b)25 akit szándékos bűncselekmény miatt jogerősen szabadságvesztésre ítéltek;
41. § (1)27 A helyi önkormányzat jogi személy, a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény jogi személyekre vonatkozó rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. A képviselő-testületet a polgármester, a megyei közgyűlés elnöke, a főpolgármester képviseli.
(6)28 A képviselő-testület a feladatkörébe tartozó közszolgáltatások ellátására – jogszabályban meghatározottak szerint – költségvetési szervet, a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti gazdálkodó szervezetet (a továbbiakban: gazdálkodó szervezet), nonprofit szervezetet és egyéb szervezetet (a továbbiakban együtt: intézmény) alapíthat, továbbá szerződést köthet természetes- és jogi személlyel vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezettel.
(8)29 Törvény előírhatja, hogy meghatározott közszolgáltatást kizárólag erre a célra alapított költségvetési szerv, olyan állami vagy legalább többségi önkormányzati tulajdonban álló, jogi személyiséggel rendelkező gazdasági társaság, amelyben az állam vagy az önkormányzat legalább többségi befolyással bír vagy e gazdasági társaság legalább többségi tulajdonában álló és legalább többségi befolyása alatt álló jogi személyiséggel rendelkező gazdasági társaság vagy önkormányzati társulás láthat el.
(9)30 A helyi önkormányzat képviselő-testülete az államháztartáson kívüli forrás átvételére és átadására vonatkozó rendelkezéseket rendeletben szabályozza.
4.31 a gazdasági program, a hitelfelvétel, a kötvénykibocsátás, a kölcsönfelvétel vagy más adósságot keletkeztető kötelezettségvállalás, alapítványi forrás átvétele és átadása;
43. § (1)32 A képviselő-testület az alakuló ülését a választás eredményének jogerőssé válását követő tizenöt napon belül tartja meg.
47. §33 (1) A képviselő-testület akkor határozatképes, ha az ülésen az önkormányzati képviselőknek több mint a fele jelen van. A határozatképességet folyamatosan figyelemmel kell kísérni.
(1a)34 Az (1) bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni, ha a képviselő-testület döntéshozatala saját tagjának választására, kinevezésére, megbízására vagy delegálására irányul.
55. § (1)36 A képviselő-testület a megbízatásának lejárta előtt név szerinti szavazással, minősített többségű döntéssel kimondhatja a feloszlását.
(1a)37 A fővárosi közgyűlés feloszlásának kimondásához az önkormányzati képviselők négyötödének igen szavazata, valamint a főváros lakosságszámának legalább négyötödét kitevő lakosságszámú fővárosi kerületek polgármestereinek igen szavazata szükséges.
67. §38 (1) A polgármester
(1a)39 A főpolgármester az (1) bekezdésben meghatározott ismételt tárgyalást, annak szabályait megfelelően alkalmazva, ugyanazon ügyben több alkalommal is kezdeményezheti. Az ismételt tárgyalás során hozott döntés akkor hajtható végre, ha az üléstől számított három napon belül a főpolgármester nem kezdeményez újabb ismételt tárgyalást.
70/A. §40 A fővárosi kerületi polgármester megbízatása megszűnik, ha fővárosi közgyűlési képviselői megbízatása megszűnik.
71. § (1)41 A főpolgármester megbízatásának időtartamára havonta illetményre jogosult, amelynek összege megegyezik a miniszter központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló törvényben meghatározott alapilletményéből, illetménykiegészítéséből, és vezetői illetménypótlékából álló illetményének összegével. A főpolgármester havonta az illetményének 15%-ában meghatározott költségtérítésre, valamint a minisztert jogszabály alapján megillető egyéb juttatásokra jogosult.
(2)42 A megyei jogú város polgármestere, a fővárosi kerületi önkormányzat polgármestere megbízatásának időtartamára havonta illetményre jogosult, amelynek összege megegyezik a helyettes államtitkár közszolgálati tisztviselőkről szóló törvényben meghatározott alapilletményéből, illetménykiegészítéséből, vezetői illetménypótlékából álló illetményének összegével.
(3)43 A megyei önkormányzat közgyűlésének elnöke megbízatásának időtartamára havonta illetményre jogosult, amelynek összege megegyezik a (2) bekezdésben meghatározott illetmény 90%-ának összegével.
(4)44 A polgármester illetménye a (2) bekezdésben meghatározott összeg
(5)45 A társadalmi megbízatású polgármester havonta a polgármester illetménye 50%-ával megegyező mértékű tiszteletdíjra jogosult, melynek egészéről vagy meghatározott részéről a képviselő-testülethez intézett írásbeli nyilatkozatával lemondhat.
(6)46 A főállású polgármester, a társadalmi megbízatású polgármester, a megyei önkormányzat közgyűlésének elnöke havonta az illetményének, tiszteletdíjának 15%-ában meghatározott összegű költségtérítésre jogosult.
72. §47 (1)48 A 3000 fő és az az alatti lakosságszámú település polgármesterének, valamint a 3000 fő feletti település társadalmi megbízatású polgármesterének összeférhetetlenségére a 36. §-t kell alkalmazni.
(2)49 A 3000 fő feletti lakosságszámú település főállású polgármestere tudományos, oktatói, lektori, szerkesztői, művészeti és jogi oltalom alá eső szellemi tevékenység kivételével egyéb, munkavégzésre irányuló jogviszonyt nem létesíthet, más kereső foglalkozást nem folytathat, nem lehet gazdasági társaság személyesen közreműködő tagja.
a)51 a megválasztását követő helyi önkormányzati általános választás napján, jelöltek hiányában elmaradt választás esetén az időközi választás napján;
80. §53 (1) A főpolgármester-helyettes, a főállású alpolgármester, a megyei közgyűlés alelnöke illetményének összegét a főpolgármester, a polgármester, a megyei közgyűlés elnöke illetménye 70–90%-a közötti összegben a képviselő-testület állapítja meg.
(1a)54 A 10 000 fő vagy az alatti lakosságszámú település alpolgármestere illetményének összegét a képviselő-testület állapítja meg úgy, hogy az nem haladhatja meg a polgármester illetménye 90%-át.
k)55 rögzíti a talált dolgok nyilvántartásába a talált idegen dologgal kapcsolatos a körözési nyilvántartási rendszerről és a személyek, dolgok felkutatásáról és azonosításáról szóló törvény szerinti adatokat, valamint a talált idegen dolog tulajdonosnak történő átadást követően törli azokat.
(4)56 A polgármester egyetértése szükséges – az általa meghatározott körben – a polgármesteri hivatal, a közös önkormányzati hivatal köztisztviselője, alkalmazottja kinevezéséhez, bérezéséhez, vezetői kinevezéséhez, felmentéséhez és jutalmazásához.
82. § (1)57 A polgármester – pályázat alapján határozatlan időre – nevezi ki a jegyzőt. A tízezer főnél kevesebb lakosú települések önkormányzatánál és a tízezer főnél kevesebb együttes lakosságszámú települések közös önkormányzati hivatalánál a polgármester – a jegyzőre vonatkozó szabályok szerint, a jegyző javaslatára – kinevezheti, más önkormányzatnál, közös önkormányzati hivatalnál kinevezi az aljegyzőt. A jegyzői és az aljegyzői kinevezés vezetői munkakörnek minősül, a jegyzőre, aljegyzőre alkalmazni kell a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény vonatkozó rendelkezéseit. Megyei jogú városban több aljegyző is kinevezhető.
(2)58 Amennyiben hat hónapon belül a polgármester nem nevez ki, illetve közös önkormányzati hivatal esetében az érintett polgármesterek nem neveznek ki jegyzőt, a kormányhivatal vezetője ideiglenes hatállyal a jegyzői feladatok ellátására a pályázati kiírásnak megfelelő jelöltet, ennek hiányában a képesítési és alkalmazási feltételeknek megfelelő hivatali köztisztviselőt vagy más jegyzőt nevez ki. A jegyzői feladatok ellátására szóló kinevezés az új jegyző kinevezéséig tart.
(5)59 A polgármesteri hivatal és a közös önkormányzati hivatal hivatalos megnevezése:
(2a)60 Ha a kialakítandó közös önkormányzati hivatalhoz tartozó települések közül valamelyik város, a (2) bekezdésben meghatározott összlakosságszámra vonatkozó követelményt nem kell alkalmazni.
(3)61 Közös önkormányzati hivatal létrehozásáról vagy megszüntetéséről az érintett települési önkormányzatok képviselő-testületei az általános önkormányzati választások napját követő hatvan napon belül állapodnak meg. A megállapodás az általános önkormányzati választásokat követő év január 1-jén lép hatályba.
(3a)62 Amennyiben a (3) bekezdésben meghatározott határidőn belül nem kerül sor a közös önkormányzati hivatal létrehozására vagy ahhoz valamely település nem tud csatlakozni, akkor a kormányhivatal vezetője a határidő lejártát követő hónap első napjával kijelöli a közös önkormányzati hivatalhoz tartozó településeket. A kijelölést követő harminc napon belül kell megkötni a közös önkormányzati hivatalról szóló megállapodást. A kijelölés esetén is teljesülnie kell az (1)–(2a) bekezdésben meghatározott feltételeknek.
(3b)63 A kijelölésről szóló döntés ellen az érintett önkormányzat képviselő-testülete – jogszabálysértésre hivatkozással – a döntés közlésétől számított harminc napon belül bírósági felülvizsgálatot kezdeményezhet. A kijelölésről szóló döntés elleni keresetindításnak nincs halasztó hatálya a végrehajtásra.
(7a)64 A (7) bekezdésben meghatározott megállapodás megkötése a kormányhivatal vezetőjének jóváhagyásával megtagadható. A jóváhagyásról vagy annak megtagadásáról szóló döntés ellen az érintett önkormányzat képviselő-testülete – jogszabálysértésre hivatkozással – a döntés közlésétől számított tizenöt napon belül bírósági felülvizsgálatot kezdeményezhet.
(11)65 A közös hivatal működési költségeit a közös hivatalhoz tartozó önkormányzatok – eltérő megállapodásuk hiányában – lakosságszámuk arányában biztosítják.
(12)66 A (3b) vagy a (7a) bekezdés szerinti bírósági felülvizsgálat iránt indított perekben a polgári perrendtartásról szóló törvény közigazgatási perekre vonatkozó fejezetének rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltéréseknek megfelelően kell alkalmazni, és e perekben a közigazgatási és munkaügyi bíróság jár el.
92. §67 A helyi önkormányzatok képviselő-testületei között a társulások működése során felmerülő vitás kérdésekben a közigazgatási és munkaügyi bíróság dönt. A társult önkormányzatok képviselő-testületei megállapodhatnak abban, hogy a vitás kérdésben bármelyik képviselő-testület kérheti a megállapodásban megjelölt önkormányzati érdekszövetség által felkért tagokból álló egyeztető bizottság állásfoglalását, továbbá abban, hogy a kereset benyújtása előtt a képviselő-testület kéri az egyeztető bizottság állásfoglalását.
96. § (1)68 Az állami területi tagozódást érintő területszervezési kezdeményezésről az Országgyűlés, a köztársasági elnök–az országgyűlési képviselői és az önkormányzati általános választás éve és az egyéni választókerület határának módosítását érintő területszervezési kezdeményezés esetén az országgyűlési képviselői általános választás évét megelőző év kivételével–évente egy alkalommal dönt.
(5)69 A miniszter március 31-ig határozatában dönt arról, hogy nem terjeszti elő a kezdeményezést, ha az nem felel meg az (1) és (2) bekezdésben foglalt feltételeknek, vagy a jogszabályban előírt eljárási szabályt nem tartották meg. Az előkészítő bizottság, a képviselő-testület a miniszter határozatának felülvizsgálatát a kézbesítéstől számított harminc napon belül a miniszternek benyújtott kérelemben a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságtól kérheti. A miniszter az iratokat a kérelem beérkezésétől számított három napon belül megküldi a bírósághoz.
(10)70 Az új község vagyonára, területére vonatkozó megállapodás hiányában bármelyik érintett önkormányzat keresete alapján a közigazgatási és munkaügyi bíróság dönt.
(4)71 A képviselő-testületek – az előzetes megállapodásnak megfelelően – a lakott területrész átadásáról, annak részletes feltételeiről a helyi népszavazást követő kilencven napon belül állapodnak meg. Megállapodás hiányában az érintett képviselő-testület keresete alapján a közigazgatási és munkaügyi bíróság – soron kívül – dönt. Döntése a megállapodást pótolja.
d)72 törvény alapján az önkormányzatot megillető illeték, bírság, díj;
108/A. §73 (1)74 A nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény (a továbbiakban: Nvt.) 13. § (1) bekezdése szerinti versenyeztetés mellőzhető:
108/B. §75 Az Nvt. 11. § (16) bekezdése szerinti versenyeztetés mellőzhető:
109. § (1)76 A képviselő-testület a helyi önkormányzat tulajdonában lévő nemzeti vagyonra a nemzeti vagyonról szóló törvény rendelkezései szerint az önkormányzati közfeladat átadásához kapcsolódva vagyonkezelői jogot létesíthet. Vagyonkezelői jog önkormányzati lakóépületre és vegyes rendeltetésű épületre, társasházban lévő önkormányzati lakásra és nem lakás céljára szolgáló helyiségre kizárólag a helyi önkormányzat 100%-os tulajdonában álló gazdálkodó szervezettel, vagy annak 100%-os tulajdonában álló gazdálkodó szervezettel létesíthető, és kizárólag általuk gyakorolható. A vagyonkezelési szerződésnek a gazdálkodó szervezet tulajdonosi szerkezetében történő tulajdonos változás miatti megszűnésének esetére a nemzeti vagyonról szóló törvényben meghatározottak az irányadók.
(2)77 A képviselő-testület kizárólag a nemzeti vagyonról szóló törvényben meghatározott személyekkel köthet vagyonkezelési szerződést.
(6)78 A vagyonkezelő a vagyon felújításáról, pótlólagos beruházásáról legalább a vagyoni eszközök elszámolt értékcsökkenésének megfelelő mértékben köteles gondoskodni és e célokra az értékcsökkenésnek megfelelő mértékben tartalékot képezni. Ha a vagyonkezelő olyan közfeladatot lát el, amely után bevételének több mint fele az államháztartás valamely alrendszeréből származik, a helyi önkormányzat a vagyonkezelési szerződésben részletezett feltételekkel a bevételekben meg nem térülő elszámolt értékcsökkenésnek megfelelő összeg erejéig elengedheti a vagyonkezelőnek a helyi önkormányzattal szemben fennálló, a kezelt vagyonnal összefüggő hosszú lejáratú kötelezettségét. Ez esetben a vagyonkezelő e bekezdés szerinti kötelezettsége a bevételekben megtérülő értékcsökkenés összegéig áll fenn.
(12)79 Azonnali felmondásnak van helye, ha a vagyonkezelő a vagyonkezelésbe adott önkormányzati vagyonnal a vállalt önkormányzati közfeladatot nem látja el, vagy a vagyonkezelésébe adott vagyonban kárt okoz.
110/A. §80 A helyi önkormányzat állammal szemben támasztott – az egyes állami tulajdonban lévő vagyontárgyak önkormányzatok tulajdonba adásáról szóló törvény szerinti – tulajdoni igénye 2014. január 1-jétől bírósági eljárásban érvényesíthető.
111/A. §81 Ha a helyi önkormányzat a költségvetési évre vonatkozóan nem rendelkezik elfogadott költségvetéssel, nem fogadja el a költségvetési évet megelőző évre vonatkozó zárszámadását, államháztartási beszámolási kötelezettségének vagy vagyon-nyilvántartási kötelezettségének nem tesz eleget, a részére járó egyes támogatások folyósítása az államháztartásról szóló törvényben meghatározottak szerint felfüggesztésre kerül.
(4)82 A kormányhivatal vezetője a helyi önkormányzat polgármesteri hivatala, közös önkormányzati hivatala, illetve megyei önkormányzati hivatala alkalmazásában álló személyek közül a helyi önkormányzat kiadási előirányzatai terhére fizetési kötelezettség vállalására jogosult személyt jelöl ki, ha a kormányhivatal illetékességi területén működő helyi önkormányzatnál tizenöt napot meghaladóan nincs kötelezettségvállalásra jogosult személy vagy feladata ellátásában akadályoztatva van, és ez a helyi önkormányzat gazdálkodását akadályozza. A kormányhivatal vezetője általi kijelölés megszűnik, ha a kötelezettségvállalásra más személy válik jogosulttá vagy az arra jogosult személy akadályoztatása megszűnik.
117. §84 (1) A feladatfinanszírozási rendszer keretében az Országgyűlés a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott módon a helyi önkormányzatok
118. §85 (1) A 117. § (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatást a helyi önkormányzat éves szinten kizárólag az ellátandó feladatainak kiadásaira fordíthatja. Az ettől eltérő felhasználás esetén a helyi önkormányzat köteles a támogatás összegét – az államháztartásról szóló törvényben meghatározott kamatokkal terhelve – a központi költségvetésbe visszafizetni.
E napirend tárgyalására meg kell hívni az érintett helyi önkormányzat polgármesterét. A polgármester jogosult a képviselő-testület feloszlatással kapcsolatos álláspontját az Országgyűlés döntésének meghozatala előtt ismertetni.86
d)88 a kormányhivatal javaslatának megvizsgálását követően – a feltételek fennállása esetén – kezdeményezi a Kormánynál annak indítványozását, hogy az Alkotmánybíróság vizsgálja felül az önkormányzati rendelet Alaptörvénnyel való összhangját.
b)89 kezdeményezheti a képviselő-testület vagy a társulási tanács összehívását, valamint e törvényben meghatározott esetben összehívja a képviselő-testület vagy a társulási tanács ülését;
c)90 javasolhatja a helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletéért felelős miniszternek, hogy kezdeményezze a Kormánynál annak indítványozását, hogy az Alkotmánybíróság vizsgálja felül az önkormányzati rendelet Alaptörvénnyel való összhangját;
d)91 kezdeményezheti a közigazgatási és munkaügyi bíróságnál az önkormányzat határozatának felülvizsgálatát;
l)92 törvényességi felügyeleti bírságot szabhat ki a helyi önkormányzatra vagy a társulásra az e törvényben meghatározott esetekben.
A kormányhivatal információkérési és javaslattételi joga93
A képviselő-testület és a társulási tanács ülésének összehívása94
135. §95 (1) A kormányhivatal kezdeményezi a polgármesternél a képviselő-testület, illetve a társulási tanács elnökénél a társulási tanács ülésének összehívását, ha törvényességi kérdések megtárgyalása a helyi önkormányzat, illetve a társulás törvényes működésének biztosítása érdekében indokolt.
136. § (1)96 Ha a kormányhivatal az önkormányzati rendeletet az Alaptörvénnyel ellentétesnek találja, – a törvényességi felügyelet 132. § (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott eszközeinek eredménytelen alkalmazását követően – az önkormányzati rendelet alkotmánybírósági felülvizsgálatának Kormány általi kezdeményezése iránti javaslatát az Alkotmánybíróságról szóló törvényben meghatározott formai és tartalmi követelményeknek megfelelő indítvány tervezetének megküldésével terjeszti elő a helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletéért felelős miniszternél. A helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletéért felelős miniszter a javaslat megvizsgálását követően – a feltételek fennállása esetén – kezdeményezi a Kormánynál az önkormányzati rendelet Alaptörvénnyel való összhangja felülvizsgálatának indítványozását. A kormányhivatal az indítvány tervezetét a helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletéért felelős miniszternek történő megküldésével egyidejűleg megküldi az érintett helyi önkormányzatnak is.
139. § (1)97 A kormányhivatal a helyi önkormányzat tájékoztatásának kézhezvételétől vagy a tájékoztatás adására nyitva álló határidő eredménytelen elteltétől számított tizenöt napon belül kezdeményezheti a közigazgatási és munkaügyi bíróságnál az önkormányzati határozat felülvizsgálatát.
(2)98 Ha a jogszabálysértő önkormányzati határozat végrehajtása a közérdek súlyos sérelmével vagy elháríthatatlan kárral járna, a közigazgatási és munkaügyi bíróság a határozat végrehajtását felfüggeszti.
140. § (1)99 A kormányhivatal a helyi önkormányzat tájékoztatásának kézhezvételétől vagy a tájékoztatás adására nyitva álló határidő eredménytelen leteltétől számított tizenöt napon belül kezdeményezheti a közigazgatási és munkaügyi bíróságnál a helyi önkormányzat törvényen alapuló:
(3)100 A kormányhivatal kezdeményezésére a közigazgatási és munkaügyi bíróság megállapítja a határozathozatali kötelezettség elmulasztását és határidő tűzésével kötelezi az önkormányzatot a határozat meghozatalára.
(4)101 A kormányhivatal kezdeményezésére a közigazgatási és munkaügyi bíróság megállapítja a mulasztást és határidő tűzésével kötelezi a helyi önkormányzatot, hogy biztosítsa a feladat-ellátást (közszolgáltatást).
(5)102 Ha a helyi önkormányzat a közigazgatási és munkaügyi bíróság által megadott határidőn belül nem tesz eleget határozathozatali kötelezettségének, a kormányhivatal a határidő leteltét követő harminc napon belül kezdeményezheti a közigazgatási és munkaügyi bíróságnál a mulasztás kormányhivatal által történő pótlásának az elrendelését az önkormányzat költségére.
(6)103 A kormányhivatal kezdeményezésére a közigazgatási és munkaügyi bíróság soron kívüli eljárás keretében pótolja a kormányhivatal vezetője által kijelölt közös önkormányzati hivatalhoz tartozó települések közös önkormányzati hivatalának létrehozására vonatkozó megállapodását.
141. § (1)104 A kormányhivatal a helyi önkormányzattal vagy a társulással szemben törvényességi felügyeleti bírságot állapíthat meg,
b)105 ha az érintett határidőben nem tesz eleget a kormányhivatal információkérésre irányuló megkeresésének;
c)106 ha a közigazgatási és munkaügyi bíróság megállapítja, hogy a helyi önkormányzat jogalkotási, határozathozatali, feladat-ellátási (közszolgáltatási) kötelezettségének nem tett eleget és a bíróság által tűzött határidő eredménytelenül eltelt;
e)107 ha az érintett ugyanazon jogszabályi kötelezettségét ismételten megsérti, azonban az ismételten megsértett jogszabályi kötelezettség súlya nem indokolja más törvényességi felügyeleti eszköz alkalmazását.
(2)108 A törvényességi felügyeleti bírság legkisebb összege esetenként a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény szerinti illetményalap, legmagasabb összege esetenként a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény szerinti illetményalap tízszerese.
(5)109 A törvényességi felügyeleti bírságot megállapító határozatnak tartalmaznia kell
(6)110 A kormányhivatal törvényességi felügyeleti bírságot megállapító határozatának bírósági felülvizsgálatát jogszabálysértésre hivatkozással a helyi önkormányzat vagy a társulás kérheti az illetékes közigazgatási és munkaügyi bíróságtól a döntés közlésétől számított tizenöt napon belül.
(7)111 A közigazgatási és munkaügyi bíróság a kormányhivatalt a törvényességi felügyeleti bírsággal összefüggésben új eljárás lefolytatására nem kötelezheti.
(3)112 A kormányhivatalnak a helyi önkormányzattal szemben törvényességi felügyeleti bírságot megállapító határozata ellen a pert a kormányhivatal ellen kell megindítani.
(4)113 Az önkormányzati határozat bírósági felülvizsgálata, az önkormányzat határozathozatali és feladat-ellátási kötelezettsége elmulasztásának megállapítása iránt, valamint a kormányhivatal törvényességi felügyeleti bírságot megállapító határozatának bírósági felülvizsgálata iránt indított perekben a polgári perrendtartásról szóló törvény közigazgatási perekre vonatkozó fejezetének rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltéréseknek megfelelően kell alkalmazni, e perekben a közigazgatási és munkaügyi bíróság jár el.
a) a területszervezési eljárás szabályait;114
c) a 23. § (4) bekezdésének 1. pontjában meghatározott, a fővárosi önkormányzat kezelésében lévő főútvonalak, közutak és közterületek kijelölését;115
d) 116 a 16. §-ban meghatározott esetekben az Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettséggel összefüggő beruházás megvalósítása érdekében szükséges intézkedéseket, valamint a Kormány által kijelölt miniszter részére, a beruházások figyelemmel kísérésével kapcsolatos feladata ellátásához – a személyes adatok kivételével – rendelkezésre bocsátandó adatok, valamint az adatszolgáltatásra kötelezett szervezetek körét, az adatszolgáltatás gyakoriságát, továbbá az adatok nyilvántartásának vezetésére vonatkozó részletes szabályokat;117
e) a helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletének részletes szabályait.118
(2) Felhatalmazást kap a helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletéért felelős miniszter, hogy az önkormányzati rendeletnek és a jegyzőkönyvnek a kormányhivatal részére történő megküldése rendjét rendeletben szabályozza.119
a)–c)120
144. § (1)122 E törvény a (2)–(5) bekezdésben foglalt kivétellel 2012. január 1-jén lép hatályba.
(3)123 A 2–15. §, 17–20. §, a 21. § (1) bekezdés, a 22–26. §, a 27. § (3)–(4) bekezdés, a 41–50. §, az 51. § (1)–(3) bekezdés, az 51. § (5) és (6) bekezdés, az 52–62. §, a 65–68. §, a 71. § (1) bekezdés, a 79. §, 81–105. §, a 106. § (1) bekezdés, a 111–131. §, a 143. § (1) bekezdés a) és c) pontja, a 143. § (3) bekezdés, a 143. § (4) bekezdés a)–d), g) és h) pontja, a 146. §, a 156. § (2) bekezdés, valamint a 157. § 2013. január 1-jén lép hatályba.
(4)124 A 27. § (2) bekezdés, a 28–40. §, a 64. §, a 69–70. §, a 71. § (2)–(6) bekezdése, a 72–78. §, a 80. §, a 143. § (4) bekezdés f) pontja, a 154. §, a 156. § (3) bekezdése, valamint a 158. § a 2014. évi általános önkormányzati választások napján125 lép hatályba.
(5)126 A 16. § és a 143. § (1) bekezdés d) pontja az igazságügyi és közigazgatási tárgyú törvények módosításáról szóló 2012. évi CXVII. törvény hatálybalépésének127 napján lép hatályba.
145. §128 E törvény 1–83. §-ai, a 84. § (1)–(4) bekezdése, a 85–109. §-ai, a 125–144. §-ai, a 146. §, 146/A. §, a 148. §, a 153–154. §-ai, a 156. §-a, valamint a 158. § b) pontja az Alaptörvény 31. cikk (3) bekezdése alapján sarkalatosnak minősülnek.
146. § (1)–(2)129
146/A. §130
146/B. §131
146/C. §132
146/D. §133
146/E. §134 (1) A polgármesteri hivatal, vagy körjegyzőség a 146/B. § (1) bekezdése, (2) bekezdés a) pontja, valamint a 146/D. § alapján történő megszűnése olyan átszervezésnek minősül, amely alapján a jegyző (körjegyző), valamint a közszolgálati jogviszonyban állók jogviszonya a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 63. § (1) bekezdés c) pontja alapján felmentéssel szüntethető meg.
147–153. §135
154. §136
155. §137
156. § (1)138
157. §144
158. §145
2. melléklet a 2011. évi CLXXXIX. törvényhez146
24 A 38. § (1) bekezdés a) pontja a 2012: XXXVI. törvény 160. § (4) bekezdése alapján nem lép hatályba.
25 A 38. § (1) bekezdés b) pontja a 2012: CXLV. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
26 A 38. § (1) bekezdés c) pontja a 2012: XXXVI. törvény 160. § (4) bekezdése alapján nem lép hatályba.
27 A 41. § (1) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 83. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
28 A 41. § (6) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 83. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
29 A 41. § (8) bekezdése a 2012: LXXXIV. törvény 23. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
30 A 41. § (9) bekezdését a 2013: LXXXV. törvény 1. § (1) bekezdése iktatta be.
31 A 42. § 4. pontja a 2013: LXXXV. törvény 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
32 A 43. § (1) bekezdése a 2014: LXXI. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
33 A 47. § a 2014: XXIII. törvény 16. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 31. § (2) bekezdése alapján a 47. § a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek 2014. évi általános választásának napján lép hatályba.
34 A 49. § (1a) bekezdését a 2014: LXXI. törvény 6. §-a iktatta be.
35 Az 51. § (4) bekezdését az Alkotmánybíróság a 38/2012. (XI. 14.) AB határozatának 2. pontjával megsemmisítette 2012. november 15. napjával.
36 Az 55. § (1) bekezdése a 2013: XXXVI. törvény 367. § e) pontja szerint módosított szöveg.
37 Az 55. § (1a) bekezdését a 2014: LXXI. törvény 7. §-a iktatta be.
38 A 67. § a 2014: LXXI. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
39 A 68. § (1a) bekezdését a 2014: LXXI. törvény 9. §-a iktatta be.
40 A 70/A. §-t a 2014: XXIII. törvény 17. §-a iktatta be.
41 A 71. § (1) bekezdése a 2014: LXXI. törvény 10. §-ával megállapított szöveg.
42 A 71. § (2) bekezdése a 2012: CCIX. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
43 A 71. § (3) bekezdése a 2012: CCIX. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
44 A 71. § (4) bekezdése a 2012: CCIX. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
45 A 71. § (5) bekezdése a 2012: CCIX. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
46 A 71. § (6) bekezdése a 2012: CCIX. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
47 A 72. § a 2014: XXIII. törvény 18. §-ával megállapított szöveg.
48 A 72. § (1) bekezdése a 2014: LXXI. törvény 11. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
49 A 72. § (2) bekezdése a 2014: LXXI. törvény 11. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
50 A 72. § (3) bekezdését a 2014: LXXI. törvény 14. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
51 A 76. § a) pontja a 2014: LXXI. törvény 12. §-ával megállapított szöveg.
52 A 76. § b) pontját a 2014: LXXI. törvény 14. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
53 A 80. § a 2012: CCIX. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
54 A 80. § (1a) bekezdését a 2014: LXXI. törvény 13. §-a iktatta be.
55 A 81. § (3) bekezdés k) pontját a 2013: LXXXVIII. törvény 44. §-a iktatta be.
56 A 81. § (4) bekezdése a 2012: CXC. törvény 6. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
57 A 82. § (1) bekezdése a 2012: CCIX. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
58 A 82. § (2) bekezdése a 2012: CXC. törvény 6. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
59 A 84. § (5) bekezdése a 2012: CCIX. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
60 A 85. § (2a) bekezdését a 2013: LXXXV. törvény 1. § (3) bekezdése iktatta be.
61 A 85. § (3) bekezdése a 2013: CCXVIII. törvény 41. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
62 A 85. § (3a) bekezdését a 2013: CCXVIII. törvény 41. § (2) bekezdése iktatta be.
63 A 85. § (3b) bekezdését a 2013: CCXVIII. törvény 41. § (2) bekezdése iktatta be.
64 A 85. § (7a) bekezdését a 2012: CLXIII. törvény 1. §-a iktatta be, szövege a 2013: CCXVIII. törvény 41. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
65 A 85. § (11) bekezdését a 2012: CXCVI. törvény 18. §-a iktatta be.
66 A 85. § (12) bekezdését a 2013: CCXVIII. törvény 41. § (4) bekezdése iktatta be.
67 A 92. § a 2012: CCXI. törvény 82. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
68 A 96. § (1) bekezdése a 2013: CCXVIII. törvény 41. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
69 A 98. § (5) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 82. § (1) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
70 A 98. § (10) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 82. § (1) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
71 A 102. § (4) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 82. § (1) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
72 A 106. § (1) bekezdés d) pontja a 2012: XXXI. törvény 23. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
73 A 108/A. §-t a 2012: LXXXIV. törvény 23. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CCLII. törvény 83. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
74 A 108/A. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2014: XXIII. törvény 20. §-a szerint módosított szöveg.
75 A 108/B. §-t a 2014: XXIII. törvény 19. §-a iktatta be.
76 A 109. § (1) bekezdése a 2011: CXCVI. törvény 29. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
77 A 109. § (2) bekezdése a 2011: CXCVI. törvény 29. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
78 A 109. § (6) bekezdése a 2011: CXCVI. törvény 29. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
79 A 109. § (12) bekezdését a 2011: CXCVI. törvény 29. § (4) bekezdése iktatta be.
80 A 110/A. §-t a 2013: CCXVIII. törvény 41. § (6) bekezdése iktatta be.
81 A 111/A. §-t a 2013: CCIII. törvény 3. §-a iktatta be.
82 A 112. § (4) bekezdését a 2013: XIV. törvény 1. §-a iktatta be.
83 A 115. § (2) bekezdését a 2013: CCIII. törvény 4. §-a hatályon kívül helyezte.
84 A 117. § a 2012: CXCVI. törvény 19. §-ával megállapított szöveg.
85 A 118. § a 2012: CXCVI. törvény 19. §-ával megállapított szöveg.
86 Lásd a 18/2013. (VII. 3.) AB határozatot.
87 A 125. § (3) bekezdését a 2013: LXXXIX. törvény 59. § f) pontja hatályon kívül helyezte.
88 A 129. § d) pontját a 2013: XIV. törvény 2. §-a iktatta be.
89 A 132. § (1) bekezdés b) pontja a 2013: XIV. törvény 7. § a) pontja szerint módosított szöveg.
90 A 132. § (1) bekezdés c) pontja a 2013: XIV. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
91 A 132. § (1) bekezdés d) pontja a 2012: CCXI. törvény 82. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
92 A 132. § (1) bekezdés l) pontja a 2013: XIV. törvény 7. § b) pontja szerint módosított szöveg.
93 A 133. §-t megelőző alcím címe a 2013: XIV. törvény 7. § c) pontja szerint módosított szöveg.
94 A 135. §-t megelőző alcím címe a 2013: XIV. törvény 7. § d) pontja szerint módosított szöveg.
95 A 135. § a 2013: XIV. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
96 A 136. § (1) bekezdése a 2013: XIV. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
97 A 139. § (1) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 82. § (2) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
98 A 139. § (2) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 82. § (2) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
99 A 140. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2012: CCXI. törvény 82. § (2) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
100 A 140. § (3) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 82. § (2) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
101 A 140. § (4) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 82. § (2) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
102 A 140. § (5) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 82. § (2) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg.
103 A 140. § (6) bekezdését a 2013: CCXVIII. törvény 41. § (7) bekezdése iktatta be.
104 A 141. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: XIV. törvény 7. § e) pontja szerint módosított szöveg.
105 A 141. § (1) bekezdés b) pontja a 2013: XIV. törvény 7. § f) pontja szerint módosított szöveg.
106 A 141. § (1) bekezdés c) pontja a 2012: CCXI. törvény 82. § (2) bekezdés i) pontja szerint módosított szöveg.
107 A 141. § (1) bekezdés e) pontját a 2013: XIV. törvény 6. § (1) bekezdése iktatta be.
108 A 141. § (2) bekezdése a 2013: XIV. törvény 7. § g) pontja szerint módosított szöveg.
109 A 141. § (5) bekezdése a 2013: XIV. törvény 6. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
110 A 141. § (6) bekezdése a 2013: XIV. törvény 6. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
111 A 141. § (7) bekezdése a 2013: XIV. törvény 6. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
112 A 142. § (3) bekezdése a 2013: XIV. törvény 7. § h) pontja szerint módosított szöveg.
113 A 142. § (4) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 82. § (2) bekezdés k) pontja szerint módosított szöveg.
114 Lásd a 321/2012. (XI. 16.) Korm. rendeletet.
115 Lásd a 432/2012. (XII. 29.) Korm. rendeletet.
116 A 143. § (1) bekezdés d) pontja a 2012: CXC. törvény 6. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
117 Lásd a 170/2012. (VII. 23.) Korm. rendeletet, a 117/2013. (IV. 23.) Korm. rendeletet.
118 Lásd a 119/2012. (VI. 26.) Korm. rendeletet.
119 Lásd a 23/2012. (IV. 25.) KIM rendeletet.
120 A 143. § (4) bekezdés a)–c) pontját a 2013: CCXVIII. törvény 41. § (8) bekezdése hatályon kívül helyezte.
121 A 143. § (4) bekezdés e) pontját az Alkotmánybíróság a 38/2012. (XI. 14.) AB határozatának 2. pontjával megsemmisítette 2012. november 15. napjával.
122 A 144. § (1) bekezdése a 2012: XCIII. törvény 83. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
123 A 144. § (3) bekezdése a 2012: CCIX. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
124 A 144. § (4) bekezdése a 2012: CCIX. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
125 A hatálybalépés napja 2014. október 12.
126 A 144. § (5) bekezdését a 2012: XCIII. törvény 83. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: CXVII. törvény 122. §-ával megállapított szöveg.
127 A hatálybalépés napja 2012. július 24.
128 A 145. § a 2012: XXXI. törvény 23. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
129 A 146. § (1)–(2) bekezdését a 2013: CCXVIII. törvény 41. § (8) bekezdése hatályon kívül helyezte.
130 A 146/A. §-t a 2012: XXXI. törvény 23. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 156. § (2) bekezdés c) pontja.
131 A 146/B. §-t a 2012: CXC. törvény 6. § (6) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: CCXVIII. törvény 41. § (8) bekezdése.
132 A 146/C. §-t a 2012: CXC. törvény 6. § (6) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: CCXVIII. törvény 41. § (8) bekezdése.
133 A 146/D. §-t a 2012: CXC. törvény 6. § (6) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: CCXVIII. törvény 41. § (8) bekezdése.
134 A 146/E. §-t a 2012: CXC. törvény 6. § (6) bekezdése iktatta be.
135 A 147–153. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
136 A 154. § a 2012: LXXXIV. törvény 23. § (4) bekezdése alapján nem lép hatályba.
137 A 155. § a 2011: CCI. törvény 435. § (2) bekezdése alapján nem lép hatályba.
138 A 156. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
139 A 156. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
140 A 156. § (2) bekezdés a) pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
141 A 156. § (2) bekezdés b) pontja a 2012: CCIX. törvény 9. § (2) bekezdése alapján nem lép hatályba.
142 A 156. § (2) bekezdés c) pontját a 2012: XXXI. törvény 23. § (4) bekezdése iktatta be, hatályon vesztette a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján.
143 A 156. § (3) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
144 A 157. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
145 A 158. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
146 A 2. melléklet a 2013: CCLII. törvény 83. § (3) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.


text:
Egyre több diák vesz részt tárgyaláslátogatáson Jász-Nagykun-Szolnok Megyében | BÍRÓSÁG
Egyre több diák vesz részt tárgyaláslátogatáson Jász-Nagykun-Szolnok Megyében
2017. ápr. 06. - 09:08, OBH-Sajto9
Alig néhány nappal azt követően, hogy 2017. március 30-án a Szolnoki Szolgáltatási Szakképzési Centrum Kereskedelmi és Vendéglátóipari Szakképző Iskolájának gimnazistái látogattak a Szolnoki Törvényszék épületébe tárgyalást látogatni, április 4-én a bíróság ismét diákokat látott vendégül.
Ezúttal a szolnoki Aranyos Szeglet Waldorf Óvoda, Általános Iskola, Gimnázium és Alapfokú Művészeti Iskola tanulói látogattak el kísérőtanárukkal a Szolnoki Törvényszék épületébe, ahol a Szolnoki Járásbíróság új pszichoaktív anyaggal visszaélés vétsége miatt indult büntetőügyben tartott nyilvános tárgyalásán hallgatóságként vettek részt.
Az Országos Bírósági Hivatal által 2012 novemberében meghirdetett Nyitott Bíróság Program célja az állampolgárok igazságszolgáltatással és a bírósági szervezettel kapcsolatos ismereteinek bővítése. A program emellett nagy hangsúlyt fektet a prevencióra, a fiatalkorúak elkövetővé, illetőleg áldozattá válásának megelőzésére.
A Szolnoki Törvényszék aktív résztvevője a célok megvalósításának, amit jól mutat, hogy a tavalyi év során több mint kétezer diák vett részt Jász-Nagykun-Szolnok Megye bírósági rendezvényein.
A Nyitott Bíróság Program keretében a diákok pedagógusi vezetéssel, előzetes időpont egyeztetés alapján a bíróság, jellemzően büntetőügyben tartott tárgyalásain hallgatóságként vehetnek részt, és nyerhetnek bepillantást a bíróság munkájába, erre mutatkozó érdeklődés esetén igazságügyi osztályfőnöki óra keretében bírák előadásait hallgathatják meg az igazságszolgáltatással, és a jogrendszerrel kapcsolatos alapvető tudnivalókról, perszimuláción vehetnek részt, és számos városban, így Szolnokon is börtönlátogatásra is lehetőségük nyílik.
A Nyitott Bíróság Program iránt érdeklődést mutató iskolák részvételi szándékukat Jász-Nagykun-Szolnok Megyében a nyitottbirosag@szolnokit.birosag.hu elektronikus levélcímen, illetőleg az 56/501-410-es telefonszámon jelezhetik a Szolnoki Törvényszék felé.

matches: BÍRÓSÁG bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság


l)9 működteti a Nemzeti Energetikusi Hálózatot.
a)10 adatokat kezel az energiahatékony beszerzések lefolytatására köteles szervezetek energiahatékonysági célú beszerzései vonatkozásában;
c)11 névjegyzéket (a továbbiakban: névjegyzék) vezet az energetikai auditorokról és energetikai auditáló szervezetekről, nyilvántartást vezet a közreműködő szervezetekről, ellátja e személyek és szervezetek felügyeletét; valamint elvégzi az energetikai auditálás ellenőrzését;
j)12 nyilvántartást vezet a regisztrált nagyvállalatokról és a regisztrált nagyvállalatok nevét és székhelyét a Hivatal honlapján közzéteszi.
9/A.13 A közintézmények tulajdonában és használatában álló épületekkel kapcsolatos energiahatékonysági feladatok
b)14 – az egyes szakpolitikai intézkedések és egyéni fellépések révén elért energiamegtakarítás összesítése érdekében – minden év január 31-ig a Hivatal által meghatározott formában adatot szolgáltat a szakpolitikai intézkedés végrehajtásáról a Hivatalnak és a Hivatal megkeresésére az energiamegtakarítás összesítéséhez szükséges egyéb tájékoztatást nyújt.
AZ ENERGIAFOGYASZTÓK ÉS A PIACI SZEREPLŐK TÁJÉKOZTATÁSA, AZ ENERGETIKAI SZAKREFERENS ÉS A NEMZETI ENERGETIKUSI HÁLÓZAT15
17/A.16 Fogyasztóvédelmi feladatok a távhűtés terén
17/B.17 Az energetikai szakreferens
21/B. § (1)18 E törvény végrehajtására kiadott kormányrendeletben meghatározott energiafogyasztású gazdálkodó szervezetnek
(2)19 Az energetikai szakreferens feladata az energiahatékonysági szemléletmód, energiahatékony magatartásminták meghonosításának elősegítése az igénybevételére köteles gazdálkodó szervezet működésében és döntéshozatalában. Ennek keretében:
a)20 figyelemmel kíséri a gazdálkodó szervezet energiafelhasználásának változásait, valamint az energiahatékonysági intézkedések megvalósítását,
c)21 tevékenységéről e törvény végrehajtására kiadott kormányrendeletben meghatározott tartalmú és rendszerességű jelentést ad a gazdálkodó szervezet számára,
e)22 részt vesz a gazdálkodó szervezet alkalmazottai energiahatékonysági szemléletének kialakításában.
17/C.23 A Nemzeti Energetikusi Hálózat
(1a)24 A négyéves időszak számításának kezdő időpontja a korábbi energetikai audit elkészítésének napja.
(1b)25 A létrejövő nagyvállalat vagy nagyvállalattá minősülő vállalkozás esetében a kötelező energetikai auditálás első elvégeztetésének határideje az első nagyvállalati regisztrációs kötelezettséget követő év június 30. napja, függetlenül a regisztráció tényleges megtörténtétől.
(2)26 Mentesül a kötelező energetikai auditálás alól az a nagyvállalat, amely az EN ISO 50001 szabványnak megfelelő, akkreditált tanúsító szervezet által tanúsított energiagazdálkodási rendszert működtet. Ebben az esetben a nagyvállalat köteles négyévente megküldeni a Hivatal részére az érvényes tanúsítványt.
(2a)27 Nem kell külön tanúsítványt szereznie annak a nagyvállalatnak, amely vállalkozáscsoport tagja és a vállalkozáscsoport egészére vagy egy részére vonatkozó tanúsítvány ezen nagyvállalatra is kiterjed. Ha a vállalkozáscsoport egészére vagy egy részére vonatkozó tanúsítványt a vállalkozáscsoport valamely tagja a Hivatal részére megküldte, a tanúsítványon szereplő további nagyvállalatnak ugyanazt a tanúsítványt már nem kell megküldenie a Hivatal részére.
(4)29 A vállalkozáscsoport azon tagjának, amely önmagában kis- és középvállalkozásnak minősülne és az auditálás évét megelőző 3 évben az átlagos éves összes energiafogyasztása nem éri el a 3 GWh-t, nem kell kötelező energetikai auditálást lefolytatnia vagy a (2) bekezdés szerinti energiagazdálkodási rendszert működtetnie.
(5)30 Nem kell külön energetikai auditálást lefolytatnia annak a nagyvállalatnak, amely egy vállalkozáscsoport tagja és a vállalkozáscsoport egészére vagy egy részére vonatkozó energetikai audit ezen nagyvállalatra is kiterjed.
(6)31 Ha a nagyvállalat energetikai alapállapot felmérése során megállapították, hogy a valamely auditálandó részterület (épületek, folyamatok és szállítás) – tárgyévet megelőző 3 év átlagában – éves energiafelhasználása az összes éves energiafelhasználás 10 százalékát nem éri el, a részterület mentesül a kötelező auditálás alól.
22/A. §32 (1) A nagyvállalatnak minősülő tulajdonos köteles elvégeztetni a kötelező energetikai auditálás keretében a tulajdonában álló épület vonatkozásában az energetikai auditot.
22/B. §33 (1) A nagyvállalatnak minden év június 30-áig a Hivatal honlapján erre a célra kialakított felületen regisztrálnia kell.
22/C. §34 (1) A nagyvállalat és – ha az energetikai szakreferenst igénybevételére köteles gazdálkodó szervezet nem minősül nagyvállalatnak – az energetikai szakreferens igénybevételére köteles gazdálkodó szervezet a Hivatal részére adatszolgáltatást teljesít a tárgyévet megelőző évi energiafelhasználás mértékéről, valamint a megvalósult energiahatékonysági intézkedésekkel, fejlesztésekkel, üzemeltetési megoldásokkal kapcsolatos energiamegtakarítási adatokról.
23. §35 (1) Az energetikai auditálás elvégzéséről az energetikai auditálás elvégzését követő 30 napon belül az energetikai auditornak és – ha az energetikai auditor energetikai auditáló szervezet keretében látja el tevékenységét – az energetikai auditáló szervezetnek a Hivatal elnökének rendeletében foglalt módon és tartalommal adatszolgáltatást kell teljesítenie.
(4)36 A Hivatal ellenőrzési tevékenységéhez a Nemzeti Adó- és Vámhivatal minden év augusztus 30-ig a Hivatal rendelkezésére bocsátja azon gazdálkodó szervezetek listáját, amelyek társasági adóbevallásukban tett nyilatkozatuk szerint a Kkvtv. alapján nem minősülnek mikro-, kis- és középvállalkozásnak.
(5)37 A Hivatal éves ellenőrzési tervben határozza meg a tárgyévet megelőző évben elvégzett kötelező auditálás keretében létrejött energetikai auditok statisztikailag jelentős hányadát, amely vonatkozásában ellenőrzést végez.
25. § (1)38 Az energetikai auditálási kötelezettség nem teljesítése esetén a Hivatal
(2)39 Az (1) bekezdés szerinti jogkövetkezmények együttesen is alkalmazhatók.
26. §40 (1) A nagyvállalat és az energetikai auditor, valamint energetikai auditáló szervezet általi auditálás esetén az energetikai auditáló szervezet az ellenőrzés során együttműködik az ellenőrzés lefolytatójával. Az együttműködési kötelezettség megsértése esetén a Hivatal ötszázezer forintig terjedő bírságot szabhat ki, amely bírság ismételten kiszabható.
(2)41 A nem kötelező energetikai auditálás során készített energetikai audit ellenőrzésére a 24. § (5) bekezdése, a 25. §, valamint a 26. § (5) bekezdésében az energetikai audit érvénytelennek minősülését követően fennálló, új energetikai auditra vonatkozó beszerzési kötelezettség kivételével a kötelező energetikai audit jogszabályi feltételeknek való megfelelőségének ellenőrzésére vonatkozó szabályok alkalmazandóak.
c)42 rendelkezik az (5) bekezdés szerinti szakmai gyakorlattal,
d)43 valamely, a 24. alcím szerinti közreműködő szervezet által szervezett energetikai auditori szakmai vizsgát teljesítette,
(3)44 Az energetikai auditornak a névjegyzékbe vételt követően évente egy alkalommal valamely közreműködő szervezet által energetikai auditorok számára szervezett továbbképzésen kell részt vennie, továbbá ötévente szakmai megújító vizsgát kell tennie.
(4)45 A (3) bekezdésben meghatározott továbbképzésben résztvevőkről és a szakmai megújító vizsgát teljesítőkről a közreműködő szervezet értesti a Hivatalt. Ha az energetikai auditor a (3) bekezdésben meghatározott kötelezettségének nem tesz eleget, a Hivatal haladéktalanul törli a névjegyzékből.
(5)46 Szakmai gyakorlati időként az e törvény végrehajtási rendeletében a felsőfokú végzettségi szint szerint meghatározott időtartamú, meghatározott szakirányú szakképzettség megszerzését követően teljesített, energetikai területen végzett mérnöki szakmai gyakorlat fogadható el.
(1a)47 Az energetikai auditori névjegyzékben szereplő energetikai auditor kizárólag egy energetikai auditáló szervezetnek lehet az (1) bekezdés a) pont szerinti tagja vagy alkalmazottja. Ha a gazdálkodó szervezet e szabály megsértésével kéri névjegyzékbe vételét, a névjegyzékbe vételi kérelmet határozattal el kell utasítani.
(2)48 Az energetikai auditáló szervezet felelősségére az energetikai auditor energetikai auditálással kapcsolatos, e törvényben meghatározott felelősségére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(4)49 Energetikai auditálási tevékenységre irányuló szolgáltatást kizárólag a névjegyzékben szereplő energetikai auditor vagy energetikai auditáló szervezet és a nagyvállalat, vagy a nagyvállalat vonatkozásában a nagyvállalat vállalkozáscsoportjába tartozó egyéb vállalkozás között közvetlenül létrejött szerződés alapján lehet nyújtani.
30. § (1)50 Az energetikai auditálási tevékenység folytatásának szándékára vonatkozó bejelentést a Hivatal felé, a regisztrációs díj egyidejű megfizetésével, kell megtenni.
31. §51 A Hivatal névjegyzéket vezet a véglegessé vált határozat útján névjegyzéki jelöléssel rendelkező energetikai auditorokról és energetikai auditáló szervezetekről.
j)52 névjegyzéki jelölés,
k)53 szakmai vizsga kelte és a teljesítéséről szóló igazolás kiállítója,
l)54 megújító szakmai vizsga kelte és a teljesítéséről szóló igazolás kiállítója,
m)55 továbbképzési kötelezettség teljesítés kelte és a teljesítéséről szóló igazolás kiállítója,
n)56 adatváltozás bejelentés időpontja,
o)57 a Hivatal által megállapított szankció, bírság.
(2)58 A névjegyzék az (1) bekezdés g)–o) pontjában foglalt adatok tekintetében közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
(3)59 A névjegyzék (1) bekezdés a) pontjában szereplő adatok közül a név és az energetikai auditori tevékenység megjelölésére vonatkozó adat, valamint a d)–o) pontjában foglalt adatai nyilvánosak, azokat a Hivatal az energiahatékonysági tájékoztató honlapon közzéteszi. A névjegyzék többi adata nem nyilvános, azokról csak törvényben foglalt esetben, az arra jogosult részére adható tájékoztatás.
(4)60 Az energetikai auditor a bekövetkezéstől számított 8 napon belül köteles bejelenteni a Hivatalnak a névjegyzékben nyilvántartott adatai tekintetében bekövetkezett változást.
(4a)61 A (4) bekezdés szerinti bejelentés azon adatok tekintetében, amelyeket más nyilvántartás közhitelesen tartalmaz, úgy is teljesíthető, hogy az adatváltozásról a közhiteles nyilvántartást vezető szerv – ha ezt tőle az energetikai auditor kéri – a (4) bekezdés szerinti határidőben értesíti a regisztráló szervezetet.
(5)62 Ha az energetikai auditor a (4) bekezdésben meghatározott kötelezettségét nem teljesíti, a Hivatal a kötelezettség teljesítésére írásban felszólítja és 100 000 forintig terjedő bírsággal sújthatja. A bírság ismételten kiszabható.
h)63 névjegyzéki jelölés,
i)64 adatváltozás bejelentés időpontja,
j)65 a Hivatal által megállapított jogkövetkezmények.
(2)66 A névjegyzék az (1) bekezdés f)–j) pontja tekintetében közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
(3)67 Az energetikai auditáló szervezet (1) bekezdésben foglalt adatai nyilvánosak, azokat a Hivatal az energiahatékonysági tájékoztató honlapon közzéteszi.
(4)68 Az energetikai auditáló szervezet a bekövetkezéstől számított 8 napon belül köteles bejelenteni a Hivatalnak a névjegyzékben nyilvántartott adataiban bekövetkezett változást.
(4a)69 A (4) bekezdés szerinti bejelentés azon adatok tekintetében, amelyeket más nyilvántartás közhitelesen tartalmaz, úgy is teljesíthető, hogy az adatváltozásról a közhiteles nyilvántartást vezető szerv – ha ezt tőle az energetikai auditáló szervezet kéri – a (4) bekezdés szerinti határidőben értesíti a regisztráló szervezetet.
(5)70 Ha az energetikai auditáló szervezet a (4) bekezdésben meghatározott kötelezettségét nem teljesíti, a Hivatal a kötelezettség teljesítésére írásban felszólítja és 100 000 forintig terjedő bírsággal sújthatja. A bírság ismételten kiszabható.
34. § (1)71 A névjegyzékbe vételt követően az energetikai auditor és az energetikai auditáló szervezet köteles éves nyilvántartási díjat fizetni a Hivatal számára.
(3)72 A regisztrációs díjból és nyilvántartási díjból befolyó bevétel a Hivatal bevételét képezi.
(4)73 A nyilvántartási díj megfizetésének elmulasztása esetén a Hivatal határidő tűzésével felhívja a nyilvántartási díj fizetésére kötelezettet a kötelezettség teljesítésére, a határidő eredménytelen elteltét követően a Hivatal a kötelezettet törli a névjegyzékből.
(6)74 A 32. § (5) bekezdésében és a 33. § (5) bekezdésében foglalt jogkövetkezmények alkalmazása során a Hivatal az alábbi körülményeket mérlegeli:
35. § (1)75 Az EGT-tagállamban letelepedett és ott jogszerűen energetikai auditálási tevékenység végzésére jogosult energetikai auditor vagy energetikai auditáló szervezet az energetikai auditálás határon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében történő folytatására irányuló szándékát köteles a Hivatalnak bejelenteni.
(2)76 EGT-tagállamban letelepedett és ott jogszerűen energetikai auditálási tevékenység végzésére jogosult energetikai auditor Magyarország területén letelepedés nélkül, szabad szolgáltatásnyújtás keretében történő energetikai auditálási tevékenységet akkor folytathat, ha megfelel a 28. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek azzal, hogy nem kell teljesítenie a 28. § (3) bekezdése szerinti éves továbbképzést és 39. § szerinti megújító szakmai vizsgát.
(4a)77 A határon átnyúló szolgáltatás keretében energetikai auditálási tevékenység folytatására jogosult személyekre és szervezetekre megfelelően alkalmazni kell az e törvényben és a végrehajtására kiadott rendeletekben az energetikai auditorokra és energetikai auditáló szervezetekre meghatározott szabályokat.
24.78 A közreműködő szervezet
37. § (1)79 A közreműködő szervezet e törvényben meghatározott feladatait a Hivatal közreműködő szervezeti tevékenység végzésére jogosító engedélye (a továbbiakban e § alkalmazásában: engedély) alapján látja el. Az engedély 10 évre szól.
(2)80 Ha a Hivatal az engedély iránti kérelem alapján megállapítja, hogy a kérelmező eleget tesz az e törvényben, valamint a végrehajtására kiadott kormányrendeletben meghatározott követelményeknek, a kérelmező számára engedélyezi az energetikai auditorok és energetikai auditáló szervezetek regisztrálását. Kérelmező kizárólag köztestület lehet.
(4)81 A Hivatal a közreműködő szervezet engedélyét visszavonja, ha a közreműködő szervezet
b)82 a közreműködő szervezet megszűnése esetén,
(6)83 A közreműködő szervezet az engedélyezés alapjául szolgáló követelményeknek való megfelelősége tekintetében bekövetkezett változást köteles a Hivatalnak haladéktalanul írásban bejelenteni.
(7)84 Ha az engedély hatályát veszti, a közreműködő szervezet köteles saját költségén a közreműködési tevékenységével kapcsolatos iratoknak a Hivatal vagy a Hivatal által megjelölt közreműködő szervezet részére történő átadásáról gondoskodni.
(8)85 Ha nincs hatályos közreműködő szervezeti engedéllyel rendelkező szervezet, a közreműködő szervezeti feladatokat a Hivatal látja el.
38. § (1)86 A Hivatal a közreműködő szervezetekről nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a regisztráló szervezet
c)87 levelezési címét, valamint a közreműködő szervezet által megjelölt egyéb elérhetőségi adatait,
e)88 részére engedélyezett szolgáltatási tevékenység megjelöléseként az „energetikai auditorokkal kapcsolatos közreműködői tevékenység” megjelölést.
39. §89 (1) Az energetikai auditálási tevékenység folytatásához szükséges szakmai vizsgát, szakmai megújító vizsgát és továbbképzést a közreműködő szervezet jelentkező esetén legalább negyedévente megszervezi és a vizsga, megújító vizsga, valamint a továbbképzés teljesítéséről az igazolást kiállítja.
25.90 A névjegyzék vezetésének és a közreműködő szervezetek nyilvántartásának, az adatok kezelésének közös szabályai
40. § (1)91 A Hivatal az energetikai auditorok és energetikai auditáló szervezetek bejelentéseinek intézése, névjegyzékének vezetése, a közreműködő szervezetek nyilvántartásának vezetése, valamint az e törvény szerinti ellenőrzési feladatainak ellátása céljából kezeli
d)92 a közreműködő szervezetek nyilvántartásában szereplő adatokat, valamint a regisztráló szervezeti tevékenység végzésére jogosító engedély kiadása és visszavonása során tudomására jutott adatokat,
e)93 a közreműködő szervezetek jelentésében szereplő adatokat.
(2)94 A Hivatal a névjegyzékbe vétel megtagadása esetén a megtagadás véglegessé válásáig, valamint a névjegyzékből és a közreműködő szervezetek nyilvántartásából történő törlés időpontjától számított tíz év elteltéig gondoskodik az (1) bekezdés szerinti adatok megőrzéséről. A Hivatal köteles az adatokat a határidő lejártát követő 15 napon belül visszavonhatatlanul törölni.
41. §95 (1) A közreműködő szervezet az energetikai auditorok képzésével, továbbképzésével, valamint az energetikai auditori szakmai vizsgák, megújító vizsgák megszervezésével és lebonyolításával összefüggő feladatai ellátása céljából kezeli
43. § (1)96 A névjegyzéket és a közreműködő szervezetek nyilvántartását elektronikus úton kell vezetni, az azokban szereplő adatokat elektronikusan kell tárolni és feldolgozni.
(2)97 A névjegyzéknek és a közreműködő szervezetek nyilvántartásának alkalmasnak kell lennie a bekövetkezett változások folyamatos követésére és a nyilvántartásból történő elektronikus adatszolgáltatásra.
a) a nemzeti energiahatékonysági célkitűzés felé tett előrelépésekről szóló éves jelentés kötelező tartalmi elemeit,98
b) a Nemzeti Energiahatékonysági Cselekvési Terv kötelező tartalmi elemeit,99
c) a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés, valamint a hatékony távfűtés és hatékony távhűtés megvalósíthatósági potenciálja átfogó értékelésének kötelező tartalmi elemeit,100
d) a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés, valamint a hatékony távfűtés és a hatékony távhűtés megvalósíthatósági potenciálja átfogó értékeléséhez szükséges országos költség-haszon elemzés kötelező tartalmi elemeit és elkészítésének elveit,101
e) a felújítási kötelezettség alá eső kormányzati épületekből a tényleges felújításra kijelölt mennyiség meghatározásának részletes szabályait, a felújítási kötelezettség teljesítésének módjára vonatkozó szabályokat, a felújítási kötelezettség alá eső kormányzati épületek nyilvántartása közzétételének szabályait, valamint a felújítási kötelezettség alá eső kormányzati épületek nyilvántartását vezető miniszter kijelölését,102
f) a közintézmények által az energiahatékonysági célú beszerzéseik során megköthető energiahatékonyság-alapú szerződés kötelező tartalmi elemeit,103
g) a végfelhasználási energiamegtakarítás alapját képező energiamennyiség kiszámítására vonatkozó számítási módszert, a végfelhasználási energiamegtakarítás mértékének csökkentésére vonatkozó szabályokat, a szakpolitikai intézkedésekre vonatkozó követelményeket, a szakpolitikai intézkedések végrehajtásával megvalósuló energiamegtakarítás kiszámításának módszerét, a szakpolitikai intézkedés alkalmazására vonatkozó módszertan kötelező tartalmi elemeit, az Európai Bizottság számára történő bejelentés egyes szabályait, valamint az egyes szakpolitikai intézkedések megvalósításáért felelős végrehajtó hatóságok kijelölését,104
i) az energetikai auditra vonatkozó minimális tartalmi követelményeket és az energetikai auditálási tevékenység folytatásának részletes szabályait,105
j) az energetikai auditok ellenőrzésére, valamint a kötelező energetikai auditálás teljesítésének ellenőrzésére vonatkozó szabályokat,106
k) az energetikai auditorok és energetikai auditáló szervezetek energetikai auditálási tevékenység folytatására vonatkozó bejelentésének, valamint névjegyzékbe vételének részletes szabályait,107
l)108 a közreműködő szervezetekkel szemben támasztott engedélyezési követelményeket, az engedély kiadásának és visszavonásának általános eljárási szabályait, a közreműködő szervezetek tevékenységének végzésére vonatkozó szabályokat,109
m) Magyarországnak az Európai Bizottság felé teljesítendő energiahatékonysági jelentéstételi, értékeléskészítési és adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítésére vonatkozó részletes szabályokat,110
n) az energiamegtakarítás összehasonlításakor és összevethető mértékegységre történő átváltásakor alkalmazandó átváltási tényezőket,111
p)112 a távhűtés mérésével, elszámolásával, a díjfizetéssel, a számlázással és a felhasználók tájékoztatásával kapcsolatos rendelkezéseket, a felek jogait és kötelezettségeit;113
q)114 az energetikai szakreferens igénybevételére köteles nagyvállalat energiafogyasztási szintjére, az energetikai szakreferens által ellátandó tevékenységre, a természetes személy energetikai szakreferens szükséges szakmai képesítésére és gyakorlatára, a szakreferens igénybevételével kapcsolatos adatszolgáltatási kötelezettségre, valamint az energetikai szakreferens tevékenységével kapcsolatos jelentéstételre – ide nem értve a személyes adatokat – vonatkozó részletes szabályokat,
r)115 a Nemzeti Energetikusi Hálózat irodáit működtető szervezet kijelölését, a Nemzeti Energetikusi Hálózat által alkalmazható, szakmai tanácsadást végző természetes személyek szakmai végzettségére vonatkozó követelményeket, az irodák illetékességi területét, valamint a szakmai tanácsadásra vonatkozó részletes szabályokat,
s)116 a közintézmények tulajdonában és használatában álló, közfeladat ellátását szolgáló épület energiafogyasztási adatainak bejelentésére vonatkozó részletes szabályokat
a) az energiahatékonysággal kapcsolatos, az energiafogyasztók és a piaci szereplők tájékoztatására vonatkozó részletes szabályokat,117
b) az energiahatékonyság növelésével kapcsolatos energiahatékonysági tájékoztató honlap tartalmával és üzemeltetésével kapcsolatos részletes szabályokat,118
c)–d)119
c) az energetikai auditorok és energetikai auditáló szervezetek által fizetendő regisztrációs és nyilvántartási díj összegére, megfizetésének módjára és visszatérítésére vonatkozó szabályokat,120
d)121 a 22/C. § (1) bekezdésében meghatározott adatszolgáltatásra kötelezettek által szolgáltatandó – személyes adatnak nem minősülő – adatok körét, a teljesítés módjára vonatkozó követelményeket, valamint az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítésének határidejét,122
e)123 a 23. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott adatszolgáltatás keretében szolgáltatandó – személyes adatnak nem minősülő – adatok körét, a teljesítés módjára vonatkozó követelményeket, valamint az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítésének határidejét,124
f)125 a közreműködő szervezetek éves jelentésének tartalmi követelményeit, benyújtásának idejét és módját,126
g)127 az energetikai szakreferens igénybevételére köteles gazdálkodó szervezetek által telepítendő almérők telepítési pontját
48. §128 (1) Annak a nagyvállalatnak, amely 2015. december 5-én energetikai auditálásra volt kötelezett és 2015. december 26. napját követően nem mentesül az auditálási kötelezettség alól, következő alkalommal – az első kötelező energetikai audit elkészítésének időpontjától függetlenül – 2019. december 5-ig kell energetikai auditálást elvégeztetnie.
(10)129
(12)130 E törvénynek az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény és a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2017. évi L. törvénnyel (a továbbiakban: Ákr.-Kp. Módtv.) megállapított rendelkezéseit az Ákr.-Kp. Módtv. hatálybalépését131 követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
50–53. §132
54. § (1)133
9 A 6. § l) pontját a 2016: CXXXVIII. törvény 29. §-a iktatta be.
10 A 7. § a) pontja a 2016: CXXXVIII. törvény 30. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
11 A 7. § c) pontja a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § a) pontja szerint módosított szöveg.
12 A 7. § j) pontját a 2016: CXXXVIII. törvény 30. § (2) bekezdése iktatta be.
13 A 9/A. alcímet (11/A. §) a 2016: CXXXVIII. törvény 31. §-a iktatta be.
14 A 14. § (1) bekezdés b) pontja a 2016: CXXXVIII. törvény 32. §-ával megállapított szöveg.
15 A VII. fejezet címe a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § b) pontjával megállapított szöveg.
16 A 17/A. alcímet (21/A. §) a 2016: LXXXI. törvény 28. §-a iktatta be.
17 A 17/B. alcímet (21/B–21/C. §) a 2016: CXXXVIII. törvény 33. § (1) bekezdése iktatta be.
18 A 21/B. § (1) bekezdése a 2016: CXXXVIII. törvény 33. § (2) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 2017: CXXX. törvény 126. § b) pontja szerint módosított szöveg.
19 A 21/B. § (2) bekezdése a 2016: CXXXVIII. törvény 33. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
20 A 21/B. § (2) bekezdés a) pontja a 2017: CXXX. törvény 126. § c) pontja szerint módosított szöveg.
21 A 21/B. § (2) bekezdés c) pontja a 2017: CXXX. törvény 126. § c) pontja szerint módosított szöveg.
22 A 21/B. § (2) bekezdés e) pontja a 2017: CXXX. törvény 126. § c) pontja szerint módosított szöveg.
23 A 17/C. alcímet (21/D. §) a 2016: CXXXVIII. törvény 33. § (3) bekezdése iktatta be.
24 A 22. § (1a) bekezdését a 2016: CXXXVIII. törvény 34. § (1) bekezdése iktatta be.
25 A 22. § (1b) bekezdését a 2016: CXXXVIII. törvény 34. § (1) bekezdése iktatta be.
26 A 22. § (2) bekezdése a 2015: CXCVI. törvény 52. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
27 A 22. § (2a) bekezdését a 2015: CXCVI. törvény 52. § (1) bekezdése iktatta be.
28 A 22. § (3) bekezdését a 2016: CXXXVIII. törvény 54. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
29 A 22. § (4) bekezdése a 2016: CXXXVIII. törvény 34. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
30 A 22. § (5) bekezdését a 2015: CXCVI. törvény 52. § (2) bekezdése iktatta be.
31 A 22. § (6) bekezdését a 2016: CXXXVIII. törvény 34. § (4) bekezdése iktatta be.
32 A 22/A. §-t a 2015: CXCVI. törvény 53. §-a iktatta be.
33 A 22/B. §-t a 2015: CXCVI. törvény 53. §-a iktatta be, szövege a 2016: CXXXVIII. törvény 35. §-ával megállapított szöveg.
34 A 22/C. §-t a 2015: CXCVI. törvény 53. §-a iktatta be, szövege a 2016: CXXXVIII. törvény 35. §-ával megállapított szöveg.
35 A 23. § a 2016: CXXXVIII. törvény 36. §-ával megállapított szöveg.
36 A 24. § (4) bekezdése a 2016: CXXXVIII. törvény 37. §-ával megállapított szöveg.
37 A 24. § (5) bekezdése a 2016: CXXXVIII. törvény 37. §-ával megállapított szöveg.
38 A 25. § (1) bekezdése a 2016: CXXXVIII. törvény 38. §-ával megállapított szöveg.
39 A 25. § (2) bekezdése a 2016: CXXXVIII. törvény 38. §-ával megállapított szöveg.
40 A 26. § a 2016: CXXXVIII. törvény 39. §-ával megállapított szöveg.
41 A 27. § (2) bekezdése a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § c) pontja szerint módosított szöveg.
42 A 28. § (1) bekezdés c) pontja a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § d) pontja szerint módosított szöveg.
43 A 28. § (1) bekezdés d) pontja a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § e) pontja szerint módosított szöveg.
44 A 28. § (3) bekezdését a 2016: CXXXVIII. törvény 40. §-a iktatta be.
45 A 28. § (4) bekezdését a 2016: CXXXVIII. törvény 40. §-a iktatta be.
46 A 28. § (5) bekezdését a 2016: CXXXVIII. törvény 40. §-a iktatta be.
47 A 29. § (1a) bekezdését a 2016: CXXXVIII. törvény 41. § (1) bekezdése iktatta be.
48 A 29. § (2) bekezdése a 2016: CXXXVIII. törvény 41. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
49 A 29. § (4) bekezdését a 2016: CXXXVIII. törvény 41. § (3) bekezdése iktatta be.
50 A 30. § (1) bekezdése a 2016: CXXXVIII. törvény 54. § b) pontja szerint módosított szöveg.
51 A 31. § a 2016: CXXXVIII. törvény 42. §-ával megállapított, a 2017: L. törvény 490. § a) pontja szerint módosított szöveg.
52 A 32. § (1) bekezdés j) pontját a 2016: CXXXVIII. törvény 43. § (1) bekezdése iktatta be.
53 A 32. § (1) bekezdés k) pontját a 2016: CXXXVIII. törvény 43. § (1) bekezdése iktatta be.
54 A 32. § (1) bekezdés l) pontját a 2016: CXXXVIII. törvény 43. § (1) bekezdése iktatta be.
55 A 32. § (1) bekezdés m) pontját a 2016: CXXXVIII. törvény 43. § (1) bekezdése iktatta be.
56 A 32. § (1) bekezdés n) pontját a 2016: CXXXVIII. törvény 43. § (1) bekezdése iktatta be.
57 A 32. § (1) bekezdés o) pontját a 2016: CXXXVIII. törvény 43. § (1) bekezdése iktatta be.
58 A 32. § (2) bekezdése a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § f) pontja szerint módosított szöveg.
59 A 32. § (3) bekezdése a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § g) pontja szerint módosított szöveg.
60 A 32. § (4) bekezdése a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § h) pontja szerint módosított szöveg.
61 A 32. § (4a) bekezdését a 2016: XXXII. törvény 41. § (1) bekezdése iktatta be.
62 A 32. § (5) bekezdése a 2016: CXXXVIII. törvény 43. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
63 A 33. § (1) bekezdés h) pontját a 2016: CXXXVIII. törvény 44. § (1) bekezdése iktatta be.
64 A 33. § (1) bekezdés i) pontját a 2016: CXXXVIII. törvény 44. § (1) bekezdése iktatta be.
65 A 33. § (1) bekezdés j) pontját a 2016: CXXXVIII. törvény 44. § (1) bekezdése iktatta be.
66 A 33. § (2) bekezdése a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § i) pontja szerint módosított szöveg.
67 A 33. § (3) bekezdése a 2015: CXCVI. törvény 57. §-a szerint módosított szöveg.
68 A 33. § (4) bekezdése a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § h) pontja szerint módosított szöveg.
69 A 33. § (4a) bekezdését a 2016: XXXII. törvény 41. § (2) bekezdése iktatta be.
70 A 33. § (5) bekezdése a 2016: CXXXVIII. törvény 44. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
71 A 34. § (1) bekezdése a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § j) pontja szerint módosított szöveg.
72 A 34. § (3) bekezdése a 2016: CXXXVIII. törvény 45. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
73 A 34. § (4) bekezdése a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § k) pontja szerint módosított szöveg.
74 A 34. § (6) bekezdését a 2016: CXXXVIII. törvény 45. § (2) bekezdése iktatta be.
75 A 35. § (1) bekezdése a 2016: CXXXVIII. törvény 54. § c) pontja szerint módosított szöveg.
76 A 35. § (2) bekezdése a 2016: CXXXVIII. törvény 46. §-ával megállapított szöveg.
77 A 35. § (4a) bekezdését a 2015: CXCVI. törvény 54. § (2) bekezdése iktatta be.
78 A 24. alcím címe a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § l) pontja szerint módosított szöveg.
79 A 37. § (1) bekezdése a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § e) és m) pontja szerint módosított szöveg.
80 [A 37. § (2) bekezdésének a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § n) pontjával elrendelt módosítása, amely szerint az „energetikai auditorokat és energetikai auditáló szervezetek regisztrálását” szövegrész helyébe az „e törvényben meghatározott közreműködő szervezeti tevékenység folytatását” szöveg lép, nem vezethető át.]
81 A 37. § (4) bekezdés nyitó szövegrésze a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § e) pontja szerint módosított szöveg.
82 A 37. § (5) bekezdés b) pontja a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § e) pontja szerint módosított szöveg.
83 A 37. § (6) bekezdése a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § e) pontja szerint módosított szöveg.
84 A 37. § (7) bekezdése a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § e) és o) pontja szerint módosított szöveg.
85 A 37. § (8) bekezdését a 2016: CXXXVIII. törvény 47. §-a iktatta be.
86 A 38. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § e) pontja szerint módosított szöveg.
87 A 38. § (1) bekezdés c) pontja a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § e) pontja szerint módosított szöveg.
88 A 38. § (1) bekezdés e) pontja a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § p) pontja szerint módosított szöveg.
89 A 39. § a 2016: CXXXVIII. törvény 48. §-ával megállapított szöveg.
90 A 25. alcím címe a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § l) pontja szerint módosított szöveg.
91 A 40. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § e) pontja szerint módosított szöveg.
92 A 40. § (1) bekezdés d) pontja a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § e) pontja szerint módosított szöveg.
93 A 40. § (1) bekezdés e) pontja a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § e) pontja szerint módosított szöveg.
94 A 40. § (2) bekezdése a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § e) pontja, a 2017: L. törvény 490. § b) pontja szerint módosított szöveg.
95 A 41. § a 2016: CXXXVIII. törvény 49. §-ával megállapított szöveg.
96 A 43. § (1) bekezdése a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § e) pontja szerint módosított szöveg.
97 A 43. § (2) bekezdése a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § e) pontja szerint módosított szöveg.
106 Lásd a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendeletet.
107 Lásd a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendeletet.
108 A 44. § l) pontja a 2016: CXXXVIII. törvény 53. § e) pontja szerint módosított szöveg.
109 Lásd a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendeletet.
110 Lásd a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendeletet.
111 Lásd a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendeletet.
112 A 44. § p) pontját a 2016: LXXXI. törvény 29. §-a iktatta be.
113 Lásd a 201/2016. (VII. 21.) Korm. rendeletet.
114 A 44. § q) pontját a 2016: CXXXVIII. törvény 50. §-a iktatta be.
115 A 44. § r) pontját a 2016: CXXXVIII. törvény 50. §-a iktatta be.
116 A 44. § s) pontját a 2016: CXXXVIII. törvény 50. §-a iktatta be.
117 Lásd a 25/2015. (V. 26.) NFM rendeletet.
118 Lásd a 25/2015. (V. 26.) NFM rendeletet.
119 A 45. § c)–d) pontját a 2016: CXXXVIII. törvény 54. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
120 Lásd a 7/2015. (X. 16.) MEKH rendeletet.
121 A 46. § d) pontját a 2015: CXCVI. törvény 55. §-a iktatta be.
122 Lásd a 2/2017. (II. 16.) MEKH rendeletet.
123 A 46. § e) pontját a 2016: CXXXVIII. törvény 51. § (1) bekezdése iktatta be.
124 Lásd az 1/2017. (II. 16.) MEKH rendeletet.
125 A 46. § f) pontját a 2016: CXXXVIII. törvény 51. § (1) bekezdése iktatta be.
126 Lásd az 1/2017. (II. 16.) MEKH rendeletet.
127 A 46. § g) pontját a 2016: CXXXVIII. törvény 51. § (2) bekezdése iktatta be.
128 A 48. § a 2016: CXXXVIII. törvény 52. §-ával megállapított szöveg.
129 A 48. § (10) bekezdését a 2017: L. törvény 491. §-a hatályon kívül helyezte.
130 A 48. § (12) bekezdését a 2017: L. törvény 489. §-a iktatta be.
131 A hatálybalépés időpontja 2017. május 26.
132 Az 50–53. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
133 Az 54. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
134 Az 54. § (2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
135 Az 55. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.


text:
IV/00851/2019
. IV/00851/2019
Az ügy tárgya: A Kúria Mfv.I.10.218/2018/3. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (munkakör egyoldalú módosítása)
Az indítványozó − az Abtv. 27. § alapján − a Kúria Mfv.I.10.218/2018/3. számú végzése, valamint a Nemzeti Adó,- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. tv. 18/B. § (1) bekezdés d.) és g.) pontok, valamint 18/B. § (5), (6) és (7) bekezdéseinek alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozót a munkáltatója munkáltatói jogkörében eljárva, kinevezés módosítással adóellenőr I. munkaköri feladatai alól mentesítette és végrehajtó I. munkakörben foglalkoztatta tovább. Az indítványozó az egyoldalú munkakörmódosítást kifogásolva, bírósági eljárást kezdeményezett. A keresetlevelét a bíróság elsőfokon elutasította. A másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletét megváltoztatta és a felperes kereseti kérelmének helytadva, perköltség-viselésre kötelezte az ellenérdekű felet.
A Kúria a másodfokú ítéletet megsemmisítette és az elsőfokú bíróság döntését hatályában fenntartotta. Az indítványozó álláspontja szerint a munkakörének indokolás nélküli módosítása által sérült az emberi méltósága, az Alaptörvény XVII. cikk (1) és (3) bekezdéseiben garantált munkafeltételekhez való joga, a XXIII. cikk (8) bekezdésében garantált közhivatalviseléséhez való joga. S mivel a Kúria kirívó okszerűtlenség és iratellenesség fennállásának hiányában is felülbírálta a jogerős döntést és az elsőfokú bíróság döntését - annak súlyos eljárásjogi hibái ellenére hatályában fenntartotta - sérült a tisztességes bírósági eljáráshoz fűződő joga. .
A Nemzeti Adó,- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. tv. 18/B. § (1) bekezdés d.) és g.) pontok, valamint 18/B. § (5), (6) és (7)
A Kúria Mfv.I.10.218/2018/3. számú végzése
IV_851_4_2019_indkieg.anonim.pdf IV_851_0_2019_indítvány.anonim.pdf
A határozat száma: 3185/2020. (V. 27.) AB végzés
3185_2020 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Kúria Mfv.I.10.218/2018/3. számú ítélete, valamint a Nemzeti Adó,- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 18/B. § (1) bekezdés d) és g) pontja, 18/B. § (5), (6) és (7) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítása és megsemmisítése iránti alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	Az indítványozó, csatolt meghatalmazással igazolt jogi képviselője (dr. Vancsura István ügyvéd) útján, az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján alkotmányjogi panasszal élt a Kúria Mfv.I.10.218/2018/3. számú ítélete ellen alaptörvény-ellenességének megállapítása és megsemmisítése iránt, valamint a Nemzeti Adó,- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény (a továbbiakban: NAV tv.) 18/B. § (1) bekezdés d) és g) pontja, 18/B. § (5), (6) és (7) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítása és megsemmisítése iránt.
[2]	Az alapul szolgáló ügyben a megyei adóigazgatóság igazgatója munkáltatói jogkörében eljárva az indítványozó munkakörét egyoldalúan módosította, mely szerint 2015. május 1-től adóellenőr I. munkaköri feladatai alól mentesítette és végrehajtó I. munkakörben foglalkoztatta tovább. Az egyoldalú munkakör módosítást (kinevezés módosítást) tartalmazó munkáltatói intézkedést az indítványozó a bírósághoz benyújtott keresetlevelében több pontban kifogásolta és jogszabálysértőnek vélte, egyúttal az Európai Bíróság előzetes döntéshozatali eljárás kezdeményezése iránti kérelmet is előterjesztett, valamint az alkotmánybírósági eljárás kezdeményezésére is kérte a bíróságot.
[3]	A Kecskeméti Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság mint elsőfokú bíróság az indítványozó keresetét elutasította. A Kecskeméti Törvényszék mint másodfokú bíróság az elsőfokú ítéletet megváltoztatva az indítványozó keresetének adott helyt, és perköltség megfizetésére kötelezte az ellenérdekű peres felet. Az ellenérdekű fél felülvizsgálati kérelme alapján a Kúria Mfv.I.10.218/2018/3. ítéletével a Kecskeméti Törvényszék mint másodfokú bíróság 6.Mf.21.162/2017/7. számú ítéletét megsemmisítette és az elsőfokú bíróság ítéletét tartotta hatályban. A Kúria ítéletében kitért arra, hogy az eljáró bíróságok feltárták a tényállást, az elsőfokú bíróság tájékoztatta a feleket a bizonyítási teherről. A másodfokú bíróság azonban tévesen jutott arra a következtetésre, hogy a munkáltató intézkedése rendeltetésellenes volt. Ezt az állítást a felperes nem bizonyította, holott ennek bizonyítása őt terhelte. A Kúria a sérelmezett döntésében hangsúlyozta, hogy önmagában az indokolási kötelezettség megsértése nem állapítható meg azért, mert a levont jogkövetkeztetéssel a fél nem ért egyet. Az előzetes döntéshozatal iránti, illetve az alkotmánybírósági eljárás kezdeményezése iránti kérelmeket az eljárások során a bíróságok mellőzték.
[4]	2. Az indítványozó ezt követően alkotmányjogi panasszal élt, álláspontja szerint a Kúria kifogásolt ítélete sérti az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdését, XII. cikk (1) bekezdését, valamint XXVIII. cikk (1) és (7) bekezdését. Kérte továbbá az Alkotmánybíróságot, hogy állapítsa meg a NAV tv. 18/B. § (1) bekezdés d) és g) pontjainak, valamint 18/B. § (5), (6) és (7) bekezdéseinek az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésébe, T) cikk (3) bekezdésébe, II. cikkébe, XII. cikk (1) bekezdésébe, XVII. cikk (1) és (3) bekezdésébe, XXIII. cikk (8) bekezdésébe, illetve XXVIII. cikk (1) és (7) bekezdéseibe ütközését, és semmisítse meg azokat.
[5]	Az Alkotmánybíróság főtitkára hiánypótlásra hívta fel az indítványozót, egyben tájékoztatta, hogy alkotmányjogi panaszában az Alaptörvény olyan megsértett rendelkezéseit jelölte meg – többek között az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdését és a T) cikk (3) bekezdését – amelyek nem szabályoznak az indítványozó számára biztosított alapjogot, így indítványának ezen alaptörvényi rendelkezésekre alapított része nem felel meg az Abtv. 27. §-ában foglalt feltételnek. Tájékoztatta továbbá az indítványozót, hogy indítványa nem tartalmaz alkotmányjogilag értékelhető érvekkel alátámasztott indokolást arra nézve, hogy a sérelmezett bírósági döntés, illetve jogszabályi rendelkezések miért ellentétesek az Alaptörvény hivatkozott rendelkezéseivel.
[6]	Az indítványozó a hiánypótlási felhívásnak határidőben eleget tett, ennek keretében eltekintett az Alaptörvény T) cikk ˙(3) bekezdésének sérelmétől, a B) cikk (1) bekezdésének sérelmét pedig csak a jogszabályi rendelkezések alaptörvény-ellenességének terén tartotta fenn.
[7]	3. Az Alkotmánybíróság az Abtv. 56. §-a értelmében, tanácsban eljárva megvizsgálta az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának törvényi feltételeit.
[8]	Az Abtv. 27. §-a szerint az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés d) pontja alapján alaptörvény-ellenes bírói döntéssel szemben az egyedi ügyben érintett személy vagy szervezet alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz, ha az ügy érdemében hozott döntés vagy a bírósági eljárást befejező egyéb döntés az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogát sérti, és az indítványozó a jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az indítványozó a sérelmezett bírósági ítélettel zárult ügyben felperes volt, személyét hátrányosan érintő döntés született, jogorvoslati lehetőségét kimerítette.
[9]	Az Abtv. 30. § (1) bekezdése értelmében az alkotmányjogi panasz benyújtására a sérelmezett döntés kézbesítésétől számított hatvan napon belül van lehetőség. A Kúria Mfv. I.10.218/2018/3. számú ítéletét 2019. március 14. napján kézbesítették a jogi képviselő ügyvéd részére, az alkotmányjogi panaszt 2019. május 13-án adták postára az elsőfokú bíróságnak címezve. Az alkotmányjogi panasz előterjesztésére a törvényes határidőn belül került sor, az ügyben perújítási eljárás nincs folyamatban.
[10]	Az Abtv. 52. §-a értelmében az indítványnak határozott kérelmet kell tartalmaznia. Az indítványozó alkotmányjogi panaszában megjelölte az Abtv. 27. §-át, amely alapján az alkotmányjogi panasz eljárást kezdeményezte, valamint a megsemmisíteni kért bírósági döntést, és az Alaptörvény sérülni vélt rendelkezéseit. Beadványában előadta, hogy álláspontja szerint a bírósági ítélet miért ellentétes az Alaptörvény felhívott rendelkezéseivel, ezzel részben eleget tett a határozott kérelem törvényi feltételeinek.
[11]	Az Abtv. 29. §-a értelmében az alkotmányjogi panasz a bírósági döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség, vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés esetén fogadható be.
[12]	Az indítványozó beadványában többek között az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésében rögzített jogbiztonság elvének sérelmét állította. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata alapján alkotmányjogi panasz csak az Alaptörvényben biztosított alapjog sérelmére alapítható.
[13]	Az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése tekintetében az abban megfogalmazott jogállamiság és jogbiztonság alkotmányos követelményére hivatkozásnak csak kivételesen, a visszaható hatályú jogalkotásra és a felkészülési idő hiányára alapított indítványok esetében van helye {3062/2012. (VII. 26.) AB határozat, Indokolás [171]}. Az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése nem jogot, hanem olyan jogelvet tartalmaz, amelynek egyedi érintett vonatkozásában fennálló sérelme önmagában nem valósulhat meg, így arra alkotmányjogi panasz nem alapítható {3315/2014. (XI. 21.) AB végzés, Indokolás [11]}. Alkotmányjogi panasz esetében az Alaptörvény B) cikkére mindezek alapján nem lehet alappal hivatkozni, mert az nem alapjogi rendelkezés {3195/2015. (X. 14.) AB határozat, Indokolás [29]; 3090/2016. (V. 12.) AB határozat, Indokolás [46]}.
[14]	Az indítványozónak jelen Abtv. 27. § szerinti alkotmányjogi panaszbeadványában az alaptörvény-ellenesség tekintetében előadott érveit illetően az Alkotmánybíróság a rendelkezésre álló iratok (alkotmányjogi panaszbeadvány, bírósági ítéletek) alapján arra a megállapításra jutott, hogy az indítványozó valójában nem tárt fel alkotmányossági problémát. Alkotmányjogi panaszával azt kívánta elérni, hogy a számára kedvező másodfokú bírósági ítélet maradjon érvényben, szemben a Kúria jogerős ítéletet megváltoztató, és az elsőfokú ítéletet hatályában fenntartó döntésével.
[15]	Az Alkotmánybíróságnak az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés d) pontja, valamint az Abtv. 27. §-a alapján a bírósági eljárást befejező döntéseknek kizárólag az alkotmányossági szempontú felülvizsgálatára van hatásköre. A bírósági döntések ellen benyújtott alkotmányjogi panasz nem tekinthető a további jogorvoslattal nem támadható bírósági döntések általános felülvizsgálati eszközének, mivel az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszon keresztül is az Alaptörvény és az abban biztosított jogok védelmére hivatott {3111/2012. (VII. 26.) AB végzés, Indokolás [3]}. Ebből következően az Alkotmánybíróság a bírósági döntés irányának, a bizonyítékok körének, bírói mérlegelésének és értékelésének felül bírálatára nem rendelkezik hatáskörrel {3231/2012. (IX. 28.) AB végzés, Indokolás [4]; 3300/2018. (X. 1.) AB végzés, Indokolás [13]; 3369/2018. (XI. 28.) AB végzés, Indokolás [11]}.
[16]	Az indítványozó ezen túlmenően a NAV tv. 18/B. § (1) bekezdés d) és g) pontjainak, valamint 18/B. § (5), (6) és (7) bekezdéseinek az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésébe, II. cikkébe, XII. cikk (1) bekezdésébe, XVII. cikk (1) és (3) bekezdésébe, XXIII. cikk (8) bekezdésébe, illetve XXVIII. cikk (1) és (7) bekezdésébe ütközését is állította. Azonban sem eredeti beadványában, sem a hiánypótlás keretében nem terjesztett elő az Abtv. 26. § szerinti alkotmányjogi panaszt, az alaptörvényi szakaszok megjelölésén túl alkotmányjogi érvelést sem adott elő, így az indítvány ezen része tekintetében nem teljesültek az Abtv. 52. § (1b) bekezdésében rögzített, a határozott kérelemre vonatkozó törvényi feltételek sem.
[17]	4. Tekintettel arra, hogy a jelen ügyben nem merült fel olyan, a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség, illetve alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés, mely az alkotmányjogi panasz befogadását indokolta volna, az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panasz befogadását az Abtv. 56. § (2) bekezdése értelmében, az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) pontjára figyelemmel, az Abtv. 56. § (3) bekezdése alapján rövidített indokolással ellátott végzésben visszautasította.
. 3185/2020. (V. 27.)

matches: Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Bíróság Bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria