240/2003. (XII. 17.) Korm. rendelet
a kincstári elszámolások beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól
a kincstári elszámolások beszámolási
és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól1
A Kormány az államháztartásról szóló, többször módosított 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 124. §-ának (2) bekezdésének a), b), f) és h) pontjaiban foglalt felhatalmazás alapján a következő rendeletet alkotja:
1. § (1)2 A rendelet hatálya kiterjed a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) – Áht. 80. §-ában meghatározott – feladatkörébe tartozó pénzforgalmi és pénzforgalom nélkül teljesülő
a) kincstári ügyfelek elszámolásaira,
b) nemzetgazdasági elszámolásokra,
és azok könyvvezetésére.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak együttesen kincstári beszámolásra kötelezettek.
(3)3 E rendelet alkalmazásában nemzetgazdasági elszámolásnak a központi költségvetés közvetlen kiadásai és bevételei minősülnek.
2. § A kincstári éves beszámolási kötelezettség célja, hogy a költségvetés teljesítéséről, a költségvetési hiány finanszírozásáról, a követelések és a kötelezettségek alakulásáról, valamint a pénzügyi helyzet változásáról a valóságnak megfelelő, a számvitelről szóló 2000. évi C. törvényben (a továbbiakban: Tv.) meghatározott alapelvek szerint, e rendeletben foglalt könyvvezetéssel alátámasztott információk álljanak rendelkezésre.
3. § A kincstári éves beszámoló részei:
a)4 a központi alrendszer mérlege,
b) a finanszírozási mérleg,
c) a nemzetgazdasági elszámolások könyvviteli mérlege,
d) a kiegészítő melléklet.
4. §5 A kincstári éves beszámoló mérlegeinek fordulónapja december 31. A mérlegeket a tárgyévet követő év május 31-éig kell elkészíteni. A kincstári éves beszámolót a Kincstár elnöke írja alá és küldi meg a az államháztartásért felelős miniszter részére.
6. §7 A központi alrendszer mérlegét az adott évi költségvetési törvény éves mérlege alapján kell összeállítani. A mérleg-előirányzatra (eredeti és módosított) és teljesítésre vonatkozó adatokat tartalmaz.
7. § (1) A finanszírozási mérleg tartalmazza:
a) a tárgyévi folyó bevételek és folyó kiadások összesített forgalmát, illetve azok egyenlegét,
b) az aktív és a passzív pénzügyi műveletek forgalmát, illetve azok egyenlegét,
c) a központi költségvetés finanszírozási igényét befolyásoló egyéb tételeket,
d) a finanszírozási célú műveletek forgalmát, illetve azok egyenlegét,
e) a kincstári pénzeszközök állományának változását.
(2) A finanszírozási mérleget az 1. számú melléklet szerint kell összeállítani.
8. § A nemzetgazdasági elszámolások könyvviteli mérlegét a 2. számú melléklet szerint kell összeállítani.
9. §8 A 6–8. § szerinti mérlegeket, leltárral, a 14. § (2) bekezdése szerinti főkönyvi kivonat, valamint az analitikus és kiegészítő nyilvántartások adatai alapján kell elkészíteni.
10. § (1)9 A kiegészítő melléklet számszerű adatokat és szöveges magyarázatokat tartalmaz. Ugyancsak a kiegészítő melléklet részét képezi a beszámoló adattartalmát meghatározó módszertani útmutató
(2) A kincstári éves beszámoló kiegészítő melléklete számszerű adatainak tartalmaznia kell:
a) a tárgyévi költségvetési hiány finanszírozásának, illetve a többlet felhasználásának bemutatását,
b) a központi költségvetés adósságállományának bemutatását,
c) az állam által nyújtott hitelek (vásárolt értékpapírok, lekötött betétek) állományának bemutatását,
d) a központi költségvetés követelései és kötelezettségei állományának alakulását,
e) a letétek állományának alakulását,
f)10 Az eszközök értékvesztésének alakulását
g) a kötelezettségvállalások alakulását.
(3) A kincstári éves beszámoló kiegészítő melléklete szöveges magyarázatának legalább a következőket kell tartalmaznia:
a) a számviteli politikában és az alkalmazott értékelési eljárásokban bekövetkezett változásokat,
b) a számviteli alapelvek sajátos érvényesülését és azok indokolását,
c) minden olyan kiegészítő adatot, amely a beszámolót egyértelművé teszi, és a megbízható, valós összkép kialakításához szükséges.
11. § (1) A tárgyévi költségvetési hiány finanszírozásának, illetve a többlet felhasználásának bemutatását a 3. számú melléklet szerint kell elkészíteni. A melléklet finanszírozási forrásfajtánként, lejárat és hitelezőnkénti tagolásban tartalmazza a hiányt.
(2) A központi költségvetés adósságából a tőketartozás állományának alakulását a 4. számú melléklet szerint kell összeállítani. A melléklet a központi költségvetés adósságát fajtánként, lejárat és hitelezők szerinti tagolásban tartalmazza.
(3) Az 5. számú mellékletnek megfelelő formában kell bemutatni az állam által nyújtott hitelekből, értékpapírok vásárlásából és betétek elhelyezéséből származó követelést. A melléklet a követeléseket fajtánként, lejárat szerinti bontásban tartalmazza.
(4) A 6. számú mellékletnek megfelelően kell kitölteni a központi költségvetés követelései és kötelezettségei állományának alakulását.
(5) A 9. számú mellékletnek megfelelő formában kell bemutatni a letétek állományának alakulását.
(6)11 A 10. számú mellékletnek megfelelő formában kell bemutatni az eszközök értékvesztésének alakulását.
(7) A 11. számú melléklet szerint kell bemutatni a kötelezettségvállalások alakulását.
12. § (1) A Kincstár az 1. §-ban meghatározott tevékenységek elszámolásait a kettős könyvvitel rendszerében vezeti. A könyvviteli nyilvántartásokban a pénzforgalmi, a pénzforgalom nélküli elszámolásokat, valamint azok eszközökre és forrásokra gyakorolt hatását a valóságnak megfelelően, folyamatosan, zárt rendszerben, áttekinthető formában kell bemutatni. A könyvviteli nyilvántartásokban az éves költségvetésről szóló törvényben meghatározott előirányzatokat és az azokban bekövetkezett változásokat, továbbá azok teljesítését folyamatosan úgy kell rögzíteni, hogy azok az információs igényeknek megfelelően bármely időpontban megállapíthatók legyenek.
(2) A kettős könyvvitel rendszerében a gazdasági műveleteket idősoros és számlasoros elszámolásban kell feljegyezni.
(3) A kincstári éves beszámolóban a mérlegek összeállításához, valamint az államadósság és az állam által nyújtott hitelek bemutatásához szükséges információkat a számlarendnek megfelelően vezetett könyvviteli számlák, valamint a számlák adatait alátámasztó analitikus és kiegészítő nyilvántartások adatai biztosítják.
(4)12 A könyvviteli számlákhoz kapcsolódó, nem a Kincstár által vezetett analitikus nyilvántartás alapján, a nyilvántartást vezetőknek a Kincstár részére a 8. számú mellékletben szereplő adatok köréről a Kincstár által meghatározott tartalommal és időpontig kell adatot szolgáltatni. Az adatszolgáltatás valódiságáért, az értékelésért – ideértve a követelések értékvesztésének elszámolásához szolgáltatott adatokat is –, az utólagos módosításokért és az egyeztetésekért az adatszolgáltató felelős.
13. § (1)13 A Kincstár saját számlarendjét a Tv. 160. §-a és az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságáról szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Áhsz.) 49. §-a figyelembevételével a (2)–(9) bekezdésben foglaltak szerint állítja össze.
(2)14 Az 1. számlaosztály a befektetett pénzügyi eszközként kimutatott tulajdoni részesedést jelentő befektetések, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, hosszú lejáratú bankbetétek, állam által nyújtott hitelek, kölcsönök nyilvántartására szolgáló számlákat foglalja magában. A részesedések között kell kimutatni a Magyar Állam tulajdoni részesedését a Magyar Nemzeti Bank Részvénytársaságban (a továbbiakban: MNB) és a nemzetközi pénzügyi szervezetekben.
(3)15 A 2. számlaosztály a nemzetgazdasági elszámolások könyvviteli mérlegében a forgóeszközök között kimutatandó állam által nyújtott rövid lejáratú hitelek, kölcsönök, követelések és értékpapírok számláit tartalmazza.
(4)16 A 3. számlaosztályban kell kimutatni a kincstári körbe tartozók előirányzat teljesítési számláit, a pénztárak állományát, az MNB-nél vezetett bankszámlákat (kincstári egységes számla forint és kincstári deviza számlák), az egyéb pénzforgalmi számlák, a devizabetét számlák, az idegen pénzeszközök számláit, az átvezetési-, és az aktív pénzügyi elszámolások kimutatására szolgáló számlákat.
(5)17 A 4. számlaosztály tartalmazza a saját tőke, a tartalékok, a hosszú és rövid lejáratú kötelezettségek, az idegen pénzeszközök forrása számlákat, a passzív pénzügyi elszámolások, továbbá a továbbadási célú bevételek kimutatására szolgáló számlákat. A hosszú lejáratú kötelezettségek között kell kimutatni a kibocsátott kárpótlási jegyek be nem váltott állományát is.
(7)19 A 6–7. számlaosztályokban főkönyvi számlák nem nyithatók.
(8)20 A 8. számlaosztály tartalmazza a nemzetgazdasági elszámolások jogszabályban meghatározott kiadási előirányzatainak és azok teljesítésének kimutatására szolgáló számlákat.
(9)21 A 0. számlaosztály azokat a nyilvántartási számlákat tartalmazza, amelyeken kimutatott tételek a tárgyévi könyvviteli mérleg adatait közvetlenül nem befolyásolják (letéti biztosítékok, kötelezettség-, kezesség- és garanciavállalások stb.).
(10)22 Amennyiben a főkönyvi számlákhoz kapcsolódó analitikus nyilvántartást nem a Kincstár vezeti, akkor a számlarendnek tartalmaznia kell a nyilvántartást vezető felelősségét az adatok valódiságáért és az alkalmazott értékelési eljárásokért.
14. § (1) A folyamatos könyvelés kiegészítésére, helyesbítésére, továbbá az egyeztetések érdekében könyvviteli zárlatot kell készíteni a számlarendben meghatározott módon és időpontig.
(2) A könyvviteli számlák adataiból legalább negyedévente a 7. számú melléklet szerinti tartalommal főkönyvi kivonatot kell készíteni.
(3) Év közben a főkönyvi kivonat előirányzati és azok teljesítési forgalmi adatainak, negyedév végén az állományi számlákra vonatkozóan is egyezniük kell a kapcsolódó analitikus nyilvántartások zárlati adataival, függetlenül attól, hogy azokat a Kincstár vagy más szervezet vezeti.
15. §23 (1)24 Az e rendeletben külön nem szabályozottak tekintetében a Tv., valamint az Áhsz. előírásait kell megfelelően alkalmazni, különösen a számviteli politikára, a (2)–(15) bekezdések figyelembevételével az értékelési szabályokra, a 13. §-ban foglaltakkal együtt a számlarendre és a könyvviteli zárlatra, a bizonylati elvre és a bizonylati fegyelemre, valamint a számviteli bizonylatokra vonatkozóan.
(2)25 A központi adókból, illetve az adók módjára behajtandó köztartozásokból eredő – az adó-, az adó jellegű, az illeték, a vám-, a vámjellegű – követelések (a továbbiakban együtt: az egyszerűsített értékelési eljárás alá vont adókövetelések) esetében az értékvesztés összege az adósok együttes minősítése alapján egyszerűsített értékelési eljárással (azok csoportos értékelésével) is meghatározható.
(3)26 A Kincstár az értékelési szabályzatának részeként az egyszerűsített értékelési eljárás alá vont adókövetelések értékelésének szabályozását az Nemzeti Adó- és Vámhivatallal együttműködve alakítja ki.
(4) Az egyszerűsített értékelési eljárás alá vont adókövetelések értékelési elveinek meghatározása során az adósok minősítési kategóriái kialakításakor az adósokat legalább – adózói státuszuknak megfelelően – folyamatosan működő adósok, illetve folyamatos működésükben korlátozott adósok szerinti (pl. felszámolás alatt lévő, csődeljárás alá vont, végelszámolás alatt lévő, jogutód nélkül véglegesen megszűnt stb.) csoportosításban kell részletezni, és a folyamatosan működő adósokkal szembeni követeléseket lejáratuk szerint tovább kell bontani (legalább az alábbi bontásban: legfeljebb 90 napos, 91–180 napos, 181–360 napos, illetve 360 napon túli minősítési kategóriákra).
(5) Az adóhatóságok az egyes minősítési kategóriákhoz rendelt százalékos mutatók meghatározását az adóbeszedés eredményeinek előző év(ek)re vonatkozó tapasztalati adatai alapján alakíthatják ki, amennyiben az értékelési szabályzatban rögzítésre kerül az egyes minősítési kategóriákhoz tételesen hozzárendelt százalékos mutató meghatározásának feltételrendszere, valamint a százalékos mutatók éves felülvizsgálatának a rendje.
(6) Az egyszerűsített értékelési eljárás alá vont adókövetelések értékvesztésének összege negyedévenkénti megállapítása során a tárgynegyedévben megállapított értékvesztés összege növeli, míg az előző negyedévben megállapított értékvesztés összege csökkenti a megfelelő adókövetelés értékvesztés számlájának egyenlegét, ebben az esetben az értékvesztést és annak visszaírását tételesen nem kell megállapítani.
(7) A Kincstár a valutakészletét, a devizakészletét, a külföldi pénzértékre szóló devizakövetelését és kötelezettségét – ideértve a devizában fennálló tulajdoni részesedést jelentő befektetést, valamint hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt is – annak bekerülésekor, keletkezésekor – az ügylet jellegétől függően – az MNB által közzétett hivatalos devizaárfolyamon köteles a könyveibe felvenni.
(8) A külföldön kibocsátott kötvények esetében az állomány számbavételénél a devizában kifejezett névértéknek a tranzakció napján érvényes, az MNB által közzétett hivatalos devizaárfolyamán átszámított forintértéke tekintendő bekerülési értéknek.
(9) A Kincstár számlarendjében köteles szabályozni, hogy a (7)–(8) bekezdés szerinti árfolyamon – a (10) bekezdésben foglaltakon túlmenően – milyen időszakonként (naponta, havonta) értékeli át a valutakészleteit és a devizakészleteit, valamint a külföldi pénznemben fennálló követeléseit és kötelezettségeit – ideértve a devizában fennálló tulajdoni részesedést jelentő befektetést, valamint hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt is – forintértékre.
(10) A Kincstár a nemzetgazdasági elszámolások könyvviteli mérlegében szereplő valutakészletet, devizakészletet, valamint a külföldi pénznemben fennálló követeléseket és kötelezettségeket – ideértve a devizában fennálló tulajdoni részesedést jelentő befektetést, valamint hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt is – az MNB által közzétett, az év utolsó napján érvényes hivatalos devizaárfolyamon köteles értékelni.
(11)27 A (9) és (10) bekezdés szerinti értékelésből eredő árfolyam-különbözet elszámolására elkülönített főkönyvi számlákat kell vezetni. Év végén, a nemzetgazdasági elszámolások könyvviteli mérlegében az árfolyam-különbözetet – kivéve a valuta-, devizakészlet árfolyam-különbözetét – tőkeváltozásként kell kimutatni. Az adósságkezelési célú devizabetét árfolyam-különbözetét a tőkeváltozással szemben kell elszámolni. Az elszámolás és a számlavezetés szabályait a Kincstár számlarendjében kell rögzíteni.
(12) A határidős követelések és kötelezettségek állományát, amíg a szerződésben rögzített határidő be nem következik vagy az ügyletet le nem zárják, mérlegen kívüli tételként kell kimutatni.
(13) A devizakötelezettségek árfolyamkockázatára kötött fedezeti swap ügyletek eredménye az adott kötelezettségek állományát növeli, illetve csökkenti.
(14) A devizaadósság állomány árfolyamkockázatára kötött határidős ügyletek pénzügyileg realizált értéke az adott kötelezettségek állományát növeli, illetve csökkenti.
(15) A tulajdoni részesedést jelentő befektetéseknél, valamint a hitelviszonyt megtestesítő, egy évnél hosszabb lejáratú értékpapíroknál, követeléseknél (különös tekintettel a belföldi és külföldi kormányzati követelésekre) a Tv. 54–56. §-a, illetve az Áhsz. 31–31/A. §-a szerint értékvesztést kell elszámolni. Az értékvesztést a kincstári elszámolások éves költségvetési beszámolójához a Kincstár általános módszertani útmutatója alapján az analitikus helyek kötelesek megadni. Az adók, illetve az adók módjára behajtandó köztartozások, valamint a költségvetési támogatások esetében az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény rendelkezéseit figyelembe véve kell eljárni. A követeléseknél az értékvesztés elszámolása nem minősül követelés elengedésnek, illetve törlésnek.
16. § (1)28 Ez a rendelet 2004. január 1-jén lép hatályba.
(2)29 E rendeletnek az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet, valamint a kincstári elszámolások beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 240/2003. (XII. 17.) Korm. rendelet módosításáról szóló 350/2010. (XII. 28.) Korm. rendelettel megállapított 3. § a) pontját, 6. §-át, 6. számú mellékletét és 8. számú mellékletét a 2010. évről összeállított költségvetési beszámoló elkészítésekor is alkalmazni kell.
(3)30 E rendeletnek az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet, valamint a kincstári elszámolások beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 240/2003. (XII. 17.) Korm. rendelet módosításáról szóló 369/2011. (XII. 31.) Korm. rendelettel megállapított 9. §-át, 10. § (2) bekezdés f) pontját a 2011. évről összeállított költségvetési beszámoló elkészítésekor is alkalmazni kell.
17. §31 (1) E rendeletnek az államháztartásról szóló törvény végrehajtásával kapcsolatos egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 74/2013. (III. 11.) Korm. rendelettel megállapított rendelkezéseit először a 2013. évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
(2) A 2013. január 1. és az államháztartásról szóló törvény végrehajtásával kapcsolatos egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 74/2013. (III. 11.) Korm. rendelet hatálybalépése közötti időszakra vonatkozó könyvvezetést az e rendeletnek az államháztartásról szóló törvény végrehajtásával kapcsolatos egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 74/2013. (III. 11.) Korm. rendelettel megállapított rendelkezései alapján 2013. március 31-ig kell módosítani.
1. számú melléklet a 240/2003. (XII. 17.) Korm. rendelethez32
Finanszírozási mérleg
A. Pénzeszközök nyitóegyenlege
1. Összes folyó bevétel (Főösszeg)
2. Összes folyó kiadás (Főösszeg)
B. Központi költségvetés egyenlege (1-2)
3. Passzív pénzügyi műveletek egyenlege
4. Aktív pénzügyi műveletek egyenlege
3.1. Letéti bevételek
4.1. Letéti kiadások
3.2. Függő bevételek
4.2. Függő kiadások
3.3. Átfutó bevételek
4.3. Átfutó kiadások
3.4. Kiegyenlítő bevételek
4.4. Kiegyenlítő kiadások
C. Központi költségvetés finanszírozási igénye/többlete (A+B+3-4)
5. Központi költségvetés finanszírozási igényét befolyásoló egyéb bevételi tételek
6. Központi költségvetés finanszírozási igényét befolyásoló egyéb kiadási tételek
5.1. Államháztartás szervezeteinek finanszírozási bevételei
6.1. Államháztartás szervezeteinek finanszírozási kiadásai
5.1.1. Egészségbiztosítási Alap bevételei
6.1.1. Egészségbiztosítási Alap kiadásai
5.1.2. Nyugdíjbiztosítási Alap bevételei
6.1.2. Nyugdíjbiztosítási Alap kiadásai
5.1.2.1. Nyugdíjbiztosítási Alap költségvetésébe tartozó ellátás bevételei
6.1.2.1. Nyugdíjbiztosítási Alap költségvetésébe tartozó ellátás kiadásai
5.1.2.2. Nyugdíjbiztosítási Alapból finanszírozott nem tb ellátás bevételei
6.1.2.2. Nyugdíjbiztosítási Alapból finanszírozott nem tb ellátás kiadásai
5.1.3. Önkormányzati támogatás megelőlegezésének bevételei
6.1.3. Önkormányzati támogatás megelőlegezésének kiadásai
5.1.4. Elkülönített állami pénzalapok bevételei
6.1.4. Elkülönített állami pénzalapok kiadásai
5.2. MNB-vel kapcsolatos finanszírozási bevételek
6.2. MNB-vel kapcsolatos finanszírozási kiadások
5.2.1. MNB forint árfolyam kiegyenlítési tartalék túlfizetése miatti visszatérítés
6.2.1. MNB forint árfolyam kiegyenlítési tartalék veszteségének megtérítése
5.2.2. MNB deviza értékpapír kiegyenlítési tartalék túlfizetése miatti visszatérítés
6.2.2. MNB deviza értékpapír kiegyenlítési tartalék veszteségének megtérítése
5.2.3. MNB osztalék befizetéséből, illetve veszteségtérítésből a realizált deviza árfolyamváltozások bevételi összege
6.2.3. MNB osztalék befizetéséből, illetve veszteségtérítésből a realizált deviza árfolyamváltozások kiadási összege
5.2.4. MNB osztalék befizetéséből, illetve veszteségtérítésből a deviza értékpapír értékesítés realizált árfolyam-különbözeteinek bevételi összege
6.2.4. MNB osztalék befizetésből, illetve veszteségtérítésből a deviza értékpapír értékesítés realizált árfolyam-különbözeteinek kiadási összege
5.3. Az állami vagyonnal kapcsolatos finanszírozási bevételek
6.3. Az állami vagyonnal kapcsolatos finanszírozási kiadások
5.3.1. Az állami tulajdoni részesedés értékesítése
5.3.2. Az MNV Zrt. által az állami vagyonhoz tartozó gazdasági társaságoknak nyújtott hitel, kölcsön visszatérülése
6.3.2. Az MNV Zrt. által az állami vagyonhoz tartozó gazdasági társaságok felé történő hitel-, kölcsön-nyújtása
5.3.3. Az MNV Zrt. által az állami vagyonhoz tartozó hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokkal végzett műveleteiből származó bevételek
6.3.3. Az MNV Zrt. által az állami vagyonhoz tartozó hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokkal végzett műveleteiből származó kiadások
5.4. Európai Unióval kapcsolatos finanszírozási bevételek
6.4. Európai Unióval kapcsolatos finanszírozási kiadások
5.4.1. Európai Uniós támogatási programok előfinanszírozásának visszatérülése
6.4.1. Európai Uniós támogatási programok előfinanszírozása
5.4.2. Európai uniós agrártámogatás finanszírozási bevétele
6.4.2. Európai uniós agrártámogatás finanszírozási kiadása
5.4.3. Egyéb EU tagságból eredő finanszírozási bevételek
6.4.3. Egyéb EU tagságból eredő finanszírozási kiadások
5.5. Szabálytalan kifizetések megtérülésének finanszírozási bevétele
6.5. Szabálytalan kifizetések finanszírozási kiadása
5.6. Egyéb számlatulajdonosok bevételei
6.6. Egyéb számlatulajdonosok kiadásai
D. Módosított finanszírozási igény/többlet
(C+5-6)
Finanszírozási célú pénzügyi műveletek kiadásai
7. Bruttó adósság csökkenése
7.1. Korábbi évek miatt
7.1.1. belföldi
7.1.1.1. hitel-visszafizetés
7.1.1.2. értékpapír beváltás, visszavásárlás
7.1.2. külföldi
7.1.2.1. hitel-visszafizetés
7.1.2.2. értékpapír beváltás, visszavásárlás
7.2. Tárgyév miatt
7.2.1. belföldi
7.2.1.1. hitel-visszafizetés
7.2.1.2. értékpapír beváltás, visszavásárlás
7.2.2. külföldi
7.2.2.1. hitel-visszafizetés
7.2.2.2. értékpapír beváltás, visszavásárlás
E. Finanszírozási igény/többlet összesen
Finanszírozási célú pénzügyi műveletek bevételei
8. Bruttó adósság növekedés
8.1. Hosszú lejáratú kötelezettség
8.1.1. hitelfelvétel
8.1.1.1. belföldi
8.1.1.2. külföldi
8.1.2. értékpapír kibocsátás
8.2. Rövid lejáratú kötelezettség
8.2.1. hitelfelvétel
8.2.1.1. belföldi
8.2.1.2. külföldi
8.2.2. értékpapír kibocsátás
9. Szabad pénzeszközök betétként való elhelyezésének visszavonása
10. Szabad pénzeszközök betétként való elhelyezése
F. Finanszírozási pénzügyi műveletek egyenlege (8+9)-(7+10)
G. BEVÉTELEK ÖSSZESEN
(1+3+5+8+9)
H. KIADÁSOK ÖSSZESEN
(2+4+6+7+10)
I. Pénzeszközök záró egyenlege (A+G-H)
2. számú melléklet a 240/2003. (XII. 17.) Korm. rendelethez33
Nemzetgazdasági elszámolások könyvviteli mérlege
3. Állam által nyújtott tartósan adott hitelek, kölcsönök
3.1. Állam által belföldre nyújtott tartósan adott hitelek, kölcsönök
3.2. Állam által külföldre nyújtott tartósan adott hitelek, kölcsönök
3.2.1. EU tagállam szerint
3.2.2. Nem EU ország szerint
4. Hosszú lejáratú betétek
5. Egyéb hosszú lejáratú követelések
2. Adósok
2.1. Gazdálkodó szervezetek befizetési hátralékai
2.1.1. Pénzintézetek befizetési hátralékai
2.1.2. Egyéb gazdálkodó szervezetek befizetési hátralékai
2.2. Fogyasztáshoz kapcsolódó adóhátralékok
2.3. Lakosság befizetési hátralékai
2.4. Egyéb adósok
3. Állam által nyújtott rövid lejáratú hitelek, kölcsönök
3.1. Állam által belföldre nyújtott rövid lejáratú hitelek, kölcsönök
3.2. Állam által külföldre nyújtott rövid lejáratú hitelek, kölcsönök
3.3. Állam által belföldre nyújtott tartósan adott hitelekből, kölcsönökből a mérlegfordulónapot követő egy éven belül esedékes részlet
3.4. Állam által külföldre nyújtott tartósan adott hitelekből, kölcsönökből a mérlegfordulónapot követő egy éven belül esedékes részlet
3.4.1. EU tagállam szerint
3.4.2. Nem EU ország szerint
4. Európai Unióval szemben fennálló követelések
4.1. Támogatási programok miatti EU-s követelések
4.2. EU költségvetésből származó visszatérítések miatti követelések
4.3. EU tagság miatti egyéb követelések
5. Szabálytalan kifizetések miatti követelések
6.1. Egyéb követelések belföldre
6.2. Egyéb követelések külföldre
6.2.1. EU tagállam szerint
6.2.2. Nem EU ország szerint
1. Forgatási célú részesedés
1. Pénztárak, csekkek, betétkönyvek
4. Idegen pénzeszközök számlái
4.1. Idegen pénzeszközök számlái forint
4.2. Idegen pénzeszközök számlái deviza
5. MNB-nél vezetett bankszámlákámlal vezetett számla
5.1. Kincstári egységes számla forint
5.2. Kincstári deviza számla
6. Rövid lejáratú bankbetétek
6.1. Rövid lejáratú forint bankbetétek
6.2. Rövid lejáratú deviza bankbetétek
1. Költségvetési aktív függő elszámolások
2. Költségvetési aktív átfutó elszámolások
3. Költségvetési aktív kiegyenlítő elszámolások
4. Költségvetésen kívüli aktív pénzügyi elszámolások
1. Tartós tőke
2. Tőkeváltozás
ebből: tárgyévi költségvetési hiány
III. Finanszírozási különbözet
1. Központi költségvetés hosszú lejáratú hitelei, kölcsönei
1.1. Belföldi
1.1.1. Központi költségvetés közvetlen hitele, kölcsöne
1.1.2. Központi költségvetés átvállalt hitele, kölcsöne
1.2. Külföldi
1.2.1. EU tagállam szerint
1.2.1.1. Központi költségvetés közvetlen hitele, kölcsöne
1.2.1.2. Központi költségvetés átvállalt hitele, kölcsöne
1.2.2. Nem EU ország szerint
1.2.2.1. Központi költségvetés közvetlen hitele, kölcsöne
1.2.2.2. Központi költségvetés átvállalt hitele, kölcsöne
2. Tartozás értékpapír kibocsátásból
2.1. Tartozás belföldi értékpapír kibocsátásból
2.2. Tartozás külföldi értékpapír kibocsátásból
2.2.1. EU tagállam szerint
2.2.2. Nem EU ország szerint
4. Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek
1. Központi költségvetés rövid lejáratú hitelei, kölcsönei
1.2.2. 1. Központi költségvetés közvetlen hitele, kölcsöne
1.3. Működési célú hosszú lejáratú hitelek következő évet terhelő törlesztő részletei
2. Tartozás rövid lejáratú értékpapír kibocsátásból
4. Kötelezettségek az Európai Unió felé
4.1. Támogatási programok miatti EU-s kötelezettségek
4.2. EU költségvetéshez való hozzájáruláshoz kapcsolódó kötelezettségek
4.3. EU tagság miatti egyéb kötelezettségek
4.4. Szabálytalan kifizetések miatti EU-s kötelezettségek
5. Szabálytalan kifizetések miatti egyéb kötelezettségek
6. Központi költségvetés egyéb rövid lejáratú kötelezettségei
6.1. Központi költségvetés adótúlfizetés miatti kötelezettségei
6.2. Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek következő évet terhelő törlesztő részletei
6.3. Hosszú lejáratú belföldi kibocsátású értékpapírok következő évet terhelő törlesztő részletei
6.4. Hosszú lejáratú külföldi kibocsátású értékpapírok következő évet terhelő törlesztő részletei
6.4.1. EU tagállam szerint
6.4.2. Nem EU ország szerint
7. Egyéb rövid lejáratú kötelezettségek
1. Költségvetési passzív függő elszámolások
2. Költségvetési passzív átfutó elszámolások
3. Költségvetési passzív kiegyenlítő elszámolások
4. Költségvetésen kívüli passzív pénzügyi elszámolások
4.1. Költségvetésen kívüli letéti elszámolások
4.1.1. Forintban
4.1.2. Devizában
4.2. Devizaszámlás ügyfelek passzív pénzügyi elszámolásai
4.2.1. EU tagállam szerint
4.2.2. Nem EU ország szerint
4.3. Költségvetésen kívüli egyéb passzív pénzügyi elszámolások
IV. Számlatulajdonosokkal kapcsolatos elszámolások
1. Forintban vezetett ügyfél számlák
2. Devizában vezetett ügyfél számlák
2.1. EU tagállam szerint
2.2. Nem EU ország szerint
V. Számlatulajdonosok letéti számlái
3. számú melléklet a 240/2003. (XII. 17.) Korm. rendelethez
A tárgyévi költségvetési hiány finanszírozásának bemutatása
A) A hiány finanszírozásának bemutatása forrásfajtánként és hitelezők szerint
A forrásfajta
Belföldi hitelezők
= Forinthitel
= Devizahitel
– Egyéb belföldi hitelezők
- EU tagállam szerint
Külföldi hitelezők
- Nem EU ország szerint
– Kormány,
= EU tagállam szerint
– Kincstárjegy
= Nem EU ország szerint
= Forintban kibocsátott
– Nemzetközi szervezet
= Devizában kibocsátott
– Külföldi pénzintézet
– Kötvény
B) A hiány és a lejáró adósság finanszírozásának bemutatása lejárat szerint
A forrásfajta összege évenként
.... évben
– Éven belüli lejáratú
– Éven túli lejáratú
4. számú melléklet a 240/2003. (XII. 17.) Korm. rendelethez
A központi költségvetés adósságállományának alakulása
A) A központi költségvetés adósságának alakulása forrásfajtánként és lejárat szerint
A forrás megnevezése
(folyó áron)
A) Devizában fennálló adósság
1. Külföld felé fennálló kötelezettségek
– Hitelek
– Kötvények
2. Belföld felé fennálló kötelezettségek
– Egyéb rövid lejáratú kötelezettségek
B) Forintban fennálló adósság
– Kincstári takarékkötvények
– Kincstárjegyek
B) A központi költségvetés adóssága hitelezőnként és lejárat szerint az év végén
Hitelezők megnevezése
Az éven belüli
Az éven túli
értékpapír összege
5. számú melléklet a 240/2003. (XII. 17.) Korm. rendelethez
Az állam által nyújtott hitelek (vásárolt értékpapírok, lekötött betétek) alakulása
A) A nyújtott hitelek eszköz fajtánként és igénybe vevők szerint
Az eszközfajta
(hitel igénybe vevő értékpapír kibocsátó,
lekötés helye)
– Forinthitel
– Devizahitel
– Intézményi befektetők
– Gazdálkodó szervezetek
– Alárendelt kölcsöntőke
– Forintban kibocsátott
– Devizában kibocsátott
Betétként való elhelyezés
– Forintban
– Devizában
B) A nyújtott hitel, vásárolt értékpapír, betétlekötés lejárat szerint
Az eszközfajta összege évenként
Nyújtott hitel
Vásárolt értékpapír
6. számú melléklet a 240/2003. (XII. 17.) Korm. rendelethez34
A központi költségvetés követelései és kötelezettségei állományának alakulása
A) Követelések állományának alakulása
Év végi értékelésből adódó különbözet (±)
Év végi átsorolás (±)
évi követelés
bítése (±)
évi előírás (+)
(=3±4+ 5±6±7± 8±9)
nélküli tranzak-
ciók (±)
előző évi követe-
követe-
előző év(ek) (=3±4± 6±8-
(=5±7±9± 11-13)
összesen (=14+15)
1. Állam által nyújtott tartósan adott hitelek, kölcsönök
1.1. Állam által belföldre tartósan adott hitelek, kölcsönök
1.2. Állam által külföldre tartósan adott hitelek, kölcsönök
2. Egyéb hosszú lejáratú követelések
I. Hosszú lejáratú követelések (01+06)
1. Adósok
2. Állam által nyújtott rövid lejáratú hitelek, kölcsönök
2.1. Állam által belföldre nyújtott rövid lejáratú hitelek, kölcsönök
2.2. Állam által külföldre nyújtott rövid lejáratú hitelek, kölcsönök
2.3.Állam által belföldre nyújtott tartósan adott hitelekből, kölcsönökből a mérleg-fordulónapot követő egy éven belül esedékes részlet
2.4 Állam által külföldre nyújtott tartósan adott hitelekből, kölcsönökből a mérleg-fordulónapot követő egy éven belül esedékes részlet
2.4.1. EU tagállam szerint
2.4.2 Nem EU ország szerint
3. Európai Unióval szemben fennálló követelések
3.1. Támogatási programok miatti EU-s követelések
3.2. EU költségvetésből származó visszatérítések miatti követelések
3.3. EU tagság miatti egyéb követelések
4. Szabálytalan kifizetések miatti követelések
5.1. Egyéb követelések belföldre
5.2. Egyéb követelések külföldre
5.2.1. EU tagállam szerint
5.2.2. Nem EU ország szerint
II. Rövid lejáratú követelések (08+09+14+22+23)
KÖVETELÉSEK ÖSSZESEN: (07+28)
B) Kötelezettségek állományának alakulása
Összes kötele-
Kötelezettség záró állománya
előző év(ek)ről
év(ek)i kötele-
zettség helyes-
kötele-
előző év(ek
tranzak-
előző év(ek)i kötele-
zettségre
tárgyévi kötele-
(=3±4± 6±8-12)
(=5±7± 9±11-
1.1.1. Központi költségvetés közvetlen hitelei, kölcsönei
1.1.2. Központi költségvetés átvállalt hitelei, kölcsönei
1.2.1.1. Központi költségvetés közvetlen hitelei, kölcsönei
1.2.1.2. Központi költségvetés átvállalt hitelei, kölcsönei
1.2.2.1. Központi költségvetés közvetlen hitelei, kölcsönei
1.2.2.2. Központi költségvetés átvállalt hitelei, kölcsönei
I. Hosszú lejáratú kötelezettségek (01+12+17)
1.3. Működési célú hosszú lejáratú hitelek következő évet terhelő részletei
1.3.1. EU tagállam szerint
1.3.2. Nem EU ország szerint
3. Kötelezettségek az EU felé
3.1. Támogatási programok miatti EU-s kötelezettségek
3.2. EU költségvetéshez való hozzájáruláshoz kapcsolódó kötelezettségek
3.3. EU tagság miatti egyéb kötelezettségek
3.4. Szabálytalan EU-s kifizetések miatti egyéb kötelezettségek
4. Szabálytalan kifizetések miatti egyéb kötelezettségek
5. Központi költségvetés egyéb rövid lejáratú kötelezettségei
5.1. Központi költségvetés adótúlfizetés miatti kötelezettségei
5.2. Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek következő évet terhelő törlesztő részletei
5.3. Hosszú lejáratú belföldi kibocsátású értékpapírok következő évet terhelő törlesztő részletei
5.4. Hosszú lejáratú külföldi kibocsátású értékpapírok következő évet terhelő törlesztő részletei
5.4.1. EU tagállam szerint
5.4.2. Nem EU ország szerint
6. Különféle egyéb rövid lejáratú kötelezettségek
II. Rövid lejáratú kötelezettségek (19+33+38+43+44+53)
KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN: (18+54)
7. számú melléklet a 240/2003. (XII. 17.) Korm. rendelethez35
nyitó egyenlege
Kötelezettségvállalási számlák
Előirányzat számlák összesen
Forgalmi számlák összesen
Állományi számlák összesen
8. számú melléklet a 240/2003. (XII. 17.) Korm. rendelethez36
A kincstári éves beszámolóhoz az analitikus nyilvántartó helyek által szolgáltatott adatok
Adatszolgáltatásra kötelezett analitikus helyek
Adatok köre, és tartalma
Az adózók állammal szembeni kötelezettségei és az adóhatóság adózókkal szembeni tartozásai adónemenként, adójellegű tételenként, vám-, vám jellegű tételenként, bírságok bontásban.
Adózók [adó-, adójellegű tartozásai, vám, vám jellegű, bírság] tartozásai fejében csőd-, felszámolási eljárás során átvett eszközök (követelések) állománya
Termékdíjak miatti követelések és kötelezettségek
Szerencsejátékok szervezésével kapcsolatos díj- és bírságbevételek miatti követelések és kötelezettségek.
Pénzmosás elleni bírságbevételek miatti követelések és kötelezettségek.
Közúti bírságbevételek miatti követelések és kötelezettségek.
Az ÁFA devizabevételi számlával kapcsolatos követelések és kötelezettségek.
Az EU költségvetéséhez való hozzájáruláshoz kapcsolódó kötelezettségek.
Adósságkezelési célú devizaszámlák kivonatai naponta.
A központi költségvetés belföldi és külföldi hitelei, a belföldi és külföldi értékpapír kibocsátásából származó kötelezettségek.
Auditált éves beszámoló az állami részesedés értékeléséhez.
Bírságbevételek miatti követelések és kötelezettségek.
Koncessziós díj miatti követelés devizában és forintban
A bíróságok által kiszabott bírságbevételek miatti követelések és kötelezettségek.
Legfőbb Ügyészség Gazdasági Főigazgatóság
Az ügyészségek által kiszabott bírságbevételek miatti követelések és kötelezettségek.
Cégközzététel és cégnyilvántartás bevételei miatti követelések és kötelezettségek.
Kibocsátott kárpótlási jegyek be nem váltott állománya.
Egyéb központosított bevételek (környezetvédelmi támogatások visszatérülése, vízkészlet-járulék) miatti követelések és kötelezettségek.
A cukorágazati hozzájárulással összefüggésben az Európai Unióval szembeni követelések és kötelezettségek, valamint a kötelezettekkel szemben kimutatott követelések és kötelezettségek.
Bírságbevételek (objektív felelősségből származó közigazgatási bírság, építésügyi bírság, közrendvédelmi bírság) miatti követelések és kötelezettségek.
Bírságbevételek (katasztrófavédelmi, tűzvédelmi, piacfelügyeleti, közúti és egyéb bírság) miatti követelések és kötelezettségek.
Bírságbevételek (szabálysértési, felügyeleti, eljárási, közúti és egyéb bírság) miatti követelések és kötelezettségek.
Az Európai Unió költségvetéséhez való hozzájárulások.
Engedélyezéssel kapcsolatos bírságbevétel miatti követelések és kötelezettségek.
Bírságbevételek (munkavédelmi bírság, munkaügyi bírság) miatti követelések és kötelezettségek
Bírságbevétellel kapcsolatos követelések és kötelezettségek.
Területfejlesztési kölcsönök visszatérülésével kapcsolatos követelések és kötelezettségek.
Távközlés-fejlesztési és frekvenciagazdálkodási támogatás visszatérülésével kapcsolatos követelések és kötelezettségek.
Bányajáradék, bírságbevételek miatti követelések és kötelezettségek.
Gazdaságfejlesztési támogatások visszatérülésével kapcsolatos követelések, és kötelezettségek
Bírságbevételekkel kapcsolatos követelések és kötelezettségek.
Bírságbevételekkel kapcsolatos követelések és kötelezettségek
Az állam által vállalt kezesség és viszont-garancia érvényesítéséből származó követelések és kötelezettségek.
Állami kezességbeváltásból eredő követelések, a kamatkiegyenlítési rendszer keretében fennálló követelések és kötelezettségek.
Kárkintlévőség devizában és forintban, egyéb állammal szembeni követelések és kötelezettségek devizában és forintban.
Erste Lakástakarék-pénztár Zrt.
Lakás-előtakarékosság jogtalanul igénybe vett állami támogatásával kapcsolatos követelések és kötelezettségek.
Az Európai Uniós támogatásokhoz kapcsolódó követelések és kötelezettségek devizában és forintban.
A központi költségvetés által korábban megelőlegezett, lezárt EU-s támogatási konstrukciókhoz kapcsolódó átadásra kerülő Európai Unióval szembeni követelések devizában és forintban.
Európai Uniós támogatások pénzügyi lebonyolításában a kapcsolódó beszámolási és könyvvezetési kötelezettség teljesítésében részt vevő szervezetek
Bírság kivetésére jogosult szervezetek, hatóságok
Bírságbevételek miatti követelések és kötelezettségek
Egyéb központosított bevételek (vadkísérő-jegy befizetése, trófea bírálat, erdőfenntartási járulék, halászati haszonbérleti díj, erdővédelmi járulék, állami vadászjegyek díja, földvédelmi járulék) miatti követelések és kötelezettségek.
Az állam elektronikus útdíjból és a kapcsolódó általános forgalmi adóból származó követelései és kötelezettségei
9. számú melléklet a 240/2003. (XII. 17.) Korm. rendelethez
A letétek állományának alakulása
Letéti számla egyenlege
a tárgyidőszak
Letétek nem
(02+03–04 ± 05)
KESZ egyéb letéti számlái
Forintszámlán nyilvántartott bűnügyi letétek
Forint letétek
Devizában nyilvántartott bűnügyi letétek
Devizában nyilvántartott zárolt valuta letétek
Devizában nyilvántartott gyámletétek
Devizában nyilvántartott hagyatéki letétek
Devizaletétek
LETÉTEK ÖSSZESEN
10. számú melléklet a 240/2003. (XII. 17.) Korm. rendelethez37
Az eszközök értékvesztésének alakulása38
Befektetett eszközök, követelések és értékpapírok állományának és értékvesztésének alakulása
visszaírt/
Állam által nyújtott tartósan adott hitelek, kölcsönök
Egyéb hosszú lejáratú követelések
Befektetett eszközök összesen (01+...+04)
Ebből: egyszerűsített értékelési eljárás alá vont követelések
Állam által nyújtott rövid lejáratú hitelek, kölcsönök
Követelések az Európai Uniótól
Szabálytalan kifizetések miatti követelések
Forgóeszközök összesen (06+08+09+10+11)
ESZKÖZÖK ÖSSZESEN (05+12)
11. számú melléklet a 240/2003. (XII. 17.) Korm. rendelethez
Kötelezettségvállalások állományának alakulása
Előző év(ek) kötele-
zettségvállalásából
nyitó állománya
pénzforgalom nélküli korrekciója ( ± )
következő év(ek)i
Tárgyévi kötelezett-
ségvállalásból
07=05+06
Előző év(ek)i kötelezettségvállalás
pénzügyi teljesítése
Tárgyévi kötelezettségvállalás
10=08+09
Pénzügyileg nem teljesített előző év(ek)i kötelezettségvállalás
év végi állománya
11=01±02+03±04–08
Pénzügyileg nem teljesített tárgyévi kötelezettségvállalás
12=07–09
1 A rendeletet a 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet 57. § b) pontja hatályon kívül helyezte 2014. január 1. napjával.
2 Az 1. § (1) bekezdése a 369/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 28. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
3 Az 1. § (3) bekezdése a 317/2009. (XII. 29.) Korm. rendelet 38. §-ával megállapított szöveg. E módosító rendelet 40. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2010. évről készített beszámolókra kell alkalmazni.
4 A 3. § a) pontja a 350/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 20. §-ával megállapított szöveg.
5 A 4. § a 350/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 26. § (2) bekezdés 1. pontja szerint módosított szöveg.
6 Az 5. §-t a 369/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 29. §-a hatályon kívül helyezte.
7 A 6. § a 350/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 21. §-ával megállapított szöveg.
8 A 9. § a 369/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 23. §-ával megállapított szöveg.
9 A 10. § (1) bekezdése a 369/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 28. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
10 A 10. § (2) bekezdés f) pontja a 369/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 24. §-ával megállapított szöveg.
11 A 11. § (6) bekezdése a 369/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 25. §-ával megállapított szöveg.
12 A 12. § (4) bekezdése a 351/2004. (XII. 22.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg, e módosító rendelet 4. §-a alapján a rendelkezést először a 2005. évi kincstári éves beszámoló összeállítása során kell alkalmazni.
13 A 13. § (1) bekezdése a 74/2013. (III. 11.) Korm. rendelet 21. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
14 A 13. § (2) bekezdése a 400/2007. (XII. 27.) Korm. rendelet 15. §-ával megállapított, a 317/2009. (XII. 29.) Korm. rendelet 43. § (21) bekezdése, a 350/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 26. § (2) bekezdés 2. pontja szerint módosított szöveg.
15 A 13. § (3) bekezdése a 328/2008. (XII. 30.) Korm. rendelet 9. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet – 317/2009. (XII. 29.) Korm. rendelet 44. §-a szerint módosított – 11. § (2) bekezdése alapján a rendelkezést először a KGR projekt kincstári informatikai rendszerének bevezetésétől kell alkalmazni.
16 A 13. § (4) bekezdése a 74/2013. (III. 11.) Korm. rendelet 21. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
17 A 13. § (5) bekezdése a 319/2005. (XII. 26.) Korm. rendelet 20. §-ával megállapított, a 369/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 28. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
18 A 13. § (6) bekezdését a 74/2013. (III. 11.) Korm. rendelet 22. §-a hatályon kívül helyezte.
19 A 13. § (7) bekezdése a 74/2013. (III. 11.) Korm. rendelet 21. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
20 A 13. § (8) bekezdése a 74/2013. (III. 11.) Korm. rendelet 21. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
21 A 13. § (9) bekezdése a 328/2008. (XII. 30.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet – 317/2009. (XII. 29.) Korm. rendelet 44. §-a szerint módosított – 11. § (2) bekezdése alapján a rendelkezést először a KGR projekt kincstári informatikai rendszerének bevezetésétől kell alkalmazni.
22 A 13. § (10) bekezdését a 328/2008. (XII. 30.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító rendelet – 317/2009. (XII. 29.) Korm. rendelet 44. §-a szerint módosított – 11. § (2) bekezdése alapján a rendelkezést először a KGR projekt kincstári informatikai rendszerének bevezetésétől kell alkalmazni.
23 A 15. § a 351/2004. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg, e módosító rendelet 4. §-a alapján a rendelkezést először a 2005. évi kincstári éves beszámoló összeállítása során kell alkalmazni.
24 A 15. § (1) bekezdése a 369/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 28. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
25 A 15. § (2) bekezdése a 359/2006. (XII. 27.) Korm. rendelet 24. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító rendelet 26. § (1) bekezdését.
26 A 15. § (3) bekezdése a 350/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 23. §-ával megállapított szöveg.
27 A 15. § (11) bekezdése a 319/2005. (XII. 26.) Korm. rendelet 21. §-ával megállapított szöveg. E módosító rendelet 23. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2006. évről készített éves költségvetési beszámolóra kell alkalmazni.
28 A 16. § (1) bekezdés második mondatát a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 789. pontja hatályon kívül helyezte.
29 A 16. § (2) bekezdését a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 789. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 350/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 23. §-a iktatta be.
30 A 16. § (3) bekezdését a 369/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 26. §-a iktatta be.
31 A 17. §-t a 74/2013. (III. 11.) Korm. rendelet 23. §-a iktatta be.
32 Az 1. számú melléklet a 400/2007. (XII. 27.) Korm. rendelet 16. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 17. § (1) bekezdése alapján rendelkezéseit először a 2008. évről készített éves költségvetési beszámolóra kell alkalmazni. Az 1. számú melléklet a 328/2008. (XII. 30.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 11. § (3) bekezdése alapján a rendelkezést a 2008. évről összeállított beszámolók elkészítésekor is alkalmazni kell.
33 A 2. számú melléklet a 74/2013. (III. 11.) Korm. rendelet 24. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
34 A 6. számú melléklet a 74/2013. (III. 11.) Korm. rendelet 24. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
35 A 7. számú melléklet a 369/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 27. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
36 A 8. számú melléklet a 74/2013. (III. 11.) Korm. rendelet 24. § (3) bekezdésével megállapított, a 209/2013. (VI. 18.) Korm. rendelet 48. §-a szerint módosított szöveg.
37 A 10. számú melléklet a 319/2005. (XII. 26.) Korm. rendelet 22. § (4) bekezdésével megállapított, a 317/2009. (XII. 29.) Korm. rendelet 43. § (21) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 40. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2010. évről készített beszámolókra kell alkalmazni.
38 A 10. számú melléklet címe a 369/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 28. § 7. pontja szerint módosított szöveg.