text:
2012. június 12.(*)
„Környezet – 1367/2006/EK rendelet – Peszticid-szermaradványokra vonatkozó határértékek – Belső felülvizsgálat iránti kérelem – Megtagadás – Egyedi hatályú intézkedés – Érvényesség – Aarhusi Egyezmény”
A T‑338/08. sz. ügyben,
a Stichting Natuur en Milieu (székhelye: Utrecht [Hollandia]),
a Pesticide Action Network Europe (székhelye: London [Egyesült Királyság])
(képviselik őket: B. Kloostra és A. van den Biesen ügyvédek)
az Európai Bizottság (képviselik kezdetben: B. Burggraaf és S Schønberg, később: B. Burggraaf és P. Oliver, meghatalmazotti minőségben)
a Lengyel Köztársaság (képviseli kezdetben: M. Dowgielewicz, később M. Szpunar, meghatalmazotti minőségben)
az Európai Unió Tanácsa (képviselik: K. Michoel és B. Driessen, meghatalmazotti minőségben)
a 2008. július 1‑jei, azon bizottsági határozatok megsemmisítése iránti kérelem tárgyában, melyekben a Bizottság elfogadhatatlanság miatt elutasította a felperesek arra irányuló kérelmeit, hogy a Bizottság vizsgálja felül az I. mellékletben felsorolt termékek megengedett szermaradék‑határértékeit megállapító II., III. és IV. melléklet létrehozása által a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2008. január 29‑i 149/2008/EK bizottsági rendeletet (HL L 58., 1. o.; helyesbítés: HL L 240., 9. o.),
tagjai: A. Dittrich elnök, I. Wiszniewska‑Białecka (előadó) és M. Prek bírák,
tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2011. szeptember 13‑i tárgyalásra,
1 Az eljárásban felperes egyrészt a Stichting Natuur en Milieu, egy holland jog szerinti, 1978‑ban létrehozott, Utrechtben (Hollandia) székhellyel rendelkező alapítvány, melynek célja a környezetvédelem, másrészt a Pesticide Action Network Europe, egy holland jog szerinti, 2003‑ban létrehozott, Londonban (Egyesült Királyság) székhellyel rendelkező alapítvány, mely a vegyi peszticidek alkalmazása elleni küzdelem keretében tevékenykedik.
2 Az Európai Közösségek Bizottsága 2008. január 29‑én elfogadta az I. mellékletben felsorolt termékek megengedett szermaradék‑határértékeit megállapító II., III. és IV. melléklet létrehozása által a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2008. január 29‑i 149/2008/EK bizottsági rendeletet (HL L 58., 1. o.; helyesbítés: HL L 240., 9. o.). E rendelet továbbá kiegészült a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer‑maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2005. február 23‑i 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 70., 1. o.) I. mellékletében felsorolt termékekre vonatkozó szermaradvány‑határértékeket (a továbbiakban: MRL) meghatározó mellékletekkel.
3 A felperesek a 2008. április 7‑i és 10‑i levelekben kérelmezték, hogy a Bizottság a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló, 2006. szeptember 6‑i 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 264., 13. o.) 10. cikkének (1) bekezdése alapján alkalmazzon belső felülvizsgálatot a 149/2008 rendelet tekintetében.
4 A Bizottság a 2008. július 1‑jei két határozatában (a továbbiakban: megtámadott határozatok) elutasította a felperesek által előterjesztett, belső vizsgálat iránti kérelmet. A Bizottság mindkét megtámadott határozatban a következőket közölte:
„Az Önök belső felülvizsgálat iránti kérelme a […] 1367/2006[…] rendelet IV. címe alapján került előterjesztésre […]. [E]z a rendelet […] előírja, hogy a belső felülvizsgálat iránti kérelem tekintetében meg kell felelni bizonyos feltételeknek, különösen az igazgatási aktus természetét érintően, mely aktusnak meg kell felelnie az ugyanezen rendelet 2. cikke (1) bekezdésének g) pontjában szereplő meghatározásnak. E rendelkezés az igazgatási aktus fogalmát »a közösségi intézmény vagy szerv által hozott, egyedi hatállyal, valamint környezetvédelmi jogon alapuló, jogilag kötelező és külső hatással bíró intézkedésekre« korlátozza. Önök a levelükben azt állítják, hogy a 149/2008 rendelet igazgatási aktus, amely belső felülvizsgálat tárgyát képezheti.
A Bizottság nem fogadhatja el ezt az értelmezést.
A 149/2008 rendelet a 396/2005 rendelet 5. [cikkének] (1) bekezdésén, 21. [cikkének] (1) bekezdésén, valamint 22. [cikkének] (1) bekezdésén alapszik, és a teljes Európai Unió vonatkozásában meghatározza a peszticidekre vonatkozó [MRL]‑eket, melyek az élelmezési ágazat valamennyi piaci szereplőjére alkalmazandóak. Ezért a 149/2008 rendelet nem tekinthető egyedi intézkedésnek, sem pedig – amint azt Önök a levelükben állítják – határozatok sorának. Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy az Önök által a 149/2008 rendelet belső felülvizsgálata iránt előterjesztett kérelem elfogadhatatlan.
Amennyiben a jelen válasszal nem értenek egyet, jogukban áll az ügyet az európai ombudsman vagy a Törvényszék […] elé terjeszteni, amennyiben a panaszuk vagy keresetük megfelel az adott esettől függően az EK 195. cikkben, illetve az EK 230. cikkben előírt feltételeknek.”
5 A felperesek a Törvényszék Hivatalához 2008. augusztus 11‑én benyújtott kérelemmel megindították a jelen keresetet. A felperesek 2008. augusztus 29‑én a keresetlevelet kiegészítő beadványt nyújtottak be.
6 A Lengyel Köztársaság a Törvényszék Hivatalához 2009. január 7‑én benyújtott beadványban kérelmezte, hogy a jelen eljárásba a Bizottság kérelmeinek támogatása végett beavatkozhasson. A Törvényszék első tanácsa elnökének 2009. február 19‑i végzése e kérelemnek helyt adott. A Lengyel Köztársaság 2009. április 3‑án benyújtotta a beavatkozási beadványát. A felperesek 2009. augusztus 21‑én benyújtották az e beadványra vonatkozó észrevételeiket.
7 Az Európai Unió Tanácsa a Törvényszék Hivatalához 2009. február 23‑án benyújtott beadványban kérelmezte, hogy a jelen eljárásba a Bizottság kérelmeinek támogatása végett beavatkozhasson. 2009. április 21‑i végzésével a Törvényszék első tanácsának elnöke engedélyezte a beavatkozást, és megengedte a Tanácsnak, hogy észrevételeit a Törvényszék eljárási szabályzata 116. cikke 6. §‑ának megfelelően a szóbeli szakasz során adja elő.
8 Mivel módosult a Törvényszék tanácsainak összetétele, az előadó bírót a hetedik tanácshoz osztották be, következésképpen az ügyet e tanács elé utalták.
9 Az előadó bíró jelentése alapján a Törvényszék (hetedik tanács) megnyitotta az eljárás szóbeli szakaszát.
10 A 2011. szeptember 13‑i tárgyaláson a Törvényszék meghallgatta a felek szóbeli előadásait és a szóban feltett kérdéseire adott válaszaikat.
11 A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:
– kötelezze a Bizottságot arra, hogy érdemben bírálja el a belső felülvizsgálat iránti kérelmeket;
12 A Bizottság azt kéri, hogy a Törvényszék:
– állapítsa meg a keresetet kiegészítő beadvány elfogadhatatlanságát;
– utasítsa el a keresetet, mint megalapozatlant;
13 A Lengyel Köztársaság azt kéri, hogy a Törvényszék utasítsa el a keresetet.
A felperesek kérelmei második részének az elfogadhatóságáról
14 A felperesek a kérelmeik második részében azt kérik, hogy a Törvényszék kötelezze a Bizottságot arra, hogy a szóban forgó, belső felülvizsgálat iránti kérelmeket érdemben bírálja el. Az uniós bíróság azonban a jogszerűségi felülvizsgálat keretében nem illetékes utasításokat adni, még akkor sem, ha az utasítások az ítélete végrehajtásának a részletes szabályaira vonatkoznának (a Bíróság C‑199/94 P. és C‑200/94 P. sz., Pevasa és Inpesca kontra Bizottság egyesített ügyekben 1995. október 26‑án hozott végzésének [EBHT 1995., I‑3709. o.] 24. pontja és a Bíróság C‑5/93 P. sz., DSM kontra Bizottság ügyben 1999. július 8‑án hozott ítéletének [EBHT 1999., I‑4695. o.] 36. pontja). Az érintett intézménynek kell ugyanis az EUMSZ 266. cikk alapján meghoznia azokat az intézkedéseket, amelyeket a semmisséget megállapító ítélet végrehajtása megkíván (a Törvényszék T‑67/94. sz., Ladbroke Racing kontra Bizottság ügyben 1998. január 27‑én hozott ítéletének [EBHT 1998., II‑1. o.] 200. pontja, és a T‑225/07. és T‑364/07. sz., Thomson Sales Europe kontra Bizottság ügyben 2009. szeptember 29‑én hozott ítéletének [az EBHT‑ban nem tették közzé] 221. pontja).
15 Következésképpen a kérelmeknek ez a része elfogadhatatlan.
A keresetlevelet kiegészítő beadvány elfogadhatóságáról
16 A Bizottság vitatja a felperesek által 2008. augusztus 29‑én benyújtott, a keresetlevelet kiegészítő beadvány elfogadhatóságát.
17 Az EK 230. cikk ötödik albekezdése értelmében az e cikkben szabályozott eljárásokat, az esettől függően, az intézkedés kihirdetésétől vagy a felperessel történő közlésétől, illetve ennek hiányában attól a naptól számított két hónapon belül kell megindítani, amikor arról a felperes tudomást szerzett. Az eljárási szabályzat 102. cikkének 2. §‑a szerint ezt a határidőt adott esetben a távolságra tekintettel tíznapos átalány‑határidővel meg kell hosszabbítani.
18 A jelen ügyben nem vitatott, hogy a keresetlevelet kiegészítő beadvány, melyet a Törvényszék Hivatalához 2008. augusztus 29‑én nyújtottak be, a keresetindításra nyitva álló határidő lejártának időpontja, azaz 2008. szeptember 4. előtt került benyújtásra. Következésképpen meg kell állapítani, hogy e beadvány elfogadható.
19 Ezt a következtetést a Bizottság érvei nem teszik kétségessé.
20 Azt az érvet illetően, amely szerint sem a Bíróság alapokmánya, sem az eljárási szabályzat nem írja elő annak lehetőségét, hogy a keresetlevél benyújtását követően azt kiegészítő beadványt lehessen benyújtani, emlékeztetni kell arra, hogy az ítélkezési gyakorlat értelmében, tekintettel arra, hogy a Közösség olyan jogközösség, amelyben az intézmények aktusai ellenőrzés alá esnek abban a tekintetben, hogy azok a Szerződéssel összeegyeztethetők‑e, a közösségi bíróság előtt indított keresetekre irányadó eljárási szabályokat lehetőleg oly módon kell értelmezni, hogy azok alkalmazása elősegítse a jogalanyok közösségi jogból eredő jogai hatékony bírói védelmének biztosítására irányuló célkitűzés megvalósítását (a Bíróság C‑521/06. P. sz., Athinaïki Techniki kontra Bizottság ügyben 2008. július 17‑én hozott ítélet [EBHT 2008., I‑5829. o.] 45. pontját és a Törvényszék T‑437/05. sz., Brink’s Security Luxembourg kontra Bizottság ügyben 2009. szeptember 9‑én hozott ítéletének [EBHT 2009., II‑3233. o.] 75. pontját).
21 Következésképpen önmagában az a körülmény, hogy sem a Bíróság alapokmánya, sem az eljárási szabályzat kifejezetten nem írja elő annak lehetőségét, hogy a keresetlevél benyújtását követően azt kiegészítő beadványt lehessen benyújtani, nem értelmezhető oly módon, hogy e lehetőség kizárt, amennyiben a keresetlevelet kiegészítő ezen beadványt a keresetindításra nyitva álló határidő lejárta előtt nyújtják be.
22 A Bizottság azon érvét illetően, melyet az eljárási szabályzat 48. cikkének 2. §‑ára alapított, mely rendelkezés szerint az eljárás során semmilyen új jogalapot nem lehet felhozni, hangsúlyozni kell, hogy az ítélkezési gyakorlat értelmében e rendelkezés alkalmazása az eljárás során előterjesztett új jogalapok elfogadhatatlanságához vezet (a Bíróság 18/57. sz., Nold kontra Főhatóság ügyben 1959. március 20‑án hozott ítéletének [EBHT 1959., 89. o.] 114. pontja és a C‑104/97. P. sz., Atlanta kontra Európai Közösség ügyben 1999. október 14‑én hozott ítéletének [EBHT 1999., I‑6983. o.] 29. pontja). Ez az ítélkezési gyakorlat azonban, amely a jogalapok késedelmes előterjesztését hivatott szankcionálni, a keresetindításra nyitva álló határidő lejártát követően felhozott jogalapokra vonatkozik. A jelen ügyben pedig nem ez a helyzet áll fenn.
23 Végezetül – ellentétben a Bizottság érvelésével – az, hogy a felperesek a keresetlevelet kiegészítő beadványukban másodlagos jogalapot terjesztenek elő, amellyel vitatják az 1367/2006 rendelet jogszerűségét, anélkül hogy ez a keresetlevélben előterjesztett kérelmekben is szerepelne, nem sérti a Bíróság alapokmányának 21. cikkét és az eljárási szabályzat 44. cikke 1. §‑ának c) pontját.
24 A felperesek ugyanis az 1367/2006 rendelet jogszerűségét abból a célból vitatják, hogy elérjék a megtámadott határozatok megsemmisítését. E jogalap elfogadhatósága tehát nem függ az 1367/2006 rendelet jogellenességére vonatkozó kereseti kérelem előterjesztésétől, amely a keresetnek nem tárgya.
25 A fentiekre tekintettel a keresetlevelet kiegészítő beadványt, amelyet a felperesek 2008. augusztus 29‑én, tehát a keresetindításra nyitva álló határidő lejárta előtt terjesztettek elő, elfogadhatónak kell tekinteni.
26 A felperesek két jogalapot terjesztenek elő. Az első jogalap keretében a felperesek azzal érvelnek, hogy a Bizottság annak megállapításával, hogy a 149/2008 rendelet nem tekinthető sem egyedi hatályú intézkedésnek, sem határozatok sorának, tévesen állapította meg a felperesek által előterjesztett, a rendelet belső felülvizsgálata iránti kérelem elfogadhatatlanságát. Ezt a jogalapot lényegében úgy kell tekinteni, mint amelyet az 1367/2006 rendelet 10. cikkének a rendelet 2. cikke (1) bekezdésének g) pontjával összefüggésben értelmezett (1) bekezdésének a megsértésére alapítottak. A felperesek a második jogalap keretében azzal érvelnek, hogy az 1367/2006 rendelet 10. cikkének (1) bekezdése – azáltal, hogy a „intézkedésnek” a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, Aarhusban, 1998. június 25‑én aláírt egyezmény (a továbbiakban: Aarhusi Egyezmény) 9. cikkének (3) bekezdésében szereplő fogalmát az „igazgatási aktusokra” korlátozta, amelyeket ezenfelül ugyanezen rendelet 2. cikke (1) bekezdésének g) pontja „egyedi hatályú intézkedésekként” határoz meg – ellentétes az Aarhusi Egyezmény említett rendelkezésével.
Az első, az 1367/2006 rendelet 10. cikkének az ugyanezen rendelet 2. cikke (1) bekezdésének g) pontjával összefüggésben értelmezett (1) bekezdésének a megsértésére alapított jogalap
27 A felperesek érvelése szerint a Bizottság – azáltal, hogy a 149/2008 rendelet belső felülvizsgálata iránti kérelmüket elfogadhatatlanként elutasította azzal az indokkal, hogy e rendelet nem tekinthető sem egyedi hatályú intézkedésnek, sem pedig határozatok sorának – megsértette az 1367/2006 rendelet 10. cikkének a rendelet 2. cikke (1) bekezdésének g) pontjával összefüggésben értelmezett (1) bekezdését.
28 Az 1367/2006 rendelet 10. cikkének (1) bekezdése értelmében bármely, a rendelet 11. cikkében foglalt feltételeknek megfelelő nem kormányzati szervezet jogosult belső felülvizsgálat iránti kérelmet benyújtani azon uniós intézményhez, amely a környezetvédelmi jog alapján igazgatási aktust fogadott el. Az igazgatási aktusnak az e rendelkezésben foglalt fogalmát e rendelet 2. cikke (1) bekezdésének g) pontja úgy határozza meg, hogy az az uniós intézmény által hozott, egyedi hatállyal, valamint környezetvédelmi jogon alapuló, jogilag kötelező és külső hatással bíró intézkedés.
29 Az ítélkezési gyakorlat szerint a jogi aktus hatályának meghatározásakor az uniós bíróság nem szorítkozhat a jogi aktus hivatalos megnevezésének tekintetbevételére, hanem először mérlegelnie kell annak célját és tartalmát (lásd ebben az értelemben a Bíróság 16/62. és 17/62. sz., Confédération nationale des producteurs de fruits et légumes és társai kontra Tanács ügyben 1962. december 14‑én hozott ítéletét [EBHT 1962., 901. o.] 918. pontját).
30 Valamely intézkedés akkor tekinthető általános hatályúnak, ha objektíve meghatározott helyzetekre alkalmazandó, valamint általánosan és elvont módon meghatározott személycsoportok felé fejt ki joghatásokat (a Bíróság C‑244/88. sz., Usines coopératives de déshydratation du Vexin és társai kontra Bizottság ügyben 1989. november 21‑én hozott ítéletének [EBHT 1989., 3811. o.] 13. pontja, a C‑171/00. P. sz., Libéros kontra Bizottság ügyben 2002. január 15‑én hozott ítéletének [EBHT 2002., I‑451. o] 28. pontja, valamint a Törvényszék T‑37/04. sz., Região autónoma dos Açores kontra Tanács ügyben 2008. július 1‑jén hozott ítéletének [az EBHT‑ban nem tették közzé] 33. pontja).
31 A 149/2008 rendelet módosítja a 396/2005 rendeletet oly módon, hogy azt kiegészíti az utóbbi rendelet I. mellékletében szereplő termékekre vonatkozó MRL‑eket megállapító II., III. és IV. melléklettel.
32 A 149/2008 rendelet (1) preambulumbekezdése szerint a 396/2005/EK rendelet II., III. és IV. mellékletét létre kell hozni, mivel létrehozásuk előfeltétele a rendelet II., III. és V. fejezete alkalmazásának.
33 A 396/2005 rendelet 2. cikkéből következik, hogy a rendeletet az I. mellékletben felsorolt olyan, friss, feldolgozott és/vagy vegyes élelmiszerként és takarmányként használt növényi vagy állati eredetű termékekre, illetve azok részeire kell alkalmazni, amelyekben vagy amelyeken előfordulhatnak növényvédőszer‑maradékok.
34 A 396/2005 rendelet 21. cikkének (1) bekezdése értelmében az I. melléklet alá tartozó termékek vonatkozásában az e termékekre alkalmazandó MRL‑eket a II. melléklet sorolja fel, a gabonafélékben, illetve azok felületén található peszticid‑szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1986. július 24‑i 86/362/EGK tanácsi irányelvben (HL L 221., 37. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 7. kötet, 74. o.), az állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található peszticid‑szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1986. július 24‑i 86/363/EGK tanácsi irányelvben (HL L 221., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 7. kötet, 80. o.), és az egyes növényi eredetű termékekben – többek között a gyümölcsökben és zöldségekben –, illetve azok felületén található peszticid‑szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1990. november 27‑i 90/642/EGK tanácsi irányelvben (HL L 350., 71. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 11. kötet, 68. o.; helyesbítés: magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 45. kötet, 256. o.) meghatározott MRL átvételével.
35 A 396/2005 rendelet 22. cikkének (1) bekezdése értelmében azon hatóanyagok ideiglenes MRL‑jét, amelyek vonatkozásában még nem született döntés a 91/414 irányelv I. mellékletébe való besorolást illetően, a rendelet III. melléklete sorolja fel. A gyümölcsökben és zöldségekben, illetve azok felületén található peszticid‑szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1976. november 23‑i 76/895/EGK tanácsi irányelv (HL L 340., 26. o., magyar nyelvű különkiadás: 3. fejezet, 3. kötet, 61. o.) II. mellékletében maradó MRL‑eket és a még nem harmonizált, nemzeti MRL‑eket figyelembe kell venni ezen MRL-ek megállapításakor, és ezen MRL-eknek meg kell felelniük bizonyos követelményeknek.
36 A 396/2005 rendelet 16. cikkének (1) bekezdése értelmében e rendelet III. melléklete is megállapíthat egyéb ideiglenes MRL‑eket.
37 A 396/2005 rendelet 5. cikkének (1) bekezdése értelmében a 91/414/EGK irányelv alapján értékelt, a növényvédő szerekben található olyan hatóanyagokat, amelyekre vonatkozóan nem szükséges az MRL meghatározása, e rendelet IV. melléklete sorolja fel.
38 A 149/2008 rendelet tehát céljára és tartalmára tekintettel objektíve meghatározott helyzetekre alkalmazandó, valamint általánosan és elvont módon meghatározott személycsoportok felé fejt ki joghatásokat, nevezetesen azon piaci szereplők felé, akik a 396/2005 rendelet mellékleteinek hatálya alá tartozó termékeket gyártanak, termelnek, importálnak vagy állítanak elő, illetve e mellékletekben felsorolt hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek forgalomba hozatalára vonatkozó engedélyek jogosultjai felé.
39 Következésképpen meg kell állapítani, hogy a 149/2008 rendelet általános hatályú intézkedésnek minősül. E rendelet nem tekinthető tehát az 1367/2006 rendelet 2. cikke (1) bekezdésének g) pontja értelmében vett igazgatási aktusnak.
40 Ezt a következtetést a felperesek érvei sem teszik kétségessé.
41 Először is a felperesek azon érvét illetően, mely szerint a 149/2008 rendelet a 396/2005 rendeletben meghatározott, általános hatályú normák különös alkalmazásának minősül, meg kell állapítani, hogy ez a körülmény, még ha a fennállását feltételezni is kellene, nem változtat azon a tényen, hogy a 149/2008 rendelet objektív módon meghatározott helyzetekre alkalmazandó, és általánosan és elvont módon meghatározott személycsoportok felé fejt ki joghatásokat.
42 Másodszor – a felperesek azon érvét illetően, mely szerint a 149/2008 rendeletet, mivel konkrét tevékenységekre alkalmazandó, az Aarhusi Egyezmény 6. cikkének (1) bekezdése értelmében vett döntésnek kell tekinteni, és ezért az az 1367/2006 rendelet 2. cikke (1) bekezdése g) pontjának értelmében vett igazgatási aktusnak minősül, meg kell állapítani, hogy az „igazgatási aktus” fogalmát ezen, az Aarhusi Egyezmény végrehajtása céljából elfogadott rendelkezés meghatározza. E fogalmat, mely az „egyedi hatályú intézkedésekre” korlátozódik, nem lehet oly módon értelmezni, hogy az magában foglal egy általános hatályú intézkedést. Következésképpen ezt az érvet is el kell utasítani.
43 Harmadszor nem lehet helyt adni a felperesek azon érveinek, amelyek szerint a 149/2008 rendelet egyedi határozatok sorának minősül.
44 Egyrészt ugyanis – ellentétben a felperesek által állítottakkal – az, hogy a 149/2008 rendelet termékek és hatóanyagok olyan, pontosan meghatározott csoportjára vonatkozik, amelyhez később semmilyen hatóanyagot nem lehet hozzáadni, nem releváns a rendelet hatályának a fenti 30. pontban hivatkozott ítélkezési gyakorlatra tekintettel történő megállapítása vonatkozásában.
45 Másrészt a felek azon érve tekintetében, mely szerint a Bizottság előtt a 396/2005 rendelet 6. cikkének (1) bekezdése alapján minden ideiglenes MRL megállapítására vagy módosítására vonatkozóan külön kérelmet lehet előterjeszteni, meg kell állapítani, hogy az ítélkezési gyakorlat szerint egy általános hatályú jogi aktus formájában elfogadott jogi aktust akkor lehet egyedi határozatok sorának tekinteni, ha azt egyéni kérelmekre adandó válaszként fogadták el oly módon, hogy a megtámadott jogi aktus minden egyes kérelmező jogi helyzetét érinti (a Bíróság 41/70–44/70. sz., International Fruit Company és társai kontra Bizottság ügyben 1971. május 13‑án hozott ítéletének [EBHT 1971., 411. o.] 13–22. pontja, C‑354/87. sz., Weddel kontra Bizottság ügyben 1990. november 6‑án hozott ítéletének [EBHT 1990., I‑3847. o.] 20–23. pontja, valamint a Törvényszék T‑295/04. sz., ASAJA és társai kontra Tanács ügyben 2005. szeptember 8‑án hozott ítéletének [EBHT 2005., II‑3151. o.] 41. pontja). A jelen ügyben azonban a 149/2008 rendelet által megállapított MRL‑eket nem egyéni kérelmek nyomán fogadták el. A felperesek érvét ezért el kell utasítani.
46 Negyedszer a felperesek azon érvét illetően, amely szerint a 149/2008 rendelet egyedi hatályú jogi aktus, mivel az MRL megállapítása közvetlenül a 91/414 irányelven alapuló engedélyhez kapcsolódik, amely egyedi hatályú jogi aktus, elegendő annak megállapítása, hogy az MRL‑eknek az e rendelet által történő megállapítása nem irányul a konkrét növényvédő szerek forgalomba hozatalára vonatkozó, az említett irányelven alapuló egyéni engedélyek módosítására. Következésképpen ezt az érvet szintén el kell utasítani.
47 Ötödször a felperesek azon érvét illetően, amely szerint, mivel az 149/2008 rendelet őket közvetlenül és személyükben érinti, e rendelet az Aarhusi Egyezmény 6. cikkének (1) bekezdése értelmében vett döntésnek, és így az 1367/2006 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének értelmében vett igazgatási aktusnak minősül, elegendő megállapítani, hogy az, hogy a felperesek közvetlenül és személyükben érintettek, nem releváns annak megállapítása szempontjából, hogy valamely jogi aktus általános vagy egyedi hatályú‑e.
48 A fentiekre tekintettel meg kell állapítani, hogy a 149/2008 rendelet, mivel nem tekinthető egyedi hatályú intézkedésnek, nem minősülhet az 1367/2006 rendelet 2. cikke (1) bekezdése g) pontjának értelmében vett igazgatási aktusnak. Következésképpen a Bizottság nem követett el téves jogalkalmazást annak megállapításával, hogy a 149/2008 rendelet belső felülvizsgálata iránt a felperesek által az 1367/2006 rendelet alapján előterjesztett kérelmek elfogadhatatlanok.
49 Következésképpen az első jogalapot el kell utasítani.
A második, az 1367/2006 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének amiatt fennálló érvénytelenségére alapított jogalapról, hogy e rendelkezés az „intézkedésnek” az Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (3) bekezdésében foglalt fogalmát az „igazgatási aktusokra” korlátozta, amelyeket ugyanezen rendelet 2. cikke (1) bekezdésének g) pontja „egyedi hatályú intézkedésekként” határoz meg
50 A felperesek lényegében azzal érvelnek, hogy az 1367/2006 rendelet 10. cikkének (1) bekezdése, mivel az „intézkedésnek” az Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (3) bekezdésében szereplő fogalmát az „igazgatási aktusokra” korlátozta, amelyeket ezenfelül ugyanezen rendelet 2. cikke (1) bekezdésének g) pontja „egyedi hatályú intézkedésekként” határoz meg, ellentétes az Aarhusi Egyezmény e rendelkezésével. Meg kell tehát állapítani, hogy a felperesek az EK 241. cikk értelmében az 1367/2006 rendelet 10. cikkének a rendelet 2. cikke (1) bekezdésének g) pontjával összefüggésben értelmezett (1) bekezdésére vonatkozó jogellenességi kifogást terjesztenek elő.
51 Az EK 300. cikk (7) bekezdéséből következik, hogy a Közösség által megkötött megállapodások kötelezőek a Közösség intézményeire, következésképpen e megállapodások elsőbbséget élveznek a másodlagos közösségi jogi aktusokkal szemben (lásd ebben az értelemben a bíróság C‑61/94. sz., Bizottság kontra Németország ügyben 1996. szeptember 10‑én hozott ítéletének EBHT 1996., I‑3989. o.] 52. pontját és a C‑311/04. sz. Algemene Scheeps Agentuur Dordrecht ügyben 2006. január 12‑én hozott ítélet [EBHT 2006., I‑609. o.] 25. pontját).
52 Az Aarhusi Egyezményt az Európai Közösség aláírta, majd a 2005. február 17‑i 2005/370/EK tanácsi határozattal (HL L 124., 1. o.) jóváhagyta. Következésképpen ez az egyezmény kötelező az intézményekre, és az elsőbbséget élvez a másodlagos közösségi jogi aktusokkal szemben. Ebből következően az 1367/2006 rendelet érvényességét érintheti az Aarhusi Egyezménnyel való összeegyeztethetetlenség.
53 Az ítélkezési gyakorlat szerint az uniós bíróság valamely rendeleti rendelkezés érvényességét csak akkor vizsgálhatja valamely nemzetközi szerződés tekintetében, ha ez utóbbi természetével, illetve rendszerével az nem ellentétes, és ha annak a rendelkezései egyébként a tartalmuk vonatkozásában feltétel nélkülinek és kellően pontosnak tűnnek (a Bíróság C‑308/06. sz., Intertanko és társai ügyben 2008. június 3‑án hozott ítéletének [EBHT 2008., I‑4057. o.] 45. pontja, és a C‑120/06. P. és C‑121/06. P. sz., FIAMM és társai kontra Tanács és Bizottság egyesített ügyekben 2008. szeptember 9‑én hozott ítéletének [EBHT 2008., I‑6513. o.] 110. pontja).
54 Abban az esetben azonban, ha a Közösség nemzetközi megállapodás keretében vállalt különleges kötelezettségét kívánja végrehajtani, vagy ha a jogi aktus kifejezetten az e megállapodásban foglalt, konkrét rendelkezésekre hivatkozik, a Bíróságnak feladata a kérdéses jogi aktus jogszerűségének az e megállapodás szabályaira tekintettel történő felülvizsgálata (lásd ebben az értelemben a Kereskedelmi Világszervezet létrehozásáról szóló egyezményre vonatkozóan a Bíróság C‑149/96. sz., Portugália kontra Tanács ügyben 1999. november 23‑án hozott ítéletének [EBHT 1999., I‑8395. o.] 49. pontját, a C‑93/02. P. sz., Biret International kontra Tanács ügyben 2003. szeptember 30‑án hozott ítéletének [EBHT 2003., I‑10497. o.] 53. pontját, valamint a C‑377/02. sz. Van Parys ügyben 2005. március 1‑jén hozott ítéletének [EBHT 2005., I‑1465. o.] 40. pontját; lásd továbbá ebben az értelemben az Általános Vámtarifa és Kereskedelmi Egyezmény (a továbbiakban: GATT) vonatkozásában a Bíróság 70/87. sz., Fediol kontra Bizottság ügyben 1989. június 22‑én hozott ítéletének [EBHT 1989., 1781. o.] 19–22. pontját, valamint a C‑69/89. sz., Nakajima kontra Tanács ügyben 1991. május 7‑én hozott ítéletének [EBHT 1991., I‑2069. o.] 31. pontját). Abban az esetben tehát, ha valamely rendelet egy nemzetközi szerződés által az uniós intézményekre rótt kötelezettség végrehajtására irányul, az uniós bíróságnak lehetőséggel kell rendelkeznie arra, hogy valamely rendelet jogszerűségét valamely nemzetközi szerződésre tekintettel felülvizsgálja annak előzetes vizsgálata nélkül, hogy a fenti 53. pontban leírt körülmények teljesülnek‑e.
55 A fenti 54. pontban hivatkozott Nakajima kontra Tanács ügyben hozott ítéletében (28. pont) ugyanis a Bíróság megállapította, hogy a felperes nem a GATT dömpingellenes kódexe rendelkezéseinek a közvetlen hatályára hivatkozik, hanem másodlagos jelleggel, az EK 241. cikk alapján egy rendelet érvényességét vitatja a jogszerűségi felülvizsgálatot megalapozó, az EK 230. cikkben említett jogalapok egyikére, nevezetesen a Szerződés vagy az alkalmazására vonatkozó bármely jogi rendelkezés megsértése való hivatkozással. A Bíróság megállapította, hogy a felperes által az ezen ügy keretében vitatott rendelet elfogadására a Közösség nemzetközi kötelezettségeinek való megfelelés érdekében került sor, és az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a Közösségnek kell a GATT-nak és a végrehajtására vonatkozó intézkedéseknek a betartását biztosítani (lásd a fenti 54. pontban hivatkozott Nakajima kontra Tanács ügyben hozott ítélet 31. pontját és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlatot; lásd továbbá ebben az értelemben a Bíróság C‑352/96. sz., Olaszország kontra Tanács ügyben 1998. november 12‑én hozott ítéletének [EBHT 1998., I‑6937. o.] 20. és 21. pontját).
56 A GATT‑egyezményre és a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezményre vonatkozó ügyekben kifejlesztett ítélkezési gyakorlat került alkalmazásra a C‑162/96. sz. Racke‑ügyben 1998. június 16‑án hozott ítéletben [EBHT 1998., I‑3655. o.] is, amelyben a Bíróság egy rendelet érvényességét a nemzetközi szokásjogra tekintettel vizsgálta, mivel megállapította, hogy „a Racke lényegében alapvető nemzetközi szokásjogi szabályokra hivatkozik a vitatott rendelettel szemben, amelyet e szabályok értelmében hoztak meg, és amely megfosztja őt az együttműködési megállapodásban biztosított preferenciális elbánáshoz való jogától” (a fent hivatkozott Racke‑ügyben hozott ítélet 48. pontja).
57 A jelen ügyben meg kell állapítani egyrészt azt, hogy amint a fenti 54. pontban hivatkozott Nakajima kontra Tanács ügyben hozott ítélet alapjául szolgáló ügyben, a felperesek az EK 241. cikk alapján közvetett módon az 1367/2006 rendelet egy rendelkezésének érvényességét vitatják az Aarhusi Egyezményre tekintettel.
58 Másrészt meg kell állapítani, hogy az 1367/2006 rendelet elfogadására az Unió azon nemzetközi kötelezettségeinek való megfelelés érdekében került sor, melyek az Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (3) bekezdéséből következnek. Az 1367/2006 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének d) pontjából ugyanis az következik, hogy e rendelet célja az Aarhusi Egyezmény alapján fennálló kötelezettségek végrehajtásához való hozzájárulás többek között „a környezeti ügyekben az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosítása [útján], [uniós] szinten, az e rendelet által megállapított feltételek szerint”. Ezenfelül az 1367/2006 rendelet (18) preambulumbekezdése kifejezetten hivatkozik az Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (3) bekezdésére. A Bíróság ítélkezési gyakorlatából következik továbbá, hogy az Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (3) bekezdéséből kötelezettségek származnak, és az 1367/2006 rendeletnek a célja az Aarhusi Egyezmény 9. cikke (3) bekezdése rendelkezéseinek az uniós intézmények vonatkozásában való végrehajtása (lásd ebben az értelemben a C‑240/09. sz. Lesoochranárske zoskupenie ügyben 2011. március 8‑án hozott ítélet [EBHT 2011., I‑1255. o.] 39. és 41. pontját).
59 Ebből következően azon rendelkezések érvényességét, amelyeknek a jogellenességére a felperesek hivatkoznak, az Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (3) bekezdésére tekintettel kell vizsgálni, és ennek során meg kell állapítani, hogy az „intézkedésnek” az Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (3) bekezdésében szereplő fogalma értelmezhető‑e úgy, hogy az az „egyedi hatályú intézkedésekre” korlátozódik.
60 E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (3) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„A fenti (1) és (2) bekezdésben tárgyalt felülvizsgálati eljárások szabályainak csorbítása nélkül valamennyi Fél biztosítja, hogy a nyilvánosság azon tagjai számára, akik a nemzeti jogrendszerben lefektetett kritériumoknak, amennyiben vannak ilyenek, megfelelnek, a közigazgatási és bírói eljárásokhoz való hozzáférés biztosított legyen, hogy megtámadhassák magánszemélyek és hatóságok olyan lépéseit és mulasztásait, amelyek ellentmondanak a környezetre vonatkozó nemzeti jog rendelkezéseinek [helyesen: Ezenfelül a fenti (1) és (2) bekezdésben szereplő jogorvoslati eljárások sérelme nélkül valamennyi Fél biztosítja a nyilvánosság azon tagjai számára, akik a nemzeti jogban meghatározott kritériumoknak – amennyiben vannak ilyenek – megfelelnek, a magánszemélyek és hatóságok olyan intézkedései vagy mulasztásai megtámadására irányuló közigazgatási vagy bírósági eljáráshoz való jogot, amelyek sértik a környezetre vonatkozó nemzeti jogi rendelkezéseket]”.
61 Először is meg kell állapítani, hogy a Bizottság az ellenkérelemben és a viszonválaszban azt állítja, hogy az Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (3) bekezdése nem vonatkozik a jelen ügyre, mivel a Bizottság a 149/2008 rendelet elfogadásakor jogalkotói minőségben járt el.
62 Igaz, hogy az uniós intézmények azon jogi aktusai, amelyeket azok jogalkotói hatáskörének keretében fogadtak el, nem tartoznak az Aarhusi Egyezmény 9. cikke (3) bekezdésének és az 1367/2006 rendelet 10. cikkének hatálya alá.
63 Az Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (3) bekezdése ugyanis a hatóságok jogi aktusaira vonatkozik, és az Aarhusi Egyezmény 2. cikkének (2) bekezdéséből következik, hogy a „hatóságnak” az ezen egyezmény 9. cikkének (3) bekezdésében alkalmazott fogalma nem foglalja magában azokat a testületeket vagy intézményeket, melyek igazságszolgáltatási vagy jogalkotói minőségben járnak el.
64 Ezenfelül az 1367/2006 rendelet 10. cikkében előírt belső felülvizsgálat csak azon igazgatási aktusok vonatkozásában lehetséges, amelyeket ugyanezen rendelet 2. cikke (1) bekezdésének g) pontja úgy határoz meg, hogy ezek „a[z] [uniós] intézmény vagy szerv által hozott, egyedi hatállyal, valamint környezetvédelmi jogon alapuló, jogilag kötelező és külső hatással bíró intézkedés[ek]”. Az említett rendelet 2. cikke (1) bekezdésének c) pontja úgy rendelkezik, hogy az „[uniós] intézmény vagy szerv” fogalmába tartozik „bármely – a Szerződés által vagy annak alapján alapított – közintézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség, kivéve, ha bírói [helyesen: igazságszolgáltatási] vagy jogalkotói minőségben jár el.”
65 A jelen ügyben azonban a Bizottság a 149/2008 rendelet elfogadásakor nem jogalkotói minőségben járt el. Azon rendelkezéseket figyelembe véve, amelyek alapján e rendeletet elfogadták, a Bizottság a végrehajtási hatáskörében járt el.
66 A 149/2008 rendelet ugyanis módosította a 396/2005 rendeletet oly módon, hogy azt kiegészítette a II., III. és IV. melléklettel. A Bizottság e rendeletet az utóbbi rendelet 5. cikkének (1) bekezdése, 16. cikkének (1) bekezdése, a 21. cikkének (1) bekezdése, valamint a 22. cikkének (1) bekezdése alapján fogadta el, mely rendelkezések meghatározták az említett mellékletek megállapítására vonatkozó eljárást.
67 E rendelkezésekből az következik, hogy a 396/2005 rendelet II., III. és IV. mellékletét a rendelet 45. cikkének (2) bekezdésében foglalt eljárással összhangban kell elfogadni. Ezen utóbbi rendelkezés a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28‑i 1999/468/EK tanácsi határozat (HL L 184., 23. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 124. o.) 5. és 7. cikkére hivatkozott.
68 Ezenfelül az Aarhusi Egyezmény alkalmazási útmutatója, mely a Közép‑ és Kelet‑európai Regionális Környezetvédelmi Központ számára készült, szintén megerősíti azt a következtetést, amely szerint a Bizottság a 149/2008 rendelet elfogadásakor nem jogalkotói minőségben járt el. Igaz, hogy ez az útmutató nem rendelkezik jogi kötőerővel, de a Törvényszék figyelembe veheti az Aarhusi Egyezmény 2. cikke (2) bekezdésének értelmezéséhez.
69 Az útmutató szerint (42. o.) „úgy kell tekinteni, hogy a Bizottság [az Aarhusi Egyezmény 2. cikkének (2) bekezdése értelmében] nem igazságszolgáltatási vagy jogalkotói minőségben jár el”. A Bizottság tehát az Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (3) bekezdése értelmében hatóságnak minősül.
70 A fentiekből következően nem lehet helyt adni a Bizottság arra alapított érvelésének, hogy az Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (3) bekezdése nem vonatkozik a jelen ügyre, mivel a Bizottság a 149/2008 rendelet elfogadásakor jogalkotói minőségben járt el.
71 Meg kell tehát vizsgálni az Aarhusi Egyezményre tekintettel az 1367/2006 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének az érvényességét, mely rendelkezés az „intézkedés” fogalmát az „igazgatási aktusok” fogalmára korlátozza, mely utóbbit ugyanezen rendelet 2. cikke (1) bekezdésének g) pontja úgy határozza meg, hogy azok „egyedi hatályú intézkedések”.
72 Az „intézkedéseknek” az Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (3) bekezdésében foglalt fogalmát az egyezmény nem határozza meg. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a nemzetközi szerződéseket a szövegük szerint és a célkitűzéseik fényében kell értelmezni. A szerződések jogáról szóló, 1969. évi május 23‑i bécsi egyezmény 31. cikke, továbbá az államok és a nemzetközi szervezetek közötti, valamint a nemzetközi szervezetek egymás közötti szerződéseinek jogáról szóló 1986. március 21‑i bécsi egyezmény 31. cikke – amelyek ebben a tekintetben az általános nemzetközi szokásjogot fejezik ki –előírja, hogy a szerződést jóhiszeműen, kifejezéseinek szövegösszefüggésükben szokásos értelme szerint, valamint tárgya és célja figyelembevételével kell értelmezni (lásd a C‑344/04. sz., IATA és ELFAA ügyben 2006. január 10‑én hozott ítélet [EBHT 2006., I‑403. o.] 40. pontját, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlatot).
73 Először is emlékeztetni kell az Aarhusi Egyezmény céljaira.
74 Az Aarhusi Egyezmény hatodik és hetedik preambulumbekezdéséből kitűnik, hogy az egyezmény megalkotói „[f]elismerve, hogy a környezet megfelelő védelme nélkülözhetetlen az emberi jólét és az alapvető emberi jogok, köztük az élethez való jog gyakorlása szempontjából, megállapítják, hogy „az állampolgárok ezen jogának biztosításához, és hogy ezen kötelességüket be tudják tartani, számukra a környezeti ügyekben az információt hozzáférhetővé kell tenni, biztosítani kell számukra a jogot, hogy részt vegyenek a döntéshozatalban, továbbá hozzáférhetővé kell tenni számukra az igazságszolgáltatást, [helyesen: továbbá hozzáférhetővé kell tenni számukra az igazságszolgáltatást, mivel a jogaik gyakorlásához segítségre lehet szükségük]”. Ezenfelül az Aarhusi Egyezmény kilencedik preambulumbekezdéséből következik, hogy „a környezetvédelem területén az információ jobb hozzáférhetősége és a nyilvánosság részvétele a döntéshozatalban javítja a döntések minőségét és végrehajtását, hozzájárul a nyilvánosságnak a környezeti kérdésekkel kapcsolatos tudatosságához, lehetőséget biztosít a nyilvánosságnak arra, hogy tagjai álláspontjukat kifejthessék, továbbá lehetővé teszi a hatóságok számára azok megfelelő figyelembevételét”.
75 Ezenfelül az Aarhusi Egyezménynek „Az egyezmény célja” című 1. cikke előírja, hogy „[a] jelen és jövő generációkban élő minden egyén azon jogának védelme érdekében, hogy egészségének és jólétének megfelelő környezetben éljen, ezen egyezményben részes valamennyi Fél garantálja a nyilvánosság számára a jogot az információk hozzáférhetőségéhez, a döntéshozatalban való részvételhez, és az igazságszolgáltatás igénybevételéhez a környezetvédelmi ügyekben a jelen Egyezmény rendelkezései szerint”.
76 Meg kell állapítani, hogy az olyan belső felülvizsgálati eljárás, amely csupán egyedi hatályú intézkedésekre vonatkozik, jelentős mértékben korlátozott hatállyal rendelkezik, mivel a környezetvédelem területén elfogadott jogi aktusok a legtöbb esetben általános hatályú jogi aktusok. Márpedig az Aarhusi Egyezmény céljára és tárgyára tekintettel az ilyen korlátozás nem igazolt.
77 Ezt követően az Aarhusi Egyezmény 9. cikke (3) bekezdésének szövegezése tekintetében meg kell állapítani, hogy az bizonyos mozgásteret hagy az Aarhusi Egyezmény részes felei számára a közigazgatási vagy bírósági eljárások megindítására jogosult személyek meghatározása, valamint az eljárás természete (közigazgatási vagy bírósági) tekintetében. E rendelkezés szerint ugyanis a „közigazgatási vagy bírósági eljáráshoz való jog” csak „a nyilvánosság azon tagjai számára biztosított”, „akik a nemzeti jogrendszerben meghatározott kritériumoknak, amennyiben vannak ilyenek, megfelelnek”. Ugyanakkor az Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (3) bekezdése nem hagy ugyanilyen mozgásteret a megtámadható „intézkedések” meghatározása vonatkozásában. Következésképpen semmilyen alap nincs az „intézkedés” az Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (3) bekezdésében szereplő fogalmának olyan értelmezésére, amely szerint az csak az egyedi hatályú intézkedésekre terjed ki.
78 Végezetül az Aarhusi Egyezmény egyéb rendelkezéseinek a szövegét illetően meg kell állapítani, hogy az Egyezmény 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a hatóság fogalma „nem tartalmazza azokat a testületeket vagy intézményeket, melyek igazságszolgáltatási vagy jogalkotói minőségben járnak el”. Ezért az olyan uniós intézmény vagy szerv által elfogadott jogi aktusok, amelyek igazságszolgáltatási vagy jogalkotói minőségben járnak el, kizárhatók az „intézkedésnek” az Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (3) bekezdése értelmében vett fogalmából. E kizárás azonban nem teszi lehetővé az „intézkedés” az Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (3) bekezdése értelmében vett fogalmának az egyedi hatályú intézkedésekre való korlátozását. Nem áll fenn ugyanis korreláció az általános hatályú jogi aktusok, valamint a hatóság által jogalkotói vagy igazságszolgáltatási minőségben elfogadott jogi aktusok között. Az általános hatályú jogi aktusok nem szükségszerűen olyan jogi aktusok, amelyeket hatóságok igaszságszolgáltatási vagy jogalkotói minőségben hoznak.
79 Következésképpen az Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (3) bekezdését nem lehet úgy értelmezni, hogy az kizárólag az egyedi hatályú intézkedésekre vonatkozik.
80 Ezt a következtetést nem teszi kétségessé a Tanács által a tárgyaláson felhozott azon érv sem, amely szerint az igazgatási aktusoknak az egyedi hatályú intézkedésekre való korlátozása igazolt az EK 230. cikk feltételeire tekintettel. E tekintetben elég arra emlékeztetni, hogy az 1367/2006 rendelet 12. cikkének (1) bekezdése szerint az 1367/2006 rendelet 10. cikke szerinti belső felülvizsgálat iránti kérelmet benyújtó nem kormányzati szervezet a Szerződés vonatkozó rendelkezéseivel, így tehát az EK 230. cikkel összhangban eljárást indíthat a Bíróságon. Márpedig bármely hatállyal rendelkezik is az 1367/2006 rendelet 10. cikkében előírt belső felülvizsgálat tárgyát képező intézkedés, az EK 230. cikk elfogadhatósági feltételeit mindenképpen be kell tartani abban az esetben, ha az uniós bíróság előtt keresetindításra kerül sor.
81 Egyébiránt az EK 230. cikk feltételei, és különösen az a feltétel, amely szerint a felperest a megtámadott jogi aktusnak közvetlenül és személyében kell érintenie, ugyanúgy alkalmazandók az olyan egyedi hatályú intézkedésekre, amelyeknek a felperes nem a címzettje. Az olyan nem kormányzati szervet, amely megfelel az 1367/2006 rendelet 11. cikkében felsorolt feltételeknek, az egyedi hatályú intézkedés tehát nem szükségszerűen érinti közvetlenül és személyében. A Tanács által állítottakkal ellentétben az intézkedések fogalmának az egyedi hatályú jogi aktusokra történő korlátozása nem teszi lehetővé annak biztosítását, hogy teljesüljön az EK 230. cikkben foglalt azon feltétel, amely szerint a felperest a megtámadott jogi aktusnak közvetlenül és személyében kell érintenie.
82 Következésképpen el kell utasítani a Tanács azon érvét, amely szerint az „igazgatási aktusoknak” az egyedi hatályú intézkedésekre való korlátozása igazolt az EK 230. cikk feltételeire tekintettel.
83 A fentiekből következően az Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (3) bekezdését nem lehet úgy értelmezni, hogy az kizárólag az egyedi hatályú intézkedésekre hivatkozik. Következésképpen az 1367/2006 rendelet 10. cikkének (1) bekezdése – mivel az „intézkedésnek” az Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (3) bekezdésében foglalt fogalmát az igazgatási aktusokra korlátozza, amelyeket ugyanezen rendelet 2. cikke (1) bekezdésének g) pontja „egyedi hatályú intézkedésekként” határoz meg, nem összeegyeztethető az Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (3) bekezdésével.
84 Következésképpen az 1367/2006 rendelet 10. cikkének a rendelet 2. cikke (1) bekezdésének g) pontjával összefüggésben értelmezett (1) bekezdésére vonatkozó jogellenességi kifogásnak, és így a második jogalapnak helyt kell adni. Ebből következően a megtámadott határozatokat meg kell semmisíteni.
85 Az eljárási szabályzat 87. cikkének 2. §‑a alapján a Törvényszék a pervesztes felet kötelezi a költségek viselésére, ha a pernyertes fél ezt kérte. Mivel a Bizottság pervesztes lett, a felperesek kérelmének megfelelően kötelezni kell a költségek viselésére.
86 Az eljárási szabályzat 87. cikke 4. §‑ának első bekezdése értelmében az eljárásba beavatkozó tagállamok és intézmények maguk viselik saját költségeiket. Ennélfogva a Lengyel Köztársaság és a Tanács maga viseli a saját költségeit.
1) A 2008. július 1‑jei bizottsági határozatokat, melyekkel a Bizottság elfogadhatatlanság miatt elutasította a Stichting Natuur en Milieu és a Pesticide Action Network Europe által előterjesztett, arra irányuló kérelmeket, hogy a Bizottság vizsgálja felül az I. mellékletben felsorolt termékek megengedett szermaradék‑határértékeit megállapító II., III. és IV. melléklet létrehozása által a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2008. január 29‑i 149/2008/EK bizottsági rendeletet, megsemmisíti.
2) Az Európai Bizottság maga viseli a saját költségeit, valamint a Stichting Natuur en Milieu és a Pesticide Action Network Europe költségeit.
3) A Lengyel Köztársaság és az Európai Unió Tanácsa maguk viselik a saját költségeiket.
Kihirdetve Luxembourgban, a 2012. június 12‑i nyilvános ülésen.
*Az eljárás nyelve: holland.

matches: bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság


2008. évi XLVIII. törvénya gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól2013-11-192014-06-30182008. évi XLVIII.törvény
Az Országgyűlés a polgárok, így különösen a fiatalkorúak egészségének védelme, a társadalom rendjére káros hatások visszaszorítása, valamint – a gazdasági hatékonyságot és a társadalmi jólétet szolgáló piaci verseny fenntartása érdekében – az üzleti tisztesség követelményeit betartó vállalkozások érdekeinek védelme céljából, a szakmai önszabályozás gyakorlatának jelentőségét elismerve és e célból az önszabályozás keretében létrehozott magatartási kódexek betartásának ellenőrzését megerősítve, a következő törvényt alkotja.
1. § (1) E törvény hatálya a reklámozóként, reklámszolgáltatóként vagy reklám közzétevőként végzett gazdasági reklámtevékenységre, a szponzorálásra, valamint az ezek tekintetében alkalmazott magatartási kódexekre terjed ki.
(3)2 Az audiovizuális és rádiós médiaszolgáltatásban közzétett reklámra a sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető szabályairól szóló 2010. évi CIV. törvényt, valamint a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvényt is alkalmazni kell.
2. § E törvénynek a megtévesztő reklámra vonatkozó rendelkezéseit csak annyiban kell alkalmazni, amennyiben a reklám címzettje kizárólag vállalkozás vagy önálló foglalkozásán és gazdasági tevékenységén kívül eső célok érdekében eljáró nem természetes személy.
a)3 dohánytermék: bármilyen módon fogyasztásra szánt, részben vagy egészben dohányból készült termék,
d) gazdasági reklám: olyan közlés, tájékoztatás, illetve megjelenítési mód, amely valamely birtokba vehető forgalomképes ingó dolog – ideértve a pénzt, az értékpapírt és a pénzügyi eszközt, valamint a dolog módjára hasznosítható természeti erőket – (a továbbiakban együtt: termék), szolgáltatás, ingatlan, vagyoni értékű jog (a továbbiakban mindezek együtt: áru) értékesítésének vagy más módon történő igénybevételének előmozdítására, vagy e céllal összefüggésben a vállalkozás neve, megjelölése, tevékenysége népszerűsítésére vagy áru, árujelző ismertségének növelésére irányul (a továbbiakban: reklám),
g) magatartási kódex: olyan – piaci önszabályozás keretében létrehozott – megállapodás vagy szabályegyüttes, amely valamely kereskedelmi gyakorlat vagy tevékenységi ágazat vonatkozásában követendő magatartási szabályokat határoz meg azon vállalkozások számára, amelyek a kódexet magukra nézve kötelezőnek ismerik el,
h) megtévesztő reklám: minden olyan reklám, amely bármilyen módon – beleértve a megjelenítését is – megtéveszti vagy megtévesztheti azokat a személyeket, akik felé irányul, vagy akiknek a tudomására juthat, és megtévesztő jellege miatt befolyásolhatja e személyek gazdasági magatartását, vagy ebből eredően a reklámozóéval azonos vagy ahhoz hasonló tevékenységet folytató más vállalkozás jogait sérti vagy sértheti,
i) összehasonlító reklám: olyan reklám, amely közvetve vagy közvetlenül felismerhetővé tesz más, a reklámozóéval azonos vagy ahhoz hasonló tevékenységet folytató vállalkozást vagy ilyen vállalkozás által előállított, forgalmazott vagy bemutatott, a reklámban szereplő áruval azonos vagy ahhoz hasonló rendeltetésű árut,
n)4 sajtótermék: a napilap és más időszaki lap egyes számai, valamint az internetes újság vagy hírportál, amelynek tartalmáért valamely természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság szerkesztői felelősséget visel, és amelynek elsődleges célja szövegből, illetve képekből álló tartalmaknak a nyilvánossághoz való eljuttatása tájékoztatás, szórakoztatás vagy oktatás céljából, nyomtatott formátumban vagy valamely elektronikus hírközlő hálózaton keresztül.
p) szponzorálás: minden olyan hozzájárulás valamely rendezvényhez, tevékenységhez, továbbá – rendezvénnyel vagy tevékenységgel összefüggésben – valamely személy számára, amelynek célja, illetve közvetlen vagy közvetett hatása valamely áru vásárlásának vagy igénybevételének ösztönzése,
q) tudatosan nem észlelhető reklám: olyan reklám, amelynek közzétételekor – az időtartam rövidsége vagy más ok következtében – a reklám címzettjére lélektani értelemben a tudatos észleléshez szükséges ingerküszöbnél kisebb erősségű látvány, hang- vagy egyéb hatás keltette inger hat,
5. § (1)5 Reklám akkor tehető közzé, ha a reklámozó a reklám megrendelésekor a reklámszolgáltató – ennek hiányában a reklám közzétételének megrendelésekor a reklám közzétevője – részére megadja a cégnevét, illetve nevét, a székhelyét, ennek hiányában lakóhelyét, továbbá az adószámát és a szerencsejátékot népszerűsítő reklám esetén az állami adóhatóság által szerencsejáték szervezésére jogosító engedélyt.
(2) A külön jogszabályban meghatározott előzetes minőségvizsgálati vagy megfelelőségtanúsítási kötelezettség alá tartozó termékre vonatkozó reklám esetén a reklámozó köteles a reklámszolgáltatónak – ennek mellőzése esetén a reklám közzétevőjének – nyilatkozni arról, hogy a vizsgálatot elvégezték és annak alapján a termék forgalomba hozható. Ha a termék nem tartozik előzetes minőségvizsgálati vagy megfelelőségtanúsítási kötelezettség alá, a nyilatkozatnak ezt kell tartalmaznia. Ilyen nyilatkozat hiányában a reklám nem tehető közzé.
(4)6 A szabadtéri reklámhordozón a reklám közzétevője köteles azonosítható módon feltüntetni a cégnevét, illetve nevét, továbbá a székhelyét, illetve lakóhelyét.
(2)7 Hozzájáruló nyilatkozat bármely olyan módon tehető, amely tartalmazza a nyilatkozó nevét, illetve – amennyiben a reklám, amelyre a hozzájárulás vonatkozik, csak meghatározott életkorú személyek számára közölhető – születési helyét és idejét, továbbá azoknak a személyes adatoknak a körét, amelyek kezeléséhez a nyilatkozó hozzájárul, valamint a hozzájárulás önkéntes és a megfelelő tájékoztatás birtokában történő kifejezését.
(4)8 Címzett reklámküldemény természetes személy mint a reklám címzettje részére közvetlen üzletszerzés útján a címzett előzetes és kifejezett hozzájárulásának hiányában is küldhető, a reklámozó és a reklámszolgáltató azonban köteles biztosítani, hogy a reklám címzettje a reklám küldését bármikor ingyenesen és korlátozás nélkül megtilthassa. Megtiltás esetén az érintett személy részére reklám közvetlen üzletszerzés útján a továbbiakban nem küldhető.
(7)9 Az (1), illetve a (4) bekezdésben meghatározott módon közölt reklámhoz kapcsolódóan egyértelműen és szembetűnően tájékoztatni kell a címzettet arról a címről és egyéb elérhetőségről, ahol az ilyen reklámok részére történő közléséhez való hozzájáruló nyilatkozatának visszavonása, illetve a reklám küldésének megtiltása iránti igényét bejelentheti, továbbá – a (4) bekezdés szerinti esetben – ebből a célból az ugyanazon reklámozó érdekében ugyanazon címzett részére 2009. október 1-jét követően első alkalommal küldött reklámküldeménynek tartalmaznia kell a lemondást lehetővé tevő, postai úton címzett, térítésmentesen feladható és könyvelt küldeményként, igazolható módon kézbesített válaszlevelet.
(9)10 E § alkalmazásában címzett reklámküldemény: kizárólag hirdetést, üzletszerzési vagy reklámanyagot tartalmazó – egyszerre legalább 500 címzett részére feladott, a címzett neve, címe, és az üzenet jellegét nem módosító adat kivételével azonos tartalmú – a postai szolgáltatásokról szóló törvény szerinti, ott önállóan nem nevesített postai küldemény.
9. § (1) Tilos az olyan reklám, amely a nemiséget súlyosan szeméremsértő nyíltsággal ábrázolja, különösen amelyik nemi aktust vagy nemi szervet nyíltan ábrázol (pornográf reklám).
12. § (1) Tilos a megtévesztő reklám.
(2) A reklám megtévesztő jellegének megállapításakor figyelembe kell venni különösen a reklámban foglalt azokat a tájékoztatásokat, közléseket, amelyek
b) az áru árára vagy az ár megállapításának módjára, valamint az áru megvételének, illetve igénybevételének egyéb szerződéses feltételeire, továbbá
c) a reklámozó megítélésére, így a reklámozó jellemzőire, az őt megillető jogokra, vagyonára, minősítésére, elnyert díjaira
(3) A (2) bekezdés a) pontja alkalmazásában az áru jellemző tulajdonsága különösen az áru kivitelezése, összetétele, műszaki jellemzői, mennyisége, származási helye, eredete, előállításának vagy szolgáltatásának módja és időpontja, beszerezhetősége, szállítása, alkalmazása, a használatához, fenntartásához szükséges ismeretek, adott célra való alkalmassága, a használatától várható eredmények, veszélyessége, kockázatai, egészségre gyakorolt hatásai, környezeti hatásai, energiafelhasználási ismérvei, tesztelése, ellenőrzöttsége vagy annak eredménye.
13. § (1) Az összehasonlító reklám
d) nem sértheti más vállalkozás áruja, illetve annak a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.) 6. §-ában rögzített jellemzői utánzásának tilalmát.
(2) Az összehasonlító reklám
d) eredetmegjelöléssel rendelkező termékek összehasonlítása esetén kizárólag azonos eredetmegjelölésű termékekre vonatkozhat.
a) sajtótermék első borítólapjának külső oldalán, illetve – honlap esetén – a nyitó oldalon,
d)12 köznevelési és egészségügyi intézményben, továbbá ilyen intézmény bejáratától légvonalban mért kétszáz méteres távolságon belül szabadtéri reklámhordozón.
19. §13 (1) Tilos a dohánytermék reklámja.
(4)14 Nem kell alkalmazni az (1) bekezdésben foglalt tilalmat
(3)17 Tilos közzétenni olyan reklámot, amely az állami adóhatóság engedélye nélkül szervezett szerencsejátékot népszerűsíti.
(4)18 Tilos olyan reklámban szerepelni, amely az állami adóhatóság engedélye nélkül Magyarország területén szervezett szerencsejátékot népszerűsít.
22. § (1) Tilos közzétenni temetkezési szolgáltatás reklámját egészségügyi intézmény területén, épületének falán és kerítésén, valamint – az erre a célra kijelölt hely kivételével – temető területén. E korlátozás nem vonatkozik a temetkezési szolgáltatók nevét és telephelyének címét, elérhetőségét, valamint a nyújtott szolgáltatás teljeskörűségére utaló megjegyzést az egyes szolgáltatók megkülönböztetése nélkül, ábécésorrendben tartalmazó, az egészségügyi intézmény információs irodájában elhelyezett tájékoztatóra.
(2) Temetkezési szolgáltatásról szóló reklámban – a szolgáltató honlapján közzétett reklám kivételével – csak a szolgáltató neve, megkülönböztető megjelölése, elérhetőségének módja és időtartama, valamint a „temetkezés” szó, illetve a nyújtott szolgáltatásoknak és azok díjának tárgyszerű – kegyeleti jogokat nem sértő – felsorolása tüntethető fel.
23. § (1) Az e törvényben foglalt rendelkezések megsértéséért – a (2)–(7) bekezdésben foglalt kivételekkel – a reklámozó, a reklámszolgáltató és a reklám közzétevője is felelős. Az e rendelkezések megszegésével okozott kárért a reklámozó, a reklámszolgáltató és a reklám közzétevője egyetemlegesen felel.
a) amennyiben az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló 2001. évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Ektv.) szerinti közvetítő szolgáltatónak minősül, mentesül a felelősség alól, ha eleget tett az Ektv. 8–12. §-ában meghatározott feltételeknek,
b) az a) pontban nem szabályozott esetekben – a c) pont kivételével – csak akkor felelős, ha a reklám tartalmát tevékenysége során megismerte vagy megismerhette, illetve
(5)19 Az 5. § (4) bekezdésében meghatározott kötelezettség megsértéséért a reklám közzétevője felel.
(6) A 12. §-ban és a 13. §-ban foglalt rendelkezések megsértéséért a reklámszolgáltató, illetve a reklám közzétevője csak annyiban felel, amennyiben a jogsértés a reklám megjelenítési módjával összefüggő olyan okból ered, amely nem a reklámozó kifejezett utasítása végrehajtásának a következménye.
(8)20 A 21. § (4) bekezdésében foglalt rendelkezés megsértéséért a reklámban szerepet vállaló személy felelős.
24. § (1)21 A gazdasági reklámtevékenységre, továbbá a tiltott szponzorálásra vonatkozó rendelkezések megsértése esetén – a (2)–(4) bekezdésben foglalt kivétellel – a fogyasztóvédelmi hatóság vagy – a pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletével kapcsolatos feladatkörében eljáró Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: Felügyelet) által felügyelt tevékenység reklámja és az erre vonatkozó magatartási kódex tekintetében – a Felügyelet jár el.
(4)22 Az információs társadalommal összefüggő szolgáltatás és – a beszédcélú telefonhívás kivételével – elektronikus hírközlés útján megvalósuló reklám tekintetében a 6. §-ban foglalt rendelkezések megsértése esetén a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság jár el az Ektv.-ben meghatározottak szerint.
25. § Az eljárás a gazdasági reklámtevékenységre vonatkozó rendelkezéseket megsértő reklám közzétételét, a tiltott szponzorálást megvalósító rendezvény vagy tevékenység befejeztét, illetve a magatartási kódex jogsértő rendelkezése alkalmazásának megszűnését követő három éven túl nem indítható meg.
(2)23 A dohánytermék reklámjára, valamint a dohánytermékkel összefüggő szponzorálásra vonatkozó rendelkezések megsértése miatti eljárásban a nemdohányzók védelmét ellátó egyesületet az ügyfél jogai illetik meg.
(3)24 Az eljáró hatóság ellenőrzése keretében kérheti az 5. § (3) bekezdése, valamint a 6. § (5) bekezdése szerinti nyilvántartás bemutatását.
(4) E törvény rendelkezései – a 24. § (2) és (4) bekezdésében meghatározottak kivételével – az Fgytv. alkalmazásában fogyasztóvédelmi rendelkezések.
26/A. §26 (1)27 A Felügyelet eljárására az e törvényben meghatározott eltérésekkel a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
27. §28
28. § (1) Ha a Gazdasági Versenyhivatal a 24. § (2) és (3) bekezdése, illetve a 31. § alapján jár el, eljárására a Tpvt.-nek a Tpvt. III. fejezetének rendelkezéseibe ütköző magatartásokkal szembeni eljárásra vonatkozó rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni a 29. § (1) bekezdésében, a 30. §-ban, továbbá a 27. §-ban foglalt eltérésekkel.
(2) Ha a bíróság a 24. § (2) és (3) bekezdése alapján jár el, eljárására alkalmazni kell a Tpvt. 86–88. §-át, valamint a 29. § (2) bekezdésében, a 30. § (4) bekezdésében, továbbá a 27. §-ban foglalt rendelkezéseket is.
29. § (1) A reklámozó az eljáró hatóság felhívására a reklám részét képező tényállítás valóságát igazolni köteles. Ha a reklámozó nem tesz eleget ennek a kötelezettségnek, úgy kell tekinteni, hogy a tényállítás nem felelt meg a valóságnak. Erre a reklámozót a hatóság felhívásában figyelmeztetni kell.
(2) A bíróság a 24. § (3) és (5) bekezdése szerinti eljárásában a reklám részét képező tényállítás valóságának bizonyítása a reklámozót terheli.
30. § (1) A Tpvt. 70. §-ának (1) bekezdésétől eltérően, a vizsgáló végzéssel vizsgálatot rendel el minden olyan esetben, amikor e törvény azon rendelkezéseinek megsértése valószínűsíthető, amelyek alkalmazása a Gazdasági Versenyhivatal hatáskörébe tartozik.
(2) A Tpvt. 72. §-a (1) bekezdése c) pontjának alkalmazásával a 27. § szerinti intézkedés is elrendelhető.
(3) A Tpvt. 75. §-a szerinti kötelezettségvállalás alkalmazásának akkor is helye lehet, ha az ügyfél a vizsgált magatartással időközben felhagyott. Ilyen esetben a magatartás megismétlésétől való tartózkodásra vállalható kötelezettség.
(4) A Tpvt. 88/B. §-ának (1)–(6) bekezdését a 24. § (5) bekezdése szerinti perekben is megfelelően alkalmazni kell, ha a 24. § (3) bekezdése szerint az eljárás a Gazdasági Versenyhivatal hatáskörébe tartozna.
31. § (1) A 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtását a 2006/114/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet átültető tagállami jogszabályokba ütköző Európai Közösségen belüli jogsértések tekintetében a Gazdasági Versenyhivatal látja el.
(2) A kölcsönös jogsegély során a Gazdasági Versenyhivatal a – 2008/282/EK bizottsági határozattal módosított – 2007/76/EK bizottsági határozatnak megfelelően jár el.
(3) Az igazságügyért felelős miniszter az általa vezetett minisztérium honlapján tájékoztató jelleggel közli a 2006/114/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet átültető jogszabályi rendelkezések felsorolását.
32–38. §29
39. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivételekkel – 2008. szeptember 1-jén lép hatályba, eljárási szabályait a hatálybalépését követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
40. §30
41–42. §31
43. §32
44. §33
a) az Európai Parlament és a Tanács 2006/114/EK irányelve (2006. december 12.) a megtévesztő és összehasonlító reklámról (kodifikált változat) [a 2. §, a 3. § d), g)–i) és r) pont, a 12. §, a 13. § (1) és (2) bek., a 23. § (3) és (6) bek., a 24. § (2) és (3) bek., és a 27–29. §, valamint a 30. § (1) és (4) bek.],
c) az Európai Parlament és a Tanács – a 97/36/EK és a 2007/65/EK irányelvekkel módosított – 89/552/EGK irányelve (1989. október 3.) a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról, 3e. cikk (1) bekezdés e) pontja és 15. cikk [a 18. § (1) bek.].
(2) Ez a törvény a következő uniós jogi aktusok végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg a Gazdasági Versenyhivatal feladatkörében és eljárásában:
a) az Európai Parlament és a Tanács 2006/2004/EK rendelete (2004. október 27.) a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről, 4. cikk (1) és (6) bekezdés [a 28. § (1) bek., a 30. § (3) bek. és a 31. § (1) bek.],
b) a Bizottság 2007/76/EK határozata (2006. december 22.) a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kölcsönös jogsegély vonatkozásában való végrehajtásáról [a 31. § (2) bek.],
c) a Bizottság 2008/282/EK határozata (2008. március 17.) a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kölcsönös jogsegély vonatkozásában való végrehajtásáról szóló 2007/76/EK határozat módosításáról [a 31. § (2) bek.].
2 Az 1. § (3) bekezdése a 2010: CLXXXV. törvény 227. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
3 A 3. § a) pontja a 39. § (2) bekezdése alapján 2009. március 1-jén lép hatályba.
4 A 3. § n) pontja a 2010: CIV. törvény 22. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
5 Az 5. § (1) bekezdése a 2011: CXXV. törvény 39. §-ával megállapított szöveg.
6 Az 5. § (4) bekezdése a 39. § (2) bekezdése alapján 2009. március 1-jén lép hatályba.
7 A 6. § (2) bekezdése a 2009: LVI. törvény 407. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. július 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
8 A 6. § (4) bekezdése a 2013: CIII. törvény 19. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
9 A 6. § (7) bekezdése a 2009: LVI. törvény 406. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
10 A 6. § (9) bekezdését a 2013: CIII. törvény 19. § (1) bekezdése iktatta be.
11 A 13. § (3) bekezdését a 2010: CXLVIII. törvény 239. §-a hatályon kívül helyezte.
12 A 18. § (2) bekezdés (2) pontja a 2013: CLXXXIII. törvény 22. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
13 A 19. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2009. március 1-jén lép hatályba.
14 A 19. § (4) bekezdése a 2012: CXXXIV. törvény 25. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
15 A 19. § (5) bekezdését a 2012: CXXXIV. törvény 25. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte.
16 A 19. § (6) bekezdését a 2012: CXXXIV. törvény 25. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte.
17 A 21. § (3) bekezdését a 2011: CXXV. törvény 40. §-a iktatta be.
18 A 21. § (4) bekezdését a 2011: CXXV. törvény 40. §-a iktatta be.
19 A 23. § (5) bekezdése a 39. § (2) bekezdése alapján 2009. március 1-jén lép hatályba.
20 A 23. § (8) bekezdését a 2011: CXXV. törvény 41. §-a iktatta be.
21 A 24. § (1) bekezdése a 2013: CXLIII. törvény 127. §-ával megállapított szöveg.
22 A 24. § (4) bekezdése a 2010: LXXXII. törvény 41. § (26) bekezdése szerint módosított szöveg.
23 A 26. § (2) bekezdése a 2009: LVI. törvény 406. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni. A (2) bekezdés a 2011: CLXXV. törvény 179. §-a szerint módosított szöveg.
24 A 26. § (3) bekezdése a 2009: LVI. törvény 407. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
25 A 26. § (5) bekezdését a 2011: CLXVI. törvény 84. § 48. pontja hatályon kívül helyezte.
26 A 26/A. §-t a 2009: CXLVIII. törvény 83. §-a iktatta be. E módosító törvény 85. § (1) bekezdés a) pontja alapján a rendelkezést a 2010. január 1-jét követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
27 A 26/A. § (1) bekezdése a 2013: CXLIII. törvény 128. §-ával megállapított szöveg.
28 A 27. §-t az Alkotmánybíróság a 23/2010. (III. 4.) AB határozat 1. pontjával megsemmisítette 2010. március 4. napjával.
29 A 32–38. §-t és a 32. §-t megelőző alcímet a 44. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
30 A 40. §-t a 44. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
31 A 41–42. §-t a 44. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
32 A 43. §-t a 44. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
33 A 44. § ugyanezen § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.


§ 1 - Hatáskör
A következő általános szerződési feltételek vonatkoznak minden, a Roboexpert GmbH & Co. KG (a továbbiakban Roboexpert) online áruház és a megrendelő közötti jogi ügyletre. A társaságokra vonatkozó általános feltételek az összes jövőbeni ügyletre is vonatkoznak. Kifejezetten elutasítjuk a megrendelő minden olyan feltételét, amely eltér az általános szerződési feltételeitől. A megrendelő eltérő vásárlási feltételei csak akkor válnak a szerződés részévé, ha ezekben az egyedi esetekben azok érvényességét megerősítjük.
§ 2 - A szerződés létrejötte
A megrendeléseket az interneten, a www.roboexpert.hu webáruházunkon keresztül vagy telefonon fogadunk el. A rendelés lezárása után, azonnal küldünk Önnek egy visszaigazolást az összes szükséges részlettel e-mail formájában.
Megrendelése egy vételi ajánlatot tevő szerződés megkötésére vonatkozik. Az érvényes adásvételi szerződés jogilag csak akkor kerül megkötésre, ha mi vételi ajánlatát elfogadjuk. Ezt írásban igazoljuk vissza vagy a termék azonnal feladásra kerül. Azok a megrendelések, amelyeknél egy megtekintési/kipróbálási opcióval érkeznek, az adásvételi szerződés jogilag csak akkor kötődik meg, ha a 14 napos kipróbálási időszakon belül nem szolgáltatják vissza vagy ha a szerződést a számlaösszeg kifizetésével megerősítik, ezen időtartamon belűl. Felhívjuk figyelmét, hogy a telepítést igénylő készülékek vagy a használt robotok nem cserélhetők vissza.
§ 3 - Árak és fizetési feltételek
Csak levonás nélküli kifizetéseket fogadunk el az alábbi számlaszámra átutalva:
Minden ár tartalmazza a törvényes 27%-os Áfát.
A termékek gondos csomagolásának és pontos kiszállításának költségeit mi fizetjük.
Megrendelésének kiszállítása Magyarországon belül ingyenes.
Külföldre (EU országok) történő szállítás esetén a szállítási költségek tételenként 8.000 és 50.000 Ft között változnak. Felhívjuk a figyelmét, hogy a külföldre történő (nem EU országok) szállításakor esetlegesen vám költséggel kell számolnia.
A szállítási kockázat fedezésére megfelelő biztosítással rendelkezünk.
Fizetés számlával és finanszírozással
A Klarna AB-vel, Sveavägen 46, 111 34 Stockholm, Svédország, együttműködve kínálunk fizetési lehetőségként számlás és részletfizetést is. Felhívjuk figyelmét, hogy a Klarna számla- és részletfizetés csak a felhasználók számára érhető el és a Klarna részére kell fizetnie.
Klarna számla
A fizetési határidő a számla keltezésétől számított 14 nap. A számla a termékek feladásakor kerül kiállításra, azt e-mailben vagy az áruval együtt kapja meg. A számlás vásárlás teljes feltételeit megtalálhatja itt. Online áruházunk megrendelésenként kb. 200 Ft díjat számít fel, ha Klarna számlával vásárol.
Klarna részletfizetés
A Klarna finanszírozási szolgáltatásával rugalmasan kifizetheti a vásárlást havi részletekben, amelyek teljes összege legalább 1/24 (de legalább 3000 Ft). További információkat a Klarna részletfizetéséről ideértve az általános feltételek és a fogyasztói kölcsönökre vonatkozó általános európai információkat megtalálhatja itt.
A Klarna felülvizsgálja és értékeli az Ön adatait, amennyiben szükség van rá felveszi a kapcsolatot más cégekkel és hitelintézetekkel is. Személyes adatait a vonatkozó adatvédelmi előírásoknak és a Klarna adatvédelmielőírásainak kezelik.
§ 4 - Szállítás, szállítási határidő
Az általunk megadott szállítási határidők csak hozzávetőlegesek és nem kötelező érvényűek. Pontos szállítási határidők egyedi megállapodás tárgyát képezik.
Konkrétan megadott szállítási határidő megállapodás hiányában, az online áruház akkor követ el mulasztást, ha a várható szállítási határidő már két héttel lejárt és a törvény előírásai szerint figyelmeztetést is kapott.
Ha egy bizonyos termék nem áll rendekezésre, akkor elküldjük Önnek azt a csereterméket, amit megrendelésében megjelölt azonos minőségű és árú termékként.
Fenntartás: Ha a beszállítónk a megrendelt terméket szerződéses kötelezettsége ellenére nem szállítja le nekünk, akkor jogunk van rendelésünket visszavonni. Ebben az esetben a megrendelőt azonnal értesítjük, hogy a terméket nem tudjuk szállítani és a már kifizetett vételárat azonnal visszatérítjük.
§ 5 - Elállási jog
14 napon belül joga van anélkül felmondania a szerződést, hogy meg kéne indokolnia. Vegye fel velünk a kapcsolatot a Roboexpert.hu felmondja az adásvételi szerződést. A lemondási idő az áruk kézhezvételétől számított 14 nap. Kérjük, vegye figyelembe a további információkat és a visszavonással kapcsolatos információkat a www.roboexpert.hu oldalon. Az áruk cseréje használat után nem lehetséges. Az online boltban elérhető összes terméket a végfelhasználó a szokásos mértékben ellenőrizheti / értékelheti (ellenőrizheti az áruk jellegét, tulajdonságait és a működését, normál értékesítési feltételek mellett, helyhez kötött szak áruházakban) és az áruk átvétele után. A már használt termékek cseréje (a készülék használatra utaló jelek, karcolások, kopások, amelyek a készüléken találhatók ) nem lehetséges vagy csak értékcsökkenés mellett lehetséges. Fenntartjuk a jogot az ilyen esetek ellenőrzésére. Ön viseli az olyan áruk visszaszállításának közvetlen költségeit, amelyeket nem lehet csomagküldéssel küldeni (terjedelmes áruk, áruszállítási áruk stb.). Azon áruk szállítási költsége, amelyeket nem lehet csomagként küldeni, a becslések szerint legfeljebb 85.000 Ft. Az elállási jogának érvényesítésekor kapcsolatba kell lépnie velünk, a Roboexpert GmbH & Co. KG-vel, Hauptstr. 25, 49326 Melle, e-mail: info@roboexpert.hu, egyértelmű nyilatkozattal (pl. levélben vagy e-mailben küldött üzenetben) a szerződés felmondásáról. Használhatja a mellékelt visszavonási űrlapot, de ez nem kötelező. A lemondási határidő betartása érdekében elegendő, ha a lemondási határidő lejárta előtt elküldi a felmondási jogról szóló értesítését. Az árut kérjük az alábbi címre küldje: Roboexpert GmbH & Co. KG, Zum Gut Heiligendonk 6, 40472 Düsseldorf. Az áruk értékvesztéséért csak akkor kell fizetnie, ha az eszköz ellenörzésekor nyilvánvalóvá válik, hogy ez az értékvesztés a termék alap jellegének, tulajdonságainak, müködésének figyelmenkívül hagyása miatt következett be.
§ 6 - Tulajdonjog fenntartása
Minden leszállított termék a vételár teljes kifizetéséig az online áruház tulajdonában marad.
§ 7 - Jótállás
Ha a szállított termékek láthatóan hibásak beleértve a szállítási károkat is, kérjük azonnal értesítsenek minket. Ennek elmulasztása nem jár következményekkel törvényes jogait illentően. Amennyiben az általunk szállított termékek sérültek, a vevő törvényes jótállása illeti.
§ 8 - Adatvédelem
Minden Ön által megadott személyes adatot bizalmasan kezelünk, csak akkor adjuk tovább harmadik személynek, ha a szerződés teljesítésében részt vesz.
§ 9 - Fizetőképesség ellenőrzése
A számlával való fizetési módnál az ügyfél hozzájárul, hogy a Roboexpert GmbH & Co. KG az ügyfél hitelképességének ellenőrzése céljából a hitelintézetektől bekérje a személyes adatokkal kapcsolatos információkat.
A Roboexpert GmbH & Co. KG adatkérése az ügyfél által megadott adatokra és a szerződésen kívüli ügyletekkel kapcsolatos információk (negatív bejegyzések) céljából történik. Az ügyfélnek módjában áll a hitelinformációs cégtől az őt érintő, tárolt adatokkal a hitelképességéről információt kapni.
§ 10 - Jogfenntartás
Amennyiben a vevő korábban már úgy rendelt terméket, hogy azt a szállításkor nem vette át (ez nem vonatkozik arra az esetre, amikor elállási jogát érvényesítette), illetve a csomag feladásáról értesítve lett, mégsem kerestette azt. Ebben az esetben áruházunk a megrendelésnél fizetési módként a vételár és a szállítási költségeket előreátutalással szabhatja meg.
§ 11 - Jogérvényesítés
A vevő a termékkel vagy az eladó üzleti tevékenységével kapcsolatos kifogásait az alábbi elérhetőségeken teheti meg:
Ügyvezető igazgató: Andre Kohlmann
Árpád fejedelem útja 26 - 28
Telefon: 0680 - 019 608
A szerződések üzleti célja az általunk kínált termékek eladása a www.roboexpert.hu oldalon.


text:
Ismertető a Szabadkai Történelmi Levéltár bírósági fondjairól | Subotica nekada
Stevan Mačković – Zolna Matijević – Gerhardt Rudolf
A Szabadkai Történelmi Levéltár levéltári területe Szabadka, Topolya és Kishegyes községek. Napjainkban a levéltári területen két községi bíróság (Szabadkán és Topolyán), csak Szabadkán pedig egy Kerületi-, azaz Felsőbb- és egy Cégbíróság működik. A levéltári terület legrégebbi, s bírósággal kapcsolatos iratanyaga Szent-Maria Kiváltságos Királyi Kamarai Mezőváros Tanácsának iratanyagában található. A határőrvidék felszámolása után ugyanis, 1743-ban Mária Terézia Szabadkát, Szent Maria néven kiváltságos mezővárossá nyilvánította. Ekkor a város Magisztrátusa a polgári és gazdasági ügyintézés joga mellett, elnyerte a polgárok feletti főbenjáró ítélkezés jogát is. Pozsonyban 1843. június 28-án, a Magyar Királyi Kamara és Szabadka város között kötött Örökös szerződés 8. pontja szerint, a Városi Magisztrátus felhatalmazást kapott arra, hogy minden polgári ügyben első fokon eljárjon. A fellebbezési eljárásban, mint másodfokú bíróság, a Vármegyei Úriszék (Sedes Dominalis) volt illetékes, nagyobb horderejű esetekben pedig a Magyar Királyi Kamara. A bűnözők üldözésére a Városi Magisztrátusnak pandúrok álltak a rendelkezésére, hadnaggyal az élen. A városi kapitányról az első feljegyzések 1748-ból találhatók. A kapitány feladata többek között az volt, hogy pandúrjaival rendszeresen bejárja a város határát, és ellenőrizze a városi börtönt.
1779-ben Szabadka Szabad Királyi Város lett. A város, területén önálló törvényhatósággal rendelkezett a politikai, közigazgatási és gazdasági ügyekben, valamint itélkezési joggal bírt a polgári és büntetőjogi perekben. A polgárjogi perek másodfokú lefolytatására a Tárnoki Szék (Sedes tavernicalis), a büntetőjogi eljárásoknál pedig Királyi Tábla (Fellebbviteli bíróság), illetve a Hétszemélyes Tábla (Septemviratus) volt illetékes. Szabadka Szabad Királyi Város Tanácsának (1779-1849) iratanyagában a bírósági iratanyag 202 könyvvel és 654 doboznyi irattal külön sorozatot alkot, mintegy 84,40 folyóméter terjedelemben, és majdnem 30 százalékát alkotja a fondnak.
Az 1848/49-es magyar szabadságharcot követő Bach korszaknak nevezett abszolutizmus idején Szabadka, és a levéltári területhez tartozó települések, a Szerb Vajdasághoz kerültek. Ezt követően a Városi Magisztrátus hatásköre nagy mértékben leszűkült. A Királyi Járásbíróságok megalakításával az igazságszolgáltatást teljesen elválasztották a közigazgatástól – így Szabadkán 1850-ben megalakul a Császári-királyi Járásbíróság, amely egészen 1861. április 17-ig működött. A Bach korszak alatt keletkezett és fennmaradt bírósági levéltári anyag terjedelme mitegy 30,60 folyóméter.
Az 1860. december 27-ei császári rendelet a Szerb Vajdaságot és a Temesi Bánságot Magyaroszághoz csatolja. Az igazságszolgáltatás ismét visszakerül Szabadka város hatáskörébe, egészen 1871-ig, amikor is megalakulnak a Királyi Törvényszékek, így a Magisztárusoknak véglegesen megszűnik az igazságszolgáltatási szerepe. Szabadka Szabad Királyi Város Törvényszékének iratanyaga (1861-1871), a majdnem teljes egészében megőrzött 96 könyv és 152 doboznyi irat, 24,70 folyóméter terjedelemben. A már önálló törvényhatóság, azaz a Szabadkai Királyi Törvényszék iratanyaga 1872-től 1918-ig csak részben maradt fenn, terjedelmes része megsemmisült a háborús események következtében, illetve elpusztult a nem megfelelő tárolási körülmények miatt. Ugyanilyen sors érte a Szabadkai Járásbíróság (1890-1918) levéltári anyagát is, mely szintén csak kis terjedelemben maradt fenn. Topolya község területét tekintve, a legrégibb megőrzött bírósági iratok 1872-től 1897-ig terjedő időszakra vonatkoznak, ez a Járásbíróság levéltári anyaga, mely alig haladja meg a 4,00 folyóméter terjedelmet, és csaknem kizárólag hagyatéki iratokból áll.
Az Osztrák Magyar Monarchia összeomlása után, levéltári területünk városai és települései a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság fennhatósága alá kerültek. Az igazságszolgáltatás szervei is a Királyság törvényei szerint szerveződtek és ítélkeztek. Így volt ez egészen 1941-ig, amikor a Délvidéket ismét visszacsatolták Magyarországhoz. Az 1918 és 1941 közötti időszakban a Szabadkai- és Topolyai Járásbíróságok (2 fond) megőrzött anyaga 15,31 folyóméter. A Szabadkai Törvényszék fennmaradt iratanyaga ugyanezen időszakra vonatkozóan majdnem nyolcszorosa a két járásbíróságénak (113,24). Az 1941. és 1944. közötti években ismét a magyar törvények szerint alakultak meg, illetve működtek az igazságszolgáltatás intézményei levéltári területünkön. Ebből a periódusból valamivel több mint 14,00 folyóméternyi levéltári anyag maradt fenn a Szabadkai- és Topolyai Járásbíróságok, illetve a Szabadkai Törvényszék iratanyagából.
A második világháború befejeztével, a Délvidék Jugoszlávia részéve vált. A „polgári” bíróságok 1945-ben kezdik meg működésüket a jugoszláv törvények értelmében. Az új bírósági törvényeknek megfelelően Topolyán és Szabadkán megalakulnak a Járási Népi Bíróságok. Szabadkán létrejön a Kerületi Bíróság, melynek keretén belül történik a cégek bejegyzése is, 1954-től egészen 1974-ig. 1974-től a cégek bejegyzését kivonják a Kerületi Bíróság hatásköréből, és e feladatot a Társult Munka Bíróságára bízzák, mely külön e célra alakult. Ma Kereskedelmi Bíróság néven működik. A Járási Népi Bíróság elnevezés az 1950-es években Járási Bíróságra, majd 1960-tól Községi Bíróságra változik. A két Községi-, a Kerületi-, és a Cégbíróság iratanyaga 192,96 folyóméter.
Annak ellenére, hogy a jogszolgáltatási iratok tömegakták, máig a bírósági fondok selejtezése csak minimális mennyiségben történt meg levéltárunkban. Habár a jelenleg hatályban levő, „A kultúrjavak védelméről szóló törvény” (Zakon o kulturnim dobrima Sl.glasnik RS 71/1994), szabályozza a levéltári anyag általános védelmét, használatát, ám nem korlátozza külön a bírósági anyag használatát. A tudományos szervek megbízásából kutató személyek száma elenyésző. Azoknak a polgári személyeknek száma is kevés, akik eddig kutatásokat végeztek a bírósági fondokban. Ők elsősorban örökbefogadással kapcsolatban kutattak, hogy jogaikat érvényesíteni tudják, illetve családi vonatkozású témakörben használták a bírósági anyagot, azaz kiegészítésként kutattak elődeik után, a végrendeletekben, valamint a vagyonnnal kapcsolatos telekkönyvi iratokban. Szerbia és Montenegró állampolgárai a levéltár vezetőjének engedélyével, jóváhagyásával kutathatnak. Itt természetesen figyelembe kell venni azon tényt, hogy egyes adatok nyilvánosságra kerülése ne legyen sérelmes valamely személy számára. A külfüldi állampolgárok számára a Tartományi Oktatási- és Kultúrügyi Titkárság jóváhagyása szükséges. Meg kell azt is említeni, hogy a hatályban levő törvények értelmében, a levéltárakba csak a 30 évnél idősebb iratanyaganyag kerül megőrzésre, továbbá, hogy a létrehozó szervnek jogában áll korlátozni az átadott levéltári anyag használatát. A legújabb bírósági szabályzat értelmében már nem is kerül sor oly bírósági anyag átadására a levéltárakba, mely vagyonelkobzással kapcsolatos. Ennek ellenére, a már levéltárban levő egykori, büntető és perenkívüli eljárások során elkobzott vagyonoktárgyakról tanúskodó iratok iránti kereslet megnőtt az utóbbi két évben. Intézményünk az Általános közigazgatási eljárási törvény, valamint a Kultúrjavakról szóló törvény értelmében bizonylatok, illetve hitelesített másolatok formájában kiadja az egykoron károsultaknak, illetve azok örököseinek az iratokat, hogy majd az eljövendő kárpótlási eljárásban jogaikat érvényesíteni tudják. A halálbüntetést kirótt bűnügyi tárgyak eddig nem képezték anyagátvétel tárgyát a levéltár és a bíróság között.
Röviden összegezve, a Szabadkai Történelmi Levéltárban 34 bírósági fond található. Ezek Szabadka Szabad Királyi Város Tanácsának iratanyagából a bírósági sorozat (84,40 m1), 9 járásbíróság (197,13 m1), 5 törvényszék (256,74 m1), 4 úriszék (4,20 m1), 3 ügyészség (2,62 m1), 11 közjegyzői iroda iratanyaga (5,79 m1) és egy a cégbíróságé (25,45 m1). E fondok összfolyómétere 576,33 azaz 12,77 százaléka a levéltárban őrzött anyagnak.
Zárómondatként említsük meg, hogy Szabadka eddig ismert legrégibb írásos említésének is van némi köze az igazságszolgáltatás intézményeihez. Az elszaporodott tolvajok és gonosztevők megfékezésére Losonczi István macsói bán, Bodrog vármegye ispánja, 1391-ben közgyűlést tartott esküdteivel és szolgabíráival. Az ennek kapcsán kibocsájtott dokumentum többek között, említést tesz egy Zabadkainak mondott Ágoston tolvajról is.
Reméljük, hogy rövid beszámolónk, melynek tartozéka egy táblázatos kimutatás is a bírósági fondokról, segítséget nyújt azoknak, akik majd a jövőben kutatni szeretnének intézményünk bírósági fondjaiban.
Szabadka, 2003. október 30.
272 Fond: SZABADKA SZABAD KIRÁLYI VÁROS TANÁCSA
– bírósági iratanyag: „iur” sorozat
Évkörök Iratképző szerv 1779-1849
Levéltári anyag „iur” (1770)1779 – 1849(1850), könyvek: (1770)1779 – 1849(1850), iratok:1798-1848
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok „iur” 84,40 m1 (202 könyv, iratok: 654 doboz)
Rendezettég/ segédletek rendezett, összegező leltár
Tartalom: A Királyi Törvényszék, a Hétszemélyes Tábla és felsőbb bírósági szervek rendeletei, bírósági, gondnoki és foglalásokról szóló jelentések, sommás ügyek, polgári és bűnügyi perek iratai, birtokos ügyek, végrendeletek, egyéb levelezési iratok.
Ny: latin 70%, magyar30 %.
9 Fond: SZABADKA VÁROS ÚRISZÉKE
Évkörök Iratképző szerv ? – 1848
Levéltári anyag 1794 – 1848, könyvek: 1794-1844, iratok:1798-1848
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 0,90 m1 (20 könyv, iratok: 7 doboz)
Rendezettég/ segédletek rendezett, összegező leltár, analitikus leltár személy- tárgy- és földrajzi mutatóval
Tartalom: Pénztári revíziós ügyletek, úrbéri tárgyak (úrbéri adóval kapcsolatos perek), valamint polgári perek és bűnügyi tárgyak a város jobbágyfalvainak lakosságára (Bajmok, Csantavér és Sándor).
Ny: magyar 58 %, latin 40 %, német 1 % és szerbhorvát 1 %.
10 Fond: BAJMOK FALU ÚRISZÉKE
Levéltári anyag 1792-1847, könyvek: 1792-1847, iratok: 1792-1847
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 1,70 m1 (36 könyv, iratok: 14 doboz)
Rendezettég/ segédletek rendezett, kalauz és összegező leltár
Tartalom: A falu árvái vagyonának kezelésével kapcsolatos iratok, úrbéri tárgyak (úrbéri adóval kapcsolatos perek) , polgári perek, hagyatéki és bírósági tárgyak.
Ny: magyar 50 %, latin 50 %.
6 Fond: CSANTAVÉR FALU ÚRISZÉKE
Levéltári anyag 1783-1748, könyvek: 1789-1748, iratok: 1783-1748
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 1,10 m1 (24 könyv, iratok: 9 doboz)
Rendezettég/ segédletek rendezett, kalauz, összegező leltár
Tartalom: A falu árvái vagyonának kezelésével kapcsolatos iratok, úrbéri tárgyak (úrbéri adóval kapcsolatos perek), polgári perek, hagyatéki és bírósági tárgyak.
12 Fond: SÁNDOR FALU ÚRISZÉKE
Levéltári anyag 1805-1848, könyvek: 1805-1847, iratok: 1805-1848
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 0,50 m1 (30 könyv, iratok: 3 doboz)
Ny: magyar 80 %, latin 19 %, szerbhorvát 1 %.
17 Fond: SZABADKAI JÁRÁSBÍRÓSÁG (Bezirksgericht)
Évkörök Iratképző szerv 1850 – 1861
Levéltári anyag 1850-1861, könyvek:1850-1861, iratok:1850-1861
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 30,60 m1 (44 könyv, iratok: 154 doboz/iratcsomó)
Rendezettég/ segédletek Rendezetlen
Tartalom: Felsőbb bíróságok rendeletei, elnöki iratok, hagyatéki eljárások, polgári perek, csődeljárások, adóbehajtással kapcsolatos és telekkönyvi iratok, áltlános ügyek stb.,
Ny: magyar 80 %, német 20 %.
34 Fond: SZABADKAI JÁRÁSBÍRÓSÁG
Évkörök Iratképző szerv 1890-1918
Levéltári anyag 1890-1918,
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 3,00 m1
Ny: magyar
160 Fond: TOPOLYAI JÁRÁSBÍRÓSÁG
Évkörök Iratképző szerv 1872-1918
Levéltári anyag 1872-1897
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 4,46 m1 (8 könyv, iratok: 8 doboz és 13 iratcsomó)
Tartalom: A levéltári anyag 95 százaléka hagyatéki irat.
Ny: magyar 98 %, német 2 %.
276 Fond: SZABADKAI JÁRÁSBÍRÓSÁG
Évkörök Iratképző szerv 1919-1941
Levéltári anyag (1918)1919-1941, könyvek: (1918)1919-1941, iratok: 1919-1940
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 10,00 m1 (32 könyv, iratok: 67 doboz)
Rendezettég/ segédletek A könyvek rendezettek, míg az iratok csak évek szerint vannak csoportosítva, összegező leltár a könyvekre
Tartalom: Végrehajtási, hagyatéki, polgári peres, telekkönyvi iratok.
Ny: szerbhorvát 100%.
346 Fond: TOPOLYAI JÁRÁSBÍRÓSÁG
Levéltári anyag 1919-1941, könyvek: 1919-1941, iratok: 1919-1941
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 5,31 m1 (63 könyv, iratok: 48 doboz)
Tartalom: Az általános, peres és hagyatéki iktatók és mutatók mellett a fond 96 százaléka hagyatéki irat.
Ny: magyar.
277 Fond: SZABADKAI JÁRÁSBÍRÓSÁG
Évkörök Iratképző szerv 1941-1944
Levéltári anyag (1852)1941-1944, könyvek: (1922)1941-1944,
iratok: (1852)1941-1944
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 2,05 m1 (25 könyv, iratok: 1 doboz, 13 boritó)
Tartalom: Büntető és peren kívüli iktató 1942, büntető parancsok naplója 1942-1944, jogerősen elitéltek jegyzéke 1941-1944, telekkönyvi regiszterek és mutatók a regiszterekhez (1922)1942-1944, térképek (1852)1941-1943, vegyes iratok 1941-1944.
Ny: magyar 100 %.
347 Fond: MAGYAR KIRÁLYI JÁRÁSBÍRÓSÁG – TOPOLYA
Levéltári anyag 1941-1944, könyvek: 1941-1944, iratok: 1941-1944
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 9,00 m1 (11 könyv, iratok: 73 doboz)
Tartalom: Polgári és bűnügyi perek, perenkívüli és hagyatéki iktatók, mutatók és iratok.
Ny: magyar 95 %, szerbhorvát 5 %.
278 Fond: JÁRÁSBÍRÓSÁG (Községi Bíróság) – SZABADKA
Évkörök Iratképző szerv 1945-
Levéltári anyag 1945-1959, könyvek: 1946-1959, iratok: 1945-1956
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 0,68 m1 (4 könyv, iratok: 5 doboz)
Tartalom: Elnöki iktató 1947, elnöki mutató 1950-1951, letéti napló 1946-1959, letéti főkönyv 1954-1959; polgári- és bűnperek, valamint hagyatéki és telekkönyvi tárgyak fragmentumai 1945-1956.
Ny: szerbhorvát 90 %, magyar 10 %.
281 Fond: JÁRÁSBÍRÓSÁG (Községi Bíróság) – TOPOLYA
Levéltári anyag 1945-1975, könyvek: 1945-1975, iratok: 1945-1975
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 132,03 m1
Rendezettég/ segédletek csak egyes sorozatok rendezettek
Tartalom: Peres, peren kívüli, büntetői, végrehajtói, hagyatéki, hitelesítési iktatók, mutatók és iratok.
Ny: magyar 99 %, német 1 %.
20 Fond: SZABADKA SZABAD KIRÁLYI VÁROS TÖRVÉNYSZÉKE
Évkörök Iratképző szerv 1861-1871
Levéltári anyag 1861-1871(1872), könyvek: 1861-1871,
iratok: 1861-1871(1872)
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 24,70 m1 (96 könyv, iratok:152 doboz)
Tartalom: Peres, perenkívüli és büntető tárgyak, végrendeletek, sommás és szóbeli perek, kézbesítések és végrehajtások stb.
Ny: magyar 90 %, német 10 %.
23 Fond: SZABADKAI KIRÁLYI TÖRVÉNYSZÉK
Levéltári anyag 1872-1918, könyvek: 1882-1918(1920),
iratok: 1872-1918
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 80,80 m1 (237 könyv, iratok: ??? doboz/iratcsomó)
Rendezettég/ segédletek Rendezése folyamatban
Tartalom: Telekkönyvi, hagyatéki, csődeljárási, büntető, polgári peres, gondnoki, úrbéri, kézbesítési stb.
45 Fond: SZABADKAI TÖRVÉNYSZÉK
Levéltári anyag (1907)1919-1941, könyvek: (1907)1919-1941,
iratok: 1919-1941
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 113,24 m1 ( 45 könyv, iratok: 1012 doboz)
Tartalom: Polgári és bűnügyi perek, csődeljárások, a járásbírósághoz intézett rendeletek (rendelkezések), polgári és bűnügyi panaszok, általános iratok stb.
Ny: szerbhorvát.
62 Fond: KIRÁLYI TÖRVÉNYSZÉK SZABADKA
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 3,20 m1 (3 könyv, iratok: 24 doboz)
Tartalom: Elnöki iratok, polgári és bűnügyi iratok, valamint általános iratok.
86 Fond: SZABADKAI TÖRVÉNYSZÉK (Kerületi Bíróság – Szabadka)
Évkörök Iratképző szerv 1945-1959
Levéltári anyag (1874)1945-1959, könyvek: (1876)1945-1959, iratok: (1874)1945-1959
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 34,80 m1 (62 könyv, iratok: 213 doboz)
Tartalom: Bűnfenyítő és polgári perek iratanyaga, a törvényszéki börtön könyvei, agrártörvényszéki könyvek.
Cégregiszterek (Ce, Ct, Ctsz, Cg.) és mutatók 1786-1945, és cégiratok 1974-től 1957-ig .
Ny: szerbhorvát 80%, magyar 20 %.
419 Fond: CÉGBÍRÓSÁG – SZABADKA
Évkörök Iratképző szerv 1945-1974
Levéltári anyag 1945-1974, könyvek: 1945-1974, iratok: 1945-1974
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 25,45 m1 (74 könyv, iratok: 149 doboz, 55 iratcsomó)
Tartalom: Cégek, szövetkezetek és intézmények regiszterei és mutatók a regiszterekhez, valamint iratok a regiszterekhez.
Ny: szerbhorvát 99 %. Magyar 1 %.
212 Fond: SZABADKAI ÁLLAMI ÜGYÉSZSÉG
Évkörök Iratképző szerv 1919-1940
Levéltári anyag (1907)1919-1940, könyvek: (1907)1919-1940
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 1,80 m1 (46 könyv, iratok: Ø doboz)
Tartalom: Bűntető eljárás iratai, vádló iratok, általános tárgyak törzskönyvei, valamint a vádlottak és károsultak névmutatói.
279 Fond: SZABADKAI KIRÁLYI ÜGYÉSZSÉG
Levéltári anyag (1940)1941-1944, könyvek: 1940)1941-1944,
iratok: 1941-1944
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 0,52 m1 (9 könyv, iratok: 1 doboz)
Tartalom: Büntetői iktató (KK) 1941,1944, vádlottak iktatója (KT) 1940-1941, vád alá helyezettek mutatója 1941-1943, ügyészségi lajstrom 1943-1944, valamint egy doboz terjedelemben EL (1942), KK (1941), Om.biz. (1942-43) és Bi (1942,1944) iratok.
Ny: magyar 99 %, szerbhorvát 1 %.
280 Fond: JÁRÁSI ÜGYÉSZSÉG – SZABADKA
Évkörök Iratképző szerv 1947 – 1958
Levéltári anyag 1947-1958, könyvek: 1947-1958
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 0,30 m1 (9 könyv, iratok: Ø)
Tartalom: Mutatók az iktatókhoz az 1947, 1953-1955, 1957-1958 évekre.
409 Fond: DR. KERN LAJOS, KIRÁLYI KÖZJEGYZŐ – TOPOLYA
Évkörök Iratképző szerv ? – ?
Levéltári anyag 1895-1902, könyvek: Ø, iratok: 1895-1902
Mennyiség: folyóméter, könyvek és dobozok száma 0,03 m1, Ø könyv, 1 doboz
Tartalom: Végrendeletek 1895-1902 évekre és adásvételi szerződések 1902-ből Topolya, Csantavér, Bácsfeketehegy, Szeghegy, Kishegyes, Pacsér és Ó-Moravica területére.
410 Fond: DR. SIRCHICH GYÖRGY, KIRÁLYI KÖZJEGYZŐ – TOPOLYA
Levéltári anyag 1903-1911, könyvek: Ø, iratok: 1903-1911
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 0,05 m1 (Ø könyv, iratok:1 doboz)
Tartalom: Végrendeletek 1903-1911, hagyatéki iratok 1903,1904 és1907 évekre Topolya, Bajsa, Csantavér, Bácsfeketehegy, Szeghegy, Kishegyes, Pacsér és Ó-Moravica területére.
411 Fond: DR. GERŐ IZOR, KIRÁLYI KÖZJEGYZŐ – TOPOLYA
Évkörök Iratképző szerv ? -?
Levéltári anyag 1911-1921, könyvek: Ø, iratok: 1911-1921
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 0,12 m1 (Ø könyv, iratok: 1 doboz)
Tartalom: Adásvételi, ajándékozási, vagyonmegosztási szerződések 1912, 1921 évre; végrendeletek 1911-1921, hagyatéki iratok 1914 és1920 évre Topolya, Bajsa, Csantavér, Bácsfeketehegy, Szeghegy, Kishegyes, Pacsér és Ó-Moravica területére.
Ny: magyar 95 %, szerbhorvát 4 %, német 1 %.
412 Fond: DR. ANDRIJA PLETIKOSIČ KÖZJEGYZŐI IRODÁJA – TOPOLYA
Levéltári anyag 1924-1934, könyvek: Ø, iratok: 1924-1934
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 0,24 m1 (Ø könyv, iratok: 2 doboz)
Tartalom: Adásvételi, ajándékozási, vagyonmegosztási szerződések 1924, 1931 és 1932 évre; végrendeletek és hagyatéki iratok 1921-1934 évekre, letétek 1924-1926 és 1930 évekre Topolya, Bajsa, Csantavér, Bácsfeketehegy, Szeghegy, Kishegyes, Pacsér és Ó-Moravica területére.
413 Fond: DR. SIME POPOVIĆ KÖZJEGYZŐI IRODÁJA – TOPOLYA
Levéltári anyag 1934-1941, könyvek: Ø, iratok: 1934-1941
Tartalom: Adásvételi, ajándékozási, vagyonmegosztási szerződések 1934-1938 évekre; végrendeletek és hagyatéki iratok 1935-1941 évekre Topolya, Bajsa, Csantavér, Bácsfeketehegy, Szeghegy, Kishegyes, Pacsér és Ó-Moravica területére.
417 Fond: DR. LUKA BOGDANOVIČ KÖZJEGYZŐI IRODÁJA – TOPOLYA
Évkörök Iratképző szerv 1932-1941
Levéltári anyag 1932-1941(1946), könyvek: 1932-1941(1946), iratok: 1932-1941
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 3,48 m1 (11 könyv, iratok: 25 doboz)
Tartalom: Adásvételi, ajándékozási és vagyonmegosztási szerződések, végrendeletek és hagyatéki iratok, letétek, valamint másolatok és meghatalmazások, továbbá ezen iratok iktatói és mutatók az iktatókhoz Topolya, Bajsa, Csantavér, Bácsfeketehegy, Szeghegy, Kishegyes, Pacsér és Ó-Moravica területére.
Ny: szerbhorvát 99 %, magyar 1 %.
416 Fond: DR. SZLEZÁK REZSŐ, IDEIGLENES KÖZJEGYZŐ – TOPOLYA
Évkörök Iratképző szerv 1941-1942
Levéltári anyag 1941-1942, könyvek: [1941-1942], iratok: 1941-1942
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 0,24 m1(Ø könyv, iratok: 2 doboz)
Tartalom: Iratok a közjegyzői ügykönyvhöz és beadványok és hagyatéki iktatóhoz Topolya, Bajsa, Csantavér, Bácsfeketehegy, Szeghegy, Kishegyes, Pacsér és Ó Moravica területére. A fondhoz tartozó könyvek a „Dr. Luka Bogdanović közjegyzői irodája – Topolya” fondban találhatók.
414 Fond: DR. PUMMER SÁNDOR, KIRÁLYI KÖZJEGYZŐ – TOPOLYA
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 0,24 m1(1 könyv, iratok: 2 doboz)
Tartalom: Végrendeletek mutatója 1941-1944, valamint iratok a közjegyzői ügykönyvhöz 1941-1944, letéti iratok 1943-1944 és hagyatéki iratok 1944.
415 Fond: DR. MAJOR JÓZSEF KIRÁLYI KÖZJEGYZŐ – TOPOLYA
Évkörök Iratképző szerv 1942-1944
Levéltári anyag 1942-1944, könyvek: 1942-1944, iratok: 1942-1944
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 1,14 m1 (3 könyv, iratok: 9 doboz)
Tartalom: Őrökösödési ügyek lajstroma 1942-1944, betűsoros jegyzék az ügykönyvhöz 1942-1944, kézbesítési könyv 1942-1944; végrendeletek, letétek, beadványok és az ügykönyvbe iktatott szerződések (adásvételi, ajándékozási, vagyonmegosztási) Topolya, Bajsa, Csantavér, Bácsfeketehegy, Szeghegy, Kishegyes, Pacsér és Ó-Moravica területére.
350 Fond: DR. STIPAN MATIJEVIĆ
Levéltári anyag 1926-1927, könyvek: 1926-1927 , iratok: Ø
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 0,06 m1(1 könyv, iratok: Ø doboz)
Tartalom: Dr. Stipan Matijević (1872-1939) közjegyzői tevékenységének idejéből (1920-as évek) csak a váltók iktatója 1926-1927 maradt fenn.
395 Fond: DR. VLADISLAV MANOJLOVIĆ
Levéltári anyag 1927-1938, könyvek: 1927-1938, iratok: Ø
Mennyiség: folyóméter, könyvek – iratok 0,07 m1 (2 könyv, iratok: Ø doboz)
Tartalom: Dr. Vladislav Manojlović (1869-1938) közjegyzői tevékenységének idejéből (1920-as és 1930-as évek) csak a hitelesitett fordítások (1927-1938) és másolatok (1930-1935) ügykönyve maradt fenn.

matches: bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság