text:
IV/03162/2015
Ügyszám: IV/03162/2015
Első irat érkezett: 11/02/2015
Az ügy tárgya: A Kúria Kfv.III.37.319/2015/4. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata)
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Kúria Kfv.III.37.319/2015/4. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kéri az Alkotmánybíróságtól.
Az ügy előzményeként a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara által végrehajtó-helyettesként nyilvántartásba vett indítványozó, később önálló bírósági végrehajtó bírósági szolgálati viszonyát nem szüntette meg, ezért a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium - megismételt eljárásban - megállapította a végrehajtói kinevezésének érvénytelenségét. A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a bírósági felülvizsgálati eljárásban az indítványozó felperes keresetét elutasította, melyet a Kúria hatályában fenntartott. Azonban még a kúriai ítélet meghozatala előtt hozta meg - a jelen panasz alapjául szolgáló eljárásban - a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara Elnöke azt a határozatát, mely az indítványozó álláshelyére más végrehajtót jelölt ki, melyet az indítványozó megfellebbezett azzal az indokkal, hogy a kamarai határozat meghozatalakor az álláshelye nem volt megüresedve. Fellebbezését a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara Választmánya - mint másodfokú hatóság - elutasította, amit az indítványozó felperes a Fővárosi Közigazgatási Bíróságon támadott meg. A Bíróság a keresetnek helyt adva megállapította, hogy a tartós helyettes kinevezése tárgyában az eljáró hatóságoknak nem a Ket. alapján hozott határozat formájában kellett volna döntenie. A Bíróság ítélete ellen az alperes terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet a Kúriához, amely az indítványban sérelmezett Kfv.III.37.319/2015/4. számú végzésében a Bíróság ítéletét hatályon kívül helyezte és az eljárást megszüntette. Az indítványozó álláspontja szerint a Kúria végzése révén sérül az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésében, a Q) cikk (2)-(3) bekezdésében, a XXVIII. cikk (1) és (7) bekezdésében, valamint a 28. cikkében foglalt alkotmányos joga, amennyiben a Kúria a jogerős ítéletettel megállapított tényállást újraértelmezte úgy, hogy lényeges és meggyőző körülményre nem hivatkozott. Hivatkozik még az EJEB ítélkezési gyakorlatára. .
a Kúria Kfv.III.37.319/2015/4. számú végzése
IV_3162_4_2015_ind_kieg_anonim.pdf IV_3162_7_2016_ind_kieg.pdf IV_3162_0_2015_inditvany_anonim.pdf
A határozat száma: 3259/2017. (X. 10.) AB végzés
Az Alkotmánybíróság a Kúria mint felülvizsgálati bíróság Kfv.III.37.319/2015/4. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. A személyesen eljáró indítványozó az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz a Kúria mint felülvizsgálati bíróság Kfv.III.37.319/2015/4. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítása és megsemmisítése iránt.
[2]	Kérelmét az indítványozó az alkotmányjogi panaszában az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésének, Q) cikk (2)–(3) bekezdéseinek, XXVIII. cikkének, valamint 28. cikkének sérelmére alapította. Az Alkotmánybíróság főtitkára az indítványozót részben az állított alapjogi sérelmekkel kapcsolatos indokolás kiegészítésére hívta fel, részben pedig tájékoztatta arról, hogy az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata alapján az Alaptörvény megjelölt rendelkezései közül néhányra [a Q) cikk (2)–(3) bekezdései, továbbá a 28. cikk] – mivel azok nem tartalmaznak az egyes indítványozókat megillető Alaptörvényben rögzített jogot – egyáltalán nem, míg a B) cikk (1) bekezdésére csak kivételesen, szűk körben alapítható alkotmányjogi panasz. Az indítványozó ezt követően, az alkotmányjogi panasza kiegészítésében már az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdését, XXIV. cikkét, valamint XXVIII. cikkét jelölte meg kérelme alapjául, indokolást is kizárólag ezen rendelkezések tekintetében terjesztett elő, ezért az Alkotmánybíróság is kizárólag ezen alaptörvényi rendelkezések tekintetében folytatta le a vizsgálatot.
[3]	2. Az indítványozó 2001-től végrehajtási ügyintéző, később irodavezető volt a Budapesti IV. és XV. Kerületi Bíróságon, majd bírósági ügyintéző lett. 2002. február 8-án a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara (továbbiakban: Kamara) végrehajtó-helyettesként nyilvántartásba vette az indítványozót, aki azonban a bíróság mellett teljesített szolgálati jogviszonyát nem szüntette meg. Az igazságügyért felelős miniszter (a továbbiakban: Miniszter) az indítványozót 2006. február 1-jével a Kőszegi Városi Bíróság mellé önálló bírósági végrehajtóvá nevezte ki.
[4]	Az indítványozó önálló bírósági végrehajtói kinevezése érvénytelenségének megállapítása tárgyában a Kamara kezdeményezésére a Miniszter 2011. november 14-én hivatalból eljárást indított, amelynek végeredményeként 2013. február 20-án meghozott határozatában (továbbiakban: KIM határozat) az indítványozó kinevezésének érvénytelenségét megállapította. A határozat indokolása a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (továbbiakban Vht.) 227. § (1) bekezdés, 229. § (3) bekezdés, 233. § (1) bekezdés g) pont, 239. § (4) bekezdés és 240/D. § (2) bekezdés rendelkezéseire hivatkozással megállapította, hogy az indítványozó igazságügyi alkalmazotti jogviszonya az önálló bírósági végrehajtó-helyettesi jogviszonyának teljes időtartama alatt (valamint az önálló bírósági végrehajtóvá történt kinevezése időpontjában is) fennállt, ami a Vht. vonatkozó szabályai alapján összeférhetetlen a végrehajtó-helyettesi tevékenységgel, így az ekként szerzett gyakorlat sem volt jogszerűen elfogadható a Vht. 233. § (1) bekezdés g) pontjában kógensen előírt kinevezési feltételként. Az indítványozó a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát kezdeményezte, a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság azonban a keresetet elutasította, az ítéletet a Kúria az indítványozó felülvizsgálati kérelmére eljárva hatályában fenntartotta.
[5]	A Kamara 2013. február 27-én a KIM fentebb ismertetett határozatára tekintettel határozatot hozott, melyben az indítványozó által korábban betöltött végrehajtói helyre az álláshely betöltéséig tartós helyettest rendelt ki. Az indítványozó a határozattal szemben fellebbezést terjesztett elő, amelyben kifejtette, hogy az abban betöltött pozíció a KIM határozat bírósági felülvizsgálatára tekintettel a határozat meghozatala időpontjában nem volt megüresedve, így az törvénysértő, ezért kérte a határozat érvénytelenségének megállapítását és megsemmisítését. A Kamara választmányának 2013. május 11-én kelt határozata a fellebbezést elutasítva az elsőfokú határozatot helybenhagyta.
[6]	Az indítványozó a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságtól a Kamara ezen határozatának bírósági felülvizsgálatát kérte. Egyrészt továbbra is arra hivatkozott, hogy az előzményi KIM határozat bírósági felülvizsgálata még folyamatban van, ezért az álláshely nem üresedett meg, másrészt pedig arra, hogy a tartós helyettes kirendelése tárgyában nem közigazgatási eljárás zajlott, a kamara ennek ellenére rendelkezett arról a megtámadott közigazgatási határozat formájában. A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság egyetértett a peres felek azon egybehangzó álláspontjával, hogy a tárgybani ügy nem tartozik a Vht. 254/H. § (1) bekezdésének hatálya alá, így az abban foglalt intézkedés nem a Ket. hatálya alá tartozó közigazgatási ügy, ezért a Kamara tévesen járt el, amikor a fenti intézkedést határozati formába foglalta és hatósági ügyként kezelte. Erre tekintettel a támadott határozatot a Ket. 121. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt semmisségi okra hivatkozással az elsőfokú határozatra is kiterjedően hatályon kívül helyezte, új eljárást azonban nem rendelt el. Az alperes Kamara felülvizsgálati kérelmet terjesztett elő, amelyben előadta, hogy a támadott határozatába foglalt döntését valójában nem hatósági, hanem köztestületi autonómiáján alapuló jogkörében hozta, amelynek orvoslására nem pernek, hanem egyéb eljárásnak van helye; erre tekintettel az ítélet hatályon kívül helyezését és a per a megszüntetését kérte. A Kúria egyetértett a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bírósággal abban, hogy a Vht. 254/H. § (1) bekezdése taxatív felsorolást tartalmaz, hogy melyek azok az ügyek, amelyekben a Ket. szabályait kell alkalmazni; ezek között a tartós helyettes kirendelése nincs feltüntetve, így az ez irányú döntés sem tekinthető hatósági határozatnak, ezért az közigazgatási perrel nem támadható. Álláspontja szerint mindebből viszont az is következik, hogy mivel a vizsgált ügy tárgya nem hatósági ügy, arra a Ket. hatálya nem terjed ki, így a Ket. 121. §-ában foglalt semmisségi szabály sem alkalmazható; annak csak a Ket. tárgyi hatálya alá eső [a Vht. 254/H. § (1) bekezdésében megjelölt] ügyben lehetne helye. Mindezekre tekintettel megállapította, hogy a Pp.-nek a keresetlevél idézés kibocsátása nélkül történő elutasítására, illetve a per megszüntetésére vonatkozó szabályai [Pp. 130. § (1) bekezdés b) pontja, 157. § a) pontja] alkalmazásának volt (lett volna) helye, erre tekintettel a felülvizsgált ítéletet hatályon kívül helyezte és a pert megszüntette.
[7]	Az indítványozó alkotmányjogi panaszát a Kúria végzésével szemben nyújtotta be, a döntés alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérve. Az indítványozó az alkotmányjogi panaszban, illetve annak kiegészítésében alapjogai sérelmét lényegében abban jelölte meg, hogy a Kúria döntése a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság ítéletében foglaltaktól eltérően – annak ellenére, hogy az ítéletnek az alapügy jogi megítélésére vonatkozó főbb megállapításaival egyetértett – nem helyezte hatályon kívül az indítványozó által támadott határozatot, hanem a pert megszüntette. Az indítványozó érvelésének lényege, hogy a Kamara az általa eredetileg támadott határozatot – bár egyik peres fél által sem vitatottan, valamint az eljáró bíróságok által is megállapítottan tévesen, de – a Ket. szabályaira való hivatkozással, az ezen törvényben foglaltaknak megfelelő jogorvoslati jogról való tájékoztatással, hatósági határozat formájában hozta meg. Erre tekintettel álláspontja szerint az általa e határozat bírósági felülvizsgálata érdekében szintén a Ket. szabályainak megfelelően megindított eljárásban a határozatot a bíróságoknak a Ket. 121. §-ában foglalt semmisségi szabályok [Ket. 121. § (1) bekezdés b) pont] alkalmazásával (eljáró hatóság hatáskörének hiánya okán) meg kellett volna semmisíteni. Azzal, hogy a felülvizsgálati eljárásban a Kúria a korábbi, a támadott határozatot ennek megfelelően elbíráló bírói döntést hatályon kívül helyezte és a pert megszüntette, álláspontja szerint az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdésében, XXIV. cikkében, valamint XXVIII. cikkében foglaltak sérelmét idézte elő.
[8]	3. Az Alkotmánybíróság mindenekelőtt az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának formai és tartalmi feltételeit vizsgálja. Ezekkel kapcsolatban a következőket állapította meg.
[9]	3.1. Az alkotmányjogi panasz a befogadhatóság formai feltételei [Abtv. 30. § (1) bekezdés, valamint 52. § (1b) bekezdés) a)–f) pont] közül az Abtv. 52. § (1b) bekezdés e) pontjában foglalt feltételnek az alábbiak szerint nem tesz eleget.
[10]	Az Alkotmánybíróság az iratokból megállapította, hogy a Kúria a döntését arra alapította, hogy a perbeli határozatban foglalt döntés tárgyát tekintve fogalmilag nem tartozik a Ket. hatálya alá. Mivel az önálló bírósági végrehajtói helyre történő tartós helyettes kijelölés nem szerepel a Vht. 254/H. § (1) bekezdésében (a Ket. hatálya alá tartozó ügyeket tartalmazó taxatív felsorolásában), a Kúria arra az álláspontra helyezkedett, hogy az e tárgyban született döntés sem lett volna hatósági határozat formájában meghozható, az ilyen döntéssel szemben pedig más (nem a Ket. szabályai szerinti) jogorvoslatnak lenne helye; ezért az ügy tárgyát tekintve nem minősül hatósági ügynek. Erre tekintettel tehát már maga az eljárás alapjául szolgáló ügy nem esik a Ket. hatálya alá, így annak semmisségre vonatkozó szabályait sem lehetett (volna) alkalmazni. Mindezekre tekintettel a Kúria jogértelmezése szerint a Pp. keresetlevél idézés kibocsátása nélkül történő elutasítására vonatkozó szabályokat kellett – illetve kellett volna már a korábban eljárt bíróságnak is – alkalmazni; erre tekintettel hozta meg az indítványozó által támadott, a pert megszüntető döntést.
[11]	Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítványozó arra nézve nem terjesztett elő indokolást, hogy a Kúria fenti jogértelmezése (a Ket. hatálya alá nem tartozó, hatósági ügynek nem tekinthető ügyben a Ket. szabályai nem alkalmazhatóak, a keresetlevelet idézés kibocsátása nélkül el kellett volna utasítani) miért lenne alaptörvény-ellenes. Az indítványozó alkotmányjogi panaszában és annak kiegészítésében is pusztán állította, de nem támasztotta alá alkotmányjogilag értékelhető indokolással, hogy a Kúria jogértelmezéséből adódó jogkövetkezmény alkalmazása (a per megszüntetése) a tisztességes hatósági eljáráshoz való joga, a tisztességes bírósági eljáráshoz való joga (azon belül külön is nevesítetten a bírósághoz fordulás joga, a fegyverek egyenlőségének elve), továbbá a jogorvoslathoz való joga sérelmét okozta volna. Erre tekintettel az indítvány a nevezett Alaptörvényben biztosított jogok tekintetében nem tett eleget az Abtv. 52. § (1b) bekezdés e) pontjában foglalt követelménynek, ezért annak befogadására és érdemi vizsgálatára nem volt lehetőség.
[12]	3.2. Az Alkotmánybíróság megállapította továbbá, hogy az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata értelmében az indítványozó által szintén hivatkozott Alaptörvény I. cikk (3) bekezdése nem tartalmaz olyan, az indítványozó számára biztosított jogot, amelyre alkotmányjogi panasz önállóan alapítható lenne. Az indítvány ezen eleme tehát az Abtv. 27. § a) pontjában foglalt (tartalmi) feltételnek nem tesz eleget, ezért – túlmenően az alkotmányjogilag értékelhető indokolás e tekintetben is megállapítható hiányán – az indítvány ezen elemében sem volt érdemben vizsgálható.
[13]	Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az alkotmányjogi panasz befogadására, mivel az nem felel meg az Abtv. 27. §-ában, valamint 52. § (1b) bekezdés e) pontjában írott feltételeknek, nincs lehetőség. Az Alkotmánybíróság ezért a kérelmet az Abtv. 47. § (1) bekezdése, 50. §-a és az 56. § (1)–(3) bekezdései, valamint az Ügyrend 5. § (1) és (2) bekezdései alapján eljárva, az Ügyrend 30. § (2) bekezdés h) pontja alapján visszautasította.

matches: Kúria Kúria Bíróság Kúria Bíróság Bíróság Bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság Bíróság Bíróság Kúria Bíróság Kúria Kúria Kúria Bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
A perújítás egyes kérdései 1 - PDF
Download "A perújítás egyes kérdései 1"
1 Dr. Kiszelyné dr.finta Éva: A perújítás egyes kérdései 1 Az előkészítő anyag felépítése: I./ Példák a Szolnok Megyei Bíróság gyakorlatából II./ Jogszabályok és a bírói gyakorlat III./ A gyakorlat alakulása, az országos kollégiumvezetői értekezleten kialakult vélemény, megoldási javaslatok I./ Példák a Szolnok Megyei Bíróság gyakorlatából: 1./ Szolnoki Városi Bíróság 2.B.657/2002/17., Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság 2.Bf.1050/2003, Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság 6.B.888/2007/10. és Debreceni Ítélőtábla Bf.I.283/2008/4. számú határozatai alapján. Az egyéni vállalkozó vádlottat az alapügy elsőfokú bírósága adócsalás és más bűncselekmények miatt ítélte el. Az adócsalás témája a következő volt: I. tényállás: Áfa adónemben január 24-től - decemberig ,-Ft II. tényállás: Szja adónemben évre ,-Ft, IIII. tényállás: be nem jelentett munkavállalók után Tb. járulék: ,-Ft Eb. járulék: ,-Ft Ny. járulék: ,-Ft IV. tényállás: munkaadói járulék ugyanezen személyek után ,-Ft 1 Az előterjesztést a Debreceni Ítélőtábla Büntető Kollégiuma azzal tárgyalta meg, hogy az anyagot megküldi a Legfelsőbb Bíróság Büntető Kollégiumvezetőjének.
2 2 munkavállalói járulék: ,-Ft elmulasztást foglalta magában. Az ítélet december 10. napján emelkedett jogerőre a másodfokú határozattal. Az ügyészség július 5-én perújítási indítvánnyal élt a következők alapján: ÁFA adónemben 1998-ban ,-Ft 1999-ben ,-Ft 2000-ben ,-Ft összesen: ,-Ft mulasztással rendelkezett, A be nem jelentett munkavállalókkal kapcsolatos mulasztás: Tb. járulék vonatkozásában 1998-ban ,-Ft 1999-ben ,-Ft Eb. járulék címén 1998-ban ,-Ft 1999-ben ,-Ft Nyugdíjjárulék címén: 1998-ban ,-Ft 1999-ben ,-Ft további mulasztása volt. A megyei bíróság a perújítást elrendelte, és az iratokat most már a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróságnak küldte meg az újabb eljárás lefolytatása érdekében, a hatáskör változása miatt. A megyei bíróság április 23-án a perújítási indítványt elutasította. Végzésében arra hivatkozott, hogy annak ellenére, hogy a folytatólagosság egysége a cselekmény tekintetében megvalósult a törvényes vádnak nem képezte tárgyát az alapügyben, a perújításban felhozott tényállásrészt egyik adónem és járulék vonatkozásában sem, ezért e tekintetben különleges perorvoslatban sem vizsgálhatók a részcselekmények, a bíróság nem hozhat elmarasztaló határozatot. Végzését az Ítélőtábla hatályon kívül helyezte és a bíróságot új eljárás lefolytatására utasította, kifejtve, hogy a rendkívüli jogorvoslat keretében a bíróság már nem a vád tárgyát képező tényeket vizsgálja, hanem a perújítási okot, a perújítási indítványban foglaltakat. 2./ Szolnoki Városi Bíróság 9.B.258/2006/2., Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság 1.Bpi.45/2008/2 számú határozata: A városi bíróság tárgyalás mellőzésével, a május 29-én jogerőre emelkedett végzésében a Btk (5) bekezdésbe ütköző felszámolás eredményének meghiúsításával járó csődbűntett miatt ítélte pénzbüntetésre a vádlottat a következő tényállást megállapítva:
3 3 A vádlott augusztus 12. napja óta a bt. önálló képviseletre jogosult ügyvezetője. A bt. fizetésképtelenségét a megyei bíróság megállapította és a felszámolást elrendelte, melynek kezdő időpontja október 29. volt, kijelölte a felszámolót is. A felszámolási eljárás tényéről a vádlott tudomással bírt, mint önálló képviseletre jogosított képviselő. Ennek ellenére a felszámolás kezdő időpontjából 45 napon belül nem készített éves beszámolót, egyszerűsített éves beszámolót, mérleget, zárómérleget, záró adóbevallást, záró leltárt és a gazdasági társaság iratanyagát nem adta át a felszámoló részére. A főügyészség perújítási indítványt terjesztett elő az elítélt terhére, következő tényállást állítva: Az elítélt október 29. napját követően a felszámolás kezdő időpontja után a kijelölt felszámoló tudta és hozzájárulása nélkül rendszeres gazdasági tevékenységet folytatott, ennek keretében az elvégzett munkát illetően termékértékesítési számlákat bocsátott ki, melynek ellenértékét átvette, azonban a felszámoló felé nem számolt el. Így novemberében ,-Ft+Áfa, decemberében ,-Ft januárjában ,-Ft összesen: ,Ft-ot vett át, mely összegekkel a felszámoló felé nem számolt el. Ezen túlmenően további ,Ft-ot is átvett, amit nem bocsátott a felszámoló rendelkezésére. Ezen összegekkel együtt a hitelezők kielégítését meghiúsította, a hitelezők követelési összege ,Ft volt. Az indítvány szerint ez a magatartása a Btk (1) bekezdés a.) pontjában meghatározott csődbűntett megállapítására alkalmas, a Btk (1) és (5) bekezdésében írt esetek azonban természetes egységet alkotnak, ezért magatartása 1 rb. bűncselekménynek minősül az alapeljárásban elbírált cselekménnyel. A megyei bíróság a perújítást a korábbi gyakorlatra hivatkozva elrendelte február 4-ei végzésében. 3./ A Szolnoki Városi Bíróság 9.B.1093/2004/31, a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság 2.Bpi.62/2008/2. számú határozata. A városi bíróság a vádlottat sok rendbeli bűncselekmény miatt ítélte el. Az alapügybeli tényállás megállapította, hogy a vádlott január 30-án alakult bt-nek képviseleti joggal felruházott beltagja volt január 7. napjáig. A bt. baromfihús feldolgozással foglalkozott. Ezen gazdasági tevékenység keretében a első negyedévre vonatkozó Áfa bevallásában az adótartozását csökkentő olyan számlákat is elszámolt, amelyeket a vádlott-társak állítottak ki, mint általuk végzett munkáról szóló bizonylatot, annak ellenére, hogy ezt a munkát a bt. végezte el. Ezen számlák Áfa-tartalma első negyedévben ,Ft volt.
4 4 Foglalkoztatott olyan munkavállalókat is, akiket nem jelentett be, így társadalombiztosítási járulékként ,-Ft nyugdíjjárulékként ,-Ft egészségbiztosítási járulékként ,-Ft-ot nem fizetett meg. A bejelentési kötelezettsége további járulékfizetési kötelezettség elmulasztását is magával vonta. A főügyészség perújítási indítvánnyal élt az elítélt terhére, mert ugyanezen bt. keretében az alapügyben megállapítottakon túl Áfa adónemben valótlan tartalmú számlákat számolt el év év első negyedév ,-Ft második negyedév ,-Ft ,-Ft, harmadik negyedév ,-Ft ,-Ft, negyedik negyedév ,-Ft ,-Ft Áfa adónemben összesen ,-Ft megállapítható vált terhére. A megyei bíróság február 13-án a perújítási indítványnak helyt adva a perújítást elrendelte, melyet a Szolnoki Városi Bíróság lefolytatott. 4./ Szolnoki Városi Bíróság 7.B.530/2006/6. számú, Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság 1.Bpi.149/2008/2. számú határozat, Debreceni Ítélőtábla Bkf.I.236/2008/2. számú végzése A városi bíróság a vádlottat felszámolás eredményének meghiúsításával járó csődbűntett, valamint a korábbi próbára bocsátás megszüntetése mellett magánokirat-hamisítás vétsége miatt pénzbüntetésre ítélte. A tényállás a következő: A vádlott a kft. ügyvezetőjeként a felszámolás elrendelése után a felszámoló felé augusztus 4. napjától számított 45 napon belül nem teljesítette a szükséges leltárbeszámoló, mérlegkészítési és bizonylat átadási kötelezettségét. Tárgyalás napján, tehát október 16- án a zárómérleget, az iratanyag egy részét a vádlott a felszámoló részére átadta. A megyei főügyészség perújítást indítványozott a következők miatt: június 4-én a felszámoló az ügyészségre bejelentést tett, melynek alapján nyomozás indult és a következőket állapította meg: A kft. tevékenységét lezáró mérlegben a vádlott kimutatott ,-Ft értékű tárgyi eszközt, amelyek közül két gépjárművet a felszámoló részére nem adott át, annak hollétét a felszámolóval nem közölte.
5 5 A nyomozás során a vádlott elmondta, hogy ezek a gépjárművek a másik tulajdonos birtokában vannak és annak lakásánál találhatók. További tárgyi eszközökre vonatkozóan az elítélt élettársával június 13-án, tehát a felszámolási eljárás megindítása előtt fizetési megállapítás alapján elmaradt munkabér fedezeteként szerződést kötött, amelyek ennek alapján az élettárs tulajdonába kerültek. Ezen fizetési megállapodás színlelt jellege valószínűsíthető, a tárgyi eszközök értéke ,-Ft volt. Az ügyészi álláspont szerint ezek a cselekmények alkalmasak arra, hogy az alapügyben elbírált cselekménnyel együtt 1 rb. a Btk (1) bek. a.) és b.) pontja szerint minősülő csődbűntettként kerüljenek értékelésre, ami súlyosabb büntetést tesz indokolttá. A megyei bíróság a perújítási indítványt elutasította, határozatában kifejtette, hogy a felhozottak az alapügybeni vád tárgyához képest nem jelentenek új bizonyítékot, hanem új tényállás megállapításának lehetnek alapja. Ezen cselekményre a törvényes vád nem terjedt ki, e nélkül nem képezheti eljárás tárgyát. Az Ítélőtábla határozatában a végzést megváltoztatva a perújítást elrendelte, hivatkozott arra, hogy természetes egységet képező cselekmények esetén egy határozat hozandó, valamint a 33. számú kollégiumi véleményben a törvényi egységbe tartozó bűncselekményre megállapítottakra. 5./ Szolnoki Városi Bíróság 9.Bk.254/2006/23., Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság 1.Bpi.134/2008/2., Debreceni Ítélőtábla Bkf.I.214/2008/2. számú határozatai: A 2. példában szereplő vádlottat a városi bíróság március 8-án jogerős ítéletében az adóbevételt jelentős mértékben csökkentő adócsalás bűntette, magánokirat-hamisítás vétsége és számvitel rendjének megsértése vétsége miatt 10 hó börtönre ítélte, végrehajtását 3 évre felfüggesztve. A megállapított tényállás ténye a következő: A vádlott a bt. beltagjaként III. negyedévére vonatkozóan benyújtott adóbevallásában ,-Ft Áfa hiánnyal számolt el. A főügyészség perújítási indítványt nyújtott be február 14-én a következők miatt: Az alapügy ítéletének jogerőre emelkedése után a Vám- és Pénzügyőrség Észak-alföldi Regionális Nyomozó Hivatala új bizonyítékokat tárt fel: APEH jegyzőkönyvek, számlák, szerződések, szakvélemények, tanuk vallomása alapján megállapíthatónak látszik, hogy a bt. beltagjaként a korábbi elítélt IV. negyedévre, a január 20-ig beadott adóbevallásban ,-Ft Áfá-t nem vallott be áprilisától október 28-ig összesen ,-Ft Áfa bevallását mulasztotta el.
6 6 Az indítvány utal arra, hogy ezen részcselekmények az alapügy cselekményével a folytatólagosság egységét alkotják. A megyei bíróság március 19-én kelt végzésében a perújítási indítványt elutasította. Elsőként hivatkozott arra, hogy a évi cselekménysorozat nem tartozik a korábbi cselekménnyel a folytatólagosság egységébe. A továbbiakkal kapcsolatban kifejtette, hogy ezen tényállások az alapügyben a vád tárgyát nem képezték, azóta nincs törvényes vád vonatkozásukban, így nem képezhetik rendkívüli jogorvoslatnak tárgyát sem. Az ítélőtábla végzésében a perújítást elrendelte a következőkre utalva: - az eddigi töretlen ítélkezési gyakorlatra, - a jogbiztonság elvének elsődlegessége mellett érvényesülő anyagi igazságosság jogállami elvére, ami a korábbi gyakorlatot támogatja. - osztotta a megyei bíróság álláspontját a folytatólagosság hiányával kapcsolatban. II./ Jogszabályok A téma felvetését indokoló jogszabályhelyek: 408. (1) A bíróság jogerős ítéletével elbírált cselekmény (alapügy) esetén perújításnak van helye, ha a) az alapügyben akár felmerült, akár fel nem merült tényre vonatkozó olyan új bizonyítékot hoznak fel, amely valószínűvé teszi, hogy a/2 pont: a terhelt bűnösségét meg kell állapítani, vagy lényegesen súlyosabb büntetést, intézkedés helyett büntetést kell kiszabni, vagy büntetés helyett alkalmazott intézkedésnél lényegesen súlyosabb intézkedést kell alkalmazni; Be. 2. (1)- (4) bekezdése: (a évi LI. tv. 1. -ával beiktatott, július 1-től hatályos) (1) A bíróság az ítélkezés során törvényes vád alapján jár el. (2) Törvényes a vád, ha a vádemelésre jogosult a bírósághoz intézett indítványában meghatározott személy pontosan körülírt, büntető törvénybe ütköző cselekménye miatt a bírósági eljárás lefolytatását kezdeményezi. (3) A bíróság csak annak a személynek a büntetőjogi felelősségéről dönthet, aki ellen vádat emeltek, és csak olyan cselekmény miatt, amelyet a vád tartalmaz. (4) A bíróság köteles a vádat kimeríteni, a vádon túl nem terjeszkedhet, de nincs kötve a vádlónak a vád tárgyává tett cselekmény Btk. szerinti minősítésére, a büntetés kiszabására vagy intézkedés alkalmazására vonatkozó indítványához.
7 7 III./ A gyakorlat alakulása, a országos kollégiumvezetői értekezleten kialakult vélemény, megoldási javaslatok Megyei Bíróságunk területén hosszú időn keresztül hasonló ügyek nem fordultak elő. Az említett elrendelt perújításokhoz a megyei bíróság a büntetőeljárás kommentárjában is közzétett álláspontot automatikusan alkalmazta, ez a következő: A bűncselekményi egységet képező részcselekmények tehát a természetes egység, valamint a folytatólagosság körébe vonható, illetve olyan bűncselekményeknél, amelyek esetében az üzletszerű elkövetés az alaptényállás eleme vagy a véghezviteli magatartás folyamatos jellegű kizárólag egy eljárás keretében bírálhatók el. Éppen ezért, ha utóbb derül ki, hogy a terhelt még a korábbi ítélet hozatalt megelőzően további olyan cselekményeket valósított meg, amelyek a már elbírált bűncselekményi egységbe tartoznak, a többszöri eljárás tilalma folytán az újabb büntetőeljárás lefolytatása kizárt. Az ítélkezési gyakorlat szerint nincs mód külön, új eljárás indítására, egyes újabb részcselekmények miatt, pld. a több emberen elkövetett emberölés bűntetténél, az ifjúság elleni bűncselekményeknél, az ugyanazon munkakörben elkövetett hanyag kezelésnél, a folytatólagosan véghezvitt bűncselekményeknél. Fennáll viszont a perújítás lehetősége, ha az utóbb feltárt részcselekmények olyan súlyúak, amelyek az alapügyben kiszabott büntetést lényegesen befolyásolják, következésképpen e részcselekmények felrovása esetén a terhelttel szemben előreláthatólag lényeges mértékben súlyosabb büntetést kell kiszabni. Kitér továbbá a kommentár arra, hogy további vádemelésnek nincs helye és a perújításban egyesíteni az ügyeket nem lehet július 1-től azonban a Be. a törvényes vád fogalmát is rögzíti, valamint a törvényes vád nélküli eljárás tilalmát. Ezzel kapcsolatban a Legfelsőbb Bíróság Büntető Kollégium 1/2007. számú véleménye I. fejezet e.) pontja a következőket tartalmazza: A folytatólagosság törvényi egységébe tartozó részcselekményeket az elkövetési magatartás és az elkövetési körülmények kellően pontos leírásával kell vád tárgyává tenni. Ha az indítvány csupán általánosságban utal arra, hogy az elkövető meghatározott időtartamon belül a vád tárgyává tett részcselekményeken kívül más részcselekményeket is elkövetett, ezek a részcselekmények nem tartoznak a vád tárgyához.
8 8 Figyelembe kell venni: 1. A törvényes vád alapján való eljárás olyan alapvető elv, melyet a büntetőeljárás egyik szakaszában sem lehet átlépni. Nem pótolhatja azt más irányú indítvány. Perújítási indítvány alapján úgy eljárni, mintha vád is lenne az ügyben, nem lehet. 2. A korábbi gyakorlat nem jogszabályon alapult. A Be-nek a perújításról szóló szakaszai ugyanis a perújításnak ilyen esetét nem szabályozzák. A gyakorlat, a szabályozást most már nem pótolhatja, mert a Be. 2. -a ezt nem tesz lehetővé! A kollégiumvezetők évi március 5-i országos találkozóján ezt a témát előterjesztettem. A résztvevők köztük a Legfelsőbb Bíróság jelen volt bírái is egyetértettek abban, hogy a perújítások elrendelése a példák szerinti esetekben nem helytállóak, bár egységes javaslat nem született. Van olyan bíróság, ahol az ügyész vádiratot nyújt be azzal, hogy ezt a bíróság tekintse egyben perújítási indítványnak is. A perújítást elrendelhetik, azonban itt az egyesítés nem történhet meg. Álláspontom szerint csak jogszabály-módosítással lehet ezt a helyzetet megoldani, mégpedig a perújításhoz szükséges beiktatni külön pontot ezen esetekre, miszerint az indítvány egyben vád is az újabb tényállásrészekre. Külön állásfoglalást igényel azonban, hogy pontosan mely esetek tartozzanak a módosítás keretébe. S z o l n o k, év november hó 17. napján Dr. Kiszelyné dr. Finta Éva büntető kollégiumvezető
Az adócsalással kapcsolatos ítélkezési gyakorlat vizsgálata
Az adócsalással kapcsolatos ítélkezési gyakorlat vizsgálata A Legfőbb Ügyészség 2010. évi vizsgálati tervének A/1. pontja előírja a vádtól eltérő minősítések körének és okainak, valamint az adóhiány megállapítására

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság


text:
TÁJÉKOZTATÓ A KP. HATÁLYBALÉPÉSÉVEL BEKÖVETKEZŐ SZERVEZETI VÁLTOZÁSOKRÓL | Szolnoki Törvényszék
TÁJÉKOZTATÓ A KP. HATÁLYBALÉPÉSÉVEL BEKÖVETKEZŐ SZERVEZETI VÁLTOZÁSOKRÓL
Megjelenés ideje: 2017. december 4., 14:51
2018. január 1-jén hatályba lép a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (Kp.), amely alapvetően megváltoztatja a közigazgatási ügyekben eljáró bíróságok elé vihető perek szabályrendszerét és a közigazgatási perekben ítélkező bíróságok – köztük a Szolnoki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság – hatáskörét és illetékességét.
A Kp. alapján a közigazgatási ügyekben eljáró bíróságok elé vihető közigazgatási jogvita tárgya a közigazgatási szerv közigazgatási jog által szabályozott, az azzal érintett jogalany jogi helyzetének megváltoztatására irányuló vagy azt eredményező cselekményének, vagy a cselekmény elmulasztásának jogszerűsége.
Közigazgatási cselekménynek minősül az egyedi döntés, a hatósági intézkedés, az egyedi ügyben alkalmazandó – a jogalkotásról szóló törvény hatálya alá nem tartozó – általános hatályú rendelkezés, valamint a közigazgatási szerződés. Közigazgatási jogvitának minősül a közszolgálati és a közigazgatási szerződéses jogviszonnyal kapcsolatos jogvita is.
A Szolnoki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság hatáskörébe azok a közigazgatási perek és egyéb közigazgatási bírósági eljárások fognak tartozni, amelyek elsőfokú elbírálását törvény nem utalja a Fővárosi Törvényszék vagy a Kúria hatáskörébe.
A Fővárosi Törvényszék elsőfokú hatáskörébe fognak tartozni a Kp. szabályai alapján a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény (Ksztv.) szerinti önálló szabályozó szerv, autonóm államigazgatási szerv és kormányhivatal, a vasúti igazgatási szerv és a légiközlekedési hatóság, a köztestület és a Magyar Nemzeti Bank közigazgatási tevékenységével kapcsolatos per. Emellett a Fővárosi Törvényszék dönt – az egész országra kiterjedő illetékességgel – a közigazgatási szerv kijelölésére irányuló eljárásban, a gyülekezési jog gyakorlásával kapcsolatos perben, a minősített adatok megismerésével kapcsolatos perben, továbbá törvény eltérő rendelkezésének hiányában mindazon közjogi jogvitákban, amelyeknek elbírálását törvény a közigazgatási ügyben eljáró bíróság hatáskörébe utalja. A Kp. alapján kizárólag a Ksztv. szerinti kormányhivatalok közigazgatási tevékenységének vizsgálata tartozik a Fővárosi Törvényszékhez, a fővárosi és megyei kormányhivatalok közigazgatási tevékenységének elbírálására a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező közigazgatási és munkaügyi bíróságok jogosultak.
A Fővárosi Törvényszék közigazgatási perekben az ország valamennyi közigazgatási és munkaügyi bírósága által hozott határozatával szemben – ha fellebbezésnek helye van – általános fellebbviteli bíróságként jár el, vagyis a Szolnoki Közigazgatási és Munkaügyi bíróság elsőfokú közigazgatási tárgyú határozata ellen a Fővárosi Törvényszékhez lehet majd fellebbezni, nem a Szolnoki Törvényszékhez.
A Fővárosi Törvényszék kizárólagos illetékességébe nem utalt közigazgatási ügyekben Jász-Nagykun-Szolnok Megye, Hajdú-Bihar Megye és Szabolcs-Szatmár-Bereg Megye területén megvalósult közigazgatási tevékenység esetében általában a Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság illetékes eljárni. Ezáltal a Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a felsorolt három megye tekintetében kijelölt regionális bíróságnak minősül.
A fentiektől eltérően a társadalombiztosítási, szociális vagy gyermekvédelmi ellátással, illetve az állami foglalkoztatási szerv által nyújtott ellátással vagy támogatással kapcsolatos perekben változatlanul az a közigazgatási és munkaügyi bíróság illetékes, amelynek illetékességi területén a felperes belföldi lakóhelye – jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet esetében a szervezet székhelye –, ennek hiányában a közigazgatási szerv székhelye található.
Fontos változás, hogy a Kp. a közszolgálati jogviszonnyal kapcsolatos pereket nem munkaügyi, hanem közigazgatási pernek minősíti, ezért a Kp. szabályai alapján kell ezeket a pereket elbírálni. A közszolgálati jogviszonnyal kapcsolatos per elbírálására a Szolnoki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság akkor illetékes, ha a munkavégzés helye Jász-Nagykun-Szolnok Megye. A természetes személy felperes a közszolgálati jogviszonnyal kapcsolatos pert a lakóhelye szerint illetékes bíróság előtt is megindíthatja.
A közigazgatási szerződéssel kapcsolatos perre a Szolnoki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság akkor illetékes, ha a szerződés megkötésének helye Jász-Nagykun-Szolnok Megye. A felek a közigazgatási szerződéssel kapcsolatban felmerült jövőbeli jogvitájuk esetére - törvény eltérő rendelkezése hiányában - a közigazgatási szerződés egyedileg megtárgyalt szerződési rendelkezésében kiköthetik valamely regionális közigazgatási és munkaügyi bíróság illetékességét, de a Kp. kifejezetten megtiltja a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság illetékességének kikötését.
A Kúria hatáskörébe a helyi önkormányzati rendelet más jogszabályba ütközésének vizsgálatára irányuló eljárás, a helyi önkormányzat jogalkotási kötelezettségének elmulasztása miatti eljárás és az alkotmányjogi panasz orvoslása eljárási eszközének megállapítására irányuló eljárás tartozik.
A Kp.-t 2018. január 1. napján vagy azt követően előterjesztett keresetlevél alapján indult eljárásokban kell először alkalmazni. A 2017. december 31-én első fokon folyamatban lévő, a Fővárosi Törvényszék hatáskörébe kerülő közigazgatási ügyeket, továbbá az első fokon befejezett ügyeket, amelyekben az elsőfokú bíróság hatáskörébe tartozó további intézkedéseket kell tenni, a Szolnoki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság köteles hivatalból megküldeni a Fővárosi Törvényszéknek.
A fenti ügyeken kívül a 2017. december 31-én folyamatban lévő közigazgatási pereket 2018. december 31. napjáig továbbra is az eredetileg eljáró Szolnoki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság, a Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság, illetve a Nyíregyházi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság intézi.
A közigazgatási perekben eljáró régió központ bíróságokat és azok illetékességi területét az alábbi térkép szemlélteti:

matches: Bíróság Bíróság Kúria bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Kúria bíróság Bíróság Bíróság