text:
A Fővárosi Törvényszék 103.K.700.065/2019/18. számú ítélete és a Kúria Kf.III.38.320/2019/5. számú ítélete
13693/2020
Szöveg: A Fővárosi Törvényszék mint elsőfokú bíróság 103.K.700.065/2019/18.
A Fővárosi Törvényszék a Mohai Ügyvédi Iroda (1024 Budapest, Lövőház utca 2-6., ügyintéző: dr. Mohai László ügyvéd) által képviselt Budapest Főváros Önkormányzata (1051 Budapest, Városház utca 9-11.) felperesnek, a dr. Puskás Dóra Hildegard kamarai jogtanácsos által képviselt Közbeszerzési Hatóság Közbeszerzési Döntőbizottság (1026 Budapest, Riadó utca 5.) alperes ellen közigazgatási jogvita elbírálása - közbeszerzési ügyben hozott D.391/10/2018. számú határozat bírósági felülvizsgálata - iránt indított perében, amely perbe az alperes pernyertessége érdekében a Dr. Illés Levente Ügyvédi Iroda (1136 Budapest, Tátra u. 6. I/6. a., ügyintéző: dr. Illés Levente ügyvéd) által képviselt Everling Építő, Termelő és Szolgáltató Kft. (2117 Isaszeg, Aulich u. 3.) érdekeltként belépett, meghozta a következő
A Fővárosi Törvényszék az alperes 2018. december 27-én kelt D.391/10/2018. számú határozatát megváltoztatja és a jogorvoslati kérelmet elutasítja.
Kötelezi az alperest, hogy a 4 000 000 (négymillió) forint bírság összeget 15 napon belül fizesse vissza a felperesnek.
Kötelezi az alperesi érdekeltet, hogy 15 napon belül fizessen meg a felperesnek igazgatási szolgáltatási díj címén 300 000 (háromszázezer) forintot.
Kötelezi az alperest, hogy 15 napon belül fizessen meg a felperesnek 100 000 (százezer) forint perköltséget.
A 240 000 (kétszáznegyvenezer) forint kereseti illetéket az Állam viseli.
Az ítélet ellen a közléstől számított 15 napon belül fellebbezésnek van helye, amelyet az elektronikus kapcsolattartás szabályai szerint a Kúriához címezve, jogi képviselő útján a Fővárosi Törvényszéknél kell előterjeszteni.
A felperes, mint ajánlatkérő (a továbbiakban: felperes) „MAC Atlétikai Pálya felújítása vállalkozási szerződés keretében” tárgyú nyílt közbeszerzési eljárást indított a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 112. § (1) bekezdés b) pontja szerint, a Kbt. 113-114. §-ában foglalt eltérések alkalmazásával. Az összefoglaló tájékoztatás a Közbeszerzési Adatbázisban 2018. április 10-én került feltöltésre. A felperes az eljárást megindító felhívást (a továbbiakban: felhívás) és az ajánlatkérői dokumentációt 2018. április 24-én küldte meg az általa kiválasztott és az összefoglaló tájékoztatásra jelentkező gazdasági szereplőknek. A felhívás VI. pontjában előírtak szerint a beszerzés mennyisége: „A többfunkciós szabadtéri pályára a Magyar Atlétikai Szövetség által minősített szendvicsszerkezetíí 1,3 cm vastag öntött burkolattal ellátott pályaszerkezet készítése a nyertes ajánlattevő feladata, a teljes (6900 m2 (eltérés mértéke: +2%) felületen, a szükséges kiegészítő munkákkal.” A
felhívás XIV.2.) Műszaki, illetve szakmai alkalmasság cím alatt adta meg az alkalmassági követelményeket és az alkalmasság minimumkövetelményeit, beleértve az ajánlattevő alkalmatlanságának eseteit is. Az alkalmassági minimumkövetelmények között „Műszaki, illetve szakmai alkalmasság követelmények és igazolási módok” cím alatt előzetes (nyilatkozattétel a Kbt. 114. § (2) bekezdése alapján) és utólagos (a Kbt. 69. § (4)-(7) bekezdése alapján) igazolást írt elő. Utólagos igazolásként az arra felhívott gazdasági szereplőnek azt kellett igazolni, hogy megfelel az alkalmassági követelményeknek: ajánlattevőnek (közösajánlattevőnek) ismertetnie kell a 321/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 21. § (2) bekezdés a) pontja alapján az eljárást megindító felhívás megküldésétől visszafelé számított öt évben (60 hónapban), szerződésszerűen (szerződésnek és az előírásoknak megfelelően) teljesített legjelentősebb, közbeszerzés tárgya (minősített atlétikai sportpálya kivitelezésére, felújítására) szerinti, sikeres műszaki
átadás-átvétellel befejezett építési beruházásait, a 321/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 22. § (3) bekezdésében foglaltak szerint.”. Meghatározta az igazolás tartalmi elemeit is. Az alkalmassági minimumkövetelmények között rögzítette, alkalmatlan az ajánlattevő, ha nem felel meg annak a követelménynek, hogy: ,,M.l) az eljárást megindító felhívás megküldésétől visszafelé számított öt évben (60 hónapban), az előírásoknak és a szerződésnek megfelelően teljesített, közbeszerzés tárgyára (minősített atlétikai sportpálya kivitelezésére, felújítására) vonatkozó a Magyar Atlétikai Szövetség által hitelesített, 3279 m2 felületű, 400 méteres, legalább hat sávos, a célegyenesben nyolc sávos atlétikai pálya sikeres műszaki átadás-átvétellel befejezett referenciamunkával” rendelkezik.
A felhívás XXII.) Egyéb információk pontja 35. alpontja rögzítette, hogy az ajánlatkérő a „Magyar Atlétikai Szövetség által hitelesített” feltétellel egyenértékűként elfogadja a Nemzetközi Atlétikai Szövetség (a továbbiakban: IAAF) hitelesítését is.
A módosított határidőig (2018. május 17.) a perben nem álló Strabag Általános Építőipari Kft., a GLOBÁL SPORT Ipari Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (a továbbiakban: GLOBÁL SPORT Kft) és az ALAMA BAU Kft. közös ajánlattevők, valamint a MAC Futópálya Konzorcium (az alperesi érdekelt és az ARHOS D.O.O. közös ajánlattevők) nyújtottak be ajánlatot.
A felperes 2018. június 5-én - a Kbt. 69. § (4) bekezdése alapján - felhívta a legkedvezőbb érvényes ajánlat ajánlattevőjét, a MAC Futópálya Konzorciumot a felhívásban előírt alkalmassági követelmények igazolására, majd a 2018. június 11-én benyújtott igazolások vonatkozásában még ugyanazon a napon hiánypótlásra, illetőleg felvilágosítás nyújtására. A MAC Futópálya Konzorcium 2018. június 21-én a hiánypótlásnak eleget tett és csatolta angol nyelven (10-11. oldal), magyar fordítással (12-13. oldal) az ARHOS D.O.O. M.l) alkalmassági követelmény igazolását, és az M.l) alkalmassági feltétel igazolásaként bemutatott munkáról szóló referenciaigazolást és fordítását (14-15. oldal). A VIACOR Polymer GmbH által 2018. június 18-án kiadott referenciaigazolás szerint az ARHOS D.O.O. teljesítette 2018. február 1- 2018. március 26. között a szerződést, amelynek tárgya a Tasos Markou atlétikai pálya építése Paralimniben volt; az atlétikai pálya területe: 7646 m2, hossza: 400 méter, 8 futósávval az elejétől a végéig; a
pályát az IAAF minősítette.
A felperes 2018. július 20-án elkészített összegzésében a MAC Futópálya Konzorciumot hirdette nyertes ajánlattevőnek. A GLOBÁL SPORT Kft. 2018. július 27-én előzetes vitarendezési kérelemmel fordult a felpereshez, arra hivatkozva, hogy a referenciaként bemutatott Tasos Markou atlétikai pálya Paralimni városában IAAF minősítést a jelen közbeszerzési eljárást megindító felhívás dátuma után kapott, ezért a MAC Futópálya Konzorcium referenciaigazolása nem megfelelő. Utalt arra is, hogy a pálya felújítása csak átlakkozást és vonalazást érintett, ami nem pályaépítés, mivel sem alépítmény, sem aszfaltozás, sem rekortán burkolat nem készült.
A felperes 2018. július 31-én felvilágosítást kért a MAC Futópálya Konzorciumtól és egyidejűleg megkereste az IAAF-et és a referenciaigazolást kiállító VIACOR Polymer GmbH-t, nyilatkozzanak, hogy a referenciakánt bejelentett pálya IAAF hitelesítése megtörtént-e - a referenciaigazoláson feltüntetett időpontig - 2018. március 26-ig. Az IAAF válasza szerint az építésre 2018-ban került sor, kitűzés, vonalazás 2018. április 22-27. között, míg a felmérés április 28-29-én történt, a hitelesítési kérelem benyújtásának időpontja 2018. május 14-e, a hitelesítési bizonyítvány kelte 2018. május 23-a volt. A VIACOR Polymer GmbH arról tájékoztatott, hogy az atlétikai pálya 2015. október-november hónapokban épült és megkapta az IAAF 2. kategóriájú minősítését, majd az EPDM burkolat problémái miatt a pálya 2018. február-márciusban felújításra került és IAAF 2. kategóriájú minősítést kapott. Megerősítette, hogy a pályának a teljes időszak alatt volt érvényes IAAF minősítése, 2015. december 16-tól folyamatosan rendelkezett
IAAF 2. kategóriájú érvényes minősítéssel, amelyet az új minősítés váltott fel. A MAC Futópálya Konzorcium válasza szerint a pálya 2018. március 26. előtti időszakban nem készülhetett el, mivel amíg a pályán munka folyik a minősítést nem lehet megkezdeni. Az IAAF az elkészült munkát minősítette, szükségszerűen a kivitelezés befejezését követően (a méréseket 2018. április 28. és 29-én végezték, az igazolást 2018. május 23-án bocsátották ki). Hivatkozott arra, hogy a pálya már az elkészülte pillanatában (a referenciaigazoláson feltüntetett március 26-i időpontban) megfelelt a feltételeknek, a minősítő ezen állapot alapján végezte el a minősítést. A felperes a válaszokra figyelemmel, 2018. augusztus 7-én módosította összegzését és a MAC Futópálya Konzorcium ajánlatát érvénytelennek nyilvánította a Kbt. 73. § (1) bekezdés b) pontja alapján, mivel az ajánlattevő az ajánlati felhívás XIV.2. M.l) alkalmassági minimumkövetelménynek nem felelt meg, mert nem teljesült az ajánlatkérő elvárása, miszerint az eljárást
megindító felhívás megküldésétől (2018. április 24.) visszafelé számított öt évben kell teljesítettnek lennie a referenciamunkának (felújításnak), a hitelesítést is beleértve. A MAC Futópálya Konzorcium által becsatolt referenciaigazolásban szereplő munka IAAF általi hitelesítése azonban ezt követően, 2018. május 23-án történt meg.
Az alperesi érdekelt 2018. augusztus 24-én előterjesztett jogorvoslati kérelmére eljárt alperes a D.297/22/2018. számú 2018. október 10-én kelt határozatában megállapította, hogy az ajánlatkérő felperes megsértette a Kbt. 73. § (1) bekezdés d) pontjára figyelemmel a Kbt. 69. § (1) bekezdését és a Kbt. 69. § (2) bekezdését. Megsemmisítette az ajánlatkérő eljárást lezáró döntését, valamint valamennyi ezt követően, a közbeszerzési eljárás során hozott. A közbeszerzési eljárás folytatását ahhoz a feltételhez kötötte, hogy az ajánlatkérő vizsgálja meg a MAC Futópálya Konzorcium referenciáját a felhívásban rögzített további szempontok mentén és csak ezt figyelembe véve állapítsa meg, hogy a kérelmezői ajánlat érvényes-e vagy sem. A felperessel szemben 2 millió forint bírságot is kiszabott.
A felperes 2018. október 25-én felvilágosítást kért az alperesi érdekelttől. A felvilágosításban csatolt ARHOS D.O.O. nyilatkozat szerint a referenciaigazolásban feltüntetett valamennyi munka tekintetében szubalvállalkozóként - az IAAF igazoláson feltüntetett Elnia Ltd. alvállalkozójának a VIACOR Polymer GmbH.-nak alvállalkozójaként - az ARHOS D.O.O. volt a teljesítő szervezet. Valamennyi munka elkészült a referenciaigazolásban feltüntetett időtartamban (2018.02.01-2018.03.26.). A sportpálya minősítését az Elnia Ltd. végezte. A VIACOR Polymer GmbH. céges papírján, aláírás nélküli dokumentum került csatolásra, amely rögzíti, hogy a referenciaigazolás minden pontján az ARHOS D.O.O. mint az Elnia Ltd. szubalvállalkozója volt a bevont cég: a VIACOR Polymer GmbH. volt a Tasos Markou atlétikai pálya telepítési munkáinak megrendelője, az ARHOS D. O. O. a szerződő fél, az Elnia Ltd. telepítette (2018.02.01-2018.03.26. között) a stadionban a futópályát, a pályát az IAAF minősítette. Az ARHOS D. O. O. tapasztalt
szakértői az Elnia Ltd. telepítő csapat résztvevői voltak.
A felperes 2018. november 12-én elkészített újabb összegzésében a Kbt. 75. § (2) bekezdés b) pontja alapján az eljárást eredménytelennek nyilvánította, mivel az első helyen álló ajánlattevő ajánlati ára magasabb volt a rendelkezésre álló fedezetnél. A MAC Futópálya Konzorcium ajánlata érvénytelen lett (összegzés V. 1.4. pont) a Kbt. 73. § (1) bekezdés b) pontja alapján, mivel az ajánlattevő az ajánlati felhívás XIV.2. M.l) alkalmassági minimumkövetelménynek nem felelt meg, mert nem teljesült az ajánlatkérő elvárása, miszerint az eljárást megindító felhívás megküldésétől (2018. április 24.) visszafelé számított öt évben kell teljesítettnek lennie a referenciamunkának (felújításnak), a hitelesítést is beleértve. A MAC Futópálya Konzorcium által becsatolt referenciaigazolásban szereplő munka IAAF általi hitelesítése csak ezt követően, 2018. május 23-án történt meg. A MAC Futópálya Konzorcium felvilágosításában megadott nyilatkozatok alapján a referenciaigazolás azért sem megfelelő, mert az ARHOS D.O.O. azt
nyilatkozta, hogy a hitelesítésben nem vett részt.
Az alperesi érdekelt 2018. november 21-én előterjesztett újabb jogorvoslati kérelmére eljárt alperes a D.391/10/2018. számú 2018. december 27-én kelt határozatában a jogorvoslati kérelemnek helyt adott, megállapította, hogy az ajánlatkérő felperes megsértette a Kbt. 73. § (1) bekezdés d) pontjára figyelemmel a Kbt. 69. § (1) bekezdését és a Kbt. 69. § (2) bekezdését. Megsemmisítette az ajánlatkérő eljárást lezáró döntését a (Kbt. 165. § (2) bekezdés d) pont), valamint valamennyi ezt követően, a közbeszerzési eljárás során hozott döntését (Kbt. 165. § (3) bekezdés b) pont) és a felperessel, mint ajánlatkérővel szemben 4 millió forint bírságot is kiszabott (Kbt. 165. § (3) bekezdés b) pont).
Határozatában felhívta és idézte a Kbt. 2. § (l)-(3) bekezdésében foglalt alapelveket, a Kbt. 65. § (3) bekezdését, a 321/2015. (X.30.) Korm. rendelet 21. § (1) bekezdés a) pontját és a 21. § (2) bekezdés a) pontját; a Kbt. 66. § (1) bekezdését, 69. § (l)-(2) és (4) bekezdését, a Kbt. 73. § (1) bekezdés d) pontját. Indokolásában hivatkozott a közbeszerzési eljárás során korábban lefolytatott jogorvoslati eljárásban meghozott D.297/22/2018. számú határozatában kifejtettekre, hangsúlyozva, hogy az ajánlat és a referencia bemutatása elválik egymástól, a Kbt. már nem az ajánlattétel időpontjában kéri a referencia bemutatását, hanem csak akkor, ha az ajánlat az értékelési szempontok szerint a legkedvezőbb. A referencia bemutatását az ajánlatkérő azért várja el, hogy az ajánlattevő igazolja a szerződésteljesítésre való képességét. Sem jogszabály, sem a joggyakorlat, sem az ajánlatkérői előírás szerint egyetlen indokkal sem támasztható alá, hogy az ajánlattevő alkalmatlanságát állapította meg az ajánlatkérő. A
tényállási elemeket megvizsgálva megállapította, hogy - a felek által sem vitatottan - a referenciamunka és annak hitelesítése megtörtént akkorra, amikor a felperes a referencia bemutatására hívta fel (2018. június 5.) a MAC Futópálya Konzorciumot. Megállapította továbbá, hogy a felperes nem írta elő, hogy a pálya hitelesítését a nyertesnek kellene elvégeznie, kizárólag azt, hogy a Magyar Atlétikai Szövetség vagy az IAAF által minősített pályát lehet referenciaként bemutatni. Ezen indokokra figyelemmel a Kbt. 69. § (1)- (2) bekezdését megsértve állapította meg az ajánlatkérő felperes összegzésében, hogy 2018. április 24. naptól visszafelé számított 5 éven belül elkészült referenciamunkát kellett volna bemutatni és ennek hiányában a kérelmezői ajánlat érvénytelen. A bírság kiszabását azzal indokolta, hogy a jogsérelem kihatással volt a közbeszerzési eljárás menetére. Alkalmazta a Kbt. 165. § (11) bekezdése szerinti szempontokat, összességében mérlegelve állapította meg a bírság mértékét, figyelembe véve az
eljárás becsült értékét (nettó 223 440 000 forint), azt, hogy jelen eljárásban már állapított meg jogsértést és szabott ki bírságot, és figyelemmel volt a bírság maximális mértékére is.
Az alperes határozata ellen előterjesztett pontosított keresetében a felperes kérte a határozat megváltoztatását, az alperesi érdekelt jogorvoslati kérelmének elutasítását, az alperes kötelezését a már megfizetett 4 millió forint bírság felperes részére történő visszafizetésére, továbbá az alperesi érdekelt kötelezését a felperes által részére megfizetett 300 000 forint igazgatási szolgáltatási díj visszatérítésére. Kérte az alperes perköltségben marasztalását a benyújtott költségjegyzék szerint. Kiemelte, hogy a kereseti kérelem alapvetően az alperesi érdekelt ajánlatának érvénytelenségével összefüggően az alkalmasság referenciaigazolásának az időpontjához kapcsolódik. A határozat azon megállapításaival, hogy a minősítés kitől származik, nem szállt vitába. A MAC Futópálya Konzorcium ajánlata érvénytelenségének megállapítása azon alapult, hogy az ajánlata nem felelt meg az ajánlati felhívásban foglalt feltételeknek, ezért a felperes - az ajánlattételi felhívás és a jogszabályi keretek között - a Kbt. 69. §
(1) bekezdése alapján nem látta megalapozottnak az alkalmasságát. A jogszabályi rendelkezések és az ajánlati felhívás alapján egyértelmű, hogy az ajánlattevőnek legkésőbb az ajánlati felhívás feladásakor/megküldésekor kell rendelkeznie olyan befejezett referenciamunkával, amely megfelel az összes megkívánt követelménynek. Az ajánlattételi felhívás M.l) pontjában meghatározott alkalmassági minimumkövetelményekből nyelvtanilag és logikailag is egyértelműen megállapítható, hogy a referenciamunkának minden ott felsorolt feltételnek meg kellett felelnie: egyebek között sikeres műszaki átadás-átvétellel befejezett, az Atlétikai Szövetség által hitelesített, az ajánlati felhívás megküldésének időpontjában (2018. április 24.) meglévő, de az attól visszafelé számított legfeljebb 60 hónapos időtartamon belül elkészült, az összes feltételnek megfelelő munkának kellett lennie. Ebből következik, hogy a feltételeket teljesítő referenciamunka sem ezen időszakot megelőző, sem pedig ezt követő időpontra nem tehető. A
321/2015. (X. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm.r.) 21. § (2) bekezdés a) pontja szerint a szakmai alkalmasság igazolása a nem hirdetménnyel induló eljárásokban az eljárást megindító felhívás megküldésétől visszafelé számított öt év legjelentősebb építési beruházásainak ismertetésével történhet, amellyel egyező követelményt írt elő a felperes a felhívásban. Az alperesi érdekelt által hivatkozott referenciamunka e követelménynek, a felperes által előírt összes feltételnek nem felelt meg. Az IAAF hitelesítése a felperes által elvárt időintervallumban még nem került kiadásra, tehát nem is állhatott az alperesi érdekelt rendelkezésére, amiből következik, hogy az alperesi érdekelt nem felelt meg az alkalmassági feltételeknek, ezért alaptalanul állapította meg az alperes, hogy a felperes megsértette a Kbt. 69. § (1) bekezdését. Álláspontja szerint annak nincs jelentősége, hogy az illetékes Atlétikai Szövetség későbbi időpontban a szükséges minősítést kiadta. Vitatta a határozatból következő alperesi
álláspontot, hogy a referenciamunka kritériumai utólag is teljesíthetők, azaz az ajánlattevő részt vehet az eljárásban úgy, bár a munka fizikailag elkészült, azonban a további feltételül szabott minősítés (hitelesítés) pótolható lenne az eljárás későbbi szakaszában is, azaz az ajánlattételkor ennek nem kell megfelelni. Amennyiben a későbbi időpontban kiadott minősítés elfogadható lenne, az a közbeszerzési eljárásokban bizonytalanságot eredményezne, miután az ajánlattevők részt vehetnének az eljárásokban úgy, hogy az alkalmasságuk fennállta (ideértve annak igazolását is) pl. a szerencsétől vagy egyéb körülménytől függene. Ennek önmagában ellentmond adott esetben az is, hogy az ajánlattevőknek az ajánlat megtételekor már nyilatkozniuk kellett arról, hogy megfelelnek az ajánlattételi felhívásban foglaltaknak. Visszás, jogilag többféle módon értékelhető helyzetet eredményez, ha valaki úgy teszi meg ezt a nyilatkozatát, hogy tudja, a nyilatkozat megtételekor nem felel meg egy, vagy több feltételnek. Megítélése
szerint egyértelműen megállapítható, hogy a MAC Futópálya Konzorcium valótlan nyilatkozatot tett, amikor arról nyilatkozott, hogy az ajánlattételi felhívásban foglaltaknak megfelel (ajánlati dokumentáció 29. oldal, 2018. május 16.), miután ez csak 2018. május 23-án következhetett be, mivel ekkor állt rendelkezésre az IAAF minősítése. Hangsúlyozta, hogy a hitelesítés a teljesítés része volt. Kereseti érvelése alátámasztásaként arra is hivatkozott, hogy az alperesi értelmezés a Kbt. 2. § (1) bekezdése szerinti verseny tisztasága, átláthatósága sérelmét is felveti a Kbt. 2. § (2) bekezdése szerinti követelmény teljesíthetetlenségét vonja maga után, továbbá a Kbt. 2. § (3) bekezdése szerinti joggal való visszaélés sérelme is felmerülhet, hiszen adott esetben az ajánlatkérő felelősségre vonható lenne azért, hogy mely időpontban kéri bemutatni az
alkalmassági igazolást. Álláspontja szerint az alperesi érdekelt azon utalása, hogy a pálya már korábban rendelkezett hitelesítéssel és ezért tulajdonképpen az új hitelesítés nem is szükséges, nyilvánvalóan elfogadhatatlan, alaptalan álláspont, hiszen egy megbontott pálya magától értetődően ismételt vizsgálatot és jóváhagyást igényel.
Az alperes védiratában a határozatában foglaltakat mindenben változatlanul fenntartva a kereset elutasítását és a felperes perköltségben marasztalását kérte.
Kiemelte, hogy a hatályos Kbt. már nem az ajánlattétel időpontjában kéri a referencia bemutatását, elválik az ajánlat benyújtásának és a referencia bemutatásának az időpontja. A referenciamunka és annak hitelesítése a felperes által annak bemutatására való felhívás kiadásakor (2018. június 5.) a felek által nem vitatottan kész volt, a referenciát bemutatta, a szerződés teljesítésére való alkalmasságát a felperes felé igazolta. Erre tekintettel a Kbt. 69. § (1) és (4) bekezdését megsértette a felperes, amikor az alperesi érdekelt ajánlatát érvénytelenné nyilvánította.
Az alperesi érdekelt a kereset elutasítását és az álláspontja szerint érdemben helyes alperesi határozat helybenhagyását kérte. Hangsúlyozta, hogy a hitelesítést nem az ajánlattevő végzi, hanem a Magyar Atlétikai Szövetség, vagy az IAAF. A pálya már korábban is rendelkezett hitelesítéssel és a munkák elvégzése után is megkapta a hitelesítést, így a referencia megfelelt a felhívásban előírtaknak, amely igazolta az alkalmasságát. Az alperes határozatában helyes megállapításra jutott az alperesi érdekelt szerződés teljesítésére való képessége vonatkozásában és helyes az a megállapítása, hogy az ajánlatkérő a felhívásban nem írta elő, hogy a pálya hitelesítését a nyertesnek kell elvégeznie (határozat 15. oldal 47. pont). A referencia célja, hogy az ajánlattevő alkalmasságát, a szerződés teljesítésére való képességét mérje. Annak volt jelentősége, hogy a referencia munka elkészült, sikeres műszaki átadás-átvétellel befejeződött, az azonban, hogy egy tőle független szerv egy olyan pálya hitelesítését mikor
végezte el, amely amúgy is hiteles volt, nem róható az ajánlattevő terhére. A Kbt. 69. § (4) bekezdése szerinti felhívás kiküldésekor az ajánlattevő már rendelkezett a hitelesítési irattal.
A kereset - az alábbiak szerint - alapos.
A bíróság a közbeszerzési ügyben hozott alperesi határozat, mint közigazgatási cselekmény jogszerűségét a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (a továbbiakban: Kp.) 85. § (l)-(3) bekezdése alapján a kereseti kérelem korlátai között - a Kúria által fenntartott 1/2011. (V. 9.) KK véleményben rögzítetteket szem előtt tartva - vizsgálta felül, a Kbt. eltérő rendelkezése hiányában a meghozatalának időpontjában fennálló tények alapján értékelte.
Az alperes határozatában megállapított, a perbeli jogkérdés alapjául szolgáló releváns tényállás a felek között nem volt vitatott, a bíróságnak alapvetően jogkérdésben kellett dönteni.
A felperes perbeli nyilatkozataiban felvetette a Kbt. alapelvei megsértésének lehetőségét, de azokra konkrét jogsértésként nem, csak a tételes jogsértés alátámasztásaként hivatkozott, ezért alapelvi sérelmekre a bíróság vizsgálata nem terjedt ki.
A felperes keresetének eldöntéséhez a bíróságnak az alperesi határozat felülvizsgálata során azt kellett eldöntenie, hogy a felperes az ajánlatok elbírálása során eleget tett-e a Kbt. 69. § (1) bekezdésében foglaltaknak, megalapozottan állapította-e meg, hogy a MAC Futópálya Konzorcium az ajánlatában feltüntetett referenciamunka okán nem felelt meg a felhívásban előírt alkalmassági követelményeknek és ennek következtében jogszerűen, a Kbt. 69. § (2) bekezdése szerint állapította-e meg ezen ajánlat érvénytelenségét.
Az ügy eldöntése szempontjából annak a felperesi hivatkozásnak van jelentősége, hogy az alperes tévesen értékelte az újabb összegzést, abban az alperesi érdekelt közreműködésével pályázó MAC Futópálya Konzorcium ajánlata érvénytelenségét megállapító döntését, mivel azt arra alapította - az alperesi érdekelt ajánlatának érvénytelenségével összefüggően az alkalmasság referenciaigazolásának az időpontjához kapcsolódóan -, hogy az ajánlat nem felelt meg az ajánlati felhívásban foglaltak szerint, a referenciamunkára előírt feltételeknek. Abban kellett ezért állást foglalni, hogy a csatolt referencia megfelelt-e a jogszabályi előírásoknak, valamint az ajánlati felhívás szerinti követelményeknek. E döntéshez vizsgálni kellett, hogy a referenciaigazolásban feltüntetett referenciamunkára vonatkozó feltételek teljesülésének mikor, mely időpontban kellett fennállnia, ehhez pedig a Kbt. vonatkozó előírásainak az értelmezésére volt szükség.
Az kétségtelen, hogy a felperes a műszaki, szakmai alkalmassági követelmények között a felhívás XIV.2.) pontja szerint az alkalmasság igazolása során olyan referenciát várt el az ajánlattevőktől -hivatkozva a Korm.r. 21. § (2) bekezdés a) pontjára és 22. § (3) bekezdésére -, amelyben a felhívás megküldésétől visszafelé számított öt évben (60 hónapban) szerződésszerűen teljesített legjelentősebb, műszaki átadás-átvétellel befejezett és minősített atlétikai sportpálya kivitelezés, felújítás referenciamunkát kellett felmutatni, ez a kikötés az igazolás időben legtávolabbi végső időpontját egzaktan kijelölte.
A jogszabályi előírások alapján azt kellett eldönteni, hogy a kiírási feltételek szerint időben mi tekinthető annak a legközelebbi határidőnek, amikor a hitelesítéssel is ellátott referenciának az alkalmasság igazolásaként rendelkezésre kellett állnia, ez az időpont a felperes felé történő bemutatás szempontjából változó tartományban mozoghatott-e.
A Fővárosi Törvényszék alapvetően egyetértett az alperesi érveléssel abban, hogy a korábbi szabályozáshoz képest a perben alkalmazandó hatályos Kbt. a bírálat folyamatát és az egyes eljárási cselekmények sorrendjét új alapokra helyezte. Az európai parlament és a tanács 2014. február 26-i 2014/24/EU irányelve a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (a továbbiakban: 2014/24/EU irányelv) preambuluma (84) bekezdése rögzítette: „Számos gazdasági szereplő - nem utolsósorban kkv.-k - szerint a közbeszerzésben való részvételük egyik legnagyobb akadályát az abból eredő adminisztratív terhek képezik, hogy a kizárási és a kiválasztási szempontokhoz kapcsolódóan jelentős számú tanúsítványt, illetve egyéb dokumentumot kell benyújtani. Az ilyen jellegű követelmények visszafogása - például a frissített nyilatkozatból álló egységes európai közbeszerzési irat használatának a lehetővé tételével - jelentős egyszerűsítést eredményezhet, ami mind az ajánlatkérő szerveknek, mind a gazdasági
szereplőknek előnyére válik. Ugyanakkor meg kell követelni a megfelelő bizonyítékok benyújtását attól az ajánlattevőtől, amelynek a szerződést odaítélték, az ajánlatkérő szervek pedig nem köthetnek szerződést olyan ajánlattevővel, amely erre nem képes. ...”
A 2014/24/EU irányelvi szabályozás jogharmonizációja, a megváltozott vagy új irányelvi rendelkezéseknek a magyar jogba történő átültetése következtében a Kbt. 69. §-a több szakaszos értékelési folyamatról rendelkezik. Ezen irányelvi alapokon nyugvó szabályozás szerint az elbírálás három, időben és jogi értelemben is jól elkülöníthető szakaszra (előzetes vizsgálat, értékelés, utólagos igazolás) bontható, amelyek egymással szorosan összefüggnek, kötelező bírálati sorrendet alkotnak. A bírálat menete - a három szakasz - esetenként kivételek megállapítása mellett, valamennyi közbeszerzési eljárásban alkalmazandó, függetlenül az eljárás formájától. Az ajánlatkérő az előzetes vizsgálat során köteles meggyőződni arról, hogy az ajánlattevő - egyebek között - az előírt alkalmassági követelményeknek megfelel-e. A 2014/24/EU irányelv (59. cikk) e kötelezettség teljesítéséhez vezette be (a Kbt. az értelmező rendelkezések 5. pontjában definiálta) az egységes európai közbeszerzési dokumentumot, amelyben az ajánlattevőnek a kizárási okok fenn nem állásáról, valamint az alkalmassági feltételek meglétéről kell előzetesen nyilatkoznia. A perbeli közbeszerzési eljárás a Kbt. 112. § (1) bekezdés b) pontja szerinti nyílt közbeszerzési eljárás, amelyben a kizáró okok, alkalmassági feltételek előzetes vizsgálata alapjául szolgáló dokumentumként a jogalkotó a Kbt. 114. § (2) bekezdése értelmében az egységes európai közbeszerzési dokumentum helyett a Kbt. 67. § (1) bekezdése szerinti nyilatkozat megtételét írta elő, amelyben az ajánlattevőnek arról kell nyilatkoznia, hogy az általa igazolni kívánt alkalmassági követelmények teljesülnek, de a teljesítésre vonatkozó részletes adatokat nem kell megadni. A szabályozásból látható, hogy az alkalmassági követelmények fennállására és a kizáró okok fenn nem állására vonatkozó feltételek vizsgálatát illetően a nyilatkozati elv jelentősége növekedett meg. A Kbt. kogens előírásaiból következően a nyilatkozat - függetlenül attól, hogy az ahhoz kapcsolódó dokumentumok csatolására időben később és nem
mindegyik ajánlattevő esetében kerül sor - az ajánlat része, ugyanolyan kötőerővel és számon-kérhetőséggel párosul, mintha az egyes mozzanatok egymástól való elválasztására nem került volna sor.
A Kbt. 66. § (1) és (2) bekezdése egyértelművé teszi, hogy a gazdasági szereplőnek ajánlatát a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott tartalmi és formai követelményeknek megfelelően kell elkészíteni és benyújtani. Emellett az ajánlatnak tartalmaznia kell az ajánlattevő kifejezett nyilatkozatát az ajánlati/ajánlattételi felhívás feltételeire, a szerződés megkötésére, teljesítésére és az ellenszolgáltatásra vonatkozóan. A Kbt. 81. § (11) bekezdése szerint nyílt eljárásban az ajánlatkérő a felhívásban és a dokumentációban meghatározott feltételekhez, az ajánlattevő az ajánlatához az ajánlattételi határidő lejáratától kötve van (ajánlati kötöttség). A Kbt. 53. § (8)-(9) bekezdése értelmében az ajánlattevő ajánlatát az ajánlati kötöttség beálltáig vonhatja vissza. A perbeli, a Kbt. 112. § (1) bekezdés b) pontja szerinti eljárásban a Kbt. 114. § (2) bekezdése alapján a Kbt. 67. § (1) bekezdése szerinti nyilatkozatban az ajánlattevőnek arra kellett nyilatkozatot tennie, hogy az általa igazolni kívánt
alkalmassági feltételek teljesülnek, azoknak megfelel. E nyilatkozatához az ajánlattevő az ajánlattételi határidő lejártától kötve van, függetlenül attól, hogy részletes adatokat, igazolásokat nem kell a nyilatkozatának alátámasztásaként csatolnia. Ez egyben azt is kell jelentse, hogy az ajánlattevőnek abban az időben, amikor a nyilatkozatára nézve az ajánlati kötöttsége beáll, rendelkeznie kell a nyilatkozatát alátámasztó - adott esetben - az alkalmasságának igazolására alkalmas dokumentumokkal. Egyetértett a Fővárosi Törvényszék a felperessel abban, hogy nem lehet bizonytalansági tényező, vagy szerencseelem a nyilatkozatot alátámasztó dokumentum léte. A törvény nem teszi lehetővé biankó nyilatkozat megtételét, a gazdasági szereplő nem bízhat abban, hogy a bírálati folyamat későbbi szakaszában az alkalmassági követelmények teljesítését igazoló részletes adatok, igazolások birtokában lesz. A jogalkotói szándék az adminisztrációs terhek enyhítésére, a közbeszerzési eljárások elhúzódását eredményező,
feleslegesen nagy mennyiségű dokumentum kiváltása volt. A legkedvezőbbnek értékelt ajánlatot benyújtó ajánlattevő(k)nek azonban az előzetes vizsgálat és értékelés után az utólagos értékelés fázisában az adatokat, igazolásokat ténylegesen csatolnia kell. Az alkalmasság vizsgálatakor kétségtelenül arról kell az ajánlatkérőnek meggyőződnie, hogy az ajánlattevő a szerződés teljesítésére alkalmas lesz-e, ami időben nyilvánvaló módon egy későbbi időszakra, az eredményes közbeszerzési eljárás lezárultát követő időre esik. Az ajánlatot azonban a kiírási feltételek szerint, az ajánlattételi határidő lejártáig kell benyújtani, az érvényes ajánlathoz, az eredményes eljáráshoz fűződő érdek szabályozott keretek között biztosítja a felek részére a hiánypótlás, a felvilágosítás eszközét. Ahhoz, hogy a verseny tisztaságának, átláthatóságának követelménye teljesüljön, az eljárás résztvevői az ajánlati kötöttségükből fakadóan az ajánlat bármely elemének megváltoztatása csak jogszabályi felhatalmazásból eredhet. Téves az az
alperesi álláspont, hogy a referenciamunka igazolásban foglalt valamennyi feltételnek - jelen esetben az atlétikai pálya elkészültének, műszaki átadás-átvételének és hitelesítésének is - a referenciaigazolás bemutatására való felhívás kiadásának idejekor (2018. június 5-én) elegendő volt fennállnia. A Kbt. 69. § (9) bekezdése - amely az adatok utóbb bekövetkező változásának esetére tartalmaz szabályozást - sem támasztja alá ezt az alperesi vélekedést. Az eltérés ugyanis csak pozitív irányú eltérés lehet, amennyiben az ajánlat érvényes akkor is, ha a benyújtott igazolások eltérnek a korábbi nyilatkozatban feltüntetett adatoktól. Ami egyfelől azt jelenti, szó nincs arról, hogy éppen az eltérés eredményezné a nyilatkozatban foglaltak teljesítését, másfelől arra nézve tartalmaz szabályozást (korlátozást), hogy az eltérés kedvezőbb helyzetbe nem hozhatja az ajánlattevőt, az a rangsort nem befolyásolhatja.
A közbeszerzési eljárások gyorsítását, hatékony lefolytatását szolgáló lehetőség az alkalmassági követelményeknek való megfelelés igazolásának későbbi, az ajánlattételtől eltérő időpontban történő benyújtása. Ez azonban nem eredményezheti a felhívástól történő eltérést, különösen nem, ha azt senki nem támadta, és ahhoz az eljárás valamennyi résztvevője kötve van. A kiírás szerint az ajánlatkérő a felhívásban részletezett méretekkel, atlétikai versenyek rendezésére alkalmas, meghatározott számú pályasávval és műszaki paraméterekkel műszaki átadás-átvétellel rendelkező, megvalósult, a Magyar Atlétikai Szövetség vagy az IAAF által minősített pálya megépítését igazoló referenciamunkát várt el az ajánlattevőktől. Az ajánlattevő konzorcium az alkalmassági feltételeknek való megfelelésről nyilatkozott, az ajánlattételi határidő lejártakor azonban a nyilatkozat szerinti valamennyi feltétel nem teljesült.
A referencia pálya IAAF által kiállított minősítési bizonyítványa 2018. május 23-án - az ajánlattételre nyitva álló módosított határidő 2018. május 17-e - után került kiadásra. Ebből következően az ajánlattétel időpontjában a MAC Futópálya Konzorcium a referenciaként bejelentett pálya tekintetében nem rendelkezett az ajánlatkérő által elvárt, a referenciával szemben támasztott feltételek mindegyikével. Az ajánlatkérő által beszerzett nyilatkozatok (MAC Futópálya Konzorcium, IAAF, VIACOR Polymer Gmb.,) alapján megállapítható volt, hogy a referenciaként hivatkozott pálya 2015-ben épült, azt az IAAF minősítette. Az EPDM burkolat hibái miatt végzett, műszaki szempontból 2018. március 26-ra megvalósult felújítást követően ismét megkapta az IAAF minősítést 2018. május 23-án. Az alperesi érdekelt azon érvelése azonban nem fogadható el, hogy jelentősége a munka tényleges elvégzésének, a sikeres műszaki átadás-átvétellel történt befejezésnek volt, az azonban, hogy egy tőle független szerv a pálya hitelesítését mikor
végezte el, amely amúgy is hiteles volt, nem róható az ajánlattevő terhére. Nincs jelentősége annak, hogy a pálya korábban hitelesített volt, ugyanis a felújítási munkálatok ideje alatt a korábbi hitelesítés hatálya nem áll fenn, nyilvánvalóan nem lehet ezen időszakban a pályán a korábbi minősítésnek megfelelő versenyt megrendezni. A minősítés tekintetében kizárólag annak van relevanciája, hogy a minősítő a bizonyítványt mikor adja ki, annak ugyanis nincs visszaható hatálya. A referencia akkor fogadható el tehát, ha az elvárásként megfogalmazott valamennyi feltétel az ajánlattétel időpontjában (legkésőbb az ajánlati kötöttség beálltakor) fennállt. Helytállóan állapította meg a felperes a kifejtettek alapján, hogy a MAC Futópálya Konzorcium ajánlata - a fentiekben kifejtettek értelemében - az alkalmassági követelményeknek nem felelt meg és állapította meg az ajánlat érvénytelenségét.
Mindezekre tekintettel a bíróság a felperes keresetét megalapozottnak értékelte, ezért a Kp. 89. § (1) bekezdés a) pontja és 90. § (1) bekezdése alapján az alperes határozatát megváltoztatta, figyelemmel a Kbt. 172. § (1) bekezdésére is.
A felperes keresetében kérte az alperes kötelezését a - részére megfizetett 4 000 000 forint - bírság visszafizetésére, valamint az alperesi érdekelt kötelezését az igazgatási szolgáltatási díj címén részére megfizetett 300 000 forint visszafizetésére. Figyelemmel arra, hogy a felperes keresetének a bíróság helyt adott és az alperes határozatának megváltoztatása mellett a jogorvoslati kérelmet elutasította, a jogalap nélkül maradt - a felperes által megfizetett - bírság visszafizetéséről rendelkezett a Kp. 89. § (3) bekezdése alapján. Az alperes határozata alapján az alperest megillető, az alperesi érdekeltnek a felperes által megfizetett 300 000 forint igazgatási szolgáltatási díj összegének visszafizetéséről - miután a bíróság döntése alapján nem a felperes köteles az alperest megillető szolgáltatási díj viselésére - a bíróság a Kbt. 151. § (9) bekezdésének megfelelő alkalmazásával a rendelkező rész szerint határozott.
A pernyertes felperes perköltséget igényelt, amelyet a Kp. 35. § (1) bekezdése alapján alkalmazandó, a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Pp.) 81. § (1) és (5) bekezdése alapján, költségjegyzéken 100 000 (százezer) forintban számított fel. A felperesi képviselő előkészítő irataira, a tárgyalási részvételére és nyilatkozattételére figyelemmel a bíróság megállapította, hogy a felszámított perköltség nem eltúlzott, az elvégzett munkával arányban áll. Mindezekre figyelemmel a Pp. 82. § (3) bekezdése és a bírósági eljárásban megállapítható ügyvédi költségekről szóló 32/2003. (VIII.22.) IM rendelet 3. § (3) bekezdése alapján megállapított perköltség megfizetésére a Pp. 83. § (1) bekezdése értelmében a pervesztes alperest kötelezte.
Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 45/A. § (2) bekezdése folytán alkalmazandó, az Itv. 39. § (1) bekezdése és 42. § (1) bekezdés a) pontja szerint megállapított mértékű (240 000 forint), az Itv. 62. § (1) bekezdés h) pontja értelmében le nem rótt kereseti illetéket - az alperesnek az Itv. 5. § (1) bekezdés c) pontja alapján fennálló személyes illetékmentességére tekintettel - a Pp. 102. § (6) bekezdése alapján az állam viseli.
Az ítélet elleni fellebbezés lehetőségét a Kbt. 172. § (6) bekezdése biztosítja. A fellebbezés előterjesztésének határidejére, módjára vonatkozó tájékoztatás a Kp. 100. § (1) bekezdésén, továbbá a Kp. 27. § (1) bekezdésén és az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény 9. § (1) bekezdés a) pont aa) és ad) alpontján, valamint b) pontján alapul.
dr. Sára Katalin s.k. a tanács elnöke,
dr. Barsi-Fodor Bea s.k. bíró
dr. Bőke Katalin Erzsébet s.k. előadó bíró
A Kúria mint másodfokú bíróság ítélete
Az ügy száma: Kf .III.38.320/2019/5.
A felperes: Budapest Főváros Önkormányzata (1052 Budapest, Városház u. 9-11.)
A felperes képviselője: Mohai Ügyvédi Iroda (1024 Budapest, Lövőház u. 2-6., ügyintéző ügyvéd: dr. Mohai László)
Az alperes képviselője: Dr. Puskás Dóra Hildegard kamarai jogtanácsos
Az alperesi érdekelt: EVERLING Építő, Termelő és Szolgáltató Kft. (2117 Isaszeg, Aulich u. 3.)
Az alperesi érdekelt képviselője: Illés Levente Ügyvédi Iroda (1136 Budapest, Tátra u. 6. I/6/a., ügyintéző ügyvéd: dr. Illés Levente)
A fellebbezést benyújtó fél: az alperesi érdekelt és az alperes
A fellebbezés száma: 19. és 20.
Az elsőfokú bíróság neve, határozatának kelte és száma: Fővárosi Törvényszék 2019. szeptember 11-én kelt 103.K.700.065/2019/18. számú ítélete
A Kúria a Fővárosi Törvényszék 103.K.700.065/2019/18. számú ítéletét helybenhagyja. A fellebbezési illeték az állam terhén marad.
[1] A felperes, mint ajánlatkérő a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt. 113. § (1) bekezdése szerinti nyílt közbeszerzési eljárást indított „MAC atlétikai pálya felújítása vállalkozási szerződés keretében” tárgyban. A felhívás VI. pontja értelmében a nyertes ajánlattevő feladata a Magyar Atlétikai Szövetség által minősített pályaszerkezet készítése. A XIV.2. Műszaki, illetve szakmai alkalmasság Ml. pontjában előírta, hogy alkalmatlan az ajánlattevő, ha nem rendelkezik az eljárást megindító felhívás megküldésétől visszafelé számított 5 évben (hatvan hónapban), az előírásoknak és a szerződésnek megfelelően teljesített, a közbeszerzés tárgyára (minősített atlétikai sportpálya kivitelezésére, felújítására) vonatkozó, a Magyar Atlétikai Szövetség által hitelesített atlétikai pálya sikeres műszaki átadás-átvétellel befejezett referenciamunkával. A XXII. Egyéb információk 35. alpontjában rögzítette, hogy az Ml. Műszaki- szakmai alkalmassági minimumkövetelményben előírt Magyar
Atlétikai Szövetség által hitelesített feltétellel kapcsolatban egyenértékűként elfogadja a Nemzetközi Atlétikai Szövetség (a továbbiakban: IAAF) általi hitelesítést is.
[2] A módosított ajánlattételi határidőig, 2018. május 17. napjáig - mások mellett - az alperesi érdekelt és az ARHOS D.O.O. közös ajánlattevők, mint a MAC Futópálya Konzorcium (a továbbiakban: Konzorcium) is nyújtott be ajánlatot. A felperes különféle felhívásaira a Konzorcium csatolta a Viacor Polymer GmbH, által, 2018. június 18. napján kiállított referenciaigazolást, miszerint az ARHOS D.O.O. által épített atlétikai pályát az IAAF minősítette. A teljesítés ideje: 2018. február 1 - 2018. március 26.
[3] A felperes a Konzorciumot hirdette ki nyertes ajánlattevőként.
[4] Az egyik ajánlattevő által előterjesztett előzetes vitarendezési kérelmet követően a felperes felvilágosítás kérésére a Konzorcium úgy nyilatkozott, hogy a referenciaigazoláson feltüntetett teljesítési határidőig, azaz a 2018. március 26. előtti időszakban a minősítés még nem készült el, nem készülhetett el. Az IAAF az elkészült munkát minősítette, szükségszerűen a kivitelezés befejezését követően, 2018. április 28-án és 29-én végezték a méréseket, magát az igazolást 2018. május 23-án bocsátották ki. A minősítés azt jelenti, hogy a pálya már az elkészülte pillanatában megfelelt a feltételeknek, hiszen a minősítő a pálya március 26-ra kialakított állapota alapján végezte a minősítést.
[5] A Viacor Polymer GmbH. válasza szerint a bemutatott atlétikai pálya 2015. október-november hónapokban épült és felmérése után megkapta az IAAF 2. kategóriájú minősítést. A burkolat problémái miatt a pálya 2018. február-márciusban felújításra került és IAAF 2. kategóriájú minősítést kapott. A pálya tehát 2015. december 16-tól folyamatosan rendelkezett IAAF 2. kategóriájú minősítéssel, az új minősítés felváltotta a régit, a pályának a teljes időszak alatt volt érvényes IAAF minősítése.
[6] Az IAAF válaszában közölte, hogy a kitűzés, vonalazás 2018. április 22-27. között volt, a felmérést 2018. április 28-29. között végezték. A bizonyítvány kelte: 2018. május 23.
[7] Ezt követően a felperes az előzetes vitarendezési kérelemnek helyt adott, majd az eljárásról készült összegezést módosította, amely szerint az eljárás eredménytelen lett, a Konzorcium ajánlata pedig érvénytelen. Indokolása szerint a Konzorcium az ajánlati felhívás XIV.2. Ml. alkalmassági minimumkövetelménynek nem felel meg. Ez alapján ugyanis az eljárást megindító felhívás megküldésétől, azaz 2018. április 24. napjától visszafelé számított 5 évben kell a referenciamunkának hitelesítettnek lennie, a Konzorcium által becsatolt referenciaigazolásban szereplő munka IAAF általi hitelesítése viszont ezt követően, 2018. május 23-án történt meg.
[8] Az alperesi érdekelt jogorvoslati kérelmére eljárva hozott D.297/22/2018. számú határozatában az alperes megállapította, hogy a felperes megsértette a Kbt. 73. § (1) bekezdés d) pontjára figyelemmel a Kbt. 69. § (1) és (2) bekezdését, ezért megsemmisítette az eljárást lezáró döntést, valamint valamennyi ezt követően, a közbeszerzési eljárás során hozott ajánlatkérői döntést. A közbeszerzési eljárás folytatását ahhoz a feltételhez kötötte, hogy a felperes vizsgálja meg a Konzorcium referenciáját a felhívásban rögzített további szempontok mentén és csak ezt figyelembe véve állapítsa meg, hogy a Konzorcium ajánlata érvényes-e vagy sem.
[9] A felperes további felvilágosítást kért a Konzorciumtól, majd újabb összegezést készített, amely szerint az eljárás a Kbt. 75. § (2) bekezdés b) pontja alapján eredménytelen lett. A Konzorcium ajánlatát érvénytelennek nyilvánította, mert az ajánlattevő nem felel meg az ajánlati felhívás XIV.2. Ml. alkalmassági minimumkövetelményeknek. A közbeszerzés tárgya a pálya hitelesítése is, az az ajánlattevő feladata, a referenciaigazolásban szereplő munka IAAF általi hitelesítése azonban nem a felhívás megküldésétől visszafelé számított 5 éven belül történt meg. A referenciaigazolás azért sem megfelelő, mert az ARHOS D.O.O. nyilatkozata szerint ő az atlétikai pálya hitelesítésében nem vett részt, azt nem ő végezte.
[10] Az alperesi érdekelt által előterjesztett újabb jogorvoslati kérelemre eljárva az alperes a 2018. december 27. napján hozott D.391/10/2018. számú határozatában megállapította, hogy a felperes megsértette a Kbt. 73. § (1) bekezdés d) pontjára figyelemmel a Kbt. 69. § (1) és (2) bekezdését, ezért megsemmisítette az eljárást lezáró döntést, valamint valamennyi ezt követően, a közbeszerzési eljárás során hozott ajánlatkérői döntést, továbbá a felperessel szemben 4.000.000.- forint bírságot szabott ki.
[11] Indokolása szerint a hatályos Kbt. már nem az ajánlattétel időpontjában kéri a referencia bemutatását, hanem elegendő kizárólag akkor, ha az ajánlat az értékelési szempontok szerint a legkedvezőbb. A tényállási elemek megvizsgálását követően arra a megállapításra jutott, hogy a referenciamunka és annak hitelesítése 2018. június 5. napjára, vagyis akkorra készen volt, amikor a felperes a referencia bemutatására hívta fel. További megállapítása szerint a felperes a felhívásban nem írta elő, hogy a pálya hitelesítését a nyertesnek kellene elvégezni.
[12] A felperes eljárási- és anyagi jogi jogszabálysértésre hivatkozással keresetet terjesztett elő a jogerős határozat megváltoztatása és a jogorvoslati kérelem elutasítása iránt.
[13] Az elsőfokú bíróság ítéletével az alperes határozatát megváltoztatta és a jogorvoslati kérelmet elutasította.
[14] Indokolásában a 2014/24/EU Irányelvre (a továbbiakban: Irányelv) és a Kbt. 69. §-ára utalással leszögezte, hogy a Kbt. a bírálat folyamatát és az egyes eljárási cselekmények sorrendjét új alapokra helyezte. A Kbt. 114. § (2) bekezdése értelmében az egységes európai közbeszerzési dokumentum helyett az alkalmassági feltételek előzetes vizsgálata céljából az ajánlattevőnek nyilatkoznia kell arról, hogy az alkalmassági követelmények teljesülnek, de a teljesítésre vonatkozó részletes adatokat nem kell megadnia. A szabályozásból látható, hogy az alkalmassági követelmények fennállására és a kizáró okok fenn nem állására vonatkozó feltételek vizsgálatát illetően a nyilatkozati elv jelentősége növekedett meg. A Kbt. kógens előírásaiból következően a nyilatkozat - függetlenül attól, hogy az ahhoz kapcsolódó dokumentumok csatolására időben később és nem mindegyik ajánlattevő esetében kerül sor -az ajánlat része, ugyanolyan kötőerővel és számonkérhetőséggel párosul, mintha az egyes mozzanatok egymástól való
elválasztására nem került volna sor.
[15] A Kbt. 66. § (1) és (2) bekezdéseire, 81. § (11) bekezdésére, 53. § (8) és (9) bekezdéseire, valamint 112. § (1) bekezdés b) pontjára utalással hangsúlyozta, hogy nyilatkozatához az ajánlattevő az ajánlattételi határidő lejártától kötve van, függetlenül attól, hogy a részletes adatokat, igazolásokat nem kell a nyilatkozatának alátámasztásaként csatolnia. Ez egyben azt is jelenti, hogy az ajánlattevőnek az ajánlati kötöttség beálltakor rendelkeznie kell a nyilatkozatát alátámasztó dokumentumokkal.
[16] A jogalkotói szándék az adminisztrációs terhek enyhítése volt, ne kelljen feleslegesen a közbeszerzési eljárások elhúzódását eredményező, nagy mennyiségű dokumentumot kiváltani. A legkedvezőbbnek értékelt ajánlatot benyújtó ajánlattevőnek azonban az előzetes vizsgálat és értékelés után, az utólagos értékelés fázisában kell csatolnia ténylegesen az igazolásokat.
[17] Megjegyezte, hogy a Kbt. 69. § (9) bekezdése sem támasztja alá az alperesi vélekedést.
[18] Hangsúlyozta, hogy a felperes a felhívásban részletezettek szerint minősített pálya megépítését igazoló referenciamunkát várt el az ajánlattevőktől. A Konzorcium az alkalmassági feltételeknek való megfelelésről nyilatkozott, az ajánlattételi határidő lejártakor azonban a nyilatkozat szerinti valamennyi feltétel nem teljesült, az IAAF a módosított ajánlattételi határidőt követően, 2018. május 23. napján állította ki a minősítési bizonyítványt.
[19] Hangsúlyozta, hogy a minősítés tekintetében a minősítő bizonyítvány kiállításának napja bír relevanciával, annak nincs visszaható hatálya, így a pálya korábbi hitelesítésének sincs jelentősége.
[20] A Konzorcium ajánlata az alkalmassági követelményeknek nem felelt meg, ezért a felperes helytállóan állapította meg az ajánlat érvénytelenségét.
A fellebbezések és ellenkérelmek
[21] Az alperes fellebbezésében az elsőfokú ítélet megváltoztatását és a kereset elutasítását kérte. Állította, hogy az elsőfokú bíróság a helytállóan megállapított tényállásból helytelen következtetést vont le, ezzel megsértette a Kbt. 71. § (3) bekezdését, valamint 69. § (1), (4), (5) és (9) bekezdéseit.
[22] Előadta, hogy a felhívás XIV.2. Ml. pontja a referenciamunka elkészültének csak a kezdő időpontját adta meg, a végét nem. Ezek szerint az ajánlattételi határidőtől visszafelé számított 5 éven belül elkészült referenciamunkát kellett bemutatni, és a referenciamunka bemutatására való felhívás felperes általi kiadásakor, 2018. június 5. napján - a felek által nem vitatottan -kész volt a referenciamunka és annak hitelesítése, a referenciát a Konzorcium bemutatta, a szerződés teljesítésére való alkalmasságát tehát a felperes felé igazolta.
[23] A Kbt. 71. § (3) bekezdésére utalással előadta, hogy a jogalkotó kifejezetten pótolható, sőt módosítható hiánynak minősítette mind az alkalmassági nyilatkozatot, mind annak igazolását, hiszen lehetőség van annak utólagos, az ajánlati kötöttség nélküli módosítására, ha az ajánlatkérő szerint az igazolásban foglaltak nem felelnek meg az ajánlattételi felhívásban rögzített elvárásoknak. Szó sincs ebben a tekintetben a bíróság által leírt szigorú ajánlati kötöttségről.
[24] Megjegyezte, hogy a Kbt. 69. § (9) bekezdése irreleváns a jelen esetben.
[25] Az alperesi érdekelt fellebbezésében az elsőfokú ítélet megváltoztatását és a kereset elutasítását kérte.
[26] Álláspontja szerint - a hiánypótlás lehetőségére is figyelemmel - nem értelmezhető az ajánlati kötöttség beállta a Kbt. 69. § (4) bekezdése körében. A második körös felhívás célja ugyanis az, hogy a szerződés megkötése előtt az értékelési szempont szerinti legelőnyösebb ajánlatot nyújtó ajánlattevő igazolja a szerződés teljesítésére való alkalmasságát az ekkor benyújtott igazolással.
[27] Téves a Kbt. 69. § (9) bekezdésével kapcsolatos ítéleti fejtegetés is, az ugyanis csak a meghívásos eljárásra vonatkozik.
[28] Az Irányelv 58. cikke és 59. cikk (4) bekezdése szerint sem állhat be az ajánlati kötöttség az igazolások tartalma tekintetében, hiszen az ajánlatkérőnek a szerződés odaítélése előtt fel kell hívnia az ajánlattevőt naprakész, esetleg még módosításra is szoruló igazolások benyújtására.
[29] A felhívás XIV.2. Ml. pontjában foglaltakra utalással kifejtette, hogy teljesítésen csak az elvégzett munkát lehet érteni, tehát annak kezdő és befejező időpontja a releváns, nem pedig egy ajánlattevőtől független szerv által elvégzett hitelesítés. Az alkalmasság körében bemutatni kért pálya minősítésének idejére irányuló referencia-követelményt a felperes nem írta elő, ahogy annak igazolására kiállított tanúsítvány becsatolását sem. Megjegyezte, hogy a minősítés nem is tekinthető építési beruházásnak.
[30] Kifejtette, hogy a minősítés az elvégzett, átadás-átvétellel lezárt munkára vonatkozik, az szükségképpen az átadás-átvétel időpontjára visszaható hatállyal kerül megállapításra, hiszen arról szól a minősítés, hogy az elvégzett munka eredménye megfelel az atlétikai szervezet előírásainak. Az nem később válik alkalmassá a minősítés kritériumaira, hanem a befejezésének, azaz az átadás-átvétel időpontjával.
[31] Kiemelte, hogy a Kbt. 69. § (4) bekezdés szerinti felhíváskor a munka minősítése is rendelkezésre állt.
[32] A fellebbezésekkel szembeni ellenkérelmében a felperes az elsőfokú ítélet helybenhagyását indítványozta. Az ítéletben foglaltak megismétlése mellett hangsúlyozta, hogy az igazolások későbbi időpontban történő benyújtására vonatkozó lehetőség nem szünteti meg azt a követelményt, miszerint az alkalmasság minimumkövetelményeinek teljesülniük kell a felhívásban egyértelműen meghatározott zárt időintervallumon belül. Az alperes megpróbálja összemosni a közbeszerzési eljárási feltételek teljesítésének körében fennálló utólagos lehetőséget azzal, hogy magának az alkalmasságnak fenn kell állnia az ajánlattételi felhívás szerinti időpontban, amelynek utolsó napja az ajánlattételi felhívás megküldésének napja.
[33] A fellebbezésben hivatkozott igazolások benyújtásának időpontjára, illetve az azokban történő módosítási lehetőséget szabályozó Kbt. rendelkezéseknek nincs relevanciája abban a körben, hogy az ajánlattevőnek mikor kell az alkalmassági követelményeknek megfelelnie.
[34] Érvelése szerint a hitelesítés a teljesítés része, a hitelesítést megelőzően elvégzett munka pedig csak még egy nem minősített sportpálya felújítást jelent.
[35] A fellebbezések nem alaposak.
[36] A közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (a továbbiakban: Kp.) 108. § (1) bekezdéseire figyelemmel a másodfokú bíróság az ítéletet - a bizonyítás és a vizsgálat hivatalbóli elrendelésének körén kívül - csak a fellebbezések és a fellebbezési ellenkérelem keretei között vizsgálhatta.
[37] A Kúria szerint az elsőfokú bíróság a pontosan és törvényesen megállapított tényállásból helytálló jogi következtetést vont le.
[38] Az eljárt bíróság vizsgálta a közigazgatási eljárás teljes anyagát, a felek perbeli nyilatkozatait, beadványait, a bizonyítékokat a Kp. 78. § (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően egyenként és összességükben is értékelte. Ezekre figyelemmel helyesen tárta fel a jogvita elbírálásához szükséges tényállást, a vonatkozó jogszabályi rendelkezések megfelelő értelmezésével helytállóan jutott arra a következtetésre, hogy a kereset alapos.
[39] A törvényszék a keresetet minden vonatkozásában elemezte és elbírálta, a jogvita lényegét képező Kbt. rendelkezéseket helyállóan értelmezte, indokolása az iratoknak megfelelő, logikus, a bizonyítékok okszerű értékelésén alapuló érvelést tartalmaz. A kifejtett jogi álláspontot a Kúria teljes körűen osztja, azok megismétlése nélkül, a fellebbezésekre tekintettel az alábbiakat hangsúlyozza.
[40] A Kbt. 73. § (1) bekezdés d) pontja szerint az ajánlat érvénytelen, ha az ajánlattevő nem felel meg a szerződés teljesítéséhez szükséges alkalmassági követelményeknek, vagy nem igazolta megfelelően a körülményeknek való megfelelést.
[41] A Kbt. 66. § (1) és (2) bekezdései értelmében az ajánlatot a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott tartalmi és formai követelményeknek megfelelően kell elkészíteni és benyújtani, az ajánlatnak tartalmaznia kell az ajánlattevő kifejezett nyilatkozatát a felhívás feltételeire vonatkozóan. A 67. § (1) bekezdése kimondja, hogy a gazdasági szereplő ajánlatában köteles az alkalmassági követelményeknek való megfelelés tekintetében az egységes európai közbeszerzési dokumentumba foglalt nyilatkozatát benyújtani. A 81. § (11) bekezdése szerint az ajánlattevő az ajánlattételi határidő lejártától kötve van az ajánlatához.
[42] A Kbt. 69. § (4) bekezdése értelmében az eljárás eredményéről szóló döntés meghozatalát megelőzően az ajánlatkérő köteles az értékelési szempontokra figyelemmel legkedvezőbbnek tekinthető ajánlattevőt megfelelő határidő tűzésével felhívni az alkalmassági követelmények tekintetében a közbeszerzési dokumentumokban előírt igazolások benyújtására. A 114. § (2) bekezdése szerint a gazdasági szereplő az alkalmassági követelmények teljesítésére vonatkozó részletes adatokat tartalmazó, az eljárást megindító felhívásban előírt saját nyilatkozatait az alkalmassági követelmények tekintetében az eljárást megindító felhívásban előírt
igazolások benyújtására vonatkozó szabályok szerint, az ajánlatkérő 69. § szerinti felhívására köteles benyújtani.
[43] A vázolt szabályozásból kitűnik, hogy az ajánlat részét képezik az ajánlattevői nyilatkozatok, így a felhívás feltételeire vonatkozó, de az alkalmassági követelményeknek való megfelelés tekintetében benyújtott nyilatkozat is. Az ajánlati kötöttség ezért - amint azt az elsőfokú bíróság is helyesen rögzítette - e nyilatkozatok tekintetében is beáll az ajánlattételi határidő lejártától. Ezen nem változtat az, hogy az ajánlattevő az alkalmassági követelményeknek való megfelelésre vonatkozó nyilatkozatot alátámasztó igazolásokat az ajánlattételi határidő lejártát követően, az ajánlatkérő felhívására köteles csak becsatolni.
[44] Az elsőfokú bíróság azt is helyesen levezette, hogy az alkalmasság igazolásával kapcsolatos jogszabályi változások a közbeszerzési eljárások gyorsítását, a gazdasági szereplők adminisztrációs terheinek csökkentését célozzák. Az ajánlattevőknek már nem kell számos igazolást feleslegesen beszerezniük, elegendő az alkalmasságot csak akkor igazolni, ha az ajánlattevőnek reális esélye van a nyerésre.
[45] Ez a szabály nem jelentheti azonban azt, hogy az ajánlattevő bármilyen, akár pontatlan vagy nem teljesen valós nyilatkozatot is tehetne a felhívásban meghatározott alkalmassági követelmények tekintetében. Az ajánlattevő felelőssége, hogy a nyilatkozata valós legyen, annak tartalmát utóbb igazolni tudja. Az új szabály pusztán annyit jelent, hogy a nyerésre ténylegesen esélytelen ajánlattevőknek nem kell a nyilatkozataikat alátámasztó igazolásokat beszerezniük. Ettől még az ajánlattevőnek a felhívásban foglalt tartalmi és formai követelményeknek megfelelően kell az ajánlatát elkészítenie és benyújtania, azaz az alkalmassági követelményeknek az ajánlat benyújtásakor kell megfelelnie. Az ajánlattevői nyilatkozat nem arról szól, hogy ő majd egy későbbi, beláthatatlan, bizonytalan időpontban fog megfelelni a felhívásban előírt minimumkövetelménynek, hanem arról, hogy az ajánlattétel időpontjában megfelel az ajánlatkérő által meghatározott feltételeknek.
[46] Helyesen hivatkozott az érdekelt arra, hogy a Kbt. 69. § (4) bekezdése szerinti felhívás célja az, hogy a szerződés megkötése előtt az ajánlattevő igazolja a szerződés teljesítésére való alkalmasságát az ekkor benyújtott igazolásokkal. Azonban önmagában az, hogy az alkalmasság igazolását időben később, az ajánlati kötöttség beálltát követően kell benyújtani, nem jelenti azt, hogy magának az alkalmassági követelménynek való megfelelésnek is elegendő lenne csak később teljesülnie. Ez esetben értelmezhetetlenné válna az ajánlat részét képező ajánlattevői nyilatkozat.
[47] Az alperes és az érdekelt összemosta a Kbt. 69. § (4) bekezdésében és a 114. § (2) bekezdésében meghatározott igazolások benyújtására vonatkozó rendelkezéseket az alkalmassági követelményeknek való megfelelésre vonatkozó szabályokkal. Az ajánlattevői nyilatkozat egyfajta előzetes bizonyíték, amelyet a nyerésre esélyes ajánlattevőnek az eljárás eredményéről szóló döntést megelőzően igazolnia kell. Az utólagos igazolás követelménye nem lazít a 66-67. § szabályain, és nem tolja ki az ajánlati kötöttség beálltának időpontját az ajánlatkérő igazolás-csatolásra vonatkozó felhívása napjáig.
[48] Kétségtelen, hogy a Kbt. 69. § (4) bekezdése és 71. § (3) bekezdése szerint is lehetőség van az igazolások utólagos módosítására, ha az ajánlatkérő szerint a beérkező igazolás nem felel meg a felhívásban rögzített elvárásoknak. Ettől még az ajánlattevőnek a felhívásban meghatározott követelményeknek megfelelően kell az ajánlatát elkészítenie és benyújtania, abban kifejezetten nyilatkoznia kell a felhívás feltételeinek, illetve az alkalmassági követelményeknek való megfelelésről. E nyilatkozatokban az ajánlattevőnek nem azt kell kinyilvánítania, hogy akkor, amikor az ajánlatkérő őt erre a Kbt. 69. § (4) bekezdése szerint felhívja, majd meg fog felelni a felhívásban foglalt minimumkövetelményeknek, hanem azt kell kinyilvánítania, hogy már akkor, azaz a nyilatkozat megtételekor teljesíti az ajánlatkérő által meghatározott feltételeket.
[49] A hiánypótlás, illetve a módosítás lehetősége csupán arra az esetre vonatkozik, amikor a referenciaigazolás nem, vagy nem helyesen tartalmazza az ajánlatkérő által előírtakat. A referenciát adó ugyanis nem feltétlenül tudja pontosan, hogy milyen tartalmú igazolást kell az
ajánlattevőnek benyújtania, ezért előfordul, hogy az igazolás nem teljes körű, az nem foglalja magában az összes, ajánlatkérő által elvárt információt. A korrekciós lehetőség tehát csak az igazolással, de nem magával a referenciamunkával kapcsolatban áll fenn.
[50] A jogvita szempontjából még annak van jelentősége, hogy a felhívás VI. pontjában a felperes nem akármilyen pályaszerkezet készítését írta elő, hanem kifejezetten a Magyar Atlétikai Szövetség által - illetve a XXII.35. pontjának megfelelően az IAAF általi - minősített pályaszerkezet készítését várta el. Ehhez igazodott a IV.l.l.M.l. pontjában meghatározott alkalmassági feltétel is. Erre figyelemmel közömbös, hogy a kivitelezés mikor fejeződött be, mint ahogy az is, hogy miként alakult a hitelesítés folyamata. Az érdekelt által megjelölt hitelesítés 2018. május 23-án, vagyis az ezt igazoló bizonyítvány kiállításával történt meg, ez az az időpont, amely az alkalmassági minimumkövetelmény szempontjából releváns.
[51] Az előzőekből következően az érdekelt az ajánlattétel időpontjában nem rendelkezett a felperes által elvárt feltételekkel, így nem felelt meg a felhívás XIV.2.M.l. pontjában foglalt alkalmassági minimumkövetelménynek, ezért az ajánlata a Kbt. 73. § (1) bekezdés d) pontjára tekintettel érvénytelen. Az alperes - téves jogértelmezése következtében - helytelenül állapította meg a jogsértést a felperes terhén, ezért az elsőfokú bíróság a jogszabályoknak megfelelően változtatta meg a támadott határozatot és utasított el a jogorvoslati kérelmet.
[52] Az elsőfokú bíróság az ügy érdemét illetően helyesen foglalt állást, érvelése a Kbt. 69. § (9) bekezdésében foglaltaktól függetlenül is megfelelő.
[53] A kifejtettekre figyelemmel a Kúria az elsőfokú bíróság ítéletét a Kp. 109. § (1) bekezdése szerint helybenhagyta.
[54] Az ajánlat benyújtásakor kell az alkalmassági feltételeknek megfelelni függetlenül attól, hogy az erre vonatkozó igazolásokat az ajánlatkérő felhívására később kell majd csak benyújtani.
[55] Az alkalmasságra vonatkozó nyilatkozat az ajánlat része, ezért az ajánlattételi határidő lejártával e nyilatkozat tekintetében is beáll az ajánlati kötöttség.
[56] A Kúria a fellebbezést a Kp. 107. § (1) bekezdése szerint tárgyaláson kívül bírálta el.
[57] A végső soron pernyertes felperes a Kp. 35. § (1) bekezdése folytán alkalmazandó a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Pp.) 81. § (1) és (5) bekezdéseiben foglaltak ellenére perköltségét nem számította fel, ezért a Kúria a Pp. 82. § (1) bekezdése szerint a perköltség viseléséről nem rendelkezett.
[58] A Pp. 102. § (6) bekezdése értelmében - a teljes személyes illetékmentességben részesülő alperesre figyelemmel - a kereseti és a fellebbezési illeték az állam terhén marad.
[59] Az ítélet elleni felülvizsgálat lehetőségét a Kp. 116. § d) pontja zárja ki.

matches: Kúria bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria


text:
Vagylagos illetékesség a magánvádas eljárásban - Jogászvilág
Kezdőlap » Vagylagos illetékesség a magánvádas eljárásban
Magánvádas eljárásban a rendőrkapitányságon tett feljelentést úgy kell tekinteni, mint ha azt az illetékes bíróságon terjesztették volna elő. A vádló döntési lehetőségét megalapozó vagylagos illetékesség esetén a nyomozó hatóságnak nincs hatásköre eldönteni a ténylegesen eljáró bíróság illetékességét. Vagylagos illetékesség esetén az illetékesség a vád - magánvádas eljárásban a feljelentés - benyújtásával rögzül. Magánvádas eljárásban 2018. július 1. napját követően is van lehetőség arra, hogy a magánvádló a terhelt lakcíme vagy tényleges tartózkodási helye szerint illetékes bíróság előtt emeljen vádat –…
Magánvádas eljárásban a rendőrkapitányságon tett feljelentést úgy kell tekinteni, mint ha azt az illetékes bíróságon terjesztették volna elő. A vádló döntési lehetőségét megalapozó vagylagos illetékesség esetén a nyomozó hatóságnak nincs hatásköre eldönteni a ténylegesen eljáró bíróság illetékességét. Vagylagos illetékesség esetén az illetékesség a vád – magánvádas eljárásban a feljelentés – benyújtásával rögzül. Magánvádas eljárásban 2018. július 1. napját követően is van lehetőség arra, hogy a magánvádló a terhelt lakcíme vagy tényleges tartózkodási helye szerint illetékes bíróság előtt emeljen vádat – a Kúria eseti döntése.
Ami a tényállást illeti, a sértett (egyik házastárs) 2012. július 5-én feljelentést tett a terhelt (másik házastárs) ellen a B rendőrkapitányságon testi sértés vétsége miatt. Az ügyben B és V Járásbíróságra között illetékességi vita alakult ki. A terhelt B területén lakik, a cselekményt V területén követték el.
V Járásbíróság az illetékességgel kapcsolatos álláspontját arra alapította, hogy az eljárásra az a bíróság is illetékes, amelynek területén a terhelt lakik, ha az ügyész, a magánvádló vagy – ha e törvény másként nem rendelkezik – a pótmagánvádló ott emel vádat [régi Be. 17. § (3) bekezdés], ezért B Járásbíróság illetékes a magánvádas eljárás lefolytatására. Ezzel szemben B Járásbíróság szerint az illetékességet az elkövetés helye határozza meg [új Be. 21. § (1) bekezdés], ezért V Járásbíróság illetékes a magánvádas eljárás lefolytatására
A sorozatos áttételeket követően végül V Járásbíróság folytatta le a pótmagánvádas eljárást és mondta ki a vádlott bűnösségét testi sértés bűntettének kísérletében.
A másodfokon eljárt V Törvényszék az elsőfokú bíróság ítéletét hatályon kívül helyezte és az elsőfokú bíróságot új eljárás lefolytatására utasította. Az indokolás szerint B Járásbíróság a jogvesztő határidő eltelte után törvénysértően hívta fel a sértettet a pótmagánvádlókénti fellépés lehetőségére, ugyanakkor magánvádas eljárás keretében módja lett volna az eljárást lefolytatni, hiszen a bíróság illetékességét az alapozta meg, hogy a magánvádló ott emelt vádat és a magánvádas eljárás a B Járásbíróságon folyt. Mindezek hatására V Járásbíróság végzésében illetékessége hiányát állapította meg és az ügyet áttette a B Járásbírósághoz. B Járásbíróság azonban 2019. március 7-én kelt végzésével illetékességének hiányát állapította meg és az iratokat az eljáró bíróság kijelölése céljából a Kúriára felterjesztette.
A Kúria V Járásbíróság álláspontját tekintette törvényesnek és megalapozottnak. A Kúria kiemelte, hogy a feljelentés megtétele idején hatályos Be. értelmében, ha a Be. eltérően nem rendelkezik, az eljárásra az a bíróság illetékes, amelynek területén a bűncselekményt elkövették. Emellett az eljárásra az a bíróság is illetékes, amelynek területén a terhelt lakik, ha az ügyészség, a magánvádló, vagy – ha a törvény másképp nem rendelkezik – a pótmagánvádló ott emel vádat. A feljelentő a feljelentését a terhelt lakóhelye szerint illetékes rendőrkapitányságon tette meg, azonban az egyúttal a vádemelés helyének felelt meg. Hangsúlyozta, hogy a vádemelés helyének megállapítása szempontjából nincs annak jelentősége, hogy a Rendőr-főkapitányság a feljelentést, azaz a vádat nem az eljárásra illetékes B Bíróságra, hanem V Járásbíróságra küldte meg azzal az indokolással, hogy az elkövetés helye szerint az eljárás lefolytatására a V Járásbíróság is illetékes. Nem a rendőrség joga eldönteni – a vádló döntési lehetőségét megalapozó vagylagos illetékesség esetén – a ténylegesen eljáró bíróság illetékességét.
Amennyiben a magánvádló a terhelt lakóhelye szerint illetékes bíróság előtt kívánja az eljárás lefolytatását, ez a bíróság illetékesség okából nem teheti át az ügyet az elkövetés helye szerinti bírósághoz. A magánvádlónak a terhelt lakóhelye szerint illetékes bírósághoz benyújtott feljelentése megalapozza ennek a bíróságnak az illetékességét, az ügyet ez a bíróság nem teheti át az elkövetés helye szerinti bírósághoz.
A Kúria nyomatékosította, hogy a magánvád emelésével a vagylagos illetékesség, azaz a terhelt lakóhelye szerinti illetékesség rögzült. Ha a magánvádló a vádat az elkövetés helye szerint illetékes nyomozó hatósághoz vagy bírósághoz nyújtotta volna be, az általános illetékesség rögzülése folytán nem lett volna lehetősége a vagylagos illetékességi szabályra figyelemmel a terhelt lakóhelye szerinti bírósághoz történő áttételre, csakúgy, mint az ügyész által a bíróságon emelt közvád esetén. Mind a két illetékességi ok esetén ugyanis a vád (magánvádas eljárás esetén a feljelentés) benyújtásával az illetékesség rögzül.
Hasonló szabályokat tartalmaz az új Be. is, amiker az eljárás megismétlésének időpontja miatt már alkalmazni kell. A 21. § (1) bekezdés rögzíti, hogy ha a Be. eltérően nem rendelkezik, az eljárásra az a bíróság illetékes, amelynek az illetékességi területén a bűncselekményt elkövették. Ugyanakkor az eljárásra az a bíróság is illetékes, amelynek az illetékességi területén a) a terhelt, vagy b) a sértett lakcíme vagy tényleges tartózkodási helye található, ha az ügyészség ott emel vádat. A magánvádas eljárás során a magánvádló feljelentése esetén a sértett lakcíme vagy tényleges tartózkodási helye fordulat nem alkalmazható.
A régi Be. alapján a magánvádlót a sértett jogain kívül a vád képviseletével járó jogok illették meg. Az új Be. ehhez hasonlóan úgy fogalmaz, hogy a magánvádlót a sértett jogain kívül a vád képviseletével járó jogok illetik meg az általa emelt vád tekintetében. Tehát mind a vádemeléskor, mind a jelenleg hatályos Be. lehetővé teszi vagylagos illetékesség alkalmazását, vagyis azt, hogy a magánvádló maga dönthesse el, hogy a törvényi keretek között melyik bíróság járjon el. A magánvádas eljárásban tehát a jogalkotó továbbra is fenntartotta a vagylagos illetékesség lehetőségét, amely alapján a magánvádló megválaszthatja, hogy az elkövetés helye vagy a terhelt lakóhelye szerint illetékes bíróság előtt terjeszti elő a vádat.
Abból a tényből, hogy a sértett és a terhelt lakóhelye azonos és a magánvádló az ennek megfelelő illetékességgel rendelkező rendőrkapitányság előtt tette a feljelentést, egyértelműen következik, hogy az illetékességet a régi Be. 17. § (3) bekezdésére alapította, amely az új Be. 21. § (3) bekezdés a) pontja szerint továbbra is joghatályos. Mindezek alapján a Kúria megállapította, hogy a megismételt eljárás lefolytatására az illetékesség vádemeléskor történő rögzülése folytán a vádemelés helye szerinti, azaz a B Járásbíróság illetékes.
Az ismertetett döntés (Kúria Bkk. I. 941/2019.) a Kúriai Döntések 2020/1. számában 7. szám alatt jelent meg.
Releváns jogszabályhely: Be. 21. § (1) és (3) bekezdés a) pont, 379. § (3) bekezdés, 762. § (3) bekezdés, 765. § (2) és (3) bekezdés.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria


text:
Népszava Puccsrészvétellel vádolt újságírók büntetését enyhítették Törökországban
Puccsrészvétellel vádolt újságírók büntetését enyhítették Törökországban
2019.07.05. 18:41
Újságíró-aktivista , kezében elítélt pályatársa, Ahmet Altan fényképével az isztambuli bíróság épülete előtt
Fotó: Ozan Kose / AFP or licensors
Volt közülük, akit kódolt üzenetnek gondolt mondatok miatt ítéltek életfogytiglani börtönre.
Hatályon kívül helyezte pénteken a török legfelsőbb bíróság azokat a súlyosbított életfogytiglani börtönbüntetésről szóló ítéleteket, amelyeket még 2018 februárjában szabtak ki három neves török újságíróra, miután a vád szerint előre tudtak a 2016. július 15-ei puccskísérletről, és hatalomátvételre szólítottak fel - közölte az Anadolu török állami hírügynökség.
A bíróság pénteken azt is kimondta, hogy Ahmet Altan és Nazli Ilicak nem az alkotmány megsértése vádpontjában, hanem abban vétkes, hogy tudatosan segítséget nyújtott a nemzetközi gülenista hálózatnak, amelyet a török vezetés a 2016-os puccskísérlet felelősének tart. Ez a bűncselekmény enyhébb börtönbüntetést von majd maga után, idézi a beszámolót az MTI. A legfelsőbb bíróság Ahmet Altan fivérét, Mehmet Altant elegendő, valamint hitelt érdemlő bizonyíték hiányában felmentette. A vonatkozó pernek még további három vádlottja volt, egy televíziós bemondó, egy grafikus és egy értékesítő. Őket annak idején szintén az alkotmányos rend megdöntésének kísérletében találták bűnösnek, amit a legfelsőbb bíróság most fegyveres terrorszervezeti tagságra változtatott. A legfelsőbb bíróság ugyanakkor elutasította a szabadlábra helyezést célzó kérelmeket. Mehmet Altant tavaly nyáron az alkotmánybíróság egy döntése alapján már szabadon engedték. A gülenista mozgalom vezetője, az Amerikában élő, török származású Fethullah Gülen muzulmán hitszónok tagadja, hogy bármi köze lett volna a történtekhez. Ankara a hálózatot a hatalomátvételi incidenst követően fegyveres terrorszervezetnek nyilvánította. Ilicak és az Altan testvérek a július 15-ei puccskísérlet előtti napon egy közös televíziós műsorban állítólag "kódolt" üzeneteket küldtek a nézőknek, a bíróság utalásokat tettek a küszöbönálló puccskísérletre. Ilicak a Can Erzincan TV adásában akkor például úgy fogalmazott:
"kivezetjük Törökországot ebből a sötétségből. [...] Ha mindannyian csendben ülünk és tehetetlennek érezzük magunkat, akkor nem érhetjük el a célt."
Ezért a pár mondatért ítélték életfogytiglanra. A három neves újságírót nem sokkal a puccskísérlet után letartóztatták. A 75 éves Nazli Ilicakot 2013-ban éppen azért bocsátották el a Sabah című legfőbb kormányközeli napilaptól, mert bírálta a korrupciós botrányban érintett minisztereket. Az újságírónő a Sabah mellett a Hürriyet, a Yeni Safak, a Takvim és a Bugün című napilapok munkatársa is volt. A 66 éves Mehmet Altan publicista, egyetemi oktató és több politikai témájú könyv szerzője. Testvére, a 69 éves Ahmet Altan regényíró, valamint volt alapítója és főszerkesztője a Taraf című betiltott ellenzéki napilapnak. A hatalomátvételi kísérlet után újságírókra először Ilicak és az Altan fivérek esetében róttak ki súlyosbított életfogytiglani szabadságvesztést. Túlnyomó többségében katonák kapják ezt a büntetést, amely egy sor korlátozás révén tovább nehezíti a rab sorsát.
Törökország gülenisták börtön ellenzéki lapok
2019.07.05. 18:11
Jean-François Bohnert a legesélyesebb jelölt a francia Nemzeti Pénzügyi Ügyészség élére, adta hírül pénteken a TV5 Monde. A francia televízió bejelentését azonnal felkapta a román Mediafax hírügynökség, hiszen, ha Bohnert megválasztják a francia korrupcióellenes szerv vezetőjének, akkor az európai főügyészi tisztség egyetlen várományosa a román Laura Codruta Kövesi marad. Amint arról a Népszava is beszámolt, az állam- és kormányfőket tömörítő Európai Tanács jelöltje az európai főügyészi tisztségre Jean-Francois Bohnert, Reims jelenlegi főügyészét, míg az Európai Parlament a román Korrupcióellenes Ügyészség korábbi sztár főügyészét, Laura Codruta Kövesit támogatja. A két intézmény közötti többszörös egyeztetés ellenére sem sikerült közös nevezőre jutni a leendő EU-főügyész személyét illetően. Az új uniós tisztségviselők megválasztása fényében azonban a francia jelölt hazai kinevezése új értelmet nyer. Jean-Claude Juncker utódának kiválasztása nyomán keletkezett politikai vihar egyik okozója egyértelműen Emmanuel Macron francia államfő, aki kezdettől fogva ellenezte a Spitzenkandidat rendszert. Manfred Weber a Néppárt csúcsjelöltje maga is úgy nyilatkozott, hogy a Macron-Orbán tengelynek köszönhetően esett el az Európai Bizottság (EB) vezetésétől. Miután végül a néppárti Ursula van der Leyen német hadügyminiszter lett a kompromisszumos EB-elnökjelölt, mind a francia államfő, mind a Frans Timmermans jogállamiságért felelős jelenlegi alelnök megválasztását hevesen ellenző visegrádiak és más kelet-közép-európaiak elfogadható jelöltnek nevezték a német politikust, utóbbiak saját győzelmükként is ünnepelték, de egyre többen emeltek szót azért, hogy az EU nyugati keménymagja minden fontos tisztséget elvitt, perifériára szorítva a később csatlakozott országokat. A francia jelölt esetleges kivonásával az európai főügyészségért folyó versenyből, azonban régiónk is megkaphatja az egyik fontos tisztséget. Bár nem valószínű, hogy mindenki örülne ennek, Kövesi nem népszerű jelölt a korrupcióval küszködő kelet-európai országok - a lakosság által - korruptnak tartott vezetői szemében. Az Európai Ügyészség legkésőbb 2021 elején kezdi meg működését. Azzal a céllal hozzák létre, hogy eljárjon az EU pénzügyi érdekeit sértő bűncselekményekkel szemben. Egyelőre 22 tagállam csatlakozott, Magyarország viszont nem, ennek ellenére az Orbán-kormány egyértelművé tette, nem támogatná Kövesit. Amennyiben a francia jelölt hazai kinevezésével a román volt főügyész ölébe hull a tisztség, az egyértelmű üzenet lesz minden olyan tagállam számára, amelynek vezetői politikusait uniós források hűtlen kezelésével vádolnak, köztük a Webert vagy Timmermanst leginkább elutasító Magyarországnak, Romániának, Bulgáriának. Pénteken Jean-Claude Juncker is úgy nyilatkozott, átláthatatlan volt Leyer jelölési folyamata, ő pedig biztos abban, hogy nem ő volt az utolsó csúcsjelölt, aki az EB-tisztséget elnyerhette.
Európai Unió európai főügyész Laura Codruța Kövesi
Eltörölték a Kövesi ellen elrendelt hatósági felügyeletetSzázak vonultak utcára Bukarestben, a meggyanúsított Laura Codruța Kövesi mellett tüntettekKorrupció után nyomozott, most felügyelet alá helyezhették Laura Codruța KövesitHatósági felügyelet alá helyezték Romániában az európai főügyészi posztra esélyes Laura Codruta KövesitKövesit jelölte európai főügyésznek az Európai ParlamentSajátjai buktatják el a román sztárügyészt
Újabb menekülthajók tartanak Olaszország felé, Salvini látni sem akarja őket
2019.07.05. 14:48
Fotó: Christian Marquardt / Christian Marquardt/NurPhoto
Terhes nők, gyerekek is vannak a Líbiából érkező, vízből mentett menekültek között, az olasz belügyminiszter már most megtiltotta nekik a kikötést.
A Mediterranea Saving Humans nevű olasz és a Sea-Eye német civil szervezet hajója is Olaszország felé tart, fedélzetükön a Líbia partjainál bajba jutott és felvett migránsokkal. Matteo Salvini pedig ismételten nemet mondott a menekülteket mentő hajók olaszországi kikötésére – írja az MTI. A Mediterranea Saving Humans által üzemeltetett Alex nevű motoros vitorlás hajó péntek hajnalban már Lampedusától 12 mérföldre, a nemzetközi és az olasz felségvizek határán járt. 54 személyt vett fedélzetére a Líbiához tartozó kutatási és mentési tengeri övezetben, még mielőtt a líbiai parti őrség a helyszínre ért volna.
A csoportban 11 nő, köztük négy terhes asszony, valamint 4 kiskorú is van. Korábban Málta jelezte, hogy hajlandó engedélyezni az Alex kikötését La Vallettában, és befogadja a migránsokat, ha Olaszország ugyanennyi, korábban érkezett migránst átvesz a szigetországtól. Matteo Salvini olasz belügyminiszter péntekre virradó éjszaka az olasz védelmi és közlekedési miniszterrel közösen elrendelte a civil hajó kitiltását olasz felségvizekről. Salvini közösségi oldalon tett bejegyzése szerint a Mediterranea Saving Humans nemet mondott a Máltán való kikötésre, és inkább a dél-olaszországi Lampedusa szigete felé vette útját. Az olasz belügyminiszter, miniszterelnök-helyettes hihetetlennek nevezte, hogy a hajó elutasította a kikötést a biztonságos Máltán.
Fotó: MIGUEL MEDINA / AFP or licensors
„Ha nem mennek Máltára, ez egy újabb engedetlenség, erőszak és kalózkodás bizonyítéka: én nem adom fel!” - írta Matteo Salvini. Májusban a Mediterranea Saving Humans 40 embert vitt Lampedusára, akkor az olasz hatóságok lefoglalták a szervezet Mare Jonio nevű hajóját. A fenti, idén alakult olasz szervezet szóvivője, Luca Casarini úgy reagált: nem gondolják magukat kalózoknak, mivel "ez nem egy film, az emberek életével folyik a játék, Salvini lelkiismeretét több ezer halott terheli". Az Alexet egy spanyol civil szervezet, az Open Arms egyik hajója kíséri. Ezzel egy időben a német Sea-Eye Alan Kurdi nevű hajója 65 fős csoportot vett a fedélzetére líbiai vizeken, és szintén elindult Málta vagy Olaszország irányába. Luigi Di Maio a vezető olasz kormánypárt, az Öt Csillag Mozgalom (M5S) elnöke kijelentette, hogy miközben a "líbiai parti őrség mentést folytat, az civil szervezetek szembeszállnak az olasz kormánnyal". Luigi Di Maio úgy vélte, hogy ezek a csoportok "show-műsort visznek színre politikai számításból".
Salvini és Di Maio arra nem tért ki, hogy Líbiában éppen polgárháború zajlik, Tripoliban pedig egy menekülttábort bombázott Halifa Haftar tábornok fővárost ostromló serege Jelen állás szerint 53 ember vesztette életét - köztük hatan gyerekek -, a sérültek száma mintegy 130 lehet.
A menekültek helyben tartásáért megfizetett líbiai őrök hozzáállásáról pedig mindent elmond, hogy
mikor a lakók megpróbáltak elmenekülni a repülők második hulláma elől, az ENSZ szerint a menekülttábor őrei tüzet nyitottak rájuk.
Matteo Salvini menekülthajó Olaszország Málta

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Visszaköltözik régi otthonába a Kúria | Magyar Idők	Visszaköltözik régi otthonába a Kúria | Magyar Idők
A cikk emailben történő elküldéséhez kattintson ide, vagy másolja le és küldje el ezt a linket: http://magyaridok.hu/belfold/visszakoltozik-regi-otthonaba-kuria-2210092/
2017. szeptember 14. csütörtök 13:54
Visszaköltözik régi otthonába a Kúria
A Kossuth tér rekonstrukciójának következő lépéseként a Steindl Imre-program keretében felújítják az Igazságügyi palotát. Erről írt alá tegnap közös szándéknyilatkozatot a Kúria, a Legfőbb Ügyészség és az Országos Bírósági Hivatal vezetője. A megállapodás értelmében közösen képviselik egymás érdekeit a rekonstrukció során.
A projekt megvalósulása után a Kúria visszaköltözhet a Kossuth téri épületbe, amely most a Néprajzi Múzeumnak ad otthont. A Kúria elnöke az aláírást követően azt mondta: korábban elképzelhetetlennek gondolta, hogy a legfőbb bírói fórum fél évszázad után visszakerülhet az eredeti helyére, amelyet 1949-ben a kommunista diktatúra megszüntetett.
Polt Péter legfőbb ügyész kiemelte, hogy az elképzelés legfontosabb szereplője a magyar kormány: 2012-ben Orbán Viktor miniszterelnök ígéretet tett arra, hogy a Kúria vissza fog költözni a Kossuth térre. Az Országos Bírósági Hivatal elnöke azt mondta: az Igazságügyi palota visszanyerheti eredeti szerepét a nemzet főterén.
Címkék: kúrialegfőbb ügyészségOrszágos Bírósági Hivatalpolt péter

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Egyhangúlag támogatja a parlamenti bizottság a módosítást
Az Országgyűlés számvevőszéki és költségvetési bizottsága egyhangúlag támogatta a közbeszerzési törvény módosítási javaslatát, és általános vitára javasolta. A javaslat a többi között megkönnyítené az úgynevezett nullás adóigazolás megszerzését. A tavaly módosított közbeszerzési törvény – ez év július 1-jei hatállyal – változtatott a kifizetések rendjén. E szerint a közbeszerzésen nyertes fővállalkozó és annak alvállalkozói a 200 ezer forint feletti számlák ellenértékéhez csak akkor juthatnak hozzá, ha nullás adóigazolást mutatnak fel a kifizetőnek. A jelenlegi gazdasági helyzetben a cégek önhibájukon kívül is felhalmozhatnak adótartozást, ezért a nullás igazolást nem július 1-étől, hanem csak a jövő év elejétől kell bemutatni – tájékoztatott a módosítást előterjesztő Szatmári Kristóf képviselő. Az ülésen előterjesztették a költségvetést módosító javaslatot is, amelyet a bizottság a kormánypártok és néhány ellenzéki képviselő támogatásával, 21 igen, 3 tartózkodással általános vitára szintén alkalmasnak talált.
Megkezdődött a közbeszerzési törvény átalakítása
A Közbeszerzések Tanácsa kezdeményezte a közbeszerzési törvény módosításának előkészítését célzó műhelymunkát, mert állásfoglalása szerint indokolt az átalakítása, újraszabályozása. Szakértők szerint is megérett a helyzet a 2004 óta harminc alkalommal módosított szabályok korrekciójára. Egy évvel ezelőtt ugyan hatályba lépett az átalakított közbeszerzési kódex, de már egy év távlatából is megállapítható, hogy sok szempontból nem felel meg a hozzá fűzött várakozásoknak. Sok gyakorlati probléma merül fel például az alvállalkozó és erőforrást nyújtó szervezetek értelmezésében. A közbeszerzési eljárások keretében az ajánlattevők figyelembe vehetik ugyan más szervezetek erőforrásait is, de az alkalmassági vizsgálat során ez csak akkor lehetséges, ha az ajánlattevő többségi befolyást gyakorol az erőforrást nyújtó szervezet felett. Gyakran ellehetetleníti az eljárás sikerét az a szabály is, hogy az ajánlatkérőnek kötelezően eredménytelennek kell nyilvánítania az eljárást, ha több ajánlatot nyújtottak be, de közöttük csak egy az érvényes. Gyakorlatilag a hibát elkövetők, vagy alkalmatlan ajánlattevők miatt a vétlen cég esik el a megbízástól. A szakértők pontosabb megfogalmazást tartanak szükségesnek a kirívóan alacsony összegű ajánlat fogalmának meghatározásánál is.
M3: jogorvoslati akadályok
Harmadszor hirdetett eredményt a Nemzeti Infrastruktúra (NIF) Zrt. az M3-as autópálya két szakaszára kiírt közbeszerzési eljárásában. Mindkét szakasz esetében ismét jogorvoslati kérelmet nyújtott be az egyik vesztes pályázó. A NIF június 7-én hirdette ki harmadszorra nyertesnek a C-S-K-K 2009 konzorciumot, az eljárást lezáró döntéssel szemben azonban a Vegyépszer Zrt. ismét jogorvoslati kérelmet nyújtott be. Újra a korábban már elbírált kérelmi elemekre hivatkozik, s ezt most egy újabb elemmel egészítette ki. A NIF álláspontja szerint ez az új elem is „teljességgel megalapozatlan”. A társaság felhívta a figyelmet arra, hogy a közbeszerzési eljárás tárgya egy európai forrásokból finanszírozott, kiemelkedő jelentőségű beruházás, amelynek megvalósítása a közbeszerzési eljáráshoz kapcsolódó folyamatos jogorvoslati eljárások miatt veszélybe került. Megítélésük szerint a hazai közbeszerzési szervezet rendszere nem tudja megakadályozni azokat az ajánlattevői visszaéléseket, amelyek a projekt megindítását gátolják. A NIF levélben fordult a Közbeszerzések Tanácsa elnökéhez, közreműködését kérve annak érdekében, hogy a szerződéskötésre mielőbb sor kerülhessen.
Bírósági ítélet: a jegyzék közérdekű adat
A Fővárosi Bíróság nem jogerős ítéletében kötelezte az Alkotmányvédelmi Hivatalt (volt Nemzetbiztonsági Hivatalt), hogy 15 napon belül hozza nyilvánosságra azoknak a cégeknek a listáját, amelyek részt vehetnek a nemzetbiztonsággal kapcsolatos, közbeszerzési törvény hatálya alól kivont beszerzésekben. Az ítélet indoklásában a bíróság két kérdéskört vizsgált: közérdekű adatról van-e szó, illetve milyen következtetéseket lehet levonni a nyilvánosságra hozott jegyzék alapján. Megállapította: közérdekű adatról van szó, és a közpénz felhasználásáról szóló tájékoztatás közérdekűnek minősül. A bíróság egyidejűleg úgy ítélte meg, nem lehet nemzetbiztonsági érdekekre hivatkozva megtagadni a jegyzék nyilvánosságra hozatalát. Az ügyben a Transparency International Magyarország kérte a bíróság állásfoglalását.
A közpénzek felhasználásának átláthatóságát szabályozó és a verseny tisztaságát biztosító közbeszerzési törvény hatálya alóli kivételt jelent a nemzetbiztonsággal kapcsolatos beszerzések esete, amelyet a 143/2004 (IV. 29.) Kormányrendelet szabályoz. Ezekben a beszerzésekben csak azok a cégek vehetnek részt, amelyek szerepelnek az illetékes nemzetbiztonsági szolgálat jegyzékében. A jegyzékbe való bekerülésről – a haditechnikai eszközök beszerzésén kívül – az Alkotmányvédelmi Hivatal dönt
Vizsgálat az oltóanyag-közbeszerzésről
Vizsgálatot indít a nemzetgazdasági miniszter, hogy kiderüljön: valóban saját magát bízta-e meg az Omninvest Kutató, Fejlesztő és Kereskedelmi Kft. a H1N1 influenzajárvány elleni oltóanyag kifejlesztésével. A magyar kormány 2010 elején az Egészségügyi Világszervezet (WHO) elvárásainak megfelelően arról döntött, hogy Magyarországot az új influenza elleni vakcina kutatási és gyártási központjává teszi. A döntés után az NKTH a jogszabályoknak megfelelően közbeszerzési eljárást írt ki, amire egyedül a projektre alakult Omninvest Development jelentkezett. A hárommilliárd forint összköltségű programba a magyar állam kétmilliárd forinttal szállt be, míg a kutatócégre egymilliárd forint előteremtése hárult. Egyes információk szerint az Omninvest Development a kutatások elvégzésére közbeszerzési eljárást írt ki, amelynek győztese az Omninvest Kutató, Fejlesztő és Kereskedelmi Kft. lett. A hatályos törvények és jogszabályok viszont úgy rendelkeznek, hogy a szolgáltatást csak egy független vállalkozástól lehet „megvásárolni”. Az ügyben egyébként a nemzetgazdasági miniszter mellett az Európai Bizottság versenyjogi főigazgatósága is vizsgálatot folytat.
Jogerős ítélet az M7-es tenderéről
Évek óta tartó jogvita zárult le az M7-es autópálya egyik szakaszának közbeszerzésével kapcsolatosan. A Fővárosi Bíróság jogerős ítélete kimondta: az ajánlatkérő Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő (NIF) Zrt. helyesen járt el, amikor a PVT-M7 Konzorcium ajánlatát hirdette ki győztesnek az M7-es Balatonkeresztúr és Nagykanizsa közötti szakaszának közbeszerzésén. Ezzel pont került a 2006-ban meghirdetett autópálya-tender végére. A bíróság szerint a NIF korábbi döntése megalapozott volt, mivel a legelőnyösebb pályázatot választotta győztesnek, és az eljárás során több ajánlatot érvénytelennek nyilvánított. Előzmény: a vesztesek megtámadták az eredményt a Közbeszerzési Döntőbizottságnál, amely határozatában elmarasztalta az ajánlatkérő infrastruktúra-fejlesztőt. A NIF a Fővárosi Bírósághoz fordult, amely megállapította: a kiírónak a szóban forgó ajánlat érvénytelenségével kapcsolatos álláspontja jogi és műszaki szempontból megalapozott volt.
Felfüggesztettek két pályázatot
A Nemzeti Fejlesztési Ügynökség (NFÜ) határozatlan időre felfüggesztette a Környezet és Energia Operatív Programban (KEOP) az épületenergetikai fejlesztésekre, valamint a megújuló energiaforrással kombinált épületenergetikai fejlesztésekre kiírt pályázatokat 2010. június 30-i hatállyal. A konstrukciót 2009 márciusában hirdették meg, és a keret erejéig, visszavonásig lehetett rájuk pályázni. A Nemzeti Fejlesztési Minisztérium arról tájékoztatott, hogy a két konstrukció közös keretösszeggel rendelkezett, így a pályázat meghirdetésekor a támogatásra rendelkezésre álló keretösszeg a két konstrukciónál a 2009–2010. évekre összesen hatmilliárd forint volt. A nagy érdeklődésre való tekintettel a 2007–2013-ig terjedő hétéves keretet az idén májusban felszabadították, így a rendelkezésre álló összeg 38 milliárd forintra emelkedett. Ám még ez is kevésnek bizonyult, ez év júniusában a támogatási igények összege ugyanis már meghaladta a 47 milliárd forintot. Ezért kellett határozatlan időre felfüggeszteni a két pályázatot.
OTP-tender: harmadszor
Másodszor is eredménytelen lett a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (PSZÁF) által az OPTP Bank nem EU-n belüli, külföldi leányvállalatainak könyvvizsgálatára kiírt közbeszerzése, mivel csak egy érvényes ajánlat érkezett. Az áprilisban indított tender a második volt a sorban, mivel az előző felhívásra egy érvényes ajánlat sem érkezett. Az azóta módosult szabályok szerint viszont legalább két érvényes ajánlat kell ahhoz, hogy a közbeszerzés eredményes legyen. A munka becsült értéke nettó 160 millió forint volt a felhívásban. A felügyelet jelezte: a közeljövőben a PSZÁF az eljárás ismételt lefolytatását tervezi.
Békéscsaba: közbeszerzés új iparcsarnokra
Békéscsaba önkormányzata közbeszerzési eljárást írt ki a város északi ipartelepén egy több mint háromezer négyzetméteres gépipari összeszerelő üzemcsarnok, valamint a kapcsolódó utak és közművek építésére. A közbeszerzésen a magasépítéssel foglalkozó kivitelezők július 22-ig tehetnek ajánlatot. A pályázóknak az elmúlt három évben évi legalább átlag 150 millió forintos árbevétellel kell rendelkezniük, a magasépítésből származó bevételüknek pedig el kell érnie a 100 millió forintot. Az önkormányzat 250 millió forint támogatást nyert az ipartelep fejlesztésére, a kilenchektáros terület infrastrukturális fejlesztésével együtt pedig 593 millió forintos beruházás valósul meg. A teljes beruházás befejezését 2011 májusára tervezik. Az elgondolások szerint vasbeton pilléreken álló, acél főtartós, könnyűszerkezetes szendvicspaneles építményről van szó, hogy az építmény belső területének méreteit a vállalkozóik igényei szerint alakíthassák.
Az M2 második pályájának megépítéséhez és az M43-as folytatásához kíván a Kohéziós Alapból támogatáshoz jutni a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt., ezért közbeszerzést írt ki a pályázatok elkészítésére. A nyílt közbeszerzés két részből állt, mindkettő nyertese a budapesti Mott MacDonald Kft. és a Pro Urbe Kft. konzorciuma lett. * Megérkezett a 4-es metró alagútfúró pajzsa a Baross téri végállomásra. A Bosnyák térig tartó alagút munkálataira feltehetően egy újabb közbeszerzési eljárást kell majd lebonyolítani. * Börvely 2,5 millió eurós uniós támogatást nyert útépítésre és épületfelújításokra: még ebben az évben szeretnének eredményt hirdetni a kapcsolódó közbeszerzési eljáráson. * A szekszárdi és a tamási szakképző iskolák részleges felújítására meghirdetett közbeszerzési eljárást a székesfehérvári Palmetus Kft. és a kaposvári T-T Ablak Kft. nyerte. * Megkötötték a támogatási szerződést, és folyamatban van a közbeszerzési eljárás a Regöly–Tamási kerékpárút kivitelezőjének kiválasztására. A 211 millió forintos fejlesztés pályázati támogatással és 10 százalék önrésszel valósul meg. * Biatorbágy: az önkormányzat döntése szerint 250 millió forint ráfordítással új bölcsődét hoznak létre. * A késlekedő közbeszerzések és engedélyeztetések után indul az újabb, 1,3 milliárd forintos fővárosi Havanna-program, amely több mint ezer lakást érint. * Szanda: közbeszerzési eljárás indult az integrált közösségi és szolgáltató kialakítására. * Az alakulóban lévő új szlovák kormány programjában az elektronikus közbeszerzés bevezetése és a rendkívül költséges PPP autópálya-projektek felülvizsgálata is szerepel.
Több mint hétmilliárd forintra büntetett versenykorlátozó piaci magatartása miatt négy vasútépítő céget a Gazdasági Versenyhivatal. Egy ötödik cég is részt vett a kartellezésben, ám ez – a győri Vasútépítő Kft. – a jogsértés feltárásában nyújtott elévülhetetlen érdemeiért cserébe mentességet kapott. A cég ügyvezető igazgatója Szijjártó István, a kormányfői szóvivő édesapja, aki alighanem a kulcsfigurája a hazai versenyhivatali eljárások történetének eddigi legnagyobb összegű kartellbírságához vezető ügynek. Az általa vezetett „bűnbánó” Vasútépítők Kft. „vallomása” volt ugyanis az, amely lebuktatta a többi céget. A magyar versenyjogi törvény szerint csak annak a cégnek vagy cégvezetőnek van módja kérni a bírság teljes elengedését, illetve a kartellezésért járó más közjogi szankciót, például a közbeszerzési eljárásból való kizárást, amely, illetve aki elsőként tárja fel a jogellenes magatartást, és arról információt szolgáltat – elismerve eközben saját bűnösségét.
Az elsőként „jelentkező” információinak ráadásul érdeminek kell lenniük. Olyan konkrétaknak és mélységűeknek, amelyek a versenyhivatalnak jogi alapot adnak a rajtaütésszerű vizsgálathoz. Ehhez a Fővárosi Bíróság jóváhagyása kell, az pedig csak a megfelelő bizonyítékok megléte esetén járul hozzá a váratlan helyszíni vizsgálathoz, dokumentumok, adathordozók lemásolásához. Ilyen bizonyíték lehet például a kartellező cégek vezetőinek levélváltása, feljegyzése, a titkos megbeszélésekről hangfelvételek vagy tanúnyilatkozatok.
Értesülések szerint a GVH előtt Szijjártó István egy olyan e-mailre hivatkozott a kartellezés bizonyítékaként, amelyet ő küldött volna cége németországi tulajdonosának. Ezt a levelet azért írta volna, mert a német tulajdonos, a piac beszűkülése miatt, a magyarországi cég bezárását fontolgatta. Ám Szijjártó szerint lesz megrendelés, mert megegyeztek a többi nagyvállalattal. A német tulajdonos viszont közjegyző előtt azt állította, hogy ilyen e-mailt sohasem kapott. Az elmarasztalt, érintett cégek pedig arra hivatkoznak, hogy a vállalkozások vezetői negyedévente egy szakmai szervezetben találkoztak, s ezt minősítette a GVH kartellezésnek, összebeszélésnek. A legtöbb iparágban ez természetes, nekik viszont súlyos milliárdokat kell ezért fizetniük – hangsúlyozták.
(Népszava, 2010. június 21.)
Ki ad több pénzt a kkv-nak?
A nemzetgazdasági miniszter bejelentette: új Széchenyi-terv indul, lesz forrásátcsoportosítás, és a kis- és középvállalkozások számára elérhető közbeszerzés. Az EU szóvivője ugyanakkor felhívta a figyelmet arra, hogy az átcsoportosítási döntés Brüsszelben három hónapot is igénybe vehet. A kkv-k jelenleg az uniós pénzek mintegy 10 százalékához jutnak hozzá, ezt az arányt 40-50 százalékra kell emelni. Fellegi Tamás azonban azt is bejelentette, hogy a szétosztható uniós forrás jóval kevesebb a remélt 3500 milliárd forintnál, mindössze 1200-1300 milliárd. A fejlesztési miniszter egyidejűleg a közbeszerzésekben való fokozott, „patrióta” bevonással egészítené ki a kkv-k forrásait.
Vadász György, az OKISZ ügyvezető társelnöke szerint érdemi segítség lenne, ha mielőbb egyszerűbbé és érthetőbbé tennék a pályázati kiírásokat, hogy a mikro- és kisvállalkozóknak ne kelljen drága pályázatírókat igénybe venniük, és jobb tájékoztatással segíteni kellene őket a „meghirdetett ötszáz pályázat közötti eligazodásban”. Tarthatatlannak tartja, hogy miközben előteremti a szükséges önrészt, és megkapja a 40 százalékos előleget a pályázó vállalkozó, sokszor azért nem tudja befejezni a projektet, mert a pénzpiacon nem képes hozzájutni a hiányzó részhez.
A kkv-k innovációjának prioritást biztosít az Európai Bizottság, és ez az elsődleges a magyar fejlesztési programokban is. Erre figyelmeztet Ton van Lierop, a regionális politikáért felelős biztos, Johannes Hahn szóvivője. Emlékeztet rá, hogy magyar kérésre az Európai Bizottság tavaly már döntött egy kkv-k javára történő beavatkozás ügyében, a válságkezelési program keretében. Az Európai Bizottság tapasztalatai vegyesek a közvetlen támogatásokkal kapcsolatban, és arra is ügyelni kell, hogy ezek ne üssék ki a közvetett forráslehetőségeket (mikrohitel, garanciavállalás, kockázati tőke). Van Lierop becslése szerint a forrásátcsoportosítási döntés Brüsszelben legalább három hónapot vehet igénybe, és ehhez még hozzá kell adni a nemzeti programmódosítás és beadványkészítés idejét.
(Világgazdaság, 2010. június 22.)

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság