text:
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG MÁRCIUS 30-I ÜLÉSÉRŐL - PDF
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG MÁRCIUS 30-I ÜLÉSÉRŐL
Download "NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. MÁRCIUS 30-I ÜLÉSÉRŐL"
Frigyes Balázs
1 NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG MÁRCIUS 30-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje: március ,00 óra Jelen vannak: Dr. Patyi András elnök Dr. Boda Pál Dr. Bozsóki Éva Dr. Csenterics Ferenc Dr. Fábián Adrián Dr. Sasvári Róbert Dr. Tóta Áronné Dr. Bezzegh Tibor Vazul Dr. Bindics Ferenc Dr. Borbély Andrea Détári-Szabó Ádám Dr. Gál Attila Kozma Tamás Dr. Litresits András Pauló Pál Dr. Pongrácz Krisztina Kamilla Sára György Dr. Sárhegyi Zoltán Szabó Miklós Szabó Tímea Szabóné Pákozdi Éva Barsi Károly Dr. Gergev Adrienn Dr. Topuzidisz Dimitrisz
2 Dr. Pálffy Ilona NVI elnök Dr. Jackli Tamás NVI munkatárs az NVI munkatársai Dr. Patyi András NVB elnök: Köszönti a Nemzeti Választási Bizottság ülésén megjelenteket. Külön köszönti Dr. Pálffy Ilona asszonyt, a Nemzeti Választási Iroda elnökét. Megállapítja, hogy a Bizottság 19 fővel határozatképes és az ülést megnyitja. Ismerteti, majd szavazásra bocsátja a napirendi pontok elfogadását azzal, hogy az iránymutatás tárgyalása során a nemzetiségi delegált tagok szavazati joggal vegyenek részt. ra bocsátja a napirendi pontok elfogadását a javasolt kiegészítéssel együtt. Megállapítja, hogy a Bizottság határozatképessége 20 főre emelkedett. A Bizottság 30. jegyzőkönyvi döntése: Megállapítja, hogy a Bizottság 20 igen egyhangú szavazattal a napirendet elfogadta. Napirend I. A Ve ával összefüggő iránymutatás (általános vita) II. Jogorvoslati kérelmek elbírálása III. Jelölő szervezetek nyilvántartásba vétele IV. Megbízott megfigyelők nyilvántartásba vétele I. A Ve ával összefüggő iránymutatás (általános vita) Dr. Patyi András NVB elnök: Megállapítja, hogy a napirend tárgyalásán a Bizottság 23 fővel határozatképes. Dr. Pálffy Ilona NVI elnök: A 150 méteres körzethatár több szempontból jelent problémát a választási szervek számára. A körzethatár megállapításában hathatós segítséget tudnak nyújtani, ugyanis elkészítettek egy google alapú térképet és megküldték valamennyi választási irodának. A visszajelzések alapján a 150 méteres körzetet be tudják rajzolni a térképre, melyet a választási irodák ki tudnak nyomtatni és el tudják helyezni a választási iroda hivatali helyiségeibe. Sok kérdés felvetődött, hogy mi számít kampánytevékenységnek. Kérdés például, hogy ha valaki 150 méteren kívül folyamatosan hangosbemondóval egy jelölő szervezetet népszerűsít úgy, hogy az épület bejáratánál is mindenki hallja, az minek minősül. A közterületek mellett sok magánterület van. Ezen ingatlanokon álló lakóházakat teletehetik különböző jelölő szervezetek plakátjaival. Kérdés, hogy ha valamilyen riportot készítenek 150 méteren belül a szavazóhelyiség bejárata előtt, azt szabad-e. 2
3 Súrolhatja a határt, ha nagy hangon elkezdi hirdetni a riportalany, hogy melyik pártra szavazott. Felvetődött, hogy 150 méteren belül pártjelképekkel, zászlókkal lehet-e közlekedni. Dr. Patyi András NVB elnök: A szavazás napján érvényesülő 150 méteres területi kampánytilalom egyes kérdéseinek értelmezése tárgyában iránymutatás kiadását szükségesnek tartja. Javaslatát szavazásra bocsátja. A Bizottság 31. jegyzőkönyvi döntése: Megállapítja, hogy a Bizottság 21 igen, 1 ellenszavazattal a 150 méteres területi kampánytilalom kérdésében iránymutatást kíván kiadni. Az ügyrend tárgyalásához írásos anyagot adott ki. Dr. Litresits András NVB tag: Az irattervezet 1. pontjában megfogalmazottakat múlt időbe tenné. Hiányolja, hogy a 150 méter kijelölése milyen módon történik. Állásfoglalása szerint április 6-án 150 méteren belül nem lehetnek választási plakátok, ezt az 1. pontban nem tudja kiolvasni, mivel a megfogalmazás pontatlan. Dr. Bindics Ferenc NVB tag: Több párt autókat fóliáz és ezek körbe-körbe járják a várost. Előfordulhat, hogy úgy gurul el a kampányautó, hogy belül van 150 méteren. Ha teljes tiltás van érvényben, akkor ez is ide tartozik, de akik ezeket a járműveket vezetik, nem tudják, melyik szavazókörhöz esnek közel és csak közlekednek a forgalomban. Tételesen meg kell mondani, hogy melyik tevékenység hogyan minősül. Dr. Patyi András NVB elnök: A Bizottság jogalkalmazó szerv, a jogszabályok értelmezésére van hatáskörük, tilalmat nem állapíthatnak meg. Olyan értelmezést kell kiadniuk, amely a választási irodák számára végrehajtható. Dr. Fábián Adrián NVB tag: Azok a plakátok, amik a 150 méteren belül maradnak, mivel a plakát kampányeszköz, azok nem sértik a Ve t, ha akkor ragasztják fel, akkor sérti a szabályt. Ha a kampánybusz betéved abba a körzetbe, akkor sérti a t. Javasolja az iránymutatás indokolás részébe felvenni, hogy azért nem alkalmazható külföldön ez a szabály, mert a Ve. területi hatálya csak Magyarországra terjed ki. Dr. Patyi András NVB elnök: A Magyar Állam külképviselete a magyar joghatóság alá tartozó terület, itt valamilyen kapcsoló szabályt érdemes volna alkalmazni. Dr. Csenterics Ferenc NVB tag: Azt tartaná célszerűnek, ha megkísérelnék annak a megfogalmazását, hogy a kampánytevékenységnek mik lehetnek az eszközei, figyelembe véve a Ve (1) bekezdését. Nem ért egyet azzal a felvetéssel, hogy 3
4 a választás napját megelőzően kiragasztott plakát a választás napján elkerüljön, mert ez jogalkotás lenne. Dr. Patyi András NVB elnök: Az iránymutatás szükségessége abból fakad, hogy a 144. (7) bekezdése csak a szavazásnap utáni 30 napon belüli eltávolítást írja elő. Dr. Sasvári Róbert NVB tag: A szövegtervezet 1. pont 2. bekezdése utolsó mondata félreérthető, és mivel már szerepel az első mondatban, így felesleges is. Az 1. bekezdés tartalmával egyetért, de nem érti, miért van szükség a 2. bekezdésben foglaltakra, ennek nincs helye az iránymutatásban. Dr. Litresits András NVB tag: Ha április 6-án kint van a plakát, akkor is, ha nem akkor helyezték ki, az kampánytevékenység, mivel az kampányeszköz. Dr. Bozsóki Éva NVB elnökhelyettes: A törvény utal rá, hogy a választást követő 30 napon belül kell a plakátokat eltávolítani, a választás napjáról nem rendelkezik. A mozgó plakátot akkor gondolja kihelyezettnek, ha azzal a járművel egy bizonyos helyre leparkolnak, tehát a 150 méteres korlátozás vonatkozik rá és a kampány napján nem lehet mozgó plakátot használni. Dr. Bindics Ferenc NVB tag: Mi a helyzet a tömegközlekedési eszközökön elhelyezett politikai hirdetésekkel? Az analógiát követve nem biztos, hogy a tömegközlekedési járművek közlekedhetnek kijelölt útvonalaikon a politikai hirdetésekkel. Szabó Miklós NVB tag: Ha ezt a 150 méteres szabályt mindenki betartja, akkor szolgálja az egyenlő esélyek követelményét, a választások tisztaságát, de aggálya, hogy olyan iránymutatást készülnek kiadni, amelynek a megkövetelése kétséges. Nem végrehajtható az a szabály, nem is ellenőrizhető és nem szankcionálható kellő időben és kellő súllyal. Sára György NVB tag: Nem merült fel, hogy ki vegye le a plakátot és nem tudja, hogyan oldható meg olyan helyen, ahol 87 település tartozik egy körzethez, ha jelöltnek kell ezt eltávolítani. Dr. Sasvári Róbert NVB tag: Nem ért egyet azzal, hogy le kell szedni a plakátot, ami már ki van ragasztva. Aki szavazás napján ragaszt ki plakátot, az folytat kampánytevékenységet. A térképen meg kell nézni, hogy ott megy-e olyan tömegközlekedési eszköz, amelyen lehet hirdetés. Dr. Boda Pál NVB tag: Nagyon nehéz ezt iránymutatással rendezni anélkül, hogy ne menjenek át jogalkotásba. Olyan iránymutatást adhatnak ki, amely nem 4
5 jogszabály és nem utasít senkit. A kihelyezett plakátok eltávolításával nem ért egyet, mert végrehajthatatlan és rendkívül sok ügyet keletkeztet, ha kint marad. Dr. Patyi András NVB elnök: Megítélése szerint a Bizottság nem megy át jogalkotásba, a választási eljárási törvény több, egymáshoz kapcsolódó rendelkezésének a viszonyát kell tisztázni. Azt az értelmezést foglalják az iránymutatásba, amely alapján elvárják, hogy a választási bizottságok döntsenek. A hozzászólók nagy többsége azon a véleményen van, hogy a 150 méteres területi kampánytilalomból nem lehet kiértelmezni azt, hogy a korábban oda jogszerűen kihelyezett választási plakátokat el is kell távolítani. Litresits András felvetette, hogy a plakátok eltávolítását kellene kiértelmezniük a jogszabályból. Felmerült a járművekre elhelyezett plakátok kérdése. Úgy értelmezte, hogy szavazásnapon a 150 méteres közterületen belül történő megállása ezeknek a mozgó plakátoknak sértené ezt a tilalmat, a jármű áthaladása nem sértené. Többen hangsúlyozták, hogy úgy kell az iránymutatást megalkotniuk, hogy az végrehajtható legyen. Néhány kisebb pontosító észrevétel hangzott el. Az iránymutatásnak ki kell mondania, hogy a Bizottságnak mi a véleménye szavazásnapon 150 méteren belül közterületen álló hirdető berendezésen álló plakátról. Az iránymutatás végleges szövegét meg fogja küldeni a Bizottság tagjai részére. Sasvári Róbert tagtársuk felvetette, hogy a 2. bekezdés felesleges. Megítélése szerint a rendelkezés nem felesleges, elejét kell venni annak, hogy ügyek keletkezzenek, hogy a nemzeti címer használata kampánytevékenység, vagy nem. II. Jogorvoslati kérelmek elbírálása 1. Bartha Attila fellebbezése Budapest 03. sz. OEVB 35/2014. (III.25.) számú határozatával szemben Dr. Jackli Tamás NVI munkatárs: A beadványozó a 4. Köztársaság Párt jelöltje. Az OEVB-hez benyújtotta a kifogását, mely arra irányult, hogy reklámfilmjét a Hegyvidék Média Műsorszolgáltató Kft. nem adta le. A kifogásnak nem adott helyt az I. fokú bizottság, ezért kéri a Nemzeti Választási Bizottságot, hogy változtassa meg az I. fokon meghozott döntést és adjon helyt a kifogásában foglaltaknak. A Bizottság a reklámfilmet megtekinti. Dr. Patyi András NVB elnök: Javasolja, hogy a Nemzeti Választási Bizottság Budapest 03. sz. OEVB fellebbezéssel érintett 35/2014. számú határozatát a saját határozatában foglalt indokolással kiegészítve hagyja helyben. Az indokolás alapvető jogi érveit a határozat-tervezet tartalmazza. Javasolja, döntésükben foglaljanak el olyan álláspontot, mely hangsúlyozza, hogy a negatív kampány más jelölő szervezet 5
6 és jelölt programjának, személyének negatív értékelése nem mehet túl egy bizonyos határon, mely határt a videofelvétel az általa alkalmazott eszközökkel túllépett. Dr. Fábián Adrián NVB tag: Az illetőnek van lehetősége és jogi eljárásban eshetősége fellépni a saját személyiségi jogai sérelme esetén. Nem hiszi, hogy a Választási Bizottság joga lenne valakinek a személyiségi jogai érdekében fellépni. Az etikai kódex, amelyre hivatkoznak, nem jogforrás. Ha a műsorszolgáltató közzétesz politikai reklámokat, akkor ezt is közzé kell tennie, a tartalmát nem vizsgálhatja. Dr. Csenterics Ferenc NVB tag: Egyetért a határozat-tervezettel, javasolja az indokolás kiegészítését az új Ptk. 2. könyv 44. -ának a felhívásával. Az teremt egyenlőtlenséget a jelöltek között, hogy aláírják az etikai kódexet, mindenki betartja ennek az etikai kódexnek a rendelkezését, hogy negatív kampányt nem fog folytatni, majd valaki ilyet akar folytatni és arra hivatkozik, hogy ez a szabad véleménynyilvánítását korlátozza. Ő korlátozta akkor, amikor aláírta az etikai kódexet. Miután a reklámfilm nem lett leadva, ezért az abban érintettek jogorvoslattal nem élhettek. Dr. Litresits András NVB tag: Az etikai kódex jogilag értelmezhetetlen. Egyetért azzal, hogy ha valaki sérelmesnek tart valamit, akkor azt majd ő eldönteti. Ha a választási bizottságok etikai norma alapján leadnak valamit, vagy sem, az cenzúra. Felolvassa a médiaszolgáltató nyilatkozatát. Dr. Patyi András NVB elnök: A választási eljárás alapelvei betartása feletti őrködés, a választás tisztasága feletti őrködés nem cenzúra. Dr. Pongrácz Krisztina Kamilla NVB tag: Egyetért a javaslattal. Javasolja, hogy a határozat indokolását egészítsék ki azzal, hogy az OEVB-nek nem lett volna lehetősége az etikai kódex alapján elutasítani a közzétételt. Dr. Bozsóki Éva NVB elnökhelyettes: Az etikai kódexre való hivatkozást kihagyná a tervezetből. Dr. Patyi András NVB elnök: Az etikai kódex érvényesítésével összefüggő tételeket javasolja elhagyni. ra bocsátja a döntéstervezet elfogadását az új Ptk. 2. könyv 44. -ának hivatkozásával, a Kúria által megerősített hivatkozással, hogy ha valaki csatlakozik egy etikai kódexhez és maga szegi meg, akkor ő az esélyegyenlőségi szabályok betartására kellő alappal nem hivatkozhat. Megállapítja, hogy a Bizottság 17 igen, 4 ellenszavazattal elfogadta a kiegészített döntéstervezetet. 6
7 Szünet 1. Dr. Hadházy Ákos fellebbezése a Tolna Megye 01. számú 30/2014. (III.26.) számú határozatával szemben Dr. Jackli Tamás NVI munkatárs: A fellebbező plakátjai a közút mellett kerültek elhelyezésre, az erre benyújtott kifogásnak az I. fokú bizottság helyt adott. Ez ellen élt fellebbezéssel a képviselőjelölt és kéri a Kúria határozatai alapján az I. fokon meghozott döntés megváltoztatását, a kifogás elutasítását. Dr. Patyi András NVB elnök: Javasolja, hogy a Bizottság változtassa meg az I. fokon meghozott határozatot és utasítsa el a kifogást. Indokolásában támaszkodjon a Kúria március 17-én kelt, illetve március 19-én kelt, a plakátok elhelyezésére vonatkozó szabályok értelmezésére vonatkozó végzéseire, melyet ismertet. Dr. Tóta Áronné NVB tag: Nem ért egyet a határozati javaslattal, az OEVB határozatának helyben hagyását javasolja. Abban igaza van a Kúriának, hogy a Ve. zárt szabályrendszer, de csak eljárásjogi szempontból. Addig, amíg az Alkotmánybíróság hatályon kívül nem helyez egy jogszabályt, addig az hatályosnak tekintendő. Itt a Kúria helytelenül járt el, különösen, hogy meg is jegyzi a hivatkozott határozatban. A Kormányrendelet és az egyéb reklámanyagok szempontjából a választási plakátokon kívüli egyéb reklámanyagok vonatkozásában sérül az esélyegyenlőség, mert a választási plakátokat pozitív diszkriminációval illeti. Dr. Sárhegyi Zoltán László NVB tag: Egyetért az előtte szólóval és javasolja, hagyják helyben az OEVB döntését. Ebben a kialakult helyzetben szükség lenne arra, hogy az Alkotmánybíróság állást foglaljon. Dr. Fábián Adrián NVB tag: Támogatja a határozat-tervezetet és annak döntési tartalmát, a Kúria bírósági gyakorlatát követniük kell. Dr. Patyi András NVB elnök: Felhívja a figyelmet arra, hogy a Kúria nemcsak eltérően ítélte meg később kiadott végzéseiben a Ve és a közúti közlekedésről szóló törvény végrehajtási rendeletének viszonyát, hanem a harmadik végzésében egyértelműen el is határolódott az első döntéstől, rögzítve, hogy az utolsó két végzésben írt jogértelmezést tartja irányadónak. A Kúria döntéseit nem áll módjukban bírálni. A kúriai jogértelmezés megjárta az Alkotmánybíróságot, ott azonban elutasító döntést kapott. Dr. Litresits András NVB tag: Bizottsági döntést is hoztak arról, hogy a Bizottság magára nézve mit tart irányadónak. 7
8 Dr. Patyi András NVB elnök: ra bocsátja az előterjesztett döntési javaslat elfogadását. Megállapítja, hogy a Bizottság 17 igen, 4 ellenszavazattal az I. fokú döntést megváltoztatta és a kifogást elutasította. 3. Dr.H.Gy. fellebbezése Borsod-Abaúj-Zemplén Megye 02. számú 45/2014. (III.24.) számú határozatával szemben Dr. Jackli Tamás NVI munkatárs: A kifogás arra irányult, hogy az I. fokú bizottság állapítsa meg a kiadó jogsértését, mert a kiadványon hiányosan szerepelt az impresszum. Az I. fokú bizottság hatáskör hiányát állapította meg, ez ellen élt fellebbezéssel a magánszemély és kérte a jogsértés megállapítását az I. fokú határozat megváltoztatásával. Dr. Patyi András NVB elnök: Javasolja, hogy a Bizottság változtassa meg az OEVB határozatát, adjon helyt a kifogásnak és állapítsa meg, hogy a Miskolci Tövis nevű kiadvány készíttetője és terjesztője a hiányos adattartalommal feltüntetett impresszum miatt megsértette a választási eljárásról szóló törvény 144. (2) bekezdését. Egyben javasolja, tiltsák el a kiadvány készíttetőjét a kiadvány hiányos impresszummal történő további terjesztésétől. Dr. Litresits András NVB tag: Egyetért az előterjesztéssel. Felveti, hogy ez az Alapítvány 2. kiadványa volt. Dr. Patyi András NVB elnök: ra bocsátja az előterjesztett döntési javaslatot, melyet ismertetett. Megállapítja, hogy a Bizottság 21 igen egyhangú döntéssel a döntést meghozta. 4. E.J. és M.Z. magánszemélyek kifogása a Független Kisgazda- Földmunkás és Polgári Párt jelölő szervezetként történő nyilvántartásba vételével kapcsolatban Dr. Jackli Tamás NVI munkatárs: Két magánszemély nyújtott be kifogást a jelölő szervezet nyilvántartásba vétele ellen. Álláspontjuk szerint a nyilvántartásba vételre jogszabálysértő módon került sor, mivel a jelölő szervezet nem minősül a civil szervezetek bírósági nyilvántartásába bejegyzett szervezetnek. Álláspontjuk szerint, mivel per van folyamatban, ezért nem lehetne jelölő szervezet. A Bizottságnak abban kell állást foglalnia, hogy a folyamatban lévő perek hatással vannak-e az adott szervezet jelölő szervezeti minősítésére. 8
9 Dr. Patyi András NVB elnök: Javasolja, hogy a benyújtott kifogást a Bizottság érdemi vizsgálat nélkül utasítsa el, mivel nem választási ügyről van szó. A Ve. szerint a Választási Iroda a bejelentett szervezet létezését és adatainak hitelességét a civil szervezetek bírósági nyilvántartásában, a bejelentett jelölt adatait a központi névjegyzékben ellenőrzi. A bíróságok hatáskörét vennék át, ha az adott jogi személy státuszával összefüggésben egyes pereket bevonnának a nyilvántartásba vételi eljárásba. A nyilvántartásba vétel megtörtént, az azzal szemben benyújtható fellebbezésre irányuló határidő már régen letelt, így a kifogás tartalma szerint elkésett fellebbezésnek minősül. Dr. Boda Pál NVB tag: A jelölő szervezetet nyilvántartásba vették, attól számított 3 napon belül lehetett volna megkifogásolni. Egyetért, hogy a közhiteles nyilvántartás adatait veszik figyelembe és egyetért a határozati javaslattal. Pauló Pál NVB tag: Ellentmondást lát az iratanyagban szereplő nyilvántartási számok között. Dr. Patyi András NVB elnök: Egy per száma és a jogi személy nyilvántartásba vételi száma két különböző dolog. ra bocsátja az érdemi vizsgálat nélküli elutasítás elfogadását. Megállapítja, hogy a Bizottság 20 igen, 1 ellenszavazattal a beadványt érdemi vizsgálat nélkül elutasította. 5. Dr.B.A. magánszemély a Borsod-Abaúj-Zemplén Megye 02. számú OEVB 46/2014. (III.24.) számú határozatával szemben Dr. Jackli Tamás NVI munkatárs: A magánszemély Sebestyén László képviselőjelölt kampánytevékenységével összefüggő, fizetett hirdetéseinek összértékével kapcsolatban nyújtott be jogorvoslati kérelmet. Az I. fokon eljárt bizottság hatáskörének hiányát állapította meg és érdemi vizsgálat nélkül elutasította a kifogást. A beadványozó kérte beadványának érdemi elbírálását, az OEVB határozatának megváltoztatását és a kifogásnak való helyt adást. Dr. Patyi András NVB elnök: Javasolja, hogy az I. fokú határozatot hagyják helyben, különös tekintettel arra, hogy külön törvényi rendelkezés értelmében a választási kampány költségeinek ellenőrzésére az ÁSZ rendelkezik hatáskörrel. ra bocsátja az általa tett javaslat elfogadását. Megállapítja, hogy a Bizottság 20 igen, 1 ellenszavazattal az I. fokú határozat helyben hagyásáról döntött. 9
10 6. Budapest 8. számú OEVI képviseletében dr. Papp Csilla irodavezető által a Budapest 8. számú OEVB 63/2014. (III.28.) számú határozatával szemben Dr. Jackli Tamás NVI munkatárs: A Jobbik Magyarországért Mozgalom március 21-én jelentette be delegált tagjait, közte az adott határozattal érintett tagot is. Ezt visszautasította az OEVI vezetője, mert álláspontja szerint nem felelt meg a törvényi feltételeknek a delegálás és az OEVB 63/2014. számú határozatával a delegálást elfogadta. Ez ellen a határozat ellen élt az OEVI vezetője fellebbezéssel. Álláspontja szerint az OEVI jogi személy és ő, mint a jogi személy képviseletére jogosult személy nyújtotta be a fellebbezést. Kéri a Bizottság állásfoglalását abban, hogy nevezett személy élhetett-e fellebbezéssel, illetve, hogy az OEVI nevében lehetséges volt-e fellebbezés benyújtása. Dr. Patyi András NVB elnök: Javasolja, hogy a fellebbezést érdemi vizsgálat nélkül utasítsák el egyrészt, mert az OEVI nem jogi személy, így nyilvántartásba vételi számmal sem rendelkezik, másrészt a választási irodák általános feladatait rögzítő Ve. 75. egyik rendelkezése sem, valamint a különös feladati hatásköri normákat tartalmazó más szabályok sem teszik lehetővé azt, hogy a választási iroda jogorvoslati kérelmet nyújtson be. Feladata az, hogy a mellette működő választási bizottsághoz benyújtott jogorvoslati kérelmeket és minden más ügyet döntésre készítse elő a bizottságnak. Ezzel szöges ellentétben áll az, hogy a választási bizottság döntését megfellebbezi. Ellentétes a választási iroda jogszabályi feladatköreivel az, amit irodavezető asszony tett akkor is, ha jelen esetben nem az általa előkészített tartalommal hozta meg a döntést a választási bizottság. ra bocsátja a döntéstervezet elfogadását az általa szóban ismertetett indokokkal. Megállapítja, hogy a Bizottság 21 igen egyhangú szavazattal a döntést meghozta. 7. Budapest 08. sz. OEVI képviseletében dr. Papp Csilla irodavezető által a Budapest 08. számú OEVB 56/2014. (III.28.) számú határozatával szemben Dr. Patyi András NVB elnök: Az ügy ugyanabból a választókerületből származik, a bizottság döntésével szemben az iroda által benyújtott fellebbezés a tárgya. Javasolja az érdemi vizsgálat nélküli elutasítását, nem ez az eszköze a hibás határozat kijavításának. Megállapítja, hogy a Bizottság 20 igen, 1 ellenszavazattal az I. fokú döntést helyben hagyta. 10
11 8. Dr. Dorosz Dávid képviselőjelölt fellebbezése a Pest Megyei 01. számú OEVB 50/2014. (III.28.) számú határozatával szemben Dr. Jackli Tamás NVI munkatárs: Március 26-án magánszemély nyújtott be kifogást az OEVB-hez közút mellett elhelyezett plakátok kapcsán. Az I. fokú bizottság a kifogásnak helyt adott és megállapította a képviselőjelölt érdekében kihelyezett plakátolással kapcsolatban, hogy azok jogsértő módon történtek. Ez ellen a döntés ellen élt fellebbezéssel Dr. Dorosz Dávid március 28-án és kérte az I. fokon meghozott döntés megváltoztatását, a kifogás elutasítását. Dr. Patyi András NVB elnök: A kúriai jogalkalmazás irányát, tartalmát, értelmét és az abban foglalt érveket is követve az I. fokú határozat megváltoztatása és a kifogás elutasítása a helyes döntés. ra bocsátja a megváltoztató és a kifogást elutasító határozat-tervezet elfogadását. Megállapítja, hogy a Bizottság 18 igen, 3 ellenszavazattal meghozta az ismertetett döntést. 9. Dr. Dorosz Dávid képviselőjelölt fellebbezése a Pest Megyei 01. számú OEVB 51/2014. (III.28.) számú határozatával szemben Dr. Jackli Tamás NVI munkatárs: A tényállás ugyanaz, a beadványozó a Jobbik Magyarországért Mozgalom kampányfőnöke volt. A bizottság megállapította a plakátok kihelyezése kapcsán a felelősséget és Dorosz Dávid képviselőjelölt kéri az I. fokon meghozott határozat megváltoztatását, a kifogás elutasítását. Dr. Patyi András NVB elnök: Javasolja az I. fokú határozat megváltoztatása mellett a kifogás elutasítását. ra bocsátja a döntéstervezet elfogadását. Megállapítja, hogy a Bizottság 18 igen, 3 ellenszavazattal a döntést meghozta. 10. S.V. beadványa fénymásolt aláírásgyűjtő ívek megküldéséről Dr. Jackli Tamás NVI munkatárs: A beadványozó magánszemélyek fénymásolt ajánlóíveket juttattak el, amelyek álláspontjuk szerint felvetik a hamisítás lehetőségét, illetve, hogy az azon szereplő aláírások hamisak. Közérdekű bejelentésként küldte meg a Nemzeti Választási Bizottságnak mind a levelet, mind a mellékletét képező ajánlóíveket és kéri, hogy a Bizottság folytasson le vizsgálatot az ügyben és állítsa helyre a törvényes rendet a vizsgálat alapján. 11
12 Dr. Patyi András NVB elnök: A kitöltött ajánlóívek személyes adatokat tartalmaznak, melyek lemásolása bűncselekmény. A lemásolt ajánlóíveken szereplő adatok további kezelése további bűncselekmény. A Nemzeti Választási Bizottság nem rendelkezik nyomozó hatósági jogkörrel sem közvádas, sem magánvádas bűncselekmények ügyében. A beküldött anyagokból meg lehet állapítani, hogy azok másolt anyagok, de, hogy ki másolta le, mikor, ki kezelte, mikor, nem lehet megállapítani. A beadványtevő jelezte, hogy az adatokat, az ajánlóíveket tüzetesen nem nézték át, de látszik, hogy mely választókerület mely jelöltállításával összefüggő másolt ajánlóívek és rögtön továbbította az NVB-hez és az Országos Rendőrfőkapitányságra. Az iratcsomagot a Bizottságnak azonnali hatállyal továbbítania kell a nyomozóhatóság felé. Javasolja, hozzanak jegyzőkönyvi döntést arról, hogy a beadványt és az ahhoz csatolt iratanyagot az NVB a nyomozóhatóság felé megküldi. ra bocsátja a döntési javaslat elfogadását. A Bizottság 32. jegyzőkönyvi döntése: Megállapítja, hogy a Bizottság 21 igen egyhangú szavazattal döntött arról, hogy a benyújtott iratanyagot a nyomozóhatóság részére továbbítja. III. Jelölő szervezetek nyilvántartásba vétele 1. Új Magyarország Párt Dr. Jackli Tamás NVI munkatárs: A megfelelő formanyomtatványon nyújtotta be a kérelmét, a bejelentett adatok a bírósági nyilvántartásban szereplő adatokkal megegyeznek, nem látja akadályát a nyilvántartásba vételnek. Dr. Patyi András NVB elnök: ra bocsátja az Új Magyarország Párt nyilvántartásba vételének elfogadását. Megállapítja, hogy a Bizottság 21 igen egyhangú szavazattal a jelölő szervezetet az Európai Parlament képviselőinek választására nyilvántartásba vette. IV. Megbízott megfigyelők nyilvántartásba vétele 1. FIDESZ Magyar Polgári Szövetség és a Kereszténydemokrata Néppárt által bejelentett külképviseleti megfigyelők Dr. Jackli Tamás NVI munkatárs: A FIDESZ Magyar Polgári Szövetség március 26-án jelentette be a külképviseleti megfigyelőit, majd 27-én a törvényben biztosított határidő lejártát követően 10 perccel kiegészítette, néhány adatot módosított. A bejelentés a törvényi előírásoknak megfelel, azonban néhány személy esetében 12
13 eltérés mutatkozik a nyilvántartásban szereplő, illetve a bejelentett adatok között, így a 38 bejelentett személlyel szemben 33 megfigyelő nyilvántartásba vételét javasolja. Ismerteti azon külképviseleteket, amelyekbe a jelölt személyeket nem tudták nyilvántartásba venni az adateltérések miatt. Dr. Patyi András NVB elnök: Fontos, hogy a választási eljárási törvény határidőre vonatkozó szabályait minden ügyben betartsák. A határidőt követően megérkezett nyilatkozat nem vehető figyelembe, ezért csak az eredeti nyilatkozat szerint tudta az Iroda elvégezni a kontrollt és az adateltéréssel érintett személyek esetén a nyilvántartásba vételhez nem tud döntést előterjeszteni. Dr. Litresits András NVB tag: A 10 perccel később leadott adatokat nem is vizsgálta az Iroda? Dr. Patyi András NVB elnök: Nem vizsgálta. ra bocsátja a döntési javaslat, valamint a melléklet szerinti listán szereplő személyek nyilvántartásba vételének elfogadását. Megállapítja, hogy a Bizottság 21 igen szavazattal egyhangúlag meghozta a döntést. 2. A FIDESZ Magyar Polgári Szövetség és a Kereszténydemokrata Néppárt által a Ve (3) bekezdése alapján bejelentett megfigyelők Dr. Jackli Tamás NVI munkatárs: A határidőben benyújtott lista alapján jártak el és vizsgálták, hogy megfelel-e a bejelentés a törvényi feltételeknek. Az azon szereplő személyek többsége nyilvántartásba vehető. Javasolja, hogy a Bizottság 87 megfigyelőt vegyen nyilvántartásba a bejelentett 91 jelölttel szemben. Ismerteti az elírásokat, melyek indokolják a nyilvántartásba vétel elutasítását a bejelentett személyek esetében. Dr. Patyi András NVB elnök: ra bocsátja a döntéstervezet elfogadását a 87 megfigyelő nyilvántartásba vételével. Megállapítja, hogy a Bizottság 21 igen egyhangú szavazattal nyilvántartásba vette a megfigyelőket. 13
14 3. A Magyar Szocialista Párt, az Együtt a Korszakváltók Pártja, a Demokratikus Koalíció, a Párbeszéd Magyarországért Párt és a Magyar Liberális Párt által bejelentett külképviseleti megfigyelők Dr. Jackli Tamás NVI munkatárs: A jelölő szervezetek március 27-én nyújtották be a megfigyelők listáját. Esetükben is volt elírás, de néhány perccel 16 óra előtt javított listát adtak le néhány adat kijavításával. A javasolt 26 személy közül 4 nem szerepel a központi névjegyzékben, ezért javasolja, hogy a Magyar Szocialista Párt, az Együtt a Korszakváltók Pártja, a Demokratikus Koalíció, a Párbeszéd Magyarországért Párt és a Magyar Liberális Párt által megnevezett külképviseleti megfigyelők közül a leadott 26 személyből 22 személyt vegyen nyilvántartásba a Bizottság. Ismerteti, mely külképviseleti megfigyelők nem szerepelnek a névjegyzékben. Dr. Litresits András NVB tag: Ezen személyek esetében volt adatjavítás. Az útlevélszám alapján sem találtak egyezést a központi névjegyzékben? Dr. Patyi András NVB elnök: Nem szerepelnek a központi névjegyzékben. ra bocsátja a döntési javaslat elfogadását. Megállapítja, hogy a Bizottság 21 igen egyhangú szavazattal az ismertetett megfigyelőket nyilvántartásba vette. 4. A Jobbik Magyarországért Mozgalom által bejelentett külképviseleti megfigyelők Dr. Jackli Tamás NVI munkatárs: A jelölő szervezet március 27-én nyújtotta be a külképviseleti megfigyelők jegyzékét. Javasolja, hogy 33 megfigyelő kerüljön nyilvántartásba vételre. 2 külképviseleti megfigyelő esetén nem javasolja a nyilvántartásba vételt, a nagymértékű elírás miatt, melyeket ismertet. Dr. Patyi András NVB elnök: ra bocsátja az ismertetett döntéstervezet elfogadását. Megállapítja, hogy a Bizottság 21 igen egyhangú szavazattal a nyilvántartásba vétel mellett foglalt állást. 14
15 5. A Jólét és Szabadság Demokrata Közösség által bejelentett külképviseleti megfigyelők Dr. Jackli Tamás NVI munkatárs: A jelölő szervezet 3 személy külképviseleti megfigyelőként történő nyilvántartásba vételét kezdeményezte. Tekintettel arra, hogy mindhárom személy esetén fennállnak a törvényi feltételek a Bizottság a nyilvántartásba vételről hozzon döntést. Dr. Patyi András NVB elnök: ra bocsátja a döntési javaslat elfogadását. Megállapítja, hogy a Bizottság 21 igen egyhangú szavazattal a nyilvántartásba vételről döntött. További napirendi pont nincs, az ülést bezárja. k. m. f. Dr. Patyi András a Nemzeti Választási Bizottság elnöke 15
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. ÁPRILIS 14-I ÜLÉSÉRŐL
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. ÁPRILIS 14-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje:
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2015. FEBRUÁR 20-I ÜLÉSÉRŐL
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2015. FEBRUÁR 20-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje:
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG ÁPRILIS 10-I ÜLÉSÉRŐL
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2015. ÁPRILIS 10-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje:
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG AUGUSZTUS 22-I ÜLÉSÉRŐL
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. AUGUSZTUS 22-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje:
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. JANUÁR 31-I ÜLÉSÉRŐL
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. JANUÁR 31-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje: 2014.
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. AUGUSZTUS 26-I ÜLÉSÉRŐL
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. AUGUSZTUS 26-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje:
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. MÁJUS 28-I ÜLÉSÉRŐL
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. MÁJUS 28-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje: 2014.
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. ÁPRILIS 04-I ÜLÉSÉRŐL
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. ÁPRILIS 04-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje:
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. AUGUSZTUS 8-I ÜLÉSÉRŐL
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. AUGUSZTUS 8-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje:
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG MÁRCIUS 9-I ÜLÉSÉRŐL
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. MÁRCIUS 9-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje: 2014.
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG MÁRCIUS 20-I ÜLÉSÉRŐL
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. MÁRCIUS 20-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje:
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. SZEPTEMBER 22-I ÜLÉSÉRŐL
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. SZEPTEMBER 22-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje:
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG ÁPRILIS 06-I ÜLÉSÉRŐL
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. ÁPRILIS 06-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje:
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG FEBRUÁR 25-I ÜLÉSÉRŐL
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. FEBRUÁR 25-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje:
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG MÁRCIUS 04-I ÜLÉSÉRŐL
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. MÁRCIUS 04-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje:
JEGYZŐKÖNYV. 10/2014. (III. 3.) számú OEVB határozat
JEGYZŐKÖNYV Készült: A Heves megye 3. számú Országgyűlési Egyéni Választókerület Választási Bizottságának (a továbbiakban: OEVB) a Hatvani Közös Önkormányzati Hivatalban 2014. március 3-án megtartott üléséről.
11/2014. NVB iránymutatás a relatív területi kampánytilalom szabályainak értelmezéséről
11/2014. NVB iránymutatás a relatív területi kampánytilalom szabályainak értelmezéséről A Nemzeti Választási Bizottság a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) 51. (1)
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2015. MÁJUS 13-I ÜLÉSÉRŐL
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2015. MÁJUS 13-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje: 2015.
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. MÁJUS 25-I ÜLÉSÉRŐL
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. MÁJUS 25-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje: 2014.
Pécsi Ítélőtábla Pk.VI /2014/2. szám
A Pécsi Ítélőtábla a kérelmező neve (kérelmező címe) kérelmezőnek a Megyei Területi Választási Bizottság 2014. október 21. napján kelt, 90/2014.(X.21.) TVB számú határozata ellen benyújtott bírósági felülvizsgálat
Kúria. A Kúria a dr. Kádár Balázs ügyvéd által képviselt Magyar Szocialista Párt, Együtt a Korszakváltók Pártja,
Kúria Kvk.IV.37.360/2014/2.szám A Kúria a dr. Kádár Balázs ügyvéd által képviselt Magyar Szocialista Párt, Együtt a Korszakváltók Pártja, Demokratikus Koalíció, a Párbeszéd Magyarországért Párt, a Magyar
Helyi Választási Bizottság 1145 Budapest, Pétervárad utca 2. JEGYZŐKÖNYV Készült: 2014. október 10-én 16:00 órakor Budapest Főváros XIV. Kerület Polgármesteri Hivatal 1145 Budapest, Pétervárad utca 2.
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. SZEPTEMBER 9-I ÜLÉSÉRŐL
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. SZEPTEMBER 9-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje:
I. Országos népszavazási kezdeményezések elbírálása II. Döntés országos nemzetiségi önkormányzati képviselői mandátum kiadásáról
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2015. JÚLIUS 20-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje: 2015.
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság A Kúria Dr. Bencze Péter és Társa Ügyvédi Iroda (ügyintéző:... ügyvéd, 1053 Budapest, Veres Pálné utca 14.) által képviselt Magyar Szocialista Párt (1066 Budapest,
Sülysápi Helyi Választási Bizottság 2241 Sülysáp, Szent István tér 1. tel.: 06-29/ , fax: 06-29/ J E G Y Z Ő K Ö N Y V
Sülysápi Helyi Választási Bizottság 2241 Sülysáp, Szent István tér 1. tel.: 06-29/435-001, fax: 06-29/435-003 J E G Y Z Ő K Ö N Y V Készült: a Sülysápi Helyi Választási Bizottság (HVB) 2014. szeptember
4. Rendkívüli gyermekvédelmi támogatás iránti kérelmek elbírálása. 5. Étkezési térítési díj támogatás iránti kérelem elbírálása.
II-2/455-11/2011. ikt. sz. JEGYZŐKÖNYV Készült: Dévaványa Város Önkormányzat Polgármesteri Hivatalában Dévaványa Város Önkormányzat Képviselő-testületének Szociális és Egészségügyi Bizottsága 2011. december
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2015. MÁRCIUS 25-I ÜLÉSÉRŐL
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2015. MÁRCIUS 25-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje:
Helyi Választási Bizottság 1145 Budapest, Pétervárad utca 2. JEGYZŐKÖNYV Készült: 2014. október 18-én 09:00 órakor Budapest Főváros XIV. Kerület Polgármesteri Hivatal 1145 Budapest, Pétervárad utca 2.
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2015. MÁJUS 7-I ÜLÉSÉRŐL
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2015. MÁJUS 7-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje: 2015.
Az Alkotmánybíróság tanácsa alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő v é g z é s t:
A határozat száma: 3317/2014. (XI. 21.) AB végzés A határozat kelte: Budapest, 2014.11.17 A határozat szövege: Az Alkotmánybíróság tanácsa alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő v é g z é
JEGYZŐKÖNYV. Az ülésen megjelentek: - képviselők: Preklerné Marton Ilona dr. Kolosi Ferenc László István Mikó Imre
JEGYZŐKÖNYV amely készült Budapest Főváros XXIII. kerület Soroksár Önkormányzat Képviselő-testületének Gazdasági és Közbeszerzési Bizottsága 2014. év február hó 3. napján 15 óra 11 perckor a Polgármesteri
v é g z é s t: A megyei bíróság a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Területi Választási Bizottság 120/2006./X.9./ sz. határozatát helybenhagyja.
A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság ügyvéd által képviselt..alatti lakos / I.r.,.alatti lakos / II.r.kérelmezőnek, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Területi Választási Bizottság /3525.Miskolc, Városház

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria KÚRIA bíróság Kúria bíróság Bíróság


text:
09.05.2013 | Miskolc - Elítélték a Jobbik-szimpatizánsokra támadó sajóbábonyi romákat.	tovább »	Gyermekgyilkosság - Megkezdődött a per Kaposváron, a vádlottak egymásra vallottak
13.05.2013 | Kaposvár, 2013. május 13., hétfő (MTI) - Megkezdődött a büntetőper a tavaly októberben brutális kegyetlenséggel megölt 11 éves Szita Bence meggyilkolása ügyében hétfőn a Kaposvári Törvényszéken, a tárgyaláson a Vadócz Attila vezette tanács a három vádlottat hallgatta meg.	tovább »	Öt év börtön szemérem elleni erőszakért Miskolcon
10.05.2013 | Miskolc, 2013. május 9., csütörtök (MTI) - Nem jogerősen öt év börtönre ítélt és öt évre eltiltott a közügyektől a bíróság egy 35 éves férfit, akivel szemben a Miskolci Járási Ügyészség szemérem elleni erőszak bűntette és más bűncselekmények miatt emelt vádat - közölte a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Főügyészség osztályvezető ügyésze csütörtökön az MTI-vel.	tovább »	OBT-elnök: bíróság kijelölése Európában számos helyen van lehetőség
16.04.2013 | Budapest, 2013. április 16., kedd (MTI) - Európában számos helyen van jogi lehetőség az ügyek más bíróságokra történő áthelyezésére - mondta az Országos Bírói Tanács (OBT) soros elnöke egyebek mellett a testület keddi budapesti ülését követő sajtótájékoztatón.	tovább »	Rablókat ítélt el a bíróság Ózdon
09.04.2013 | Miskolc, 2013. április 9., kedd (MTI) - Felfegyverkezve, csoportosan elkövetett rablás bűntette miatt ítélt hét és fél év börtönbüntetésre nem jogerősen négy fiatalt az Ózdi Járásbíróság egy 2011 szeptemberében elkövetett bűncselekmény miatt - tájékoztatta Martossy György, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Főügyészség osztályvezető ügyésze kedden az MTI-t.
tovább »	Iszapömlés - A gátszakadás egyik szemtanúját is meghallgatta a bíróság
08.04.2013 | Veszprém, 2013. április 8., hétfő (MTI) - Öt tanút hallgatott meg a vörösiszap-katasztrófa miatt indított büntetőper hétfői tárgyalásán a Veszprémi Törvényszék, közöttük a 2010. október 4-i gátszakadás egyik szemtanúját.	tovább »	Elmarasztalta a bíróság a pécsi közgyűlés Fidesz-KDNP-frakciójának vezetőjét
02.04.2013 | Pécs, 2013. április 2., kedd (MTI) - A Pécsi Ítélőtábla jogerős ítélete szerint megsértette az MSZP jó hírnevét a pécsi közgyűlés Fidesz-KDNP-frakciójának vezetője, amikor azt állította, hogy a szocialista városvezetők 2002 és 2009 között több mint hárommilliárd forinttal jutalmazták meg önmagukat - jelentette be Tóth Bertalan, az MSZP országos elnökségének tagja Pécsen kedden sajtótájékoztatón. Hoppál Péter a pontatlan fogalmazásért sajnálkozását kifejezve arra hívta fel a figyelmet, hogy a korábbi szocialista városvezetés 23 évre adósságba verte Pécset.	tovább »	Rendőrgázolás – Meghosszabbította a bíróság a Hummer sofőrjének előzetes letartóztatását
27.03.2013 | Szeged, 2013. március 27., szerda (MTI) – Április 12-ig jogerősen meghosszabbította a Szegedi Törvényszék annak a 34 esztendős osztrák férfinak az előzetes letartóztatását, aki a gyanú szerint tavaly október 11-én Apátfalván Hummerjével szándékosan elgázolt egy rendőrt – tájékoztatta Lakatos Péter, a bíróság sajtószóvivője szerdán az MTI-t.	tovább »	Az AXA Bank ellen indított kereseteket utasított el a bíróság
20.03.2013 | Budapest, 2013. március 20., szerda (MTI) - A Fővárosi Törvényszék idézés kibocsátása nélkül elutasította a felperesek egy csoportja által az AXA Bank Europe SA Magyarországi Fióktelepe, az AXA Bank Europe SA ellen indított kereseti kérelmet.	tovább »	Jogerősen felmentette a bíróság Kazincbarcika MSZP-s polgármesterét
19.03.2013 | Miskolc, 2013. március 19., kedd (MTI) - Jogerősen felmentette a bíróság kedden Kazincbarcika MSZP-s polgármesterét, akit az ügyészség jelentős vagyoni hátrányt okozó hűtlen kezeléssel vádolt.	tovább »	Felmentette a bíróság Laborc Sándort a hűtlen kezelés vádja alól
05.03.2013 | Budapest, 2013. március 5., kedd (MTI) - Első fokon, nem jogerősen felmentette Laborc Sándort, az egykori Nemzetbiztonsági Hivatal volt főigazgatóját a jelentős vagyoni hátrányt okozó hűtlen kezelés vádja alól a Fővárosi Törvényszék Katonai Tanácsa kedden.	tovább »	Klubrádió: a bíróság kimondta, hogy győztest kell hirdetni a 95,3 MHz-es frekvenciára
05.03.2013 | Budapest, 2013. március 5., kedd (MTI) - Győztest kell hirdetni a budapesti 95,3 MHz-es körzeti rádiós frekvencia pályázatán, méghozzá az egyedüliként versenyben maradó Klubrádiót - így értékelte a csatorna vezetése a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíráság keddi ítéletét, amelyben hatályon kívül helyezte a médiahatóságnak a pályázat érvényességét visszavonó határozatát.	tovább »	Klubrádió kontra médiatanács - A bíróság hatályon kívül helyezte a hatóság legutóbbi határozatát
05.03.2013 | Budapest, 2013. március 5., kedd (MTI) - A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság kedden hatályon kívül helyezte a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának azon határozatát, amelyet tavaly decemberben hozott a testület a Klubrádió által használt, fővárosi 95,3 MHz-es frekvencia pályázatával kapcsolatban. A bíróság új eljárásra kötelezte a hatóságot.	tovább »	Jó hírnév megsértése miatt májusban ismét bíróság elé kell állnia Stohl Andrásnak
04.03.2013 | Budapest, 2013. március 4., hétfő (MTI) - Jó hírnév megsértése miatt polgári pert indított Stohl András színész és Szalai Vivien újságíró, a Magyar börtönpokol című könyv szerzője ellen a Budapesti Fegyház és Börtön. Az első tárgyalást május 23-ra tűzték ki - tájékoztatta a Budapest Környéki Törvényszék szóvivője hétfőn az MTI-t.	tovább »	Kábítószerrel visszaélés miatt előzetes letartóztatásba került egy karcagi férfi
09.02.2013 | Szolnok, 2013. február 9., szombat (MTI) - A Szolnoki Járásbíróság szombaton egy hónapra előzetes letartóztatásba helyezte azt a karcagi férfit, akit a napokban visszaélés kábítószerrel bűncselekmény elkövetésének megalapozott gyanújával vett őrizetbe a rendőrség - közölte a bíróság szóvivője az MTI-vel.	tovább »	Sukoró-ügy - A bíróság előtt nem tett vallomást az ötödrendű vádlott
24.01.2013 | Szolnok, 2013. január 24., csütörtök (MTI) - Nem tett vallomást a sukorói telekcsere-szerződés ügyében indult büntetőper ötödrendű vádlottja csütörtökön a Szolnoki Törvényszéken, így V. Bálint ügyvédnek az ügyészségen tett vallomásait olvasta fel a bíró a tárgyaláson.	tovább »	Cacic-ügy - Megerősítette a zágrábi bíróság a magyarországi ítéletet
22.01.2013 | Zágráb, 2013. január 22., kedd (MTI) - Megerősítette a zágrábi megyei bíróság a halálos közúti baleset okozása miatt Radimir Cacic volt horvát miniszterelnök-helyettes ügyében Kaposvárott hozott jogerős ítéletet. A bíróság honlapján közzétett döntés szerint a háromtagú bírói tanács egy év és tíz hónap börtönbüntetést szabott ki az ügyben, és mellékbüntetésként három évre eltiltotta a járművezetéstől a volt politikust.	tovább »	Cacic-per - A horvát bíróság megkapta Magyarországtól az iratanyagot, további eljárás
04.01.2013 | Zágráb, 2013. január 4., péntek (MTI) - Megkapta a zágrábi megyei bíróság Magyarországról a halálos közúti baleset okozása miatt Kaposvárott jogerősen elítélt Radimir Cacic volt horvát miniszterelnök-helyettes periratát - jelentette a horvát tömegtájékoztatás.	tovább »	Négy miskolci nyomozó állt a bíróság elé
20.12.2012 | Miskolc - Augusztus elején lopás történt Görömbölyön, egy parkoló autóból eltűnt egy autóstáska, benne 200 ezer forinttal. Amikor a lopás sértettje hazaért, három fiatalembert látott az úton, akik elmondásuk szerint éppen a szomszédba mentek hegeszteni, mert motort javítottak. Amikor a táska hiányára fény derült, az Avasi Rendőrőrs járőrei az azonnalos intézkedéseket végrehajtották, de a pénz nem került elő.	tovább »	Kényszervallatás a vád a négy nyomozó ellen
20.12.2012 | Miskolc - Szerdán reggel a pótmagánvád ismertetésével kezdődött dr. Ipacs Tibor bíró előtt a Miskolci Városi Bíróságon annak a négy miskolci nyomozónak a büntetőpere, akiket három, ez év augusztusában egy lopási ügyben tanúként meghallgatott fiatalember azzal vádol, hogy kihallgatásuk során bántalmazták, fenyegették őket, és a jegyzőkönyvekben szereplő vallomásaik nem felelnek meg a valóságnak.	tovább »	Másodfokon súlyosbítást kért az ügyész Kolompár Orbánra
19.12.2012 | Kecskemét, 2012. november 19., szerda (MTI) - Az elsőfokú ítélethez képest hosszabb időtartamú börtönbüntetés kiszabását kérte perbeszédében az ügyész Kolompár Orbánra, az Országos Cigány Önkormányzat egykori elnökére a Kecskeméti Törvényszéken szerdán kezdődött másodfokú per tárgyalásán.	tovább »	Jogerősen felmentette a bíróság a pécsi kertvárosi emberölés vádlottját
19.12.2012 | Pécs, 2012. december 19., szerda (MTI) - Jogerős ítéletében felmentette a 2010. januári pécsi kertvárosi emberölés vádlottját a Pécsi Ítélőtábla szerdán.	tovább »	Hagyó-per - A tizenharmadrendű vádlott sem vallotta magát bűnösnek
13.12.2012 | Kecskemét, 2012. december 13., csütörtök (MTI) - A korábban iskolaigazgatóként dolgozó tizenharmadrendű vádlott sem vallotta magát bűnösnek a BKV-nak 4,7 millió forintért elkészített tanulmány miatt a Hagyó Miklós volt főpolgármester-helyettes és társai ellen a Kecskeméti Törvényszéken folyó per csütörtöki tárgyalási napján.	tovább »	Pénzbüntetésre ítélték másodfokon a kereki Horthy-szobrot festékkel leöntő Dániel Pétert
13.12.2012 | Kaposvár, 2012. december 13., csütörtök (MTI) - Rongálás vétségében bűnösnek találta és jogerősen 200 ezer forint pénzbüntetésre ítélte a Kaposvári Törvényszék csütörtökön Dániel Péter ügyvédet, aki május 15-én éjjel festékkel leöntötte a Somogy megyei Kerekiben két nappal korábban felállított Horthy-szobrot.	tovább »	Nyolc év fegyház a fiát molesztáló apának
05.12.2012 | Győr, 2012. december 5., szerda (MTI) - Az első fokon kiszabott tízről nyolc évre enyhítette szerdán meghozott ítéletével a Győri Törvényszék annak a férfinak a büntetését, aki elhanyagolta és bántalmazta családját, egyik fiával pedig szexuális kapcsolatra lépett.	tovább »	Móri-ügy – Első fokon elutasította a bíróság Kaiser Ede kártérítési igényét
04.12.2012 | Szeged, 2012. december 4., kedd (MTI) – Első fokon elutasította a Szegedi Törvényszék Kaiser Edének a móri-ügy kapcsán a Nemzeti Nyomozó Irodával, a Legfőbb Ügyészséggel, a Fővárosi Törvényszékkel és a Fővárosi Ítélőtáblával szemben benyújtott kártérítési igényét – tájékoztatta a törvényszék elnökhelyettes kedden az MTI-t.
tovább »	Romagyilkosságok - Megtagadta a bíróság egy fegyverszakértő kizárását
14.11.2012 | Budapest, 2012. november 14., szerda (MTI) - Megtagadta egy fegyverszakértő kizárását a romák elleni támadásokkal vádolt négy férfi büntetőperéből a Budapest Környéki Törvényszék szerdán.	tovább »	Öt évre ítélték a nevelt lányát megmérgező bajai nőt
14.11.2012 | Szeged, 2012. november 14., szerda (MTI) – Jogerősen öt év börtönbüntetéssel sújtotta a Szegedi Ítélőtábla azt a baja-mártonszállási nőt, aki gyógyszerrel megmérgezte nevelt lányát, és két mostohafiát is megpróbálta megölni.	tovább »	Romagyilkosságok - Újabb szakértőket hallgatott meg a bíróság
10.11.2012 | Budapest, 2012. november 9., péntek (MTI) - Újabb igazságügyi szakértők meghallgatásával folytatódott a romák elleni támadásokkal vádolt négy férfi büntetőpere pénteken a Budapest Környéki Törvényszéken.	tovább »	Jogerősen 13 év börtönt kapott a barátnőjét meggyilkoló fiatal
06.11.2012 | Pécs, 2012. november 6., kedd (MTI) - Jogerősen helybenhagyta a Pécsi Ítélőtábla kedden annak a férfinak a 13 évi börtönbüntetését, aki 2010 szeptemberében Pécsen agyonverte barátnőjét, mert a lány már nem akart járni vele.	tovább »	Jogerősen húsz évre ítélték egy idős békési nő gyilkosát
06.11.2012 | Szeged, 2012. november 6., kedd (MTI) – Jogerősen húsz év fegyházbüntetéssel sújtotta a Szegedi Ítélőtábla kedden azt a békési férfit, aki 2010 tavaszán 15 ezer forintjáért brutálisan agyonvert egy idős asszonyt.	tovább »	Hat év börtönt kapott az élettársát felgyújtó férfi
05.11.2012 | Debrecen, 2012. november 5., hétfő (MTI) - Hat év börtönbüntetést szabott ki hétfői jogerős ítéletével a Debreceni Ítélőtábla arra férfira, aki 2010 tavaszán benzinnel lelocsolta, majd felgyújtotta élettársát a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Penészleken.	tovább »	Előzetesben a felsőmocsoládi kisfiú feltételezett gyilkosai
04.11.2012 | Kaposvár, 2012. november 4., vasárnap (MTI) - A Kaposvári Törvényszék vasárnap elrendelte a 11 éves felsőmocsoládi kisfiú megölésével gyanúsított P. Erika, B. József és K. József előzetes letartóztatását - közölte Pálné Gergely Mónika, a Somogy Megyei Rendőr-főkapitányság sajtóügyeletese az MTI-vel.	tovább »	Brutális kegyetlenséggel ölték meg a Kaposváron eltűnt 11 éves fiút	Hagyó-per - Az ötödrendű vádlott nem ismerte el bűncselekmény elkövetését
30.10.2012 | Kecskemét, 2012. október 30., kedd (MTI) - Nem ismerte el bűnösségét L. Ottó ötödrendű vádlott a Kecskeméti Törvényszéken Hagyó Miklós és társai ellen folyó per keddi tárgyalási napján.	tovább »	Romagyilkosságok - Újabb tanúkat hallgatott meg a bíróság
26.10.2012 | Budapest, 2012. október 26., péntek (MTI) - Újabb tanúk meghallgatásával folytatódott a romák elleni támadásokkal vádolt négy férfi büntetőpere pénteken a Budapest Környéki Törvényszéken.	tovább »	Iszapömlés - Mal-vezérigazgató: először egyikünk sem gondolta, hogy ekkora a baj
19.10.2012 | Veszprém, 2012. október 19., péntek (MTI) - A Magyar Alumínium Termelő és Kereskedelmi (Mal) Zrt. vezérigazgatója a vörösiszap-katasztrófa ügyében indított büntetőper pénteki tárgyalásán azt mondta, először egyikük sem gondolta, hogy ekkora a baj. Az elsőrendű vádlott, B. Zoltán negyedik napja folytatta vallomásának felolvasását a Veszprémi Törvényszéken.	tovább »	Három év börtönre ítéltek sikkasztásért egy volt takarékszövetkezeti pénztárost
19.10.2012 | Szekszárd, 2012. október 19., péntek (MTI) - Három év börtönbüntetésre ítélte pénteken, nem jogerősen a Szekszárdi Törvényszék az Észak-Tolna Megyei Takarékszövetkezet volt pénztárosát, aki nyolc éven keresztül több mint százmillió forintot sikkasztott el a betétesek pénzéből.	tovább »	Romagyilkosságok - Újabb orvos szakértőket hallgatott meg a bíróság
12.10.2012 | Budapest, 2012. október 12., péntek (MTI) - Újabb igazságügyi orvos szakértők meghallgatásával folytatódott a romák elleni támadásokkal vádolt négy férfi büntetőpere pénteken a Budapest Környéki Törvényszéken.	tovább »	Hagyó-per - Folytatódott Balogh Zsolt nyomozati vallomásának felolvasása
11.10.2012 | Kecskemét, 2012. október 10., csütörtök (MTI) - Balogh Zsolt a nyomozati vallomásában - amelyet csütörtökön olvastak fel a bíróságon - részletesen beszélt Hagyó Miklós utasítására megkötött szerződésekről és nokiás dobozban átadott pénzekről.	tovább »	Lezárt ügyek: Bíróság előtt a tetten ért kábeltolvajok
11.10.2012 | Sátoraljaújhely - Lakossági bejelentés alapján sikerült tetten érni azokat a tolvajokat, akik három napon belül már bíróság előtt felelhettek tettükért.	tovább »	Videó | Bíróság előtt a tetten ért kábeltolvajok	Előző	Több hír	1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6	Következő	Mon

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság


text:
15/2017. számú munkaügyi elvi határozat | K Ú R I A
15/2017. számú munkaügyi elvi határozat
I. A polgármester megbízatása egy választással létrejövő sajátos közszolgálati jogviszony, amely minden egyes választást követően új megbízást és ebből következően új sajátos közszolgálati jogviszonyt hoz létre. A törvény alapján önálló és határozott időre létrejött jogviszonyok akkor sem minősíthetők „folyamatosnak”, ha a foglalkoztató önkormányzat az egyes ciklusok lejártával nem ad ki munkáltatói igazolást és elszámolást. Az ekként egymástól független jogviszonyok alapján keletkezett igények elévülését pedig külön kellett vizsgálni.
II. A Pttv. 2012. március 1-től hatályos 13.§ (1) bekezdése alapján alkalmazandó a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 192.§ (6) bekezdése az elévülési időn túli igényérvényesítést akkor teszi lehetővé, ha a jogosult az igényét menthető okból nem tudta érvényesíteni (az elévülés nyugvása). Ha az egymást követően határozott időre újra megválasztott polgármester az egyes ciklusok lejártával a jogviszonyából eredő igényei – mint a szabadságmegváltás – érvényesítésétől nem volt elzárva, saját döntése alapján nem kérte a neki járó juttatást, önmagában az egyes ciklusok lejártával a munkáltatói elszámolások, igazolások hiánya miatt az elévülés nyugvására nem hivatkozhat.
[1994. évi LXIV. törvény 2. § (1) bekezdés a) pont]
A felülvizsgálati eljárásban irányadó tényállás
[1] A felperes négy cikluson keresztül, 1998- 2014-ig Gy. község polgármestere volt. Polgármesteri tisztsége véglegesen a 2014. október 12-ei önkormányzati választás alapján szűnt meg. A 2014. október 12-én kiállított elszámoló lap szerint a felperest 153 nap ki nem vett szabadság tekintetében illette meg a szabadságmegváltás. A 2010 és 2014 közötti ciklusban a felperes a jogszabályok alapján 156 nap szabadságra volt jogosult, amelyből 109 napot vett igénybe. Az alperes 2014. november 10-én 613.636 forint, illetve 245.455 forint, mindösszesen 859.091 forint szabadságmegváltást fizetett meg a felperes részére.
[2] A felperes a 2014. december 23-án előterjesztett keresetében 2.884.091 forint szabadságmegváltás és ezen összeg késedelmi kamatai, valamint az igazolások kiadására kérte kötelezni az alperest. Keresetét azzal indokolta, hogy az alperes 141 napnak megfelelő szabadságmegváltást nem fizetett ki a részére.
[3] Az alperes a kereset elutasítását kérte. Álláspontja szerint a 2010. évi választást megelőző ciklusok vonatkozásában a szabadságigény a 3 éves elévülési időn belül lett volna érvényesíthető. A 2010. október 3-ai választással a felperes korábbi polgármesteri jogviszonya megszűnt, így a megelőző időszakra vonatkozó szabadságmegváltás iránti igényének elévülése ezen időponttól vette kezdetét.
[4] A közigazgatási és munkaügyi bíróság ítéletével kötelezte az alperest 102.294 forint szabadságmegváltás és ezen összeg kamatai megfizetésére. Ezt meghaladóan a felperes keresetét elutasította. Ítéletének indokolásában megállapította, hogy a polgármesteri tisztség ellátásának egyes kérdéseiről és az önkormányzati képviselők tiszteletdíjáról szóló 1994. évi LXIV. törvény (a továbbiakban: Pttv.) 2.§ (1) bekezdés a) pontja alapján a polgármester megválasztása minden újraválasztás esetén új polgármesteri jogviszonyt keletkeztet ezért az egyes ciklusok tekintetében a szabadságmegváltás iránti igények elévülését külön-külön kellett vizsgálni. A perbeli esetben a felperes a 2006 és 2010 közötti ciklusra vonatkozó szabadságmegváltási igényét – minthogy ezen foglalkoztatási jogviszonya 2010. október 3-án megszűnt – 2013. október 3-ig érvényesíthette volna.
[5] A közigazgatási és munkaügyi bíróság nem találta megalapozottnak a felperes elévülés nyugvására vonatkozó érvelését. Megállapította, hogy azon hivatkozása, mely szerint a jogviszony fennállása alatt nem kívánt a munkáltatójával szemben fellépni, nem minősül menthető oknak. Mindezekre figyelemmel a felperes 2010. október 3-a előtti időszakra vonatkozó szabadságmegváltás iránti igénye elévült.
[6] A felperes által nem vitatott alperesi kimutatások szerint a 2010 és 2014 közötti ciklus alatt a felperes összesen 47 nap szabadságot nem vett igénybe, amelynek megváltási összege 961.385 forint volt. Miután az alperes a jogviszony megszűnésekor összesen 859.091 forint szabadságmegváltást fizetett, az elsőfokú bíróság a marasztalás összegét 102.294 forintban állapította meg, ezt meghaladóan a felperes keresetét elutasította.
[7] A felperes fellebbezése alapján eljárt törvényszék ítéletével az elsőfokú bíróság ítéletének megfellebbezett rendelkezését megváltoztatta és a marasztalás tőke összegét 2.884.091 forintra felemelte. A keresetet ezt meghaladóan elutasító rendelkezést mellőzte. A másodfokú bíróság álláspontja szerint az elsőfokú bíróság tévesen jutott arra a következtetésre, hogy a felperes szabadságmegváltás iránti igénye a 2010. évet megelőző ciklusok tekintetében elévült. Egyetértett a közigazgatási és munkaügyi bíróság azon megállapításával, hogy a Pttv. 2. § (1) bekezdés a) pontja szerint a polgármester tisztsége az új polgármester megválasztásával megszűnik. A törvényszék ugyanakkor megállapította, hogy ezt a rendelkezést nem lehet úgy értelmezni, hogy különbség lenne abból következően, hogy a következő polgármester személyében történik-e változás. A perbeli esetben azonban a munkáltató a polgármesteri jogviszonyt folyamatosnak tekintve nem tette meg a jogviszony teljes körű lezárásához szükséges intézkedéseket, így nem állította ki a felperes részére az igazolásokat és nem váltotta meg a felperes szabadságát sem. Mindezekből következően a másodfokú bíróság álláspontja szerint a felperes helytállóan hivatkozott az elévülési idő nyugvására, amely a jogviszony utolsó megszűnéséig, azaz utolsó polgármesteri ciklusa végéig fennállt, ezért igénye nem évült el. Mindezekre tekintettel a másodfokú bíróság arra a következtetésre jutott, hogy a felperes szabadságmegváltás iránti igényét az elévülési időn belül érvényesítette.
[8] Az alperes a felülvizsgálati kérelmében a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését és az elsőfokú bíróság ítéletének „hatályában történő fenntartását”, továbbá a felperes felülvizsgálati perköltségben történő marasztalását kérte. Az alperes – a megelőző eljárás során becsatolt kormánymegbízotti tájékoztatása alapján – arra hivatkozott, hogy a 2010. évi önkormányzati választást megelőző ciklusok vonatkozásában a felperes az igényét a 2011.évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 192. § (1) bekezdése alapján 3 éven belül érvényesíthette volna, igénye a 2010. évet megelőző időszakra 2013. október 3-án elévült.
[9] A másodfokú eljárás során a Pp. 249. § (2) bekezdés keretei között becsatolt szabadságengedély lapok értékelhető adatot nem tartalmaztak, az alperestől bekért iratokból pedig az volt megállapítható, hogy míg 2010. február 2-án az előző évekről 156 nap ki nem vett szabadságot tartottak nyilván a felperes részére, 2010. október 22-én azonban már egy napot sem, holott nem volt nyoma annak, hogy e szabadság a felperes részére kiadásra került. A szabadságnyilvántartó lapok valódiságát a felperes nem vitatta, ezért az abban foglalt adatok a Pp. 396. §-a alapján alkalmazandó Pp. 196. § (1) bekezdés d) pontja szerint az ellenkező bizonyításig bizonyítékul szolgáltak.
[10] Az alperes érvelése szerint a másodfokú bíróság ítéletében tévesen állapította meg a korábbi ciklusokra járó szabadság esetében az elévülési idő nyugvását. Ez az indokolás ellentétes a másodfokú ítélet azon megállapításával, mely szerint a Pttv. 2. § (1) bekezdés a) pontja szerint a polgármesteri tisztség az új polgármester megválasztásával megszűnik. A jogviszony megszűnése és az elévülési idő kezdete objektív időpontok, amelyek nem függhetnek attól, hogy az alperes nem tett eleget a jogviszony lezárása és létesítése kapcsán jogszabályon alapuló kötelezettségeinek. A jogviszony a jogszabály erejénél fogva szűnik meg, ezáltal elkezdődik az elévülési idő és az alperes esetleges intézkedései vagy azok elmulasztása nem eredményezhetik a jogviszony folyamatosságát. Hivatkozott továbbá arra is, hogy a felperes mint polgármester maga irányította a polgármesteri hivatal szakmai munkáját, így saját esetleges mulasztására előnyök szerzése érdekében nem hivatkozhat.
[11] A felperes a felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályában történő fenntartását kérte. Álláspontja szerint a kormányhivatal által kibocsátott iránymutatás semmi jogi kötőerővel nem bír, az a bíróságokat nem köti. Az alperes által hivatkozott szabadságengedély lapok nem tartalmaztak releváns, értékelhető adatokat, hiszen abból nem derült ki, hogy a korábban nyilvántartott 156 nap szabadsága kiadásra vagy megváltásra került-e. Mindezekből következően irreleváns a Pp. 196. § (1) bekezdés d) és 197. § (1) bekezdésére történt hivatkozás is. A felperes álláspontja szerint az alperes a felülvizsgálati kérelmével a Pp. 206. § (1) bekezdését támadja, azonban azt külön jogszabálysértésként nem nevesítette.
[12] A felperes álláspontja szerint az alperes helytelenül állítja, hogy az elévülési idő kezdete egy objektív időpontot jelent. A törvényszék a jogerős ítéletében az elévülési idő nyugvását arra alapította, hogy a munkáltató nem tette meg az egyes ciklusok lezárultakor szükséges jogszabályon alapuló intézkedéseket. Először 2014. október 12-én került a felperes olyan helyzetbe, hogy szabadságát igényelhette, a kiadott igazolások hiányában nem volt tudomása igényérvényesítési lehetőségéről sem. E szabadságigények nyilvántartása nem az ő feladata volt, hanem a mindenkori jegyző hatáskörébe tartozott, ezért részéről mulasztás nem állapítható meg.
[13] Az alperes felülvizsgálati kérelme megalapozott.
[14] A perbeli jogvitában az eljáró bíróságoknak abban a kérdésben kellett állást foglalni, hogy az egymást követően, több cikluson keresztül polgármesteri tisztséget ellátó felperest az utolsó ciklusát megelőző ciklusokra vonatkozó szabadságmegváltás megilleti-e akkor, ha a munkáltató az egyes polgármesteri választásokat követően nem adta ki számára a jogviszonya megszüntetése alapján az előírt munkáltatói iratokat és elszámolásokat. Ez a kérdés jogkérdés, ezért az alperesnek a felülvizsgálati kérelmében a Pp. 206.§ (1) bekezdésére nem kellett hivatkoznia.
[15] A Pttv. 1.§ (1) és (2) bekezdés a) pontja szerint a polgármester foglalkoztatási jogviszonya a megválasztással jön létre. Ebből következően a megválasztással határozott időre létrejött jogviszony akkor is független a korábbiaktól, ha a polgármester személye nem változik. A polgármester megbízatása egy választással létrejövő sajátos közszolgálati jogviszony, amely minden egyes választást követően új megbízást és ebből következően új sajátos közszolgálati jogviszonyt hoz létre. Ezért a felperes 2010. évet megelőző polgármesteri foglalkoztatási jogviszonyai az új választás napján megszűntek, függetlenül attól a körülménytől, hogy az új polgármester személyében megegyezett a korábbi polgármesterrel. A törvény alapján önálló jogviszonyok akkor sem minősíthetők „folyamatosnak”, ha a foglalkoztató önkormányzat az egyes ciklusok lejártával nem ad ki munkáltatói igazolást és elszámolást. E körben az elsőfokú bíróság álláspontja a helytálló, a másodfokú bíróság jogi következtetése téves. Az ekként egymástól független jogviszonyok alapján keletkezett igények elévülését pedig külön kellett vizsgálni.
[16] A törvényszék a jogerős ítéletében téves jogértelmezéssel hivatkozott arra, hogy az alperes részéről elmulasztott munkáltatói intézkedések – így az egyes jogviszonyok lezárását igazoló iratok kiadása – az elévülés nyugvását eredményezték. A Pttv. 2012. március 1-től hatályos 13. § (1) bekezdése alapján alkalmazandó a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (Kttv.) 192.§ (1) bekezdése szerint a kormányzati szolgálati jogviszonnyal kapcsolatos igény három év alatt évül el. A Kttv. 192.§ (6) bekezdése – egyezően valamennyi foglalkoztatási jogviszonyt szabályozó törvénnyel – az elévülési időn túli igényérvényesítést akkor teszi lehetővé, ha a jogosult az igényét menthető okból nem tudta érvényesíteni ( az elévülés nyugvása). A perbeli esetben azonban a felperes az igényérvényesítés lehetőségétől nem volt elzárva, a munkáltató jogviszonyt lezáró intézkedéseinek elmulasztása pedig nem eredményezheti a törvény rendelkezésével ellentétes jogértelmezést. A felperes által nem vitatott jogerős ítéleti megállapítás szerint az elévülés kapcsán maga a felperes hivatkozott arra, hogy a jogviszonya alatt „nem kívánt munkáltatójával szemben igényt érvényesíteni.”. Az igényérvényesítésről a felperes tehát lemondott, ez saját elhatározása volt, ezért az elévülés nyugvásának törvényi követelménye, feltétele – mely szerint az elévülés akkor nyugszik, ha a jogosult az igényét menthető okból nem tudta érvényesíteni –, nem állt fenn. Minthogy a felperes az igényét a 2010. évet megelőző ciklusra vonatkozóan csak a 2014. december 23-án érkezett keresetében igényelte, ezért az elévült, a bíróság előtt már nem érvényesíthető.
[17] Mindezekre tekintettel a Kúria a jogerős ítéletet a Pp. 275. § (4) bekezdése alapján hatályon kívül helyezte és a közigazgatási és munkaügyi bíróság ítéletét helybenhagyta.
(Kúria Mfv.II.10.505/2016.)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság


text:
Például 08/15/2020
Tájékoztató a Kúria Pfv.VI.22.335/2011. számú ügyében hozott határozatáról
Az I. r. felperes kölcsönt vett fel, amelyet az I. r. alperes ingatlanfedezet mellett nyújtott a részéreés a mintegy 21.000.000 forint értékű ingatlanra a hitelezőjavára 11.900.000 forint opciós vételáron vételi jogot isbiztosítottak. A kölcsönszerződés - nem fizetés miatt -felmondásra került, az I. r. alperes pedig a vételi joggyakorlására a II. r. alperest jelölte ki, aki a kölcsönhátralék visszafizetésére nyitva álló határidő letelte utánélt a vételi jogával.
További információ Tájékoztató a Kúria Pfv.VI.22.335/2011. számú ügyében hozott határozatáról tartalommal kapcsolatosan
Bemutatkozott a 13 új kúriai bíró a legfelsőbb bírói fórum teljes ülésén hétfőn - közölte a Kúria Sajtótitkársága az MTI-vel.
A teljes ülésen jelen volt dr. Polt Péter legfőbb ügyész, valamint dr. Hilbert Edit, az Országos Bírósági Hivatal elnökhelyettese is.
A nyugdíjazások folytán megürült kúriai álláshelyekre négyen érkeztek a Fővárosi Törvényszékről, öten a Fővárosi Ítélőtáblától, egy fő a Kecskeméti, egy a Pécsi, egy a Szolnoki Törvényszékről és egy fő, aki ezelőtt a Kúrián beosztott bíróként dolgozott.
A Kúria teljes létszáma így jelenleg 70 fő.
További információ Teljes ülés tartalommal kapcsolatosan
Magyarország köztársasági elnöke - a Kúria elnökének javaslatára - Dr. Kónya Istvánt, 2012 augusztus 1-jei hatállyal hat évig terjedő időtartamra a Kúria elnökhelyettesévé nevezte ki. A megbízólevelet Áder János Magyarország köztársasági elnöke 2012. szeptember 3-án adta át a Sándor Palotában.
További információ Megbízólevél átadás tartalommal kapcsolatosan
A Kúria elnökének interjúja a Zuglói Lapokban
A Kúria elnöke tizenegy éve él Zuglóban.
További információ A Kúria elnökének interjúja a Zuglói Lapokban tartalommal kapcsolatosan
Dr. Darák Péter a XX. Országos Könyvvizsgáló Konferencián
A Magyar Könyvvizsgálói Kamara szervezésében könyvvizsgálók és adószakértők részvételével lezajlott konferencián "Az ítélkezés gyakorlata" címmel tartott előadásában a Kúria elnöke elmondta: a jogviszonyok végső tartalmát a bíróságok saját értelmezésük szerint állapítják meg. Ezért nagyon fontos, hogy az ítélkezésben érintett egyes szakmák képviselői pontos eligazítást kaphassanak az ítélkezés gyakorlatáról.
További információ Dr. Darák Péter a XX. Országos Könyvvizsgáló Konferencián tartalommal kapcsolatosan

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Közokiratok - Franciaország
A közokiratok tájékoztató jellegű jegyzéke:
a) születés
– ideiglenes születési anyakönyvi kivonat, amelyet az újszülött gyermekről való tudomásszerzést követően állítanak ki, vagy állami gondoskodás alatt álló gyermek (pupille de l’Etat) esetében, akinek nincsen ismert születési anyakönyvi kivonata, vagy akinek a születését illetően titoktartást kértek
– születést megállapító bírósági határozat
– születési anyakönyvi kivonat helyébe lépő bírósági határozat (jugement supplétif d’acte de naissance)
– nem beszerezhető születési anyakönyvi kivonat helyett – házasságkötés céljából – a közjegyző, vagy a diplomáciai vagy konzuli hatóság által kiállított nyilatkozat (acte de notoriété) – baleset vagy háborús cselekmény következtében megsemmisült vagy elveszett és ezért nem beszerezhető anyakönyvi okirat helyébe lépő nyilatkozat (acte de notoriété)
– az OFPRA, a francia menekült- és hontalanügyi hivatal (Office français de protection des réfugiés et apatrides) által kiállított születési anyakönyvi kivonat
– a prefektus (préfet) által kiállított származási bizonyítvány, amely ideiglenes születési anyakönyvi kivonat hiányában a születési anyakönyvi kivonat helyébe lép
– az általános hatáskörű elsőfokú bíróság (Tribunal de grande instance) elnökének a születési anyakönyvi kivonat kijavítása tárgyában hozott bírósági határozata
b) életben lét
– életbenléti igazolás (certificat de vie)
c) haláleset
– az elhunyt lakóhelye szerinti önkormányzatnál lévő átirat, ha a halotti anyakönyvi kivonatot máshol állították ki
– halvaszületést tanúsító okirat
– az örökbefogadás tárgyában a teljes ülés által hozott határozat rendelkező részének átirata, melynek hatása megegyezik a születési anyakönyvi kivonatéval
– holttá nyilvánító határozat
– eltűntnek nyilvánító határozat (déclaration d’absence)
– születési vagy halotti anyakönyvi kivonat helyébe lépő bírósági határozat
– baleset vagy háborús cselekmény következtében megsemmisült vagy elveszett és ezért nem beszerezhető anyakönyvi okirat helyébe lépő nyilatkozat.
– az általános hatáskörű elsőfokú bíróság (Tribunal de grande instance) elnökének a halotti anyakönyvi kivonat kijavítása tárgyában hozott bírósági határozata
– „deportálás alatt elhunyt” megjelölés
– „a terrorizmus áldozata” megjelölés
– „életét adta Franciaországért” megjelölés
– „elhunyt a haza szolgálatában” megjelölés
– az OFPRA, a francia menekült- és hontalanügyi hivatal (Office français de protection des réfugiés et apatrides) által kiállított halotti anyakönyvi kivonat
d) név
– a név tárgyában eljáró bíróság által hozott örökbefogadási határozat
– az egyszerű örökbefogadás tárgyában hozott határozat rendelkező részének átirata
– az egyszerű örökbefogadás visszavonásáról szóló határozat
– a névválasztás tárgyában tett együttes nyilatkozat, amelyet az anyakönyvvezető jóváhagyott
– az anyakönyvvezető felé tett nyilatkozat a név tekintetében való egyet nem értésről
– az anyakönyvvezető felé tett nyilatkozat a névváltoztatásról
– a névváltozásról szóló végzés
– az anyakönyvvezetőnek a külföldi anyakönyvi okiratokkal összhangban hozott határozata a névváltoztatásról
– a származást érintő változást követően a név megállapítása tárgyában hozott határozat
– baleset vagy háborús cselekmény következtében megsemmisült vagy elveszett és ezért nem beszerezhető anyakönyvi okirat helyébe lépő nyilatkozat (acte de notoriété)
– születési vagy házassági anyakönyvi kivonat helyébe lépő bírósági határozat
– polgári házasságkötésről szóló tanúsítvány
– a diplomáciai vagy konzuli hatóság által kiállított, a házasságkötési jogosultságot igazoló tanúsítvány
– az f) pontban említett határozatok, az érvénytelenítésről hozott határozatok kivételével
– a házassági szerződés fennállása tárgyában kiállított közjegyzői okirat
– az általános hatáskörű elsőfokú bíróság (Tribunal de grande instance) elnökének a házassági anyakönyvi kivonat kijavítása tárgyában hozott bírósági határozata
– az OFPRA, a francia menekült- és hontalanügyi hivatal (Office français de protection des réfugiés et apatrides) által kiállított házassági anyakönyvi kivonat
f) a házasság felbontása, különválás vagy a házasság érvénytelenítése
– a házasság közös megegyezéssel történő felbontásáról kötött megállapodás letétbe helyezése a közjegyzőnél
– a házasság közös megegyezéssel történő felbontásáról kötött megállapodás letétbe helyezéséről kiállított tanúsítvány
– házasság felbontása ügyében hozott határozat
– különválás ügyében hozott határozat
– érvénytelenséget megállapító határozat
– a bejegyzett élettársi kapcsolatról szóló, az anyakönyvvezető vagy a diplomáciai, illetve konzuli tisztviselők (korábban a különös hatáskörű elsőfokú bíróság (Tribunal d’instance) hivatalvezetője) által jóváhagyott megállapodás (PACS – pacte civil de solidarité)
– közokiratban létesített bejegyzett élettársi kapcsolat
– a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése/módosítása/megszüntetése bejelentésének tanúsítása a közjegyző, anyakönyvvezető, vagy – 2017. október 31-ig – a különös hatáskörű elsőfokú bíróság (Tribunal d’instance) hivatalvezetője által
– a központi anyakönyvi szolgálat (SCEC) által kiállított, a bejegyzett élettársi kapcsolatról szóló megállapodás hiányát tanúsító okirat
h) bejegyzett élettársi kapcsolat megszüntetése, a bejegyzett élettársi kapcsolatban élők különválása vagy a bejegyzett élettársi kapcsolat érvénytelenítése
– születési anyakönyvi kivonat a bejegyzett élettársi kapcsolat megszüntetéséről vagy érvénytelenítéséről szóló bejegyzéssel
– a bejegyzett élettársi kapcsolat megszüntetése bejelentésének tanúsítása a közjegyző, anyakönyvvezető, vagy – 2017. október 31-ig – a különös hatáskörű elsőfokú bíróság (Tribunal d’instance) hivatalvezetője által
– a bejegyzett élettársi kapcsolatról szóló megállapodást érvénytelenítő határozat
– a központi anyakönyvi szolgálat (SCEC) által kiállított, a bejegyzett élettársi kapcsolat hiányát tanúsító okirat
i) leszármazás
– anyakönyvvezető előtt tett elismerő nyilatkozat
– közokiratba (acte authentique) foglalt elismerő nyilatkozat
– a születési hely vagy a tartózkodási hely szerinti elsőfokú bíróság bírája által kibocsátott nyilatkozat a családi állapot elfogadásának megerősítéséről (acte de notoriété)
– anyakönyvi kivonat helyébe lépő bírósági határozat
– az általános hatáskörű elsőfokú bíróság (Tribunal de grande instance) származást megállapító vagy érvénytelenítő határozata
j) örökbefogadás
– örökbefogadásról hozott határozat
– a nemzet általi örökbefogadásról hozott határozat (adoption par la Nation)
– tartózkodási hely igazolása (a külföldön tartózkodó francia állampolgárok számára)
– a tartózkodási hely változásának igazolása (a külföldön tartózkodó francia állampolgárok számára)
l) állampolgárság
– francia állampolgársági bizonyítvány
– a közigazgatási hatóság által a honosításról vagy a francia állampolgárság helyreállításáról kiállított végzés hiteles másolata
– francia állampolgárságról szóló nyilatkozat, amelyen szerepel, hogy a nyilatkozatot nyilvántartásba vették, és azt a Franciaországban tett nyilatkozatok esetében a különös hatáskörű elsőfokú bíróság nyilvántartási szolgáltatásokért felelős igazgatója, vagy a közigazgatási hatóság, vagy a külföldön tett nyilatkozatok esetében a francia konzul kézhez vette, valamint azt a Franciaországban tett nyilatkozatok esetében a különös hatáskörű elsőfokú bíróság nyilvántartási szolgáltatásokért felelős igazgatója, vagy a külföldön tett nyilatkozatok esetében az Igazságügyi Minisztérium, vagy a francia állampolgárral kötött házasságon alapuló nyilatkozat esetében a honosításért felelős minisztérium nyilvántartásba vette
– bírósági végzés az arról szóló tanúsítvány kíséretében, hogy fellebbezést nem nyújtottak be
– születési anyakönyvi kivonat, amelyen szerepel valamelyik fenti körülményt megjelölő széljegyzet
m) büntetlen előélet, feltéve, hogy az ezen tényre vonatkozó közokiratokat az uniós polgár részére az állampolgársága szerinti tagállam hatóságai állítják ki
– 3. sz. közlöny, erkölcsi bizonyítvány (Bulletin n°3 du casier judiciaire), amely igazolja a személy büntetlen előéletét
Születéssel kapcsolatos formanyomtatványok (1)
– közjegyző, vagy a diplomáciai vagy konzuli hatóság által házasságkötés céljából kiállított, a nem beszerezhető születési anyakönyvi kivonatot helyettesítő nyilatkozat (acte de notoriété)
– az OFPRA, a francia menekült- és hontalanügyi hivatal (Office français de protection des réfugiés et apatrides) által kiállított születési anyakönyvi kivonat helyébe lépő okirat
– a prefektus (préfet) által kiállított származási bizonyítvány, amely ideiglenes születési anyakönyvi kivonat hiányában a születési anyakönyvi kivonat helyébe lép titoktartás esetén
Életben léttel kapcsolatos formanyomtatványok (2)
– életbenléti igazolás (külföldön tartózkodó francia állampolgárok)
Halálesettel kapcsolatos formanyomtatványok (3)
– eltűntnek nyilvánító határozat
– az OFPRA, a francia menekült- és hontalanügyi hivatal (Office français de protection des réfugiés et apatrides) által kiállított halotti anyakönyvi kivonat helyébe lépő okirat
Házasságkötéssel kapcsolatos formanyomtatványok (4)
– a házasság felbontása vagy a különválás tárgyában hozott határozat
– az OFPRA, a francia menekült- és hontalanügyi hivatal (Office français de protection des réfugiés et apatrides) által kiállított házassági anyakönyvi kivonat helyébe lépő okirat
Házasságkötési képességgel kapcsolatos formanyomtatványok (5)
Családi állapottal kapcsolatos formanyomtatványok (6)
– a diplomáciai vagy konzuli hatóság által kiállított, a személy egyedülálló állapotát igazoló tanúsítvány
Bejegyzett élettársi kapcsolattal kapcsolatos formanyomtatványok (7)
– a bejegyzett élettársi kapcsolatról szóló megállapodás létesítése/módosítása/megszüntetése bejelentésének tanúsítása az anyakönyvvezető (korábban a különös hatáskörű elsőfokú bíróság hivatalvezetője) vagy közjegyző által
A bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésének képességével kapcsolatos formanyomtatványok (8)
– születési anyakönyvi kivonat (bejegyzett élettársi kapcsolatról szóló megállapodásra vonatkozó bejegyzés nélkül): lásd a formanyomtatvány 5.2. pontját)
A bejegyzett élettársi kapcsolattal összefüggő jogállással kapcsolatos formanyomtatványok (9)
– születési anyakönyvi kivonat (kivéve a külföldön született külföldi állampolgárok esetében)
– az örökbefogadás tárgyában a teljes ülés által hozott határozat rendelkező részének átirata, melynek hatása megegyezik a születési anyakönyvi kivonatéval (kivéve a külföldön született külföldi állampolgárok esetében)
– születési anyakönyvi kivonat helyébe lépő határozat (kivéve a külföldön született külföldi állampolgárok esetében)
– a SCEC által kiállított, a bejegyzett élettársi kapcsolatról szóló megállapodás hiányát tanúsító okirat
A LAKÓHELLYEL vagy TARTÓZKODÁSI HELLYEL kapcsolatos formanyomtatványok (10)
A bűnügyi előélettel kapcsolatos formanyomtatványok (11)
Csak bíróság által jóváhagyott szakértő (experts judiciaires) lehet hiteles fordító. A Semmítőszék alábbi honlapján elérhetők a szakértői jegyzékek, amelyek mindegyike tartalmaz jóváhagyott (hiteles) fordítókra vonatkozó részt:
A szakértő fordítók jegyzékét évente frissítik és közzéteszik az alábbi honlapokon:
a Semmítőszék által jóváhagyott szakértők jegyzéke,
a bíróságok által jóváhagyott szakértői jegyzékek, amelyeket mind a 36 fellebbviteli bíróság elkészít, és amelyek tartalmazzák a fordítás és a tolmácsolás cím alatt nyilvántartásba vett szakértőket is. A fellebbviteli bíróságok az általuk összeállított szakértői jegyzékeket rendszeresen frissítik és megküldik a Semmítőszéknek. Az adott fellebbviteli bíróság honlapján időnként naprakészebb jegyzék található.
Említést érdemel, hogy bizonyos másolatokat csak közigazgatási vagy igazságügyi hatóságok, vagy jogi szakemberek készíthetnek el. Ez a helyzet a bírósági okiratról vagy közokiratról készült másolat esetében, amelyet kizárólag bírósági hivatalok vagy köztisztviselők készíthetnek (például közjegyzők, bírósági végrehajtók, anyakönyvvezetők az általuk kezelt anyakönyvi bejegyzések tekintetében).
Az egyéb okiratok tekintetében az ügyfelek és a közigazgatás kapcsolatáról szóló törvény (Code des relations entre le public et l'administration) R113-10. cikke azon esetek tekintetében is eltörölte a közigazgatási eljárásokban a közigazgatási szerv által kiállított irat másolatának hitelesítésére vonatkozó követelményt, amelyekben a jogszabály nem teszi eleve lehetővé az egyszerű fénymásolat elfogadását. Az említett törvény ugyanakkor azt is kimondja, hogy a közigazgatási szervnek kérelemre továbbra is hitelesítenie kell a külföldi hatóság által kért másolatokat. A hiteles másolatok készítésére jogosult hatóságokról nem készült jegyzék. Az önkormányzatokról szóló általános törvény (Code général des collectivités territoriales) R2122-8. cikke azonban kimondja, hogy a polgármester és az általa felhatalmazott önkormányzati tisztviselők kérelemre tanúsíthatják az okiratok hitelességét és megfelelőségét.
A jogszabályok nem határozzák meg, hogy a fordításokat milyen módon kell hitelesíteni.
A megfelelően hitelesített fordítás ismertetőjegyei a következők: .
A legfontosabb követelmény, hogy a fordítást olyan fordítónak kell készítenie, aki szerepel a francia fellebbviteli bíróság vagy a Semmítőszék szakértői jegyzékében.
Emellett a bevett gyakorlat a következő:
– a fordítás rögzíti, hogy hiteles és pontos fordítása az eredetinek (certifiée conforme à l’original),
– minden egyes oldal oldalszámmal van ellátva, és szerepel rajta a hiteles szakértő fordító kézjegye,
– az utolsó oldalon szerepel a fordító aláírása, pecsétje és neve,
– a fordítás tartalmaz egy regisztrációs számot (amit a hiteles szakértő fordító ad – azonos számot a forrásszöveg és a fordítás tekintetében).
A fenti négy elem közül azonban egyik sem kötelező.
A hiteles másolatokat hitelesítő pecséttel látják el, és azokat a hitelesítést végző hatóság dátummal és aláírással látja el.
A bírósági aktusokról és a közjegyzői okiratokról azonban csak az a hatóság készíthet hiteles másolatot, amely az eredeti okiratot őrzi. E másolatokat az okiratot kiállító hatóság dátummal, aláírással látja el, és adott esetben lepecsételi.
Az anyakönyvi kivonatokat és azok másolatait a városháza, a diplomáciai vagy konzuli hatóság, vagy a Külügyminisztérium központi anyakönyvi szolgálata (SCEC) lepecsételi, és az eredeti okiratot őrző anyakönyvvezető dátummal és aláírással látja el.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Mikó-ügy - Megkérdőjelezte illetékességét a román legfelső bíróság - mon.hu
MON Magyarország Mikó-ügy - Megkérdőjelezte illetékességét a román legfelső bíróság
2013.10.10 12:37; Frissítve:	 2013.10.10 12:37;
Mikó-ügy – Megkérdőjelezte illetékességét a román legfelső bíróság
Bukarest, 2013. október 10., csütörtök (MTI) – Nem hoz jogerős ítéletet a román legfelső bíróság az úgynevezett Mikó-ügy csütörtöki fellebbviteli tárgyalásán, a bíróság csak arról dönt, hogy illetékes-e az ügyben – közölte az MTI-vel Kapcza Mikolt Krisztina, az egyik vádlott ügyvédje.
Első fokon a bíróság megsemmisítette a sepsiszentgyörgyi Székely Mikó kollégium református egyháznak való visszaadásáról szóló határozatot és visszaélésért börtönbüntetést szabott ki a restitúciós bizottság tagjaira.
Kapcza Mikolt Krisztina rámutatott: az ügy azért került a legfelső bíróságra, mert védencét, Markó Attilát tavaly decemberben parlamenti képviselővé választották.
Ez azonban “csak abban az esetben változtatja meg az illetékességet, ha (a vádlottnak) ez a minősége a feltételezett bűncselekmény elkövetésének pillanatában létezett volna” – magyarázta az ügyvéd, hogy miért merült fel az illetékesség kérdése.
Kapcza Mikolt Krisztina elmondta: mind a védelmet, mind a DNA képviselőjét meglepte, hogy a legfelső bíróság nem az első tárgyaláson, hanem az ítélethirdetés előtt vetette fel az illetékesség kérdését. Az ügyvédnő azt valószínűsítette, hogy az ügy fellebbviteli tárgyalása ezek után visszakerül a ploiesti táblabíróságra.
Emlékeztetett: a bíróság nem tette lehetővé a vádlottak számára újabb bizonyítékok bemutatását a református egyház tulajdonjogáról, így arra számítottak, hogy a csütörtöki tárgyaláson a vádbeszéd és védőbeszédek elhangzása után a bírói tanács jogerős ítéletet hoz.
Címkék: illetékesség, Megkérdőjelezte, Mikó-ügy, román legfelső bíróság, Székely Mikó kollégium református egyház

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Bv. 16. tétel -
A kényszergyógykezelés végrehajtása. Btk. 74.§, Bv.tvr.83-84/B.§, 9/2002.(IV.9.) IM rendelet 110-113.§, 146-147.§.
(2) A kényszergyógykezelést az erre kijelölt, zárt intézetben hajtják végre.
(3) A kényszergyógykezelés legfeljebb az (1) bekezdés szerinti cselekményre megállapított büntetési tétel felső határának megfelelő ideig, életfogytig tartó szabadságvesztéssel is büntetendő bűncselekmény esetén legfeljebb húsz évig tart. Ha ezt követően az egészségügyről szóló törvényben meghatározott feltételek fennállása miatt szükséges, a kényszergyógykezeltet pszichiátriai intézetben kell elhelyezni.
(4) A kényszergyógykezelést a (3) bekezdésben meghatározott tartam előtt is haladéktalanul meg kell szüntetni, ha szükségessége már nem áll fenn.
83. § (1) A kényszergyógykezelést és az ideiglenes kényszergyógykezelést az igazságügyi megfigyelő és elmegyógyító intézetben kell végrehajtani. A kényszergyógykezelés, valamint az ideiglenes kényszergyógykezelés költségei az államot terhelik.
(2) A kényszergyógykezelés kezdete az Intézetbe befogadás napja.
(3) Az Intézet vezető főorvosa haladéktalanul előterjesztést tesz a bírósághoz a kényszergyógykezelés megszüntetésére, ha ezt a beteg állapota indokolja.
(4) A betegnek az Intézetbe történő befogadása napjától számított harmadik hónap folyamán az Intézet főigazgató főorvosa a beteg állapotára vonatkozó részletes kórrajzkivonatot megküldi a kényszergyógykezelés felülvizsgálatára illetékes bíróságnak [Be. 566. § (1) bek.]. Ezt az eljárást a kényszergyógykezelés megszüntetéséig hathavonta meg kell ismételni.
(5) Ha a kényszergyógykezelést ideiglenes kényszergyógykezelés előzte meg és annak végrehajtását nem szakították meg, a (4) bekezdés szerinti időtartamot az ideiglenes kényszergyógykezelés megkezdésétől kell számítani, azonban a kórrajzkivonatot legkorábban a kényszergyógykezelést elrendelő ítélet jogerőre emelkedésétől számított három hónap elteltével kell a bíróságnak megküldeni.
(6) Az ideiglenes kényszergyógykezelés végrehajtására a kényszergyógykezelés szabályai irányadók azzal, hogy az Intézet főigazgató főorvosa a szükséges vizsgálat, megfigyelés és gyógykezelés után, az ideiglenes kényszergyógykezelés határidejének lejárta előtt az ügyésznek, illetőleg a bíróságnak megküldi a beutalt állapotára vonatkozó részletes kórrajzkivonatot. Ha az ideiglenes kényszergyógykezelésre befogadott nem kóros elmeállapotú, a főigazgató főorvos haladéktalanul előterjesztést tesz a rendelkezésre jogosultnak az ideiglenes kényszergyógykezelés megszüntetésére.
84. § (1) A kényszergyógykezelés során a beteget az orvostudomány mindenkori állása szerinti szakszerű ellátásban kell részesíteni, hogy ezáltal állapotának romlását megakadályozzák, és egészségét mielőbb, a lehetséges mértékig helyreállítsák.
(2) A kényszergyógykezelésre utalt betegre – a jogszabályban meghatározott eltérésekkel – a pszichiátriai betegek intézeti gyógykezelésére kötelező irányadó szabályokat kell alkalmazni [az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továbbiakban: Eütv.) 189-195. §]. Az intézkedés végrehajtása során biztosítani kell a beteg
b) az általa okozott kár megtérítésére nem kötelezhető.
(4) A beteg az Eütv. 11. §-ában meghatározott kapcsolattartási jogát a következő eltérésekkel gyakorolhatja:
– levelet korlátlanul küldhet és kaphat,
– látogatót hetente fogadhat, csomagot hetente kaphat és küldhet,
– hetente telefonálhat;
(5) A beteget megilleti a vallási meggyőződésének megfelelő egyházi személlyel való kapcsolattartásának és vallása szabad gyakorlásának joga.
84/A. § (1) A beteggel szemben az Eütv.-ben meghatározott okok miatt és az ott meghatározott módokon van helye korlátozó intézkedések alkalmazásának.
(2) A beteggel szemben a büntetés-végrehajtási szervezetről szóló 1995. évi CVII. törvényben meghatározott kényszerítő eszközök közül kizárólag korlátozott testi kényszer (megfogás vagy lefogás) alkalmazható, és csak abban az esetben, ha a betegnek az igazságügyi elmegyógyító és megfigyelő intézetből vagy a felügyelet mellett az intézeten kívüli tartózkodása színhelyéről engedély nélküli távozását másként nem lehet megakadályozni.
(3) A beteg az Intézetet csak gyógyítása érdekében, orvosilag indokolt esetben hagyhatja el.
(4) Ha a kényszergyógykezelés megkezdésétől egy év eltelt, a beteg gyógyulása érdekében, külön jogszabályban meghatározott adaptációs bizottság javaslatára a főigazgató főorvos engedélyével adaptációs szabadságra bocsátható. Az adaptációs szabadság tartama legfeljebb 30 nap, amely egy alkalommal legfeljebb 30 nappal meghosszabbítható. Adaptációs szabadság több alkalommal is engedélyezhető.
(5) A beteg – egészségi állapota alapján – bíróság előtti megjelenéséről a főigazgató főorvos dönt.
84/B. § (1) A beteget azon a napon kell elbocsátani az Intézetből, amelyen
a) a kényszergyógykezelésnek a Btk. 74. § (3) bekezdése szerinti tartama eltelt, vagy
b) a kényszergyógykezelés megszüntetéséről a bíróság értesítőlapja az Intézetbe megérkezik.
(2) Ha a kényszergyógykezelés megszűnését követően továbbra is fennáll a gyógykezelés szükségessége, a főigazgató főorvos az elbocsátás esedékességének napjával történő elhelyezés érdekében az Eütv.-ben meghatározottak szerint kellő időben kezdeményezi a bíróságnál a kötelező gyógykezelés elrendelése iránti eljárást. Ha a bíróság elrendeli a beteg kötelező gyógykezelését, a főigazgató főorvos – az országos mentőszolgálat útján – intézkedik a beteg átszállítása iránt a kijelölt pszichiátriai intézetbe.
9/2002. IMr.
110. § (1) A kényszergyógykezelésről a bíróság az ítéletének jogerőre emelkedésekor értesítőlapot állít ki.
(2) Az értesítőlap tartalmazza a 3. § (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott adatokat, – ideértve a b) pontban meghatározott bűncselekmény büntetési tételének felső határát is, – a bírói rendelvényt és az ideiglenes kényszergyógykezelés kezdetének a napját.
(3) A bíróság kényszergyógykezelésről hozott határozatának jogerős és végrehajthatósági záradékkal ellátott kiadmányát megküldi az IMEI részére.
(4) Az értesítőlaphoz mellékelni kell az igazságügyi elmeorvos-szakértői vélemény másolatát, továbbá ha a beteg fekvőbeteg-intézmény kezelése alatt áll, a kórrajz kivonatát is.
111. § (1) Ha a beteg az ítélet jogerőre emelkedésekor ideiglenes kényszergyógykezelés alatt áll, és a tárgyalásra, illetőleg a nyilvános ülésre előállították, a bíróság a kényszergyógykezelés elrendeléséről szóló értesítőlapot és a 110. § (4) bekezdésében meghatározott iratokat a beteget előállító kísérőnek adja át.
(2) Ha a beteget a tárgyalásra, illetőleg a nyilvános ülésre nem állították elő, a bíróság az értesítőlapot és az iratokat haladéktalanul az IMEI-nek küldi meg.
112. § Ha a kényszergyógykezelés elrendelésekor a beteg szabadlábon van, az értesítőlapot és az iratokat az Országos Mentőszolgálatnak kell megküldeni azzal, hogy a beteget – szükség esetén a rendőrség közreműködésével – szállítsák be az IMEI-be.
113. § (1) Ha a bíróság a Be. 566. §-a szerint lefolytatott eljárásban a beteg kényszergyógykezelését nem szünteti meg, határozatának jogerős kiadmányát és az újabb orvos szakértői vélemény másolatát az IMEI-nek küldi meg.
(2) A bíróság a kényszergyógykezelés megszüntetéséről szóló határozata meghozatalával egyidejűleg értesítőlapot állít ki, tekintet nélkül arra, hogy a határozat jogerőre emelkedett-e.
(3) Ha a bíróság a határozatának végrehajtását felfüggesztette [Be. 347. § (3) bek.], értesítőlapot kiállítani nem kell.
(4) A (3) bekezdés esetében az értesítőlapot a kényszergyógykezelés megszüntetéséről jogerős határozatot hozó bíróság állítja ki.
(5) Az értesítőlap tartalmazza a 3. § (1) bekezdésének a) pontjában és a 3. § (2) bekezdésében meghatározott adatokon kívül azt is, hogy a beteg kényszergyógykezelését korábban melyik bíróság, milyen számú határozatával rendelte el.
(6) Az értesítőlapot a beteget előállító személynek kell átadni, csatolva az újólag beszerzett orvos szakértői vélemény másolatát is.
(7) Ha a másodfokú vagy a harmadfokú bíróság a kényszergyógykezelést nem szünteti meg, az (1) bekezdésben foglaltak szerint jár el, és ha időközben a beteget az intézetből elbocsátották, a beteg IMEI-be történő beszállítása érdekében az Országos Mentőszolgálatot keresi meg.
Eljárás ideiglenes kényszergyógykezelés elrendelése, fenntartása, meghosszabbítása vagy megszüntetése esetén
146. § (1) Ideiglenes kényszergyógykezelés elrendelése, fenntartása vagy megszüntetése esetén a bíróság határozatának meghozatalával egyidejűleg értesítőlapot állít ki, tekintet nélkül arra, hogy határozata jogerőre emelkedett-e vagy sem.
(2) Az értesítőlap kiállítására a 135. § (2) és (3) bekezdését értelemszerűen alkalmazni kell.
(3) Az értesítőlap a 110. § (2) bekezdésében felsorolt adatokat tartalmazza. Az értesítőlaphoz mellékelni kell a betegre vonatkozó kórrajz és orvos szakértői vélemény másolatát. Ha a terhelt az ideiglenes kényszergyógykezelés elrendelésekor előzetes letartóztatásban, illetőleg házi őrizetben van, a bíróság az értesítőlapon rendelkezik az előzetes letartóztatás, illetőleg a házi őrizet megszüntetéséről.
(4) Ideiglenes kényszergyógykezelés elrendelése esetén bv. őrön a betegkísérőt is, bv. intézeten az IMEI-t kell érteni.
(5) Ha a bíróság az ideiglenes kényszergyógykezelés elrendeléséről a vádirat benyújtását megelőzően dönt, a 137. §, ha a vádirat benyújtását követően dönt, a 138. § értelemszerű alkalmazásával jár el.
(6) Az ideiglenes kényszergyógykezelés Be. 145. §-ának (2) bekezdése szerinti meghosszabbítása esetén a bíróság határozatának meghozatalával egyidejűleg értesítőlapot állít ki. Az értesítőlap megküldésére a 137. § rendelkezéseit kell alkalmazni.
(7) A terheltnek az IMEI-be szállítása tekintetében a kényszergyógykezelés végrehajtásának szabályai irányadók azzal az eltéréssel, hogy ha a terhelt előzetes letartóztatását rendőrségi fogdán foganatosították, a bíróság az értesítőlapot és határozatának két kiadmányát – a betegnek az intézetbe szállítás végett – a rendőrségi fogdának küldi meg.
Elmeállapot megfigyelésének elrendelése
147. § (1) A bíróság, ha a Be. 107. §-a alapján a fogva lévő terhelt elmeállapotának megfigyelését rendeli el, vagy a megfigyelést meghosszabbítja, határozatáról értesítőlapot állít ki.
(2) Ha a terhelt fogva van, a bíróság az értesítőlapot és a határozatának két kiadmányát a fogva tartást foganatosító rendőrségi fogdának, illetőleg bv. intézetnek küldi meg, a terheltnek az IMEI-be történő átszállítása végett.
(3) Ha a terhelt szabadlábon van, a bíróság a terhelt beutalása iránt a lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye szerint illetékes idegbeteg-gondozó intézetet keresi meg, a jogerős, végrehajthatósági záradékkal és eredeti bírói aláírással ellátott határozatának, valamint a szükséges iratoknak a megküldésével.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság