2007. évi CXXXVI. törvénya pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról2012-01-052013-06-3021
2007. évi CXXXVI.törvény
a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról1
E törvény célja, hogy a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása tilalmának hatékony érvényesítése érdekében megelőzze és megakadályozza a bűncselekmények elkövetéséből származó pénznek vagy pénzben kifejezhető értékkel bíró dolognak a pénzmosás szempontjából veszélyeztetett tevékenységeken keresztül történő tisztára mosását, valamint a terrorizmusnak pénzzel vagy pénzben kifejezhető értékkel bíró dologgal való támogatását.
Mindezek érdekében az Országgyűlés a következő törvényt alkotja:
1. §2 (1)3 E törvény hatálya – a (3)–(5) bekezdésben foglalt kivételekkel – kiterjed arra, aki Magyarország területén
e)4 nemzetközi postautalvány-felvételt és -kézbesítést folytat;
i)5 játékkaszinót, elektronikus kaszinót vagy kártyatermet működtet;
a) a szolgáltató ügyfele;
b) a szolgáltató vezetője, alkalmazottja, illetőleg segítő családtagja.
(3) Az árukereskedelmi tevékenységet folytató szolgáltató e tevékenységének körében nem fogadhat el hárommillió-hatszázezer forintot elérő vagy meghaladó összegű készpénzfizetést, kivéve ha a 33. § (4) bekezdése szerint vállalja az e törvényben a szolgáltatóra meghatározott kötelezettségeket.
a)6 a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Hpt.) 2. számú melléklet I. Fejezet 12.2. pontjában meghatározott ügynöki tevékenység;
b) a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény (a továbbiakban: Bit.) 33. § (4) bekezdésében meghatározott függő biztosításközvetítő;
c) a Bit. 33. § (4) bekezdésében meghatározott független biztosításközvetítő a Bit. 1. számú mellékletének A. része szerinti nem-életbiztosítási ágba tartozó szerződésekkel kapcsolatos tevékenysége során;
d) a biztosító, amennyiben kizárólag a Bit. 1. számú mellékletének A. része szerinti nem-életbiztosítási ágba tartozó tevékenység végzésére rendelkezik engedéllyel, továbbá a Bit. 1. számú mellékletének A. része szerinti nem-életbiztosítási ágba tartozó és 2. számú melléklete szerinti életbiztosítási ágba tartozó tevékenység egyidejű végzésére engedéllyel rendelkező biztosító a nem-életbiztosítási tevékenysége tekintetében.
(5) Nem tartozik e törvény hatálya alá az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott tevékenység, ha azt a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) végzi, kivéve a 2. § és 22. § rendelkezései alapján végzett pénzátutalási szolgáltatás nyújtását.
2. §7 A 22. § hatálya azon szolgáltatóra terjed ki, aki
a) az e törvény 1. § (1) bekezdés a)–b) és e) pontjában meghatározott tevékenységet folytat, és
b)8 Magyarország területén a pénzátutalásokat kísérő megbízói adatokról szóló, 2006. november 15-i 1781/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 2. cikkének 7. pontja szerinti pénzátutalási szolgáltatást nyújt.
3. §9 E törvény alkalmazásában:
a)10 adótanácsadó, adószakértő, okleveles adószakértő: aki a külön jogszabályokban meghatározott feltételek szerint megszerzett szakmai képesítéssel és ilyen tevékenység folytatására jogosító engedéllyel rendelkezik, és a külön jogszabályokban meghatározott adótanácsadói, adószakértői, illetve okleveles adószakértői névjegyzékben szerepel.
b) azonosítás: a 7. § (2)–(3) bekezdésében, továbbá a 8. § (2)–(3) bekezdésében meghatározott adatok írásban történő rögzítése;
c) Európai Unió: az Európai Unió és az Európai Gazdasági Térség;
d) Európai Unió tagállama: az Európai Unió tagállama és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más állam;
e) fiktív bank: az 1. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott tevékenységet végző szolgáltató, amely tevékenységét nem a székhely szerinti országban végzi és az összevont alapú felügyelet nem terjed ki rá;
f) hálózat: olyan szervezet, amelyhez az 1. § (1) bekezdés g)–h) és m) pontjában meghatározott tevékenységet végző szolgáltatók tartoznak, és amely szolgáltatóknak közös tulajdonosai és közös vezetése van, és közös ellenőrzéssel rendelkeznek;
g) harmadik ország: az Európai Unión kívüli állam;
h) ingatlanügylettel kapcsolatos tevékenység: ingatlan tulajdonjoga átruházásának, bérleti jogának üzletszerű közvetítése, ideértve az ügyleti megbízás előkészítését, az ingatlan forgalmi értékének becslését, valamint az üzletszerű ingatlanberuházás és ingatlanfejlesztés;
i) árukereskedelmi tevékenység: termék gazdasági tevékenység keretében történő értékesítése a vásárló, a kereskedő, illetve a feldolgozó részére;
j) könyvviteli tevékenység: a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 150. § (1)–(2) bekezdése szerinti könyvviteli szolgáltatás;
k) levelezőbanki szolgáltatás: valamely hitelintézet más hitelintézet számára történő számla vezetése pénzforgalmi szolgáltatási megbízás teljesítése vagy pénzügyi, illetve befektetési szolgáltatási tevékenység teljesítése céljából;
l) pénzügyi információs egységként működő hatóság: a pénzügyi információs egység feladatait ellátó, a vámhatóság külön jogszabályban meghatározott szervezeti egysége;
m) személyazonosság igazolására alkalmas hatósági igazolvány: személyazonosító igazolvány, útlevél, valamint kártya formátumú vezetői engedély;
n) személyazonosság igazoló ellenőrzése: az ügyfél, a meghatalmazott, a rendelkezésre jogosult, továbbá a képviselő személyazonosságának a 7. § (4)–(6) bekezdésében meghatározottak szerinti, továbbá a tényleges tulajdonos személyazonosságának a 8. § (5) bekezdésében meghatározottak szerinti ellenőrzése;
o) szolgáltató: az 1. § (1) bekezdésében meghatározott tevékenységet végző személy vagy szervezet;
p) szolgáltató vezetője: az a természetes személy, aki a jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet szolgáltató képviseletére, nevében döntési jogkör gyakorlására vagy az ezen szolgáltatón belüli irányítási jogkör gyakorlására jogosult;
q) ténylegesen összefüggő, több ügyleti megbízás:
qa) azon ügyletek, amelyekre vonatkozóan egy éven belül az ügyfél ugyanazon jogcímen, ugyanazon tárgyra ad megbízást,
qb) a pénzváltási tevékenységet folytató szolgáltató esetében azon ügyletek, amelyekre vonatkozóan egy héten belül az ügyfél megbízást ad,
qc) az 1. § (1) bekezdés k) pontjában meghatározott tevékenységet folytató szolgáltató vonatkozásában a részletvétel alapján történő fizetések, fizetési megbízások;
r) tényleges tulajdonos:
ra) az a természetes személy, aki jogi személyben vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetben a szavazati jogok vagy a tulajdoni hányad legalább huszonöt százalékával rendelkezik, ha a jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet nem a szabályozott piacon jegyzett társaság, amelyre a közösségi jogi szabályozással vagy azzal egyenértékű nemzetközi előírásokkal összhangban lévő közzétételi követelmények vonatkoznak,
rb) az a természetes személy, aki jogi személyben vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetben – a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 685/B. § (2) bekezdésében meghatározott – meghatározó befolyással rendelkezik,
rc) az a természetes személy, akinek megbízásából valamely ügyleti megbízást végrehajtanak, továbbá
rd) alapítványok esetében az a természetes személy,
1. aki az alapítvány vagyona legalább huszonöt százalékának a kedvezményezettje, ha a leendő kedvezményezetteket már meghatározták,
2. akinek érdekében az alapítványt létrehozták, illetve működtetik, ha a kedvezményezetteket még nem határozták meg, vagy
3. aki tagja az alapítvány kezelő szervének, vagy meghatározó befolyást gyakorol az alapítvány vagyonának legalább huszonöt százaléka felett, illetve az alapítvány képviseletében eljár;
s) ügyfél: aki a szolgáltatóval az 1. § (1) bekezdésében megjelölt tevékenységi körbe tartozó szolgáltatás igénybevételére írásbeli szerződést köt, illetve a szolgáltató részére ügyleti megbízást ad;
t) ügyfél-átvilágítás: a 6. §-ban meghatározott esetben a 7–10. §-ban meghatározott ügyfél-átvilágítási intézkedések elvégzése;
u) ügyleti megbízás: az ügyfél és a szolgáltató között a szolgáltató tevékenységi körébe tartozó szolgáltatás igénybevételére vonatkozó szerződéssel létrejött eseti jogviszony;
v) üzleti kapcsolat:
va) az ügyfél és a szolgáltató között az 1. § (1) bekezdésében megjelölt tevékenységi körbe tartozó szolgáltatás igénybevételére vonatkozó írásbeli szerződéssel létrejött tartós jogviszony,
vb) a 36. § (2) bekezdésében meghatározott közjegyzői tevékenységet folytató szolgáltató tekintetében az eljárás lefolytatása, vagy
vc) az 1. § (1) bekezdés i) pontjában meghatározott tevékenységet végző szolgáltató vonatkozásában a játékkaszinó vagy elektronikus kaszinó területére történő első belépéssel létrejött tartós jogviszony.
4. §11 (1) E törvény alkalmazásában kiemelt közszereplő az a külföldi lakóhellyel rendelkező természetes személy, aki fontos közfeladatot lát el, vagy az ügyfél-átvilágítási intézkedések elvégzését megelőző egy éven belül fontos közfeladatot látott el, továbbá az ilyen személy közeli hozzátartozója vagy akivel közismerten közeli kapcsolatban áll.
a)12 az államfő, a kormányfő, a miniszter, az államtitkár,
b) az országgyűlési képviselő,
c)13 a Kúria, alkotmánybíróság és olyan bírói testület tagja, melynek ítélete ellen fellebbezésnek helye nincs,
d) a számvevőszék elnöke, a számvevőszék testületének tagja, a központi bank igazgatóságának tagja,
e) a nagykövet, az ügyvivő és a fegyveres szervek hivatásos állományú, főtiszti vagy tábornoki rendfokozatú tagjai,
f) a többségi állami tulajdonú vállalkozás ügyviteli, igazgatási vagy felügyelő testületének tagja.
(3) Az (1) bekezdés alkalmazásában közeli hozzátartozó a Ptk. 685. §-ának b) pontjában meghatározott közeli hozzátartozó, továbbá az élettárs.
(4) Az (1) bekezdés alkalmazásában a kiemelt közszereplővel közeli kapcsolatban álló személy:
5. §14 E törvény alkalmazásában felügyeletet ellátó szerv az 1. § (1) bekezdésének
a) a)–e) és l) pontjában meghatározott tevékenységet végző szolgáltatók vonatkozásában – a b) pontban meghatározott kivétellel – a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban: Felügyelet);
b) a) pontjában meghatározott kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységek közül a pénzfeldolgozást végző szolgáltatók tekintetében az MNB;
c) i) pontjában meghatározott tevékenységet végző szolgáltatók vonatkozásában az állami adóhatóság;
d) g) pontjában meghatározott tevékenységet végző szolgáltatók vonatkozásában a Magyar Könyvvizsgálói Kamara;
e) m) pontjában meghatározott tevékenységet végző szolgáltatók vonatkozásában az e törvény alapján az egyéni ügyvédekre és az ügyvédi irodákra (a továbbiakban: ügyvédekre), valamint a közjegyzőkre vonatkozó eltérő rendelkezések szerint:
ea) az ügyvédek esetében az a kamara, amelynek az ügyvéd a tagja (a továbbiakban: területi kamara),
eb) a közjegyzők esetében az a kamara, amelynek a közjegyző a tagja (a továbbiakban: területi kamara);
f) j) és k) pontjában meghatározott tevékenységet végző szolgáltatók vonatkozásában a kereskedelmi hatóság;
g) f) és h) pontjában meghatározott tevékenységet végző szolgáltatók vonatkozásában a pénzügyi információs egységként működő hatóság.
6. §15 (1) A szolgáltató az ügyfél-átvilágítást köteles alkalmazni:
b) a 17. §-ban meghatározottak kivételével a hárommillió-hatszázezer forintot elérő vagy meghaladó összegű ügyleti megbízás teljesítésekor;
c) pénzmosásra vagy terrorizmus finanszírozására utaló adat, tény vagy körülmény felmerülése esetén, ha az a)–b) pontban meghatározottak szerint átvilágításra még nem került sor;
d) ha a korábban rögzített ügyfélazonosító adatok valódiságával vagy megfelelőségével kapcsolatban kétség merül fel.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott átvilágítási kötelezettség kiterjed az egymással ténylegesen összefüggő, több ügyleti megbízásra, ha ezek együttes értéke eléri a hárommillió-hatszázezer forintot. Ebben az esetben az átvilágítást azon ügyleti megbízás elfogadásakor kell végrehajtani, amellyel az ügyleti megbízások együttes értéke eléri a hárommillió-hatszázezer forintot.
7. §16 (1) A szolgáltató köteles a 6. § (1) bekezdésében meghatározott esetben az ügyfelet, annak meghatalmazottját, a rendelkezésre jogosultat, továbbá a képviselőt azonosítani és személyazonosságának igazoló ellenőrzését elvégezni.
bb) székhelyének, külföldi székhelyű vállalkozás esetén magyarországi fióktelepének címét,
bc) cégbírósági nyilvántartásban szereplő jogi személy esetén cégjegyzékszámát, egyéb jogi személy esetén a létrejöttéről (nyilvántartásba vételéről, bejegyzéséről) szóló határozat számát vagy nyilvántartási számát.
(3) A szolgáltató az azonosítás során a (2) bekezdésben meghatározott adaton kívül – ha erre az ügyfél és az üzleti kapcsolat, ügyleti megbízás azonosításához az üzleti kapcsolat vagy ügyleti megbízás jellege és összege és az ügyfél körülményei alapján a 33. §-ban foglalt belső szabályzatban meghatározott esetekben, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzése és megakadályozása érdekében szükség van – az alábbi adatokat rögzítheti:
aa) születési helyét, idejét,
ab) anyja nevét;
ba) főtevékenységét,
bb) képviseletére jogosultak nevét és beosztását,
bc) kézbesítési megbízottjának az azonosítására alkalmas adatait.
(4) A személyazonosság igazoló ellenőrzése érdekében a szolgáltató köteles megkövetelni az alábbi okirat bemutatását:
aa) magyar állampolgár személyazonosság igazolására alkalmas hatósági igazolványa és lakcímet igazoló hatósági igazolványa,
ab) külföldi természetes személy útlevele vagy személyi azonosító igazolványa, feltéve hogy az magyarországi tartózkodásra jogosít vagy tartózkodási jogot igazoló okmánya vagy tartózkodásra jogosító okmánya,
ac)17
b) jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet esetén a nevében vagy megbízása alapján eljárni jogosult személy a) pontban megjelölt okiratának bemutatásán túl az azt igazoló – 30 napnál nem régebbi – okiratot, hogy
ba)18 a belföldi gazdálkodó szervezetet a cégbíróság bejegyezte, vagy a gazdálkodó szervezet a bejegyzési kérelmét benyújtotta; egyéni vállalkozó esetében azt, hogy az egyéni vállalkozói igazolvány kiadása vagy a nyilvántartásba vételről szóló igazolás kiállítása megtörtént,
c) cégbejegyzési, hatósági vagy bírósági nyilvántartásba vétel iránti kérelem cégbírósághoz, hatósághoz vagy bírósághoz történő benyújtását megelőzően a jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet társasági szerződését (alapító okiratát, alapszabályát).
(5) A (4) bekezdés c) pontjában meghatározott esetben a jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet köteles a cégbejegyzés, hatósági vagy bírósági nyilvántartásba vétel megtörténtét követő 30 napon belül okirattal igazolni, hogy a cégbejegyzés vagy nyilvántartásba vétel megtörtént, valamint a szolgáltató köteles a cégjegyzékszámot vagy egyéb nyilvántartási számot rögzíteni.
(6) A személyazonosság igazoló ellenőrzése érdekében a szolgáltató köteles ellenőrizni a (4) bekezdés alapján bemutatott azonosságot igazoló okirat érvényességét.
8. §19 (1) A 6. § (1) bekezdésében meghatározott esetben az ügyfél köteles a szolgáltató részére írásbeli nyilatkozatot tenni arra vonatkozóan, hogy a saját, vagy a tényleges tulajdonos nevében, illetőleg érdekében jár el.
(2) Ha az ügyfél nyilatkozik arról, hogy a tényleges tulajdonos nevében, illetőleg érdekében jár el, írásbeli nyilatkozatának a tényleges tulajdonos 7. § (2) bekezdés a) pont aa)–ac) alpontjában meghatározott adatait is tartalmaznia kell.
(3) A szolgáltató a (2) bekezdésben meghatározott adaton kívül – ha erre az ügyfél és az üzleti kapcsolat, ügyleti megbízás azonosításához az üzleti kapcsolat vagy ügyleti megbízás jellege és összege és az ügyfél körülményei alapján a 33. §-ban foglalt belső szabályzatban meghatározott esetekben, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzése és megakadályozása érdekében szükség van – az ügyféltől a tényleges tulajdonos 7. § (2) bekezdés a) pont ad)–ae) alpontjában és (3) bekezdés a) pontjában meghatározott adatai megadását is kérheti.
(4) A szolgáltató az ügyfelet a tényleges tulajdonosra vonatkozó (ismételt) írásbeli nyilatkozattételre szólítja fel, ha kétség merül fel a tényleges tulajdonos kilétével kapcsolatban.
(5) Ha a tényleges tulajdonos személyazonosságával kapcsolatban kétség merül fel, a szolgáltató köteles intézkedéseket tenni a tényleges tulajdonos személyazonosságára vonatkozó adat jogszabály alapján e célra rendelkezésére álló vagy nyilvánosan hozzáférhető nyilvántartásban történő ellenőrzése érdekében.
9. §20 (1) A szolgáltató a 6. § (1) bekezdésében meghatározott esetben az üzleti kapcsolatra és az ügyleti megbízásra vonatkozóan köteles rögzíteni:
b) ügyleti megbízás esetén a megbízás tárgyát és összegét.
(2) A szolgáltató az (1) bekezdésben meghatározott adaton kívül – ha erre az ügyfél és az üzleti kapcsolat, ügyleti megbízás azonosításához az üzleti kapcsolat vagy ügyleti megbízás jellege és összege és az ügyfél körülményei alapján a 33. §-ban foglalt belső szabályzatban meghatározott esetekben, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzése és megakadályozása érdekében szükség van – a teljesítés körülményét (hely, idő, mód) is rögzítheti.
10. §21 (1) A szolgáltató – a tevékenységére irányadó jogszabályi előírásoknak megfelelelően – köteles az üzleti kapcsolatot folyamatosan figyelemmel kísérni – ideértve az üzleti kapcsolat fennállása folyamán teljesített ügyleti megbízások elemzését is –, annak megállapítása érdekében, hogy az adott ügyleti megbízás összhangban áll-e a szolgáltatónak az ügyfélről a jogszabályok alapján rendelkezésére álló adataival.
(2) A szolgáltató köteles biztosítani, hogy az üzleti kapcsolatra vonatkozó adatok és okiratok naprakészek legyenek.
(3) Üzleti kapcsolat fennállása alatt az ügyfél köteles a tudomásszerzéstől számított öt munkanapon belül a szolgáltatót értesíteni az ügyfél-átvilágítás során megadott adatokban, illetve a tényleges tulajdonos személyét érintően bekövetkezett változásról.
(4) A (3) bekezdésben előírt kötelezettség teljesítése érdekében a szolgáltató köteles ügyfelei figyelmét felhívni az adatokban bekövetkezett változások közlésének kötelezettségére.
(5) Ha az 1. § (1) bekezdés a)–b), d) és l) pontjában meghatározott tevékenységet végző szolgáltató által vezetett számla terhére vagy javára két naptári évet elérő időtartam alatt megbízás teljesítésére nem került sor – ide nem értve a többéves futamidejű ügyleti megbízásokat – a szolgáltató 30 napon belül írásban vagy a következő egyenlegközlő értesítésben felhívja ügyfelét az adatokban bekövetkezett változások közlésére.
11. §22 (1) A szolgáltató – a (2)–(5) és (8) bekezdés kivételével – az üzleti kapcsolat létesítése vagy az ügyleti megbízás végrehajtása előtt köteles lefolytatni az ügyfél és a tényleges tulajdonos személyazonosságának igazoló ellenőrzését.
(2) A szolgáltató az ügyfél és a tényleges tulajdonos személyazonosságának igazoló ellenőrzését az üzleti kapcsolat létesítése során is lefolytathatja, ha ez a rendes üzletmenet megszakításának elkerülése érdekében szükséges és ha a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozásának valószínűsége csekély. Ebben az esetben a személyazonosság igazoló ellenőrzését az első ügyleti megbízás teljesítéséig be kell fejezni.
(3) Az 1. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott tevékenységet végző szolgáltató a Bit. 2. számú melléklete szerinti életbiztosítási ágba tartozó biztosítások esetén a kedvezményezett, illetve mindazok tekintetében, akik a biztosítási szerződés alapján a biztosító szolgáltatására jogosultak és személyük a szerződés megkötésekor nem volt ismert, a személyazonosság igazoló ellenőrzését az üzleti kapcsolat létesítését követően is lefolytathatja. Ebben az esetben a személyazonosság igazoló ellenőrzésének a kifizetéssel egyidejűleg vagy azt megelőzően kell megtörténnie, illetve azzal egyidejűleg vagy azt megelőzően, hogy a jogosult a szerződésből (kötvényből) eredő jogait érvényesíti.
(4)23 Az 1. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott tevékenységet végző és fizetési számlanyitásra jogosult szolgáltató jogosult a fizetési számla megnyitására, feltéve hogy biztosítja, hogy az ügyfél és a tényleges tulajdonos személyazonossága igazoló ellenőrzésének lefolytatásáig az ügyfél, a meghatalmazott, a rendelkezésre jogosult és a képviselő nem végezhet műveletet.
(5)24 Az 1. § (1) bekezdés l) pontjában meghatározott tevékenységet végző szolgáltató jogosult az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény (a továbbiakban: Öpt.) szerinti egyéni számla megnyitására, feltéve, ha biztosítja, hogy az ügyfél és a tényleges tulajdonos személyazonossága igazoló ellenőrzésének lefolytatásáig az ügyfél és a kedvezményezett nem részesülhet szolgáltatásban. Az 1. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott foglalkoztatói nyugdíjszolgáltatási tevékenységet végző szolgáltató jogosult a foglalkoztatói nyugdíjról és intézményeiről szóló 2007. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Fnyt.) szerinti tagi számla megnyitására, feltéve, ha biztosítja, hogy a tag, illetve a tényleges tulajdonos személyazonossága igazoló ellenőrzésének lefolytatásáig a tag, a járadékos és a kedvezményezett nem részesülhet szolgáltatásban.
(6)25 Ha a szolgáltató nem tudja végrehajtani a 7–9. §-okban meghatározott ügyfél-átvilágítást, akkor az érintett ügyfélre vonatkozóan köteles megtagadni az ügyfél megbízása alapján fizetési számlán keresztül művelet végzését, üzleti kapcsolat létesítését és ügyleti megbízás teljesítését, vagy köteles megszüntetni a vele fennálló üzleti kapcsolatot.
(7) Ha az ügyfél jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, a nevében vagy megbízása alapján eljáró személy átvilágítását követően a jogi személy, illetőleg a jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezet átvilágítását is el kell végezni.
(8) Nem kell a 7–9. §-ban meghatározott ügyfél-átvilágítási intézkedéseket ismételten elvégezni, ha
a) a szolgáltató az ügyfél, a meghatalmazott, a rendelkezésre jogosult, továbbá a képviselő vonatkozásában a 7–9. §-ban meghatározott ügyfél-átvilágítási intézkedéseket egyéb ügyleti megbízás kapcsán már elvégezte,
b) jelen ügyleti megbízás kapcsán az ügyfél, a meghatalmazott, a rendelkezésre jogosult, továbbá a képviselő személyazonosságát a 7. § (4)–(7) bekezdése alapján megállapította, és
c) nem történt a 7. § (2) bekezdésében és a 8. § (2) bekezdésében felsorolt adatokban változás.
12. §26 (1) A szolgáltató a 6. § (1) bekezdés a), b) és d) pontjában meghatározott esetben kizárólag a 10. §-ban meghatározott ügyfél-átvilágítási intézkedést köteles elvégezni, ha az ügyfele
a) az 1. § (1) bekezdésének a)–e) és l) pontjában meghatározott tevékenységet az Európai Unió területén végző szolgáltató, vagy olyan, harmadik országban székhellyel rendelkező – az 1. § (1) bekezdésének a)–e) és l) pontjában meghatározott tevékenységet végző – szolgáltató, amelyre e törvényben meghatározottakkal egyenértékű követelmények vonatkoznak, és amely ezek betartása tekintetében felügyelet alatt áll;
b) olyan társaság, amelynek értékpapírjait egy vagy több tagállamban bevezették a szabályozott piacra, vagy azon harmadik országbeli társaság, amelyre a közösségi joggal összhangban lévő közzétételi követelmények vonatkoznak;
c) az 5. §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv;
d)27 helyi önkormányzat vagy a c) pontba nem tartozó központi államigazgatási szerv;
e) az Európai Közösség intézménye (az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság, a Bíróság, a Számvevőszék), az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága, az Európai Központi Bank vagy az Európai Beruházási Bank.
(2) Ha harmadik ország teljesíti az (1) bekezdés a)–b) pontjában megállapított feltételeket, a szolgáltató köteles erről tájékoztatni az 5. §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szervet, amely haladéktalanul továbbítja ezen információkat a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter).
(3) A miniszter tájékoztatja a Bizottságot és a tagállamokat azokról az esetekről, amikor egy harmadik ország teljesíti az (1) bekezdés a)–b) pontjában megállapított feltételeket.
13. §28 (1) A szolgáltató a 6. § (1) bekezdés a), b) és d) pontjában meghatározott esetben kizárólag a 10. §-ban meghatározott ügyfél-átvilágítási intézkedést köteles elvégezni
a) a Bit. 2. számú melléklete szerinti életbiztosítási ágba tartozó biztosítások esetén, ha az éves biztosítási díj nem haladja meg a kettőszázhatvanezer forintot, vagy ha az egyszeri biztosítási díj nem haladja meg a hatszázötvenezer forintot;
b) az olyan nyugdíjbiztosításokra, amelyeknél a biztosítási szerződés nem vásárolható vissza, illetve a biztosító szolgáltatására jogosult személyt megillető összeg hitel vagy kölcsön fedezeteként nem fogadható el;
c)29 a Hpt. 2. számú melléklet I. fejezet 5.2 pontjában meghatározott elektronikus pénz esetén, ha az elektronikus pénz kibocsátója által az elektronikuspénz-birtokos részére kibocsátott összeg:
1. a nem újra feltölthető elektronikus pénzen nem haladja meg a hatvanötezer forintot;
2. az adott naptári évben az újra feltölthető elektronikus pénzen nem haladja meg a hatszázötvenezer forintot, kivéve, ha az elektronikus pénz kibocsátója az elektronikuspénz-birtokos kérésére az adott naptári évben legalább kettőszázhatvanezer forint értékben elektronikus pénzt vált vissza.
(2) Ha a biztosítóval szerződő egy életbiztosítási szerződés keretében több személy mint biztosított javára köt életbiztosítást (csoportos biztosítási szerződés), a biztosító ilyen esetben csak a szerződő vonatkozásában köteles az ügyfél-átvilágítási intézkedéseket elvégezni.
(3) A biztosító nem köteles azonosítani az ügyfelet, ha biztosításközvetítői tevékenysége keretében független biztosításközvetítő az ügyfelet korábban már azonosította.
14. §30 (1) A szolgáltató az azonosítás során a 7. § (2)–(3) bekezdésében meghatározott valamennyi adatot köteles rögzíteni, ha az ügyfél nem jelent meg személyesen az azonosítás és a személyazonosság igazoló ellenőrzése céljából.
(2) A személyazonosság igazoló ellenőrzése érdekében az ügyfél köteles a szolgáltató részére benyújtani a 7. § (2)–(3) bekezdésében meghatározott adatot tartalmazó, a 7. § (4) bekezdésében meghatározott okirat hiteles másolatát.
(3) A (2) bekezdésben megjelölt okirat hiteles másolata abban az esetben fogadható el az azonosítás és a személyazonosság igazoló ellenőrzése teljesítéséhez, ha
a) magyar konzuli tisztviselő vagy közjegyző készítette a hiteles másolatot, és azt ennek megfelelő tanúsítvánnyal látta el, vagy
b) magyar konzuli tisztviselő vagy közjegyző a másolatot olyan tanúsítvánnyal látta el, mely a másolatnak a felmutatott eredeti okirattal fennálló egyezőségét tanúsítja, vagy
c) a másolatot az okirat kiállításának helye szerinti állam hiteles másolat készítésére feljogosított hatósága készítette, és – nemzetközi szerződés eltérő rendelkezése hiányában – a magyar konzuli tisztviselő felülhitelesítette e hatóság másolaton szereplő aláírását és bélyegzőlenyomatát.
15. §31 (1) Az 1. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott tevékenységet végző szolgáltató harmadik országban székhellyel rendelkező szolgáltatóval történő levelezőbanki kapcsolat létesítését megelőzően köteles
a) a harmadik országban székhellyel rendelkező szolgáltatóról a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása ellen alkalmazott eszközrendszere felmérése és értékelése céljából feltáró elemzést készíteni;
b) meggyőződni arról, hogy a harmadik országban székhellyel rendelkező szolgáltató elvégezte a levelezőszámlához közvetlen hozzáféréssel rendelkező ügyfél személyazonosságának igazoló ellenőrzését, valamint a levelező számlához történő közvetlen hozzáférést folyamatosan figyelemmel kíséri; és
c) meggyőződni arról, hogy a harmadik országban székhellyel rendelkező szolgáltató kérésre közölni tudja a vonatkozó ügyfél-átvilágítási adatokat.
(2) Harmadik országban székhellyel rendelkező szolgáltatóval levelezőbanki kapcsolat létesítésére csak az 1. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott tevékenységet végző szolgáltató szervezeti és működési szabályzatában meghatározott vezetője jóváhagyását követően kerülhet sor.
(3) Az 1. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott tevékenységet végző szolgáltató nem létesíthet és nem tarthat fenn levelezőbanki kapcsolatot fiktív bankkal, továbbá olyan szolgáltatóval, amely fiktív bankkal levelezőbanki kapcsolatot tart fenn.
16. §32 (1) A külföldi lakóhellyel rendelkező ügyfél köteles a szolgáltató részére írásbeli nyilatkozatot tenni arra vonatkozóan, hogy saját országának joga szerint kiemelt közszereplőnek minősül-e. Ha a külföldi lakóhellyel rendelkező ügyfél kiemelt közszereplőnek minősül, a nyilatkozatnak tartalmaznia kell, hogy a 4. § (2) bekezdésének mely pontja alapján minősül kiemelt közszereplőnek.
(2) A szolgáltató – ha a nyilatkozat valódisága kérdéses – köteles intézkedéseket tenni az (1) bekezdés alapján megtett nyilatkozat jogszabály alapján e célra rendelkezésére álló vagy nyilvánosan hozzáférhető nyilvántartásban történő ellenőrzése érdekében.
(3) Külföldi kiemelt közszereplő esetén az üzleti kapcsolat létesítésére, az ügyleti megbízás teljesítésére kizárólag a szolgáltató szervezeti és működési szabályzatában meghatározott vezetője jóváhagyását követően kerülhet sor.
17. §33 (1) Ötszázezer forintot elérő, illetve meghaladó összegű pénzváltás esetén a pénzváltási tevékenységet folytató szolgáltató köteles az ügyfelet a 7. § (2)–(3) bekezdésében szereplő valamennyi adatra vonatkozóan azonosítani és személyazonosságának igazoló ellenőrzését elvégezni, köteles továbbá a 8–9. §-ban meghatározott ügyfél-átvilágítási intézkedéseket elvégezni.
(2) Az ügyleti bizonylaton a 7. § (2) bekezdés a) pontjának aa)–ab) és ad) alpontjában és b) pontjának ba)–bc) alpontjában felsorolt adatokat, valamint külföldi természetes személy esetén a magyarországi tartózkodási helyet kell feltüntetni.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott ügyfél-átvilágítási kötelezettség kiterjed az egymással ténylegesen összefüggő, több ügyleti megbízásra, ha ezek együttes értéke eléri az ötszázezer forintot. Ebben az esetben az átvilágítást azon ügyleti megbízás elfogadásakor kell végrehajtani, amellyel az ügyleti megbízások együttes értéke eléri az ötszázezer forintot.
18. §34 (1)35 A szolgáltató jogosult elfogadni a 7–9. §-okban meghatározott ügyfél-átvilágítás eredményét, ha az ügyfél-átvilágítást – a készpénzátutalás és pénzváltási tevékenységet folytató szolgáltató kivételével – az 1. § (1) bekezdés a)–e) és l) pontjában meghatározott tevékenységet Magyarország területén folytató szolgáltató végezte el.
(2) A szolgáltató jogosult elfogadni a 7–9. §-okban meghatározott ügyfél-átvilágítás eredményét, ha az ügyfél-átvilágítást – a készpénzátutalás és pénzváltási tevékenységet folytató szolgáltató kivételével – az 1. § (1) bekezdés a)–e) és l) pontjában meghatározott tevékenységet
a) az Európai Unió más tagállamában folytató szolgáltató végezte el, vagy
b) olyan harmadik országban folytató szolgáltató végezte el, amely megfelel a (6) bekezdésben és a 19. §-ban meghatározott követelményeknek.
(3)36 Az 1. § (1) bekezdés g)–h) és m) pontjában meghatározott tevékenységet folytató szolgáltató jogosult elfogadni a 7–9. §-okban meghatározott ügyfél-átvilágítás eredményét, ha az ügyfél-átvilágítást az 1. § (1) bekezdés g)–h) és m) pontjában meghatározott tevékenységet Magyarország területén folytató szolgáltató végezte el.
(4) Az 1. § (1) bekezdés g)–h) és m) pontjában meghatározott tevékenységet folytató szolgáltató jogosult elfogadni a 7–9. §-okban meghatározott ügyfél-átvilágítás eredményét, ha az ügyfél-átvilágítást az 1. § (1) bekezdés g)–h) és m) pontjában meghatározott tevékenységet
(5) A (2) és (4) bekezdésben meghatározott ügyfél-átvilágítás eredménye akkor is elfogadható, ha a követelmények alapját képező okiratok és adatok köre nem egyezik meg az e törvényben meghatározottakkal.
(6) Az ügyfél-átvilágítás eredménye, ha azt – a készpénzátutalás és pénzváltási tevékenységet folytató szolgáltató kivételével – az 1. § (1) bekezdés a)–h), l) és m) pontjában megjelölt tevékenységet harmadik országban folytató szolgáltató végezte el, abban az esetben fogadható el a (2) és (4) bekezdésben meghatározottak szerint, ha a szolgáltató
a) kötelező szakmai nyilvántartásban szerepel, és
b) az e törvényben megállapított vagy azokkal egyenértékű ügyfél-átvilágítási és nyilvántartási követelményeket alkalmaz, és felügyeletére is az e törvényben megállapított vagy azokkal egyenértékű követelmények szerint kerül sor, vagy székhelye olyan harmadik országban van, amely az e törvényben meghatározottakkal egyenértékű követelményeket ír elő.
(7) A szolgáltató köteles tájékoztatni az 5. §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szervet, ha egy harmadik ország teljesíti a (6) bekezdés b) pontjában megállapított feltételeket. A felügyeletet ellátó szerv haladéktalanul továbbítja az információkat a miniszternek.
(8) A miniszter tájékoztatja a Bizottságot és a tagállamokat, ha harmadik ország teljesíti a (6) bekezdés b) pontjában megállapított feltételeket.
19. §37 (1) A 18. § (1)–(4) bekezdésében meghatározott esetben a szolgáltató a 7–9. §-okban meghatározott ügyfél-átvilágítás elvégzése érdekében igényelt adatot az érintett ügyfél hozzájárulása esetén jogosult más szolgáltató rendelkezésére bocsátani.
(2) A 18. § (1)–(4) bekezdésében meghatározott esetben az ügyfél-átvilágítást lefolytató szolgáltató az ügyfél-átvilágítás eredményét elfogadó szolgáltató írásbeli kérésére az ügyfél vagy a tényleges tulajdonos azonosítása és személyazonossága igazoló ellenőrzése érdekében rögzített adat, továbbá a személyazonosságra vonatkozó egyéb dokumentáció másolatát – az érintett ügyfél hozzájárulása esetén – jogosult más szolgáltató rendelkezésére bocsátani.
20. §38 A 18. § (1)–(4) bekezdésében meghatározott esetekben a 7–9. §-okban meghatározott követelmények teljesítése vonatkozásában a felelősség a más szolgáltató által elvégzett ügyfél-átvilágítás eredményét elfogadó szolgáltatót terheli.
21. §39 A 18–20. § nem alkalmazandó a szerződéses jogviszonyon alapuló kiszervezésre és az ügynöki tevékenységre. Ebben az esetben a kiszervezett tevékenységet végző, illetve az ügynök a szolgáltató részének minősül.
22. §40 (1) A Rendelet 14. cikke által meghatározott „pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemért felelős hatóság” a Felügyelet és a pénzügyi információs egységként működő hatóság.
(2) A szolgáltató a Rendelet 14. cikke által meghatározott célból a feladatkörükben eljáró (1) bekezdés szerinti szervek megkeresésére köteles átadni részükre a Rendelet 4. cikke szerinti megbízói adatokat.
(3) A Rendelet 15. cikkének (2) bekezdése által meghatározott „alkalmazásért felelős hatóság” és a (3) bekezdése által meghatározott „illetékes hatóság” a Felügyelet, az MNB vonatkozásában a pénzügyi információs egységként működő hatóság.
(4)41 Az ellenőrzés során a Felügyelet a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény rendelkezései szerint, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló törvényben (a továbbiakban: Psztv.) meghatározott eltérésekkel, továbbá a pénzügyi információs egységként működő hatóság a Ket. szerint jár el.
(5) A Rendelet előírásainak megsértése, illetőleg a Rendeletben meghatározott kötelezettségek nem megfelelő teljesítése esetén a Felügyelet a jogsértés súlyával arányosan a 35. § (1) bekezdés b)–e) pontjaiban meghatározott, továbbá a következő intézkedéseket alkalmazza:
a) a szolgáltatót felhívhatja, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket a Rendelet előírásainak betartására, a feltárt hiányosságok megszüntetésére;
b) megtiltja a szolgáltatónak a jogsértő állapot fennállása alatt a pénzátutalási tevékenység végzését.
(6) A 35. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározott bírság kiszabásának van helye azzal a szolgáltatóval szemben, amely a Rendeletben, továbbá a Felügyelet határozatában foglaltak teljesítését elmulasztja, késedelmesen vagy hiányosan teljesíti.
(7) A Rendelet előírásainak megsértése, illetőleg a Rendeletben meghatározott kötelezettségek nem megfelelő teljesítése esetén a pénzügyi információs egységként működő hatóság a jogsértés súlyával arányosan a 35. § (1) bekezdés c)–d) pontjában meghatározott intézkedéseket alkalmazza, valamint a szolgáltatót felhívhatja, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket a Rendelet előírásainak betartására, a feltárt hiányosságok megszüntetésére.
(8) A Rendelet 3. cikkének (4) bekezdésében, továbbá 5. cikkének (4) bekezdésében meghatározott esetekben az átutalt pénzösszeg euróértékének kiszámításakor a pénzátutalásra vonatkozó megbízás átvételének napján az MNB által közzétett hivatalos árfolyamot, az MNB hivatalos árfolyamlapján nem szereplő pénznemek esetében az ezek euróra átszámított árfolyamairól szóló, a pénzátutalásra vonatkozó megbízás átvételének napján érvényes MNB közleményben foglalt árfolyamot kell alkalmazni.
(9) A Rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében meghatározott „nemzeti azonosító szám” alatt a 7. § (2) bekezdése a) pontjának ad) alpontjában és a b) pontjának bc) alpontjában meghatározottak értendők.
(10)42 A szolgáltató nem köteles alkalmazni a Rendelet előírásait az olyan, Magyarországon belüli pénzátutalásokra, amelyek megfelelnek a Rendelet 3. cikk (6) bekezdésében meghatározott feltételeknek.
23. §43 (1) Pénzmosásra vagy terrorizmus finanszírozására utaló adat, tény, körülmény felmerülése esetén az 1. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott személy köteles haladéktalanul a (2) bekezdésben megjelölt személynek bejelentést tenni. A bejelentésnek tartalmaznia kell
a) a szolgáltató által a 7–9. § alapján rögzített adatokat, és
b) a pénzmosásra vagy a terrorizmus finanszírozására utaló adat, tény vagy körülmény ismertetését.
(2) A szolgáltató köteles kijelölni – a szervezet sajátosságától függően – egy vagy több személyt (a továbbiakban: kijelölt személy), aki az 1. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott személytől az (1) bekezdés alapján érkezett bejelentést a pénzügyi információs egységként működő hatóságnak haladéktalanul továbbítja. A kijelölt személy nevéről, beosztásáról, valamint az ezekben bekövetkezett változásról a szolgáltató a kijelöléstől, a változástól számított öt munkanapon belül köteles a pénzügyi információs egységként működő hatóságot tájékoztatni.
(3)44 A szolgáltató a bejelentést a pénzügyi információs egységként működő hatóságnak védelemmel ellátott elektronikus üzenet formájában továbbítja, amelynek beérkezéséről a pénzügyi információs egységként működő hatóság elektronikus üzenet formájában haladéktalanul értesíti a bejelentést továbbító szolgáltatót.
(4) A bejelentésnek a (2) bekezdésben meghatározott továbbításáig a szolgáltató nem teljesíti az ügyleti megbízást.
(5) A szolgáltató az ügyleti megbízás végrehajtása után továbbítja a (2) bekezdésben meghatározottak szerint a bejelentést, amennyiben az ügyleti megbízás teljesítése a (4) bekezdés szerint nem akadályozható meg vagy a bejelentésnek az ügyleti megbízás végrehajtását megelőző teljesítése a tényleges tulajdonos nyomon követését veszélyeztetné.
(6)45 A pénzügyi információs egységként működő hatóság pénzmosásra vagy terrorizmus finanszírozására utaló adat, tény vagy körülmény felmerülése esetén saját hatáskörben vagy külföldi pénzügyi információs egységként működő hatóság megkeresése alapján bank-, fizetési-, értékpapír-, biztosítási, pénztár- vagy foglalkoztatói nyugdíjtitkot, valamint – az 1. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározott tevékenységet folytató szolgáltató esetében – üzleti titkot képező adat- vagy információ szolgáltatását kérheti a szolgáltatótól, amelynek átadását a szolgáltató nem tagadhatja meg.
(7) A pénzügyi információs egységként működő hatóság pénzmosásra vagy terrorizmus finanszírozására utaló adat, tény vagy körülmény felmerülése esetén saját hatáskörben vagy külföldi pénzügyi információs egységként működő hatóság megkeresése alapján adótitkot, illetve vámtitkot képező adat vagy információ szolgáltatását kérheti az adóhatóságtól, illetve a vámhatóságtól, amelynek átadását az adóhatóság, illetve a vámhatóság nem tagadhatja meg.
(8) A (6)–(7) bekezdés alapján a pénzügyi információs egységként működő hatóság adatot vagy információt akkor adhat ki külföldi pénzügyi információs egységként működő hatóság részére, ha az megfelelő, a magyar szabályozással legalább egyenértékű jogi védelmet képes garantálni a részére nyújtott adatok és információk kezeléséhez.
(9) Az 1. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott személyt és a kijelölt személyt (a továbbiakban: a bejelentő) – jóhiszeműsége esetén – akkor sem terheli felelősség a bejelentésért, ha az utóbb megalapozatlannak bizonyul.
(10) A pénzügyi információs egységként működő hatóság a bejelentések eredményességéről és az eredményességet előmozdító javaslatáról internetes honlapján félévente tájékoztatást tesz közzé.
24. §46 (1) A szolgáltató felfüggeszti az ügyleti megbízás teljesítését, ha az ügyleti megbízással kapcsolatban pénzmosásra vagy a terrorizmus finanszírozására utaló adat, tény vagy körülmény merül fel, és a pénzmosásra vagy a terrorizmus finanszírozására utaló adat, tény vagy körülmény ellenőrzéséhez a pénzügyi információs egységként működő hatóság azonnali intézkedését látja szükségesnek. A szolgáltató ebben az esetben haladéktalanul köteles bejelentést tenni a pénzügyi információs egységként működő hatóságnak annak érdekében, hogy az a bejelentés megalapozottságát ellenőrizhesse.
(2) Ha a pénzügyi információs egységként működő hatóság valamely ügyleti megbízással kapcsolatban védelemmel ellátott elektronikus üzenet útján pénzmosásra vagy a terrorizmus finanszírozására utaló adatot, tényt vagy körülményt hoz a szolgáltató tudomására, ezt az információt – ha a pénzügyi információs egység egyidejűleg ezzel ellentétesen nem nyilatkozik – akként kell tekinteni, hogy annak ellenőrzése céljából a pénzügyi információs egységként működő hatóság azonnali intézkedése szükséges.
(3) A szolgáltató a bejelentést a pénzügyi információs egységként működő hatóságnak védelemmel ellátott elektronikus üzenet formájában továbbítja, amelynek beérkezéséről a pénzügyi információs egységként működő hatóság elektronikus üzenet formájában haladéktalanul értesíti a bejelentést továbbító szolgáltatót.
(4) A pénzügyi információs egységként működő hatóság
a) belföldi ügyleti megbízás esetében a bejelentés megtételét követő egy munkanapon belül,
b) nem belföldi ügyleti megbízás esetében a bejelentés megtételét követő két munkanapon belül
megvizsgálja a bejelentést.
(5) A pénzügyi információs egységként működő hatóság írásban értesíti a bejelentést továbbító szolgáltatót a (4) bekezdés szerinti vizsgálat során
a) a büntetőeljárásról szóló törvény alapján meghozott intézkedésről;
b) arról, hogy a büntetőeljárásról szóló törvény rendelkezései alapján nem hozott
(6) A szolgáltató teljesíti a felfüggesztett ügyleti megbízást, ha a pénzügyi információs egységként működő hatóság az (5) bekezdés b) pont szerint értesíti, vagy ha a felfüggesztést követően a (4) bekezdésben meghatározott időtartam a pénzügyi információs egységként működő hatóság értesítése nélkül eltelt.
(7) A szolgáltatót és a (2) bekezdés szerint eljáró pénzügyi információs egységként működő hatóságot – jóhiszeműsége esetén – akkor sem terheli felelősség az ügyleti megbízás teljesítésének a felfüggesztéséért, ha az utóbb – a (6) bekezdésben meghatározottak alapján – teljesíthető.
25. §47 Ha az 5. §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szervnek hatósági ellenőrzése során a 23. § (1) bekezdésében meghatározott bejelentés alapjául szolgáló adat, tény vagy körülmény jut tudomására, arról haladéktalanul tájékoztatja a pénzügyi információs egységként működő hatóságot.
26. §48 (1)49 A pénzügyi információs egységként működő hatóság az e törvény alapján tudomására jutott információt kizárólag a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem, valamint a terrorcselekmény [a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) 261. §], a jogosulatlan pénzügyi tevékenység (Btk. 298/D. §), a pénzmosás (Btk. 303–303/A. §), a pénzmosással kapcsolatos bejelentési kötelezettség elmulasztása (Btk. 303/B. §), a költségvetési csalás (Btk. 310. §), a sikkasztás (Btk. 317. §), a csalás (Btk. 318. §) és a hűtlen kezelés (Btk. 319. §) bűncselekményének felderítése céljából használhatja fel, valamint továbbíthatja más nyomozó hatóság, az ügyész, a nemzetbiztonsági szolgálat, a külföldi pénzügyi információs egységként működő hatóság, továbbá a rendőrségről szóló törvényben meghatározott belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó, valamint terrorizmust elhárító szerv részére a törvényben meghatározott feladataik ellátása érdekében.
(2) A pénzügyi információs egységként működő hatóság az (1) bekezdés alapján továbbított információról adattovábbítási nyilvántartást köteles vezetni. Az adattovábbítási nyilvántartást az információ továbbításától számított öt évig meg kell őrizni.
(3) Az adattovábbítási nyilvántartás tartalmazza:
a) az érintett természetes személy személyazonosító adatait, illetőleg a jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet azonosításához szükséges adatokat,
b) az adatkezelő nyilvántartási azonosítóját,
c) az adattovábbítás időpontját,
d) az adattovábbítás célját, jogalapját és a továbbított információt,
27. §50 (1) A 23. §-ban meghatározott bejelentés és adatszolgáltatás teljesítéséről, annak tartalmáról, az ügyleti megbízás teljesítésének a 24. § szerinti felfüggesztéséről, a bejelentő személyéről, valamint arról, hogy az ügyféllel szemben indult-e büntetőeljárás, az ügyfélnek, illetve harmadik személynek, szervezetnek a bejelentő és a pénzügyi információs egységként működő hatóság tájékoztatást nem adhat, és köteles biztosítani, hogy a bejelentés megtörténte, annak tartalma és a bejelentő személye titokban maradjon.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott tilalom nem vonatkozik az 5. §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szerv, valamint a büntetőeljárást lefolytató nyomozó hatóság tájékoztatására.
(3)51 Az (1) bekezdésben meghatározott tilalom nem vonatkozik a Hpt., a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény és a Bit. által meghatározott összevont alapú felügyelet vagy pénzügyi konglomerátum esetében a kiegészítő felügyelet tekintetében megvalósuló adattovábbításra, a tagállamok vagy olyan harmadik ország vállalkozásai közötti információ felfedésére, ahol e vállalkozásokra e törvényben meghatározottakkal egyenértékű követelményeket alkalmaznak, és e követelmények betartása tekintetében felügyelet alatt állnak.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott tilalom nem vonatkozik az információk felfedésére a tagállambeli vagy olyan harmadik országbeli, az 1. § (1) bekezdés g)–h) és m) pontjában meghatározott tevékenységet végző szolgáltatók között, ahol e törvényben meghatározottakkal egyenértékű követelmények alkalmazandók, ha az érintett személyek szakmai tevékenységüket ugyanazon jogi személyen vagy egy hálózaton belül folytatják.
(5) Az 1. § (1) bekezdés a)–e), g)–h), l) és m) pontjaiban meghatározott tevékenységet végző szolgáltató esetében az (1) bekezdésben meghatározott tilalom nem vonatkozik az információ felfedésére az érintett két vagy több szolgáltató között, feltéve hogy
a) az információk ugyanazon ügyfélre és ugyanazon ügyleti megbízásra vonatkoznak,
b) a két vagy több érintett szolgáltató közül legalább az egyik e törvény hatálya alá tartozó tevékenységet folytat és a többi szolgáltató más tagállamban vagy olyan harmadik országban honos, ahol e törvényben meghatározottakkal egyenértékű követelmények alkalmazandók,
(6) Az 1. § (1) bekezdés a)–e), g)–h), l) és m) pontjaiban meghatározott tevékenységet végző szolgáltatók értesítik az 5. § a)–b), d)–e), g) pontjaiban meghatározott felügyeletet ellátó szervet, ha harmadik ország teljesítette a (3)–(5) bekezdésben meghatározott feltételeket. Az 5. § a)–b), d)–e), g) pontjaiban meghatározott felügyeletet ellátó szerv haladéktalanul továbbítja ezt az információt a miniszternek.
(7) A miniszter tájékoztatja a Bizottságot és a tagállamokat a (6) bekezdésben meghatározott esetekről.
28. §52 (1) A szolgáltató – az általa vezetett nyilvántartásban – a 7–10. §-ban és a 17. §-ban foglalt kötelezettség teljesítése során birtokába jutott adatot, okiratot, illetve annak másolatát, valamint a 23. §-ban meghatározott bejelentés és adatszolgáltatás teljesítését, valamint az ügyleti megbízás teljesítésének a 24. § szerinti felfüggesztését igazoló iratot, illetve azok másolatát az adatrögzítéstől, a bejelentéstől (felfüggesztéstől) számított nyolc évig köteles megőrizni. A 6. § (1) bekezdésének a) pontja alapján birtokába jutott adat, okirat, illetve a másolat megőrzési határideje az üzleti kapcsolat megszűnésekor kezdődik.
(2) Az 1. § (1) bekezdésének a)–e), l) és m) pontjaiban meghatározott tevékenységet végző szolgáltató az (1) bekezdésben meghatározott nyilvántartásban a hárommillió-hatszázezer forint értéket elérő vagy meghaladó összegű készpénzben (forintban, illetőleg valutában) teljesített ügyleti megbízásokat is köteles rögzíteni, amely információt nyolc évig köteles megőrizni.
29. §53 (1) A pénzügyi információs egységként működő hatóság köteles olyan statisztikát vezetni, amely alkalmas arra, hogy a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmet szolgáló hazai rendszer hatékonysága ellenőrizhető legyen.
(2) A (1) bekezdésben meghatározott nyilvántartás tartalmazza:
a) a 23. §-ban meghatározott bejelentések és adatszolgáltatások számát;
b) a 24. § alapján felfüggesztett ügyleti megbízások számát;
c) terrorizmus finanszírozása tárgyában az Európai Unió által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló külön törvény alapján elrendelhető zárlat kezdeményezésének számát és a bíróság által elrendelt zárlatok számát, a bíróság által elrendelt zárlat alá vont pénzeszköz vagy gazdasági erőforrás forintban meghatározott értékét;
d) azoknak a 23. §-ban meghatározott bejelentéseknek a számát, amelyek a pénzügyi információs egységként működő hatóság intézkedését eredményezték, valamint azoknak a számát, amelyek alapján büntetőeljárás indult;
e) a pénzmosás (Btk. 303–303/A. §) és a terrorcselekmény (Btk. 261) bűncselekmények gyanúja alapján indult büntetőeljárások számát, valamint a gyanúsítottak számát;
f) az e) pontban meghatározott büntetőeljárásokban
fa) a vádemelések és vádlottak számát;
fb) az ítéletek és az elítéltek számát, a zár alá vételek számát és a zár alá vett vagyon nagyságát, az elkobzások, a vagyonelkobzások számát, az elkobzott tárgy értékét, továbbá az elkobzott vagyon nagyságát és a vagyonelkobzás alá vont vagyon nagyságát.
(3) A Legfőbb Ügyészség a (2) bekezdés f) pont fa) alpontjában meghatározott adatot, valamint a bíróság a jogerős határozatainak a (2) bekezdés c) pontjában meghatározott elrendelt zárlatok számára, az elrendelt zárlat alá vont pénzeszköz vagy gazdasági erőforrás forintban meghatározott értékére vonatkozó adatait és f) pont fb) alpontjában meghatározott adatait minden naptári év július 1-jéig az előző naptári évre vonatkozóan megküldi a pénzügyi információs egységként működő hatóságnak.
(4) A (2) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott adatokat szakma szerinti bontásban kell nyilvántartani.
(5) A pénzügyi információs egységként működő hatóság a statisztikát az internetes honlapján évente közzéteszi.
Intézkedések harmadik országban található fióktelepés leányvállalat esetén
30. §54 (1) Az 1. § (1) bekezdésének a)–e) és l) pontjaiban meghatározott tevékenységet végző szolgáltató köteles a harmadik országban található fióktelepeiben és leányvállalataiban a 6–11. §-ban, a 28. §-ban, továbbá e §-ban meghatározottaknak megfelelő intézkedéseket alkalmazni.
(2) Az 1. § (1) bekezdés a)–e) és l) pontjaiban meghatározott tevékenységet végző szolgáltató köteles az általa működtetett belső ellenőrző és információs rendszerről (31. §), valamint a belső szabályzat tartalmáról (33. §) harmadik országban található fióktelepeinek vagy leányvállalatainak tájékoztatást adni.
(3) Ha a harmadik ország jogi szabályozása nem teszi lehetővé az (1) bekezdésben meghatározottaknak megfelelő intézkedések alkalmazását, az 1. § (1) bekezdésének a)–e) és l) pontjaiban meghatározott tevékenységet végző szolgáltató köteles erről tájékoztatni az 5. § a)–b) pontjaiban meghatározott felügyeletet ellátó szervet, amely haladéktalanul továbbítja ezen információkat a miniszternek.
(5) Ha harmadik ország jogi szabályozása nem engedi az (1) bekezdésben meghatározottaknak megfelelő intézkedések alkalmazását, az 1. § (1) bekezdésének a)–e) és l) pontjaiban meghatározott tevékenységet végző szolgáltató köteles a harmadik országban található fióktelepéről vagy a leányvállalatáról feltáró elemzést készíteni.
31. §55 Az 1. § (1) bekezdésében meghatározott tevékenység ellátásában részt vevő alkalmazottat foglalkoztató szolgáltató köteles a pénzmosást vagy a terrorizmus finanszírozását lehetővé tevő, illetőleg megvalósító üzleti kapcsolat, ügyleti megbízás megakadályozása érdekében az ügyfél-átvilágítást, a bejelentés teljesítését és a nyilvántartás vezetését elősegítő belső ellenőrző és információs rendszer működtetéséről gondoskodni.
32. §56 (1) A szolgáltató köteles gondoskodni arról, hogy az 1. § (1) bekezdésében meghatározott tevékenység ellátásában részt vevő alkalmazottai a pénzmosásra és a terrorizmus finanszírozására vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket megismerjék, a pénzmosást vagy a terrorizmus finanszírozását lehetővé tevő, illetőleg megvalósító üzleti kapcsolatot, ügyleti megbízást felismerjék, a pénzmosásra vagy a terrorizmus finanszírozására utaló adat, tény, körülmény felmerülése esetén e törvénynek megfelelően tudjanak eljárni.
(2) A szolgáltató köteles gondoskodni arról, hogy az 1. § (1) bekezdésében meghatározott tevékenység ellátásában részt vevő alkalmazottai a Európai Unió által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló külön törvény rendelkezéseit megismerjék, és az abban meghatározott kötelezettségeknek megfelelően tudjanak eljárni.
(3) Az (1)–(2) bekezdésben meghatározott kötelezettség biztosítása céljából az 1. § (1) bekezdésében meghatározott tevékenység ellátásában részt vevő alkalmazottat foglalkoztató szolgáltató köteles az alkalmazottak részvételével speciális képzési programok szervezéséről gondoskodni.
33. §57 (1) E törvényben meghatározott kötelezettségek körébe tartozó feladatok teljesítésére a szolgáltató köteles belső szabályzatot (a továbbiakban: szabályzat) készíteni.
34. §58 (1) Az 5. § a)–c), f) és g) pontjában meghatározott felügyeletet ellátó szerv a felügyeleti tevékenység gyakorlása során biztosítja a szolgáltató e törvény rendelkezéseinek való megfelelését.
(2)59 A felügyelet ellátása során – az e törvényben meghatározott eltérésekkel – az 5. § c), f) és g) pontjában meghatározott felügyeletet ellátó szerv a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény, az 5. § a) pontjában meghatározott felügyeletet ellátó szerv a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény és a Psztv., az 5. § b) pontjában meghatározott felügyeletet ellátó szerv a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény és a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény rendelkezései szerint jár el.
(3) A felügyelet ellátása során az 5. § d) pontjában meghatározott felügyeletet ellátó szerv a Magyar Könyvvizsgálói Kamaráról, a könyvvizsgálói tevékenységről, valamint a könyvvizsgálói közfelügyeletről szóló 2007. évi LXXV. törvény (a továbbiakban: könyvvizsgálói törvény) rendelkezései szerint jár el.
(4) A felügyelet ellátása során az 5. § e) pont ea) alpontjában meghatározott felügyeletet ellátó szerv az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény (a továbbiakban: Ütv.), az 5. § e) pont eb) alpontjában meghatározott felügyeletet ellátó szerv a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény (a továbbiakban: Kjt.) rendelkezései szerint jár el.
35. §60 (1) E törvény rendelkezéseinek a megsértése, illetőleg az e törvényben meghatározott kötelezettségek nem megfelelő teljesítése esetén az 5. § a)–c), f) és g) pontjában meghatározott felügyeletet ellátó szerv a jogsértés súlyával arányosan a következő intézkedéseket alkalmazza:
a) a szolgáltatót felhívhatja, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket e törvény rendelkezéseinek betartására, a feltárt hiányosságok megszüntetésére;
b) javaslatot tehet a szolgáltatónak
c) figyelmeztetheti a szolgáltatót;
d) kötelezi a szolgáltatót a jogsértés abbahagyására;
e) az a)–d) pontokban felsorolt intézkedések mellett vagy önállóan az 1. § (1) bekezdés a)–e) és l) pontjaiban meghatározott tevékenységet végző szolgáltató esetében kétszázezertől ötmillió forintig terjedő bírságot, az 1. § (1) bekezdés f), h)–i), j) és k) pontjaiban meghatározott tevékenységet végző szolgáltató esetében százezertől egymillió forintig terjedő bírságot szabhat ki.
(3)62 (4) A szolgáltatóval szemben az (1) bekezdésben meghatározott intézkedést kell alkalmazni abban az esetben is, ha a szolgáltató jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet és a szolgáltató vezetője a szolgáltató javára sérti meg e törvény rendelkezéseit.
(5) A szolgáltatóval szemben az (1) bekezdésben meghatározott intézkedést kell alkalmazni abban az esetben is, ha a szolgáltató jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, és a szolgáltató alkalmazottja a szolgáltató javára sérti meg e törvény rendelkezéseit úgy, hogy a szolgáltató vezetője felügyeleti vagy ellenőrzési kötelezettségének a teljesítése a jogsértést megakadályozhatta volna.
36. §63 (1) Az e törvényben meghatározott ügyfél-átvilágítási és bejelentési kötelezettség az ügyvédet – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – akkor terheli, ha pénz és értéktárgy letéti kezelését végzi, vagy ha a következő jogügyletek előkészítésével és végrehajtásával összefüggésben végez az Ütv. 5. § (1) bekezdésében meghatározott ügyvédi tevékenységet:
a) gazdasági társaságban vagy egyéb gazdálkodó szervezetben lévő vagyonrész (részesedés) vétele, eladása,
b) ingatlan vétele, eladása,
c) gazdasági társaság vagy egyéb gazdálkodó szervezet alapítása, működtetése, megszűnése.
(2) Az e törvényben meghatározott ügyfél-átvilágítási és bejelentési kötelezettség a közjegyzőt – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – akkor terheli, ha bizalmi őrzést végez, vagy a Kjt.-ben meghatározott közjegyzői tevékenységet végez a következő jogügyletek előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatban:
(3) Az e törvényben előírt kötelezettség az ügyvédet nem terheli, ha
a) a pénzmosásra vagy a terrorizmus finanszírozására utaló adat, tény vagy körülmény büntetőeljárásban történő védelem, illetve bíróság előtti képviselet – ide nem értve a cégbírósági eljárásban történő képviseletet – előkészítése, ellátása során, vagy ellátását követően utóbb és azzal összefüggésben jutott tudomására,
b) a pénzmosásra vagy a terrorizmus finanszírozására utaló adat, tény vagy körülmény az a) pontban írt képviselet, védelem ellátásának, vagy az eljárás megindításának a szükségességével összefüggésben végzett jogi tanácsadás során jutott a tudomására.
(4) Az e törvényben előírt kötelezettség a közjegyzőt nem terheli, ha
a) a pénzmosásra vagy a terrorizmus finanszírozására utaló adat, tény vagy körülmény az eljárás megindításának a szükségességével összefüggésben végzett jogi tanácsadás során jutott a tudomására,
b) a közjegyző nemperes eljárást folytat le.
37. §64 (1) A 23. §-ban meghatározott bejelentést az ügyvéd és a közjegyző a területi kamaránál köteles teljesíteni. Az ügyvéd és a közjegyző alkalmazottja – ideértve az alkalmazott ügyvédet is – a bejelentést a munkáltatói jogokat gyakorló ügyvédnél vagy közjegyzőnél teszi meg. A munkáltatói jogokat gyakorló ügyvéd vagy közjegyző a bejelentést haladéktalanul továbbítja a területi kamarának. Az ügyvédi iroda alkalmazottja a taggyűlés által kijelölt személynek tesz bejelentést, aki a bejelentést haladéktalanul továbbítja annak a kamarának, amely az irodát nyilvántartásba vette.
(2) A területi ügyvédi, közjegyzői kamarák elnöke kijelöli azt a személyt, aki az 1. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott személyektől érkezett bejelentést a pénzügyi információs egységként működő hatóságnak haladéktalanul továbbítja. A kijelölt személyről és a személyében bekövetkezett változásról a területi ügyvédi, közjegyzői kamara haladéktalanul köteles tájékoztatást küldeni a pénzügyi információs egységként működő hatóság részére.
(3) Az ügyvédi iroda esetében a taggyűlés dönthet arról, hogy a 23. § (1) bekezdésében és a 31–32. §-ban meghatározott kötelezettségeket az iroda vagy a tagok teljesítsék.
38. §65 (1) E törvényben meghatározott kötelezettségek körébe tartozó feladatok teljesítésére az egyéni ügyvédek és az egyszemélyes iroda részére a Magyar Ügyvédi Kamara egységes szabályzatot készít, amely az egyéni ügyvéd és az egyszemélyes iroda tekintetében a 33. §-ban foglalt belső szabályzatnak minősül. Az egységes szabályzatot az igazságügyért felelős miniszter hagyja jóvá.
(2) E törvényben meghatározott kötelezettségek körébe tartozó feladatok teljesítésére az (1) bekezdésben meg nem határozott ügyvédi iroda köteles szabályzatot készíteni, amelyet a területi kamara hagy jóvá. A Magyar Ügyvédi Kamara a 33. § (3) bekezdésben meghatározott kötelezettség teljesítésére mintaszabályzatot bocsát rendelkezésre, amelyet az igazságügyért felelős miniszter hagy jóvá.
(3) E törvényben meghatározott kötelezettségek körébe tartozó feladatok teljesítésére a közjegyzők részére a Magyar Országos Közjegyzői Kamara iránymutatást készít, amely a közjegyzők tekintetében szabályzatnak minősül.
(4) Az ügyvéd és a közjegyző bejelentési kötelezettségének teljesítése nem tekinthető a külön törvényen alapuló titoktartási kötelezettsége megsértésének.
(5) E törvény alkalmazásában a közjegyzőt nem terheli a Kjt. 3. § (2) bekezdésében előírt kötelezettség.
(4) A (10) bekezdés 2007. december 16-án lép hatályba.
(5) A (12) bekezdés és az 52. § 2008. január 2-án lép hatályba.
(6) A (13) bekezdés 2008. január 3-án lép hatályba.
(7) A 44. § (1)–(2) bekezdése 2008. december 15-én lép hatályba.
(8) A 44. § (3) bekezdése 2009. január 1-jén lép hatályba.
(9) A (11) bekezdés 2009. január 2-án lép hatályba.
(10)67
(11)68
(12)69
(13)70
40. §71
41. §72
42. § A szolgáltató – a 11. § (6) bekezdésétől eltérően – 2009. január 1-jét követően köteles az ügyleti megbízás teljesítését megtagadni, amennyiben:
a) az ügyféllel e törvény hatálybalépése előtt létesített üzleti kapcsolatot,
b) az ügyfél a szolgáltatónál ügyfél-átvilágítás céljából személyesen vagy képviselő útján nem jelent meg, és
c) az ügyfél vonatkozásában a 7–10. §-ban meghatározott ügyfél-átvilágítás eredményei nem állnak teljes körűen rendelkezésére.
43. § (1) Felhatalmazást kap a miniszter arra, hogy rendeletben tegye közzé azon harmadik országok listáját, amelyek jogszabályai az e törvényben meghatározottakkal egyenértékű követelményeket tartalmaznak, továbbá, hogy a 2005/60/EK irányelv 40. cikke (4) bekezdése szerint elfogadott bizottsági határozatok alapján rendeletben tegye közzé azon harmadik országok listáját, amelyek jogalanyai tekintetében egyszerűsített ügyfél-átvilágítás nem alkalmazható.73
(2) Felhatalmazást kap a miniszter arra, hogy rendeletben állapítsa meg a szabályzat kötelező tartalmi elemeit.74
44. §75
(4)76 E törvény hatálybalépését követően az 1. § (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott tevékenységet a Hpt. 2. számú melléklet I. Fejezet 9. pontjának g) alpontja szerinti pénzforgalmi szolgáltatás végzésével megkezdő szolgáltató, valamint az 1. § (1) bekezdésének f)–h), j) és m) pontjában meghatározott tevékenységet megkezdő szolgáltató tevékenysége megkezdését követő kilencven napon belül köteles szabályzatot készíteni és azt az 5. §-ban meghatározott felügyeletet ellátó szervnek jóváhagyás céljából benyújtani.
46–51. §77
52. §78
53–55. §79
56. §80 (1) E törvény a következő közösségi jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a) a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv,
b) a „politikai közszereplők” fogalmát, valamint az egyszerűsített ügyfél-átvilágítási eljárások és az alkalmi vagy nagyon korlátozott alapon folytatott pénzügyi tevékenység alapján nyújtott mentesség technikai követelményeit illetően a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó végrehajtási intézkedések megállapításáról szóló, 2006. augusztus 1-jei 2006/70/EK bizottsági irányelv.
(2) E törvény megállapítja a pénzátutalásokat kísérő megbízói adatokról szóló, 2006. november 15-i 1781/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket.
1 A törvényt az Országgyűlés a 2007. november 19-i ülésnapján fogadta el. A kihirdetés napja: 2007. november 28.
2 Az 1. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
3 Az 1. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 319. § a) pontja szerint módosított szöveg.
4 Az 1. § (1) bekezdésének e) pontja a 2009: LXXXV. törvény 151. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
5 Az 1. § (1) bekezdés i) pontja a 2010: V. törvény 16. §-ával megállapított szöveg.
6 Az 1. § (4) bekezdés a) pontja a 2009: CL. törvény 113. §-ával megállapított szöveg.
7 A 2. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
8 A 2. § b) pontja a 2011. CCI. törvény 319. § a) pontja szerint módosított szöveg.
9 A 3. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
10 A 3. § a) pontja a 44. § – 2008: LXXXI. törvény 237. §-ával megállapított – (3) bekezdésével megállapított szöveg.
11 A 4. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
12 A 4. § (2) bekezdés a) pontja a 2010: CXLVIII. törvény 231. §-a szerint módosított szöveg.
13 A 4. § (2) bekezdés c) pontja a 2011: CCI. törvény 319. § b) pontja szerint módosított szöveg.
14 Az 5. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
15 A 6. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
16 A 7. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
17 A 7. § (4) bekezdés a) pont ac) alpontját a 2009: LVI. törvény 390. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
18 A 7. § (4) bekezdés b) pont ba) alpontja a 2010: CLIX. törvény 140. §-ával megállapított szöveg.
19 A 8. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
20 A 9. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
21 A 10. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
22 A 11. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
23 A 11. § (4) bekezdése a 2009: LXXXV. törvény 151. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
24 A 11. § (5) bekezdése a 2011: CXCIII. törvény 166. §-ával megállapított szöveg.
25 A 11. § (6) bekezdése a 2009: LXXXV. törvény 151. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
26 A 12. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
27 A 12. § (1) bekezdés d) pontja a 2010: CXLVIII. törvény 230. §-ával megállapított szöveg.
28 A 13. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
29 A 13. § (1) bekezdés c) pontját a 2010: CLIX. törvény 141. §-a iktatta be.
30 A 14. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
31 A 15. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
32 A 16. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
33 A 17. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
34 A 18. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
35 A 18. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény a) pontja szerint módosított szöveg.
36 A 18. § (3) bekezdése a 2011: CCI. törvény a) pontja szerint módosított szöveg.
37 A 19. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
38 A 20. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
39 A 21. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
40 A 22. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
41 A 22. § (4) bekezdése a 2010: CLVIII. törvény 131. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 119. § (5)–(6) bekezdését.
42 A 22. § (10) bekezdése a 2011: CCI. törvény 319. § c) pontja szerint módosított szöveg.
43 A 23. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
44 A 23. § (3) bekezdése a 44. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
45 A 23. § (6) bekezdése a 2009: LXXXV. törvény 151. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
46 A 24. § a 2008: LXIII. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
47 A 25. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
48 A 26. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
49 A 26. § (1) bekezdése a 2011: CCVII. törvény 46. §-ával megállapított szöveg.
50 A 27. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
51 A 27. § (3) bekezdése a 2009: LVI. törvény 389. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
52 A 28. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
53 A 29. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
54 A 30. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
55 A 31. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
56 A 32. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
57 A 33. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
58 A 34. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
59 A 34. § (2) bekezdése a 2011: CCVIII. törvény 73. §-ával megállapított szöveg.
60 A 35. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
61 A 35. § (2) bekezdését a 2009: LVI. törvény 255. § 5. pontja hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
62 A 35. § (3) bekezdését a 2011: CLXVI. törvény 84. § 46. pontja hatályon kívül helyezte.
63 A 36. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
64 A 37. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
65 A 38. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.
66 A 39. § (2) bekezdését ugyanezen § (10) bekezdése hatályon kívül helyezte.
67 A 39. § (10) bekezdése ugyanezen bekezdés alapján hatályát vesztette.
68 A 39. § (11) bekezdése ugyanezen bekezdés alapján hatályát vesztette.
69 A 39. § (12) bekezdése ugyanezen bekezdés alapján hatályát vesztette.
70 A 39. § (13) bekezdése ugyanezen bekezdés alapján hatályát vesztette.
71 A 40. §-t a 39. § (10) bekezdése hatályon kívül helyezte.
72 A 41. §-t a 39. § (12) bekezdése hatályon kívül helyezte.
73 Lásd a 28/2008. (X. 10.) PM rendeletet.
74 Lásd a 35/2007. (XII. 29.) PM rendeletet.
75 A 44. §-t a 39. § (11) bekezdése hatályon kívül helyezte.
76 A 45. § (4) bekezdése a 2009: LXXXV. törvény 151. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
77 A 46–51. §-t a 39. § (10) bekezdése, a 46. §-t megelőző alcímet (13) bekezdése hatályon kívül helyezte.
78 Az 52. §-t a 39. § (13) bekezdése hatályon kívül helyezte.
79 Az 53–55. §-t a 39. § (10) bekezdése hatályon kívül helyezte.
80 Az 56. § a 39. § (3) bekezdése alapján 2007. december 15-én lépett hatályba.


text:
A bankok tudták, hogy a devizahitelesek fizetésképtelenné válhatnak | Komló Média Blog
A bankok tudták, hogy a devizahitelesek fizetésképtelenné válhatnak
2013. március 2. szombat komlomedia	28 hozzászólás
Sok deviza alapú hiteles gondolja és gondolta már eddig is, hogy a bankok nagyon is jól tudták azt, hogy milyen irányba és milyen mértékben várható a svájci frank árfolyamának elmozdulása, de bizonyítékot nem sokan találtak erre.
Biztos sokan emlékeznek még a Kúria nemrégiben kiadott 4/2012. számú gazdasági elvi határozatára, melyben a Kúria elfogadva a bankok védekezését, megállapította, hogy:
“A svájci frank alapú hitel felvételének volt kockázata és erről a felperes a csatolt nyilatkozat szerint tájékoztatást kapott. Nem kellett azonban a szerződéskötéskor nyilatkoznia az alperesnek arról, hogy 2022-ig hogyan alakul az árfolyamkockázat, mi annak maximális felső mértéke. Ilyen jogszabályi kötelezettsége nem volt az alperesnek és nem is lett volna képes ennek teljesítésére, mert az árfolyam emelkedésének, csökkenésének nincs pontosan előrelátható, kiszámítható mértéke, illetve korlátja, különösen ilyen hosszú időtartam esetén.“
Úgy tűnik a bankok még a Kúriát is sikeresen megvezetik, azonban a hitelesmagyar.com csapata közzétett egy táblázatot, amelyben a svájci frank árfolyama (elszámoló ára) 2012 decemberi időpontban 239,51 HUF/CHF értékkel szerepel.
Ha megnézünk egy árfolyamgrafikont, látni fogjuk, hogy 2012 decemberében a svájci frank árfolyama 233 és 243 forint között ingadozott, tehát a fenti táblázatban szereplő adatról elmondhatjuk, hogy az a valóságnak megfelelő árfolyamot jelöl.
Miért érdekes ez a táblázat számunkra?
A válasz egyszerű, ez a táblázat abból az elemzésből való melynek címe:
BÉT HAVI ELEMZÉS 2004. október
A devizahitelezés kockázati tényezői, és ezek csökkentése tőzsdei származékos termékekkel.
Az elemzés készítői elméleti számításokat végeztek 2004-ben, a táblázatban szereplő árfolyamokat az ÁKK zéró-kupon hozamgörbéje és enyhén emelkedő svájci hozamgörbe alapján számították ki.
Az elemzés jelenleg is megtalálható a BÉT (Budapesti Érték Tőzsde) honlapján.
Az elemzés az alábbi megállapítással zárul:
“A legnagyobb kockázatot a devizahitelekkel kapcsolatban az jelenti, ha valaki akkora
összegben vesz föl hitelt, aminek havi törlesztőrészleteit az adott körülmények között még ki tudja fizetni. Azonban a kamat- és árfolyam változások hatására könnyen előfordulhat, hogy ez az összeg jelentősen megnő, amit az adós pénztárcája már nem bír el. Így igaz, hogy jelenleg jobban megéri deviza alapon lakáscélú hitelt felvenni, de ha valaki nem számol ezen hitelkonstrukciók kockázataival, az a körülmények romlása esetén könnyen fizetésképtelenné válhat.”
Már csak egy kérdés tehető fel a fentiek fényében: A bankok, nyilatkozataik ellenére képesek lehettek-e hasonló számítások elvégzésére?
A kérdés persze költői…
A BÉT 2004-es elemzése letölthető a forrásoldalról!
Forrás: www.hitelesmagyar.com
Kiegészítés: Dr. Damm Andrea bankjogász a Lánchíd rádióban 2013.03.01-én elhangzott beszédében az alábbiakat mondta: “A valóságban nem is volt kockázat vállalásra kötelezhető az adós – mi köze lenne már adósnak ahhoz, hogy honnét fedezi a bank a kihelyezett hitelt – az nem az adós, hanem a bank kockázata…”
A felvétel itt hallható teljes terjedelmében:
2013.03.02. Tovább mentenék a magyar bankokat
2013.01.16. Lerövidíti az eljárást a Kúria döntése a banki árfolyamrés ügyében
2013.01.15. Kásler kontra OTP: a Kúria az Európai Bírósághoz fordult
2012.12.14. Hiteles Magyarok Fóruma levele a Közjegyzőknek
bankcsalásdevizafogyasztói társadalomgazdasági válsághitelMagyarországvalóság
Előző bejegyzés Tovább az orwelli útonKövetkező bejegyzés Ki felügyeli a pénzt?
28 című bejegyzés “A bankok tudták, hogy a devizahitelesek fizetésképtelenné válhatnak” gondolatot, hozzászólást tartalmaz
Visszajelzés: Mindenki megtett mindent a devizahitelesek védelme érdekében! | Komló Média
IJB szerint:
2013. március 3. vasárnap - 14:28
Itt a 2008-as paktum (bankok& kormány meghatalmazott képviselője: Veres János pü. miniszter) teljes szövege és az aláíróik, melyről Dr. Damm Andrea beszélt: “MEGÁLLAPODÁS … A devizaalapú hitellel rendelkező hitelintézeti lakossági ügyfelek részére rendelkezésre álló, a törlesztési összegek emelkedéséből adódó terhek mérséklését célzó pénzintézeti eszközökről.”
http://www.bankcsapda.eu/tajekoztatas/a2013-03-03-itt-a-2008-as-paktum-teljes-szovege-/
Zoltán Kilián szerint:
2013. március 3. vasárnap - 11:40
A fenti cikk a félrevezető valójában. Nem szeretnék érthetetlen pénzügyi levezetésekbe menni, de azért megpróbálom elmagyarázni. Mint a legtöbb pénzügy terméket, a devizákat is lehet jövőbeli időpontokra kereskedni. A cikkbéli táblázat éppen a CHF/HUF kereszt tőzsdei határidős (értsd: jövőbeli) árát mutatja. A jövőbeli árat egy zárt (értsd: matematikai egyenlettel leírható) azonosság adja meg, konkrétan a két deviza pénzpiaci kamatlábainak különbségével lesz magasabb vagy alacsonyabb a jövőbeli ár, mint a jelenlegi, attól függően, hogy melyiknek a kamatai magasabbak. Ez azért van, hogy ne lehessen kockázatmentesen pénzt keresni. Ha ugyanis nem az lenne a határidős ár, ami, akkor meg lehetne tenni, hogy egyik devizában jó sok pénzt felveszek, átváltom a másikra és befektetem, és még ugyanekkor visszaváltom egy jövőbeli időpontban az eredeti devizára. Ez biztosítja tehát az egyensúlyt.
Természetesen a bankok ezt jól ismerték és alkalmazták is, hiszen a devizahiteleket is általában deviza-swapokkal finanszírozzák, ami a fentihez hasonló termék.
A pénzügyi irodalomban azonban sokat elemzett téma az ún. forward-rejtély, amely arra keresi a választ, hogy végül ha elérünk ahhoz az időponthoz, amelyre eredetileg kötöttük a határidős ügyletet, akkor a megfigyelhető azonnali árfolyam általában miért nem az, mint ami a határidős ár volt. Mert legtöbbször nem ugyanaz!
A cikk írója pont talált egy olyan múltbéli és jelenlegi időpontot, amikor a múltbéli határidős ár és a későbbi azonnali ár megegyezett. Ez azonban nagyon ritka. Ha csak CHF/HUF keresztet nézzük, akkor 2008 őszéig a fenti táblázatban megfigyelhető ár alatt volt az azonnali ár, utána inkább felette, 2012 végén meg ahhoz közel. Rendkívül félrevezető erre hivatkozva azt állítani, hogy az árfolyamok előre megjósolhatóak. Nem azok! A fenti elemzéssel nem érdemes bíróságon érvelni, mert egy felkért pénzügyi szakértő 5 perc alatt szedi ízekre.
Érdemes inkább azzal próbálkozni, hogy a válság alatt az országkockázati felárra hivatkozva megemelt hitelkamatot most visszacsökkentette-e a bank, amikor az országkockázati felár is visszasüllyedt a korábbi szintekre. Valamint azt támadni, hogy ha CHF-ben van a tartozása, akkor miért nem fizethet CHF-ben.
Az lenne még a kérdésem, hogy pontosan mit akarnak elérni? Szeretnének inkább annyit fizetni, mintha eredetileg forint alapú hitelt vettek volna fel? Az korrekt lenne? Mert az a helyzet, hogy nem igazán jönne ki kevesebb törlesztő részlet. Ha még megvan Önöknek a hitelajánlat, érdemes megnézni, hogy mennyi lett volna CHF-ben, HUF-ban és EUR-ban a törlesztőrészlet. És hogy az eddig eltelt időszakban mennyit fizettek összesen, és mennyi lett volna Ft-hitel esetében, változatlan forint törlesztőrészletet feltételezve.
Másik lehetőségnek azt látom, hogy vigye a bank az ingatlant a hitel teljes törlése mellett, és fizesse vissza az önerőt. Viszont nem tudom, hogy a magyar jog erre milyen lehetőséget kínál.
Továbbá kívánom Önöknek, hogy kerüljenek ki ebből a nehéz helyzetből, és találják meg számításukat az életben!
komlomedia szerint:
2013. március 3. vasárnap - 13:52
Szakmailag minden bizonnyal igaza van, azonban elfelejtette meghallgatni Dr. Damm Andrea nyilatkozatát az ügyről, ami mellékelve lett. Akkor tisztában lenne azzal, hogy itt olyan dologról fejtette ki véleményét (szaktudását), aminek a jelenlegi “deviza alapú” hitelekhez semmi köze nincs. Ahogy ezekhez a dolgokhoz a hitelfelvevőknek sincs semmi köze, ez a bank dolga.
A bejegyzés csupán arról a hamis érvelésről szól, amivel a bankok megvezették a Kúriát is, mégpedig, hogy ők nem tudhattak arról, hogy a következő 20 évben hogyan is fog alakulni a CHF értéke. Ez egy sima hazugság, amit sokáig lehet hangoztatni, csak egyre kevesebben fogják elhinni.
A “mit akarnak ezzel elérni?” kérdésre adott válaszain azonban minden károsultnak érdemes elgondolkodnia.
László Kugler szerint:
2013. március 3. vasárnap - 13:58
Tisztelt Kilián Zoltán!
Szerintem nem ennyire egyszerű a dolog!
1., Egy bank , ha egy “termékkel” piacra lép, nem hiszem, hogy nem végez piackutatást, nem nézi meg (persze csak ha ez a szándéka), hogy ez a hitel visszafizethető -e az adós részéről!
2. És ha végzett ilyet, nem tudom elképzelni, hogy Magyarországi viszonyokat figyelembe véve NEM TUDTA, hogy ezek rendkívül kockázatos hitelek! (az, hogy az Ügyfél nem tudta, még elfogadható, bár van egy sanda gyanúm, hogy valamit Ő is sejtett, mint a macska az esőt!!!)
3.,Tovább megyek! Rengeteg olyan esetről tudok, ahol a hitel intéző, a jövedelmi igazolást úgy intézte el, hogy :” mennyit írjak be?” Tehát úton útfélen lehetett találkozni a hihetetlenül megkönnyített feltételekkel! Ezt nem lehet nem szándékosnak tekinteni!
4., Bebizonyosodott, hogy a bankok CSALTAK, mivel nem állt rendelkezésükre annyi deviza amennyit kihiteleztek. Továbbá nem számolhattak volna fel deviza alapon semmiféle árfolyamkülönbséget és kamatot sem!
5.,Mindezeket figyelembe véve, (vegyük még hozzá, hogy az USA-ban, és a világ más tájain már lefutott egy ilyen hitelbedőlési hullám, amiről mint banki szakemberek tudniuk kellett), rávilágítanék a következményekre!
Eddig meg nem cáfolt becslések szerint kb. 3000 öngyilkosság írható a bedőlt hitelek számlájára!!! ( érdekes módon egy miniszterelnökünk ludakkal kapcsolatos gazdasági tevékenységei folytán öngyilkosságba menekült vállalkozók esete valahogy sokkal nagyobb port vert fel, annak ellenére, hogy ((egy ember halála is nagy tragédia)), ez esetben azért sokkal kisebb számról beszélhetünk!) Már eddig is több tízezerre tehető az anyagilag tönkrement kilátástalan helyzetű családok és vállalkozások száma! A drasztikusan megnövekedett válások számának jelentős hányadát tulajdonítják a bedőlt hiteleknek!
Összegezve az én olvasatomban a bankok csalással különösen nagy kárt okoztak a családoknak, életeket tettek tönkre, emberek haláláért felelősek, és súlyos társadalmi problémákat és feszültséget okoztak. Én nem hiszem, hogy ezt el lehet intézni annyival, hogy vigyék az ingatlant, és minden ok!!!!
Halandó ember ezekért a bűnökért súlyos börtönéveket kapna, vagy élete végéig fizethetné a kártérítést!
Az a probléma, hogy a pénzvilág egy szemellenzős bulldózerként működik, a politika pedig nem tud és nem is akar eléje állni! Sőt!!!!
2013. március 3. vasárnap - 14:10
Magáncsőd nincs Magyarországon, így nem lehetséges, hogy vigye a fedezetül szolgáló ingatlant(okat) vagy a gépkocsit és felejtsük el egymást.
Itt az a bank megoldása, hogy visz mindent, eladja fillérekért és a hitel maradékát fizetteti az idők végezetéig a károsulttal (utána gyerekeivel, unokáival…).
Ez a gyakorlat, nem véletlenül van annyi öngyilkosság…
Gehér Zoltán szerint:
2013. április 4. csütörtök - 01:45
Tisztelt komlómédia ! Ha jól tudom, ma az a szabály, hogy az adós halála esetén az örökösök csak akkora összegig kötelezhetők amekkora érték volt az örökölt hagyaték.
Viszont lenne néhány kérdésem, amelyet nálam sokkal okosabb emberek színe elé tárnák, hogy gondolkodjanak el a válaszokon :
1. Azt a fogalmat, hogy “menekülő valuta” talán 2008 előtt is ismerték a banki szakemberek. Ebben a devizában kiadni egy hitelt nem TUDATOS, ROSSZHISZEMŰ cselekedet volt-e ? 2008 aug-tól a CHF árfolyam változott 80 Ft-ot, kb. 50%-ot, az EUR árfolyam 35 Ft-ot, kb. 15 %-ot.
2. 2008-ban a CHF-es jelzáloghitelek 6-7 % körül mozogtak, az EUR hitelek 7-8 %, a HUF hitelek 10-11 % magasságában. (Ha jók az emlékeim.) Mivel ezek a kamatok a kihelyezett tőke éves szintű kamatai, a HUF hitelnél a +4 % 20 éves futamidő esetén egészen komoly különbségeket eredményezhet.
3. Az akkori összegekre úgy emlékszem, hogy amíg nekem 56 ezer forintot jelentett havonta a CHF-es hitel törlesztése, addig az EUR 64 ezer lett volna, a HUF pedig 78 ezer. Ebben a környezetben ki az, aki nem a 20 ezerrel kevesebb törlesztést választja ?
4. SOHA nem esik szó az Önkormányzatok által felvett CHF-es hitelekről. A 2. és 3. pont figyelembevételével hány polgármester ellen indítottak volna hűtlen kezelésért pert, ha forint-hitelt vett volna fel a nagyobb kamatok miatt ?
Jelenleg pedig az állam fizeti ki az Önkormányzatok által felvett hitelek egy részét, árfolyamkülönbözettel együtt, holott bírósági ítélet van az árfolyamkülönbözet jogtalanságáról. Talán itt is hanyag kezelés érhető tetten ? Vagy jogi bizonytalanság ? Esetleg a pénzügyi befektetők KILÓRA veszik meg a politikai körökert.
5. Végezetül egy kardinális kérdés : ma olvastam az egyik Bank által küldött papíron, hogy ellenem “devizában nyilvántartott követelésük” van. Sajnos azt konkrétan nem írták, hogy ez deviza-alapú hitel eredménye, vagy devizában elszámolt hitel eredménye (amelynek esetleg forint volt a forrása, de CHF-ben van nyilvántartva számomra ismeretlen okból.)
5 éve a CHF-HUF hitelek havi törlesztése 17 ezer ill. 23 ezer Ft volt. De menet közben a CHF árfolyammozgása és a forinthitelek kamatmozgása mindkettőt felhozta kb. 27 ezer Ft-ra.
2013. április 4. csütörtök - 18:20
Ajánlom figyelmébe egy bírósági ítélet alapján történő elszámolást:
“…semmis szerződés esetén a folyósított forintot kell a kölcsön összegének tekinteni, melyből le kell vonni az adós által már befizetett összegeket.
Ezen összegekre járhat a banknak és az adósnak a Ptk. 301. § alapján a jegybanki alapkamattal megegyező késedelmi kamat, amennyiben a bíróság ezt megítéli.”
További részletek: http://komlomedia.hu/hir.php?hir=2894#ixzz2PVowpOua
2013. április 6. szombat - 17:09
Tisztelt Komlómédia !
A jelzett oldal elolvasásán már túl vagyok és egyetlen kérdésemhez sem kapcsolódik. ??????
Bár még egy észrevétel : nem kellene keverni az “Elsétálási jog”-ot a Magáncsőddel. Az előbbi – tudtommal – csak az USA-ban van.
mb szerint:
2013. május 4. szombat - 20:52
Nagyon egyet értek a hozzászólással.Viszont az is probléma,hogy a mi bankunk például saját árfolyamot vezetett be ami az MNB árfolyamánál legalább 10.-Ft-tal több. Ez,hogy van???Ezt is szabad nekik nem elég az uzsora kamat amit számolnak.??
Gábor Nagy szerint:
2014. december 28. vasárnap - 18:13
Zoltán Kilián! Én forint kölcsönt vettem fel a banktól, és erre kötöttem szerződést. A bank a hitelösszeget a fizető képességemnek megfelelő mértékben ítélte meg. Amiről maga beszél az egy befektetési ügylet, amihez nekem a kölcsönt felvevőnek semmi közöm nincsen.
Gyula Torma szerint:
2014. december 28. vasárnap - 20:35
Az esetben ha a Bank a hitelösszeget a fizető képességnek nem megfelelően mérte volna fel, hogy változna a helyzet?
Jövedelem igazolás nélküli hitelre gondolok, volt ilyen.
2014. december 30. kedd - 11:13
Hát persze, hogy volt. Mindenki emlékszik rá a TV reklámból:
2014. december 30. kedd - 15:18
Igen komlómedia, pont erre gondoltam-néhány profit éhes bank ebben versenyezett egymással, hogy egyre kockázatosabb ügyfeleket hitelezett. Már jövedelem nélkül is.
Ez Bankszakmailag is etikátlan, a Banki Etikai kódexnek nem felel meg!
Valamint tisztességtelen hitelezési gyakorlat is egyben, valakinek az ingatlanáért hitelezni, aztán kiforgatni!
Ez a gyakorlat még perelhető, és a reklámjuk bizonyíték is erre!
A kúria ezt nem vizsgálta eddig a hitelezési gyakorlatot, csak a költségek, kamatok manipulálását és az árfolyamrést.
2013. március 3. vasárnap - 11:14
Olvasom a táblázatot és nekem olyan mint tyuknak az ABC. Sokkal egyszerübben és világosabban kellett volkna tájákoztatást adni a hiteleseknek. Esküszöm, hogy naqyrésze fel sem vette volna a hitelt!! De jó, hogy nincs semmi féle hitelem, Persze bombáztak a mai napig is ajánnlatokkal, de én nem veszek föl hitelt!! Ugyanis a bankok öntörvénye valósult, és valósul meg a mai Magyarorsztágon!!
2013. április 9. kedd - 16:54
Egyetértek, és megtoldanám, hogy a táblázat alapja egy állandóan emelkedő CHF árfolyam. Ezek szerint azt tudták, hogy emelkedni fog folyamatosan, ha azt nem is, hogy mennyit. Ekkor mondom azt, hogy tudatosan ültették a hintába az embereket. Egy olyan hintába, amin nincsenek hevederek, holott tudták, hogy a hinta előbb vagy utóbb átlendül, a biztosítás nélkül hitázók pedig kizuhannak. Sőt, többet mondok, talán még hajtottak is a hintán, hogy mielőbb bekövetkezzen a baleset. Nekem ez a bűncselekmény kategóriába tartozik. Mint amikor egy hegytetőn eladnak valakinek egy autót, amin nem jó a fék. Tudatos volt, azt biztosra vehetjük.
Makra György szerint:
2013. március 2. szombat - 21:24
Hát igen nem kártyáztam,nem szerencse játékot játszottam,nem uzsoráshoz mentem pénzt kérni.Az állam által garantált intézményhez fordultam,közjegyző által hitelesíttet szerződést kötöttem és mégis uzsora csapdába estem egy olyan uzsora csapdába amely ellen az állam még eddig érdemes lépést nem tett sőt segédkezett bajba jutott emberek kilakoltatásában .Mikkor érjük el,hogy az állam az állampolgárok védelmére áll és meg akadályozza a kisemberek kifosztását évtizedek munkájának–évek alatt összegyűjtött kis vagyonkájuk elrablását.
Binó Andrea szerint:
2013. március 3. vasárnap - 00:20
Mikor érjük el? MOST !!!!!!!!!!!!!!! GYÜLEKEZŐ !!!!!!!! 2013.03.09. 11:00 BUDAPEST JÓZSEF NÁDOR TÉR
Öveket becsatolni! Fejekben a kapcsolót átállítani, mindenkivel ismertetni a valós tényeket és jogainkat!!! Ez most a feladatunk!!! Ébredj Magyarország!!!!
Kövessétek: kaslerarpad.hu valamint bankcsapda.eu Ők kiálltak értünk, nekünk kötelességünk mellettük!!!
További hozzászólóknak: a fenti két weboldalon minden segítség teljes részletességgel fent található!!!!
Paragi Géza szerint:
2013. március 2. szombat - 20:27
Szeretném felvenni a kapcsolatot az előadásban szereplő Ügyvédnővel. Sajnos nekem is CHF -es hitelem van és munkanélküli lettem, már nem tudom fizetni. Segitségre lenne szükslgem, nagyon – nagyon ! ! ! nyilas0512@gmail.com
2013. március 2. szombat - 21:43
Dr. Damm Andrea e-mail címe: drdamm@t-online.hu
Egyéb információk: http://hitelkarosultakert.hu/index.php
Torma Gyula szerint:
2013. április 5. péntek - 16:26
Az e-mail címről visszajön az üzenet Damm Andrea ügyvédnőnek.Én is próbáltam már.
2013. március 2. szombat - 17:44
Jó lenne tudni hogy lezárt autóhiteleket is lehet vizsgálni ?/ bank által lefoglalt , és lezárt hitel /
2013. március 3. vasárnap - 00:25
Kártérítésre vagyunk jogosultak!!! Kövessék nyomon az eseményeket!!!! Itt: kaslerarpad.hu és bankcsapda.eu
Gyülekező: 2013.03.09.11:00 Bpest, József Nádor tér – ELÉG VOLT A RETTEGÉSBEN TARTÁSBÓL ÉS A JOGAINK ÉS TÖRVÉNYEINK SÁRBATIPRÁSÁBÓL !!! ÉBREDJEN MINDENKI FEL !!!!
Anna Horváth szerint:
2013. március 2. szombat - 17:02
Gratulálok és köszönöm! Nagyon jókor jött ez az információ. Ismét megerősített abban, hogy jó úton járunk, amikor csoportosan úgy döntöttünk, hogy a jog eszközével indulunk kivívni az igazunkat.
Március 4-én 8:30 perckor kezdődik a Fővárosi Törvényszéken a pertársaságunk pere az axa ellen, miután sem a bankkal nem sikerült zöldágra vergődni, mivel nem tanusitott önmérsékletet a harácsolásban, sem a bankfelügyelet nem tudta felügyelni és kordában tartani a banki mohóságukat, sem a fogyasztóvédelem nem tartotta magát illetékesnek a fogyasztók védelmében vagyis közkeresetekben vagy egyéb lépések megtételében, valamint az ügyészségnek is könnyebb volt formai okok miatt elutasitani sok-sok apró, magányos civil megalapozott bejelentését, a sérelmükre elkövetett, vélhetően gazdasági büncselekményről…és oldalakon keresztül sorolhatnám tovább, hogy ki mit és miért nem tett meg.
Ennél azonban immár sokkal fontosabb az, hogy mindezen napvilágra került tények birtokában, ki és mit fog tenni?
Mi a magunk részéről megyünk.
Mi a magunk részéről teszünk.
Hisszük, hogy mi kiszabadulunk.
Hisszük, hogy Te, aki olvastad ezt, Te is kiszabadulsz!
Tudasd magadról, hogy élsz, cserélj velünk információt…Csak addig vagyunk becsaphatók, megvezethetők, kizsákmányolhatók, amíg elhisszük, azt, amit a banki tárgyaláson az arrogáns hitelezési igazgató az arcunkba mondott:
“Önök fogadtak, és vesztettek…”
Bocsánat, én amikor az Ella (mai nevén AXA)-hoz mentem szerződést kötni, azt hittem bankba megyek és nem lottózóba, bukméker irodába vagy egy kaszinóba. (Szerencsejáték alapon a “bank”-ot hamarabb kellett volna bezárni, mint a kaszinókat…)
Te fogadást kötni mentél, vagy úgy tudtad, hogy kölcsönszerződést kötöttél?
Szóval gyere el hétfőn és támogass bennünket a jelenléted erejével, vagy szurkolj magadért és értünk, mert bár mi elsősorban magunkért indultunk el és nem a világot megváltani, mégis szivből örülünk, ha ez neked is előnyödre válik!
AXERMIX= civil homokszemek a gépezetben… 🙂
Ildikó Felleginé Zátony szerint:
2013. március 2. szombat - 19:24
Tisztelem nagyon Dr. Damm Andreát a kiállásáért, a nyíltságáért, azért, hogy szívvel-lélekkel, minden szaktudásával a kiszolgáltatott tömegeket támogatja a bankok és a kellő kontrollt gyakorolni képes, azt azonban mégis elmulasztó felelősök ellenében. Remélem, hogy a bíróságon igazukat keresők mellett az ő hangját is meghallják a bíróságok, és segíti őket abban, hogy a tisztesség mércéje legyen a mérvadó, amikor egy-egy ügyben ítéletet hirdetnek. Az Axermix első, Axa bank elleni peréhez nagyon sok sikert kívánok hétfőre ! Meggyőződésem, hogy ennek a lelkes csapatnak a bátorsága és hite meghozza nekik a várt eredményt. Kiállásuk legyen példa azoknak, akik eddig tehetetlenül vergődtek a hitelcsapdában, mások segítségére várva. Ők hiszik, tudják, hogy mellettük az igazság, minden energiájukkal, tudásukkal azon dolgoznak, hogy erről a bíróságot is meggyőzzék. Lelkesedésük példaértékű, ügyük támogatnivaló ! Ők is hozzájárulnak tevékenységükkel ahhoz, hogy már látszik, egyre sokasodnak a homokszemek és akadozik a gépezet….
Istvánné DrHosszú szerint:
2013. március 2. szombat - 19:38
Dr Damm Andrea jogász a devizahitelekről,és az öncsődről …
► 79:10► 79:10
http://www.youtube.com/watch?v=mmvTNa9o5yo
2012.01.20. – Feltöltötte: hayashimushroom
devizahitelek,banki arverezesek,stromanok,kilakoltatasok,oncsod egy jogasz szemevel….a video vegen …
Visszajelzés: A bankok tudták, hogy a devizahitelesek fizetésképtelenné válhatnak « katasztrofa.com katasztrofa.com
Visszajelzés: A bankok tudták, hogy a devizahitelesek fizetésképtelenné válhatnak

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság kúria