text:
Az állam felelőssége más állam nemzetközi jogsértésével összefüggésben 45. Lex specialis: speciális felelősségi rendszerek 52. A tengerjogi egyezmény szektorális fejezetei: a parti állam szuverenitása alá tartozó szektorok 78. A nemzetközi felelősség tartalma: a felelős államot terhelő nemzetközi kötelezettségek 47. A folyami hajózás 74. Az államutódlás fogalma és az államazonosság 68. A nemzetközi felelősség forrásai és a nemzetközi felelősség jogának kodifikációja 43. A nemzetközi légijog 84. A nemzetközi környezetvédelmi jog kialakulása. Az összetett és a megosztott államok 61. Az államutódlási esetek 69. Az alapjogoktól a nemzetközi jog strukturális elveiig 60. A különleges jogállású területek 72. A világűrjog fejlődése. A nemzetközi vita fogalma 53. A nemzetközi vízjog forrásai 75. az államterület fogalma és az államhatár 71. A tengerjogi egyezmény funkcionális fejezetei: a tengeri környezet védelme.42. A nemzetközi viták békés rendezésének elve. A tengerszorosok és a tengeri csatornák 83. A nemzetközi folyók jogának fejlődése. A nemzetközi folyó fogalma. A nukleáris fegyverek legalitása 59. forrásai 87. A tengerjogi egyezmény szektorális fejezetei: a parti állam szuverén joga hatálya alá tartozó szektorok 79. A nemzetközi felelősség végrehajtása: a sértett állam és a sértett állam kötelezettségei 48. A tengerjog története. Az államutódlás elvei a nemzetközi jogforrások tükrében 70. A terület és a tér nemzetközi jogi osztályozása. Az államelismerés 66. a tengerjogi viták rendezése 82. A tengerjogi egyezmény funkcionális fejezetei: a tengerparttal nem rendelkező államok. A tengerjogi egyezmény szektorális fejezetei: a nyílt tenger és a zóna 80. A rendezés eszközeinek osztályozása. A kormányelismerés 67. Az ellenintézkedés 49. Az állam immunitása 65. A világűrszerződés és az űrkárfelelősségi egyezmény 86. A jogellenességet kizáró körülmények 46. A szuverén egyenlőség elve 62. A beavatkozás tilalma 63. A nemzetközi jogsértés 44. fejlődése. A nemzetközi jogsértés miatti felelősség felvetése a sértett államtól különböző állam által 51. A nemzetközi viták békés rendezésének bírói útja 56. A nemzetközi vízügyi viták 76. A szektorális környezetvédelmi egyezmények
. A nemzetközi viták békés rendezésének diplomáciai eszközei 55. Az államiság kritériumai. A sarkvidékek 73. A tengerjog forrásai 77. A nemzetközi jog feltétlen alkalmazást igénylő szabályainak (ius cogens) megsértése 50. forrásai és a világűrjog mai problémái 85. Az erőszak tilalma az ENSZ Alapokmányában 58. 54. A népek önrendelkezési joga 64. A ius ad bellum-tól az erőszak tilalmáig 57. a tengeri halászat 81.
Az ENSZ Közgyűlése 121. A nemzetközi kisebbségi jog forrásai. különös tekintettel a Nemzetek Szövetségének kisebbségvédelmi rendszerére 92. A diplomáciai és a konzuli kapcsolatok jogának történeti fejlődése 109. A képviselet tagjai. A nemzetközi béke és biztonság fenntartása: eljárás a béke megszegése. A nemzetközi kapcsolatok belső szerveire vonatkozó nemzetközi szabályok 111. Az emberi jogok nemzetközi rendszerének létrejötte és fejlődése. A delicta iuris gentium üldözése 103. A nemzetközi szervezetek világának kiteljesedése 1945 után. A nemzetközi béke és biztonság fenntartása: a békefenntartás 125. Az emberi jogok biztosítása 97. A Biztonsági Tanács 122. A környezeti károk miatti nemzetközi felelősség 90. Az emberi jogok nemzetközi rendszerének nemzetközi jogi következményei 95. A nemzetközi kisebbségi jog előzményei. A nemzetközi kisebbségi jogviszony 93. veszélyeztetése és támadó cselekmények esetében (az ENSZ Alapokmánya szerint) 124. A kábítószerek nemzetközi szabályozása 104. A nemzetközi szervezetek osztályozása. A konzuli jog 115. A humanitárius nemzetközi jogban alkalmazott megkülönböztetések 100. A külföldi tulajdon védelme. A hágai és genfi jog hatékonysága 101. Az államosításokkal kapcsolatos jogviták és a nemzeti bíróságok 107.88. A diplomáciai képviselet létesítése. A delicta iuris gentium fogalma. A nemzetközi szervezet fogalma. Az állampolgárság és a honosság 91. Az ENSZ rendszere. (Ismertesse részletesen e rendszer egyik elemét is: a Főtitkárt!) 120. A nemzetközi béke és biztonság fenntartása: a viták békés rendezése (az ENSZ Alapokmánya szerint) 123. Az ENSZ megalakulása 117. Az interszektorális környezetvédelmi egyezmények és a nemzetközi környezetvédelmi jog általános szabályai 89. A külföldiekre vonatkozó nemzetközi jogalkotás történeti fejlődése. Az ENSZ tagság 119. A diplomáciai és konzuli kapcsolatok jogának forrásai 110. A nem kormányközi szervezetek 116. forrásai valamint tárgyi hatálya 102. A diplomáciai védelem 106. A nemzetközi terrorizmus. A humanitárius nemzetközi jog forrásai 99. A diplomáciai kiváltságok és mentességek 114. A menekültek 108. Az ENSZ Alapokmánya 118. A humanitárius nemzetközi jog története 98. A nemzetközi szervezetek megjelenése és fejlődése. A leszerelés
. Az emberi jogok nemzetközi rendszerének forrásai 96. A diplomáciai képviselet feladatai 113. A diplomáciai képviselet és a diplomáciai képviselet tagjai működésének megszűnése 112. A legfontosabb kisebbségvédelmi tárgyú nemzetközi szerződések 94. megjelenése és fejlődése a nemzetközi jogban. A Nemzetek Szövetsége. A külföldiekre vonatkozó nemzetközi jogi szabályozás differenciálódása 105. Az emberi jogok nemzetközi rendszere és a humanitárius nemzetközi jog viszonya.
az eljárás szakaszai. A Nemzetközi Bíróság ítéletei: az ítélet meghozatala. A Nemzetközi Bíróság joghatósága: a joghatóság fogalma. A Nemzetközi Bíróság mint általános hatáskörű fórum 127. A Nemzetközi Bíróság eljárása: az eljárás megindítása. A Nemzetközi Bíróság joghatósága: a joghatóság létrejötte 130. a különleges eljárási helyzetek és a per befejezése 131. szerkezete. fajai 129. végrehajtása 132. A Nemzetközi Bíróság megalakítása. A Nemzetközi Bíróság és a tanácsadó vélemény intézménye 133.126. jogereje. A Nemzetközi Bíróságra vonatkozó jogforrások. A Nemzetközi Bíróság gyakorlata
. A Nemzetközi Bíróság szervezete 128.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
IV/01066/2017
. IV/01066/2017
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Kúria Pfv.1.22.296/2016/2. számú végzése megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó végrehajtás megszüntetése iránti keresetet terjesztett elő. A keresetet a Székesfehérvári Járásbíróság idézés kibocsátása nélkül elutasította, majd ezen végzést a Székesfehérvári Törvényszék hatályon kívül helyezte, és az elsőfokú bíróságot az eljárás folytatására utasította. Az elsőfokú bíróság - másodfokú bíróság iránymutatása szerint - újból hiánypótlást rendelt el, és felhívta az indítványozó-felperest, hogy egyértelműen és kifejezetten jelölje meg, mi az érvénytelenség oka, melyre a végrehajtás megszüntetése iránti igényét alapítja, és közölje, hogy az érvényteleníteni kívánt követelés milyen okból nem jött létre. A felperes hiánypótlását a bíróság nem fogadta el, és keresetlevelet idézés kibocsátása nélkül elutasította. A Székesfehérvári Törvényszék a végzést helybenhagyta.
Az indítványozó felülvizsgálati kérelmet nyújtott be, melyet a Kúria Pfv.1.22.296/2016/2. számú végzésével hivatalból elutasított.
Az indítványozó álláspontja szerint a Kúria nem folytatta le a felülvizsgálati kérelem szerinti eljárást, ezáltal alaptörvény-ellenesen korlátozta a bírósághoz fordulás jogát. Kifogásolja, hogy az eljáró bíróságok nem folytattak le bizonyítási eljárást, és nem tettek eleget tényállás-tisztázási kötelezettségüknek a felek közötti pénzügyi termék jogi minősítését illetően. Érvelése szerint az eljáró bíróságok nem tettek eleget indokolási kötelezettségüknek, ami a tisztességes eljáráshoz való joga sérelmét okozta. .
Kúria Pfv.1.22.296/2016/2. számú végzése
Székesfehérvári Törvényszék 6.Pkf.554/2016/3. számú végzése
Székesfehérvári Járásbíróság 9.P.20.863/2016/6. számú végzése
IV_1066_0_2017_inditvany_anonim.pdf
A határozat száma: 3279/2017. (XI. 2.) AB végzés
Az ABH 2017 tárgymutatója: bírósághoz fordulás joga; eljárást befejező döntés; érdemi döntés; jogorvoslathoz való jog
A határozat kelte: Budapest, 10/17/2017
2017.10.03 10:00:00 Teljes ülés
2017.10.10 10:00:00 Teljes ülés
3279_2017 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság teljes ülése alkotmányjogi panasz tárgyában – dr. Czine Ágnes alkotmánybíró párhuzamos indokolásával – meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a Kúria Pfv.I.22.293/2016/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. A indítványozó magánszemély alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz.
[2]	Az alkotmányjogi panaszra okot adó ügy lényege szerint az indítványozó által 2008-ban kötött deviza alapú kölcsönszerződést szerződő partnere 2013-ban nemfizetés miatt felmondta, majd a követelést egy követeléskezelő cégre engedményezte. Az indítványozó az ezt követően indult végrehajtási eljárás megszüntetését kérte keresettel a Székesfehérvári Járásbíróságtól. Elsődlegesen arra hivatkozott, hogy a követelés alapjául szolgáló szerződés létre sem jött, másodlagosan pedig arra, hogy az érvénytelen volt. A bíróság a keresetlevelet a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 130. § (1) bekezdés d) pontja alapján („a felek között ugyanabból a ténybeli alapból származó ugyanazon jog iránt […] a per már folyamatban van […] vagy annak tárgyában már jogerős ítéletet hoztak”) elutasította. A Székesfehérvári Törvényszék azonban azt állapította meg, hogy „a keresettel érvényesített jog tárgyában […] jogerős ítélet nem keletkezett, jogerős fizetési meghagyás léte pedig fel sem merült”, az elsőfokú bíróság tehát megalapozatlanul hivatkozott a Pp. 130. § (1) bekezdés d) pontjára, ezért a végzést hatályon kívül helyezte, és az elsőfokú bíróságot az eljárás folytatására utasította. A Székesfehérvári Járásbíróság hiánypótlási eljárást követően meghozott 9.P.20.863/2016/6. számú végzésével a keresetlevelet ismételten idézés kibocsátása nélkül utasította el, döntését ezúttal a Pp. 130. § (1) bekezdés j) pontjára alapítva. Az indítványozó fellebbezése nyomán eljáró Székesfehérvári Törvényszék 6.Pkf.554/2016/3. számú végzésében a döntést az indokolás kiegészítésével helybenhagyta. A bíróság rámutatott, hogy a felperes által előadott tényeknek a felek közötti jogviszonyra kell állításokat tartalmaznia, nem elegendő, ha a felperes egy szerződéstípus létre nem jöttét, érvénytelenségét általánosságban állítja. Tehát a „tényelőadásnak kellően konkrétnak kell lennie ahhoz, hogy abból a bíróság a felperes által megkötött szerződésre vonatkozóan a felek szerződéses akaratára, illetve annak hiányára, vagy a szerződés létrejöttének megállapítása esetében az egész szerződés érvénytelenségére következtetéseket vonhasson le”. A „felperesnek arra vonatkozó állításokat kellett volna tenni, hogy az írásba foglalt szerződéshez képest a kölcsönszerződésre vonatkozó megállapodás milyen tények alapján nem jött létre, vagy minősül semmisnek. Ilyen tényelőadásokat azonban a felperes nem tett.” A indítványozó felülvizsgálati kérelmet nyújtott be a végzés ellen, amit azonban a Kúria, megállapítva, hogy a döntés ellen a Pp. 270. § (2)–(3) bekezdése alapján felülvizsgálatnak nincs helye, hivatalból elutasított.
[3]	Az indítványozó ezt követően fordult az Alkotmánybírósághoz, és az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján benyújtott kérelmében a Kúria Pfv.I.22.293/2016/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének a megállapítását és megsemmisítését kérte arra hivatkozással, hogy az eljárásban megsértették az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdése által biztosított tisztességes bírósági eljáráshoz való jogát. Álláspontja szerint ugyanis a tisztességes eljárás jogának részjogosítványát képező bírósághoz fordulás jogát és az indokolt bírói döntéshez való jogot sérti az iratellenes megállapítás, hogy a benyújtott keresetlevél nem felelt meg a jogszabályi feltételeknek. Egyrészt a járásbíróság eleve csak a másodlagos kereseti kérelem vonatkozásában rendelt el hiánypótlást, tehát az elsődleges kereseti kérelmet érdemben kellett volna vizsgálnia – szól az indítványozói érvelés –, másrészt pedig a hiánypótlási felhívásnak az indítványozó – saját véleménye szerint – maradéktalanul megfelelt. A keresetlevél idézés kibocsátása nélküli elutasítása pedig megfosztotta az indítványozót a felülvizsgálat lehetőségétől is. Az indítványozó mindezek mellett hivatkozott az Emberi Jogok Európai Egyezménye (kihirdette: 1993. évi XXXI. törvény) 6. cikkének (tisztességes eljáráshoz való jog) és ezzel összefüggésben az Alaptörvény Q) cikkének a sérelmére, valamint az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdésének, a tisztességes hatósági eljáráshoz való jognak a megsértésére is.
[4]	2. Az Alkotmánybíróságnak az Abtv. 56. §-a alapján mindenekelőtt azt kellett megvizsgálnia, hogy az alkotmányjogi panasz a befogadhatóság törvényi feltételeinek eleget tesz-e.
[5]	2.1. Mindenekelőtt rámutat az Alkotmánybíróság arra, hogy az Abtv. 27. §-a szerinti alkotmányjogi panaszban a bírói döntések Alaptörvénnyel való összhangjának a vizsgálata kérhető, a bírói döntések nemzetközi egyezménybe ütközésének vizsgálatára az Alkotmánybíróságnak az Alaptörvény 24. cikke és az Abtv. alapján nincs hatásköre {lásd pl. 30/2014. (IX. 30.) AB határozat, Indokolás [125], 3187/2013. (X. 9.) AB végzés, Indokolás [29]}. Ezért az Emberi Jogok Európai Egyezménye 6. cikkének és ezzel összefüggésben az Alaptörvény Q) cikkének a sérelmére alapított kérelem érdemi vizsgálatára – hatáskör hiányában – nincs mód.
[6]	2.2. Megállapítható volt továbbá, hogy az indítványozó az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdésének a sérelmét pusztán állította, azonban a kérelem nem tartalmazza „az Alaptörvényben biztosított jog sérelmének lényegét” [Abtv. 52. § (1b) bekezdés b) pont], illetve az „indítványban foglalt kérelem részletes indokolását” [Abtv. 52. § (1b) bekezdés e) pont]. Az Alkotmánybíróság jelen ügyben is hangsúlyozza: „[i]ndokolás hiányában a kérelem nem felel meg határozottság Abtv. 52. § (1b) bekezdésében írt követelményének, annak elbírálására nincs lehetőség. Az Alaptörvény egyes rendelkezéseinek puszta felsorolása ugyanis nem ad kellő alapot az alkotmányossági vizsgálat lefolytatására […]” {34/2014. (XI. 14.) AB határozat, Indokolás [212]}. Szükséges rámutatni e körben azonban arra is, hogy az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdése a közigazgatási hatósági eljárás vonatkozásában fogalmazza meg a tisztességes eljárás követelményét, az indítványozó ügyében azonban hatósági eljárás egyáltalán nem folyt.
[7]	2.3. A tisztességes bírósági eljárás [Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdés] sérelmére alapított kérelemmel összefüggésben megállapítható volt, hogy az indítványozó által a felülvizsgálati kérelmet hivatalból elutasító kúriai végzést követően előterjesztett, és kifejezetten az annak megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszban felhozott indokok csak a Székesfehérvári Járásbíróság elsőfokú és a Székesfehérvári Törvényszék másodfokú, jogerős végzése alaptörvény-ellenességének az alátámasztására irányulnak. Kizárólag azt kifogásolta ugyanis a panaszos, hogy az alsóbb fokú bíróságok megalapozatlanul utasították el a keresetlevelét idézés kibocsátása nélkül. Tehát a Kúria támadott, Pfv.I.22.293/2016/2. számú végzésével összefüggésben az indítványozó egyáltalán nem terjesztett elő indokolást, ezért az indítvány ebben a vonatkozásban sem tesz eleget a határozott kérelem Abtv. 52. § (1b) bekezdés b) és e) pontjában írt követelményének.
[8]	3. A fentiekre tekintettel az alkotmányjogi panasz nem felel meg a befogadhatóság feltételeinek, ezért azt az Alkotmánybíróság az Abtv. 56. § (1)–(3) bekezdése alapján eljárva az Ügyrend 30. § (2) bekezdés f) és h) pontjai alapján visszautasította.
Dr. Czine Ágnes párhuzamos indokolása
[9]	Egyetértek az alkotmányjogi panasz visszautasításával és annak indokolásával is. Szükségesnek tartom ugyanakkor az indokolás kiegészítését egy olyan jogértelmezési kérdést illetően, amely az Abtv. 27. §-ával összefüggésben az Alkotmánybíróság előtt az utóbbi időben folyamatban volt több alkotmányjogi panasz eljárásban is felmerült.
[10]	Az adott esetben megállapítható, hogy az indítványozó által támadott kúriai (bírói) döntés nem az ügy érdemében hozott döntés. Az ügy érdemét – a keresetben érvényesített igény megalapozottságát – ugyanis a felülvizsgálati kérelmet hivatalból elutasító végzés nem érintette. A Kúria az alkotmányjogi panasszal támadott végzésben kizárólag azt vizsgálta, hogy a felülvizsgálat törvényi feltételei az adott esetben fennállnak-e. Mivel megállapította, hogy felülvizsgálatnak a Pp. 270. § (2)–(3) bekezdései alapján nincs helye, ezért a felülvizsgálati kérelmet érdemi vizsgálat nélkül, hivatalból elutasította.
[11]	Az a tény ugyanakkor, hogy a Kúria döntése nem az ügy érdemében hozott bírói döntés, álláspontom szerint nem zárja ki, hogy ellene alkotmányjogi panaszt lehessen benyújtani. Az Abtv. 27. §-a értelmében ugyanis alkotmányjogi panasszal támadható a bírósági eljárást befejező egyéb döntés is, ha az az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogát sérti, és az indítványozó jogorvoslati lehetőségeit kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
[12]	A kérdéssel összefüggésben fontosnak tartom kiemelni, hogy az Alkotmánybíróság eddigi gyakorlatában a Kúriának a felülvizsgálati kérelem hivatalból való elutasításáról rendelkező végzését jellemzően nem tekintette olyan bírói döntésnek, amely az Abtv. 27. §-án alapuló törvényi feltételek alapján alkotmányjogi panasszal nem támadható [ezzel összefüggésben lásd például: 3233/2016. (XI. 18.) AB végzés, 3234/2016. (XI. 18.) AB végzés, 3235/2016. (XI. 18.) AB végzés, 3236/2016. (XI. 18.) AB végzés, 3237/2016. (XI. 18.) AB végzés].
[13]	Az Alkotmánybíróság az esetek meghatározó részében mindig egyedi mérlegelés tárgyává tette, hogy az éppen támadott hivatalból elutasító végzés megfelel-e az Abtv. 27. §-án alapuló feltételeknek. Eszerint az Alkotmánybíróság a 3260/2016. (XII. 6.) AB végzésben például arra mutatott rá, hogy „az indítványozó – végrehajtást kérő – a végrehajtónak a Vht. 52/A. § (1) bekezdése szerint, 12 havi részletfizetési megállapítása ellen élt kifogással. Az alkotmányjogi panasszal támadott kúriai végzés a végrehajtási eljárás során hozott részletfizetési megállapítással összefüggésben született, amely azonban nem tekinthető az ügy érdemében hozott döntésnek, mivel az jelen esetben a közös költség-tartozás megfizetése tárgyában született bírósági döntés volt. A Kúria támadott végzése ugyanakkor nem tekinthető az eljárást befejező egyéb döntésnek sem, mivel – az előbbiek mellett – a végrehajtási eljárás még folyamatban van. Mindezekre tekintettel [...] a Kúria támadott végzése ellen alkotmányjogi panasz előterjesztésére az Abtv. 27. §-a alapján nincs lehetőség.”
[14]	A fentiekben kifejtetteket azért tartom fontosnak kiemelni, mert az adott ügyben meghozott visszautasító végzés indokait, álláspontom szerint, nem lehet úgy értelmezni, hogy a Kúria hivatalból elutasító végzése ellen kizárt az alkotmányjogi panasz benyújtásának lehetősége. Úgy gondolom ugyanis, hogy a perorvoslati kérelmet hivatalból elutasító végzés [Pp. 273. § (1)–(2) bekezdés] felvetheti az eljárásban érintettek alapvető joga sérelmének lehetőségét. Előfordulhat ugyanis, hogy a bíróság az eljárási szabályok megsértésével zárja el a peres feleket a törvény alapján egyébként rendelkezésre álló perorvoslat lehetőségétől. Mindez pedig az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) vagy (7) bekezdésében foglalt alapvető jogok sérelmét érintheti.
[15]	Ezt az álláspontomat már a 3269/2016. (XII. 20.) AB végzéshez csatolt különvéleményemben is kifejtettem.
[16]	Az adott esetben ezért az alkotmányjogi panasz visszautasításával azért értettem egyet, mert az egyáltalán nem tartalmazott indokolást arra nézve, hogy az indítvánnyal támadott konkrét bírói döntés – vagyis a Kúriának a hivatalból elutasító végzése – az indítványozó mely Alaptörvényben biztosított jogát, és milyen okból sértette. Az indítványozó kizárólag a megelőző eljárás során hozott bírói döntések alaptörvény-ellenességét állította, és egyáltalán nem adott elő indokot arra nézve, hogy a Kúria végzését miért tekinti alaptörvény-ellenesnek.
. Constitutional complaint aimed at establishing the lack of conformity with the Fundamental Law and annulling the ruling No. Pfv.1.22.296/2016/2 of the Curia (termination of enforcement, foreign currency-based loan contract)
. 3279/2017. (XI. 2.)

matches: Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria


1. §1 (1) A vízgazdálkodási társulatok
b) víziközmű-társulat esetében a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvényben (a továbbiakban: törvény) meghatározott közfeladataikat a törvényben, e rendeletben és az alapszabályukban
foglaltak szerint látják el.
2. § (1)2 A vízgazdálkodási társulat megalakulását előkészítő szervezőbizottságot a vízgazdálkodási közfeladat megvalósításában érdekeltek (az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkező, illetőleg használó természetes vagy jogi személyek, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságok és egyéb szervezetek) hozzák létre, illetve annak megalakítását a (2) bekezdésben megjelölt állami és önkormányzati szervek kezdeményezik.
(2)3 A társulati közfeladattal érintett működési terület meghatározásához a szervezőbizottságnak be kell szereznie a tervezett működési területtel érintett vízügyi igazgatási szerv, továbbá
(3)4 A szervezőbizottság tagjainak több, mint a felét a társulat megalakításában érdekelt, az (1) bekezdés szerinti természetes személyek, illetve szervezetek (képviselői) alkotják.
(3a)5 A szervezőbizottság vízitársulat esetén legalább hét tagból áll és tagjai a (2) bekezdés szerinti szervek, valamint a vízitársulatok érdekképviseleti szervezetének képviselője.
(4)6 A szervezőbizottság létrejön, ha kimondja megalakulását, tagjai maguk közül megválasztják annak elnökét és megállapítják a szervezőbizottság működési rendjét.
f)7 vízitársulat esetén a szándéknyilatkozatok és a küldöttjelöltek nyilvántartásba vétele.
(2)8 A társulati közfeladattal érintett érdekeltségi terület meghatározásához a szervezőbizottságnak be kell szereznie az illetékes vízügyi igazgatóság9, továbbá víziközmű-társulat szervezése esetén az illetékes önkormányzat jegyzőjének javaslatát. A javaslatokat a helyszínrajz elkészítésénél figyelembe kell venni.
4. § (1)10 A szervezőbizottság az alakuló közgyűlést akkor hívja össze, ha
(2)11 A közfeladat társulati úton történő ellátásához a vízügyi hatóság engedélyét – mint építtető – a vízgazdálkodási közfeladatot társulat hiányában ellátó állami vagy önkormányzati szerv, a társulat megalakulását megelőzően is beszerezheti. A társulat megalakulását követően az engedélyes személyében történt változás átvezetését az engedélyes kérelmezi.
(3)12 A vízjogi engedélyezési kötelezettség alá tartozó társulati közfeladat tervezéséhez kérhető elvi vízjogi engedélyre a (2) bekezdésben foglaltak irányadók, azzal a kiegészítéssel, hogy azt az ott megjelölt állami vagy önkormányzati szerv megbízásából az engedélyt a tervező is kérelmezheti.
5. § (1) Az alakuló közgyűlés időpontját, helyét és napirendjét tartalmazó értesítést – a tervezett érdekeltségi terület szerint megállapított összes érdekelteknek – a közgyűlés megtartására kitűzött időpontot legalább 15 nappal megelőzően meg kell küldeni és a helyben szokásos módon közzé kell tenni.
(2) Az érdekelteket az alakuló közgyűlésen – két tanú által aláírt – írásbeli meghatalmazással ellátott személy is képviselheti. A képviselő legfeljebb száz érdekeltet képviselhet.
(2a)13 Vízitársulat esetén a (2) bekezdés szerinti meghatalmazásban fel kell tüntetni a képviselt érdekeltnek a Vttv. 8. § (1) bekezdése szerinti adatait.
(3) A társulatot megalakító határozat akkor érvényes, ha az érdekeltek érdekeltségi egység aránya szerint számított, legalább kétharmados többsége – az alapszabály elfogadásával – dönt a társulat megalakításáról.
A vízitársulat megalakulására vonatkozó külön rendelkezések14
6/A. §15 Az alakuló vízitársulat szervezőbizottsága a területi egységekben megtartásra kerülő küldöttjelöltet állító fórumon – a területi egységek ingatlantulajdonosai vagy használói javaslatára – a települési önkormányzatok, mezőgazdasági termelő gazdasági szervezetek, a mezőgazdasági magántermelők és egyéb szervezetek jelöltjeit veheti fel a jelöltlistára. A területi egységek jelöltjeinek összetételét és számát az alapszabályban kell rögzíteni.
6/B. §16 (1) A vízitársulat megalakul, ha a működési területen ingatlantulajdonnal rendelkező vagy az ingatlant egyéb jogcímen használó természetes és jogi személyeknek, a Pp. szerinti jogi személyiséggel nem rendelkező szervezeteknek (a továbbiakban: érdekelteknek) az érdekeltségi egység aránya szerint számított több mint kétharmada az alakuló közgyűlésen
6/C. §17 (1) A vízitársulat alapítását az alapszabály elfogadásától számított harminc napon belül az intézőbizottság elnökének be kell jelentenie az illetékes cégbíróságnál.
a) az alapszabály ügyvédi vagy az alapító jogtanácsosa általi ellenjegyzésére vagy közjegyzői okiratba foglalására nem került sor;
6/D. §18 A vízitársulatra, valamint a vízitársulat tagjaira, vezető tisztségviselőire vonatkozó, a cégnyilvántartás részét képező jogok, tények és adatok nyilvánosak.
f) a társulat közfeladatainak éves – és ezen belüli – ütemezése, területi sorrendjének, valamint az ár- és belvízvédekezési tartalék mértékének meghatározása;
g) a közfeladatok ellátásához szükséges – a törvényben meghatározott mértékű – elkülönített vagyon meghatározása;
(6) Az intézőbizottság üléseiről jegyzőkönyvet kell készítni, amelyet az intéző bizottság elnöke (illetőleg az ülést levezető elnök) és a jegyzőkönyvvezető ír alá.
(2) Tisztségviselő csak a társulat tagja – jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezet esetén annak képviselője – lehet. Egy tag két tisztségre nem választható.
(3) A társulat ügyvezetője tisztségviselő nem lehet és a tag képviseletét nem láthatja el. A tisztségviselők és az ügyvezető nem lehetnek egymásnak a Ptk. szerinti közeli hozzátartozói.19
A vízitársulathoz történő csatlakozásra vonatkozó külön rendelkezések20
11/A. §21 (1) Vízitársulathoz történő csatlakozáskor a vízitársulat működési területe azon területtel bővül, amelyen az érdekeltek több mint kétharmada az alakulás szabályai szerinti szándéknyilatkozatban nyilvánítja ki, hogy az adott vízitársulat tagja kíván lenni. A csatlakozásról a vízitársulat küldöttgyűlése az alapszabály egyidejű módosításával határoz.
b) a társulatban személyesen – ha kizáró ok, illetőleg összeférhetetlenség nem áll fenn – tisztséget viseljen;
(3) Ha a tagnak a tagsági jogviszony alapjául szolgáló érdekeltsége megszűnik, azt köteles a társulat intézőbizottságának írásban bejelenteni. A bejelentéshez csatolni kell a tagsági jogviszony megszűnésének alapjául szolgáló okiratot, illetőleg annak másolatát, valamint – ha abból nem állapítható meg – a bejelentésben közölnie kell a helyébe lépő új tag nevét, lakhelyét (székhelyét).
2. belterületi vízelvezetés esetében az érdekeltségi terület – m2-ben meghatározott – egységnyi része;
(3) A határidőre be nem fizetett érdekeltségi hozzájárulást az intézőbizottság elnökének megkeresésére az ingatlan fekvése szerint illetékes jegyző – az adózás rendjéről szóló jogszabályok szerint – hajtja be, a befolyt összeget pedig a behajtási költségek levonása után negyedévenként a társulat számlájára utalja át.
(4)23 A (3) bekezdés szerinti megkeresésben közölni kell a behajtáshoz szükséges adatokat:
c)24 a tagsági jogviszonnyal összefüggő ingatlanra vonatkozóan a település nevét, az ingatlan fekvését (belterület, külterület megjelölése), a belterületen lévő ingatlannál a közterület nevét és a házszámot, a helyrajzi számát és a területnagyságát;
(5) A víziközmű-társulat a lakossági hozzájárulás megelőlegezésére – a teljesítés szakaszos visszafizetésére figyelemmel – külön jogszabály szerint kedvezményes kamatfeltételek mellett hitelt vehet fel. A törlesztő részletek megfizetésének végső határideje az új tagok esetében sem haladhatja meg a társulat tagjaira érvényes fizetési határidőt.
14. § (1) A vízitársulat közfeladatának ellátását szolgáló elkülönített vagyon nem terhelhető meg, azt a társulat – a tárgyévben juttatott pénzeszközök kivételével – mértékének és értékének csökkenése nélkül használhatja.
(3) Az egyesülésre a megalakulás szabályait kell megfelelően alkalmazni, és a társulatok vagyonát – előzetesen elkészített vagyonmérleg alapján – egyesíteni kell. A társulatok jogai és kötelezettségei a jogutód társulatra szállnak át.
16/A. §26 Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben, a vízitársulatok átalakulása, egyesülése és szétválása során a számvitelről szóló törvénynek a gazdasági társaságok átalakulására, egyesülésére, szétválására irányadó rendelkezéseit, valamint azzal összhangban az egyes jogi személyek átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
A vízitársulat egyesülésére, szétválására, megszűnésére vonatkozó külön rendelkezések27
16/B. §28 (1) A tisztségviselők elkészítik az egyesülő vízitársulatok vagyonmérleg-tervezetét és vagyonleltár-tervezetét, a jogutód vízitársulat (nyitó) vagyonmérleg-tervezetét és vagyonleltár-tervezetét, a jogutód vízitársulat alapszabály-tervezetét, meghatározzák az új működési területet.
16/C. §29 (1) A vízitársulat az egyesülés elhatározásáról szóló küldöttgyűlést követő nyolc napon belül köteles erről a Cégközlönyben közleményt közzétenni.
16/D. §30 (1) Az egyesülés az egyesülő vízitársulatokkal szemben fennálló követeléseket nem teszi lejárttá.
16/E. §31 (1) A vízitársulat küldöttgyűlése előzetesen elkészített vagyonmérleg alapján elhatározhatja a vízitársulat-szétválást több vízitársulatra. Szétválás esetén a szétváló vízitársulat megszűnik, és vagyona a szétválással létrejövő vízitársulatokra mint jogutódokra száll át. A vízitársulat jogai és kötelezettségei a jogutód vízitársulatokra szállnak át.
16/F. §32 (1) A 16/E. § (2) bekezdésében meghatározott tervezetek és okiratok javaslatainak elfogadásáról a szétváló vízitársulat küldöttgyűlése dönt, egyúttal megbízza a társaság tisztségviselőit, hogy a jogutódok alapszabályának (alapszabály-módosításának) tervezetét a szükséghez képest dolgozzák át.
16/G. §33 (1) A szétváló vízitársulat jogutódai a szétváló vízitársulatnak a szétválás előtt keletkezett kötelezettségeiért a szétválásról szóló küldöttgyűlési határozat rendelkezése szerint felelnek. A szétváló vízitársulat vagyonmegosztás előtt szerzett jogainak érvényesítésére a szétválás után az a jogutód jogosult, amelyhez az adott jogot a szétválásról szóló küldöttgyűlési határozat telepítette.
16/H. §34 (1) Kiválás esetében az a vízitársulat, amelyből a kiválás történik, alapszabályának módosítását követően változatlan formában működik tovább, a kivált tagok részvételével és a vízitársulati vagyon egy részének felhasználásával pedig új vízitársulat vagy vízitársulatok az alakulás szabályai szerint jönnek létre.
16/I. §35 A vízitársulat más gazdálkodó szervezetté nem alakulhat át.
16/J. §36 (1) A vízitársulat jogutód nélkül megszűnik, ha
17. § (1)37 Ha a víziközmű-társulat az alapszabályban meghatározott közcélú feladatait végrehajtotta, és a létrehozott közművet – szolgáltatásra alkalmas állapotban – a külön törvény szerinti tulajdonos állam vagy települési önkormányzat részére átadta, az e rendeletben meghatározott elszámolási eljárást kell lefolytatnia.
(3) Ha a taggyűlés nem tud a (2) bekezdésben meghatározott határidőn belül elszámoló bizottságot választani, abban az esetben annak tagjait – az intézőbizottság kérelmére – a cégbíróság jelöli ki. Az ellenőrző bizottság az elszámolás alatt működését tovább folytatja, de a taggyűlés hatásköre – az elszámolás alatt – csak a beszámolóról szóló előterjesztés elfogadására terjed ki.
c)38 a számláját vezető pénzforgalmi szolgáltatójának;
e)39 a b) pont szerint illetékes vízügyi igazgatóságnak40.
d) a hitelezőknek szóló felhívást, hogy követeléseiket – az érdekeltségi hozzájárulással kapcsolatos bankhitel kivételével – a közzétételtől számított 30 napon belül az elszámoló bizottságnak jelentsék be.
18. § Az elszámolás megindításának napjával a társulat valamennyi tartozása – a bankhitelt és járulékait kivéve – lejárttá válik.
b) az a) pontban foglaltaktól elkülönítve elkészíti a tagok által az elszámolási eljárás megindításáig, illetőleg az annak során befizetett, valamint a még meg nem fizetett érdekeltségi hozzájárulások – érdekeltenkénti és összesített jegyzékét (a továbbiakban: érdekeltségi állomány);
h)41 átutalja a társulat pénzforgalmi számlájára a házipénztárban lévő, a nyilvántartásokkal egyeztetett pénzkészletet;
(3) A még meg nem fizetett érdekeltségi hozzájárulások nyilvántartásával és beszedésével, valamint a hiteltörlesztéssel kapcsolatos ügyvitel költségeinek éves összegére – a közmű helye szerint illetékes települési önkormányzat jegyzőjével egyetértésben – számítást kell készíteni, amelyet a (2) bekezdés szerinti kimutatáshoz kell csatolni.
22. § (1)42 A megszűnt társulat vagyonát – ideértve a társulati úton létrehozott közcélú vízilétesítménnyel kapcsolatos vagyoni jogot és kötelezettséget, továbbá az érdekeltségi hozzájárulással összefüggő követelést és tartozást – a közfeladatokat ellátó víziközmű-tulajdonos részére kell átadni. Amennyiben az érdekeltségi hozzájárulás meghatározott részének megfizetését a kötelezettől harmadik személy polgári jogi szerződés alapján átvállalta, úgy a társulat által felvett hitel ezen része visszafizetésének kötelezettsége a harmadik személyt terheli.
23. § (1) A társulati közös érdekek védelmére – az egyesülési jogról szóló törvény szerint – létrehozott érdekképviseleti szervezet működését alapszabályában foglaltak szerint tagjai hozzájárulása biztosítja.
24. § (1)43 Ha a vízgazdálkodási közfeladatok ellátásával összefüggő – a törvény és e jogszabály szerint megállapított – érdekeltségi területen vízitársulat nem működik, az állami vagy helyi önkormányzati tulajdonban álló vizek és közcélú vízilétesítmények kezelője, illetve tulajdonosa – a törvény 8. § (2) bekezdése alapján – közcélú érdekeltségi hozzájárulás megállapítását kérelmezi.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt vizeket érintő – a törvény 35. § (1) bekezdés b) pontja szerint közfeladatot képező – közcélú vízilétesítmények és vízimunkák érdekeltségi területének meghatározásáról, annak határait tartalmazó helyszínrajz elkészítéséről, a vizek vagy a közcélú vízilétesítmények tulajdonosa, illetőleg kezelője gondoskodik.
b)44 a hektárban meghatározott ingatlantulajdon, ingatlanhasználat
25. § (1)45 A közcélú érdekeltségi hozzájárulás kivetését a 24. § (1) bekezdésben megjelölt állami szerv, illetőleg helyi önkormányzat az érdekeltségi ingatlan fekvése szerint illetékes települési önkormányzat jegyzője megkeresésével a tárgyévet megelőző évben november 30-ig kérelmezi.
(2)46 A megkereséshez, illetve a hozzájárulás kivetése iránti kérelemhez csatolni kell
(4) A közcélú érdekeltségi hozzájárulást évente kell megállapítani, illetőleg kivetni. A befizetés határidejét – a közfeladat ellátásának ütemezésére – az ahhoz rendelkezésre álló egyéb pénzeszközök felhasználására is figyelemmel – egy összegben vagy évente több részletben úgy kell meghatározni, hogy az fedezze a közcélú vízimunkák megvalósításának, a vízilétesítmények megépítésének költségeit.
(5)47 A közcélú érdekeltségi hozzájárulást a kivetésről szóló határozatban megjelölt önkormányzathoz kell befizetni. A befizetett hozzájárulást a kivetéssel kapcsolatos költségek levonása után a kérelmező fizetési számlájára kell átutalni.
26. § (1)48 E rendelet 1996. január 1-én lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésekor működő vízitársulatok, illetőleg a szervezőbizottságban részt vevő 2. § (2) bekezdésében megjelölt szervek részére az alapszabály mellékletét képező, a törvény 37. § (2) bekezdése szerinti adatokat, továbbá a vonatkozó területrészek nagyságát az arról nyilvántartással rendelkező szervek vagy szervezetek megkeresésre kötelesek 90 napon belül – ha jogszabály másként nem rendelkezik – díjtalanul rendelkezésére bocsátani.
1 Az 1. § a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
2 A 2. § (1) bekezdése a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 10. § a) pontja szerint módosított szöveg.
3 A 2. § (2) bekezdése a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
4 A 2. § (3) bekezdése a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 10. § b) pontja szerint módosított szöveg.
5 A 2. § (3a) bekezdését a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése iktatta be.
6 A 2. § (4) bekezdése a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 2. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
7 A 3. § (1) bekezdés f) pontját a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
8 [A 3. § (2) bekezdésének a 300/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 27. § b) pontjával elrendelt módosítása, amely szerint a „KÖVIZIG” szövegrész helyébe a „vízügyi igazgatóság” szöveg lép, nem vezethető át.]
9 A 269/2003. (XII. 24.) Korm. rendelet 3. §-ának (2) bekezdése alapján, ahol a vízügyi igazgatóságot említ azon a KÖVIZIG-et kell érteni.
10 A 4. § (1) bekezdése a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
11 A 4. § (2) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 72. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
12 A 4. § (3) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 72. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
13 Az 5. § (2a) bekezdését a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
14 A 6/A. §-t megelőző alcímet a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 6. §-a iktatta be.
15 A 6/A. §-t a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 6. §-a iktatta be.
16 A 6/B. §-t a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 6. §-a iktatta be.
17 A 6/C. §-t a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 6. §-a iktatta be.
18 A 6/D. §-t a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 6. §-a iktatta be.
19 Lásd az 1959: IV. törvény 685. §-ának b) pontját.
20 A 11/A. §-t megelőző alcímet a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta be.
21 A 11/A. §-t a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta be.
22 A 13. § (1) bekezdés b) pontját az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
23 A 13. § (4) bekezdésének bevezető szövegrésze a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 72–73. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
24 A 13. § (4) bekezdésének c) pontja a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 71. §-ával megállapított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
25 A 13. § (6) bekezdését az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
26 A 16/A. §-t a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta be.
27 A 16/B. §-t megelőző alcímet a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 9. §-a iktatta be.
28 A 16/B. §-t a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 9. §-a iktatta be.
29 A 16/C. §-t a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 9. §-a iktatta be.
30 A 16/D. §-t a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 9. §-a iktatta be.
31 A 16/E. §-t a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 9. §-a iktatta be.
32 A 16/F. §-t a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 9. §-a iktatta be.
33 A 16/G. §-t a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 9. §-a iktatta be.
34 A 16/H. §-t a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 9. §-a iktatta be.
35 A 16/I. §-t a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 9. §-a iktatta be.
36 A 16/J. §-t a 289/2016. (IX. 22.) Korm. rendelet 9. §-a iktatta be.
37 A 17. § (1) bekezdése az 58/2013. (II. 27.) Korm. rendelet 100. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 95. § (3) bekezdését.
38 A 17. § (6) bekezdés c) pontja a 314/2009. (XII. 28.) Korm. rendelet 2. §-a szerint módosított szöveg.
39 [A 17. § (6) bekezdés e) pontjának a 300/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 27. § c) pontjával elrendelt módosítása, amely szerint a „KÖVIZIG-nek” szövegrész helyébe a „vízügyi igazgatóságnak” szöveg lép, nem vezethető át.]
40 A 269/2003. (XII. 24.) Korm. rendelet 3. §-ának (2) bekezdése alapján, ahol a vízügyi igazgatóságot említ azon a KÖVIZIG-et kell érteni.
41 A 19. § h) pontja a 314/2009. (XII. 28.) Korm. rendelet 2. §-a szerint módosított szöveg.
42 A 22. § (1) bekezdése a 109/2002. (V. 14.) Korm. rendelet 1. §-a szerint kiegészített, az 58/2013. (II. 27.) Korm. rendelet 100. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 95. § (3) bekezdését.
43 A 24. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 72. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
44 A 24. § (3) bekezdés b) pontja az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
45 A 25. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 72. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
46 A 25. § (2) bekezdésének bevezető szövegrésze a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 72. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
47 A 25. § (5) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 72. §-a, a 314/2009. (XII. 28.) Korm. rendelet 2. §-a szerint módosított szöveg.
48 A 26. § (1) bekezdésének második mondatát a 274/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 47. § i) pontja hatályon kívül helyezte.


text:
A felülvizsgálat engedélyezése iránti kérelmet a felülvizsgálati kérelemhez csatolni kell - Jogászvilág - Jogászvilág
A felülvizsgálat engedélyezése iránti kérelmet a felülvizsgálati kérelemhez csatolni kell - Jogászvilág
Kezdőlap » A felülvizsgálat engedélyezése iránti kérelmet a felülvizsgálati kérelemhez csatolni kell
Ami a tényállást illeti, az elsőfokú bíróság elutasította az adós egyezségi megállapodás jóváhagyása iránti kérelmét és a csődeljárást megszüntette, mivel meglátása szerint az adós által benyújtott egyezségi megállapodás nem tartalmazta az adósságrendezési és újjászervezési programot, ezáltal az egyezség kötelező tartalmi elemeinek hiányában jogszabályba ütközik Az ítélőtábla eljárása Az elsőfokú határozatot az ítélőtábla helybenhagyta. Döntésében kifejtette, az elsőfokú bíróság a csődegyezség körében vizsgálandó körülményeket helytállóan tárta fel és helyes az abból levont jogi következtetése is, mivel a reorganizációs terv valójában…
Ami a tényállást illeti, az elsőfokú bíróság elutasította az adós egyezségi megállapodás jóváhagyása iránti kérelmét és a csődeljárást megszüntette, mivel meglátása szerint az adós által benyújtott egyezségi megállapodás nem tartalmazta az adósságrendezési és újjászervezési programot, ezáltal az egyezség kötelező tartalmi elemeinek hiányában jogszabályba ütközik
Az ítélőtábla eljárása
Az elsőfokú határozatot az ítélőtábla helybenhagyta. Döntésében kifejtette, az elsőfokú bíróság a csődegyezség körében vizsgálandó körülményeket helytállóan tárta fel és helyes az abból levont jogi következtetése is, mivel a reorganizációs terv valójában az adós fizetőképességét és működését helyreállító, a gazdálkodószervezetet újjászervező programot nem tartalmazta, így az egyezség nem tartalmazza a jogszabályban előírt valamennyi kelléket.
Az adós a végzés hatályon kívül helyezését és a csődegyezségi megállapodás jóváhagyását kérte, de a kérelméhez nem csatolt a felülvizsgálati eljárás engedélyezése iránti kérelmet, és az engedélyezés feltételeit alátámasztó indokokra a felülvizsgálati kérelmében sem hivatkozott.
A csődtörvény szerint [6. § (3) bekezdés] a csőd-, illetve felszámolási ügyekben azokra az eljárási kérdésekre, amelyeket a csődtörvény eltérően nem szabályoz, a polgári perrendtartás szabályait a nemperes eljárás sajátosságaiból eredő eltérésekkel kell alkalmazni. A Pp. [408. § (2) bekezdés] szerint nincs helye felülvizsgálatnak vagyonjogi perben, ha az elsőfokú bíróság ítéletét a másodfokú bíróság azonos jogszabályi rendelkezésre és jogi indokolásra utalással hagyta helyben. Ha ezen az alapon nincs helye a felülvizsgálatnak, de törvény a felülvizsgálatot más okból nem zárja ki, a felülvizsgálatot a Kúria kivételesen engedélyezheti. Ilyen ok lehet, ha az ügy érdemére kiható jogszabálysértés vizsgálata
miatt indokolt [409. § (2) bekezdés a)-d) pont].
A csőd-, illetve felszámolási ügyek, mivel tárgyuk vagyoni jogok rendezése, a vagyonjogi tárgyú nemperes eljárások közé tartoznak. A Pp. rögzíti, hogy vagyonjogi pernek az a per minősül, amelyben az érvényesített igény a fél vagyoni jogain alapul vagy értéke pénzösszegben kifejezhető. Ez a vagyoni jog jelenik meg a csődtörvényben, a törvény értelmében a csődeljárás olyan eljárás, amelynek során az adós – a csődegyezség megkötése érdekében – fizetési haladékot kap, és csődegyezség megkötésére tesz kísérletet; a felszámolási eljárás pedig olyan eljárás, amelynek célja, hogy a fizetésképtelen adós jogutód nélküli megszüntetése során a hitelezők e törvényben meghatározott módon kielégítést nyerjenek.
A felülvizsgálat korlátozására, illetve a felülvizsgálat engedélyezésére vonatkozó szabályokat ezért a mögöttes jogszabályi jellegére, illetve a “megfelelő alkalmazás” követelményére figyelemmel ezekben az ügyekben is alkalmazni kell azzal, hogy ezekben az ügyekben azt szabályt, hogy „nincs helye felülvizsgálatnak vagyonjogi perben, ha az elsőfokú bíróság ítéletét a másodfokú bíróság azonos jogszabályi rendelkezésre és jogi indokolásra utalással hagyta helyben felülvizsgálatot”, úgy kell értelmezni, hogy az ítélet alatt az ügy érdemében hozott végzést kell érteni. A felülvizsgálat engedélyezése iránti kérelmet (a Pp. és a speciális rendelkezést tartalmazó csődtörvény alapján) a fél a jogerős végzés közlésétől számított 30 napon belül terjesztheti elő. A határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye. A felülvizsgálat engedélyezése iránti kérelmet az elsőfokú bíróságnál kell előterjeszteni úgy, hogy az engedélyezés iránti kérelmet a felülvizsgálati kérelemhez kell csatolni.
Ha a Pp. alapján nincs helye felülvizsgálati kérelemnek, és a felülvizsgálati kérelem előterjesztetője a felülvizsgálati kérelemmel együtt nem nyújtott be engedélyezés iránti kérelmet, a Kúria a felülvizsgálati kérelmet visszautasítja.
A Kúria arra a megállapításra jutott, hogy a másodfokú bíróság azonos jogszabályi rendelkezésre és jogi indokolásra utalással hagyta helyben az elsőfokú bíróság határozatát, ezért a felülvizsgálati kérelem érdemi elbírálásához az adósnak engedélyezés iránti kérelmet is elő kellett volna terjesztenie. Mivel ez nem történt meg, a Kúria a felülvizsgálati kérelmét érdemben nem vizsgálhatta.
Az ismertetett döntés (Kúria Gfv. VII. 30 023/2019.) a Kúriai Döntések 2019/9. számában 251. szám alatt jelent meg.
Releváns jogszabályhely: 2016. évi CXXX. törvény 408., 410. §, 415. § (1) bekezdés, 1991. évi XLIX. törvény 6. § (3) bekezdés, 6. § (4a) bekezdés.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria