text:
IV/00008/2014
. IV/00008/2014
Első irat érkezett: 01/03/2014
Az ügy tárgya: a Kúria Mfv.II.10.716/2012/8. számú ítéletével összefüggő alkotmányjogi panasz (jubileumi jutalom)
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Kúria jubileumi jutalom megfizetése tárgyában hozott Mfv.II.10.716/2012/8. számú ítélete, a Fővárosi Törvényszék kapcsolódó 51.Mf.630.762/2012/6. számú ítélete, valamint a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 16.M.5335/2010/9. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kéri az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó részletesen ismerteti az ügyben irányadó jogszabályi rendelkezéseket, illetve vitatja az eljárt bíróságok jogértelmezését, szerinte az ítéletek számos alaptörvényi rendelkezéssel ellentétesek..
a Kúria Mfv.II.10.716/2012/8. számú ítélete
a Fővárosi Törvényszék 51.Mf.630/762/2012/6. számú ítélete
a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 16.M.5335/2010/19. számú ítélete
IV_8_1_2014_inditvany_anonim.pdf IV_8_3_2014_ind_kieg.pdf
A határozat száma: 3238/2014. (IX. 22.) AB végzés
ABH oldalszáma: 2014/2504
Az Alkotmánybíróság a Kúria Mfv.II.10.716/2012/8. számú ítélete, a Fővárosi Törvényszék 51.MF.630.762/2012/6. számú ítélete, valamint a Fővárosi Munkaügyi Bíróság 16.M.5335/2010/19. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján – 2014. január 3-án – alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz, amelyben a Kúria Mfv.II.10.716/2012/8. számú ítélete, a Fővárosi Törvényszék 51.MF.630.762/2012/6. számú ítélete, valamint a Fővárosi Munkaügyi Bíróság 16.M.5335/2010/19. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte.
[2]	Az indítványozó álláspontja szerint a támadott bírói döntések sértik az Alaptörvény B) cikk (1) és (4) bekezdéseit, C) cikk (3) bekezdését, E) cikk (3) bekezdését, Q) cikk (3) bekezdését, R) cikk (2) és (3) bekezdéseit, T) cikk (1) bekezdését, I. cikk (1) bekezdését, II. cikkét, VI. cikk (2) bekezdését, XV. cikk (1) és (2) bekezdéseit, XXIV. cikk (1) bekezdését, XXVIII. cikk (7) bekezdését, 1. cikk (2) bekezdés b) pontját, 4. cikk (1) bekezdését, 5. cikkét, 9. cikk (1) bekezdését, 17. cikk (5) bekezdését, 25. cikk (1) bekezdését, 26. cikk (1) bekezdését, valamint 28. cikkét.
[3]	Az Alkotmánybíróság főtitkára 2014. január 19-én kelt levelében felhívta az indítványozót, hogy az Abtv. 52. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően egészítse ki indítványát, mert részletesen ismertette ugyan az ügyben irányadó jogszabályokat, ám nem fejtette ki kellően, hogy a támadott ítéletek miért és mennyiben sértik az Alaptörvényben biztosított jogait. Arról is tájékoztatta az indítványozót, hogy az Alaptörvény alkotmányjogi panaszban megjelölt B) cikk (4) bekezdése, C) cikk (3) bekezdése, E) cikk (3) bekezdése, Q) cikk (3) bekezdése, R) cikk (2) és (3) bekezdései, T) cikk (1) bekezdése, 1. cikk (2) bekezdés b) pontja, 4. cikk (1) bekezdése, 5. cikke, 9. cikk (1) bekezdése, 17. cikk (5) bekezdése, 25. cikk (1) bekezdése, valamint 26. cikk (1) bekezdése nem Alaptörvényben biztosított jog.
[4]	Az indítványozó 2014. március 28-án újabb – hiánypótló – beadvánnyal fordult az Alkotmánybírósághoz, amelyben továbbra is kérte a már korábban is támadott ítéletek megsemmisítését, az Alaptörvény B) cikk (1) és (3) bekezdéseinek, C) cikk (1) bekezdésének, T) cikk (2) bekezdésének, I cikk (2) és (3) bekezdésének, II. cikkének, III. cikkének, VI. cikkének, XIII. cikkének, XV. cikk (1)–(2) és (4) bekezdéseinek, XXIV. cikk (1) bekezdésének, XXVIII. cikk (1) és (7) bekezdéseinek, 25. cikk (4) bekezdésének, valamint 28. cikkének sérelme miatt.
[5]	2014. június 3-án az indítványozó külön beadványban kérte az Alkotmánybíróságtól, hogy az Abtv. 61. § (1) bekezdés a) illetve c) pontjai alapján hívja fel a Kúriát Mfv.II.10.716/2012/8. számú ítéletének járulékos kérdésekben (eljárási illeték) hozott döntése végrehajtása felfüggesztésére. Indítványozó e beadványában arra hivatkozott, hogy az Abtv. 53. § (4) bekezdése értelmében kérte a Kúriától a járulékos kérdésekben hozott döntés felfüggesztését, azonban a bíróság arról nem hozott határozatot.
[6]	2. Az indítványozót a munkáltatója 2010. augusztus 30-án kelt levelében arról tájékoztatta, hogy a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény (a továbbiakban: Ktjv.) alapján mennyi kormánytisztviselői jogviszonyban töltött idő után válik jubileumi jutalomra jogosulttá; mely időszakok vehetők figyelembe a jubileumi jutalomra jogosító idő megállapításánál, valamint megállapította a jubileumi jutalomra jogosító idő számításának kezdő időpontját. Ennek alapján az indítványozó megállapítási keresetet terjesztett elő a Fővárosi Munkaügyi Bíróságon, amelyben kérte a bíróságtól, hogy állapítsa meg, hogy a tájékoztató levél jogsértő, lévén, hogy nem a munkáltatói jogkör gyakorlójától származik; nem tartalmaz jogorvoslatra vonatkozó tájékoztatást; valamint a közszolgálati nyilvántartással, okiratokkal, és jogszabályokkal ellentétesen állapítja meg a közszolgálati jogviszonyban eltöltött idő tartamát. Az elsőfokú munkaügyi bíróság megállapította, hogy a Ktjv. – 2010. július 6-át követően – módosította a jubileumi jutalomra vonatkozó szabályokat, amelynek következtében figyelmen kívül kellett hagynia az indítványozó gazdasági társaságoknál valamint egy szakszervezettel létrejött jogviszonyai időtartamát.
[7]	Az elsőfokú bíróság azt is kifejtette ítéletében, hogy a megállapítási kereset törvényi feltételei nem álltak fenn, hiszen az indítványozónak szóló tájékoztató irat nem minősíthető munkáltatói intézkedésnek, nem célozta joghatás kiváltását. Megállapította továbbá az elsőfokú bíróság azt is, hogy az indítványozó által előterjesztett nem vagyoni kárigény megalapozatlan volt.
[8]	A Fővárosi Törvényszék helybenhagyta az elsőfokú bíróság ítéletét kifejtve: a Ktjv. 23. § (1) és (3) bekezdései együttes értelmezésével a jubileumi jutalomra jogosító időnek nem a Ktjv. hatályba lépésekor kormánytisztviselői jogviszonnyá alakult teljes köztisztviselői jogviszony minősül, hanem csak a Ktjv. (3) bekezdés a)–g) pontjaiban felsorolt időtartamok. Arra is utalt a másodfokú bíróság, hogy a megállapítási kereset a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) által megállapított konjunktív feltételei nem álltak fenn, jogalapja hiányzott, hiszen a másodfokú bíróság nem fogadta el az indítványozó 35 éves jubileumi jutalomra való jogosultságát 2010. augusztus 16. napjával.
[9]	Az indítványozó a felülvizsgálati kérelmében kérte a Kúriától a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését, és a jogszabályoknak megfelelő új határozat meghozatalát. Az eljáró bíróságoknak – a Kúria indokolása alapján – arról kellett dönteniük, hogy a Ktjv. 23. § (1) és (3) bekezdései alapján az indítványozót 2010. augusztus 16-ai esedékességgel illette-e meg a 35 éves jubileumi jutalom. A Kúria hatályában fenntartotta a Fővárosi Törvényszék másodfokú ítéletét, kiemelte továbbá, hogy a jubileumi jutalomra való jogosultságot mindig a hatályos jogszabályok alapján kell elbírálni, tehát a külön juttatás alapját képező különböző jogszerző idők számítása is csak az adott jogviszonyra hatályos jogszabályok alapján történhet. Hangsúlyozta a Kúria: a jogosultság konjunktív feltétele, hogy a kormánytisztviselő ténylegesen a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.) hatálya alá tartozó munkáltatónál végezte korábban feladatit, nem elegendő, hogy az indítványozó korábbi köztisztviselői jogviszonyának teljes idejét közszolgálati jogviszonynak minősítették.
[10]	Az indítványozó felülvizsgálati kérelmében hivatkozott először arra, hogy korábbi munkaviszonyai beszámításának hiánya miatt egyéb jogsérelmet is szenvedhetett, például a felmentési idő megállapítása szempontjából. Korábban a tájékoztató levélben foglaltakat kizárólag a jubileumi jutalomra jogosultság szempontjából támadta, így a Pp. 275. § (1) bekezdése alapján az újabb kérdés felülvizsgálati eljárásban nem volt vizsgálható.
[11]	3. Az Abtv. 56. § (1) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság az Ügyrendjében meghatározottak szerinti tanácsban dönt az alkotmányjogi panasz befogadásáról, az 56. § (2) bekezdése értelmében pedig a befogadhatóságról dönteni jogosult tanács mérlegelési jogkörében vizsgálja az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának törvényben előírt tartalmi feltételeit, különösen a 26–27. § szerinti érintettséget, a jogorvoslat kimerítését, valamint a 29–31. § szerinti feltételeket.
[12]	A befogadhatóság feltételeit vizsgálva az Alkotmánybíróság tanácsa az alábbiakat állapította meg.
[13]	Az Abtv. 52. § (1) bekezdése alapján az indítványnak határozott kérelmet kell tartalmaznia, az (1b) bekezdés szerint a kérelem akkor határozott, ha egyértelműen megjelöli:
„a) azt az alaptörvényi, illetve törvényi rendelkezést, amely megállapítja az Alkotmánybíróság hatáskörét az indítvány elbírálására, továbbá amely az indítványozó jogosultságát megalapozza,
f) a kifejezett kérelmet a jogszabály, jogszabályi rendelkezés vagy a bírói döntés megsemmisítésére, illetve az Alkotmánybíróság döntésének tartalmára”.
[14]	Mindezek alapján az indítvány akkor alkalmas érdemi elbírálásra, ha az Abtv. fent idézett 52. § (1b) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelően határozott kérelmet tartalmaz. Ezzel szemben az indítványozó még hiánypótló beadványában is az ügy ténybeli kérdéseit, történeti előzményeit, a bíróságok megállapításait, valamint jogértelmezését, álláspontját ismertette, de nem fejtette ki kellően, hogy az indítványban támadott ítéletek miért és mennyiben sértik az Alaptörvényben biztosított jogait. A főtitkári hiánypótlási felhívást követően is hivatkozik az indítványozó több olyan alaptörvényi rendelkezésre – B) cikk (4) bekezdés, C) cikk (3) bekezdés, E) cikk (3) bekezdés, Q) cikk (3) bekezdés, R) cikk (2) és (3) bekezdései, T) cikk (1) és (2) bekezdései, 1. cikk (2) bekezdés b) pontja, 4. cikk (1) bekezdése, 5. cikk, 9. cikk (1) bekezdése, 17. cikk (5) bekezdése, 25. cikk (1) bekezdése, 26. cikk (1) bekezdése, valamint 28. cikk – amelyek nem Alaptörvényben biztosított jogok. Az Alaptörvényben biztosított jog sérelmének indokolása hiányzik az indítványból.
[15]	Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az alkotmányjogi panasz a főtitkári tájékoztatás ellenére továbbra sem felel meg az Abtv. 52. § (1b) bekezdésében foglalt határozott kérelem feltételeinek. Az alkotmányjogi panasz és annak kiegészítése sem tartalmaz indokolást arra nézve, hogy a sérelmezett bírói döntés miért ellentétes az Alaptörvény megjelölt rendelkezéseivel, és miben áll a megjelölt, Alaptörvényben biztosított jogok sérelme, így az alkotmányjogi panasz nem felel meg az Abtv. 52. § (1b) bekezdésének b) és e) pontjaiban foglaltaknak.
[16]	Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság az Abtv. 56. § (2) bekezdése alapján megállapítja, hogy az indítvány nem felel meg az Abtv. 52. § (1b) bekezdésének b) és e) pontjaiban foglaltaknak, ezért az Ügyrend 30. § (2) bekezdés h) pontja alapján az alkotmányjogi panaszt visszautasította.
[17]	4. Az indítványozó 2014. június 3-án beérkezett külön beadványban kérte az Alkotmánybíróságtól, hogy az Abtv. 61. § (1) bekezdés a) illetve c) pontjai alapján hívja fel a Kúriát Mfv.II.10.716/2012/8. számú ítéletének járulékos kérdésekben (eljárási illeték) hozott döntése végrehajtása felfüggesztésére.
[18]	Az Abtv. 61. § (1) bekezdése alapján „[a]z Alkotmánybíróság eljárásában kivételesen a kifogásolt döntés végrehajtásának felfüggesztésére hívja fel a bíróságot, ha az a) az alkotmánybírósági eljárás várható tartamára vagy a várható döntésre tekintettel, b) súlyos és helyrehozhatatlan kár vagy hátrány elkerülése érdekében, vagy c) más fontos okból indokolt, és a bíróság az 53. § (4) bekezdése alapján a döntés végrehajtását nem függesztette fel”.
[19]	Az alapügyben eljárt bíróság az Abtv. 53. § (4) bekezdése alapján az alkotmányjogi panaszban támadott döntés végrehajtását az Alkotmánybíróság eljárásának befejezéséig felfüggesztheti.
[20]	Mivel az Alkotmánybíróság a panaszt a fentiek alapján visszautasította, az indítványozó felfüggesztési kérelme okafogyottá vált.
. 01/03/2014
. 3238/2014. (IX. 22.)

matches: Kúria Kúria Bíróság Kúria Bíróság Kúria Bíróság Kúria Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság


text:
A személyek szabályozása az új Polgári Törvénykönyvben - PDF
A személyek szabályozása az új Polgári Törvénykönyvben
Download "A személyek szabályozása az új Polgári Törvénykönyvben"
1 A személyek szabályozása az új Polgári Törvénykönyvben Dr. VARGA ATTILA Egyetemi adjunktus I. Általános észrevételek A személyekről szóló jogi, elsősorban polgárjogi szabályozás bármely jogrendszer és a létező jogviszonyok alapját, és egyben ezek stabilitását képezi. Ezzel is magyarázható, hogy a természetes személyekről és a jogi személyekről szóló 1954/31-es számú törvényerejű rendelet még a rendszerváltást is mintegy húsz évvel élte túl, azzal, hogy a 2009/287-es törvénnyel megjelent az új román Polgári Törvénykönyv (továbbiakban Ptk.) 1 természetesen az sem elhanyagolható és mellékes körülmény, hogy az új törvénykönyv az 1864-es Polgári Törvénykönyvet váltja majd fel. 2 Fontos, említésre érdemes körülmény, hogy az új Ptk. hatálybalépésének időpontja még bizonytalan, ugyanis ezt egy külön alkalmazási törvény fogja meghatározni, amelyet a kormánynak a megjelenéstől számított 12 hónap múlva kell beterjesztenie a Parlamentnek. (Ptk szakasza). Ez a törvényes határidő 2010 júliusában lejárt és mind a mai napig a hatálybaléptetési alkalmazási törvénytervezet nem került a Törvényhozás elé. Mindezek ellenére, vagy éppen az új törvénykönyv alkalmazásának, hatálybaléptetésének körülményessége, nehézsége is azt mutatja, hogy egyfelől a polgárjogi szabályozások a jogrendszer legstabilabb elemeit képezik, ezen belül pedig a személyekről szóló szabályok, ha nem is közvetlenül a politikai rendszertől függnek, de változóbb jogi, morális, politika értéktartalommal rendelkeznek. Ezt a változó értéktartalmat és szabályozást jól illusztrálja az új Ptk. személyekről szóló része. 1 Legea 287/2009, publicată în Monitorul Oficial nr. 511 din 24 iulie Cod Civil, Editura Monitorul Oficial, Ediţia 2009, p. 52 A polgári joganyag meghatározó, alapvető része a személyek, mintegy kiinduló alapja a további rendkívül szerteágazó polgári szabályozásnak. Bármely jogrendszerben a személyek szabályozása az alfa és omega, bizonyos értelemben pedig, ezen szabályozásoknak az eszköze és még inkább a célja. A polgári jogi szakirodalomban, és értelemszerűen a szabályozásokból kiindulva, a személy fogalma a jogalany, a jogalanyiság és a jogképesség kifejezésekhez, jogintézményekhez kötődik. A személy polgári jogi megjelölése tehát azt fejezi ki, hogy a polgári jogi jogviszonyoknak kik lehetnek az alanyai. Azt is mondhatnánk, hogy a személy egy háromdimenziós térnek, nevezetesen a jogviszony, jogalany és jogképesség által meghatározott háromdimenziós jogi térnek a központi eleme. Az új szabályozás, fontos formai és tartalmi jelentőségű aspektusa, hogy visszaemelte a Ptk. törzsébe, mégpedig első könyvként a személyekről szóló szabályozást. Ez a része a törvénykönyvnek a 25-től a 257-ig terjedő szakaszokat foglalja magába. Az új szabályozás jobb áttekinthetősége végett ennek részletes vázlatát mutatjuk be, jelezve egyúttal, hogy mely kérdéseket fogjuk részletesebben bemutatni az elkövetkezőkben. II. cím Természetes személyek szakasz I. Fejezet A természetes személyek polgári jogi képessége jogképesség (capacitatea de folosinta) cselekvőképesség (capacitatea de exercitiu) a halottá nyilvánítás bírói eljárása I. Könyv A személyekről szakasz I. cím Általános rendelkezések szakasz III. cím Természetes személyek védelme szakasz I. Fejezet Általános rendelkezések IV. cím A jogi személy szakasz I. Fejezet Általános rendelkezések 63 II. Fejezet Az emberi nem tisztelete és elidegeníthetetlen jogai általános rendelkezéseik az élethez, az egészséghez és az integritáshoz való jog a magánélet és az emberi méltóság tisztelete a személy, halála utáni tisztelete III. Fejezet A természetes személy azonosítása név, állandó és ideiglenes lakhely polgári iratok, acte de stare civila II. Fejezet A kiskorú gyámsága esetek, gyám családi tanács a gyámság gyakorlása a gyámság gyakorlásának ellenőrzése a gyámság megszűnése III. Fejezet A bírói ítélettel gondnokság alá helyezett személy védelme IV. Fejezet Gondnokság V. Cím A nem vagyoni jellegű jogok védelme szakasz 7 II. Fejezet A jogi személy létrehozása általános rendelkezések jogi személy semmissége jogi személy bejegyzése III. Fejezet A jogi személy jogképessége jogi személy általános jogképessége a jogi személy cselekvőképessége és működése IV. Fejezet A jogi személy azonosítása V. Fejezet A jogi személy átszervezése VI. Fejezet A jogi személy megszűnése általános rendelkezések a jogi személy feloszlatása különleges rendelkezések A szabályozás szerkezete is jelentős probléma-megközelítési, koncepcionális változásokat jelez. Az egyik legjelentősebb, szemléletbeli változás, hogy megjelennek az emberre, mint emberi lényre, illetve mint személyiségre vonatkozó alkotmányos jellegű, alapjogok formájában jelentkező, de polgári jogi tartalmú4 szabályozások. Ez a jogrendszer alkotmányosodása folyamatának egyik tipikus esete, amikor az alkotmányos alapjogok a polgári jogban (is) részletes szabályozást nyernek. Ez a két jogág közötti szorosabb kapcsolat a jogrendszer szintjén fokozottabb belső kohéziót és nagyobb mértékű koherenciát eredményez. A másik jelentős változás, hogy nagyobb hangsúlyt kap a természetes személyek védelme, nemcsak a részletesebb szabályozás, de új garanciális jellegű jogintézmények bevezetésével, mint amilyen a gyámügyi bíróság vagy a családi tanács intézményei, illetve ezek feladat- és hatáskörei. Egyébként a törvényhozó szándéka volt a családjogi viszonyokat visszahozni a polgárjogi szabályozás tárgykörébe, melynek következményeként hatályon kívül kerül a családjogi törvénykönyv. Ennek megfelelően az új Polgári Törvénykönyv II. Könyve éppen a családról szól. Végül említjük, hogy külön szabályozást kap úgy a természetes személyek, mint a jogi személyek esetében a nem vagyoni jellegű jogok védelme, ami egyben alapvető értékbeli szemléletváltást is jelent. II. Természetes személy (persoana fizică) 1. A természetes személy polgári jogi képessége (capacitatea juridică civilă a persoanelor fizice) 3 A személy (úgy a természetes személy, mint a jogi személy esetében) jogalanyiságának alapvető feltétele, hogy jogképességgel rendelkezzen. Vagyis a jogképesség teremti meg azt a lehetőséget, hogy polgári jogi viszony alanya lehessen. A természetes személyek jogképessége történeti kategória abban az értelemben, hogy az emberi társadalom fejlődése során a személyek, mint potenciális jogalanyok köre fokozatosan kibővült, változott. Bizonyos történelmi korszakokban (rabszolgatartó, hűbéri társadalom) nem minden ember volt (lehetett) egyformán jogalanya a polgári jogi jogviszonyoknak, miközben az emberek egy szűkebb köre (az uralkodó osztály) mindig rendelkezett jogalanyisággal, azaz vagyonjogi, vagy éppen személyhez fűződő jogokkal és kötelezettségekkel. 4 3 Bővebben: Gabriel Boroi, Drept civil. Partea generală. Persoanele, Ediţia 4-a, revizuită şi adăugită, Editura Hamangiu, Bucureşti, 2010, o. 4 Kecskés László, Polgári jog, A személyek joga, Dialóg Campus Kiadó, Budapest Pécs, 2007, 23. o. 85 Hosszú történeti fejlődés eredménye az a ma már általánosan elfogadott tétel, amit a Ptk. 28 (1) cikkelye úgy fogalmaz, hogy a polgári képesség minden személy számára elismert. A (2) bekezdés pedig ezt azzal egészíti ki, hogy bármely személy rendelkezik jogképességgel és törvényben előírt kivételeken kívül, cselekvőképességgel. Vagyis a polgári jogi képesség esetében amely a jogképesség és cselekvőképesség összessége érvényesülnek a törvényesség, az általánosság, az elidegeníthetetlenség és az érinthetetlenség elvei. A jogképesség pedig a fentiek mellett még kiegészül az egyenlőség és egyetemlegesség elveivel. A polgári jogi szabályozás szerint különösen ez utóbbi elvek azt jelentik, hogy a jogképesség mindenkit megillet, emberi mivoltánál fogva és senki sem korlátozható, illetve senki sem egészben sem részben nem fosztható meg a jogképességtől, mint ahogyan nem is lehet lemondani róla (Ptk. 29. cikkelye). A jogképesség a természetes személy azon képességét jelenti, hogy polgári jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezhet (Ptk. 34. cikkely). Ez születéssel kezdődik és az elhalálozással ér véget. Ugyanakkor a törvény a magzat jogait is elismeri. Vagyis a magzat is, ha élve születik feltételes (előzetes) jogképességgel rendelkezik. (Ptk cikkelye). A cselekvőképesség a természetes személy azon képessége, melynél fogva saját akaratából, egymaga, saját nevében polgári jognyilatkozatokat tehet vagy jogügyleteket köthet, ami által jogokat szerezhet, illetve kötelezettségeket vállalhat. Elvben a cselekvőképesség mindenkit megillet, amennyiben a törvény értelmében nem esik korlátozás alá vagy e jogalanyi körből nincsen kizárva. A cselekvőképesség az ember pszichikai, értelmi fejlettségéhez kötődik, pontosabban azon képessége, hogy megfelelő érettséggel rendelkezve, és szellemi és testi fogyatékosság által nem gátolva akarat-elhatározás kialakítására, tehát az alternatív viszonyok közötti választásra képes. A cselekvőképesség feltételezi az ember belátási képességének épségét és érettségét. Következésképpen a cselekvőképesség teljessége az értelmes akarat-elhatározásra, ezen belül pedig érvényes jognyilatkozatok tételére vonatkozó képességet jelenti. 5 A román szabályozás szerint a természetes személyek cselekvőképességével kapcsolatosan három helyzetet különböztetünk meg: 5 Kecskés László i. m. 52. o. 96 a) a cselekvőképesség hiánya amit két tényező indokol: egyrészt a természetes személy kora, ugyanis a 14. életévet be nem töltött kiskorú a törvény erejénél fogva cselekvőképtelen, másrészt az a nagykorú személy, akit a bíróság jogerős ítélettel cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezett (persoana pusă sub interdicţie judecătorească) Ptk. 43. szakasz. b. a korlátozott cselekvőképesség a 14-ik életévet elért személy, aki a szülő vagy a gyám jóváhagyásával érvényes jognyilatkozatokat tehet. (Ptk. 41 szakasz). c. a teljes cselekvőképesség a 18-ik életévet betöltött és ez által nagykorúvá vált személy (Ptk. 38. szakasz), valamint a kiskorú érvényesen megkötött házassága nyomán teljes cselekvőképességet nyer. (Ptk.39. szakasz) 6 Újításként könyvelhetjük el az előzetes cselekvőképesség (capacitatea de exerciţiu anticipată) intézményének bevezetését (Ptk. 40. szakasza). Ennek értelmében megalapozott esetekben a gyámügyi bíróság elismerheti a 16-ik életévét betöltött kiskorú személy teljes cselekvőképességét. Ez lényegében diszkrecionális jogot biztosít a gyámügyi bíróságnak az okok megalapozottságának megítélésében. A személyiségi jogok elmélete a polgári jogban Az igazi újdonság az új Polgári Törvénykönyvben (legalábbis ami a személyekről szóló könyvet illeti), hogy megjelenik, meglehetős részletességgel a személyiségi jogok szabályozása. Az alanyi jogok egyik rendkívül jelentős, de csak az utóbbi évtizedekben, vagy közel fél évszázadban nagymértékben felértékelődött része a nem vagyoni jellegű, személyes alanyi jogok (drepturile subiective, personale, nepatrimoniale). Általában is a személyhez fűződő jogok polgári jogi védelmének intézményrendszere jelentős mértékben a személyiségi jogok fejlődésének történetéhez igazodóan alakult. A személyiségi jogok fejlődésének legfontosabb vonása abban összegezhető, hogy a védelem idővel függetlenedett a tulajdonos pozíciójától. A modern személyiségi jogok kialakulásának idején, a XIX. század végén ténylegesen a gazdasági pozíció biztosítását szolgálták. Ugyanakkor a vagyoni viszonyokkal való összefüggés számos személyiségi 6 Ezzel kapcsolatosan bővebben: Varga Attila, Román polgári jog Természetes személyek és jogi személyek, Státus Kiadó, Csíkszereda, 2008, o. 107 jog esetében szellemi alkotásoknál, névjognál, üzleti névnél stb. köztudott. Ugyanakkor elterjedt az a nézet is, hogy az illető vagyoni érdek elismerése a régebbi, ennek a védelemnek a köre tágul ki a nem vagyoni összefüggésekig. Közelebbről nézve azonban ez a folyamat sem ilyen egyszerű, hiszen sokkal szélesebb erők munkájáról van szó, melyek lényegében meghatározzák és meg is magyarázzák a védelem említett kiterjedését. 7 A személyiségi jogok védelmében a második világháborút követően új szakasz kezdődött. A jellemző vonás a személyiségi jogvédelem óriási kiterjedése. Ennek különböző vonatkozásai a személyiségi jogok általánosodása, politizálódása, illetve a vagyoni összefüggések lényegtelenné válása. A jogágak összehasonlító vizsgálata is igazolja, hogy a polgári jog mint a polgárok, a természetes személyek autonómiájának elsődleges jogága, egyre inkább túlmegy a tiszta vagyoni viszonyok szabályozásán, és a személyek személyhez fűződő jogait is vagyoni jogaikkal egy sorban védelem alá helyezik. Ez az előző rendszerben politikailag, ideológiailag is elképzelhetetlen volt, hiszen ez a szabályozás középpontjában ez embert, az emberi személyiség különböző jogági védelmét kellet volna állítsa. A polgári, az egyén autonómiájának biztosítását szolgáló személyiségi jogok azonban elválaszthatatlanok és szoros összefüggésben vannak az alkotmányos szabadságjogokkal. Azt láthatjuk, hogy a Ptk. külön részben (címben) foglalkozik a személyiségi jogokkal, ezek azonban az alkotmányban szereplő alapjogok egy részének polgári jogi kibontásai. A következőkben ezt részletesebben ismertetjük. III. Az emberi lény tisztelete és elidegeníthetetlen jogai A Ptk. természetes személyekről szóló II. címének II. fejezete, kifejező módon az emberi lény tisztelete és elidegeníthetetlen jogai elnevezést kapta. A fejezet a közös rendelkezésekkel kezdődik, mely csupán előrevetíti a személyiségi jogok főbb szabályozási területét, egyszersmind átvéve az alkotmány egyes alapvető jogokra vonatkozó előírásait. Azokat mintegy ötvözve kimondja, hogy minden személynek joga van az élethez, az egészséghez, a testi és lelki épséghez, a becsülethez, a jó hírnévhez, a magánélet 7 Bővebben: Sólyom László, A személyiségi jogok elmélete, Közigazgatási és Jogi Könyvkiadó, Budapest 1983, o. 118 tiszteletéhez és saját önképhez. Ezen jogok pedig nem átruházhatók. (Ptk. 58. szakasza). A következő cikkely (59. szakasz) felsorolja a természetes személyek azonosítási elemeit mint alapvető személyes jogokat, úgymint név, állandó és/vagy ideiglenes lakhely, valamint a törvény feltételei szerint szerzett anyakönyvi állapot, melyeket egy későbbi fejezetben részletesen szabályoz. Végül pedig a 60. szakaszban kijelenti vagy elismeri az egyén önrendelkezési jogát. A következő cikkelyek lényegében az alkotmányos alapjogoknak egy sajátos polgárjogi vonatkozású szabályozásait adják. Ilyen értelemben szó van az élet, az egészség, a testi és lelki épség biztosításáról és a törvény általi egyenlő védelméről. Ezzel szoros összefüggésben a Ptk. viszonylag meglehetősen részletesen megfogalmazza mindazokat a tiltásokat, amelyek a genetika tulajdonságok módosítására vonatkoznak, kivéve a genetikai betegségek gyógyítását, a genetikailag azonos egyének létrehozását (klónozást), a kutatási célokra humán embrió, magzat létrehozását. Hasonlóképpen tilos a mesterséges megtermékenyítés alkalmazása a gyermek nemének megválasztása céljából (Ptk. 63. szakasz). Mindezek olyan aktuális bioetikai és orvosetikai kérdések, amelyek az emberi méltóság jogi fogalmával is szervesen összefüggnek. Ugyanebbe a körbe tartozik bármely személy genetikai jellemzőinek vizsgálata más célból, mint a törvény szerint végzett orvosi vagy tudományos kutatások. Ezek szoros összefüggésben vannak azzal, hogy az élettudományok és a technikai fejlődése szinte határtalan lehetőséget teremt az emberi életbe, az ember biológiai létezésébe, reprodukciós folyamataiba való beavatkozás számára. A bioetikai vagy biomedicinális jogok az ilyen beavatkozások módját, határait határozza meg. A beavatkozás indítékai többnyire a gyógyítás, azonban más természetű motivációk is megjelenhetnek, mint amilyen a nem-választás vagy az emberi génállományba való beavatkozás esete. 8 Mindez szükségessé teszi az alapjogi szabályozáson túlmutató részletező polgári és adott esetben büntető jogi szabályozást is. A Polgári Törvénykönyv tételesen rögzíti a szervkereskedelem tilalmát és megfogalmazza azt az elvi tételt, mely szerint bármely jogügylet semmis, 8 Bővebben: Sári János, Alapjogok, Alkotmánytan II., Osiris Kiadó, Budapest 2001, 260. o. 129 melynek tárgya az emberi test, annak részei vagy termékei, illetve ezeknek vagyoni jellegű értékmegállapítása. A szervkivétel és szervátültetés élő személyek esetében szigorú feltételek mellett, az érintett előzetes, szabadon és nyilvánvalóan kifejezett írásos beleegyezése alapján lehetséges, amit meg kell előzzön a beavatkozás kockázatairól történő tájékoztatás. A donor bármikor a beavatkozás pillanatáig visszamondhatja beleegyezését. Tilos a szervkivétel és szervátültetés kiskorú vagy fogyatékos személytől. A Ptk. megerősíti a magánélet tiszteletét, a kifejezés szabadságát. Ez a személyes és családi életbe történő beavatkozás-mentességet, a lakhely és levelezés sérthetetlenségét jelenti. Ezek a jogok csak a törvényben előírt esetekben korlátozhatók. Minden személy jogosul a saját önkép kialakítására, ami jelentheti, hogy a személy megtilthatja vagy megakadályozhatja fizikai megjelenésének vagy hangjának bármilyen módon történő reprodukálását. A szabályozás ezen jogok gyakorlásának korlátairól is rendelkezik és nem minősül e jogok megsértésének, a törvényben vagy nemzetközi egyezményekben feltüntetett esetek. Másrészt e jogok jóhiszemű gyakorlásának kötelezettségét is előírja. Minden bizonnyal a médiajogot, a sajtójogot érinti az a belegyezési vélelem, amely akkor áll fenn, ha az érintett, akire valamely információ vonatkozik, vagy bármely információt tartalmazó anyagot ad át olyan természetes vagy jogi személynek, akinek tevékenysége a köztájékoztatás bármely formája, ezek felhasználásához nem szükséges írásos beleegyezés. Az emberi méltóság tiszteletének jogi tartalmához tartozik a személy halál utáni tisztelete. Ez lényegében két részből áll, úgymint az elhunyt személy emlékének, valamint a halott testének tisztelete. Az elhunyt emlékének tisztelete jogilag az életben lévő személy jó hírnévhez való jog tartalmának kell megfeleljen. Ugyanakkor ez elhunyt esetében úgy az emlékének, mint a testnek kijár a kegyeleti jogok tiszteletben tartása. Bárki rendelkezhet testéről elhalálozása után, mint ahogyan a temetkezés módjáról is. Másrészt a halott személy szerveinek, az emberi sejtek és szövetek orvosi, gyógyítási, illetve tudományos célokra történő felhasználása csak akkor lehetséges, ha az illető még életében írásban, szabadon és nyilvánvalóan kinyilvánított módon erre belegyezését adta. 1310 A Ptk. ugyancsak szabályozza a jó hírnévhez való jogot, valamint ezzel együtt a magánlakás sérthetetlenségét és a magántitok védelmét. Ezek a jogok elsősorban mint alkotmányos alapjogok jelennek meg, de szabályozás tárgyát képezik a polgári jogon kívül a büntetőjognak is. E három kifejezetten személyhez kapcsolódó jog esetében jól megfigyelhető, hogy az alkotmányos, a polgári és a büntető joganyag szabályozza a jogok deklarálását, megsértésük tilalmát, melyek meghatározzák egyben e szabadságok és jogok részletesebb tartalmát, végül megjelennek a tilalmak feloldását jelentő rendelkezések. A jó hírnév sérelmét jelenti, ha valaki más személyre vonatkozó, azt sértő valótlan tényt állít, híresztel vagy valós tényt hamis színben tüntet fel. A hírnév megsértésének polgári jogi következménye a helyreigazítás, illetve a kártérítés. A magánlakás sérthetetlenségét védi az a szabály, hogy aki másnak a lakásába vagy egyéb helyiségébe, vagy ezekhez tartozó bekerített helyre erőszakkal, fenyegetéssel, hivatalos eljárás színlelésével bemegy vagy ott benn marad, súlyosabb esetben vétséget követ el, amit a Btk. határoz meg, vagy enyhébb esetben szabálysértést követ el. A jogsértést természetesen követheti polgári kártérítési szankció is. A magánlakás megsértésének tilalmát feloldják azok a házkutatásra vonatkozó hatáskörök, amelyek a büntetőeljárás során eljáró szerveket illetik meg. A magántitok védelme eredetileg a levéltitok megőrzésére és védelmére irányult. Később a technikai eszközök fejlődésével fokozatosan kiterjedt minden olyan eszközre és berendezésre, amely a személyes közlés továbbítására alkalmas. A Ptk. a levéltitok megőrzéséhez való jogot, más titokforma nevesítésével a személyhez fűződő jogok körébe sorolja. 9 A természetes személy azonosításának elemei, úgymint név, állandó lakhely, ideiglenes lakhely, anyakönyvi állapot, a korábbi szabályozásokhoz képest lényegesen nem változtak, ugyanakkor sokkal koherensebb és áttekinthetőbb, egységesebb formában jelentek meg az új Polgári Törvénykönyvben. 9 Bővebben: Sári János, i.m o. 1411 III. A természetes személyek védelme A személyekről szóló I. könyv III. címe a természetes személyek védelméről szól, mely meghatározza azok körét, akikre ez a védelem kiterjed, milyen legitim érdekek kapnak védelmet, illetve milyen eszközökkel, milyen intézkedésekkel és eljárásokkal történik mindez. E rendelkezések alapelve, hogy a védelem minden esetben az érintett, a védelemre szoruló személy érdekének, érdekeinek a figyelembevételével történjen. (Ptk szakasz). A jogalanyok, akikre a védelmi intézkedés vonatkozhat, lehetnek kiskorúak, illetve olyanok, akár cselekvőképességgel rendelkező személyek is, akik öregség vagy betegség okán nem képesek javaikat gondozni, adminisztrálni, illetve érdekeiket megfelelően védeni és képviselni (Ptk szakasz). A védelmet kiskorúak esetében a szülők vagy a gyám (tutor) látja el, a törvényben előírt formákban és keretekben. A felnőttek esetében a gondnok (curator), amely felnőttet a bíróság, jogerős ítélettel, cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezett, vagy akit, akár a cselekvőképesség birtokában is a törvényben rögzített estekben és feltételek szerint, az illetékes hatóság gondnokság alá vont. (Ptk szakasz). Anélkül, hogy belemennénk a gyámság és gondnokság polgári jogintézményeinek részletes elemzésébe, illetve a szabályozás konkrét előírásainak ismertetésébe, röviden két új intézményről kell szólnunk. A törvényhozó egyfelől létrehozta azt a különleges hatáskörű bíróságot, melyet gyámügyi bíróságnak (instanţa de tutelă) nevez, és amelynek fő feladata eldönteni az előzetes cselekvőképesség elismerését, a törvényben előírt esetekben a korlátozott cselekvőképességgel rendelkező kiskorú jognyilatkozatait, illetve jogügyleteit hitelesíteni, érvényessé tenni, illetve a természetes személyek védelmének keretében gyámságot (tutela) vagy gondokságot (curatela) létrehozni. A másik a személyek védelmében kitüntetett jelentőséggel bíró intézmény a családi tanács (consiliu de familie). E testületnek bizonyos esetekben döntéshozatali, máskor konzultatív vagy éppen felügyeleti hatásköre van Pavel Perju, Consideraţii generale asupra noului Cod Civil (titlul preliminar, persoane, familie, bunuri). In Dreptul nr. 9/ o. 1512 IV. A jogi személyek 11 A személyekről szóló I. könyv IV. címe a jogi személyek jogintézményét tárgyalja. Lényegében az új polgárjogi szabályozás egy általános, korszerű, egységes jogi keretet hoz létre, a jogi személyekre vonatkozólag. Általános és egységes, hiszen egyaránt szabályozza a közjogi és magánjogi személyeket, azok valamennyi kategóriáját és formáját. Természetesen keretszabályozás, mivel egyes jogi személyek esetében jelenleg is vannak érvényben és a jövőben is születhetnek ún. speciális (különleges) törvények. A Ptk. a jogi személyek két alapcsoportját különbözteti meg, úgy mint közjogi jogi személyek és magánjogi jogi személyek (Ptk. 189 szakasz). A megkülönböztetés alapja a létrejöttük vonatkozásában, hogy a közjogi jogi személyek esetében a főszabály, hogy törvény hozza őket létre, illetve meghatározott esetekben a központi vagy helyi közigazgatási hatóságok, a magánjogi jogi személyek pedig a törvényben előírt valamely forma és eljárás alapján jönnek létre, kerülnek bejegyzésre (Ptk szakasz). Meglehetősen tömören és egyszersmind általánosan határozza meg a jogi személyek konstitutív alkotóelemeit, melyek bármely jogi személy esetében az önálló szervezet, a saját vagyon és a közérdekkel összhangban lévő törvényes és morális célkitűzés (Ptk szakasz). A törvényesen létrehozott jogi személyek saját nevükben részt vesznek a kereskedelemben, polgári forgalomban (circuit civil) és saját vagyonukkal felelnek a jogügyletekben vagy jognyilatkozatokban vállalt kötelezettségeik teljesítéséért. A továbbiakban hasonló tömörséggel, mintegy az alapelvek szintjén szabályozzák a jogi személy létrehozásának formáit, ezek megsértése esetén hatályba lépő jogkövetkezményeket, a bejegyzés módozatait, valamint a jogi személy polgári jogi képességét, működését, azonosítását, átszervezését és megszűnését. V. A nem vagyoni jogok védelme Végezetül az első könyv záró, V. címe a nem-vagyoni jogok védelméről szól. Ez lényegében megerősíti, hogy a nem-vagyoni jogok azon túl, hogy részletesebben szabályozva vannak egy korábbi címben, védelemben is kell részesüljenek. 11 Bővebben: Gabriel Boroi, i.m o. 1613 Így a természetes személyek esetében az élet az egészség, a testi épség, a méltóság, a magánélet, az intimitás tehát a személyiségi jogokon túlmenően utal a szerzői jogokra és azok védelmére. Ez utóbbiak esetében a tudományos, a művészeti, az irodalmi, a technikai alkotások nem-vagyoni jellegű jogairól szól (Ptk szakasz). A következőkben utalás történik a névhez való jog védelmére (Ptk szakasz) és részletesebb szabályozást találunk a nem-vagyoni jogok tulajdonképpeni védelmére, az erre vonatkozó eljárási szabályokra. A címben előírt rendelkezések alapvetően a természetes személyekre vonatkoznak, de ezeket kiterjesztődnek, mintegy az analógiát alkalmazva a hasonlóság alapján, a jogi személyekre is (Ptk szakasz). Ez utóbbi rendelkezés azonban megfogalmazásában igencsak felületes, tartalmában bizonytalan és alkalmazásában értelmezhető, ugyanis éppen a nem-vagyoni jogok esetében jelentősebb a különbség a természetes személyek és jogi személyek között. E rövid vázlatos ismertetés mintegy összegzéseként elmondható, hogy az új Polgári Törvénykönyvben (mely hatálybalépésének időpontja még nem ismeretes) a személyekről szóló szabályozás egyrészt egységes, átfogó, bizonyos részeiben korszerű, és ez egyben az érdemei is, másrészt kritikai észrevételként megállapítható az egyes előírások bizonytalan tartalma, felületes megfogalmazása és az ebből adódó értelmezhetősége. Összességében mégis rendkívül jelentős önmagában is az a tény, hogy megszületett az új Polgári Törvénykönyv, mely szövegében, tartalmában alkalmazkodik a jelen kor követelményeihez, és még ha nem is tekinthető tökéletes jogszabálynak, a hatálybalépést követő alkalmazás során felszínre kerülnek majd hiányosságai, fogyatékosságai, netán ellentmondásai, de minden bizonnyal előnyei és érdemei is. Bukarest, február14 A társasági jog kodifikációja az európai országokban Dr. habil. NÓTÁRI TAMÁS, PhD Franciaország 1563-ban IX. Károly elrendelte a kereskedelmi bíráskodás központosítását Párizsban, 1629-ben pedig a Code Michaud kötelezővé tette a kereskedők számára a társaságokban való tömörülést, és ehhez állami támogatást biztosított. A részvénytársaság szabályait ilyenek voltak az 1628-as Kanadai Társaság és az 1785-ös Indiai Társaság nem ezen ordonnance fektette le, hanem az egyes társaságok alapító okiratai tartalmazták: így többek közt a jegyzési határidőt, a minimális betét nagyságát, a közgyűlésen való részvételi jogot, az elnökség választását és összetételét, az osztalékhoz való jogot, a társaság tevékenységét, a részvények átruházhatóságát, a kötelező választott bírósági eljárást ban XIV. Lajos a szárazföldi (Ordonnance du commerce), 1681-ben pedig a tengeri kereskedelmet szabályozó rendeletet (Ordonnance de la marine) adott ki. Az előbbit Code Savary-nak is nevezték, mivel megalkotásában jelentős részt vállalt a francia nagykereskedő, Jacques Savary. Az Ordonnance du commerce rendelkezett az egyszerű betéti társaságokról (société en commandite simple, SCS). Eszerint a társasági szerződést írásban kell megkötni, annak kivonatát s utóbb a módosításokat is be kell jegyeztetni és közzé kellett tenni, ami konstitutív hatállyal bírt. A beltagok közösen felelnek a társaság terheiért, a vitás ügyeket sajátos bírósági eljárásban bírálják el. A forradalom egyfelől megszüntette a céhrendszert, másfelől 1791-től biztosította minden francia polgár számára az iparűzési adó megfizetése mellett a vállalkozás szabadságát. Egy 1793-as rendelet megtiltotta a részvénytársaságok alapítását, majd egy 1795-ös ismét lehetővé tette azt, ám a részletszabályokat nem alkották meg ennek kapcsán ben Napóleon bizottságot állított fel a Code de commerce megszerkesztésére, amely 1807-re készült el, és a négy könyvből és 648 paragrafusból álló kódex 1808-ban lépett hatályba. Utóbb számos állam, így Olaszor- 1815 szág, Spanyolország, Portugália, Belgium, Luxemburg, Hollandia, Görögország, Törökország, Lengyelország, Egyiptom és több dél-amerikai ország törvényhozására gyakorolt jelentős hatást. Érdemes megemlíteni, hogy Franciaországban a polgári törvénykönyv kodifikációja úgyszólván párhuzamosan folyt a kereskedelmi jog kodifikációjával. A Code civil neve 1807 és 1814, illetve 1852 és 1870 között Code Napoléon, amely elnevezést hivatalosan 1870 után sem törölték el négy szerzője között két romanista, Jean-Etienne-Marie Portalis és Jaques de Maleville, valamint két droit coutumier-szakértő, Félix-Julien-Jean Bigot de Préameneu és François- Denis Tronchet volt található. A Code civil szerkezete az institúciórendszeren alapul, az első hat cikkelyt magába foglaló első rész a törvények kihirdetéséről, hatályáról és alkalmazásáról szóló általános rendelkezéseket foglalja magába. Az első könyv a személyek jogát, a második könyv a dolgokról, a tulajdonjogról és az egyes dologi jogokat, a harmadik könyv pedig a tulajdonszerzés különféle módjait, az utolsó könyv pedig az öröklési jogot és a kötelmi jogot tartalmazza. A francia társaságokra vonatkozó szabályok három forrásra mennek vissza: bizonyos társasági formákat a Code civil, másokat a Code de commerce, megint másokat pedig külön törvény szabályoz, élesen elkülönítve a jogi személyiséggel rendelkező és nem rendelkező társaságokat. A polgári jogi társaság pusztán kötelmi viszony, harmadik személy felé fennálló joghatásai gyengébbek, a kifelé irányuló vagyoni összefogást a francia jog nem ismeri. Az egyesületek jogi személyisége csak 1901-ben került elismerésre, lényegében Franciaországban még ma sincs egységes egyesületi és alapítványi jog. A Code de commerce alapvetően három társasági formát szabályozott: a közkereseti társaságot, a betéti társaságot és a részvénytársaságot. Ehhez járult a betéti részvénytársaság és 1925-től a korlátolt felelősségű társaság (az egyszemélyes kft.-t csak 1985-től engedélyezték). Úgyszólván a Code de commerce-ben szályozott valamennyi kereskedelmi társaság jogi személynek minősült kivételt a csendes társaság képezett, majd az 1966-os társasági jogi szabályozás valamennyi, a kereskedelmi regiszterbe bejegyzett társaságnak biztosította a jogi személyiséget. A közkereseti társaságot (société en nom collectif, SNC) két vagy több tag hozhatta létre kereskedelmi ügyletek azonos név alatti megkötésére, a tagok személyes és egyetemleges felelősségével. Az aláírt és a közjegyző által 1916 hitelesített társasági szerződés egy példányát a helyi bíróságnál és a kereskedelmi bíróságnál el kellett helyezni, ami korlátozott nyilvánosságot biztosított től, a társasági jogban számos módosulást hozó törvényi megjelenése óta a társasági szerződés kivonatát a Journal d annonces légals-ban közzé kellett tenni, ami a tagok nevét, a társaság nevét, a társaság székhelyét, és a társaság ügyvezetésének rendjét, valamint a tőke nagyságát, a társaság megalapításának idejét, esetlegesen fennállása időtartamát, bírósági bejegyzését és a típusra utaló rövidítést tartalmazta. A közkereseti társaság jogi személy, fő szabály szerint valamennyi tag jogosult eljárni a társaság nevében, ám a képviseleti jog átruházható volt. (A társaságok háromnegyed része a 19. században ebben a formában működött.) A betéti társaság (société en commandite, SC) szerződés alapján jön létre, a beltag(ok) személyes és egyetemleges felelősségével. A társaság neve a beltag nevét tartalmazza, a kültag nevét nem, az ügyvezetést és a képviseletet szintén a beltagok látják el, amire a közkereseti társaság szabályai érvényesek, akárcsak a nyilvánossággal kapcsolatos követelményekre. A kültag felelőssége csak a társasági szerződés meghatározott vagyoni betétre terjed ki. A betéti részvénytársaság (société en commandite par actions) az alaptőke részvényekre történő felosztása tekintetében a részvénytársaság, a többi előírás tekintetében a betéti társaság szabályait követte. A részvénytársaság (societé anonyme) névének utalnia kellett a társaság fő tevékenységére, de nem tartalmazhatta egyik részvényes nevét sem, a képviseletet határozott időre választott, visszahívható megbízottak látták el, akik a megbízás szabályai szerint feleltek. A részvényesek felelőssége betétjük erejéig terjedt. Ismerték a bemutatóra szóló és a részvénykönyvbe bejegyzendő, névre szóló részvényt. A részvénytársaság alapításához közhiteles dokumentumra és állami hozzájárulásra volt szükség. Ennek kapcsán utóbb részletesen meghatározták, hogy az alapszabálynak milyen tartalmi elemekkel kell rendelkeznie az engedély megadásához az eljárás egy-másfél évig tartott, amit végső soron az uralkodó vagy az elnök egy jóváhagyó határozattal adott meg, s ami megjelent a Bulletin des Lois és a Moniteur című lapokban. Jelenleg, miután a Code de commerce rendelkezéseit számos alkalommal módosították és számtalan rendelettel egészítették ki, a társasági jogi szabályokat egységesen az évi 537. törvény tartalmazza. (A polgári jogi társaságot váloztalanul a Code Civil szabályozza.) 1966-ban került sor a 20 Több megjelenítése
JOGI ISMERETEK 2. témakör: jogviszony (alanya, tárgya, tartalma) jogképesség cselekvőképesség Olyan életszituáció, amelyet a jog szabályoz. Találjunk rá példákat! JOGVISZONY. Emberek Kinek-minek a magatartását Részletesebben SZEMÉLYISÉGI JOGOK XI. CÍM ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK ÉS EGYES SZEMÉLYISÉGI JOGOK. 2:42. [A személyiségi jogok általános védelme]
POLGÁRI JOG A jogalanyok ( ) vagyoni és egyes személyi viszonyait szabályozza Mint jog ág DR SZALAI ERZSÉBET 1 DR SZALAI ERZSÉBET 2 Polgári Törvénykönyv 2013. évi V. törvény MIKOR LÉPETT HATÁLYBA? MEGALKOTÁSÁNAK Részletesebben Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben
Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben Dr. Kovács László Email: kovacs.laszlo@gtk.szie.hu Főbb témakörök 1. Röviden a Ptk. szerkezetéről 2. Átállási határidők - a régiről az Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben A családjog kézikönyve
1 Jegyzőkönyv i elismerő nyilatkozatról megszületett gyermekre (Anyakönyvi szerv azonosítója): Külképviselet megnevezése: Iktatószám: (Apai elismerő nyilatkozat azonosító száma): I. A személyesen megjelent Részletesebben JOGI SZEMÉLYEK NEVÉRE FOLYÓSZÁMLÁK MEGNYITÁSÁHOZ SZÜKSÉGES DOKUMENTUMOK - IRÁNYMUTATÓ DOKUMENTUM-JEGYZÉK -
2. számú Melléklet JOGI SZEMÉLYEK NEVÉRE FOLYÓSZÁMLÁK MEGNYITÁSÁHOZ SZÜKSÉGES DOKUMENTUMOK - IRÁNYMUTATÓ DOKUMENTUM-JEGYZÉK - I. ROMÁNIAI JOGI SZEMÉLYEK A. Részvénytársaságok és egyes állami vállalatok Részletesebben Bejegyzett élettársi kapcsolat
Bejegyzett élettársi kapcsolat Az ügyintézéshez szükséges: Magyar állampolgárok esetén mindkét fél részéről az alábbiak szükségesek: - az élettársak érvényes személyazonosító igazolványa (vagy más személyazonosításra Részletesebben Jogi alapok TANTÁRGYI PROGRAM. Valamennyi szak Levelező és Távoktatás tagozat I.évfolyam. 2011/2012. tanév I. félév
Jogi alapok Valamennyi szak Levelező és Távoktatás tagozat I.évfolyam 2011/2012. tanév I. félév 1/5 Jogi alapok Valamennyi szak/levelező és Távoktatás tagozat/i. évfolyam 2011/2012 tanév I. félév A tantárgyat Részletesebben Vállalkozási formák, vállalkozások létrehozása
Vállalkozási formák, vállalkozások létrehozása Vállalkozási tevékenység lényege A vállalkozás azt jelenti: - hogy a gazdasági élet szereplője (vállalkozó) - saját vagy idegen tőke (pl:kölcsön) felhasználásával Részletesebben A RÉSZVÉNY-ELŐÁLLÍTÁS ELMÉLETI ÉS GYAKORLATI KÉRDÉSEI
A RÉSZVÉNY-ELŐÁLLÍTÁS ELMÉLETI ÉS GYAKORLATI KÉRDÉSEI A RÉSZVÉNY-ELŐÁLLÍTÁS JOGI KÉRDÉSEI ÉS AZ ÚJ PTK. RÉSZVÉNYEKRE VONATKOZÓ ÚJ RENDELKEZÉSEI DR. TOMORI ERIKA CODEX NAPOK 2014 VÁLTOZIK-E AZ ÉRTÉKPAPÍR Részletesebben A cselekvőképesség korlátozása a sürgősségi betegellátás során. Talabér János MSOTKE Kongresszus 2011.
A cselekvőképesség korlátozása a sürgősségi betegellátás során Talabér János MSOTKE Kongresszus 2011. Miről van szó? Cselekvőképességet fogjuk vizsgálni Előfordul, hogy korlátozni kell a sürgősségi ellátás Részletesebben dr. Kusztos Anett A HÁZASTÁRSI KÖZÖS LAKÁS HASZNÁLATÁNAK RENDEZÉSE AZ ÚJ PTK.-BAN I.
dr. Kusztos Anett A HÁZASTÁRSI KÖZÖS LAKÁS HASZNÁLATÁNAK RENDEZÉSE AZ ÚJ PTK.-BAN I. Novissima Kiadó 2014 1 Megjelent a Novissima Kiadó gondozásában 2014-ben, elektronikus formában. Szerző: dr. Kusztos Részletesebben Tájékoztató az Általános Szerződési Feltételek 2011. augusztus elsejei változásáról
Tájékoztató az Általános Szerződési Feltételek 2011. augusztus elsejei változásáról Tisztelt Ügyfelünk! Tájékoztatjuk Önt, hogy a pénzforgalmi keretszerződés részét képező Általános Szerződési Feltételeink Részletesebben A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből
A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből dr. Homolya Szilvia Részletesebben TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0018
Gazdasági társaságok A gazdasági társaság alapításának, működésének szabályai 2014. március 15-től az új Polgári törvénykönyvben (Ptk.) találhatóak, de akiknél létesítő okiratot még nem módosították megfelelően, Részletesebben TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0018
Tájékoztató közkereseti és betéti társaságokról /forrás:www.magyarország.hu/ A közkereseti és a betéti társaság jellege, fogalma Mindkét társasági forma személyegyesítő jellegű, vagyis a tagok személyes Részletesebben Gazdasági jog alapjai
I. évfolyam TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Gazdasági jog alapjai 2013/2014. I. félév TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Tantárgy megnevezése Gazdasági jog I. Tantárgy jellege/típusa: Egységes üzleti alapozó modul Kontaktórák száma: Részletesebben BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6.
BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6. Ikt. sz.: 23/2014. NYIL V ANOS ÜLÉS napirendje A döntéshozatal minősített többséget igényel! Tárgy: ALAPÍTÓI DÖNTÉS A Békéscsaba Vagyonkezelő Részletesebben BETEGEK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI A MAGYAR EGÉSZSÉGÜGYI ELLÁTÓRENDSZERBEN
EK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI A MAGYAR EGÉSZSÉGÜGYI ELLÁTÓRENDSZERBEN Feith Helga Judit PhD Társadalomtudományi Tanszék ETK-EDUVITAL 2013. ÁPRILIS 26. Stróbl Alajos Justitia szobra a XIX. századból Beteg Részletesebben Részvénytársaság. A részvénytársaság olyan gazdasági társaság, amely előre meghatározott számú és névértékű
Részvénytársaság A részvénytársaság olyan gazdasági társaság, amely előre meghatározott számú és névértékű részvényekből álló alaptőkével (jegyzett tőkével) alakul. Nyrt.: nyilvánosan működik az a részvénytársaság, Részletesebben A BETEGEK JOGAI A PSZICHIÁTRIAI KEZELÉS SORÁN
A BETEGEK JOGAI A PSZICHIÁTRIAI KEZELÉS SORÁN 1998. július elsejétõl új egészségügyi törvény szabályozza a betegjogokat. Fõbb rendelkezései meghatározzák, milyen jogok illetnek meg minket a gyógykezelésünk Részletesebben A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA. Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét Részletesebben dr. Boros Zsuzsa Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
dr. Boros Zsuzsa Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Átmeneti rendelkezések A Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről Részletesebben A pénzügyi vállalkozás vezető állású személyének megválasztása/kinevezése
A pénzügyi vállalkozás vezető állású személyének megválasztása/kinevezése I. VEZETŐ ÁLLÁSÚ SZEMÉLYEK Az MNB előzetes engedélyével választható meg, illetőleg nevezhető ki a pénzügyi vállalkozásnál vezető Részletesebben Szerkesztette: Sándor István. Polgári jog I. a polgári jog alapelvei, az ember mint jogalany, a személyiségi jogok, és a dologi jog
Polgári jog I. Szerkesztette: Sándor István Polgári jog I. a polgári jog alapelvei, az ember mint jogalany, a személyiségi jogok, és a dologi jog Patrocinium Budapest, 2015 Tartalomjegyzék oldalszám ELŐSZÓ...7 Részletesebben A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA. Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét Részletesebben 61 344 01 0000 00 00 Adótanácsadó Adótanácsadó
Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben (Anyakönyvi szerv azonosítója): Külképviselet megnevezése: Iktatószám: (Apai elismerő nyilatkozat azonosító száma):
1 Jegyzőkönyv i elismerő nyilatkozatról születendő gyermekre (Anyakönyvi szerv azonosítója): Külképviselet megnevezése: Iktatószám: (Apai elismerő nyilatkozat azonosító száma): I. A személyesen megjelent Részletesebben Segédlet a fogadó szervezetek számára az adminisztrációs kötelezettségekrõl
Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság 2012. december 13. Európai integráció és emberi jogok az EGK/Euroatom és ESZAK keretében lezajló európai integráció egyértelműen gazdasági célkitűzéseket Részletesebben VII. ÉVFOLYAM 3. SZÁM
VII. ÉVFOLYAM 3. SZÁM Tartalomjegyzék Tanulmányok I. Könyv: A személyek / 3 Vita Az orvos beteg jogviszony az új Ptk.-ban Jobbágyi Gábor / 15 Szerzõdésátruházás Gárdos Péter / 20 Polgári jogi kodifikáció Részletesebben A/1. A POLGÁRI JOG ÉS CSALÁDI JOG
A/1. A POLGÁRI JOG ÉS CSALÁDI JOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény, valamint a házasságról, a családról és a gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény Részletesebben A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története. A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma. Eljárásfajták a közigazgatásban
A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története 1 A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma 2 Eljárásfajták a közigazgatásban Az eljárás és az eljárásjog definiálása Magyary Zoltán: Részletesebben 9700 Szombathely Kisfaludy S. 57. T/F: 94/500-354, regiofokusz@limexnet.hu www.regiofokusz.hu. Vállalkozásjog. Készítette: Hutflesz Mihály
Vállalkozásjog Készítette: Hutflesz Mihály A magyar jogrendszer. A jogalkotás rendszere, jogszabályi hierarchia, jogértelmezés, jogalkotás. JOGALKOTÓ SZERV Országgyőlés Kormány Miniszterelnök Miniszter Részletesebben TÉTELVÁZLATOK A MÉRLEGKÉPES KÖNYVELÕK SZÓBELI VIZSGÁIHOZ JOGI ISMERETEK DR. JUHÁSZ JÓZSEF DR. NÉMETH ISTVÁN DR. TÉTÉNYI ZOLTÁN
TÉTELVÁZLATOK A MÉRLEGKÉPES KÖNYVELÕK SZÓBELI VIZSGÁIHOZ JOGI ISMERETEK DR. JUHÁSZ JÓZSEF DR. NÉMETH ISTVÁN DR. TÉTÉNYI ZOLTÁN 6. a. A polgári jogi jogviszony alanyai. A jogképesség és a cselekvõképesség Részletesebben A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2013. szeptember 20-i ülése 6. számú napirendi pontja
1 Egyszerű többség A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2013. szeptember 20-i ülése 6. számú napirendi pontja Javaslat haszonélvezeti jog alapításáról szóló szerződés jóváhagyására Előadó: dr. Puskás Részletesebben AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA Alapító okirat Alulírott alapító, szerződésminta 1 alkalmazásával, a következők szerint állapítja meg az alábbi korlátolt felelősségű Részletesebben A házasság vagyonjogi kérdései. 2012. május 5. Dr. Kenderes Andrea
A házasság vagyonjogi kérdései 2012. május 5. Dr. Kenderes Andrea A törvényes házastársi vagyonközösségi rendszer: Csjt. 27. Csjt. 28. Házassági vagyonjogi rendszer: VEGYES RENDSZER Házastársak közös vagyona Részletesebben Miért jöttek létre a társaságok?
2009. Február 5. dr. Varga Kornél A jogi szabályoz lyozás s minősége és s a jogalkalmazás s helyessége egy mérce, m ami megmutatja, hogy az adott szabályoz lyozás mennyire képes k biztosítani tani a társast Részletesebben Beleegyezés a kezelésbe a kezelés visszautasítása
Beleegyezés a kezelésbe a kezelés visszautasítása Önrendelkezéshez való jog Önrendelkezési jog az egészségügyben: egészségügyi ellátás akkor nyújtható, a betegen beavatkozás akkor végezhető, ha abba a Részletesebben kényszer kényszerrel alkalmasság elbírálásához szükséges vizsgálatokat végzi el
Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága H-1015 Budapest, Donáti u. 35-45. Tárgy: Indítvány alkotmányellenesség megállapítására Tisztelt Alkotmánybíróság! Az alábbiakban indítványt terjesztek elő A munkaköri, Részletesebben TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0042 PROJEKT
TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0042 PROJEKT Esélyegyenlőségi program III. rész Jogszabályi környezet Nyíregyháza, 2014. február 3-4 Kiskunfélegyháza, 2014. február12-13 Nyíregyháza, 2014. február 17-18 Szeged, Részletesebben PÁLYÁZATI ADATLAP. PÁLYÁZÓ MEGNEVEZÉSE: PÁLYÁZÓ SZÉKHELYE: LEVELEZÉSI CÍME: KÉPVISELŐJE : telefon: Email: PÁLYÁZÓ BANKSZÁMLASZÁMA:
PÁLYÁZATI ADATLAP I. PÁLYÁZÓ ÁLTALÁNOS ADATAI: PÁLYÁZÓ MEGNEVEZÉSE: PÁLYÁZÓ SZÉKHELYE: LEVELEZÉSI CÍME: KÉPVISELŐJE : telefon: Email: PÁLYÁZÓ BANKSZÁMLASZÁMA: II. A PÁLYÁZÓ BEMUTATÁSA 1. Pályázó működésének, Részletesebben C/6 A VÉGRENDELET ÉS AZ ÖRÖKLÉSI SZERZŐDÉS ÖSSZEHASONLÍTÁSA; A VÉGINTÉZKEDÉS TARTALMA
A VÉGINTÉZKEDÉSEN ALAPÚLÓ ÖRÖKLÉSRŐL A végintézkedési szabadság a kötetlen magántulajdonosi társadalmak viszonylag természetes velejárója: a magántulajdonos jogának elismerése ahhoz, hogy vagyonáról halál Részletesebben Megoldás a gazdasági környezetünk tantárgyhoz készült feladatlaphoz (Vállalkozások alapítása, működtetése és megszűnése témakörben)
Megoldás a gazdasági környezetünk tantárgyhoz készült feladatlaphoz (Vállalkozások alapítása, működtetése és megszűnése témakörben) Készítette Szeidel Julianna 1. Mely állításokkal ért egyet a vállalkozásokkal Részletesebben A gazdasági élet szerződései A szerződések általános szabályai. 1. A kötelem és a szerződés fogalmi kérdései
1 A gazdasági élet szerződései A szerződések általános szabályai 1. A kötelem és a szerződés fogalmi kérdései Az áruk, szolgáltatások iránti igényt a gazdaság szereplői érdekeiknek megfelelően, azok által Részletesebben A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
Vállalkozások 1. Feladatlapok értékelése Pontozás Osztályozás A.) Vállalkozások általános jellemzői (40 pont) I. A vállalkozások közös jellemzői (25 pont) II. A vállalkozások csoportosítása (15 pont) B.) Részletesebben Nemzetpolitikai továbbképzés 2014. október 16.
Nemzetpolitikai továbbképzés 2014. október 16. A definíció hiánya Dilemma: - a szuverén állam ismeri/dönti el - az identitásválasztás szabadsága Az ET Parlamenti Közgyűlésének 1201 (1993) sz. ajánlása: Részletesebben ÜGYLETEK A KERESKEDELMI JOGBAN
Csécsy - Fézer Hajnal - Károlyi Petkó Törő Zoványi ÜGYLETEK A KERESKEDELMI JOGBAN Debrecen, 2015. Szerzők DR. CSÉCSY GYÖRGY, CSC DR. FÉZER TAMÁS, PHD DR. HAJNAL ZSOLT, PHD DR. KÁROLYI GÉZA, PHD DR. PETKÓ Részletesebben 300/1993 T Ö R V É N Y
300/1993 T Ö R V É N Y a család- és utónévről *) A Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa az alábbi törvényt alkotta: Az utónév 1. (1) A Szlovák Köztársaság területén született személy utónevét a szülők közösen Részletesebben Penta Unió Oktatási Centrum KÉPVISELET AZ ADÓZÁSBAN
Penta Unió Oktatási Centrum KÉPVISELET AZ ADÓZÁSBAN Készítette: Dr. Kenyeres Sándor Adóellenőrzés szak Budapest, 2008 Dr. Kenyeres Sándor: Képviselet az adózásban I Tartalomjegyzék Tartalomjegyzék... I Részletesebben A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia
A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia A civil szervezetekkel kapcsolatos főbb jogszabályok Alaptörvény Ptk. Az egyesülési Részletesebben A polgári jogi szabályok alkalmazása
GAZDASÁGI MAGÁNJOG A polgári jogi szabályok alkalmazása 2009. szeptember 17. 2. előadás Sajátos jogtechnikai eszközök a jogalkalmazásban A jogalkalmazás folyamatában fontos szerepet játszik Fikció Vélelem Részletesebben SÁFRÁNY FERENC Gazdálkodási ismeretek Szerződéstár
SÁFRÁNY FERENC Gazdálkodási ismeretek Szerződéstár 2 Tartalomjegyzék 1. Közkereseti társaság szerződésmintája... 3. o. 2. Betéti társaság szerződésmintája... 9. o. 3. Korlátolt felelősségű társaság szerződésmintája... Részletesebben Németországi cégalapítás. Előadó: Bokodi Tibor ügyvezető
Németországi cégalapítás Előadó: Bokodi Tibor ügyvezető Általános EU szabadságelvek Letelepedési jog szabadsága Szolgáltatásnyújtás szabadsága Tőke szabad áramlásának szabadsága Áruk szabad áramlásának Részletesebben dr. Száldobágyi Zsigmond Csongor ügyvéd ingatlanforgalmi szakjogász A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés
Tisztelt érdeklődő! Ezt a dokumentumot tájékoztatásul tesszük közzé. Célja, hogy Ön előzetesen átlássa a társaság alapításával járó egyes adminisztratív kötelezettségeit. Magyarázó szövegeket az egyes Részletesebben 1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések
1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések Alkotmány: constitutio közös állapot, közös megegyezés, hogy milyen szabályok Részletesebben Az I. pont alá nem tartozó jogi személyek vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezetek
KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50. (1) bekezdés c) és a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 3. (1) bekezdés 1. pontjának való megfelelésről szóló átláthatósági Részletesebben Havasi Ügyvédi lroda lawyer o ce recbtaamvaltkanzlei stwdio legale
Havasi Ügyvédi lroda lawyer o ce recbtaamvaltkanzlei stwdio legale Győri Fejlesztési Pólus Szolgáltató Kft. ALAPÍTÓ OKIRAT 2006. január... Készítette és ellenjegyezte: f1--9022 Gy ár. Xia J. u. 7/.i (36 Részletesebben Polgári jogunk alapvonásai Szerkesztette: Török Gábor
Polgári jogunk alapvonásai Szerkesztette: Török Gábor Polgári jogunk alapvonásai Szerkesztette: Török Gábor Nemzeti Közszolgálati Egyetem Közigazgatás-tudományi Kar Budapest, 2014 NKE KTK Civilisztikai Részletesebben Szakács Tamás. 40. A közintézet fogalma; fajtái
40. A közintézet fogalma; fajtái 1.A közintézet fogalma - a közintézetek látják el azokat a közoktatási, kulturális, tudományos, egészségügyi, szociális feladatokat, amelyeket az állam feladatvállalásának Részletesebben Az emberi embrió szabályozásának kérdéseiről
Vörös Judit ügyvédjelölt, Galavits, Ábrahám & Kondacs Ügyvédi Iroda (Budapest) 1. Előszó Napjainkban úgy tűnik, a jogalkotók egyre inkább felismerik az emberi élet, személyiség mint érték védelmének fontosságát. Részletesebben A vezető tisztségviselők felelősségi viszonyai
A vezető tisztségviselők felelősségi viszonyai Dr. Pajor Dávid ügyvéd Ifj. dr. Nemessuri Péter tanácsadó Az előadás tematikája Kik a vezető tisztségviselők? Ügyvezetők, igazgatósági tagok, vezérigazgatók Részletesebben Polgári Jogvédő SZERB KÖZTÁRSASÁG VAJDASÁG AUTONÓM TARTOMÁNY 16-166/11. TARTOMÁNYI OMBUDSMAN Belgrád Iktatószám: 1714 Dátum: 2011.03.16.
Polgári Jogvédő SZERB KÖZTÁRSASÁG VAJDASÁG AUTONÓM TARTOMÁNY 16-166/11. TARTOMÁNYI OMBUDSMAN Belgrád Iktatószám: 1714 Dátum: 2011.03.16. A Szerb Köztársaság alkotmánya (Az SZK Hivatalos Közlönye, 98/06. Részletesebben Javaslat: A TANÁCS RENDELETE
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.3.16. COM(2011) 126 végleges 2011/0059 (CNS) C7-0093/11 Javaslat: A TANÁCS RENDELETE a házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó Részletesebben Európai részvénytársaság (ERT)
Az alapszabályról szóló rendelet és irányelv a munkavállalói részvételről (2001.10.08 / 3 éves transzpozíció) Miről szól ez az európai jogi forma? Alapítási formák Alapszerkezet Szervek Munkavállalói részvétel Részletesebben Járási gyámhivatal, anyakönyvvezető, integrált ügyfélszolgálat, bíróság, konzuli tisztviselő, közjegyző 1 (megnevezése, elérhetőség)
Járási gyámhivatal, anyakönyvvezető, integrált ügyfélszolgálat, bíróság, konzuli tisztviselő, közjegyző 1 (megnevezése, elérhetőség) Iktatószám: Ügyintéző: 1. A személyesen megjelent apa: Jegyzőkönyv 2 Részletesebben dr. Száldobágyi Zsigmond Csongor ügyvéd ingatlanforgalmi szakjogász AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA
Tisztelt érdeklődő! Ezt a dokumentumot tájékoztatásul tesszük közzé. Célja, hogy Ön előzetesen átlássa a társaság alapításával járó egyes adminisztratív kötelezettségeit. Magyarázó szövegeket az egyes Részletesebben Civil szervezetek a hátrányos helyzetű térségekben
Civil szervezetek a hátrányos helyzetű térségekben NOSZA Egyesület 2014. február 28. A projekt célok és tevékenységek Alapgondolat hátrányos helyzetű térségekben alacsonyabb részvételi képesség Célok civil Részletesebben 20/1997. (III. 19.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
20/1997. (III. 19.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabályi rendelkezések alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában - dr. Lábady Tamás, Részletesebben PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT. a Willis Magyarország Biztosítási Alkusz és Tanácsadó Kft. Ügyfelei részére
A közjegyzői nemperes eljárások A nemperes eljárás olyan eljárás amely nem a peres eljárás szabályai szerint zajlik (Kengyel Miklós) Célja eltérő: -perelterelő, permegelőző, perelőkészítő -Jogok, tények Részletesebben JOGRENDSZER, JOGÁGAK
JOGRENDSZER, JOGÁGAK I. A jogrendszer fogalma és típusai II. A jogrendszer tagozódása III. A jogágak I. A jogrendszer fogalma és típusai 1. Jogrendszer: az adott állam jogszabályainak rendezett összessége Részletesebben A MORÁLIS ÉS A JOGI ÉRTÉKELÉS ELTÉRÉSEI
Takács Albert A MORÁLIS ÉS A JOGI ÉRTÉKELÉS ELTÉRÉSEI Az alkotmányosságról vallott felfogás lényegét 1. aligha lehet jobban szemléltetni, mint ha ez ugyanazon tárgykörben különbözô idôpontokban hozott Részletesebben Kozármisleny Város Önkormányzata Képviselő testülete 19/2015.(VIII.17.) önkormányzati rendelete Kozármisleny településnév használatáról
Kozármisleny Város Önkormányzata Képviselő testülete 19/2015.(VIII.17.) önkormányzati rendelete Kozármisleny településnév használatáról Kozármisleny Város Önkormányzata Képviselő-testülete Magyarország Részletesebben dr. Száldobágyi Zsigmond Csongor ügyvéd ingatlanforgalmi szakjogász AZ EGYSZEMÉLYES ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYMINTÁJA Alapszabály
Tisztelt érdeklődő! Ezt a dokumentumot tájékoztatásul tesszük közzé. Célja, hogy Ön előzetesen átlássa a társaság alapításával járó egyes adminisztratív kötelezettségeit. Magyarázó szövegeket az egyes Részletesebben Segédlet a 2014. március 15-én jogerőre emelkedő Polgári Törvénykönyv (Ptk) által bevezetendő és civil szervezetekre vonatkozó új szabályokhoz
Segédlet a 2014. március 15-én jogerőre emelkedő Polgári Törvénykönyv (Ptk) által bevezetendő és civil szervezetekre vonatkozó új szabályokhoz 2014. március 15-én életbe lép az új Polgári Törvénykönyv. Részletesebben Kereskedelmi jog jegyzet. - cégalapítás: ki alapíthat céget és milyen feltételekkel
Kereskedelmi jog jegyzet lap: gazdasági társaságokról szóló törvény 2006.évi IV. törvény. 1. általános rész: minden cégformára egyenlő - cégalapítás: ki alapíthat céget és milyen feltételekkel - általános Részletesebben a találmányokhoz fűződő szellemi tulajdon kezeléséről
Az ELTE szabályzata a találmányokhoz fűződő szellemi tulajdon kezeléséről Varga Attila Pályázati és Innovációs Központ Tudás- és Technológiatranszfer Iroda varga.attila@rekthiv.elte.hu A szellemi tulajdon Részletesebben Gazdasági társaságok működéséhez kapcsolódó szerződések elkészítése
Büntetőjog Csődjog Ingatlanjog Családjog Munkajog Társasági jog Polgári jog Képviselet közigazgatási eljárásban Követelések, adósságok behajtása Állandó, komplex képviselet Gazdasági társaságok működéséhez Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 81/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA Knk.IV.37.457/2015/3.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek a dr. Pálffy Ilona, a Nemzeti Választási Iroda elnöke által képviselt Nemzeti Választási Bizottság által országos Részletesebben 2014. Kereskedelmi szerződések joga 1. Bevezetés A legfontosabb változások áttekintése 1
Kereskedelmi szerződések sek joga 1. MSC 2014 Az új Polgári Törvénykönyv a szerződések jogát érintő legfontosabb változásai. Kötelmi jogi alapok dr. Verebics János, PhD egyetemi 1 Bevezetés A legfontosabb Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-8250/2012. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-8250/2012. számú ügyben Előadó: dr. Zemplényi Adrienne Az eljárás megindulása A panaszos azért fordult hivatalomhoz, mivel sérelmezte, hogy a közfoglalkoztatás Részletesebben Alapszabály. 1. A társaság neve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
Alapszabály Alulírott alapítók (részvényesek), a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét képező szerződésminta Részletesebben AGRÁRJOG II. KOLLOKVIUMI KÉRDÉSEK. 2. Mely jogok tekintetében konstitutív hatályú az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés? (6 pont)
Ingatlan-nyilvántartás AGRÁRJOG II. KOLLOKVIUMI KÉRDÉSEK 1. Melyek az ingatlan-nyilvántartás alapelvei? (6 2. Mely jogok tekintetében konstitutív hatályú az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés? (6 3. Soroljon Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S
1 SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA POLGÁRMESTER 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON +36 84 504100 FAX: +36 84 504103 Az előterjesztés törvényességi szempontból megfelelő. Siófok, 2014. május 05. Dr. Pavlek Tünde Részletesebben ügyvezetésnek minősül vezető tisztségviselői Vezető tisztségviselő csak természetes személy lehet a társasággal, testületeivel,
A gazdasági társaságokról szóló 2006. IV szerint nek minősül a társaság irányításával összefüggésben szükséges mindazon döntések meghozatala, amelyek vagy a társasági szerződés alapján nem tartoznak a Részletesebben 16/2014. (III. 12.) EMMI
16/2014. (III. 12.) EMMI rendelet egyes egészségügyi tárgyú miniszteri rendeleteknek az új Polgári Törvénykönyv hatálybalépésével összefüggő módosításáról 1 Hatályos: 2014.03.15-2014.03.16 Az egészségügyről Részletesebben Nyilatkozat. 1. sz. melléklet
1. sz. melléklet Nyilatkozat 1. A közszférában dolgozó igénylő természetes személy azonosító adatai: Családi és utónév: Születési családi és utónév: Anyja születési családi és utóneve: Születési hely és Részletesebben DÉL-DUNÁNTÚLI REGIONÁLIS MUNKAÜGYI TANÁCS 2008. MÁJUS 20-I ÜLÉS
DÉL-DUNÁNTÚLI REGIONÁLIS MUNKAÜGYI TANÁCS 2008. MÁJUS 20-I ÜLÉS 7. sz. napirendi pont Tájékoztató a Dél-dunántúli Regionális Munkaügyi Központ feladatkörét érintı jogszabályváltozásokról Elıadó: dr. Brebán Részletesebben A gazdasági társaságok vezető tisztségviselőinek jogviszonya, biztosítási és járulékfizetési kötelezettsége 2010.05.07.
A gazdasági társaságok vezető tisztségviselőinek jogviszonya, biztosítási és járulékfizetési kötelezettsége 2010.05.07. [Gt. 21., 22. (1)-(2) bekezdés, Tbj. 5. (1) bekezdés a) és g) pontja, Eho 3. (1) Részletesebben 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON +36 84 504100 FAX: +36 84 504103

matches: bíróság bíróság bíróság Kúria KÚRIA Kúria


text:
Mindkét eljárás lehetséges. A kérelemben egyértelműen meg kell jelölni, hogy a megkereső bíróság melyik eljárás lefolytatását kéri.
Ha a kérelmet a rendelet 10-12. cikke alapján nyújtották be, a bírósági eljárásról szóló törvénynek a bizonyítékok előterjesztésére vonatkozó rendelkezései alkalmazandóak a meghallgatásra.
Polgári vagy kereskedelmi jogi ügyekben nincsenek ilyen jellegű korlátozások. Szakértőket és feleket is meg lehet hallgatni videokonferencia útján.
A videokonferencia útján lefolytatott meghallgatások rögzítése nem tiltott, de a szükséges felszerelés nem minden bíróságon áll rendelkezésre. Ezt külön kell kérvényezni a kérelem benyújtásakor.
Ha a kérelmet a 10-12. cikk alapján nyújtották be, a meghallgatás finn vagy svéd nyelven kerül lefolytatásra. A 17. cikk alapján történő közvetlen bizonyításfelvétel esetén a megkereső bíróság választja meg az alkalmazandó nyelvet.
Ha a kérelmet a 10-12. cikk alapján nyújtották be, a tolmácsok biztosításáról és alkalmazásuk helyéről a megkereső és a megkeresett bíróságnak kell egymással megállapodnia. Ha a kérelmet a 17. cikk alapján nyújtották be, a megkereső bíróság felel a tolmácsok rendelkezésre bocsátásáért, és alkalmazási helyükről ez a bíróság dönt.
Ha a kérelmet a 10-12. cikk alapján nyújtották be, az átvevő bíróság írásban idézi a meghallgatandó személyt. Ideális esetben legalább két-három hétnek kell eltelnie az értesítés kézbesítése és a meghallgatás napja között. Ha a kérelmet a 17. cikk alapján nyújtották be, a megkereső bíróság felel az értesítés kézbesítéséért és a szükséges intézkedések megtételéért.
Ha a rendelet 10-12. cikke értelmében videóval felszerelt bíróságon hallgatnak meg egy személyt, a videokonferencia-berendezés alkalmazása miatt általában nem merülnek fel külön költségek. Ha a 17. cikk értelmében egy személyt nem bíróságon hallgatnak meg, a videokonferencia költségeit a megkereső bíróság viseli.
Annak a bíróságnak kell a kérdéses személyt tájékoztatnia a bizonyításfelvétel önkéntes voltáról, amelyik a rendelet 17. cikkének (2) bekezdése alapján a kérelmet benyújtotta.
Ha a kérelmet a 10-12. cikkek alapján nyújtják be, az átvevő bíróság állapítja meg a meghallgatandó személy személyazonosságát, és szükség esetén ellenőrzi azt a személy személyazonosító igazolványa vagy útlevele alapján. Ha a kérelmet a 17. cikk alapján nyújtják be, a megkereső bíróság köteles a meghallgatandó személy személyazonosságát ellenőrizni.
A 17. cikk alapján történő közvetlen bizonyításfelvétel során tett esküre nem vonatkoznak külön előírások. Az eskütétel a tanút meghallgató bíróságot szabályozó jogszabályoknak megfelelően történik.
Az átvevő bíróság adja meg ennek a kapcsolattartó személynek a nevét.
– Ideális esetben a megkereső bíróságnak meg kell adnia mind a technikai előkészületekkel, mind az egyedi üggyel kapcsolatos (jogi) kérdésekkel foglalkozó kapcsolattartó személy nevét.
– A kérelemben szerepelnie kell a kapcsolattartó személyek olyan elérhetőségeinek (e-mail cím és/vagy telefonszám), amelyeken keresztül a bírósági meghallgatás ideje alatt is elérhetők abban az esetben, ha a video –összeköttetéssel kapcsolatos, vagy más hasonló probléma merül fel.
– Ha az államok különböző időzónában helyezkednek el, a kérelemben meg kell jelölni, hogy az említett időpontok a megkereső vagy a megkeresett állam ideje szerint értendők.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
HR-esek, riadó! Jönnek a fedett nyomozók! | BOOM MAGAZIN
Szerző: Kis Zoltán üzlet június 15, 2018
HR-esek, riadó! Jönnek a fedett nyomozók!
HR-esek riadó! Jönnek a fedett nyomozók!
Az amerikai vádalkura emlékeztető egyezség az ügyésszel, a nagy gazdasági bűnügyekben bírói szupertanácsok, bűncselekmény elkövetésére feljogosított fedett nyomozók és az üzleti titkok nagy kárt okozó kiszivárgásával fenyegető leplezett adatgyűjtések: sok egyéb mellett ezek jellemzik az új büntetőeljárási kódexet, amely július 1-től jelentősen megváltoztatja az üzleti élet résztvevőinek életét. Legalábbis azokét, akik károsultként vagy, ne adj isten, vádlottként kénytelenek a bűnügyi hatóságok elé járulni. Sztárügyvédek, ismert bűnügyi védők nyilatkoztak a BOOM-nak az olykor forradalminak ható jogi újdonságokról.
Az új büntetőeljárási kódex leglátványosabb és legnagyobb visszhangot keltő újítása az egyezség, amelyet a védelem és az ügyész a nyomozás során vagy akkor köthet meg, amikor az ügy a bíró elé került – mondják egybehangzóan a nyilatkozók.
Ez a vádalku nem az a vádalku
Bánáti János, aki a kodifikációs bizottság tagjaként részt vett a törvény előkészítésében, elmondta a BOOM-nak, hogy az egyezséget sokan az amerikai jogrendszerben működő vádalkuhoz hasonlítják, ám az lényegesen különbözik attól, ami július 1-től Magyarországon hatályba lép.
“Csak emlékeztet rá, de nem ugyanaz” – mondta a Magyar Ügyvédi Kamara elnöke a rövidesen bevezetendő egyezségről. Bánáti hangsúlyozta, hogy az amerikai rendszerben – magyar terminológiával élve – megállapodást lehet kötni, hogy például az előre megfontolt emberölés helyett – minthogy annak bizonyítása nehézségekbe ütközik – az ügyész erős felindulásból elkövetett emberölésre változtassa a vád minősítését. Ezt a nyáron hatályba lépő egyezség intézménye Magyarországon nem teszi lehetővé.
“Nem lehet megállapodni a tényállásról, tehát hogy miként követte el a bűncselekményt, és a bűncselekmény minősítéséről, hogy előre megfontoltan vagy felindulásból ölt meg valakit. Egyedül arról lehet egyezség, hogy a beismerő vallomásért cserébe milyen büntetést kapjon a gyanúsított/vádlott.”
Bánátinak nincsenek illúziói arról, hogy a büntetésről való alkudozás lehetősége felkavarja majd a közvélemény egyes tagjainak kedélyét. Szerinte “addig drukkolnak a vádlott vagy a gyanúsított terhére, amíg a családban vagy az ismerősi körben nem kerül valaki hasonló helyzetbe”. Különösen a gazdasági ügyekben nagyon könnyen belecsúszhat egy ilyen eljárásba például az egyik családtag, és akkor hirtelen megváltozhat a helyzet megítélése, és fontossá válnak a garanciális elemek és az alku lehetősége.
A számla zárolása cégeket, egzisztenciákat tehet tönkre
Bánáti emlékeztetett arra, hogy a gazdasági élet résztvevői, az üzletemberek, a vállalkozók két, egymással ellentétes pozícióban találhatják szembe magukat a büntetőeljárást lefolytató hatóságokkal, bíróságokkal: ez a sértett, illetve a terhelt (vádlott/gyanúsított/elítélt) pozíciója. Bánáti szerint a gazdasági élet résztvevőinek speciális a helyzete ebben a jogi környezetben.
Általában az elmondható, hogy a legsúlyosabb kényszerintézkedést, a nevében július 1. után letartóztatásra leegyszerűsödő, korábbi előzetes letartóztatást tényleg csak a legvégső esetben alkalmazzák a gyanúsítottakkal szemben. Ám a gazdasági bűncselekmények, mint például a költségvetési csalás miatt indult ügyekben egy másik kényszerintézkedésnek, a zár alá vételnek messzemenő és drámai következményei lehetnek. Egy cég számlájának zárolása, befagyasztása az egész céget gyorsan tönkre teheti, és súlyos, olykor helyrehozhatatlan károkat okozhat a cég vezetőinek, a családtagoknak, az alkalmazottaknak és a beszállítóknak. Ezért is fontos, hogy az intézkedések elrendelői tisztában legyenek a következményekkel.
Az új eljárási kódex fontos újítása, hogy a törvényszékeken három bíró tárgyalja majd a kiemelt bűncselekményeket, az egyiküknek a gazdasági kollégium tagjának kell lennie – tehát speciális, például gazdasági, pénzügyi vagy bankjogi szakismeretekkel rendelkezik.
Gazdasági szupertestületek a bíróságokon
Ez a különleges hatásköri szabály önmagában nem gyorsítja meg a nagy terjedelmű és speciális szakértelmet igénylő ügyek tárgyalását, noha Bánáti hallott arról, hogy bizonyos bíróságokon az ugyancsak az amerikai bíróságokon látható úgynevezett folyamatos tárgyalások kitűzésére készülnek. Ez nem jelenti azt, mint a filmekben lehet látni, hogy az esküdteket addig összezárják, amíg be nem fejezik az ügy tárgyalását, de létezik olyan elképzelés, amely szerint ezeket a monstre ügyeket például hat, egymás után következő napra tűzik ki. A bírák elvonása a gazdasági kollégiumokból munkaszervezési feszültségeket okozhat, ezért merült fel a folyamatos tárgyalás praktikusnak és takarékosnak látszó megoldása.
Ha valami felgyorsítja a sok vádlottas, bonyolult ügyekben az ügyek elbírálását, az egy eddig tabunak számító eljárásjogi alapelv “megsértése”, egy valóságos jogi szentségtörés: az új kódex elveti azt a követelményt, hogy a tárgyaláson mindig minden vádlottnak jelen kell lennie, és a tárgyalás csak ebben az esetben tartható meg. A jogalkotó eddig a legfontosabb követelményként fogalmazta meg a vádlott mindenkori jelenlétét.
Bánáti emlékeztetett arra, hogy ez a szabály akkor is érvényesül a még hatályban lévő törvényi rendelkezés alapján, ha az egyik vádlottra az egész ügy egy kicsiny része vonatkozik. Ennek ellenére távollétében a tárgyalást csak kivételes esetekben lehet megtartani, de a bíróságok ennek lehetővé tételétől húzódoznak, tartva az ítélet hatályon kívül helyezésétől. Az ügyvéd elmondta, hogy védői feladatot lát el egy tizenöt vádlottas ügyben, ahol éppen a gyakori távolmaradások miatti tárgyalás-halasztások miatt már a századik tárgyalási napnál járnak.
Egy szentségtörő újítás
A helyzet most változik, a törvény a vádlottra bízza, hogy jelen kíván-e lenni a teljes tárgyalási szakaszban.
“Ha úgy dönt a vádlott, hogy nem, akkor ezután nem fogják idézni, nem bíbelődnek vele” – jegyezte meg a jogi szakember. Ez a szabály minden ügy minden vádlottjára vonatkozik, de Bánáti szerint az üzleti élet szereplői esetében azzal a kedvező következménnyel is jár, hogy például az adott gazdasági társaság vezetőjének a hosszadalmas tárgyalások miatt nem kell kivonnia magát a cége irányításából.
Ha a vállalkozó, az üzletember a gazdasági bűncselekmény miatt indult eljárás sértettje, károsultja, akkor az ő érdekeit is szolgálja, hogy a gyanúsított/vádlott mielőbb megegyezzen az ügyésszel. Az egyezség nem csupán az eljárást gyorsítja meg, hanem azt is, hogy a megállapodás keretében annak szükséges feltételeként a gyanúsított/vádlott gyorsan megtérítse a sértett teljes vagy részbeni kárát. Egy másik, azonban már kevésbé hatékony megoldás, hogy a sértett, a károsult a büntetőeljárásban kíséreljen meg döntést kicsikarni a bíróságtól az itt érvényesített kárigényéről. A törvény főszabályként azt írja elő, hogy ahol lehet, ott elbírálja a büntető bíróság az úgynevezett polgári jogi igényt – mondta Bánáti János. Bonyolult esetekben azonban a büntető jogszabályok alkalmazására szakosodott bíróságok nem tudnak eleget tenni ennek a követelménynek.
Kiszivároghatnak az üzleti titkok
“Nem merem azt mondani, hogy az üzleti titkok vonatkozásában kedvező lenne a helyzet” - mondta az országos ügyvédi kamara elnöke, amikor arról kérdeztük, hogy az új törvényben sikerült-e tisztázni az üzleti titkok és az eljárási nyilvánosság közötti konfliktus problémáját.
A probléma forrása Bánáti szerint az, hogy sok kényes, érzékeny vagy bizalmas adat, információ kerülhet nyilvánosságra a büntetőeljárásban, és ezt az érintettek szeretnék mindenképp elkerülni. Ezek lehetnek személyes adatok, de ami az üzleti életet a leginkább érintheti, az az üzleti titok problémája.
“A nyilvános igazságszolgáltatás oltárán olykor be kell áldozni bizonyos érdekeket: a személyes adatok esetében nagyon szűk körben – például a szexuális bűncselekmények esetében – van helye annak, hogy sikerrel zárt tárgyalás kérjenek. Az üzleti titkok esetében ez a kör még szűkebb.”
Így változatlan marad a szabályozás, és például az üzleti titok vonatkozásában a tanú nem tagadhatja meg a vallomástételt. A főszabályként nyilvánosan megtartott tárgyaláson így korlátozás nélkül elhangozhatnak egy adott cég legféltettebb titkai.
“A helyzet szinte megoldhatatlan”
Az új büntetőeljárási törvény elektronikus kapcsolattartásra vonatkozó rendelkezései már január 1-től hatályba léptek. Mindez Bánáti szerint az olykor – főleg a gazdasági ügyekre jellemző – több tízezer oldalas nyomozati anyag megkettőzését jelent, a törvény ugyanis előírja, hogy ezeket a jelentéseket, jegyzőkönyveket, eredetileg papír alapon rendelkezésre álló okiratokat elektronikus úton el kell juttatni a védelemnek. Gyakorlatilag minden iratot így meg kell kettőzni: Bánáti szerint ez a próbaüzem nélküli, elhamarkodott döntés eddig is súlyos gondok okozójává vált, és ez július 1. után csak fokozódni fog. “A kialakult helyzet szinte megoldhatatlan” – mondta az ügyvéd.
A büntetőeljárási törvény tervezetének megalkotása során a jelentős viták egyike az úgynevezett leplezett eszközök, vagyis a titkos információgyűjtés szerepéről alakult ki. A kamarai elnök nem vitatja az efféle eszközök fontosságát és jelentőségét a bűncselekmények felderítésében. Ugyanakkor ezen eszközök használatát immár “határtalannak” lehet nevezni.
A titkos adatgyűjtési eszközök úgynevezett célhoz kötöttségi problémáját és az új szabályozást egy egyszerű példával lehet szemléltetni. Egy cég vezető tisztviselője ellen azért vetnek be titkosszolgálati eszközöket, mert felmerült a gyanú, hogy idegen ország javára kémkedik. A bevetendő titkosszolgálati eszköz alkalmazásához (lehallgatás, titkos házkutatás stb.) pontosan meg kellett jelölni, hogy miért kell bevetni a titkos eszközt. A jelenleg még hatályos törvény szerint ha a megfigyelés során más bűncselekmény, például vagy adócsalás vagy pénzmosás gyanújáról szerez tudomást a bűnüldöző szerv, akkor ezen információk miatt nem indíthattak a megfigyelt vagy a vele kapcsolatban álló személyek ellen eljárást: ez az úgynevezett célhoz kötöttségi elv. A július 1-től hatályba lévő kódex azonban már nem tartja teljesen érvényben ezt az elvet, így adócsalás, pénzmosás vagy más bűncselekmény miatt az eljárás megindítható a példában szereplő cégvezető vagy az ő révén megfigyelt, vele kapcsolatban álló személyek ellen.
Bajba kerülhetünk, ha bizalmas üzleti partnereinket megfigyelik
“Az új szabályozás rendkívüli módon oldott a célhoz kötöttségi elven” – fogalmaz visszafogottan Bánáti.
Az elmúlt évtizedek trendjének megfelelő változás az úgynevezett fedett nyomozók szerepének beemelése a kódexbe, ezek közül is a legattraktívabb rendelkezés szerint a törvény lehetővé teszi, hogy a fedett nyomozó bűncselekményt kövessen el és büntetlen maradjon. A rövidesen hatályba lépő szabályozás szerint nem büntethető a fedett nyomozó az alkalmazása során elkövetett olyan bűncselekmény miatt, amelynek az elkövetése az alkalmazása során a törvényben meghatározott érdekből szükséges volt, és amely esetében a fedett nyomozó alkalmazásával elérni kívánt bűnüldözési érdek jelentősebb, mint a fedett nyomozó büntetőjogi felelősségre vonásához fűződő érdek.
Az ilyen rendelkezések óhatatlanul korlátozzák a szabadságjogokat. Bánáti szerint ennek nem belpolitikai okai vannak: a terrorizmus és a pénzmosás elleni küzdelemben alkalmazható mind keményebb és szabadságkorlátozó eszközök elterjedése világjelenség, nemzetközi tendencia.
A kereskedelmi vagy szolgáltató cégek vezetőinek így fel kell készülniük arra, hogy a leplezett eszközökkel adatokat gyűjtő bűnfelderítő szervek úgynevezett álvásárlókat küldenek az üzletükbe. Ahogy a HR-eseknek abból a szempontból is mérlegelniük kell egy-egy, állásra jelentkező felvételét, hogy ő nem az egyik titkosszolgálat vagy felderítő szerv fedett nyomozója-e valójában.
A sok és meglehetősen forradalmi újítás ellenére Bánáti János felhívta a figyelmet egy olyan jogintézményre, amely a várakozások ellenére nem vert gyökeret Magyarországon: ez a pótmagánvád. A nem túl elterjedt eljárási forma lényegét az ügyvéd egy példával mutatta be. Egy cégvezető úgy gondolja, hogy az egyik szállító vagy az egyik alkalmazott becsapta, és ezért kára keletkezett. Büntetőeljárást kezdeményez, de az ügyészség nem indítja meg azt. A törvény ilyenkor teszi lehetővé, hogy a sértett, vagyis az említett cégvezető a büntető bíróság előtt az ügyész helyett a vádat képviselje.
Bánáti elárulta, hogy az 1998-as büntetőeljárási törvénnyel hatályba lépett pótmagánvád bevezetésétől meglehetősen ódzkodott. Abból indult ki, hogy a gazdasági élet részt vevői a polgári jogi vitáikat átterelik a büntetőbíróságra, ahol az eljárás jellegéből fakadóan költséget tudnak megtakarítani (nem kell illetéket fizetni a pótmagánvádas eljárás kezdeményezéséért), másrészt az ilyen ügyben az ügyész helyét átvevő pótmagánvádló szerepe sokkal hangsúlyosabb, mint egy hétköznapi polgári peres eljárásban a felperesé. Az ügyvéd aggodalma azonban nem igazolódott be: a gazdasági élet szereplői és jogi képviselőik nem éltek vissza ezzel a lehetőséggel, a polgári jogi vitákat polgári bíróság elé vitték.
Szikinger István: gondok lehetnek a fizetési műveletek megfigyelésével
Szikinger István fontosnak tartja, hogy az eljárásban nagyobb szerepe lesz a terheltnek, így a védelemnek is. Példaképpen említhető a bűnösség és a következmények tekintetében köthető egyezség. Szerinte előrelépés az is, hogy a nyomozás iratait már a gyanúsítás közlésekor meg lehet ismerni. A titkos eszközök használata több garanciához (például: konkrét határidőkhöz) kötött.
Az egyik legismertebb hazai ügyvéd szerint, aki alkotmányjogászként is ismertté tette nevét, és aki azután tért vissza az ügyvédi pályára, hogy lőfegyverrel visszaélés miatt felfüggesztett szabadságvesztésre ítélték 2007-ben, a gazdasági és üzleti élet szereplői számára lényeges, hogy olyan leplezett eszközöket és módszereket használnak, amelyek szükségképpen érintik a terhelti körön kívüli személyeket is. Ilyen például a fizetési műveletek megfigyelése. “Ha nem is tételezzük fel az eljáró szervekről a visszaélés-szerű joggyakorlást, a keletkezett adatok minden garancia ellenére olyan célok szolgálatába is állíthatók, amelyek a tisztességes gazdasági szereplők kiszolgáltatottságát fokozzák (eddig is volt rá példa – bár inkább a polgári eljárásban –, hogy csak azért kezdeményeztek ügyeket egyesek, hogy bizonyos adatokat legálisan megismerhessenek, például a piaci versenytársról).”
Jován László: A vállalkozót tönkre teheti, ha állandóan a bíróságra kell járnia
A volt rendőr Jován László szerint, aki a Marinko Magda-ügyben, a Kulcsár-ügyben, majd Tocsik Márta védőjeként tűnt fel, és azóta is rendre felbukkan a legnagyobb port felvert ügyekben, az új törvény igyekszik egyszerűsíteni a büntetőeljárást, amelynek része a vád és a védelem közötti konszenzus lehetősége. A törvény egyik kimondott és rögzített célja a letartóztatások időtartamának csökkentése és a letartóztatások kiváltása enyhébb kényszerintézkedéssel. “Az ügyvédi hivatásrendben megoszlanak a vélemények a törvény gyakorlati alkalmazását illetően” – jegyezte meg Jován.
Az új törvény vállalkozókat érintő legfontosabb rendelkezése, hogy alanyi jogon – tehát nem a mai gyakorlat szerinti kérelemre – maradhat távol a terhelt a büntetőeljárás bírósági szakaszától. “Az eddigi tapasztalatom szerint különösen gazdasági ügyekben, amelyek a leghosszabb időtartamú és terjedelmű ügyek a terheltekre (vállalkozókra) igen nagy terhet jelentett adott esetben éveken keresztül havi rendszerességgel a bírósági tárgyaláson. Ezt külön büntetésként is értékelték ügyfeleim. Csak példaként említem meg, hogy egy-egy nagyobb gazdasági büntetőügyben nem volt ritka a 100-150 tárgyalási nap, ami önmagában 3-5 hónap távollét a munkától. Ezt az új törvény egyértelműen rendezi. A vállalkozókat érintő másik fontos újdonság a már említett konszenzus lehetősége a vád és a védelem között. Erre eddig törvényesen nem volt lehetőség. Szintén csak példaként jegyzem meg, hogy adott esetben a vád és a védelem közötti egyezséggel (a kár megtérítésével, jóvátétellel) szabadságvesztés büntetés nélkül is elbírálható egy-egy gazdasági ügy.
Magyar György az előkészítő ülés jelentőségét méltatja
Az Ambrus “Viszkis” Attila védőügyvédeként ismertté vált, azóta a legnagyobb ügyekben jogi képviselőként vagy védőügyvédként résztvevő, de talán a legnagyobb sikerét a Balla Irma megölésének ügyében elért Magyar György egy pergazdaságossági szempontból rendkívül fontos új intézményre hívta fel a figyelmet: ez az úgynevezett előkészítő ülés. Magyar szerint az előkészítő ülés révén a bizonyítás lefolytatása valóban tervezhető lesz, és érdemi korlátjává válhat az időhúzásra alkalmas perbeli cselekményeknek. A beismerő vallomás jelentőségének növekedését jelzi, hogy az előkészítő ülésen az ügyész megjelöli a vádat alátámasztó bizonyítási eszközeit és indítványt tehet a büntetés vagy intézkedés mértékére, illetve tartamára is arra az esetre, ha a terhelt az előkészítő ülésen a bűncselekmény elkövetését beismeri. Ezt követően a bíróság a vádlottat kihallgatja. A törvényben meghatározott feltételek fennállásának esetén a bíróság a vádlott bűnösséget beismerő nyilatkozatát végzésével elfogadja. E végzés ellen nincs helye fellebbezésnek. A bíróság az ítéletét az előkészítő ülésen is meghozhatja. A bíróság a vádlott nyilatkozata alapján és az ügyész észrevételének meghallgatása után a tárgyalást nyomban kitűzheti, és ha megtartásának nincs akadálya, azt nyomban megtarthatja – emlékeztetett az új törvény rendelkezéseire a neves ügyvéd.
boomonline.hu szerkesztő
boom-sztori Zolnay Judit: Engem nem lehet betörni!
nem mellékes Szabó András: Nem szeretnék az aktív élet perifériájára kerülni
karrier 9 X generációs gondolat Y-osokról, amelyeket érdemes a fejünkben rendbe tenni
Zolnay Judit: Engem nem lehet betörni!
Szabó András: Nem szeretnék az aktív élet perifériájára kerülni
Keresztury Éva: „És ne szólíts többé kisanyámnak"
Magyar gazdaság A jövő üzletei Változásmenedzsment Korrupció Sikeres menedzserek Üzleti bizalom Üzleti légkör Karriertrend Sikeres vállalkozók Menedzsertrendek Üzleti trend
9 X generációs gondolat Y-osokról, amelyeket érdemes a fejünkben rendbe tenni

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság