text:
8. Egyesült Arab Emírségek
22. Kirgizisztán
29. Örményország
30. Pápua Új-Guinea
31. Portugália
34. Svájc
35. Szingapúr
A) A Szabadalmi és Védjegyhivatal liberalizálta a külföldiek képviseletére vonatkozó szabályt. Ennek megfelelően egy külföldi vállalat elektronikus úton benyújthat bejelentést anélkül, hogy megjelölne USA-beli képviselőt.
B) A Kilencedik Kerületi Bíróság (Court of Ninth Circuit) a Mattel Inc. v. NCA Records Inc. ügyben úgy döntött, hogy a "Barbie Girl" cím használata egy popdal kapcsán nem bitorolja vagy hígítja a gyerekbabákra lajstromozott BARBIE védjegyet. A Mattel Inc. fellebbezését az Amerikai Egyesült Államok Legfelsőbb Bírósága is elutasította.
C) A Szövetségi Fellebbezési Bíróság (Court of Appeals for the Federal Circuit, CAFC) a Monsanto Co. v. McFarling ügyben megerősítette azt az ideiglenes intézkedést, amelyet az elsőfokú bíróság egy McFarling nevű farmer ellen rendelt el, aki egy szabadalmazott szójababfajtát vásárolt, és a kapott termést engedély nélkül újra elültette.
McFarling azt állította, hogy az általa a szójabab vásárlásakor aláírt megállapodás nem volt végrehajtható, mert az elkövetett cselekményt tiltó klauzula az aláírt papír hátoldalán volt. Szerinte a szerződés törvénytelenül korlátozta a kereskedelmet.
A bíróság többségi véleménye szerint McFarling az iratot aláírta, és cselekedetét az általa közöltek nem mentik, mert az eredeti eladás nem jogosította fel új magok létrehozására. A felhasználási korlátozás azonban nem terjed túl a Monsanto szabadalmának oltalmi körén, és a Monsanto egyoldalúan állított korlátokat a szerződésben.
Az ellenvéleményt képviselő bíró igen hosszan azt fejtegette, hogy McFarling nem tudatosan mondott le a jogairól azáltal, hogy aláírta a szerződést. Megjegyezte, hogy bár a szerződés kereskedelmi kifejezései érvényesíthetők lennének, a szerződés alkotmányos jogokat sért, és ezért szerinte az ideiglenes intézkedés törvénytelennek minősíthető.
Az Ausztrál Felsőbíróság (High Court) 2002. december 12-én hozott ítéletében megerősítette, hogy egy, az 1952. évi szabadalmi törvény alapján engedélyezett szabadalom esetén a kézenfekvőség megítélésénél a köz általános tudása a mérvadó, vagyis ezt a tudást kell bizonyítani, de ilyen tudás feltételezése nem elegendő a kézenfekvőség bizonyításához.
A bahreini Kereskedelmi Minisztérium közölte, hogy a Parlament a következő ülésén új védjegytörvényt fog megtárgyalni, amely módosítja a lajstromozási eljárást, és rendszabályokat vezet be a védjegybitorlókkal szemben.
Az új törvény által bevezetett legfontosabb változás, hogy bővíti a védjegyek meghatározását, és így oltalmazhatóvá válnak a színkombinációk, a hangok és az illatok is, amennyiben teljes mértékben vagy részben egy védjegy részét képezik.
Az új törvény meghatározást ad a híres védjegyekre, kimondva, hogy ilyenekként a világszerte ismert olyan védjegyeket kell érteni, amelyek hírneve átlépte az eredeti lajstromozó ország határait. Az új definíció figyelembe veszi a védjegy használatának élettartamát, azoknak az országoknak a számát, amelyekben a védjegyet lajstromozták, valamint a védjegy értékét és befolyását azon áruk ismertté válásának területén, amelyekkel kapcsolatban lajstromozták.
Módosították a Benelux államok védjegytörvényét. A módosított törvény szerint harmadik felek felszólalhatnak a védjegybejelentések ellen. További változás, hogy egy védjegybejelentés benyújtása csak a lajstromozás után teszi lehetővé a védjegyjog érvényesítését; korábban erre a lajstromozási eljárás befejezése előtt is volt lehetőség.
Az Aguilar v. Distribuidora de Impresos y Artes Gráficas Ltd. ügyben a NIC Chile cég doménnév-regisztrálási választott bírája megváltoztatta azt a korábbi döntését, amelyben a "pokemon.cl" doménnév átadását rendelte el a Nintendo cégnek. A NIC Chile cég azon az alapon kérte a módosítást, hogy a Nintendo nem nyújtott be formai felszólalást a regisztrálás ellen. A választott bíró annak a kérésnek sem tett eleget, hogy átadja a doménnevet az Aguilar vagy az Artes Gráficas cég számára.
2002. december 30-án az államelnök jóváhagyta a szabadalmi törvény módosítását. Ennek következtében a nemzetközi bejelentések nemzeti szakaszának megindítására eddig érvényes 21 hónapos, illetve 31 hónapos határidőt 3 hónappal, vagyis 24 hónapra, illetve 34 hónapra meghosszabbították.
A módosított törvény megengedi az olyan szabadalmazott termékek forgalombahozatali engedély megszerzése céljából történő vizsgálatát, amelyek forgalmazása állami engedélyhez van kötve. Ez a rendelkezés a generikus gyógyszergyártók számára lehetővé teszi a szabadalmazott termékek generikus ekvivalensének a regisztráltatását az illetékes hatóságnál a termék szabadalmi oltalmának lejárta előtt.
A) 2003. május 11-én Dél-Koreában módosított szellemi tulajdonjogi törvény lépett hatályba. Ennek megfelelően egy nemzetközi bejelentés nemzeti szakaszát Koreában a nemzetközi bejelentés benyújtási napjától számított 30 hónapon belül lehet megindítani akkor is, ha nem kérnek nemzetközi elővizsgálatot.
A módosított törvény szerint ha egy lajstromozott szabadalom vagy használati minta alapját képező nemzetközi bejelentés leírásának fordítása eltér az eredetileg benyújtott leírástól, a fordítás alapján engedélyezett szabadalom vagy használati minta törölhető egy felszólalási eljárásban vagy érvényteleníthető egy megsemmisítési eljárásban.
A módosított törvény szerint ha egy bejelentő vagy egy ipari oltalmi jog tulajdonosa nem fizeti be az előírt lajstromozási vagy fenntartási díj teljes összegét, a Dél-koreai Szellemi Tulajdon Hivatalnak hiánypótlási felszólítást kell küldenie, aminek alapján a hiányzó illetéket pótlólag be lehet fizetni. A régi törvény alapján a hivatal nem küldött felszólítást, és az oltalmi jogot megszűntnek tekintették.
B) 2002-ben Dél-Koreában 282 673 szabadalmi, használatiminta-, minta- és védjegybejelentést nyújtottak be, ami az eddigi éveket tekintve a legmagasabb számot jelenti.
C) 2003. április 10-én Dél-Koreában hatályba lépett a Madridi Jegyzőkönyv, amivel a tagországok száma 57-re növekedett.
D) A Dél-koreai Szellemi Tulajdon Hivatal úgy módosította az illetékrendeletet, hogy egy védjegybejelentés benyújtásakor vagy megújításakor 10-nél több áruosztályt is meg lehet jelölni. A módosított rendelet 2003. április 10-én, vagyis ugyanazon a napon lépett hatályba, mint a Madridi Jegyzőkönyv.
Az Egyesült Arab Emírségekben hatályba lépett a 17/2002. sz. új törvény, amely a találmányok, a know-how és az ipari minták oltalmát szabadalmak és hasznossági bizonylatok útján teszi lehetővé.
Az új törvény a gyógyhatású vegyületek és a gyógyászati termékek számára is biztosít oltalmat a TRIPS-egyezmény átmeneti rendelkezéseinek igénybevétele mellett.
A) Az Európai Bíróság (European Court of Justice) döntése szerint a szagvédjegyek nem lajstromozhatók. A színek sem lajstromozhatók önmagukban védjegyként, mert alak vagy keret nélkül nem alkalmasak grafikus ábrázolásra
Ennek a döntésnek az alapján valószínűleg érvénytelennek kell tekinteni a teniszlabdákra vonatkozóan "frissen vágott fű illata"-ként lajstromozott védjegyet.
B) Az Európai Bíróság ítélete szerint egy földrajzi nevet magában foglaló védjegy borokkal kapcsolatban lajstromozható, ha a földrajzi név az európai jogszabály alapján nem minősül sajátos földrajzi megjelölésnek, és valószínűleg nem befolyásolja a fogyasztók gazdasági viselkedését.
A) Észtország 2003. április 1-jével harmonizálta törvényét a PCT módosított 22. szakaszának 1. bekezdésével. Ennek megfelelően a 2003. április 1-jét követően benyújtott nemzetközi bejelentések nemzeti szakaszát Észtországban 30 hónapon belül kell megindítani.
B) Az észt parlament 2003. január 28-án elfogadott, és az elnök február 14-én jóváhagyott az ipari oltalmi jogok lajstromozására, valamint egy olyan Fellebbezési Tanács felállítására vonatkozó törvényt, amely az iparjogvédelmi kérdésekkel kapcsolatos fellebbezések és viták eldöntésére hivatott. A törvény 2004. január 1-jén lép hatályba.
Mostanáig különálló törvények és kormányhatározatok szabályozták a különböző ipari tulajdonjogok lajstromozását. Az új törvény ezeket harmonizálja, és egyúttal az ipari tulajdonjogok lajstromának vezetésére szigorú szabályokat ír elő. Ennek megfelelően például csupán a lajstromba bevezetett személy kezelhető a jog valódi tulajdonosaként.
Az ipari tulajdonjog lajstromozási kérelmének publikálása után a bejelentésre vonatkozó tájékoztatás és dokumentumok nyilvánossá válnak, kivéve a bejelentő által kereskedelmi titokként megjelölt információt.
Ha a helyi törvények vagy a nemzetközi szerződések nem szabályoznak az ipari tulajdon oltalmára vonatkozó valamilyen kérdést, a lajstrom vezetője és a Fellebbezési Tanács az európai országok nemzeti vagy közösségi törvényének végrehajtási szabályaiból merít útmutatást.
A Gazdasági és Közlekedési Minisztérium felügyelete alatt létrehozott Fellebbezési Tanács egyik feladata, hogy olyan vitafeloldó testületként működjék, amely jogosult az ipari tulajdonjogok lajstromozásával kapcsolatos viták felülvizsgálatára. Elnökének a felszólalás vagy a fellebbezés elfogadhatóságával kapcsolatban 15 napon belül kell döntést hoznia. Az új törvény szerint a felszólalás vagy a fellebbezés alapját többé nem lehet szélesíteni.
Ha a fellebbezés vagy a felszólalás elfogadható, a Fellebbezési Tanács egyik tagját kijelölik, hogy vizsgálja felül a fellebbezést vagy a felszólalást. E tagnak a vitatott kérdésről 3 hónapon belül írott véleményt kell adnia a Tanács elnökének.
A felszólalási eljárásban az Észt Szabadalmi Hivatal már nem minősül félnek, de ez a változás nem befolyásolja a fellebbezési eljárást (például a hivatal egy olyan döntése elleni fellebbezés esetében, amelyben elutasítják egy védjegy lajstromozási kérelmét).
Általános szabályként leszögezhető, hogy minden eljárás írásbeliségen alapszik. Szóbeli tárgyalást csak az eljárásban részt vevő valamelyik fél indokolt kérelme alapján tartanak.
A fellebbezési eljárásban hozott döntés ellen a Közigazgatási Bírósághoz lehet fellebbezést benyújtani. A felszólalási eljárásban hozott döntés ellen is ennél a bíróságnál lehet fellebbezni, ha megsértették az eljárási szabályokat. Ha a felek nem értenek egyet a Fellebbezési Tanács véleményével, polgári bíróság előtt indíthatnak eljárást.
A finn elnök ez év áprilisában ratifikálta a doménnevekre vonatkozó törvényt, amelyet a parlament ebben az évben fog jóváhagyni. Az új törvény a doménnév bejelentőit teszi felelőssé azért, hogy az általuk lajstromoztatni kívánt név ne ütközzék sem egyének, sem vállalatok jogaiba.
A Párizsi Fellebbezési Bíróság döntése alapján egy személy megtarthat egy olyan doménnevet, amely egy francia város nevét is magában foglalja annak ellenére, hogy a bíróság az illetőt egyidejűleg elmarasztalta védjegybitorlásért.
E döntés alapján a francia bíróságok engedélyezhetik földrajzi nevek használatát a kibertérben.
A Görög Védjegybizottság olyan döntést hozott, hogy közösségi védjegyeket nem lehet nemzeti védjegyként is lajstromozni, mert a közösségi védjegyek tulajdonosai erre nem jogosultak.
A hongkongi Különleges Adminisztrációs Terület kormánya 2003. április 4-én új védjegyrendelet hatálybalépését jelentette be. Ez a rendelet az "egy ország, két rendszer" elv alapján csak Hongkongban érvényes.
Az új rendelet egyszerűsíti a védjegyek lajstromozási eljárását, jelentősen csökkenti a védjegylajstromozás költségeit, növeli a védjegyként lajstromozható jelek tartományát és egyszerűsíti a licenciaadást és az átruházási eljárást.
Az új rendelet szerint lajstromozhatók a színek, a hangok és az illatok, valamint a kollektív védjegyek is, és lehetővé vált egy védjegynek több áruosztályban való lajstromozása.
Eltörölték a lajstrom A és B részét.
Elsőbbségi iratot csak a hivatal külön kérésére kell benyújtani.
A konszentlevelet a lajstromozó hatóság köteles elfogadni.
A felszólalási határidőt 3 hónapra hosszabbították meg, míg a használat törlésre jogosító hiányának időtartamát 3 évre csökkentették.
A függő bejelentéseket továbbra is a régi törvény alapján vizsgálják.
A jelenlegi lajstromozások önműködően az új törvény alapján védett lajstromozásokká válnak.
Indiában a parlament 2002-ben jóváhagyta a szabadalmi törvény módosításának tervezetét. Az új törvény valószínűleg 2003 második felében lép hatályba.
A módosított törvény szerint szabadalmi oltalmat lehet kapni a feltalálói tevékenységen alapuló és iparilag alkalmazható új termékekre és eljárásokra. Szabadalmazhatók a gyártási eljárások során alkalmazott vizsgálati vagy ellenőrzési eljárások, valamint a növénykezelési eljárások is.
Nem szabadalmazhatók a közrendbe vagy közerkölcsbe ütköző találmányok; a növények és állatok, ideértve a magvakat is, valamint az előállításukra szolgáló, lényegileg biológiai eljárások; az üzleti módszerek; a számítógépprogramok és az integrált áramkörök.
A vegyitermék-szabadalmak területén az élelmiszerekre és a vegyi eljárásokkal készített anyagokra való korlátozás továbbra is fennáll. Élelmiszer alatt az emberi fogyasztásra szánt termékek értendők. A "vegyi eljárás" kifejezés kiterjed a biokémiai, a biotechnológiai és a mikrobiológiai eljárásokra is.
Kiterjesztették a találmány egységességének fogalmát, mert egy bejelentésben találmányok egy csoportja is oltalmazható, ha közös találmányi gondolaton alapulnak.
A szabadalmak oltalmi ideje a bejelentés napjától számított 20 év, és ez a változás a törvény hatálybalépésének napján még érvényben levő szabadalmakra is érvényes. Jelenleg az oltalmi idő 7 év (élelmiszer és gyógyszer tárgyú) vagy 14 év (egyéb tárgyú) szabadalmak esetén.
A szabadalmi bejelentéseket a bejelentés vagy az elsőbbség napjától számított 18 hónap eltelte után publikálják.
A bejelentések érdemi vizsgálatát a bejelentés napjától számított 48 hónapon belül kell kérni.
A bejelentőnek az első érdemi végzés keltétől számított 12 hónapon belül elfogadásra kész állapotba kell helyeznie a bejelentést (ez az időtartam jelenleg 15 + 3 hónap).
A szabadalmi oltalom kiterjed a szabadalmazott termék vagy a szabadalmazott eljárással gyártott termék importjára is.
Nem jelenti a szabadalmi jog bitorlását a szabadalmazott termék forgalombahozatali engedélyezéséhez szükséges fejlesztési munka.
Új termék előállítására szolgáló eljárási szabadalom esetén a bizonyítás terhe a vélt bitorlón van.
Biológiai anyagokra vonatkozó találmányok esetén kötelező a letétbe helyezés.
Végleg eltörölték a "Licences of Right" intézményét, amely jelenleg az élelmiszerekre, gyógyszerekre és vegyi eljárással előállított termékekre jegyeztethető be.
Indonéziában egyszerűsítették a védjegylajstromozási eljárást, mert ezentúl a védjegytulajdonosoknak nem kell a megújítási kérelemmel együtt benyújtaniuk a kereskedelmi használatra vonatkozó bizonyítékot, és a megújítási kérelmet a lajstromozás lejáratának időpontját megelőző egy éven belül bármikor be lehet nyújtani.
A) Az amerikai Johnson & Johnson cég a VELBAND védjegy lajstromozása iránti kérelmet nyújtott be az orvosi kötszerekre vonatkozó 5. áruosztályban. A védjegyhivatal elutasította a kérelmet arra hivatkozva, hogy összetéveszthetőség veszélye áll fenn a fárzi átírású VELBAND védjeggyel, amelyet a helyi Bandhaye Pezeshki cég ortopéd kötszerekre már korábban lajstromoztatott.
A Johnson a fárzi VELBAND védjegy törlése iránti keresetet indított, azt állítva, hogy a latin írású VELBAND védjegyet világszerte használta és az iráni bejelentés előtt Olaszországban lajstromoztatta is, mielőtt az alperes a fárzi VELBAND védjegy lajstromozását Iránban kérte.
Az alperes azzal védekezett, hogy a fárzi VELBAND védjegy nem hasonlít a latin írásmódú VELBAND védjegyhez, és így nem áll fenn a fogyasztók megtévesztésének veszélye.
A bíróság a Johnson cég VELBAND védjegyének korábbi széles körű használatára, valamint arra hivatkozva, hogy az alperes védjegyének használata a tisztességtelen verseny elleni törvénybe is ütközik, törölte a fárzi írásmódú VELBAND védjegyet.
B) A Montres Rolex SA v. PT Permona ügyben a Fellebbezési Bíróság helybenhagyta az elsőfokú bíróság döntését és elutasította az alperes kérelmét, amellyel a Rolex nevet cigaretták védjegyeként kívánta lajstromoztatni.
A bíróság a döntést azzal indokolta, hogy a felperes ROLEX védjegye közismert, és hogy ténylegesen fennállt a fogyasztók megtévesztésének a veszélye.
A Jeruzsálemi Kerületi Bíróság egy ítéletében megállapította, hogy egy védjegy lajstromozása első rátekintésre (prima facie) a védjegy érvényességének bizonyítéka. Ezért egy védjegy lajstromozását meg lehet támadni.
2002. július 3-án a Szellemi Tulajdon Stratégiai Tanácsa elrendelte, hogy a vonatkozó szervezetek vizsgálják meg, nem kell-e a szabadalmi törvényt és a vizsgálati irányelveket módosítani annak érdekében, hogy szabadalmazni lehessen a gyógyító orvosi kezelést és a génterápiát.
Az Ipari Szerkezeti Tanács (amely a Gazdasági és Ipari Minisztérium tanácsadó testülete) Gyógyszer Munkacsoportja 2002. október 16-án, november 14-én és december 5-én ülést tartott a gyógykezelési eljárások szabadalmazhatóságának tárgyában. A harmadik ülésen a csoport úgy határozott, hogy soron kívül meg kell fontolni a gyógykezelési eljárások és a génterápia szabadalmazhatóságát.
2002. december 16-án a Japán Szabadalmi Hivatal olyan nyilatkozatot tett, hogy a gyógyászati kezelési eljárásokat, így az égési sebek kezelésére használható bőrtenyésztési módszereket szabadalmazhatóvá kell tenni.
2002. december 18-án a minisztertanács mellett működő Tudományos és Technológiai Tanács Szellemi Tulajdonjogi Stratégiai Kutató Bizottsága végső jelentést adott ki, amelyben szintén javasolta, hogy engedélyezzenek szabadalmat orvosi kezelésekre, így bőrtenyésztési eljárásokra. A jelenleg hatályos japán törvény nem engedélyezi gyógyászati eljárások szabadalmazását, de a kormány a fenti szervek megállapításai alapján felismerte, hogy az ilyen korlátozások gátolják az orvosi kezelési technológiák fejlődését, és megváltoztatta a gyógyászati kezelésre vonatkozó találmányok szabadalmazásával kapcsolatos álláspontját.
A fentiek alapján az várható, hogy 2003 végén vagy 2004-ben a japán szabadalmi törvényt úgy fogják módosítani, hogy a gyógyászati kezelési eljárások is szabadalmazhatók lesznek.
A kanadai Szövetségi Fellebbezési Bíróság (Federal Court of Appeal) olyan döntést hozott, hogy ha egy szabadalmi bejelentést kisvállalat (small entity) nyújt be, és a szabadalmat egy nagyvállalat veszi meg, az utóbbi továbbra is jogosult a fenntartási díjakat a kisvállalatokra érvényes díjszabás szerint fizetni.
A) A kínai szabadalmi törvény 25. szakasza tiltja tudományos felismerések szabadalmazását. Ha azonban egy gént vagy egy DNS-t első ízben különítenek el természetes környezetéből, vagy egy DNS-szekvenciát első ízben azonosítanak, és azt iparilag alkalmazni lehet, a DNS vagy a gén és az előállításukra szolgáló eljárás szabadalmazható.
Ezzel szemben a genetikailag módosított állatok vagy növények nem szabadalmazhatók. Így például nem szabadalmazhatók a klónozott emberek vagy a klónozási eljárás; az emberi reprodukciós rendszer megváltoztatására szolgáló eljárás; vagy humán embriók alkalmazása kereskedelmi vagy ipari célokra.
B) 2002-ben Kínában 80 233 szabadalmi bejelentést, 93 139 használatiminta-bejelentést és 79 260 mintabejelentést nyújtottak be. Ebből kínai bejelentőktől származott 39 662 szabadalmi, 92 162 használatiminta- és 73 572 mintabejelentés.
Ugyanebben az évben 24 476 szabadalmat, 57 483 használati mintát és 53 442 mintát engedélyeztek.
A 2002-ben benyújtott védjegybejelentések száma 371 936 volt, amelyek közül 321 034 származott hazai bejelentőktől.
C) A legó játékokat gyártó híres dán cég szellemi tulajdonjogait Kínában a svájci Interlego AG (Lego) birtokolja. Ez a cég Kínában 1992-ben kezdte forgalmazni a legó játékokat. Néhány évvel később azt tapasztalta, hogy a játékelemeket a helyi Tianjin Coko Toy Co. Ltd. (Coko) forgalmazza. Ezért a Lego 1999-ben bitorlási keresetet indított a Coko ellen a pekingi 1. sz. Közbenső Népbíróságon azzal érvelve, hogy 53 darabból álló játékkészlete szerzői jogi oltalmat élvez a Berni Unió alapján, amelynek mind Svájc, mind Kína szerződő állama.
A Coko azzal védekezett, hogy a legó elemek nem tekinthetők iparművészeti termékeknek, mert csupán különálló játékdarabok, és ezért a szerzői jogi törvény nem védi őket.
A bíróság kimondta, hogy a Coko megsértette a Lego szerzői jogát, és elrendelte, hogy a Coko szolgáltassa be a bíróságnak a játék készítéséhez szükséges öntőformákat és az eladatlan játékelemeket, fizessen 67 000 RMB (kb. 8070 USD) kártérítést, és a Beijing Daily újságban publikáljon bocsánatkérést.
Az ítélettel egyik fél sem volt elégedett, és mindkettő fellebbezést nyújtott be a pekingi Felső Népbíróságnál.
Az utóbbi bíróság helybenhagyta az elsőfokú bíróság ítéletét megállapítva, hogy az 53 játékelemből 3 darab nélkülözi a kreativitást, de a fennmaradó 50 elem oltalmazható iparművészeti munkaként. A bíróság azt is leszögezte, hogy bár a kínai törvények nem tartalmaznak arra vonatkozó előírást, hogy egy iparművészeti munka egyidejűleg védhető-e szabadalmi mintaoltalommal és szerzői jogi oltalommal, ez nem jelenti azt, hogy a törvények kizárják kétfajta oltalom egyidejű fennállását.
A kínai és az ausztrál sajtóban megjelent kommentárok szerint a Lego bírósági győzelme jelentős lépés ugyan a bitorlók elleni küzdelemben, de a valóságban a szerzői jogi törvények Kínában még nem érvényesíthetők a kívánt súllyal.
Kirgizisztán 2003. február 17-én letétbe helyezte a mikroorganizmusok szabadalmi eljárás céljából történő letétbe helyezésére vonatkozó Budapesti Szerződéshez való csatlakozás okmányát. Ennek megfelelően ez a szerződés Kirgizisztán vonatkozásában 2003. május 17-én lépett hatályba.
A Kolumbiai Védjegyhivatal Fellebbezési Tanácsa egy, a Fiat Auto SpA által benyújtott lajstromozási kérelem kapcsán megállapította, hogy a JTS és a CTS védjegyek gépkocsikkal kapcsolatban használva nem tekinthetők megtévesztően hasonlónak.
A) Az Anheuser-Busch Inc. használat hiányára hivatkozva kérte a cseh Budejovicky Budvar cég "Budweiser Budbräu" és "Bud" szavak stilizált változataira vonatkozó védjegyeinek törlését. A Fellebbezési Bíróság (Court of Appeal) elutasította a keresetet, és a védjegylajstromozásokat továbbra is fenntartotta.
B) A doménneveket regisztráló angol Nominet cég új doménnévszabályokat vezetett be annak érdekében, hogy megkönnyítse egy névnek az egyik regisztráló ügynöktől a másikhoz való átadását és hogy korszerűsítse a megújítási és törlési eljárást, aminek révén meggyorsítható az eljárás a doménnév-tulajdonosok számára.
A Startline ügyben a Szövetségi Szabadalmi Bíróság döntése szerint egy olyan kifejezés, amelyet a kereskedelmi körök az általánosan megszokott, nem deszkriptív jelentése alapján értelmeznek, annak ellenére, hogy lehetséges egy deszkriptív értelmű új szintetikus értelmezés, mindenképpen alkalmas arra, hogy disztinktív jellege alapján egyénileg megkülönböztessen egy vállalatot más vállalatoktól, ha nem helyezik háttérbe a kifejezés nyelvileg szokásos és közismert alapjelentését.
A konkrét esetben a Szövetségi Fellebbezési Bíróság azon a véleményen volt, hogy a Német Szabadalmi és Védjegyhivatal védjegyosztálya által elutasított "Startline" védjegy megkülönböztető jellegű és nem tisztán deszkriptív. A bíróság nem követte a védjegyosztálynak azt a véleményét, hogy az érintett kereskedelmi körök az igényelt 7., 9. és 11. áruosztály kapcsán a START és a LINE angol szavak kombinációját csupán a "termékvonal, terméksorozat kezdők számára" deszkriptív értelemben fogja értelmezni, bár ez önmagában lehetséges és elképzelhető.
A tanács véleménye szerint a kereskedelmi körök a STARTLINE szót elsősorban inkább olyan ismert közös kifejezésként fogják felfogni, amelynek a nem deszkriptív "startvonal" sajátos jelentése van. A tanács lexikonokban végzett kutatása szerint a STARTLINE szókombináció valójában az angol nyelvben nem általánosan használt kifejezés. Az igényelt áruosztályoknak megfelelő német kereskedelmi körök azonban ezt a megjelölést könnyen a német "Startlinie" (startvonal) kifejezéssel azonos szintre helyezik, amely szó majdnem azonos módon íródik mint az angol kifejezés, és valószínűleg nem fogják érzékelni, hogy ez a kifejezés szokatlan az angol nyelvben.
A) Norvégiában a nagyvállalatok számára 1000 NOK-val növelték a vizsgálati kérelem illetékét.
A Norvég Szabadalmi Hivatal a nemzetközi bejelentések esetén továbbra is megkívánja 19 hónapon belül a nemzetközi elővizsgálat kérelmezését ahhoz, hogy a nemzeti szakasz megindításának határidejét 30 hónapra lehessen kitolni.
B) Az új mintaoltalmi törvény 2003. május 1-jén lépett hatályba.
Az új törvény tágítja a minta definicióját, és emellett egyszerűsíti és meggyorsítja a lajstromozási eljárást.
Olaszországban 2002. december 12-én új törvény lépett hatályba, amely felhatalmazza a kormányt arra, hogy 6 hónapon belül olyan rendeletet léptessen hatályba, amely a szabadalmak, a minták, a védjegyek és a növényfajták oltalmának megszerzésével kapcsolatos eljárások hatékonyabb és gyorsabb lebonyolítását teszi lehetővé. Ennek alapján 12 olasz törvényszéken és kerületi bíróságon a szellemi tulajdon védelme terén különlegesen képzett bíróságokat fognak felállítani.
2002. december 11-én Putyin elnök aláírta a módosított védjegytörvényt, amely december 27-én lépett hatályba. A főbb módosításokat az alábbiakban foglaljuk össze.
Az új törvény szerint a "bitorló áruk" kifejezés olyan árukra, címkékre és termékcsomagolásokra vonatkozik, amelyeken jogtalanul használnak egy védjegyet vagy egy megtévesztően hasonló megjelölést.
Kiterjesztették a védjegybitorlásnak minősülő cselekedetek körét. Ennek megfelelően az is bitorlásnak minősül, ha egy védjegyet vagy ahhoz megtévesztésig hasonló megjelölést a védjegytulajdonos beleegyezése nélkül az internetre felvisznek, különösen egy doménnév részeként.
A közismert lajstromozott védjegyek által élvezett törvényes védelem kiterjed azokra az árukra is, amelyekkel kapcsolatban a védjegy nem vált közismertté.
Egy védjegyet egy harmadik fél töröltethet, ha a lajstromozástól számított 3 éven belül nem használták. Korábban ez az időtartam 5 év volt.
Az R betű önmagában vagy egy körben írva figyelmeztetést jelent arra, hogy a védjegy lajstromozva van.
Örményország 2003. február 5-én letétbe helyezte a Szellemi Tulajdon Világszervezetéhez való csatlakozás okmányát. Ezzel 145-re nőtt e szervezet tagállamainak a száma.
Pápua Új-Guinea 2003. március 14-én letétbe helyezte a Szabadalmi Együttműködési Szerződéshez való csatlakozás okmányát, és ennek megfelelően 2003. június 14-én vált a PCT tagjává. Így a 2003. június 14-én vagy azt követően benyújtott nemzetközi bejelentésekben meg lehet jelölni és ki lehet választani.
A hivatalos közlöny 2003. március 5-i számában megjelent a szellemi tulajdonra vonatkozó törvények 36/2003. sz. módosítása, amely 2003. július 1-jén lép hatályba.
A korábbi törvényt lényegileg azért módosították, hogy a portugál joggyakorlatot hozzáigazítsák a legújabb nemzetközi fejlődéshez, és hogy a portugál törvényt harmonizálják a közösségi biotechnológiai és mintairányelvekkel. A törvénymódosítás további oka volt, hogy a korábbi, 1995. évi törvény főleg gyakorlati vonatkozásban hibákat tartalmazott. Az új törvény által bevezetett főbb változásokat az alábbiakban foglaljuk össze.
Minden kizárólagos jog ideiglenes oltalmat élvez a hivatalos közlönyben való publikálás napjától számítva.
A határidő-mulasztás miatti jogvesztés megfelelő igazolás esetén a jogok újbóli érvénybe helyezésével orvosolható.
Szabadalmazhatóvá váltak a biológiai anyagot tartalmazó vagy ilyen anyagból álló termékek és az előállításukra szolgáló eljárások is.
A biológiai tárgyú találmányok esetén kötelezővé tették a biológiai anyag letétbe helyezését, ha ez a találmány megvalósításához nélkülözhetetlen.
Egy szabadalmi bejelentés és egy használatiminta-bejelentés fennállhat egyidejűleg vagy egymást követően is.
A Nemzeti Iparjogvédelmi Hivatalnak a védjegybejelentések ügyében a bejelentés publikálásától számított 12 hónapon belül határozatot kell hoznia. A korábbi ilyen időtartam 18 hónap volt.
Törölték azt a követelményt, hogy a védjegyek szavait portugál nyelven kellett írni. Törölték az "ipari minta" oltalmi formát és helyette a közösségi mintával összhangban bevezették a "minta" kategóriát.
Az 1998. évi román szabadalmi törvényt 2002-ben módosították. A módosított törvény szerint a találmányok - mind a termékek, mind az eljárások - szabadalmazhatók a technológia minden területén, feltéve, hogy újak, feltalálói tevékenységen alapulnak és iparilag alkalmazhatók.
A biotechnológia területén egy találmány csak akkor szabadalmazható, ha tárgya:
egy természetes környezetéből elkülönített vagy műszaki eszközökkel létrehozott biológiai anyag;
növények vagy állatok, ha a találmány nem korlátozódik a növény egy bizonyos típusára vagy egy bizonyos állatfajtára;
mikrobiológiai eljárások és azok termékei;
az emberi test egy elkülönített vagy műszaki eljárással létrehozott eleme, ideértve egy gén részleges szekvenciáját akkor is, ha az ilyen elem szerkezete azonos egy természetes elemével.
Nem adható szabadalom felfedezésekre, tudományos elméletekre és matematikai módszerekre; esztétikai alkotásokra; szellemi tevékenységen alapuló elvekre és módszerekre, játékszabályokra, gazdasági tevékenységre és számítógépprogramokra; információ megjelenítésére; közrendbe és közerkölcsbe ütköző találmányokra; növények és állatok létrehozására szolgáló, lényegileg biológiai eljárásokra.
A védjegytörvény 1998. óta van hatályban. Ennek alapján védjegyoltalom adható a grafikusan ábrázolható olyan jelekre, amelyek képesek megkülönböztetni egy cég áruit és szolgáltatásait egy másik cég áruitól vagy szolgáltatásaitól. Az ilyen jelek lehetnek szavak, ábrák, betűk, számok és háromdimenziós alakzatok. Ez a meghatározás egyébként hasonlít a TRIPS-egyezmény 15.1 szakaszában találhatóhoz, de a román törvényhozó nem iktatta be a védjegy meghatározásába a "vizuálisan érzékelhető" kifejezést, hanem csupán a "grafikusan ábrázolható" követelményt. Ez azért lényeges különbség, mert például egy zenei téma nem látható, de grafikusan ábrázolható.
A védjegynek megkülönböztető jellegűnek kell lennie, és nem lehet megtévesztő, illetve közrendbe vagy közerkölcsbe ütköző, továbbá korábban lajstromozott védjegyhez sem lehet hasonló.
A törvény nem teszi szükségessé a közismert védjegyek lajstromozását ahhoz, hogy az ilyen védjegyek megakadályozzák hasonló vagy azonos védjegyek lajstromozását még más áruosztályokba tartozó védjegyek esetén is.
A védjegylajstromozás oltalmi ideje a bejelentés napjától számított 10 év. Ez az oltalmi idő további 10-10 évre meghosszabbítható.
A védjegyre vonatkozó kizárólagos jog megszűnik, ha a védjegyet 5 évnél hosszabb ideig nem használták Romániában, vagy ha a védjegy megtévesztővé vált azon termékek minőségét vagy földrajzi eredetét illetően, amelyekre lajstromozták.
A Szellemi Tulajdon Világszervezetének a doménnevek lajstromozása terén működő döntőbírója elrendelte a "jordilavanda.com" doménnévnek a nemzetközileg ismert barcelonai Jordi Lavanda tervező számára való átadását egy olyan lajstromoztató által, aki a doménnevet nem ajánlotta ugyan fel eladásra és azt nem is használta kereskedelmileg, de a döntőbíró szerint rosszhiszeműen lajstromoztatta.
A Szövetségi Intézet a Madridi Szerződés vagy a Madridi Jegyzőkönyv tagországaiban lajstromozott védjegyekkel kapcsolatban gyorsított eljárást fogadott el. Ennek eredményeként a nemzetközileg lajstromozott védjegyek tulajdonosai 8 hónappal korábban tudomást fognak szerezni arról, hogy védjegyük Svájcban lajstromozható-e.
2003. január 28-án hivatalosan megnyitották a nyilvánosság számára a Szingapúri Szellemitulajdon-védelmi Akadémiát. Az új intézmény feladata, hogy tanfolyamokat és gyakorlatokat szervezzen szabadalmi ügyvivők, jogászok, kereskedelmi és bankszakemberek számára.
Az Akadémia megnyitó ünnepségén a belügyminiszter, Ho Peng Kee professzor kinyilvánította azt a reményét, hogy intézménye katalizátorszerepet tölt majd be a szingapúri szellemi tulajdonjogok védelme színvonalának növelése terén.
Az Akadémia a tervek szerint évenként mintegy 250 szakembert fog kiképezni a szabadalmak és egyéb szellemi tulajdonjogok kezelésének tudnivalóira. 2003-ban két olyan tanfolyamot indítanak, amelyeken a szabadalmi bejelentések leírásának és igénypontjainak szerkesztését és a szabadalmak értelmezését oktatják és ismerik el oklevéllel, továbbá két másik tanfolyamot, amelyeken a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó ismereteket oktatják. Ez utóbbi tanfolyam elvégzése egyébként előfeltétele Szingapúrban a szabadalmi ügyvivői tevékenység gyakorlásának.
Tervezik még kutatók számára "szellemi tulajdonjogi mérnökség" tanfolyam, valamint a kínai gazdasági zónákra vonatkozó tanfolyam indítását.
Szíria 2003. március 26-án letétbe helyezte a Szabadalmi Együttműködési Szerződéshez való csatlakozás okmányát, és ennek megfelelően 2003. június 26-án vált a PCT tagjává. Így a 2003. június 26-án vagy azt követően benyújtott nemzetközi bejelentésekben Szíriát meg lehet jelölni és ki lehet választani.
Tajvanon 2002. november 6-án módosított iparjogvédelmi törvény lépett hatályba, amelynek főbb rendelkezéseit az alábbiakban foglaljuk össze.
Újdonságrontónak minősül a bejelentés napja előtti ismertség, de nem újdonságrontó a találmánynak a bejelentő tudta nélküli nyilvánosságra hozatala, ha a bejelentő ezt követően 6 hónapon belül a találmányra vonatkozó szabadalmi bejelentést nyújt be.
A feltalálói tevékenység követelménye akkor van kielégítve, ha a találmányt az adott műszaki terület szakembere nem tudta könnyen kigondolni vagy megvalósítani.
A használatiminta-szabadalmi bejelentések kapcsán az érdemi vizsgálatról áttértek az alaki vizsgálatra annak érdekében, hogy a szabadalmat gyorsabban lehessen engedélyezni. Ugyanakkor bevezették azt a rendszert, hogy egy használatiminta-szabadalom publikálása után a szabadalmas és harmadik személyek egyaránt kérhetik a Szellemi Tulajdon Hivataltól a használatiminta-szabadalomra vonatkozó műszaki jelentés kiadását. Egy használatiminta-szabadalom megsemmisítését csak ilyen jelentés birtokában lehet kérni.
A használatiminta-szabadalmak oltalmi ideje a bejelentés napjától számítva a korábbi 12 évről 10 évre csökkent.
Ha egy szabadalmi bejelentést a bejelentő egy másik kategóriájú szabadalmi bejelentéssé kíván átalakítani, az átalakítási kérelmet a szabadalom megadására vonatkozó határozat kézhezvétele előtt vagy pedig a szabadalom elutasítását követő 60 napon belül (ez a határidő korábban 30 nap volt) kell kérni.
A korábbi törvény szerint egy megadott szabadalom ellen kétféle módon lehetett kifogást emelni: a szabadalom publikálása után felszólalással vagy a szabadalom engedélyezését követően törlési keresettel. Az új törvény eltörli a felszólalási eljárást, de a felszólalási okokat a törlési eljárásban is érvényesíteni lehet.
A szabadalom által adott kizárólagos jog kiterjed az eladásra való felkínálásra is.
Az új törvény eltörli a szabadalmak megosztására (megosztott bejelentések benyújtására) vonatkozó jogot, valamint a szabadalmak hamis vagy megtévesztő megjelölése kapcsán kiróható büntetőjogi rendszabályokat.
A szabadalmi jogok bitorlása miatt indított bírósági perek esetén a Szellemi Tulajdon Hivatal jogosult a bitorolt szabadalom ellen indított törlési keresetek vizsgálatának meggyorsítására.
Bevezették a belső elsőbbség intézményét, vagyis egy hazai bejelentés alapján 12 hónapon belül benyújtott új bejelentés igényelheti a korábbi bejelentés elsőbbségét. Ilyenkor az első bejelentést 15 hónapon belül vissza kell vonni.
A vietnami Igazságügyi Minisztérium olyan rendelet szövegezésén dolgozik, amely a bíróságok számára megkönnyíti a védjegybitorlások esetén megítélhető kártérítések összegének kiszámítását. Jelenleg a bíróságok az eladások terén fellépő veszteségek és a vállalat hírnévét ért károsodás alapján becsülik a kártérítés összegét, de ezt nehéz számszerűsíteni és bizonyítani, különösen olyan esetekben, amikor sem a felperes, sem az alperes nem forgalmazott védjegyezett terméket.

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság