1–6. §2
8–19. §4
20. §5
21–25. §6
26–37. §7
39–40. §10
41. §11
e)–g)14
42. §17
b)–d)19
43–45. §20
46–53. §21
54. §22
55–65. §23
66–68. §24
69. §25
70. §26
71–73. §27
74–76. §28
77. §29
78. §30
9. A jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló
79–88. §31
89. §32
90–109. §33
110. § (1)34
111–127. §37
128. § (1)38
129–139. §40
140. §41
141–145. §42
146. §43
147–148. §44
149–150. §45
151. §46
b)–c)49
153–154. §51
155–161. §52
162. §53
163. §54
164. §55
165–167. §56
168–170. §57
171–176. §58
177. §59
178–209. §60
210–218. §61
219–224. §62
225–227. §63
228–241. §64
242–255. §65
256. §66
257–262. §67
263. § (1)–(2)68
264–287. §71
288. §72
289. §73
290. §74
291. §75
292. §76
293. §77
1–11.78
13–33.80
34–35.81
294. §83
295–297. §84
298–301. §85
302. §86
303–305. §87
306. §88
307–309. §89
310. §90
311–321. §91
322. § (1)92
323. §94
324. §95
325. §96
326–352. §97
353–354. §98
355. §99
356. §100
357. §101
358–361. §102
362. §103
363. §105
33. Az egyes adótörvények és azzal összefüggő egyéb törvények módosításáról szóló
364–365. §106
366. §107
367. §108
368. §109
369. §110
370–373. §111
374. §112
375–376. §113
377. §114
378. §115
379–384. §116
36. A civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló
2011. évi CLXXXI. törvény módosítása
385. §117
386. §118
387–395. §119
396–405. §120
406. §121
407. §122
408–427. §123
428–429. §124
430. § (1) E törvény – a (2)–(8) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetést követő napon lép hatályba.
(2) A 162. §, 164. § 2012. december 1-jén lép hatályba.
(3) A 69. § 2012. december 31-én lép hatályba.
(4) Az 1. §–6. §, 8. §–19. §, 21. §–37. §, 38. § (2) bekezdés, 39. §–40. §, 41. § a)–g) és i) pont, 42. §–45. §, 54. §., 66. §–68. §, 70. §–73. §, 77. §, 79. §–88. §, 90. §–109. §, 110. § (1) és (3) bekezdése, 111. §–127. §, 128. § (1) bekezdés, 129. §–139. §, 141. §–145. §, 147. §–148. §, 152. § a) pont,153. §–161. §, 163. §, 165. §–176. §, 178. §–209. §, 228. §–255. §, 257. §–262. §, 263. § (1)–(2) bekezdése, 264. §–287. §, 288.§, 290. §, 292. §, 293. § 1–11., 13–33., 36. pontjai, 294. §–301. §, 303. §–309. §, 311. §–321. §, 322. § (1) bekezdés, 323. §–324. §, 355. §–357. §, 362. §, 366. §, 368. §, 370. §–373. §, 377. §, 385. §, 387. §–406. §, 408. §–427. §, az 1. melléklet 1., 3–5., 7–12., 14., 15., 17. és 18. pontja, 2–5. és 9. melléklet, 10. melléklet 1. és 3. pontja, valamint a 11–13. melléklet 2013. január 1-jén lép hatályba.
(5) 128. § (2)–(3) bekezdései, 140. §, 146. §, 151. §, 152. § b) és c) pontjai, 256. §, 6. és 7. melléklet 2013. április 1-jén lép hatályba.
(6) A 110. § (2) bekezdése, 149. §, 150. §, 152. § d) pontja, 263. § (4) bekezdése, 293. § 12. pontja és a 8. melléklet 2013. július 1-jén lép hatályba.
(7) A 89. § 2014. január 1-jén lép hatályba.
(8) A 219. §–224. § az európai uniós szinten harmonizált pénzügyi tranzakciós adóra vonatkozó irányelv-javaslat elfogadását követő naptári év első napján lép hatályba.
431. § Ez a törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a) az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedéki adója szerkezetének összehangolásáról szóló 1992. október 19-i 92/83/EGK tanács irányelv,
b) az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedékiadó-mértékének közelítéséről szóló 1992. október 19-i 92/84/EGK tanács irányelv,
c) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv,
d) a 2006/112/EK irányelvnek a szolgáltatásnyújtás teljesítési helye tekintetében történő módosításáról szóló 2008. február 12-i 2008/8/EK tanácsi irányelv,
e) a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről és a 92/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2008. december 16-i 2008/118/EK tanácsi irányelv,
f) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a számlázás szabályai tekintetében történő módosításáról szóló 2010. június 13-i 2010/45/EU tanácsi irányelv,
g) a 2008/118/EK tanácsi irányelv ellenőrzési és szállítási rendelkezéseinek a 2003/96/EK tanácsi irányelv 20. cikkének (2) bekezdésével egyes adalékokra történő alkalmazásáról szóló 2012. április 20-i 2012/209/EU bizottsági végrehajtási határozat.
432. § A 91. § (2) bekezdésében meghatározott, a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvény 52. § (2) bekezdés d) pontja szerinti adómérték a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (általános csoportmentességi rendelet) szóló 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet 25. cikke alapján környezeti adók csökkentése formájában nyújtott támogatásnak minősül.
1. melléklet a 2012. évi CLXXVIII. törvényhez125
2–5. melléklet a 2012. évi CLXXVIII. törvényhez126
6–7. melléklet a 2012. évi CLXXVIII. törvényhez127
8. melléklet a 2012. évi CLXXVIII. törvényhez128
9. melléklet a 2012. évi CLXXVIII. törvényhez129
10. melléklet a 2012. évi CLXXVIII. törvényhez130
11. melléklet a 2012. évi CLXXVIII. törvényhez131
12–13. melléklet a 2012. évi CLXXVIII. törvényhez132
1 A törvényt az Országgyűlés a 2012. november 19-i ülésnapján fogadta el. A kihirdetés napja: 2012. november 29.
2 Az 1–6. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
3 A 7. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
4 A 8–19. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
6 A 21–25. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
7 A 26–37. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
10 A 39–40. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
11 A 41. § nyitó és záró szövegrésze a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
12 A 41. § a)–c) pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
13 A 41. § d) pontja a 2012: CCVIII. törvény 57. §-a alapján nem lép hatályba.
14 A 41. § e)–g) pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
15 A 41. § h) pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
16 A 41. § i) pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
17 A 42. § nyitó szövegrésze a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
18 A 42. § a) pontja a 2012: CCVIII. törvény 57. §-a alapján nem lép hatályba.
19 A 42. § b)–d) pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
20 A 43–45. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
21 A 46–53. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
22 Az 54. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
23 Az 55–65. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
24 A 66–68. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
25 A 69. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
26 A 70. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
27 A 71–73. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
28 A 74–76. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
29 A 77. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
30 A 78. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
31 A 79–88. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
32 A 89. § a 430. § (7) bekezdése alapján 2014. január 1-jén lép hatályba.
33 A 90–109. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
34 A 110. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
35 A 110. § (2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
36 A 110. § (3) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
37 A 111–127. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
38 A 128. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
39 A 128. § (2)–(3) bekezdése a 2013: XXIX. törvény 1. §-a alapján nem lép hatályba.
40 A 129–139. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
41 A 140. § a 2012: CCVIII. törvény 57. §-a alapján nem lép hatályba.
42 A 141–145. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
43 A 146. § a 2012: CCVIII. törvény 57. §-a alapján nem lép hatályba.
44 A 147–148. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
45 A 149–150. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
46 A 151. § a 2013: XXIX. törvény 1. §-a alapján nem lép hatályba.
47 A 152. § nyitó és záró szövegrésze a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
48 A 152. § a) pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
49 A 152. § b)–c) pontja a 2013: XXIX. törvény 1. §-a alapján nem lép hatályba.
50 A 152. § d) pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
51 A 153–154. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
52 A 155–161. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
53 A 162. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
54 A 163. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
55 A 164. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
56 A 165–167. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
57 A 168–170. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
58 A 171–176. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
59 A 177. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
60 A 178–209. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
61 A 210–218. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
62 A 219–224. § a 430. § (8) bekezdése alapján az európai uniós szinten harmonizált pénzügyi tranzakciós adóra vonatkozó irányelv-javaslat elfogadását követő naptári év első napján lép hatályba.
63 A 225–227. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
64 A 228–241. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
65 A 242–255. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
66 A 256. § a 2013: XXIX. törvény 1. §-a alapján nem lép hatályba.
67 A 257–262. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
68 A 263. § (1)–(2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
69 A 263. § (3) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
70 A 263. § (4) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
71 A 264–287. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
72 A 288. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
73 A 289. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
74 A 290. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
75 A 291. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
76 A 292. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
77 A 293. § nyitó és záró szövegrésze a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
78 A 293. § 1–11. pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
79 A 293. § 12. pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
80 A 293. § 13–33. pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
81 A 293. § 34–35. pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
82 A 293. § 36. pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
83 A 294. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
84 A 295–297. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
85 A 298–301. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
86 A 302. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
87 A 303–305. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
88 A 306. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
89 A 307–309. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
90 A 310. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
91 A 311–321. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
92 A 322. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
93 A 322. § (2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
94 A 323. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
95 A 324. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
96 A 325. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
97 A 326–352. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
98 A 353–354. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
99 A 355. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
100 A 356. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
101 A 357. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
102 A 358–361. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
103 A 362. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
104 A 32. alcímet a 2012: CCVIII. törvény 58. §-a hatályon kívül helyezte.
105 A 363. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
106 A 364–365. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
107 A 366. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
108 A 367. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
109 A 368. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
110 A 369. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
111 A 370–373. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
112 A 374. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
113 A 375–376. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
114 A 377. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
115 A 378. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
116 A 379–384. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
117 A 385. § a 2012: CCXI. törvény 93. § b) pontja alapján nem lépett hatályba.
118 A 386. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
119 A 387–395. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
120 A 396–405. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
121 A 406. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
122 A 407. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
123 A 408–427. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
124 A 428–429. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
125 Az 1. melléklet a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
126 A 2–5. melléklet a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
127 A 6–7. melléklet a 2013: XXIX. törvény 1. §-a alapján nem lép hatályba.
128 A 8. melléklet a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
129 A 9. melléklet a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
130 A 10. melléklet a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
131 A 11. melléklet a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
132 A 12–13. melléklet a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.


text:
Köf.5.044/2016/3. számú határozat | K Ú R I A
Köf.5.044/2016/3. számú határozat
Az ügy száma: Köf.5044/2016/3.
Az indítványozó: Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kormányhivatal
(Szolnok, Kossuth Lajos út 2.)
Az érintett önkormányzat: Berekfürdő Község Önkormányzata
(Berekfürdő, Berek tér 15.)
Az ügy tárgya: építési szabályzatról szóló önkormányzati rendelet törvényességi vizsgálata
A Kúria Berekfürdő Község Építési Szabályzatáról és Szabályozási Tervéről szóló 19/2009 (IX.12.) önkormányzati rendelet 1. sz. mellékletének M–1SZ jelű rajzi melléklete törvényellenességének megállapítására és megsemmisítésére, valamint a Berekfürdő Község Helyi Építési Szabályzatáról és Szabályozási Tervéről szóló 19/2009. (IX.12.) önkormányzati rendelet módosításáról szóló Berekfürdő Község Önkormányzat Képviselő-testületének 14/2016. (VII.13.) önkormányzati rendelet közjogi érvénytelenségének megállapítására irányuló indítványt elutasítja.
[1] Berekfürdő Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a 2016. július 12-ei ülésén megszavazta a Berekfürdő Község Építési Szabályzatáról és Szabályozási Tervéről szóló 19/2009. (IX.12.) önkormányzati rendelete (a továbbiakban: HÉSZ) módosítását. A módosító rendelet 14/2016. (VII.13.) önkormányzati rendeletként (a továbbiakban: HÉSZ mód.) került kihirdetésre. A HÉSZ mód. a településfejlesztési koncepcióról, az integrált településfejlesztési stratégiáról és a településrendezési eszközökről, valamint egyes településrendezési sajátos jogintézményekről szóló a 314/2012. (XI. 8.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Korm. rendelet) foglalt véleményezési eljárás lefolytatása nélkül került elfogadásra.
[2] A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kormányhivatal 2016. augusztus 26-án törvényességi felhívást bocsátott ki, amelyben felhívta a figyelmet a HÉSZ mód. vonatkozásában a Korm. rendeletben foglalt szabályok sérelmére, kérte Berekfürdő Község Önkormányzatának Képviselő-testületét, hogy a felhívást 2016. szeptember 30-ig tárgyalja meg.
[3] Berekfürdő Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a 2016. szeptember 29-én megtartott képviselő-testületi ülésén a törvényességi felhívást megtárgyalta, azokat elfogadta és a HÉSZ mód.-ot hatályon kívül helyezte. A képviselő-testületi ülésről készült jegyzőkönyvi kivonat a hatályon kívül helyezés mellett tartalmazza azt is, hogy a képviselő-testület a jövőben tartózkodni fog a hasonló jellegű jogsértések elkövetésétől. A HÉSZ mód.-ot hatályon kívül helyező rendelet a 16/2016. (X.1.) önkormányzati rendeletként került kihirdetésre (az a Nemzeti Jogszabálytár (www.njt.hu) önkormányzati rendeletek felületén, jelenleg is mint hatályos rendelet van feltüntetve).
[4] A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kormányhivatal (a továbbiakban: indítványozó) a Kúriához fordult, s kérte annak megállapítását, hogy a HÉSZ 1. sz. mellékletének M–1SZ jelű rajzi melléklete jogszabálysértő, így kezdeményezte annak megsemmisítését, továbbá a HÉSZ mód. közjogi érvénytelenségének a megállapítását.
[5] Az indítványozó idézte a Korm. rendelet 28. § (2) bekezdését, 37. § (2) bekezdését, 39. § (2) bekezdését, 40. § (1) és (3) bekezdéseit, illetve a Kúria Köf.5010/2015/3. számú határozatát, amelyek alapján megállapította, hogy a helyi építési szabályzat és szabályozási terv elfogadásakor a jogszabályokban előírt egyeztetési, véleményeztetési eljárás nem mellőzhető. A HÉSZ. mód. elfogadása során így megsértették a Korm. rendelet 28. § (2) bekezdését.
[6] Az indítványozó felvetette továbbá, hogy a HÉSZ mód.-hoz tartozó előterjesztés szerint a rendelet a kihirdetését követő 30 napon belül lép hatályba, az elfogadott rendelet alapján azonban a hatálybalépés napja a kihirdetés napja. A HÉSZ mód. tárgyalása során nem döntött a képviselő-testület az előterjesztés szerinti rendelet szövegének módosításáról, ennek ellenére nem az előterjesztésben szereplő szöveggel hirdették ki a módosítás hatályba lépését, így sérült az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése szerinti jogbiztonság elve.
[7] Az indítványozó a hatályba lépéssel összefüggésben utalt a Korm. rendelet 43. § (1) bekezdés b) pontjára.
[8] Az indítványozó előadta végül, hogy a HÉSZ mód. beépült az alaprendeletbe és hatályát vesztette, a törvényességi felhívás következtében elfogadott 16/2016. (X.1.) önkormányzati rendelet joghatását nem érte el, mert hatályban nem lévő jogszabály hatályon kívül helyezéséről rendelkezett. Az indítványozó szerint a jogsértés továbbra is fennáll.
[9] Berekfürdő Község Önkormányzata által megalkotott HÉSZ mód. 1. §-a a következő szöveget tartalmazta: „A HÉSZ 1. mellékletében szereplő T–10/1m Berekfürdő belterület szabályozási terve az 1. mellékletben szereplő M–1SZ jelű rajzi melléklet szerint módosul.” A HÉSZ mód. 2. §-a pedig úgy rendelkezett, hogy „[e]z a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba, és a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.”
[10] A HÉSZ mód. 1. §-ával összefüggésben nem volt vitás a Korm. rendeletbe foglalt véleményezési eljárás elmaradása, minthogy az sem, hogy a hatályba léptető rendelkezés nem felel meg a Korm. rendelet 43. § (1) bekezdés b) pontjának, amely szerint egyszerűsített eljárást kellett volna lefolytatni, amelynek keretében a településrendezési eszköz leghamarabb az elfogadástól számított 15 napon lép hatályba.
[11] A kormányhivatal a 2016. augusztus 26-ai törvényességi felhívásában a fentieket kifogásolta és kérte a törvénysértés megszüntetését. Berekfürdő Község Önkormányzata a törvényességi felhívásban foglaltakat a megadott határidőn belül megtárgyalta, az abban foglaltakat maradéktalanul elfogadta. Ennek eredményeként megalkotta „a Berekfürdő Község Helyi Építési Szabályzatáról és Szabályozási Tervéről szóló 19/2009. (IX.12.) önkormányzati rendelet módosításáról szóló 14/2016. (VII.13.) önkormányzati rendelet hatályon kívül helyezéséről” szóló 16/2016. (X.1.) önkormányzati rendeletét. E rendelet 1. §-a szerint: „Berekfürdő Községi Önkormányzat Képviselő-testülete a Berekfürdő Község Helyi Építési Szabályzatáról és Szabályozási Tervéről szóló 19/2009. (IX.12.) önkormányzati rendelet módosításáról szóló 14/2016. (VII.13.) önkormányzati rendeletet hatályon kívül helyezi. A Berekfürdő Község Helyi Építési Szabályzata és Szabályozási Tervének módosítására – jogszabálysértően – a településfejlesztési koncepcióról, az integrált településfejlesztési stratégiáról és a településrendezési eszközökről, valamint egyes településrendezési sajátos jogintézményekről szóló 314/2012. (XI.8.) Korm. rendelet 28. § (2) bekezdése szerinti véleményezési eljárás lefolytatása nélkül került sor.”
[12] A kormányhivatalnak a Kúriára benyújtott indítványa is azt tartalmazza, hogy „Berekfürdő Községi Önkormányzat Képviselő-testülete megtárgyalta a törvényességi felhívásban foglalt jogszabálysértéseket, azokat elfogadta és intézkedett a jogszabálysértés megszüntetése érdekében.”
[13] A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (a továbbiakban: Mötv.) 134. § (1) bekezdése szerint „Ha a kormányhivatal jogszabálysértést észlel, a törvényességi felügyelet körében legalább harminc napos határidő tűzésével felhívja az érintettet annak megszüntetésére. Az érintett a felhívásban foglaltakat köteles megvizsgálni és a megadott határidőn belül az annak alapján tett intézkedéséről vagy egyet nem értéséről a kormányhivatalt írásban tájékoztatni.” Jelen ügyben a 2016. augusztus 26-án kelt törvényességi felhívás egyértelműen a HÉSZ mód.-dal kapcsolatos törvényességi problémára irányult.
[14] A Mötv. 134. § (2) bekezdése szerint „A törvényességi felhívás eredménytelensége esetén a kormányhivatal a törvényességi felügyeleti eljárás egyéb eszközeinek alkalmazásáról mérlegelési jogkörben dönt.” Jelen esetben azonban nem beszélhetünk a törvényességi felhívás eredménytelenségéről, az érintett önkormányzat a HÉSZ mód.-dal kapcsolatos törvényességi felhívásban foglaltakat elfogadta, a 16/2016. (X.1.) önkormányzati rendeletében a HÉSZ mód.-ot hatályon kívül helyezte. Tehát jelen eljárásban nem teljesült a Mötv. 134. § (2) bekezdésben foglalt azon feltétel, hogy a törvényességi felhívás nem vezetett eredményre, ezért a Korm. hivatalnak a HÉSZ mód.-dal kapcsolatban nem nyílt meg a Mötv. 136. §-a szerinti normakontroll kezdeményezési joga.
[15] Az is megállapítható, hogy a kormányhivatal a törvényességi felhívásában a HÉSZ mód. szövegének beidézésén túl nem kérte kifejezetten – mint ahogy jelen indítványában teszi – a beépült szöveg, a HÉSZ 1. sz. mellékletének M–1SZ jelű rajzi melléklete vizsgálatát és hatályon kívül helyezését. A Kúria a Köf.5026/2016/4. számú határozatában egyértelműen kifejezte, hogy a Kormányhivatal csak azon önkormányzati rendeletek, illetve önkormányzati rendeleti rendelkezések vizsgálatát kérheti a Kúriától, amelyre nézve korábban (eredménytelen) törvényességi felhívást bocsátott ki. Ebben az eljárásban a normakontroll kezdeményezésének előfeltétele, hogy az önkormányzati képviselő-testület megismerhesse és megtárgyalhassa a Kormányhivatal által észlelt törvényességi problémát. Jelen ügyben a Kúria mindehhez hozzáteszi, hogy amennyiben az érintett önkormányzat a törvényességi felhívásban foglaltakat elfogadta és a törvényességi felhívásban foglaltaknak megfelelően intézkedett a jogszabálysértés megszüntetése érdekében, akkor ebben az eljárásban a kormányhivatalnak nem nyílik meg a normakontroll kezdeményezési joga. Új törvényességi felhívás kibocsátására azonban lehetősége van.
[16] Amennyiben tehát ha a kormányhivatal úgy véli, hogy a 16/2016. (X.1.) önkormányzati rendelet normatartalma ellenére a HÉSZ 1. sz. melléklete a HÉSZ mód. szerint hatályban van, úgy erre vonatkozóan kell törvényességi felhívást kibocsátania – azaz közvetlenül a HÉSZ 1. sz. mellékletének M–1SZ jelű rajzi mellékletére vonatkozóan – s ennek eredménytelensége esetén van lehetőség a Kúria eljárását kezdeményezni.
[17] Az indítványozó a HÉSZ mód. közjogi érvénytelenségének a megállapítását is kezdeményezte. A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (a továbbiakban: Bszi.) 51. § (1) bekezdés d) pontja szerint a Kúria kormányhivatali (és ombudsmani) kezdeményezés esetén csak hatályos jogszabályok vizsgálatát végezheti. Ha a Kúria a hatályos jogszabályt törvénysértőnek tartja, azt megsemmisíti. Hatályon kívül helyezett jogszabály megsemmisítésére nincs mód. A közjogi érvénytelenség jogkövetkezménye a megsemmisítés, a Kúriának absztrakt normakontroll eljárásban a megsemmisítés jogkövetkezményének levonása nélkül nincs lehetősége a közjogi érvénytelenség megállapítására.
[18] A Kúria a fenti indokok alapján a Bszi. 55. § (3) bekezdése alapján az indítványt elutasította.
[19] A Kormányhivatal csak azon önkormányzati rendeletek, illetve önkormányzati rendeleti rendelkezések vizsgálatát kérheti a Kúriától, amelyre nézve korábban eredménytelen törvényességi felhívást bocsátott ki. Amennyiben az érintett önkormányzat a törvényességi felhívásban foglaltakat elfogadta és a törvényességi felhívásban foglaltaknak megfelelően intézkedett a jogszabálysértés megszüntetése érdekében, akkor ebben az eljárásban a kormányhivatalnak nem nyílik meg a normakontroll kezdeményezési joga.
[20] 2011. évi CLXXXIX. törvény 134. § (1) és (2) bekezdés
314/2012.(XI.8.) Korm. rendelet 28. § (2) bekezdés
[21] A döntés elleni jogorvoslatot a Bszi. 49. §-a zárja ki.
Dr. Kozma György s.k. a tanács elnöke;

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
III/00410/2016
. III/00410/2016
Jelen ügyhöz egyesítve lett(ek) a következő ügy(ek): III/00411/2016,
Az ügy tárgya: A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 338. § (1) bekezdése elleni bírói kezdeményezés (állatkínzás vétsége, bűnügyi költség)
Az indítványozó bíró - az Abtv. 25. § (1) bekezdése alapján - a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 338. § (1) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését, valamint az előtte folyamatban lévő büntetőügyben való alkalmazása kizárását kéri az Alkotmánybíróságtól.
A folyamatban lévő büntetőügy vádlottja engedély nélkül tartható pisztolyával rálőtt a sértett tulajdonát képező vemhes birkára, amely a lövés következtében elpusztult. A vádlott a sértettnek ezzel kárt okozott. A bíróság által beszerzett szakértői vélemény szerint a vádlott által okozott kár az 50.000 forintot nem haladta meg, ezért az ügyész indítványozta, hogy a rongálás vétségének vádja alól a bíróság mentse fel a vádlottat és állapítsa meg felelősségét tulajdon elleni szabálysértés miatt. A bíróság észlelte, hogy a Be. 338. § (1) bekezdésének azon fordulata, amely a bűnügyi költség viseléséről rendelkezik szabálysértésért felelősségre vont vádlott esetében, alaptörvény-ellenes, így a büntetőeljárást felfüggesztette és az Alktománybírósághoz fordult.
A Be. hivatkozott rendelkezése az indítványozó bíró álláspontja szerint a törvény előtti egyenlőség elvét, a diszkrimináció tilalmát, a tisztességes hatósági eljáráshoz való jogot és a tisztességes bírósági eljáráshoz való jogot sérti. .
a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 338. § (1) bekezdés
III_410_0_2016_inditvany_anonimizált.pdf
A határozat száma: 3180/2016. (X. 4.) AB határozat
Az ABH 2016 tárgymutatója: bűnügyi költség; diszkriminációtilalom; egyenlőség mint egyenlő bánásmód követelménye; hátrányos megkülönböztetés tilalma; szabálysértési szankciórendszer
A határozat kelte: Budapest, 09/27/2016
Az Alkotmánybíróság szeptember 27-én elutasította a büntetőeljárásról szóló
1998. évi XIX. törvény 338. § (1) bekezdése első mondatának a „vagy a
szabálysértés elkövetéséért a felelősségét megállapítja” szövegrésze
alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló bírói kezdeményezéseket. A
folyamatban lévő büntetőügy vádlottja engedély nélkül tartható pisztolyával
rálőtt a sértett tulajdonát képező vemhes birkára, amely a lövés következtében
elpusztult. A szakértői vélemény szerint a vádlott által okozott kár nem
haladta meg az ötvenezer forintot, ezért az ügyész indítványozta, hogy a
rongálás vétségének vádja alól mentsék fel a vádlottat és állapítsák meg
felelősségét tulajdon elleni szabálysértés miatt. Az indítványozó bíró szerint
a támadott rendelkezés azért minősül diszkriminatívnak, mert a büntetőeljárás
terheltjei között önkényes, szükségtelen és aránytalan megkülönböztetést tesz.
indokolása szerint az eltérés nem a támadott rendelkezésből adódik, hanem
abból, hogy a szabálysértési felelősség elbírálását megelőzi a bűnügyi költség
állam általi viselését célzó büntetőeljárási szabály alkalmazása. A
büntetőeljárás megszüntetését követően a szabálysértési eljárásban már a
szabálysértési költségre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
3180_2016 AB határozat.pdf
Az Alkotmánybíróság teljes ülése jogszabály alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló bírói kezdeményezések tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 338. § (1) bekezdése első mondatának a „vagy a szabálysértés elkövetéséért a felelősségét megállapítja” szövegrésze alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére, valamint a Pápai Járásbíróság előtt folyamatban lévő 12.Fk.289/2015. számú, illetve 12.Fk.141/2015. számú büntetőeljárásokban történő alkalmazásának kizárására irányuló bírói kezdeményezéseket az Alaptörvény XV. cikk (1) és (2) bekezdése tekintetében elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a bírói kezdeményezéseket egyebekben visszautasítja.
[1]	1. A Pápai Járásbíróság bírája 12.Fk.289/2015/11. számú és 12.Fk.141/2015/15. számú végzéseiben az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 25. § (1) bekezdése alapján a bírósági eljárások felfüggesztése mellett a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 338. § (1) bekezdése első mondatának a „vagy a szabálysértés elkövetéséért a felelősségét megállapítja” szövegrésze alaptörvény-ellenességének megállapítását, megsemmisítését és a fenti számú büntetőügyekben történő alkalmazásának a kizárását kezdeményezte az Alkotmánybíróságnál. Az ügyek tárgyi összefüggésére tekintettel az Alkotmánybíróság a kezdeményezéseket az Abtv. 58. § (2) bekezdése alapján egyesítette és egy eljárásban bírálta el.
[2]	1.1. Az indítványozó bíró tanácsa előtt 12.Fk.289/2015. számon állatkínzás vétsége és rongálás vétsége miatt folyamatban lévő büntetőügyben a bírói kezdeményezésben kifejtett és az alkotmányjogi probléma alapjául szolgáló tényállás szerint a vádlott ellen az ügyészség azért emelt vádat, mert elpusztította a sértett egyik vemhes anyajuhát. A vádirati tényállásban megjelölt rongálási kár 60.000 Ft volt. A bírósági eljárásban lefolytatott bizonyítási eljárás eredményeként – igazságügyi ingóforgalmi szakértői vélemény beszerzését követően – a rongálási kárral kapcsolatban azt állapította meg a bíróság, hogy az az 50.001 Ft-os bűncselekményi értékhatárt nem érte el, ezért az ügyészség indítványozta, hogy a bíróság a vádlottat a rongálás vétsége alól mentse fel, egyúttal tulajdon elleni szabálysértés miatti felelősségét állapítsa meg. A bírósági eljárásban kirendelt ingóforgalmi szakértő díja 27 000 Ft-ot tett ki.
[3]	1.2. Az indítványozó bíró tanácsa előtt 12.Fk.141/2015. számon folyamatban lévő büntetőügyben a bírói kezdeményezésben kifejtett és alkotmányjogi probléma alapjául szolgáló tényállás szerint a vádlott ellen az ügyészség azért emelt vádat, mert eltulajdonította a sértett mobiltelefonját. A vádirati tényállásban megjelölt elkövetési érték 55 000 Ft volt. A bírósági eljárásban lefolytatott bizonyítási eljárás eredményeként – igazságügyi ingóforgalmi szakértői vélemény beszerzését követően – a bíróság megállapítása szerint az eltulajdonított telefon értéke 30 000 Ft-ban határozható meg és a vádlott cselekményét bűncselekménnyé minősítő egyéb körülmény sem állapítható meg, így a cselekmény csak tulajdon elleni szabálysértésnek minősül. A bírósági eljárásban összesen 68 086 Ft bűnügyi költség merült fel.
[4]	2. Az indítványozó bíró – mindkét bírói kezdeményezésben azonos tartalommal – kifejtette, hogy a Be. támadott rendelkezése az Alaptörvény XV. cikk (1) és (2) bekezdéseibe, a XXIV. cikk (1) bekezdésébe, valamint XXVIII. cikk (1) bekezdésébe ütközik.
[5]	Érvelése szerint a támadott jogszabályi rendelkezés azért minősül diszkriminatívnak, mert a büntetőeljárás terheltjei – mint homogén csoport – között önkényes, szükségtelen és aránytalan megkülönböztetést tesz az alábbiak szerint. A Be. egyéb rendelkezései [Be. 190. § (1) bekezdés a) pont, a 226/A. §, a 267. § (1) bekezdés a) pont, a 339. § (1) bekezdés] alapján, amennyiben a büntetőeljárásban a tárgyalás megkezdése előtt derül ki, hogy a vád tárgyává tett cselekmény nem bűncselekmény – hanem például szabálysértés –, a büntetőeljárás megszüntetése mellett úgy kell rendelkezni, hogy a bűnügyi költséget az állam viseli. A Be. 337. § (1) bekezdése értelmében azonban, ha a tárgyalás megkezdése után, a tárgyalás eredményeképpen az állapítható meg, hogy a vád tárgyává tett cselekmény nem bűncselekmény, hanem szabálysértés, akkor a bíróság a felmentő ítéletében a szabálysértést érdemben elbírálja és a Be. 338. § (1) bekezdése szerint kötelezi a terheltet a bűnügyi költség viselésére. Az indítványozó bíró szerint ugyanakkor a terheltnek nem róható fel, hogy az igazságszolgáltatás szervei késve, a bírósági tárgyalás megkezdése után észlelik, hogy cselekménye nem bűncselekmény, csak szabálysértés. Emiatt tisztességtelen rá terhelni a büntetőeljárás terheit úgy, hogy azok a terheltek viszont, akiknek az ügyében a tárgyalás megkezdése előtt kiderül, hogy cselekményük csak szabálysértés, mentesülnek az addig felmerült bűnügyi költségek viselése alól. Az indítványozó bíró álláspontja szerint a jogalkotó önkényesen, „kizárólag a bizonyításra kötelezett hatóság mulasztására alapított okból tesz különbséget terhelt és terhelt között”.
[6]	Mindezekre figyelemmel az indítványozó bíró a hatályos Be. 338. § (1) bekezdése első mondatának a „vagy a szabálysértés elkövetéséért a felelősségét megállapítja” szövegrésze alaptörvény-ellenességének megállapítását, megsemmisítését és a fenti számú büntetőügyekben történő alkalmazásának a kizárását kérte.
„338. § (1) A bíróság a vádlottat a bűnügyi költség viselésre kötelezi, ha őt bűnösnek mondja ki, vagy szabálysértés elkövetéséért a felelősségét megállapítja. […]”
[11]	Az egyedi utólagos normakontroll eljárást kezdeményező bírói indítványnak az Abtv. 52. § (1) bekezdése szerinti határozott kérelmet kell tartalmaznia. A kérelem akkor határozott, ha tartalmaz az Alkotmánybíróság hatáskörére és az indítványozó jogosultságára vonatkozó hivatkozást, megjelöli az Alaptörvényben biztosított jogok sérelmének lényegét, az Alaptörvény megsértett rendelkezéseit és – az Alaptörvény XV. cikke tekintetében – megfelelő indokolást is tartalmaz. Ezenkívül megjelöli a sérelmezett jogszabályi rendelkezést és kifejezetten kéri annak megsemmisítését.
[12]	3. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a bírói kezdeményezés – az Alaptörvény XV. cikke tekintetében – megfelel az Abtv. 25. §-ában foglalt, valamint Abtv. 52. § (1b) bekezdés a)–f) pontjaiban meghatározott feltételeknek.
[13]	4. Ugyanakkor a bírói kezdeményezés a tisztességes eljáráshoz való jog tekintetében nem fejt ki alkotmányjogilag értékelhető indokolást, mivel e körben is kizárólag a diszkrimináció tilalmát állító érvelést tartalmaz. Mindezekre figyelemmel az Alkotmánybíróság az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdésére és a XXVIII. cikk (1) bekezdésére vonatkozó indítványrészeket az Abtv. 64. § d) pontja alapján visszautasította.
[14]	5. Az Alkotmánybíróság az eljárása során beszerezte az igazságügyi miniszter véleményét az üggyel kapcsolatos álláspontjáról.
[15]	A bírói kezdeményezés az alábbiak szerint nem megalapozott.
[16]	1. A bírói indítvány szerint a támadott jogszabályi rendelkezés – amely a Be. bűnügyi költséget érintő szabályainak képezi részét – az Alaptörvény XV. cikkének (1) bekezdését, valamint (2) bekezdését sérti.
[17]	Az Alkotmánybíróság mindenekelőtt az alábbiak kiemelését tartja szükségesnek a Be. vitatott szabályával összefüggésben.
[18]	1.1. A Be. szerint bűnügyi költség az a költség, amelyet az ügyben az eljárás megindításától a büntetés végrehajtásának befejezéséig, továbbá a rendkívüli jogorvoslati eljárás, valamint a különleges eljárások során az állam előlegezett, így különösen a tanú megjelenésével felmerült költség, a szakértő, illetőleg a szaktanácsadó részére megállapított munkadíj és költségtérítés, a lefoglalt dolog szállításával és megőrzésével felmerült költség, valamint a tolmács díja és költségtérítése. Bűnügyi költség a terheltnek, a sértettnek, a magánfélnek, a pótmagánvádlónak és a magánvádlónak, a terhelt és a sértett törvényes képviselőjének az ügyben felmerült készkiadása, a kirendelt védőnek és a sértett, a magánfél, valamint a pótmagánvádló képviselőjének készkiadása és díja, akkor is, ha azokat az állam nem előlegezte [Be. 74. § (1) bekezdés].
[19]	A bíróság a vádlottat abban az esetben kötelezi bűnügyi költség viselésére, ha őt bűnösnek mondja ki, vagy szabálysértés elkövetéséért a felelősségét megállapítja. Ez a rendelkezés nem vonatkozik arra a bűnügyi költségre, amelynek viselésére a törvény alapján mást kell kötelezni [Be. 338. § (1) bekezdés]. Nagy jelentőségük van azoknak a garanciális jellegű rendelkezéseknek, amelyek a bűnügyi költség viselése tekintetében is biztosítják a „tett-arányosság”, illetve a büntetőigény érvényesítését kísérő (anyagi) kockázatelosztás elvének kötelező érvényesülését, illetve teret engednek a méltányosság gyakorlására is. Ugyanis a vádlottat csak azzal a cselekménnyel, illetőleg a tényállásnak azzal a részével kapcsolatban felmerült bűnügyi költség viselésére lehet kötelezni, amelyre a bűnösségét vagy a felelősségét megállapították; illetve nem lehet kötelezni annak a bűnügyi költségnek a viselésére, amely – nem az ő mulasztása folytán – szükségtelenül merült fel. A bíróság a bűncselekmény súlyához képest aránytalanul nagy bűnügyi költség egy részének megfizetése alól a vádlottat mentesítheti [Be. 338. § (2) és (4) bekezdések].
[20]	Ha a vádlott bármilyen okból nem kötelezhető a bűnügyi költség megfizetésére, akkor azt az állam viseli, így abban az esetben is, ha a vádlottat a bíróság felmenti az ellene emelt vád alól, és felelősségét a vádiratban rögzített bűncselekmény helyett szabálysértés elkövetésében sem állapítja meg; továbbá, ha a bíróság az eljárást bármely okból megszünteti. Ugyanakkor a vádlott felmentése vagy a büntetőeljárás megszüntetése esetén is kötelezni kell a vádlottat annak a bűnügyi költségnek a megfizetésére, amely az ő mulasztása folytán merült fel [Be. 339. § (4) bekezdés].
[21]	1.2. A szabálysértési költség viselésére vonatkozó szabályokat a törvényalkotó a büntetőeljáráshoz hasonló elvek alapján rögzítette a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvényben (a továbbiakban: Szabs.tv.).
[22]	A Szabs.tv. szerint szabálysértési költség mindaz a költség, amelyet az állam a szabálysértés bizonyítása érdekében a büntetés, illetve az intézkedés végrehajtásának befejezéséig, továbbá a perújítási eljárás során előlegezett. Szabálysértési költség az eljárás alá vont személynek, a sértettnek, továbbá az eljárás alá vont személy, illetve a sértett képviselőjének az ügyben felmerült indokolt készkiadása és díja, akkor is, ha azt az állam nem előlegezte, valamint a meg nem fizetett pénzbírság vagy helyszíni bírság közérdekű munkával történő megváltása esetén a közérdekű munka végzéséhez beszerzett foglalkoztathatósági szakvélemény költsége [Szabs.tv. 92. § (1) bekezdés].
[23]	A szabálysértési eljárásban az eljárás alá vont személy viseli – főszabályként – a szabálysértési költséget, ha vele szemben szabálysértés elkövetése miatt joghátrányt alkalmaztak. A feljelentés elutasítása és a szabálysértési eljárás megszüntetése esetén a szabálysértési költség az államot terheli, és az eljárás alá vont személyt csak annak a költségnek viselésére kell kötelezni, amely a mulasztása folytán merült fel [Szabs.tv. 92. § (2), (4) bekezdések].
[24]	1.3. A Be. és Szabs.tv. ismertetett szabályai alapján megállapítható, hogy mindkét eljárásban azonos elvek érvényesülnek az eljárási költség viselésével kapcsolatban. Ennek megfelelően az eljárásban részt vevő személyeknek nem az igazságszolgáltatás teljes (általános) költségét kell viselniük, hanem csak a törvényben bűnügyi vagy szabálysértési költségként meghatározott [Be. 74. § (1) bekezdés, illetve Szabs.tv. 92. § (1) bekezdés] és a konkrét ügyben felmerült költségeket (vö.: 401/B/1992. AB határozat, ABH 1994, 528, 529.; 458/D/2008. AB határozat, ABH 2011, 1822, 1824.). A terhelt, illetve eljárás alá vont személy bűnügyi, illetve szabálysértési költség viselésére történő kötelezésének alapfeltétele – mindkét eljárásban azonos módon – a bűnösség/szabálysértési felelősség megállapítása, ennek megfelelően nem kötelezhetők az említett költségek viselésére az említett személyek, ha az eljárás felelősségre vonásuk nélkül zárul, kivéve, ha az adott költség az ő mulasztásuk folytán merült fel.
[25]	1.4. A támadott jogszabályi rendelkezés a Be. 337. § (1) bekezdésében foglalt azon kötelezettséggel áll összefüggésben, amely szerint a bíróságnak – ha a tárgyalás eredménye alapján azt állapítja meg, hogy a vád tárgyává tett cselekmény nem bűncselekmény, hanem szabálysértés – a bűncselekmény alóli felmentéssel egyidejűleg el kell bírálnia a szabálysértést, azaz nem teheti át az ügyet a szabálysértési hatósághoz elbírálás végett. Amennyiben a bíróság a – bűncselekmény vádja alól felmentett – terhelt szabálysértési felelősségét megállapítja, kötelezi őt a szabálysértéssel összefüggésben felmerült bűnügyi költség viselésére.
[26]	2. Az indítványozó bíró a Be. sérelmezett rendelkezését azért tartotta Alaptörvénybe ütközőnek, mert az – érvelése szerint – indokolatlanul különbséget tesz a rendelkezéssel érintett terheltek, valamint azon terheltek között, akikkel szemben – ugyanezen okból – a büntetőeljárást még a tárgyalás előkészítése szakaszában megszüntetik, és akiknek szabálysértési felelősségét csak az áttétel folytán megindult szabálysértési eljárásban állapítja meg a szabálysértési hatóság. Ebben az esetben ugyanis nem kötelezhetik az eljárás alá vont személyeket a büntetőeljárás során felmerült bűnügyi költség viselésére. Mindez pedig – az indítványozó bíró álláspontja szerint – a jogalkotó részéről egy önkényes, kizárólag a bizonyításra kötelezett hatóság mulasztására alapított különbségtételt jelent.
[27]	Az Alkotmánybíróság az alábbiakban kifejtettek alapján nem osztotta a bírói kezdeményezésben kifejtett érvelést.
[28]	3.1. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a 338. § (1) bekezdése első mondatának támadott szövegrésze egységesen szabályozza a büntetőeljárás során elbírált szabálysértési felelősség tekintetében a költségviselés szabályait. A jogszabályhely ezen felül teljes mértékben a Szabs.tv. rendelkezéseivel azonos – a bűnügyi költséget érintő – jogkövetkezmény alkalmazását írja elő. Másként fogalmazva, a Be. és a Szabs.tv. a költségviselés szempontjából teljesen azonos módon kezeli azokat a személyeket, akiknek a szabálysértési felelősségét egy eljárásban megállapították (homogén csoport), függetlenül attól, hogy a felelősség megállapítására szabálysértési eljárásban, vagy büntetőeljárásban – a bűncselekmény miatti felmentéssel párhuzamosan – került sor, azaz a támadott jogszabályi rendelkezés nem tartalmaz semmilyen – a terhelteket/eljárás alá vont személyeket érintő – megkülönböztetést.
[29]	3.2. Az Alkotmánybíróság megállapította továbbá, hogy alapvetően különbözik az Indokolás [28] bekezdésében említett csoporttól azoknak a terhelteknek a helyzete, akikkel szemben a büntetőeljárást bármely okból megszüntették, hiszen ebben az esetben éppen a felelősségre-vonás mozzanata hiányzik, azaz a büntetőeljárás során nem történt meg az ártatlanság vélelmének a megdöntése. A következetes alkotmánybírósági gyakorlat szerint a büntetőigény sikertelen érvényesítésének kockázata az államot terheli {vö.: 14/2004. (V. 7.) AB határozat, ABH 2004, 241, 254.; 3103/2013. (V. 17.) AB határozat, Indokolás [27]}, és ebbe természetesen beletartozik a sikertelen büntetőeljárás anyagi kockázata is. A hivatkozott alkotmányos elv Be.-ben való érvényesülésének egyértelmű következménye az a szabályozási rendezőelv, amely szerint az említett csoportba tartozó terheltek esetében a bűnügyi költséget az állam viseli. Az Alkotmánybíróság megállapította tehát, hogy az indítványozó bíró által sérelmezett eltérés nem a támadott jogszabályi rendelkezésből adódik, hanem abból a tényből, hogy – a másodikként említett csoport esetén – a szabálysértési felelősség (a büntetőeljárás megszüntetésének időpontjában egyébként is bizonytalan eredményű) elbírálását megelőzi a büntetőeljárás során irányadó a bűnügyi költség állam általi viselésében testet öltő garanciális szabály alkalmazása. A büntetőeljárás megszüntetését követően meginduló szabálysértési eljárásban természetesen már a Szabs.tv. – a támadott jogszabályi rendelkezéssel megegyező elvi alapon álló – szabálysértési költségre vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
[30]	Mindezekre figyelemmel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Be. 338. § (1) bekezdése első mondatának támadott szövegrésze nem sérti a törvény előtti egyenlőséget, illetve a diszkrimináció tilalmát , ezért a bírói kezdeményezést – az Alaptörvény XV. cikk (1) és (2) bekezdéseinek sérelmét állító részében – elutasította.
[31]	3.3. Az Alkotmánybíróság a fentiekben kifejtetten kívül szükségesnek tartja hangsúlyozni, hogy – szemben a bírói kezdeményezésben kifejtett érveléssel – annak oka, hogy valamely cselekménnyel kapcsolatban csak a büntetőeljárás egy későbbi szakaszában állapítható meg, hogy az bűncselekménynek vagy szabálysértésnek minősül, nem kizárólag a hatóság mulasztása lehet az oka, hanem például az eljárás más szereplőinek a tevékenysége, avagy jogszabályváltozás, illetve dekriminalizáció is. Bármelyik okra is vezethető vissza ugyanakkor a szóban forgó következmény, az eljáró bíróságnak lehetősége van az említett körülmények – eljárási költségekre is kiható – értékelésére, ugyanis a büntetőeljárás során történt szabálysértési felelősség-megállapítás esetén a bűnügyi költség mértékének meghatározásakor is irányadóak a Be. 338. § (2) és (4) bekezdéseiben foglalt – garanciális, illetve a méltányosság gyakorlását lehetővé tevő – rendelkezések. Ennek megfelelően a felmentett vádlott kizárólag a szabálysértési felelősség megállapításával összefüggésben felmerült bűnügyi költség megfizetésére kötelezhető, azzal a további megszorítással, hogy ebben az esetben sem kell megfizetnie a nem az ő mulasztása folytán, szükségtelenül felmerült bűnügyi költséget. Ezenfelül a bíróság a vádlottat az aránytalanul felmerült bűnügyi költség egy része alól is mentesítheti (vö.: Indokolás [19]).
. 3180/2016. (X. 4.)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság