text:
ÖSSZEVONT TÁJÉKOZTATÓ. econet.hu Média és Vagyonkezelő Nyilvánosan Működő Részvénytársaság - PDF
ÖSSZEVONT TÁJÉKOZTATÓ. econet.hu Média és Vagyonkezelő Nyilvánosan Működő Részvénytársaság
Download "ÖSSZEVONT TÁJÉKOZTATÓ. econet.hu Média és Vagyonkezelő Nyilvánosan Működő Részvénytársaság"
1 ÖSSZEVONT TÁJÉKOZTATÓ az econet.hu Média és Vagyonkezelő Nyilvánosan Működő Részvénytársaság darab, 100,-Ft névértékű, névre szóló, dematerializált, korábban tőkeemelés keretei között zártkörűen kibocsátott törzsrészvényének a Budapesti Értéktőzsde Részvények A kategóriájába történő bevezetéséhez Jelen Tájékoztató összeállítását a Kibocsátó Forgalmazó közreműködése nélkül végezte, a Tájékoztatóval kapcsolatosan fennálló, jogszabályban meghatározott felelősségvállalás kizárólag a Kibocsátót terheli, így a kockázat a szokásostól eltér. Jelen Tájékoztatót a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete KE-III-76/2011. számú határozatával, február 15-én hagyta jóvá. 2011
2 1 Összefoglaló Általános információk a tőzsdei bevezetésről Társasági jogi alapinformációk A Társaság tevékenysége Kiemelt pénzügyi információk és összefoglaló A évekre vonatkozó információk A Társaság és III. negyedéveire vonatkozó információk Általános információk a Társaság részvényeiről Fő kockázati tényezők összefoglalása További befektetői tájékoztatás Kockázati tényezők A Társaságra és az iparágra jellemző kockázati tényezők Politikai és gazdasági helyzetből adódó kockázati tényezők Makrogazdaság Szabályozás A részvényekre, vagy részvényekbe történő befektetésre jellemző kockázati tényezők Részvénypiac kockázata Árfolyamváltozás kockázata Likviditási kockázat Osztalékfizetés kockázata Kereskedés kockázata Adózási szabályok változásának kockázata Kivezetés kockázata Az egy részvényre jutó részesedés csökkenésének kockázata Felelős személyek Felelős személyek Felelősségvállalási nyilatkozat Tőzsdei bevezetés Tőkeemelés Tőzsdei bevezetés szándéka A Társaság BÉT-re bevezetni szándékozott részvényei A Kibocsátó Részvények A Részvények előállítása A Részvényekhez kapcsolódó jogok A Társaság korábbi tőkeemelései A Társaság bejegyzett könyvvizsgálója Kiemelt pénzügyi információk A Társaság üzleti éveire vonatkozó pénzügyi információk A Társaság és III. negyedéveire vonatkozó, nem auditált pénzügyi információk A szeptember 30. utáni időszakra vonatkozó nyilatkozat A Társaság bemutatása Társasági jogi alapinformációk A Társaság története A Társaság stratégiája, jövőképe és célja A Társaság befektetéseinek rövid áttekintése A Társaság tervezett befektetései A Társaság üzleti tevékenységének áttekintése A Társaság TEÁOR szerinti tevékenysége A Társaság mint vagyonkezelő tevékenysége A cégcsoport tevékenységének általános bemutatása A cégcsoport piacainak és fő versenytársainak bemutatása EMG Print EMG Indoor EMG Online EMG Broadcast EMG Event Szabályozás A főbb szabályozási területek
3 8.5.2 Tevékenységhez szükséges engedélyek A felügyeleti szervek A Társaság szervezeti felépítése Leányvállalatok Az econet.hu Nyrt. szervezeti felépítése Tárgyi eszközök A társaság pénzügyi helyzete és gazdálkodása A Társaság auditált gazdálkodási eredményei A Társaság legfontosabb leány- és társult vállalatainak évi auditált gazdálkodási... eredményei Tőkeforrások Tőkeforrások Nyilatkozat a Társaság működőtőkéjéről Nyilatkozat a Társaság eladósodottságáról A Társaság tőkeforrásai Kutatás és fejlesztés, szabadalmak,licenciák A Társaság K+F tevékenységének leírása Szellemi tulajdon Trendek Nyereség előrejelzés Vezetők tisztségviselők, ügyvezetés és ellenőrzés Igazgatóság és vezérigazgató Felügyelő Bizottság Audit Bizottság Ügyvezetés Az igazgatási, irányító és felügyelő szervek tagjainak összeférhetetlensége Az igazgatási, irányító és felügyelő szervek tagjaival kapcsolatos nyilatkozatok Javadalmazás és juttatások Tesületi tagsággal kapcsolatos gyakorlat Alkalmazottak Foglalkoztatottak száma Vezető állású és egyéb munkavállalók tulajdonában lévő részvények Az alkalmazottak lehetőségei a Társaság tőkéjéből történő részesedésre Részvényesek Kapcsolt vállalkozásokkal folytatott ügyletek Csoporton belüli bérleti jogviszonyok Csoporton belüli szoftverlicencek Csoporton belüli hitelek Csoporton belüli szolgáltatási szerződések Csoporton belüli vegyes szerződések A Társaságra vonatkozó további pénzügyi és egyéb információk Pénzügyi információk Számviteli politika Osztalékpolitika Auditált pénzügyi információk Bírósági és választottbírósági eljárások Adózási kérdések Adóhatósági vizsgálatok Az egyes adónemek a Társaság gyakorlatában A befektetésekkel kapcsolatos adózási szabályok A legfontosabb adózási szabályok belföldi illetőségű magánszemélyek esetén A legfontosabb adózási szabályok külföldi magánszemélyek esetén Belföldi és külföldi illetőségű társaságokra vonatkozó legfontosabb adózási szabályok Kiegészítő információk Az alapszabály ismertetése Alaptőke és részvények Alaptőke Részvények A Társaság Közgyűlése
4 24 Lényeges szerződések A Társaság szokásos üzletmenet során kötött lényeges szerződései A szokásos üzletmenet során kötött szerződéseken kívüli lényeges szerződések Harmadik féltől származó információk Megtekinthető dokumentumok Részesedések Egyéb tájékoztatás A magyar értékpapírpiac A Tpt A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete A Budapesti Értéktőzsde A Tájékoztatóra vonatkozó szabályok További kiegészítő információk Fogalmak
5 1. Összefoglaló Az alábbi Összefoglaló teljes egészében a Tájékoztató fejezeteiben szereplő információkon alapul és ezen fejezetekkel, illetve a Tájékoztató mellékleteiben bemutatott auditált, pénzügyi beszámolókkal együtt értelmezendő. A Részvényekbe befektetni szándékozók számára elengedhetetlen a jelen Tájékoztató egészének alapos áttanulmányozása és mérlegelése. Befektetési döntéseik meghozatalakor a Befektetőknek jelen Tájékoztatóban foglaltakon túl a befektetés kockázatait és előnyeit maguknak kell mérlegelniük, ezért kérjük, fordítsanak külön figyelmet a Kockázati tényezők című fejezetben foglaltakra. A Társaság felhívja továbbá a figyelmet arra, hogy amennyiben a Tájékoztatóban foglalt információkkal kapcsolatban keresetindításra kerül sor, tekintettel arra, hogy a Tájékoztató eredeti és bármilyen jogvita esetén irányadó nyelve a magyar nyelv, előfordulhat, hogy a tagállamok nemzeti jogszabályai alapján a felperes befektetőnek kell viselnie a bírósági eljárás megindítását megelőzően a Tájékoztató fordításának költségeit Általános információk a tőzsdei bevezetésről Az econet.hu Média és Vagyonkezelő Nyilvánosan Működő Részvénytársaság (1117 Budapest, Hauszmann Alajos u. 3., Cg , a továbbiakban Társaság) mint Kibocsátó Igazgatósága a Társaság február 1-i Közgyűlése 3/2010. ( ) számú határozatában szereplő felhatalmazása alapján a november 22-i ülésén meghozott 4/2010. (XI. 22.) számú IT határozat megjelölésű igazgatósági határozatával döntött az alaptőke zárt körben történő felemeléséről, valamint december 21-i ülésén meghozott 3/2010. (XII. 21.) számú IT határozatával arról, hogy az alaptőke-emelés során kibocsátott részvények bevezetésre kerüljenek a Budapesti Értéktőzsdére mint szabályozott piacra. Az alaptőke-emelést a Fővárosi Bíróság mint Cégbíróság Cg /157. számú végzésével január 3-án bejegyezte a cégjegyzékbe. Mindezek alapján a Társaság kezdeményezi a teljes újonnan kibocsátott törzsrészvény-mennyiség, azaz darab, egyenként 100,-Ft névértékű névre szóló, dematerializált törzsrészvény ( Részvények ) bevezetését a Budapesti Értéktőzsde Részvények A kategóriájába ( Tőzsdei Bevezetés ). A PSZÁF a Tőzsdei Bevezetésre vonatkozó Tájékoztató közzétételének jóváhagyása során a Tájékoztatóban szereplő adatok és információk valódiságát nem vizsgálja, és azokért nem vállal felelősséget. A Tőzsdei Bevezetés során senki sem jogosult a jelen Tájékoztatóban szereplő, a Társaságra vagy a Tőzsdei Bevezetésre vonatkozó adatokon kívül más információkat vagy adatokat szolgáltatni. A Tájékoztatóban nem szereplő adatok a Társaságtól származó megerősítés nélkül nem tekinthetők hitelesnek. A befektetni szándékozóknak figyelembe kell venniük, hogy a Társaság ügyeiben a Tájékoztató közzététele után változások következhetnek be. A Tájékoztató közzététele és a Részvényekkel való tőzsdei kereskedés megkezdése közötti időszak alatt esetlegesen bekövetkező, a Társaság működését és megítélését érdemben befolyásoló lényeges változások esetén a Társaság a Tpt ában szereplő rendelkezéseinek megfelelően kezdeményezi a Tájékoztató kiegészítését és azt a Tájékoztatóval megegyező módon közzéteszi. A Tájékoztatót olyan személyek, akik erre nem jogosultak, üzleti ajánlatként nem használhatják fel. A Társaság jelen Tájékoztató alapján nem kívánja bevezetni Részvényeit az Európai Unió más tagállamának, valamint Ausztrália, Kanada vagy Japán egyetlen szabályozott piacára sem, és ezen országokban nem kívánja Részvényeit más formában sem nyilvánosan forgalomba hozni. A Társaság Részvényeivel ugyanakkor kereskednek a Stuttgarti Értéktőzsde harmadik szekciójában, valamint tudomásunk szerint a Frankfurti Értéktőzsdén és a Londoni Értéktőzsde alternatív kereskedési platformján, a Turquoise-en. A Részvények az Amerikai Egyesült Államokban a módosított évi Securities Act ( Amerikai Értékpapírtörvény ) hatályos rendelkezései szerint nem szerepeltek, és nem fognak szerepelni a jegyzett és nyilvántartott értékpapírok között, és az Amerikai Egyesült Államokban nem kerülnek sem közvetve, sem közvetlenül felajánlásra, értékesítésre, átruházásra vagy továbbításra, kivéve olyan ügyleteket, amelyekhez a részvények nyilvántartásba vétele az Amerikai Értékpapírtörvény értelmében nem szükséges. 5
6 A BÉT-re bevezetni kívánt Részvények leírása A Társaság Igazgatósága november 22-i döntésével az alaptőke zárt körben történő felemeléséről döntött, és ezen tőkeemelés során kibocsátott törzsrészvény-mennyiség, azaz darab, egyenként 100,-Ft névértékű törzsrészvényt kívánja a Budapesti Értéktőzsde Részvények A kategóriájába bevezetéssel nyilvánosan forgalomba hozni. A Társaság alaptőkéjét megtestesítő további részvények, azaz darab törzsrészvény jelenleg be van vezetve a Budapesti Értéktőzsde Részvények A kategóriájába. A Részvények ISIN kódja: HU A Részvények előállítása Valamennyi Részvény dematerializált formában került előállításra. A Részvényekhez kapcsolódó jogok: Osztalékjogok A Társaság által kibocsátott valamennyi Részvény esetében a Részvényesnek joga van a Társaságnak a számviteli jogszabályok szerint számított, adózott eredménye közgyűlés által felosztani rendelt, részvényei névértékére jutó arányos hányadára (osztalék). A Részvényes osztalékra csak a már teljesített vagyoni hozzájárulása arányában jogosult. Az adózott eredmény felhasználásánál biztosítani kell mindazt a fejlesztési keretet, amely a Társaságnak a versenytársakkal való lépéstartásához és jövőbeni eredményes működéséhez szükséges. Szavazati jogok Minden egyes Részvény egy szavazatra jogosít. Egy Részvényes vagy Részvényesi Csoport sem gyakorolhatja a szavazati jogok több mint 20 (húsz) százalékát. A Részvényesi Csoport azon Részvényesek csoportját jelenti, amelyek befolyását a Tpt. mindenkor hatályos rendelkezései értelmében nyilvánosan működő részvénytársaságban történő befolyásszerzés tényének, illetve mértékének megállapítása során egybe kell számítani. Amennyiben egy Részvényesi Csoport a szavazati jogok több mint 20 (húsz) százalékával rendelkezik, a Részvényesi Csoport összes szavazati joga 20 (húsz) százalékra csökkentendő olyan módon, hogy a Részvényesi Csoport által utoljára szerzett részvényekhez (vagy azok érintett hányadához) kapcsolódó szavazati jogokat figyelmen kívül kell hagyni. Átvételi elsőbbségi jog az alaptőke felemelése esetén Ha az alaptőke felemelésére pénzbeli hozzájárulás ellenében kerül sor, a Társaság Részvényeseit, ezen belül első helyen a forgalomba hozott részvényekkel azonos részvénysorozatba tartozó részvénnyel rendelkező Részvényeseket, majd az átváltoztatható, és velük egy sorban a jegyzési jogot biztosító kötvények tulajdonosait ebben a sorrendben a részvények átvételére vonatkozó elsőbbségi jog illeti meg. A likvidációs hányadhoz való jog A Társaság által kibocsátott minden Részvény esetében a Részvényesnek törvény eltérő rendelkezése hiányában joga van a Társaság jogutód nélküli megszűnése esetén, a tartozások kiegyenlítése után fennmaradó vagyonából a részvényes által a Részvényekre ténylegesen teljesített befizetetések, illetve nem pénzbeli hozzájárulás alapján a Részvényei névértékével arányos részére (likvidációs hányad). Átruházás A Részvények szabadon átruházhatóak. 6
7 A Kibocsátó Az econet.hu Média és Vagyonkezelő Nyilvánosan Működő Részvénytársaság (1117 Budapest, Hauszmann Alajos u. 3.), amelyet a Fővárosi Bíróság mint Cégbíróság Cg cégjegyzékszámon tart nyilván. Tőzsdei bevezetés szándéka A Társaság Igazgatósága a Társaság február 1-i Közgyűlése 3/2010. ( ) számú határozatában szereplő felhatalmazása alapján a november 22-i ülésén meghozott 4/2010. (XI. 22.) számú IT határozatával döntött az alaptőke zárt körben történő felemeléséről, valamint december 21-i ülésén meghozott 3/2010. (XII. 21.) számú IT határozatával arról, hogy a tőkeemelés során kibocsátott darab törzsrészvény bevezetésre kerüljön a Budapesti Értéktőzsdére mint szabályozott piacra. A Tájékoztatóra vonatkozó szabályok A jelen magyar nyelvű Tájékoztató a magyar jog és különösen a Tpt. és a 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek ( Irányelv ) a tájékoztatókban foglalt információk formátuma, az információk hivatkozással történő beépítése, a tájékoztatók közzététele és a reklámok terjesztése tekintetében történő végrehajtásáról szóló 809/2004/EK Rendelet értelmében a Befektetők számára nyújt a Társaság gazdálkodási és pénzügyi helyzetére, eredményeire és vagyonára vonatkozó információkat. A Tpt. a Tájékoztatóról és annak tartalmával kapcsolatban az alábbiakról rendelkezik: Tpt. 21. (1) Ha e törvény másként nem rendelkezik, értékpapír nyilvános forgalomba hozatala, illetve szabályozott piacra történő bevezetése esetén a kibocsátó, az ajánlattevő, illetőleg az értékpapír szabályozott piacra történő bevezetését kezdeményező személy kibocsátási tájékoztatót (a továbbiakban: tájékoztató) és a Bizottság 809/2004/EK rendeletének 31. cikkében meghatározott hirdetményt (a továbbiakban: hirdetmény) köteles közzétenni." 29. (1) Az értékpapír tulajdonosának a tájékoztató félrevezető tartalmával és az információ elhallgatásával okozott kár megtérítéséért a kibocsátó, a forgalmazó (forgalmazási konzorcium esetében a vezető forgalmazó), az értékpapírban foglalt jogokért kezességet (garanciát) vállaló személy, az ajánlattevő vagy az értékpapír szabályozott piacra történő bevezetését kezdeményező személy felel. A tájékoztatóban pontosan, egyértelműen azonosítható módon meg kell jelölni annak a személynek a nevét/megnevezését, a forgalomba hozatalban betöltött szerepét, valamint lakcímét/székhelyét, aki/amely a tájékoztató vagy annak valamely részének tartalmáért felel. A tájékoztatóban foglalt minden információra, illetőleg az információ hiányára is ki kell terjednie valamely személy felelősségvállalásának. (3) Felelősség nem állapítható meg kizárólag az összefoglaló alapján ideértve annak bármely nyelvre lefordított változatát is kivéve, ha az összefoglaló félrevezető, pontatlan vagy a tájékoztatóban foglalt információnak nem megfelelő információt tartalmaz. 30. A 29. (1) bekezdésében meghatározott személyt a tájékoztató, illetőleg a hirdetmény közzétételétől számított öt évig terheli a 29. -ban meghatározott felelősség. E felelősség érvényesen nem zárható ki és nem korlátozható. A Társaság mint Kibocsátó a jelen Tájékoztatóban foglaltakért kizárólagos felelősséget vállal. A jelen Tájékoztató összeállítása és a Részvények Tőzsdei Bevezetése során a Társaság a Tpt. 23. (1) bekezdés a) pontja szerinti kivételes szabály alkalmazásával forgalmazó közreműködését nem vette igénybe. 7
8 1.2. Társasági jogi alapinformációk A Társaság cégneve: econet.hu Média és Vagyonkezelő Nyilvánosan Működő Részvénytársaság Rövidített cégneve: econet.hu Nyrt. Angol nyelvű cégneve: econet.hu Media and Holding Public Limited Company Rövidített cégneve angolul: econet.hu Plc A Társaság cégbejegyzésének helye és kelte: Budapest, január 4. A Társaság cégjegyzékszáma: Cg A Társaság alaptőkéje: ,-Ft, azaz Hatmilliárd-nyolcszázötvenegymillió forint, amely ,-Ft, azaz Ötmilliárd-négyszázharmincmillió forint pénzbeli hozzájárulásból és ,-Ft, azaz Egymilliárd-négyszázhuszonegymillió forint nem pénzbeli hozzájárulásból áll. A Társaság működésének időtartama Üzleti év A Társaság határozatlan időtartamra alakult. Az üzleti évek mind az anyavállalatnál, mind a leányvállalatoknál január 1-én kezdődnek és december 31-én zárulnak, tehát megegyeznek a naptári évvel. A Társaság székhelye és elérhetősége: 1117 Budapest, Hauszmann Alajos u. 3. Tel.: (+36-1) Fax: (+36-1) A Társaság főtevékenysége: Vagyonkezelés, Hirdetmények közzétételi helye: A Társaság a hirdetményeit a Társaság (www.econet.hu) és a Budapesti Értéktőzsde honlapján (www.bet.hu), a weboldalon, illetve jogszabály által meghatározott esetekben a Cégközlönyben teszi közzé. 8
9 A Kibocsátó a rendszeres és a rendkívüli tájékoztatás alá eső információkat a fentiek mellett a 24/2008. PM-rendeletnek megfelelően egy honlappal rendelkező média szerkesztőségének is megküldi. A Társaság igazgatóságának tagjai: dr. Balázs Csaba (1118 Budapest, Somlói út 37/a.) Bencze György (1026 Budapest, Pasaréti út 102.) Mester Zoltán (1028 Budapest, Várhegy u. 62.) dr. Rosner Gábor (1142 Budapest, Erzsébet királyné útja 66/B.) A Társaság felügyelő bizottságának tagjai: Bognár Attila (1025 Budapest, Csejtei u. 14.) Kis Andor (2730 Albertirsa, Köztársaság u. 58/2.) Klementisz-Csikós Gábor (1147 Budapest, Fűrész u ) dr. Kósik Tamás (1173 Budapest, Sarlósfecske u. 8.) dr. Nobilis Kristóf (1113 Budapest, Bartók Béla út 72.) A Társaságnál a felügyelő bizottság független tagjaiból álló audit bizottság működik. A Társaság ügyvezetése: Az Igazgatóság elnöke: dr. Balázs Csaba Az Igazgatóság alelnöke: dr. Rosner Gábor Pénzügyi igazgató: Bányász Péter A Társaság könyvvizsgálója jelen dokumentum készítésének időpontjában: Az AUDIT-SERVICE Könyvszakértő, Adó- és Vezetési Tanácsadó Korlátolt Felelősségű Társaság (1022 Budapest, Bimbó u. 3., Cg , nyilvántartási szám: ), amelynek nevében a Társaság könyvvizsgálatát dr. Serényi Iván könyvvizsgáló (1025 Budapest, Zöldkő u. 4/7. szám alatti lakos, nyilvántartási szám: ) látja el. Részvényesek és tulajdoni részesedésük A Társaság részvényeseinek hatályos adatait a Gt. és az értékpapírokra vonatkozó szabályokban rögzítetteknek megfelelően a Társaság Igazgatósága vagy képviselője által vezetett részvénykönyv tartalmazza. A Társaság 5 százalék feletti tulajdonosait bejelentési és közzétételi kötelezettség terheli A Társaság tevékenysége Az econet.hu Nyrt július 6-i Közgyűlése által elfogadott új cégcsoport stratégia szerint a Társaságnak egy üzletága van, a Média Üzletág. Ennek központi cége az Est Media Group Kft. (EMG), amely 100 százalékban az econet.hu Nyrt. tulajdonában áll. A Társaság korábban eltérő jellegű üzletágak tulajdonlása és irányítása révén kereste piaci helyét től azonban a médiapiacon széles, több területet lefedő, ismert és piacvezető márkákat és termékeket magában foglaló portfolióval igyekszik jelen lenni. A médiapiac állandó növekedése (a válságévek kivételével) prognosztizálható, mert a piac fejlődése nem függ olyan fogyasztói plafonoktól, mint például a technikai lefedettség és technológiai fejlődés, hanem csak és kizárólag a teljes hirdetési piac volumene hat rá. Ilyen formán tehát, aki bármilyen platformon népszerű és/vagy hirdetési szempontból értékes terméket tud előállítani, az sikeres lehet, mindez nem csak beruházás, hanem szaktudás és piacismeret, illetve az ehhez kapcsolódó intuíció kérdése. 9
10 A 2010-es év második felétől a Társaság tevékenységében nagyobb hangsúlyt kapnak az EMG tulajdonosi részvétele nélkül működő médiatermékek részére nyújtott szolgáltatások, elsősorban az értékesítés területén (sales house tevékenység) Kiemelt pénzügyi információk és összefoglaló A évekre vonatkozó információk Az alábbi összefoglaló pénzügyi információk a Társaság 2007., és december 31-én lezárt pénzügyi évei szerint auditált egyedi és IFRS szerint készített auditált, konszolidált pénzügyi beszámolóiból származnak. A Társaság 2007., és évi éves beszámolója a Tájékoztató 1-3. számú mellékletében található. econet.hu Nyrt főbb mérlegadatok adatok ezer forintban Forgóeszközök Befektetett eszközök Saját tőke Rövid lejáratú kötelezettségek Hosszú lejáratú és hátrasorolt kötelezettségek Mérlegfőösszeg econet.hu Nyrt főbb konszolidált mérlegadatok adatok ezer forintban Forgóeszközök Befektetett eszközök Saját tőke Rövid lejáratú kötelezettségek Hosszú lejáratú és hátrasorolt kötelezettségek Mérlegfőösszeg A Társaság és III. negyedéveire vonatkozó információk econet.hu Nyrt főbb konszolidált mérlegadatok adatok ezer forintban Forgóeszközök Befektetett eszközök Saját tőke Rövid lejáratú kötelezettségek Hosszú lejáratú és hátrasorolt kötelezettségek Mérlegfőösszeg Általános információk a Társaság részvényeiről A Társaság a Fővárosi Cégbíróság által január 3-án bejegyzett alaptőke-emelés keretében kibocsátott darab, egyenként 100,-Ft névértékű, névre szóló, dematerializált, a korábban kibocsátott részvényekkel azonos jogokat biztosító törzsrészvényeit kívánja bevezetni a Budapesti Értéktőzsde Részvények A" kategóriájába. A Társaság alaptőkéjét jelenleg darab, egyenként 100,-Ft névértékű, A sorozatú törzsrészvény testesíti meg, amelyek névértéke összesen ,-Ft, azaz Hatmilliárd-nyolcszázötvenegymillió forint. 10
11 Ezen részvények közül darab törzsrészvény jelenleg be van vezetve a Budapesti Értéktőzsde Részvények A kategóriájába. A fennmaradó darab törzsrészvény bevezetéséhez kapcsolódik a jelen Tájékoztató. A Részvények ISIN kódja: HU Fő kockázati tényezők összefoglalása A Részvényekbe való befektetéssel kapcsolatos fő kockázati tényezők: a) a Társaság tevékenységére jellemző kockázatok, b) a részvénybefektetés általános kockázatai, c) az általános politikai kockázatok. A Társaság tevékenységéhez kapcsolódó kockázatok értékelésekor a Társaság vagyonkezelési tevékenységéből kell kiindulni, amiből következően a kockázatok a Társaság befektetéseiként szereplő vállalatok, tehát a Cégcsoport tevékenységéhez kapcsolódó kockázatokat kell figyelembe venni. A médiatevékenység kockázatai közül az offline (print, indoor) média tevékenységnél a lakossági fogyasztás esetleg visszaesésének a hirdetési piacra gyakorolt általános hatását, illetve elsősorban a print média területén a fokozódó versenyt kell kiemelnünk. Az online médiapiac tekintetében pedig kockázati tényezőként jelentkezhet, hogy a piac bővülése ellenére a változás nem érinti egyenletesen az összes piaci szereplőt, növekszik a verseny, illetve az internetes felhasználói szokások, és ennek következtében az ezt kiszolgáló alkalmazások az elmúlt évek során jelentős változáson mentek keresztül, amely természetszerűleg kockázatként jelentkezhet az ebben a szegmensben kialakított üzleti modellek megvalósulása során, így érintheti a Társaság által kialakított online médiaportfoliót és az ahhoz kapcsolódó tartalomszolgáltatásokat is. A médiatevékenységhez kapcsolódóan az előbbiekben kiemelt általános kockázatokon túl a rádió műsorszolgáltatás eredményessége tekintetében kockázatként jelentkezik az erős verseny, illetve kockázatot jelenthet a meghatározó munkatársak esetleges távozása, vagy egy olyan hasonló arculatú és zenei világú kereskedelmi rádió megjelenése a piacon, amely eredményes marketing- és sales stratégiával elcsábíthatja a hallgatókat és egyidejűleg a hirdetőket is. A rendezvényszervezői tevékenységgel összefüggésben további kockázat adódhat egyebek mellett az esetleges kedvezőtlen időjárásból, közlekedési problémákból, egészségügyi krízishelyzetekből, a fellépők személyében rejlő okokból (betegség miatti lemondás, stb.), a helyszínekül szolgáló területek használata feltételeinek változásából vagy azok további használata lehetőségének megszűnéséből, illetve jellemzően itt jelentkezhetnek árfolyamkockázatok is. A teljes Média Üzletág kapcsán kockázatként jelentkezhetnek a mindenkori médiaszabályozás olyan elemei, amelyek egyes médiaeszközök tulajdonosának más médiaeszközök tulajdonlására vonatkozó jogosultságát kizárják vagy feltételekhez kötik. Itt kell külön is kiemelni a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló évi CLXXXV. törvényt, amely új kötelezettségeket ír elő a média egésze számára. A törvénnyel összefüggő jogalkalmazási gyakorlat egyelőre nem ismert. Az egyéb tevékenységek közül kiemelendő a Grid technológia alkalmazásához kapcsolódó kockázat, mivel az ilyen alkalmazásokkal kapcsolatos gyakorlat különösen Magyarországon, rendkívül ritka, így mint minden új technológia bevezetésénél, jelentős kockázati tényezők állnak fenn. A fenti rövid összefoglalás mellett ki kell emelni a jelenlegi világgazdasági válságkörnyezetből adódó bizonytalanságokból következő kockázatokat. Általános érvénnyel kijelenthető, hogy a Társaság minden más gazdálkodóhoz hasonlóan jelentősen megváltozott piaci viszonyok közé került. A jelentősen megváltozott piaci viszonyok és körülmények magukban hordozhatják az értékeltségi szintek esetlegesen átértékelési kötelezettséggel is járó elmozdulásait, valamint a finanszírozhatóság és az előre nem számolható veszteségek kockázatát. Ezeken felül a gazdasági helyzet esetleges további romlása esetén fokozódhat a szerződéses partnerek nemfizetési kockázata, amely a megfelelő likviditás fenntartását veszélyeztetheti. A Társaság saját részvényekre vonatkozó határidős ügyletei miatt specifikus kockázatként jelentkezik a világgazdasági válságkörnyezetben az elmúlt időszakban tapasztalt tőkepiaci volatilitás is. 11
12 Jelen alfejezet a Tájékoztató Kockázati tényezők" című fejezetének összefoglalását tartalmazza. A befektetési döntés meghozatalához elengedhetetlen a Kockázati tényezők" című fejezet alapos átolvasása További befektetői tájékoztatás A Tájékoztatónak tartalmaznia kell minden, a Társaság piaci, gazdasági, pénzügyi, jogi helyzetének és annak várható alakulásának, valamint az értékpapírhoz kapcsolódó jogoknak a befektető részéről történő megalapozott megítéléséhez szükséges adatot. A Tájékoztatóban közölt adatnak, adatcsoportosításnak, állításnak, elemzésnek a valóságnak megfelelőnek, helytállónak kell lennie. A Tájékoztató és a hirdetmény félrevezető adatot, téves következtetés levonására alkalmas csoportosítást, elemzést nem tartalmazhat, és nem hallgathat el olyan tényt, amely lényeges ahhoz, hogy a befektető megalapozottan megítélhesse a Társaság piaci, gazdasági, pénzügyi és jogi helyzetét, valamint annak várható, valamint az értékpapírhoz kapcsolódó jogok alakulását. A Társaság felhívja a befektetők figyelmét arra, hogy a) az Összefoglaló a Tájékoztató bevezető része; b) a befektetési döntést a Tájékoztató egészének ismeretében lehet meghozni; c) ha a Tájékoztatóban foglalt információkkal kapcsolatban keresetindításra kerül sor, előfordulhat, hogy a tagállamok nemzeti jogszabályai alapján a felperes befektetőnek kell viselnie a bírósági eljárás megindítását megelőzően a Tájékoztató fordításának költségeit; és d) az Összefoglaló tartalmáért felelősséget vállaló személyt kártérítési felelősség terheli a befektetőknek okozott kárért abban az esetben, ha az Összefoglaló félrevezető, pontatlan, vagy nincs összhangban a Tájékoztató más elemeivel. Az értékpapír szabályozott piacra történő bevezetéséhez a Társaság a Tpt. 21. (1) és (2) bekezdése alapján tekintettel arra, hogy a szabályozott piacra bevezetendő Részvények kibocsátási összértéke tizenkét hónapon belül meghaladja a eurónak megfelelő összeget kibocsátási tájékoztatót köteles készíteni. A fentiek alapján a Felügyelet engedélye szükséges a jelen Tájékoztató közzétételéhez. A Tájékoztató tizenkét hónapig érvényes. A részvényeket a Tájékoztató közzétételét követő tizenkét hónapon belül lehet szabályozott piacra bevezetni. A Társaság köteles a jelen Tájékoztató kiegészítését kezdeményezni, ha az engedély kiadása és a szabályozott piacon való kereskedés megkezdése között olyan lényeges tény vagy körülmény jut a tudomásukra, amely a Tájékoztató kiegészítését indokolttá teszi. Az értékpapír tulajdonosának a Tájékoztató félrevezető tartalmával és az információ elhallgatásával okozott kár megtérítéséért a Társaság felel. A Tpt. alapján a Társaság köteles a nyilvánosságot rendszeresen tájékoztatni vagyoni és jövedelmi helyzetének, valamint működésének főbb adatairól. A rendszeres tájékoztatást éves és féléves jelentés, valamint időközi vezetőségi beszámoló formájában kell teljesíteni. A Társaság a nem konszolidált adatok alapján készített éves jelentést, valamint a konszolidált adatok alapján készített éves jelentést könyvvizsgáló által is felülvizsgálva az üzleti év végét követő négy hónapon belül, a féléves jelelntést a pénzügyi év első hat hónapját követő kettő hónapon belül köteles közzétenni. A Társaság a pénzügyi év első, illetve második hat hónapjában időközi vezetőségi beszámolót köteles közzétenni az adott hat hónapos időszak kezdete utáni hetvenedik nap és a vége előtti negyvenkettedik nap közötti időszakban, az adott hat hónapos időszak kezdete és ezen beszámoló közzétételének napja közötti időszakra vonatkozóan. Nem kell időközi vezetőségi beszámolót közzétennie a Társaságnak, ha legalább a féléves jelentésre vonatkozó követelményeknek megfelelő tartalmú negyedéves jelentést készít és azt közzéteszi a féléves jelentésre vonatkozó szabályok szerint. A Tpt ának megfelelően a szabályozott piacra bevezetett értékpapír esetén a Társaság köteles évente összefoglaló jelentést készíteni minden olyan információról, amit az összefoglaló jelentés közzétételét megelőző tizenkét hónap során közzétett, így különösen a társasági eseményekkel kapcsolatos információkról, a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátói részére jogszabályban vagy a szabályozott piac szabályzatában előírt tájékoztatás keretében közzétett információkról, és a számviteli jogszabályok által előírt kötelezettségek teljesítése során közzétett információkról. Az összefoglaló jelentést a Társaság köteles nyilvánosan közzétenni, illetve a Felügyelet részére megküldeni. 12
13 A jogosulatlan személytől származó információk, illetve az ilyen személy által a szabályozott piacra bevezetéssel kapcsolatosan tett kijelentések nem tekinthetők a Társaság felhatalmazásán alapuló információnak, illetve kijelentésnek. A jelen Tájékoztató közzététele nem tekinthető a Társaság ígéretének arra nézve, hogy a jelen Tájékoztató, illetve szabályozott piacra történő bevezetés lezárását követően a Társaság tevékenységében nem következik be változás, vagy arra, hogy a Társaság pénzügyi helyzetében nem következik be kedvezőtlen változás, továbbá arra, hogy a szabályozott piacra történő bevezetéssel kapcsolatban közzétett bármely információ a közzététel időpontját, vagy (amennyiben az ettől eltér) az információt tartalmazó dokumentumban megjelölt időpontot követően is pontos lesz. A Társaság nem állítja, hogy a jelen Tájékoztató valamely más országban az ott alkalmazandó jogszabályi vagy egyéb követelményeknek megfelelően jogszerűen terjeszthető, vagy azt, hogy a Részvények jogszerűen más országban forgalomba hozhatók vagy vásárolhatók, illetve nem vállalnak felelősséget az ilyen terjesztés vagy forgalomba hozatal, illetve vásárlás jogszerűségéért. Magyarországon kívül a Társaság nem tett semmiféle olyan intézkedést, amely a részvények szabályozott piacra történő bevezetését vagy a jelen Tájékoztató terjesztését lehetővé tenné egy olyan országban, ahol a forgalomba hozatalhoz vagy a terjesztéshez ilyen intézkedésre szükség van. Ennek megfelelően, az ilyen országban a részvények nem értékesíthetők sem közvetve, sem közvetlenül, illetve a jelen Tájékoztató, hirdetés vagy egyéb forgalomba hozatali anyag nem terjeszthető vagy hozható nyilvánosságra, kivéve, ha az olyan körülmények között történik, amelyek biztosítják az adott ország vonatkozó jogszabályainak és egyéb rendelkezéseinek betartását, és feltéve továbbá, hogy a Társaság nyilatkozik arról, hogy az általa szervezett minden forgalomba hozatal és értékesítés ilyen feltételek mellett történik majd. A Társaság felkéri azokat, akik a jelen Tájékoztató birtokába jutnak, hogy tájékozódjanak és vizsgálódjanak a jelen Tájékoztató terjesztésére, illetve a részvények értékesítésre vonatkozó minden esetleges korlátozásról. A jelen Tájékoztató, illetve egyéb más pénzügyi nyilatkozat nem kíván alapul szolgálni semmilyen hitelképességi vizsgálatnak vagy egyéb értékelésnek. Minden egyes potenciális befektetőnek magának kell értékelnie a jelen Tájékoztatóban foglalt információkat, és az így lefolytatott vizsgálódás eredményeképpen kell döntenie a részvények megvásárlásáról. Ez nem érinti a Társaság Tpt ában foglalt, a Tájékoztató kiegészítésére vonatkozó kötelezettségeket. A jelen Tájékoztató a Tpt. és a magyar jog egyéb alkalmazandó rendelkezéseivel összhangban készült, és a Társaság pénzügyi helyzetére, eredményeire és vagyonára vonatkozó információkat tartalmaz. A Társaság felelősségére a Tpt. alábbi rendelkezéseit kell alkalmazni. A Tpt. 29. (1) bekezdése értelmében bármely részvénytulajdonosnak a jelen Tájékoztató félrevezető tartalmával és az információ elhallgatásával okozott kár megtérítéséért a Társaság felel. A Tájékoztató pontosan, egyértelműen azonosítható módon megjelöli annak a személynek a nevét/megnevezését, a forgalomba hozatalban betöltött szerepét, valamint lakcímét/székhelyét, aki/amely a Tájékoztató vagy annak valamely részének tartalmáért felel. A Tájékoztatóban foglalt minden információra, illetőleg az információ hiányára is kiterjed a fenti személy(ek) felelősségvállalása. E felelősség érvényesen nem zárható ki és nem korlátozható. A Tájékoztatóban szereplő előrejelzések a Társaság vezetésének jelenlegi információin és várakozásain alapulnak, és nincs biztosíték arra, hogy az adott folyamatok a jövőben ténylegesen az előrejelzéseknek megfelelően alakulnak. A Társaság éves pénzügyi kimutatásokat (éves beszámolókat) készít és tesz közzé a nemzetközi, illetve a Magyar Számviteli Szabályoknak megfelelően. A negyedéves, féléves és éves nem auditált pénzügyi kimutatások (gyorsjelentések) közzététele az IFRS előírásainak és a magyar törvényi előírásoknak megfelelően fog történni. A jelen Tájékoztatóban szereplő számviteli beszámolók egyrészt az IFRS, másrészt a Magyarországon érvényes számviteli szabályok szerint készültek el. Ha a Tájékoztatóban foglalt információkkal kapcsolatban keresetindításra kerül sor, tekintettel arra, hogy a Tájékoztató eredeti nyelve a magyar nyelv, előfordulhat, hogy a tagállamok nemzeti jogszabályai alapján a felperes befektetőnek kell viselnie a bírósági eljárás megindítását megelőzően a tájékoztató fordításának költségeit. Az Összefoglaló tartalmáért felelősséget vállaló személyt, illetve az Összefoglaló fordítását 13
14 végző személyt kártérítési felelősség terheli a befektetőknek okozott kárért abban az esetben, ha az összefoglaló félrevezető, pontatlan, vagy nincs összhangban a Tájékoztató más elemeivel. 14
15 2. Kockázati tényezők A Részvényekbe történő befektetés számos kockázatot hordoz. Minden Befektetőnek javasolt mérlegelnie a kockázati tényezőket bemutató, a Társaság legjobb tudomása szerint összeállított alábbi fejezetet, valamint különösen a Társaságra és az iparágra jellemző kockázati tényezők című fejezetet és a pénzügyi kimutatásokat, mielőtt a Részvények vásárlásáról dönt. A jelen Tájékoztató összeállítása és a részvények tőzsdei bevezetése során a Társaság Forgalmazó közreműködését nem vette igénybe, ezért a Tájékoztatóval kapcsolatosan fennálló, jogszabályban meghatározott felelősségvállalás kizárólag a Kibocsátót terheli, így a kockázat a szokásostól eltér A Társaságra és az iparágra jellemző kockázati tényezők A Társaság főtevékenysége a vagyonkezelés. Ezen üzletág magában foglalja a média, valamint a Társaság egyéb korábban szerzett befektetéseinek tulajdonosi irányítását és ellenőrzését. A vagyonkezelési kockázatok megjelennek mind a piaci, mind az egyedi befektetések kockázatai tekintetében. Az előbbihez kapcsolódnak politikai, gazdasági ezen belül iparági helyzetből adódó kockázati tényezők, az utóbbihoz pedig a Társaság belső működéséből eredő kockázatok, amelyek különösképpen a kialakított szervezeti keretek által meghatározott döntéshozatali mechanizmusokhoz, kötelezettségvállalással járó ügyletek lebonyolításához tartozó értékelési eljárásokhoz, a belső források allokációjához, valamint az egyedi befektetések kockázatának folyamatos ellenőrzési metódusához kapcsolódnak. A Társaság befektetéseinek bővülésével a piacra, az iparágra és a Társaságra jellemző üzleti kockázati tényezők a médiapiaci terjeszkedés során akvirált leányvállalatok tevékenységével kapcsolatosan merülnek fel, ezért ezek bemutatása a cégcsoport tevékenysége mentén lehetséges: a) média; b) egyéb. A Társaság tevékenységéhez kapcsolódó kockázatok értékelésekor tehát a Társaság (médiafókuszú) vagyonkezelési tevékenységéből kell kiindulni, amelyből következően a Társaság befektetéseiként szereplő vállalatok, tehát a Média Üzletág és a nem média jellegű befektetések tevékenységéhez kapcsolódó kockázatokat kell figyelembe venni. a) A média üzletághoz tartozik a Társaság offline (print és indoor) és online médiaportfoliója, rádió műsorszolgáltatása, tartalomszolgáltatása, valamint rendezvényszervezői tevékenysége. 1. Általános iparági kockázatok A reklámpiac a mindenkori belső fogyasztás által meghatározott piac, amelynek alakulása a makrogazdasági folyamatoktól függ. A reálértéken számolva jelentősen csökkenő reklámpiacból való részesedés megszerzéséért egyre élesebb verseny folyik. Ennek hatására a kedvezményszintek és az ügynökségi jutalékok, bónuszok növekedhetnek, így a net/net áron számolt hirdetési bevételek folyamatosan csökkenhetnek. Fontos tényező a médiatípusok közötti vándorlás, azaz az iparág válság előtti médiatípusonkénti részesedésének drasztikus változásai, amelynek eredményeként egy-egy médiatípus az átlagosnál lényegesen nagyobb csökkenéssel kénytelen szembenézni. A teljes média üzletág kapcsán kockázatként jelentkezhetnek a mindenkori médiaszabályozás olyan elemei, amelyek egyes médiaeszközök tulajdonosának más médiaeszközök tulajdonlására vonatkozó jogosultságát kizárják vagy feltételekhez kötik. 2. Print média A különböző médiumok között erősödő verseny az egyes média ágazatokon belül is érezteti hatását. A sajtópiaci növekedés lehetséges forrása a piaci részesedés megszerzése a közvetett versenytársaktól, magas minőségi színvonalú termékek előállításával. Mindemellett egyre fontosabb szerepet kap a budget-koncentráció lehetőségének megteremtése is, azaz a kisebb volument vonzó médiatulajdonosok egyre nehezebb helyzetbe kerülhetnek. 15
16 3. Indoor média Az általános médiapiaci tendenciák hatásai miatt az értékesítés volumene csökkenhet. A Társaság törekszik a hirdetők megerősítésére abban, hogy integrált indoor hálózata biztosítja számukra a fogyasztók optimális elérését, valamint hogy az indoor eszközöket a print- és rádiós megjelenésekkel csomagban is kínálja. 4. Online média Az online médiaportfolióval összefüggésben jelentkező kockázati tényezők különösen az alábbiak. Az internetes felhasználói szokások, és ennek következtében az ezt kiszolgáló alkalmazások az elmúlt évek során jelentős változáson mentek keresztül, amely természetszerűleg kockázatként jelentkezhet az ebben a szegmensben kialakított üzleti modellek megvalósulása során, így érintheti a Társaság által kialakított online médiaportfoliót és az ahhoz kapcsolódó tartalomszolgáltatásokat is. Az online reklámköltések részaránya a teljes reklámköltéshez képest nőtt, a bővülés azonban nem egyenletes, és a piac nem minden szereplőjét érinti egységesen. Az interneten keresztül elérhető tartalmakra való igény, illetve a tartalmak vevőkhöz való eljuttatásának módja szintén nagymértékben változott az elmúlt időszakban. 5. Broadcast média A rádió műsorszolgáltatással összefüggésben jelentkező kockázati tényezők különösen az alábbiak. A rádió műsorszolgáltatást nyújtó FM1 Zrt. felületei eredményes értékesítésének egyik legnagyobb kockázata a rádiós piac változásaiból, és a teljes médiapiac válságából eredő drasztikus összrádiós volumen-csökkenés. A NeoFM beindítása sikerrel lezárult, ugyanakkor a rádió sikeres reklámértékesítése igen nehéz feladat egy, az utóbbi két évben évente 25-30%-os csökkenést produkáló szegmensben. A november 19-én elindult országos kereskedelmi rádiós tevékenység körében kockázatként jelentkezik, hogy a vonatkozó pályázattal kapcsolatban egy vesztes pályázó pert indított az ORTT és az FM1 Zrt. ellen. (Nem kizárt, hogy a pályázattal kapcsolatban további vesztes pályázók is per(eke)t indítanak.) A felperes keresete elsősorban és több más kereseti kérelem mellett arra irányult, hogy a bíróság mondja ki az ORTT és az FM1 Zrt. között létrejött műsorszolgáltatási szerződés érvénytelenségének megállapítását. Az első fokon eljáró Fővárosi Bíróság január 18-án hozta meg nem jogerős ítéletét, melyben a felperes keresetét legnagyobb részben elutasította és az alperesek, illetve a perben az alperesek pernyertessége érdekében beavatkozóként részt vevő Advenio Zrt. részére mintegy 7 millió forintos elsőfokú perköltséget ítélt meg. Az elutasított keresetrészek között szerepelt egyebek mellett az FM1 Zrt. műsorszolgáltatási szerződése érvénytelenségének megállapítása és az eredeti állapot helyreállítása iránti kérelem. A bíróság az alperesek álláspontját elfogadva kimondta azt is, hogy nincs hatásköre az üzletipénzügyi tervvel kapcsolatos ORTT döntés felülbírálatára. Az elsőfokú bíróság nem jogerős ítélete a keresetnek annyiban adott helyt, hogy megállapította, hogy az ORTT-nek az országos rádiós műsorszolgáltatási jogosultságokra kiírt pályázati felhívása jogellenesen engedte meg olyan pályázók - így az FM1 Konzorcium - részvételét, akik a tulajdonosi szerkezetük miatt a médiatörvény korlátozó rendelkezésének - befolyásoló részesedés megléte más műsorszolgáltatóban - hatálya alá estek. (A pályázati kiírás szerint egyébként a pályázó műsorszolgáltatási tapasztalatát azzal igazolhatta, ha ő maga, vagy a benne befolyásoló részesedéssel rendelkező műsorszolgáltatási tevékenységet végzett.) Az elsőfokú ítélet ellen mind a felperes, mind az alperesek fellebbezést nyújtottak be. A másodfokon eljárt Fővárosi Ítélőtábla július 14-én az elsőfokú ítélet helyben hagyása 16
17 mellett mind az ORTT és az FM1 Zrt. alperesek, mind a Sláger Rádió Zrt. felperes fellebbezési kérelmeit elutasította és a Sláger Rádiót - az első fokon megítélt mintegy 7 millió forinton felül - mintegy 3 millió forint másodfokú perköltség megfizetésére kötelezte. A másodfokú ítéletnek az FM1 Zrt. által hasznosított országos rádiós frekvencia birtoklása és működtetése tekintetében nincs közvetlen hatása. A jogerőssé vált elsőfokú ítélet ugyanis azt is kimondta, hogy a polgári bíróság nem kötelezheti az ORTT-t az FM1 Zrt. műsorszolgáltatási szerződésének felmondására. Erre egyébként az ORTT-nek a perben képviselt és általunk is mindenben osztott álláspontja szerint egyébként sincs jogi lehetőség. Az FM1 Zrt. a jogerős ítélet ellen felülvizsgálati kérelmet nyújtott be. A felülvizsgálati tárgyalás időpontja február 23. A másodfokú ítélet kihirdetését követően változott a médiaszabályozás is: a régi médiatörvény értelmében a média hatóság egy esetleges pályázati szabálytalanság esetén a már megkötött műsorszolgáltatási szerződést csak abban az esetben mondhatja fel azonnali hatállyal, ha a pályázati szabálytalanság kizárólag a műsorszolgáltatónak volt felróható. Ezt a szabályozást változatlan formában az új médiatörvény is átvette. A NeoFM frekvenciájának pályáztatása kapcsán indult perben hozott jogerős ítéletből egyértelműen kiderül, hogy az egyébként az alperesek által vitatott szabálytalanság magából a pályázati kiírásból ered, azaz az a műsorszolgáltatónak egyáltalán nem róható fel. 6. Event A rendezvényszervezői tevékenységgel összefüggésben amely a Sziget Kulturális Menedzser Iroda Kft. keretén belül leginkább szabadtéri fesztiválok szervezésében, rendezésében valósul meg jelentkező kockázati tényezők különösen az alábbiak. Időjárási kockázat: A legfontosabb és legbefolyásolóbb kockázati tényező. Egy erősebb esőzés, szeles hét nem csupán a látogatókat képes elijeszteni a rendezvénytől, de a színhelyek biztonságát, épségét is veszélyeztetheti. Esetlegesen megerősödő konkurencia: Manapság a fesztiválszervezés a show business egyik legjövedelmezőbb ága, ezért egyre több, nemzetközi hátterű cég is ebbe az irányba terjeszkedik (például Live Nation). Nem zárható ki, hogy a jövőben megtartásra kerül a régióban egy konkurens rendezvény a Sziget Fesztivállal vagy a Sziget Kulturális Menedzser Iroda Kft. által szervezett egyéb rendezvénnyel egyidőben. Fellépők: A fesztiválokon meghirdetett előadók szerződés szerinti teljesítését adott esetben tagjaik egészségügyi állapota, sérülése is befolyásolja. Világméretű és hazai közlekedési problémák: Az előadók időben történő megérkezését veszélyeztethetik a nemzetközi/hazai repterek sztrájkjai, közutak lezárásai és egyéb közlekedési akadályok. Hazai reáljövedelmek csökkenése: A bevétel jelentős hányadát a belföldi látogatók létszáma határozza meg. Az eladott jegyek mértékét nagyban befolyásolja a magyar gazdasági helyzet, amely kihat a hazai látogatók fogyasztói viselkedésére. Rendezvények megtarthatósága: Nem zárható ki, hogy egy adott rendezvény valamely évben nem kerül megrendezésre, bizonyos esetekben ez a Sziget Kulturális Menedzser Iroda Kft. megvásárlását célzó akvizíciós folyamat egy évvel történő meghosszabbításához vezethet. Fel kell hívni a figyelmet a helyszínekül szolgáló területek használata feltételeinek változásából vagy azok további használata lehetőségének megszűnéséből adódó kockázatra. Egy közelmúltbeli diszkótragédia kapcsán elhangzottak továbbá olyan kormányzati kijelentések is, amelyek rendezvények megtartásának szigorítására engednek következtetni. Ennek szintén kihatása lehet a Sziget Kft. rendezvényeire. További kockázatként jellemzően itt jelentkezhetnek árfolyamkockázatok is, elsősorban HUF/EUR, HUF/USD, HUF/GBP viszonylatban. 17
18 Kockázatként jelentkezik még, hogy amennyiben az EMG részéről nem kerülne megfizetésre a Sziget Kft. megvásárlását célzó akvizíció szerint 2011-ben, 2012-ben illetve 2013-ban esedékes vételár, úgy az EMG tagsági jogai a Sziget Kft-ben csökkennének az alábbiak szerint. Amennyiben az EMG a Szigerta Invest Kft. eladó részére teljesítendő vételárrész megfizetésével esik 90 napot meghaladó késedelembe, úgy tagsági jogai 49 százalékra szállnának vissza, azzal, hogy amennyiben az EMG a nem teljesített vételárat a soron következő vételárrész esedékességéig megfizeti, úgy tagsági jogai helyreállnak, amennyiben nem teljesíti ezen időpontig, úgy a Szigerta Invest Kft. elállhat az akvizíciós folyamat további részétől. Amennyiben az EMG a Volt Invest Kft. eladó részére teljesítendő vételárrész megfizetésével esik egy hónapot meghaladó késedelembe, úgy tagsági jogai 2,35 százalékkal csökkennének. Ki kell emelni, hogy 2010-ben ugyan lejárt a Sziget Fesztivál megrendezésére szolgáló terület Fővárosi Önkormányzat tulajdonában lévő részére vonatkozó használati engedély, de január 28-án elvi megállapodás született a évi használatról, amelynek alapján a Sziget Kft. 62,5 millió forintot fizet a területhasználatért és még százmillió forintot azért, hogy egy fővárosi kedvezményekre feljogosító kártyát árulhasson a fesztiválon. A felek megállapodtak abban is, hogy az idei tapasztalatokat értékelik, a jövőre nézve pedig ezt figyelembe véve állapodnak meg. Az elvi megállapodás tehát 2012-re és a későbbi évekre nem terjed ki, így jelenleg nem lehet tudni, hogy a használati engedély a későbbi években milyen feltételekkel kerül megadásra, és hogy ez miként befolyásolja a rendezvény megtarthatóságát. Mindezen problémákat az akvizíciós szerződés kezeli, végsősoron azáltal, hogy a vételár a Sziget Kftvel szemben elvárt árbevételhez és eredményhez képest esetlegesen csökkenő vagy elmaradó rendezvény-bevételen és/vagy eredményen keresztül akár kétszeres mértékben csökkentésre kerül. A teljes Média Üzletág kapcsán kockázatként jelentkezhetnek a mindenkori médiaszabályozás olyan elemei, amelyek egyes médiaeszközök tulajdonosának más médiaeszközök tulajdonlására vonatkozó jogosultságát kizárják vagy feltételekhez kötik. További kockázati tényező, hogy a reklámpiaci árbevétel az éven belül az egyes negyedévek között egyenlőtlenül oszlik meg. Szabályozási kockázatként jelentkezhet a rádió műsorszolgáltatás terén az elfogadott új médiatörvény (a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló évi CLXXXV. törvény), amelynek gyakorlati alkalmazása jelenleg még nem ismert. A mindenkori médiatörvényi szabályozás a jelenlegihez képest bővítheti vagy eltérően állapíthatja meg a hatálya alá tartozó tevékenységekre vonatkozó korlátokat, illetőleg azokkal szemben újabb összeférhetetlenségi okokat állíthat fel, amelyek esetlegesen akadályozhatják a cégcsoport médiapiaci terjeszkedését, korlátozhatják a médiaportfolió további építését, vagy a meglévő médiaportfolió átalakításához vezethetnek. A Társaság dinamikus növekedése a médiaportfolió részben akvizíciók által történő felépítése is hordozhat magában kockázatot, azonban a piaci változásokra való gyors reagálás ezt sok esetben szükségessé teszi. b) Az új cégcsoport-stratégia szerint a Társaság nem média jellegű befektetései esetében kiemelt feladat, hogy az azokkal kapcsolatos költségek és egyéb erőforrás-igények minél előbb megszűnjenek, lehetőséget teremtve ezzel arra, hogy az econet.hu Nyrt. tevékenysége is a Média Üzletágra összpontosulhasson. Ez a cél az ilyen jellegű befektetések értékesítésével, kiszervezésével vagy külső befektető partnerrel történő közös kezeléssel is megvalósítható. Eladás esetén előnyként jelentkezhet, hogy a befolyó bevételek erősítenék a Média Üzletág működését, ugyanakkor valószínűsíthető, hogy a jelenlegi gazdasági válságkörnyezetben akár a 2009-es évvégi értékelés során kialakult könyvi értékeknél kedvezőtlenebb értékeltségi szinteken történő azonnali értékesítésekre kerülhetne csak sor. Tekintve azonban, hogy összességében fontosabb szempont a stabil likviditás, mint a nem média jellegű befektetések megőrzése, ezek felvállalhatóak, ha üzemi szintű költség- és egyéb erőforrás megtakarítást jelentenek. Mindezek érdekében fel kell gyorsítani a nem média jellegű befektetések értékesítését vagy egyéb hasznosítását. Emellett az egyes befektetések értékesítéséig vagy egyéb hasznosításáig is feladatként jelentkezik a költségek csökkentése. 18
19 A Társaság egyéb tevékenységei közül a jelen fejezet elején a vagyonkezelői tevékenységgel kapcsolatban részletezett általános kockázatokon túlmenően a Grid technológiával összefüggésben jelentkező kockázati tényezőket lényeges kiemelni, mivel az ilyen alkalmazásokkal kapcsolatos gyakorlat, különösen Magyarországon, rendkívül ritka, így mint minden újszerű és előremutató technológia fejlesztésénél és üzleti célú felhasználásánál jelentős kockázati tényezők állnak fenn. A fenti a)-b) pontokkal kapcsolatban általánosságban is fontos kiemelni, hogy a Társaság életében fontos szerepet tölt be az akvizíciók útján történő növekedés. Nem vállalható ugyanakkor garancia arra nézve, hogy az akvizíciók a jövőben is folytatódnak, illetőleg hogy az esetleges, tervezett jövőbeli akvizíciók megtörténnek vagy sikeresek lesznek. A 2010-es évvégi mérlegkészítés során egyes részesedések átértékelésére kerülhet sor, különösen a nem média jellegű vagyonelemek területén, amelyek a saját tőke csökkenését eredményezhetik. Ki kell emelni a jelenlegi világgazdasági válságkörnyezetből adódó bizonytalanságokból következő kockázatokat. Általános érvénnyel kijelenthető, hogy a Társaság minden más gazdálkodóhoz hasonlóan jelentősen megváltozott piaci viszonyok közé került. A jelentősen megváltozott piaci viszonyok és körülmények magukban hordozhatják az értékeltségi szintek esetlegesen átértékelési kötelezettséggel is járó elmozdulásait, valamint a finanszírozhatóság és az előre nem számolható veszteségek kockázatát. Ezeken felül a gazdasági helyzet esetleges további romlása esetén fokozódhat a szerződéses partnerek nemfizetési kockázata, amely a megfelelő likviditás fenntartását veszélyeztetheti. A Társaság saját részvényekre vonatkozó határidős ügyletei miatt specifikus kockázatként jelentkezik a világgazdasági válságkörnyezetben az elmúlt időszakban tapasztalt tőkepiaci volatilitás is. A Társaság felhívja a befektetők figyelmét, hogy nem garantálható, hogy a Társaság július 6-i Közgyűlése által jóváhagyott stratégiája sikeres lesz. A Társaság működését és növekedését az arra jogosult hatóságok (például adóhatóságok, PSZÁF, GVH, Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság, fogyasztóvédelmi szervek) esetleges vizsgálatai is befolyásolhatják Politikai és gazdasági helyzetből adódó kockázati tényezők A Társaság a magyarországi politikai és gazdasági helyzetből adódóan a következő kockázati tényezőket tartja fontosnak jövőbeli működése szempontjából Makrogazdaság A Társaság működése és jövedelmezősége összefügg a nemzetgazdasági folyamatok alakulásával. Amennyiben a makroökonómiai helyzetben negatív előjelű változások következnek be, a gazdasági növekedés üteme csökken, a külső és belső egyensúlyi pozíciók romlanak, akkor az esetlegesen bekövetkező kedvezőtlen folyamatok hatásától a Társaság sem izolálhatja magát Szabályozás Kockázatot jelent a gyakran változó hazai jogi szabályozási környezet, melynek változásai jelentős hatást gyakorolnak a Társaság üzleti tevékenységére, az elérhető adózás előtti eredményre. Kockázatként jelentkezhet még, hogy a Phonon 450 Zrt. amely alapításának célja, hogy a közeljövőben kiírásra kerülő 450 MHz-es mobil frekvencia tenderen elinduljon pályázati nyertessége esetén, amennyiben éves árbevétele a jogszabályban meghatározott mértéket meghaladja, úgy telekommunikációs különadó megfizetésére lehet köteles a mindenkori jogszabályok alapján. 19
20 2.3. A részvényekre, vagy részvényekbe történő befektetésre jellemző kockázati tényezők Részvénypiac kockázata A magyar részvénypiac viszonylagosan kis méreténél és nyitottságánál fogva jelentős mértékben reagál a nemzetközi tendenciákra, teljesítményének alakulására kihatnak a nemzetközi tőke- és pénzpiaci mozgások. A BÉT-en az aktív külföldi intézményi Befektetők magas aránya erősíti a tőzsdei árfolyamok volatilitását. A BÉT forgalmának százalékát a piacvezető négy legnagyobb részvény adja, elsősorban a külföldi Befektetők ezen értékpapírokra összpontosuló kereslete miatt. A 2010 végén változott magánnyugdíjpénztári szabályozás miatt várható, hogy a magánnyugdíjpénztári vagyon csökken, ami a BÉT keresleti oldalát gyengítheti, másfelől az állami tulajdonba kerülő vagyonban található részvények a piacra kerülve a kínálati oldalt erősíthetik. A Társaság Részvényei a BÉT Részvények A kategóriájában vannak nyilvános forgalomban Árfolyamváltozás kockázata A Társaság a Budapesti Értéktőzsde Részvények A kategóriába kéri Részvényei bevezetését. A Részvények 1999 óta be vannak vezetve a Budapesti Értéktőzsdére, és a tapasztalatok azt mutatják, hogy a Részvény meglehetősen nagy volatilitással rendelkezik. A Részvények április 2. óta szerepelnek a BUX kosárban, ennek a helyzetnek a változása azonban hatással lehet a Részvények árfolyamára Likviditási kockázat A Társaság Részvényei jelenleg a Tpt (2) bekezdésében foglalt kritérium alapján nem minősülnek likvid értékpapírnak. A magyarországi részvénypiac sajátosságaira tekintettel bizonyos időpontokban a Részvények likviditása alacsony is lehet. A kevésbé likvid piac kedvezőtlenül hathat a Részvények árfolyamára és növelheti volatilitását Osztalékfizetés kockázata A Társaság akkor fizet osztalékot részvényeseinek, ha megfelelő mennyiségű szétosztható nyereséget termel meg egy adott pénzügyi évben, tehát a Társaság stratégiája és a piaci helyzete miatt, amikor nyereség képződik, annak visszaforgatására nincs szükség. Nincs biztosíték azt illetően, hogy a jövőben a terveink szerinti mértékben termelődik meg az osztalékalap. A Társaság Alapszabályának VII/1. pontja értelmében az adózott eredmény felhasználásánál biztosítani kell mindazt a fejlesztési keretet, amely a Társaságnak a versenytársakkal való lépéstartásához és jövőbeni eredményes működéséhez szükséges Kereskedés kockázata A Társaság üzletmenetét jelentősen befolyásoló hírek nyilvánosságra hozatala, valamint információközlési hiányosságok vagy egyéb, a vonatkozó törvények, rendeletek és szabályzatokban előírt kötelességek elmulasztása miatt a PSZÁF, továbbá a Bevezetési és forgalombantartási szabályzatban meghatározott esetekben a BÉT felfüggesztheti a Részvények kereskedését Adózási szabályok változásának kockázata A Társaság pénzügyi helyzetére és eredményességére az adózási szabályok változása is hatást gyakorolhat. Az adózási jogszabályok változása nem csupán a Kibocsátó adójogi helyzetét, hanem a Részvények tulajdonosainak a helyzetét is érintheti. Nincs biztosíték arra, hogy a szabályozás a jövőben változatlan marad. 20
ÖSSZEVONT TÁJÉKOZTATÓ az econet.hu Média és Vagyonkezelő Nyilvánosan Működő Részvénytársaság 9.010.000 darab, 100,-Ft névértékű, névre szóló, dematerializált, korábban tőkeemelés keretei között zártkörűen
ÖSSZEVONT TÁJÉKOZTATÓ. EST MEDIA Vagyonkezelő Nyilvánosan Működő Részvénytársaság
ÖSSZEVONT TÁJÉKOZTATÓ az EST MEDIA Vagyonkezelő Nyilvánosan Működő Részvénytársaság 12.945.337 darab, 200,-Ft névértékű, névre szóló, dematerializált, korábban tőkeemelés keretei között zártkörűen kibocsátott
ÖSSZEVONT TÁJÉKOZTATÓ. econet.hu Média, Telekommunikációs és Vagyonkezelő Nyilvánosan Működő Részvénytársaság
ÖSSZEVONT TÁJÉKOZTATÓ az econet.hu Média, Telekommunikációs és Vagyonkezelő Nyilvánosan Működő Részvénytársaság 7.500.000 darab, 100,-Ft névértékű, névre szóló, dematerializált, korábban tőkeemelés keretei
ÖSSZEVONT TÁJÉKOZTATÓ az econet.hu Média, Telekommunikációs és Vagyonkezelő Nyilvánosan Működő Részvénytársaság 6.710.000 darab, 100,-Ft névértékű, névre szóló, dematerializált, korábban tőkeemelés keretei
ÖSSZEVONT TÁJÉKOZTATÓ az econet.hu Média, Telekommunikációs és Vagyonkezelő Nyilvánosan Működő Részvénytársaság 6.790.000 darab, 100,-Ft névértékű, névre szóló, dematerializált, korábban tőkeemelés keretei
Összevont Tájékoztató A Nordtelekom Távközlési Szolgáltató Nyilvánosan Működő Részvénytársaság 202 680 darab 1000 Forint értékű A sorozatú névre szóló dematerializált törzsrészvényének a Budapesti Értéktőzsde
ÖSSZEVONT TÁJÉKOZTATÓ BIOMEDICAL COMPUTER TECHNOLOGIES NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG
1 ÖSSZEVONT TÁJÉKOZTATÓ BIOMEDICAL COMPUTER TECHNOLOGIES NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG 8.055.000 DARAB, EGYENKÉNT 100.- FT NÉVÉRTÉKŰ, NÉVRE SZÓLÓ DEMATERIALIZÁLT A SOROZATÚ TÖRZSRÉSZVÉNYÉNEK A BUDAPESTI
AZ ECONET.HU MÉDIA, TELEKOMMUNIKÁCIÓS ÉS VAGYONKEZELŐ NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG TÁJÉKOZTATÓJA PERES ELJÁRÁS ELSŐFOKÚ ÍTÉLETÉRŐL
AZ ECONET.HU MÉDIA, TELEKOMMUNIKÁCIÓS ÉS VAGYONKEZELŐ NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG TÁJÉKOZTATÓJA PERES ELJÁRÁS ELSŐFOKÚ ÍTÉLETÉRŐL 1. Az econet.hu Média, Telekommunikációs és Vagyonkezelő Nyilvánosan

matches: Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
polgári | Szegedi Törvényszék
Megjelenés ideje: 2014. június 24., 15:18
Beszélhetek-e a bíróval tárgyaláson kívül?
Nem lehet, ez az ügyfélnek és a bírónak is tilos!
Természetesen tájékoztatni lehet a bírót, ha a tárgyalásról késni fog, de az ügy érdemére vonatkozóan csak a tárgyaláson lehet a bíróval beszélni.
Beadványok útján írásban, vagy a tárgyaláson szóban.
Hogyan nyújtsam be a beadványt?
Postai úton, vagy a kezelőirodákon ügyfélfogadási időben személyesen. Ügyfélfogadási időn túl (amíg a bírósági épület nyitva van) az ott elhelyezett gyűjtőládába is elhelyezheti beadványát. A Polgári perrendtartás értelmében a beadványokat és azok mellékleteit eggyel több példányban kell benyújtani, mint ahány fél a perben van.
E-mailben és faxon a beadványok beadhatók-e?
Igen, de ezek a beadványok hiányosnak minősülnek, mert nincsenek eredetiben aláírva, ezért azokat hiánypótlásra kell visszaküldeni.
Polgári perben a bíróság alkalmazottjának küldött e-mail nem minősül előterjesztett beadványnak..
Ki van-e tűzve az ügyem?
Ha az első tárgyalásról idézést nem kapott, az ügy állásáról a kezelőirodán érdeklődhet személyesen vagy telefonon.
Soronkívüliséggel kapcsolatban hova kell címezni és beadni a beadványokat?
A bíróság elnökének kell címezni. A bíróság elnöke mérlegeli, hogy az adott ügyben elrendeli–e a soronkívüliséget.
Ki tekinthet bele az iratba?
Ügyfélfogadási időben a peres felek , a jogi képviselők, közeli hozzátartozó pedig meghatalmazással. Más személy csak elnöki engedéllyel, ha a jogi érdekeltségét igazolja.
Ha jogi képviselőm van , miért csak az ügyvéd kap tájékoztatást, értesítést, idézést az ügyemben?
Ha önnek ügyvédje van, akkor az idézést, a bíróság végzéseit, sőt az ítéletet is az ő részére kézbesíti a bíróság. Önnek csak akkor küld idézést a bíróság, ha személyesen kívánja meghallgatni. A per eseményeiről önnek az ügyvédje ad tájékoztatást.
Tanúként idéztek, de nem szeretnék tanúskodni, mit tegyek?
A tanúzás állampolgári kötelezettség. Az idézésben foglaltaknak eleget kell tenni, meg kell jelenni a tárgyaláson, mert ellenkező esetben a bíróság önt a rendőrséggel elővezettetheti, vagy pénzbírsággal sújthatja. A tanúvallomást csak bizonyos esetekben tagadhatja meg, de azt is csak a tárgyaláson. Nincs mód írásbeli tanúvallomás megtételére sem.
Hol lehet illetékbélyeget vásárolni?
Hogyan számítják a határidőket?
A határidőket napok, hónapok vagy évek szerint kell számítani. A napokban megállapított határidőbe nem számít bele a kezdőnap, azaz amikor a kézbesítés vagy a kihirdetés megtörténik. Ha a határidő utolsó napja munkaszüneti napra esik, a határidő csak az azt követő legközelebbi munkanapon jár le.
Nincs kiírva a tárgyalóteremre az aznapi beosztás, hiányzik az én tárgyalásom. Mit tegyek?
Ezt jelezze haladéktalanul a bíróság kezelőirodáján vagy tájékoztató irodáján. Ha az idézést magával viszi, az iroda hatékonyabban tud információt adni önnek.
Mit vigyek magammal a tárgyalásra?
Személyi igazolványt, lakcímkártyát, és az adóazonosító jelét tartalmazó okiratot. Ha képviselőként jár el és a meghatalmazását még nem csatolta, hozza magával a meghatalmazást is és mindazon okiratokat, amik a meghatalmazotti jogosultságát igazolják. Célszerű magával hoznia az idézést, valamint a rendelkezésére álló periratokat és más, a perrel kapcsolatos iratokat is.
A fellebbezést hány példányban kell beadni és hová?
A másodfokú bírósághoz kell címezni, de az elsőfokú bírósághoz kell benyújtani eggyel több példányban, mint ahány peres fél van
Elmulasztottam a határidőt, mert beteg voltam. Mit tegyek?
Önnek jogában áll igazolási kérelmet előterjesztenie, amellyel együtt az elmulasztott cselekményt is pótolnia kell. Az igazolási kérelemben elő kell adni a mulasztás okát és annak vétlenségét (pl. orvosi igazolás, kórházi zárójelentés, stb.)
Hol találom azokat az iratokat, melyek már nincsenek a bíróság irattárában?
Ezek az iratok a levéltárban találhatók..
A jogszabályok meghatározzák, hogy melyik fajta igényt milyen jogi úton lehet érvényesíteni. A nemperes ügyekben nincs tárgyalás. Ilyen például a végrehajtási eljárás, holttá nyilvánítás, cégeljárás, felszámolás, stb.
Az a polgári peres eljárás, ahol tárgyalást is tartanak. Tárgyalást csak bíró tarthat.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
HITELES MOZGALOM - a PARLAMENT-ben - Az első devizahiteles törvényjavaslat a Parlamentben 3/5
Első körben a parlamenti pártok vezérszónokai fejtették ki a pártjaik álláspontját...
- részletek, kiemelés a Hiteles Mozgalomtól -
BÁNKI ERIK, a Fidesz képviselőcsoportja részéről: Még egyszer mondom, ennek a segélycsomagnak vagy ennek a devizahiteleseket megsegítő csomagnak egy nagyon fontos része az a törvényjavaslat, amely rendezi azt a tisztességtelen szabályozást, amellyel a bankok a hitelesek részére önkényesen állapítottak meg új és új feltételeket, amelyek nyilvánvalóan jelentős költségnövekedést jelentettek számukra.
Az emberek, amikor a hitelszerződéseket aláírták, és amikor ezek a kölcsönök számukra folyósítva lettek, akkor nem lettek felvilágosítva arról, hogy milyen módon, milyen árfolyamon fogják számolni nekik a havi törlesztő részleteiket, sőt azt sem tudták, hogy az árfolyamkockázatokat milyen szintig kell nekik saját maguknak viselniük.
Nagyon fontos kérdés, hogy azokat a pereket, ahol a vita az árfolyamrésről, illetve az egyoldalú szerződésmódosításoknál a kamatköltség- és díjemelésről folyik, felfüggesztik.
Igazából a mostani előttünk fekvő javaslatnak három fő pillére van. Ezek közül az első az árfolyamrés kérdése. Itt mérlegelésre nincs lehetőség, a Kúria egyértelműen rögzítette, hogy semmis az a kikötés, mely szerint a kölcsön felvételekor a deviza vételi, visszafizetéskor pedig érdekes módon a deviza eladási árfolyamán kell számolni. Ez egy nagyon érdekes kérdés. Itt van az az árfolyamrés, az a hihetetlen nagy költséghányad, amelyet egyértelműen a hitelesekre terheltek a bankok. Érdekes módon, ha megnézzük azokat a hitelszerződéseket, amelyeket például a vállalati szférában kötöttek, hogy, hogy nem, képesek voltak arra a bankok, hogy deviza-középárfolyamon számoljanak el az ügyfelekkel, ami természetesen egy sokkal tisztességesebb és a hitelfelvevők számára gyakorlatilag sokkal költségkímélőbb megoldás lehet. E helyett a passzus helyett az új gyakorlatnak megfelelően a Magyar Nemzeti Bank hivatalos devizaárfolyama fog belépni. Ez azért fontos, mert ebben a kérdésben nem az egyéneknek kell majd pereskedniük, hanem az állam írja elő az átszámítási kötelezettséget.
A bankoknak ezt a törvény hatálybalépésétől számított 90 napon belül el kell végezniük. Az átszámítás jogszerűségét, hogy hiba ne essék a számításokba, a Magyar Nemzeti Bank mint bankfelügyelet hivatalból fogja ellenőrizni. Az ősszel benyújtandó jogszabály-csomag már tartalmazza majd az árfolyamrés konkrét elszámolását, vagyis azt, hogy a bankoknak minden egyes szerződés esetében hogyan kell elszámolniuk a fogyasztókkal.
A javaslat második pillére az egyoldalú szerződésmódosítások ügye. Itt érdemes felidézni, hogy a gazdasági válság időszakában a bankok egyoldalúan emelték a kamatot, a költségeket és mindenféle, a hitelszerződésekkel kapcsolatos díjat is. Az egyoldalú szerződés módosítására elviekben van ugyan lehetőség, de annak van egy feltételrendszere, és a jogegységi határozat is tételesen felsorolja ennek az elemeit. Le kell szögeznünk, hogy a szerződésmódosítások csak akkor tisztességesek, ha ezeknek a feltételeknek maradéktalanul megfelelnek. A gyakorlati tapasztalat sajnos azt mutatja, hogy a hitelszerződések döntő többségében ez az egyoldalú szerződésmódosítás nem a fent hivatkozott menetrend szerint történt meg. Az eddigi gyakorlattal ellentétben így a törvény elfogadását követően a bankokra hárul az a bizonyítási teher, hogy igazolják, az általuk végrehajtott módosítások megfelelnek azoknak az elveknek.
Ezekkel a szabályozásokkal sikerül elkerülni, hogy több százezer per zúduljon a bíróságokra, ugyanakkor mivel ezek komoly jogkövetkezménnyel járó jogviták, a tervezet arról is rendelkezik, hogy peres eljárás esetén minden fellebbezési fórumot - fővárosi törvényszéket, táblabíróságot és a Kúriát is beleértve - végigjáró eljárásról van szó. Irányadóak a polgári perrendtartás szabályai lesznek azzal, hogy ezekben az ügyekben a tervezet rövidebb határidőkkel és gyorsabb eljárást rögzít, és kizárólag az említett klauzulák tisztességéről lehet majd a vitát lefolytatni.
Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az előterjesztés harmadik pillére a folyamatban lévő eljárások, árverések, perek és végrehajtási eljárások felfüggesztése. Mint ahogy mondtam, az összes olyan esetben, amely a törvény hatálya alá tartozik, felfüggesztésre kerülnek az eljárások, éppen annak érdekében, hogy a bíróságokat is tehermentesítsük, és a fordított bizonyítási eljárás révén a bankokat bevonjuk, és nekik kelljen igazolniuk azt, hogy a részükről ezek az egyoldalú szerződésmódosítások tisztességesek voltak.
Azt reméljük, hogy e törvényjavaslat elfogadásával az a körülbelül ötszázezer még vitatott hitelszerződés, amely komoly terheket jelentett az előző időszakban is a hitelt felvevő magyar állampolgárok részére, rendeződik, a korábbi költségek elszámolásra kerülnek, a bankok azokat a költségeket, amelyeket az egyoldalú szerződésmódosításokkal jogosulatlanul róttak az ügyfelekre, illetve az árfolyamváltozásból származó többletterheket visszafizetik. Ezáltal egy nagyon komoly tehertől tudjuk megszabadítani a magyar állampolgárokat, azokat az ügyfeleket, akik devizahiteleket vettek fel.
BURÁNY SÁNDOR, az MSZP képviselőcsoportja részéről: A Kúria döntését üdvözöltük, hiszen világossá tette, hogy mi az a banki hiba, amely miatt egy egységes jogértelmezéssel a devizahiteles-problémacsomagban rendet kellett vágni. Üdvözöljük azt, hogy kimondta a Kúria, mik azok a tisztességtelen elemei a szerződéseknek, amelyeket a bankok nem alkalmazhatnak a jövőben, és amelyekért a terheket vállalniuk kell. Ez a törvényjavaslat a Kúria döntésének átvezetését jelenti, ezért a jogszabály az MSZP támogatását élvezni fogja. Élvezni fogja, hiszen a devizahiteles-problémacsomag egy részének megoldásával enyhít a terheken, ha nem is oldja meg magát a problémát. Enyhít a terheken, hiszen ki fogja mondani az Országgyűlés, hogy a bankoknak a tisztességtelen szerződésekért és az egyoldalú módosításért fizetniük kell, az ügyfelet ezért kártérítés illeti meg.
Ugyanakkor világossá tettük és tesszük most is, hogy ez a megoldás az egész problémahalmaznak egy kisebbik részét oldja csak meg. Az MSZP javaslata az, hogy a kormány minél előbb nyújtson be olyan törvényjavaslatot, amely az egész devizahiteles-problémát kezeli. Szeretnék emlékeztetni arra, hogy a teljes megoldást először tavaly őszre ígérte a Fidesz, aztán a Kúria döntésére hivatkozva ezt idén tavaszra tolta. Most már nyár van, és most azt mondja a Fidesz, hogy a teljes megoldással meg kell várnunk az őszt.
Szögezzük le ugyanakkor, hogy a devizahiteles-problémacsomag fő eleme nem az árfolyamrés, hanem az árfolyamkockázat és maga az árfolyam.
Az elmúlt években hónapról hónapra követhettük a forint gyengülését, és nagyon sokáig azt hihettük, hogy egyszerűen csak tehetetlen a kormány, egyszerűen csak nem tartozik a prioritásai közé, második, harmadik helyen állhat legfeljebb a gazdaságpolitikai szempontrendszerben a forint erősítése vagy a forint értékállóságának megvédése, és tehetetlen egyszerűen a folyamatokkal szemben.
Az elmúlt hetekben világossá vált, hogy erről szó nincs, emögött egy tudatos kormányzati döntés húzódik meg, amelyet Varga Mihály miniszter úr el is ismert a Költségvetési bizottság ülésén: kerek perec kijelentette, hogy a forint árfolyamának kérdése, a forint erőssége vagy gyengesége tekintetében a kormány nem rendelkezik feladatkörrel, ezt a piaci folyamatok alakítják. Ez súlyos tévedés, egyébként következetlenség is, hiszen a Fidesz ellenzékben egyáltalán nem ezt gondolta, ez számos nyilatkozatból tetten érhető volt.
Azt javasoljuk, hogy a kormány igenis vállaljon felelősséget és terheket a devizahiteles-problémacsomag rendezéséből. Azt javasoljuk, hogy a presztízsberuházások elhalasztásával, törlésével hozzon létre egy pénzügyi alapot - a mi számításaink szerint ez több százmilliárd forint is lehet -, és ennek a pénzügyi csomagnak a terhére igenis vállaljon részt a nehéz helyzetbe került családok devizahitel-terheinek mérséklésében. Azt javasoljuk továbbá, hogy a kormány aktívan segítse azt elő, hogy a bajba jutott hitelesek egy lízingszerződéssel kiválthassák a mostani devizahiteleket, és így adósból bérlővé válva otthonukban maradhassanak, ne kelljen ingatlanuktól megválni.
Összegezve tehát, előrelépésnek tartjuk, hogy a Kúria döntését követően a kormány a javaslatával világossá tette, hogy a tisztességtelen szerződésekért és módosításokért a bankoknak vállalnia kell az anyagi felelősséget. De nem tartjuk elegendőnek ezt a lépést a probléma kezelésére, és nem tartjuk elegendőnek azt a kormányzati magatartást, ami széttárja a kezét, ha a forint árfolyamáról van szó, ahelyett, hogy aktív gazdaságpolitikával, kiszámítható, a magyar gazdaság növekedését segítő gazdaságpolitikával a forintot újra helyzetbe hozná, és ezzel a problémát érdemben kisebbítené.
Z. KÁRPÁT DÁNIEL, a Jobbik képviselőcsoportja részéről: Nagy fájdalom számomra, hogy a KDNP nem kívánja magát képviseltetni a vitában, főleg azt figyelembe véve, hogy a magáncsőddel kapcsolatos kampánykiszólásai már a 2010-es kampány előtt egyébként az én személyes nagy tetszésemet elnyerték, tehát úgy érzem, indokolt lett volna ebben a nagyon fontos vitában részt venni.
Nagyon erős bennem a gyanú, hogy ez az előterjesztés, ami itt van előttünk, nem a Kúria döntését követően született. Ezt nem a Kúria döntését követő napon kezdték el megírni kiváló kodifikátorok, nem akkor ugrottak neki kiváló szakemberek.
Nem azt akarom én ezzel mondani, hogy a kormányzat presszionálta esetleg a Kúriát annak érdekében, hogy alátámassza egy döntéssel a már korábban kitalált javaslatcsomagját, de azt mondom, hogy bizonyos tekintetben kilóg a lóláb. Mégpedig a tekintetben lóg ki a lóláb, hogy egyes bankok kevésbé járnak rosszul ezzel a javaslatcsomaggal, és teljes körű banki közteherviselés akkor sem következik be általa, ha a Jobbik egyébként természetszerűleg támogat bizonyos olyan csomagrészeket, amelyek ebben benne vannak, tehát egy végrehajtási moratóriumot - általunk is harmincötször sajtótájékoztatón elmondott, bejelentett dolog - nagyon furcsa lenne, ha nem támogatnánk.
Lenne egyetlen tuti megoldás, ami a teljes devizáskrízist rendbe teszi: ez az, ha azon a forintárfolyamon, ami a felvétel napján jellemző volt, mindenkinek átszámolnák a hitelét, mint ha forinthitel lett volna, hiszen a bankok többsége a bírósági perekben a gyakorlatban az igazolást a mai napig nem tudja bemutatni arról, hogy történt-e devizabevonás; nagyjából egyötöde annyi történt, mint amennyit kihelyeztek.
Ha viszont ezt a csodafegyvert, amit a Jobbik 2011 óta szorgalmaz, a hitelek felvételkori árfolyamon történő forintosítását, meg akarná lépni a kormányzat, mondjuk, teszem azt, ősszel - és azért feltételezem, most már tudja a kormány, hogy mit akar majd szeptemberben csinálni. Nem is merek olyanra gondolni, hogy önöknek fogalmuk sincs arról, hogy végigtárgyalják a Bankszövetséggel a nyarat, és mi lesz annak a vége. Arra meg pláne nem szeretnék gondolni - mint ahogy sokszor előfordult -, hogy a Bankszövetséggel önök tárgyalgatnak három hónapot, aztán teljesen más lesz az akaratuk, mint annak előtte volt, hiszen ilyet a szocialista kormányok alatt folyamatosan tapasztaltunk, az önök kormányzása alatt pedig szünet nélkül, tehát nagyjából ennyi volt a különbség.
A bankoknál egy forint sem maradhatna, amit indokolatlanul vettek el az emberektől. És a vicc az, hogy ezt Rogán Antal elmondja sajtótájékoztatón, és nem ez köszön vissza előttünk a papíron. Nem az van benne, hogy az összes indokolatlanul elvett forintot vissza kell utalni az embereknek, és bankok, kaptok erre 30, 60 vagy 90 napot. Hanem az van benne, hogy állítólag a Kúria döntése után menve, de még egyszer mondom, állítom, hogy sokkal hamarabb kész volt ez a törvénycsomag, mint ahogy a Kúria döntött volna, bizonyos tételeket visszaengednek, az árfolyamrést esetleg visszaverik, pár tételt visszavernek a bankokon, csak hogy egy dolgot elkerülhessenek, azt, hogy forint alapon kelljen a felvétel napjának árfolyamán elszámolni ezt az egészet. Mert az lenne az igazi érvágás a bankoknak, az lenne az igazi tehertétel, de önök ezt valamilyen lobbi vagy háttérerő folytán nem merik felvállalni, továbbra sem merik. Sajnálatos módon a többéves huzavona folytatódik. Ha önök ezt 2010-ben, az akkori kormányváltáskor, amikor szintén kétharmaduk volt, rendbe tették volna, meglépték volna, az ország több mint ezermilliárd forintot spórolt volna ezen a rendbetételi folyamaton.
Tehát egyértelmű, hogy többéves huzavona után, kétszeri Kúriára várakozás után, szánalmas Európai Bíróságra való várakozás után, különböző egyéb döntéshozó szervekre való várakozás után most egy újabb lépcsőfokot hoztak ide, ebbe a húzd meg-ereszd meg játékba, ami az önkormányzati választások előtt, szeptember első vagy második hetében abban fog kicsúcsosodni, hogy idehoznak elénk még egy csomagot, ahol valami, talán a piacihoz képest csökkentett árfolyamon megpróbálja forintosítani azokat a devizahiteleket, amelyeknél csak a felvétel napjának árfolyamáról lenne érdemes beszélni.
Önök majd elmennek nyaralni, és ősszel lesz valami, amiről még nem mondták meg, hogy micsoda, de addig a Bankszövetséggel tárgyalnak róla.
Összességében: lennének alternatív piaci megoldások, gazdasági megoldások, és a Jobbik letette ezeket az asztalra. Vegyék le róla a Jobbik-logót, nyújtsák be a saját nevük alatt, mi meg fogjuk szavazni akkor is, csak történjen végre valami, mert önök négy éve húzzák a rétestésztát, és még mindig nem képesek megoldani ezt a problémakört. És sajnálatos módon most a Bankszövetséggel készülnek tárgyalni, aztán nyaralni készülnek, őszre pedig biankó csekket kívánnak aláíratni velünk. Ez az, ami elfogadhatatlan, nem pedig az, ami a papíron van, hiszen annak, még egyszer mondom, részleteit tudjuk támogatni, de csak akkor, hogyha a mögötte húzódó alapelvek és filozófia a valódi megoldás felé mutatnak, és nem egy választási kampány részét képezik.
DR. SCHIFFER ANDRÁS, az LMP képviselőcsoportja részéről: Ez a törvényjavaslat helyes, ezért támogatjuk, viszont mindenképpen megkésett, nem teljes - erre a javaslatainkat el is fogom mondani -, és most látszik igazán annak a kára, hogy a költségvetési vita során nem támogatták az LMP-nek azt a módosító javaslatát, amelyik kifejezetten a devizaalapú hitelszerződésekből eredő perekre, illetve a devizahitel-krízisre tekintettel a bíróságok kapacitását szerette volna hathatósan megnövelni. Önök ezt tavaly novemberben lesöpörték az asztalról, most viszont az előttünk fekvő törvénymódosítás miatt fönnáll a veszély, hogy olyan mennyiségű pertömeg árasztja el az igazságszolgáltatást, hogy gyakorlatilag ezek a bírósági csatornák be fognak dugulni.
Maga ez a devizaalapú hitelkonstrukció álláspontunk szerint egy hibás termék, sőt egy mérgező termék. Ezért is gondoljuk azt, hogy miközben az elmúlt négy évben is következetesen képviseltük a szerződések szentségének elvét, illetve azt, hogy a lezárt jogviszonyokba az állam lehetőleg ne avatkozzon be egy olyan szerződéses terméknél, amelyik magában hordozza a fogyasztó megtévesztését, hiszen eleve egy fiktív pénzügyi buborékként keltették életre, én azt gondolom, cinizmus, képmutatás lenne ugyanazokkal az elvekkel operálni, mint a hétköznapi kereskedelmi kapcsolatokban megszületett, eredendően tisztességes szerződéseknél.
Azt is fontos elmondani, hogy akkor, amikor mérgező terméknek nevezzük ezeket a hitelügyleteket, ezeket a pénzügyi konstrukciókat, akkor nemcsak a hitelkárosult családokra, nemcsak a hitelkárosult kis- és középvállalkozásokra gondolunk, hanem arra is, hogy azáltal, hogy a bankrendszer elárasztotta ezzel a mérgező termékkel a magyar nemzetgazdaságot, egy komoly gátat is beépített, fejlődési gátat is beépített a magyar nemzetgazdaságba. A devizahitel-krízis ma és hosszú évekre visszatekintve nagymértékben okozója annak, hogy a magyar gazdaság nem tud rendesen fejlődni, nagymértékben okozója annak, hogy a kormány 2010-es célkitűzései rövid időn belül zátonyra futottak.
Érdemes visszatekinteni, hogy ez a történet hol indult el, és nem lehet elhallgatni, hogy a startpisztolyt nem más durrantotta el, mint Orbán Viktor 2001-ben a 88/2001. kormányrendelettel. Innen ered a történet. Viszont itt rögtön meg kell állni, mert hallhattunk egy okfejtést a Szocialista Párt részéről, hogy az egész devizaalapú hitelkrízis oka az, hogy az elmúlt négy évben romlott a forint árfolyama. Ezt nem egészen így látjuk, pont fordítva, ha úgy tetszik. Az, hogy ez a krízis elmélyült, annak az az oka, hogy 2002 után - nem feltétlenül kormányzati felelősség ez, hanem jegybanki, a Járai-, illetve Simor-féle jegybankvezetések felelőssége - elsősorban mesterségesen magasan lett tartva a forint árfolyama. Ennek volt egy oka, hogy így gondolták az inflációt visszaszorítani, ami nem sikerült. A következménye viszont az volt... Illetve még egy háttértörténés volt, hogy azért is tartották magasan a forint árfolyamát mesterségesen, mert a forintkamatok folyamatosan nőttek. Azáltal, hogy a forintkamatok nőttek, gyakorlatilag ez a mesterségesen magasan tartott forintárfolyam szinte belekergette a családokat, illetve a kisvállalkozásokat ezekbe a devizaalapú hitelkonstrukciókba. Nem lehetett forinthitelhez jutni! És gyakorlatilag a mesterségesen tartott forintárfolyam legalább részben, de nem kis részben felelőse annak, hogy meg lettek vezetve családok, kis- és középvállalkozások.
Tehát nem dicsekedni kellene azzal, hogy korábban, 2010 előtt vagy 2011 előtt egész pontosan magas volt a forint árfolyama, hanem leginkább szégyenkezni, mert a mesterségesen magasan tartott forintárfolyam nagymértékben okozója annak, hogy ez a hibás termék elharapózott a magyar nemzetgazdaságban.
És természetesen lett volna eszköz az akkori parlament és az akkori kormányok kezében, hogy megfékezzék ennek a hibás terméknek a terjedését. Én utalnék arra, hogy 2006-2007 fordulóján a svájci központi bank figyelmeztetett több kelet-közép-európai országot az ilyen típusú termékeknek a kockázataira. Lengyelország lépett, Horvátország lépett, a Gyurcsány- és Bajnai-kormányok viszont felelőtlen módon, illetve az akkori jegybankvezetés felelőtlen módon ezt a svájci figyelmeztetést figyelmen kívül hagyta. Kutya kötelessége lett volna a Gyurcsány- és Bajnai-kormányoknak, illetve a Járai-, Simor-féle jegybankvezetésnek meg aztán 2010 után az Orbán-kormánynak is megkezdenie azokat a tárgyalásokat a svájci központi bankkal, ami lehetővé tette volna azt, hogy a bankrendszer megrendülése nélkül a devizaalapú hiteltermékeket ki lehessen vezetni úgy a nemzetgazdaságból, ahogyan ezt Horvátországban vagy például Lengyelországban, vagy más térségbeli országokban megtették. Nem tették meg, és ezért, mondjuk ki, az elsődleges felelősség a Gyurcsány-kormányt, a Bajnai-kormányt, amelyik egy szemérmetlen banki magatartási kódexszel lefeküdt a bankoknak és természetesen a második Orbán-kormányt terheli - nem beszélve a két jegybanki vezetésről.
A végtörlesztés azért nem volt egy hatékony eszköz a kétharmad dacára, mert pontosan azon az alsó 75 százalékon nem segített, akit leginkább veszélyeztetett alapvető megélhetésében az egész devizahitel-krízis.
Az árfolyamgát esetében meg az volt a történet, hogy három és fél éven keresztül, amíg meg nem neszelték, hogy ez a történet nagyon fontos lehet a 2014-es választási kampány szempontjából, szintén a legrászorultabbak, tehát a 90 napnál tartósabb elmaradásban lévők esetében nem tették lehetővé az árfolyamgát igénybevételét, arról nem beszélve, hogy pontosan tudjuk, hogy az árfolyamgát mint konstrukció megint csak nem megoldás alapvetően a problémára.
Az eszközkezelő pedig egy nevetséges gumicsont volt. Hiszen milyen eszközkezelő az, ami eszköztelen? Önök egy eszköztelen eszközkezelőt hívtak életre.
Javasoltuk továbbá azt is tavaly, illetve idén több törvényjavaslatban - és erre továbbra sem nyújt megoldást a kétharmados többség, illetve a kormányzat -, hogy ha egyszer elismerjük azt, hogy ez a konstrukció egy hibás, mérgező termék, akkor mondjuk ki azt is, hogy nem lehet végrehajtást vezetni közjegyzői okirat alapján, bírói út megkerülésével senkinek semmilyen vagyontárgyára nem lehet végrehajtást vezetni.
Önök elutasították ezt a javaslatot, hiszen ennyiben önök továbbra is a bankokat pártolják, de itt fekete és fehér van. Ha igaz az, ami ennek a törvényjavaslatnak is az indokolása, hogy ez egy eredendően spekulációra, megtévesztésre, pénzügyi buborékra építő konstrukció volt, akkor nincs helye mellébeszélésnek, ki kell mondani azt is, hogy közjegyzői okirat alapján nem lehet végrehajtást vezetni senkinek a vagyontárgyára. Kettő: ha már egy ilyen disznó konstrukciót alkalmaztak a bankok, akkor nézzenek az emberek szemébe, és meg kell tiltani - erre is három alkalommal nyújtottunk be törvényjavaslatot - ilyen ügyletek esetében a faktorálást: ne lehessen a követeléseket félbűnöző behajtócégekre átruházni!
És nem utolsósorban arra is javaslatot tettünk, hogy levonva az elmúlt 13 év tanulságait, a polgári törvénykönyv feketén-fehéren a jövőre nézve tiltsa meg ilyen típusú banki ügyletek, banki fogyasztói szerződések alkalmazását. A Ptk. mondja ki azt, hogy semmis a jövőben minden ilyen típusú konstrukció. Ez sem történt meg, erre sem kínál önmagában ez a törvényjavaslat megoldást.
Ezeknél a konstrukcióknál a bankok rendre nem csökkentették a kamatot akkor, amikor a piaci kamatok egyébként csökkentek. Ezért teszünk javaslatot arra, hogy amikor a bankok rendre emeltek, kihasználva az egyoldalú szerződésmódosítás lehetőségét, de ritkán csökkentettek, amikor a széljárás megfordult, ezt is vegyük bele abba a körbe, amit reparálni akar most a törvényhozás.
Tehát azt javasoljuk, hogy a szimmetria elvének az alkalmazásánál azt is vegyük tekintetbe, hogy amikor az egyszer megemelt kamat esetében valójában elkezdtek csökkenni az árfolyamok, akkor a csökkentést a fogyasztó esetében miért nem érvényesítette a bank. Így kerek egész és logikus a történet. Kérem a kormányt, hogy ezeket a javaslatainkat fontolják meg.
Az egész konstrukcióval kapcsolatban az igazi bombát egyelőre még senki nem akarta fölrobbantani. Tudniillik arról van szó, hogy az akkor hatályos hitelintézeti törvény 78. § (1) bekezdése a kockázatvizsgálattal kapcsolatban tipikusan egy jogbiztonságot, bankbiztonságot, szabályt tartalmaz. Ez úgy szól, hogy a hitelintézetnek a kihelyezésről történő döntés előtt meg kell győződnie a szükséges fedezetek, illetőleg biztosítékok meglétéről, valós értékéről és érvényesíthetőségéről.
Ez azt jelenti, hogy az ilyen típusú ügyleteknél, tehát a devizaalapú hitelügyleteknél egész egyszerűen a bankok képtelenek voltak megfelelni a 78. § (1) bekezdésének, hiszen nem lehetett megmondani egy 10-20 éves hitelkonstrukciónál, hogy ha mondjuk, elszabadul a forint-svájci frank árfolyama, akkor a delikvens, ahova kihelyezik a hitelt, teljesítőképes lesz-e, megvan-e a fedezet. Ezt azért mondom, mert azt még nem kapargatta senki, a Kúria sem, hogy maga a konstrukció nem ütközik-e jogszabályba, nevezetesen az akkori hitelintézeti törvény 78. § (1) bekezdésébe, mint olyan. Ebben az esetben ugyanis, ha a Kúria ezt megvizsgálná, kimondaná azt, hogy ezek a szerződések mint konstrukciók, eleve alkalmatlanok arra, hogy megfeleljenek a hitelintézeti törvény kockázatelemzést előíró passzusainak, akkor az összes úgy, ahogy van, semmis, és forintban el kell számolni ebben az esetben az ügyfelekkel.
NA UGYE, ÉRDEMES VOLT VÉGIG OLVASNI!?
A következő, a 4. részben a törvényelőterjesztést tárgyaló parlamenti bizottság ülésén elhangzottakat ismertetjük - emlékeztek, erről lettünk
KITILTVA !!!
http://www.hitelesmozgalom.eoldal.hu/cikkek/a-parlament-ben/a-parlamenti-bizottsag-uleserol-kitiltva.html

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria