text:
Darák: adatlapok kitöltésével gyorsulhat az ítélkezés - Szakma - Jogászvilág
Darák: adatlapok kitöltésével gyorsulhat az ítélkezés
2013. 07. 02. 15:46
Cimkék: Kúria, Darák Péter, ítélkezés
Gyorsabbá, egyszerűbbé és ellenőrizhetőbbé válhat a hazai ítélkezés azon adatlapokkal, amelyek kitöltését szeptemberben két hónapra, egyelőre próbaként vezeti be a Kúria - mondta Darák Péter kedden Pécsen.
A Kúria elnöke a Pécsi Ítélőtábla újbóli megalakulásának 10. évfordulóján rendezett ünnepi emlékülést követő sajtótájékoztatón elmondta: ezeken az adatlapokon fogják rögzíteni a Kúriára vagy az ítélőtáblára érkező ügyekben, hogy az adatbázisban találtak-e hasonló tényállású vagy jogi kérdéseket felvető, korábban elbírált esetet, amely felhasználható a döntéshez.
"Ez azért fontos, mert nem kell minden hasonló esetben újra megtalálni a jó érveket, hanem a korábbi döntésekből ki lehet azokat emelni" - mondta Darák Péter. Hozzáfűzte: ha a határozatok indoklásában megjelennek a korábbi ítéletek, a bírói döntések látványosan egymásra épülhetnek.
A Kúria elnökének szavai szerint a nyugat-európai bíróságokhoz képest Magyarországon kevésbé élnek ezzel a lehetőséggel. "Minden ügyet egyedileg akarunk eldönteni és indokolni, pedig azt a szellemi tárházat, amelyet a magyar ítélkezési gyakorlat jelent, a mostaninál sokkal hatékonyabban lehetne használni" - hangoztatta. Megjegyezte: ha a próba sikeres lesz, indítványt tesznek az adatlapok bevezetésére.
Darák Péter az ítélőtáblák létrehozását kiemelkedő eredménynek, működésüket elengedhetetlennek nevezte. Rámutatott, hogy a táblabíróságok kapcsot létesítettek a törvényszékek és a Kúria között, valamint utóbbi tehermentesítésével lehetővé tették, hogy a legfelsőbb bírói fórum valóban jogegységi kérdésekkel foglalkozhasson.
Handó Tünde, az Országos Bírósági Hivatal elnöke azt hangsúlyozta, hogy az ítélőtáblák nemcsak az ítélkezésben, a jogegység biztosításában, hanem joghallgatók oktatásában, bírák továbbképzésében, a nyitott bíróság programban és a sajtóval való együttműködésben is kiemelkedő szerepet vállalnak.
Makai Lajos, a Pécsi Ítélőtábla elnöke az MTI érdeklődésére sikeresnek nevezte a táblabíróság elmúlt tízéves munkáját. Azt mondta: feladatukat az elmúlt években annak ellenére eredményesen látták el, hogy jelentősen nőtt a büntetőügyek száma, tavaly pedig hónapokon át három, nyugdíjba vonult polgári ügyszakos vezető bíró pótlását is meg kellett oldaniuk.
Gyorsul a bírósági ítélkezés
Törvényjavaslattal és új bírók és ügyészek felvételével csökkenti a bíróságok leterheltségét a kormány – jelentette be Répássy Róbert, az igazságügyi tárca államtitkára.
„A Curia egyenlő ítéletéből szokás támadhat”, avagy az egységes bírói ítélkezés kialakítása
„A Kúria végzéseit, annál inkább a megszokott, többször megismételt végzéseket nemcsak a perlekedő felek, de mások is megtudják. Megfejtve lévén a kérdés, lassan előbbi vitatkozások megszűnnek. Elkövetkezhet idővel a vélemények megegyezése, ügyét intézve minden ember a közvéleményt követi. Ebből szokás támad, melynek ugyanolyan ereje van, mint a törvénynek. Röviden a Curia egyenlő ítéletéből szokás támadhat”. (Frank Ignác)
Az ítélkezéshez a legerősebb belső meggyőződés kell
"Védőként azt szoktam mondani, kétféle ügyfelem van: az ártatlan és a tényleg ártatlan. Ez komolyra fordítva azt jelenti, hogy bármit is követett el, elengedhetetlen az őszintesége. A megbízómat csak úgy tudom a legjobban védeni, ha feltárja az ügy minden részletét, így az eljárás során nem tudnak sarokba szorítani a hatóságok különböző, hirtelen előkerült bizonyítékokkal. Ügyvédként is dolgozik bennem a belső meggyőződés, vajon fel kell-e menteni az ügyfelemet, vagy sem. Védőként is végiggondolom, bíróként hogyan ítélnék ugyanabban az ügyben" – fogalmaz dr. Parti Ágnes, aki egy évtizednyi, másodfokú büntetőbíráskodást, s ezzel a biztos megélhetést maga mögött hagyva döntött arról, hogy szabadúszó, azaz ügyvéd lesz.
„Az ítélkezésnek sokkal átláthatóbbnak kellene lennie”
Magyarország közepesen korruptnak minősíthető, a hazai korrupció legfőbb oka a gazdasági és a politikai elit összefonódása. Az igazságszolgáltatást tekintve gondot jelent, hogy a bíróságok működése nem kellően átlátható, nincs objektív mércéje az ítélkezés minőségének. Az ügyvédek a közbeszerzések és a lobbitevékenység kapcsán lehetnek érintettek a korrupcióval, amely ellen csak akkor lehet érdemben felvenni a harcot, ha előbb átláthatóvá teszik a pártfinanszírozást és a közbeszerzéseket.
Egy „alternatív” konferencia margójára (2. rész) – A mediáció igénybevételét akadályozó tényezők »

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria


text:
⭐2000. évi I. törvény. Az egyházi bíráskodásról szóló. egységes szerkezetben
2000. évi I. törvény. Az egyházi bíráskodásról szóló. egységes szerkezetben
Download "2000. évi I. törvény. Az egyházi bíráskodásról szóló. egységes szerkezetben"
1 2000. évi I. törvény Az egyházi bíráskodásról szóló évi VI. törvény és a évi III. törvény módosításokkal egységes szerkezetben Az egyház bírói hatalma Jézus Krisztusnak, mint az Anyaszentegyház Urának a Máté evangéliuma 16. része és a 18. része verseiben foglalt kijelentésén - a kulcsok hatalmán alapul. Hitvallási alapja a Heidelbergi Káté pontjaiban foglalt kérdésekre adott válaszokban és a II. Helvét Hitvallás 18. Fejezetében van. Az egyházi fegyelmezés mind tartalmában, mind módszereiben pásztori szolgálat is. A fegyelmezés célja az egyházi élet és szolgálat ékes és jó rendjének biztosítása (I. Kor. 14:40.). I. Rész AZ EGYHÁZ BÍRÓI HATALMA 1. Az egyház bírói hatalma fegyelmi ügyekre és olyan vitás tanfegyelmi és igazgatási ügyekre terjed ki, amelyeket az egyházi törvény bírói hatáskörbe utal. 2. (1) Az egyháztagok fegyelmi és az egyházközség igazgatási ügyében az illetékes presbitérium jár el. (2) Egyházi tisztségviselők fegyelmi és igazgatási ügyében az illetékes egyházi bíróság jár el. (3) Az egyházi személyek (1994. évi II. tv. 9. (1) bek.) fegyelmi és igazgatási ügyében az egyházi bíróság jár el, minden egyéb alkalmazott tekintetében pedig a mindenkor hatályos állami jogszabályok szerint kell eljárni. A keresztyén erkölcsre és hithűségre vonatkozó követelményeket az intézmények belső szabályaiban, illetve a munkaszerződésekben kell érvényesíteni. (4) Ugyanaz az egyházi bíró csak egy egyházi bíróságnál működhet. Akit bírói tisztség betöltésére megválasztottak, más, újabb egyházi tisztségre nem választható. 3. (1) Az egyházi bíróságok a részükre meghatározott hatáskörben és eljárási szabályok szerint járnak el és a hatáskörükbe tartozó ügyekben minden világi hatóság és bíróság kizárásával határoznak. (2) Illetékes bíróságától - a törvényben írt kivételektől eltekintve - senki sem vonható el. (3) Egyházi bíróságok tagjai e tisztségükben eljárva kizárólag a törvénynek vannak alárendelve.2 4. Az egyházi bíróságok a következők: a) az egyházmegyei bíróság, b) az egyházkerületi bíróság, c) a zsinati bíróság II. Rész AZ EGYHÁZI BÍRÓSÁGOK SZERVEZETE ÉS HATÁSKÖRE I. Fejezet Az Egyházmegyei Bíróság 5. (1) Az Egyházmegyei Bíróság elnöksége az egyházmegye esperese és gondnoka. Az egyházmegyei bíróságot az egyházmegyei bírák alkotják, akiket az általános tisztújítás során az alakuló egyházmegyei közgyűlés választ meg a teljes jogú egyháztagok köréből. (2) Az egyházmegyei bíróság négy lelkészi és négy világi egyháztagból áll. A világi tagokat lehetőleg jogi végzettséggel rendelkező legalább 5 éve teljes jogú egyháztagok köréből kell megválasztani. 6. (1) Az eljáró bírósági tanács összesen három tagból áll. A tanács tagjai közül legalább egy személy lelkészi és legalább egy személy jogi végzettségű. (2) Az eljáró bírói tanács tagjait a bíróság elnöksége jelöli ki, - elnökét a tagok maguk választják meg. (3) Az elnökség tagjai az ügy tárgyalásában és a határozat meghozatalában nem vehetnek részt. 7. (1) Az egyházmegyei bíróság első fokon határoz: a) az esperes és az egyházmegyei gondnok kivételével az egyházközség és az egyházmegye tisztségviselőinek minden fegyelmi, illetve igazgatási ügyében. b) az egyházmegyébe bekebelezett lelkészi jellegű személyek minden fegyelmi illetve igazgatási ügyében, c) az egyházközségek, valamint az egyházmegyék és azok intézményei igazgatási ügyében. (2) Másodfokon határoz: az egyházközség, az egyháztagok fegyelmi, illetve igazgatási ügyében hozott presbitériumi határozat elleni benyújtott fellebbezések ügyében. (53. (4) bek.) 8. Az Egyházmegyei Bíróság tárgyalásáról jegyzőkönyvet kell felvenni, amelynek részletes szabályait a 48.. tartalmazza. 9.3 Minden egyházmegye alakít bíróságot, de több egyházmegye megállapodhat közös bíróság létrehozásában is. Közös bíróság alakításakor a bíróság elnökségének azt az egyházmegyei elnökséget kell tekinteni, amelyik az adott ügyben területileg illetékes. Az egyházkerületi bíróság II. Fejezet 10. (1) Az Egyházkerületi Bíróság elnöksége az egyházkerület püspöke és főgondnoka. (2) Az egyházkerületi bíróságot az egyházkerületi bírák alkotják, akiket az általános tisztújítás során az alakuló egyházkerületi közgyűlés választ meg a teljes jogú egyháztagok köréből, - az egyházmegyék arányos képviseletét lehetőleg biztosítani kell. (3) Az egyházkerületi bíróság egyenlő arányban, legalább négy lelkészi és négy világi tagból áll. A világi tagokat lehetőleg jogi végzettséggel és gyakorlattal rendelkező legalább 5 éves teljes jogú egyháztagok köréből kell megválasztani. (4) Az eljáró bírósági tanács három tagból, fellebbezési ügyben öt tagból áll. A tanács tagjai közül legalább egy személy lelkészi és legalább egy személy jogi végzettségű. (5) Az eljáró bírói tanács tagjait a bíróság elnöksége jelöli ki. Elnökét a tagok maguk választják meg. (6) Az elnökség tagjai az ügy tárgyalásában és a határozat meghozatalában nem vehetnek részt. 11. (1) Az Egyházkerületi Bíróság első fokon határoz: a) a püspök és az egyházkerületi főgondnok kivételével az egyházkerület tisztségviselői, valamint az esperesek és az egyházmegyei gondnokok minden fegyelmi és igazgatási ügyében, b) az egyházkerületi intézmények igazgatási ügyeiben. (2) Másodfokon, mint fellebbezési bíróság határoz az egyházmegyei bíróságtól fellebbezés folytán felterjesztett fegyelmi és igazgatási ügyekben. Zsinati Bíróság III. Fejezet 12. (1) A Zsinati Bíróság elnöksége a Zsinat lelkészi és világi elnöke. (2) A Zsinati Bíróságot alkotják a Zsinat által a Zsinat időtartamára a legalább 5 éve teljes jogú egyháztagok köréből titkos szavazás útján választott 20 zsinati bírósági bíró, lelkészi és világi bírák egyenlő arányban. (3) A Zsinati Bíróság tagjául kiemelkedő elméleti felkészültséggel és gyakorlati tapasztalatokkal bíró lelkészeket, teológiai tanárokat, világi tagnak lehetőleg bírákat, ügyészeket, ügyvédeket és a jogtudomány művelésében kiemelkedő tudósokat kell jelölni és megválasztani.4 (4) A Dunamelléki- és a Tiszántúli egyházkerületek zsinati képviselői 6-6, és a Dunántúli- és Tiszáninneni egyházkerületek zsinati képviselői 4-4 zsinati bírót jelölnek. 13. (1) Az eljáró bírósági tanács összesen 5 tagból áll. A tanács tagjai közül legalább két személy lelkészi és legalább két személy jogi végzettségű. (2) Az eljáró bírói tanács tagjait a bíróság elnöksége jelöli ki. Elnökét a tagok maguk választják meg. (3) Az Elnökség tagjai az ügy tárgyalásában és a határozat meghozatalában nem vehetnek részt, kivéve a 16. szerinti eljárást. 14. (1) A Zsinati Bíróság első fokon határoz: a) a püspökök és főgondnokok fegyelmi ügyeiben, b) a teológiai tanárok, a gyűjteményi tanács elnöke, a zsinati tanácsos, a zsinati jogtanácsos, a zsinati bírák, a Zsinati Iroda lelkészi jellegű osztályvezetői, a zsinati fenntartású intézmények lelkészi jellegű vezetői fegyelmi ügyében, - e minőségükben elkövetett cselekmények vonatkozásában. c) az a) és b) pontban felsoroltak igazgatási ügyeiben, d) az egyházkerületek és az országos intézmények közötti igazgatási ügyekben, e) a Zsinati Tanács nyugdíj ügyekben hozott határozatai ellen benyújtott panaszok ügyében. (2) Másodfokon határoz: az egyházkerületi bíróságtól, mint elsőfokon eljáró bíróságtól fellebbezés folytán felterjesztett fegyelmi és igazgatási ügyekben. (3) Harmadfokon határoz: azokban a fegyelmi ügyekben, amelyekben a másodfokú bíróságok hivatalvesztés büntetést alkalmaztak. Az eljárásra e törvény ok rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell. (4) Rendkívüli jogorvoslatként e törvény VI. Fejezetében foglalt rendelkezések alapján elbírálja a felülvizsgálati kérelmeket. 15. (1) (2) A Zsinati Bíróság elsőfokon hozott, a 14. (1) bekezdés a-d.) pontjaiban foglalt határozatai ellen fellebbezésnek van helye a Zsinati Bíróság másodfokú tanácsához. (3) A másodfokú tanács 5 tagból áll. E tanácsban nem járhatnak el azok a bírák, akik az elsőfokú határozat hozatalában részt vettek. (4) A Zsinati Bíróság felülvizsgálati tanácsa 5 tagú, amely tagok között nem lehetnek jelen azok akik az első vagy a másodfokú bíróság határozatában részt vettek. (5) A Zsinati Bíróság teljes ülése akkor határozatképes, ha az elnökségen kívül legalább 12 zsinati bíró jelen van. 16. (1) A Zsinati Bíróság teljes ülése az egyházi bíráskodásban vitássá vált elvi jelentőségű kérdések vonatkozásában - vagy ha az egyházi bíróságok eltérő gyakorlatát észlelik az egységes jogértelmezés biztosítása céljából jogegységi határozatot hozhat. (2) Jogegységi határozat hozatalát kezdeményezheti: a) a Zsinati Bíróság elnöksége, vagy a Zsinat jogtanácsosa, b) az egyházkerületi bíróság elnöksége vagy az egyházkerületi jogtanácsos.5 (3) A Zsinati Bíróság a jogegységi határozatot szótöbbséggel hozza meg. Szavazategyenlőség esetén a tanácskozást vezető elnök szavazata dönt. (4) A Zsinati Bíróság jogegységi határozata kihirdetésétől kötelező az egyházi bíróságok ítélkezési gyakorlatára nézve. A jogegységi határozat kihirdetését megelőzően jogerősen befejezett ügyeket a jogegységi határozat nem érinti. Bírói jogsegély IV. Fejezet 17. Más bíróság területén bírói cselekményeket megkeresés útján kell foganatosítani. Az egyházi bíróságok kötelesek a másik bíróság vagy hatóság megkeresésének 15 nap alatt eleget tenni. A megkeresés teljesítését meg kell tagadni, ha az törvénybe ütközik. V. Fejezet A bírósági hatáskör megállapítása tárgyi összefüggés alapján 18. Ha több olyan panaszlott van, akinek az ügyében az első fokú eljárás a törvény rendelkezésénél fogva más-más szintű bíróság hatáskörébe tartozik, és a cselekményeik összefüggenek, a tárgyi összefüggésnél fogva a magasabb fokú bíróság jár el. Bírósági illetékesség VI. Fejezet 19. Egyháztagok fegyelmi és igazgatási ügyében az a presbitérium illetékes eljárni, amely egyházközség tagja a panaszlott. 20. (1) Tisztségviselők bírósági ügyében az a hatáskörrel bíró első fokú bíróság illetékes, amelynek a területén a tisztségviselő tisztségét betölti. Ha ugyanabban a fegyelmi ügyben több olyan panaszlott van, akire nézve Első fokon más-más azonos szintű bíróság lenne hivatott eljárni, az a bíróság fog eljárni, amelyik előtt az eljárás előbb megindult. (2) A bíróságok között felmerült hatásköri vagy illetékességi összeütközés esetén az eljáró bíróságot a Zsinati Bíróság elnöksége jelöli ki. Határozata ellen fellebbezésének helye nincs. VII. Fejezet6 Bírói eskü 21. Az egyházi bíróság tagjai kötelesek külön bírói esküt tenni az őket megválasztó testület előtt. Az eskü szövege a következő: Én... bíró, esküszöm az élő Istenre, aki Atya, Fiú, Szentlélek, teljes Szentháromság, egy örök, igaz Isten, hogy azokban az ügyekben, amelyekben, mint bíró működöm közre, az egyházi törvények értelmében, a Szentírás szellemében igazságosan és lelkiismeretesen, részrehajlás nélkül, legjobb tudásom szerint fogok eljárni. A hivatali titkot megőrzöm. Isten engem úgy segéljen! A képviselet VIII. Fejezet 22. (1) Egyházi bíróság előtt a fél személyesen vagy meghatalmazott útján járhat el. (2) Meghatalmazott csak a félnek a 23. (1) bek. c) pontjában meghatározott hozzátartozója vagy ügyvéd lehet. (3) Nem lehet meghatalmazott: a) aki 18. életévét még nem töltötte be, b) akit jogerős bírói ítélet a közügyektől eltiltott, c) akit a bíróság jogerős ítéletével gondnokság alá helyezett. (4) A meghatalmazást teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalni, az ügyvédnek adott meghatalmazáshoz tanúk alkalmazása nem szükséges. Bírák kizárása - bíróság kijelölése IX. Fejezet 23. (1) Az ügy elintézéséből ki van zárva és abban, mint bíró nem vehet részt: a) a fél, a féllel együtt jogosított vagy kötelezett személy, b) az a) pont alá eső személy képviselője, vagy olyan volt képviselője, aki az ügyben eljárt, c) az a) vagy b) pont alá eső személynek egyeneságbeli rokona és annak házastársa, az örökbefogadó és nevelő szülő, az örökbefogadott és nevelt gyermek, a testvér, a házastárs, jegyes - a házastárs egyeneságbeli rokona és testvére, valamint a testvér házastársa (hozzátartozó), d) akit az ügyben tanúként kihallgattak, vagy akinek tanúként vagy szakértőként való kihallgatását a bíróság elrendelte, e) olyan határozat felülbírálásában, amelynek meghozatalában részt vett, f) az, akitől az ügy tárgyilagos megítélése egyéb okokból nem várható (elfogultság.), (2) Az a-e) pontokban felsorolt eseteket a bíróság hivatalból köteles figyelembe venni az eljárás bármely szakában. (3) Az (1) bek. f) pontjában kizárási okot a fél a tárgyalás megkezdése után csak akkor érvényesítheti, ha valószínűsíti, hogy a bejelentés alapjául szolgáló tényről csak a tárgyalás megkezdése után szerzett tudomást és ezt nyomban bejelentette. 24.7 (1) Ha a bíró a reá vonatkozó kizárási okot maga jelentette be vagy saját mellőzéséhez maga is hozzájárul, másik bíró behívásáról a bíróság elnöksége gondoskodik. (2) A felmerült érdekeltségre vonatkozó kifogás tárgyában a bíróság elnöksége dönt. E döntés meghozataláig az eljárást fel kell függeszteni. Ha valamelyik bíró érdekeltségét a bíróság elnöksége megállapította, az elnökség új tag behívásáról intézkedik. (3) Ha a kizárásra irányuló bejelentést nem maga a bíró tette, nyilatkozatát a döntés előtt be kell szerezni. (4) A kizárást kimondó határozat ellen fellebbezésnek helye nincs, a kizárás megtagadása miatt pedig csak abban a fellebbezésben lehet panaszt tenni, amely az ügy érdemében hozott határozat ellen irányul. 25. Ha a kizárási ok az egész bíróságra, illetve a bíróság elnökségére - kivéve a Zsinati Bíróságot - kiterjed, vagy annyi tagjára nézve áll fenn, hogy a bírói tanács nem alakítható meg, másik azonos hatáskörű bíróság kijelölésének van helye. A bíróság kijelölésének jogát az egyházmegyei bíróságot illetően az egyházkerületi bíróság elnöksége, az egyházkerületi bíróság vonatkozásában pedig a Zsinati Bíróság elnöksége gyakorolja. III. Rész ELJÁRÁS KISEBB SÚLYÚ VÉTSÉGEK ESETÉBEN 26. (1) Ha az egyháztag olyan kifogásolható magatartást tanúsít, amely a fegyelmi vétség súlyát nem éri el, őt a presbitérium elnöksége intésben részesítheti. (2) Az intés történhet: a) négyszemközt, b) a presbitérium jelenlétében. 27. (1) Ha az egyházi tisztségviselő olyan kisebb szabálytalanságot követ el, vagy olyan kifogásolható magatartást tanúsít, amely a fegyelmi vétség súlyát nem éri el, őt az illetékes egyházmegyei, egyházkerületi vagy zsinati bíróság elnöksége intésben részesítheti. (2) Az intés történhet: a) az elnökség jelenlétében, b) a lelkész testület jelenlétében. 28. (1) A presbitérium elnökségének intézkedése ellen a megintett a közléstől számított 15 napon belül a presbitériumhoz élhet fellebbezéssel. (2) A bíróság elnöksége által alkalmazott intés ellen a megintett a bírósághoz fordulhat, és tárgyalás tartását kérheti, a közléstől számított 15 napon belül. A fegyelmi vétségek IV. Rész A FEGYELMI ÜGYEK I. Fejezet 29.8 Az egyháztag fegyelmi vétséget követ el, ha az egyháztagságból fakadó jogával visszaél, vagy kötelességét szándékosan vagy súlyosan gondatlanul nem teljesíti. Az egyházi tisztségviselő fegyelmi vétségei: 30. a) Isten Igéjével, illetve a Magyarországi Református Egyház Hitvallásaival ellentétes tanok hirdetése és terjesztése, b) hivatali jogaival való visszaélés, kötelezettségeinek megszegése, c) az egyházi szolgálatok el nem végzése, vagy akadályoztatás esetén a megfelelő helyettesről való gondoskodás elmulasztása, d) a hivatali teendők végzésében való mulasztás, e) az egyházi anyagi javak hűtlen kezelése, s minden olyan gondatlanság, mellyel az egyháznak kárt okoz, f) olyan cselekmény vagy mulasztás, amely az evangélium mértéke szerinti tiszta erkölcsbe ütközik, vagy a viselt egyházi tisztség tekintélyét sérti, az egyház hitelét rontja, - és a tisztségéhez szükséget bizalmat megingatja, g) ellenszegülés, engedetlenség az egyházi felsőbbségek törvényes rendeleteivel és határozataival szemben, h) egyházi felsőbbségnek, egyházi szolgáknak és egyháztagoknak szóban vagy írásban történő rágalmazása, becsületsértés, az egyházi vagy világi hatóságok, vagy nagy nyilvánosság előtti hamis vádaskodás, i) a törvényes ellenőrzési kötelezettség elmulasztása, j) bűncselekmény elkövetése, k) házassági kötelék felróható felbontása. Fegyelmi büntetések II. Fejezet 31. A fegyelmi büntetések egyháztaggal szemben: a) feddés, b) megfosztás a választás és választhatóság jogától 1-6 évi időtartamra. II. fejezet Fegyelmi büntetések 31. A fegyelmi büntetések egyháztaggal szemben: a. feddés, b. megfosztás a választás és választhatóság jogától 1 6 évi időtartamra. 32.9 Fegyelmi büntetések egyházi tisztségviselőkkel szemben: (1) Főbüntetések: a. szóbeli feddés, b. írásbeli megrovás, c. pénzbüntetés, d. áthelyezés e. választhatóságtól megfosztás, f. tisztségtől való megfosztás, g. áthelyezés vezetői állásból beosztotti állásba, h. önálló lelkészből nem önálló lelkésszé minősítés, i. hivatalvesztés. (2) A d) pontban meghatározott jogkövetkezmény (áthelyezés) csak segéd és beosztott lelkésszel szemben alkalmazható. (3)Az e) és h) pontokban foglalt büntetés 1-6 évig terjedő időtartamra szabható ki. (4) Az (1) bekezdés g), h), i) pontjaiban foglalt jogkövetkezmények csak lelkésszel szemben szabhatók ki. (5) Akit a bíróság hivatalvesztésre ítélt, lelkészi szolgálatot nem láthat el, lelkészi tisztsége megszűnik, lelkészi állásra nem választható és nem nevezhető ki. (6) Mellékbüntetések: a. a jobb javadalmazású állásra vagy magasabb egyházi tisztség viselésére való választhatóság kizárása 1-6 évig terjedő időtartamra, b. egyes részjogosítványok, jogosultságok meghatározott időre történő megvonása. 33. (1) A 32. (1) bekezdésének c) és f) pontjaiban foglalt fegyelmi büntetés végrehajtása két évig terjedő próbaidőre felfüggeszthető, ha az elkövető személyi körülményeire tekintettel alaposan feltehető, hogy a büntetés célja annak végrehajtása nélkül is elérhető. Ha a felfüggesztés ideje alatt elkövetett fegyelmi vétség miatt jogerősen újabb fegyelmi büntetést szabnak ki, a felfüggesztett büntetést végre kell hajtani, és ezt a határozatban ki kell mondani. (2) A büntetések közül az a), b) alattiak végrehajtását kihirdetés útján az eljáró bíróság foganatosítja. (3) A c) pontban foglalt büntetés végrehajtása ügyében a bíróság megkeresi az elmarasztalt szolgálati felettesét, állásfenntartóját, munkáltatóját a pénzbüntetés levonás útján történő foganatosítása iránt. (4) A 32. (1) bekezdésének d), e), f), g), h) i) pontokban meghatározott olyan fegyelmi büntetés kiszabása esetén, amely a szolgálati viszony adott helyen történő megszűnését eredményezi amennyiben szükséges a lelkészi illetménylakás kiürítése iránt polgári bírósághoz kell fordulni. (5) A pénzbüntetés: az egyházi tisztségviselő előző naptári évi illetményének egyötöd részét nem haladhatja meg.10 (6) A pénzbüntetés alapjául figyelembe veendő összeg: az előző évi nyugdíjjárulék alapját képező jövedelem. (7) Amennyiben e törvény 32. (1) bekezdés d), e), f), g), h), i), pontjai szerinti főbüntetés, illetve a (2) bekezdés szerinti mellékbüntetés kerül kiszabásra, a határozatot meg kell küldeni az illetékes egyházkerület elnöksége és a Zsinat elnöksége részére. V. Rész A BÍRÓSÁG HATÁSKÖRÉBE TARTOZÓ IGAZGATÁSI ÜGYEK 34. Az egyházi tisztségviselők választása, - megbízatása, - javadalmazása, - nyugdíjazása, - áthelyezése, - anyagi felelősségének érvényesítése körében felmerülő jogviták, valamint az egyházközségek és egyházi szervezetek és intézményeik között felmerülő viták intézése, a jogszabályok értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatban az illetékes egyházi bíróság hatáskörébe tartozik. Az előkészítő eljárás VI. Rész BÍRÓSÁGI ELJÁRÁS I. Fejezet 35. (1) Az egyházi bíróság előtti eljárás hivatalból, vagy a panaszos kérelmére indulhat. (2) Bármely egyházi szervnél vagy hatóságnál tett bírói útra tartozó bejelentést vagy panaszt 8 napon belül az illetékes egyházi bíróság elnökségéhez át kell tenni, és erről a panaszost értesíteni kell. (3) Az illetékes egyházi bíróság elnöksége 8 napon belül köteles a panaszt megvizsgálni. (4) Amennyiben a panasz hiányos, úgy hiánypótlásra vissza kell adni azzal, hogy a panaszt a hiánypótlással és a bizonyítékok megjelölésével együtt 8 napon belül a panasztevő jogosult ismét benyújtani. Ennek elmulasztása esetén a bíróság elnöksége a panaszt visszautasítja. (5) A bíróság elnöksége amennyiben nincs helye a 36. (1) bekezdésében szabályozott eljárásnak a szabályszerűen benyújtott panasz egy másolati példányát megküldi a panaszlottnak és felhívja, hogy 8 napon belül terjessze elő ezzel kapcsolatos nyilatkozatát az erre vonatkozó bizonyítékokkal együtt. 36. (1) A nyilvánvalóan alaptalan panaszt a bíróság elnöksége indokolt határozattal elutasítja. Ez ellen a határozat ellen a kézbesítéstől számított 15 napon belül a bíróság elnökségéhez benyújtott, de a bírósághoz címzett jogorvoslatnak van helye. (2) Ha az (1) bek. alkalmazásának nincs helye, a bíróság elnöksége az ügy iratait az illetékes jogtanácsosnak adja ki, aki gondoskodik az előzetes vizsgálat lefolytatásáról. 37. (1) A jogtanácsos a panasz kivizsgálása során a panaszost és panaszlottat, valamint a tanúkat és szakértőket a szükséghez képest kihallgatja, az ügy felderítéséhez szükséges bizonyítékokat és okiratokat beszerzi. (2) A vizsgálatot 30 napon belül le kell folytatni. Ez indokolt esetben az elnökség hozzájárulásával további 30 nappal meghosszabbítható.11 (3) A vizsgálat befejezése után az összes irat beterjesztésével indítványt terjeszt elő a bíróság elnökségéhez, amelyben az eljárás lefolytatásának elrendelését, vagy az eljárás megszüntetését indítványozza. 38. (1) A bíróság elnöksége a jogtanácsos indokolt javaslatára a fegyelmi eljárás elrendelését megtagadja, ha a) a vizsgálat tárgyává tett magatartás nem képez fegyelmi vétséget, b) ha a fegyelmi vétséget képező magatartás elévült, c) ha a fegyelmi eljárást lefolytatásának egyéb akadálya van. (2) Az eljárás elrendelését megtagadó határozat ellen annak kézbesítésétől számított 15 napon belül a bíróság elnökségéhez benyújtott, de a bírósághoz címzett jogorvoslati kérelemnek van helye. 39. A tárgyalás Ha az eljárás megtagadásának nincs helye, a bíróság elnöksége a fegyelmi eljárás lefolytatását elrendeli, az eljáró tanácsot kijelöli. A panaszost az eljárási költségek megelőlegezésére és letétbe helyezésére kötelezheti. 40. Igazgatási ügyekre vonatkozó eljárási szabályokat a törvény IX. része tartalmazza. Az előző -okban foglaltakat értelemszerűen alkalmazni kell azzal, hogy az eljárás során - amennyiben az ügy jellege lehetővé teszi - az egyezségkötést elő kell segíteni. II. Fejezet 41. (1) A tárgyalási határnapot a tanács elnökének úgy kell meghatározni, hogy az idézés kézbesítése és a határnap között legalább 8 nap legyen. (2) A tárgyalásra a jogtanácsost, panaszost, panaszlottat és képviselőiket idézni kell. (3) A tanúk és szakértők indítványra vagy szükség esetén idézhetők. (4) A panaszlottal közölni kell a panaszt és a jogtanácsos indítványát az idézéssel együtt. 42. (1) A tárgyalás nyilvános. (2) A bíróság a nyilvánosságot indokolt határozatával az egész tárgyalásról vagy annak egy részéről bármikor kizárhatja, ha az közérdekből vagy jogos magánérdekből feltétlenül szükséges. E határozat ellen fellebbezésnek helye nincs. 43. (1) A bírósági eljárás során az ügyfelet megilleti a nyilatkozattétel joga, köteles viszont legjobb tudása szerint jóhiszeműen közreműködni. Ennek érdekében az eljáró bíróság az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja. (2) A tárgyaláson a tanács elnöke felügyel a rend fenntartására és arra, hogy a felek jogaikat a törvény szerint gyakorolják. Azt, aki a rendet zavarja, rendreutasítja. Ismételt vagy súlyosabb rendzavarás esetén az illetőt a teremből kiutasítja, a tárgyalást távollétében folytatja.12 (2) Súlyosabb rendzavarás esetén az elnök az egyházi fegyelmi hatóság alá tartozó személyek ellen, az illetékes egyházi bíróság elnökségénél jelzéssel él fegyelmi eljárás megindítása céljából. 44. A tanács elnöke a tárgyalást a felek és az ügy tárgyának megjelölésével megnyitja. Megállapítja, hogy a bíróság tagjai teljes számban megjelentek, továbbá, hogy a felek, a tanúk és szakértők megidézése szabályszerűen megtörtént és a tárgyalás megtartásának nincs akadálya. 45. (1) A tárgyalás megnyitása után az elnök a bíróság tagjait és a jegyzőkönyv vezetőjét nyilatkozatra hívja fel a tekintetben, hogy nem forog-e fenn valamelyikükre nézve a ban felsorolt kizárási ok. (2) A bíróság tagjainak nyilatkozata után a felek és képviselőik szólítandók fel nyilatkozattételre, hogy a bíróság tagjai ellen van-e kifogásuk. (3) Kifogás előterjesztése esetén a 23. és a 24. rendelkezéseit kell alkalmazni. 46. (1) A tárgyaláson a tanács elnöke által kijelölt előadó bíró ismerteti az ügyet. Ezt követően a jogtanácsos előterjeszti indítványát és a panaszlott a védekezését. (2) A bíróság lefolytatja a bizonyítást és ennek keretében szükség szerint a megidézett tanúkhoz és szakértőkhöz a bíróság tagjai, a jogtanácsos, a panaszos és panaszlott kérdéseket tehetnek fel, és a felmerült ellentmondásokra szembesítést rendelhet el. 47. (1) A bizonyítási eljárás befejezése után a jogtanácsos végindítványt terjeszt elő. (2) A panaszlott vagy képviselője a jogtanácsosi végindítványban foglaltakra nyilatkozatot tehet. 48. (1) A tárgyalásról jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyet jegyzőkönyvvezető vezet, és amelynek tartalmaznia kell a jelenlevők megnevezését és a tárgyalás lefolyását (a panaszos, a panaszlott, a kihallgatott tanúk és szakértők vallomását, az indítványokat és észrevételeket), (2) Ha az eljárás során a felek között egyezség jött létre, rögzíteni kell annak tartalmát és a bíróság jóváhagyó határozatát. (3) Ha a bíróság határozata nem egyhangú, külön tanácskozási jegyzőkönyvet kell készíteni, amely tartalmazza a szavazásban kisebbségben maradt bíró különvéleményét. Ezeket lepecsételt zárt borítékban kell az iratokhoz csatolni és ezt csak a jogorvoslat tárgyában eljáró bíróság bonthatja fel és tekintheti meg. (4) A jegyzőkönyvben fel kell tüntetni, hogy a határozat kihirdetésénél a felek és képviselőik közül kik voltak jelen. (5) A jegyzőkönyvet a tanács elnöke és a jegyzőkönyvvezető írja alá. III. Fejezet A bírósági határozatok 49.13 (1) A bíróság az ügy érdemében és az eljárás folyamán felmerülő egyéb kérdésekben is határozattal dönt. (2) A bíróság a határozat meghozatalánál a bizonyítékokat, az enyhítő és súlyosító körülményeket szabadon mérlegeli. 50. A bíróság határozatát zárt ülésen hozza meg, nyilvánosan hirdeti ki és 15 napon belül írásban közli a felekkel. 51. (1) A határozat három részből áll: bevezető, rendelkező és indokolás részekből. (2) A bevezető résznek tartalmaznia kell az ügyszámot, a bíróság, valamint a felek és képviselőik megnevezését, a határozathozatal helyét és idejét. (3) A határozat rendelkező részének tartalmaznia kell a bíróság döntését és a jogorvoslatra vonatkozó tájékoztatót. Utalni kell a fellebbezés lehetőségére vagy kizártságára annak határidejére, címzettjére és benyújtásának helyére. (4) A határozat indokolásában röviden elő kell adni a bíróság által megállapított tényállást az arra vonatkozó bizonyítékok megjelölésével, hivatkozni kell azokra a jogszabályokra, amelyeken a bíróság határozata alapszik. Meg kell röviden említeni azokat a körülményeket, amelyeket a bíróság a bizonyítékok mérlegelésénél irányadónak vett, végül utalni kell azokra az okokra, amelyek miatt a bíróság valamely tényállást nem talált bizonyítottnak, vagy amelyek miatt a felajánlott bizonyítást mellőzte. (5) a) A határozat rendelkező részében dönteni kell az eljárási költségekről és azok viseléséről is. Költségek: a bíróság tagjai, a jogtanácsos, a tanúk, szakértők útiköltségei, napidíjai és az eljárás során felmerült összes egyéb költség. Költség a felet képviselő ügyvéd készkiadása és munkadíja is. b) Fegyelmi ügyben a bíróság kötelezi a panaszlottat az eljárási költségek részben vagy egészben történő megfizetésére, amennyiben őt vétkesnek mondja ki. c) Igazgatási ügyben a bíróság a költségek viselése felől az összes adat mérlegelésével dönt. (6) Ha a bíróság a fegyelmi ügyben a panaszlottat felmenti, vagy az eljárást megszünteti, - kivéve 77. (1) bekezdésben foglaltakat - a panaszlott és meghatalmazottja költségeit, az elsőfokú bíróságot megválasztó egyházi szervezet viseli. 52. Egyházi javadalmat élvező személy terhére megállapított költségeket a teljesítési határidő eredménytelen eltelte után a bíróság felhívására a jogerős határozat alapján a folyósított havi illetményéből, - annak 1/3-ad része erejéig le kell vonni és a bíróság rendelkezése szerint kell átutalni. IV. Fejezet A fellebbezés 53. (1) Fegyelmi ügyben fellebbezésre jogosult a jogtanácsos, - a panaszlott és akire a határozat rendelkezést tartalmaz. (2) Fellebbezésnek a bíróság ügydöntő és azon határozata ellen van helye, amelyre nézve ezt a törvény kifejezetten megengedi.14 (3) Egyéb bírói vagy elnökségi hatáskörben meghozott határozatok és intézkedések ellen az eljárást befejező határozat elleni fellebbezésben lehet jogorvoslatot kérni. (4) Az egyháztagok fegyelmi és a bírósági hatáskörbe tartozó igazgatási ügyében hozott presbitériumi határozat ellen fellebbezésnek van helye az illetékes egyházmegyei bírósághoz. 54. (1) A fellebbezést a határozat kézbesítésétől számított 15 napon belül a határozatot hozó bíróságnál kell benyújtani. (2) A határidőn túl benyújtott, nem a jogosulttól származó, vagy a törvényben egyébként kizárt fellebbezést a megfellebbezett határozatot hozó bíróság elnöksége visszautasítja. (3) A fellebbezést visszautasító határozat ellen egyfokú fellebbezésnek van helye a felsőbb fokon eljárni hivatott bírósághoz. (4) A fellebbezési határidőt mulasztó fél a határidő lejártát követő 15 napon belül elfogadható indokolással igazolhatja mulasztását. Az igazolás elfogadása felől az elsőfokon eljáró bíróság dönt. Határozata ellen külön fellebbezésnek van helye. 55. A fellebbezésnek a határozat végrehajtására halasztó hatálya van. 56. (1) A fellebbezett ügy iratait a fellebbezési határidő lejártától számított 8 napon belül a bíróság köteles a felsőbb fokú bíróság elnökségéhez felterjeszteni. (2) A fellebbezési eljárás során a szabályai megfelelően irányadók. (3) A fellebbezési tárgyalás határnapjáról a másodfokon eljáró kerületi-, vagy zsinati jogtanácsost is értesíteni kell, a határozat és a fellebbezés megküldésével. 57. A fellebbezési tárgyaláson a tanács elnöke által kijelölt előadó bíró ismerteti az ügyet. Ezt követően a jogtanácsos és a panaszlott teszi meg észrevételeit. 58. (1) A fellebbezési bíróság az első fokon eljárt bíróság által megállapított tényállás alapján határoz, figyelembe véve a felek által a fellebbezési eljárás során újonnan előadott és bizonyított tényeket is. (2) A fellebbezési bíróság az első fokú határozatot helybenhagyja, megváltoztatja, hatályon kívül helyezi és az első fokú bíróságot szükség esetén - új eljárásra utasítja, vagy az eljárást megszünteti. 59. Ha a fellebbezési bíróság az ügyet a tényállás tisztázatlansága miatt, nem tudja elbírálni az első fokú bíróság határozatát hatályon kívül helyezi és az első fokú bíróságot megfelelő iránymutatással új eljárásra utasítja. 60.15 (1) A fellebbezési bíróság az első fokú bíróság határozatát hatályon kívül helyezi és az első fokú bíróságot az eljárás megismétlésére utasítja, a) ha az első fokú bíróság nem volt szabályszerűen megalakítva, b)ha az első fokú bíróság lényeges eljárási szabályt sértett. (2) Az (1) bekezdésben foglalt eseteket a fellebbezési bíróságnak hivatalból kell figyelembe vennie. 61. A fellebbezési bíróság határozatát az első fokon eljárt bíróság elnöksége útján kézbesíti. V. Fejezet Az újrafelvétel 62. (1) A jogerős határozat ellen perújításnak van helye, ha a fél olyan tényre vagy bizonyítékra, illetőleg olyan jogerős bírói vagy más hatósági határozatra hivatkozik, amelyet a bíróság a perben nem bírált el, feltéve, hogy az elbírálás esetén reá kedvezőbb határozatot eredményezhetett volna. (2) Az (1) bekezdés alapján a felek bármelyike csak akkor élhet perújítással, ha az ott említett tényt, bizonyítékot vagy határozatot a korábbi eljárás során, önhibáján kívül nem érvényesíthette. 63. Az újrafelvétel iránti kérelem előterjesztésének határideje a jogerős határozat szabályszerű közlésétől számított két év. E határidő elmulasztása miatt igazolásnak helye nincs. 64. Az újrafelvétel elrendelésének a bírói határozat végrehajtására halasztó hatálya csak akkor van, ha azt az újrafelvételt elrendelő bíróság kimondja. 65. Az újrafelvételt elutasító határozat ellen egyfokú fellebbezésnek van helye. 66. Az újrafelvételi eljárás lefolytatására a jelen törvényben foglalt eljárási szabályokat megfelelően alkalmazni kell. 67. A választás érvényessége vagy érvénytelenítése tárgyában folytatott bírósági ügyekben újrafelvételnek nincs helye. 68.16 Az újrafelvételi eljárásban nem vehet részt az a bíró, aki az alaphatározat meghozatalában részt vett. VI. Fejezet A felülvizsgálat 69. A bíróság jogerős ügydöntő határozata, vagy határozatának meghatározott része ellen felülvizsgálatnak van helye, ha törvénysértő büntetést szabtak ki vagy intézkedést alkalmaztak. Felülvizsgálatnak van helye akkor is, ha a jogerős határozat anyagi jogszabályt sért, a határozatot az eljárási jogszabályok megsértésével hozták meg és ezek az ügy eldöntését érdemben befolyásolták. 70. (1) A felülvizsgálati kérelem benyújtására jogosultak igazgatási ügyben a felek, fegyelmi ügyben a panaszlott, a jogtanácsos, és mindazok, akikre vonatkozóan a határozat rendelkezést tartalmaz. (2) A beadványban meg kell jelölni azt a jogszabálysértést, amelyre a kérelmező felülvizsgálati kérelmét alapozza. (3) Felülvizsgálati eljárásnak nincs helye, ha a kérelem benyújtására egyébként jogosult a rendes jogorvoslati lehetőségeket nem merítette ki. (4) A felülvizsgálati kérelemnek a határozat végrehajtására halasztó hatálya nincs, de kérelemre a bíróság elnöksége, vagy az eljáró tanács a határozat végrehajtását felfüggesztheti. 71. A felülvizsgálati kérelmet a jogerős határozat közlésétől számított 60 napon belül lehet előterjeszteni az alapügyben eljárt elsőfokú bíróságnál. A bíróság a felülvizsgálati kérelmet az ügy irataival 30 napon belül köteles felterjeszteni a Zsinati Bírósághoz. 72. A Zsinati Bíróság Elnöksége 30 napon belül a kérelmet megvizsgálja és a kérelmezőt beadványa kiegészítésre hívja fel, ha a kérelemből nem lehet megállapítani, hogy azt milyen jogszabálysértésre alapozták. A törvényben kizárt, nem jogosulttól származó, ismételt vagy elkésett indítványt a Zsinati Bíróság Elnöksége elutasítja. Elutasítja a kérelmet akkor is, ha megállapítható, hogy a17 kérelmező a rendes jogorvoslati lehetőségeket nem merítette ki, illetve az e paragrafusban meghatározott felhívásnak 15 napon belül nem tesz eleget. 73. (1) Amennyiben a felülvizsgálati kérelmet nem jogtanácsos terjeszti elő, úgy azt a Zsinat Elnöksége a zsinati jogtanácsos részére az ügy irataival együtt nyilatkozattétel végett a bíróság megküldi. (2) A zsinati jogtanácsos köteles észrevételeit a felhívástól számított 30 napon belül előterjeszteni. 74. A Zsinati Bíróság a felülvizsgálati kérelemnek helyt ad, ha azt állapítja meg, hogy törvénysértő büntetés szabtak ki vagy törvénysértő intézkedést alkalmaztak. Helyt ad a felülvizsgálati kérelemnek akkor is, ha a jogerős határozat anyagi jogszabályt sért, a határozatot az eljárási jogszabályok megsértésével hozták meg és ezek az ügy eldöntését érdemben befolyásolták. 75. (1) A Zsinati Bíróság az ügyben a jogerős határozat meghozataláig keletkezett iratok és bizonyítékok alapján hozza meg döntését. (2) A megtámadott határozatot hatályon kívül helyezi és a korábban eljárt bíróságot, illetőleg a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróságot új eljárására utasítja, amennyiben a tényállás megállapításához új bizonyítás felvétele szükséges, vagy lényeges eljárási szabály figyelmen kívül hagyásával hozott határozatot az alsóbb fokú bíróság. (3) A Zsinati Bíróság maga is hozhat a törvénynek megfelelő határozatot, ha a felülvizsgálat törvényi feltételei fennállnak és a határozat meghozatalához szükséges tények az iratokból megállapíthatóak. (4) A Zsinati Bíróság, amennyiben az indítványnak nem ad helyt a felülvizsgálati kérelmet elutasítja és a megtámadott határozatot hatályában fenntartja. 76. Amennyiben a Zsinati Bíróság határozata ellen nyújtanak be felülvizsgálati kérelmet, úgy a Zsinati Bíróság teljes ülése jár el. VI. Rész A HATÁROZATOK VÉGREHAJTÁSA 77. (1) Jogerős bírói határozat alapján végrehajtásnak van helye. (2) Jogerős az a bírói határozat: a) amely elleni fellebbezési jogukról a felek lemondtak, b) amely ellen a törvényes határidőben a jogosultak egyike sem jelentett be fellebbezést, vagy a fellebbezést visszavonta, c) amely ellen további fellebbezésnek a törvény értelmében nincs helye.18 78. (1) A bíróság jogerőre emelkedett, ügydöntő határozatát jogerősítési záradékkal látja el és megküldi a feleknek. (2) A jogerős határozatokat az egyházkerület elnökségével az első fokon eljárt bíróság elnöksége közli. Az egyházkerület elnöksége a fegyelmi büntetésekről nyilvántartást vezet. (3) Amennyiben a bíróság választhatóságtól megfosztás, tisztségtől való megfosztás, áthelyezés vezetői állásból beosztotti állásba, önálló lelkészből nem önálló lelkésszé minősítés, hivatalvesztés büntetést szab ki, [32. (1) bek. e.) f.) g.) h.) i.)] a jogerős határozatot hozó egyházi bíróság elnöksége a határozat rendelkező részét köteles a jogerőre emelkedést követő tizenöt napon belül megküldeni a Magyarországi Református Egyház hivatalos lapjának, amely azt a következő számban megjelenteti A végrehajtás elrendeléséről az első fokon eljárt bíróság elnöksége gondoskodik. VII. fejezet A felfüggesztés 80. (1) A bíróság elnöksége vagy az eljáró tanács a fegyelmi eljárás során a tisztségviselőt tisztségéből felfüggesztheti: a) ha ellene büntetőeljárás van folyamatban, b)ha a felfüggesztés a fegyelmi vétség súlyára vagy jellegére tekintettel szükséges, (2) A bíróságnak a tisztségviselőt tisztségéből fel kell függeszteni, ha határozatában a 32. (1) d),f),h),i) pontjaiban meghatározott fegyelmi büntetést alkalmazta, - a határozat jogerőre emelkedéséig terjedő időtartamra. 81. (1) A felfüggesztés kimondására vagy megszüntetésére az a bíróság illetékes, amely a tisztségviselő ügyében első fokon eljárni hivatott. A felfüggesztés tárgyában - a tárgyalás mellőzésével is - indokolt határozatot hoz. (2) A felfüggesztés tárgyában hozott határozat ellen halasztó hatállyal nem bíró egyfokú fellebbezésnek van helye, amelyet a másodfokú bíróság 15 napon belül köteles elbírálni. (3) A bíróság elnöksége a felfüggesztést legfeljebb 30 napra, illetve az eljáró tanács megalakulásáig mondhatja ki. Az eljáró tanács ezt legfeljebb kétszer 60 nappal hosszabbíthatja meg módosult novemberében19 (1) A felfüggesztett tisztségviselő részére a természetben járó javadalmán kívül illetményének felét kell folyósítani. (2) A bíróság a felfüggesztésről értesíti a felfüggesztett szolgálati felettesét, aki a felfüggesztett helyettesítéséről gondoskodik. 83. A felfüggesztés megszűnik: a) ha a bíróság az eljárást jogerős határozattal megszüntette, b) ha a 81. (3) bekezdésben meghatározott idő letelt. c) ha a bíróság a tisztségviselővel szemben kiszabott jogerős ítéletében nem alkalmazott hivatalvesztés fegyelmi büntetést. 84. A visszatartott illetményt a tisztségviselőnek ki kell fizetni, hogyha a bíróság nem alkalmazott a 32. (1) bek. f) vagy i) pontjaiban meghatározott fegyelmi büntetést. 85. (1) A fegyelmi eljárás megszűnik, ha a panaszlott a bíróság jogerős érdemi határozatának meghozatala előtt tisztségéről és a hozzá fűződő minden igényéről - beleértve az újabb választhatóságra való jogát is - lemond. (2) A fegyelmi vétségből származó kárigény érvényesítését - a panaszlottal szemben - sem a lemondás, sem az eljárás megszüntetése nem érinti. VIII. Rész I. Fejezet Különleges szabályok a fegyelmi eljárásnál 86. Nyugdíjasként tovább szolgáló egyházi tisztségviselő ellen akár nyugdíjazása előtt, akár nyugdíjasként elkövetett fegyelmi vétsége miatt fegyelmi eljárás indítható. II. Fejezet Az elévülés 87. (1) Fegyelmi eljárást a vétségnek az illetékes fegyelmi hatóság tudomására jutásától számított 6 hónapon belül lehet megindítani. (2) Fegyelmi eljárást a fegyelmi vétség elkövetésétől számított két éven belül - bűncselekmény elkövetése esetén, két éven túl is - de legkésőbb a büntetőeljárás jogerős befejezésétől számított 3 hónapon belül lehet megindítani. (3) A bíróság igazgatási hatáskörébe tartozó polgári jogi igények az esedékességtől számított 5 év alatt évülnek el.20 IX. Rész MENTESÜLÉS A FEGYELMI BÜNTETÉS HÁTRÁNYOS KÖVETKEZMÉNYE ALÓL 88. (1) A fegyelmi büntetéssel sújtott tisztségviselő a törvény erejénél fogva mentesül a fegyelmi büntetés hátrányos következményei alól: a) a feddés büntetés esetében a határozat jogerőre emelkedésével, a) az írásbeli megrovás esetében a jogerőre emelkedésétől számított egy év elteltével, b) pénzbüntetés esetében a kifizetésétől számított 1 év elteltével, c) segéd-vagy beosztott lelkész áthelyezése esetén a határozat jogerőre emelkedésétől számított 2 év elteltével. d) tisztségtől megfosztás esetén a határozat jogerőre emelkedésétől számított 6 év elteltével, e) választhatóságtól megfosztás esetén a jogerős határozatban kiszabott idő elteltével, f) áthelyezés vezetői állásból beosztotti állásba büntetés kiszabása esetén a jogerős határozatban kiszabott idő elteltével, g) önálló lelkészből nem önálló lelkésszé minősítés esetén a jogerős határozatban kiszabott idő elteltével, h) a hivatalvesztésre ítélt tisztségviselőt a határozat jogerőre emelkedését követő hat év elteltével kérelmére a Zsinati Bíróság a lelkészképesítő bizottság állásfoglalásának beszerzése után mentesítheti a büntetés hátrányos következményei alól, ha az egyházban végzett tevékenysége és példamutató magatartása alapján arra érdemes. (2) A Zsinati Bíróság a fegyelmi büntetéssel sújtott tisztségviselőt kérelmére az (1) bekezdésben meghatározott idő eltelte előtt is mentesítheti a fegyelmi büntetés hátrányos következményei alól, ha kiemelkedő szolgálata és példamutató magatartása alapján arra érdemes. (3) A hátrányos következmények alóli mentesítés nem jelenti egyben a fegyelmi eljárást megelőző állapot visszaállítását, különös tekintettel a szolgálati helyre és beosztásra. X. RÉSZ ELJÁRÁS IGAZGATÁSI ÜGYEKBEN 89. (1) A törvény 34. -ában meghatározott igazgatási ügyekben, e részben foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni. (2) Ha más jogszabály szorosabb határidőt nem ír elő, úgy az igazgatási ügy bírósághoz történő beérkezését követően a bíróság 30 napon belül köteles az előkészítő eljárást megtenni, és köteles az első fokú ügydöntő határozatot 90 napon belül meghozni. Ez utóbbi határidőt a bíróság elnöke egy ízben indokolt esetben legfeljebb 30 nappal meghosszabbíthatja. Erről a feleket köteles értesíteni. (3) Választással kapcsolatos bírósági eljárásban e törvény XI. részében meghatározott soronkívüliségi szabályokat kell alkalmazni. 90. Több megjelenítése
Végrehajtás korlátozása iránti kérelem Alulírott adós előadom, hogy önálló bírósági végrehajtó előtt számon végrehajtás folyik velem szemben. A végrehajtást kérő: Álláspontom szerint a végrehajtást kérő Részletesebben Magyar Precíziós Légfegyveres Országos Sportági Szövetség FEGYELMI SZABÁLYZAT
Magyar Precíziós Légfegyveres Országos Sportági Szövetség FEGYELMI SZABÁLYZAT Fonyód 2014 1 A szabályzat illetékessége és hatásköre Illetékesség: A MAPOSZ illetékes a MAPOSZ tagjai, A MAPOSZ által üzemeltetett Részletesebben A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM. r e n d e l e t e
A VILLÁM POSTAGALAMB SPORTKLUB FEGYELMI ÉS SPORTETIKAI SZABÁLYZATA Tartalomjegyzék I. fejezet Bevezető rész 1. A Szabályzat hatálya 2. A Szabályzat és a belső szabályzatok összefüggése II. fejezet III. Részletesebben SPORTFEGYELMI SZABÁLYZATA
SPORTFEGYELMI SZABÁLYZATA Hatályos: 2015. 01. 04. 1. SPORTFEGYELMI SZABÁLYZAT A Sportfegyelmi Szabályzat (továbbiakban: Szabályzat) vonatkozik, illetve alkalmazni kell: a Magyar MMA Prémium Liga (továbbiakban: Részletesebben A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete
Ikt. sz.: RH/206-7/2014 A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete 2014. augusztus 28. Tartalomjegyzék 1. A szabályzat célja... Részletesebben A NAPSÁRKÁNYOK KAJAK-KENU ÉS SÁRKÁNYHAJÓ KLUB FEGYELMI SZABÁLYZATA. A fegyelmi szabályzat hatálya
A NAPSÁRKÁNYOK KAJAK-KENU ÉS SÁRKÁNYHAJÓ KLUB FEGYELMI SZABÁLYZATA A fegyelmi szabályzat hatálya 1. (1) E szabályzat rendelkezéseit kell alkalmazni a Napsárkányok Kajak-kenu és Sárkányhajó Klub (a továbbiakban: Részletesebben A VÁLASZTÁSI ELJÁRÁS LEBONYOLÍTÁSÁVAL KAPCSOLATOS FELADATOKRÓL (2013-2014-2015)
A VÁLASZTÁSI ELJÁRÁS LEBONYOLÍTÁSÁVAL KAPCSOLATOS FELADATOKRÓL (2013-2014-2015) Valamennyi választott egyházmegyei, egyházkerületi, zsinati testület és tisztségviselő megbízatása 6 éves választási ciklusra Részletesebben II. FOKÚ ADÓIGAZGATÁSI ELJÁRÁS
1. Hatáskörrel rendelkező szerv megnevezése: Nógrád Megyei Kormányhivatal 2. Illetékességi terület: Nógrád megye 3. Ügyfélfogadás ideje: Hétfő-Csütörtök: 8 00-16 30 Péntek: 8 00-14 00 4. Ügyintéző és elérhetőség: Részletesebben A DEMOKRATIKUS KOALÍCIÓ ETIKAI ÉS FEGYELMI SZABÁLYZATA
A DEMOKRATIKUS KOALÍCIÓ ETIKAI ÉS FEGYELMI SZABÁLYZATA 1. Az Etikai Bizottság: 1. biztosítja, hogy a párt az Alapszabálynak megfelelően tevékenykedjen, elősegíti az Alapszabály egységes értelmezését, ennek Részletesebben FEGYELMI SZABÁLYZAT. A Fegyelmi Szabályzat hatálya alá a Szegvári Horgász,Víz- és Egyesület tagjai tartoznak.
FEGYELMI SZABÁLYZAT A Fegyelmi Szabályzat hatálya alá a Szegvári Horgász,Víz- és Egyesület tagjai tartoznak. Környezetvédelmi A horgászok jogait, kötelességeit és magatartását meghatározzák: - a halászatra Részletesebben A Magyar Ügyvédi Kamara 3/1998. (VI. 27.) Fegyelmi Eljárási Szabályzata
Elfogadva: 1998. június 27., 2002. február 25.,2009. október 26. Kihirdetve: IK 1998. évi 11. szám, egységes szerkezet: IK 2002. évi 4. szám (helyesbítve: IK 2004. évi 4. szám), Hivatalos Értesítő 2010. Részletesebben A Magyar Búvár Szakszövetség Fegyelmi Szabályzata
A Magyar Búvár Szakszövetség Fegyelmi Szabályzata 1.. Ezen szabályzatot kell alapul venni, illetőleg alkalmazni: a) a sportegyesületek tagjaira, továbbá mindazokra, akik tagságtól függetlenül sportszervezet Részletesebben A közigazgatási határozatok végrehajtása
A közigazgatási határozatok végrehajtása fogalma: a határozatban előírt pénzfizetési vagy egyéb magatartási kötelezettség teljesítésének kikényszerítése állami kényszer alkalmazásával, amennyiben a kötelezett Részletesebben FEGYELMI SZABÁLYZAT. A Baráti Kör tagsága tekintetében első fokon a Választmány, másodfokon a Közgyűlés rendelkezik fegyelmi jogkörrel.
2012. évi... törvény a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény hatálybalépéséhez kapcsolódó átmeneti rendelkezésekről és egyes törvények módosításáról (Kivonat - az elektronikus adat hozzáférhetetlenné Részletesebben ELLENŐRZŐ BIZOTTSÁG ÜGYRENDJE
Nyt. szám: /2012 1. számú példány NYUGÁLLOMÁNYÚ LÉGVÉDELMI TÜZÉREK BAJTÁRSI EGYESÜLETE ELLENŐRZŐ BIZOTTSÁG ÜGYRENDJE NAGYOROSZI 2012. 1. BEVEZETŐ (1) A Nyugállományú Légvédelmi Tüzérek Bajtársi Egyesülete Részletesebben A MAGYAR TRIATLON SZÖVETSÉG FEGYELMI SZABÁLYZATA. A fegyelmi szabályzat hatálya, a fegyelmi eljárás alapelvei
A MAGYAR TRIATLON SZÖVETSÉG FEGYELMI SZABÁLYZATA A fegyelmi szabályzat hatálya, a fegyelmi eljárás alapelvei (1) E szabályzat rendelkezéseit kell alkalmazni a Magyar Triatlon Szövetség (a továbbiakban: Részletesebben FEGYELMI SZABÁLYZATA
A Kőorra Vadásztársaság FEGYELMI SZABÁLYZATA 2013. 1 I. fejezet A fegyelmi szabályzat hatálya 1. / 1 / A fegyelmi szabályzat hatálya alá a Kőorra Vadásztársaság valamennyi tagja és tagjelöltjei tartoznak. Részletesebben ORSZÁGOS MAGYAR VADÁSZKAMARA
ORSZÁGOS MAGYAR VADÁSZKAMARA ETIKAI SZABÁLYZAT (A 2013. május 8-i módosítással egységes szerkezetben) Budapest, 2006. 2 A vadászatra, a vadgazdálkodásra, a vad védelmére, valamint a természetvédelemre, Részletesebben Jogorvoslati rendszer
Jogorvoslati rendszer Jogorvoslati eszközök: kifogás fellebbezés bírósági felülvizsgálati kérelem alkotmányjogi panasz Az országgyűlési képviselők választásában eljáró választási bizottságok: Szavazatszámláló Részletesebben FIZETÉSI MEGHAGYÁS. A fizetési meghagyás kibocsátásának esetei
FIZETÉSI MEGHAGYÁS A fizetési meghagyás szabályozása 2010. július 1.-től jelentősen átalakult. A legalapvetőbb változás az, hogy bizonyos kivételekkel a bíróság helyett közjegyző előtt érvényesíthető a Részletesebben Képviselői, illetve polgármesteri és alpolgármesteri vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos eljárási S Z A B Á L Y Z A T
50/2004.(VI.18.) rendelet 7. sz. melléklete Képviselői, illetve polgármesteri és alpolgármesteri vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos eljárási S Z A B Á L Y Z A T A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi Részletesebben AZ ALTEO ENERGIASZOLGÁLTATÓ NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG Ü G Y R E N D J E. módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva
AZ ALTEO ENERGIASZOLGÁLTATÓ NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG FELÜGYELŐ BIZOTTSÁGÁNAK Ü G Y R E N D J E módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva Hatályos: 2010. október 26. napjától AZ ALTEO ENERGIASZOLGÁLTATÓ Részletesebben VAGYONÉPITŐ KLUB ALAPSZABÁLYA
VAGYONÉPITŐ KLUB ALAPSZABÁLYA Alulírott Alapítók létrehozták a Vagyonépítő Klubot. A Vagyonépítő Klub 2008. március 29 -i Klubgyűlése az alábbi alapszabályt fogadta el. I. A Klub adatai 1 A Klub neve: Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ. Az intézett hatósági ügy megnevezése: Vállalkozói igazolványokkal kapcsolatos jogorvoslati eljárások
TÁJÉKOZTATÓ A Fejér Megyei Kormányhivatal (a továbbiakban: hivatal) joghatóságába, hatáskörébe és illetékességébe tartozó közigazgatási ügyek intézéséről A hivatal illetékességi területe: Fejér megye Az Részletesebben A tárgyalást megelızı szakasz. elıadás
A tárgyalást megelızı szakasz Polgári eljárásjog elıadás Dr. Pribula László egyetemi docens Az elsıfokú eljárás szakaszai 1. A tárgyalást megelızı szakasz (a keresetlevél benyújtásától a perindítás hatályának Részletesebben Ópusztaszeri Vízügyi Vadásztársaság 6767 Ópusztaszer, Vadászház. Ópusztaszeri Vízügyi Vadásztársaság Fegyelmi Szabályzata Tervezet 1995.
1 FEGYELMI SZABÁLYZAT I. Fejezet A fegyelmi szabályzat hatálya 1. Vadásztársaságunk tagjaira ezen Fegyelmi Szabályzat hatályos. 2. A vadászok feladatait, jogait és kötelességeit meghatározzák: A vadgazdálkodásra, Részletesebben Fegyelmi eljárás Szabályzata 2015.
Fegyelmi eljárás Szabályzata 2015. Szakmai Program 6.sz. szabályzata Hatályba lépett: 2015. A fegyelmi eljárás rendje, részletes szabályai Vonatkozó jogszabályok: 2013. évi CCXL. törvény 374-376. 1/2015.( Részletesebben 1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól. I. fejezet Alapvető rendelkezések A törvény célja
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól I. fejezet Alapvető rendelkezések A törvény célja 1. Ennek a törvénynek az a célja, hogy a közigazgatási szervek hatósági eljárásának Részletesebben A hatóság döntései (határozat és végzés); a döntések semmissége
A hatóság döntései (határozat és végzés); a döntések semmissége 1 A hatósági döntés és az eljárás fogalmának kapcsolata A közigazgatási hatósági eljárás lényegét a hatósági egyedi aktusok kiadásának rendje Részletesebben Tisztelt Polgármester Asszony! Tisztelt Képviselő-testület!
Orgovány Község Önkormányzata, Önkormányzat Polgármestere, Képviselő-testülete részére Tárgy: Bölcsődei Érdekképviseleti Fórum Működési Szabályzatának elfogadása Tisztelt Polgármester Asszony! Tisztelt Részletesebben A Magyar Dinamikus Lövészsport Szövetség Sportfegyelmi Szabályzat Tervezete
A Magyar Dinamikus Lövészsport Szövetség Sportfegyelmi Szabályzat Tervezete 1. A fegyelmi szabályzat személyi hatálya Magyar Dinamikus Lövész Szövetség tagszervezeteire és ezen szervezeteknek a tagjaira Részletesebben A KÖZIGAZGATÁSI HATÓSÁGI ELJÁRÁS ÉS SZOLGÁLTATÁS ÁLTALÁ OS SZABÁLYAI (Ket) [2004. ÉVI CXL. TÖRVÉ Y]
A KÖZIGAZGATÁSI HATÓSÁGI ELJÁRÁS ÉS SZOLGÁLTATÁS ÁLTALÁ OS SZABÁLYAI (Ket) [2004. ÉVI CXL. TÖRVÉ Y] A mérnöki kamaráról szóló 1996. évi LVIII. törvény a közfeladatok ellátásának körében feljogosítja a Részletesebben A KŐSZEGI TELEPÜLÉSI ÉRTÉKTÁR TESTÜLET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA
A KŐSZEGI TELEPÜLÉSI ÉRTÉKTÁR TESTÜLET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA Kőszeg Város Önkormányzatának Képviselő-testülete a magyar nemzeti értékek és hungarikumok gondozásáról szóló 2012. évi XXX. törvény Részletesebben A jegyző hatáskörébe tartozó birtokvédelmi eljárásról szóló 228/2009. (X. 16.) Kormányrendelet 3. (1) (2) bekezdések alapján
Illetékbélyeg helye 3.000,- Ft (az illetékbélyeget ide kell felragasztani) BIRTOKVÉDELMI KÉRELEM A jegyző hatáskörébe tartozó birtokvédelmi eljárásról szóló 228/2009. (X. 16.) Kormányrendelet 3. (1) (2) Részletesebben A FEKETE ZOLTÁN KOLLÉGIUM ÉS MACHATSEK GYULA DIÁKHOTEL FEGYELMI SZABÁLYZATA
NYUGAT-MAGYARORSZÁGI EGYETEM A FEKETE ZOLTÁN KOLLÉGIUM ÉS MACHATSEK GYULA DIÁKHOTEL FEGYELMI SZABÁLYZATA SOPRON 2008 A Nyugat-magyarországi Egyetem Szenátusa a Fekete Zoltán Kollégium és Machatsek Gyula Részletesebben MAGYAR EVEZŐS SZÖVETSÉG ETIKAI ÉS FEGYELMI SZABÁLYZATA
ETIKAI ÉS FEGYELMI SZABÁLYZATA Budapest 2013. Készült: Az 1998-ban készített szabályzat egységes szerkezetbe foglalásával Jóváhagyta: a MESZ elnöksége 2013/03/14/1. sz. határozata alapján 1.. A Szabályzat Részletesebben a végrehajtói fegyelmi bíróságok ügyrendjét ELSŐ RÉSZ Általános rendelkezések A fegyelmi bíróság hatásköre
A Budapest Környéki Törvényszék mellett működő Bírósági Végrehajtói Fegyelmi Bíróság (a továbbiakban elsőfokú fegyelmi bíróság) és a Kúria mellett működő Bírósági Végrehajtói Fegyelmi Bíróság (a továbbiakban Részletesebben A RÁCKEVEI HORGÁSZEGYESÜLET FEGYELMI és ETIKAI SZABÁLYZATA a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva
A RÁCKEVEI HORGÁSZEGYESÜLET FEGYELMI és ETIKAI SZABÁLYZATA a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva A Szabályzat célja a jogszabályokon és más kötelező rendelkezésen túl az Országos Horgászrendelet Részletesebben SYNERGON INFORMATIKAI RENDSZEREKET TERVEZŐ ÉS KIVITELEZŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYÁNAK MÓDOSÍTÁSÁRA VONATKOZÓ HATÁROZAT-TERVEZET
SYNERGON INFORMATIKAI RENDSZEREKET TERVEZŐ ÉS KIVITELEZŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYÁNAK MÓDOSÍTÁSÁRA VONATKOZÓ HATÁROZAT-TERVEZET A TÁRSASÁG 2005 ÁPRILIS 28 29. - i KÖZGYŰLÉSÉRE A jelen előterjesztésben Részletesebben Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24
Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24 Középpontban a a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 62. (2) bekezdése 2011. előtt és Részletesebben A M A G Y A R T O R N A S Z Ö V E T S É G S P O R T F E G Y E L M I S Z A B Á L Y Z A T A
A M A G Y A R T O R N A S Z Ö V E T S É G S P O R T F E G Y E L M I S Z A B Á L Y Z A T A A sportról szóló 2004. évi I. törvény (a továbbiakban: Stv.) és a végrehajtására kiadott 39/2004 (II.12.) Korm. Részletesebben 153. KÉRELEM ELSZÁMOLÁSI KÖTELEZETTSÉG FENNÁLLÁSÁNAK MEGÁLLAPÍTÁSA TÁRGYÁBAN
153. KÉRELEM ELSZÁMOLÁSI KÖTELEZETTSÉG FENNÁLLÁSÁNAK MEGÁLLAPÍTÁSA TÁRGYÁBAN vonalkód helye ÜGYSZÁM: Érkeztetés helye (A Kérelmező nem kapott elszámolást és/vagy szerződésmódosulási dokumentációt) Benyújtandó Részletesebben időbeli hatály területi hatály személyi hatály hatály
időbeli területi személyi 2 fogalma a fő szabály az elkövetési idő jelentősége az elkövetési időre vonatkozó elméletek magatartás (vagy tevékenység) elmélet cselekményegység elmélete ok-folyamat elmélet Részletesebben HALLGATÓI FEGYELMI ÉS KÁRTÉRÍTÉSI SZABÁLYZAT
HALLGATÓI FEGYELMI ÉS KÁRTÉRÍTÉSI SZABÁLYZAT A Pázmány Péter Katolikus Egyetem (PPKE) a Felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. tv. 24.. (4) bekezdésében, valamint a Pázmány Péter Katolikus Egyetem Szervezeti Részletesebben Budapest XXI. Kerület Csepel Önkormányzata Képviselő-testülete 12/2011. (III. 31.) önkormányzati rendelete
BUDAPEST XXI. KERÜLET CSEPEL ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ TESTÜLETE Budapest XXI. Kerület Csepel Önkormányzata Képviselő-testülete 12/2011. (III. 31.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelmi és ifjúsági támogatások Részletesebben A Tudományos és Innovációs Dolgozók Szakszervezete Választási Szabályzata
A Tudományos és Innovációs Dolgozók Szakszervezete Választási Szabályzata A szabályozási dokumentum alkalmazási területe: kiterjed a TUDOSZ minden szervezeti egységére, tisztségviselőjére, tagjára és munkatársára. Részletesebben TAGOZATI ALAPSZABÁLY. ÉVOSZ Mérnöki Vállalkozások Tagozata
TAGOZATI ALAPSZABÁLY A Mérnöki Vállalkozások Tagozata, mint az Építési Vállalkozók Országos Szakszövetsége (ÉVOSZ) társadalmi szervezet keretében megalakuló Tagozatot, az Alapítók az Alkotmány, a Polgári Részletesebben V. FEJEZET A TÁRSASÁGI TAGSÁG, A TAGOK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI 1. SZAKASZ A TÁRSASÁGI TAGSÁG
V. FEJEZET A TÁRSASÁGI TAGSÁG, A TAGOK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI A Társaság tagjai lehetnek: rendes tagok, tiszteletbeli tagok, pártoló tagok, ifjúsági tagok. 1. SZAKASZ A TÁRSASÁGI TAGSÁG 2. SZAKASZ A Részletesebben 2009. évi LVI. törvény
2009. évi LVI. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény módosításáról szóló 2008. évi CXI. törvény hatálybalépésével és a belső piaci Részletesebben Magyar Frizbi Országos Sportági Szakszövetség. Fegyelmi szabályzat. Jóváhagyta az MFSZ Elnöksége E9/2014 számú határozatával
Magyar Frizbi Országos Sportági Szakszövetség Fegyelmi szabályzat Jóváhagyta az MFSZ Elnöksége E9/2014 számú határozatával TARTALOMJEGYZÉK 1. A SZABÁLYZAT CÉLJA... 1 2. A SZABÁLYZAT HATÁLYA... 1 3. ALAPFOGALMAK... Részletesebben A HNJE FEGYELMI SZABÁLYZATA
Hunnia-Rex Német Juhászkutya Egyesület (HNJE) H-1116 Budapest, Tétényi út 128/b-130. A HNJE FEGYELMI SZABÁLYZATA I. Fejezet Általános rendelkezések 1.. A fegyelmi eljárás, illetőleg a fegyelmi felelősségre Részletesebben I. fejezet. Általános rendelkezések. II. fejezet
Az IPA Magyar Szekció Számvizsgáló Bizottságának Ügyrendje I. A Számvizsgáló Bizottság és tagjai 1. Az IPA Magyar Szekció (a továbbiakban: Magyar Szekció) Számvizsgáló Bizottsága (a továbbiakban: Bizottság) Részletesebben Pannon 2005 Faktor és Hitel Zrt. PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT
Pannon 2005 Faktor és Hitel Zrt. 1016 Budapest, Naphegy utca 19. PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT Érvényes 2014.08.01-től Jóváhagyta: Igazgatóság elnöke 2 TARTALOMJEGYZÉK 1. A SZABÁLYZAT CÉLJA... 3 2. A SZABÁLYZAT Részletesebben www.apeh.hu Nyomdai sorszámintervallumok Áfa adóalanyok EVA adóalanyok Közösségi adószámok megerősítése Köztartozásmentes adózók
ELLENŐRZÉS www.apeh.hu Az adózókat terhelő adókötelezettségek jogszerű teljesítéséhez, valamint a költségvetési támogatások jogszerű igénybevételéhez - különösen az áfa visszaigénylések tekintetében - Részletesebben ELSZÁMOLÁSI KÖTELEZETTSÉG FENNÁLLÁSÁNAK MEGÁLLAPÍTÁSA IRÁNTI
F3 ELSZÁMOLÁSI KÖTELEZETTSÉG FENNÁLLÁSÁNAK MEGÁLLAPÍTÁSA IRÁNTI FOGYASZTÓI KÉRELEM NEMPERES ELJÁRÁS LEFOLYTATÁSÁRA (2014. ÉVI XL. TÖRVÉNY 25. (2) BEK. C) PONT) Pótlap (Kérjük, szíveskedjen X-el jelölni, Részletesebben 1. A rendelet hatálya. 2. Értelmező rendelkezések
Budapest Főváros IX. kerület Ferencváros Önkormányzata Képviselő-testületének 18/2015.(V.26.) sz. rendelete a vendéglátó üzletek éjszakai nyitva tartásának rendjéről Budapest Főváros IX. kerület Ferencvárosi Részletesebben TIZENNEGYEDIK JEGYZÕKÖNYV AZ EMBERI JOGOK ÉS AZ ALAPVETÕ SZABADSÁGOK VÉDELMÉRÕL SZÓLÓ EGYEZMÉNYHEZ, AZ EGYEZMÉNY ELLENÕRZÕ RENDSZERÉNEK MÓDOSÍTÁSÁRÓL
TIZENNEGYEDIK JEGYZÕKÖNYV AZ EMBERI JOGOK ÉS AZ ALAPVETÕ SZABADSÁGOK VÉDELMÉRÕL SZÓLÓ EGYEZMÉNYHEZ, AZ EGYEZMÉNY ELLENÕRZÕ RENDSZERÉNEK MÓDOSÍTÁSÁRÓL Preambulum Az Európa Tanács tagállamai, az emberi jogok Részletesebben MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA
MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA 100. (1) A mentesítés folytán - törvény eltérő rendelkezése hiányában - az elítélt mentesül az elítéléshez fűződő hátrányos Részletesebben MiFiN Mikrofinanszírozó Pénzügyi Szolgáltató Zrt.
Panaszkezelési szabályzat A Magyar Nemzeti Bank elnökének 28/2014. (VII.23.) MNB rendelete (a pénzügyi szervezetek panaszkezelésére vonatkozó szabályokról) szerint előírt kötelező szabályokkal egységes Részletesebben A hatósági eljárás megindítása
A hatósági eljárás megindítása eljárási feltételek; a kérelem érdemi vizsgálat nélküli elutasítása; az eljárás megszüntetése; az eljárás felfüggesztése. A hatósági eljárás szakaszai Az alapeljárás az az Részletesebben Duna Charta Egyesület. Alapszabálya
A Duna Charta Egyesület Módosított és egységes szerkezetbe foglalt Alapszabálya A Duna Charta Egyesület (bírósági lajstromszáma: Pk.60830/2002) 2009. évi rendes Közgyűlésén 2009. január 21-én és a közhasznú Részletesebben A 101. TÜZÉREZRED ÉS DANDÁR BARÁTI KÖR ALAPSZABÁLYA
A 101. TÜZÉREZRED ÉS DANDÁR BARÁTI KÖR ALAPSZABÁLYA I. A társadalmi szervezet neve: 101. TÜZÉREZRED ÉS DANDÁR BARÁTI KÖRE A társadalmi szervezet székhelye: Magyar Honvédség Baranya Megyei Hadkiegészítő Részletesebben A Bácsbokodi Sporthorgász Egyesület Fegyelmi Szabályzata
A horgászattal kapcsolatos jogszabályok, valamint az 1989. évi II. sz. tv (Egyesületi törvény) és egyéb rendelkezések érvényre juttatása a fegyelmi vétséget elkövetők felelősségre vonásának a Bácsbokodi Részletesebben A Nyíregyházi Főiskola Elismerési Bizottságának ügyrendje
A Nyíregyházi Főiskola Elismerési Bizottságának ügyrendje 1. A Nyíregyházi Főiskola Elismerési Bizottsága a Szenátus által létrehozott, jogi személyiséggel nem rendelkező, döntéshozó testület. 2. Az ügyviteli-ügyintézési Részletesebben TISZTA LAP. Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület ALAPSZABÁLY. ( a módosítással egységes szerkezetben ) Általános rendelkezések.
TISZTA LAP Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület ALAPSZABÁLY ( a módosítással egységes szerkezetben ) I. Általános rendelkezések. 1. (1) Az Egyesület neve: Tiszta lap Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület Részletesebben A Magyar Igazságügyi Szakértői Kamara Etikai Eljárási Szabályzata
A Magyar Igazságügyi Szakértői Kamara Etikai Eljárási Szabályzata 1 Tartalomjegyzék A Magyar Igazságügyi Szakértői Kamara Etikai Eljárási Szabályzata...3 Első Rész - Általános rendelkezések...3 I. fejezet Részletesebben A Deberecen-Kossuth utcai Református Egyházközség 1/2008. számú egyházközségi szabályrendelete IFJÚSÁGI PRESBITÉRIUM LÉTREHOZÁSÁRÓL
A Deberecen-Kossuth utcai Református Egyházközség 1/2008. számú egyházközségi szabályrendelete IFJÚSÁGI PRESBITÉRIUM LÉTREHOZÁSÁRÓL A Debrecen-Kossuth utcai Református Egyházközség Presbitériuma a Magyarországi Részletesebben A közjegyzői nemperes eljárások
Médiaszolgáltatás Szabályozás Főosztály Ügyiratszám: 15611-3/2011. Pályáztatási és Jogi Osztály Ügyintéző: dr. Szalai Anita Telefon: (06-1) 4577-959 Tárgy: értesítés eljárás megindításáról és hiánypótlásra Részletesebben 1. A közérdekű adatok megismerésére irányuló igény benyújtása és teljesítése
1. A közérdekű adatok megismerésére irányuló igény benyújtása és teljesítése 1.1. A közérdekű adat megismerése iránt bárki szóban, írásban vagy elektronikus úton igényt nyújthat be. 1.2. A kérelmek előterjesztése Részletesebben A bizonyítás. Az eljárás nem szükségképpeni része.
A bizonyítás A bizonyítás fogalma A bizonyítási eljárás (vagy bizonyítás) - a hivatalbóli eljárás alapelvén nyugvó, - a hatóság az ügyfelek és az eljárás más résztvevői közreműködésével zajló eljárási Részletesebben Nagyoroszi Község Önkormányzat Képviselő-testületének. 3/2008. (III.28.) rendelete. a szociális ellátások rendjéről. Általános rendelkezések
Nagyoroszi Község Önkormányzat Képviselő-testületének 3/2008. (III.28.) rendelete a szociális ellátások rendjéről Nagyoroszi Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a szociális igazgatásról és ellátásokról Részletesebben Gyakorlati kérdések az adóellenőrzésekkel kapcsolatban
Gyakorlati kérdések az adóellenőrzésekkel kapcsolatban Adóellenőrzés folyamata az Adózás rendjéről szóló törvény (ART.) tükrében. Az adóhatóság és az adózó jogai és kötelezettségei az adóellenőrzés során. Részletesebben A/3. POLGÁRI ELJÁRÁSJOG
A/3. POLGÁRI ELJÁRÁSJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény, a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény I-XVIII. fejezetei, a 2005.évi Részletesebben Székesfehérvár Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal. Szociális ellátási és Gyermekvédelmi Iroda Ügygondnok és eseti gondnok ügyek
Székesfehérvár Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Szociális ellátási és Gyermekvédelmi Iroda Ügygondnok és eseti gondnok ügyek Jogi háttér, törvények Döntés jogalapja A döntés jogalapját a közigazgatási Részletesebben A Magyar Országos Közjegyzői Kamara 57. számú iránymutatása a közjegyzői pénzletétről
A Magyar Országos Közjegyzői Kamara 57. számú iránymutatása a közjegyzői pénzletétről A Magyar Országos Közjegyzői Kamara a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 55. - ában, valamint a közjegyzői Részletesebben ELSZÁMOLÁSI KÖTELEZETTSÉG FENN NEM ÁLLÁSÁNAK MEGÁLLAPÍTÁSA IRÁNTI PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYI KÉRELEM NEMPERES ELJÁRÁS
P3 ELSZÁMOLÁSI KÖTELEZETTSÉG FENN NEM ÁLLÁSÁNAK MEGÁLLAPÍTÁSA IRÁNTI PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYI KÉRELEM NEMPERES ELJÁRÁS LEFOLYTATÁSÁRA (2014. ÉVI XL. TÖRVÉNY 26. (2) BEK. C) PONT) Pótlap (Kérjük, szíveskedjen Részletesebben 41/2004. (III. 12.) Korm. rendelet. az olimpiai járadékról
41/2004. (III. 12.) Korm. rendelet az olimpiai járadékról A Kormány a sportról szóló 2004. évi I. törvény (a továbbiakban: Stv.) 79. -a (1) bekezdésének e) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket Részletesebben A bizottságok részletes feladatkörét az SZMSZ 2. melléklete tartalmazza. 3. A Rendelet 2. melléklete helyébe jelen rendelet 1. melléklete lép.
Cece Nagyközség Önkormányzat Képviselő-testületének 6/2015. (IV.10.) önkormányzati rendelet az Önkormányzat Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 26/2014.(XI.24.) önkormányzati rendelet módosításáról Részletesebben Bejelentés piacfelügyeleti eljárás kezdeményezése érdekében
i nf o@nmhh. hu szerint valamely szolgáltató, forgalomba hozó tevékenysége, szolgáltatása, terméke, eljárása, intézkedése, illetve valamely intézkedés elmulasztása következtében az előfizetőt, illetve Részletesebben A MÚSZ Sportfegyelmi Szabályzata
A MÚSZ Sportfegyelmi Szabályzata Készítette: Dr. Vlaskovits József és Dr. Bárdosi Zsolt Szerkesztette: Dr. Bárdosi Zsolt Felhasználva: Dr. Antos Árpád, Dr. Bodóczky László és Dr. Koszorú István anyagait Részletesebben NYILATKOZAT KÖZELI HOZZÁTARTOZÓI VISZONYRÓL 1
TÁJÉKOZTATÓ A mező és erdőgazdasági földekre szerződéssel alapított, 2014. április 30-án fennálló, határozatlan időre, vagy 2014. április 30-a után lejáró, határozott időtartamra nem közeli hozzátartozók Részletesebben A CSOBÁNKAI POLGÁRŐR Egyesület
A CSOBÁNKAI POLGÁRŐR Egyesület ALAPSZABÁLYA Csobánka, 2012 március 23 2 I) Általános rendelkezések 1. Az egyesület neve: Csobánkai Polgárőr Egyesület 2. Székhelye: 2014 Csobánka, Fő út 1. (Csobánka Község Részletesebben ArteusCredit Zártkörűen Működő Részvénytársaság
ArteusCredit Zártkörűen Működő Részvénytársaság Hatályos: 2013. május 29. ArteusCredit Zrt. 1134 Budapest, Róbert K. krt. 59., Telefon: 06/1 814 2179 1 Az ArteusCredit Zártkörűen Működő Részvénytársaság Részletesebben 9. Az elítéltek jogai és kötelességei. Az elítélt nevelése*...59 9.1. Az elítéltek jogai...59 9.1.1. A szabadságvesztés végrehajtása alatt szünetelő
TARTALOMJEGYZÉK A Kiadó előszava...3 I. Büntetés-végrehajtási jog...4 1. A büntetés és intézkedés végrehajthatósága, intézkedés a végrehajtás iránt és a végrehajtást kizáró okok. A szabadságvesztés végrehajtásának Részletesebben A MISKOLCI EGYETEMEN FOGYATÉKOSSÁGGAL ÉLŐ HALLGATÓK ELŐNYBEN RÉSZESÍTÉSÉVEL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG ÜGYRENDJE
A MISKOLCI EGYETEMEN FOGYATÉKOSSÁGGAL ÉLŐ HALLGATÓK ELŐNYBEN RÉSZESÍTÉSÉVEL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG ÜGYRENDJE Miskolc, 2012. 8.2. számú Egyetemi Szabályzat Hallgatók Előnyben Részesítésével Foglalkozó Bizottság Részletesebben Tartalomjegyzék JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS... 2 ÁLDOZATSEGÍTÉS... 4 PÁRTFOGÓ FELÜGYELET... 6 UTÓGONDOZÁS... 7
Tartalomjegyzék JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS... 2 ÁLDOZATSEGÍTÉS... 4 PÁRTFOGÓ FELÜGYELET... 6 UTÓGONDOZÁS... 7 Jogi segítségnyújtás Hatáskörrel rendelkező szerv: VEMKH Igazságügyi Szolgálat Jogi Segítségnyújtó Részletesebben Zsámbék Város Képviselő-testületének. 30/2011. (XII.16.) számú önkormányzati R E N D E L E T E. a telekadóról
Zsámbék Város Képviselő-testületének 30/2011. (XII.16.) számú önkormányzati R E N D E L E T E a telekadóról A Helyi adókról szóló (továbbiakban: Htv.) többször módosított 1990. évi C. törvény 1.. (1) bekezdése, Részletesebben BEUGRÓ KÉRDÉSEK BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG I. TÁRGYBÓL NAPPALI TAGOZATOS HALLGATÓK SZÁMÁRA 1. Határozza meg a büntetőeljárás, illetve a büntető eljárásjog
BEUGRÓ KÉRDÉSEK BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG I. TÁRGYBÓL NAPPALI TAGOZATOS HALLGATÓK SZÁMÁRA 1. Határozza meg a büntetőeljárás, illetve a büntető eljárásjog fogalmát egy-egy mondatban! 2. Határozza meg az alábbi Részletesebben Szent István Egyetem Gödöllő
Szent István Egyetem Gödöllő A SZENT ISTVÁN EGYETEM SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA 5/E melléklete FEGYELMI ÉS KÁRTÉRÍTÉSI ÜGYEK ELBÍRÁLÁSÁNAK RENDJE Gödöllő, 2009. június BEVEZETÉS 1. A Szent István Részletesebben Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében
Dr. Szalma Mária Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében I. A Szerb Köztársaság Bíróságokról szóló törvénye 1 értelmében az ország legfelsőbb Részletesebben Józsefvárosi Közösségi Házak Nonprofit. Korlátolt Felelősségű Társaság Tanácsadó Testületének. ÜGYRENDJE (a továbbiakban: Ügyrend)
Józsefvárosi Közösségi Házak Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság Tanácsadó Testületének ÜGYRENDJE (a továbbiakban: Ügyrend) I. ÁLTALÁNOS RÉSZ 1) A Tanácsadó Testület megnevezése: Józsefvárosi Közösségi Részletesebben ALAPSZABÁLY (minta-tervezet, javasolt szövegezéssel) I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
ALAPSZABÁLY (minta-tervezet, javasolt szövegezéssel) I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.1 Az egyesület neve: 1.2. Az egyesület székhelye: 1.3. Az egyesület jogi személy, amely a nyilvántartásba vétellel jön Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság BÍRÓSÁG bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Kúria Bíróság