text:
Svéd László: Megforgatott világmegforgatók (Politikatörténeti Alapítvány, 1994) - antikvarium.hu
A magyar népi kollégiumi mozgalom ismeretlen dokumentumai
'Svéd László: Megforgatott világmegforgatók' összes példány
963-04-4393-7
1939-ben, mikor megalakult a Parasztfőiskolások Közössége, majd azt követően rövidesen létrejött a Bolyai-, majd a Györffy-kollégium, az ország a nagybirtokrendszer szorításában élt, s egy... Tovább
1939-ben, mikor megalakult a Parasztfőiskolások Közössége, majd azt követően rövidesen létrejött a Bolyai-, majd a Györffy-kollégium, az ország a nagybirtokrendszer szorításában élt, s egy retrográd politikai-hatalmi berendezkedés jóvoltából nemcsak Európa fejlettebb országaitól, hanem saját lehetőségeitől is elmaradt iskolázás terén: a lakosságának több mint egyharmadát kitevő, 5 holdnál kisebb földterületen gazdálkodó parasztok gyermekeinek arányszáma a főiskolákon 1,5 %-ot, a középiskolákban 1,3 %-ot, az ország lakosságának majd a negyedét kitevő kétkezi munkások gyermekeinek vonatkozó hányada pedig 3,9, illetve 3,8 %-ot tett ki. A gazdasági világválság végére a továbbtanuló munkásfiatalok hányada eléri a 6,9 %-ot, de az agrárproletároké változatlanul nem haladja meg az 1,5 %-ot. Világos, hogy a kor társadalmi vezető rétege, amely keményen nemet mond a kor legégetőbb követeléseként jelentkező földreformra, előjognak tekinti a tudást, s a tudás forrásaihoz csak azokat engedi, akik anyagi helyzete eleve lehetővé teszi a művelődést: a többieket - a kiemelkedően tehetséges és szívós, vagy egy-egy, a szegények előtt is nyitva álló szellemi műhely, iskola: Sárospatak, Pápa, vagy egy-egy nagy tanár-egyéniség vonzáskörébe került munkás- és parasztfiatal kivételével - automatikusan, már az iskolarendszer révén, kizárja a művelődés, s egyben a társadalmi emelkedés lehetségéből.
A Parasztfőiskolások Közössége, a Bolyai-, majd a Györffy-kollégium a földreformot - és azzal együtt a kulturális előjogok felszámolását - követelő, több forrásból eredeztethető, de követelései jellegét tekintve paraszt-radikális és jobbára baloldali ihletésű mozgalmak terméke. Mint ilyen, jelzésértékű: a társadalmi szeizmográf egyik első, rengést ígérő kimozdulása. A félszáznyi - kezdetben ideológiailag korántsem egységes - kollégista maga teremti meg a létfeltételéért folytatott harc körülményei közt kollégiumi életének kereteit. Ebben az összetartozás tudata, az összefogás parancsa vezeti őket. Többféle haza hagyományból merítenek, főleg a protestáns kollégiumok, a népi és a munkásmozgalom tapasztalataiból. Demokratikus közösségi önkormányzatukat a helyzetük diktálta szolidaritásra alapozzák. Nem csoda, ha a kollégium szövetségeseket keres, s hamarosan kapcsolatot épít ki a népi írókkal, a munkásmozgalommal. S a háború idején bekapcsolódik a nácizmus elleni küzdelembe, a német megszállás után az aktív ellenállásba. Vissza
Szerkesztői tájékoztató 7
A Bolyai- és a Györffy-kollégium 9
1994. február 4. Boros Lajos első Bolyai-kollégiumi igazgató visszaemlékező levele egykori kollégista társának, Pál Józsefnek a kezdetekről 9
1941. november 1. Bejegyzés a Bolyai-kollégium naposkönyvébe a halottak napi függetlenségi és béketüntetésről 12
1942. február. Bolyai-Györffy-kollégiumi naposkönyvrészletek a Soli Deo Gloria református diákszövetség munkás-paraszt-értelmiségi egyesületközi találkozójáról 12
1942. február 27. A Györffy István Kollégium alakuló közgyűlése 13
1942. március. Györffy-kollégiumi naposkönyvrészletek 19
1942. szeptember 23. Turul Szolgálati Jegy a Györffy-kollégista Szibés-tagok mozgósítására 19
1942. november 16. Veres Péter vezető előadása a Györffy-kollégium ballada estjén 20
1943. március-május. Györffy-kollégiumi naposkönyvrészletek 23
1943. július 29. Nagy Ferenc levele Kardos Lászlóhoz a Györffy István Kollégium tájékoztatójának publikálása tárgyában 24
1943. szeptember 3. Dr. Szekeres János egykori Turul szövetségi országos vezér levele Zsindely Ferencnének, a GYIK Pártfogó Testület tagjának a Bolyai-kollégium gazdasági megalapozásáról 24
1943. október 13. Vörös Vince parasztszövetségi szakosztályvezető levele Kardos Lászlónak a falusi nép nevelése tárgyában 25
1944. február-március. Györffy-kollégiumi naposkönyvrészletek 26
1944. március 22. A GYIK Pártfogó Testülete elnökének körlevele a közgyűlés tagjaihoz a KIE-be való belépés megszavazása tárgyában 27
1944. március 22. A GYIK Pártfogó Testületének elnöke a kollégium felvételét kéri a Keresztyén Ifjúsági Egyesületbe 27
1944. június 12. A Magyarországi Keresztyén Ifjúsági Egyesületek Nemzeti Szövetsége levele Mester Miklós államtitkárnak, a GYIK miniszteri biztosának a Györffy-kollégium KIE-be való betagolása tárgyában 28
1944. október 19. A Nemzeti Bank elnökének válaszlevele Mester Miklós államtitkár GYIK miniszteri biztosnak a kollégium támogatása ügyében 29
1944. december 6. A partizánbevetésre készülő Györffy Sándor egykorú naplójegyzete 29
1945. április 26. A Györffy-kollégisták anyagi segélyezésének ügye a Nemzeti Parasztpárt Intéző Bizottságának ülésén 31
1945. június 4. Nagy Ferenc kisgazdapárti vezető felszólalása a Györffy-kollégium kongresszusának záró ünnepségén 32
1945. június 5. Kovács Imre megjegyzései Rákosi Mátyás Györffy-kollégiumban elhangzott beszédéről a Nemzeti Parasztpárt Intéző Bizottságának és Felügyelő Bizottságának együttes ülésén 33
1945. július 12. Szabó Zoltán MADISZ elnök tájékoztatója a szövetség és a Györffy-kollégisták együttműködéséről a MADISZ központi vezetőségi értekezletén 34
1945. augusztus 20. A Györffy-kollégium ügye a MADISZ kommunista aktívájának ülésén 35
1945. október 13. A Györffy-kollégisták ügye az MKP Ifjúsági Titkárságának ülésén 35
1945. augusztus 7. A Györffy István Kollégium kérelme az Ideiglenes Nemzeti Kormányhoz 50 000 000 Pengő segély ügyében 36
1945. október 10. Kardos László levele Teleki Géza gróf vallás- és közoktatásügyi minniszternek a Györffy-kollégium segélyezése tárgyában 40
1945. november 30. A Györffy-kollégium gyorssegély iránti kérelme Keresztury Dezső vallás- és közoktatásügyi miniszterhez 41
1945. december 22. Minisztertanácsi előterjesztés a Györffy István Kollégium 150 000 000 pengős segélye tárgyában 42
1946. február 18. A GYIK igazgatója a VKM és a Györffy-kollégium között létesítendő megállapodás tervezetének módosítását kéri Keresztury Dezső minisztertől 43
1946. április 24. Sipos Gyula vitája Kovács Imrével a Nemzeti Parasztpárt Politikai Bizottságának ülésén 44
1946. április 16. A Petőfi-kollégium ügye a Nemzeti Parasztpárt Politikai Bizottságának ülésén 44
1946. július 10. Keresztury Dezső vallás- és közoktatásügyi miniszter felszólalása a GYIK évzáró ünnepségén 45
1946. augusztus 30. A Györffy-kollégista PB-tagok fegyelmi ügye a Nemzeti Parasztpárt parlamenti képviselői csoportjának és a párt paraszt képviselőinek együttes ülésén 47
1946. szeptember 3-4. A Györffy-kollégisták ügye a Nemzeti Parasztpárt Politikai Bizottságának és parasztképviselőinek együttes ülésén 48
1946. szeptember 17. A Györffy-kollégista PB-tagok fegyelmi ügye a Nemzeti Parasztpárt Politikai Bizottságának ülésén 56
1948. március 3. Kardos László levele 35 Györffy-kollégista párttaggá válása ügyében az MKP Központi Vezetőségének 58
1948. március 6. A GYIK önfeloszlató rendkívüli kollégiumi közgyűlése 59
1948. március 6. A GYIK önfeloszlató közgyűlése által Györffy-kollégistáknak minősített személyek 64
1948. március 15. A Györffy-kollégisták diplomája 65
A népi kollégiumi mozgalom életre hívása és fejlődése a NÉKOSZ-autonómia fenyegtettsége 66
1946. július 5. A Györffy István Kollégium közgyűlésének határozata a NÉKOSZ megalakításáról 66
1946. augusztus 30. A NÉKOSZ első rendes közgyűlése 67
1946. szeptember 2. A NÉKOSZ vezetősége a szövetség alapszabályának elfogadását kéri Rajk László belügyminisztertől 68
1946. szeptember 9. A belügyminiszter bejelentése a Szövetséges Ellenőrző Bizottságnak a Népi Kollégiumok Országos Szövetsége megalakulásáról 68
1946. szeptember 12. A Szövetséges Ellenőrző Bizottság válaszlevele Rajk László belügyminiszternek a NÉKOSZ működésének jóváhagyása tárgyában 70
1946. szeptember 3. A pécsi tankerületi főigazgató felterjesztése a kultuszminiszterhez a népi kollégiumok felügyelete tárgyában 70
1946. szeptember. A VKM III. b. osztályának álláspontja a népi kollégiumok felügyeletéről 71
1946. szeptember 6. Mindszenty József hercegprímás és a katolikus püspöki kar állásfoglalása a NÉKOSZ-ról a püspöki kar konferenciáján 72
1946. október. Nonn György MADISZ főtitkár a NÉKOSZ egyetemi szerepéről az MKP KV Ifjúsági Titkárságán tartott beszámolójában 72
1946. december 5. Beszámoló és vita a NÉKOSZ-ról az MKP Ifjúsági Titkárságának ülésén 73
1947. január 10. Orbán László megállapítása a NÉKOSZ egyetemi munkájáról az Ifjúsági Titkárság jelentésének MKP KV szervező bizottsági vitáján 76
1947. január. Az MKP KV Ifjúsági Titkárságának jelentése a NÉKOSZ-ról a párt Szervező Bizottsága számára 77
1947. május A NÉKOSZ vezető testületének tervezete a Vasvári Pál Akadémia felállítására az MKP PB-nek 77
1947. november. A NÉKOSZ javaslata a Vasvári Pál Akadémia tagságára az MKP PB-nek 80
1947. június 1. Pécsi János SZIT elnökségi tag jelentése a pápai népi kollégiumról az MKP Ifjúsági Titkárságának 80
1947. szeptember 12. A NÉKOSZ rendkívüli közgyűlése 81
1947. október 3. Kommunista ifjúsági vezetők megállapítása a NÉKOSZ-ról a Farkas Mihállyal és Szirmai Istvánnal történt értekezésük kapcsán 82
1947. november 7. A TIOSZ otthonok országos igazgatói értekezlete a NÉKOSZ-ról 82
1947. november. A Györffy-kollégium vezetőségének bírálata a NÉKOSZ tevékenységéről 83
1947. december. Balyó Mária osztályvezető jelentése a NÉKOSZ kádermunkájáról az MKP Ifjúsági Titkárságának 85
1947. december. A NÉKOSZ karácsonyi könyvgyűjtő mozgalma 86
1947. december. Az MKP KV Ifjúsági Titkárságának 1947-es jelentése a NÉKOSZ-ról a párt Szervező Bizottságának 87
1948. január. Az MKP KV Ifjúsági Bizottságának javaslata az 1948. március 15-i budapesti ünnepség megrendezésére a párt Szervező Bizottságának 88
1948. január 9. A NÉKOSZ ügye az MKP KV Ifjúsági Titkárságának ülésén 90
1948. január. Kardos László jelentése a NÉKOSZ országos vezetői között támadt konfliktusról 91
1948. január 15. Az MKP PB határozata a NÉKOSZ ügyében 93
1948. február 7. A NÉKOSZ és a Diákszövetség kapcsolatának vitája az MKP KV Ifjúsági Bizottságának ülésén 93
1948. február 19. Az MKP Szervező Bizottságának javaslata a PB számára a NÉKOSZ-ban dolgozó MKP-tagok pártirányításának megjavítására 94
1948. február 26. Az MKP KV Értelmiségi Osztálya javaslata a Politikai Bizottságnak a Vasvári Pál Akadémia felállítására 95
1948. március 1. A NÉKOSZ javaslata a népi kollégiumok egységének megteremtésére 96
1948. március 9. A népi kollégiumok centenáriumi egységokmányának fogalmazványa 97
1948. március. Az MKP KV Ifjúsági Titkárságának értékelése a népi kollégisták budapesti március 15-i felvonulásáról 99
1948. március. A NÉKOSZ ideiglenes pártbizottságának jelentése az MKP Szervező Bizottsága részére 99
1948. március. A népi kollégiumok statisztikai adatai 111
1948. március 19. Az MKP KV Szervező Bizottságának határozata a NÉKOSZ-ról 132
1948. április 7. A NÉKOSZ tevékenységének értékelése az MKP KV Ifjúsági Titkárságának ülésén 133
1948. május 4. A NÉKOSZ-kultúrcsoport értékelése a Magyar Ifjúság Népi Szövetsége Kulturális Bizottságának értekezletén 136
1948. május. Az MKP KV Értelmiségi Osztályának javaslata a Vasvári Pál Akadémia tanári karára és tanmenetére a Politikai Bizottsághoz 137
1948. május 29. Az MKP PB határozata a párt Értelmiségi Osztályának a Vasvári Pál Akadémia felállításával kapcsolatos javaslatáról 142
1948. június 15. A Népi Kollégiumok Országos Szövetségének terve külföldi egyetemi hallgatók meghívására az 1948-49-es tanévre 142
1948. július-augusztus. A nyári NÉKOSZ-iskolák szervezésének és tanmenetének tervezete 143
1948. július-augusztus. Az MDP KV Oktatási Osztályának jelentése a NÉKOSZ nyári pedagógus főiskolás és középiskolás iskoláiról 150
1948. augusztus. A NÉKOSZ a Magyar Ifjúság Népi Szövetsége jelentésében 154
1948. szeptember. NÉKOSZ statisztikai adatok az 1947-48-as tanévről 156
1948. szeptember. Az általános, a közép- és főiskolás kollégiumok központi programja 157
Az MKP koalíciós partnerei és a népi kollégiumi mozgalom
Nemzeti Parasztpárt (NPP) 161
1946. október 9. Borsos Sándor NISZ főtitkár levele a parasztpárti kollégiumi igazgatók rendszeres beszámoltatása ügyében az NPP Elnöki Tanácsának 161
1946. október 13. Veres Péter írása a népi kollégiumok szerepéről az új értelmiség kinevelésében 161
1946. november 2. A NÉKOSZ országos értekezletének levélbeli üdvözlete a Nemzeti Parasztpárt Nagyválasztmányához 164
1946. november 2-3. Keresztury Dezső kultuszminiszter jelentése a NÉKOSZ támogatásáról a Nemzeti Parasztpárt II. nagyválasztmányi ülésén 164
1946. november. A Népi Ifjúság c. szervezeti közlöny a budapesti Dózsa György népi kollégiumról 165
1947. február 23. A NISZ Szabolcs megyei választmányának indítványa a népi kollégiumi mozgalom támogatására 165
1947. március. A Borsod megyei parasztpárti fiatalok követelik a népi kollégiumi mozgalom fejlesztését a NISZ kongresszusán 166
1947. ősze. A NÉKOSZ ismertetése a NISZ külügyi osztályának tájékoztatójában 166
1947. november 1-2. A NÉKOSZ ügye a Nemzeti Parasztpárt Nagyválasztmányának ülésén 167
1948. március. A Népi Ifjúsági Szövetség megyei titkárai és a parasztpárti népi kollégisták közös értekezletének határozata 170
Szociáldemokrata Párt (SZDP) 171
1946. július 13. Az SZDP Értelmiségi Titkársága javasolja a párt Főtitkárságának a szociáldemokrata kollégium felállítását 171
1946. július 18. Az SZDP Főtitkárságának válasza az Értelmiségi Titkárság javaslatára a szociáldemokrata kollégium felállítása tárgyában 172
1946. augusztus 24. Az SZDP Értelmiségi Titkárságának jelentése a tervezett szociáldemokrata kollégium elhelyezése tárgyában a párt Főtitkárságának 172
1946. augusztus 26. Az SZDP Főtitkárságának levele a szociáldemokrata "népi és munkáskollégium" elhelyezése tárgyában a vallás- és közoktatásügyi miniszternek 173
1946. augusztus 27. Az SZDP Értelmiségi Titkársága tájékoztatja Horváth Zoltánt a szociáldemokrata kollégium feállításával kapcsolatos fejleményekről 173
1947. március 7. Az SZDP Szabolcs megyei titkársága instrukciót kér a párt Központi Titkárságától a tervezett helyi NÉKOSZ-kollégium támogatása ügyében 174
1947. március 21. Az SZDP Vidéki Titkársága eligazítást kér a Főtitkárságtól a NÉKOSZ vidéki kollégiumainak megítélésére 174
1947. március 27. A budapesti szociáldemokrata Ady-kollégium NÉKOSZ-ba való beilleszkedésének terve az SZDP egyetemi és főiskolás csoportjának ülésén 175
1947. április 8. A NÉKOSZ vezetőségének a népi kollégiumi mozgalom támogatását kérő levele Justus Pál szociáldemokrata pártközponti osztályvezetőnek 175
1947. május 8. Az MKP PB határozata a DOKOSZ megalakítása tárgyában 177
1947. május 21. Az SZDP Értelmiségi Titkárságának jelentése a NÉKOSZ és a szociáldemokraták viszonyáról a párt Főtitkárságának 178
1947. július 3. Az SZDP Értelmiségi Titkárságának kérdései Justus Pál pártvezetőségi taghoz a DOKOSZ megalakítása tárgyában 179
1947. augusztus 6. Az SZDP Értelmiségi Titkárságának kérelme a DOKOSZ 10 000 forintos hitelkerettel való megtámogatására Szakasits Árpádhoz 179
1947. szeptember 25. Az SZDP Értelmiségi Titkárságának jelentése a NÉKOSZ-DOKOSZ vita fejleményeiről Justus Pál pártvezetőségi tagnak 180
1947. szeptember 30. Az SZDP Értelmiségi Titkárságának jelentése a DOKOSZ-NÉKOSZ tárgyalásról a párt Főtitkárságának 181
1947. szeptember. A DOKOSZ titkárságának jelentése a DOKOSZ-NÉKOSZ ügyben az SZDP Elnökségének 182
1947. október 1. Hajdúböszörmény szociáldemokrata főjegyzőjének tiltakozása a NÉKOSZ-DOKOSZ-ügyben 185
1947. október 2. A DOKOSZ Titkárságának jelentése a DOKOSZ-NÉKOSZ összetűzésről az SZDP Értelmiségi Titkárságának 186
1947. november 3. Az SZDP Értelmiségi Titkárságának levele a DOKOSZ építési segélye tárgyában Vas Miklós építésügyi államtitkárnak 187
1947. november 17. Az SZDP Főtitkárságának levele a DOKOSZ-NÉKOSZ affér tárgyában a párt Értelmiségi Titkárságának 188
1947. november 19. Erdélyi Gyula DOKOSZ-vezető levele Justus Pálnak a VKM-ben lefolytatott anyagi természetű tárgyalásról 188
1947. november 19. Bóka László szociáldemokrata államtitkár feljegyzése a VKM-ben lezajlott DOKOSZ-NÉKOSZ-MAKE megbeszélésről 189
1947. november 28. Az SZDP főtitkársági sajtóreferensének levele a DOKOSZ-ügyben szociáldemokrata párt és állami vezetőknek 190
1947. november. Faludy György levele az SZDP értelmiségi titkárának a szociáldemokrata Ady-kollégium ellátási gondjairól 192
1948. január 10. Szalai Sándor főtitkársági sajtóreferens levele Révai Józsefnek a DOKOSZ ügyében 193
1948. január 15. Szalai Sándor főtitkársági sajtóreferens levele a DOKOSZ, NÉKOSZ és MAKE állami segélyezése tárgyában a szociáldemokrata párt- és állami vezetőknek 194
1948. január 19. Az SZDP Egyetemi és Főiskolás Mozgalom jelentése a DOKOSZ-ról a párt központi vezetőségének 195
1948. március 4. Az MKP és az SZDP Ifjúsági Bizottságának megállapodása a NÉKOSZ és a DOKOSZ egyesítéséről 195
Független Kisgazda-, Földmunkás- és Polgári Párt 196
1946. szeptember 13. A Magyar Kollégiumi Egyesület alakuló közgyűlése 196
1946. október 17. A FISZ és a MAKE levele a Kisgazdapárt makói vezetőségének a Magyar Kollégiumi Egyesület anyagi támogatása tárgyában 197
1947. február 12. Varga József MAKE-főtitkár írása a NÉKOSZ és a MAKE egyező és eltérő felfogásáról 198
1947. július 1. A MAKE emlékeztetője a NÉKOSZ vezetőivel folytatott megbeszélésről 204
1948. március 9. A NÉKOSZ kísérő levele az egységokmány tervezethez a MAKE főtitkárának 206
1948. március 9. Abod László MAKE főtitkár javaslata a kollégiumok egységesítésével kapcsolatos NÉKOSZ-előterjesztés szövegmódosítására 206
1948. március 9. Nyeste Zoltán kisgazdapárti kollégiumi igazgató módosító javaslatai a NÉKOSZ egységokmány tervezetéhez 207
Az MDP ideológiai és politikai intervenciója
A NÉKOSZ tevékenysége a népi kollégiumok államosítását előkészítő évben 208
1948. május. Az MKP KV Értelmiségi Osztályának iskolaállamosítási tervezete a kollégiumokról 208
1948. június. A NÉKOSZ és a TIOSZ államosításának felvetése a Magyar Ifjúság Népi Szövetsége munkatervében 209
1948. június 22. Az MDP KV Köznevelési és Tudományos Bizottságának határozata a NÉKOSZ államosítására vonatkozó javaslat előkészítésére 209
1948. június 22. Az MDP KV Köznevelési és Tudományos Bizottságának határozata az egyházi kollégiumok és a NÉKOSZ államosításáról 210
1948. július 5. A népi kollégiumok államosításának ügye az MDP KV Köznevelési Bizottságának ülésén 210
1948. július 5. Az MDP KV Köznevelési Bizottsága által megbízott hármas bizottság alternatív javaslatai a NÉKOSZ államosítására 211
1948. július. Az MDP KV Köznevelési Bizottságának tervezete a NÉKOSZ államosításának végrehajtására 213
1948. július 7. Az MDP Nagy-budapesti Bizottsága Propaganda Osztálya vezetőjének jelentése a KEB-hez a NÉKOSZ-ban tapasztalt visszásságokról 214
1948. június 2. Fekete Sándor a Vasvári Pál Akadémia felállításának az MKP oktatási bizottsága ülésén lezajlott vitájáról 215
1948. július 9. Erdeiné Majlát Jolán feljegyzése a Vasvári Pál Akadémia és Kardos László ügyében Farkas Mihálynak 217
1948. július. Feljegyzés Kardos László pedagógiai elveiről az MDP KV Értelmiségi Osztályának 218
1948. július. Az MDP KV Ifjúsági Bizottsága a NÉKOSZ helyzetéről és a népi kollégiumi mozgalommal kapcsolatos pártfeladatokról 221
1948. július. Az MDP KV Ifjúsági Bizottságának jelentése a NÉKOSZ-ról a párt Szervező Bizottsága számára 223
1948. július 20. Rákosi Mátyás hozzászólása a NÉKOSZ-ügyhöz az MDP Szervező Bizottságának ülésén 228
1948. július 20. Az MDP KV Szervező Bizottságának határozata a NÉKOSZ ügyében 229
1948. július 23. Az MDP KV Ifjúsági Bizottságának határozata NÉKOSZ-ügyekben 230
1948. augusztus 5. Az MDP KV Köznevelési Bizottságának javaslata a kollégiumok egységes irányítására a párt Szervező Bizottsága elé 230
1948. augusztus 9. A NÉKOSZ-ról készített jelentéstervezet vitája a Szervező Bizottság albizottságának ülésén 232
1948. augusztus 25. Az MDP KV Értelmiségi Osztályának feljegyzése a NÉKOSZ államosításának előkészítéséről a Főtitkárság részére 233
1948. augusztus 27. Az MDP Szervező Bizottságának határozata a NÉKOSZ új központi vezető testületéről 235
1948. augusztus. A Szervező Bizottság különbizottságának jelentése a NÉKOSZ helyzetéről és az MDP feladatairól a NÉKOSZ-szal kapcsolatban 235
1948. augusztus. Mérei Ferenc kiegészítő javaslatai a NÉKOSZ helyzetéről szóló SZB-jelentéshez 242
1948. szeptember 1. Az MDP Titkárságának határozata a NÉKOSZ-ról 242
1948. szeptember 2. Az MDP PB határozata a NÉKOSZ ügyében 243
1948. szeptember 9. Az MDP Központi Ellenőrző Bizottságának határozata a NÉKOSZ főtitkári tisztségétől megfosztott Kardos László pártfegyelmi ügyében 244
1948. szeptember 23. Az MDP PB határozata Kardos László pártfegyelmi ügyében 245
1948. szeptember. Az MDP KV Ifjúsági Bizottságának javaslata a NÉKOSZ irányítására és közgyűlésének programjára 246
1948. szeptember 7. Az MDP KV Köznevelési Bizottságának határozata a Kollégiumi Hivatal és a NÉKOSZ ügyében 247
1948. szeptember 8. Szalai Béla feljegyzése az állami kollégiumok irányításáról az MDP KV Ifjúsági Bizottságának 248
1948. szeptember. A NÉKOSZ munkaprogramja az 1948-49. tanévre 249
1948. szeptember. Mérei Ferenc levele a VKM Kollégiumi Hivatalának felállítása tárgyában az MDP Köznevelési Bizottságának 250
1948. szeptember 22. Gerő Ernő kritikája a NÉKOSZ ügyében tartott Révai előadás egyik kitételéről 251
1948. szeptember 24. A 9900/1948. korm. számú rendelet a tanulóotthoni nevelés és a diákjóléti ügyek intézésének egységes irányításáról 251
1948. szeptember. A NÉKOSZ-központ pártbizottságának jelentése a főiskolás állami kollégiumok helyzetéről az MDP Szervező Bizottságának 253
1948. október. Az MDP Országos Ifjúsági Bizottságának körlevele a NÉKOSZ-szal kapcsolatos párthatározat feldolgozása tárgyában a megyei és városi pártifjúsági titkároknak 255
1948. október A Dózsa György Közgazdász Kollégium Kommunista Bizottságának határozata a kollégium működéséről 256
1948. október. A NÉKOSZ pártbizottságának elemzése a népi kollégiumi mozgalom és a kommunista kollégisták párthoz való viszonyáról 258
1948 november. A NÉKOSZ Kommunista Bizottságának jelentése a narodnyikizmus elleni harcról az MDP Szervező Bizottságának 260
1948. ősze. A NÉKOSZ-központ pártbizottságának terve "a reakciós gócok szétverésére" 262
1948. november 25. A VKM Kollégiumi Tanácsának munkaterve 263
1948. november. A NÉKOSZ segítsége az EPOSZ-nak 264
1948. december 6. Az Országos Diákjóléti és Kollégiumi Hivatal jelentése az MDP Köznevelési Bizottságának 265
1948. december. A NÉKOSZ vezető testületének jelentése a szövetség helyzetéről az MDP kritikája után 268
1949. A kollégiumok fenntartási költségei a VKM 1949. évi költségvetési előirányzatában 270
1949. január. A NÉKOSZ-központ Kommunista Bizottságának jelentése az MDP KV Szervező Bizottságának 271
1949. február 9. Gyenes Antal feljegyzése az ODKH és a NÉKOSZ közös bizottságairól 276
1949. február 17. Mérei Ferenc levele Gyenes Antalhoz a NÉKOSZ államosításának előkészítése tárgyában 277
1949. tavasza. Az MDP Köznevelési Bizottságának feljegyzése a NÉKOSZ és az ODKH egyesítéséről a Kollégiumi Tanács számára 277
1949. március 16. A NÉKOSZ-központ Kommunista Bizottságának javaslata a népi kollégiumokban kiépített párthálózat megszüntetésére az MDP KV Ifjúsági Titkárságának 280
1949. március 30. Az Országos Kollégiumi Tanács javaslata a NÉKOSZ és az ODKH kapcsolatának átalakítására 282
1949. május 18. A NÉKOSZ Nevelési Osztályának összefoglaló értékelése a népi kollégisták választási munkájáról a Kollégiumi Tanács ülésére 284
1949. május 23. Az MDP KV Ifjúsági Titkárságának tervezete a NÉKOSZ és az állami kollégiumi hálózat egyesítésére 287
1949. június 1. Az MDP KV Ifjúsági Bizottsága a népi és az állami kollégiumok egyesítésének pártirányítási és ifjúságpolitikai kérdéseiről 292
1949. június 10. Az MDP KV Ifjúsági Bizottságának határozata az ODKH és a NÉKOSZ egyesítésének egyes kérdéseiről 295
1949. június 21. A NÉKOSZ nyilvántartási osztályának javaslata a népi és állami kollégiumi hálózat pedagógus állományának felülvizsgálására a NÉKOSZ és a Kollégiumi Tanács közös vezetőségi ülésén 296
1949. június 15. A NÉKOSZ Nevelési Osztályának feljegyzése a budapesti VIlágifjúsági Találkozóval kapcsolatos teendőkről 298
1949. június 15. A belügyminiszter átirata a vallás és közoktatásügyi miniszterhez a NÉKOSZ egyesületi működése tárgyában 299
1949. június 18. A NÉKOSZ-központ levele a középiskolás kollégiumok igazgatóinak a vizsgakérdések tárgyában 300
1949. június. A NÉKOSZ-központ tervezete a szövetség utolsó közgyűlésének előkészítésére és lebonyolítására 301
1949. június 22. A NÉKOSZ utolsó közgyűlése előkészítésének részletes terve a Kollégiumi Tanács ülésére 303
1949. július 4. Az MDP KV Ifjúsági Titkárságának tájékoztató levele a párt Titkárságához a kollégiumi hálózatot egyesítő közgyűlésről 305
1949. szeptember 22. Az MDP KV Ifjúsági Bizottságának elítélő megjegyzése a "Rajk-bandáról" a PB számára készített jelentésben 306
1949. október 6. Az MDP KV Ifjúsági Titkársága Rajk és társai NÉKOSZ-ra gyakorolt káros hatásáról 306
1949. november 23. A párt Ifjúsági Bizottságának megállapítása a "Rajk-banda" NÉKOSZ-beli, "ellenséges" tevékenységéről a Politikai Bizottság részére készített jelentésben 307
Az állami kollégiumi hálózat irányítása a NÉKOSZ feloszlatása után 308
1949. augusztus 24. A Köznevelési Bizottság javaslata az Országos Diákjóléti és Kollégiumi Hivatal minisztériumi főosztállyá szervezésére az MDP Titkárságának 308
1949. szeptember. Az ODKH tervezete az egységesített kollégiumok 1949/50. tanévi nevelési programjára 309
1949. szeptember 22. Az MDP Köznevelési Bizottsága a Kollégiumi Hivatal munkájáról, a tanulmányi segélyekről és ösztöndíjakról 314
1949. november 22. A Belügyminisztérium átirata a vallás- és közoktatásügyi miniszterhez a NÉKOSZ államosítása tárgyában 316
1949. december 6. A Köznevelési Bizottság különbizottságának jelentése a kollégiumok nevelési munkájáról 317
1949. december 8. Az MDP Köznevelési Bizottságának határozata az Országos Diákjóléti és Kollégiumi Hivatal munkájáról és átszervezéséről 326
1949. december 10. Az MDP Köznevelési Bizottságának jelentése az Országos Diákjóléti és Kollégiumi Hivatal munkájáról és átszervezéséről 327
1950. január 5. A VKM Kollégiumi Főosztályának jelentése a kollégistákról az MDP Köznevelési Tanácsának 330
1950. január 9. Az MDP KV Káderosztályának jelentése a VKM Kollégiumi Főosztálya felülvizsgálatáról a párt Titkárságának 332
1950. január 10. Horváth Márton javaslata a Köznevelési Bizottság megszüntetésére az MDP Titkárságának 333
1950. január 25. A vallás- és közoktatásügyi miniszter levele Grősz József kalocsai érsekhez a kollégiumok növendékeinek hitoktatása tárgyában 334
1950. február 14. A vallás- és közoktatásügyi miniszter a NÉKOSZ feloszlatásának formai elrendelését kéri a belügyminisztertől 334
1950. március 1. A Szervező Bizottság jelentése a VKM-ben folytatott ellenséges tevékenységről a Politikai Bizottság számára 335
1950. július 14. A belügyminiszter rendelkezése a NÉKOSZ törléséről az egyesületek nyilvántartásában 336
1952. december 2. Gerő Ernő levele Rákosi Mátyásnak Szabó Gergely volt NÉKOSZ-főtitkár politikai megbízhatatlanságáról 337
Kísérletek a népi kollégiumi mozgalom felélesztésére 1954-1956-ban 338
1954. július 31. Balogh Elemér filozófus megjegyzései a NÉKOSZ-ról a Rákosi Mátyásnak küldött levelében 338
1954. november. Fiatal írók memoranduma 340
1954. november 15. A fiatal írók memoranduma a DISZ KV mellett működő Nevelési Tanács első ülésén 354
1954. november 22. A DISZ rendkívüli IB ülésének értékelése a fiatal írók memorandumáról és a PB-nek készülő jelentésről 357
1954. november 22. A DISZ Intéző Bizottságának vitája a fiatal írók memorandumáról 358
1954. november 30. Szakali József DISZ első titkár megjegyzései a fiatal írók memorandumáról a DISZ kibővített intéző bizottsági ülésén 364
1954. december 2. A DISZ javaslata Sipos Gyula leváltására az Új Hang szerkesztő bizottsági tagságából az Intéző Bizottság kibővített ülésén 366
1954. december. A DISZ II. kongresszusi beszámolójának előkészítő irata "a jobboldali túllicitálás" veszélyéről 366
1955. február 7. A DISZ KV feljegyzése a fiatal írók memorandumáról s az Új Hanggal kapcsolatos anomáliákról Rákosi Mátyás részére 367
1955. május 1. Kritika a fiatal írók memorandumáról a DISZ kongresszusi téziseinek tervezetében 369
1956. május 12. A NÉKOSZ átértékelésének kérdése a DISZ KV IV. ülése beszámolójának előzetes vitáján 370
1956. május 21-23. A NÉKOSZ tevékenységének átértékelése a DISZ Központi Vezetőségének IV. ülésén 370
1956. május 21. A DISZ Petőfi-kör tisztújító vezetőségi ülésének határozata 373
1956. május 29. A Petőfi-kör terve a volt népi kollégisták baráti találkozójának megrendezésére 375
1956. június 11. Tánczos Gábor feljegyzése a Petőfi-kör fejlesztésének módozatairól a DISZ Intéző Bizottságának ülésére 376
1956. június 11. A volt népi kollégisták szerepéről a Petőfi-körben a DISZ Intéző Bizottságának ülésén 377
1956. június 19. Kardos László javaslata a népi kollégiumok megalakulása 10. évfordulójának megünneplésére 378
1956. június 25. A DISZ IB döntése a NÉKOSZ megalakulása 10. évfordulójának megünnepléséről 380
1956. június 28. A DISZ KV javaslata a NÉKOSZ megalakulása 10. évfordulójának megünneplésére az MDP Titkárságának 380
1956. július 5. Az MDP KV Párt és Tömegszervezetek Osztályának feljegyzése Tánczos Gábor "nemzeti kommunista" törekvéseiről Rákosi Mátyásnak 381
1956. július 10. A berentei szénosztályozó ifjúsági üzem DISZ fiataljainak üdvözlő távirata a jubileumi NÉKOSZ-találkozó résztvevőinek 381
1956. július 14. Meghívó a NÉKOSZ jubileumi emlékünnepségére 382
1956. július 21. A DISZ IB rendkívüli ülésének javaslata Tánczos Gábor Petőfi-köri tisztségéből való leváltására és kizárására az MDP-ből 383
1956. augusztus 15. A NÉKOSZ értékelése az MDP és a DISZ egyes vezetőinek megbeszélésén 384
1956. augusztus 18. Egyetemi és főiskolai DISZ-titkárok véleménye a diákotthonok kollégiumokká való átalakításáról 385
1956. szeptember 4. A DISZ KV terve diákotthoni szervezők és volt népi kollégiumi nevelők tapasztalatcseréjének megszervezésére 389
1956. szeptember 12. Az MDP KV Tudományos és Köznevelési Osztályának határozati javaslata a NÉKOSZ ügyében a Politikai Bizottság ülésére 389
1956. szeptember 19. Tervezett kollégiumi mozgalmat segítő bizottság létrehozására a Hazafias Népfront Országos Tanácsa mellett 390
1956. szeptember 28. A Hazafias Népfront Kollégiumi Előkészítő Bizottságának alakuló ülése 391
1956. október 2. A DISZ IB ismét napirendre tűzi a fiatal írók 1954-es memorandumának vitáját 403
1956. október 8. A Hazafias Népfront Kollégiumi Előkészítői Bizottságának ülése 404
1956. október 12. Az Oktatásügyi Minisztérium és a DISZ KV javaslata az egyetemi és főiskolai diákotthonok kollégiumokká való fokozatos átalakítására 408
1956. október 16. DISZ KV Egyetemi Ifjúsági Osztály javaslata az Intéző Bizottságnak a DISZ Kollégiumi Tanácsa megalakítására 413
Volt Györffy-kollégisták, népi kollégisták részvétele az 1956-os népfelkelésben 414
1971. február 4. A Belügyminisztérium kései összefoglalója egykori népi kollégiumi vezetők részvételéről "az ellenforradalom előkészítésében és végrehajtásában" 414
1955. szeptember 19. Fekete Sándor volt Györffy-kollégistának az Írószövetség kommunista aktívaülésén elhangzott felszólalásáról 417
1955. szeptember 22. Jelentés a Fekete Sándorral folytatott pártközponti beszélgetésről 419
1956. július 9. Az MDP KV elítélő határozata a Nagy Imre születésnapi vacsoráján megnyilvánult "politikai demonstrációról" 421
1956. október 28. A Magyar Forradalmi Értelmiség Bizottságának felhívása az ország lakosságához 421
1956. november 17. Márkus Istvánnak a "Bibó-expozé" alapján készített röpirata 423
1956. november 20. Márkus István "platform vázlat"-a 427
1956. december 2. Kádár János megjegyzései az MSZMP KB ülésén Tánczos Gábor volt Györffy-kollégista szerepéről a felkelés szervezésében 430
1957. június 22. Kádár János az "ellenforradalmárok" elleni harc büntetőpolitikai vonatkozásairól az MSZMP IKB ülésén 431
1957. március 15. Kardos László és Ujhegyi Gyula előszava a Nyugatra juttatott Nagy Imre-iratok kiadványában 432
1957. május 27. Szántó Zoltán tanúvallomása az MDP PB vitájáról Kardos László miniszteri kinevezése tárgyában a Nagy Imre és társai elleni bírósági eljárás során 433
1957. július 18. Nagy Imre vallomása Kardos Lászlóról és a NÉKOSZ-ról a BM Politikai Nyomozó Főosztályán lezajlott kihallgatáson 434
1957. augusztus 6. Haraszti Sándor tanúvallomása a NÉKOSZ rehabilitációjáról a Nagy Imre és társai elleni büntetőeljárás során 436
1957. augusztus 10. A BM II/8. osztályának javaslata Biszku Béla belügyminiszternek a bíróság elé állítandó "ellenforradalmárok" csoportosítására 436
1957. augusztus 17. Kardos László tanúvallomása Nagy Imréről a Nagy Imre és társai elleni bírósági eljárás során 441
1958. január 28. Volt kollégisták "bűnlajstroma" a Nagy Imre és társai ellen indított per vádiratában 444
1957. augusztus 13. Kéri József tanúvallomása a "Fiatal írók memorandumáról" és Kardos Lászlóról a Kardos László és társai elleni büntető eljárás során 445
1957. szeptember 10. Pataki Ferenc rendőrségi kihallgatása Kardos László ügyében 447
1958. június 18. Kardos László vallomása ügyészi kihallgatásán a népi kollégiumi mozgalom újjáélesztésének kísérletéről 450
1958. július 5. A legfőbb ügyész vádirata Kardos László és társai ellen 455
1958. július 7. A Belügyminisztérium utasítása a Legfőbb Ügyészség által Kardos László és társai ellen készített vádirat módosítására 466
1958. augusztus 9. A Magyar Népköztársaság Legfelsőbb Bírósága Népbírósági Tanácsának ítélete a Kardos László és társai ellen indított perben 468
1958. augusztus 9. Részletek a Kardos László és társai perében hozott népbírósági ítélet indokolásából 470
1958. június 6. A Budapesti Fővárosi Bíróság ítélete az "ellenforradalmi" tevékenységgel vádolt Kéri József volt Györffy-kollégista perében 474
1959. április 1. A Legfelsőbb Bíróság Népbírósági Tanácsának ítélete a Fekete Sándor volt Györffy-kollégista ellen indított perben 483
1957. május 17. Földes Gábor "bűnügye" a Győr-Sopron megyei Ügyészség összefoglaló jelentésében 487
1957. május 23. Földes Gábor vallomása a győri megyei bíróság külön tanácsa előtt tartott nyilvános tárgyaláson 490
1957. szeptember 8. Földes Gábor utolsó levele feleségéhez 504
1957. december 21. Földes Gábor védekezése az utolsó szó jogán a Legfelsőbb Bíróság Katonai Kollégiumának zárt fellebbviteli tárgyalásán 504
1957. december 21. A Legfelsőbb Bíróság Katonai Kollégiumának Különtanácsa megerősíti Földes Gábor halálos ítéletét 505
1957. december 21. Dr. Bojta Béla védőügyvéd kegyelmi kérelme a halálbüntetésre ítélt Földes Gábor ügyében a Legfelsőbb Bírósághoz 506
1957. december 23. A Legfelsőbb Bíróság Katonai Kollégiumának felterjesztése a Földes Gábor és társai iránti kegyelem tárgyában az igazságügy-miniszterhez 508
1958. december 31. Az igazságügy-miniszter a Földes Gábor és társai ügyében benyújtott kegyelmi kérvények elutasítását javasolja az Elnöki Tanácsnak 509
1958. december 31. A győri megyei bíróság büntetés-végrehajtási irodájának kérelme Földes Gábor kivégzésének előjegyzésére a Pest megyei börtönparancsnoksághoz 510
1958. január 10. Az Elnöki Tanács elutasítja a Földes Gábor és társai ügyében benyújtott kegyelmi kérvényeket 510
1958. január 10. Az igazságügyi miniszterhelyettes átirata a Földes Gábor és társai ügyében benyújtott kegyelmi kérvények elutasításáról, a Legfelsőbb Bíróság Katonai Kollégiumának 511
1958. január 15. A győri megyei bíróság elnökének jelentése a halálbüntetésre ítélt Földes Gábor és két vádlottársa kivégzéséről az Igazságügyminisztériumnak és a Legfelsőbb Bíróságnak 511
Az MSZMP és a NÉKOSZ-örökség 513
1956. november 11. Kádár János megjegyzése Halász József NÉKOSZ-istákkal való barátságának "káros voltáról" az MSZMP Ideiglenes Központi Bizottságának ülésén 513
1957. január 5. A program jellegű kormánynyilatkozat a népi kollégiumi rendszer visszaállításáról és fejlesztéséről 513
1957. január 15. 1957-es kísérlet a népi kollégiumi mozgalom felélesztésére 514
1957. január 23. A NÉKOSZ minősítése az MSZMP Ifjúsági Titkársága ifjúságpolitikai irányelveiben 518
1957. január 25. A NÉKOSZ a párt ifjúságpolitikai irányelveinek vitájában az MSZMP Ideiglenes Intéző Bizottsága ülésén 519
1957. június 22. Kádár János megjegyzése a pártot reformálni akaró volt népi kollégisták módszeréről az MSZMP KB ülésén 520
1968. január 30. A Szegedi Orvostudományi Egyetem kollégiumi igazgatóságának vázlatos áttekintése az 1957-1967-es kollégiumi tevékenységről 520
1968. február 25-28. A Művelődésügyi Minisztérium értékelése a felsőoktatási kollégiumok Gödöllőn lezajlott országos konferenciájáról 522
1969. július 12. Kardos László levele Aczél Györgynek könyvkiadási ügyekről 524
1972. szeptember 8. A Minisztertanács Titkárságának közlése Kardos László Kossuth-díjának megvonása ügyében 525
1976. március 9. Az MSZMP KB Tudományos, Közoktatási és Kulturális Osztálya, valamint a Párttörténeti Intézet javaslata a párt Agit. Prop. Bizottságának a NÉKOSZ megalakulása 30. évfordulójáról való megemlékezésre 526
1976. március 16. Az MSZMP KB Agit. Prop. Bizottságának határozata a NÉKOSZ alapításának 30. évfordulójával kapcsolatos megemlékezésre 527
1985. november 26. Az MSZMP KB Tudományos, Közoktatási és Kulturális Osztálya, Agitációs és Propaganda Osztálya javaslata a párt Agit. Prop. Bizottságának a NÉKOSZ megalakulása 40. évfordulójáról történő megemlékezésre 527
1986. január 7. Az MSZMP KB Agit. Prop. Bizottságának állásfoglalása a NÉKOSZ megalakulása 40. évfordulójáról történő megemlékezésre 529
1986. május 6. A NÉKOSZ megalakulása 40. évfordulójával kapcsolatos ünnepségek KISZ előkészítő munkabizottságának ülése 530
Az új népi kollégiumi mozgalom megalapozása 531
1989. május 19. Az Élelmiszergazdasági és Falusi Ifjúság Szövetsége első tervezete az Új Népi Kollégiumi Mozgalom létrehozására 531
1989. december. Az Agrár- és Falusi Ifjúság Szövetsége (AGRYA) programja az új népi kollégiumok megvalósításáért 532
1989. december. Az "Új Népi Kollégiumokért" Alapítvány felhívása a társadalomhoz 533
1990. március. Új népi kollégium alapítása Mecseknádasdon. Részletek a programból és a létrehozás koncepciójából 534
1990. július 4. A Magyar Köztársaság Ideiglenes Elnökének üdvözlő levele az "Új Népi Kollégiumokért" Alapítvány Kuratóriumának 538
1990. július 6. Az "Új Népi Kollégiumokért" Alapítvány Gödöllőn tartott országos konferenciája 538
1990. július. A Kuratórium javaslata az "Új Népi Kollégiumokért" Alapítvány első pályázatainak kiírására és az alapítványi programokra 557
1990. július 6. - 1990. október. A javaslatok összegzése a gödöllői konferencia ajánlásai és egyéb indítványok alapján az "Új Népi Kollégiumokért" Alapítvány Kuratóriuma számára 559
1990. november. Az "Új Népi Kollégiumokért" Alapítvány Kuratóriumának pályázati felhívása a falvakból származó egyetemi, főiskolai hallgatók számára 561
1991. január 3. Szijjártó István Eötvös-kollégiumi igazgató felszólalása a "Fényes Szellők" Baráti Kör népi kollégiumi rendezvényén 562
1991. január 3. Közlemény a "Fényes Szellők" Baráti Kör tanácskozásáról 564
1991. július 10. Szűrös Mátyás: Új Népi Kollégiumokért szólók 567
1994. május 5. A "Fényes Szellők" Baráti Kör az új népi kollégiumi mozgalom védnökségére kéri fel Göncz Árpád köztársasági elnököt 569
1994. június 2. Göncz Árpád válaszlevele a "Fényes Szellők" Baráti Körének együttműködési készségéről a népi kollégiumi mozgalom feltámasztásában 570
Névmutató 572
Tartalom 586
A borító enyhén foltos, a gerinc kissé töredezett. A címlapon ajándékozási bejegyzés található.
1.110 ,-Ft 50
2.230 ,-Ft
A(Z) MEGFORGATOTT VILÁGMEGFORGATÓK VÁSÁRLÓI AZ ALÁBBI KÖNYVEKET VÁSÁROLTÁK MÉG

matches: bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság


text:
Palimadár bemutatja: 04 szeptember 2011
Gubcsi Lajos: HŰ SZÓ, HÁBORGÓ Ex lacrimis Hungarorum című új, előkészületben levő könyvéből részlet:
Erdély élő ember
Felfoghatatlan, mint a konkrét szerelem ismeretlen oka. Érthetetlen, hogy miért él a szívünkben az örök Erdély. Miért ő a le- és megtörhetetlen magyar identitás tiszta képe, s miért a záloga is sötétebb időkben?
Megmagyarázhatatlan, hiszen az Árpád-házi királyok idején kiesett a fő áramlatból, s az idegen királyok is inkább csak forrásait, adóját élvezték, mígnem háromra szakadt az ország – mint majd később, 400 véres év után újra jön a hármas átok-mítosz: harmadjára tépték, a belsejére szűkítették, ha egyáltalán van értelme annak, hogy egy országnak és népnek mi a belseje. Mohács, különösen pedig az osztrák Habsburg-ág királlyá választása után mi maradt, ami független lehetett? A távoli vad világ, a Szapolyai-család uralma, s a magyarok hite, hogy van még egy darab magyar föld.
Erdély, a függetlenség szimbóluma? Erőforrása? Hiszen még fénykorában, a XVII. században is martalócok, idegen zsoldosok, tatár hordák, a szultánnak adózó hódolat, a fejedelmek és –jelöltek egymással való véres küzdelme, a szászok kívülállósága és a székelyek makacs harca – kevély harciassága – borította vérbe az országrészt szinte minden évben. S a nagy fejedelmek is! Milyen meggondolatlan csatát vívott több is a lengyel trónért, mígnem II. Rákóczi György egész birodalmát, a volt függetlenség kiinduló gócait éppen a lengyel „testvérek visszaütése” tette újra véres földdé – hogy aztán ugyanennek a fejedelemnek, a későbbi nagy szabadsághős nagyapjának szembe kelljen néznie minden más ellenséggel: magyarokkal, tatárokkal, szászokkal, székelyekkel, s bele is kelljen halnia a nagy kalandba – meddig érsz, Erdély?
A dicső XVII. század olyan üszköt vetett a falvak, városok népére, hogy a kipusztulás, az elnéptelenedés ellen a román – havasalföldi, moldvai származású -, korábban a Kárpátok gerincén innen merészkedő, s onnan alácsordogáló oláh jobbágyokat s uraikat, idegen papjaikat kellett segítségül hívni a földek művelésére, az állatok tartására.
S ami a Rákóczi-szabadságharc leverése után következett!? Milyen dadogó szabadság, milyen bicegő függetlenség?! Gubernátorok az ismeretlen guberniumban, amely most már sehogy se része Magyarországnak, az Erdélyi Nagyfejedelemség Ausztria tartománya! Isten, ezért kértél annyi vért?
Mit kibírt az erdélyi magyar, nemes, arisztokrata, jobbágy, polgár! Mindig elvettek tőle, s soha nem adtak, a magyar királyság többi területe nem is adhatott: szegény volt, mint a templom egere. Szétesett, és csak a reformkor tudta ismét magyarrá tenni. Van-e valami törvény abban, hogy a legnagyobb magyar lélek hordozója, Petőfi elmegy meghalni Erdélybe? Van.
Mert mit keres a homok, a puszta, a kietlen és sivár, sovány Alföld legénye a zordon Kárpátok tövében?
Mit keresek én a vágyaimban, amikor kis, egészen pici gyerekként Erdély van a homlokomra írva, oda vágyom, pedig még nem látszom ki az iskolapadból? Csaba királyfi után nézek mindig a csillagokba, s ő Erdélyt védi és vigyázza. A székelyeket irigylem, hogy miért lehet olyan jó őnekik, hogy székelyek lehetnek, akiknek azt mondta Attila fia, hogy „te pedig népem, itt székelj” addig, míg visszajövök érted a seregeim élén.
Mit keresek én álmaimban Erdélyben, mikor ott senkim, mikor ott korábban soha nem lehettem, s mint a világvége, olyan messze volt annak az országnak, amelyben felnőttem… Mit akarok én, a homok és a tarack embere a fenyvesekben, ha az első hegyen örökre eltévednék? Miért hiszem, hogy az a magyar nyelv íze, ami onnan eljut hozzám hébe-hóba? Hogy azok a magyarok!
Mi fűt felnőtt fejjel, hogy tiltakozzak minden ellen, ami bántja, cserbenhagyja őket? Hogy megrögzött makacssággal várom a brutális diktátor pusztulását, hogy azt hiszem: az Isten kardja, Attila fia kezébe kerülvén, lesújt majd rá? Miért vagyok gyerek világot látott felnőttként?
S miért rohanok 1989 jeges végén, mint az eszelős, Erdélybe, járhatatlan hajnalokon, könyvekkel, gyógyszerrel, Kányádi Sándort, Sütő Andrást látogatni, a korondiakat, Marosvásárhely papjait, a lócájukon keresve rövid álmokat másnap hajnalig. Miért éppen ott halok meg csaknem teljesen, Csíkszereda és Tusnádfürdő halálkanyaros útjain? Miért mosolyog rám mindenki itt a kórházban, amikor kimászok a kómából? Hol vagyok ennyire otthon máshol, mint itt, ahol semmim, senkim?
Nem érdekes, kinek nem él Erdély. Nekik joguk van félni attól a misztikus ősi erőforrástól, attól a szabadságszellemtől, amit azok kapnak e szó hallatán, akik bezárták a lelkükbe magyarságukat.
S akik megérteni akarják, de még nem tudták, olvassák elmélkedő perceikben Rákóczi Mikes Kelemenének és a XX. század Mikes Kelemenének, Wass Albertnek száműzetésben írt sorait. Hiszen érthetetlen az is, hogyan tudták ők – mégis annyi szeretet megőrzésével – felcserélni a Kárpátok szeleinek sustorgását vagy éppen vad és szilaj, gátlástalanul üvöltő száguldását; felváltani arra a percre, amint a tenger kileheli lelkét az utolsó csobbanással a part szárazán, a lábuknál? Talán éppen a sustorgás az örök: a szabadság dallama, ami nem a földhöz köt bennünket, még csak nem is az anyaföldhöz, hanem az ott, az abban felnőtt szárnyaló lélekhez, amely mindenütt szabad.
Bejegyezte: László Géza Tilk dátum: péntek, szeptember 09, 2011
BAÉSZ: Felhívás!
Jelentős, nagy értékben, üzletszerűen, és szervezetben elkövetett bűncselekmény a bankok, hitelintézetek és a volt és jelenlegi kormányok részéről Magyarország lakossága ellehetetlenítésére, kifosztására!
Az felhívás célja, hogy a deviza-alapú banki hitelesek ügyészségen tett feljelentésekkel éljenek, a magyar és a nemzetközi jog megsértése, csalás, megtévesztés, orgazdaság, sikkasztás és hatalommal való visszaélés bűntette miatt, "ismeretlen tettes" ellen, és ez alapján KÁRTÉRÍTÉSI IGÉNYT is bejelenthessenek, az ügyészségi nyomozás és büntetőper lezárulta után, polgári-peres eljárás keretében. A mellékelt feljelentések, és "feljelentés-minták" és kiegészítések, alkalmazható BTK, PTK és Nemzetközi jog szerinti rendelkezések alapján! Közérthetően láthatóvá válik, hogy valóban bűncselekmények sorozata áll a deviza-alapú hitelezési ügyletek mögött! Mivel 2009-ben Sólyom László nem írta alá a csoportos perindításra vonatkozó törvényjavaslatot (banki érdekek miatt), pertársaságokat kell alapítani, vagy belépni egy meglévőbe, hogy érdekeinket, jogainkat érvényesíteni tudjuk! Szintén ezidőben felemelték a polgári-peres eljárások eljárási díját a vitatott összeg 6%-ra, amit a legtöbb elszegényedett, kifosztott hiteles nem képes megfizetni! A kormányzatok ezzel kívánták elérni, hogy a nemzetközi és magyar jog szerint is törvénytelen banki szerződések szerződés -és jogellenesen megállapított ügyleti kamatát nekük tetsző módon, de törvénytelenül változtassák, ezzel hitelesek öngyilkosságát, ellehetetlenülését, adós-rabszolgává tételét okozzák. A büntetőeljárás lefolytatására nem vonatkozik a polgári-peres eljárások 6%-os eljárási költsége! Mivel sok-százezer adóst (és hozzávetőleg 3,5 millió embert) érint a kormányszinteken is támogatott és kivitelezett csalás, az érdekeinket tömegesen benyújtott feljelentéssekkel kell nyomatékosítani! FIGYELMEZTETÉS!A deviza-hitel csalási ügyletek következményei elől, sem a jelenlegi, sem a korábbi kormányok képviselő nem tudnak kibújni, ezért fenn áll, a kormányzati provokációval, provokátorok segítségével kirobbantott polgárháború lehetősége! Konfliktus esetén elrendelhető, a még a „hatalom” által érvényesnek tekintett 1989.-es illegitim „ideiglenes” alkotmány szabályozása szerinti rendkívüli állapot bevezetése, és a katonai irányítás! Ezért fokozott figyelmet kell fordítani, hogy provokátorok ne tudják megakadályozni a jogérvényesítést azzal, hogy olyan cselekményeket követnek el, vagy olyan cselekmények elkövetésére buzdítanak, amelyek következtében a „hatalomnak indoka lehetne” az igazságukat követelő embereket megtámadni, bebörtönözni, az állampolgári jogokat felfüggeszteni! Ne feledkezzünk meg arról, hogy évek óta magyarellenes kampány folyik a nyugati médiában! Magyarországon nagyobb idegen hadsereg, és kormány által ellenünk fenntartott egyéb fegyveres testületi erő található, mint a Magyar Hadseregnek nevezett zsoldos-haderő.
Nem vagyunk egyedül!
A Jogsegély szolgálat, a TEMPO Párt, az MVSZ, a Banki Adósok Érdekvédelmi Szervezete, a Nemzeti Jogvédő Szolgálat, a Polgári Jogokat Pártolók Egyesülete, Jobbik EP képviselete és jogászai, számos jogász, szakértő, és ügyvéd támogatásával és tevékeny közreműködésével, gátat kell vetni Magyarország lakossága kifosztásának! Mivel a bankokkal kötött deviza-alapú hitelszerződések nem egyformák, de hasonlóak, feljelentésenként is kiigazításra, újrafogalmazásra szorulhat! Ezen írás sem érne semmit, ha nem vállalnánk fel a közvetlen segítségnyújtást, és ezúton további szervezetek csatlakozását, ügyvédek segítségét kérve! Jogi, érdekképviseleti segítséget, az alábbi elérhetőségeken lehet kérni, vagy csatlakozni a Banki Adósok Érdekvédelmi Szervezetének feljelentéséhez, ill. jelentkezni jogi segítségért: BAÉSZ részéről: kaslerarpad@yahoo.com Jogsegély Szolgálat: Link
A mellékletekben feljelentésminták, BTK, PTK, és nemzetközi jogi kivonatok találhatók, a feljelentésekhez segédletként elsősorban jogászok számára, de természetesen rendelkezésre állnak a Jogsegély Szolgálattal, a TEMPO Párt, a Nemzeti Jogvédők jogászai is! Azok is perelhetnek, akiknél már megtörtént a végrehajtás! A Nemzeti Nyomozó Iroda, a BAÉSZ feljelentéséhez csatlakozók esetében csak nevet és E-mail címet kér 2011. szeptember 12-es határidővel. A csatlakozáshoz Kasler Árpád úr, BAÉSZ elnök E-mail címén lehet jelentkezni!
Cseh-Bereményi
Bejegyezte: László Géza Tilk dátum: szerda, szeptember 07, 2011
Mit tenne Tibor bá', ha devizaadós lenne
Címkék: érdekérvényesítés
Devizaadósok: Névsor olvasás!
Egy devizaadós, Kata panasza és válasz Katának
Tele van a média, a "devizaadósok megmentésével". Különféle műsorokban megnyilatkoznak a hatalmas szakértők, képviselők, a bankok, a különféle szervezetek vezetői, ügyvédek és egyéb szószólók. Megy a parasztvakítás. Adós fizess. Miért vetted fel? Nem tudod, csak addig nyújtózkodj amíg a takaród ér? Bezzeg a forinthitelesek, velük lenne kiszúrva ha ... Kik milyen arányban felelősek és kik milyen arányban viseljék a terheket? Törvényes, nem törvényes? Perre készülnek a devizaadósok, de pórul járnak. Élő devizaadóst is vagy csak hármat mutatott - a 350 ezerből - a mainstream média, a téma kapcsán elhíresült Dr. Czirmes Györgyöt és a már régebben elhíresült Bíró Ica és Pataky Attila közszereplőket.
Mintha a "józsefattilai" rakodópart alsó kövén ülnék itt a Dunánál. Hallom, mint fecseg a felszín és hallgat a mély. Ám csitt. Mint suttogás a szélben ...
Ügyvédek,jogászok, sajtó, média, rendvédelem részére!
Katalin Marosi, 2011. szeptember 6., 17:34
Az útólsó segély kiáltás!
Elérkezett az idő amikor mindenkinek állást kell foglalnia ahhoz ,hogy az ember ember maradhasson!
Engedjétek meg sorstársaim,hogy nevetekben is megfogalmazzam Felhívásunkat azon személyek felé akik ebben a nehéz helyzetben tudásuk illetve társadalmi pozíciójuk alapján képviselhetik illetve hangunkat továbbíthatják, nyilvánosságra hozhatják az egész világ számára!
Kérek mindenkit! AKI HALLJA(olvassa)ADJA ÁT!
Kérünk minden magyarországi ügyvédet, jogászt, közgazdászt, bíróságot, ügyészséget álljanak ki a devizakárosultak ügye mellet,mely ma Magyarországon több millió embert érint(és most meg sem említem az önkormányzatok, intézmények azonos csapdába kerülését ill.,ellehetetlenülését!)Ma már nyílt titok,hogy a devizaalapú hitelezés CSALÁS volt.Még a miniszterelnök is kijelentette ,hogy a hitelek mögött nem volt valódi deviza fedezet!A szerződések egyoldalú banki módosításai,az egyre magasabb magyarázat nélküli összegek követelései, az uzsorakamat alkalmazása,a közjegyzői okiratok, a szerződések valamennyi pontja,az ingatlanok közönséges bűnözők kezére játszása mind-mind CSALÁS,CSALÁS!!!!Jogszabályokkal jogosan feltárhatók és megfoghatók! A valódi bűnösök felelősségre vonhatók!
Kérnénk Önöket, tegyék most félre a személyes érdekeiket! Mind poziciójuktól,mind anyagi érdekeltségüktől függetlenül, vállalják erkölcsi kötelességüknek a bajba jutottak megsegítését! Nekünk már nem maradt semmink,talán csak a reményünk még ha éhezünk és télen fázunk a fedél (a sajátunk)a fejünk fölött maradhat! Nincsenek már tartalékaink, nem tudjuk Önöket megfizetni, nem tudunk már hasznot hajtani de amíg életben vagyunk segítségért kiálltunk!Kérem hallják meg hangunk! Tudásukat önzetlenül ajánlják fel sok-sok millió bajba jutott ,megtévesztett, egyszerű embertársuk védelmében!Valószínű ezzel az üggyel most nem növekszik bankszámlájuk és ingyen senki nem szeret dolgozni, De próbálják ki csak most az egyszer ,milyen nagyszerű érzés a nagylelkűség és ennek a jutalma az a tükökép mely nap mind nap büszkén néz vissza Önökre!
Lehet,hogy most sokuk megvetően mosolyog rajtam,rajtunk.Mondván micsoda naiv demagógiákat locsog itt valaki. Kérem üljenek le néhány percre kényelmes kis foteljükbe, idézzék fel a múltjukat ,életüket.Gondoljanak ifjúkori önmagukra, terveikre mely erre a hivatásra ösztökélte Önöket.Talán szerepelt ott egy olyan gondolat,hogy az igazságért a bajba jutottakért fogok küzdeni!
Bizalmunk az Önöké ,várjuk a segítő szándékukat, tetteiket!
FELHÍVÁST teszek a sajtó és a média képviselői számára is!
Maradnék a tükör hasonlatnál! Mondjátok,hogy bírtok nap mind nap szembenézni a tükörképetekkel?Tudom(nem vagyok annyira naiv!) cenzúráznak, a szátokba adják a szót(legalább is jóindulatúan feltételezzük rólatok ezt!)és nem akarjuk elhinni,hogy Ti akiknek a legnagyobb tájékozottság áll a rendelkezésére, magatoktól kommunkáljátok a megtévesztést, a hazugságokat!
Itt az idő hogy mindnyájan állást foglaljatok és tanúbizonyságot tegyetek emberségetekről! Tudom a celebekkel készíteni riportot nagyobb dicsőség! De ha már ők is azon a véleményen vannak mint mi az elnyomott, ellehetetlenített károsultak, holott ők még nem is jutottak a gödör legaljára és nem élték át azt a nyomort melyben mi több millióan vergődünk,nos akkor már igazán nagy a baj!Itt az idő,hogy a mi hangunkat is meghalljátok, továbbítsátok. Tárjátok a világ elé milyen nagy bajban van ez az ország!Nem kellene megvárni ,hogy a külföldi tudósítók kürtöljék világgá az igazságot! Hisz akkor mi szükség lesz Rátok ezután?
Az újságírói szakma évszázadok óta a bátrak és az igazságkeresők hivatása volt! Igen volt akit üldöztek e miatt,de kitartott! Volt akit megfosztottak mindenétől, sőt az életétől is de a végsőkig kitartott a hivatása mellet! Az akit manapság más célok vezéreltek erre a pályára inkább HAGYJA EL!
Kérem a sajtót a médiát az eredeti hivatásához méltón álljon az ügyünk mellé,álljon a nép mellé mert az a tragédia ami most Magyarországon az emberek többségét érinti, NEM HALLGATHATÓ EL!
Bízunk Önökben,előre is köszönjük!
FELHÍVÁST intézek a rendvédelmi hatóságokhoz és valamennyi állományban lévő hivatásoshoz, beosztás és rangfokozattól függetlenül!
Kérjük Önöket NE nyújtsanak segítséget közönséges bűnözőknek, becsületes ,tisztességes emberek kifosztásához, földönfutóvá tételéhez, halálba hajszolásához!
Mi Önök mellett állunk az Önöket ért jogsérelem ügyében! Kérjük az Önök lojalitását a mi ügyünkben! Mossuk tisztára együtt a SZOLGÁLUNK ÉS VÉDÜNK!jelmondatot!
Bízunk Önökben is és előre köszönjük a védelmet!
a jegyzetet készítette: Marosi Kata sok millió károsult és elhunyt áldozat nevében
Válasz Katának!
Összefacsarodott a szívem. Én mint sorstársad el is restelltem magam, mert végül is mi a párommal mit bukhatunk? Az autót? Meg még bírjuk is valamelyest mert előtörlesztettünk még tavaly. Fiaink kirepültek és van munkájuk. Bizony hatalmas az a gyalázat, ami itt sújtja - nem csak a devizaadósokat hanem a - nemzetet. Embertelen világot élünk.
Jaj-jaj kihez, kikhez szólsz?
A politikához? Ahhoz az úgynevezett politikai elithez, akik húsz év alatt szó szerint eladták az országot (piacainkat, termelő kapacitásainkat, egyéb javainkat) illetve fejenként két millió állam adósságal leterhelték még az unokáinkat is?
- Az ügyvédekhez? Akik az emberi aljasság, gonoszság, felelőtlenség vámszedői? Akik már itt mutatják magukat, hogy - jó pénzért - megmentenek minket de nem ígérhetnek biztos sikert? Kata! Ők ezen - a mi bajunkon - csak nyerhetnek.
- Sajtó, média? Az a sajtó és az a média akiknek a banki befektetők a gazdáik? Akik még egyetlen egyszer sem tették fel egyenesen a kérdést sem a bankárok képviselőinek, sem a magyar állam képviselőinek, hogy hogy is képzelik azt, hogy az emberekre közel dupla törlesztő részleteket tolnak rá a bankok? A világon nincs ilyen.
- A rendvédelem embereinek? Azoknak, akik a saját jogaik megvédésére sem képesek?
Jaj-jaj Kata!
Nézz körül, kikkel vagy körülvéve! Hol van az a 150 ezer "bajba került" devizaadós, akinek már 90 napon túli tartozása lett felhalmozva és vár rájuk a banki csomag, miközben már megindultak a kilakoltatások? Azon a demonstráción is, amit nekik szerveztek itt Budapesten megjelentek vagy nyolcvanan? Kik is? Az érdeklődők? A legutóbbi demonstráción - az Élőlánc a devizaadósokért - sem voltak többen 300 főnél.
Én magam - és segítőim - lassan egy hónapja elindítottuk a Devizaadósok Érdekvédelmi Szövetsége szervezését. Magunknak, azoknak közülünk, akik tenni is szeretnének - nem csak bújni - az üldöztetések ellen, mert az ami már itt megy, az ÜLDÖZTETÉS. Fel is tehetnénk bátran a "fekete szalagot", amit Pataky Attila mutatott be a médiában. De hol vagyunk mi? Hol vagyunk mi devizaadósok? A www.devizaados.eu szervezési - kommunikációs oldalunkra a mai napig összesen 82, írd és mondd nyolcvankettő devizaadós regisztrált. Pedig legalább hatezer címre juttattuk el az üzenetet. Hogy lesznek így pertársaságaink? (A pertársaságot kínáló ügyvéd urak sem vállalnak mindent. Vidéket nem, autót nem. Lásd: www.pertarsasag.com ) Vannak akik a pertársaságot sem.
Lásd Kata!
Bújnak, lapulnak a sorstársaink Mint az üldözöttek mindig is. Nem kérik ismerőseik, a társadalom segítségét, nem hivatkoznak az emberek igazságérzetére. Vannak persze helyettük fogadatlan prókátorok, nagyarcú farizeus tanácsadók, akik már gyűjtik az adatainkat, hogy megmentsenek és tanácsot adjanak, na meg ügyvédet javasoljanak. Attól a szájkaratétól, ami az Interneten megy - például a Facebookon, ahová feltetted panaszod - egy tapodtat sem lép előre semmi.
Bújnak, lapulnak a sorstársak, és nem találjuk őket. De nem is csoda, mert a médián keresztül a politikával összejátszva nyomorítóink újra-és újra megjátsszák a "tedd bűnbakká az áldozatot". Csupa "megmentőt látni" de sorstársat?
Megkönnyeztem panaszod és csak erősödött bennem az elszántság, hogy csak nem adhatjuk fel. Addig szervezzük, amíg csak bírjuk a szövetséget, hogy a csalókat, tolvajokat bíróság elé állíthassuk és lesújthasson rájuk a törvény szigora. Hogy megvédjük javainkat, életünket.
Adja a Teremtő, hogy a bíróságokról dolgunk végeztével térhessünk vissza, hogy fel ne lobbanjanak az elkeseredés, a kilátástalanság pusztító tüzei. Mert bizony, ha onnan is igazunk nélkül térünk vissza, úgy más út nem is marad ...
Bejegyezte: László Géza Tilk dátum: kedd, szeptember 06, 2011
Felveszem a bukósisakomat ...
Devizaadósok Szövetsége: Mi a teendő
Bejegyezte: László Géza Tilk dátum: hétfő, szeptember 05, 2011
Egy dísz hungarofób: Kertész Ákos véleménye rólunk
Ma már a második világháború borzalmaiért, a Holocaustért egyedül a magyar a felelős, mert a magyar nép az (a német néppel ellentétben), amelyik se be nem vallotta, meg nem gyónta a bűneit, se töredelmes bűnbánatot nem tanúsított, se meg nem fogadta, hogy soha többé, se bűnbocsánatért nem esdekelt.
Így aztán nem is kapott soha föloldozást!
Devizaadós Szövetség Gyorsjelentés 2011-09-05
Regisztrálás időpontja
2011-09-03 19:53:56
2011-09-02 13:52:05
2011-09-02 12:33:56
2011-09-01 13:59:52
2011-09-01 12:06:48
2011-08-29 13:26:49
2011-08-25 11:13:43
2011-08-25 09:58:54
2011-09-03 15:44:21
2011-09-02 09:10:17
2011-09-01 12:10:01
2011-09-01 12:00:37
2011-09-01 11:46:53
2011-08-31 19:23:21
2011-08-30 17:25:19
2011-08-28 23:31:20
2011-08-28 21:19:24
2011-09-01 10:44:23
Az ING Bank NV Magyarországi Fióktelepe
2011-09-04 20:43:28
2011-09-02 21:41:36
2011-09-01 12:17:28
2011-08-29 20:01:53
2011-08-28 17:48:50
2011-08-28 16:51:36
2011-08-25 18:54:06
2011-09-04 20:21:07
Budapest Hitel és Fejlesztési Bank Rt.
2011-09-03 10:00:10
CIB Bank Zrt..
2011-09-01 12:22:26
2011-08-31 20:34:44
2011-08-29 19:23:07
2011-09-01 09:28:37
Erste Bank Hungary Nyrt..
2011-08-31 18:31:26
2011-08-29 19:58:57
2011-08-29 11:14:16
2011-08-29 11:07:27
2011-08-25 15:38:43
2011-08-26 13:28:16
FHB Jelzálogbank Nyrt..
2011-09-02 10:24:45
K & H Bank Zrt..
2011-09-02 08:59:50
2011-09-01 13:46:34
2011-08-31 19:59:15
2011-08-31 17:19:20
2011-08-31 15:37:59
2011-08-26 13:54:22
2011-08-26 11:51:49
2011-08-30 06:40:10
KDB Bank (Magyarország) Kft.
2011-09-04 09:23:11
Magyarországi Volksbank Zrt.
2011-09-03 19:50:59
MKB Bank Zrt..
2011-09-01 14:36:02
2011-08-31 16:24:48
2011-08-31 21:51:45
2011-08-31 15:55:47
2011-08-25 21:54:16
2011-08-25 20:29:28
2011-08-24 18:31:25
2011-09-04 22:49:45
Raiffeisen Bank Zrt..
2011-09-01 15:11:56
2011-08-31 23:03:30
2011-08-26 13:24:08
2011-08-26 08:14:14
2011-08-30 21:10:38
UniCredit Bank Hungary Zrt..
Bejegyezte: László Géza Tilk dátum: vasárnap, szeptember 04, 2011
Devizaadósok: Ki fizeti meg a … mit is?
Célkeresztben az ingatlanértékelők is?
© Tilk László Géza www.ingatlanertek.hu
A média tele van a „devizaadósok megmentése” híreivel. Már majdnem mindenki nyilatkozott is a devizaadósokról – úgymint a János és a város – és a „bajba jutott devizaadósok megmentése” rögzült gumicsontként a médiában. Bajba jutott? Hát? A deviza-elszámolású kölcsönszerződések egy különleges tulajdonságára derült fény, miszerint lehetőséget ad a kölcsön nyújtónak egyre növekvő havi tartozások könyvelésével eljutni abba a helyzetbe, mikor már a nyilvántartott tartozás jóval meghaladja a fedezet értékét. Mindennek pedig elképesztő – társadalmi robbanással járó - jogi és társadalmi következményei mutatkoznak.
Elképesztő élethelyzetek tömeges megjelenése
No ez a „könyveléstechnika”, elszámolás tömegesen árverésekhez és a végrehajtásokhoz vezet, a fedezetek (autó, lakóingatlan, ingatlan) piacán, úgymint autópiac, ingatlanpiac. Ezeken a deprimált piacokon ma vagyoni (fedezeti) értéken eladni valamit szinte lehetetlen, éppen a hitelválság miatt. Mindez azzal jár, hogy amikor az adóstól (esetünkben devizaadóstól) elveszik a fedezetet és árveréssel értékesítik, a vagyoni (fedezeti) érték 25 -30 %-a ami befolyhat. Így állhatnak elő olyan elképesztő élethelyzetek, hogy egy 10 milliós kölcsönnél például 3 millió forintért elkótyavetyélődik az ingatlan (volt tulaj az utcán) ám ez nem elég a banknak, mert még ezen felül is terhelheti az adóst egy igen jelentős „könyvelt” tartozás, ami még a fedezeti értéket is meghaladja. Például 13 millió forint, amit aztán a kilakoltatott és mondjuk munkanélkülivé vált adós két életen keresztül sem lenne képes kifizetni. Egyre többen pedzegetik is kis hazánkban a magáncsőd intézményét és az úgynevezett „elsétálás” jogát.
Emberek halnak meg és családok mennek tönkre
A végrehajtóktól származó információk szerint ugyanis a végrehajtásra kerülő ügyekben a kölcsönadósok 10 %-a öngyilkos lesz, 80 %-ban elválnak, azaz szétesnek a családok majd a túlélők a fekete munkába és külföldre menekülnek. Maga a jelenség közvetlenül mintegy 150 ezer családot veszélyeztet, közvetve pedig 350 ezret, azaz közel egy millió magyar állampolgárt. Közben megy a felelős keresés és az egymásra mutogatás. A banki szereplők – akár egy tibeti imamalom – egyre azt hajtogatják, hogy ők jogszerűen, törvényesen járnak el. Látszólag valóban, mert a gyakorlatuk jogalapja mindig egy-egy szerződés, melyben a felek kötelezettségeket vállaltak és a szerződés szerint amennyiben valaki nem teljesíti szerződésben vállalt kötelezettségét, úgy annak jogkövetkezményei vannak. Ezek a következmények pedig végrehajtásokban testesülnek meg. Amelyeket – amint azt tapasztalhatjuk – elnyomorodás, kilátástalan helyzetbe kerülés és bizony nem ritkán halál követ. Egyre ingerültebb a társadalom. Végletekig vulgarizálva ez úgy is megjelenik a köztudatban, hogy az idegen bankok, ölik pusztítják a magyarokat. Senkinek nem kell honunkban magyarázni, hogy ez minek a melegágya. Aki keres az talál, már most a társadalom egy nem jelentéktelen körében megjelent a bűnbak keresés, amit csak gerjeszt a felelős tényezők egymásra mutogatása. Ékes példája ez a deviza-eladósodás problémacsomag a „szarnak bajnak nincs gazdája” népi megfigyelésre.
A célkeresztben
A célkeresztben ma a devizaadósok állnak. Az ő kitettségük a legnagyobb. Ugyanis ha bármilyen ok miatt 90 napot meghaladó törlesztési késedelembe esnek, úgy a rafináltan megkötött szerződések alapján már indulhat is a végrehatás úgy, hogy a fedezet nem takarja a könyvelt tartozást, miáltal megy a lecsóba az autó, a lakás és ezt követően is mint szamáron a fül hatalmas követelése marad a banknak és a végrehajtóknak. A végrehajtáson túlesett nincstelen még adósrabszolgává is válik. Amíg ez csak szórványosan fordult elő, akkor is volt zúgolódás, ám ahogy most tömegesen zajlik minden - és látható az is milyen tömegeket érinthet - egyre növekszik a népharag is.
Egy tagnapi nyilatkozat alapján súlyos árnyék vetődik az ingatlanértékelőkre is. A nyilatkozatot egy gazdasági szakember, a Corvinus Egyetem Pénzügyi Tanszékének a vezetője tette. A nyilatkozat, illetve állásfoglalás lényege az a jogértelmezés, miszerint az adóst a fedezet értékén túli kötelezettség nem terhelheti, hiszen annak felértékelését a bank végeztette a forgalmi értékelőkkel, így ha ebből eredően kár keletkezett – hiteltartozás – az semmiképpen nem terhelhető a devizaadósra. Igen ám, de a banki könyvelésekben szereplő tartozás lényegesen meghaladja már az eredetileg megállapított fedezeti értékeket, a jelenlegi piaci értékekről már nem is szólva. Csak egy durva példával, a fedezet (ingatlan) értékét anno 2004 évet követően mondjuk 10 millió forintban állapították meg az ingatlanértékelők. Az ingatlant jelenleg - jó ha - 3 millióért veszi be a piac, míg tartozásként a bank nyilvántart 13 millió forintot. Ilyenkor a fedezet árverésen elmegy, ugye 3 millióért és ott marad 10 millió „tartozása” a devizaadósnak. No erre nézve nyilatkozott úgy a szakember, hogy ez semmi esetre sem illetheti a devizaadóst. Ezt a balhét másnak kell elvinni. Hát ugye ki másnak is a két szerződő fél közül, ha nem a banknak. No itt indul aztán a dominó. A bank ugyanis a fedezet értékét úgy határozta meg, hogy úgymond független ingatlanforgalmi szakértőkkel (társaságok, magánvállalkozók) forgalmi értékelési szakvéleményt készíttetett. Ebben a forgalmi értékelési szakvéleményekben leírt, forintban összegszerűen kifejezett úgynevezett forgalmi értéket vette alapul a fedezeti érték megállapításánál. Ha tehát a fedezeti érték „nem működik” mert a piac nem azt mutatja, úgy a forgalmi értékelő végezte „rosszul” a dolgát és ezzel kárt okozott. Ergo kártérítési kötelezettséggel tartozik, magyarul a bedőlt hitelnél megjelenő gazdátlan 10 milliós sár övé. A bank az ingatlanértékelőkkel kötött „oroszlánszerződések” alapján „jogszerűen” jár el akkor, mikor az így keletkező kárát az ingatlanértékelőre terheli.
Kit talál a kő?
Az hogy ez a felvetés mennyire nem légből kapott, mi sem mutatja ékesebben mint az, hogy ezzel a helyzettel a Magyar Ingatlanszövetség már 2009. évben foglalkozott. (Dr. Buza Ottó az értékbecslői felelősségről.) Melynek a lényege az, hogy ha netán ilyen előfordulna, akkor a MAISZ tag ingatlanértékelő társaság (magánvállalkozó) mögött ott áll a szakmai fedezetbiztosítás. Mit is jelentene ez? Hát azt, hogy a példánkban gazdátlanul kóválygó 10 millió forint (könyvelt) követelés, a biztosító társaságra hullana. No ehhez viszont vajon a biztosító ( Groupama Garancia Biztosító ZRT ) mit szól? Legkevesebb ugye, hogy vitatja, mert ha ez a fa rádőlne, hát kétséges hogy képes lenne a „károk” megtérítésére.
Szép kis történet ugye?
Ezt a képet még az is bonyolítja, hogy a jelzálog-hitelrendszer bevezetésével felfutó kölcsönkihelyezések és az ezzel járó tömeges ingatlanértékelési igény is meghozta a maga dolgait. A bankok ugyanis köztudottan a 2004 évet megelőző időszakban alulértékeltették a „független” értékelőkkel az ingatlanokat. Ha nem azt az értéket hozták ki a „listán lévő” értékelő társaságok (magánvállalkozások) amit a banki fedezetértékelés elvárt, úgy máris kikerültek az ügyfelek által „választhatók” listájáról. Nesze neked függetlenség, ugye? Ezt a listázási gyakorlatot már 2002 évtől keményen támadták egyes szakmai érdekvédelmi szervezetek, ám ezek a tiszta versenyt követelő próbálkozások sorra hullottak vissza a bankok betonfaláról és vesztek el a banktitkok félhomályában. Így történhettek meg aztán azok a szórványos esetek, amikor 100 milliós értékű ingatlanok mentek el 30 milliókért. Ilyen esetekkel a média is és az állampolgári jogokat védő ombudsman is foglalkozott, ám ugyanúgy nem mentek semmire a banki gyakorlattal szemben, ahogy most is látszik a devizaadósok esetében. A bankok beásták magukat a jog bástyái mögé és nem volt se ember se isten, aki kibombázhatta volna őket pozícióikból.
A lényeg az, hogy nem elég hogy ráverik a devizaadósra a könyvelt adósságot, hanem még magát az ingatlant is alacsonyabb áron viszik be árverezésre, mint az indokolt lenne. Nem mindegy ugye, hogy minek a 35 %-a az az ár, amiért elvihetik az ingatlant. (10 milliónak, avagy 8 milliónak a 35 %-a.)
Bizony-bizony. A „prudens” és óvatos értékeltetés hozadékaként nem ritkán a 10 milliós piaci értékű ingatlant 8 millió forintra alul értékeltettek. Persze ennek ellenkezője is megjelent a banki gyakorlatban, a mintegy harminc ezres nagyságrendű Fészekrakó program (2004-2006) idején. Ekkor ugyanis, miután az állam vállalta a kezességet ezen hitelek bedőlése esetén, a bankok felül értékeltették az itt megjelenő fedezetet képező ingatlanokat, hogy minél nagyobb összegű hitelt nyomhassanak ki. Nem mellesleg jelezhetjük, hogy e hitelkihelyezés során a Központi régióra (Budapest és Pest megye, ahol van és volt ingatlanforgalom) e hitelekből mindösszesen 3 % , azaz írd és mondd három százalék jutott. Eleve tudható volt, hogy ha a fészekrakó hitel bedől, az ingatlan nem is jelent tényleges fedezetet. A Fészekrakó program során előállt ingatlanfedezet tehát - úgy ahogy van - egy ma is ketyegő bomba, mely az állami büdzsét veszélyezteti. Abban ugyanis vita nem is lehet, hogy ha a „fészekrakók” nem fizetnek, úgy akkor a magyar állam a kezes. Aztán ha pénzéhez akar jutni az állam, ő árvereztethet. Létezik olyan politikai erő ma Magyarországon, aki ezt felvállalná? Na ugye hogy nincs, így azt a veszteséget valahogy bele sumákolják az állami kiadásokba.
Az ingatlan-értékelőknek vannak szakmai érdekvédelmi szervezetei. Léteznek tehát azok a civil szervezetek, amelyek, ha bajba kerülnek az érintettek - ez esetben az ingatlanértékelők - úgy megszervezhetik az ellenállást, a védelmet. Elvileg jogilag is képviselhetik tagjaikat, tehát feljelenthetik, bíróság elé citálhatják az ellenérdekű feleket, így akár a bankokat is a törvénytelen gyakorlat folytatásáért, az oroszlánszerződésekben kikötött kényszer kezességért, miután a dominóelv alapján nem zárható ki annak a veszélye, hogy a bankok a CHF hiányukat – ha másokra nem tudnák ráverni - velük akarnák megfizetni, hibás teljesítésre hivatkozva.
Mindez – ma még - nem mondható el a devizahitelesekről, miután a társadalom minden rétegéből verbuválódtak, nem egy szakmába tartoznak, sőt nem is ismeri egymást. Jelenleg nincs olyan civil szervezet, mely devizahitelesekből állna, egyben azok érdekeit védené. A „megmentő szervezetek” mögött – sajnos - többnyire szolgáltatók, akik ilyen cumival gondolják eladni szolgáltatásaikat (ügyvédek, jogtanácsosok) vagy a politika (ellenzék) áll, hogy mutassa ők állnak a bajbajutottak mellett, nem a kétharmad.
A devizaadósok EU jog szerinti önvédelmére napjainkban szerveződik a Devizaadósok Érdekvédelmi Szövetsége, melynek elérési pontjai a
www.devizaados.eu
http://www.facebook.com/groups/165498893526088/
Ezen mozgalom – szövetség és pertársaságok szerveződése - támogatását az ingatlanszakmai szervezetek közül a MIÉSZ már nyíltan felvállalta, egyetértve azzal, hogy a vitás kérdésekben a bíróság legyen a mértékadó, azaz a devizaadósok pertársaságokkal vigyék bíróság elé a jelenleg érvénybe lévő kölcsönszerződéseiket, hogy azokat a bíróság megtévesztés jogcímén megsemmisíthesse, majd alkalmatlanság jogcímén az EU normáknak megfelelő forintszerződésekké alakítsák a szerződő felek, úgy hogy azok teljesíthetők legyenek a szerződő felek részéről egyaránt
A devizaadósok és az ingatlanértékelők stratégiai szövetsége már csak azért is érdeke az ingatlanértékelőknek, hogy az elszámolásnál a bankok ne háríthassák rájuk a „könyvelt károkat”, avagy ha mégis erre dőlne a fa, úgy akár a biztosítótársaságokkal szemben, akár a banki oroszlánszerződések bíróság előtti bizonyításához természetes szövetségesekre tegyenek szert a devizaadósok személyében, akiknek az ingatlanjaikat éppen ők értékelték felül, avagy alul, ám kényszer hatására.
A tényleges felelősök
Jelen sorok írója nézőpontja szerint ugyanis, mind a devizahitelesek, mind pedig az ingatlanértékelők egyaránt vétlenek a jelenleg eszkalálódás előtt álló helyzet előidézésében. Akik a ludasok ebben a történetben, azok:
- A mindenkori Országgyűlés, a rossz törvények okán, mulasztás vétségében,
- A Magyar Nemzeti Bank, a külföldi bankok garázdálkodásának engedélyezésében,
- A Monetáris Tanács, a károkozó kamatpolitika formálása miatt, mert a magas kamatláb volt a melegágy,
- Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete az alkalmatlan szabályozása okán,
- Magyar Bankszövetség és tagjai, a deviza-elszámolású alkalmatlan hiteltermék bevezetésével és a folytatott gyakorlattal
Egyben ne feledkezzünk azért meg a lelkes hitelközvetítőkről seregéről sem, akik nem is rossz pénzért – jutalékért - beszéltek rá tömegeket olyanra, amiről maguk sem tudhatták, mi lesz a következménye.
No emberek itt helye nincs – itt meghalnak - annak a cinikus szellemi sznobságnak betudható „véleményeknek”, hogy a magyar pénzügyi kultúra a béka segge alatt van.
Gubcsi Lajos: HŰ SZÓ, HÁBORGÓ Ex lacrimis Hungaror...
Egy dísz hungarofób: Kertész Ákos véleménye rólunk...

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság