, akkor ezt tiszteletben kell tartani. Az Alkotmánybíróság állásfoglalása pedig azt mondja ki, hogy a közszereplõknek az ilyen véleményeket el kell tudni viselniük.
Kérdés, hogy az ítélet elfogadható-e az ügyészségnek is? Annak az ügyészségnek, amely még 2005-ben elrendelte a nyomozást, amely 2006-ban vádat emelt a Munkáspárt vezetõi ellen. Annak az ügyészségnek, amely végül is a magyar államot képviseli, ebben az esetben a Munkáspárt vezetõivel szemben. Mi a fontosabb? Tovább költeni a pénzt az ügyre, amely már nyilván eddig is sokba került, hiszen a rendõrök is, az ügyészek is, és mindenki más is állami fizetést kapnak, vagy abbahagyni az értelmetlen ügyet? Védeni a mundért, vagy védeni az alkotmányos alapjogokat? Meglátjuk. Az ügyészségnek nyolc napja van.
Miért sikerült olyan eredményt elérni, ami nekünk is jó? Nos, fontos szerepe volt a társadalom alig hallható, de mégis létezõ ellenállásának. Sokan mondták, hogy ezek után már senki sem szólalhat meg. Ezt fejezte ki az a tény, hogy a Társaság a Szabadságjogokért nevû civilszervezet kitûnõ jogászokkal segítette a Munkáspárt elnökének védelmét. Álláspontjuk szerint az Elnökség nyilatkozatában a bírósági döntéssel kapcsolatban fogalmazódik meg vélemény, s ez nem lehet alapja büntetõeljárás megindításának, lefolytatásának. A TASZ szerint egy demokratikus jogállamban mindenkinek joga van arra, hogy véleményét bírósági ítéletekkel szemben szabadon kifejtse, s a szólás szabadsága e körben büntetõjogi eszközökkel nem korlátozható.
Nagyon fontos szerepe volt a nemzetközi szolidaritásnak. Aleka Paparigha, a Görög Kommunista Párt fõtitkára a másodfokú tárgyalás elõtt is teljes szolidaritásukról biztosította a Munkáspártot. Tavaly novemberben a kommunista és munkáspártot nemzetközi tanácskozása is felemelte szavát, valamint számos európai és nemzeti parlamenti képviselõ tiltakozott. Egyszóval, hatott a nemzetközi munásmozgalom ereje.
HÍRES-HÍRHEDT POLITIKAI PEREK KOMMUNISTÁK ELLEN
Sallai Imre (1897-1932) a KMP egyik alapítója, a Tanácsköztársaság alatt a Belügyi Népbiztosságon dolgozott. Fürst Sándor (1903-1932) a KMP központi bizottságának tagja, jelentõs szerepe volt az ifjúmunkás-mozgalom szervezésében. 1932 júliusában mindkettõjüket letartóztatták, és a biatorbágyi vonatrobbantás után bevezetett statárium hatálya alatt a rögtönítélõ bíróság mindkettõjüket halálra ítélte, és még aznap kivégezték.
Rákosi Mátyás (1892-1971), a KMP egyik alapítója, a Tanácsköztársaság népbiztosa, 1925-ben letartóztatták, a bíróság 8 és fél évi fegyházra ítélte. Büntetésének letelte után (1934. ápr. 24.) nem engedték szabadon, népbiztosi tevékenységéért ismét bíróság elé állították. Életét a nemzetközi tiltakozó mozgalom mentette meg, életfogytiglani fegyházra ítélték (1935. febr. 8.).
A szovjet kormány kezdeményezésére a cári csapatok által zsákmányolt 1848-49-es honvéd zászlókért cserébe kiadták a Szovjetuniónak 1940 októberében.
Ferdinando Nicola Sacco (1891-1927) és Bartolomeo Vanzetti (1888-1927) olasz születésû amerikai baloldali anarchista személyiségek. Az amerikai imperializmus a világgazdasági válság idején az ellenük hozott halálos ítélettel statuált példát. Az ítéletet 1927. augusztus 23-án hajtották végre, melynek következtében Bostonban ostromállapotot kellett elrendelni a tömegzavargások miatt. Az óceán innensõ partján a felháborodás hullámai öntötték. A genfi Népszövetség palotáját sok ezren ostromolták, a TransEurope expressz amerikai diplomatáknak fenntartott szalonkocsijára táblát erõsítettek: „Saccovanzetti-szakasz” felirattal.

matches: bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Hogyan nyerhet bírósági pert? Mi kell hozzá?
A bíróságok módosíthatják a jogi előírásokat?
Hazánkban a jogrendszer felépítése több szintű. Vannak különböző szintű jogszabályok. Ezekben találhatjuk meg azokat az előírásokat, melyeket követni kell, illetve azokat is, melyek jogokat fogalmaznak meg.
A bíróságok nem csupán a jogszabályi rendelkezéseket kell, hogy figyelembe vegyék, amikor egy-egy konkrét kérdésben, vitás ügyben döntést hoznak.
Természetesen az lenne az ideális, ha a jogszabályok mindent szabályoznának, és mindezt teljesen hibamentesen úgy, hogy nem marad ki semmi és soha nem találhatunk érthetetlen, vagy ellentmondó előírást. Ez azonban – valljuk be őszintén – nem így van. Ennek ellenére azonban a bíróságoknak minden eléjük kerülő ügyben döntést kell hozni. A bíróságok alakítják a jogot, vagyis ha kell, értelmezik azt, iránymutatást adnak a szabályok alkalmazásához.
Ki mondja ki a végső szót?
Hazánkban a bíróságok, az ügyekben eljáró bírók önállóan, függetlenül hozzák meg döntésüket. Ez azt jelenti, hogy egyik bíró sem utasítható, saját megítélése alapján kell, hogy az ügyet eldöntse. Természetesen kötik a jogszabályi előírások, azonban nem csak azok. Hogy mi még?
Ha a jogszabályok nem adnak elég támpontot egy kérdés eldöntésénél, akkor a bíróságok kötelesek figyelembe venni a legfőbb bíróság, mai elnevezésén Kúria számukra kötelező iránymutatásait, vagy korábbi döntéseit. Ezekből azonban rengeteg van, melyet a perben eljáró feleknek is érdemes ismerni, ha nyerni akarnak. Ezek korábbi ügyek alapján meghozott döntések, melyekből iránymutató következtetéseket vonnak le.
Vannak azonban olyan bírósági döntések is, melyek ugyan nem kötelezőek más bírók, bíróságok számára, vagyis nem mindenáron kell azt egy másik ügyben figyelembe venni, de mégis támpontot adnak, adhatnak a döntéshez. A bírósági eljárásokban tehát nagyon sok mindent lehet és kell figyelembe venni.
Az amerikai mozifilmekből jól ismert esküdtszék nálunk nincs. Nem olyan személyek fognak egy perben dönteni, akik nem ismerik a jogi előírásokat, akiknek nincs gyakorlata abban, hogy a jog mikor, mit mond.
Ki a felperes és ki az alperes?
Felperesnek hívjuk azt, aki a pert elindítja. Egy per elindításához a bíróságra úgynevezett keresetlevelet kell benyújtani. Ez nem más, mint egy olyan írásos dokumentum, amiben az, aki valamit követel, részletesen leírja, hogy mi történt, mi alapján és mit követel a másik féltől. Pontosan meghatározza, hogy kit is perel. A keresetet ezután benyújtja ahhoz a bírósághoz, akihez az ügy tartozik. Törvény határozza meg, hogy milyen ügyben milyen szintű bíróság dönthet, és azt is, hogy egy pert melyik bíróságnál lehet kezdeményezni. A kereset benyújtásakor nem csupán a felperes előadása fontos, de a rendelkezésére álló bizonyítékok is. Vagyis a felperesnek kérelmét megfelelően alá is kell támasztania.
Alperesnek azt a felet hívjuk egy perben, akit beperelt a felperes. Az alperest az ellene indult perről a bíróság értesíti levélben. Az értesítéskor megküldi részére a felperes által bírósághoz benyújtott keresetlevelet is, az alperes ebből tudhatja, hogy ki és miért perelte be.
Ki nyeri a pert?
A pert mindig az nyeri, aki sikeresen tud bizonyítani. Többféle módon is lehet az állításokat bizonyítani. Lehet kérni, hogy a bíróság hallgasson meg tanúkat, be lehet nyújtani okiratokat, amik igazolják állításainkat, kérni lehet, hogy a bíróság igazságügyi szakértőt kérjen fel szakvélemény elkészítésére.
Hazánkban a bíró fogja eldönteni, hogy kinek ad igazat, pontosabban azt, hogy a felperes követelése jogos-e vagy sem. A jogszabályok, törvények és akár korábbi bírósági döntések alapján fogja megítélni a felek viszonyát és azt fogja figyelembe venni, hogy ki tudta állításait bizonyítani. Vagyis nem elég, ha igazunk van, azt bizonyítanunk is kell a bíróság előtt. Máskülönben a bíró nem tud a javunkra dönteni, hiszen ő csak a bizonyítékok alapján ismeri az ügyet, az alapján tudja döntését meghozni.
A pereskedéshez tehát komoly jogi szaktudás és tapasztalat szükséges, melyet a jogászok, ügyvédek hosszú-hosszú évek alatt tanulnak meg.
Címkék: bíróság, per, peres eljárás
Megbízható ügyvédi iroda főoldalPeres eljárásokHogyan lehet bírósági pert nyerni? Mi kell hozzá?

matches: Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A hozzátartozói kárigények érvényesítésének eljárásjogi nehézségei a munkaügyi perekben | Eljárásjogi Szemle
2016. évfolyam / 2016/2.
1. Bevezetés, a probléma felvetése
A 2012. évi I. törvény (Mt.) a munkáltatói kártérítési felelősséget új alapokra helyezve átalakította a munkáltató oldalán felmerülő bizonyítási kötelezettségeket, amivel a kimentés új rendszerét alkotta meg azzal a céllal, hogy visszafogja a korábbi bírói gyakorlat alapján kialakult – munkáltatókra meglehetősen kedvezőtlen – folyamatokat.[1] A jogalkotó az Mt. 166. § (2) bekezdés a) pontjában az előreláthatóság és az ellenőrzési körön kívüliség együttes bizonyítását várja el a munkáltatótól a pernyertesség érdekében. Mindez a kártérítési perek elsöprő többségében lényeges változást nem eredményez (lásd pl. EBH 2015.M.2., amely az ellenőrzési kör fogalmát tágítja), azaz a bíróságok a munkáltató felelősségét nem engedik csökkenteni.
Létezhet azonban olyan káresemény, ahol a munkavállalót a munkahelyen kívül úgy éri károsodás, hogy abban esetlegesen egy harmadik személy közrehatása is vélelmezhető, vagy konkrétabban a károkozó egy harmadik fél. Ezekben a perekben, melyeket gyakran a(z elhalt) munkavállaló hozzátartozói indítanak, az ellenőrzési kör és az előreláthatóság fogalma olyan bizonytalan helyzetet eredményez, ami eredményeképpen könnyen elképzelhető, hogy a hozzátartozó rossz személlyel szemben indít pert, viselve ennek negatív konzekvenciáit. A jelenlegi perrendi szabályok alapján ugyanis nincs lehetőség arra, hogy munkaügyi perbe az általános polgári jogi felelősségen alapuló igényt érvényesítsen valaki, ami odavezethet, hogy a felperes a látszólag biztosabbnak tűnő munkajogi felelősség szerinti pert indítja meg, ami – pervesztessége esetén – komoly anyagi és időbeli sérelmet jelent számára. Jelen cikkben azt vizsgálom meg, hogy az új Pp. kodifikációja során van-e arra lehetőség, hogy ezt a helyzetet a jogalkotó kezelje.
2. Az Mt. kimentési rendszere mint bizonyítási teher
A 2012-es Mt. elvét korábbi szabályozással szemben – amelyet lényegében úgy lehetne összefoglalni, hogy a „működési körbe” tartozik minden olyan esemény, ami nem következett volna be akkor, ha nem történik munkavégzés[2] – az esetek köre szűkült, és egy objektívebb fogalom köré csoportosul. Az új szabályból továbbra is következik, hogy a munkáltató az ellenőrzési körében bekövetkezett kár megtérítése alól nem mentheti ki magát, azaz felelőssége minden esetben fennáll. Idetartoznak mindazok a körülmények (eszközök, energia, munkavállalók), amelyeknek működésére a munkáltatónak tevékenysége során befolyása van. Mindez ugyanakkor – Kenderes György szavaival élve – azt is jelenti, hogy a korábbi kockázattelepítési jellegű szabályrendszer átfordult a munkáltatóról a munkavállalóra, azaz a munkáltató ellenőrzési körén kívül eső károkat már a munkavállaló viseli.[3] Az ellenőrzési körre nézve jelenleg még nem találkozhatunk a bíróságok által kimunkált egzakt definícióval, azonban a Kúria egy frissnek mondható döntésében[4] rámutatott arra, hogy az ellenőrzési körön kívüliség nem dönthető el pusztán azon az alapon, hogy a munkavállaló a munkáltató telephelyén kívül végezte a munkát, mivel létezhetnek olyan körülmények (pl. a munkavállaló megfelelő munkaeszközzel történő felszerelése), amely a munkáltató ellenőrzési körébe tartozik akkor is, ha a tényleges munkavégzés folya-matára a munkáltatónak nincs ráhatása.
A másik bizonyítandó kérdés az adott baleset előre nem láthatósága, nevezetesen, hogy a munkáltatónak a károkozó körülménnyel nem kellett számolnia, és nem volt elvárható, hogy a károkozó körülmény bekövetkezését elkerülje, vagy a kárt elhárítsa. Erre nézve az az elv körvonalazódik, hogy a munkáltatónak az absztrakt veszéllyel határos valamennyi lehetséges károkkal számolnia kell[5], azonban olyan döntések is napvilágot láttak már, ahol a reális veszélytől elmozdulva, lényegében bármilyen veszély felmérését és kezelését elvárták a munkáltatótól.[6]
A korábbi Mt. alapján az ítélkezési gyakorlat egységes volt abban, hogy a munkavállalót ért (üzemen kívüli) balesetek vonatkozásában következetesen megítélték a hozzátartozók (jellemzően nem vagyoni) kárigényét is. A Kúria ítéletei a jogalap tekintetében az esetek túlnyomó részében a kereseteknek helyt adott, és pusztán egy esetben utasította el az igényt, de ebben az esetben is a foglalkozási megbetegedés munkahellyel történő összefüggésének bizonyítatlansága okán. Az ítéleti tényállások között találhatunk olyanokat, amelyekben a munkavállaló munkavégzés közben utazott gépjárművel, és eközben súlyos (halálos) balesetet szenvedett. Ilyen előzmény alapján a bíróságok egységesen kimondták a munkáltató felelősségét tekintettel arra, hogy a működési kör MK 29. által pontosított fogalmába illeszkedett, hiszen a hivatkozott állásfoglalás kimondta, hogy „a munkaviszonnyal összefüggésben történik a károsodás akkor is, ha az a munkavállalót a munkáltató telephelyén kívül, pl. kiküldetés során éri.” A munkáltató a felelősség alól nem tudott mentesülni, mivel önmagában a telephelyen kívül végzett munka ezt nem alapozta meg akkor, ha a munkáltató működési köre és a baleset között okozati összefüggés volt megállapítható.
Felmerül azonban a kérdés, hogy a telephelyen kívül történt balesetek, különösen a közlekedési balesetek esetében érvényesül-e a jogalkotói akarat, mely szerint a szabályok módosításának indoka, hogy „szűkítse a bírói gyakorlatban kialakult rendkívül széles körű munkáltatói kártérítési felelősséget.”[7] A jogalkotó szerint ugyanis nem tartható fenn a korábbi joggyakorlat, amely olyan tényállásokban is megállapította a munkáltató kártérítési kötelezettségét, amelyekben „a kár bekövetkezésére a munkáltatónak nem lehetett még közvetett befolyása sem és ezzel a munkáltatói tevékenység jellegétől függetlenül lényegében általánossá tette a polgári jog veszélyes üzemi felelősségét a munkáltatói kárfelelősség körében.”[8] Az indokolás egyértelművé teszi, hogy a felvetett tényállásnál a jogalkotó szándéka a munkáltató mentesülése, a károsult pedig az igényét közvetlenül a károkozóval (illetőleg közlekedési baleset esetén a vétkes jármű kötelező felelősségbiztosítójával) szemben tudja érvényesíteni. Ebből kiindulva a közlekedési balesetben elhalt hozzátartozók a károkozóval szemben léphetnének fel, ami azonban lényegesen megnehezíti az eljárást, hiszen egy közlekedési baleset során a kötelezett személye sok esetben nem egyértelmű, azaz a károsult nem is tudja, hogy igényét kivel szemben kell előterjesztenie. Nehezíti a helyzetet, hogy egy baleset elbírálása során gyakran más eljárások (pl. büntetőeljárás) is megindul a felelősség tisztázása érdekében, ami odavezet, hogy akár több évig vitatott az igény jogalapja, sőt mivel egy halálos kimenetelű közúti balesetben a munkavállaló hozzátartozója a büntetőeljárásban nem sértett[9], pusztán egyéb érdekelt[10], így a kártérítés vonatkozásában meglehetősen beszűkülnek a lehetőségei.
3. A munkaügyi perek az új Pp. alapján
A Pp. koncepciója a XXXIX. fejezetben tárgyalja a munkaügyi pereket, meghatározva a munkaügyi per definícióját is. Eszerint a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) alapján létesített, közalkalmazotti – törvényben foglalt kivételekkel – a szolgálati, a közfoglalkoztatási, a sporttörvény alapján kötött munkaszerződéses, a szakképzés során kötött tanulószerződésből eredő, a nemzeti felsőoktatási törvény szerinti hallgatói munkaszerződésből eredő a szociális szövetkezettel és foglalkoztatási szövetkezettel létesített tagi munkavégzési jogviszonyból (a továbbiakban együtt: [munkaviszony] származó pert kell érteni. A tervezet indokolása kiemeli, hogy a munkaügyi perek olyan specialitásokkal bírnak, amelyek a külön szabályozás fenntartását feltétlenül indokolttá teszik, különösen arra is tekintettel, hogy ez a felek egzisztenciális helyzetét az általánostól lényegesen nagyobb mértékben befolyásolja.[11]
A jelen téma szempontjából kiemelendő a tervezet 528. §-ának (5) bekezdése, amely szerint munkavállaló és a munkáltató közötti, a munkaviszonnyal közvetlen kapcsolatban lévő jogra alapított igény munkaügyi perben is érvényesíthető. Ennek célja, hogy amennyiben a törvényi tényállásba tartozó esetkörben munkaügyi per indul, akkor annak keretében a peres felek közötti, a munkaviszonnyal közvetlen kapcsolatban lévő jogra alapított igény szintén elbírálható legyen (adhéziós per). Ezáltal elkerülhető, hogy az igény jogosultjának külön polgári pert kelljen indítania.[12] Ez az elgondolás előremutató és a gyakorlati problémákat sok esetben széleskörűen kezelni is tudja, azonban az indokolás fent említett rendelkezéseiből az következik, hogy az adhéziós perek pusztán a munkáltató és a munkavállaló közötti jogviszonyokból eredhessenek.
Így tehát a javaslat adós marad azzal, hogy az esetleges harmadik személy károkozóval szemben a munkavállaló (vagy hozzátartozói) az igényüket ugyanazon perben érvényesíthessék, amelyben a bíróság feladata lehetne annak eldöntése, hogy a kártérítési felelősség kit és milyen mértékben terhel. A perlési lehetőség ilyen mértékű – szűk szabályok között engedett – kiterjesztése a munkajogi kártérítési perek elbírálását nagyban megkönnyítené, hiszen a károsult valamennyi potenciális károkozót a közöttük fennálló jogviszonytól függetlenül egyetlen perben tudna perelni, és a későbbi bizonyítás eredménye lehetne az, hogy a munkajogi vagy polgári jogi felelősség pontosan kit és milyen mértékben terhel. A probléma munkaügyi perben történő rendezése azért is indokolt volna, mert így a károsult élni tudna a kedvezőbb eljárásjogi lehetőségekkel és igénybe tudná venni a munkavállalói költségkedvezményt is, ami elől egy polgári perben el van zárva.
4. A perfelvételi szakasz – lehetséges megoldás?
A felvetett problémára érdekes megoldást nyújthat a perfelvételi szakasz bevezetése. A koncepció 185. § (1) bekezdése szerint „a perfelvétel körében a felek perfelvételi iratban feltüntetett vagy perfelvételi tárgyaláson előadott, tényre és jogra vonatkozó állítással, tagadással vagy elismeréssel, ezekből következő kérelemmel, a tények megállapításához szükséges bizonyítási indítvánnyal, a bizonyítékok és a bizonyítási indítványok értékelésére vonatkozó nyilatkozattal, valamint bizonyítási eszköz rendelkezésre bocsátásával (a továbbiakban együtt: perfelvételi nyilatkozat) – a bíróság közrehatása mellett – meghatározzák a jogvita kereteit”.[13] Mindezt kiegészíti a munkaügyi perekre vonatkozó külön szabályozás az 540. §-ban, amely szerint, ha a perfelvételi tárgyaláson a felek személyesen vagy képviselőik útján megjelentek, a bíróság a perfelvételi tárgyalást a felek megegyezésére irányuló egyeztetésével is megkezdheti; ebből a célból az elnök a jogvita egészét a felekkel megtárgyalhatja.
Ezen szakasz célja, hogy a bíróság meghatározza a jogvita tartalmát és kereteit. A Pp. koncepció indokolása szerint[14] a bíróság a felek részére iránymutatást nyújthat, amely eredményeként minden szereplő számára tisztázódik és véglegeződik a jogvita tárgya és keretei.
Elvben ez a szakasz lehetőséget biztosíthatna arra, hogy a bíróság útmutatást nyújtson a felek (és így a felperes) részére abban a körben is, hogy az adott keresetet megfelelő személy ellen nyújtotta-e be, azaz megelőzze a felesleges pereskedést. A munkaügyi perek általam felvetett eseteiben ez a lehetőség vélhetően nem fog markáns eredményeket hozni, annál is inkább, mert a munkáltató mentesülése gyakran valamilyen szakkérdés eldöntésétől is függ, amely a per kezdeti szakaszában még nem ismert.
A munkaügyi perek kapcsán a perfelvételi szakasz is eltérően alkalmazandó[15], hiszen lehetőség van arra, hogy az elnök a jogvita egészét a felekkel megtárgyalhassa. Ez elvben azt is jelenti, hogy – amennyiben a pert vélhetőleg tévesen a munkáltatóval szemben indította meg a károsult – a felperes a felesleges és vesztesnek ígérkező pert még megfelelő időben be tudja fejezni, a keresetétől el tudjon állni.
Tekintettel azonban arra, hogy a kártérítési perek nagy százalékában a keresetindításkor még nem áll rendelkezésre valamennyi (ok-okozati összefüggést kétséget kizáróan alátámasztó) bizonyítási eszköz, ezért a perfelvételi szakasz nem nyújt érdemi védelmet a munkaügyi perekben kárukat érvényesíteni kívánók számára.
A fentiek alapján látható, hogy a munkaügyi perek számos olyan specialitással bírnak, amely indokolttá és szükségessé teszi a külön szabályozás fenntartását. Ennek egyik leglényegesebb eleme azon jogalkotói kiindulás, miszerint a munkáltató és munkavállaló gazdasági (és gyakran tudásbeli) egyenlőtlenségét a peres eljárásban is tompítani szükséges, amelyből eredően a per egészében biztosítani kell bizonyos védelmi elemeket.
A tanulmány első részében leírtak szerint a kártérítési perek sajátossága, hogy a klasszikus bizonyítási kötelezettségtől eltérően a munkáltató kimentési lehetőségein van a hangsúly, amely azonban azt is eredményezi, hogy sok esetben a per igazi formálója nem a felperes, hanem az alperes.
Mindezekre figyelemmel jogalkotói szempontból indokolt lenne az 528. § (5) bekezdés oly módon történő meghatározása, amely lehetővé tenné azt, hogy bizonyos jogcímek (pl. kártérítés) esetén a munkavállaló perlési lehetősége ne szorítkozzon csupán a munkáltatóra, hanem lehetőség legyen arra is, hogy az alapvetően munkaviszonyból eredő követelések (a tervezet szövege szerint a munkaviszonnyal közvetlen kapcsolatban lévő jogra alapított igény) esetén a munkavállaló harmadik személlyel szemben egyazon eljárás keretein belül érvényesíthessen igényt.
ügyvéd, egyetemi tanársegéd (DE ÁJK)
[1] Az új Munka Törvénykönyve törvénytervezetéhez benyújtott miniszteri indokolás, 166–167. §-hoz fűzött indokolás.
[2] Fabók András: A kártérítési járadék a munkajogban, Munkaügyi Szemle, 2001/2:52.
[3] Kenderes György: Gondolatok és felvetések az új Munka Törvénykönyve általános rendelkezéseihez és felelősségi szabályaihoz. Gazdaság és Jog, 2013/9, 17.
[4] EBH 2015.M.2.
[5] Csöndes Mónika: Az előreláthatósági korlát szabálya – a szerződésszegési kártérítési jog és a munkajogi kártérítési jog. Pécsi Munkajogi Közlemények, 2015/1–2, 15.
[6] Pl. Debreceni Törvényszék 2. Mf. 20.713/2015/4. számú közbenső ítélete.
[7] A 2012. évi I. törvényhez fűzött indokolás, 166–167. §-hoz fűzött indokolás.
[8] A 2012. évi I. törvényhez fűzött indokolás, 166–167. §-hoz fűzött indokolás.
[9] Az 1998. évi XIX. törvény 51. § (1) bekezdése alapján sértett az, akinek a jogát vagy a jogos érdekét a bűncselekmény sértette vagy veszélyeztette.
[10] Be. 55. § (1) bekezdése szerint egyéb érdekelt az, akinek a jogára vagy a jogos érdekére a büntetőeljárásban hozott határozat közvetlen hatással lehet, az őt érintő körben indítványokat és észrevételeket tehet, a határozat reá vonatkozó rendelkezése ellen jogorvoslattal élhet, és a tárgyaláson megjelenhet.
[11] A Polgári perrendtartásról szóló törvény tervezete (továbbiakban: Pp. koncepció) 477., forrás: http://www.kormany.hu/download/c/4c/a0000/20160411%20Pp%20el%C5%91terjeszt%C3%A9s_honlapra.pdf
[12] Pp. koncepció 480.
[13] Pp. koncepció 79.
[14] Pp. koncepció 341.
[15] Pp. koncepció 487.
Munkaügyi per, Polgári eljárás

matches: Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Dőry-kúria vagy Rákóczi-ház? - Dőryek és Rákóczi Miskolcon - Szemelvények Miskolc város történelméből
Miskolc egyik legrégibb épülete a Dőry-kúria, avagy ismertebb nevén a Rákóczi-ház. Ismerkedjünk meg a kúria építőjével, annak családjával és vizsgáljuk meg azt is, hogy vajon tényleg jogos-e a Rákóczi-ház elnevezés, vajon tényleg itt szállt-e meg miskolci tartózkodása idején a fejedelem és kísérete. Ez a cikkem elsősorban Dobrossy István írásán alapul (Miskolci Galéria - Városi Művészeti Múzeum a Dőry-kúriában, majd a ,,Rákóczi-házban").
A Rákóczi-ház. Forrás: miskolc.varosom.hu
A Dőryek Miskolcon
A Dőry család hetedik generációja került Miskolcra, (III.) Dőry Ferenc személyében, akit 1608-ban mint Borsod és Gömör vármegyei jegyzőt említenek. A XVII. században került városunkba egyébként a Dőryeken több vagyonos nemesi család is. Ezen családok előszeretettel házasodtak egymás között. A Dőryek ezen házasságok keretein belül örökösödés útján megszerezték a családok jelentős vagyonát, melyek összességében a saját tökéjükkel együtt már nagyon komoly értéknek számított. Nagyban gondolkodtak, az országos politikai életben is meghatározó szerepet kívántak betölteni.
(III.) Dőry Ferenc Dunántúlról hozta a vagyonát, melyet - mint fentebb írtam, másokéval kiegészítve - Miskolcon és környékén ügyesen fektetett be. Ferencről feljegyezték, hogy óriási szerepet vállalt abban - 1657-ben -, hogy városunk a református vallásra tért át az ősi katolikus hitről. Véleményem szerint ez az időpont már késői ahhoz, hogy meghatározó legyen benne, ekkor már a város teljes lakossága egy homogén református elegyet alkotott.
Az avasi református templom érdekes eleme a Fekete szék – a közösség előtt nyilvánosan megszégyenített, bűnbánatot tartó hívek itt ültek a misék során – ezt is, és a szószék faragott kő lábazatát is Dőry Ferenc adományozta a felekezetnek 1670-ben. Azt azért tegyük hozzá, hogy a ma is a templomban látható Fekete szék 1735-ből való.
A Dőry család
,,A jobaházi nemes, báró és gróf Dőry család egy XIV. századi, dunántúli eredetű, magyar nemesi család.
A családból egy bizonyos Jakab kapta a nemességet 1360-ban Nagy Lajostól. A XV. századtól kezdve viselik a Dőry nevet és a jobaházi előnevet a Rábaközben fekvő Dör és Jobaháza községekben fekvő birtokaik után. A család egyik ága a XVII. században Gömör és Borsod vármegyékbe költözött át, majd ebből az ágból előbb 1741-ben, majd 1759-ben kaptak bárói címet. Tolna vármegye területére is elszakadtak a Dőryek, ez az ág József személyében 1816-ban kapott bárói címet. 1766-ban kapta grófi rangját a család Ferenc személyében, de unokáival kihalt ez a rövid életű grófi ág. Az egyik legkiemelkedőbb családtag Lajos tábornok volt. Tolnában vármegyei hivatalt viselt, kiváló hadi érdemeit követően pedig vezérőrnagyi rangban nyugalmazták 1886-ban. - írja a Wikipédia, a szabad enciklopédia.
Ferencnek két fia volt, akik közül István meghatározó szerepet vállalt városunk életében, de utód nélkül hunyt el. Lánya, Zsófia egy vagyonos nemeshez, Boldizsár-Balla Zsigmondhoz ment férjhez, annak halála pedig után Ivócsi Istvánhoz. Már Ivócsi felesége volt, amikor a városnak jelentős kölcsönt adtak 1675-ben. Ebből a pénzből Miskolc a Rákócziak több borsodi birtokát megvásárolta, illetve zálogosította el a maga javára.
Ferenc másik fia ágán öröklődött tovább a vagyon. Lénárt - akiről sok mindent nem találunk - vitte tovább a Dőry nevet. Az ő gyermeke, (I.) Dőry András Borsod vármegye alispánja volt a XVII. század végén. 1680-ban Thökölyvel, 1685-ben pedig a király embereivel gyűlt meg a baja Andrásnak, illetve városunknak. Fiával, (II.) Andrással (1676-1735) a kurucok mellé álltak, és harcoltak is a szabadságharc alatt. Nem tudja eldönteni Dobrossy István azt, hogy első, vagy második András volt az, aki a fejedelmet vendégül látta Miskolcon két ízben is (1704,1706).
(I.) Andrásnak négy gyermeke született, de csak a fenti (II.) Andrásról vannak információi a történetírásnak. Ő vallásosságáról is ismert volt, mert 1727-ben, amikor a megyei alispán már hozzájárult a minoriták miskolci megtelepedéséhez, ,,minden tekintélyét latba vetette" ennek megakadályozása végett. Nem egészen három évig sikerült ezt megakadályoznia - több társával együtt -, aztán Kelemen Didák végül is megoldotta a helyzetet, és III. Károly engedélyt adott a szerzetesrend alapítására városunkban. Érdekesség vele kapcsolatban, hogy 1735-ben a város olyan döntést hozott, hogy csak szigorú feltételekkel lehet a templomba temetkezni. Ez leginkább anyagi téren volt szigorú, ugyanis 400 forintot kellett "leszurkolnia" annak, aki az avasi templomban szeretett volna nyugodni. Nos, Andrásunk nem volt rest, gyorsan ki is fizette előre a pénzt. 1941-ben Megay Géza ásatásai igazolta ezt az információt, ugyanis az avasi templom feltárása során megtalálta a sírját..., 1735. novemberében hunyt el, nem sokkal a pénz kifizetése után, valószínűleg.
Dobrossy István azt is valószínűsíti, hogy (II.) András volt a kúria építtetője. A hatalmas Dőry vagyont özvegye, Nikházy Mária veszíti el. Vagyona elvesztésének első számú oka, az úgynevezett ,,Grassalkovich-szerződés", amely a nemesi telkeket is jelentősen megadóztatta. Ekkor - a XVII század utolsó harmadában - nem csak a Dőryek, hanem nagyon sok régi miskolci nemesi család eladósodott, tönkrement. Mai szóval élve irányított "generációváltás" ment végbe a nemesi körökben. Ez tette lehetővé a görög kereskedők - majd a zsidó kereskedők - könnyű betelepülését a belvárosba a XVIII. század elejétől. A házaik, vagyonuk a kincstárra, illetve a városra szállt, meg persze ügyeskedőkre, például - mint később kiderült -, magára Grassalkovichra, hiszen állítólag a Dőry birtokot maga Grassalkovich Antal vásárolta fel (később azért ezt Dobrossy István cikke sem erősíti meg teljesen). Dőry Andrásnénak egyedül az ősi kúriája maradt meg hírmondónak, a vagyon elvesztése nagyon megviselte, nem is bírta el ezt a lelki terhet, ebbe betegedett bele, és hunyt el 1758-ban.
Gyermeke, (IV.) Ferenc, aki ugyan már nem Miskolcon tevékenykedett, de édesanyja halála után visszatértba városba, a koronauradalom ügyészeként. A Dőry-kúriát görög és zsidó kereskedőknek adta bérbe. Különös eset történt 1791-ben, amikor is két görög kereskedőt, a Miskolcon jól csengő névvel rendelkező Pilta Mihályt, és Szonte Tamást vasra verve záratott tömlöcbe. Vele kapcsolatban érdekesség még az is, hogy 1798-ban jelen volt, mint a koronauradalom képviselője egy telek felszentelésekor, ahol is görög katolikus templomot szerették volna építeni. Akkor ez nem valósult meg, viszont 113 évvel később igen, itt szentelték fel a ma is álló görög katolikus templomot. Halálának időpontja és helyszíne máig vitatott.
A girincsi Grassalkovich kastély. Forrás: girincs.hu.
Ferenc gyermekei közül Teréz, báró Andrássy István felesége lett, Gábor a szepesi kamaránál volt tanácsos, János fiáról csak annyit tudunk, hogy 1822-ben hunyt el, Ernesztina lánya pedig Pálffy Fidél felesége lett. A miskolci Dőry család története nem folytatódik tovább. 1817-ben már egy Dőry sem rendelkezik házzal vagy ingósággal a városban...
,,A Dőryek grófi ágának története a 18. század elejétől a 19. század közepéig szorosan összefonódott a község életével. A család eredetét az Árpádok koráig vezette vissza, az első ismert ős Ompud, 1165-1172-ig nádor volt. 1360-ban szerezték meg a Sopron megyei Jobaháza, később Dőr helységet és a család a 15. századtól használta a jobaházi Dőry nevet.
Dőry család Dőry Andrásnak Nikházy Máriával kötött házassága révén került Girincsre. Fiuk, Ferenc a család egyik legtekintélyesebb tagja az 1730-as évektől felépítette girincsi kastélyát. 1757-ben bárói, 1770-ben grófi rangra emelték. Az általa építtetett girincsi templomban temették el. Később a kastélyt tovább bővítették, átépítették és a 19. század elejére elnyerte mai formáját.
Gróf Dőry Katalin és gróf Buttler János 1791 végén vagy 1792 farsang idején ismerkedett meg egymással. Az ismeretségből nagy szerelem és a 19 éves ifjú gróf sürgetésére 1792 nyarán házasság lett. Valószínű, hogy a Dőry család nagyon szívesen fogadta az ország egyik leggazdagabb örökségének várományosát, de a házasságot semmiféle fondorlattal nem sürgették, nem kényszerítették ki az esküvőt. A házasságkötés Girincsen, a Dőry Ferenc építtette templomban történt, a menyasszony 18, a vőlegény 19 éves volt.
Az okokat nem tudjuk, de már 1796-ban pereskedtek a házastársak. A grófné férjétől nagy összegű tartásdíjakat kapott. Buttler János szabadulni akart ebből a házasságból, és a perek során tanúk idézésével azt hangoztatta, hogy fondorlattal csalták át Körömből Girincsre és erőszakkal tartották ott a házasság megkötéséig. Ez a furcsa házasság és hosszan tartó, eredménytelen válóper tette ismertté a Dőryeket és a girincsi kastélyt – elsősorban Mikszáth Kálmán irodalmi feldolgozása révén.
A Dőry család jelentős birtoka a reformkortól kezdődően elaprózódott, később a kastélyt is bérbe adták. 1945 után államosították, előbb gyári munkások üdülője, majd sportoló szaktábor és ifjúsági megyei üdülő volt. 1960-tól Gyógypedagógiai Intézet működik az épületben." (Forrás: girincs.hu)
Rákóczi Ferenc tényleg a Dőry-kúriában szállt meg?
A fejedelem először 1704. január 19. és március 4. között szállt meg Miskolcon a csapataival téli szállásra. Szendrei János és Dobrossy István is azt mondja, hogy nem lehet megállapítani egészen pontosan azt, hogy hol szállásolták el őket. Nem biztosak benne, hogy valóban a mai Rákóczi-ház volt ennek helyszíne.
Nyilvánvaló az, hogy a város legnagyobb, legjobb állapotban lévő épületeként ez a kúria volt a legalkalmasabb erre. A ház kapuja fölött lévő címert pedig - tévesen - Rákóczi címerének tartották.
A ,,várostörténetbe való hiteles tényként való beillesztésében" Komáromy József helytörténész 1972-es munkája játszott szerepet Dobrossy szerint. Így ír róla:
,,Dőry Bálint kuriájának és a Dőry Ferenc-féle háznak nevezetes vendégei voltak 1704-ben és 1706-ban: Rákóczi Ferenc és kísérete, XIV. Lajos francia király követei, De Viard márki és Fierville lovag (=Louis Fierville le Herissy ezredes)" (Dobrossy István: Miskolc írásban és képekben 10., 236. oldal)
Rákóczi leghíresebb ábrázolása Mányoki Ádámtól. Forrás: Wikipédia.
Így folytatja az idézetet, amit egyébként én is felhasználtam a könyvemben:
„A városnak ebben az időben alig volt ötezer lakosa. Háza meg 8-900 körül. Csak az avasi templom, az akkor még földszintes scola, néhány nemesi kúria, meg Dőry Ferenc emeletes háza emelkedett ki a korábban épült házak között. ... Azt a házat, ahol Rákóczi megszállott, a város leggazdagabb nemese és tőzsére: Dőry Ferenc építtette 1650-1660 között. Ma is áll, egyik nevezetes történelmi emlékünk. Ez a «Rákóczi-ház», a Sötétkapu nyugati oldalán. Ma azonban csupán a felét őrizzük, mert a másik felét teljesen elbontották a Széchenyi utca 10. számú banképület felépítésekor (1909). Rákóczi ebben a házban szállott meg. Kísérete pedig: Bercsényi Miklós, Eszterházy Antal, Forgách Simon generálisok Vay Ádám udvari főkapitány házában szálltak meg." (Dobrossy István: Miskolc írásban és képekben 10., 236. okdal)
Rákóczi második - 1706. január 19. és február 19. közötti - itt-tartózkodását is úgy emlegeti, hogy az történelmi jelentőségű volt a ház "életében", noha Dobrossy szerint erre nincsen semmilyen bizonyíték. Ennek a cáfolatnak némileg azért ellentmond az is, hogy már Pfliegler J. Ferenc naplójában is Rákóczi-házként említi az épületet.
Dobrossy István azt is cáfolja, hogy egy bizonyos Dőry Bálint építette a házat - hiszen ilyen nevű leszármazottja nem is volt ennek az ágnak - és azt is, hogy emeletes lett volna a kúria abban az időben.
Azt viszont végül megerősíti, hogy a levéltári bizonyítékok hiánya ellenére is nagyon valószínű, hogy a fejedelem tényleg itt volt elszállásolva, ebben az épületben.
A Rákóczi-ház fölötti címer 2019-ben. Látható, hogy a manapság látható címer hasonlóságot is alig mutat a két feltételezett - Aspermont, Grassalkovich - címerrel. A 2003-as fotót azért töltöttem fel, hogy lássuk azt is, már a 2003-as "verzióhoz" képest is mennyi változás történt rajta.
A Rákóczi-ház fölötti címer 2003-ban. Forrás: Dobrossy István: Miskolc írásban és képekben 10.
A Grassalkovich cimer. Forrás: Dobrossy István: Miskolc írásban és képekben 10.
Az Aspermont címer. Forrás: Dobrossy István: Miskolc írásban és képekben 10.
Címer a kúria fölött
Ez a címer az, amelyen nagyon sokan, sokat vitatkoztak már és senki nem tudta meggyőzni a másikat. De nem is lehet, ugyanis a címer már nem az eredeti, nem is lehet beazonosítani. Nem tudták hitelesen rekonstruálni, úgyhogy időről-időre változtattak rajta. Az, hogy Aspermont vagy Grassalkovich, illetve talán egy titokzatos osztrák főúr címere-e az alkotás, azt soha nem fogjuk megtudni.
Érdekesség még talán az, hogy Aspermont Jánosnak - aki többek között szabadkőműves volt Miskolcon - az egyik felmenője vette el feleségül Rákóczi Ferenc testvérét, Rákóczi Júliát. De nekik semmi közük nem volt városunkhoz, vagy a kúriához.
Vay Erzsébet, Lilla és a horvát bán Dőry kötődése
Vay Erzsébet volt Lillafüred névadója - a Vay családban az Erzsébet névre hallgató lányokat Lillának becézték -, aki a horvát bán Pejachevich Tivadar felesége lett 1881-ben. És hogy ennek mi köze a Dőryekhez? Az új horvát bán apai nagymamája Dőry volt, csakúgy mint az anyukája és neki mindkét szülője...
A Dőryek után
1775-ben a kúria már a diósgyőri uradalom tulajdonában van. 1781-ben az épületet komoly tűzkar éri, amelyet 1783-ra állítanak helyre. Ezután a Diamandi, Kozma és Rosa görög kereskedőcsaládok birtokolják - pontosabban lakják - az ingatlant. 1806-ban görög és zsidó kereskedők vásárolják meg az uradalomtól. Az 1880-as összeírás szerint huszonöt személy jegyeztek be a kúriába és a hozzátartozó építményekbe. 1920-ban már a város tulajdonában látjuk, a második világháború után pedig természetesen szintén a városé maradt az épület.
A Dőry címer 1757-ig. Forrás: Dobrossy István: Miskolc írásban és képekben 10.
A Miskolci Galéria, 1967-ben jött létre. Ekkor alakult a Városi Képtár és a Diósgyőri Vármúzeum egy intézménnyé és 1996-ban költözött Miskolc első kétemeletes házába, a Rákóczi-házba, a hajdani barokk kúriába. Az épületben látható 2000 októbere óta a Kondor-gyűjtemény. 2013-tól a Herman Ottó Múzeum tagintézménye. Itt működik a Dőry-pince, a város művészklubja.
Dobrossy István: Miskolc írásban és képekben 10. - Miskolci Galéria - Városi Művészeti Múzeum a Dőry-kúriában, majd a ,,Rákóczi-házban"
Wikipédia - Miskolci Galéria szócikk
miskolc.varosom.hu - Miskolci Galéria
Pfliegler J. Ferenc: Életem. Egy miskolci polgár visszaemlékezései
https://miskolciszemelvenyek.blog.hu/api/trackback/id/tr9115006460

matches: kúria kúria kúria kúria kúria kúria


11. Kérdéses szó: - megszólítások?
Válasz: A főnévi elemek nagybetűvel
12. Kérdéses szó: Vörösmarty u. 5. szám alatti lakásában - ?
Válasz: Vörösmarty u. 5. szám alatti lakásában
13. Kérdéses szó: 1061 Budapest, Pf. 68 - ?
Válasz: 1061 Budapest, Pf. 68
14. Kérdéses szó: Pf. 15 - ?
Válasz: Pf. 15
15. Kérdéses szó: - levélzáró formulák, íráskép?
16. Kérdéses szó: Pf. 44 - ?
Válasz: Pf. 44
17. Kérdéses szó: Pf. 44 - ?
18. Kérdéses szó: Pf. 19 - ?
Válasz: Pf. 19.
19. Kérdéses szó: - levelezési szabályok, formai elemek, megszólítások stb.?
20. Kérdéses szó: tel.: xxxx-xxx - ?
Válasz: tel.: xxxx-xxx
Szakmai besorolas: posta; távközléstechnika


E-hiteles tulajdoni lap - Szemle másolat Megrendelés szám:30005/154336/ PDF
E-hiteles tulajdoni lap - Szemle másolat Megrendelés szám:30005/154336/2016
Download "E-hiteles tulajdoni lap - Szemle másolat Megrendelés szám:30005/154336/2016"
Mihály Hajdu
1 Gyõr 9021 Gyõr, Városház tér 3. Pf Oldal: 1 / 7 0 SZENTIVÁN Napos út 1/A. "felülvizsgálat alatt" I. R É S Z 1. Az ingatlan adatai: alrészlet adatok terület kat.t.jöv. alosztály adatok mûvelési ág/kivett megnevezés/ min.o ha m2 k.fill. ter. kat.jöv ha m2 k.fill Kivett beépített terület bejegyzõ határozat: 63625/ Terheli a 41521/A HRSZ-t illetõ Földhasználati jog 2. bejegyzõ határozat: 63625/ Terheli a 41521/B HRSZ-t illetõ Földhasználati jog 3. bejegyzõ határozat: 63625/ Terheli a 41521/C HRSZ-t illetõ Földhasználati jog 4. bejegyzõ határozat: 63625/ Terheli a 41521/D HRSZ-t illetõ Földhasználati jog 5. bejegyzõ határozat: 63625/ Terheli a 41521/F HRSZ-t illetõ Földhasználati jog 6. bejegyzõ határozat: 45646/ Ingatlan-nyilvántartás átalakítása a DAT forgalombahelyezésével. 5. tulajdoni hányad: 982/23552 bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 6122/ név : Tamasics Gyula szül. : 1934 a.név : Udvardi Ilona cím : Rue Paul Janson Ans Belgium 8. tulajdoni hányad: 982/23552 bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 6122/ név : Tamasics Ferenc szül. : 1943 a.név : Udvardi Ilona cím : Déryné utca 2
2 Gyõr 9021 Gyõr, Városház tér 3. Pf Oldal: 2 / tulajdoni hányad: 1008/23552 bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 5608/ tulajdoni hányad: 1008/23552 bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 5608/ cím : 9027 Ipar utca tulajdoni hányad: 98/23552 bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 8795/ tulajdoni hányad: 98/23552 bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 8795/ cím : 9027 Ipar utca tulajdoni hányad: 1390/23552 bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 12878/ név : Gecserné Pintér Zsuzsanna Erzsébet sz.név: Pintér Zsuzsanna Erzsébet cím : 9028 Gábor Áron utca 28.
3 Gyõr 9021 Gyõr, Városház tér 3. Pf Oldal: 3 / tulajdoni hányad: 98/23552 bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 41251/2/ jogcím: csere cím : 9027 Ipar utca tulajdoni hányad: 98/23552 bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 41251/2/ jogcím: csere 24. tulajdoni hányad: 518/23552 bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 34080/ jogcím: osztályos egyezség 26. tulajdoni hányad: 2016/23552 bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 46661/ jogcím: csere név : Sipos Jánosné sz.név: Guszter Veronika szül. : 1949 a.név : Takács Katalin cím : 9011 Vasút sor tulajdoni hányad: 5244/23552 bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 37388/ jogcím: tulajdonközösség megszüntetése név : Gecserné Pintér Zsuzsanna cím : 0 Gábor Áron utca 28
4 Gyõr 9021 Gyõr, Városház tér 3. Pf Oldal: 4 / tulajdoni hányad: 491/23552 bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 49372/ név : Bálint Gábor szül. : 1966 a.név : Tamasits Ilona cím : Március 15. utca tulajdoni hányad: 982/23552 bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 59788/ név : Gecserné Pintér Zsuzsanna Erzsébet sz.név: Pintér Zsuzsanna Erzsébet cím : 9028 Gábor Áron utca tulajdoni hányad: 196/23552 bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 41682/ cím : 9027 Ipar utca tulajdoni hányad: 3924/23552 bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 43236/ név : Gecserné Pintér Zsuzsanna Erzsébet sz.név: Pintér Zsuzsanna Erzsébet cím : 9028 Gábor Áron utca tulajdoni hányad: 1964/23552 bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 50878/ jogcím: ajándékozás név : Véghelyi Ildikó szül. : 1976 a.név : Csanaki Ilona cím : 9011 Homoksori utca 107
5 Gyõr 9021 Gyõr, Városház tér 3. Pf Oldal: 5 / tulajdoni hányad: 1964/23552 bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 50878/ jogcím: ajándékozás név : Véghelyi Judit szül. : 1982 a.név : Csanaki Ilona cím : 9011 Homoksori utca tulajdoni hányad: 491/23552 bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 41120/ név: MAGYAR ÁLLAM cím: hányad: 491/23552 bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 41120/ jogállás: vagyonkezelõ név: MAGYAR NEMZETI VAGYONKEZELÕ ZRT. CG.: cím: 1133 BUDAPEST Pozsonyi út 56. törzsszám: I 4. bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 11878/ utalás: II /19. név : Gecser Béla Sándor a.név : Bereczki Ilona cím : 9028 Gábor Áron utca bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 59788/ utalás: II /33. név : Gecser Béla Sándor a.név : Bereczki Ilona cím : 9028 Gábor Áron utca bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 63625/ Önálló szöveges bejegyzés épületek feltüntetése.
6 Gyõr 9021 Gyõr, Városház tér 3. Pf Oldal: 6 / 7 I 13. bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 43236/ utalás: II /35. név : Gecser Béla Sándor a.név : Bereczki Ilona cím : 9028 Gábor Áron utca bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 54626/ Önálló szöveges bejegyzés térképezési és területszámítási hiba kiigazítása (312/2005.sz.ü.i.). 15. bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 50878/ utalás: II /36. név : Véghelyi Jánosné sz.név: Csanaki Ilona szül. : 1949 a.név : Gergely Ilona cím : 9011 Homoksori utca bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 50878/ utalás: II /37. név : Véghelyi Jánosné sz.név: Csanaki Ilona szül. : 1949 a.név : Gergely Ilona cím : 9011 Homoksori utca bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 30226/5/2011/ Bányaszolgalmi jog A vázrajzon megjelölt helyen és mértékben. név: FGSZ FÖLDGÁZSZÁLLÍTÓ ZRT. CG cím : 8600 SIÓFOK Tanácsház út bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 37477/ Vezetékjog Az /2011. számú vázrajzon és a területkimutatásban megjelölt nagyságú területre. Vezetékjogi engedély száma: VFGY-4940/2011. név: E.ON ÉSZAK-DUNÁNTÚLI ÁRAMHÁLÓZATI ZÁRTKÖRÛEN MÛKÖDÕ RT. CG cím : 9027 Kandó Kálmán utca 11-13
7 Gyõr 9021 Gyõr, Városház tér 3. Pf Oldal: 7 / 7 I 21. bejegyzõ határozat, érkezési idõ: 39079/2/ Vezetékjog vezetékjogi engedély száma: VFGY-4646/ ,4 kv-os szabadvezeték- és földkábel hálózatra vonatkozó vezetékjog fennállását megállapító határozat, az 1757/2012. számú változási vázrajzon és terület kimutatáson megjelölt területre. név: E.ON ÉSZAK-DUNÁNTÚLI ÁRAMHÁLÓZATI ZÁRTKÖRÛEN MÛKÖDÕ RT. CG cím : 9027 Kandó Kálmán utca Az E-hiteles tulajdoni lap másolat tartalma a kiadást megelõzõ napig megegyezik az ingatlan-nyilvántartásban szereplõ adatokkal. A szemle másolat a fennálló bejegyzéseket, a teljes másolat valamennyi bejegyzést tartalmazza. Ez az elektronikus dokumentum kinyomtatva nem minõsül hiteles bizonyító erejû dokumentumnak. TULAJDONI LAP VÉGE
E-hiteles tulajdoni lap - Szemle másolat Megrendelés szám:30005/154333/ Szektor : 33
Gyõr 9021 Gyõr, Városház tér 3. Pf. 183. Oldal: 1 / 5 I. R É S Z 1. Az ingatlan adatai: alrészlet adatok terület kat.t.jöv. alosztály adatok mûvelési ág/kivett megnevezés/ min.o ha m2 k.fill. ter. kat.jöv
E-hiteles tulajdoni lap - Szemle másolat Megrendelés szám:30005/175294/ Szektor : 61
4401 Nyíregyháza Báthori u. 13. Oldal: 1 / 5 4456 Vörösmarty utca 22. I. R É S Z 1. Az ingatlan adatai: alrészlet adatok terület kat.t.jöv. alosztály adatok mûvelési ág/kivett megnevezés/ min.o ha m2 k.fill.
E-hiteles tulajdoni lap - Teljes másolat Megrendelés szám:30005/39877/ Szektor : 16
Gyöngyös Kossuth L. u. 1. Pf. 112. Oldal: 1 / 8 3035 Vári út 18. "felülvizsgálat alatt" I. R É S Z 1. Az ingatlan adatai: alrészlet adatok terület kat.t.jöv. alosztály adatok mûvelési ág/kivett megnevezés/
E-hiteles tulajdoni lap - Szemle másolat Megrendelés szám:30005/13782/ Szektor : 61
Sopron 9401 Sopron, Új utca 26. Pf. 35. Oldal: 1 / 5 I. R É S Z 1. Az ingatlan adatai: alrészlet adatok terület kat.t.jöv. alosztály adatok mûvelési ág/kivett megnevezés/ min.o ha m2 k.fill. ter. kat.jöv
E-hiteles tulajdoni lap - Teljes másolat Megrendelés szám:30005/22522/ Szektor : 16
3580 Tiszaújváros Erzsébet tér 24. Oldal: 1 / 7 I. R É S Z 1. Az ingatlan adatai: alrészlet adatok terület kat.t.jöv. alosztály adatok mûvelési ág/kivett megnevezés/ min.o ha m2 k.fill. ter. kat.jöv ha
E-hiteles tulajdoni lap - Teljes másolat Megrendelés szám:30005/48550/ Szektor : 61
3780 Edelény István király útja 52/A. Oldal: 1 / 5 I. R É S Z Földrészlet területe változás elõtt: 1150 (m2) törlõ határozat:37290/2014.07.10 1. Az ingatlan adatai: alrészlet adatok terület kat.t.jöv.
E-hiteles tulajdoni lap - Teljes másolat Megrendelés szám: /517691/ Szektor : 61
Budapest, XI., Budafoki út 59. 1519 Budapest, Pf. 415 Oldal: 1 / 8 1224 Sík utca 1. I. R É S Z Földrészlet területe változás elõtt: 8154 (m2) törlõ határozat:9022/2006 1. Az ingatlan adatai: alrészlet
E-hiteles tulajdoni lap - Teljes másolat Megrendelés szám:30005/22517/ Szektor : 61
3580 Tiszaújváros Erzsébet tér 24. Oldal: 1 / 9 3586 Sajó köz 2. "felülvizsgálat alatt" I. R É S Z Földrészlet területe változás elõtt: 405 (m2) törlõ határozat:37040/2008.06.30 1. Az ingatlan adatai:
E-hiteles tulajdoni lap - Szemle másolat Megrendelés szám:30005/77724/ Szektor : 61
3301 Eger Barkóczy F. u. 7. Pf. 14. Oldal: 1 / 7 I. R É S Z 1. Az ingatlan adatai: alrészlet adatok terület kat.t.jöv. alosztály adatok mûvelési ág/kivett megnevezés/ min.o ha m2 k.fill. ter. kat.jöv ha
E-hiteles tulajdoni lap - Teljes másolat Megrendelés szám:30005/4302/ Szektor : 16
SZENTENDRE 2001, Dunakanyar krt. 1. Pf.59. Oldal: 1 / 5 I. R É S Z 1. Az ingatlan adatai: alrészlet adatok terület kat.t.jöv. alosztály adatok mûvelési ág/kivett megnevezés/ min.o ha m2 k.fill. ter. kat.jöv
E-hiteles tulajdoni lap - Teljes másolat Megrendelés szám:30005/1905/ Szektor : 61
Sárbogárd Hõsök tere 17. Pf. 24. Oldal: 1 / 5 8156 Vörösmarty utca 13. Széljegy: 39666/2015 2015.11.24 Perindítás tényének törlése iránti kérelem, SZÉKESFEHÉRVÁR VÁROSI BÍRÓSÁG 8000 SZÉKESFEHÉRVÁR Dózsa
E-hiteles tulajdoni lap - Teljes másolat Megrendelés szám:30005/113574/ Szektor : 61
Székesfehérvár Levelezési cím: 8000 Székesfehérvár, Kégl Gy. u. 1. Oldal: 1 / 7 2475 Gárdonyi út 14. I. R É S Z 1. Az ingatlan adatai: alrészlet adatok terület kat.t.jöv. alosztály adatok mûvelési ág/kivett
E-hiteles tulajdoni lap - Teljes másolat Megrendelés szám: /414544/
Budapest, XIV., Bosnyák tér 5. 1590 Budapest, Pf. 101 Oldal: 1 / 7 1171 Gombosi utca 17. "felülvizsgálat alatt" 1171 Gombosi utca 17. "felülvizsgálat alatt" I. R É S Z Földrészlet területe változás elõtt:
E-hiteles tulajdoni lap - Szemle másolat Megrendelés szám:30005/59101/ Szektor : 16
Szombathely Széll Kálmán u. 33. Oldal: 1 / 8 I. R É S Z 1. Az ingatlan adatai: alrészlet adatok terület kat.t.jöv. alosztály adatok mûvelési ág/kivett megnevezés/ min.o ha m2 k.fill. ter. kat.jöv ha m2
E-hiteles tulajdoni lap - Szemle másolat Megrendelés szám:30005/77739/ Szektor : 61
3301 Eger Barkóczy F. u. 7. Pf. 14. Oldal: 1 / 9 Széljegy: 57425/2016 2016.12.14 Gondnokság alá helyezés feljegyzése iránti kérelem, EGRI JÁRÁSBÍRÓSÁG 3300 EGER Barkóczy Ferenc utca 3 I. R É S Z 1. Az
E-hiteles tulajdoni lap - Szemle másolat Megrendelés szám: /283142/ Szektor : 61
Budapest, XIV., Bosnyák tér 5. 1590 Budapest, Pf. 101 Oldal: 1 / 6 1174 Orgoványi utca 35. I. R É S Z 1. Az ingatlan adatai: alrészlet adatok terület kat.t.jöv. alosztály adatok mûvelési ág/kivett megnevezés/
E-hiteles tulajdoni lap - Szemle másolat Megrendelés szám:30005/77743/ Szektor : 61
3301 Eger Barkóczy F. u. 7. Pf. 14. Oldal: 1 / 11 I. R É S Z 1. Az ingatlan adatai: alrészlet adatok terület kat.t.jöv. alosztály adatok mûvelési ág/kivett megnevezés/ min.o ha m2 k.fill. ter. kat.jöv
E-hiteles tulajdoni lap - Teljes másolat Megrendelés szám:30005/22432/ Szektor : 61
2400 Dunaújváros Vasmû út 39. 1. 101. Oldal: 1 / 12 I. R É S Z 1. Az ingatlan adatai: alrészlet adatok terület kat.t.jöv. alosztály adatok mûvelési ág/kivett megnevezés/ min.o ha m2 k.fill. ter. kat.jöv
E-hiteles tulajdoni lap - Teljes másolat Megrendelés szám:30005/165456/ Szektor : 61
4401 Nyíregyháza Báthori u. 13. Oldal: 1 / 12 4400 Kiss Ernõ utca 33. "felülvizsgálat alatt" I. R É S Z Földrészlet területe változás elõtt: 553 (m2) törlõ határozat:89042/2005.10.28 1. Az ingatlan adatai:
E-hiteles tulajdoni lap - Szemle másolat Megrendelés szám:30005/78081/ Szektor : 61
3301 Eger Barkóczy F. u. 7. Pf. 14. Oldal: 1 / 12 I. R É S Z 1. Az ingatlan adatai: alrészlet adatok terület kat.t.jöv. alosztály adatok mûvelési ág/kivett megnevezés/ min.o ha m2 k.fill. ter. kat.jöv
E-hiteles tulajdoni lap - Teljes másolat Megrendelés szám:30005/42109/
2400 Dunaújváros Vasmû út 39. 1. 101. Oldal: 1 / 13 2457 Kossuth Lajos utca 20. "felülvizsgálat alatt" Széljegy: 46514/2016 Végrehajtási jog törlése iránti kérelem, BUDAPESTI XIX.K.KISPEST ÖNKORMÁNYZAT
E-hiteles tulajdoni lap - Szemle másolat Megrendelés szám:30005/40490/2016
Pápa 8500 Kisliget 9. Oldal: 1 / 7 8594. "felülvizsgálat alatt" I. R É S Z 1. Az ingatlan adatai: alrészlet adatok terület kat.t.jöv. alosztály adatok mûvelési ág/kivett megnevezés/ min.o ha m2 k.fill.
E-hiteles tulajdoni lap - teljes másolat Megrendelés szám:523606/4/
Budapest, XI., Budafoki út 59. 1519 Budapest, Pf. 415 Oldal: 1 / 5 1116 Mezõkövesd út 22. "felülvizsgálat alatt" 1116 Árasztó út. "felülvizsgálat alatt" I. R É S Z Földrészlet területe változás elõtt:
E-hiteles tulajdoni lap - Teljes másolat Megrendelés szám:30005/76624/2016
3301 Eger Barkóczy F. u. 7. Pf. 14. Oldal: 1 / 6 3300 Kovács Jakab utca 74. I. R É S Z Földrészlet területe változás elõtt: 81 (m2) törlõ határozat:46911/2004.11.02 1. Az ingatlan adatai: alrészlet adatok
E-hiteles tulajdoni lap - Teljes másolat Megrendelés szám:30005/47558/ Szektor : 61
3780 Edelény István király útja 52/A. Oldal: 1 / 8 Széljegy: 42349/2016 2016.10.20 Végrehajtási jog törlése iránti kérelem, BARCIKA SZOLG VAGYONKEZELÕ ÉS SZOLGÁLTATÓ KFT. 3700 Munkácsy tér 1. I. R É S
E-hiteles tulajdoni lap - Teljes másolat Megrendelés szám: /584843/
Budapest, XI., Budafoki út 59. 1519 Budapest, Pf. 415 Oldal: 1 / 6 1108 Hang utca 4. 9. emelet. ajtó:37. "felülvizsgálat alatt" I. R É S Z 1. Az egyéb önálló ingatlan adatai: megnevezés terület szobák
E-hiteles tulajdoni lap - Teljes másolat Megrendelés szám: /484993/
Budapest, XI., Budafoki út 59. 1519 Budapest, Pf. 415 Oldal: 1 / 13 1204 Knézits utca 18. "felülvizsgálat alatt" 1204 Knézits utca 16. "felülvizsgálat alatt" 1204 Szent Imre herceg utca 95/B. "felülvizsgálat
E-hiteles tulajdoni lap - Teljes másolat Megrendelés szám: /126203/
Budapest, XI., Budafoki út 59. 1519 Budapest, Pf. 415 Oldal: 1 / 8 1012 Kosciuszkó Tádé utca 8. földszint. ajtó:3. "felülvizsgálat alatt" I. R É S Z 1. Az egyéb önálló ingatlan adatai: megnevezés terület
E-hiteles tulajdoni lap - Szemle másolat Megrendelés szám:30005/54763/
3301 Eger Barkóczy F. u. 7. Pf. 14. Oldal: 1 / 10 3342 Ady Endre út 12. "felülvizsgálat alatt" 3342 Ady Endre út 14. "felülvizsgálat alatt" I. R É S Z 1. Az ingatlan adatai: alrészlet adatok terület kat.t.jöv.
E-hiteles tulajdoni lap - Szemle másolat Megrendelés szám:30005/29482/
3525 Miskolc Vologda u. 4. Pf. 196. Oldal: 1 / 3 2512/1/A/45 helyrajzi szám Megrendelés szám:30005/29482/2014 3530 Széchenyi István utca. ép:19. 3. emelet. ajtó:15. I. R É S Z 1. Az egyéb önálló ingatlan
E-hiteles tulajdoni lap - Teljes másolat Megrendelés szám:30005/53502/
Székesfehérvár 8002 Kégl György u. 1. Pf.:362. Oldal: 1 / 6 8000 Távirda utca 2/A. ép:a. 2. emelet. ajtó:8. I. R É S Z 1. Az egyéb önálló ingatlan adatai: megnevezés terület szobák száma eszmei hányad
PÁLYÁZAT. Irányár: Ft Eljárás ügyszáma: 6 Fpk Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p548632
PÁLYÁZAT Tatai ingatlanok Irányár: 131 507 000 Ft Eljárás ügyszáma: 6 Fpk.11-09-070841 Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p548632 Pályázat kezdete: 2016. október 28. 11 óra 41 perc Pályázat
E-hiteles tulajdoni lap - Szemle másolat Megrendelés szám:30005/3445/ Szektor : 16
3390 Füzesabony Széchenyi István u. 7. Oldal: 1 / 26 Széljegy: 31838/2015 2015.04.22 Tulajdonjog bejegyzése iránti kérelem, Juhász Józsefné sz.név: Hugli Katalin Margit a.név: Márton Piroska cím: 3353
PÁLYÁZAT. Debreceni ingatlanok, beépített eszközök
PÁLYÁZAT Debreceni ingatlanok, beépített eszközök Irányár: 164 475 000 Ft Eljárás ügyszáma: 4.Fpk.09-14-000936 Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p529212 Pályázat kezdete: 2016. október 21.
E-hiteles tulajdoni lap - Teljes másolat Megrendelés szám:30005/10484/2016 2016.06.03 Szektor : 16
3360 HEVES Szabadság út 1. Pf.: 23. Oldal: 1 / 5 3381 Tarnai utca. "felülvizsgálat alatt" I. R É S Z 1. Az ingatlan adatai: alrészlet adatok terület kat.t.jöv. alosztály adatok mûvelési ág/kivett megnevezés/
E-hiteles tulajdoni lap - Szemle másolat Megrendelés szám:30005/15527/2014
Kaposvár 7400 Szent Imre u. 14. Oldal: 1 / 12 858 helyrajzi szám 7400 Bajcsy-Zsilinszky utca 1--1. I. R É S Z 1. Az ingatlan adatai: alrészlet adatok terület kat.t.jöv. alosztály adatok mûvelési ág/kivett
PÁLYÁZAT. Acsádi Vendéglátó ipari Komplexum eladó
PÁLYÁZAT Acsádi Vendéglátó ipari Komplexum eladó Irányár: 12 000 000 Ft Eljárás ügyszáma: Fpk.257 Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p77713 Pályázat kezdete: 2015. augusztus 14. 10 óra 46 perc
ÁRVERÉS Bakonszeg, külterület 0398/26. hrsz., 0398/27., 0398/28.
ÁRVERÉS 4164 Bakonszeg, külterület 0398/26. hrsz., 0398/27., 0398/28. Kikiáltási ár: 5 750 000 Ft Eljárás ügyszáma: 2.Fpk.01-15-002012 Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/arveres/a509325 Árverés kezdete:
Nem hiteles tulajdoni lap - Teljes másolat Megrendelés szám:30011/10984/2007 2007.08.24 Szektor : 33 Térképszelvény : 1641
Sopron 9401 Új utca 26. Pf. 35. Oldal: 1 / 122 9400 Bánfalvi utca 26. 9400 Besenyõ utca 16. A. 9400 Besenyõ utca 16. B. 9400 Besenyõ utca 18. C. 9400 Besenyõ utca 18. D. 9400 Ágfalvi utca 9. Széljegy:
PÁLYÁZAT. Irányár: 350 000 000 Ft Eljárás ügyszáma: 9.Fpk.01-14-002152 Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p66353
PÁLYÁZAT Ingatlan címe: Budapest, XI.ker. Hrsz.: 556/22., belterület, Ingatlan címe: 1112 Budapest XI. ker., Csató u. 4., Ingatlan címe: 1112 Budapest XI. ker., Csató u. 3. felülvizsgálat alatt, Az inga
Nem hiteles tulajdoni lap - Teljes másolat Megrendelés szám:8000004/7850/2009 2009.01.09 Szektor : 33 Térképszelvény : 3834
Budapest, XI.,Budafoki út 59. 1519 Pf. : 415. Oldal: 1 / 17 1111 Budafoki út 59. I. R É S Z Földrészlet területe változás elõtt: 0 (m2) törlõ határozat:270/1/1999/99.01.25 Földrészlet területe változás
PÁLYÁZAT. Zala megyében M7-es autópályához közeli 0,43 ha területű építési telek eladó
PÁLYÁZAT Zala megyében M7-es autópályához közeli 0,43 ha területű építési telek eladó Irányár: 4 000 000 Ft Eljárás ügyszáma: 9.Fpk.20-13-020254 Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p77721 Pályázat
PÁLYÁZAT. Irányár: Ft Eljárás ügyszáma: 6.Fpk Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p27023
PÁLYÁZAT Esztergom, Újdombrád, Mezőcsát belterületi ingatlanok Irányár: 270 000 000 Ft Eljárás ügyszáma: 6.Fpk.11-14-070137 Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p27023 Pályázat kezdete: 2015.
E-hiteles tulajdoni lap - Szemle másolat Megrendelés szám:30005/133320/ Szektor : 33
Szeged 6724 Szeged, Kálvária sgt. 41-43. szám Oldal: 1 / 38 6728 Dorozsmai út 35/B. Széljegy: 50320/2016 2016.06.27 Épületfeltüntetés iránti kérelem, FORTEZZA KFT. 1054 BUDAPEST Szemere utca 19. I. em.
ALPOLGÁRMESTER J A V A S L A T. A volt Csepel Művek Szabályozási terv szerinti közutak tulajdoni hányadának és burkolatának átvételére
BUDAPEST XXI. KERÜLET CSEPEL ÖNKORMÁNYZATA ALPOLGÁRMESTER J A V A S L A T A volt Csepel Művek Szabályozási terv szerinti közutak tulajdoni hányadának és burkolatának átvételére Készítette: Előterjesztő:
ELİTERJESZTÉS. a Képviselı-testület július 28-i ülésére
BALATONFÜRED VÁROS ÖNKORMÁNYZATA P O L G Á R M E S T E R 8230 Balatonfüred, Szent István tér 1. bfuredph@t-online.hu Szám: Elıkészítı: Melléklet: Geiszler Éva ELİTERJESZTÉS a Képviselı-testület 2011. július
PÁLYÁZAT. Irányár: 266 600 000 Ft Eljárás ügyszáma: 32.Fpk.01-15-000887 Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p257116
PÁLYÁZAT Ipari ingatlanok (Debrecen, külterület) repülőtér mellett Irányár: 266 600 000 Ft Eljárás ügyszáma: 32.Fpk.01-15-000887 Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p257116 Pályázat kezdete:
\, kerület Kóbányai!<.~p\!sehí-tcstüld ülése _ 1-1 - ,! ~'JC._/.J <:;._;.::.:...d..ll_. szamu eloterjesztes. 4~'~ ~~~t}\...,...
Budapest Főváros X. kerület Kőbányai Önkormányzat Polgármcstere \, kerület Kóbányai!
Budapest Főváros X. kerület Kőbányai Önkormányzat Alpolgármestere Tárgy: A Budapest X., Salgótarjáni út (38909) hrsz.-ú (Bp.X., Hungária krt. - és a Bp. X., Zách utca közötti szakasz) közterületen működő
E-hiteles tulajdoni lap - Szemle másolat Megrendelés szám:30005/41636/
4401 Nyíregyháza Báthori u. 13. Oldal: 1 / 12 4400 Országzászló tér 10. I. R É S Z 1. Az egyéb önálló ingatlan adatai: megnevezés terület szobák száma eszmei hányad tulajdoni forma m2 egész/fél ----------------------------------------------------------------------------------------------
Az ingatlan-nyilvántartás szerint a FŐGÁZ Földgázelosztási Kft. (1081 Budapest, Köztársaság tér 20.) javára bányaszolgalmi jog került bejegyzésre.
Budapest Főváros X. kerület Kőbányai Önkormányzat Képviselő-testület ülése Budapest Főváros X. kerület Kőbányai Önkormányzat Polgármesteri Hivatala Városüzemeltetési és Vagyongazdálkodási Főosztály Áh
PÁLYÁZAT. Irányár: Ft Eljárás ügyszáma: 6. Fpk Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p307998
PÁLYÁZAT 4156/5, 7,13, 16, 17 hrsz Várpalota Inota ipartelep 5 db ingatlanának közös értékesítése, összesen 63225 m2 területen Irányár: 169 620 000 Ft Eljárás ügyszáma: 6. Fpk. 19-12-000704 Az eljárás
PÁLYÁZAT. Halfeldolgozó üzem és berendezései
PÁLYÁZAT Halfeldolgozó üzem és berendezései Irányár: 80 250 000 Ft Eljárás ügyszáma: 9.Fpk.04-13-000360 Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p77813 Pályázat kezdete: 2015. augusztus 13. 10 óra
Tárgy: Javaslat az Észak I. gázszállító vezeték elhelyezési bányaszolgalmi jog létesítésével kapcsolatos megállapodások megkötésére
Előterjesztő: Szitka Péter polgármester Készítette: Lizák János pályázati koordinátor Tárgy: Javaslat az Észak I. gázszállító vezeték elhelyezési bányaszolgalmi jog létesítésével kapcsolatos megállapodások
PÁLYÁZAT. Irányár: 73 272 000 Ft Eljárás ügyszáma: 18.Fpk.02-13-000027 Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p14972
PÁLYÁZAT Szigetvár belterületén lévő 23 db beépítetlen telek ingatlan. Irányár: 73 272 000 Ft Eljárás ügyszáma: 18.Fpk.02-13-000027 Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p14972 Pályázat kezdete:
PÁLYÁZAT. Irányár: 50 000 000 Ft Eljárás ügyszáma: 4.Fpk.11-09-070149 Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p37373
PÁLYÁZAT Kivett sertéstelep Irányár: 50 000 000 Ft Eljárás ügyszáma: 4.Fpk.11-09-070149 Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p37373 Pályázat kezdete: 2015. június 15. 07 óra 55 perc Pályázat
PÁLYÁZAT. Irányár: 2 100 000 000 Ft Eljárás ügyszáma: 4.Fpk.01-14-003271 Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p35405
PÁLYÁZAT Szentgorhard 12/2. hrsz.ú hotel, konferenciaközpont, parkoló és a Szentgotthárd 18/1. hrsz.-ú beépítetlen terület jelölésű (szomszéd parkoló) ingatlan vagyonelemek, és berendezési tárgyai, ingóságok
PÁLYÁZAT. Tabi üzemi terület, raktárakkal, telephellyel, úttal
PÁLYÁZAT Tabi üzemi terület, raktárakkal, telephellyel, úttal Irányár: 168 200 000 Ft Eljárás ügyszáma: 7.Fpk.14-14-000268 Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p224921 Pályázat kezdete: 2015.
PÁLYÁZAT. Irányár: Ft Eljárás ügyszáma: 33.Fpk Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p223097
PÁLYÁZAT Kaposvári ingatlanok Irányár: 11 100 000 Ft Eljárás ügyszáma: 33.Fpk.01-14-008077 Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p223097 Pályázat kezdete: 2015. november 27. 12 óra 00 perc Pályázat
Dr. S zoó Julianna M arcella (Eladó) Papp Csaba (Vevő) 3100 Salgótarján, 3100 Salgótarján, M egnevezés Tulajdoni hányad Vételár (Ft)
14252730 S alg ó V agyon Kft. S alg ó tarján SV- 771-3./15. Javaslat elővásárlási jog érvényesítésével kapcsolatos n yilatk ozat m egtételére G azdasági, V árosfejlesztési, V árosüzem eltetési és Idegenforgalm
PÁLYÁZAT. Egerben beépítetelen terület és tárolók
PÁLYÁZAT Egerben beépítetelen terület és tárolók Irányár: 6 000 000 Ft Eljárás ügyszáma: 3.Fpk.10-12-000512 Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p31056 Pályázat kezdete: 2015. május 18. 09 óra
Széchenyi Kereskedelmi Bank Zrt. (1126 Budapest, Nagy Jenő utca 12. III. em.) Adószám: 14332216
Széchenyi Kereskedelmi Bank Zrt. (1126 Budapest, Nagy Jenő utca 12. III. em.) Adószám: 14332216 1 Általános adatok Cégjegyzékszám: 01 10 046028 (Hatályos) Cégforma: Részvénytársaság 2 A cég elnevezése
PÁLYÁZAT. Irányár: 218 000 000 Ft Eljárás ügyszáma: 15.Fpk.03-13-000620 Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p65772
PÁLYÁZAT. Irányár: 218 000 000 Ft Eljárás ügyszáma: 15.Fpk.03-13-000620 Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p65772 Pályázat kezdete: 2015. augusztus 21. 12 óra 00 perc Pályázat vége: 2015. szeptember
Geo Tiszteletbeli Földhivatal Székesfehérvár 2800, Székesfehérvár Pirosalma u. 1-3. Tel:06/22/528-130 Fax:528-140. Oldal: 1 /6 Ügyintéző: TAKAROS
Oldal: 1 /6 belterület HRSZ: 1707/31/A/21 Nevesincs út 63. 4. emelet 21 --------------------------------- I. rész --------------------------------- Megnevezés: lakás Terület: 53 m2 Egész szoba szám: 1
PÁLYÁZAT Tabi üzemi terület, raktárakkal, telephellyel, úttal Irányár: 116 850 000 Ft Eljárás ügyszáma: 7.Fpk.14-14-000268 Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p414173 Pályázat kezdete: 2016.
Nem hiteles tulajdoni lap - Teljes másolat Megrendelés szám:30500/13240/2007 2007.08.24 Szektor : 61 Térképszelvény : 841
Balatonfüred 8230 Balatonfüred, Felsõ köz 2. Oldal: 1 / 51 I. R É S Z Földrészlet területe változás elõtt: 71990 (m2) törlõ határozat:999996/1996.01.02 Földrészlet területe változás elõtt: 71990 (m2) törlõ
E-hiteles tulajdoni lap - Teljes másolat Megrendelés szám:30005/12042/2016 2016.05.26 Szektor : 61
Sárbogárd Hõsök tere 17. Pf. 24. Oldal: 1 / 6 7000 Fehérvári út 55. "felülvizsgálat alatt" I. R É S Z 1. Az ingatlan adatai: alrészlet adatok terület kat.t.jöv. alosztály adatok mûvelési ág/kivett megnevezés/
Budapest Főváros X. kerület Kőbányai Önkormányzat Polgármesteri Hivatala Városüzemeltetési és Vagyongazdálkodási Főosztály
Budapest Főváros X. kerület Kőbányai Önkormányzat Polgármesteri Hivatala Városüzemeltetési és Vagyongazdálkodási Főosztály íiudapcst Főváros X. kerület Kőbányai Önkormányzat Képviselő-testület ülése ltoot,
PÁLYÁZAT. Fertőd belterületi beépítetlen területekből tulajdoni illetőség, üzem üzemcsarnok (kekszgyártó üzem), üzletház.
PÁLYÁZAT Fertőd belterületi beépítetlen területekből tulajdoni illetőség, üzem üzemcsarnok (kekszgyártó üzem), üzletház. Irányár: 400 000 000 Ft Eljárás ügyszáma: 3.Fpk.08-11-000478 Az eljárás linkje:
PÁLYÁZAT. Irányár: 1 200 000 000 Ft Eljárás ügyszáma: 2.Fpk.09-12-000753 Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p5434
PÁLYÁZAT Üzemanyagtároló telep iparvasúttal és eszközökkel Irányár: 1 200 000 000 Ft Eljárás ügyszáma: 2.Fpk.09-12-000753 Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p5434 Pályázat kezdete: 2015. március
ELŐTERJESZTÉS. a Képviselő-testület február 25-i ülésére
BALATONFÜRED VÁROS ÖNKORMÁNYZATA P O L G Á R M E S T E R 8230 Balatonfüred, Szent István tér 1. polgarmester@balatonfured.com Szám: 1/ 217- /2016 Előkészítő: Takácsné Szigetvári Anett Melléklet: Vázrajz,
PÁLYÁZAT. Irányár: 100 000 000 Ft Eljárás ügyszáma: 5. Fpk.16-14-000165 Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p80141
PÁLYÁZAT Üzemen kívüli téglagyár és bányatelkek Kunszentmárton belterületén Irányár: 100 000 000 Ft Eljárás ügyszáma: 5. Fpk.16-14-000165 Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p80141 Pályázat
S O R S O L Á S I J E G Y Z Ő K Ö N Y V
8001/ /2012. S O R S O L Á S I J E G Y Z Ő K Ö N Y V Készült: 2012. év június hó 28. napján a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kormányhivatal Földhivatal Kunszentmártoni Körzeti Földhivatal hivatali helyiségében.
PÁLYÁZAT. Irányár: 131 600 000 Ft Eljárás ügyszáma: 4.Fpk.08-13-000323 Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p3252
PÁLYÁZAT fejlesztési terület Győr közelében eladó Irányár: 131 600 000 Ft Eljárás ügyszáma: 4.Fpk.08-13-000323 Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p3252 Pályázat kezdete: 2015. február 20. 11
HAJDÚHADHÁZ VÁROSI ÖNKORMÁNYZAT GAZDASÁGI ÉS VÁROSFEJLESZTÉSI TANÁCSNOKÁTÓL HAJDÚHADHÁZ, BOCSKAI TÉR 1. TELEFON: , TELEFAX:
HAJDÚHADHÁZ VÁROSI ÖNKORMÁNYZAT GAZDASÁGI ÉS VÁROSFEJLESZTÉSI TANÁCSNOKÁTÓL 4242. HAJDÚHADHÁZ, BOCSKAI TÉR 1. TELEFON: 384-103, TELEFAX: 384-295 Előterjesztés Hajdúhadház Város Önkormányzata Képviselő-testületének
E-hiteles tulajdoni lap - Teljes másolat Megrendelés szám:30005/19309/2016 2016.06.03 Szektor : 16
Gyöngyös Kossuth L. u. 1. Pf. 112. Oldal: 1 / 5 3291 Rákóczi Ferenc utca 15 HRSZ. "felülvizsgálat alatt" I. R É S Z Földrészlet területe változás elõtt: 173 (m2) törlõ határozat:36333/2000.06.20 1. Az
ÁRVERÉS. Eladó Miskolc frekventált helyén 69 lakásos társasház
ÁRVERÉS Eladó Miskolc frekventált helyén 69 lakásos társasház Kikiáltási ár: 250 000 000 Ft Eljárás ügyszáma: 5.Fpk.05-14-000861 Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/arveres/a447815 Árverés kezdete: 2016.
PÁLYÁZAT. Irányár: Ft Eljárás ügyszáma: 3.Fpk Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p266106
PÁLYÁZAT Ipartelep Irányár: 90 000 000 Ft Eljárás ügyszáma: 3.Fpk.01-14-008869 Az eljárás linkje: https://eer.gov.hu/palyazat/p266106 Pályázat kezdete: 2016. január 1. 12 óra 00 perc Pályázat vége: 2016.
Füzesabony Város Önkormányzat Képviselő-testületének október 08-i, soros, nyilvános ülésén hozott határozat
Füzesabony Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2014. október 08-i, soros, nyilvános ülésén hozott határozat 111/2014. (X.08.) képviselő-testületi határozat Füzesabony Város Önkormányzata megtárgyalta