text:
Dr. Wellmann György főbíró új neve: Dr. El Kúria | Nemzeti InternetFigyelő (NIF)
Aktuális, Belföld, Cion-diktatúra, EU, Gazdaság, Hírek, Magyarország Cionista Gyarmat!
Dr. Wellmann György főbíró új neve: Dr. El Kúria
2016/04/23 transyadmin	2 hozzászólás
Kúria felszabadítva – Már nem nyögi a bankárok súlyát az igazságszolgáltatás 2016 április 18-án arra ébredt az ország, hogy több cselekvőnek szinte ugyan az jutott eszébe egy elvtelen főbírói levél kapcsán. – Szabadítsuk fel az igazságszolgáltatást a bankárok elnyomása alól.
Az igazság az, hogy akkor, még nem fogalmaztam meg magamban ilyen magasztosan. Csupán cselekedni akartam. Pont úgy, ahogyan jónak éreztem.
Történt, hogy pár napja napvilágra került az alábbi levél, melyet egy wellmann nevű patkány a Kúria hivatalos levélpapírján írt a bankszövetségnek. Nagy szerepe volt a Hiteles Mozgalomnak, és Szabó Józsefnek abban, hogy a SeVizások körében elterjedt ez a disznóság.
A bankok úgy gondolták, hogy ez a levél majd számukra jogosítvány lesz arra, hogy bírókat befolyásoljanak. Ezért vidáman lobogtatták a perekben. Elkúrták. Nem kicsit, nagyon. – Mert a folyamatos nyomásgyakorlás hatására kapkodnak. Ha kapkodnak, akkor hibáznak. Mi pedig ott voltunk, ott vagyunk, és ott leszünk. Lecsapunk mindenre azonnal, vagy kicsit később, amikor már nem számítanak rá.
Szinte egy emberként léptek akcióba cselekvő jogászok, és utcai harcosok. Nem kellett hívni, elég volt az információ, hogy valakik már lépéseket tettek. És a tettek újabb tetteket indítottak.
Így alakult ki egy valódi hirtelen reagálású megmozdulás a jog, az utca, és a tájékoztatás útjain.
Cselekvő összefogás volt ez. Nem arról értekeztek a cselekvő emberek, hogy „majd találkozni kellene, és megbeszélni, hogy egy következő találkozón elhatározzuk, hogy teszünk valamit, ha nem lennénk ennyire lusták és beszariak”
Nem, itt cselekvés történt. Azonnal. Létre jött a sokak által áhított ÖSSZEFOGÁS. A cselekvők összefogása.
Mindenki tudta a dolgát, hiszen az igazságérzete, a tenni akarása vezérelte.
Volt, aki azonnal a Kúria elé ment. Még munkakezdés előtt.
Volt aki akkor indult, amikor látta, hogy mások már ott vannak.
Volt aki, kaját, vizet, meleg holmit vitt a Markó utcába.
Volt, aki veszettül osztotta, terjesztette a hírt, mert most nem tudott jönni.
Vidékről is többen érkeztek néhány óra múlva.
– És persze most is voltak a gyáván megalkuvók, akik feladatokat osztogattak, elmondták, hogy másoknak mit kellene csinálni, konferenciát hirdetek meg az ügyben, bíráltak, mérgesen néztek. Ez utóbbiak lesznek azok, akik osztásnál az első sorban fognak tolongani… –
Nem kellett hirdetni a Sárgapólót. Akinek volt, abban jelent meg.
Miért alakulhatott ez ki ilyen gyorsan?
– Mert felkészültek vagyunk. – Mert készen állunk a cselekvésre, készek vagyunk áldozatot hozni. – Mert nem bújunk a biztonságot adó tömeg mögé. – Mert akár „elsőként”, akár „egyedül”, akár „elöl” indulni készek vagyunk. – Mert minden percben azon gondolkodunk, hogy hogyan tudnánk tenni.
Már reggel korán megvívtuk a döntő csatát. Az elszántságunk, az eddigi tetteink alapján rólunk kialakult kép győzött. – A rendőrség április 18-án nem akart oszlatni. Tisztában voltak vele, hogy ezt a véleménynyilvánítást csak úgy tudták volna megakadályozni, ha elviszik a tüntetőket. Nem akartak bakárseggnyalók seggnyalója lenni.
Én úgy gondolom, hogy jól tették.
Csupán közölték velem, hogy gyülekezési joggal visszaélés miatt eljárást indítanak ellenem, mivel szerintük ez gyülekezés, és én vagyok a főszervezője. Jót nevetem ezen, hiszen fogalmilag kizárt, hogy egyedül gyülekezni tudjak. Meg egyébként is: elfér a többi ügy között.
Miközben az egyre szaporodó ellenálló belakta a Kúria előtti területet, Damm Andrea több ügyvéd egyetértésével a köztársasági elnökhöz ment, és indítványozta wellmann főbíró kirúgatását.
Az ügyvédek akciójáról bővebben a Magyar Nemzet írt: http://mno.hu/belfold/felelossegre-vonnak-a-kuria-fobirajat-1338183
Voltak más ügyvédek, akik nemzetközi szinten léptek fel a Polgári Kollégium vezetőjének elvtelen megnyilatkozása miatt.
A nyomásgyakorlás meghozta az eredményét. Kedden reggel már megjelent szintén a Magyar Nemzetben, hogy a Kúria nem tartja irányadónak wellmann levelében írtakat.
Az eredményhez hozzá tartozik az is, hogy szerdán már arról jelentek meg hírek, hogy bírók is felszólaltak wellmann elvtelen levele miatt. Követelték a távozást.
Én nem állítom, hogy miattunk tették ezt. Nekem elég volt az a sok mosolygós, bíztató tekintet, amit kaptunk azoktól, akik ezen a két napon arra jártak. Talán volt köztük néhány bíró is.
Remek alkalom volt a hirtelen jött véleménynyilvánítás arra, hogy jobban megismerjük egymást.
Még éjszaka is sokan voltunk remekül kivilágított műemléki környezetben.
Az eseményről több hírportál is beszámolt, rengeteg kép, beszámoló, és videó került fel a világhálóra. Ezek hivatkozásait lentebb lehet elérni.
Érdekes színfoltja volt az eseménynek, amikor megjelent a TV2. Előbb azt hittük, hogy miattunk érkeztek. Gyanússá váltak azzal, hogy csak álltak nem messze tőlünk, és nem élesítették a kamerájukat. Akkor jöttünk rá, hogy nem érdekli őket az igazságszolgáltatás sárba tiprása és az ez miatt kialakult véleménynyilvánítás, amikor félrevonultak egy Kúria épületéből kijövő hölggyel. Ekkor néhány pillanat alatt ötletek sokasága merült fel, és már lendültek is kezek, indultak lábak egy újabb véleménynyilvánítást megvalósítani. A riport hátterének odatartottuk a tüntetés jelmondatát: „Wellmann György is húzza ki a nyelvét a bankárok seggéből!”
Inkább bemenekültek az épületbe, minthogy rögzítsenek valamit a civilek akciójáról. Ez szerintem sokat elárul arról, hogy a sajtó kinek az irányítása alatt van.
A kevés kivétel természetesen nem kell, hogy szégyellje magát a megalkuvó újságírók miatt.
Varga Magdinak még arra is volt indíttatása, hogy gyorsan írjon egy verset az eseményekről.
„HOL VAN AZ IGAZSÁG?
Hol van itt jog?
S hol igazság?
Zokogva sír
Bírák vagytok
vagy rabszolgák?
Bankár csicska
a Bíróság?
Esküdtetek
igazságra,
s nem maffia
talpnyalásra.
talpat nyaltok?
behódoltok?
Állj ki érte
Budapest, 2016.04.19.”
Igazuk van azoknak, akik úgy gondolják, hogy ezt a vasat még érdemes ütni. Most, hogy mi levonultunk, van néhány szabad sátorhely a Markó utcában. Lehet cselekedni is, nem csak dumálni.
Mi is fogjuk még folytatni. Már érnek az ötletek.
Rólunk megjelent sajtóhírek, videók, tudósítások:
ATV tudósítás: http://www.atv.hu/belfold/20160418-lesatraztak-a-tiltakozok-a-kuria-elott
Uhrin imre albumai:
A kúria előtt igazi flashmob alakult ki: https://www.facebook.com/imre.uhrin/posts/10206367461881711
Záró képek: https://www.facebook.com/photo.php?fbid=10206373232105963&set=pcb.10206373256666577&type=3&theater
Veres István albuma: https://www.facebook.com/istvan.veres.71/posts/998877876826643
Nemzeti Civil Kontroll: http://www.civilkontroll.com/most-beindul-a-devizas-lavina-oszd-meg/
Helyszíni élő bejelentkezések, videós tudósítások az alábbi sorozatban tekinthetők meg:
(Az elsőnél kicsit akadozik a felvétel, és 13. perctől meg is áll. Van még mit tanulni, de nagyot fejlődtünk. Az akciónkról élőben is közvetítettünk.)
https://www.youtube.com/watch?v=l09VwHD_I4U&list=PL6ZyS9Bk8idW_ksa-hG5Ri3xuv07nasYo
bankár bérencekBankcsapdabankvilágcivil engedetlenség
Előző bejegyzés 100 ÉVE KELTEK FEL AZ ÍREK A BRIT URALOM ELLEN, V. UTOLSÓ RÉSZKövetkező bejegyzés Vona: Ez most egy vizsgahelyzet arról, hogy valóban kormányzóképesek vagyunk-e	2 gondolat “Dr. Wellmann György főbíró új neve: Dr. El Kúria” bejegyzéshez	Szofi szerint:	2016/04/23 - 08:18	Nem tudom van-e összefüggés, de mivel pénzről van szó, méghozzá sok pénzről, hát élek a gyanúperrel….
A Kúria elnökének épp most kellett véletlenül Izraelbe látogatni. Magyarország és Izrael jogi együttműködéséről, tárgyalt Izraelben Darák Péter, a Kúria elnöke.
http://alfahir.hu/izraelben_targyalt_a_kuria_elnoke
Anna szerint:	2016/04/23 - 08:36	100 százalék, hogy van összefüggés Szófi! Ahogy olvastam, kikkel találkozik, egyértelmű. Lapid apja a ’90-es évek elején hetenként átjött a Kádár alatt félhivatalosan kormánylapból, liberálissá vált Magyar Hírlaphoz.
Blog Statisztika	13,355,010 eddigi látogatóink száma

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria kúria Kúria Kúria


Lakásszövetkezetekről (jogszabályi idézet)
a lakásszövetkezetekről1
1. § (1) A törvény hatálya lakásszövetkezet alapítására, fenntartására, szervezetére, működésére, gazdálkodásának alapvető szabályaira, továbbá a lakásszövetkezet és tagjai közötti jogviszonyra, alakásszövetkezet szervezeti átalakulásaira és megszűnésére, valamint a lakásszövetkezeti érdekképviselet sajátos szabályaira terjed ki.
(2) 2 Az e törvényben nem szabályozott kérdésekben a Polgári Törvénykönyv (a továbbiakban: Ptk.) rendelkezéseit kell alkalmazni.
(6) 3 A lakásszövetkezet a tevékenységének ellátása céljából - e törvény rendelkezéseinek figyelembevételével - vállalkozási tevékenységet is folytathat. A lakásszövetkezet által üzletszerűen végzett társasház-kezelői és ingatlankezelői tevékenységre a társasházakról szóló törvény erre vonatkozó rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
A lakásszövetkezet alapítása, alakuló közgyűlés
3. § (1) 5 A lakásszövetkezet alapítását legalább hét alapító tag esetén, valamennyi alapító tag részvételével tartott alakuló közgyűlés határozza el. Az alakuló közgyűlést bármely alapító tag vagy az építtető hívhatja össze.
4. § 6 (1) Az alapszabály a lakásszövetkezet alapításának, továbbá a szervezetének, működésének és gazdálkodásának alapokmánya. Tartalmát a lakásszövetkezet tagsága a lakásszövetkezetcéljait és adottságait figyelembe véve állapítja meg.
o) a lakásszövetkezet házirendjét, vagy - a p) pont szerinti keretek közötti részletes szabályozásra történő felhatalmazás mellett – annak alapvető szabályait;
7. § 7 (1) A lakásszövetkezetet az igazgatóság elnöke vagy az - igazgatóság helyett megválasztott - ügyvezető elnök, vagy az ügyvezető igazgató, vagy a közgyűlés által képviseleti joggal felruházott igazgatósági tag képviseli. E jogkörük harmadik személyekkel szemben érvényesen nem korlátozható. Más tag vagy alkalmazott a képviseleti joggal rendelkező tisztségviselő írásbeli felhatalmazása alapján képviselheti a lakásszövetkezetet; ebben az esetben legalább két tag vagy alkalmazott együttes felhatalmazása szükséges.
8. § 8 A lakásszövetkezet törvényességi felügyeletét a lakásszövetkezet székhelye szerint illetékes cégbíróság látja el a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló törvény rendelkezései szerint.
9. § 9 (1) A lakásszövetkezet bármely tagja és nem tag tulajdonosa, továbbá az állandó (időleges) használati jog jogosultja keresettel kérheti a bíróságtól a lakásszövetkezet vagy bármely szerve által hozott olyan határozat hatályon kívül helyezését, amely jogszabályba, a lakásszövetkezet alapszabályába vagy más belső szabályzatába ütközik. Ez a jog érvényesen nem zárható ki.
(4) Az alapszabály kötelezővé teheti, hogy az (1) bekezdésben említett esetben a bírósági eljárás megindításának szándékát a felügyelőbizottságnak írásban be kell jelenteni. A bejelentés alapján a felügyelőbizottság a bírósági eljárás elkerülése érdekében - a bejelentés kézhezvételétől számított legkésőbb tíz napon belül - köteles a határozatot meghozó lakásszövet kezet vagy szerve részére a határozat megváltoztatására vagy fenntartására vonatkozó javaslatát megtenni és azt részletesen indokolni.
(7) A keresetindítás (3) bekezdésben meghatározott határideje a felügyelőbizottsághoz intézett írásbeli bejelentés kézhezvételétől a lakásszövetkezet vagy szervének a (6) bekezdésbenmeghatározott döntése közléséig, az (5) vagy a (6) bekezdésben foglalt határidők elmulasztása esetén e határidők eredménytelen elteltéig nyugszik. Ha azonban a nyugvást követően a keresetindítási határidőből tíz napnál kevesebb van hátra, e határidő további tíz nappal meghosszabbodik.
11. § 10 Ha a lakások a tagok tulajdonában állnak, az épülethez tartozó földrészlet, az épületszerkezetek, az épület közös használatra szolgáló területei és helyiségei, a központi berendezések, a házfelügyelői (gondnoki) lakás, továbbá a lakásszövetkezet célját szolgáló más építmények (iroda, műhely, raktár stb.) és vagyontárgyak a lakásszövetkezet tulajdonában állnak. A lakásszövetkezetcélját nem szolgáló építmény - különösen a gépkocsitároló - a tag vagy a nem tag tulajdonos tulajdonában is állhat.
13. § 12 (1) Az alapszabály
b) ha lakóépület esetén a lakásszövetkezet vagy a tag, továbbá a nem tag tulajdonos tulajdonában álló nem lakás céljára szolgáló helyiségben a szerencsejáték szervezéséről szóló törvényhatálya alá tartozó, vagy szexuális vagy erotikus szolgáltatásra irányuló tevékenységet kívánnak folytatni, valamint, ha szexuális terméket és segédeszközt kívánnak árusítani vagy forgalmazni, a lakóépület rendeltetésének megfelelően megtilthatja a nem lakás céljára szolgáló helyiség használatát és hasznosítását vagy meghatározhatja használatának és hasznosításának szabályait.
14. § 13 (1) A lakóépülethez tartozó, a lakásszövetkezet tulajdonában álló földrészlet és épületrészek használatára - a közgyűlés határozatának keretei között - a tagok mindegyike jogosult, e jogát azonban egyik tag sem gyakorolhatja a többiek jogának vagy jogos érdekeinek sérelmére.
(2) A lakásszövet kezet alapszabályában-vagy az alapszabály felhatalmazása esetén, az abban megállapított alapvető szabályok keretei között a lakásszövetkezet más belső szabályzatában - meg kell határozni a lakáson belüli építési-szerelési munka, és a zajjal járó más tevékenység végzésének a lakhatás nyugalmát szolgáló szabályait (a továbbiakban: házirend). Ezek a szabályok nem lehetnek ellentétesek az építésre, továbbá a zajszint határértékére a lakóépület tekintetében irányadó külön jogszabályok rendelkezéseivel.
(5) 14 A házirend - az összes lakásszövetkezeti tag szavazatának legalább négyötödös többségével megállapított - eltérő rendelkezése hiányában tilos dohányozni a lakásszövetkezeti lakóépület közös használatra szolgáló, zárt légterű épületrészeiben, területein, illetve helyiségeiben.
14/A. § 15 (1) A lakásszövetkezet tulajdonában álló, közös használatra szolgáló épületrészek, helyiségek és területek megfigyelését szolgáló, zárt rendszerű műszaki megoldással kiépített elektronikus megfigyelő rendszer (a továbbiakban: kamerarendszer) létesítéséről és üzemeltetéséről a közgyűlés, vagy a kamerarendszer kiépítésével közvetlenül érintett épület (épületek) részközgyűlése a tag és nem tag tulajdonosok legalább kétharmados többségének igenlő szavazatával dönthet. Ebben az esetben a lakásszövetkezet alapszabályának vagy más belső szabályzatának tartalmaznia kell a kamerarendszer üzemeltetéséhez szükséges - a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvény rendelkezéseivel összhangban megállapított - adatkezelési szabályokat.
(4) A kamerarendszer nem irányulhat a tag vagy nem tag tulajdonos tulajdonában - lakásszövetkezet tulajdonában álló lakás esetén az állandó (időleges) használatában-álló lakás, és nem lakás céljára szolgáló helyiség bejáratára vagy más nyílászárójára akkor sem, ha az a lakásszövetkezet tulajdonában álló épületen, épületrészen vagy területen van elhelyezve. A kamerarendszer nem helyezhető el olyan közös használatban álló helyiségben sem, amelyben a megfigyelés - a helyiség rendeltetéséből fakadóan - az emberi méltóságot sértheti (pl. öltöző, illemhely).
(8) A felvételen szereplő természetes személy érintett számára biztosítani kell valamennyi, a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvénybenfelsorolt jognak az ott meghatározott korlátozások figyelembevételével történő gyakorlását.
(10) A kamerarendszerrel felszerelt lakásszövetkezeti épületbe, épületrészbe és a kamerák által megfigyelt területre belépni, ott tartózkodni szándékozó személyek figyelmét jól látható helyen, jól olvashatóan, a megfelelő tájékoztatásra alkalmas módon fel kell hívni az elektronikus megfigyelőrendszer alkalmazásának tenyéré. A tájékoztatásban meg kell jelölni az üzemeltető személyét és elérhetőségét is. Az üzemeltető az érintett személyt - kérésére - köteles tájékoztatni a felvételek készítésével kapcsolatos minden tényről, így különösen annak céljáról és jogalapjáról, az üzemeltetésre jogosult személyéről, a felvételek készítésének időpontjáról és tárolásának időtartamáról, továbbá arról, hogy kik ismerhetik meg a felvételeket. A tájékoztatásnak ki kell terjednie az érintett adatkezeléssel kapcsolatos jogaira - ideértve a (7) bekezdésben meghatározott jogait is -, valamint jogorvoslati lehetőségeire.
(4) 16 A házirend - az összes lakásszövetkezeti tag szavazatának legalább négyötödös többségével megállapított - eltérő rendelkezése hiányában tilos dohányozni a lakásszövetkezeti lakóépület közös használatra szolgáló, zárt légterű épületrészeiben, területein, illetve helyiségeiben.
(3) 17 A lakóépületnek a lakásszövetkezet, a tag vagy a nem tag tulajdonos tulajdonában álló nem lakás céljára szolgáló helyisége megváltoztatott használatához - az (5) bekezdés a) pontjábanfoglalt kivétellel, illetve az (5) bekezdés b) pontja szerinti eltéréssel - a közgyűlés hozzájáruló határozata nem szükséges.
(4) 18 Ha a (3) bekezdésben említett helyiség megváltoztatott használata jogszabályban meghatározott telepengedély-köteles tevékenységhez vagy kizárólag üzletben forgalmazható termék (üzletköteles termék) forgalmazására szolgáló üzlet üzemeltetésére jogosító működési engedélyhez kötött tevékenységhez szükséges, a hatóság az engedélyről az (5) bekezdés szerinti - határidőben meghozott - közgyűlési határozat figyelembevételével dönt, feltéve, hogy a határozatban foglaltak az engedélyezés során alkalmazandó jogszabályokat nem sértik.
(5) 19 A (4) bekezdés szerinti esetben a hatóság felhívására a közgyűlés - hatvan napos határidőn belül meghozott - határozattal
a) a 13. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt feltételek fennállása esetén - az alapszabály rendelkezéseivel és az erre vonatkozó külön jogszabályokkal összhangban - megtilthatja a (3) bekezdésbenemlített helyiség használata, hasznosítása módjának megváltoztatását vagy meghatározhatja használatának és hasznosításának feltételeit,
(6) 20 Az alapszabály erre vonatkozó felhatalmazása esetén az (5) bekezdés szerinti döntést a közgyűlés helyett az igazgatóság is meghozhatja; ebben az esetben a (3)-(5) bekezdés rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
16. § 21 (1) A közgyűlést - ha e törvény másként nem rendelkezik- az igazgatóság hívja össze. A közgyűlést szükség szerint, de - ha küldöttgyűlés nem működik - legalább évente egyszer össze kell hívni.
(2) 22 A határozatképtelen vagy az ilyen okból berekesztett közgyűlés esetén a határozatképtelen közgyűlést követő 15 napon belüli időpontban az eredetivel azonos - a közgyűlés berekesztése esetén az ezt követően fennmaradó - napirenddel újabb közgyűlést kell tartani (a továbbiakban: megismételt közgyűlés). A megismételt közgyűlés az eredeti közgyűlés meghívójában az eredeti közgyűlés határozatképességétől függő feltétellel a határozatképtelen közgyűlés napjára is kitűzhető, ha az alapszabály ettől eltérően nem rendelkezik. A megismételt közgyűlés a megjelent tagok számára tekintet nélkül határozatképes.
(3) 23 Nem lehet megismételt közgyűlést tartani:
(3) 24 A lakásszövetkezet tagját a közgyűlésen írásbeli meghatalmazás alapján lehet képviselni. A képviseletre vonatkozó részletes szabályokat az alapszabályban kell meghatározni; a meghatalmazásra egyebekben a Ptk. rendelkezései az irányadók.
19. § 26 Nem lehet írásban szavazni a 15. § (1) bekezdés a)-g) pontjaiban meghatározott kérdésekben.
22. § (1) A közgyűlés - legfeljebb ötévi időtartamra - legalább három tagú igazgatóságot választ. Az alapszabály igazgatóság helyett ügyvezető elnöki tisztséget rendszeresíthet (a továbbiakban együtt: igazgatóság).
(3) 27 Az igazgatóság az alapszabályban meghatározott időközönként, de évente legalább egyszer köteles beszámolni a közgyűlésnek
24/A. § 28 (1) Az igazgatóságnak a 4. § (2) bekezdés i) pontjában meghatározott feladatkörében a hátralékos tag vagy nem tag tulajdonos részére - az ismert lakóhelyére vagy levelezési címére - igazoltan, postai szolgáltató útján megküldött felszólítását a kézbesítés megkísérlésének napján kézbesítettnek kell tekinteni, ha a hátralékos tag vagy nem tag tulajdonos az átvételt megtagadta. A másodszor megkísérelt és átvétel nélkül, "nem kereste" jelzéssel az igazgatósághoz visszaérkezett felszólítást, a postai kézbesítés második megkísérlésének napját követő nyolcadik munkanapon kézbesítettnek kell tekinteni (kézbesítési vélelem).
24/B. § 29 (1) Az igazgatóság a rezsicsökkentések végrehajtásához kapcsolódóan - többletdíjazás felszámítása nélkül - tájékoztatja a tagokat és nem tag tulajdonosokat
(3) Ha a lakásszövetkezet valamely közüzemi szolgáltatás tekintetében nem részesült a rezsicsökkentésből eredő megtakarításban, akkor az igazgatóság köteles ennek indokát a tájékoztatásban érthető és világos módon szerepeltetni. Ha a lakásszövetkezet a villamos energiát vagy a földgázt nem egyetemes szolgáltatás keretében vételezi, akkor a tájékoztatásban azt kell feltüntetni, hogy ezen okból az említett területen a lakásszövetkezet nem jogosulta rezsicsökkentésre.
25. § (1) A közgyűlés - legfeljebb ötévi időtartamra - legalább három tagú felügyelőbizottságot választ. A felügyelőbizottság elnökét a közgyűlés külön szavazással választja meg. A felügyelőbizottság döntéseit szótöbbséggel hozza, szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
c) 30 az igazgatóságot felhívhatja, hogy a jogszabályoknak, az alapszabálynak, más belső szabályzatának vagy a közgyűlés (részközgyűlés, küldöttgyűlés) határozataiban foglaltaknak megfelelően járjon el;
30. § 31 (1) Nem lehet tisztségviselő:
b) a tisztségviselő - megbízatásának időtartama alatt - a közgyűlés írásbeli felhívására a felhívástól számított tizenöt napon belül, ha e határidőn belül a tisztségviselőn kívül álló ok miatt nem lehetséges, az ok megszűnését követően haladéktalanul a közgyűlés által erre kijelölt lakásszövetkezeti szerv (a továbbiakban: lakásszövetkezeti szerv) részére hatósági bizonyítvánnyal igazolja.
(6) A tisztségviselő a megbízatás elfogadását megelőzően, illetve a közgyűlés felhívására a megbízásának időtartama alatt a lakásszövetkezetnél folytatott tevékenységével összefüggésben a nemleges köztartozásról szóló igazolást a lakásszövetkezeti szerv részére köteles bemutatni.
31. § (1) 32 A Ptk. szerinti közeli hozzátartozók és élettársak nem lehetnek ugyanannak a lakásszövetkezetnek tisztségviselői. Ebben az esetben az összeférhetetlenség fennáll a pénz- és anyagkezeléssel megbízott személyek, a közvetlen felettesük, valamint a felügyelőbizottság elnöke és tagjai között is.
33. § 33 (1) Megszűnik a tisztségviselő megbízatása:
35. § 34
38. § (1) 35 A lakásszövetkezet kizárhatja a tagot, ha a tag írásbeli felszólítás ellenére nem teljesíti a jogszabálynak és az alapszabálynak megfelelően megállapított építési, fenntartási költségekhez történő hozzájárulás megfizetésére, valamint a pótbefizetés teljesítésére vonatkozó kötelezettségét.
40. § 36 Ha a lakás állandó használatának a joga megszűnt, a volt tag köteles a lakást kiüríteni, és elhelyezésre nem tarthat igényt.
V/A. FEJEZET37
A NYUGDÍJASHÁZI SZÖVETKEZETEKRE ÉS AZ ÜDÜLŐSZÖVETKEZETEKRE VONATKOZÓ ELTÉRŐ RENDELKEZÉSEK38
40/A. § 39 A nyugdíjasházi szövetkezet és az üdülőszövetkezet tulajdoni és használati viszonyaira, az üdülőszövetkezet közgyűlésén a tag szavazati jogára, továbbá a nyugdíjasházi szövetkezeti tagsági viszonyra a III-V. Fejezetekben meghatározott rendelkezéseket az e Fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
40/B. § 40 (1) Nyugdíjasházi szövetkezet esetén a lakások a szövetkezet tulajdonában állnak, a tagot a lakás állandó használatának joga illeti meg.
(2) 41 Nyugdíjasházi szövetkezetbe tagként az vehető fel, aki a lakásszövetkezeti tagság 34. §-ban előírt feltételeinek megfelel, és nyugdíjas vagy külön jogszabályban meghatározott nyugdíjszerű ellátásban részesül, vagy az öregségi nyugdíjkorhatárt elérte.
40/C. § 42 (1) Üdülőszövetkezet esetén az üdülőegységek a szövetkezet tulajdonában állnak, a tagot - évenként, az alapszabályban meghatározott időtartamra - egy üdülőegység időleges használatának joga illeti meg.
40/D. § 43 (1) A nyugdíjasházi szövetkezeti és az üdülőszövetkezeti használati jog megszerzésének feltétele a tagsági jogviszony létesítése.
c) 44 lehetővé tegye és tűrje, hogy a lakásba a lakásszövetkezet tisztségviselője vagy alkalmazottja a lakásszövetkezet tulajdonában álló épületrészekkel, berendezésekkel összefüggésben a szükséges ellenőrzés, a rendkívüli káresemény vagy veszélyhelyzet fennállása miatt a lakáson belül szükséges hibaelhárítás, valamint a fenntartási munkák elvégzése céljából arra alkalmas időben bejuthasson a tag, továbbá a bentlakó szükségtelen háborítása nélkül,
d) 45 a szükséges intézkedést megtegye ahhoz, hogy a vele együtt lakó személy, valamint az, akinek lakása használatát átengedte, betartsa a c) pont és a 14. § (1) bekezdés rendelkezéseit.
44. § (1) A nem tag tulajdonost megilletik mindazok a jogok és terhelik mindazok a kötelezettségek, amelyek a tag tulajdonost - a lakásszövetkezet által a tagnak nyújtott szolgáltatások, alakásszövetkezet vállalkozási bevételei, illetőleg az ezekkel kapcsolatos költségek kivételével - megilletik, illetőleg terhelik.
45. § (1) A lakásszövetkezet tevékenységének pénzügyi forrását a tagok építéssel, a tagok és nem tag tulajdonosok fenntartással (üzemeltetés, karbantartás és felújítás) kapcsolatos befizetései és alakásszövetkezet egyéb bevételei szolgáltatják.
47. § (1) 46 Az alapszabály felhatalmazhatja a lakásszövetkezet igazgatóságát, hogy a fenntartási költség befizetésével legalább három hónapnak megfelelő hátralékba került tag vagy nem tag tulajdonos lakástulajdonának jelzáloggal való megterhelését rendelje el a hátralék megfizetésének biztosítékául. A jelzálogjog bejegyzésének elrendelése három hónapnak megfelelő hátralékonként megismételhető. Az igazgatóság határozatát ügyvéd - jogkörén belül jogtanácsos - által ellenjegyzett magánokiratba kell foglalni.
(3) Ha a bejegyzés alapjául szolgáló hátralékot kiegyenlítették, az igazgatóság a kiegyenlítést követő 8 napon belül köteles a jelzálogjog törléséhez szükséges engedélyt kiadni; az engedélyt közokiratba, vagy ügyvéd - jogkörén belül jogtanácsos - által ellenjegyzett magánokiratba kell foglalni.
(2) A szétválást a lakásszövetkezet tagjainak legalább tíz százaléka írásban kezdeményezheti. A szétválás kezdeményezését követően az igazgatóság köteles harminc napon belül összehívni alakásszövetkezet szétválását előkészítő közgyűlést.
50. § 47 (1) A lakásszövetkezetből a műszakilag elkülönült, egy vagy több lakóépületben lévő lakások lakásszövetkezeti tag és nem tag tulajdonosai - amennyiben fenntartási (üzemeltetési, karbantartási, felújítási) költségtartozásuk, továbbá a lakásszövetkezet által a kiválni szándékozó önálló egység javára felvett hiteltartozásuk a lakásszövetkezettel szemben nem áll fenn - együttesen válhatnak ki.
(2) A kiválást a kiválni szándékozó önálló egység tagjainak és nem tag tulajdonosainak összessége legalább kétharmados szótöbbséggel határozhatja el. Az e célból tartott részközgyűlésre alakásszövetkezet alapszabályának a közgyűlésre vonatkozó rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni; a részközgyűlés akkor is megtartható, ha az alapszabály ilyet nem rendszeresített.
51. § 48 (1) Ha a kiválásra önálló új lakásszövetkezet alapítása céljából kerül sor, a kiválás feltétele, hogy a kiválni szándékozó önálló egység tag és nem tag tulajdonosainak összessége legalább kétharmados szótöbbséggel elfogadja a megalakuló lakásszövetkezet alapszabályának tervezetét és benyújtsák a szükséges hatósági engedély iránti kérelmet. Az önálló új lakásszövetkezet alapítására e törvény rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy a lakásszövetkezet a cégnyilvántartásba történő bejegyzéssel jön létre.
(2) Az (1) bekezdés rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell a társasházakról szóló külön törvény rendelkezései alapján lakásszövetkezetté átalakuló társasházak esetében azzal, hogy az alapszabályt a társasház átalakulásáról hozott közgyűlési határozattal egyidejűleg - az összes tag legalább kétharmados szótöbbségével - kell elfogadni. Az alapszabály elfogadása alapján, a tagok egyszerű szótöbbséggel megválasztják a lakásszövetkezet igazgatóságát, a felügyelőbizottságot és e szervek tisztségviselőit, elfogadják a lakásszövetkezeti vagyon összegét és a fenntartással kapcsolatos befizetések feltételeit.
(4) 49 A lakásszövetkezet megszűnése esetén a hitelezők követeléseinek teljesítése után fennmaradó vagyon a volt tagok és nem tag tulajdonosok közös tulajdonába kerül, érdekeltségük arányában.
55. § 50 (1) A lakásszövetkezetek - mind a maguk, mind a lakásszövetkezeti tagok érdekeinek védelme, működésük, közös tevékenységük anyagi eszközökkel történő előmozdítása, továbbá a nemzetközi lakásszövetkezeti kapcsolatok ápolása érdekében - területi vagy szakmai alapon szerveződő, továbbá országos érdek-képviseleti szövetségeket hozhatnak létre. E szervezetekhez való csatlakozás önkéntes.
55/A. § 51 (1) A lakásszövetkezeti érdek-képviseleti szövetségek tevékenységi körébe tartozik különösen:
55/B. § 52 (1) A lakásszövetkezeteket vagy azok tagságát érintő javaslatoknak a Kormány vagy az Országgyűlés elé terjesztése előtt ki kell kérni az országos érdek-képviseleti szövetség véleményét. Ha az országos érdek-képviseleti szövetség a javaslattal nem ért egyet, a véleményeltérést a Kormánynak, illetve az Országgyűlésnek be kell mutatni.
1. 1. Üzemeltetés: a lakásszövetkezeti tulajdon rendeltetésszerű használatához folyamatosan szükséges szolgáltatások ellátása, így a közüzemi szolgáltatások díjának kifizetése, a központi berendezések üzemben tartói feladatainak ellátása, szükség esetén gondnoki, házfelügyelői szolgáltatások megszervezése, az igazgatóság működésének biztosítása;
1. 2. Karbantartás: a lakásszövetkezeti tulajdonban levő ingatlan állagának és rendeltetésszerű használhatóságának biztosítása érdekében szükséges, a tulajdonosok közösségét terhelő megelőző és felújításnak nem minősülő javítási munkák elvégzése, illetőleg egyes közösségi berendezések cseréje. A karbantartás lehet:
1. 2.1. hibaelhárítás, amely az életveszélyt okozó, továbbá az épület állagát károsító és rendeltetésszerű használatát lényegesen akadályozó, azonnali beavatkozást igénylő hibák és hiányosságok haladéktalan eseti megszüntetése,
1. 2.2. időszerű karbantartás, amely az épület állagát veszélyeztető, de rendeltetésszerű használhatóságát lényegesen nem akadályozó, azonnali beavatkozást nem igénylő hibáknak és hiányosságoknak eseti vagy az épületen elvégzendő egyéb javítási munkákkal együtt, de az észleléstől számítva legkésőbb hat hónapon belüli megszüntetése,
1. 2.3. tervszerű karbantartás, amely az épület állagának és rendeltetésszerű használhatóságának biztosítása érdekében végzendő rendszeres állagmegóvási munka;
1.3.3. 53 korszerűsítés: meglévő épület, épületrész, épületberendezés rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmasságát javító, használati értékét, teljesítőképességét, üzembiztonságát növelő építési-szerelési munka. Korszerűsítésnek kell tekinteni a megújuló energiaforrások (napenergia, szél, geotermikus energia stb.) alkalmazására, a központi fűtő és melegvíz-ellátó berendezésnek az energiaracionalizálással, a levegőtisztaság-védelemmel összefüggő átalakítására vagy cseréjére vonatkozó, továbbá az épület energiahatékonyságát szolgáló épületszerkezeteken végzett építési-szerelési munkát is.
7. 54 Eredménytelen írásbeli szavazás: a lakásonként (használati egységenként) számított érvényes szavazatok összessége nem éri el a tagok több mint a felének, vagy a törvényben, az alapszabályban vagy a közgyűlés által meghatározott minősített szavazatarány szerint számított többségének azonos írásbeli szavazatát.
8. 55 Beszámoló: a számviteli szabályok szerint elkészített beszámoló.
9. 56 nyugdíjszerű ellátás: a korhatár előtti ellátás, a szolgálati járandóság és az átmeneti bányászjáradék, továbbá mindaz az ellátás, amely a nyugdíjszerű rendszeres szociális ellátások emeléséről szóló jogszabály hatálya alá tartozik, vagy amely ellátást a nyugdíjemelésre vonatkozó rendelkezések szerint kell emelni.
(2) 57 A számvitelről szóló törvény alkalmazása során a lakásszövetkezet küldöttgyűlésének döntését a közgyűlés döntésével azonos módon kell figyelembe venni.
57. § (1) A lakásszövetkezet, illetőleg annak szervei és a lakásszövetkezet tagja vagy a nem tag tulajdonosa - ideértve az állandó vagy az időleges használati jog jogosultját is -, továbbá alakásszövetkezet, illetőleg annak szervei és harmadik személy között keletkezett polgári jogvitában - ha az érintett felek megállapodni nem tudnak - a közvetítői tevékenységről szóló külön törvény rendelkezései alapján permegelőző közvetítői eljárást lehet kezdeményezni.
59. §58
60. § 59
61. § 60
1. melléklet a 2004. évi CXV. törvényhez61
**** a tájékoztatást csak akkor kell feltüntetni, ha azt e törvény előírja"


text:
Kötelező közvetítés családjogi perekben - Jogászvilág - Jogászvilág
Kötelező közvetítés családjogi perekben - Jogászvilág
Kezdőlap » Kötelező közvetítés családjogi perekben
Az új Ptk. Családjogi Könyve alapján a bíróság indokolt esetben kötelezheti a szülőket, hogy a szülői felügyelet megfelelő gyakorlása és az ehhez szükséges együttműködésük biztosítása érdekében közvetítői eljárást vegyenek igénybe. A bíróság – a gyermek érdekében – ezt akkor fogja kezdeményezni, ha a felek konfliktusa oly mértékű, hogy nem képesek kommunikálni és a vitájuknak kis részét sem rendezni.
A közvetítés szerepe
A közvetítői tevékenységről szóló 2002. évi LV. törvény megfogalmazásában a közvetítés olyan sajátos permegelőző vagy bírósági, illetve hatósági eljárás befejezését elősegítő, egyeztető, konfliktuskezelő, vitarendező eljárás, amelynek célja a vitában érdekelt felek kölcsönös megegyezése alapján a vitában nem érintett, harmadik személy (közvetítő) bevonása mellett, a felek közötti vita rendezésének megoldását tartalmazó írásbeli megállapodás létrehozása.
A közvetítő (vagy más néven mediátor) tehát egy teljesen semleges fél, aki abban nyújt segítséget a feleknek, hogy megoldják vitájukat és közös megegyezésre jussanak. Egyfajta békéltető szerepet is elláthat egy közvetítő, azonban feladata alapvetően a megállapodás aláírásáig terjed. Ugyanakkor a mediáció mégis több mint egyfajta egyezségközvetítés. Nem csak azért, mert felkészíti a feleket a jövőbeni együttműködésre és megtanítja őket a párbeszédre, hanem azért is, mert a konfliktus okait, forrásait igyekszik feltárni. És valljuk be őszintén, ez az, ami igazán segítséget nyújthat ahhoz, hogy megértsük a másik fél indokait, és kitaláljunk egy új utat a jövőbeni együttműködésre is. Ezért tud a mediáció valóban véget vetni a konfliktusnak, mert feloldja a felekben azokat az általában mélyen gyökerező és kimondatlan sérelmes helyzeteket, amelyekből a pereskedés csak még többet teremtene.
A fent bemutatott közvetítés általában a felek kölcsönös elhatározásán alapul, azonban vannak olyan esetek, amelyekben a bíróság egy adott perben kötelezően is elrendelheti a közvetítő igénybevételét.
Milyen esetekben lehet elrendelni a kötelező közvetítést?
A 2014. március 15-étől hatályos polgári törvénykönyv (Ptk.). Családjogi Könyvének (Csjk.) rendelkezései vezették be a kötelező közvetítés intézményét. A Ptk. 4:172.§ alapján a bíróság indokolt esetben kötelezheti a szülőket, hogy a szülői felügyelet megfelelő gyakorlása és az ehhez szükséges együttműködésük biztosítása érdekében – ideértve a különélő szülő és a gyermek közötti kapcsolattartást is – közvetítői eljárást vegyenek igénybe. Ezek szerint tehát a fenti esetekben a bíró elrendelheti, hogy a felek próbálják meg a közvetítés által rendezni vitájukat.
A felek megegyezésére a tárgyalóteremben is van lehetőség, amelyre számos esetben van is precedens. Azonban a bíróság a közvetítői eljárást akkor fogja kezdeményezni, ha a felek oly mértékű konfliktusban állnak egymással, hogy nem képesek kommunikálni és a vitájuknak kis részét sem rendezni. Mivel a gyermek érdeke legnagyobb súllyal kell, hogy az eljárásban érvényesüljön, így a kötelező közvetítés különösen fontos olyan szülői felügyeleti ügyekben, ahol a felek nem hajlandóak megvitatni egymás álláspontját és minden erejükkel ragaszkodnak a saját akaratukhoz és elvárásaikhoz.
A fenti kötelező eseteken kívül a házasság felbontása iránti perekben a bírónak lehetősége van arra, hogy közvetítői eljárásra ajánlja a feleket, azonban ilyen esetekben nincs kényszer a felek részéről a közvetítőhöz fordulásra.
A bíróság felfüggeszti a pert
A kötelező eseteken kívül a házasság felbontása iránti perekben a bírónak lehetősége van arra, hogy közvetítői eljárásra ajánlja a feleket, ám ez nem kényszer a mediációra
Ha a bíró kötelező közvetítői eljárás igénybevételére kötelezi a feleket, ezzel egyidejűleg a per tárgyalását felfüggeszti. A bíróság a közvetítői eljárásra kötelező és tárgyalást felfüggesztő határozatában felhívja a feleket arra is, hogy a bírósági közvetítés lefolytatása iránti közös kérelmüket nyolc napon belül terjesszék elő a bíróságon vagy a közvetítői eljárás igénybevételére kötelező végzés másolatát csatolják a közvetítőhöz intézendő felkéréshez. Tehát a feleknek (a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény szerint) 8 napjuk van arra, hogy a közvetítői eljárást közösen megindítsák. Ha valamelyik fél jogi képviselő nélkül jár el a tárgyaláson, abban az esetben a bíró a kötelező közvetítői eljárás kezdeményezésének törvényben meghatározott szabályairól is tájékoztatást nyújt a félnek.
A felfüggesztett tárgyalást ezt követően csak bizonyos esetekben lehet folytatni. Egyrészt ha a közvetítői eljárás bármilyen eredménnyel lezárult, másrészt amennyiben az első közvetítői megbeszélés megtörtént, de az eljárás nem indult meg, valamint ha már legalább két hónap eltelt a bírósági kötelező határozat közlése óta.
Az utóbbi határidő azonban meghosszabbítható, amennyiben a felek legalább a határidő lejárata előtt nyolc nappal közlik a bírósággal, hogy a közvetítői eljárás várhatóan nem fejezhető be a megadott két hónapos határidőn belül. Ekkor a per egészen a közvetítői eljárás befejezéséig nem folytatódik, azonban ehhez a feleknek hitelt érdemlően kell bizonyítaniuk azt, hogy a közvetítői eljárás valóban folyamatban van.
A kötelezés csak az első részvételre szól
Fontos tudni azonban, hogy a kötelezés tehát nem arra irányul, hogy a feleknek mindenképpen részt kelljen venniük a közvetítői eljárás folyamatában, és főként nem arra, hogy feltétlenül megegyezés szülessen közöttük. A bírósági kötelezés tehát csak azt írja elő a felek számára, hogy közösen közvetítőhöz forduljanak és az első közvetítői megbeszélésen részt vegyenek. Azonban tekintettel arra, hogy a közvetítés intézménye teljes egészében önkéntességen alapul, így az eljárás megindításáról már szabadon dönthetnek. Nem is lehetne ez másképp, ha arra gondolunk, hogy a közvetítés eredménye egy olyan közös megállapodás a felek részéről, amely mindkettejük valódi szándékát tükrözi. Ennél fogva közös megegyezést létrehozni kötelező erővel nem lenne lehetséges. A felekre tehát az első megbeszélésen túl további kötelezés nem róható, amennyiben nem ismerik fel a közvetítésben rejlő lehetőségeket és pozitívumokat (például hogy saját életükről ők dönthetnek), és ezáltal nem indítják meg a közvetítői eljárást, abban az esetben hátrány nem érheti őket a per további folytatásában.
Azonban ha a kötelezés ellenére a közvetítő felkérése vagy az első közvetítői megbeszélés megtartása a fél önhibából eredő mulasztása miatt meghiúsul, akkor a bíróság a felet pénzbírsággal sújtja. Az önhiba hiányát a közvetítő igazolhatja.
Cél a közös megegyezés
Akár szabad elhatározásból fordulnak a felek közvetítőhöz vitájuk rendezése céljából, akár a bíróság kötelezi őket erre, minden esetben a közvetítői tevékenységről szóló 2002. évi LV. törvényt kell alapul vennünk a közvetítői (vagy mediációs) eljárás lefolytatásának szabályai tekintetében.
A közvetítőhöz fordulásra kettő lehetősége is van a feleknek, miután a bíróság kötelezte őket arra. Egyrészt választhatják a bíróságon belül működő közvetítést, valamint az Igazságügyi Minisztérium hivatalos közvetítői névjegyzékében szereplő mediátorokat. Tekintettel arra, hogy a perköltség részét képezi a közvetítő díjazása is, így a választást nagyban befolyásolja, hogy a bírósági közvetítés jelenleg ingyenes formában működik. Azonban a névjegyzékből történő választás esetén sem kell óriási összegekre számítani, mivel a közvetítői eljárás óradíja itt sem haladhatja meg a jogi segítőre vonatkozó, a központi költségvetésről szóló törvényben megállapított óradíj és a felek számának szorzatát.
Miután megtörtént a közvetítő kiválasztása és az első megbeszélés is, a feleknek dönteniük kell arról, hogy akarják- e megindítani a közvetítői eljárást. Ha az első közvetítői megbeszélésen a felek kérik a mediációs eljárás lefolytatását, ezt a tényt a mindkét fél és a közvetítő aláírását tartalmazó írásos nyilatkozatban rögzítik.
Tekintettel arra, hogy az egyezségre már nincsenek kötelezve a felek az eljárásban, ha nem állapodnak meg, abban az esetben a per folytatásával a bíróság dönt a vitás kérdésekről.
A kötelező közvetítői eljárás azonban célját tekintve nem különbözik az egyéb közvetítői eljárástól, vagyis ebben az esetben is a felek közös megállapodásának megszületése jelenti a sikeres befejezést. Ha egyezségre vezet az eljárás, abban az esetben a megállapodást a mediátor írásba foglalja, majd a felek, valamint a közvetítő is aláírja. Ezt követően kell benyújtani a bírósághoz jóváhagyás végett. A bíróság az egyezség jóváhagyásának kérdésében a gyermek érdekének elsődlegessége mellett hoz döntést.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Európai Bíróság főtanácsnoka Archívum - Nemzeti Civil KontrollNemzeti Civil Kontroll
Tag Archives: Európai Bíróság főtanácsnoka
loading… Magyar vonatkozású devizahitel-ügy az Európai Bíróság asztalán – Április 30-án várható ítélet a Kásler-ügyben Április 30-án hirdet ítéletet az Európai Bíróság a magyar vonatkozású, devizahitelezéssel kapcsolatos Kásler-ügyben – jelentette…
Megérkezett az Európai Bíróság véleménye a devizahitelesek ügyében, ezek szerint a Kúria módosíthatja a devizahitelesekkel kötött banki szerződéseket, ha azt tisztességtelennek nyílvánítják – írja a Bloomberg. A hír korántsem pozitív…

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Kúria


text:
⭐KADARCSI SPORT-HORGÁSZ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA. módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege
KADARCSI SPORT-HORGÁSZ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA. módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege
Download "KADARCSI SPORT-HORGÁSZ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA. módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege"
Nóra Amanda Vörösné
1 KADARCSI SPORT-HORGÁSZ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege A február 23. napján megtartott közgyűlésen elfogadott módosítások vastag-dőlt betűtípussal vannak jelezve. 12 Kadarcsi Sport-horgász Egyesület Alapszabálya Debrecenben február 28-án megalakult a Kadarcsi Sport-horgász Egyesület, amelyet az egyesülési jogról szóló 1989 évi II. törvény (továbbiakban egyesülési törvény) 4. (1) bekezdés alapján az illetékes Hajdú-Bihar megyei Bíróság Pk /1992/3. szám alatt hozott jogerős végzésével egyesületként 867. sorszám alatt e bíróságnál vezetett nyilvántartásba vett és amely működését március 10-én megkezdte. Az alakuló közgyűlésen az elfogadott, április 5-én, október 11-én, március 27-én, március 5-én és március 11-én megtartott közgyűlésen elfogadott és egységes szerkezetbe foglalt alapszabálya az alábbi módosításokkal egészül ki, illetve változik meg, amelyet időszaki jogszabályváltozások, egyesületi fejlesztések, továbbá az egyesületi életben tapasztalt adottságok indokolnak. I. Általános szabályok 1. Törvényi előírások meghatározása: Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló évi CLXXV. törvény (Civil törvény) és a Polgári Törvénykönyvről szóló év IV. tv. (Ptk.) ai rendelkezéseinek megfelelően az alábbiak kerülnek meghatározásra. Az egyesület hatóköre: területi A horgászegyesület a tagjai által önkéntesen létrehozott önkormányzattal és nyilvántartott tagsággal rendelkező egyesület, mely a jelen alapszabályban meghatározott célra alakult, és céljainak elérésére szervezi tagjai tevékenységét. Az egyesület önálló jogi személy, jogi személyiségét a bírósági nyilvántartásba vétellel nyeri. Az egyesület elsődlegesen gazdasági-vállalkozási tevékenységet nem folytat, ezen tevékenységét csak a céljai megvalósítása érdekében, kiegészítő jelleggel végezhet A szervezet neve: Kadarcsi Sport-horgász Egyesület (továbbiakban: egyesület) 1.2. Az egyesület célja: A horgásztó környezetvédelmének, kulturális fejlesztésének szervezett elősegítése, egyesületi célok megfelelő működtetés biztosítása Sport-horgászati tevékeny fejlesztése, versenyek szervezése Az egyesületi tagok érdekképviseletének és védelmének ellátása. 23 A horgásztó hal állományának növelése érdekében halgazdálkodás fokozatos bevezetése Az egyesületi tagok jobb ellátása, másrészt az egyesület bevételének növelése érdekében működési helyén kereskedelmi tevékenység folytatása Az egyesület a fent megjelölt célkitűzései megvalósítása érdekében az alábbi feladatokat végzi: - biztosítja tagjai számára a rendszeres egyesületi élethez szükséges feltételeket, a horgász szakismeretek gyarapítását, rendszeres tájékoztatást nyújt tagjai részére a horgászattal kapcsolatos jogszabályokról, azok módosulásáról, - elősegíti a halállomány védelmét, valamint a horgászútra vonatkozó jogszabályok, előírások és az országos horgászrend szabályainak a megtartását, - információnyújtással segíti a hatóságokat az orvhalászat és az orvhorgászat elleni küzdelemben, valamint a horgászvizek és a természet tisztán tartásában és védelmében, - rendezvényeket, horgászversenyeket, horgász dobósport versenyeket szervezhet, szakmai publikáció megjelenését támogathatja, - kapcsolatot tart fenn más társadalmi szervezetekkel, tudományos és szakmai fórumokkal és intézményekkel, közigazgatási szervekkel Az egyesület székhelye: Kadarcsi horgásztó irodája - Balmazújvárosi 0825 hrsz Az egyesületi tagság Az egyesületnek csak az a büntetlen előéletű, belföldi vagy külföldi állampolgár nagykorú személy lehet rendes tagja, aki nem áll jogszabályban rögzített okok miatt horgászjegy váltás tilalma, illetve az egyesületi tagságot kizáró horgász fegyelmi büntetés hatálya alatt, és írásbeli nyilatkozata alapján az egyesület céljaival egyetért, és az alapszabály rendelkezéseit magára nézve kötelezőnek ismeri el, azok betartását vállalja, és a horgásztó környékén a Hortobágyi Halgazdasággal, majd tulajdonba vétel után az egyesülettel kötött megállapodás alapján horgásztanyát létesít, és akinek felvételét a szervezeti és működési szabályzatban megfogalmazott elvek szerint a vezetőség jóváhagyja. Örökös területi-használati jogosultsággal rendelkezik, aki december 31-ig benyújtott, a vezetőség által elfogadott belépési nyilatkozata alapján felvételt nyert az egyesületi tagok sorába. Eddig a határidőig önhibáján kívül határidőt mulasztó tagnál március 27-ig a horgásztó és szerződésben rögzített hozzátartozó parti szakaszának egyesületi közös tulajdonba történő megvételéhez azonos összegű tóvásárlási hozzájárulást fizetett. Az egyesület rendes tagja lehet az örökös használati jogosultságot megvásárló vagy azt öröklés címén megszerző, a belépési feltételeknek megfelelő új belépő. Az egyesületnek a közgyűlés döntése szerint legfeljebb 215 rendes tagja lehet Különleges jogállású tag (egyesületi családtag) az, aki az örökös terület használati jogosultsággal rendelkező tag házastársa vagy igazolt élettársa, továbbá a velük közös háztartásban együtt élő hozzátartozó. (Utóbbihoz értelmezendő: szülő vagy további 34 felmenő, illetve gyermek vagy további lemenő rokon 10 és 14 év közötti gyermek, 15 és 18 év közötti ifi, 18 év feletti felnőtt egyesületi családtag a fenti rokon.) 1.5. Az egyesület legfőbb szerve: közgyűlés Az egyesület legfőbb szerve a tagok összességéből álló közgyűlés Az egyesület egyéb szervei: Vezetőség tagjai: Elnök és négy vezetőségi tag Felügyelő bizottság tagjai: Elnök, kettő rendes és egy póttag Fegyelmi eljárás szervei: - Fegyelmi bizottság tagjai: Elnök és három tag - Fegyelmi választmány tagjai: Elnök, kettő rendes és egy póttag Ellenőrző bizottság tagjai: Elnök (vezetőségi tag) és tíz ellenőrző bizottsági tag Az egyesület képviseleti szerve: a vezetőség 1.7. Az egyesület időtartama Az egyesület meghatározatlan időre alakult. II. Az egyesületi tevékenység, az egyesület vagyona és gazdálkodása 2.1. Tevékenységi elv: Az egyesület fő profiljára a halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló évi CII. törvény (továbbiakban: Halászati tv.). A horgásztó tulajdonba vételével az egyesület gyakorolja a halászati tv. szerinti jogelődöt megillető horgászati jogot Az egyesület vagyona, gazdálkodás Az egyesület megalakulásakor és tevékenységének megkezdésekor induló vagyonnal nem rendelkezett. Kiadásait a tagok díj befizetéséből, valamint a tagok és nem tagok részéről tejesített a horgászás jogának megszerzéséhez kötelezően előírt díj térítések összegéből, fedezte és fedezi a jövőben is. 45 A horgásztó igénybevételének egyesületi engedély és jegy rendszere kialakítását a szervezeti és működési szabályzat, míg azok díjtételét a vezetőség határozza meg a KSH által megjelölt fogyasztói árindex keretein belül és a mindenkori házirend tartalmazza. ( közgyűlési módosítás.) Az egyesület vagyona a Kadarcsi horgásztó és a hozzátartozó partszakasz, táp és leeresztő csatorna, együttes 37 hektár 3744 m2 területe, a beépített műtárgyaival együtt, a jogelőddel, mint az elidegenítésre jogosított Hortobágyi Halgazdasággal, az szeptember 24-én megkötött és az Állami vagyonügynökség (ÁVÜ) sz. határozatával jóváhagyott adásvételi szerződésben megjelölt tulajdoni lapon felvett helyrajzi számok alatt felsorolt és egybefüggő területi egységként. Ez az egyesület mint jogi személy osztatlan közös vagyon Az évi CXLI. törvény és annak végrehajtása tárgyában kiadott 109/1999. (XII.29.) FVM rendelettel szabályozott ingatlan-nyilvántartási rendszerben e rendszer esetleges új szabályozásáig a halastó, ahhoz csatlakozó egyesületi tulajdonba került csatornák, annak megközelítését biztosító saját használatú utak és annak tartozékát képező minden műtárgy, a horgásztó teljes nádállománya, továbbá az alábbiakban szabályozott módon a tagok örökös használatába nem kerülő terület használati és hasznosítási szempontból is az egyesület osztatlan tulajdonát képezi A horgásztónak és a szerződésben rögzített partszakasz megvásárlásához év december hó 31. napjáig teljes vagy részletfizetéssel megkezdett fedezetet nyújtó tagok, illetve horgásztanyát vagy horgászmólót létesítő családok egy tagja az alábbiakban részletezett területre, örökös használatra való jogosultságot szerez nyilvántartásilag is. E határidőt önhibájukon kívül elmulasztó tagok az március 27-i közgyűlés határozata alapján nyerhetik el ezt a jogosultságot Az egyesületi vagyon használatának megosztása: A Kadarcsi horgásztó és területének használati megosztásához a közgyűlés mindenkori döntése szerinti rendezési tervet kell készíteni. Annak során annyi egyedi parcellát kell kialakítani és kizárólagos használatra eszmeileg megosztani, ahány örökös használati jogosultsággal rendelkező tagja lehet az egyesületnek, akik jogosultak horgásztanyát vagy parti mólót létesíteni, illetve ilyennel már rendelkeznek. Használati megosztási vázrajzon ezeket helyrajzi szám alátörés alkalmazásával kell megjelölni Az eszmei jogú parcellákat természetben, helyszíni kiméréssel úgy kell kialakítani, hogy azok út menti vagy partrészi szélességgel minimum 15m míg mélysége helyi adottságoktól függő megkívánt területi méretű legyen Ez alól az irányelv alól kivétel a már meglévő építményekhez való szükség szerinti igazodás, amelyen túlmenően területgazdálkodási céllal a rendezési tervnek azt is biztosítani kell, hogy egy-egy használati megosztású parcella között ne maradjon olyan keskeny terület, amely nem teszi lehetővé az egyesület részére a meghatározott szélességű terület hasznosítását. A szabadon maradó területre és partszakaszra vonatkozó rendelkezési jogosultság az egyesületet illeti, a hasznosítás a vezetőség feladata. 56 Horgásztó és a hozzátartozó terület egyesületi tulajdonba vételéhez azonos összegű hozzájárulást fizető tagok örökös használati jogosultsága meghatározásához a használati megosztási vázrajz elkészítését követően szükség szerint használat megosztási szerződést kötnek A használati megosztási vázrajzon önálló helyrajzszám törésekkel megjelölt parcellákon már meglévő vagy létesítendő felül építmények az azt vagy azokat létesítő tag, illetve család tulajdonát képezik a Ptk. szabályainak megfelelően. A kizárólagos használatra kijelölt parcellák kulturált fenntartását, gondozását a nádállomány megóvását nevezettek kötelesek biztosítani A rendezési terv részét képező használati megosztási vázrajz elkészítése az egyesületi vagyon használat megosztási szerződésének megkötése alapján az örökös használati jogosultság az egyes helyrajzi számokkal megjelölt ingatlanrészek tulajdoni lapjainak III. részére való ingatlan-nyilvántartási bejegyzést igényli az egyesület az illetékes debreceni, illetve hajdúszoboszlói földhivataloktól Amennyiben bármilyen okból az illetékes ingatlan nyilvántartási hatóság az örökös terület használati jogosultság nyilvántartását csupán a használat-megosztási szerződés tartalmára utalással teljesítené, úgy ennek nyilvántartására és pontos vezetésére az egyesület köteles. Abban az esetben az egyesületi nyilvántartás minősül hiteles okiratnak az illetékes Balmazújváros és Nagyhegyes önkormányzati szervek és más szervek irányába Az örökös területhasználati jogosultság hiteles nyilvántartására a szervezeti és működési szabályzat pontjában meghatározottak szerinti parcellamutató elnevezésű okirat szolgál az ugyanott szabályozott, szabályozottak szerinti rovatokkal és adatokkal Az egyesület gazdálkodása Az egyesület vagyonával elszámolás terhe mellett a vezetőség gazdálkodik. Annak érdekében minden célszerű intézkedést megtehet. Az erre vonatkozó felhatalmazást és irányelveket az alapszabály tartalmazza Az egyesület kialakult gazdálkodási rendjének megfelelő előírások szerinti könyvvezetési és nyilvántartási kötelezettségeket teljesít a civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyűjtés és a közhasznúság egyes kérdéseiről szóló 350/2011. (XII.30.) Korm.rendeletnek és az azt esetleg módosító mindenkori hatályos jogszabályoknak megfelelően Az egyesület gazdálkodásáért és tartozásaiért saját vagyonával felel. A tagok esedékes tagdíj befizetési és horgászattal összefüggő területi engedély megváltásával kapcsolatos díjfizetési kötelmükön túl az egyesület tartozásaiért saját vagyonukkal nem felelnek. III. A tagsági jogviszony 67 3.1. A tagok jogai: Rendes tagok jogai: - Megilleti a közös tulajdonú víz és terület használati jog - Részt vehet szavazatával az egyesület határozatainak létrehozásában. - Az egyesület bármely tisztségére megválasztható és részt vehet a tisztségviselők megválasztásában Különleges jogállású tagok: - Személyes közreműködésével részt vehet az egyesületi célt szolgáló minden munkában. - Észrevételeket, javaslatokat, indítványokat tehet az egyesület működésével összefüggésben A tagok kötelességei: - Valamennyi tag köteles megtartani az alapszabály előírásait. - A rendes tag köteles megfizetni az egyesületi tagdíjat, a területi engedély ellenértékét a tárgyév február hó 28. napjáig, míg az egyesületnél felmerült karbantartási és őrzési költséget a tárgyév január 31. napjáig. - A rendes tag aktívan közreműködni az egyesület céljainak megvalósításában s olyan feladatok végzésében, amelyekre a vezetőség felkéri, illetve amelyeket a vezetőség szükség szerint minden tagra kötelezően előír. - Valamennyi tag a rendes és különleges jogállású tagsággal fennálló kapcsolatában kölcsönös megértést és tiszteletet, tanúsító magatartást biztosítani A tag mulasztása Amennyiben a fentebb felsorolt kötelességeit a tag elmulasztja és a vezetőség részéről esetleg szükség szerint alkalmazott írásbeli felhívás is eredménytelen, vagy a mulasztás ismétlődik, a tag ellen az egyesület fegyelmi bizottság elé utalással a vezetőség fegyelmi eljárást kezdeményezhet A mulasztás súlyától függően a fegyelmi bizottság határozata alapján az egyesület jogosult a területi engedély időszakos vagy végleges visszavonására, vagy más fegyelmi szabályzatban meghatározott hátrány, legsúlyosabb esetben tagságból való kizárás alkalmazására A tagsági viszony keletkezése és megszűnése A tagsági viszony létrejön, ha A tag a belépési nyilatkozatot aláírta, az abban foglaltakat elfogadta már említettek szerint felvételét a vezetőség jóváhagyta. 78 Rendes tagsági viszony az új tagoknál akkor jön létre, ha a felvétel évében új tag belépési díj címén Ft-ot befizet, és megváltja az arra az évre érvényes örökös tagsági horgászengedélyt. A tagsági viszony megszűnik, ha A tag az egyesületből való kilépését bejelenti A tagot a vezetőség a tag halála esetén a tagok sorából törli A tagot felróható magatartása miatt az ellene indult fegyelmi eljárás eredményeként a vezetőség a fegyelmi bizottság határozata alapján a tagok sorából kizárja. Károkozás esetén az egyesület a polgári jogi kártérítési szabályok szerint kezdeményez eljárást A vezetőség fegyelmi tárgyalás mellőzésével kizárja azt a rendes tagot, aki az egyesület felé fennálló fizetési kötelezettségének határidőre nem tesz eleget. Azt a rendes tagot, aki a tagdíjjal, vagy egyéb díjakkal hátralékban van, és tartozását a vezetőség két alkalommal történő írásbeli felszólítása (mely felszólítások tartalmazzák a póthatáridőt, és a jogkövetkezményekre, így a törlésre való figyelmeztetést) kézhezvételétől számított 15, majd ismételt felszólítása esetén 8 napon belül nem tett eleget, a vezetőség a rendes tagok sorágból írásbeli indokolt határozatával törölhet. A törlésről hozott határozatot 15 napon belül meg kell küldeni a törölt rendes tagnak, egyúttal a határozatban fel kell hívni a rendes tag figyelmét arra, hogy a határozat kézbesítésétől számított 15 napos jogvesztő határidőn belül a közgyűléshez fellebbezést nyújthat be, illetőleg a közgyűlés határozata ellen a kézbesítéstől számított 30 napos jogvesztő határidőn belül ha a döntést jog-, vagy alapszabálysértőnek tartja keresetet nyújthat be a bírósághoz. A törlés nem érinti az egyesületnek a hátralékos tagdíjra, vagy egyéb díjakra vonatkozó követelését, mely jogi úton érvényesíthető Rendes tag örökös használati joga alakulása tagsági viszonya megszűnése esetén Miután a horgásztó és a hozzátartozó terület, mint az egyesület osztatlan vagyona csak horgászat biztosítására, nem pedig esetleges üdülést szolgálhat, azon saját tulajdonú felépítményt csak örökös használati joggal rendelkező rendes tag tarthat fenn Rendes tag örökös használati joga kizárás esetén Amennyiben a tagsági viszony kizárással szűnik meg, a jogerős határozattal kizárt rendes tag örökös használati jogosultsága is megszűnik. Részére ennek megszerzésére befizetett összeg a tóvásárlási hozzájárulás nem téríthető. Az alábbiakban megjelölt átmeneti időn belül jogosult azonban a tulajdonát képező felül építményt értékesíteni. A kizárt rendes tag köteles a kizárásról szóló határozat jogerőre emelkedésének napjától számított 90 napon belül felülépítményét szabadforgalomban értékesíteni vagy lebontani és elszállítani Rendes tag örökös használati joga kilépési szándéka esetén 89 Ha a tagsági viszony azért szűnik meg, mert az örökös területhasználatra jogosultsággal rendelkező rendes tag kilépési szándékát bejelenti és tulajdonát képező felülépítményét eladni kívánja, az építményre az egyesületet elővásárlási jog illeti meg. Amennyiben e jognak gyakorlásához az egyesület nem rendelkezik elegendő fedezettel, úgy másodsorban a felülépítményt magába foglaló parcella két szomszédos parcelláját használó rendes tag részére kell az eladónak elővételi jogot biztosítania, és csak ezt követően léphet fel más egyesületi tag vételi igénnyel A felülépítményét eladni kívánó rendes tag részére nevezettnek az egyesületi vezetőséghez teljesített ez irányú szándéknyilatkozata napjától számított 30 napon belül, a vezetőség és a tagság köteles az elővásárlási jog gyakorlása tekintetében választ adni. A válasz határidőn belüli elmaradása a jogosultak elővásárlási jogról való lemondását jelenti. Amennyiben a vezetőség és a tagok közül elővételi jogával senki nem él, az egyesületből kilépni és felül építményét eladni kívánó tag szabadon értékesítheti azt. Az eladót az örökös területhasználati jogának átadása fejében az általa befizetett tóvásárlási hozzájárulás ellenértéke megilleti, amelyet a parcellát átvevő egyesület vagy tag köteles kiegyenlíteni a jogosult részére. Az örökös területhasználati jog átadás a vezetőség ellenjegyzése mellett történhet. Az átadáskor az esetleges fennálló tartozásokat meg kell fizetni Rendes tag örökös használati joga a tag halála esetén Amennyiben a tag tagsági viszonya elhalálozása folytán szűnik meg, örökös területhasználati jogosultsága is megszűnik. E jog folytatására, és a hagyatékát képező saját tulajdonú felülépítmény tekintetében a polgári jogi szabályok szerinti öröklési rend az irányadó Ha az örökhagyónak több törvényes örököse van a területhasználati jogosultság folyatatására, az előbbi alpontban szabályozott módon megjelölt és a vezetőséggel közölt családtag kapja a jogosultságot Amennyiben az örökhagyónak egyesületi tagsággal rendelkező örököse nincs, a kívülálló örökös köteles tulajdonszerzését az egyesület vezetősége felé bejelenteni. IV. Szervezeti és működési szabályozás Az alapszabály pontjaiban meghatározott egyesületi szervek hatáskörének és működésének szabályozása tárgyában az alábbiak az irányadók Közgyűlés: A közgyűlés működése: 910 Közgyűlést a vezetőség legalább évenként köteles összehívni az éves beszámoló idejében. Össze kell hívni akkor is, ha azt a bíróság elrendeli továbbá, ha a tagok egyharmada az ok és cél megjelölésével kéri. Továbbá össze kell hívni a szervezeti és működési szabályzat szerinti esetben A közgyűlés határozatait a kizárólagos hatáskörébe utalt kérdésekben 2/3-os, egyébként egyszerű szótöbbséggel, nyílt szavazással hozz. Nyílt szavazással történik az ügyintéző és a képviseleti szervek megválasztása is. Amennyiben azonban két egymást követő szavazás során a jelöltek egyike sem éri el a 2/3-os többséget a következő (harmadik) szavazás alkalmával, a jelenlévő örökös használati joggal rendelkező tagok egyszerű szótöbbséggel határoznak A közgyűlés összehívására vonatkozó meghívót a hely és idő, valamint a napirendi pontok közlésével, a közgyűlés megtartása előtt nyolc naptári nappal írásban kell elküldeni az örökös használati jogosultságú tagoknak. Amennyiben a közgyűlés nem volt határozatképes, úgy a megismételt közgyűlés a megjelentek számára tekintet nélkül határozatképes az eredeti meghívóban szereplő kérdésekben. A megismételt közgyűlést az eredetileg megjelölt időponthoz képest fél órával későbbre is összehívható. A határozatképtelenség miatt megismételt közgyűlés időpontját az eredetileg elküldött meghívónak is tartalmaznia kell, és a meghívóban szerepelnie kell azon figyelmeztetésnek, hogy a megismételt közgyűlés a megjelentek számára tekintet nélkül határozatképes A közgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik - Az alapszabály megállapítása és módosítása. - Az egyesület vezetésének és ügyintéző szerveinek megválasztása. - Az éves költségvetés tervezet elfogadása vagy elutasítása. - A vezetőség éves beszámolójának elfogadása. - Mindazok a kérdések, amelyeket a tagság kétharmados többséggel való döntésre közgyűlés hatáskörébe utal. - Azoknak a vitáknak elbírálása, amely a vezetőség és egyes tagok vagy a vezetőségi tagok között felmerül, és rendezése nem tartozik bírósági hatáskörbe. - Az egyesület szervezeti és működési szabályzatának, továbbá a fegyelmi szabályzatnak, valamint a horgásztó házirendjének elfogadása és a fentiek módosítása. - Hozzájárulás az egyesület részéről igényelt hitel felvételéhez. - Másodfokú fegyelmi szervként jár el mindazon ügyekben, amelyekben a fegyelmi választmány elsőfokú fegyelmi szervként dönt Egyesületi működés és képviselet Vezetőség: Az egyesület tevékenységének irányítója, működésének szervezője, ügyintéző testülete a vezetőség. Munkáját összehangoltan, szükség esetén a tagok közötti ésszerű munkamegosztással végzi. Intézkedéseikről egymást kötelesek tájékoztatni. Feladata ellátásához a szükséges mértékben alkalmazottakat is foglalkoztathat. 1011 Az egyesületet más szervek, szervezetek, valamint harmadik személyek előtt, illetve felé egyszemélyi aláírási joggal az elnök képviseli. Az elnök irányítja és fogja össze a vezetőség munkáját is. Vezeti a tagnyilvántartást és gyakorolja az alkalmazottak tekintetében a munkáltatói jogokat. Az elnök feladata gondoskodni az örökös területhasználati jogosultság nyilvántartási rendszerének kialakulásáról, a változások folyamatos vezetéséről és ebben a körben esetleg szükséges egyesületi határozatok meghozataláról, igazolások kiadásáról Bankszámla feletti rendelkezéshez, az elnök és egy másik vezetőségi tag aláírása szükséges Az elnök akadályoztatása esetén hatáskörében és feladataihoz tartozó teendőket az elnök megbízása alapján a vezetőség valamelyik másik tagja látja el. Ilyen esetben, ha nem az elnök az aláíró, egyesületi érdeket szolgáló vagy kötelmet alapító nyilatkozat vagy okirat aláírására képviseleti joggal a két vezetőségi tag együttesen jogosult A vezetőség köteles legalább negyedévenkénti ülést tartani és azon a vezetőség tagjait tájékoztatni kötelesek egymást és az elnököt a vezetőség által részükre előírt feladatok teljesítéséről. A vezetőség üléseit az elnök hívja össze telefonon egyeztetve a vezetőségi tagokkal. A vezetőségi ülés helye nem kizárólag az egyesület székhelye lehet A vezetőség határozatképes, ha legalább négy tagja, köztük az elnök jelen van. A vezetőség határozatait nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel hozza. Szavazategyenlőség esetén a határozati javaslatot elvetettnek kell tekinteni A vezetőség működésének egyéb szabályait a Szervezeti és Működési Szabályzat tartalmazza Felügyelő bizottság hatásköre és feladata: Jogosult és köteles ellenőrizni az alapszabály megtartását és a közgyűlés határozatainak végrehajtását. A közgyűlés kivételével a többi szervek működését, az egyesület gazdálkodását, azon belül a bizonylati fegyelem megtartását Minden olyan tevékenységgel összefüggésben észrevételezési, javaslattételi joga van a vezetőség felé, amely az egyesület érdekeit sérti Jogosult az egyesület működésével kapcsolatos bármely ügyet megvizsgálni szükség esetén 30 napon belül rendkívüli közgyűlés összehívását kezdeményezni A felügyelőbizottság munkáját munkaterv szerint végzi Fegyelmi eljárás szervei: Az alapszabály az egyesületi tagok fegyelmi ügyeiben még az esetleges bírósági eljárást megelőző szakaszban két fórumon történő elbírálás lehetőségét biztosítja. 1112 Az egyesület az általános gyakorlat szerinti fegyelmi bizottság működtetése mellett eljárási szempontból magasabb fórumként köteles fegyelmi választmányt is működtetni, hogy egy fegyelmi eljárás jogerős befejezését ne akadályozza az évenkénti közgyűlésre várakozás, illetve egy egyesületi élet szempontjából kisebb súlyú fegyelmi ügy miatt ne legyen szükséges az egész egyesületi tagság összehívása. Fegyelmi bizottság hatásköre és feladata: - Jogosult és köteles az egyesületi, a felügyelő, a fegyelmi bizottsági elnök kivételével a vezetőség, a felügyelőbizottság tagjainak egyéb választott tisztségviselőknek, valamint a tagságnak fegyelmi ügyeiben első fokon eljárni, vizsgálatot folytatni és határozatot hozni vagy ugyanilyen célból a vezetőség, illetve a fegyelmi választmány részére érdemi javaslatot tenni. - Tevékenységére a szervezeti és működési szabályzat rendelkezései az irányadók. Munkáját az egyesületi fegyelmi szabályzat szerint végzi. - Köteles a fegyelmi helyzetről a vezetőséget negyedévenként tájékoztatni, a közgyűlésnek évenként beszámolni. Fegyelmi választmány hatásköre és feladata: - Jogosult és köteles az egyesület elnöke, a fegyelmi választmány elnöke, a fegyelmi és felügyelőbizottság elnöke elleni fegyelmi ügyekben első fokon a fegyelmi bizottság által hozott fegyelmi határozatok elleni fellebbezési ügyekben másodfokon eljárni, vizsgálatot folytatni és határozatot hozni, ugyanilyen célból a közgyűlés részére érdemi javaslatot tenni. - Tevékenységére a szervezeti és működési szabályzat rendelkezései az irányadók, munkáját az egyesületi fegyelmi szabályzat szerint végzi. - Első fokon hozott határozata elleni fellebbezési ügyben, annak elbírálásához szükséges előkészítő munkát köteles a közgyűlés részére elvégezni. Ha három hónapon belül a fellebbezés beérkezését követően évi rendes közgyűlés összehívása nem várható, rendkívüli közgyűlés összehívását kezdeményezheti a vezetőség útján Ellenőrző bizottság hatásköre és feladata: Jogosult és köteles a bizottság elnöke által készített ütemterv szerint és személyi beosztásának megfelelően a horgásztó házirendjének betartását ellenőrizni, annak betartására a mulasztók figyelmét felhívni, ismétlődő mulasztás esetén a vezetőség vagy a fegyelmi bizottság felé intézkedések igényével eljárást kezdeményezni. Működésének részleteit a szervezeti és működési szabályzat tartalmazza. V. Az egyesület fejlesztése, megszűnése: 1213 5.1. Egyesületi fejlesztés: Az egyesület fejlesztését a tulajdonát képező horgásztó és a hozzá tartozó terület belső szerkezeti felépítésének és formájának, infrastruktúrájának egységes korszerűsítésére és bővítésére irányítja, a tagság kulturáltabb horgászati lehetőségeinek megteremtése céljából Az egyesület megszűnik, ha: a) az egyesület egy másik egyesülettel egyesül (összeolvad, beolvad), b) a legfőbb szerv a feloszlásról határoz, c) a bíróság feloszlatja, d) a törvényességi ellenőrzési eljárás eredményeképpen a bíróság a megszűnteti, vagy megállapítja megszűnését, e) a fizetésképtelenség miatt indult eljárásban a bíróság megszünteti, és az egyesületet a nyilvántartásból törlik. A b.)-e.) pontban foglaltak esetén az egyesület jogutód nélkül szűnik meg. A b.) pontban foglalt esetben végelszámolási eljárást, míg a c.)-d.) pontban foglalt esetekben kényszer-végelszámolást kell lefolytatni. A végelszámolási és kényszer-végelszámolási eljárásra a Civil törvényben szabályozott eltérésekkel a évi V. tv. rendelkezéseit kell alkalmazni. Az egyesület fizetésképtelensége esetén a Civil törvény eltéréseivel az évi XLIX. tv. rendelkezései az alkalmazandóak. A legfőbb szerv nem dönthet a feloszlásról, amennyiben az egyesülettel szembeni végrehajtási eljárás eredménytelen volt, vagy az egyesület fizetésképtelenségét a bíróság megállapította. Az egyesületnek a jogutód nélkül történő megszűnése esetén a hitelezői igények kielégítése után megmaradt vagyon felosztása: A közös vagyonértékesítésből származó bevételt az örökös használati jogosultsággal rendelkező rendes tagok között egyenlő arányban kell felosztani, figyelembe véve a tag egyesület felé fennálló tartozásait. Az elszámolást írásban kell közölni. Az egyesületi rendes tagok az elszámolást követő harminc napon belül kötelesek gondoskodni felülépítményeikről. Az előbbiek elmaradása a tulajdonos felelőssége, s nem keletkeztet az egyesületet terhelő kártérítési igényt. VI. Záró rendelkezések 6.1. Az egyesület jogi személy, jogi személyiségét a bírósági nyilvántartás vétellel nyeri Az egyesület működése felett az ügyészség a reá irányadó szabályok szerint törvényességi ellenőrzést gyakorol. 1314 6.3. Jelen alapszabályban nem szabályozott kérdésekben a évi CLXXV. törvény és a Polgári Törvénykönyv rendelkezései az irányadók. Debrecen, február 23. ZÁRADÉK: Egyesületi elnök Alulírott igazolom, hogy a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló évi CLXXXI. törvény 38. -ának (2) bekezdése alapján jelen alapszabály egységes szerkezetbe foglalt szövege megfelel az alapszabály módosítások alapján hatályos tartalomnak. Jelen alapszabály elfogadására a jogszabályváltozások folytán, valamint a korábbi alapszabály pontjainak helyes számsorrendben történő újraszámozása miatt az alapszabály teljes terjedelemben történő megváltozása adott okot. Készítettem és ellenjegyzem: Debrecen, február 23. Egyesületi elnök 14 Hasonló dokumentumok
Alapító okirat 1. Az egyesület neve, székhelye: 1.1. Az egyesület neve: Villanypára Egyesület Az egyesület rövidített neve: VAPER 1.2. Székhelye: 6766 Dóc, Petőfi u. 9. 1.3. Az egyesület emblémája: 1.4 Részletesebben A JEET KUNE DO / KALI NAGYKANIZSA SPORTEGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
ALAPSZABÁLY ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az Egyesület neve: Háros Rádióklub Egyesület Székhelye: 1222 Budapest, Háros u. 70 sz. Működése kiterjed az ország egész területére. Kiadásait tagdíjakból, valamint Részletesebben Partnerségi információs nap a civil szervezetek előtt álló feladatokról
Partnerségi információs nap a civil szervezetek előtt álló feladatokról Főbb jogszabályok Alaptörvény Ptk. Az egyesülési jogról a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról Részletesebben NEVELÉS- ÉS OKTATÁSKUTATÓK SZÖVETSÉGE
ALAPSZABÁLY I. fejezet Általános rendelkezések 1. Az egyesület neve: Veszprémi Múzeumegylet 2. Az egyesület székhelye: 8200 Veszprém, Erzsébet sétány 1. 3. Az egyesület működési területe: Veszprém megye. Részletesebben VITAL LIFE EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
Alapszabály A Sopronkövesd Fejlődéséért Egyesület tagjai a mai napon a Polgári Törvénykönyv 1 és az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról Részletesebben Hegyhát ifjúságáért Egyesület. Alapszabálya. 2012. szeptember 12.
Hegyhát ifjúságáért Egyesület Alapszabálya ALAPSZABÁLY I. Általános rendelkezések: 1. A szervezet neve: Hegyhát Ifjúságáért Egyesület /a továbbiakban Egyesület/ Rövid neve: HI Egyesület Székhelye: 7370 Részletesebben AZ ETYEKI POLGÁRŐRSÉG BŰNMEGELŐZÉSI ÉS VAGYONVÉDELMI EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
AZ ETYEKI POLGÁRŐRSÉG BŰNMEGELŐZÉSI ÉS VAGYONVÉDELMI EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA I. Általános rendelkezések 1. A szervezet neve Etyeki Polgárőrség Bűnmegelőzési és Vagyonvédelmi Egyesület. 2. A szervezet székhelye: Részletesebben NK. TEKE SE SPORTEGYESÜLET
- 1 - NK. TEKE SE SPORTEGYESÜLET A L A P S Z A B Á L Y A (módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szöveg) 2005. október 3. - 2-1. A sportegyesület neve: NK. TEKE SE ALAPSZABÁLY I. Általános rendelkezések Részletesebben A Budapest VI. Kerületi Erkel Ferenc Általános Iskola Intézményi Tanácsának ügyrendje
Budapest VI. Kerületi Erkel Ferenc Általános Iskola 1068 Budapest, Felső erdősor u. 20. A Budapest VI. Kerületi Erkel Ferenc Általános Iskola Intézményi Tanácsának ügyrendje Készítette: a Budapest VI. Részletesebben SOPRON-FERTŐD KISTÉRSÉG CIVIL SZERVEZETEK SZÖVETSÉGE. Alapszabály
SOPRON-FERTŐD KISTÉRSÉG CIVIL SZERVEZETEK SZÖVETSÉGE Alapszabály A Sopron-Fertőd Kistérség Civil Szervezetek Szövetsége alakuló közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg a Részletesebben Duna Charta Egyesület. Alapszabálya
41. melléklet a 11/2012. (II. 29.) KIM rendelethez Az egyesület alapszabályának adattartalma 1. Kötelezı rendelkezések az általános rendelkezések körében: 1.1. az egyesület neve 1.2. az egyesület székhelye Részletesebben Magyar Elektrotechnikai Egyesület szervezete
MAGYAR ELEKTROTECHNIKAI EGYESÜLET 1075 Budapest, Madách Imre út 5. III. emelet Magyar Elektrotechnikai Egyesület szervezete SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT Verzió: 1 Készítette: Készítette: Sebestény Részletesebben A Jánossomorjai Sportegyesület Alapszabálya
Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület Emlősvédelmi Szakosztály Budapest, 1121 Költő u. 21. Szervezeti és Működési Szabályzat 1. A szakosztály megnevezése, jelképe: A szakosztály magyar neve: Magyar Részletesebben Alapszabálya. I. Általános rendelkezések
Gödi Városfejlesztő és Szépítő Egyesület Alapszabálya I. Általános rendelkezések 1./ Az egyesület neve: Gödi Városfejlesztő és Szépítő Egyesület 2./ Az egyesület székhelye: 2131 Göd, Pázmány Péter u. 24. Részletesebben Hernádszentandrási Sport Egyesület
Hernádszentandrási Sport Egyesület Alapszabálya 1. Általános rendelkezések 1.1. Az egyesület neve: Hernádszentandrási Sport Egyesület Rövidítése: HSE Színe: fekete-fehér Alapításának éve: 2006 Székhelye: Részletesebben LŐRINCI VÁROS SPORT CLUB SPORTEGYESÜLET LVSC ALAPSZABÁLY
LŐRINCI VÁROS SPORT CLUB SPORTEGYESÜLET LVSC ALAPSZABÁLY 1. Általános rendelkezések 1.1. Az egyesület neve: Lőrinci Város Sport Club Sportegyesület Rövidített neve: LVSC 1.2. Az egyesület székhelye: 3024 Részletesebben Öttevény Községért Közalapítvány. Alapító Okiratának módosítása
Egyesület Alapszabálya Az Adonyi Evezõs és Vízisport Egyesület alakuló közgyûlésén alapszabályát a következõkben állapítja meg: ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Az Egyesület neve: Adonyi Evezõs és Vízisport Egyesület Részletesebben AZ ERDÉSZETI HORGÁSZEGYESÜLET ALAPSZABÁLYA. Az egyesület neve, célja és feladata 1..
AZ ERDÉSZETI HORGÁSZEGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Az egyesület neve, célja és feladata 1.. 1./ Az egyesület neve: Erdészeti Horgász Egyesület (továbbiakban: egyesület) 2./ Az egyesület székhelye: 9245. Mosonszolnok, Részletesebben A RÁKOSMENTE KERÉKPÁROS SPORT ÉS SZABADIDŐ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
A RÁKOSMENTE KERÉKPÁROS SPORT ÉS SZABADIDŐ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA A Rákosmente Kerékpáros Sport és Szabadidő Egyesület (továbbiakban: Egyesület) alakuló Közgyűlése az Egyesülési jogról szóló 1989. évi Részletesebben A Lipóti Sporthorgász Egyesület Alapszabálya
A Lipóti Sporthorgász Egyesület Alapszabálya Az egyesület legfőbb szerve teljes terjedelmében áttekintette az egyesület 1999. szeptember 19.-én elfogadott, majd többször módosított alapszabályát a 2011.évi Részletesebben - 1 - 1. A Pelikán Sportegyesület, ( a továbbiakban egyesület) a Szolnokon ~evékenykedo
A BARTÓK BÉLA KOLLÉGIUM SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA TARTALOMJEGYZÉK I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK... 3 1.... 3 II. A KOLLÉGIUM VEZETÉSE ÉS IRÁNYÍTÁSA... 3 2.... 3 A Kollégiumi Közgyűlés... 3 3.... Részletesebben HAJÓIPARI VÁLLALKOZÓK EGYLETE
Alapszabály módosítás, a 2013. február 28-án tartott közgyűlés által elfogadott módosításokkal egységes szerkezetben Általános rendelkezések: A Tiszaújvárosban működő társasházak, lakásszövetkezetek képviselői Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. ALAPÍTVÁNYT hoz létre az alábbi feltételek szerint:
ALAPÍTÓ OKIRAT Kardhordó Kálmán (a volt 508-as Szakmunkásképző és Szakközépiskola 1958-tól 1996-ig tanára) ( új név: Simonyi Károly Szakközépiskola és Szakiskola) ALAPÍTVÁNYT hoz létre az alábbi feltételek Részletesebben Kárpát-medencei Családszervezetek Szövetsége ALAPSZABÁLYA
SALGÓTARJÁNI FORGÁCS FÉNY EGYESÜLET ALAPSZABÁLY I AZ EGYESÜLET NEVE, SZÉKHELYE ÉS JOGÁLLÁSA 1.) Az Egyesület neve: Forgács - Fény Egyesület 2.) Székhelye: 3100 Salgótarján, Forgách Antal út 1. 3.) Levelezési Részletesebben ALAPSZABÁLY. A társadalmi szervezet neve, székhelye és célja
KANIZSAI DARTS EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Az egyesület alapító tagjai a 2006. JANUÁR 19.-én megtartott alakuló taggyűlésén a szabadidő kultúrált eltöltése, valamint a darts sport gyakorlása, fejlesztése és Részletesebben Felelősség- és. Szakmai Biztosító Egyesület. módosított A L A P S Z A B Á L Y A
A Magyarországi TIR Felelősség- és Szakmai Biztosító Egyesület módosított A L A P S Z A B Á L Y A 1. A Magyarországi TIR Felelősségés Szakmai Biztosító Egyesület célja A Magyarországi TIR Felelősség-és Részletesebben V. FEJEZET A TÁRSASÁGI TAGSÁG, A TAGOK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI 1. SZAKASZ A TÁRSASÁGI TAGSÁG
V. FEJEZET A TÁRSASÁGI TAGSÁG, A TAGOK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI A Társaság tagjai lehetnek: rendes tagok, tiszteletbeli tagok, pártoló tagok, ifjúsági tagok. 1. SZAKASZ A TÁRSASÁGI TAGSÁG 2. SZAKASZ A Részletesebben 12/2014. (II. 28.) KIM rendelet
Kapolcs Vigántpetend Egészségügyi Alapítvány ALAPÍTÓ OKIRAT A 2011. július 18-i módosítással egységes szerkezetbe foglalva. Az alapító okirat módosítását a Kapolcs-Vigántpetend Egészségügyi Alapítvány Részletesebben EGYESÜLET VII. CÍM AZ EGYESÜLET FOGALMA, LÉTESÍTÉSE, TAGSÁGA
Nytsz.: 1/2014 1 EGED FUTÓ KLUB ALAPSZABÁLY Egységes szerkezetbe foglalása Az Eged Futó Klub a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény, az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint Részletesebben MAGYAR LÉTESÍTMÉNYGAZDÁLKODÁSI SZÖVETSÉG ALAPSZABÁLYA
MAGYAR LÉTESÍTMÉNYGAZDÁLKODÁSI SZÖVETSÉG ALAPSZABÁLYA Alulírott Alapítók az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény 12. (1) bekezdése alapján létrehozták a Magyar Létesítménygazdálkodási Szövetséget. Részletesebben Módosított és egységes szerkezetbe foglalt ALAPSZABÁLY
Módosított és egységes szerkezetbe foglalt ALAPSZABÁLY Az Alapszabály 1. sz. mellékletében felsoroltak az 1959. évi IV. törvény VI. fejezetének 8. pontjában és az 1989. évi II. törvényben foglalt rendelkezések Részletesebben (1) Az Egyesület neve: Magyar Szolárium Üzemeltető Egyesület. (4) Az Egyesület működési területe kiterjed a Magyar Köztársaság egész területére.
A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét Részletesebben ALAPSZABÁLY. 4. A tagság keletkezése, a tagok jogai és kötelezettségei, a tagság megszűnése
ALAPSZABÁLY 1. Az egyesület neve Pozsonyi Piknik Egyesület 2. Az egyesület célja Az egyesület célja: 2.1. Az Egyesület célja a magyar kultúra megismerése és megismertetése, a hagyományok és az anyanyelv Részletesebben Központi Sport- és Ifjúsági Egyesület 1146. Budapest, Istvánmezei út 1-3. SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT. Jóváhagyva: 2001. május 03.
Központi Sport- és Ifjúsági Egyesület 1146. Budapest, Istvánmezei út 1-3. SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT Jóváhagyva: 2001. május 03. 1 A szervezeti és működési szabályzat összefoglalóan tartalmazza Részletesebben ALBA REGIA ATLÉTIKAI KLUB ALAPSZABÁLYA. Módosításokkal együtt egységes szerkezetben, amit az egyesület közgyűlése 2014. május 09. én elfogadott.
A Balkán Táncegyüttes és Kulturális Egyesület Alapszabálya 2001. 1. Általános rendelkezések 1.1. Az egyesület neve: Balkán Táncegyüttes és Kulturális Egyesület 1.2. Székhelye: 5600 Békéscsaba, Kazinczy Részletesebben SZIGETMONOSTOR ÍJÁSZ KÖR
SZIGETMONOSTOR ÍJÁSZ KÖR Alapszabály - tervezet I. Általános rendelkezések A szakkör neve: SZIGETMONOSTORI ÍJÁSZ KÖR A szakkör rövidített neve: SZÍK A szakkör székhelye: Szigetmonostor Faluház 2015 Szigetmonostor, Részletesebben mint Alapító, létrehozta a Nyomdász Támasz Alapítványt, melyet a Fővárosi Bíróság 1189. szám alatt vett nyilvántartásba.
A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét Részletesebben Az ÖSSZEFOGÁS SZIGETHALOMÉRT EGYESÜLET
Az ÖSSZEFOGÁS SZIGETHALOMÉRT EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA MÓDOSÍTTATOTT: SZIGETHALMON, 2011. MÁJUS 2. NAPJÁN Az ÖSSZEFOGÁS SZIGETHALOMÉRT EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Bevezető rendelkezések 1. Az Összefogás Szigethalomért Részletesebben A ETYEKI FUTÓK EGYESÜLETÉNEK ALAPSZABÁLYA
A ETYEKI FUTÓK EGYESÜLETÉNEK ALAPSZABÁLYA 1. Az Egyesület neve: Etyeki Futók Egyesülete Az Egyesület jogi személy. 2. Az Egyesület székhelye: 2091 Etyek, Magyar utca 50. 3. Az Egyesület célja: Az Etyeken Részletesebben A Honvéd Sportrepülő Egyesület
ÜGYREND Felügyelő Bizottság Szent András Evangelizációs Alapítvány Székhelye: 1116 Budapest, Fehérvári út 168-178. Alapítva: 2006. január 12. Tartalomjegyzék 1. A Felügyelő Bizottság működése...3 1.1. Részletesebben A DUNAÚJVÁROSI VITORLÁS SPORT EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
A DUNAÚJVÁROSI VITORLÁS SPORT EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Dunaújváros, 2006. 1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.1. Sportegyesület neve: Dunaújvárosi Vitorlás Sport Egyesület Rövidített neve: DVSE 1.2. Sportegyesület Részletesebben Café Momus Egyesület A kultúra internetes terjesztéséért ALAPSZABÁLY
Helye: Ökológiai Intézet, BFTE iroda. 3525 Miskolc, Kossuth u. 13. I. emelet Ideje: 2014.10.30., szerda 17.00 óra BFTE - Megismételt rendkívüli taggyűlés 2014. Jegyzőkönyv Boronkai József: Köszöntöm az Részletesebben Általános Rendelkezések. Célok. Feladatok
ALAPSZABÁLY (minta-tervezet, javasolt szövegezéssel) I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.1 Az egyesület neve: 1.2. Az egyesület székhelye: 1.3. Az egyesület jogi személy, amely a nyilvántartásba vétellel jön Részletesebben Módosított és egységes szerkezetbe foglalt EGYESÜLETI ALAPSZABÁLY
Módosított és egységes szerkezetbe foglalt EGYESÜLETI ALAPSZABÁLY Az egyesület tagjai a Kreateam Egyesület alapszabályát, a 2012. szeptembert 1-i Közgyűlésükön fogadták el kimondva többek között az egyesület Részletesebben SZÜLŐI SZERVEZET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA
A Türr István Gazdasági Szakközépiskola sport életének pezsdítését elısegítı társadalmi szervezetet hozott létre 2007. március 8. napján. Az egyesület célja, hogy az oktató-nevelı munkával összhangban Részletesebben AZ ALTEO ENERGIASZOLGÁLTATÓ NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG Ü G Y R E N D J E. módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva
AZ ALTEO ENERGIASZOLGÁLTATÓ NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG FELÜGYELŐ BIZOTTSÁGÁNAK Ü G Y R E N D J E módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva Hatályos: 2010. október 26. napjától AZ ALTEO ENERGIASZOLGÁLTATÓ Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
Büntethető hajléktalanság - Júniusi Ab-mustra | hírek | Jogi Fórum
2019.07. 3. Jogi Fórum / Sereg András
Büntethető a hajléktalanság – 19/2019. (VI. 18.) Ab határozat
Az Ab június 4-én hozott határozatában kimondta, hogy nem alaptörvény-ellenes a szabálysértési törvénynek az életvitelszerű közterületen tartózkodás tilalmára vonatkozó szabályozása. Ugyanakkor – hivatalból eljárva – megállapította, hogy a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény 178/B. §-ának hajléktalan személyek esetében történő alkalmazása során az Alaptörvény XXII. cikk (2) és (3) bekezdéséből fakadó alkotmányos követelmény, hogy a szabálysértési szankció alkalmazására csak akkor kerüljön sor, ha a hajléktalan személy ellátórendszerben való elhelyezése a cselekmény elkövetésekor igazolhatóan biztosított volt. A szabálysértési szankció alkalmazásának meg kell felelnie az életvitelszerű közterületen tartózkodás tilalma alkotmányos céljának, az elesett, magukról gondoskodni nem tudó személyek ellátórendszerbe vonásának.
Az Ab tehát elutasította a szabálysértési törvénynek az életvitelszerű közterületen tartózkodás tilalmát kimondó rendelkezéseit támadó bírói indítványokat. Az indítványozó bírók szerint a támadott rendelkezések a jogállamiság elvével és az emberi méltósághoz való joggal is ellentétesek. Hivatkoztak továbbá az Ab egy 2012-ben meghozott – lényegét tekintve hasonló szabálysértési tényállást megsemmisítő – döntésére, valamint arra, hogy az Alaptörvény időközben módosított szövege nem indokolja az életvitelszerű közterületi tartózkodás kriminalizálását.
Az Ab minderre úgy reagált, hogy a megváltozott alaptörvényi szabályozásra tekintettel – amely a közterületen való életvitelszerű tartózkodást mindenki számára általános jelleggel megtiltja – a 2012-es alkotmánybírósági határozat nem alkalmazható. A testület emellett elvi éllel megjegyezte, hogy az Alaptörvény hatályos szövegét tekinti irányadónak, az Alaptörvényt, illetve annak módosítását tartalmilag nem vizsgálhatja felül. Az egyén alkotmányos jogai gyakorlása során nemcsak önmagáért, de a közösség többi tagja iránt is felelősséggel tartozik; joggyakorlása egyensúlyban kell, hogy álljon a közösségért viselt felelősségével. Egy alaptörvényi tilalom megszegését, egy jogellenes magatartást az Alaptörvény nem védi. A határozat indokolása szerint a támadott szabályozás megfelel a szabálysértési jog alkotmányos követelményének, és érvényesíti annak garanciáit. A szabályozás mindazokkal szemben állapít meg szankciót, akik az erre irányuló alaptörvényi tilalom, illetve többszöri, kifejezett felhívás ellenére sem kívánnak felhagyni az életvitelszerű közterületen tartózkodással. A támadott tényállás tehát nem egy állapotot (a hajléktalan létet) szankcionál, hanem az együttműködési kötelezettség megsértéséhez fűz jogkövetkezményt.
A határozathoz Pokol Béla párhuzamos indokolást, míg hat alkotmánybíró különvéleményt csatolt. A hatból öten a támadott szabályozás megsemmisítését támogatták volna, míg Juhász Imre az alkotmányos követelménnyel nem értett egyet. Czine Ágnes különvéleményében hangsúlyozta, hogy a támadott jogszabályi rendelkezést az Ab-nak meg kellett volna semmisítenie. Szerinte a szabályozás a jogbizonytalanságot okoz, mert lehetőséget ad a túlzottan általános megfogalmazás miatt szubjektív, önkényes jogalkalmazásra. Schanda Balázs úgy vélekedett, hogy az életvitelszerű közterületen tartózkodás alkotmányi szinten előírt tiltásából nem következik egyenesen annak büntethetősége. Az alkotmánybíró szerint a szabálysértési eljárás nem szolgálja az ellátórendszerbe vonást, a bírósági eljárásnak az eljárás alá vont személy csupán tárgya és nem alanya, és ez nem egyeztethető össze emberi méltóságával. Schanda különvéleményét osztotta Hörcherné Marosi Ildikó és Szalay Péter is. Stumpf István álláspontja szerint pedig sem az emberi méltósághoz való jogból, sem az egyén önmagáért viselendő felelősségéből, sem a másokkal való együttműködés kötelezettségéből, sem az Alaptörvény emberképéből, sem pedig a hűség, a hit és a szeretet értékeiből nem következik, hogy önmagában az életvitelszerű közterületen tartózkodást – ha az egyéb sérelmet nem okoz – alkotmányosan büntetni kellene és lehetne. (Előadó: Sulyok Tamás)
A hónap további jelentős határozatai
Alkotmányos a közigazgatási bíróságokról szóló törvény – II/242/2019.
Az Ab június 18-án hozott határozatában elutasította a közigazgatási bíróságokról szóló 2018. évi CXXX. törvény egyes rendelkezései, valamint a közigazgatási bíróságokról szóló törvény hatálybalépéséről és egyes átmeneti szabályokról szóló 2018. évi CXXXI. törvény egyes rendelkezései elleni benyújtott, az Országgyűlési képviselők negyede által jegyzett indítványt. A határozathoz Dienes-Oehm Egon, Hörcherné Marosi Ildikó és Juhász Imre párhuzamos indokolást, míg Balsai István, Pokol Béla és Stumpf István különvéleményt csatoltak.
Titoktartási kötelezettség – 3147/2019. (VI. 26.) AB határozat
Az Ab június 18-án elutasította a Kúria Pfv.20.229/2016/7. számú ítélete ellen benyújtott alkotmányjogi panaszt. Az ügy központi kérdése, hogy megengedhető-e olyan szerződési kikötés, ami a közpénzzel gazdálkodó szervezettekkel szerződők részére ír elő titoktartási kötelezettséget. Az Ab a határozat indokolásában hangsúlyozta, hogy bírósági hatáskörbe tartozik annak megállapítása, hogy egy kötbér kikötés, illetve annak mértéke törvényes volt-e. Azt is a bíróság ítélheti meg, hogy egy konkrét adatnak a nyilvánosságra hozatala az üzleti tevékenység végzése szempontjából aránytalan sérelmet okozna-e. A határozathoz Pokol Béla és Varga Zs. András párhuzamos indokolást csatolt. (Előadó: Stumpf István)
Aláírásgyűjtési ügy – IV/985/2019.
Az Ab június 18-án hozott határozatában másodszor is megsemmisítette a Kúriának azt a döntését, amely a Fidesz–KDNP jelölő szervezetet ismét elmarasztalta a támogató aláírások gyűjtésével összefüggésben. A határozathoz Schanda Balázs párhuzamos indokolást, Hörcherné Marosi Ildikó különvéleményt csatolt. (Előadó: Varga Zs. András)
A bűnügyi költség viselése – III/1651/2018.
Az Ab hivatalból eljárva június 18-án megállapította, hogy a jogalkotó az új büntetőeljárási törvényben nem szabályozta megfelelően a bűnügyi költség viselésének módját a megismételt eljárások vonatkozásában. Ezért az Ab felhívta az Országgyűlést, hogy jogalkotói feladatának 2019. szeptember 30-ig tegyen eleget. A büntetőeljárási törvény rendelkezései nem tartalmaznak olyan előírást, amely alapján a bíróság köteles mentesíteni a terheltet minden olyan költség viselése alól, amely az eljárás megismétlése miatt állt elő. A határozathoz Salamon László különvéleményt csatolt. (Előadó: Czine Ágnes)
A visszaható hatályú jogalkalmazás tilalma – IV/1833/2017.
Az Ab 2. öttagú tanácsa június 25-én megállapította, hogy a Székesfehérvári Törvényszék 1.Bpkf.226/2017/2. számú végzése alaptörvény-ellenes, ezért azt megsemmisítette. A határozat indokolása szerint a törvényszék a vizsgált időszakban még nem létező jogszabályi kötelezettség megkövetelésével, azaz az elbírált időszakban még nem hatályos jogszabály alkalmazásával döntött az indítványozó számára hátrányosan a kártalanítási igényről és ezzel pedig megsértette a visszaható hatályú jogalkalmazás tilalmát. (Előadó: Szívós Mária)
A keresetindítási határidő elmulasztása – 3149/2019. (VI. 26.) AB határozat
Az Ab 3. öttagú tanácsa június 18-án elutasította a Kaposvári Törvényszék keresetindítási határidő elmulasztása miatti kérelem tárgyában hozott végzése, illetve a 4/2003. polgári jogegységi határozat (PJE) megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt. (Előadó: Dienes-Oehm Egon)
Adóhiány, adóbírság – 3150/2019. (VI. 26.) AB határozat
Az Ab 3. öttagú tanácsa június 18-án elutasította az indítványozó gazdasági társaság alkotmányjogi panaszát, amely a Kúria Kfv.I.35.152/2017/6. számú ítéletének megsemmisítésére irányult, amelyet adóhiány, adóbírság és késedelmi pótlék tárgyában hozott. (Előadó: Hörcherné Marosi Ildikó)
A hónap alkotmánybírója: Czine Ágnes
A 60 esztendős alkotmánybíró júniusban előadója volt annak a határozatnak, amely a büntetőeljárási törvény egyik hiányosságára hívta fel a figyelmet, illetve markáns különvéleményt fűzött a szabálysértési törvénynek az életvitelszerű közterületen tartózkodás tilalmát szentesítő határozathoz.
Czine Ágnes bizottsági meghallgatásra érkezik 2014 szeptemberében - Fotó: Móricz-Sabján Simon / Nol.hu
Czine Ágnest az Országgyűlés 2014 szeptemberében választotta meg az Alkotmánybíróság tagjává, 2014. november 15-i hatállyal. Az Eötvös Loránd Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Karán végzett 1981-ben. 2001-ben gazdasági büntetőjogi szakjogász másoddiplomát, 2012-ben PhD-fokozatot szerzett „Az emberkereskedelem mint a szervezett bűnözés egyik megjelenési formája” című értekezésével.
Pályáját bírósági fogalmazóként a Szentendrei Városi Bíróságon kezdte, majd a Pesti Központi Kerületi Bíróságon folytatta. 1984-ben jogi szakvizsgát tett. 1984–92 között a Pesti Központi Kerületi Bíróság bírója volt. 1992-ben került a Budakörnyéki Bíróságra, amelynek 1993-tól elnökhelyettese, 1994-től elnöke volt. 1999-től a Pest Megyei Bíróság, 2003-tól a Fővárosi Ítélőtábla Büntető Kollégiumának vezetőjeként tevékenykedett. 1984 júliusától bíró a Pesti Központi Kerületi Bíróságon, majd a Budakörnyéki Bíróságon. 1994-től a Budakörnyéki Bíróság elnöke. 1999-től a Pest Megyei Bíróság, 2003 áprilisától a Fővárosi Ítélőtábla büntető kollégiumának vezetője volt.
Czine Ágnes a jelenlegi testület egyik legaktívabb tagja. Megválasztása óta napjainkig 129 befejezett ügynek volt az előadó bírója, de emellett 85 különvéleményt és 49 párhuzamos indokolást is jegyzett. Több jelentős, társadalmilag érzékeny ügynek volt az előadója: mint például a pótmagánvádas eljárás költségviselés szabályait megsemmisítő ítélet [15/2016. (IX. 21.) AB határozat], vagy éppen a nem mozgásszervi betegségből eredően korlátozott személyek támogatásának hiányosságait kimondó határozat [1/2018. (IV. 6.) AB határozat].
Czine Ágnes rendszeresen tart előadásokat. A „Lehet-e büntetni a büntetőjog nyelvezetével?” című előadásában azt hangsúlyozta, hogy a Büntető törvénykönyv mindig pontosan tükrözi az adott társadalmi viszonyokat és jelenségeket. Például a Csemegi-kódex idején még üldözték – igaz, csak a házastárs kezdeményezésére – a házasságtörést, napjainkban viszont már nincs ilyen tényállás. Szerinte a jogalkotás egyben nyelvalkotást is jelent, hiszen a jog sokszor konstruál olyan kifejezéseket, amelyeket ritkán használunk a köznyelvben. Ilyen például a többszörös vagy különös visszaeső, az összbüntetés, illetőleg a kvázi halmazat. Ezen túlmenően vannak olyan, köznyelvből érkezett szavak, fogalmak, amelyeket a jog sajátos értelemmel ruház fel: ilyen többek közt a sikkasztás, a csalás és a tolvaj. A hatályos Btk. 365. § (2) bekezdése kimondja: „Rablás az is, ha a tetten ért tolvaj a dolog megtartása végett erőszakot, illetve az élet vagy a testi épség elleni közvetlen fenyegetést alkalmaz.” Vagyis ebben az esetben a jog átvette a köznyelvből a tolvaj kifejezést – állapította meg az alkotmánybíró.

matches: Kúria bíróság bíróság Kúria Bíróság Bíróság