text:
Andrzej Duda megnevezte a lengyel legfelsőbb bíróság új elnökét, Eurojust: fontos a terror áldozatainak, hogy megfelelő mértékű ítéletek szülerssenek a perek végén, Koronavírus - A bajor CSU támogatja a hitelből finanszírozott EU-s gazdasági helyreállítási alap gondolatát, AM: az európai mezőgazdaság halálos ítélete is lehet, ha Brüsszel az Európai Bizottság javaslatai alapján hajtj, Hungarikum lett a csíksomlyói pünkösdi búcsú , Donald Trump elnök bejelentette, hogy az amerikai kormányzat kilép a Nyitott Égbolt szerződésből , AM: 25 milliárd forint többlettámogatással segíti a kormány az agrár- és élelmiszeripari vállalkozásokat, Gulyás: felszámolják a tranzitzónákat, Koronavírus - Gulyás: Európa egyik legsikeresebb védekezése volt a magyar (1 rész), Interjú Székely János püspökkel , Agrárkamara: elfogadhatatlan az uniós biodiveriztás és a "Termőföldtől az Asztalig" stratégia, Koronavírus - Horvát miniszter: a járványhelyzetet figyelembe véve kell újranyitni a határokat a turizmus felle, - xMagazin.hu
2020. május 25. hétfő | 22. hét | 146. nap | 22:08 | Orbán
Duda a vonatkozó törvény értelmében öt jelölt közül választotta ki Malgorzata Manowskát. Az 55 éves jogász 2007-ben néhány hónapig igazságügyiminiszter-helyettes volt. A jelöltekről a legfelsőbb bíróság közgyűlése szombaton szavazott, hat napig tartó konzultációt követően. A eredetileg márciusra tervezett jelöltválasztást a lengyel bírósági reformot ellenző korábbi elnök, Malgorzata Gersdorf a koronavírus-járvány miatt elhalasztotta, a szavazást végül az államfő által megbízott egyik bíró bonyolította le.
A fő ellenzéki párt, a Polgári Platform (PO) elnöke, Borys Budka szerint Manowska nem garantálja a legfelsőbb bíróság függetlenségét, kinevezése alkotmánysértő lenne. Ezt hétfőn a PAP hírügynökségnek nyilatkozva azzal indokolta, hogy Manowska "egy kis bírói csoport jelöltje" volt. Manowskára a 97 fős legfelsőbb bíróság 25 tagja szavazott, második helyen végzett. Budka már korábban úgy vélte: az államfőnek az első helyen végzett, 50 szavazatot kapott bírót, Wlodzimierz Wróbelt kellene kineveznie, ő
Európai Unió népirtás bűntette, emberiesség elleni és a háborús bűncselekmények nyomozására vonatkozó információk cseréjét szolgáló tagállami kapcsolattartó pontok hálózata elismeri és támogatja a terroristák ellen indított halmozott büntetőeljárások lefolytatását - húzták alá.
Nadia Murad Nobel-békedíjas iraki jazidi emberi jogi aktivista kiemelte, az Iszlám Állam nevű terrorszervezet harcainak és megtorlásainak túlélői és áldozatai igazságot érdemelnek. Igazságszolgáltatás nélkül élni további kínzást jelent - húzta alá.Nem elég, ha a terrorszervezet külföldi harcosait terrorizmus vádjával állítják bíróság elé, azok ugyanis
hátsó ajtón becsempészett gondolatát" - húzta alá a CSU és a CDU mellett ugyancsak az Európai Néppárthoz (EPP) tartozó Osztrák Néppárt (ÖVP) elnöke, hozzátéve, hogy értelmezése szerint a CSU hasonlóan ítéli meg az ügyet. Mint mondta, csak egyszeri, korlátozott segítségre nyílik lehetőség, és nem lehet szó "az adósságok tartós közösségiesítéséről".
A hitelt a tagországok közösen, több ciklusra elnyújtva törlesztenék, megemelt költségvetési befizetés formájában. A törlesztési terheket ugyanolyan arányban kellene
velemenyezd, 2020. május 22. péntek, 21:13
AM: az európai mezőgazdaság halálos ítélete is lehet, ha Brüsszel az Európai Bizottság javaslatai alapján hajtj
fenntartható módon történik már jelenleg is, tehát jóval nagyobb környezeti kárt okoz, mint amekkora előnyt jelent az, hogy az európai gazdákat irreális zöld szabályok betartására kötelezik. Emellett a növényvédő szerek felhasználására és azok szermaradékaira vonatkozó uniós és harmadik országbeli előírások is eltérőek. Nincs olyan nemzetközi előírás ami alapján a harmadik országok kötelezhetők lehetnének az extra környezeti- és klímavédelmi követelmények betartására.
Önmagában komoly veszélyt jelent az, hogy a javaslat a felére csökkentené anövényvédőszer használatát. Ennek ugyanis jelenleg nincsenek meg a feltételei, hiszen a legtöbb esetben nem áll
Hungarikummá nyilvánította május 21-i ülésén a csíksomlyói pünkösdi búcsút és a csíksomlyói kegyhelyet a Hungarikum Bizottság, elismerve annak egyedi, vallásos és közösségépítő jellegét. Ez méltó elismerése a székelység több száz éves hagyományának, az egész Kárpát-medencei magyarság közös szellemi értékének
Urbán Erik OFM, az erdélyi ferencesek tartományfőnöke a Romkat.ro erdélyi katolikus portálnak elmondta, hogy a hír öröm mindannyiunk számára. A csíksomlyói kegyhely már több mint tíz éve tagja annak az Európai Máriás Hálónak, amihez húsz európai ország huszonegy kegyhelye tartozik. Ez azért jelentős, mert Csíksomlyó így Európában is egyre ismertebb, sokan szoktak elzarándokolni ide távoli vidékekről is, a kegyhely bekapcsolódott az európai
maroka, 2020. május 22. péntek, 09:42
szerződésben foglaltaknak. A szóvivő úgy fogalmazott: a Trump-kormányzat "elkötelezett szerződésben vállalt kötelezettségeink iránt, de most, a hatalmi versengések korában olyan szerződéseket támogatunk, amelyek minden oldal számára előnyösek és minden fél felelősségteljesen eleget tesz vállalt kötelezettségeinek".
A kongresszusi politikusok levelükben "rövidlátónak" és "felelőtlennek" minősítették a szerződés várható felmondását. Kifejtették, hogy ezzel a lépéssel Washington aláássa az Egyesült Államok és európai partnerei szövetségét, kivált, hogy az európai szövetségesek e szerződés
Hozzátette, hogy a válságkezelési intézkedéseik finanszírozása érdekében külön egymilliárd forintos vissza nem térítendő többlettámogatásban részesülnek a zöldség-gyümölcs ágazatban működő termelői szervezetek. Ennek keretében a termékeik karitatív szervezeteken keresztül történő ingyenes szétosztása és a
velemenyezd, 2020. május 21. csütörtök, 15:02
Hozzátette: Magyarország ugyanakkor részt vesz a migráció elleni küzdelemben, ennek része a Hungary Helps Program is.
Megjegyezte: ugyanakkor a jelentésben nem jut kellő hangsúly arra, hogy mennyi pénzt hagytak a cégeknél és a
Hozzátette, a veszélyhelyzeten túlnyúló kormányrendeletek fenntartását is törvényben kell
sekrestyébe a minőség világáról álmodókat!
A teremtett világ védelméről szóló enciklikája közzétételének ötödik évfordulója alkalmából Ferenc pápa a Laudato si'-hét megünneplésére buzdítja a világ katolikus közösségeit május 16. és 24. között. A teremtésvédelmi hét alkalmából kérdeztük Székely János szombathelyi megyéspüspököt, a Magyar Katolikus Püspöki Konferencia (MKPK) Caritas in Veritate Bizottsága elnökét.
- Püspök atya, mit tud a magyar egyház ezzel a tematikus héttel kezdeni, amikor a járványveszély miatt nincs lehetőség például közösségi szemétszedésre vagy más, figyelemfelhívó programok megtartására?
- A járvány nehézzé teszi az ilyesfajta megemlékezéseket, ugyanakkor egy nagyon erős felhívás arra, hogy a világunk beteg, hogy másképpen kellene élnünk.
Ferenc pápa mondta a járvány legelején tartott esti imádság során a Szent Péter téren: ,,Azt gondoltuk,
maroka, 2020. május 21. csütörtök, 09:53
Agrárkamara: elfogadhatatlan az uniós biodiveriztás és a "Termőföldtől az Asztalig" stratégia
A NAK szerint az is problémát jelent, hogy a tagállamok az agrártámogatások csökkentésével nézhetnek szembe, ha ezeknek a szigorú előírásoknak nem tudnak majd eleget tenni, ugyanis az Európai Bizottság kiemelten fogja kezelni,
velemenyezd, 2020. május 21. csütörtök, 09:41
Koronavírus - Horvát miniszter: a járványhelyzetet figyelembe véve kell újranyitni a határokat a turizmus felle
Azt hangsúlyozta, hogy a tagállamok közötti koordináció és az információk uniós szintű megosztására van szükség a kilábaláshoz a koronavírus okozta járványból, a turisztikai ágazat újraindításához. Elengedhetetlenek a további egyeztetések arról, hogyan lehet nemzeti szintre ültetni az unió
velemenyezd, 2020. május 20. szerda, 20:28
Legfelsőbb bíróság épület
2009. november 15. vasárnap, 10:12
vonatkep5.gif
2012. február 10. péntek, 16:15
vonatkep4.gif
szavazás0526.jpg
2019. május 26. vasárnap, 07:13
euróra szavazás.jpg
2019. május 21. kedd, 11:32
2018. szeptember 20. csütörtök, 09:42

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 183. § i) pontjában, a 60. § vonatkozásában a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 183. § f) pontjában, a 61. § tekintetében pedig a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 183. § d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az igazságügyi és rendészeti miniszter feladat- és hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § h) pontjában kapott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
Levéltári feladatok
1. §1 A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény (a továbbiakban: Kjtv.) 166. §-ában meghatározott iratok, nyilvántartások, bélyegzők és egyéb eszközök (a továbbiakban: levéltári anyag) – figyelemmel a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló törvény szabályaira is – a Magyar Országos Közjegyzői Kamara (a továbbiakban: MOKK) mellett működő Közjegyzői Levéltárban (a továbbiakban: levéltár) e rendelet szerint kerülnek elhelyezésre.
a)2 közjegyzői levéltári anyag: a Kjtv. 166. § (1) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott irat, nyilvántartás, bélyegző és egyéb eszköz;
b)3 kamarai levéltári anyag: a Kjtv. 166. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározott irat;
c) folyamatban lévő ügyek anyagai: a nem befejezett, és a befejezett, de további intézkedést igénylő közjegyzői ügyek iratai, valamint a közjegyzőnél bizalmi őrzésben lévő okirat, pénz (értéktárgy, értékpapír), az ezekhez tartozó irat és nyilvántartás;
d) területi levéltár: a levéltár külön jogszabályban meghatározott levéltári anyagokat kezelő telephelye.
A levéltári anyag levéltárba történő átadásának előkészítése
3. § A levéltári anyag akkor helyezhető levéltárba, ha
a) a Kjtv. 166. §-a alapján a levéltári anyag részét képező iratok helybeli őrzésének ideje lejárt,
b) a levéltári anyag részét képező iratok mindenben megfelelnek a közjegyzőkről szóló törvényben, a közjegyzői nemperes eljárásokról szóló jogszabályokban, továbbá a közjegyzői és a közjegyzői kamarai ügyvitelről, iratkezelésről szóló jogszabályokban előírt alaki követelményeknek és
c)4 azokat az átadó (a közjegyző vagy örököse, az iratokat és eszközöket birtokló személy, vagy a kamara) az e rendeletben foglaltak szerint előkészítette.
4. § (1) A közjegyzői okiratok esetében az előkészítésnek ki kell terjednie az okiratok részletes ellenőrzésére annak érdekében, hogy azok összefűzve, aláírva (ellenjegyezve), a hivatali körbélyegző lenyomatával ellátva kerüljenek a levéltárba.
(2) Kizárólag az eredeti okiratot, a pótolt okiratot és az okirathoz fűzött kötelező mellékleteket, és az okirathoz tartozó, hozzátűzött utóiratokat (különösen a kijavító végzést, kérelmeket és tanúsítványokat) lehet a levéltárba átadni, műanyag vagy más védőborító nélkül. Az egyéb mellékelt iratokat és munkaanyagokat – úgy, mint a szerződéstervezetet, tulajdoni lapot és cégkivonatot – a levéltár nem veszi át.
(3) A közjegyzői okiratokat évenkénti bontásban, ügyszám szerint növekvő sorrendbe kell rendezni, és gondoskodni kell arról, hogy az okiratok csomagolása alkalmas legyen azok sérülésmentes szállítására.
(4) A levéltár a végintézkedéseket és a végintézkedéssel kapcsolatos közokiratokat (különösen a végrendelet visszavonását tartalmazó nyilatkozatot), továbbá a közjegyzői letéteket külön tűzbiztos páncélszekrényben tárolja, ezért az átadónál esetlegesen szintén külön kezelt ilyen okiratokat nem kell visszasorolni az ügyszám szerinti helyükre, hanem azok külön sorozatba rendezve is leadhatók.
5. § (1) A közjegyzői nemperes eljárás során keletkezett iratok (a továbbiakban: nemperes iratok) esetében az előkészítésnek ki kell terjednie annak részletes ellenőrzésére, hogy a nemperes ügyekben minden intézkedés megtörtént-e, valamint hogy az iratborító tartalmazza-e a kötelező adatokat.
(2) A nemperes iratokat rendezetten, az ügyszámuk sorrendjében, az irat terjedelmétől függően lehetőleg 25, 50 vagy 100-as kötegekben, átkötve kell a levéltár részére átadni.
6. § (1) A levéltár a közjegyzői levéltári anyagot a közjegyzők által külön jogszabály alapján vezetett elektronikus vagy papír alapú közjegyzői ügynyilvántartás alapján elkészített iratjegyzékkel, névmutatóval – hagyatéki ügyek esetén a végintézkedések jegyzékével kiegészítve – (a továbbiakban együtt: átadási jegyzék) veszi át.
(2) Az átadási jegyzéknek az átadott évkörre (a továbbiakban: tárgyév) vonatkozóan az elektronikus vagy papír alapú közjegyzői nyilvántartásba felvett minden ügy adatait tartalmaznia kell.
(3) Az átadási jegyzéket három, közülük a névmutatókat pedig egy példányban kinyomtatva kell a levéltári anyaghoz csatolni.
(4) Az átadási jegyzéken fel kell tüntetni a vonatkozó ügyszámnál, ha az eljárás még folyamatban van, vagy már befejezett, de még intézkedést igényel, és ezért az okirat vagy irat a közjegyzőnél marad.
(5) A korábban már leadott évkörökből a (4) bekezdés szerint a közjegyzőnél maradt és utólag leadásra kerülő okiratoknál vagy iratoknál az iratjegyzék csak a levéltárba kerülő ügyek adatait kell hogy tartalmazza éves bontásban.
7. § A közjegyzői okiratok esetén az iratjegyzék adatai a következők:
a) az iratjegyzéki sorszám,
b) a közjegyzői okirat ügyszáma,
c) ügyfelek neve,
d) a közjegyzői okirat készítésének időpontja,
e) az ügy tárgya,
f) a levéltárba adás időpontja,
g) megjegyzés.
8. § Az átadásra kerülő nemperes iratok esetében az iratjegyzék tartalmát a közjegyzői ügyvitel szabályairól szóló rendelet határozza meg. A hagyatéki ügyekben kihirdetett végintézkedéseket külön, a végintézkedések jegyzékének megfelelően veszi át a levéltár.
9. § Az átadási jegyzékeken és névmutatókon fel kell tüntetni a közjegyző nevét és a közjegyző székhelyének a MOKK által megállapított azonosító számát.
10. §5 A kamarai levéltári anyag előkészítésének ki kell terjednie az iratok részletes ellenőrzésére annak érdekében, hogy azok aláírva – ha szükséges a kamarai körbélyegző lenyomatával ellátva – az irattári tervnek megfelelő csoportosítás szerinti sorrendbe rendezve kerüljenek a levéltárba.
11. §6 (1) A levéltár a kamarai levéltári anyagot a kamara elektronikus vagy papír alapú nyilvántartása alapján elkészített iratjegyzékkel veszi át.
(2) Az iratjegyzék a tárgyévre vonatkozóan az elektronikus vagy a papír alapú nyilvántartásba felvett minden ügy adatait tartalmazza.
(3) Az iratjegyzéket három példányban kinyomtatva kell a levéltárba helyezendő anyaghoz csatolni.
(4) Az iratjegyzéken fel kell tüntetni a vonatkozó ügyszámnál, ha az ügy még folyamatban van, vagy már befejezett, de még intézkedést igényel, és ezért az iratok a kamaránál maradnak.
(5) A korábban már leadott évkörökből a (4) bekezdés szerint a kamaránál maradt és utólag leadásra kerülő iratoknál az iratjegyzék csak a levéltárba kerülő ügyek adatait tartalmazza éves bontásban.
(6) Az iratjegyzéket a kamarai iratkezelési szabályzatban foglalt adatokkal kell elkészíteni.
A levéltári anyag átvételének általános szabályai
12. § A levéltár a részletes átvizsgálás végett átvett levéltári anyagról és a folyamatban lévő ügyek anyagairól átvételi elismervényt ad az átadónak vagy az átadás céljára adott meghatalmazás vagy megbízás alapján eljáró képviselőjének.
13. § (1) A levéltár az átadástól számított 60 napon belül iratonként, részletesen ellenőrzi a részére átadott levéltári anyagot és a folyamatban lévő ügyek anyagait.
(2) A részletes átvizsgálás során a levéltár ellenőrzi, hogy a levéltári anyagok megfelelnek-e a közjegyzői eljárásokra, a közjegyzők iratkezelésére vonatkozó jogszabályokban vagy a kamarai előírásokban megjelölt alaki követelményeknek.
14. § (1) A levéltár az átadástól számított 60 napon belül az átvett levéltári anyagról átadás-átvételi jegyzőkönyvet készít. A levéltár a megállapított hiányosságokat az átadás-átvételi jegyzőkönyvben feltünteti és azt az átadástól számított 60 napon belül megküldi az átadó vagy képviselője részére, és – hiánypótlás szükségessége esetén – 60 napos határidő megjelölésével felhívja az átadót a hiányosságok pótlására.
(2) A levéltár az átvétel megtörténtéről, és a hiánypótlási felhívás kiadásáról az illetékes területi kamarát az átadás-átvételi jegyzőkönyv megküldése útján értesíti.
(3) A levéltár zárójegyzőkönyvben rögzíti a hiánypótlás megtörténtét – vagy azt az okot, amely miatt a hiány nem volt pótolható –, és a zárójegyzőkönyvet megküldi az átadó vagy képviselője és a területi kamara részére.
(4) Az átadási jegyzékek egy példánya az átvételt követően a levéltárban marad, a jegyzékek fennmaradó egy-egy példánya pedig az átadás-átvételi jegyzőkönyv vagy a zárójegyzőkönyv mellékleteként megküldésre kerül az átadó vagy képviselője és a területi kamara részére.
(5) Ha valamely közjegyzői okiratról hiányzik a közjegyző ellenjegyzése, és annak hiánypótlás útján történő pótlása a közjegyző halála vagy más ok miatt lehetetlenné vált, a levéltár az ellenjegyzés pótlása céljából haladéktalanul megkeresi a területi kamara elnökségét.
15. § (1) Az átadás során felmerülő valamennyi költség – ideértve a hiányosságok pótlásával kapcsolatban felmerült valamennyi költséget is – az átadót terheli.
(2) Az átadás helyszíne az illetékes területi levéltár épülete. A levéltári anyagoknak az illetékes területi levéltárba történő szállítása az átadó feladata.
A hivatalban lévő közjegyző iratainak levéltárba történő átadásának különös szabályai
16. § A levéltár a hivatalban lévő közjegyző levéltári anyagai átadásának éves ütemezését a megelőző év október 31. napjáig meghatározza és a MOKK honlapjának belső nem nyilvános felületén közzéteszi a közjegyzők számára. A hivatalban lévő közjegyző okiratainak és nemperes iratainak levéltárba adása során az átadó vagy képviselője és a levéltáros vesz részt.
A levéltári anyag átvételének különös szabályai a közjegyzői szolgálat megszűnése, a közjegyzői kinevezés érvénytelenségének megállapítása
vagy a közjegyző áthelyezése esetén7
17. § Ha a közjegyző az átadás során akadályoztatva van, úgy helyette az átadás során – a közjegyző örököse vagy az iratokat, eszközöket birtokló személy meghatalmazása alapján – az illetékes területi kamara erre kijelölt tagja jár el.
18. §8 Ha a közjegyzői levéltári anyag átadására a közjegyző szolgálati viszonyának megszűnése vagy a közjegyzői kinevezés érvénytelenségének megállapítása esetén kerül sor, és a közjegyző akadályoztatása miatt a hivatkozott átadási jegyzékek az átadást megelőzően nem készülnek el, az átadási jegyzékeket – a közjegyző vagy örököse költségére – a levéltár készíti el.
19. § (1)9 Ha a közjegyzői levéltári anyag átadása a közjegyző szolgálati viszonyának megszűnése vagy a közjegyzői kinevezés érvénytelenségének megállapítása miatt következik be, az átadás során felmerülő valamennyi költség – a hiányosságok pótlásával kapcsolatban felmerült költségek kivételével – a MOKK-ot terheli.
(2) Ha az átadási kötelezettségének az átadó önhibájából határidőben nem tesz eleget, úgy az átadással felmerülő költség és az ennek elmaradásából származó valamennyi kár a közjegyzőt vagy az örökösét, illetve az iratokat, eszközöket birtokló személyt terheli.
(3) Ha az átadásra a közjegyző áthelyezése esetén kerül sor, az átadás során felmerülő valamennyi költség – ideértve a hiányosságok pótlásával kapcsolatban felmerült valamennyi költséget is – a közjegyzőt terheli.
A levéltári anyag átvételének különös szabályai tartós helyettesítés befejezése esetén
20. § A helyettesítés befejezésével a tartós helyettes által átvett és készített okiratok, nemperes iratok, és azok nyilvántartásai közül a levéltári anyagok átadására a hivatalban lévő közjegyző iratainak levéltárba történő átadására vonatkozó szabályai megfelelően irányadók.
Az átvétel különös szabályai a kamarai levéltári anyagok vonatkozásában
21. §10 A levéltár az iratjegyzéknek megfelelően a kamara megbízottjának jelenlétében iratonként számba veszi az átvett levéltári anyagokat, és azok mennyiségéről, továbbá a megállapított hiányosságokról átadás-átvételi jegyzőkönyvet készít.
A LEVÉLTÁRI ANYAG ŐRZÉSE ÉS FELDOLGOZÁSA
22. § (1) A levéltári anyag kizárólag az erre a célra kialakított és megfelelően felszerelt levéltári raktárhelyiségben őrizhető.
(2) A raktárhelyiségben a levéltári anyag mellett csak a levéltár szakmai feladatainak ellátásával kapcsolatos, továbbá a levéltári anyagot kiegészítő más, gyűjtemény jellegű anyag tárolható, melyet a raktárhelyiségen belül a levéltári anyagtól el kell különíteni.
(3) A levéltár a raktárhelyiség állapotának változását a páratartalom és a hőmérséklet mérésével folyamatosan figyelemmel kíséri.
(4) A raktárhelyiség klímája akkor elfogadható, ha a hőmérséklet 14–22 °C között, a relatív légnedvesség pedig 45–60% között mozog. A napi ingadozás nem haladhatja meg a 2 °C-t; ha az ingadozás mértéke ennél nagyobb, a raktárhelyiségben csak szükségmegoldásként lehet iratokat tárolni.
(5) A raktárhelyiség megvilágítására UV-mentes vagy kevés UV-sugárzást kibocsátó világítótestek használhatók. A levéltár a megvilágítás erősségét és idejét minimalizálja, a világítás ereje legfeljebb 200 lux lehet.
23. § (1) A papír alapú iratok tárolására szolgáló dobozok kizárólag savmentes papírból készülhetnek. A védőborítóként használt papírok savmentesek és ligninmentesek.
(2) A levéltár a raktárhelyiséget az iratok elhelyezésére szolgáló állványokkal szereli fel. A levegő szabad áramlásának biztosítása érdekében az állványzat függőleges tagja nyitott, az állványzat alsó polcát a padlótól legalább 15 cm távolságra, felső polcát a mennyezettől legalább 50 cm távolságban szükséges a levéltárnak biztosítania.
(3) A letétek, végintézkedések és egyéb nagy jelentőségű, pótolhatatlan okiratok tárolása tűzbiztos páncélszekrényben történik.
24. § A raktári egységek raktári jelzettel ellátottak. A raktári jelzet tartalmazza a fond és állag törzsszámát, nevét és a raktári egység sorszámát.
25. § (1) A raktárhelyiség tűzzáró fémajtóval ellátott és nagy érzékenységű tűzjelző berendezéssel, valamint gázzal (CO2) oltó kézi tűzoltó készülékekkel felszerelt.
(2) A raktárhelyiséget úgy kell kialakítani, hogy azon szennyvízcsatorna, gázvezeték, továbbá nyomás alá helyezett vízvezeték ne haladjon keresztül.
(3) A levéltár gondoskodik a rovarok és rágcsálók elleni hatékony védelemről.
26. § (1) Megfelelő riasztó- és beléptető rendszerrel kell biztosítani, hogy a levéltárba és a raktárhelyiségbe csak az arra feljogosított személyek léphessenek be.
(2) A raktárhelyiség használati rendjének kialakítása és folyamatos biztosítása érdekében a levéltár saját ügyrendjében szabályozza
a) a raktárhelyiségbe történő belépés feltételeit és a belépési jogosultságot,
b) a tárolási helyéről kiemelt levéltári anyag nyilvántartását és az őrjegy kötelező használatát.
27. § (1) Ha a levéltárban kezelt levéltári anyag épségét vagy biztonságát bármilyen veszély fenyegeti, ennek megszüntetéséről az észlelés után a levéltár azonnal gondoskodik.
(2) Ha a veszély megszüntetése a levéltár saját eszközeivel nem lehetséges, a veszély elhárítása érdekében történő intézkedések megtétele céljából a levéltár köteles a MOKK-ot haladéktalanul értesíteni.
28. § A levéltár az általa iratonként részletesen ellenőrzött vagy számba vett levéltári anyag megőrzéséért vállal felelősséget, melynek tényét az átadás-átvételi jegyzőkönyvben, vagy a zárójegyzőkönyvben tünteti fel.
A levéltári anyagok kezelésének ellenőrzése
29. § (1) Ha a területi kamara elnöksége a közjegyző hivatalvizsgálata során az iratkezelési jogszabályok, az iratkezelési szabályzat és irattári terv levéltári anyagok kezelését érintő alkalmazásával kapcsolatban hiányosságot tapasztal, erről a hivatalvizsgálati jegyzőkönyv kivonatának megküldésével tájékoztatja a levéltárat.
(2) Az e rendelet szerinti levéltári anyagokkal kapcsolatban a közjegyzőknél és a közjegyzői kamaráknál a levéltár látja el a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló törvényben foglalt, köziratok kezelésének levéltári ellenőrzésével összefüggő feladatokat.
(3)11 A levéltár a (2) bekezdés szerinti ellenőrzés során a közjegyzőkre vonatkozó titoktartási kötelezettség megtartásával a köziratokról, közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló törvény szabályai szerint vizsgálja a levéltári anyag nyilvántartását, a nyilvántartáshoz kapcsolódó segédletek készítését, és általában azt, hogy a levéltári anyag kezelése megfelel-e a közjegyzőkről szóló törvényben, a közjegyzői nemperes eljárásokról szóló jogszabályokban, továbbá a közjegyzői és a közjegyzői kamarai ügyvitelről, iratkezelésről szóló jogszabályokban előírt követelményeknek.
(4) Ha az ellenőrzés során tapasztalt hiányosságok megszüntetése iránt az érintett határidőben nem intézkedett, erről a levéltár a területi kamarát és a MOKK elnökségét értesíti.
30. § (1) Az e rendelet szerinti levéltári anyag jövőbeni őrzésének és feldolgozásának biztosítása érdekében a közjegyzőknél és a közjegyzői kamaráknál a levéltár látja el a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló törvényben foglalt, a köziratok selejtezésének levéltári ellenőrzésével összefüggő feladatokat.
(2) A levéltár a közjegyzők és a kamaráik iratainak selejtezését, és a maradandó értéket nem képviselő, selejtezésre kiválogatott iratok megsemmisítését a hozzá legalább két példányban megküldött selejtezési jegyzőkönyvek záradékolásával engedélyezi.
(3) A levéltár az irattári anyag selejtezésének ellenőrzése során
a) megvizsgálja, hogy a selejtezésre javasolt irattári tételek között szerepel-e olyan tétel, amely az irattári terv szerint maradandó értékű iratot tartalmaz,
b) ha az irattári terv használatával kapcsolatban hibákat, hiányosságokat tárt fel, vagy a selejtezési jegyzőkönyv alapján kétsége támad a selejtezés szabályszerűségét vagy szakszerűségét illetően, úgy a helyszínen végzett vizsgálat alapján győződik meg arról, hogy a kiselejtezésre javasolt iratok között valóban nincs maradandó értékű irat.
(4) Az ellenőrzést követően a levéltár a jegyzőkönyv mindkét példányát az alábbiak szerint záradékolja, s az egyik példányt a selejtezőnek visszaküldi:
a) ha a levéltár a selejtezést szabályszerűnek találta, a selejtezésre javasolt iratokat a záradékolási szövegben megsemmisíthetőnek nyilvánítja,
b) ha a levéltár a selejtezés ellenőrzése során a selejtezésben hibákat talált, azonban az észlelt hiányosságok egyes iratok visszatartásával kiküszöbölhetők, a levéltár a visszatartandó iratokat megjelöli, a többi, szabályszerűen selejtezett iratot pedig a záradékolási szövegben megsemmisíthetőnek nyilvánítja.
(5) Ha a levéltár a selejtezés ellenőrzése során olyan hiányosságokat tapasztal, amelyek a selejtezés alá vont iratanyag jelentős részét érintik, a jegyzőkönyvet nem záradékolja, hanem a selejtezőt a selejtezési eljárás megismétlésére szólítja fel.
(6) A levéltárnak pontosan meg kell határozni a selejtezésben észlelt hiányosságokat. A levéltár a hiányosságok megszüntetésének módjára javaslatot tehet.
A levéltár által vezetett nyilvántartások
31. § (1) A levéltár a MOKK nyilvántartásán alapuló elektronikus szervjegyzéket vezet a közjegyzői székhelyekről és az egy székhelyen belüli közjegyzői álláshelyekről, továbbá az illetékességébe tartozó közjegyzői kamarákról. A szervjegyzéket a levéltár a közjegyzői álláshelyek számáról és a közjegyzők székhelyéről szóló jogszabály rendelkezéseire is tekintettel folyamatosan bővíti és naprakészen tartja.
(2) A szervjegyzék az alábbi adatokat tartalmazza:
a) a székhely, és álláshely megjelölését,
b) a közjegyző székhelyének a MOKK által megállapított azonosító számát,
c) a székhely létrehozása óta a székhelyre kinevezett közjegyzők vagy kirendelt tartós helyettesek nevét, valamint működésük kezdetét és végét,
d) az aktuálisan a székhelyen működő közjegyző vagy tartós helyettes nevét, címét, az elérhetőségére vonatkozó adatokat, és működésének kezdetét,
e) a székhelyhez kapcsolódóan a levéltárban őrzött iratok évkörét, terjedelmét, levéltári törzsszámát, a székhelyen és az álláshelyen egymást követő közjegyzők, vagy tartós helyettesek szerinti bontásban,
f) az iratkezelés ellenőrzésének időpontját és a felvett területi kamarai vagy levéltári jegyzőkönyv levéltári nyilvántartási számát,
g) a levéltárnak átadott iratok átadás-átvételi jegyzőkönyveinek nyilvántartási számát,
h) a végrehajtott iratselejtezések időpontját, az iratselejtezési jegyzőkönyvek levéltári nyilvántartási számát,
i) a levéltárnak átadandó iratok mennyiségét évkörönként,
j) egyéb, a közjegyzők és kamarák működésével, szervezetével és maradandó értékű irattári anyagának védelmével összefüggő fontosabb információkat.
32. § (1) A levéltár az általa őrzött levéltári anyagról fondok szerinti elektronikus törzskönyvi jegyzéket vezet. A fondokat a székhelyek, vagy a közjegyzői kamarák jelölik, a székhelyek esetében a fondokon belül az állagokat közjegyzők szerint kell kialakítani.
(2) A törzskönyvi jegyzék az alábbi adatokat tartalmazza:
a) a fond törzsszáma, címe és évköre,
b) a fond állagainak jelzete, címe és évköre,
c) a fond, valamint az állag terjedelme iratfolyóméterben és raktári egységben,
d) a fond, valamint az állag raktári helye,
e) az adatokban történő változások bejegyzése.
33. § (1) A levéltár elektronikusan vezetett gyarapodási naplóban tartja nyilván a levéltárhoz véglegesen beérkezett levéltári anyagokat.
(2) A gyarapodási napló a következő adatokat tartalmazza:
a) naplóbejegyzés sorszáma,
b) beérkezés kelte,
c) az átadással érintett székhely és álláshely megjelölése,
d) a közjegyző székhelyének a MOKK által megállapított azonosító számát,
e) az átadó és képviselőjének neve és címe,
f) az átvett levéltári anyag megnevezése, évköre, mennyisége (iratfolyóméterben),
g) az átvétellel kapcsolatos ügyirat levéltári iktatószáma.
34. § (1) A levéltár elektronikusan vezetett átmeneti naplóban tartja nyilván az ideiglenesen levéltárba került anyagot és eszközöket, így különösen a levéltár által átvett és a területi kamarának átadandó anyagokat és eszközöket.
(2) Az átmeneti napló a következő adatokat tartalmazza:
b) az anyagok és eszközök levéltárba kerülésének kelte,
f) az anyagok és eszközök egyértelmű azonosításához szükséges adatok (az anyagok és eszközök megjelölése, évköre, mennyisége, mérete stb.),
g) az anyagok és eszközök fizikai állapotának leírása,
h) az ideiglenes átvétel célja, az elvégzendő munka megjelölése,
i) a visszaadással érintett területi kamara (vagy közjegyzőt vagy tartós helyettes) megjelölése,
j) az anyagok és eszközök visszaadásának kelte,
k) a vonatkozó levéltári ügyirat iktatószáma.
35. § (1) A levéltár elektronikusan vezetett fogyatéki naplóban tartja nyilván az állományából véglegesen kikerült levéltári anyagot.
(2) A fogyatéki napló a következő adatokat tartalmazza:
b) kikerülés kelte,
c) a kikerülés jogcíme,
d) az átvevő neve és címe,
e) az átvevő ügyiratszáma vagy hivatkozási száma,
f) a kikerült levéltári anyag törzsszáma,
g) a kikerült levéltári anyag megnevezése, évköre, mennyisége (iratfolyóméterben),
h) a vonatkozó ügyirat levéltári iktatószáma.
36. § (1) A levéltár elektronikusan vezetett kölcsönzési naplóban tartja nyilván az általa eredeti példányban kiadott, és a levéltárba visszaküldendő levéltári anyagot.
(2) A kölcsönzési napló a következő adatokat tartalmazza:
b) a kiadás időpontja,
c) az átvevő neve és címe,
d) a kiadás célja,
e) a kiadott levéltári anyag törzsszáma, megnevezése, terjedelme,
f) a kiadásra vonatkozó megkeresés ügyszáma vagy hivatkozási száma,
g) a levéltári anyag fizikai állapotának leírása,
h) a visszavétel időpontja,
i) a kiadásra vonatkozó ügyirat levéltári iktatószáma.
37. § A levéltár a gyarapodási-, átmeneti-, fogyatéki-, és kölcsönzési naplót minden év elején megnyitja és év végén hiteles módon lezárja.
38. § (1) A levéltár az általa őrzött fondokról és állagokról raktári egységek (doboz, kötet stb.) szerinti elektronikus jegyzéket vezet. A raktári jegyzék a fond és állag szerkezetét tükröző sorrendben sorolja fel a raktári jegyzék adatait.
(2) A raktári jegyzék a következő adatokat tartalmazza:
a) az anyagot őrző levéltár neve,
b) a fond és az állag megnevezése, évköre, terjedelme (iratfolyóméterben és raktári egységekben),
c) raktári egység sorszáma, a raktári egység megnevezése (doboz, kötet stb.), az ugyanazon raktári egységben elhelyezett levéltári anyag megnevezése, évköre.
39. § (1) A levéltár az általa őrzött levéltári anyagról fondokra és állagokra tagolódó fondjegyzéket készíthet.
(2) A fondjegyzék a fondok és állagok törzsszámát, megnevezését, évkörét és iratfolyóméterben megadott terjedelmét tartalmazza.
40. § (1) A levéltár a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésére vonatkozó jogszabálynak megfelelően köteles a levéltárba érkezett küldeményeket érkeztetni, majd a kérelmeket, megkereséseket és egyéb intézkedést igénylő iratokat a levéltári ügyek elektronikus nyilvántartásában (a továbbiakban: levéltári nyilvántartás) iktatni.
(2) A levéltári iktatószám a következő: a területi levéltár azonosító száma (L1 – L5), törve az ügy érkezés szerinti számával, törve az érkezés évszámával, valamint a sorszámmal. A nyilvántartásban az ügyek számozása évenként 1-gyel kezdődik, és az ügyek érkezésének megfelelően folyamatosan növekszik.
(3) A levéltári ügyben érkezett utóiratot az eredeti ügy száma alatt kell kezelni. Az egyes intézkedések, utóiratok folyamatos sorszámot kapnak, melyet az ügyszámhoz törtvonallal kapcsolva, arab számjeggyel kell feltüntetni. Az első sorszámot a kezdő irat kapja, a soron következő iratok eggyel magasabb sorszámot kapnak.
41. § A levéltári anyagot a hiteles adatszolgáltatás érdekében darabszinten kell rendezni. Darabszinten rendezett az az iratanyag, amelyen belül a legkisebb levéltári egységek az ügyiratok, közjegyzői okiratok esetében pedig az egyes okiratok.
42. § (1) A levéltár a rendezési munka során az eredeti irattári rendet állítja helyre a vonatkozó egységes iratkezelési szabályzat és irattári terv alapján.
(2) A rendezés során kialakított levéltári egységek rendszerbeli helyét a levéltári jelzet fejezi ki. A levéltári jelzetet a levéltári egységeken fel kell tüntetni.
A LEVÉLTÁRI ANYAG SELEJTEZÉSE
A selejtezési és megsemmisítési eljárás
43. § A levéltár az őrizetében lévő levéltári anyag egyes fondjaiból azokat az iratokat, amelyek a közjegyzők és kamaráik egységes iratkezelési szabályzata és irattári terve alapján selejtezhetővé váltak, selejtezés útján távolítja el.
44. § (1) A területi levéltár a selejtezést a főlevéltáros által a levéltárosok és a levéltári előadók közül kijelölt háromtagú bizottság közreműködésével teljesíti. A selejtezési eljárásról selejtezési jegyzőkönyvet kell felvenni.
a) a selejtezés helyét és idejét,
b) a selejtezést végző személyek nevét és munkaköri megnevezését,
c) a selejtezéssel érintett fond vagy állag (közjegyzői székhely és álláshely, vagy a selejtezéssel érintett kamara) megjelölését,
d) a selejtezés alá vont fond vagy állag eredeti mennyiségét,
e) a selejtezés ellenőrzése során tapasztalt hiányosságokat és az azok megszüntetésére vonatkozó intézkedéseket,
f) a selejtezett iratok ügyszámát és keletkezésének évszámát,
g) a selejtezés alapjául szolgáló jogszabály és irattári terv megnevezését,
h) a selejtezett anyag mennyiségét,
i) a jegyzőkönyv keltét, a selejtezést végző személyek aláírását, és a levéltár bélyegzőlenyomatát.
(3) A selejtezési jegyzőkönyvet a főlevéltáros, a MOKK elnöke és a kultúráért felelős miniszter együttesen hagyják jóvá. A selejtezett iratok megsemmisítésére csak a selejtezési jegyzőkönyvre vezetett hozzájárulásoknak a területi levéltár részére történő visszaérkezését követően kerülhet sor.
(4) A selejtezés megtörténtét a levéltári jegyzékekben a megfelelő irattári tételnél a selejtezés évének a bejegyzésével kell feltüntetni.
45. § Ha az irattári terv előírásaitól eltérően a selejtezésre kerülő iratanyagból – az átadó vagy a levéltár kérésére, vagy más fontos okból – valamely irat visszatartása szükséges, ennek tényét a selejtezési jegyzőkönyvben fel kell tüntetni, és erről külön jegyzéket kell felvenni.
46. § (1) A selejtezési eljárásban a fentiek szerint selejtezett iratokat fizikailag kell megsemmisíteni.
(2) A megsemmisítés iratmegsemmisítővel, égetéssel, bezúzással, vagy ezekkel biztonságilag egyenértékű más módszerrel bizottság jelenlétében történhet.
(3) A megsemmisítési bizottság legalább három tagból áll, tagjai a főlevéltáros által a levéltárosok és a levéltári előadók közül megbízott személyek, valamint a megsemmisítést végző szervezet megbízottjai vagy képviselői.
(4) A megsemmisítésről a selejtezési jegyzőkönyvre rávezetett hivatalos feljegyzést kell készíteni, melynek tartalmaznia kell:
a) a megsemmisítés helyét és idejét,
b) a megsemmisítési eljárásnál jelen lévők nevét és munkaköri megnevezését,
d) a bizottság tagjainak aláírását valamint a levéltár bélyegzőjének lenyomatát.
Az érvénytelenített bélyegzők és egyéb eszközök és igazolványok őrzése, tárolása, kezelése
és megsemmisítése
47. § A levéltárban az érvénytelenített bélyegzőket, a közjegyzői elektronikus aláírást létrehozó érvénytelenített eszközöket, továbbá a bevont igazolványokat (továbbiakban együtt: eszközök) az iratoktól elkülönítve kell őrizni a közjegyzők és kamaráik egységes iratkezelési szabályzata és irattári terve alapján meghatározott ideig, ezt követően megsemmisítésük iránt kell intézkedni.
A levéltár feladatai az őrizetében lévő iratok tekintetében
48. § (1) A levéltár kérelemre, a közjegyzőkre vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásával teljesíti az általa kezelt közjegyzői okiratokról, nemperes iratokról másolat, kivonat, bizonyítvány kiadásával és az iratokba való betekintés engedélyezésével kapcsolatos feladatát.
(2) A kiállított okiratnak meg kell felelnie a közjegyzőkről szóló törvényben, a közjegyzői nemperes eljárásokról szóló jogszabályokban, továbbá a közjegyzői ügyvitelről és iratkezelésről szóló jogszabályokban előírt alaki követelményeknek.
49. § (1) A 48. § (1) bekezdése szerinti kérelmet a levéltárnál vagy bármely közjegyzőnél személyesen vagy képviselő útján lehet előterjeszteni.
(2) A levéltár és a közjegyző köteles a kérelmező vagy képviselő személyazonosságát ellenőrizni.
(3) Ha a kérelmet a közjegyzőnél terjesztik elő, a közjegyző a kérelmet a MOKK által rendszeresített és a honlapján közzétett űrlap kitöltésével térítésmentesen elkészíti és továbbítja a levéltárnak.
(4) A kérelem teljesítése olyan módon is kérhető, hogy a kiállított okirat másolatát a levéltár a közjegyzőnek küldje meg, aki gondoskodik az iratnak a kérelmező részére történő átadásáról.
50. § Ha a kérelmező helyett meghatalmazottja jár el, a kérelemhez mellékelni kell a kérelmező – ha jogszabály másként nem rendelkezik – legalább teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt meghatalmazását.
51. § (1) A kérelmet a levéltáros megvizsgálja, és az érintett közjegyzői okirat vagy irat, továbbá a közjegyzői titoktartásra vonatkozó rendelkezések, valamint a közjegyzői okiratok és nemperes iratok kezeléséről szóló jogszabályok alapján 8 napon belül dönt a kérelem teljesíthetőségéről vagy elutasításáról.
(2) A levéltáros köteles tájékoztatni a kérelmezőt a kérelme hiányosságainak pótlásához szükséges intézkedésekről és a pótlás módjáról is.
(3) A levéltáros a kérelmet elutasítja, ha
a) a kérelem közjegyzői okiratra vonatkozik, és a Kjtv. 151–152. §-ai alapján a kérelmező részére az okiratról hiteles másolat nem adható ki,
b) a kérelem közjegyzői nemperes iratra vonatkozik, és az ügyben a kérelmező vagy képviselője nem rendelkezik a külön jogszabályban meghatározott irat betekintési joggal,
c) a kérelmező a hiánypótlást a (2) bekezdés szerinti tájékoztatás ellenére nem teljesíti.
(4) Ha a levéltáros a kérelmet elutasította, a kérelmező a döntés ellen annak kézhezvételtől számított 15 napon belül jogorvoslattal élhet a MOKK elnökénél, aki arról 8 napon belül döntést hoz.
52. § (1) Nemperes iratok vonatkozásában a közjegyzői érdemi intézkedést nem igénylő megkeresésekben (tájékoztatásadás, iratbetekintés, az iratokról másolat vagy hiteles másolat kiadása) a levéltáros intézkedik.
(2) Póthagyatéki eljárással kapcsolatos közjegyzői megkeresés esetén a levéltár az alaphagyatéki iratokat véglegesen, a közjegyzői ügyvitel szabályainak megfelelően küldi meg a közjegyző részére.
(3) Nemperes ügyben érkezett, egyéb érdemi intézkedést igénylő megkeresés esetén a levéltár az érintett iratról a fentiek szerint pótborítót készít, és az iratot az intézkedés megtétele céljából megküldi az illetékes közjegyzőnek. Az eljáró közjegyző a szükséges intézkedések megtételét követően az iratot visszaküldi a levéltár részére.
53. § A közjegyzők hivatalos eljárásaival kapcsolatos megkereséseket a levéltár térítésmentesen teljesíti.
54. § Hagyatéki eljárásban történő kihirdetés céljából a levéltár a közokiratba foglalt végintézkedés kettő darab hiteles másolatát küldi meg az eljáró közjegyzőnek, aki a végintézkedés kihirdetését követően a hiteles másolatok közül egy példányt kihirdetési záradékkal ellátva visszaküld a levéltár részére.
55. § (1) A levéltár által őrzött letétekre irányuló megkeresés esetén (közjegyzői letétbe helyezett magánvégrendelet, vagy egyéb, okirat megőrzésével kapcsolatos letét visszaadása, vagy a magánvégrendelet hagyatéki eljárásban történő kihirdetése ügyében) a levéltár a magánvégrendeletet és a letett okiratot az eredeti letéti jegyzőkönyvvel együtt küldi meg az eljáró közjegyzőnek. A levéltár a letéti jegyzőkönyv hiteles másolatát elhelyezi az eredeti jegyzőkönyv helyén.
(2) Az eljáró közjegyző a magánvégrendelet kihirdetését követően az eredeti letéti jegyzőkönyvet visszaküldi a levéltár részére, és tájékoztatja a levéltárat a kihirdetés tényéről.
(3) A letétbe vett magánvégrendelet és egyéb letett okirat visszaadását követően az eljáró közjegyző az eredeti letéti jegyzőkönyvet – a visszaadási jegyzőkönyv hiteles másolatával együtt – visszaküldi a levéltár részére.
56. § (1) Ha a bíróság vagy a területi kamara megkeresése esetén a közjegyzői okirat eredeti példányát kell megküldeni, a levéltár az okirat helyére annak hiteles másolatát helyezi el. Ezt a másolatot az eredeti közjegyzői okirat visszaérkezése után is az okirat mellett kell őrizni.
(2) A területi kamara megkeresése alapján – kijavítás céljából – a levéltár az eredeti okiratot közvetlenül is megküldheti a készítő vagy utód közjegyzőnek, vagy a tartós helyettesnek.
57. § Az eredetben megküldött irat adatait a levéltár bevezeti – a megküldés ideiglenes vagy végleges jellegétől függően – a fogyatéki vagy kölcsönzési naplóba.
58. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2010. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 2. § b) pont, a 10. §, a 11. §, a 21. §, az 59. § és a 60. §-nak a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény végrehajtásáról szóló 13/1991. (X. 26.) IM rendelet 23/A. § (2) bekezdés b) pontját és (3) bekezdését megállapító rendelkezése 2011. július 1-jén lép hatályba.
(3)12 A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény végrehajtásáról szóló 13/1991. (XI. 26.) IM rendelet – e rendelet 60. §-ával módosított – 23/A. §-a szerinti szervezeti szabályoknak megfelelően a Kjtv. 166. §-a szerinti, a MOKK mellett működő közjegyzői levéltár e rendelet hatálybalépésének időpontjától a Budapesti Közjegyzői Kamara illetékességi területén működő közjegyzők levéltári anyagait kezelő területi levéltárként (a továbbiakban: budapesti levéltár) működik.
(4)13 A további területi levéltárak a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény végrehajtásáról szóló 13/1991. (XI. 26.) IM rendelet – e rendelet 60. §-ával módosított – 23/A. §-a szerinti felállításáig a jelen rendelet szerint az illetékes területi levéltárra előírt feladatokat a budapesti levéltár végzi és kezeli a Kjtv. alapján a levéltárba e rendelet hatálybalépését megelőzően elhelyezett levéltári anyagokat. A MOKK a területi levéltárakat 2012. december 31. napjáig állítja fel; a területi levéltár működésének megkezdésekor a budapesti levéltár átadja részére a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény végrehajtásáról szóló 13/1991. (X. 26.) IM rendelet 23/A. § (2) bekezdése alapján általa kezelendő levéltári anyagot.
(5)14 A (3) és (4) bekezdések 2013. január 1-jén hatályukat vesztik. E bekezdés 2013. január 2-án veszti hatályát.
59. §15
60. §16
61. §17
62. §18
1 Az 1. § a 6/2010. (III. 12.) IRM rendelet 4. § a) pontja szerint módosított szöveg.
2 A 2. § a) pontja az 59. § a) pontja szerint módosított szöveg.
3 A 2. § b) pontja az 58. § (2) bekezdése alapján 2011. július 1-jén lépett hatályba.
4 A 3. § c) pontja az 59. § b) pontja szerint módosított szöveg.
5 A 10. § az 58. § (2) bekezdése alapján 2011. július 1-jén lépett hatályba.
6 A 11. § az 58. § (2) bekezdése alapján 2011. július 1-jén lépett hatályba.
7 Az 17. §-t megelőző alcím a 6/2010. (III. 12.) IRM rendelet 4. § b) pontja szerint módosított szöveg.
8 Az 18. § a 6/2010. (III. 12.) IRM rendelet 4. § c) pontja szerint módosított szöveg.
9 Az 19. § (1) bekezdése 6/2010. (III. 12.) IRM rendelet 4. § d) pontja szerint módosított szöveg.
10 A 21. § az 58. § (2) bekezdése alapján 2011. július 1-jén lépett hatályba.
11 Az 29. § (3) bekezdése 6/2010. (III. 12.) IRM rendelet 4. § e) pontja szerint módosított szöveg.
12 Az 58. § (3) bekezdését az (5) bekezdés hatályon kívül helyezi 2013. január 1. napjával.
13 Az 58. § (4) bekezdését az (5) bekezdés hatályon kívül helyezi 2013. január 1. napjával.
14 Az 58. § (5) bekezdése ugyanezen bekezdés alapján hatályát veszti 2013. január 2. napjával.
15 Az 59. §-t a 62. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
16 A 60. §-t a 62. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
17 A 61. §-t a 62. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
18 A 62. § ugyanezen § (3) bekezdése alapján hatályát vesztette.


text:
ItthonVisszadobta a Tubes-radar ügyét az építési hatósághoz a bíróság
Új eljárásra kötelezte a bíróság a Tubesre tervezett radarállomásra korábban építési engedélyt kiadó Honvédelmi Minisztérium építési hivatalát. Így tovább húzódik az ügy, és továbbra sem dőlt el, megépülhet-e a radar. Szekeres Imre honvédelmi miniszter a döntés alapján utasította a hivatalt, hogy a Tubes mellett más helyszíneket is vizsgáljanak meg és hozzanak új határozatot. Most sem dőlt el, hogy megépülhet-e a pécsi Tubes-tetőn a NATO-radarállomás, ugyanis a Legfelsőbb Bíróság hatályon kívül helyezte a Fővárosi Bíróság 2009 novemberi ítéletét és új eljárásra kötelezte az építési engedélyt kiadó Honvédelmi Minisztérium (HM) Építési Hivatalát.
Így egyelőre nem épülhet radarállomás a Tubesen. A HM szóvivője, Bocskai István a tárgyalás után azt mondta: Szekeres Imre honvédelmi miniszter a Legfelsőbb Bíróság döntésének megfelelően utasítja a HM Építési Hivatalát, hogy a Tubes mellett más helyszíneket is vizsgáljanak meg és 90 napon belül hozzanak új határozatot a radarállomás építésének ügyében.
A Legfelsőbb Bíróság ítéletét azzal indokolta, hogy teljesíteni kell minden építési előírást és szerintük a Fővárosi Bíróság korábban több építési és környezetvédelmi jogszabállyal kapcsolatban téves döntést hozott. A Legfelsőbb Bíróság kifogásolta azt is, hogy a Fővárosi Bíróság fontos környezetvédelmi kérdésekben nem rendelt ki szakértőket. Mindezek alapján határoztak úgy, hogy új eljárást kell indítani.
Korábban az építésügyi hatóság, majd 2007 nyarán a honvédelmi miniszter is engedélyezte a Tubes tetején a beruházást. A miniszteri döntést magánszemélyek, valamint jogi személyek - köztük Pécs városa - támadta meg bíróságon.
A Fővárosi Bíróság (FB) 2009 novemberében jogerősen elutasította ezeket a kereseteket. A radar ellen tiltakozó civilek ekkor kértek felülvizsgálatot a Legfelsőbb Bíróságtól.

matches: bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság