text:
1 Budapest Önkéntes Nyugdíjpénztár Budapest Országos Önkéntes Kölcsönös Nyugdíjpénztár ALAPSZABÁLY A május 15. napján megállapított módosításokkal egységes szerkezetben Hatályos: május 15. Elfogadva: május 15.
2 Budapest Önkéntes Nyugdíjpénztár ALAPSZABÁLY Tartalomjegyzék 1. A PÉNZTÁR ADATAI A PÉNZTÁR NEVE A PÉNZTÁR RÖVIDÍTETT NEVE A PÉNZTÁR SZÉKHELYE A PÉNZTÁR TELEPHELYE A PÉNZTÁR POSTACÍME ÁLTALÁNOS RÉSZ JOGSZABÁLYI RÖVIDÍTÉSEK A HIVATALOS NYELV A PÉNZTÁR JOGÁLLÁSA A PÉNZTÁR SZERVEZŐDÉSI ELVE IRÁNYADÓ ANYAGI JOG ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK Pénztár Tagsági viszony Belépési nyilatkozat Várakozási idő Felhalmozási időszak Szolgáltatási időszak A nyugdíjkorhatár betöltése Nyugdíjszolgáltatás (kiegészítő nyugdíj) Módozat Tartalékok Adomány Közeli hozzátartozó Lakóhely Munkáltató A munkáltatói tag Szolgáltató Haláleseti kedvezményezett Támogató Egységes tagdíj A tag egyéb befizetése Tagdíj Egyéni számla Egyéni nyugdíjszámla Értékelési különbözet céltartaléka Tagsági okirat Vezető tisztségviselők Kihelyezés Kiszervezés Adatkezelés Adatfeldolgozás A TAGSÁG A TAGSÁGI KÖR A TAGSÁGI JOGVISZONY A belépés Átlépés (befogadás) A TAG JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI A PÉNZTÁRBAN A pénztár tagja jogosult A tag különös jogai Jogviták Pénztáron belüli rendezése A tag kötelezettségei A TAGSÁGI JOGVISZONY MEGSZŰNÉSE Átlépés Elhalálozás Díj-nemfizetés Kilépés Jogutód nélküli megszűnés A szolgáltatás teljesítésével KIFIZETÉS TAGSÁGI JOGVISZONY FOLYTATÁSA MELLETT A TAGDÍJ EGYSÉGES TAGDÍJ
3 4.2 A TAGDÍJ A TAGDÍJ ESEDÉKESSÉGE A TAGDÍJFIZETÉSI KÖTELEZETTSÉG ÁTVÁLLALÁSA A TAGDÍJFIZETÉS TELJESÍTÉSÉNEK MÓDJA BENTHAGYOTT SZÁMLÁK A BENTHAGYOTT SZÁMLÁK KEZELÉSE A PÉNZTÁR SZOLGÁLTATÁSAI A SZOLGÁLTATÁSRA JOGOSULTAK AZ IGÉNYBEVÉTEL FELTÉTELEI AZ IGÉNYELHETŐ SZOLGÁLTATÁSOK KÖZÖS RENDELKEZÉSEK EGYÖSSZEGŰ SZOLGÁLTATÁS JÁRADÉKSZOLGÁLTATÁSOK KEDVEZMÉNYEZETT ÉS ÖRÖKÖS KEDVEZMÉNYEZETT, ILLETVE ÖRÖKÖS RENDELKEZÉSI JOGA A joggyakorlás A PÉNZTÁR SZERVEZETE A KÜLDÖTTVÁLASZTÓ GYŰLÉS A küldöttválasztás általános szabályai A küldöttválasztó gyűlés lebonyolítása A küldöttválasztás részletes szabályai A küldöttek A KÜLDÖTTKÖZGYŰLÉS A küldöttközgyűlés jogállása A küldöttközgyűlés összehívása A küldöttközgyűlés hatásköre Határozathozatal Határozatképesség Jelenléti ív és jegyzőkönyv A TISZTSÉGVISELŐK Pénztári tisztségviselő A pénztári tisztségviselők jogállása A tisztségviselők megbízatása, az egyéb összeférhetetlenségi és kizáró feltételek A tisztségviselők díjazása AZ IGAZGATÓTANÁCS Az Igazgatótanács jogállása Az Igazgatótanács ülése Az Igazgatótanács határozatképessége Az ülés lebonyolítása, a jegyzőkönyv Az Igazgatótanács feladatai különösen: A feladatok megosztása, a hatáskör átruházása AZ ELLENŐRZŐ BIZOTTSÁG Az Ellenőrző Bizottság jogállása Az Ellenőrző Bizottság ülése Az Ellenőrző Bizottság határozatképessége Az ülés lebonyolítása, a jegyzőkönyv Az Ellenőrző Bizottság feladatai A SZAKÉRTŐI BIZOTTSÁG A PÉNZTÁR KÉPVISELETE A PÉNZTÁR MUNKASZERVEZETE A KÖNYVVIZSGÁLÓ A KÖNYVVIZSGÁLÓ JOGÁLLÁSA A KÖNYVVIZSGÁLÓ FELADAT ÉS HATÁSKÖRE A PÉNZTÁR GAZDÁLKODÁSA A TARTALÉKKÉPZÉS Tartalékok A pénztár gazdálkodási tartalékjai A pénztár bevételeinek tartalékok közötti felosztása EGYÉB GAZDÁLKODÁSI SZABÁLYOK Elszámolási szabályok Hozamlevonás Munkáltatói analitika A PÉNZTÁRVAGYON KEZELÉSÉNEK ÉS BEFEKTETÉSÉNEK SZABÁLYAI A MUNKÁLTATÓI TAG A TÁMOGATÓ A TÁMOGATÓ JOGÁLLÁSÁRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
4 15. VEGYES RENDELKEZÉSEK AZ ÜZLETI TITOK A PÉNZTÁRTITOK ADATKEZELÉS ÉRTESÍTÉSEK TÁJÉKOZTATÁS KÖZZÉTÉTEL TAGI KÖLCSÖN A PÉNZTÁR ÁTALAKULÁSA ÉS MEGSZŰNÉSE EGYEBEK Tagi lekötés A Pénztár által kiszervezett tevékenységek A VÁLASZTHATÓ PORTFÓLIÓS RENDSZERREL ÉS ELSZÁMOLÓEGYSÉGRE ÉPÜLŐ NYILVÁNTARTÁSI RENDSZERREL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK A PÉNZMOSÁSSAL KAPCSOLATOS PÉNZTÁRI ÜGYFÉL-ÁTVILÁGÍTÁSI FELADATOK
5 BEVEZETÉS Az alapító tagok elhatározták, hogy önkéntes kölcsönös biztosító pénztárat alapítanak megtakarításaik közösségi összegyűjtése és befektetése, valamint a társadalombiztosítás nyugdíjszolgáltatásának kiegészítése érdekében és a jelen alapszabályban határozták meg az alábbiak szerint azokat az alapvető rendelkezéseket, amelyek a pénztár megalakulására, szervezetére, működésére és gazdálkodására, a tagok, az örökösök, a kedvezményezettek, valamint a munkáltatói tag(ok) és a támogató(k) jogaira és kötelezettségeire irányadóak. 1. A pénztár adatai 1.1 A pénztár neve Budapest Országos Önkéntes Kölcsönös Nyugdíjpénztár 1.2 A pénztár rövidített neve Budapest Önkéntes Nyugdíjpénztár 1.3 A pénztár székhelye 1138 Budapest, Váci út A pénztár telephelye 1138 Budapest, Váci út 168/A 1.5 A pénztár postacíme 1245 Budapest, Pf: Altalános rész 2.1 Jogszabályi rövidítések Öpt. Ptk. Hpt. az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló, többször módosított évi XCVI. törvény; a Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvény. a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló évi CCXXXVII. törvény 2.2 A hivatalos nyelv A pénztár hivatalos nyelve a magyar nyelv. A jelen alapszabályban és a pénztár okirataiban használt szavakat - amennyiben azokra vonatkozóan eltérő meghatározást az Öpt. vagy az önkéntes kölcsönös biztosító pénztárakra vonatkozó más jogszabály nem rögzít - a jelen alapszabályban meghatározott jelentés, ennek hiányában a magyar szavak általánosan elfogadott jelentése szerint kell értelmezni. 2.3 A pénztár jogállása A pénztár jogi személy. A pénztár határozatlan időre alakul. A pénztárat az erre hatáskörrel és illetékességgel rendelkező Fővárosi Bíróság vette nyilvántartásba. A pénztár a nyilvántartásba vétellel jött létre, az alakuló közgyűlés időpontjára visszaható hatállyal. A pénztárak működésének törvényességét az ügyészség az irányadó jogszabályok szerint ellenőrzi. Ha a működés törvényessége másképpen nem biztosítható az ügyészség keresettel a bírósághoz fordulhat. A pénztárak pénzügyi felügyeletét az Öpt. VI. fejezete alapján a Magyar Nemzeti Bank (továbbiakban: Felügyelet) látja el. 2.4 A pénztár szerveződési elve A pénztár nyílt pénztárként működik. A pénztár a lehetséges pénztártagok körét nem korlátozza. 2.5 Irányadó anyagi jog A tagoknak a pénztárral kapcsolatos egymás közötti jogviszonyából, a tagok, a munkáltatói tagok, a támogatók, valamint a pénztár közötti, pénztárral kapcsolatos jogviszonyból, továbbá a vagyonkezelő, a letétkezelő és a pénztár gazdálkodásának kihelyezett nyilvántartását ellátó 5
6 gazdasági társaság pénztárral kapcsolatos jogviszonyából eredő esetleges jogviták elbírálásánál a jelen alapszabály és az e tárgyra vonatkozó mindenkori hatályos magyar jogszabályok irányadóak. 2.6 Értelmező rendelkezések Pénztár A Budapest Országos Önkéntes Kölcsönös Nyugdíjpénztár Tagsági viszony A pénztártag és a pénztár között fennálló azon jogviszony, amely alapján a tag a jelen alapszabályban rögzített kötelezettségei maradéktalan teljesítésének ellenében jogosult a pénztár szolgáltatásait a jelen alapszabály szerint igénybe venni, továbbá a jelen alapszabályban rögzített egyéb jogaival élni Belépési nyilatkozat Olyan okirat, amelyet a pénztár a tagfelvétel és a tagnyilvántartás lebonyolítása, valamint a szolgáltatás(ok) teljesítése érdekében rendszeresít, és amelynek a pénztár által záradékolt példánya az ellenkező bizonyításáig hitelt érdemlően tanúsítja a tagsági viszony fennálltát és lényegi tartalmát Várakozási idő A tagsági viszonynak a belépéstől számított, alapszabály szerinti azon időszaka, amelynek elteltével az egyéni számlaköveteléshez, illetve a szolgáltatáshoz a pénztártag hozzájuthat. A pénztárnál a várakozási idő 10 év Felhalmozási időszak A tagsági viszony kezdetétől a jelen alapszabály szerinti nyugdíjszolgáltatás megnyílásáig terjedő időszak Szolgáltatási időszak A pénztártag részére az alapszabályban, illetve a Szolgáltatási Szabályzatban rögzített módozatok szerinti járadékfolyósítás tartama, amely a szolgáltatás esedékességének első napjától a szolgáltatás pénztár általi maradéktalan teljesítésének időpontjáig terjed A nyugdíjkorhatár betöltése Az Öpt. 2. (5) bekezdés a) pontjában meghatározott valamely esemény beállta, azaz a) a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló törvény szerinti öregségi nyugdíjkorhatár, b) továbbá az az időpont, amelytől a pénztártag öregségi nyugdíjban, korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, balettművészeti életjáradékban, átmeneti bányászjáradékban, a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján folyósított öregségi, rokkantsági nyugdíjsegélyben (nyugdíjban), növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi járadékban vagy nyugdíj előtti álláskeresési segélyben részesül, amely esemény beálltával a tag a várakozási idő hátralévő időtartamától függetlenül jogosulttá válik a nyugdíjszolgáltatásra. Azon pénztártagok nyugdíjszolgáltatásra való jogosultságának elbírálásakor, akik részére január 1-jét megelőző kezdő nappal rokkantsági vagy baleseti rokkantsági nyugdíjat állapítottak meg, a szolgáltatás igénylésének időpontjától függetlenül a december 31- én hatályos szabályokat kell alkalmazni Nyugdíjszolgáltatás (kiegészítő nyugdíj) a nyugdíjkorhatár elérése után a pénztártag részére, az egyéni számláján nyilvántartott összeg terhére, az alapszabályban, illetve a Szolgáltatási Szabályzatban rögzített módozatok pénztártag által választott valamelyikének megfelelő, egy összegben, vagy járadék formájában, illetőleg e kettő kombinációjaként történő pénzbeli kifizetés Módozat Az Öpt. 2. (5) bekezdés c) pontja alapján a jelen alapszabályban meghatározott feltételek szerint választható szolgáltatások valamelyike Tartalékok A pénztári gazdálkodás nyilvántartásának számviteli eszközei: a fedezeti tartalék a szolgáltatások finanszírozására, a működési tartalék a működési költségek fedezésére, a likviditási tartalék az időlegesen fel nem használt pénzeszközök gyűjtésére és a másik két céltartalék általános tartalékaként a pénztár fizetőképességének biztosítására szolgál Adomány Pénz, vagy vagyoni értékkel rendelkező, forgalomképes, végrehajtható dolog, szellemi alkotás, vagy vagyoni értékű jog tulajdonának ingyenes, azaz térítésmentes és ellenszolgáltatás nélküli átruházása. 6
7 Közeli hozzátartozó A Ptk. 8:1. (1) bekezdés 1. pontja, valamint az Öpt. 2. (4) bekezdés a) pontja alapján a házastárs, az egyeneságbeli rokon, az örökbefogadott, a mostoha- és nevelt gyermek, az örökbefogadó-, a mostoha- és a nevelőszülő, valamint a testvér; továbbá az élettárs Lakóhely Állandó belföldi lakóhely, ennek hiányában a pénztárnak írásban bejelentett szokásos belföldi tartózkodási hely, amelyet a pénztár - eltérő írásbeli nyilatkozat hiányában - értesítési (levelezési) címnek tekint Munkáltató Az, akivel a pénztártag munkaviszonyban, közalkalmazotti, közszolgálati, kormányzati szolgálati, valamint szolgálati jogviszonyban áll, tekintet nélkül arra, hogy teljes vagy részmunkaidőben történik a foglalkoztatás A munkáltatói tag Az a természetes, vagy jogi személy, avagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, aki, vagy amely a pénztárral kötött szerződés alapján munkavállalójának tagdíjfizetési kötelezettségét az Öpt.-ben meghatározott elvek és szabályok szerint, a pénztárral kötött szerződésben meghatározott módon és mértékben átvállalja Szolgáltató Az a természetes személy, jogi személy és jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, amely a pénztárral kötött szerződés alapján a pénztár részére a pénztárüzem működésének részét képező, azt lehetővé tevő, elősegítő, illetve a pénztári szolgáltatásokat ténylegesen nyújtó tevékenységet végez. Szolgáltatónak minősül különösen az, aki (amely) a pénztár részére letétkezelői tevékenységet folytat, amelyhez a pénztár a befektetési üzletmenetét, illetve a könyvelése, nyilvántartásai vezetését kihelyezte, amely a pénztár részére tagszervezést végez. Szolgáltatónak minősül az is, aki (amely) az e pontban meghatározott szolgáltatóval kötött szerződés alapján az előzőek szerinti, a pénztárral kapcsolatos tevékenységet végez Haláleseti kedvezményezett A pénztártag által megjelölt természetes személy, aki a pénztártag halála esetén az Öpt-ben meghatározott módon az egyéni számlára jogosulttá válik Támogató Az a természetes személy, illetve jogi személy, aki (amely) eseti vagy rendszeres pénzbeli vagy nem pénzbeli szolgáltatást teljesít (a továbbiakban: adomány) a pénztár javára ellenszolgáltatás kikötése nélkül Egységes tagdíj Jelen alapszabályban rögzített azon összeg, amelyet a valamennyi pénztártag minden külön nyilatkozat, vagy felhívás hiányában is a pénztárnak rendszeresen megfizetni köteles, illetve megfizet A tag egyéb befizetése Az Öpt a (3) bekezdésének a) pontja szerint a tag által a tagdíjfizetési kötelezettségen felül teljesített befizetése, amely a befizetés tag által meghatározott jogcíme és az alapszabály szerint kerül fölosztásra a pénztári tartalékokon Tagdíj A pénztár szolgáltatásainak fedezetére, valamint a pénztárszervezet működtetésére a pénztártag által rendszeresen fizetett, legalább az egységes tagdíj összegét elérő azon pénzbeli hozzájárulás, amelyet a munkáltatói tag az Öpt-ben meghatározott szabályok szerint, munkáltatói hozzájárulás jogcímén részben, vagy egészben átvállalhat Egyéni számla Valamennyi pénztártagra vonatkozóan egyénileg vezetett alapnyilvántartás, amelyen a pénztár gazdálkodása és üzemvitele alapul, és amelyet a pénztár - számviteli rendjével összhangban - a pénztártagok részére vezet. A pénztár gazdálkodása során az egyéni számla tartalmazza a pénztártagok rendszeresen fizetett tagdíjának, egyéb befizetéseinek és a munkáltatói tag hozzájárulásának azt a részét, amelyet a pénztár a tagjai számára a szolgáltatások fedezeteként jóváír, illetve a tagnak a pénztárral szembeni követeléseként az alapszabályban rögzítettek szerint elismer, továbbá a támogató rendelkezése szerint az általa nyújtott adományból a tag számára jóváírandó összeget. A pénztár szolgáltatásait az egyéni számlák megterhelésével, az alapszabályban rögzített tevékenységi rendhez igazodó szolgáltatási számlákról teljesíti. A pénztár felszámolásakor, illetve végelszámolásakor az egyéni számla a pénztár kötelezettségekkel nem terhelt közös vagyona tagok közötti felosztásának eszköze. Az egyéni számla a pénztártag rendelkezése szerint az egyéni nyugdíjszámlán lekötött összeg (tagi lekötés) kivételével követelés biztosítékául nem szolgálhat Egyéni nyugdíjszámla A nyugdíjpénztár által vezetett egyéni számla. 7
8 Értékelési különbözet céltartaléka Az önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztárak befektetési és gazdálkodási tevékenységéről szóló jogszabályban felsorolt eszközcsoportokba tartozó eszközök esetében, az értékelési különbözetben elszámolt várható hozamként kell kimutatni az értékelés napjára vonatkozóan meghatározott (kamatozó értékpapírok illetve diszkont értékpapírok esetében a felhalmozott kamatot is tartalmazó) piaci értéke és könyv szerinti értéke közötti különbözet összegét. Az értékelési különbözet az adott eszközcsoportokon belül elkülönítetten, a források között a működési, a fedezeti (választható befektetési portfóliónként), illetve a likviditási céltartalékon belül értékelési különbözetből képzett céltartalékként jelenik meg Tagsági okirat A pénztár által kiállított, legalább a belépési nyilatkozaton, mint teljes bizonyító erejű magánokiraton szereplő adatokat tartalmazó okirat. Amennyiben a pénztártag kedvezményezettet jelöl, akkor a tagsági okiratnak tartalmaznia kell a tag adatain kívül a tag által megjelölt kedvezményezett(ek) nevét, adatait, jogosultsága(ik) arányát, a kedvezményezett-jelölés időpontját Vezető tisztségviselők Vezető tisztségviselők az Igazgatótanács és az Ellenőrző Bizottság tagjai Kihelyezés A pénztár feladatkörébe tartozó tevékenységének e tevékenység ellátásával üzletszerűen foglalkozó szervezet (szolgáltató) által, szerződés alapján történő megvalósítása Kiszervezés Tevékenység olyan kihelyezése, melynek során adatkezelés vagy adatfeldolgozás is megvalósul Adatkezelés A személyes adat, illetve pénztártitkot képező adat tekintetében végzett adatkezelési tevékenység Adatfeldolgozás A személyes adat, illetve pénztártitkot képező adat tekintetében végzett adatfeldolgozási tevékenység. 3. A tagság 3.1 A tagsági kör A pénztár tagja lehet az a természetes személy, aki a) a 16. életévét betöltötte, b) az alapszabály rendelkezéseit a belépési nyilatkozat aláírásával magára nézve kötelezőnek ismeri el, c) valamint tagdíjfizetést vállal. 3.2 A tagsági jogviszony A belépés A tagsági jogviszony a pénztár által e célra rendszeresített, a belépni szándékozó által kitöltött és aláírt belépési nyilatkozatnak a pénztárhoz történő benyújtásával kezdeményezhető. A belépni kívánó személy a nyilatkozattételi kötelezettsége keretében - annak érdekében, hogy a pénztár a részére megküldendő értesítéseket a megfelelő címre tudja postázni - köteles írásban levelezési címét is megadni. A pénztár jogosult a belépési nyilatkozatban közölt, a taggá válás Öpt.-ben és a jelen alapszabályban megjelölt feltételeinek fennállására vonatkozó adatok ellenőrzését lehetővé tevő okirat felmutatását kérni. Amennyiben a belépni szándékozó nem a pénztár által rendszeresített nyomtatványon tesz belépési nyilatkozatot, vagy a pénztár által kért adatokat és nyilatkozatokat nem adja meg, azaz nem, vagy nem teljes körűen tesz eleget a nyilatkozattételi kötelezettségének, úgy a pénztár a belépési nyilatkozat záradékolását mindaddig jogszerűen megtagadhatja, ameddig a tag a tagsági feltételeknek való megfelelését nem igazolja. Nem utasítható el az Öpt.-ben meghatározott feltételeknek megfelelő jelentkező belépési nyilatkozata, ha az a tagsági jogviszony létesítéséhez szükséges adatokat tartalmazza. 8
9 A pénztár a belépési nyilatkozat elfogadását, a tagsági jogviszony létrejöttét a belépési nyilatkozat dátummal ellátott záradékolásával tanúsítja. A pénztár köteles a tagsági feltételeknek megfelelő személy belépési nyilatkozatát annak pénztár általi kézhezvételétől számított 30 napon belül záradékolni, majd annak egy példányát vagy a tagsági okiratot az alapszabállyal együtt a tagnak nyomtatott formában megküldeni. A pénztár a belépési nyilatkozat elutasítását köteles írásban indokolni, arról a belépni szándékozót a belépési nyilatkozat pénztár általi kézhezvételétől számított 30 napon belül írásban értesíteni, megjelölve a jogorvoslat lehetőségét is. Azon tagok tekintetében, akik a pénztári tevékenységi engedély jogerőre emelkedése előtt léptek be, a tagdíjfizetési kötelezettség és a várakozási idő a pénztári tevékenységi engedély jogerőre emelkedését követő napon kezdődik. A tagsági viszony, a tagdíjfizetési kötelezettség és a várakozási idő a belépési nyilatkozat pénztár általi záradékolásának napján kezdődik Átlépés (befogadás) Másik önkéntes kiegészítő nyugdíjpénztárból átlépő tagnak a belépési nyilatkozatában és az átlépési nyilatkozatában közölnie kell a korábbi nyugdíjpénztára nevét. Az átlépő tagok tekintetében a tagsági viszony és a tagdíjfizetési kötelezettség a belépési nyilatkozat pénztár általi záradékolásának napján kezdődik. A várakozási idő kezdetét az átadó pénztár igazolja. A pénztár a tag más önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztárban megszerzett várakozási idejét akkor ismeri el, ha a korábbi jogok megszerzéséről a másik pénztár cégszerűen aláírt igazolást állít ki. Pénztárak közötti átlépés esetén, - ideértve az egészségpénztárba, és az önsegélyező pénztárba átlépés esetét is -, illetve amennyiben valamely okból különböző nyugdíjpénztárakban fennálló tagsági jogviszonyok alatt eltelt várakozási idők összeszámítása szükséges, akkor az érintett tagsági jogviszonyok alatt eltelt várakozási idők összeszámítandók azzal, hogy a párhuzamosan fennálló tagsági jogviszonyok alatt egyidejűleg eltelt várakozási idők csak egyszeresen vehetők figyelembe. 3.3 A tag jogai és kötelezettségei a pénztárban A tagokat - függetlenül a megtakarításaik összegétől és a tagsági jogviszonyuk időtartamától - azonos jogok illetik meg a pénztár által nyújtott szolgáltatások igénybevétele és a pénztár szervezetében való részvétel tekintetében A pénztár tagja jogosult a) a pénztári nyugdíjszolgáltatást a jelen alapszabályban rögzített rendben igénybe venni; b) halála esetére kedvezményezette(ke)t kijelölni; c) az egyéni számlája állásáról évente egyszer, a 281/2001 (XII. 26.) Kormányrendelet szabályai szerint meghatározott időpontban, díjtalanul írásban felvilágosítást kapni, egyebekben kérésére és költségén a pénztár Tagi elszámolási szabályzatában rögzített rend szerint bármikor felvilágosítást, számlaértesítőt kapni. d) az adóbevallás összeállításához a vonatkozó jogszabályoknak megfelelő tartalmú igazolást kapni az előírt határidőben; egyebekben kérésére és költségén a pénztár Tagi elszámolási szabályzatában rögzített rend szerint bármikor felvilágosítást, ismételt adóigazolást kapni. e) részt venni a pénztár küldöttválasztó gyűlésén; f) tisztségviselőt választani a pénztár szerveibe és amennyiben megfelel a jogszabályok által az egyes tisztségek betöltéséhez meghatározott feltételeknek, tisztséget viselni a pénztár szerveiben; g) indítványozni a küldöttközgyűlés összehívását; h) a pénztár testületeit és a tisztségviselőket indítványokkal megkeresni; i) a zárt tanácskozásokról készült jegyzőkönyvek és a zárt tanácskozásokon tárgyalt határozattervezetek kivételével az Igazgatótanács által megjelölt hivatalos ügyfélfogadási időben a pénztár irataiba és könyveibe betekinteni, továbbá a pénztár működésével kapcsolatban a pénztár testületeitől írásban felvilágosítást kérni; azzal, hogy a megszerzett információt nem használhatja fel a pénztár érdekeit, illetve a pénztár tagjainak személyes adatait és személyiségi jogait sértő módon, j) térítés ellenében másolatot venni mindazon pénztári iratokból, amelyekbe betekinteni jogosult; k) a tag - a jelen alapszabály és a Választható Portfóliós Szabályzat rendelkezéseinek keretei kötött - egyéni döntéssel, saját felelősségére meghatározhatja az egyéni számláján nyilvántartott vagyona befektetésére irányadó egyéni befektetési stratégiát, a pénztár által fölajánlott befektetési eszközcsoportok, azaz választható portfóliók közötti választás megjelölésével A tag különös jogai A pénztártag egyéni nyugdíjszámláján elhelyezett összegekre sem a pénztártag hitelezői, sem kívülálló harmadik személy hitelezői nem tarthatnak igényt, kivéve a pénztártag rendelkezése szerint az egyéni számlán lekötött összeget, amelyet a tag az Öpt. 47. (7) bekezdés szerint fedezetként felajánl (tagi lekötés). A tag pénztárban felhalmozódó vagyonára vonatkozó követelése nem évül el. Amennyiben a pénztártag a nyugdíjkorhatár betöltését követően munkaviszonyban áll, - az igénybevételi nyilatkozatában foglaltak szerint - a tagdíjat fizeti, úgy a többi taggal egy sorban jogosult a munkáltatói hozzájárulásra. 9
10 3.3.3 Jogviták Pénztáron belüli rendezése A Pénztár biztosítja, hogy a Pénztártag a Pénztár magatartására, tevékenységére vagy mulasztására vonatkozó panaszát szóban (személyesen, telefonon) vagy írásban (személyesen vagy más által átadott irat útján, postai úton, telefaxon, elektronikus levélben) közölhesse a Panaszkezelési Szabályzatban foglaltak szerint. A Pénztár panaszkezelési eljárására a Panaszkezelési Szabályzatban foglaltak az irányadók. A Panaszkezelési Szabályzat a Pénztár székhelyén és telephelyén kerül folyamatos kifüggesztésre, és a honlapján: közzétételre, továbbá hozzáférhetővé teszi az e célra kijelölt hivatalos ügyfélszolgálati helységeiben. A Pénztár a kifüggesztett és közzétett Panaszkezelési Szabályzatában tájékoztatja a Tagokat a panaszügyintézés helyéről, levelezési címéről, elektronikus levelezési címéről, telefonszámáról és telefaxszámáról A tag kötelezettségei A tag köteles az egységes tagdíjat, illetve a tagdíjat a jelen alapszabályban meghatározott rend szerint megfizetni, továbbá az alapszabályban és annak alapján a Választható Portfóliós Szabályzatban rögzített egyéb fizetési kötelezettségeinek eleget tenni és az alapszabály rendelkezéseit betartani. A tag köteles minden, az alapszabályban és a pénztár egyéb szabályzatában előírt nyilatkozatot határidőben megtenni és adataiban bekövetkezett változásokat 5 munkanapon belül írásban bejelenteni. A tagsági jogviszonyát megszüntetni szándékozó pénztártag a rendszeresített formanyomtatványon köteles napközbeni telefonszámát megadni, a zökkenőmentes adminisztráció lebonyolíthatósága érdekében. 3.4 A tagsági jogviszony megszűnése Átlépés A tag bármikor bejelentheti a pénztárnak másik nyugdíjpénztárba történő átlépési szándékát. A bejelentést írásban kell megtenni. A volt tag átlépésének, valamint követelése másik nyugdíjpénztárba történő átutalásának feltétele, hogy a tag, vagy a másik pénztár a tag másik pénztárral fennálló tagsági jogviszonyának fönnálltát tanúsítsa. A tagsági jogviszony átlépéssel történő megszűnésének fordulónapja az átlépésre vonatkozó tartalmilag és formailag megfelelő bejelentés pénztárhoz történő beérkezésének időpontját követő 10. munkanap. Amennyiben a bejelentésben ezt követő időpont került megjelölésre, akkor a megjelölt időpontot kell fordulónapnak tekinteni. Ha a tag másik pénztárba lép át, úgy követelésének összegét át kell utalni a tag által megjelölt másik pénztárhoz, egyben igazolni kell az eltöltött várakozási időt és a tagi lekötést, annak mértékét és jogosultját is, valamint a tag egyéni számlakövetelését tőke és hozam bontásban, továbbá az értéknap megjelölésével a december 31-ét követő befizetéseket. A tagsági jogviszony a várakozási idő letelte előtt csak a pénztártagnak más pénztárba való átlépése, illetve a pénztár megszűnése esetén szüntethető meg. A pénztártag csak azonos típusú pénztárba léphet át, kivéve az alábbi esetet. A várakozási idő letelte előtt a pénztártag egészségpénztárba, vagy önsegélyező pénztárba átléphet, ha munkaképességét legalább ötven százalékban elvesztette, illetve legalább negyven százalékos mértékű egészségkárosodást szenvedett és ebben az állapotában legalább egy évig javulás nem várható, valamint az illetékes hatóság igazolását bemutatja. Átlépéskor a tagsági jogviszony megszűnéséből fakadó elszámolásra kerül sor, amelyre a Tagi elszámolási szabályzat rendelkezései irányadók. Az elszámolás fordulónapja után az egyéni számlára érkező befizetéseket a pénztár a megbízás kezdeményezője részére visszautalja Elhalálozás A tag tagsági jogviszonya a tag elhalálozásának napján megszűnik. Az örökös(ök), illetve kedvezményezett(ek) részére történő elszámolás és kifizetés határidejére és módjára az Öpt. végrehajtására kiadott számviteli kormányrendelet szabályai szerint a Tagi elszámolási szabályzat rendelkezései irányadók. A kedvezményezettek és örökösök jogállására egyebekben jelen alapszabály 7. fejezete irányadó Díj-nemfizetés A díj-nemfizetés a tagsági jogviszony megszűnését a várakozási idő letelte előtt nem eredményezi Kilépés A tag a tagsági jogviszonyát a várakozási idő letelte előtt kilépéssel nem szüntetheti meg. A tagsági viszony a várakozási idő letelte után kilépéssel megszüntethető. Kilépés esetén a tagsági jogviszony megszűnéséből fakadó kifizetés elszámolására a Tagi elszámolási szabályzat rendelkezései irányadók. A nyugdíjszámlán nyilvántartott teljes összeg felvételének igénylése esetén a tagsági jogviszony megszűnéséből fakadó kifizetés elszámolására a Tagi elszámolási szabályzat rendelkezései irányadók. 10
11 3.4.5 Kizárás A pénztár a tagot akkor zárhatja ki, ha a tag a pénztár alapszabályában meghatározott tagsági feltételeknek már nem tesz eleget és a pénztár írásbeli felszólítására nem kezdi meg a tagdíjfizetést. A tagok kizárására egyedi IT döntés eredményeképpen kerülhet sor. Kizárás esetén a tagsági jogviszony megszűnéséből fakadó kifizetés elszámolására a Tagi elszámolási szabályzat rendelkezései irányadók Jogutód nélküli megszűnés A tagsági jogviszony megszűnik a pénztár jogutód nélküli megszűnésével. A pénztár jogutód nélküli megszűnése esetén a pénztártag a pénztárral szembeni követeléseit, valamint a pénztár kötelezettségekkel nem terhelt vagyonából az egyéni számla - illetve járadékos tagok esetén az egy járadékosra jutó vagyon - arányában a tagokra felosztott vagyonrészt - két részletben a pont szerint -: ha másik pénztárba kíván átlépni, úgy e pénztárba utaltathatja; egy összegben felveheti. Felhalmozási időszakban lévő pénztártag esetében az egyösszegű kifizetés nem minősül pénztári szolgáltatásnak A pénztár a pont második bekezdés első fordulata szerinti tagra jutó vagyonrészt a vagyonfelosztási javaslat elfogadását követő 15 napon belül teljesíti, míg a végelszámolás lefolytatását követően fennmaradó vagyont a pont második bekezdés második fordulatában foglalt arányban a nyilvántartásból való törlést követő 15 napon belül fizeti ki, illetve utalja át. Egyebekben a kifizetés elszámolására a Tagi elszámolási szabályzat rendelkezései az irányadók A szolgáltatás teljesítésével Megszűnik a tagsági viszony a pénztártag pénztárral szembeni követelésének teljes kiegyenlítésekor. 3.5 Kifizetés tagsági jogviszony folytatása mellett A várakozási idő leteltét követően lehetőség van a pénztártagság folytatása mellett és legalább hároméves időközönként az egyéni nyugdíjszámlán nyilvántartott összeg egészének vagy egy részének felvételére. A teljes összeg illetve a részkifizetés elszámolására a Tagi elszámolási szabályzat rendelkezései irányadók. 4. A Tagdíj 4.1 Egységes tagdíj Az egységes tagdíj összegét a küldöttközgyűlés állapítja meg az alapszabály módosítása útján, egyidejűleg meghatározva az egységes tagdíjnak, illetve tagdíjnak a működési, a likviditási és a fedezeti alap közötti felosztását is. Az egységes tagdíj valamennyi tagra nézve egységesen havi 2.500,-Ft, azaz Kétezerötszáz forint. 4.2 A tagdíj A pénztár szolgáltatásainak fedezetére, valamint a pénztárszervezet működtetésére a pénztártag által fizetett, legalább az egységes tagdíj összegét elérő azon pénzbeli hozzájárulás, amelyet a munkáltatói tag az Öpt.-ben meghatározott szabályok szerint, munkáltatói hozzájárulás jogcímén részben, vagy egészben átvállalhat. A befizetett tagdíj szolgáltatásokra fordítandó részét, valamint a tag javára jóváírt egyéb összegeket egyénileg, az egyéni számlán kell nyilvántartani a pénztárra vonatkozó számviteli és gazdálkodási szabályok szerint. A tag jogosult az egységes tagdíjnál magasabb tagdíjat fizetni, külön nyilatkozat nélkül is. Az egységes tagdíj fizetésére vonatkozó kötelezettség a várakozási idő letöltéséig áll fönn. A tag a tagdíjat, vagy az egységes tagdíjat a várakozási idő elérését követően valamint a nyugdíjkorhatár elérését követően tovább is fizetheti. A pénztártag a várakozási idő letelte után, de még a felhalmozási időszakban az egyéni nyugdíjszámlán lévő összeghez való hozzáférés tekintetében választhat, hogy a) a pénztárban változatlan feltételek mellett tag marad, b) a pénztártagságát folytatja, és - legfeljebb háromévente egy alkalommal - az egyéni nyugdíjszámláján nyilvántartott összeg egészét vagy egy részét a nyugdíjkorhatár elérése előtt felveszi, c) a pénztárból kilép, d) tagdíj fizetése nélkül az egyéni nyugdíjszámláján lévő összeget a pénztárban hagyja. 4.3 A tagdíj esedékessége Az egységes tagdíj, illetve a tagdíj a tárgyhót követő hó 10. napjáig, de legkésőbb a tárgyév utolsó napjáig fizetendő meg. Az egységes tagdíj és a tagdíj csak egész hónapokra fizethető. 11
12 Nem havi gyakoriságú díjfizetés esetén az egységes tagdíj, illetve a tagdíj legkésőbb a naptári év végéig esedékes. A díjfizetés gyakoriságát a tag ráutaló magatartással is megváltoztathatja. A pénztár a befizetések egyéni számlára történő jóváírása szempontjából a fizetett összegeknek a pénztár pénzforgalmi számláján történt jóváírásának napját tekinti irányadónak. A tag bármikor jogosult rendkívüli befizetést eszközölni. A rendkívüli befizetések a tagdíj felosztásával megegyezően kerülnek az egyes tartalékok között felosztásra. 4.4 A tagdíjfizetési kötelezettség átvállalása A tag tagdíjfizetési kötelezettségét a pénztárral kötött szerződés alapján a tag munkáltatója részben vagy egészben átvállalhatja (munkáltatói hozzájárulás). A munkáltatói hozzájárulás minden pénztártag munkavállalóra nézve azonos összegű vagy a munkabérének azonos százaléka, amelyet a munkáltató köteles az alkalmazott által választott pénztártól függetlenül egységesen megállapítani. A munkáltató a hozzájárulás megállapításakor pénztártípusonként különbséget tehet. A munkabér százalékban meghatározott munkáltatói hozzájárulás esetén a munkáltató meghatározhatja a hozzájárulás legkisebb és legnagyobb összegét is. Ha a pénztártag munkáltatója a pénztártag alkalmazottak javára munkáltatói hozzájárulást fizet, akkor a pénztártag csak a tagdíjfizetési kötelezettség és a munkáltatói hozzájárulás különbözetének megfizetéséről köteles gondoskodni. A munkáltató szerződés szerinti kötelezettségének nem teljesítése miatt keletkező tagdíjhátralék a tag kötelezettségeként nem jelentkezik, kivéve az egységes tagdíj fizetésére vonatkozó tagi kötelezettséget. Amennyiben a tag azt a munkáltatótól írásban kéri, a munkáltató a kérelmező tag javára vállalt munkáltatói hozzájárulás teljes összegének, vagy egy részének teljesítését szüneteltetheti vagy megszüntetheti. Egyebekben a munkáltató a munkáltatói hozzájárulás teljesítését kizárólag valamennyi pénztártag alkalmazottjára kiterjedően szüneteltetheti vagy szüntetheti meg. E rendelkezéstől érvényesen nem lehet eltérni. Az előző bekezdésben foglaltaktól eltérően a munkáltató szüneteltetheti a munkáltatói hozzájárulás fizetését azon időszakokra, amikor a tag munkaviszonya szünetel, illetve munkabér a részére nem jár. Ennek feltételeit a munkáltatónak valamennyi pénztártag munkavállalójára nézve azonos módon kell meghatároznia. Munkaerő-kölcsönzés esetén - a kölcsönvevőnél történő foglalkoztatás száznyolcvannegyedik napjától - a munkáltatói hozzájárulás fizetésére a kölcsönbeadó a kölcsönvevőnél fennálló feltételek szerint kötelezett, amennyiben a munkavállaló a kölcsönbeadóval munkaerőkölcsönzés céljából létesített határozatlan idejű munkaviszonyban áll, és kölcsönvevőnél történő foglalkoztatás hiányában is díjazásban részesül. 4.5 A tagdíjfizetés teljesítésének módja A pénztári befizetések a tag által a munkáltatónak adott külön meghatalmazás alapján a munkabérből, vagy egyéb, a munkáltató által folyósított járandóságból történő levonással és átutalással a tag munkáltatójától; vagy a pénztár számláján jóváírandó banki, vagy postai átutalással; vagy a pénztár számlavezető bankja bármely fiókjában készpénzben teljesíthetők. Amennyiben a tagdíj a pénztár számlájára nem érkezik meg, úgy ennek hátrányos következményeit a mulasztó fél viseli. Vita esetén a tagdíjfizetés megtörténtét a tag, a munkáltatói hozzájárulás megfizetését a munkáltató köteles bizonyítani. 5. Benthagyott számlák 5.1 A benthagyott számlák kezelése Amennyiben a tag, vagy javára a munkáltatója egy naptári éven belül legalább tizenkét hónapi egységes tagdíjjal egyező összeget a tárgyév december 31. napjáig nem fizeti meg, úgy a pénztártag nemfizető tagnak, a tag egyéni számlája díj-nemfizetés jogcímén benthagyott számlának minősül. A tag a díjfizetés nélkül bent hagyott egyéni számláján nyilvántartott összeghez, azaz a pénztár által a jelen alapszabályban rögzítettek szerint elismert pénztárral szembeni követeléséhez csak és kizárólag a tagsági viszony kezdetétől számított tizedik év elteltével (kötelező várakozási idő) juthat hozzá. Az egyéni számla benthagyott számlaként való kezelése a tagsági jogviszonyt nem szünteti meg. A tagdíjfizetés elmulasztásának kezdő időpontjától a pénztár jogosult a tag egyéni számlájának befektetéséből származó díj-nemfizetési időszakra jutó pozitív hozamát csökkenteni a díj-nemfizetési időszak szerinti mindenkori pénztári egységes tagdíj működési és likviditási tartalékra jutó hányadának megfelelő összeggel, de legfeljebb a díj-nemfizetési időszakra jutó pozitív hozam összegével a pontban foglalt hozamlevonás szabályai szerint. A működést megillető összeggel a tartaléktőkét, a likviditási tartalékot megillető összeggel a likviditási céltartalékot kell növelni az egyéni számlán jóváírt hozambevételekből képzett céltartalék felhasználása alszámlájával szemben. 12
13 6. A pénztár szolgáltatásai 6.1 A szolgáltatásra jogosultak Szolgáltatásra jogosultak azok a pénztártagok, akik a pontban leírt feltételeknek megfelelnek. A nyugdíjkorhatárt elérő pénztártag írásban nyilatkozik arról, hogy a) egy összegben vagy járadék formájában veszi igénybe a nyugdíjszolgáltatást és a tagdíjat tovább nem fizeti, vagy b) az egyéni nyugdíjszámláján lévő összeg meghatározott részét egy összegben, a fennmaradó részt pedig járadék formájában veszi igénybe és a tagdíjat tovább nem fizeti, vagy c) a tagdíjat fizeti, és a nyugdíjszolgáltatást nem veszi igénybe, vagy d) az egyéni nyugdíjszámláján felhalmozott összeget a pénztárban hagyja, és a tagdíjat tovább nem fizeti. A pénztár a tagja részére a nyugdíjkorhatár elérése után, amennyiben a tag igényli a szolgáltatás megkezdését, a tag egyéni fedezete terhére nyugdíjcélú szolgáltatást nyújt. 6.2 Az igénybevétel feltételei A nyugdíjszolgáltatás igénybe vételének együttes feltételei: a nyugdíjkorhatár betöltése, a jelen alapszabályban meghatározott okiratok benyújtása, igénybevételi nyilatkozat megtétele. A tag az igénybevételi nyilatkozatától egy pénzügyi éven belül nem térhet el. A pénztár pénzügyi éve ebben a tekintetben megegyezik az adóévvel. Amennyiben a tag a jelen alapszabály a) pontja szerint válik jogosulttá a nyugdíjszolgáltatásra, úgy a nyugdíjszolgáltatás igénybe vételéhez az igénybevételi nyilatkozat megtételén kívül a tag személyazonosságát igazoló okiratának a pénztár részére való bemutatása is szükséges. Amennyiben a tag a jelen alapszabály b) pontja szerint válik jogosulttá a nyugdíjszolgáltatásra, úgy a nyugdíjszolgáltatás igénybe vételéhez a fentieken kívül a nyugdíjjogosultságot igazoló okirat pénztár részére való benyújtása is szükséges. Amennyiben a tag pénztárral szembeni követelései teljes egészében kielégítést nyertek, úgy a pénztártag tagsági jogviszonya automatikusan megszűnik. 6.3 Az igényelhető szolgáltatások A pénztár a tag választása szerint a következő nyugdíjszolgáltatásokat nyújtja: a) egyösszegű kifizetés b) 5 évig, azonos időközönként fizetendő azonos összegű járadékfizetés, amely szolgáltatás a járadékos megmaradó egyéni fedezete alapján megállapított végelszámolással, vagy újabb öt évre meghosszabbított járadékszolgáltatással zárul c) a tag rendelkezése szerint a tag egyéni számláján lévő összeg meghatározott részét egy összegben, a fennmaradó részt pedig járadék formájában fizeti ki a tagnak, aki ez idő alatt a tagdíjat tovább nem fizeti. 6.4 Közös rendelkezések Az elszámolásokra a Tagi elszámolási szabályzat rendelkezései irányadók. A tag a nyugdíjszolgáltatást a pénztárhoz intézett írásbeli nyilatkozatával (igénybejelentés) veheti igénybe. Az igénybejelentésben meg kell jelölni: a) pénztártag adatait b) az igényelt szolgáltatás formáját c) a szolgáltatás mértékét d) átutalás esetén a számlaszámot. 6.5 Egyösszegű szolgáltatás Amennyiben a tag nyugdíjszolgáltatásként egyösszegű kifizetést igényel, akkor a szolgáltatásként megállapított összeg a rendelkezésére álló egyéni fedezetének az egyenlege vagy annak a tag által meghatározott része. Ha a pénztártag egyösszegű kifizetésként csak a rendelkezésére álló fedezeti összeg egy részére tart igényt, akkor egyidejűleg rendelkeznie kell arról is, milyen formában kívánja igénybe venni a fennmaradó fedezeti összeget. Az egyösszegű szolgáltatás elszámolására a Tagi elszámolási szabályzat rendelkezései irányadók. A pénztár az egyösszegű szolgáltatást pénzforgalmi számláról történő készpénzkifizetés kézbesítése útján, vagy a jogosult kérésére az általa megjelölt belföldi vagy külföldi fizetési számlára történő utalással, vagy a Budapest Bank fiókban történő készpénz kifizetéssel teljesíti. 13
14 6.6 Járadékszolgáltatások A járadékszolgáltatást igénylő jogosult pénztártag meghatározhatja, hogy mekkora összegű járadékot kíván kapni. Az igényelt járadék összege nem lehet kevesebb, mint havi 5000 forint. A járadékszolgáltatást igénylő jogosult pénztártag meghatározhatja, hogy milyen rendszerességgel kíván járadékot kapni. Havi, negyedéves, éves gyakorisággal fizetendő járadékszolgáltatás választható. Pénztár csak akkor köteles vállalkozni a pénztártag által igényelt összegű és gyakoriságú járadékszolgáltatásra, ha a szolgáltatás alapjául szolgáló egyéni fedezeti összeg nem kisebb, mint az igényelt járadék és az igényelt kifizetések számának szorzata. A járadékszolgáltatás elszámolására a Tagi elszámolási szabályzat rendelkezései irányadók. A pénztár a járadékszolgáltatást pénzforgalmi számláról történő készpénzkifizetés kézbesítése útján, vagy a jogosult kérésére az általa megjelölt belföldi vagy külföldi fizetési számlára történő utalással teljesíti. A járadékszolgáltatás megkezdését követően a járadékos pénztártag évenként egyszer, az adóév első hónapjának utolsó napjáig kérheti a járadékszolgáltatás rendszerességének megváltoztatását. A legutolsó járadék folyósításának záró napjáig a járadékos bármikor újabb 5 éves időtartamra kérheti a szolgáltatás megállapítását. A szolgáltatás meghosszabbításakor a szolgáltatás megállapításának alapja a lejárt járadékszolgáltatásként legutoljára történő kifizetés napjához tartozó hónap záró napján érvényes egyéni fedezeti összeg. 7. Kedvezményezett és örökös A tag halála esetén az egyéni számla hagyatékának nem része. A tag a halála esetére az alapszabályban foglaltak szerint természetes személy kedvezményezettet jelölhet a belépési nyilatkozaton, közokiratban vagy teljes bizonyító erejű magánokiratban (haláleseti kedvezményezett). A kedvezményezett-jelölés a pénztár tudomásulvételével, a jelölés megtételének időpontjára visszamenőlegesen válik hatályossá. A pénztár a kedvezményezett-jelöléséről a tagot a záradékolt belépési nyilatkozat nyomtatott formában történő átadásával vagy megküldésével, illetve egyéb esetben a tudomásszerzést követő 15 napon belül a tagsági okirat nyomtatott formában történő megküldésével értesíti. A tagsági okiratnak tartalmaznia kell a tag adatain kívül a tag által megjelölt kedvezményezett(ek) nevét, adatait, jogosultsága(ik) arányát, a tudomásulvétel időpontját. A tag több kedvezményezettet is kijelölhet. A kedvezményezett(ek) kijelölésekor meg kell határozni a kedvezményezés arányát is. Több kedvezményezett jelölése esetén, amennyiben a pénztártag nem jelöli meg a kedvezményezés arányát vagy, ha a kedvezményezés együttes aránya meghaladja a 100%-ot, a pénztár a kedvezményezettek részére fejenként egyenlő arányban teljesít. A tag az eredetileg kijelölt kedvezményezett(ek) helyett bármikor más kedvezményezett(ek)et jelölhet és a kedvezményezés arányát is megváltoztathatja. Új kedvezményezettek jelölésére a kedvezményezett(ek) kijelölésének szabályai irányadóak. A kedvezményezett jelölés hatályát veszti, ha a tag a korábbi kedvezményezett jelölését visszavonja, ha a tag másik kedvezményezettet jelöl, a kedvezményezett a tag halála előtt meghal, a tag a kedvezményezett - a bíróság jogerős ítélete szerint - szándékos cselekménye következtében hal meg. Ebben az esetben a kedvezményezett az egyéni számlából nem részesülhet. Több kedvezményezett esetén, ha valamely kedvezményezett meghal, akkor az egyéni számla rá eső részéből a tag halála időpontjában még életben lévő kedvezményezettek a jogosultságaik arányában részesednek. Ha a pénztártag kedvezményezettet nem jelölt, vagy a jelölés a hatályát vesztette, akkor kedvezményezettnek a tag természetes személy örökösét örökrésze arányában kell tekinteni. Az örökös jogállása a kedvezményezettével megegyezik. Amennyiben a tagnak a törvényes öröklés rendje szerint természetes személy örököse nincs, akkor az öröklés alá eső összeg a pénztárra száll és azt a pénztár fedezeti tartalékán a tagok egyéni számlái és a szolgáltatási tartalékok javára a jóváírás időpontjában fennálló egyenlegek figyelembevételével kell elszámolni. A kedvezményezett(ek) a tag halálának időpontjában az egyéni számla kizárólagos tulajdonosává válik (válnak). A pénztár a kedvezményezett jelöléséről a nála őrzött okirat alapján, a kedvezményezett jogosultságának igazolását követően 3 munkanapon belül megteszi a kedvezményezett választásának teljesítéséhez szükséges intézkedést. Amennyiben a pénztár írásbeli felhívására a kedvezményezett a felhívás igazolt kézhezvételétől számított 30 napon belül nem teszi meg a nyilatkozatot, akkor a pénztárnak úgy kell eljárnia, mintha a kedvezményezett a követelés egyösszegű felvétele mellett döntött volna, és a követelés összegét - az esetlegesen felmerülő költségek és követelések összegével csökkentve -, a kedvezményezett javára, annak lakóhelye szerint illetékes járásbíróságnál az egyösszegű felvételre vonatkozó határidők szerint bírói letétbe kell helyeznie. A pénztár - a kétszeres fizetés joghatásainak elhárítása érdekében - a saját nyilvántartásában szereplő kedvezményezett részére teljesít, de a jogosult, vagy magát jogosultnak állító személy részéről ellenbizonyításnak van helye. 7.1 Kedvezményezett, illetve örökös rendelkezési joga A pénztártagnak a felhalmozási időszakban bekövetkezett halála esetén a kedvezményezett, illetve örökös választhat, hogy a rá eső részt 14
15 egy összegben felveszi, az alapszabály rendelkezésének megfelelően saját nevén a pénztárban hagyja tagdíjfizetés folytatásával, vagy anélkül, más, azonos típusú pénztárba átutaltatja. Ha az elhalt tag örököse, illetve a kedvezményezettje a pénztárral tagsági jogviszonyt létesít, és a rá eső vagyonrészt saját nevén a pénztárban hagyja tagdíjfizetés folytatásával, vagy anélkül, úgy várakozási idejébe be kell számítani az elhunyt pénztártag várakozási idejét is. Amennyiben az örökös, illetve a kedvezményezett az összeget átutaltatja a saját pénztárába, úgy az eljárásra az átlépésre vonatkozó szabályok irányadóak azzal, hogy az átvevő pénztárral a várakozási idő letöltöttségét közölni kell. A tagnak a szolgáltatás megnyílását követően bekövetkezett halála esetén a kedvezményezett, illetve az örökös választása szerint, részére folyósítja tovább a tag által választott meghatározott időtartamra szóló járadékot a tag által megválasztott feltételek szerint, vagy egy összegben kifizeti a tag által választott meghatározott időtartamra szóló járadék még hátralévő összegének fedezeti összegét. A kedvezményezett, illetve az örökös - ha nem tag - a járadék formájának vagy időtartamának megváltoztatására és tagsági jogok gyakorlására nem jogosult. A pénztár jogosult az 5.1. pont utolsó bekezdésében szabályozott költséglevonás alkalmazására figyelemmel a pontban foglaltakra is - abban az esetben is, ha a kedvezményezett a jelen pont szerint a rá eső részt tagdíjfizetés nélkül a pénztárban hagyja A joggyakorlás Az örökös és a kedvezményezett joggyakorlásához az alábbi okiratok eredeti példányának vagy hiteles másolatának a pénztár részére történő bemutatása, illetve másolatának átadása szükséges: a pénztártag halotti anyakönyvi kivonata, vagy halál tényét megállapító, illetve holtnak nyilvánító jogerős bírósági határozat, örökös esetén hagyaték átadó jogerős közjegyzői végzés, öröklési bizonyítvány vagy bírói ítélet, büntetőeljárás esetén a nyomozást megszüntető, vagy megtagadó jogerős határozat, vagy ilyen tartalmú ügyészségi határozat, kedvezményezett esetén a kedvezményezett megjelölését tartalmazó okirat, feltéve, hogy a kedvezményezett ennek birtokában van; cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezett jogosult esetében a gyámhatóság határozata, valamint az abban előírtak szerinti dokumentumok és jóváhagyások; kiskorú kedvezményezett nevében eljáró törvényes képviselők jogosultságát igazoló dokumentum (közjegyzői okirat, születési anyakönyvi kivonat vagy gyámrendelésről szóló gyámhatósági határozat, több törvényes képviselő esetén az eljáró törvényes képviselőnek a másik törvényes képviselőtől származó meghatalmazása is) személyazonosságot igazoló okirat. A pénztár a kedvezményezett, illetve az örökös részére folyósítandó kifizetést (visszatérített összeg) a jelen alapszabály szerinti okiratoknak a tag általi hiánytalan átadását követően a Tagi elszámolási szabályzatnak megfelelően teljesíti. 8. A pénztár szervezete A küldöttközgyűlés, az Igazgatótanács, és az Ellenőrző Bizottság. 8.1 A küldöttválasztó gyűlés A küldöttválasztó gyűlés a küldöttek megválasztására, illetve visszahívására irányuló gyűlés. A küldöttválasztó gyűlésen minden tag jogosult személyesen vagy meghatalmazott útján részt venni. A küldöttválasztó gyűlés(eke)t ötévente, legkésőbb a soron következő küldöttközgyűlés tervezett időpontja előtt 30 nappal kell megtartani. A küldöttválasztó gyűlés(ek) összehívásáról az Igazgatótanács gondoskodik. A küldöttválasztó gyűlés(ek) összehívását a gyűléseket legalább 15 nappal megelőzően a Napi Gazdaság című lapban egy alkalommal meg kell hirdetni. A hirdetmény tartalmazza a gyűlés(ek) helyét, időpontját, továbbá, hogy a határozatképtelenség esetén a megismételt újabb gyűlés hol és mely időpontban kerül megtartásra. A küldöttválasztó gyűlés(ek) számát az Igazgatótanács legkésőbb a küldöttválasztás évének március 20. napjáig köteles meghatározni. A küldöttválasztó gyűlés(ek) megtartásának időpontját és helyét az Igazgatótanács legkésőbb a küldöttválasztó gyűlés(ek) időpontját megelőző 20. napig állapítja meg. A küldöttként jelölhető személyek száma a pénztártagok számához igazodik. 15
16 8.1.1 A küldöttválasztás általános szabályai A pénztár adminisztrációs, nyilvántartási feladatait ellátó szolgáltatója az Igazgatótanács megbízásából a pénztár részére olyan naprakész tagnyilvántartást köteles vezetni, amely alkalmas a küldöttválasztásra jogosult tagok létszámának, nevének, pénztári azonosítójának és lakóhelyének megállapítására. Az Igazgatótanács legkésőbb a küldöttválasztó gyűlés(ek) időpontját megelőző 20. napig a tagok nyilvántartása alapján képviseleti kerületek szerint kiállítja a küldöttválasztás jelenléti ívét. A képviseleti (választási) kerületek a Főváros, illetőleg a megyék. A jelenléti ívnek tartalmaznia kell a pénztártagok nevét, lakcímét és tagsági okiratszámát (pénztári azonosítóját). A jelenléti ívre fel kell venni mindazokat a pénztártagokat, akik szavazásra (választásra) jogosultak. A küldöttválasztást megelőző közgyűlésen a Pénztár küldöttei maguk közül 3 tagú jelölő bizottságot választanak. A tagok részéről beleértve a jelölő bizottság tagjait is a küldöttválasztás évének március 20. napjáig beérkezőleg lehet a küldöttjelöltek, pótküldöttjelöltek személyére írásban, faxon, elektronikusan javaslatot tenni a jelölő bizottsághoz a javaslattal érintett választási kerület megjelölésével. A jelölő bizottság a hozzá határidőben beérkezett küldöttjelöltekre, pótküldöttjelöltekre vonatkozó javaslatokat feldolgozza, a jelöltekkel felveszi a kapcsolatot és előzetesen nyilatkoztatja őket, hogy a küldötti, pótküldötti tisztséget megválasztásuk esetén vállalják-e. Az igenlő válaszok alapján a küldöttjelölteket, pótküldöttjelölteket választókerületenkénti bontásban összegzi, választókerületenként abc sorrendben - külön a küldöttjelöltek és külön a pótküldöttjelöltek vonatkozásában - jelölti listát készít, és azt legkésőbb a küldöttválasztás évének március 31. napjáig továbbítja az Igazgatótanács részére. Az Igazgatótanács megvizsgálja, hogy a hozzá beérkezett jelölti listákon szereplő személyek vonatkozásában nincs-e a küldötti, pótküldötti tisztség viselésével kapcsolatos kizáró ok. Az Igazgatótanács valamennyi küldöttválasztó gyűlésnek továbbítja az adott választókerületre vonatkozó küldöttjelöltekre és pótküldöttjelöltekre vonatkozó hatályos jelölti listát A küldöttválasztó gyűlés lebonyolítása A küldöttválasztó gyűlés akkor határozatképes, ha azon a pénztártagok több mint fele jelen van, illetve meghatalmazott útján képviselteti magát. Ha a küldöttválasztó gyűlés határozatképtelen, úgy a megismételt gyűlés a megjelentek számától függetlenül határozatképes. A meghívóban meg kell jelölni a gyűlés helyét, időpontját és a napirendet, valamint meg kell határozni azt a helyet és időtartamot, ahol, és amikor a napirendhez tartozó okiratok megtekinthetőek, továbbá rendelkezni kell arról, hogy a határozatképtelenség esetén az újabb gyűlés hol és mely időpontban kerül megtartásra. Amennyiben a gyűlés határozatképtelen, úgy az Öpt. 21. (2) bekezdése szabályainak figyelembevételével összehívott új gyűlés az eredeti napirendi pontok tekintetében a megjelentek számától függetlenül határozatképesnek tekintendő. Amennyiben az eredeti gyűlés meghívója ezt tartalmazza, akkor az eredeti és a megismételt gyűlés egy napon is megtartható. A küldöttválasztó gyűlésen minden pénztártagnak egy szavazata van, illetve annyi, ahány tagot képvisel. A pénztártag jogosult a küldöttek megválasztásával, illetve visszahívásával kapcsolatos jogainak gyakorlását a küldöttválasztó (illetve visszahívó) gyűlés egy meghatározott ülésére és annak a határozatképtelenség miatti megismétlésére szóló meghatalmazással teljes körűen másra átruházni. A meghatalmazás nem terjedhet ki pénztári tisztség elfogadására, illetve ilyen tisztség meghatalmazás útján nem gyakorolható. A meghatalmazást közokiratba, vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalni, melyet a jelenléti ívhez kell csatolni. Nem adható érvényesen meghatalmazás: a pénztár tisztségviselőjének, a pénztár alkalmazottjának, a pénztár szolgáltatóját képviselő személynek. A küldöttválasztó gyűlés levezető elnöke a pénztártagok által megválasztott személy, aki lehet e feladatra előzetesen felkért és megjelent igazgatótanácsi vagy ellenőrző bizottsági tag vagy a pénztár alkalmazottja, megbízottja, ill. a pénztár megbízottjának alkalmazottja. A pénztártagok maguk közül nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel választják meg a jegyzőkönyvvezetőt és a jegyzőkönyvet hitelesítő két tagot. A küldöttválasztó gyűlésen a szavazatokat a két jegyzőkönyv hitelesítő számlálja. A küldöttválasztó gyűlésen jegyzőkönyvet kell vezetni. A jegyzőkönyv tartalmazza: a pénztár nevét, a küldöttválasztó gyűlés helyét és idejét, valamint a képviseleti kerület(ek) megnevezését, a levezető elnök, a jegyzőkönyvvezető és a jegyzőkönyv hitelesítők nevét és aláírását, a szavazati joggal rendelkező pénztártagok számát, a felszólalások lényegi tartalmát, a küldöttválasztás folyamatát, a szavazás eredményét, azaz a megválasztottak nevét. 16
17 A jegyzőkönyvhöz csatolni kell a küldöttválasztó gyűlésen felvett jelenléti ívet, az esetleges meghatalmazásokat, az adott választókerületre vonatkozó küldöttjelöltekre és pótküldöttjelöltekre vonatkozó hatályos jelölti listát, továbbá a megválasztott küldöttek és pótküldöttek elfogadó nyilatkozatait. A gyűlésről készült jegyzőkönyvet, valamint a felvett jelenléti ívet a levezető elnök, a jegyzőkönyvvezető és a jegyzőkönyv hitelesítésére megválasztott két pénztártag aláírásával hitelesíti. A levezető elnök köteles a küldöttválasztó gyűlés jegyzőkönyvét, a jelenléti ívet, valamint a csatolt iratokat, a küldöttválasztó gyűlést követő három napon belül az Igazgatótanácsnak megküldeni A küldöttválasztás részletes szabályai A gyűlésen megjelent pénztártagok jelenlétüket a jelenléti ív aláírásával igazolják. A küldöttválasztás jelölti lista alapján történik. A jelöltek személyére a hozzá beérkezett pénztártagi javaslatok alapján a jelölő bizottság tesz javaslatot az Igazgatótanácson keresztül a pontban foglaltak szerint - a gyűlésnek. A jelölő bizottság a jelölti listán meghatározza, hogy mely személy(eke)t jelöli küldöttként és mely személy(eke)t pótküldöttként. A jelöltek nevét választókerületenként - külön a küldöttjelöltek és külön a pótküldöttjelöltek vonatkozásában - a jelöltek vezetéknevének abc rendjébe rendezett, az Igazgatótanács által hatályosított jelölti lista tartalmazza. A jelöltekre a szavazás nyíltan, egyszerű szótöbbséggel történik. A küldöttjelöltekre és a pótküldöttjelöltekre külön kell szavazni. A szavazás során azokat a személyeket kell megválasztottnak tekinteni, akik a legtöbb szavazatot kapták, figyelemmel arra, hogy hány személyt kell megválasztani. Amennyiben ezen eljárás során nem, vagy nem elegendő számban kerül(nek) megválasztásra küldött(ek), pótküldött(ek), úgy a pénztártagok helyben jogosultak új jelölte(ke)t állítani. A jelölt személyekre bármely pénztártag javaslatot tehet. Küldöttnek, pótküldöttnek választható, aki: büntetlen előéletű és nagykorú és a Pénztár tagja és nem a Pénztár tisztségviselője. Az új jelöltekre vonatkozó szavazás során azokat a személyeket kell megválasztottnak tekinteni, akik a legtöbb szavazatot kapták. A küldöttválasztási eljárást mindaddig folytatni kell, ameddig a küldöttek, pótküldöttek az előírt számban megválasztást nem nyertek. Több küldöttválasztó gyűlés megtartása esetén az eljárást nem kell ismételni, hanem jegyzőkönyvbe kell foglalni, hogy az adott jelölt mennyi szavazatot kapott. E jegyzőkönyv(ek) alapján az Igazgatótanács határozatban állapítja meg, hogy melyek azok a személyek, akik az adott választókerületben az összes szavazó pénztártag számára figyelemmel - a legtöbb szavazatot kapták. Küldöttnek, illetve pótküldöttnek ezen személyek tekintendők A küldöttek A küldöttek száma 25 fő. A küldöttekkel azonos szabályok szerint megválasztott pótküldöttek száma szintén 25 fő. Átmeneti akadályoztatás esetén, megbízatásának fennállása mellett- amennyiben a küldött akadályoztatását bejelenti a küldöttközgyűlés napját megelőző nap 14 órájáig mind a pénztárnak, mind a saját pótküldöttjének, úgy a küldöttközgyűlésen automatikusan a saját pótküldöttje helyettesíti. A küldöttek (pótküldöttek) megbízatása egységesen öt évig, illetve az új küldött megválasztásáig tart. A küldött, pótküldött tisztsége megszűnik, ha: a tagsági jogviszonya bármely okból megszűnik, a tisztségéről lemond, az őt megválasztó tagság visszahívja, a megbízatása lejár, elhalálozott. Ha a küldötti megbízatás megszűnik, az adott küldött mellett megválasztott pótküldött képviseli a küldöttközgyűlésen a képviseleti kerülethez tartozó pénztártagokat. Az üresedés esetén választott küldött, avagy megbízólevéllel ellátott pótküldött megbízatása az eredetileg küldöttként megválasztott személy megbízatásának lejártáig tart. Amennyiben pótküldött hiányában erre nincsen mód, az Igazgatótanács 30 napon belül küldöttválasztó gyűlést hív össze az érintett képviseleti kerületben. A pénztár működőképességének megőrzése érdekében az Igazgatótanács a 30 napos határidőt egy alkalommal további 90 nappal meghosszabbíthatja. Az Igazgatótanács a taglétszám jelentős növekedése esetén - figyelemmel a tagság arányos képviseletére illetve ha a küldötti megbízás megszűnése esetén nem lehetséges pótküldött megbízása, úgy további küldötti mandátumok kiírásával hívja össze a küldöttválasztó gyűléseket. A küldöttek tevékenységüket a pénztártagok érdekében végzik, tevékenységükre nézve nem utasíthatók. 17
18 A küldött joga és kötelessége, hogy kezdeményezően részt vegyen a küldöttközgyűlés munkájában, elősegítse annak eredményes működését. Kötelessége részt venni a küldöttközgyűléseken. A küldött köteles tevékenységét a jelen szabályzatnak és a jogszabályoknak megfelelően végezni. A küldött visszahívására irányuló gyűlés összehívását a küldött által képviselt tagok legalább tíz százaléka - az ok és a cél megjelölésével - az Igazgatótanácsnál írásban kezdeményezheti. Amennyiben az új küldött, pótküldött megválasztására a taglétszám jelentős növekedése miatt van szükség, az adott területhez tartozó újonnan belépőket a megválasztott új küldött, akadályoztatása esetén az új pótküldött képviseli. A Pénztár a küldöttválasztást követően a megválasztott küldöttek és pótküldöttek személyéről és elérhetőségéről választókerületenkénti bontásban a Pénztár telephelyén 30 napra történő kifüggesztés útján tájékoztatja a tagokat. A tagokkal történő kapcsolattartás alapvetően az ügyfélszolgálaton keresztül történik. A Pénztár tagjai a Pénztár működését érintő javaslataikkal bármikor szabadon közvetlenül is fordulhatnak a küldöttközgyűlés tagjaihoz, az adott választókerület küldöttjéhez írásban a következő címzéssel: Budapest Önkéntes Nyugdíjpénztár- Küldöttközgyűlés, 1245 Budapest, Pf: 1052 Az egyes választókerületekben megválasztott küldöttek nevéről a pénztártagok a telefonos ügyfélszolgálaton, beazonosítást követően is bármikor tájékozódhatnak, de a küldött nevének feltüntetése nélkül, a küldöttközgyűlésnek címzett levelek is automatikusan továbbításra kerülnek a Pénztár Igazgatótanácsához, valamint az adott választókerület küldöttjéhez a levélíró pénztártag pénztárnál bejelentett állandó lakcíme alapján. 8.2 A küldöttközgyűlés A küldöttközgyűlés jogállása A Nyugdíjpénztár legfőbb szerve a tagok összességét képviselő, a tagok által választott küldöttekből álló küldöttközgyűlés A küldöttközgyűlés összehívása A küldöttközgyűlést évente össze kell hívni az éves beszámoló, illetve a pénzügyi tervek elfogadásához. A pénztárnak az adott évre vonatkozó éves pénzügyi tervét és a három évre szóló hosszú távú pénzügyi tervét az éves beszámolót elfogadó közgyűlés elé kell terjeszteni és elfogadni. Az éves pénzügyi terv időtávja az éves beszámolót elfogadó közgyűlés negyedévét követő négy negyedév. A hosszú távú pénzügyi terv naptári évekre készül. A küldöttközgyűlést akkor is össze kell hívni, ha azt a bíróság vagy a Felügyelet elrendeli, vagy az Ellenőrző Bizottság, illetve a tagság 10 százalékát képviselő küldöttek az ok és a cél megjelölésével írásban indítványozzák, illetve az Igazgatótanács szükségesnek látja. A küldöttközgyűlés összehívásáról az Igazgatótanács gondoskodik. Ha a könyvvizsgáló tudomást szerez arról, hogy a pénztár vagyonának vagy fedezeti tartalékának jelentős csökkenése várható, köteles az ellenőrző bizottságot és a pénztár igazgatótanácsát tájékoztatni, továbbá a pénztár küldöttközgyűlésének összehívását kezdeményezni, és a Felügyeletnek bejelenteni. Ha a pénztár küldöttközgyűlését az Igazgatótanács - a tudomásra jutástól számított nyolc napon belül - nem hívja össze, arra a könyvvizsgáló jogosult. Ha a pénztár küldöttközgyűlése nem hozza meg a szükséges döntéseket, a könyvvizsgáló köteles értesíteni a Felügyeletet és a bíróságot. A küldöttközgyűlést a pénztár hivatalos lapjában közzétett Hirdetmény útján kell összehívni. A Hirdetmény megjelenése és a küldöttközgyűlés napja között legalább 15 napi időköznek kell lennie. A meghívóban meg kell jelölni a küldöttközgyűlés helyét, időpontját és a napirendet, valamint meg kell határozni azt a helyet és időtartamot, ahol, és amikor a napirendhez tartozó okiratok megtekinthetőek, továbbá rendelkezni kell arról, hogy a határozatképtelenség esetén az újabb küldöttközgyűlés hol és mely időpontban kerül megtartásra. Amennyiben a küldöttközgyűlés határozatképtelen, úgy az Öpt. 21. (2) bekezdése szabályainak figyelembevételével összehívott új küldöttközgyűlés az eredeti napirendi pontok tekintetében a képviseltek számától függetlenül határozatképesnek tekintendő. Amennyiben az eredeti küldöttközgyűlés meghívója ezt tartalmazza, akkor az eredeti és a megismételt küldöttközgyűlés egy napon is megtartható. A küldöttközgyűlésre - a küldöttek meghívására irányadó szabályok szerint - a Felügyelet, valamint a munkáltatói tagok képviselőit is meg kell hívni. A Felügyelet, valamint a munkáltatói tagok képviselői a küldöttközgyűlésen tanácskozási joggal vesznek részt. A pénztár gazdálkodásáról és pénzügyi helyzetéről, ideértve a felügyeleti bírságot is, a pénztártagokat, a munkáltatói tagokat, és a támogatókat évente egyszer a jelen alapszabályban rögzített közzétételi szabályok szerint - tájékoztatni kell A küldöttközgyűlés hatásköre A küldöttközgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik: a) az alapszabály elfogadása és módosítása; b) az egységes tagdíj összegének megállapítása és módosítása, az alapszabály egyidejű módosítása mellett, c) az Igazgatótanács tagjainak és elnökének megválasztása, visszahívása, díjazásuk megállapítása; d) a munkáltatói tag képviselőjének kivételével az Ellenőrző Bizottság tagjainak és elnökének megválasztása, visszahívása, az Ellenőrző bizottsági tagok díjazásának megállapítása; e) az Igazgatótanács éves beszámolójának elfogadása, a mérleg megállapítása, döntés az eredmény felhasználásáról, illetve döntés az egyes alapokban mutatkozó hiány rendezéséhez szükséges intézkedésekről; 18
19 f) a pénztár éves és hosszú távú pénzügyi tervének elfogadása; g) a tevékenységi engedély jogerőre emelkedése előtt kötött szerződések jóváhagyása; h) a jóváhagyott pénzügyi tervtől eltérő gazdálkodásra vonatkozó felhatalmazás és az ilyen cselekmények utólagos jóváhagyása, valamint a felmentvény megadása; i) a pénztár nevében eljáró személyek, az Igazgatótanács és az Ellenőrző Bizottság tagjai elleni kártérítési igény érvényesítése, továbbá intézkedés a pénztár képviseletére jogosultak ellen indított perekben a pénztár képviseletéről; j) döntés érdekképviseleti szervhez történő csatlakozásról, illetve az abból történő kiválásról; k) döntés a pénztár megszűnéséről, szétválásáról, vagy más pénztárral történő egyesülésről; l) döntés a könyvvizsgáló megválasztásáról és visszahívásáról; m) döntés mindazon kérdések felől, amelyeket a Öpt. illetve valamely jogszabály, avagy a jelen alapszabály a küldöttközgyűlés kizárólagos hatáskörébe utal; n) a küldöttválasztásokat megelőző jelöltállításhoz a jelölő bizottság megválasztása a pontban foglaltak szerint. o) a választható portfóliós szabályzat elfogadása és módosítása Határozathozatal A küldöttközgyűlés a határozatait a jelenlévő küldöttek által képviselt szavazatok egyszerű többségével hozza, kivéve a pont a), b), e), f), h), j), k), alpontjaiban írt eseteket, amikor a képviselt tagok szavazatának kétharmada szükséges Határozatképesség A küldöttközgyűlés határozatképes, ha azon a tagok több mint fele képviselve van. Ha a küldöttközgyűlés határozatképtelen, úgy a megismételt küldöttközgyűlés a képviselt tagok számától függetlenül határozatképes. A tagok képviselete oly módon érvényesül, hogy az Igazgatótanács a küldöttközgyűlést megelőző munkanapon, délután 15 órakor a tagok nyilvántartása alapján kiállítja az adott küldött által képviselt tagok számát tartalmazó képviseleti jegyzéket. Küldöttközgyűlés e képviseleti jegyzék hiányában érvényesen nem tartható. Az Igazgatótanács legkésőbb a küldöttközgyűlés megnyitása előtt a képviseleti jegyzéket a küldötteknek átadja. A küldöttközgyűlésen a küldött az általa képviselt - a képviseleti jegyzékben megjelölt - tagok számának megfelelő szavazattal szavaz: minden küldöttnek annyi szavazata van, ahány pénztártagot képvisel. A küldött akadályoztatása esetén helyette csak a vele azonos szabályok szerint megválasztott pótküldött járhat el, a küldöttet más nem helyettesítheti. Küldöttközgyűlésen a pénztár tagja tanácskozási joggal vehet részt. A küldöttközgyűlés levezető elnöke - amennyiben a küldöttek másként nem határoznak a gyűlés megnyitása előtt közfelkiáltással - a pénztár igazgatótanácsának képviselője. A küldöttközgyűlés elnöke bármely, a küldöttközgyűlésen megjelenni jogosult személy indítványára zárt ülést rendel el, ha a zárt ülés tartásával a jelenlévő küldöttek, az általuk képviselt szavazatok legalább egyszerű többségével az erről szóló nyílt szavazás során egyetért Jelenléti ív és jegyzőkönyv A Küldöttközgyűlésen jelenléti ívet kell felvenni, és jegyzőkönyvet kell vezetni. A küldöttek nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel választják meg a jegyzőkönyvvezetőt, valamint a jegyzőkönyvet hitelesítő két küldöttet. A küldöttközgyűlésen a szavazatokat a két jegyzőkönyv hitelesítő számlálja. A jegyzőkönyv tartalmazza: a pénztár nevét és székhelyét; a küldöttközgyűlés helyét és idejét; a küldöttközgyűlés elnökének, a jegyzőkönyvvezetőnek, valamint a jegyzőkönyv hitelesítőinek nevét; a meghívott szakértő(k) nevét; a küldöttközgyűlésen lezajlott fontosabb eseményeket, az elhangzott indítványokat, valamint az elhangzott hozzászólások lényegét; a küldött, az igazgatótanácsi vagy az Ellenőrző bizottsági tag tiltakozását valamely határozat ellen; a határozatokat, az azokra leadott szavazatok és ellenszavazatok számát, valamint a szavazástól tartózkodók számát. A jegyzőkönyvhöz csatolni kell az írásbeli előterjesztéseket, az Igazgatótanács és az Ellenőrző Bizottság beszámolóját, a könyvvizsgáló jelentését, a jelenléti ívet, valamint a képviseleti jegyzéket. A küldöttközgyűlésről készült jegyzőkönyvet a küldöttközgyűlés elnöke, a jegyzőkönyvvezető és az erre a tisztségre megválasztott két küldött aláírásával hitelesíti. A küldöttközgyűlésen felvett jelenléti ívet a küldöttközgyűlés elnöke és a jegyzőkönyvvezető aláírásával hitelesíti. A titkos szavazások szavazólapjait az Ellenőrző Bizottság őrzi az iratkezelési szabályoknak megfelelően. 19
20 A jegyzőkönyv egy példányát a csatolt iratokkal együtt, valamint a jelenléti ívet, továbbá - amennyiben a küldöttközgyűlés döntése az alapszabály módosítását vonja maga után, úgy - az alapszabályt a módosításokkal egységes szerkezetben a módosítások megjelölésével - a küldöttközgyűlést követő harminc napon belül - meg kell küldeni a nyilvántartást vezető bíróságnak, valamint a Felügyeletnek. 8.3 A tisztségviselők Pénztári tisztségviselő az Igazgatótanács tagja, valamint elnöke; az Ellenőrző Bizottság tagja, valamint elnöke A pénztári tisztségviselők jogállása A vezető tisztségviselők mindenkor az ilyen tisztséget betöltő személytől elvárható gondossággal, a tagok és a pénztár érdekeinek figyelembevételével, a rájuk vonatkozó jogszabályok szerint kötelesek eljárni. A vezető tisztségviselők a kötelezettségeik megszegésével okozott kárért a polgári jog általános szabályai szerint felelősek. Az Igazgatótanács, valamint az Ellenőrző Bizottság tagjainak nevét és lakóhelyét, továbbá a személyükben beállott változásokat a pénztár köteles bejelenteni a bíróságnak és a Felügyeletnek. A pénztár nevében, székhelyében, a bevételek tartalékok közötti megosztási arányában, a vezető tisztségviselők illetve az ügyvezető (helyettes ügyvezető) személyében bekövetkező változást annak időpontját követő 15 napon belül a Felügyeletnek bejelenti. A pénztár a vezető tisztségviselők, az ügyvezető (helyettes ügyvezető) illetve a kötelező alkalmazottak, megbízottak változása esetén csatolja a) az Öpt. 20. (2) bekezdésében meghatározott kizáró okok hiányát igazoló hatósági erkölcsi bizonyítvány eredeti példányát; b) az érintett személy nyilatkozatát arról, hogy vele szemben jogszabályban meghatározott összeférhetetlenségi ok nem áll fenn; c) a jogszabály által előírt végzettségét, vagy gyakorlatát igazoló dokumentumok hiteles másolatát és; d) vezető tisztségviselő esetén annak nyilatkozatát a tisztség elfogadásáról. A pénztár Igazgatótanácsának és az Ellenőrző Bizottságának tagja, a pénztár alkalmazottja, ideértve a megbízás alapján foglalkoztatott személyeket, szervezeteket, illetőleg ezek alkalmazottait is, köteles a pénztár működésével kapcsolatban tudomására jutott üzleti titkot és pénztártitkot - időbeli korlátozás nélkül, ezen minősége megszűnését követően is - megtartani. A titoktartási kötelezettség kiterjed arra a személyre és szervezetre is, aki, illetve amely üzleti titoknak vagy pénztártitoknak minősülő információhoz jutott. Nem lehet vezető tisztségviselő, valamint a pénztár ügyvezetője (helyettes ügyvezetője) az, a) aki vezető tisztségviselő volt olyan önkéntes kölcsönös biztosítópénztárban, magánnyugdíj-pénztárban, biztosítóintézetben, pénzügyi intézményben vagy befektetési vállalkozásban, amely öt éven belül fizetésképtelenné vált, illetve amelynek tevékenységi engedélyét a Felügyelet jogsértés miatt visszavonta, vagy amelynek a felszámolását a bíróság jogerősen elrendelte, b) aki súlyosan vagy ismételten megsértette a Felügyelet feladatkörébe eső törvények, illetve e törvények felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok előírásait, és emiatt vele szemben 5 évnél nem régebben a Felügyelet vagy más hatóság a kiszabható legmagasabb összegű bírságot szabta ki, vagy annál súlyosabb szankciót alkalmazott, illetve a bíróság jogerős ítéletével büntetőjogi felelősségét megállapította A tisztségviselők megbízatása, az egyéb összeférhetetlenségi és kizáró feltételek Az Igazgatótanács és az Ellenőrző Bizottság tagjait titkos szavazás során a küldöttközgyűlés választja meg legfeljebb 5 évre. Az Igazgatótanács és az Ellenőrző Bizottság elnöke a megválasztott Igazgatótanácsi, illetve Ellenőrző bizottsági tagok közül, titkos szavazás útján kerül megválasztásra. Az Igazgatótanács gondoskodik a vezető tisztségviselők 5 éves megbízatásának lejárta előtt a tisztújító küldöttközgyűlés megtartásáról. Amennyiben üresedés miatt új Igazgatótanácsi tag, illetve új Ellenőrző bizottsági tag választására kerül sor, az utóbb megválasztott tisztségviselő megbízatása a megüresedés előtt tisztségben volt tisztségviselő részére eredetileg megállapított megbízatási idő lejártáig áll fönn. Vezető tisztségviselővé az válaszható, aki 18. életévét betöltött büntetlen előéletű pénztártag, vagy ellenőrző bizottsági tag esetén a munkáltatók képviselője, és személyével szemben nem áll fönn jogszabályban, vagy a jelen alapszabályban rögzített, valamely kizáró, illetve összeférhetetlenségi ok. Vezető tisztségviselőkre vonatkozó további kizáró feltételek: a) nem lehet az igazgatótanács tagja olyan személy, aki aa) büntetlen előéletű, de büntetőjogi felelősségét a bíróság 1. a június 30-áig hatályban volt a Büntető Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény XV. fejezet III. címében meghatározott államtitok és szolgálati titok megsértése, hamis vád, hatóság félrevezetése, hamis tanúzás, hamis tanúzásra felhívás, mentő körülmény elhallgatása, bűnpártolás, a XV. fejezet VII. címében meghatározott közélet tisztasága elleni bűncselekmény, VIII. címében meghatározott nemzetközi közélet tisztasága elleni bűncselekmény, bűnszervezetben részvétel, önbíráskodás, a XVI. fejezet III. címében meghatározott közbizalom elleni bűncselekmény, a XVII. fejezetben meghatározott gazdasági bűncselekmény, a XVIII. fejezetben meghatározott vagyon elleni bűncselekmény, 2. a Büntető Törvénykönyvről szóló évi C. törvény szerinti minősített adattal visszaélés, hamis vád, hatóság félrevezetése, hamis tanúzás, hamis tanúzásra felhívás, mentő körülmény elhallgatása, bűnpártolás, XXVII. fejezetében meghatározott korrupciós bűncselekmény, bűnszervezetben részvétel, XXXIII. fejezetében meghatározott közbizalom elleni bűncselekmény vagy XXXV XLIII. fejezetében meghatározott bűncselekmény 20

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Tartási követelések - Franciaország
A francia jogban a tartási kötelezettség azt a törvényben előírt kötelezettséget jelenti, amelynek értelmében a megfelelő anyagi háttérrel rendelkező személy köteles fedezni annak a másik személynek a szükségleteit, akihez családi vagy házassági kapcsolat fűzi. Ebből következően különböző személyek részesülhetnek tartásban, beleértve a következőket:
a házastárs a házastársától (a polgári törvénykönyv (code civil) 212. és 214. cikke),
a gyermek a szüleitől (a polgári törvénykönyv 203., 371-2. és 373-2-2. cikke),
az apa, anya és egyéb felmenő a gyermekétől (a polgári törvénykönyv 205. cikke),
az após és az anyós a vejétől és a menyétől (a polgári törvénykönyv 206. cikke),
a tartásra szoruló túlélő házastárs (a polgári törvénykönyv 767. cikke).
A gyermekkel szembeni tartási kötelezettség tekintetében nincsen jogilag meghatározott korhatár: a szülőnek a gyermek szükségleteinek fedezésére és taníttatására vonatkozó kötelezettsége nem szűnik meg automatikusan a gyermek nagykorúvá válásával (a polgári törvénykönyv 371-2. cikke). Két időszakot kell megkülönböztetni egymástól:
amíg a gyermek kiskorú, illetve nagykorúsága esetén amíg anyagilag függetlenné nem válik, a szülők kötelesek gondoskodni a gyermekük szükségleteinek fedezéséről és taníttatásáról, ezáltal biztosítva számára a fejlődéséhez és a tanulmányai folytatásához szükséges feltételeket;
a szükségletek fedezésére és taníttatásra vonatkozó kötelezettség megszűnését követően a tartási kötelezettségre vonatkozó általános szabályok irányadók, amelyek megkövetelik a kérelmezőtől a rászorultsága igazolását (a polgári törvénykönyv 205. és 207. cikke).
A gyermek nagykorúvá válását követően a hozzájárulás egy összegben vagy részletekben közvetlenül a gyermek számára is fizethető.
Amennyiben a tartásdíjat nem fizetik meg önként, a tartásra jogosult személynek, a képviselőjének vagy elsődleges gondviselőjének eljárást kell indítania a fizetendő összeg meghatározása, valamint a kötelezett arra történő kötelezése iránt, hogy megfizesse ezt az összeget.
A tartási követelés lehet önálló tárgya a keresetnek, de érvényesíthető a házasság felbontására irányuló eljárás vagy a szülői felügyelet gyakorlásának megállapítására irányuló eljárás keretében is.
A nagykorú személyek közötti tartási követelések esetében a tartást követelő személynek igazolnia kell a rászorultságát, valamint hogy magát nem képes eltartani. A bíróság azonban teljesen vagy részben mentesítheti a kötelezettet a tartási kötelezettséggel összefüggő tartozás megfizetése alól, amennyiben a tartásra jogosult súlyosan elhanyagolta a kötelezettel szemben fennálló kötelezettségeit (a polgári törvénykönyv 207. cikke).
A francia jog alapján nem a kiskorú gyermekek minősülnek a tartás követelésére jogosult személyeknek: csak a gyermekről gondoskodó szülő vagy harmadik fél tekinthető ilyen személynek, és léphet fel a másik szülő vagy a szülőkkel szemben a gyermek taníttatásához és a szükségletei fedezéséhez való hozzájárulás megállapítása iránt.
A szociális ellátó szolgálatok eljárhatnak a tartásra jogosult nevében, ha a polgári törvénykönyv 205. cikke alapján e személy önállóan nem képes eljárni (a szociális ellátásról és a családokról szóló törvény [code de l’action sociale et des familles] L132-7. cikke).
A kórházak és közegészségügyi intézmények/gondozást nyújtó közintézmények közvetlenül eljárást kezdeményezhetnek azokkal szemben, akik a kórházba/intézménybe felvett valamely személlyel szemben tartásra kötelezettek (a közegészségügyről szóló törvény [code de la santé publique] L6145-11. cikke).
A gondnokság alatt álló személyt a gondnokának kell képviselnie (a polgári törvénykönyv 475. cikke).
A keresetet családjogi bíró előtt kell megindítani (juge aux affaires familiales) az általános hatáskörű elsőfokú bíróságon (tribunal de grande instance) (a bíróságok szervezetéről szóló törvény [code de l’organisation judiciaire] L. 213-3. cikke szerint).
A polgári perrendtartásról szóló törvény (code de procédure civile) 1070. cikke a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18-i 4/2009/EK tanácsi rendelet irányadó rendelkezéseire figyelemmel megállapítja, hogy az alábbi családjogi bíróság rendelkezik joghatósággal:
különélő szülők esetében a szülői felügyelet közös gyakorlása esetén annak a szülőnek a lakóhelye szerinti bíróság, akivel a kiskorú gyermek szokásosan együtt él, vagy pedig a kizárólagos szülői felügyelettel rendelkező szülő lakóhelye szerinti bíróság; más esetekben annak a személynek a lakóhelye szerinti bíróság, akivel szemben az eljárást megindították.
Közös kérelem esetén az egyik fél lakóhelye szerinti bíróság rendelkezik joghatósággal a felek választásának megfelelően.
Amennyiben azonban a jogvita kizárólag házastársi tartással, a gyermek szükségleteinek fedezéséhez és taníttatásához való hozzájárulással, a házasság költségeihez való hozzájárulással vagy kompenzáló támogatással kapcsolatos, a tartásra jogosult lakóhelye vagy a gyermek(ek) elsődleges gondviselőjének lakóhelye szerinti bíróság is rendelkezhet joghatósággal, abban az esetben is, ha a gyermek(ek) már nagykorú(ak).
Az eljárás szóbeli és nem igényel képviseletet: a kérelmezők személyesen megjelenhetnek a bíró előtt a szükséges bizonyítékokkal.
Az eljárás megindítható idézéssel (bírósági végrehajtó útján) vagy egyszerűen a bíróságnak címzett kérelemmel is.
Amennyiben a tartást a házasság felbontására irányuló bírósági eljárás során követelik, a kérelmező képviseletében eljárási jogosultsággal rendelkező ügyvédnek (avocat) kell eljárnia.
Az elsőfokú eljárás nem jár jogi költségekkel. A fellebbezés illetéke 225 EUR.
A kérelmezők meghatározott pénzügyi helyzetük esetén költségmentességben részesülhetnek.
A gyermek szükségleteinek fedezéséhez és a taníttatásához való hozzájárulás az alábbi formákat öltheti:
havi rendszerességgel teljesített kifizetés a jogosult szülő részére (ez a leggyakoribb);
a gyermekkel kapcsolatban felmerülő költségek közvetlen finanszírozása;
a kötelezett tulajdonában lévő ingatlan használatának és lakhatási jogának átengedése, vagyontárgyon fennálló haszonélvezeti jog gyakorlásának átengedése, vagy jövedelemtermelő vagyontárgy juttatása a jogosult részére.
A hozzájárulás mértékét mindkét szülő önálló jövedelmi viszonyainak és vagyoni helyzetének valamint a gyermek szükségleteinek figyelembevételével számítják ki. 2010-et követően az igazságügyi miniszter (Ministère de la justice) mindössze javaslatként közzétett egy referenciatáblázatot, amelyet a kötelezett és a jogosult jövedelmi viszonyai, a felügyeletük alatt álló gyermekek száma, valamint a láthatási jogok terjedelme és a lakhatás szempontjai alapján állítottak össze. A bíró rendszeres időközönként indexálja a hozzájárulást (a háztartások általános fogyasztói árindexe alapján).
A tartásdíjak egyéb formái:
A házastárs házasság költségeihez való hozzájárulása összegének meghatározása során a bíró köteles figyelembe venni az érintett személy részéről felmerült valamennyi költséget, a hasznos vagy szükséges kiadásoknak megfelelő mértékben. A hozzájárulás történhet pénzfizetéssel, hitelért való felelősségvállalással, vagy akár a családi otthon birtokának átengedésével.
Amennyiben a házasság felbontására irányuló eljárásban támogatási kötelezettség alapján ítélnek meg tartásdíjat, valamely hitel egészének vagy havi törlesztő részletei egy részének átvállalásáról is születhet döntés; a bíróságok azonban előnyben részesítik a havonta teljesített kifizetéseket. A tartásdíjat annak az életszínvonalnak az alapulvételével kell meghatározni, amelyet a jogosult házastárs a másik házastárs jövedelmi viszonyaira és vagyoni helyzetére figyelemmel magának követelhet.
A felmenők, valamint az anyós és após részére a tartásdíjat a jogosult rászorultságával és a kötelezett vagyoni helyzetével arányosan állapítják meg. A bíró az ügy körülményeitől függően, törvény felhatalmazása alapján, akár automatikusan is módosító záradékkal láthatja el az ilyen tartásdíjat megállapító határozatot (a polgári törvénykönyv 208. cikke).
A tartással összefüggésben a tartásdíj felülvizsgálatára bármikor sor kerülhet, feltéve, hogy a kérelmező bizonyítja olyan új körülmény fennállását, amely kihatással van a jogosult és/vagy a hitelező jövedelmi viszonyaira és vagyoni helyzetére és/vagy a gyermek/jogosult indokolt szükségleteire.
A polgári törvénykönyv egyik fizetési módot sem részesíti előnyben. A felek megállapodásban is rögzíthetik a fizetés módját. Ilyen megállapodás hiányában a bíró a határozatban dönt a fizetési módokról.
A tartásdíjat közvetlenül a jogosult részére vagy a jogosult nevében keresetet indító szociális ellátást nyújtó szolgálat, kórház, gondozást nyújtó közintézmény vagy közegészségügyi intézmény részére kell fizetni.
Megjegyzésre érdemes, hogy a gyermek szükségleteinek fedezéséhez való hozzájárulás esetében lehetőség van arra, hogy a tartásdíj helyébe részben vagy egészben egy olyan akkreditált szerv részére kifizetett pénzösszeg lépjen, amely a gyermek részére ennek fejében indexálással növelt jövedelmet biztosít (a polgári törvénykönyv 373-2-3. cikke). A bíróság úgy is határozhat, hogy közvetlenül a nagykorú gyermek részére kell fizetni a tartásdíjat.
Amennyiben a jogosult végrehajtható okirattal rendelkezik, a bírósági végrehajtót közvetlenül arra utasíthatja, hogy a kötelezett vagyontárgyaira foganatosítson végrehajtási intézkedéseket (vagyontárgy lefoglalása vagy munkabér letiltása kivételével, amelyhez előzetes bírósági határozat szükséges). A bírósági végrehajtók széleskörű nyomozati hatáskörrel rendelkeznek annak érdekében, hogy a hatóságokkal való együttműködésen keresztül hozzáférjenek a kötelezett vagy a kötelezett vagyontárgyainak felkutatásához szükséges információkhoz.
A tartásra jogosult személy elsősorban az alábbi végrehajtási eljárásokat veheti igénybe:
fizetési meghagyásos eljárás (a polgári jogi jogérvényesítési eljárásokról szóló törvény [code des procédures civiles d’exécution] L 213-1. és R 213-1. cikke): ez lehetővé teszi az utolsó hat hónap tekintetében fennálló tartásdíj-hátralékok, valamint az esedékes tartásdíj behajtását. A bírósági végrehajtó értesíti a harmadik felet (munkáltatót, bankot vagy bármely olyan harmadik fél adóst, aki a tartásra kötelezettel szemben kötelezett) az arra vonatkozó kötelezettségéről, hogy a tartásdíjat közvetlenül a bírósági végrehajtó részére fizessék meg;
munkabér letiltása (a munka törvénykönyvéről szóló törvény [code du travail] L 3252-1. és R 3252-1. cikke és azt követő cikkei): a letiltást a kerületi bíróság bírójának (juge d’instance) kell engedélyeznie;
lefoglalás (a polgári jogi jogérvényesítési eljárásokról szóló törvény L 211-1., L 162-1., R 211-1. és R 162-1. és azt követő cikke), amely lehetővé teszi a kötelezett követeléseinek lefoglalását (leggyakrabban egy bankszámla lefoglalását);
lefoglalás értékesítés iránt (a polgári jogi jogérvényesítési eljárásokról szóló törvény L 221-1. és R 221-1. és azt követő cikke): ingóságok lefoglalása (televízió, gépjármű stb.);
ingatlan lefoglalása (a polgári jogi jogérvényesítési eljárásokról szóló törvény L 311-1. és R 311-1. cikke és azt követő cikkei): ez a kötelezett tulajdonában lévő ingatlant érinti. Az ingatlan értékesítését a végrehajtást foganatosító bíró (juge de l’exécution) engedélyezi.
A bírósági végrehajtó költségeit kizárólag a tartásra kötelezett viseli.
Büntetőeljárási szempontból a kötelezettet el lehet ítélni a család elhagyása miatt. Ez a vétség két évig terjedő szabadságvesztés büntetéssel és 15 000 EUR összegű bírság kiszabásával büntethető (code penal).
A tartással kapcsolatos ügyekben az elévülési idő az egyes fizetendő összegek esedékességétől számított öt év (a polgári törvénykönyv 2224. cikke).
A fizetési meghagyásos eljárás nem alkalmazható a hat hónapnál régebbi hátralékok behajtása iránt. Ez azonban nem zárja ki más végrehajtási módok igénybevételét a korábbi hátralékok behajtása érdekében.
A végrehajtási eljárást a tartozás behajtásához szükségesnek mutatkozó szintre kell korlátozni, az intézkedések kiválasztása pedig nem lehet visszaélésszerű.
Egyes vagyontárgyak törvény alapján nem foglalhatóak le: tartásdíjak, a kötelezett mindennapi életéhez és munkájához szükséges ingóságok, fogyatékos személyek nélkülözhetetlen eszközei, egyes támogatások és családi pótlékok. Bankszámlán lévő összegből csak az egy személyre számított minimálbért (munkanélküli segélyt [le revenu de solidarité active]) meghaladó összegek tilthatók le. Munkabér letiltása esetén a letiltandó összeget a munkabérnek és a kötelezett által eltartott személyeknek a figyelembevételével kell meghatározni.
A családi pótlékok kifizetéséért felelős szervezetek bizonyos körülmények között gyakorolhatják a tartásra jogosult jogait. Ilyen esetben a jogosult nevében eljárást indíthatnak. Ezen felül, amennyiben a magánvégrehajtási eljárás nem vezet eredményre, lehetőség van az ügyészséghez (procureur de la République) fordulni a követelésnek az állami könyvvizsgálón (comptable public) keresztül, állami behajtási eljárás történő kielégítése érdekében.
A családi pótlékok kifizetéséért felelős szervezetek bizonyos körülmények között családtámogatási ellátást folyósíthatnak a tartásra jogosultnak a neki járó tartásdíj előlegeként.
Amennyiben a kötelezett tartózkodási helye másik országban található, a jogosult azonban Franciaországban van, a jogosult felveheti a kapcsolatot a Külügyi és Nemzetközi Fejlesztési Minisztérium (Ministère des Affaires Étrangères et du Développement International) tartási követelések behajtásával foglalkozó hivatalával (Bureau de Recouvrement des Créances Alimentaires [RCA]). A hivatal a követelés behajtása érdekében értesíti a kötelezett tartózkodási helye szerinti állam központi hatóságát.
A jogosult a családtámogatási alaphoz (Caisse d’Allocations Familiales [CAF]) is fordulhat, amely pénzügyi támogatást tud nyújtani a kötelezett nemfizetése esetén, akkor is, ha a kötelezett külföldön tartózkodik.
A francia központi hatósággal a kapcsolatfelvétel történhet levél, telefon vagy e-mail útján:
Ministère des affaires étrangères et du développement international (külügyi és nemzetközi fejlesztési miniszter)
Amennyiben a kötelezett tartózkodási helye Franciaországban található, a jogosult pedig külföldön van, a jogosultnak a tartózkodási helye szerinti állam központi hatóságával kell felvennie a kapcsolatot. A követeléssel fellépő központi hatóság ezt követően értesíti a francia központi hatóságot (a Külügyminisztérium tartási követelések behajtásával foglalkozó hivatala), amely megteszi a szükséges lépéseket a követelés behajtása érdekében.
A jogosult végrehajtást elrendelő határozat birtokában közvetlenül utasíthatja a bírósági végrehajtót a követelés behajtására (anélkül, hogy e célból a központi hatóságokhoz kellene fordulnia). Ebben az esetben nem részesülhetnek a központi hatóságok által nyújtott segítségben.
Megjegyzést érdemel, hogy a tartásdíj jogalapját megállapító bírósági határozat hiányában valamely tagállam követeléssel fellépő központi hatósága megkereséssel fordulhat a tartási követelések behajtásával foglalkozó hivatalhoz, annak érdekében, hogy a tartásdíj jogalapját megállapító francia bírósági határozat szülessen (a 4/2009/EK rendelet tartási követelések behajtásával foglalkozó hivatala VII. melléklete).
Amennyiben a jogosult úgy dönt, hogy közvetlenül bírósági végrehajtóhoz kíván fordulni, hozzáértő szakemberekre vonatkozó adatokat találhat a „Bírósági végrehajtó keresése” (Trouver un huissier) cím alatt, vagy a Bírósági Végrehajtók Nemzeti Kamarájának (Chambre nationale des huissiers de justice) honlapján.
A költségmentesség lehet teljes vagy részleges. Megítélése:
automatikusan történik a huszonegyedik életévét be nem töltött gyermek esetében a 4/2009/EK rendelet 46. cikke szerint;
más esetekben akkor kerül rá sor, ha a kérelmező megfelel a jogszabályban előírt feltételeknek (a költségmentességről szóló, 1991. július 10-i 91-647. sz. törvény [loi n° 91-647 du 10 juillet 1991 relative à l'aide juridique] és az 1991. december 19-i 91-1266. sz. rendelet [décret n°91-1266 du 19 décembre 1991]).
Franciaországban a költségmentesség magában foglalja a jogi segítségnyújtásról hozott határozat által kijelölt ügyvéd díját a bírósági eljárás tekintetében, valamint az ugyanezen határozat által kijelölt bírósági végrehajtó díját a követelés behajtása iránti eljárás tekintetében.
A tartási kötelezettségekkel összefüggésben előterjesztett költségmentesség iránti kérelmekre a határon átnyúló vonatkozású egyéb jogvitákra is irányadó eljárási szabályok vonatkoznak a 2003. január 27-i 2002/8/EK tanácsi rendelet rendelkezéseivel összhangban.
A jogosultnak a költségmentesség iránti kérelmet francia nyelven kell benyújtania az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést és az áldozatokat segítő szolgálathoz (Service de l’accès au droit et à la Justice et de l’aide aux victimes [SADJAV]), amely az alábbi címen érhető el:
Ministère de la Justice (igazságügyi miniszter)
A tartási követelések behajtásával foglalkozó hivatal igazolja a külföldi központi hatóság által benyújtott kérelem és rendelkezésre bocsátott bizonyítékok kézhezvételét. Ellenőrzi, hogy az akta teljes-e, valamint megvizsgálja az iratok, különösen a jogi iratok helyességét és használhatóságát. A végrehajtással összefüggésben esetlegesen felmerülő problémák megelőzése érdekében a hivatal a küldő hatóságtól pontosítást és/vagy egyéb kivonatokat vagy kivonatok fordítását kérheti. A hivatal az 56. cikk szerinti kérelmekkel kapcsolatos eljárások megindítása céljából e kérelmeket megküldi az illetékes igazságügyi hatóságoknak.
A hivatal segít felkutatni a kötelezettet, és intézkedik az ezt elősegítő információk beszerzése iránt, melynek érdekében az ügyet a 4/2009/EK rendelet 61., 62. és 63. cikkével összhangban az ügyészség és a Költségvetési Főigazgatóság (Direction Générale des Finances Publiques) elé terjeszti.
A központi hatóság a peren kívüli megegyezést is ösztönzi, ennek érdekében közvetlenül felveszi a kapcsolatot a kötelezettel és a jogosult tartózkodási helye szerinti állam központi hatóságán keresztül megküldi a kötelezett számára az önkéntes fizetésre vonatkozó javaslatait.
Amennyiben a követelés peren kívüli megegyezés útján történő kielégítése nem jár sikerrel, a követelés behajtása iránt mindig van lehetőség bírósági eljárást indítani, feltéve, hogy a külföldi határozat Franciaországban végrehajtható. A hivatal a végrehajtási eljárások megfelelő alakulásának biztosítása érdekében kapcsolatot tart a követelés behajtásával megbízott bírósági végrehajtókkal.
A hivatal rendszeresen kezdeményezi, hogy kerüljön sor banki átutalásra.
A hivatal tájékoztatja a jogosultat a származás megállapítása iránti eljárás lefolytatására illetékes hatóságról, amennyiben a tartásdíj behajtásához a származás megállapítására van szükség.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság