text:
BELVÁROSI NEBULÓK Közhasznú Alapítvány Alapító Okirata /egységes szerkezetben/ december Kalocsa, Szent István király út - PDF
BELVÁROSI NEBULÓK Közhasznú Alapítvány Alapító Okirata /egységes szerkezetben/ december Kalocsa, Szent István király út
Download "BELVÁROSI NEBULÓK Közhasznú Alapítvány Alapító Okirata /egységes szerkezetben/ 2010. december 27. 6300 Kalocsa, Szent István király út 12-14."
1 BELVÁROSI NEBULÓK Közhasznú Alapítvány Alapító Okirata /egységes szerkezetben/ december Kalocsa, Szent István király út2 2 Az Alapítók által tartós közérdekű és közhasznú célra, jogi személyiséggel rendelkező alapítvány hoztak létre Belvárosi Nebulók Alapítvány (befogadó Alapítvány) elnevezéssel, melyet a Bács-Kiskun Megyei Bíróság 880. számon jegyzett be az alapítványok nyilvántartásába (Pk.75/1996/4.). A Bács-Kiskun Megyei Bíróság az 1. számú Általános Iskoláért Közhasznú Alapítványt (beolvadó Alapítvány) 663. számon tartja nyilván. A fenti két Alapítvány Alapítói november 03. napján döntöttek az 1. számú Általános Iskoláért Közhasznú Alapítvány beolvadásáról, a Belvárosi Nebulók Közhasznú Alapítványba, mely szerint a befogadó alapítvány a beolvadó alapítvány általános jogutódjaként működik. A befogadó alapítvány Alapítói a Polgári Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény 74/A- F -ai, valamint a közhasznú szervezetekről szóló évi CLVI. törvény alapján az Alapító Okirat módosításával határozatlan időre az alábbi egységes szerkezetbe foglalt Alapító Okiratot fogadták el : I. fejezet Az Alapítvány neve: Belvárosi Nebulók Közhasznú Alapítvány Az Alapítvány székhelye: Belvárosi Általános Iskola 6300 Kalocsa, Szent István király út Az Alapítvány célja: Az Alapítvány közhasznú tevékenysége keretében a közhasznú szervezetekről szóló évi CLVI. Törvény 26. c) pontjában felsoroltak közül az alábbi célok szerinti tevékenységet folytatja: Nevelés és oktatás, képességfejlesztés, ismeretterjesztés Kulturális tevékenység Sport tevékenység Kulturális örökség megóvása Ennek keretében célja az iskolai kulturális hagyományok fejlesztése, a tömegsport, az iskolai sport segítése, a tanulók ismeretszerzésének támogatása, különösképpen: a) az iskolai diákközélet eseményeinek gazdagítása, a diákprogramok, diákkezdeményezések felkarolása, támogatása, b) a működő diákönkormányzat munkájának segítése, a létéhez szükséges gazdasági feltételek megteremtése, bővítése, c) az iskolai kulturális, diáksport és kiegészítő oktatási programjainak támogatása, d) a számítógépes rendszer bővítése (internet), az ehhez szükséges géppark kialakításának segítése, e) az idegen nyelvi oktatás feltételeinek hatékony biztosítása f) szociálisan rászorult gyermekek táborozásának, kirándulásának, színházlátogatásának stb. támogatása, akiknek tanulmányi eredménye kiemelkedő vagy jó, magatartásuk is megfelelő, g) a tanulók év végi jutalmazásához anyagilag való hozzájárulás, h) a népi kultúra oktatásának további fejlesztése.3 3 Az Alapítvány vagyona Az Alapítvány induló vagyona Ft, azaz negyvenezer forint, melyet az alább felsorolt alapítók bocsátottak készpénzben az Alapítvány rendelkezésére: név lakcím Összeg 1. Asztalosné Kuczy Ágnes Kalocsa Katona István u Ft 2. Baktai Varga Olga Kalocsa Kócsag u Ft 3. Bányai Gabriella Kalocsa Damjanich u Ft 4. Borbély Mária Kalocsa Pataji út Ft 5. Horváth Józsefné Kalocsa Szőlők köze Ft 6. Dr. Igazné Daraghy Ágnes Kalocsa Tomori u. 55/B Ft 7. Kapitány István Kalocsa Virág u Ft 8. Kerekesné Geri Zsuzsanna Kalocsa Ecetgyár u Ft 9. Mácsai Ferencné Kalocsa Foktői út 1/A Ft 10. Dr. Magóné Tóth Gyöngyi Kalocsa Menyhárt L. u Ft 11. Miglécz Józsefné Kalocsa Liszt F. u Ft 12. Molnárné Romsics Klára Homokmégy Hillye Ft 13. Seffer Jenő Kalocsa Fényi Gy. u Ft 14. Szabadiné Huszka Éva Kalocsa Veres P. u Ft Az Alapítvány vagyona az 1. számú Általános Iskoláért Közhasznú Alapítvány november 03. napján történő beolvadásának időpontjában a beolvadó alapítvány teljes vagyonával megnövekszik A befogadó Alapítvány alapítói és kurátorai a beolvadó alapítvány vagyoni helyzetét áttekintették. A beolvadó Alapítvány vagyonmérlege szerinti tételek a befogadó Alapítvány vagyonmérlegében a beolvadás napjával kerülnek jóváírásra a vagyonmérlegek szerinti tartalommal. Az Alapítvány módosított (az alapítók által rendelkezésre bocsátott vagyont tartalmazó, felajánlásokat, adományokat, illetve eredményt nem tartalmazó) vagyona: Ft, azaz Hetvenkettőezer forint. 1) Az alapítványi törzsvagyon (induló vagyon) értékállandóságának megőrzéséről a Kuratórium köteles gondoskodni. 2) Az Alapítvány nyitott, számlájára bármely természetes vagy jogi személy befizethet hozzájárulást, célmeghatározással is. Az Alapítvány pénzeszközökön kívül bármilyen más vagyon és adomány befogadására alkalmas. Az Alapítványhoz beérkező pénzeszközöket csak Kalocsán, a Belvárosi Általános Iskola diákjai érdekében lehet felosztani a Kuratórium döntése alapján. 3) Az Alapítvány vagyona értékének megőrzése és gyarapítása érdekében vállalkozási tevékenységet végezhet, de csak közhasznú céljainak megvalósítása érdekében, azokat nem veszélyeztetve. A gazdálkodás során elért eredményt nem osztja fel, azt csak ebben a fejezetben meghatározott közhasznú tevékenységére fordíthatja. 4) Az Alapítvány független társadalmi szervezet. Közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független és azoknak anyagi támogatást nem nyújt és tőlük támogatást nem kaphat, nem fogadhat el. Országgyűlési, önkormányzati képviselőjelöltet nem állít és nem is támogat. Felnőttek szervezetei (gazdálkodó szervezetek, vállalkozók stb.) anyagi támogatásban nem részesülhetnek.4 4 II. fejezet Az alapítványi vagyon felhasználása 1) Az alapítványi célok megvalósításához szükséges személyi, szervezeti, működési, anyagi-technikai feltételek biztosítása és javítása pénzeszközök, felszerelési tárgyak, eszközök jutatásával, átadásával. 2) Alapítványi tulajdont képező vagyontárgyak, alapítványi vagyonból megvalósított létesítmények rendelkezésre bocsátása, használati, hasznosítási vagy tulajdonjogának átadásával. 3) Ösztöndíj, pályázati díj, költségtérítés, segély, kötelezettség átvállalása. 4) Alapítványi juttatás egyéb módon, olyan tevékenység, megoldás finanszírozása, amely az alapítványi célok elérése szempontjából szüksége, értékes vagy jelentős. 5) Céljellegű támogatás, amely egyszer adományozható, kizárólag a Kuratórium által megjelölt célra történő felhasználásra. 6) A Kuratórium egyes támogatások elnyerését pályázathoz és feltételekhez kötheti. Jelentősebb célok érdekében vagy egyes kiemelkedő tevékenységek, eredmények elismerése céljából Alapítványi díjat létesíthet és adományozhat. Ebben az esetben a Kuratóriumnak arról is gondoskodni kell, hogy a pályázati kiírás és feltelek széles körben nyilvánosságot kapjanak. A különféle pályázatok és feltételek teljesítését a Kuratórium illetőleg az által felkért szerv bírálja el. 7) A Kuratórium az 1)-6) pontokban foglalt felhasználási módok tekintetében az alapítványi vagyonnal szabadon rendelkezhet. Ha azonban az alapítványi vagyon bármely okból az induló vagyon összegére csökken, további támogatás, juttatás csak ezen vagyon hozadéka erejéig folyósítható. 8) A támogatásban részesülők tevékenységét ebben a vonatkozásban a Kuratórium ellenőrzi. A támogatás a jövőre nézve megvonható, ha a támogatott a vállalt kötelezettségét nem teljesíti. 9) Az 1)-6) pontban felsorolt támogatási formákra fordítható pénzösszegeknek az adott évre történő felosztására cél, keret és tétel bontásban az éves költségvetésben a Kuratórium jogosult. Ennek végrehajtásáról, valamint az Alapítvány működéséről a kuratórium évente egyszer köteles beszámolni az alapítóknak. Az éves beszámolót mely tartalmazza a közhasznúsági jelentést is valamint az Alapítvány működésének, szolgáltatási igénybevétele módjának szabályait ki kell függeszteni a Belvárosi Általános Iskola hirdetőtábláján is. III. fejezet 1) Az Alapítvány vagyonának kezelője és legfőbb döntéshozó szervez az 5 (öt) tagból álló Kuratórium, akiket az alapítók választanak meg titkos szavazással, határozatlan időtartamra, a Belvárosi Általános Iskola tanulóinak szülői közösségéből (3 fő), a Belvárosi Általános Iskola tantestületének tagjaiból (2 fő). A Kuratóriumban nem lehetnek többségben az alapítók, továbbá a kuratóriumi tagok nem lehetnek egymás közeli hozzátartozói ( Ptk b.) pont).5 5 Nem lehet a Kuratórium tagja az a személy, aki olyan közhasznú szervezetnél töltött be vezető tisztséget, amely az adózás rendjéről szóló törvény szerinti köztartozását nem egyenlítette ki. A Kuratórium tagja, illetve az ennek jelölt személy köteles valamennyi érintett közhasznú szervezetet előzetesen tájékoztatni arról, hogy ilyen tisztséget egyidejűleg más közhasznú szervezetnél is betölt. 2) A Kuratórium tagjai tekintettel elfogadó nyilatkozatukra is a következő személyek: 1. Szalai Erzsébet elnök 6331 Foktő, Széchenyi utca Tóth Annamária titkár 6341 Homokmégy, Kossuth u Iván András 6300 Kalocsa, Lencse utca Kapitányné Erdei Ilona 6300 Kalocsa, Tavasz utca Vörös Tiborné 6300 Kalocsa, Szabó J. u ) A Kuratórium tagjait, elnökét és titkárát az alapítók egyszerű szótöbbséggel, nyílt szavazással választják. 4) A Kuratórium tagjai feladataikat díjazás nélkül látják el, azonban az Alapítvány érdekében végzett tevékenységük során felmerült indokolt költségük és készkiadásaik megtérítésére igényt tarthatnak. 5) A Kuratórium munkáját annak elnöke irányítja. 6) Megszűnik a kuratóriumi tagság: a) a tag lemondásával b) a tag halálával c) ha a tagot az alapítók visszahívják d) az Alapítvány megszűnésével 7) A Kuratórium legfőbb feladatai: - az alapítványi célokra rendelt vagyonnal való gazdálkodás, annak hatékony működtetése és gyarapítása, - az alapítvány ügyintéző-végrehajtó szerveinek létrehozása, alkalmazása, felügyelete feltéve, hogy ilyen szervezet létrehozását az alapítványi vagyon kezelése és működtetése indokolja. 8) Az Alapítvánnyal kapcsolatos minden döntést a Kuratórium hozza meg, kivéve az Alapító okirat módosítását és a Kuratórium tagjainak megválasztását, melyek az alapítók ülésének hatáskörébe tartoznak. 9) A Kuratórium üléseit szükség szerint, de évente legalább egy alkalommal tartja. Az ülést az elnök, akadályoztatása estén a titkár hívja össze és vezeti. Az ülésre szóló írásbeli meghívót annak megtartása előtt legalább 8 (nyolc) nappal kell a tagoknak kiküldeni. Sürgős esetben az ülés rövid úton (telefon stb.) is összehívható. Ez esetben nem kell a nyolc napos időközt betartani. Az írásbeli meghívónak tartalmaznia kell az ülés időpontját, helyét és a napirendi pontokat. Az ülést össze kell hívni, ha az alapítók így rendelkeznek, vagy ha legalább két kuratóriumi tag írásban kéri. A Kuratórium ülése határozatképes, ha azon tagjainak több, mint fele jelen van. Döntéseit egyszerű többséggel hozza. A kuratórium ülése nyilvános, azon bárki részt vehet. Az ülésről jegyzőkönyvet kell felvenni, amely tartalmazza az ülés helyét, idejét, a jelenlevők számát (jelenléti ív csatolásával), az elhangzott javaslatokat és meghozott határozatokat, melyeket évenkénti kezdéssel folyamatos sorszámozással kell ellátni. A határozatnak tartalmazni kell a6 6 döntést, a végrehajtásért felelős megnevezését, a végrehajtás határidejét, valamint a döntésről értesítettek felsorolását. A jegyzőkönyvben utalni kell a szavazás eredményére: egyhangú, vagy ha nem az, hányan szavaztak a döntés mellett vagy ellen. Ha valamelyik tag kéri, név szerint fel kell sorolni, ki szavazott a döntés ellen vagy mellette. A testület minden tagjának 1-1 szavazata van. Szavazategyenlőség esetén az a döntés emelkedik jogerőre, amelyikre az elnök, távolléte esetén az ülés levezetője szavaz. A Kuratórium határozatait az érintettekkel írásban közölni kell és azokat az Iskola hirdetőtábláján ki kell függeszteni. 10) A Kuratórium határozathozatalában nem vehet részt az a személy, aki vagy akinek közeli hozzátartozója vagy élettársa, vagy ő maga a határozat alapján: a) kötelezettség vagy felelősség alul mentesül, vagy b) bármilyen más előnyben részesül, illetve c) a megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt. 11) A hozott határozatokról a titkár köteles nyilvántartást vezetni, amely évenkénti folyamatos sorszámozással tartalmazza a hozott határozatokat, azok rövid tartalmát, meghozatalának időpontját és hatályát, illetve a döntést támogatók és ellenzők számarányát. 12) Az Alapítvány működésével kapcsolatosan keletkezett iratokba előzetes egyeztetés után, munkaidőben bárki betekinthet, kivéve azon iratokat, amelyekbe való betekintés üzleti, személyiségi érdeket vagy jogokat sértene. A betekintési szándékot a titkárnak kell jelezni akár szóban, akár írásban. 13) A Kuratórium kizárólagos hatáskörébe tartozik: a) az Alapítvány Szervezeti és Működési Szabályzatának megállapítása és módosítása, b) az Alapítvány közhasznúsági jelentésének és az éves beszámoló jóváhagyása, c) a Kuratórium ügyrendjének megállapítása, d) az Alapítvány gazdálkodási elveinek és szabályainak meghatározása, e) az Alapítvány éves gazdálkodási tervének és mérlegének megállapítása, f) ösztöndíjak adományozása, g) döntés minden értékesítési kérdésről, h) döntés az Alapítvány vállalkozási elveiről és vállalkozásairól, i) mindaz, amit jogszabály, ezen Alapító Okirat, vagy a Szervezeti és Működési Szabályzat a Kuratórium kizárólagos hatáskörébe utal. 14) Abban az esetben, ha a Kuratórium ülése határozatképtelen, azt nyolc napon belül, változatlan napirenddel, ismét össze kell hívni. Az elnök és a titkár 15) A Kuratórium elnöke és titkára az Alapítvány tisztségviselői, akiket az alapítók választanak meg nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel. A Kuratórium elnöke: - irányítja a Kuratórium munkáját, - elkészíti a Kuratórium munkatervét, - összehívja és vezeti a Kuratórium üléseit, - javaslatot tesz a Kuratórium üléseinek napirendjére, - képviseli a Kuratóriumot.7 7 Az elnököt akadályoztatása esetén a titkár vagy az elnök által felkért tag helyettesíti. 16) A Kuratórium titkára szervezi a testület munkáját, elvégzi az ügyviteli és adminisztratív teendőket. Ennek keretében: - gondoskodik az ülések előkészítéséről, a meghívók és az ülések anyagának kiküldéséről, - gondoskodik a jegyzőkönyvek elkészítéséről, a döntések írásba foglalásáról és az érdekeltek részére történő elküldéséről, valamint a határozatoknak az Iskola hirdetőtábláján való kifüggesztéséről, - figyelemmel kíséri a Kuratórium által kitűzött határidők megtartását. 17) Az elnök és a titkár közösen gondoskodik az alapítók ülésének összehívásáról és levezetéséről, arról jegyzőkönyv felvételéről és az ezzel kapcsolatos összes feladat elvégzéséről. Képviselet, utalványozás 18) Az Alapítványt az elnök, akadályoztatása esetén a titkár önállóan képviseli, ezen okiratban írt korlátozással. 19) Az Alapítvány jegyzése akként történik, hogy az Alapítvány elnöke az Alapítvány képviseletében a kézzel vagy géppel írt, előnyomott vagy nyomtatott alapítványnév alá a teljes nevét önállóan írja. Az elnök aláírását a közjegyző, a többi aláírási jog gyakorlására felhatalmazott személy aláírását pedig az elnök hitelesíti. Ez az aláírási jog vonatkozhat az ügyek meghatározott körére, vagy meghatározott időtartamra, illetve bármilyen más korlátozással aláírási jogot adhat a Kuratórium bármely tagjának. 20) Az Alapítvány bankszámlája feletti rendelkezéshez az Alapítvány számláját kezelő pénzintézethez bejelentett, aláírási joggal felruházott, két személy együttes aláírása szükséges. Ez érvényes készpénzfelvételre is. A két aláírásra jogosult közül egyik személy nem állhat érdekeltségi viszonyban az alapítókkal. A banki aláírási joggal rendelkezők egyéb pénzügyekben ketten, együtt írnak alá. 21) Az utalványozási jog azt a jogosultságot jelenti, hogy az ezzel felruházott személy igazolja valamely kifizetés jogosságát, mely jog a Kuratórium elnökét és titkárát korlátlanul illeti meg. Az elnök a Kuratórium más tagjának is utalványozási jogot biztosíthat. 22) A Kuratórium tagjai különös tekintettel az elnökre és a titkárra vállalt kötelezettségeik megszegésével, vagy feladatkörük ellátása során harmadik személynek okozott kárért az Alapítvány a felelős. A Kuratórium tagjai az általuk e minőségben az Alapítványnak okozott kárért a polgári jog általános szabályai szerint felelősek. 23) Az Alapítványhoz befizetett támogatásokat az alapítói célokban meghatározott feladatok ellátására kell fordítani. Az Alapítvány bevételeiről és kiadásairól úgy az alapítói, mint az adományozóktól származó külön-külön nyilvántartást kell vezetni az erre vonatkozó jogszabályok előírásai szerint. Az adományozó által megjelölt célra juttatott adományokról elkülönített számlafejezetet kell nyitni abból a célból, hogy az azokra tett felajánlások, hozzájárulások csak a8 8 megnevezett célra fordíthatók. A céljellegű adományokról külön nyilvántartást kell vezetni. Az Alapítvány pénzügyeit a Kuratórium által megbízott személy elkülönítetten vezeti. Beszámolás az Alapítvány működéséről 24) A Kuratórium köteles legalább évente egyszer beszámolni az alapítóknak az Alapítvány működéséről. Az éves beszámolót amely tartalmazza a közhasznúsági jelentést is és amelyet a Kuratórium rendes ülése alkalmával fogad el s hagy jóvá a tárgyévet követő év március 31. napjáig ki kell függeszteni a Belvárosi Általános Iskola hirdetőtábláján is. 25) Az Alapítvány az adományozókat köteles kívánságuk szerint rendszeresen tájékoztatni adományaik felhasználási módjáról és üteméről, illetve az Alapítvány működéséről. Amennyiben az adományozó kéri, annak nevét és az általa adományozott összeget nyilvánosságra lehet hozni az Iskola hirdetőtábláján. IV. fejezet Az Alapítvány megszűnése 1) Az Alapítvány megszűnik: a) ha az alapítványi cél megvalósítása az alapítástól eltelt időben megváltozott lényeges körülmények miatt már nem lehetséges, b) ha az alapítványi cél megvalósítására rendelt vagyon és hozadékai az alapítványi cél érdekében hiánytalanul felhasználásra kerültek, c) ha az alapítványi vagyon elenyészik, megszűnik és egy évi időtartam alatt sem kerül legalább az induló vagyon mértékéig feltöltésre, d) ha a Bíróság megszünteti, e) a törvényben meghatározott egyéb esetekben. 2) Az Alapítvány megszűnése esetén tiszta vagyonát a Belvárosi Általános Iskola (vagy jogutódja) kezelésébe kell adni és azt a jelen Alapító Okiratban meghatározott módon, az alapítványi célokkal egyező, ennek hiányában azokhoz hasonló célokra kell fordítani. V. fejezet Egyéb és záró rendelkezések 1) A pénzbeni és dologi adományokat a titkár értesítése mellett kell befizetni, illetve felajánlani. 2) Az Alapítvány névszövegét tartalmazó bélyegzőt az utalványozási joggal rendelkezők, vagy a Kuratórium elnöke által erre feljogosított személy használhatja. A bélyegző kezelője a bélyegző használatáért anyagi és büntetőjogi felelősséggel tartozik. Ha a bélyegző elveszik, ezt azonnal jelenteni kell a titkárnak, akiknek haladéktalanul intézkedni kell az érvénytelenítési eljárás megindítása iránt. A bélyegzőkről nyilvántartást kell vezetni.9 9 3) Ebben az Alapító Okiratban nem szabályozott kérdésekben a Polgári Törvénykönyv, az Alapítvány tevékenységére vonatkozó mindenkori hatályos jogszabályok, valamint a közhasznú szervezetekre irányadó rendelkezéseket kell alkalmazni. Az Alapítóknak jogukban áll jelen Alapító Okirat módosítása, amennyiben az Okiratban lefektetett alapítványi célok elérése érdekében megítélésük szerint ez szükséges. 4) A jelen egységes szerkezetbe foglalt Alapító Okirat a március 23. napján elfogadott Alapító Okirat, valamint a mai napon az Alapítók Gyűlése 3/2010. sz. határozatával elfogadott módosítás hatályos szabályait tartalmazza egységes szerkezetben. Rendelkezéseit a Bács-Kiskun Megyei Bíróságnak a jelen módosítás nyilvántartásba vételét elrendelő végzése jogerőre emelkedésének napjától kell alkalmazni, ezzel egyidejűleg az Alapítvány március 23. napján kelt, egységes szerkezetbe foglalt Alapító okirata hatályát veszti. Kalocsa, december 27. napján Asztalosné Kuczy Ágnes Baktai-Varga Olga Bányai Gabriella Borbély Mária Horváth Józsefné Dr. Igazné Daraghy Ágnes Kapitány István Kerekesné Geri Zsuzsanna Mácsai Ferencné Dr. Magóné Tóth Gyöngyi Miglécz Józsefné Molnárné Romsics Klára..... Seffer Jenő..... Szabadiné Huszka Éva Ezen I. fejezetnek az alapító tagokat, lakcímüket és hozzájárulásuk összegét tartalmazó táblázatot, III. fejezetnek 2./ - 3./ 5./ és 15) pontját, V. fejezetnek 4./ pontját érintő módosításokkal - egységes szerkezetbe foglalt Alapító Okiratot készítette és ellenjegyezte :. Dr. Bóta Zoltán ügyvéd Hasonló dokumentumok
Alapító Okirat 1. címe: Az alapító neve, címe dr. Herczeg Sándorné dr. Xantus László 2. Az alapítvány neve: Békésy Alapítvány 3. Az Alapítvány tevékenysége és célja: szociális tevékenység, családsegítés Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. Amely abból a célból készült, hogy az alábbiakban megjelölt alapító a Polgári Törvénykönyv
ALAPÍTÓ OKIRAT (MÓDOSÍTÁSSAL EGYSÉGES SZERKEZETBEN) mely létrejött: Mátrai Károlyné (3580 Tiszaújváros, Bolyai J. köz 13. fsz. 3.), mint alapító által elkülönített vagyon terhére az alábbiak szerint: 1. Részletesebben A Ceglédiek a Ceglédiekért Közalapítvány számú módosításaival egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRATA
A Ceglédiek a Ceglédiekért Közalapítvány 1 15. 1 számú módosításaival egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRATA Cegléd Város Önkormányzata Képviselő-testülete a 117/1995. (V. 4.) számú határozatával Részletesebben KÖZALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA (MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBEN)
Angyali Szolgálat Alapítvány Alapító Okirata tanítások átadása így hozzájárulva egy békésebb, szeretetteljesebb és boldogabb társadalmi élet kialakulásához. II.-6. Az alapítvány munkájában résztvev k Részletesebben Kapolcs Vigántpetend Egészségügyi Alapítvány
MÓDOSÍTOTT ALAPÍTÓ OKIRAT Alapítvány a dányi Iskolásokért létesítéséről A 2008. január 03-i keltű alapító okiratot a következőképpen módosítom. A módosítás dőlt betűvel. A Széchenyi István Általános Iskola Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. ALAPÍTVÁNYT hoz létre az alábbi feltételek szerint:
ALAPÍTÓ OKIRAT Kardhordó Kálmán (a volt 508-as Szakmunkásképző és Szakközépiskola 1958-tól 1996-ig tanára) ( új név: Simonyi Károly Szakközépiskola és Szakiskola) ALAPÍTVÁNYT hoz létre az alábbi feltételek Részletesebben 1997. évi CLVI. törvény. a közhasznú szervezetekről1
A L A P Í T Ó O K I R A T Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzata mint alapító (a továbbiakban: Alapító) a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/A. -a alapján jogi személyiséggel rendelkező, Részletesebben Alapító Okirat Módosítása
1 Alkalmazott Tudományért Kutatási és Fejlesztési Alapítvány Szervezeti és Működési Szabályzata Kelt: Budapest, 2006.november 16. 2 Az Alapítvány adatai: Az Alapítvány cégneve: Alkalmazott Tudományért Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. Alulírott alapítók a PTK-ban meghatározottak szerint tartós közérdekû célra ALAPÍTVÁNYT hozunk létre az alábbi feltételek szerint:
ALAPÍTÓ OKIRAT Alulírott alapítók a PTK-ban meghatározottak szerint tartós közérdekû célra ALAPÍTVÁNYT hozunk létre az alábbi feltételek szerint: 1. Az alapítvány neve: Simonyi Károly Szakközépiskola és Részletesebben Pro Physica Hallgatói Alapítvány SZEGED
MODERN GEOGRÁFUS ALAPÍTVÁNY EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRATA Jelen okiratban az alapítók arra vállalnak kötelezettséget, hogy a felhasználási cél megjelölésével önálló vagyont hoznak létre Részletesebben mint Alapító, létrehozta a Nyomdász Támasz Alapítványt, melyet a Fővárosi Bíróság 1189. szám alatt vett nyilvántartásba.
1 RUMI RAJKI ISTVÁN ALAPÍVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA Dr. Horváthné Farkas Ibolya, Kraft László, Móricz Ivánné a jelen alapító okirattal a Ptk. 74/A-F. -ban foglaltak szerint tartós közérdekű célra ALAPÍTVÁNY Részletesebben A L A P Í T Ó O K I R A T Püspökladány Város Önkormányzata az 1990. évi LXV. törvény 88. -ában megfogalmazott jogosultságával élve közérdekű alapítványt hozott létre a város sportfeladatai ellátásának Részletesebben TISZTA LAP. Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület ALAPSZABÁLY. ( a módosítással egységes szerkezetben ) Általános rendelkezések.
E L Ő T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2011. október 24- i ülésére Tárgy: A Zirci Erzsébet Kórház Alapítvány alapító okiratának módosítása Előterjesztés tartalma: határozati Részletesebben 2012. május 09-i módosítással Egységes Szerkezetbe Foglalt Szövege
ALAPÍTÓ OKIRAT 2012. május 09-i módosítással Egységes Szerkezetbe Foglalt Szövege Alulírott Alapító az 1959. évi IV. tv. 74/A. - 74/F. szabályai alapján közérdekű célból az alábbi alapítványt (a továbbiakban Részletesebben Szociális Otthoni Idősekért Alapítvány 1173 Budapest, Pesti út 117. Alapító okirat. (Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt)
Szociális Otthoni Idősekért Alapítvány 1173 Budapest, Pesti út 117. Alapító okirat (Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt) 2013 A Fővárosi Önkormányzat Idősek Otthona (1173 Bp., Pesti út 117.) jelen Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT M Ó D O S Í T Á S A I V A L E G Y S É G E S S Z E R K E Z E T B E N. I. Általános rendelkezések
KÉT KERÉKKEL AZ IFJÚSÁGÉRT ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA (a 2007. július 9. napján kelt módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva) PREAMBULUM Alulírott Alapítók, attól a felismeréstől vezérelve, hogy a Részletesebben Duna Charta Egyesület. Alapszabálya
A Lövő Ifjúsági Klub Szervezeti és Működési Szabályzata 2014. November 01-től érvényes 1 A Lövő Ifjúsági Klub Szervezeti és Működési Szabályzata 1. I. Általános rész a.) Az Ifjúsági Klub, az Alapszabály Részletesebben Alapító okirat. A Marcali Városi Önkormányzat (8700 Marcali, Rákóczi u. 11.) mint alapító közalapítványt hoz létre az alábbiak szerint.
Az Openmaps Alapítvány Szervezeti és Működési Szabályzata Székesfehérvár, 2012. junius 05. TARTALOM JEGYZÉK: 1. AZ ALAPÍTVÁNY ADATAI 3 2. AZ ALAPÍTVÁNY SZERVEZETE 4 2.1 A kuratórium 4 2.2 A kuratórium Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. 1. Az Alapító neve, címe: Dr. Dobrik István 3533. Miskolc, Topiczer János u. 23. 2. Az Alapítvány neve: Múzsák Kertje Alapítvány
ALAPÍTÓ OKIRAT Dr. Dobrik István 3533 Miskolc, Topiczer János u. 23. szám alatti lakos, mint alapító a Múzsák Kertje Alapítvány alapításáról szóló Miskolcon 2010. április 14. napján kelt egységes szerkezetű Részletesebben ALAPSZABÁLY. A társadalmi szervezet neve, székhelye és célja
Wartha Vince Kerámiaművészeti Alapítvány Szervezeti és Működési Szabályzat Jelen szabályzat az 2014.05.29-től érvényes I. rész Szervezet neve: Wartha Vince Kerámiaművészeti Alapítvány Székhelye: 1061 Budapest, Részletesebben EMLA ALAPÍTVÁNY. a Környezeti Oktatás Támogatására. 1076 Budapest, Garay u. 29-31. I/1. Alapító Okirat EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRAT
EMLA ALAPÍTVÁNY a Környezeti Oktatás Támogatására 1076 Budapest, Garay u. 29-31. I/1. Alapító Okirat EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRAT LEGUTÓBBI MÓDOSÍTÁS IDŐPONTJA: 2012. MÁJUS 7. Alapító Okirat Részletesebben Jegyzőkönyv, A közgyűlés egyhangú határozattal levezető elnöknek Lovász Lászlót választja meg.
Jegyzőkönyv, amely a Budai Polgárok Társasága 2010. március 30. napján 17 órakor tartott közgyűléséről készült. Jelen vannak a mellékelt jelenléti ív szerint 13 fő: A közgyűlés egyhangú határozattal levezető Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. (a módosítással egységes szerkezetben)
ALAPÍTÓ OKIRAT A Tehetséges Paksi Fiatalokért Alapítvány létrehozására. Alulírottak a címben szereplő névvel alapítványt hoznak létre: 1. Paksi Atomerőmű Részvénytársaság 2. Paks Város Önkormányzata Az Részletesebben A Pro Physica Hallgatói Alapítvány Szeged
1 A Pro Physica Hallgatói Alapítvány Szeged alapító okirata szóló 2011. évi 1. Az alapító(k) neve, anyja neve, lakóhelye (jogi személy alapító esetében az alapító neve, : Dr. Gyémánt Iván egyetemi docens Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT - a módosításokkal egységes szerkezetben -
ALAPSZABÁLY Az egyesület neve: Állatvédő Egyesület Székhelye: a mindenkori elnök címe I. Az Egyesület kiemelten közhasznú működési céljai és feladatai azok megvalósítása érdekében a.) A közhasznú szervezetekről Részletesebben A GYÖNGYÖSI OKTATÁSÉRT ÉS KULTÚRÁÉRT A L A P Í T V Á N Y ALAPÍTÓ OKIRATA
A GYÖNGYÖSI OKTATÁSÉRT ÉS KULTÚRÁÉRT A L A P Í T V Á N Y ALAPÍTÓ OKIRATA I. Általános rendelkezések Alulírott.. alapítók attól a felismeréstől vezérelve, hogy a Gyöngyösön és környékén működő oktatási Részletesebben JÁSZKISÉR GYERMEKEIÉRT
Alapító Okirat A 2.1 pontban meghatározott alapítók Jászkisér nagyközség tehetséges, vagy rászoruló gyermekei megsegítésére, támogatására, a gyermekek iskolához és a településhez kötődésének erősítése Részletesebben Pallas Athéné Domus Scientiae Alapítvány. Kuratórium Ügyrendje
Pallas Athéné Domus Scientiae Alapítvány Kuratórium Ügyrendje TARTALOMJEGYZÉK 1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK... 3 2. A KURATÓRIUM ÖSSZETÉTELE... 3 3. A KURATÓRIUM TAGJAINAK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI... 3 4. Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. 1.2. Székhelye: 6044. Kecskemét-Hetényegyháza, Belsőnyír 202.
ALAPÍTÓ OKIRAT Gödöllő Város Önkormányzatának Képviselő-testülete a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. tv. alapján, határozatlan időre a törvényben előírt követelményeknek is megfelelő KÖZALAPÍTVÁNY Részletesebben A VASÚTI ERŐSÁRAMÚ ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA
A NAPRA-forgó Közalapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.1. Győr-Moson-Sopron Megye Önkormányzatának Közgyűlése (a továbbiakban: Alapító) a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény Részletesebben MÓDOSÍTOTT ALAPÍTÓ OKIRAT A HÉT KRAJCÁR KÖZALAPÍTVÁNY létesítéséről
A Stromfeld Aurél Általános Iskola a Diákokért 50 éve Alapítvány alapító okirata egységes szerkezetben az 1. számú módosítással A módosítás dőlt betűkkel szerepel. amely abból a célból készült, hogy az Részletesebben Krisztinavárosi Szent Gellért Alapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA
Krisztinavárosi Szent Gellért Alapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA AZ ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓJA Krisztinavárosi Római Katolikus Plébánia 1016 Budapest, Mészáros u. 1. ALAPÍTVÁNY NEVE, SZÉKHELYE Krisztinavárosi Szent Részletesebben A 101. TÜZÉREZRED ÉS DANDÁR BARÁTI KÖR ALAPSZABÁLYA
A 101. TÜZÉREZRED ÉS DANDÁR BARÁTI KÖR ALAPSZABÁLYA I. A társadalmi szervezet neve: 101. TÜZÉREZRED ÉS DANDÁR BARÁTI KÖRE A társadalmi szervezet székhelye: Magyar Honvédség Baranya Megyei Hadkiegészítő Részletesebben Az Apátfalva Község Óvodásaiért Közhasznú Közalapítvány Alapító Okirata (egysége szerkezetbe)
Az Apátfalva Község Óvodásaiért Közhasznú Közalapítvány Alapító Okirata (egysége szerkezetbe) amely létrejött a Csongrád megyei Bíróság által PK.60.161/1995/1. számú bírósági végzéssel nyilvántartásba Részletesebben Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szöveg
A CSÁNY KÖZGAZDASÁGI SZKI PÁRTOLÓI KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA 2009. március 27. A Csány Közgazdasági SZKI Pártolói Közhasznú Alapítvány Alapító Okirata I. Alulírott Alapítók tartós közérdekű Részletesebben Alapszabály. I. fejezet. Általános rendelkezések. 3./ Az Egyesület tevékenységét a Magyar Köztársaság területén végzi, az Alkotmány keretei között.
EGYESEK IFJÚSÁGI EGYESÜLET A L A P S Z A B Á L Y A 1. Az Egyesület neve: Egyesek Ifjúsági Egyesület 2. Székhelye: 1137 Budapest, Radnóti Miklós utca 4-6. I. 14. 3. Alapításának ideje: 2000.április.1. 4. Részletesebben A Vizuális Nevelésért Alapítvány egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRATA
A Vizuális Nevelésért Alapítvány egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRATA A jelen Alapító Okirat I. pontjában megjelölt Alapító a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959. évi IV. törvény Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. Az Alapítók 2008. március 7-ei, 2008. május 8-ai módosításával egységes szerkezetbe foglalva.(a változások dőlt betűvel jelölve.
135/2008. (V. 08.) számú Ökt. határozat melléklete ALAPÍTÓ OKIRAT Az Alapítók 2008. március 7-ei, 2008. május 8-ai módosításával egységes szerkezetbe foglalva.(a változások dőlt betűvel jelölve.) Az alapító Részletesebben "NYÁRIDŐ" KÖZALAPÍTVÁNY MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRATA
"NYÁRIDŐ" KÖZALAPÍTVÁNY MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRATA A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közgyűlés (továbbiakban: alapító) a munkanélküli szülő gyermeke üdültetésére, valamint Részletesebben "HARMATCSEPP" SZOCIÁLIS KÖZALAPÍTVÁNY MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRATA
Az alapítói vagyont az alapító jelen okirat aláírásától számított tizenöt (15) napon belül nyitandó bankszámlán helyezi el és bocsátja az Alapítvány rendelkezésére egyösszegben, készpénzben. b. I Az Alapítvány Részletesebben A FEJLŐDŐ KALAZNÓÉRT EGYESÜLET Alapszabály. I. Általános rendelkezések
A FEJLŐDŐ KALAZNÓÉRT EGYESÜLET Alapszabály I. Általános rendelkezések 1.. Az Egyesület neve: A Fejlődő Kalaznóért Egyesület ( a továbbiakban Egyesület ) Székhelye: 7194 Kalaznó, Fő utca 179. (módosítva: Részletesebben E l ő t e r j e s z t é s
EPLÉNY KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE Szám: EPL/57/12/2014. E l ő t e r j e s z t é s Eplény Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 2014. október 1-jei ülésére Tárgy: Az Eplényi Gyermekekért Alapítvány Részletesebben A TÓTKOMLÓSI ROZMÁS SZENIOR ÚSZÓ KLUB EGYESÜLET június 26. napján kelt Alapszabály Módosítással Egységes szerkezetbe foglalt ALAPSZABÁLYA
A TÓTKOMLÓSI ROZMÁS SZENIOR ÚSZÓ KLUB EGYESÜLET 2006. június 26. napján kelt Alapszabály Módosítással Egységes szerkezetbe foglalt ALAPSZABÁLYA I. Általános rendelkezések 1. Az Egyesület neve: Tótkomlósi Részletesebben A Heves Megyei Bíróság Pk. 60.145/1990/4.számú végzésével nyilvántartásba vett. VÉRADÓ MOZGALOMÉRT Alapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA
A Heves Megyei Bíróság Pk. 60.145/1990/4.számú végzésével nyilvántartásba vett VÉRADÓ MOZGALOMÉRT Alapítvány 2014. május 14-i módosításokkal (dőlt) egységes szerkezetbe foglalta ALAPÍTÓ OKIRATA A Polgári Részletesebben LEGYETEK JÓK ALAPÍTVÁNY az óbudai ifjúságért
LEGYETEK JÓK ALAPÍTVÁNY az óbudai ifjúságért ALAPÍTÓ OKIRATA egységes szerkezetben E:\Dokumentumok\alapítványok\Legyetek jók alapítvány alap.ok.040220 2 1./ Az alapítvány neve: Legyetek Jók ALAPÍTVÁNY Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT a módosításokkal egységes szerkezetben
ALAPÍTÓ OKIRAT a módosításokkal egységes szerkezetben A Magyar Köztársaság Külügyminisztériuma, mint alapító az 1989. október 4- én a Magyar Népköztársaság Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya Részletesebben A TAMÁSI GIMNÁZIUMÉRT KÖZALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA
A TAMÁSI GIMNÁZIUMÉRT KÖZALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA (a módosításokkal egységes szerkezetbe foglaltan) A Tamási Város Önkormányzatának Képvisel -testülete /a továbbiakban: Alapító/ a Polgári Törvénykönyv Részletesebben Alapító Okirat. 1 Az Alapítvány neve, székhelye
A Magyar Nemzeti Szívalapítvány alapító okiratának az alapítás által bekövetkezett módosításokkal, kiegészítésekkel és a jogi szabályozás aktualitásaiból eredő változásokkal egységes szerkezetbe foglalt Részletesebben TÓTH ANTAL ALAPÍTVÁNY A HALLÁSSÉRÜLT GYERMEKEKÉRT EGYSÉGES SZERKEZETŰ ALAPÍTÓ OKIRAT
A DUNABOGDÁNY ISKOLÁÉRT ALAPÍTVÁNY MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBE FOLGLALT ALAPÍTÓ OKIRATA PREAMBULUM Az alapító 2010. november 22-én írta alá a Dunabogdányi Iskoláért Alapítvány alapító okiratát, Részletesebben Ferencvárosi Környezetvédelmi Közalapítvány
Ferencvárosi Környezetvédelmi Közalapítvány ALAPÍTÓ OKIRAT (egységes szerkezetben a 2000. június 20-i, 2001. szeptember 1-i, 2004. december 14-i, 2005. december 6-i, 2007. szeptember 5-i, a 2009. június Részletesebben TEHETSÉGEKÉRT ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA (módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva)
TEHETSÉGEKÉRT ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA (módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva) Alapítványunk 1995. november 20-án jött létre, és a Tolna Megyei Bíróság PK.60.001/1996/2 számú végzésével vette Részletesebben K Á V A Kulturális Műhely. Alapszabályának módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege.
ALAPÍTVÁNYI ALAPÍTÓ OKIRAT (A 2011.augusztus 22.-i módosításokkal egységes szerkezetben) A jelen okiratban az Alapító arra vállal kötelezettséget, hogy a felhasználási cél megjelölésével önálló vagyont Részletesebben BFTE - Megismételt rendkívüli taggyűlés 2014. Jegyzőkönyv. Nyílt szavazás. Tartózkodás és nem szavazat nélkül egyhangúlag elfogadva.
Helye: Ökológiai Intézet, BFTE iroda. 3525 Miskolc, Kossuth u. 13. I. emelet Ideje: 2014.10.30., szerda 17.00 óra BFTE - Megismételt rendkívüli taggyűlés 2014. Jegyzőkönyv Boronkai József: Köszöntöm az Részletesebben 1. Az Alapítók neve és székhelye, rendelkezés az alapítói jogokról
ALAPÍTÓ OKIRAT (Az időközi módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva) Amely abból a célból készült, hogy az 1. pontban megjelölt Alapító a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvének (a továbbiakban: Részletesebben A Napkereszt Hagyományorzo Alapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA
Vilonyai Iskoláért Közhasznú Közalapítvány ALAPÍTÓ OKIRATA (egységes szerkezetbe foglalva) Preambulum Alulírott Alapító(k) a Ptk. 74/A F. -ai, valamint a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. Részletesebben Mathiász János Alapítvány
MATHIÁSZ JÁNOS KÖZÉPISKOLA ÉS SZAKISKOLA Mathiász János Alapítvány Balatonboglár 1997. Alapító okirat amely abból a célból készült, hogy az 1. pontban megjelölt alapítók az 1959. évi IV. törvény, a Polgári Részletesebben A FÖLDEÁKI ISKOLÁSOKÉRT KÖZALAPÍTVÁNY. módosított alapító okirata
A FÖLDEÁKI ISKOLÁSOKÉRT KÖZALAPÍTVÁNY módosított alapító okirata amely azért készült, hogy az I. pontban felsorolt alapító az 1959. évi IV. törvény, a Polgári törvénykönyv 74/'G. -aiban meghatározott rendelkezéseket Részletesebben ÜGYREND. Felügyelő Bizottság Szent András Evangelizációs Alapítvány. Székhelye: 1116 Budapest, Fehérvári út 168-178. Alapítva: 2006. január 12.
LAKY ILONKA ÁLTALÁNOS ISKOLA KIK azonosító: 135 006 OM- azonosító: 032 496 2233 Ecser, Rákóczi u. 1-3. Tel/Fax: 06-29- 335-164; e-mail: iskola@ecser.hu A Laky Ilonka Általános Iskola Intézményi Tanácsának Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
80. A feljelentés féh'etétele. - PDF
80. A feljelentés féh'etétele.
Download "80. A feljelentés féh'etétele."
1 1756 Kbp. VIII. A csendőr személyes helyzete a kat. igazságszolg.-b. i " 79. Az ügy áttétele. Az illetékes parancsnoki döntés ötödik lehetősége az lehet, hogy az illetékes parancsnok a maga illetéktelenségének kimondásával az ügyet illetékes helyre átteszi. A terheltnek ez ellen az illetékes parancsnoki intézkedés ellen sem ad a törvény perorvoslati jogot. Az áttételi intézkedést azonban a törvény megszoritja annyiban, hogy csak a vádemelés előtt engedi meg. Az ügynek illetékesség ből áttétele akkor következhetik be: 1. ha a terhelt személyes szolgálati állásában (áthelyezés stb. folytán) változás állott be, vagy 2. ba a terhelt egész csapattestét más vegyesdandár kötelékébe helyezték át. Az illetékességből való áttétel, vagyis az ügynek egyik illetékes parancsnoktól a másikhoz átutalása az ügyelintézését rendszerint zavarja, vagy legalább is késlelteti. Hogy tehát ilyen áttétel minél ritkábban váljék szükségessé, előírja a Khp bekezdése, hogy: "Oly tényleges katonai egyéneket, akik ellen a nyomozó eljárás, vagy a közvetlen vádemelés el 1Jan rendelve, a bűnvádi el.járás befejeztéig sem áthelyezni. sem elvezényelni nem szabad, ha ez őket az eddigi parancsnok illetékessége alól el1)onná. A terheltnek más áthelyezése és elvezénylése, valamint szabadságolása az illetékes porancsrl () ~' elhatáro.zásától függ." 80. A feljelentés féh'etétele. 1, A feljelentés félretétele vagy annak kivizsgáltatása. nélkül, vagy pedig a kivizsgáltatása után történhetik. Az első eset akkor következik be, ha már a feljelentésböl megállapítható, hogyafeljelentett cselekmény kétségen kívül nem büntetendő vagy nem büntethető, avagy, hogy fegyelmi úton is kielégítő en elintézhető. Ilyen esetekben felesleges volna a feljelentést kivizsgálni, ezért azt minden kivizsgálás nélkül félre lehet tenni. Más esetekben a 'feljelentés félretételét rendszerint a tényállás tisztázás át célzó kivizsgálás előzi' meg. Ez lehet vagy egyszerű közigazgatási kivizsgálás, vagy előzetes megállapítás. Az utóbbiakat vagy az ügyész maga eszközli, vagy pedig a gyanúsított előljáró parancsnoksága. 2. A gyanúsítottat a feljelentés félretételét elrendelő illetékes parancsnoki rendelkezés ellen egyik esetben sem illeti perorvoslati jog. Akkor sem, ha a félretételi rendelkezéssel kapcsolatban fegyelmi úton megfenyítették, mert a félretétel, illetve a fegyelmi fenyítés kiszabása által az ügyet többé már nem a Kbp., hanem a Szolg. Szab. L rész rendelkezései szerint2 81. A. terhelt perrendi jogai és kötelességei 1157 kell kezelni. Ha a gyanúsított úgy érzi, hogy a fegyelmi fenyítés kiszabása által őt igazságtalanság érte, csak a Szolg. Szab. I. rész 77., illetve 15. -a szerint való panaszhoz van joga. 3. A sértettet és a magánpanaszost azonban már felfolyamodási jog illeti meg a félretételi rendelkezés ellen. A felfolyamodást a félretételi rendelkezésről szóló értesítés kézhezvételétől számított 8 napon belül kell bejelenteniök és kifejte' ni ök. Ha a félretételi rendelkezést nekik nem kézbesítették (elvileg kézbesíteni kell), akkor a félretételi határozat keltétől számított 3 hónap áll rendelkezésükre, hogy felfolyamodhassanak. A feuolyai!1odás bejelentésének a fegyelmi fenyítés kiszahására nincs halasztó hatálya. Vagyis az illetékes parancsnok a gyanúsítottat megfenyftheti tekintet nélkül arra, hogy a félretétel ellen az arra jogosítottak felfolyamodtak-e vagy sem. A gyanúsított tehát hiába érveine azzal, hogy ne fenyítse meg őt az illetékes parancsnok addig, amíg a félretételi rendelkezés jogerőre nem emelkedett. A fenyítés által ugyanis őt nem érheti igazságtalanság, mert hátrányosabb helyzetbe akkor sem kerülhet, ha a felfolyamodásnak a legfelsőbb honvédtörvényszék helyt adna is, miután az esetleg mégis meginduló bűnvádi eljárás során a már kiszabott és elszenvedett fegyelmi fenyítést a hozandó bírói büntetésbe úgyis be kell tudni. A sértettel és a magánpanaszossal csak akkor kell közölni a gyanúsítottra kiszabott fegyelmi fenyítés iartúlmát, ha kifejezetten kérik. A gyanúsított tehát nem emelhet panaszt azért, hogy,a rá kiszabott fegyelmi fenyítés tartalm át a sértetiel és magánpanaszossal közölték, feltéve természetesen, hogya közlés az utóbb nevezettek kifejezett kívánságára történt. (A Szut pontjának az a rendelkezése, hogya feljelentőt az ügy elintézés éről az elintézés módjának közlése llélkii.l kell értesíteni, az illetékes parancsnoki jogkörben kiszabott fenyít é sekre - a sértett és a magánpunaszos felfolyamt:'dási jog;:!. miatt - nem vonatkozik.) 81. A terhelt pel'rendi jogai és kötelességei a katonai bűnvádi eljárás egyes szakai alatt. Mindenekelőtt jöjjünk tisztába azzal, hogy miféle eljárás~ szakok különböztethetők meg a katonai bünvúdi eljál'ásbant Három nagy eljárási szalua (perszakra) osztható be a katonai bűnvádi eljárás egész menete, és pedig: Az első perszak a főtárgyalás előtti idő. Ide tartoznak: az előzetes megállapítások, a nyomozó eljárások és a vádemelés i rendelkezések; a második perszak a főtárgyalás szaka. Ide tartozik mindaz, ami a vádemelés től az e]sőbírósági ítélet n 1 eghozataláig történik;3 1758 Kbp. VIII. A csendőr személyes helyzete a kat. igazságszolg.-ban a harmadik a perorvoslati időszak, amely az első bírói ítélet meghozatalától az ítélet jogerőre emelkedéséig tart. Az eljárás alatt álló helyzete e három eljárási szak alatt más és más. ~Jzt fogjuk az alábbiakban egyenként ismertetni. 82. A terhelt helyzete az el,járás megindításától a vádemelésig. 1. Az eljárás megindításától a főtárgyalásig terjedő pel' szaknak az a rendeltetése, hogy a tényállás tisztáztassék és megállapítást nyerjen, vajjon van-e helye vádemelésnek, vagy nincsen 7 Ebben az időszakban az egész eljáráson a nyomozás érdeke uralkodik. A nyomozás érdekével szemben a terhelt személyes jogai többé-kevésbbé háttérbe szorulnak. Ez a következőkből tűnik ki: Az eljárás alatt álló gyanúsított (terhelt) akár személyesen, akár választott védője útján az iratokba csak akkor tekinthet be, ha a nyomozást vezető ügyész vagy vizsgálóbíró megengedi. Az engedély megadására azonban sem az ügyész, sem a vizsgálóbíró nem kötelezhető. A törvény szerint csak akkor kell meg;mgedni az iratokba betekintést, "ha az eljárás céljávat összeegyeztethető." 1 Ez tehát gyakorlatilag azt jelenti, hogy teljesen a nyomozást vezető ügyész vagy vizsgálóbíró belátására és szabad megítélésére van bízva, hogy az iratokba való betekintést megengedi-e vagy sem. A védelem elve nem érvényesül még ebben a persz akban teljesen, de a törvény kötelességévé teszi az ügyésznek és a vizsgálóbírónak is, hogy a terhelt javára szolgáló ténykörülményeket is tisztázzák. A törvény ugyan már a vádemelés t megelőző eljárásban is megengedi a terheltnek, hogy védőt válasszon, de a védőjével négy<;zemközt nem beszélhet s az ir::jtokba a védő sem tekinthet be szabadon; hanem szintén csak az ügyész, vagy a vizsgálóbíró engedélyéve1. 2 Ebben a perszakban tehát a terhelt - nem lévén tisztában a vád lényegével és bizonyitékaival - döntő jellegű és erejű indítványokat sem tehet arra, hogy a nyomozást vezető ügyész vagy bíró miféle bizonyítékokat, honnan és mi okbó: 1 Kbp " Kbp4 82. A terhel t helyzete az eljárás megindítás ától a vádemelésig 1759 szerezzen be. Ez azért van így, hogy az ügyész és a vizsgálóbíró a tényállást minél gyorsabban tisztázhassák. Hogy az előzetes megállapítások alatt a gyanúsít ott at. illetve a nyomozó eljárás alatt a terheltet miként kell kihallgatni, azt a következő, "A vádlott a főtárgyaláson" cím alatt ismertetjük. A terheltnek ez a helyzete csak addig tart, amíg az ügyész vagy a bíró öss:z.e tudott gyüjteni annyi adatot, vagy bizonyítékot; amennyi alapján el lehet dönteni, hogy vádemelésnek van-e helye vagy nincsen. Ha nincs helye, az eljárás megszűnik, ha pedig helye van, akkor az ügyész vádat emel. 2. A vádemelés úgy történik, hogy az előkészítő eljárás (előzetes megállapítások vagy a nyomozás) eredményéhez képest az ügyész a~ illetékes parancsnoknak javaslatot tesz, hogy ki, vagy kik ellen és milyen tények miatt emeltessék vád. Ha az illetékes parancsnok a javaslatot elfogadja, kibocsátja a vádparancsát. Ebben utasítja az ügyészét, hogy X. ellen bizonyos idő, hely és elkövetési körülmények tekintetében pontosan megjelölt tények miatt emeljen vádat és vádiratát nyujtsa be az illetékes honvédtörvényszékhez. A tárgyalásvezetőül kijelölt hadbíró köteles a vádiratot és az ügyészi bizonyítékok jegyzékét a terhelt tel elvileg haladéktalanul közölni és akkor felhív ni, hogy a bizonyítékait jelölje meg. Erről a közlésről jegyzőkönyvet kell fel venni. A vádemelést akkor kell megtörténtnek tekinteni, ha az ügyész vádiratát a bíró a terhelttel közölte. Ekkor a terheitből vádlott lesz. 3. A vádlott védelme ezentúl már korlátozás nélkül érvényesül. A védőj ével négyszemközt érintkezhetik. Az iratokat ő és a védője is áttanulmányozhatják. így megismerkedvén a vád minden részletével, határozott indítványokat terjeszthetnek 'elő. Mire irányulhatnak a vádlottnak és a védőjének a~ indítványai és hogyan megy végbe az indítványozás~ Az indítványt a honvédtörvényszékhez kell benyujtani, vagy jegyzőkönyvbe vétel végett élőszóval előterjeszteni. Azt lehet benne.kérni, hogy azokon kívül, akik a vádiratban fel vannak sorolva, akitűzendő főtárgyalásra tanukként, vagy szakértőkként még kiket idézzen be a bíróság, vagy hogya főtárgyalásra azokon a bizonyítékokon kívül, amelyekkel a vádirat foglalkozik, még miféle más bizonyítékqkat is szerezzen be. A választott védő az indítványait mindig írásban terjeszti elő; a vádlott - főként, ha fogva van és ha legénységi egyén - kérheti, hogy az indítványairól vegyenek fel jegyző könyvet.5 t 763 Kbp. VIII. A csendőr személyes helyzete a kat. igazságszolg.-ban A vádlott a vádemelés utáni negyedik napig terjesztheti elő az indítványát, amiben a főtárgyalásra bizonyítékokat jelent be és azok besilerzését kéri. Ha négy nap alatt nem tudja a bizonyítékait megjelölni, akkor a vádirat ellen már nem nyujthat be indítványt, de ez nem baj, mert a főtárgyaláson is alkalma lesz ilyen tárgyú kérelmeit és indítványait előterjeszteni. 83. A vádlott a fötárgyaláson. 1. A bűnvádi eljárás legfontosabb szaka a fötárgyalás, mert az egész bűnügy sorsa ott pecsételődik meg. Az előkészítő eljárás célja csak tájékoztató jellegű. Az ítélőbíróság azt is megnézi ugyan, hogy a vádlott az előkészítő eljárás során miféle védekezést terjesztett elő, de a lényeg mégis a főtárgyaláson elhangzott vallomásokon van, mert az ítélőbíróságnak csak azt szabad az ítélethozatainál figyelembe yennie, ami a főtárgyaláson történt vagy elhangzott. A Kbp. - mint a modern büntetőeljárási szabályok általában - arra az elvi álláspontra helyezkedett, hogya vádlottból (terheltből) kényszerítő eszközökkel vallomást, vagy éppen beismerést nem szabad kicsikarni. Ez áll a nyomozó eljárásra és a főtárgyalásra is. Az is szabály, hogy a beismerés önmagában nem menti fel sem a nyomozó ügyészt vagy bírót, sem az ítélő bíró ság ot a 'kötelesség alól, hogy további bizonyítékok után nyomozzon, akár megerősítik azok a beismerést, akár ellene szólanak. Ez a két elvi álláspont jelöli meg a medret, amelyben a terhelt (vádlott) védekezése mozoghat. 2. Hogy a terhelt kihaligatását miként kell eszközölni, azt a Kbp ai a következőképpen írják elő: A terhelt kihallgatását, amelynél a törvény szerint arra nem hivatott egyének jelen nem lehetnek, illendően és nyugalommal kell foganatosítani. A kihallgatás szóbeli, de a kihallgató közeg megengedheti, hogy bonyolult körülményekre vonatkozóan a terhelt felelet előtt írásbeli feljegyzéseket tekinthessen meg. H a a letartóztatott egyénen bilincs van, azt róla a kihallgatás előtt le kell venni, feltéve, hogy ez veszély néla;ül lehetséges I{ ihallgatás előtt a terheltet figyelmeztetni kell, hogya hozzá intézendő kérdésekre határozottan, érthetően és6 83. A vádlott a fötárgyalásod 1761.(lZ igazsághoz híven feleljen. Ezután a terheltet első kihallgatásakor személyes viszonyairól kell megkérdezni. H a a tethelt válaszának valóságához kétség fér, vagy ha más okból szükségesnek mutatkozik, a terhelt személyes viszonyait puhatolás tátgyává lehet tenni. Katonai kötelékbe tartozó terhelteknek, személyes viszonyaik megállapítása végett, katonai személyi okmányait is mindig az ügyitatokhoz kell csatolni. Meg kell továbbá tőlük kérdezni, mi úton és módon jutottak a katonai kötelékbe, s a katonaállományhoz (csendőrséghez) tartozó terheltektől még azt is, vajjon a katonai szolgálati esküt letették-e? A személyes viszonyokra vonatkozó kihallgatás után általánosságban meg kell a terhelt előtt jelölni a terhére Tótt bűncselekmény t és fel kell őt hívni, hogy az ellene fel.hozottakra összefüggő és kimerítő elbeszélésben nyilatkozzék. A további kérdéseket minden szükségtelen hosszadalmas.ság kerülésével az elbeszélés kiegészítés ére, a homályos és az ellentmondó részletek felvilágosítására kell irányítani és különösen akként intézni, hogya terhelt minden ellene fennfotgó -és az eljárás céljának veszélyeztetése nélkül közölhető gyanúokról tudomást szerezzen és teljes alkalma legyen azokat elhárítani s magát igazolni. Azokat a gyanúokokat, amelyek azért, mert az eljárási cél meghiusításának veszélye forgott fenn, vele közölhetők nem voltak, a veszély megszünte után, mindenesetre azonban a nyomozó eljárás befejezése előtt, tudtára kell adni. Ha a terhelt saját mentségére vagy tettének enyhébb beszámítása végett tényekre vagy bizonyítékokra hivatkozik, hacsak a halogatás célzata nem nyilvánvaló, meg kell állapítani Nem szabad a terhelthez határozatlan, homályos, több értelmű vagy fogásos kérdést intézni s a kérdéseket lehetőleg a tények időrendje szerint és akként kell feltenni, hogy természetes sorrendben és okbeli összefüggésben egymásból folyjanak. Különösen kerülni kell tehát oly kétdést, amely az adandó feleletre útmutatást tartalmaz, vagy amely a terhelt által be nem ismert körülményt már b,eismertnek vesz. Oly kérdést, amely a terhelt előtt még majd csak az ő feleleteivel megállapítandó körülményt tárna fel, vagy amely még csak kikutatandó részestátsakat névszetint vagy könnyen felismerhető jelekkel jelölne meg, csak akkor szabad a terhelthez intézni, ha a terhelt azokra vonatkozólag másként nyilatkozatra nem bírható. Ezekben az esetekben a kérdést szószerint kell a jegyzőkönyvbe foglalni. Nem szabad sem ígéretet vagy ámítást, sem fenyegetést vagy más kényszerítő eszközt használni avégből, hogy a terheltet beismetésre vagy más határozott nyilatkozatra birják.7 1762 Kbp. VIII. A cs e ndőr személyes helyzete a kat. igazságszolg.-ban N em szabad továbbá a nyomozást beismerésre irányuló törekvésből elnyujtani Oly tárgyakat, amelyek a bűncselekményre vonatkoznak, vagy a terhelt ellenében bizonyítékul szolgálnak, a terhelt előtt - miután leírásukra felhivatott - felismerés végett fel kell mutatni, vagy pedig ha a felmutatás nem lehetséges, a terheltet kell felismerésük végett hozzájuk vezetni. H a kétség merül fel, hogyaterheltnek tulajdonított írás csakugyan az {$ kezétől ered-e, a terhelt felhívható, hogy néhány szót vagy mondatot írjon, de e célból kényszert nem szabad alkalmazni Katonai kötelékben vagy egyébként közszolgálatban álló vagy abból kilépett terheltekhez nem szabad olyan körülményekre nézve kétdést intézni, amelyről a szolgálati vagy hivatalos titok megőrzését illető kötelességük miatt vallomást nem tehetnek, ki-véve, ha az illetékes hatóság őket e kötelessége alól, szükség esetében hivatalból tett lépések következtében, felmentette Ha a terhelt az ellene fennforgó vád tudtára adása után kijelenti, hogy nem bűnös, de a vádra nézve nem kíván részletesebben nyilatkozni, e tárgyban további kérdések nem intézendők hozzá. Ilyenkor, valamint abban az esetben is, ha egyáltalában nem, vagy bizonyos kérdésekre nem akar felelni. vagy ha siketnek, némának, elmebetegnek vagy tompaelméjűnek tetteti magát és a kihallgatást foganatosító közeg az utóbbi efetekben a tettetésről saját észlelet e, tanuvallomások vagy szakértők véleménye alapján meggyőződik, csupán figyelmeztetni kell a terheltet, hogy viselkedése az eljárás folytatását nem akadályozza es hogy ilyképpen ő a védelem eszközeitől foszthat ja meg magát H a a tetheltnek későbbi vallomása a korábbitól eltér, különösen ha előbbi beismetését visszavonja, az eltérés vagy visszavonás okát mindig meg kell tőle kérdezni Ha a terhelt vallomása valamely ellene valló tanunak vagy részestátsnak vallomásától lényeges pontokb,an eltér. ezek az egyének vele a nyomozó eljárás folyamán csak akkor szembesíthetők, ha az ellentmondást nem lehet másképpen tisztába hozni, vagy attól kell tartani, hogya főtárgyaláson a szembesítés nem les.z lehetséges. LI. terheltnek azt a kívánságát, hogy őt valamely részestárssal vagy tanuval mát a nyomozó eljátás alatt szembesítsék, teljesíteni kell, ha nehézség és az eljárásnak késleltetése nélkül lehetséges. LI. tethelt hozzátartozói (189..), még ha önként tanuskodnak is, csak akkor szembesíthetők vele, ha a terhelt kifejezetten kívánja.8 83. A vádlott a fötárgyalásoll t763 a. l!.;zek a szabályok tehát pontosan körvonalazzák a terhelt helyzetét és jogait akkor, amikor őt az ügyész vagy a vizsgálóbíró kihallgatja. A főtárgyaláson is ez a vádlott helyzete, vagyis vallomástételre és általában önmaga ellen bizonyíték szolgáltatására ott sem kényszeríthető. Amíg a terhelteket az előkészít~ (nyomozó) eljárás során külön-külön kell kihallgatni, addig a főtárgyaláson a tárgyalásvezető döntésétől függ, hogya vádlottak kihallgatása egymás jelenlétében, vagy külön-külön történjék-e. Erre vonatkozó kérelmet egyébként a vádlottak is előterjeszthetnek. H a a főtárgyaláson a vádlott másként védekezik, mint ahogyan az előzetes megállapítások, vagy a nyomozó eljárás során védekezett, a tárgyalásvezető elébe tárja az előző véd e kezését és az eltérés oka felől megkérdezi. Ha a vádlott a főtárgyaláson olyan ténykörülményekre tagadja meg a feleletet, " amiről a megelőző eljárás során már vallomást tett, a tárgyalásvezető had bíró a korábbi vallomásáról szóló jegyzőkönyvet felolvasta that ja. Gyakran hallhatjuk főtárgyaláson a vádlott szájából, hogy: "En'e hajlandó vagyok esküt is tenni!" Jegyezzük meg, hogya terhelt és a vádlott a vallomásukra soha esküt nem tesznek, nem is tehetnek. A törvénytől ugyanis nagy következetlenséget jelentene, hogy amíg egyfelől magadja a terheltnek és a vádlottnak a vallomás megtagadisi jogot, ugyanakkor esküt követelne tőle arra, hogy "a tiszta igazságot vallotta" és "semmit el nem hallgatott". Ebből viszont az is folyik, hogy a vádlott (terhelt) ellen hamis tanuzás miatt eljárni nem lehet.' A vádlott védekezése csak addig jogosult, amíg az ő ügyére vonatkozik és az ő védelme érdekében szükséges. Ha ezen túlmegy, akkor már külön büntetőjogi felelősséget vállal. Különösen óvakodjék a vádlott attól, hogy védekezése közben a védekezés hez nem tartozó dolgok miatt mást megrágalmazzon, vagy más ellen hamis vádat emeljen, mert ezért külön eljárást indítanak ellene. 4. A főtárgyaláson a vádlottnak fontos jogai még a következők: Joga van az egész bizonyító eljárás alatt jelen lenni. Az összes tanuk mind az ő jelenlétében és füle hallatára tesznek tanuvallomást.2 A tárgyulásvezető engedélyével joga van n. 1 Btk p. 2 Kivétel a Kbp következő rendelkezése: "A tárgyalásvezető a vádlottat valamelyik tanu vagy várllottárs kihall.qatása alatt, a vallomástétel szabadsá.qánal~ érdekében kivételesen eltávolíttafhatja az ülésteremből. Köteles azonban a vádlotta l, mihelyt őt visszatérése után a távollétp alatt tárgyalt kérdés felü' kihallgatta, mindazt közölni, ami távollétében történt, nevezetes f '!/ az időközben tett vallomásokat is. Ha ez a közlés elmaradt, azt a bizonyító eljárás befejezéséiq, semmisség terhe alatt pótolni kell."9 1764 Kb!'. VIlI. A csendőr személyes helyzete a kat. igazságszolg.-bau tanukhoz közvetlenül is kérdéseket intézni, a tanukihallgatás végén pedig az elhangzott tanuvallomásra észrevételt tehet. A bizonyító eljárás befej~zése előtt a vádlott újabb bizonyítékokat jelelhet rneg védelme érdekében, sőt olyan bizonyításfelvételi indítványt is előterjeszthet, amit az előző eljárás során esetleg már elutasítottak. Ha a vádló vádmódosítással, avagy vádkiterjesztéssel él, vagyis, ha a főtárgyalás alatt olyan tettet is vád tárgy ává tesz, ami a vádparancsba annak idején nem lett belevéve, avagy ha a vádját eredeti vádiratától eltérve módosítja, akkor a vádlottnak joga van, hogy a védelme előkészítése érdekében a főtárgyalás elnapolását kérje. Erről a jogáról őt a tárgyalásvezető hadbíró felvilágosítani köteles. V égül igen fontos joga a vádlottnak az, hogy őt illeti. az utolsó szó. E végső szó jogán mindent elmondhat az ítélőbíróság előtt, amit a védelme érdekében még szükségesnek és hasznosnak lát. 5. Ha a főtárgyaláson a vádlott ellen bizonyítékok merültek fel, azokkal szemben a puszta tagadás, vagy az ártatlanság hangoztatása nern elegendő. Ha a vádlott tagadja a vádbeli cselekményelkövetését, akkor vegye sorra az elhangzott vagy felmerült bizonyítékokat és fejtse ki, hogy azok őt miért nem terhelhetik. De ha beismeri is a cselekmény elkövetését, akkor is igyekezzék l'eámutatni azokra a körüiményekre, amelyeknek mint beszámítást kizáró, illetve enyhítő okoknak az ítéletben való figyelembevételét kéri. Felszólalásánál igyekez zék rnegőrizni a nyugalmát és a tárgyilagosságát, mert ez sokkal kedvezőbb hatást gyakorol a bíróságra és meggyőzőbb is, mint az elfogult, egyoldalú, szenvedélyes kifakadás vagy szónoh:lat. Szorosan csak a tárgyra tartozó dolgokról kell beszélni. Ha nincs mondanivalója, jelentse, hogy az utolsó szó jogával nem kíván élni. A meghozott ítéletet rendszerint a vádlott előtt hirdetik ki, bár a vádlott távollétében is kihirdethető; ilyenkor a vádlott érdekét a védője képviseli. Az is lehetséges, hogy az ítéletet - ha a vádlott a kihirdetésnél nem lehet jelen - jegyzőkönyvileg közlik vele. A vádlottat az ítélet ellen rnegengedett perorvoslatokról fel kell világosítani. Ezt a felvilágosítást a vádlott a tárgyalásvezetőtől kapja meg, tekintet nélkül arra, hogy van-e védője, YfJgy nincsen. 84. A védő. 1. A terhelt mindjárt az ellene folyamatba tett eljárás kezdetén védőt választhat magának. Ha védőül ügyvédet választ, az csak olyan lehet, aki a10 84. A védő hollvédségi védők lajstromálja fel van véve. Azt, hogy egy ügyvédnek honvédségi védői igazolványa van-e, minden honvédtörvéuyszéknél meg lehet tudni az irodavezetőtől. Ha a terhelt fogva van, azt, hogya választott védőn ek van-e honvédségi védői jogosultsága, az ügyész, illetve a vizsgálóbíró hivatalból köteles megállapítani. 2. Katonai bűnvádi eljárás során védők lehetnek: 1. tényleges, katonaállományú tiszlek. (Ha a vádlott más állo mánycsoporthoz tartozik, az ő állomány csoportj ához tartozó tiszt vagy tisztviselő is védheti); 2. tényleges állományú hadbírák és hadbírójelöltek; 3. nyugállományú hadbírák és 4. olyan ügyvédek, akik a honvédségi védők lajstromába fel vannak véve. 3. A védő vagy választott, vagy kirendelt védő lehet. Védő kirendelését a honvéd törvényszék eszközli. A honvéd törvényszék mindig jogtudó védőt köteles kirendelni; ettől a szabálytól csak akkor lehet eltekinteni, ha a vádlott maga kéri, hogy katonaállományú, vagy az ő állomány csoport jához tartozó tisztet, vagy tisztviselőt rendeljenek ki védőül. A védelem csak a vádemelés utáni időszakban, vagyis a főtárgyaláson és a legfelsőbb honvéd törvényszék előtti tárgyaláson kötelező, de itt sem minden esetben. A Kbp bekezdése ugyanis ezt mondja: "Ha a vád oly bűntettre szól, amelyet az alkalmazandó büntetési tétel öt évig terjedhető szabadságvesztésnél súlyosabb büntetéssel sújt, a vádlott számára, ha védőt választani nem akar (89..), hivatalból kell a főtárgyaláshoz és a legfelsőbb honvéd tötvényszéki tárgyaláshoz védőt kirendelni". Az ezt megelőző időszakban csak akkor kötelező a védelem, ha a ' terhelt elmeállapotának megfigyelése válik szükségessé. Ez esetben hivatalból kell kirendel ni jogtudó védőt, mert az a vélelem forog fenn, hogy a terhelt nem épelméjű; már pedig akkor az ő érdekeinek védelméről gondoskodui kell. Tehát szabály az, hogy honvéd törvényszék előtti főtárgyaláson és a legfelsőbb honvéd törvényszék előtti fellebbviteli tárgyaláson gondoskodni kell arról, hogy a vádlott védelme teljes mérvben érvényesüljön. Ez a gondoskodás kétféle irányban érvényesül: Először akként, hogy a törvényi kötelességévé teszi mind az első, - mind a másodfokú bíróságnak, hogy II?'ádlottat felvilágosítsák mindama jogairól. amelyek őt a vp- 1 Kbp. 90..11 1i66 Kbp. VIII. A csendőr személyes helyzete a kat. igazságszolg. lnlj. delme tekintetében megilletik, sőt, hogy bizonyos esetekben részére védőt Tendeljenek ki. Másodszor úgy gondoskodik a törvény a vádlott védelméről, hogy - mint a Kbp. fent idézett bekezdésének szövegéből 1átjuk - előírja az esetet, amikor a védelem feltétlenül kötelező, vagyis amikor védő nélkül nem szabad sem a honvéd, sem a legfelsőbb honvéd törvényszéken tárgyalást tartani. Ezek szerint tehát a védelem eseteit három csoportba sorolhatjuk: 1. kötelező védelem (Kbp bek.), 2. a bíróság által kirendelt védelem és 3. a vádlott részéről vá lasztott védő által ellátott védelem. 4. A bíróság csak akkor rendel ki a vádlott részére védőt, ha a vádlott maga ezzel a jogával nem tud, vagy nem akar élni és a védelem a törvény szerint kötelező, továbbá - esetleg a vádlott akarata ellenére is - ha a bíróság szükségesnek látja, vagy ha kiskorú vádlott törvényes képviselője kéri. Ha a vádlott maga kiválasztotta a védőjét, a bíróság csak azt bírálhatja felül, hogy az illető lehet-e egyáltalán védő s ha ügyvéd, a honvédségi védők névjegyzé'kébe fel van-e véve. Egyébként a b~róság nem avatkozhatik bele a védőválasztisba. H a a vádlott által választott védő nem ha.ilandó a védelmet elvállalni, a bíróság köteles erről a vádlottat értesíteni azzal, hogy vagy válasszon más védőt, vagy pedig - kötelező védelem esetén - kérje, hogya bíróság hivatalból rendeljen ki v~dőt a számára. A tiszti-társadalomban uralkodó felfogás szerint a tiszt köteles a bajtársa védelmét ellátni. 5. Azt már fentebb láttuk, hogyafogvalevő terhelt a védőj ével csak a vádemelés megtörténte után beszélhet négyszemközt. A nyomozó eljárás során csak az ügyész vagy a vizsgálóbíró felügyelete mellett beszélhetnek. Ha azonban az eljárás alatt álló szabadlábon van, akkor az eljárás egész szakában természetesen szabadon beszélhet a védőj ével. Amíg a polgári bíróság előtti eljárásban a vádlott több védőt is megbízhat azzal, hogy őt védjék, addig a katonai büntető eljárás során a vádlottnak egyszerre, egy időben CS2!C egy védője lehet. 6. A Kbp ának 3. bekezdése szerint: "Tényleges honvéd egyének csupán az elöljáró csapatparancsnokság (hatóság, intézet) beleegyezésével vállalhatnak védelmet, de ez a belegyezés csakis a szolgálatban való nélkülözhetetlenség miatt tagadható meg.12 8l. A v é d ő 1767 li a a honvéd bíróság a parancsnok ságot stb.-t védő n~egnevezés ére k érj fel, a védő t azok közül a tisztek (hasonló állásúak) közül kell választani, akik a v édői tisztségre önként vállalkoztak, vagy akik erre a tisztségre egyéni tulajdonságaiknál fogva különösen alkalmasak. A védő kijelölésénél számolni kell továbbá a vádlottnak a védő személyére vonatkozóan a bíróság által közölt különös kívánságaival, valamint a v édőtől netán megkívánt különös tulajdonságokkal is (rendjokozattal, szakismerettel, stb.-vel). A védő nevét és rendfokozatát haladéktalanul közölni kell a bírósággal. Az elöljáró parancsnokság stb. a védő minden befolyásolásától tm tózkodjék". 7. Ha a terhelt (vádlott) polgári ügyvédet bíz meg védelmével, azzal a védői díjazás tekintetében szabadon állapodhatik meg. Polgári perekben az ügyvéd díjazására bizonyos irányadó árszabály van, a honvéd törvényszékeknél ilyen nincs. Tájékozódás céljából azonban megjegyezhetjük a Kbp bekezdésének rendelkezését:.,ha a terhelt és választott v édője közt a teljesített védelem költségeire nézve megegyezés nem jön létre, mind a két félnek jogában áll annál a bíróságnál, amelynél a bűnvádi ügy elsőfokon folyamatban volt, e költségek megállapítását kérni. A költségek megállapítása ellen az erről szóló értesítést követő tizennégy nap alatt mind a két fél felfolyamodással élhet a felsőbb bírósághoz. A legfelsőbb honvédtörvényszék a felfolyamodás fölött ülésen kívül határoz." Ebben az esetben tehát a honvédtörvényszék az eset összes kísérő körülményeinek (a bűnügy természete, a vádlott védekezési módja, a tárgyalás időtartama, stb.) figyelembevételével fogja megállapítani a védő ~öltségeit. A vádlott (terhelt) érdeke, hogy védőj ével a költségek kérdését díj le vél formájában előzetesen, tehát mindjárt a védelem elvállalása, illetve az ügyvédi meghatalmazás aláírása alkalmával tisztázza, mert ha ezt elmulasztja, vagy ha a védő díjazását utólagos egyezkedésre bízza, pernek teheti ki magát. (Egyébként lásd a 19. szakaszban: "Az ügyvéd jogai és kötelességei".) T ényleges katonai egyéneket a védelem viteléért díjazás nem illeti. (Kbp ) 8. A védő tennivalói a katonai bűnvádi eljárásban is általában ugyanazok, mint a polgári bűnvádi eljárásban, nevezetesen: 1. Közre kell működnie a főtárgyalás előkészítés ében. A vádiott szempontjából át kell tanulmányoznia a vádiratot és13 1.768 Kbp. VUI. li. csendőr személyes helyzete a kat. igazságszolg.-ljuli ha szi.i.kséges, az abban foglaltak ellen az indítványokat ide Jében meg kell tennie; 2. Ha a vádlottat vizsgálati fogságba helyezték és ha az ezt elrendelő intéz'kedés megtámadható, idejében fel kell folyamodnia; 3. A főtárgyalást megelőzően át kell tanulmányoznia az 'Ügy iratait, azokról jegyzeteket, esetleg másolatokat kell készítenie stb., egyszóval az ügyet "meg kell tanulnia", hogy a főtárgyaláson felkészülve tudjon megjeletmi; 4. A főtárgyaláson jelen kell lennie, azt figyelemmel kell kísérnie és ahol szükséges, törvényes jogait a vádlott érdeké ben igénybe kell vennie. Az ügy alapos ismerete nélkül való, ténybeli vagy jogi érveket nélkülöző puszta ékesszólás a főtárgyaláson a vádlott helyzetén nem sokat segít. 9. A védő a védelem során a vádlottól kapott utasításokat - ha a védelem érdekével nem ellenkeznek - rendszerint figyelembe veszi ugyan, de nincs feltétlenül azokhoz kötve. A védelmet legjobb meggyőződése és jogi felfogása szerint a nyert meghatalmazás alapján önállóan látja el, egyes perbeli cselekményekhez tehát nincs külön felhatalmazásra szüksége. A vádlottat, ha hozzá fordul, köteles tanáccsal ellátni. A vádlott a választott védőtől a megbízást bármikor visszavonhatja. Az, hogy a választott védő a vádlottat a fellebbviteli eljárás során is képviseli-e vagy sem, a megegyezésüktől függ. Az elsőfokú bíróság által kirendelt védő nem köteles a felsőbb bíróság elé fellebbezés vagy semmiségi panasz folytán kitűzött tárgyaláson résztvenni, de tartozik a vádlottp.t a pero<rvoslatok használásánál támogatni. 10. A tisztre, mint védőre vonatkozó tudnivalókat a JOl. szakaszban közöljük. Si,. A perorvoslati eljárás. Mi a perorvoslat '! Kinek, hogyan kell benyujtania? 1. Az ítélet kihirdetése után a tárgyalásvezető köteles a vádlottat felvilágosítani, hogy az ítélet ellen miféle perorvoslatokat használhat. Azt a kérdést, hogy perorvoslattai élni kíván-e vagy sem, a vádlott - ha fogva van is - védőjével négyszemközt megtanácskozhatja, mielőtt válaszolna. De joga van ahhoz is, hogy három napi gondolkodási időt kérjen. Ha a haditörvényszék előtt a vádlott nem nyilatkozott, hogy perorvoslattai él-e vagy sem, illetve a nyilatkűzattételre Több megjelenítése
szernek az alkalmazására került sor; úgy az eljárási szabályok közül a súlyosítási tilalomra vonatkozóan is a Be. 354. (4) bekezdésének a 2010. május 1. napját megelőző korábbi rendelkezései érvényesülnek. Részletesebben Végrehajtás korlátozása iránti kérelem
Végrehajtás korlátozása iránti kérelem Alulírott adós előadom, hogy önálló bírósági végrehajtó előtt számon végrehajtás folyik velem szemben. A végrehajtást kérő: Álláspontom szerint a végrehajtást kérő Részletesebben 25. A SZABÁLYSÉRTÉSI ELJÁRÁSBAN RÉSZT VEVŐ SZEMÉLYEK
25. A SZABÁLYSÉRTÉSI ELJÁRÁSBAN RÉSZT VEVŐ SZEMÉLYEK 25.1. Az eljárás alá vont személy Szabs. tv. 52. (1) Eljárás alá vont személy az, akivel szemben szabálysértési eljárás folyik. (2) Az eljárás alá vont Részletesebben TÖRVÉNYESSÉGE ÉS A BIZONYÍTÉKOK ÉRTÉKELÉSE. A bizonyítás tárgya
végrehajtás szervezete továbbítja, a 20/2009. (VI. 19.) IRM rendeletben foglaltak szerint. Az első két nyilvántartás közvetlen felhasználói a büntetőeljárásban közreműködő szervek, a harmadik adatbázisnak Részletesebben (1) A tanú, aki bíróság vagy más hatóság előtt az ügy lényeges
(1) A tanú, aki bíróság vagy más hatóság előtt az ügy lényeges körülményére valótlan vallomást tesz, vagy a valót elhallgatja, hamis tanúzást követ el. (2) A hamis tanúzásra vonatkozó rendelkezéseket kell Részletesebben FEGYELMI SZABÁLYZAT. A Baráti Kör tagsága tekintetében első fokon a Választmány, másodfokon a Közgyűlés rendelkezik fegyelmi jogkörrel.
2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról 1. A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosítása 1. A Büntető Részletesebben 3. Milyen korlátozások vannak ha vannak egyáltalán a videokonferencia útján beszerezhető bizonyítéktípusok tekintetében?
Olaszország 1. Van-e lehetőség videokonferencia útján történő bizonyításfelvételre akár a megkereső tagállam bíróságának részvételével, akár közvetlenül e tagállam bírósága által? Ha igen, melyek a vonatkozó Részletesebben BÜNTETŐBÍRÓSÁG ELŐTTI ÜGYÉSZI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI
BÜNTETŐBÍRÓSÁG ELŐTTI ÜGYÉSZI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI 2012. év Kiadja: LEGFŐBB ÜGYÉSZSÉG ISSN 1217-0003 BEVEZETŐ 4 A büntetőbíróság előtti ügyészi tevékenység 2012. évi adatai alapján: jogerős bírósági Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA Bf.II.355/2004/3. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla a Szegeden, 2004. évi szeptember hó 30. napján tartott fellebbezési nyilvános ülés alapján meghozta Részletesebben ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL ELNÖKE. 1055 Budapest, Szalay utca 16. t. 06 1 354 4108 f. 06 1 332 6312 e. obh@obh.birosag.hu www.birosag.
ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL ELNÖKE 1055 Budapest, Szalay utca 16. t. 06 1 354 4108 f. 06 1 332 6312 e. obh@obh.birosag.hu www.birosag.hu Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 12/2014. (VII. 11.) OBH utasítása Részletesebben EU levélsablon büntetőeljárás alá vont személyek (gyanúsítottak és vádlottak) jogairól való tájékoztatáshoz
Hungarian EU levélsablon büntetőeljárás alá vont személyek (gyanúsítottak és vádlottak) jogairól való tájékoztatáshoz Önnek joga van ezt a jogairól tájékoztató levelet fogva tartása alatt magánál tartani. Részletesebben ALAPSZABÁLY (minta-tervezet, javasolt szövegezéssel) I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
ALAPSZABÁLY (minta-tervezet, javasolt szövegezéssel) I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.1 Az egyesület neve: 1.2. Az egyesület székhelye: 1.3. Az egyesület jogi személy, amely a nyilvántartásba vétellel jön Részletesebben ÜGYÉSZ SÉ GI KÖZ LÖNY
LIX. ÉVFOLYAM ÁRA: 1365 Ft 7. SZÁM ÜGYÉSZ SÉ GI KÖZ LÖNY A LEGFÕBB ÜGYÉSZSÉG HIVATALOS LAPJA BUDAPEST, 2011. júl i us 31. TARTALOM Oldal JOGSZABÁLYOK 2011. évi LXXII. törvény egyes jogállási törvényeknek Részletesebben Budapest XXI. Kerület Csepel Önkormányzata Képviselő-testülete 12/2011. (III. 31.) önkormányzati rendelete
BUDAPEST XXI. KERÜLET CSEPEL ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ TESTÜLETE Budapest XXI. Kerület Csepel Önkormányzata Képviselő-testülete 12/2011. (III. 31.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelmi és ifjúsági támogatások Részletesebben B/2. BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG
B/2. BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A büntetőeljárásról szóló, többször módosított 1998. évi XIX. törvény (Be.) ismerete minden tétel esetében szükséges. Egyes tételeknél szükséges Részletesebben h a t á r o z a t o t Az NHH Hivatala Miskolci Igazgatóság HM-24-8/2005. számú határozatának rendelkező részét az indokolás kiegészítésével
Másodfokú eljárások osztály Tárgy: fellebbezés elbírálása A Nemzeti Hírközlési Hatóság Tanács Elnöke mint másodfokú szerv, Komlóska község Önkormányzata (3937 Komlóska, Rákóczi út 27.) Név ügyvéd, jogi Részletesebben 2009. évi törvény. a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről
Tervezet! 2009. február 23. 2009. évi törvény a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről Az Országgyűlés kinyilvánítva elkötelezettségét a demokratikus, jogállami Részletesebben A jegyző hatáskörébe tartozó birtokvédelmi eljárásról szóló 228/2009. (X. 16.) Kormányrendelet 3. (1) (2) bekezdések alapján
Illetékbélyeg helye 3.000,- Ft (az illetékbélyeget ide kell felragasztani) BIRTOKVÉDELMI KÉRELEM A jegyző hatáskörébe tartozó birtokvédelmi eljárásról szóló 228/2009. (X. 16.) Kormányrendelet 3. (1) (2) Részletesebben Az Országos Bírósági Hivatal elnökének
Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 10/2012. (VI. 15.) OBH utasítása a közérdekű bejelentésekkel és panaszokkal kapcsolatos eljárásról szóló szabályzatról Az Országos Bírósági Hivatal elnöke a bíróságok Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY. 79. szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2011. július 12., kedd. Tartalomjegyzék
MAGYAR KÖZLÖNY 79. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2011. július 12., kedd Tartalomjegyzék 2011. évi LI. törvény Az egyes eljárási és az igazságszolgáltatást érintõ egyéb törvények módosításáról Részletesebben Rendkívüli és egyéb események jelentésének szabályai 2015.
Rendkívüli és egyéb események jelentésének szabályai 2015. Rendészeti Szabályzat 3. sz. melléklete Hatályba lépett: 2015. A szabályzat hatálya Kiterjed a Javítóintézet minden dolgozójára, és növendékére. Részletesebben ÜGYFÉLPANASZ-KEZELÉSI SZABÁLYZAT RAIFFEISEN Biztosításközvetítő Kft. Hatályos: 2014. augusztus 1-től visszavonásig. Bevezető
ÜGYFÉLPANASZ-KEZELÉSI SZABÁLYZAT RAIFFEISEN Biztosításközvetítő Kft. Hatályos: 2014. augusztus 1-től visszavonásig Bevezető A Raiffeisen Biztosításközvetítő Kft. (Szolgáltató) egyik elsődleges célja az Részletesebben Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24
Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24 Középpontban a a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 62. (2) bekezdése 2011. előtt és Részletesebben T/9553. számú. törvényjavaslat. a büntetőeljárások időszerűségének javítása céljából a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény módosításáról
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA T/9553. számú törvényjavaslat a büntetőeljárások időszerűségének javítása céljából a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény módosításáról Előadó: dr. Draskovics Tibor Részletesebben Kérelem a PSZÁF J-B-IV-24/2007. sz. határozat saját hatáskörben történő visszavonására
Marsi Erika Főigazgató Asszony Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete Budapest Krisztina krt. 39. 1013 Tárgy: Kérelem a PSZÁF J-B-IV-24/2007. sz. határozat saját hatáskörben történő visszavonására Tisztelt Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN Í T É L E T E T :
Szegedi Ítélőtábla A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN A Szegedi Ítélőtábla a Szegeden, 2006. évi június hó 20. napján tartott nyilvános fellebbezési tárgyalás alapján meghozta a következő Í T É L E T E T : A Részletesebben BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT LÉTESÍTÉSE MAGYARORSZÁGON, NEM MAGYAR ÁLLAMPOLGÁRSÁGÚ SZEMÉLYEK ESETÉN
1. Hatáskörrel rendelkező szerv megnevezése: Nógrád Megyei Kormányhivatal 2. Illetékességi terület: Nógrád megye 3. Ügyfélfogadás ideje: Hétfő Csütörtök: 8 00-16 30 Péntek: 8 00-14 00 4. Ügyintéző és elérhetőség: Részletesebben Panaszkezelési szabályzat
Panaszkezelési szabályzat (a módosításokkal egységes szerkezetben) Hatályos: 2014.12.12. napjától 1 I. A szabályzat alapelve, célja A CO-OP HITEL Pénzügyi Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság Részletesebben 2012. évi... törvény
LEGFŐBB ÜGYÉSZSÉG Büntetőbírósági Ügyek Főosztálya A perújítási eljárással kapcsolatos ügyészi tevékenység vizsgálata A Legfőbb Ügyészség 2009. évi vizsgálati tervének A/4. pontja előírja a perújítási Részletesebben Jogorvoslati rendszer
Jogorvoslati rendszer Jogorvoslati eszközök: kifogás fellebbezés bírósági felülvizsgálati kérelem alkotmányjogi panasz Az országgyűlési képviselők választásában eljáró választási bizottságok: Szavazatszámláló Részletesebben 3. Milyen irányban köti a vád bíróságot?
1.Milyen fő szakaszokra osztható a büntető eljárás? Három fő szakasza van: - Nyomozati szakasz bűncselekmény felderítés, és a bizonyítékok beszerzése.- terhelt nyomozási bíró - Vádemelés e rövid szakaszban Részletesebben A hatóságra vonatkozó általános rendelkezések
A hatóságra vonatkozó általános rendelkezések Tartalom Joghatóság Hatáskör (hatósági jogkör) Hatáskör-elvonás és átruházás Illetékeség Joghatóság, hatáskör, illetékesség vizsgálat áttétel Ideiglenes intézkedés Részletesebben A közigazgatási határozatok végrehajtása
A közigazgatási határozatok végrehajtása fogalma: a határozatban előírt pénzfizetési vagy egyéb magatartási kötelezettség teljesítésének kikényszerítése állami kényszer alkalmazásával, amennyiben a kötelezett Részletesebben MÜK fellépés a védői jogok biztosítása érdekében Bánáti János levele Polt Péterhez
MÜK fellépés a védői jogok biztosítása érdekében Bánáti János levele Polt Péterhez 2015.08.27 Szerkesztőség Kiemelt, Hírek Az ügyvédi munka egyik fontos területe a védői tevékenység. A védői hivatás az Részletesebben Szabálytalansági eljárás, szabálytalanságok gyakori esetei
Szabálytalansági eljárás, szabálytalanságok gyakori esetei dr. Bugyi Emőke, jogi szakreferens BM Támogatás-koordinációs Főosztály Budapest, 2012. január 23. Jogi háttér Az egyes alapokat létrehozó közösségi Részletesebben 1. A rendelet hatálya. 2. Értelmező rendelkezések
Budapest Főváros IX. kerület Ferencváros Önkormányzata Képviselő-testületének 18/2015.(V.26.) sz. rendelete a vendéglátó üzletek éjszakai nyitva tartásának rendjéről Budapest Főváros IX. kerület Ferencvárosi Részletesebben 15/2006. (VI.13.) Budapest Csepel Önkormányzata Kt. rendelete. a születési támogatásr ól
5/006. (VI..) Budapest Csepel Önkormányzata Kt. rendelete a születési támogatásr ól (a 0/007. (III.6.) Budapest XXI. Kerület Csepel Önkormányzata Kt. rendelttel, valamint a /007. (V.5.) Budapest XXI. Kerület Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ. a nemzetgazdasági érdekre történő hivatkozással benyújtott tartózkodási engedély kérelmezésének rendjéről
TÁJÉKOZTATÓ a nemzetgazdasági érdekre történő hivatkozással benyújtott tartózkodási engedély kérelmezésének rendjéről A tartózkodási engedély első alkalommal történő kérelmezése 1.) A tartózkodási engedély Részletesebben A DEMOKRATIKUS KOALÍCIÓ ETIKAI ÉS FEGYELMI SZABÁLYZATA
A DEMOKRATIKUS KOALÍCIÓ ETIKAI ÉS FEGYELMI SZABÁLYZATA 1. Az Etikai Bizottság: 1. biztosítja, hogy a párt az Alapszabálynak megfelelően tevékenykedjen, elősegíti az Alapszabály egységes értelmezését, ennek Részletesebben AZ ELSİ FOKÚ BÍRÓSÁGI TÁRGYALÁS
AZ ELSİ FOKÚ BÍRÓSÁGI TÁRGYALÁS A bíróság eljárásának formái Tárgyalás kötelezı, ha a vádlott büntetıjogi felelısségének megállapítására bizonyítást vesznek fel. Nyilvános ülés, hasonló a tárgyaláshoz Részletesebben 3. A büntetőeljárás során használt egyes iratok nyomtatványként történő rendszeresítéséről 5/2003. OIT szabályzat egyes módosuló nyomtatványai
Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 18/2014. (XII. 31.) OBH utasítása az egyes iratok nyomtatványként történő rendszeresítéséről szóló szabályzatok módosításáról A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról Részletesebben II. FOKÚ ADÓIGAZGATÁSI ELJÁRÁS
1. Hatáskörrel rendelkező szerv megnevezése: Nógrád Megyei Kormányhivatal 2. Illetékességi terület: Nógrád megye 3. Ügyfélfogadás ideje: Hétfő-Csütörtök: 8 00-16 30 Péntek: 8 00-14 00 4. Ügyintéző és elérhetőség: Részletesebben A végrehajtás felfüggesztéséről
A végrehajtás felfüggesztéséről Szerző: dr. Bodnár Éva Budapest, 2013. július 19. A végrehajtási eljárás megindulását követően bekövetkezhetnek olyan események, körülmények, amely alapján helye lehet a Részletesebben ÜGYFÉLPANASZ-KEZELÉSI SZABÁLYZAT RAIFFEISEN BANK ZRT. Hatályos: 2015. augusztus 10-től visszavonásig. Bevezető
ÜGYFÉLPANASZ-KEZELÉSI SZABÁLYZAT RAIFFEISEN BANK ZRT. Hatályos: 2015. augusztus 10-től visszavonásig Bevezető A Raiffeisen Bank Zrt. (Bank) egyik elsődleges célja az Ügyfelek magas színvonalú kiszolgálása. Részletesebben MiFiN Mikrofinanszírozó Pénzügyi Szolgáltató Zrt.
Panaszkezelési szabályzat A Magyar Nemzeti Bank elnökének 28/2014. (VII.23.) MNB rendelete (a pénzügyi szervezetek panaszkezelésére vonatkozó szabályokról) szerint előírt kötelező szabályokkal egységes Részletesebben Az Országos Bírósági Hivatal elnökének
Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 6/2012. (IV. 13.) OBH utasítása a bírák és igazságügyi alkalmazottak tevékenysége elismeréséről szóló szabályzatról Az Országos Bíróság Hivatal elnökeként a bíróságok Részletesebben A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete
Ikt. sz.: RH/206-7/2014 A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete 2014. augusztus 28. Tartalomjegyzék 1. A szabályzat célja... Részletesebben ArteusCredit Zártkörűen Működő Részvénytársaság
ArteusCredit Zártkörűen Működő Részvénytársaság Hatályos: 2013. május 29. ArteusCredit Zrt. 1134 Budapest, Róbert K. krt. 59., Telefon: 06/1 814 2179 1 Az ArteusCredit Zártkörűen Működő Részvénytársaság Részletesebben AZ ALTEO ENERGIASZOLGÁLTATÓ NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG Ü G Y R E N D J E. módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva
AZ ALTEO ENERGIASZOLGÁLTATÓ NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG FELÜGYELŐ BIZOTTSÁGÁNAK Ü G Y R E N D J E módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva Hatályos: 2010. október 26. napjától AZ ALTEO ENERGIASZOLGÁLTATÓ Részletesebben Nagyoroszi Község Önkormányzat Képviselő-testületének. 3/2008. (III.28.) rendelete. a szociális ellátások rendjéről. Általános rendelkezések
Nagyoroszi Község Önkormányzat Képviselő-testületének 3/2008. (III.28.) rendelete a szociális ellátások rendjéről Nagyoroszi Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a szociális igazgatásról és ellátásokról Részletesebben A NAPSÁRKÁNYOK KAJAK-KENU ÉS SÁRKÁNYHAJÓ KLUB FEGYELMI SZABÁLYZATA. A fegyelmi szabályzat hatálya
A NAPSÁRKÁNYOK KAJAK-KENU ÉS SÁRKÁNYHAJÓ KLUB FEGYELMI SZABÁLYZATA A fegyelmi szabályzat hatálya 1. (1) E szabályzat rendelkezéseit kell alkalmazni a Napsárkányok Kajak-kenu és Sárkányhajó Klub (a továbbiakban: Részletesebben A M A G Y A R T O R N A S Z Ö V E T S É G S P O R T F E G Y E L M I S Z A B Á L Y Z A T A
A M A G Y A R T O R N A S Z Ö V E T S É G S P O R T F E G Y E L M I S Z A B Á L Y Z A T A A sportról szóló 2004. évi I. törvény (a továbbiakban: Stv.) és a végrehajtására kiadott 39/2004 (II.12.) Korm. Részletesebben A közjegyzői nemperes eljárások
A közjegyzői nemperes eljárások A nemperes eljárás olyan eljárás amely nem a peres eljárás szabályai szerint zajlik (Kengyel Miklós) Célja eltérő: -perelterelő, permegelőző, perelőkészítő -Jogok, tények Részletesebben Médiaszolgáltatás Szabályozás Főosztály Ügyiratszám: 15611-3/2011. A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. Végzése
Médiaszolgáltatás Szabályozás Főosztály Ügyiratszám: 15611-3/2011. Pályáztatási és Jogi Osztály Ügyintéző: dr. Szalai Anita Telefon: (06-1) 4577-959 Tárgy: értesítés eljárás megindításáról és hiánypótlásra Részletesebben Magyar Jógaoktatók. Szövetsége Egyesület
Magyar Jógaoktatók Szövetsége Egyesület Fegyelmi és Etikai Kódex 2006. december 3. 1. Előszó 1.1. A MJSZE Fegyelmi és Etikai Kódexe (továbbiakban: Etikai Kódex) az MJSZE által elismert jógaoktatói tevékenység Részletesebben A pénzügyi vállalkozás vezető állású személyének megválasztása/kinevezése
A pénzügyi vállalkozás vezető állású személyének megválasztása/kinevezése I. VEZETŐ ÁLLÁSÚ SZEMÉLYEK Az MNB előzetes engedélyével választható meg, illetőleg nevezhető ki a pénzügyi vállalkozásnál vezető Részletesebben PÉNZHAMISÍTÁS ELŐSEGÍTÉSE MIATT INDÍTOTT BÜNTETŐÜGY SZABÓ ISTVÁN ELLEN
PÉNZHAMISÍTÁS ELŐSEGÍTÉSE MIATT INDÍTOTT BÜNTETŐÜGY SZABÓ ISTVÁN ELLEN Btk. 305. (NIRIIVIANK) Védelem MÓDOSÍTOTT BEADVÁNY 2009.12.13 Készítette : Sebestyén Adalbert - THL5CK... BMF-NIK Mérnök Informatikus Részletesebben 151. KÉRELEM HELYES ELSZÁMOLÁS MEGÁLLAPÍTÁSA TÁRGYÁBAN
151. KÉRELEM HELYES ELSZÁMOLÁS MEGÁLLAPÍTÁSA TÁRGYÁBAN vonalkód helye ÜGYSZÁM: A Kérelmező szerint az elszámolás helytelen adatot, számítási hibát tartalmaz, és/vagy vitatja szerződésmódosuláshoz kapcsolódóan Részletesebben Varga Zoltán Igazságügyi szakértő Dr. Király István Igazságügyi szakértő
Varga Zoltán Igazságügyi szakértő Dr. Király István Igazságügyi szakértő Milyen kérdésekre keressük a választ: Határidők, előírások Szakértők az eljárásokban Szakértők mögöttes felelőssége Az 1996. évi Részletesebben magánszemély esetében: név, cím, elérhetőség cég esetében: név, cím, elérhetőség, adószám
A szex-webshop.hu webáruház internetes oldalai regisztráció nélkül látogathatóak. Vannak azonban olyan szolgáltatások, amelyek csak regisztrált partnereink számára elérhetőek. Regisztráció A szex-webshop.hu Részletesebben Vaskuti András. Összehasonlítása a Be. korábbi és a 2010. évi CLXXXIII. törvény által módosított rendelkezéseinek
Vaskuti András Összehasonlítása a Be. korábbi és a 2010. évi CLXXXIII. törvény által módosított rendelkezéseinek Forrás: Magyar Közlöny 2010. évi 201. szám Kihirdetve: 2010. december 30. Hatályba lépés: Részletesebben A Bírósági Határozatok című folyóiratban 2005. évben megjelent határozatok
A Bírósági Határozatok című folyóiratban 2005. évben megjelent határozatok 1. BH 2005/1/7. I. A vádhoz kötöttség elvéből fakad a tett-azonosság szükségessége, vagyis az ítéletnek a vádirat által leírt Részletesebben III./ A Szoc. tv.-be bevezetésre került a szociális bírság. Erre vonatkozó rendelkezések az SZmr.-ben is megjelennek:
A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény és falugondnoki szolgálat működésének engedélyezéséről, továbbá a szociális vállalkozás engedélyezéséről szóló 188/1999 (XII. 16.) Korm. Rendeletet (továbbiakban: Részletesebben Tárcrv : Tájékoztatás nyomozás megszüntetéséről
Budapest Főváros X. kerület Kőbányai Önkormányzat Képviselő-testület ülése Z/JZ/M/2J009. Budapest, MMAz BUDAPEST FŐVÁROS X. kerület KŐBÁNYAI ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE ^ ^ ^ ^ ^ j / Tárcrv : Tájékoztatás Részletesebben A KÖZÉRDEKŰ ADATOK MEGISMERÉSÉRE IRÁNYULÓ IGÉNYEK TELJESÍTÉSÉNEK RENDJÉRŐL SZÓLÓ SZABÁLYZAT
A KÖZÉRDEKŰ ADATOK MEGISMERÉSÉRE IRÁNYULÓ IGÉNYEK TELJESÍTÉSÉNEK RENDJÉRŐL SZÓLÓ SZABÁLYZAT A Körös-Maros Nemzeti Park Igazgatóságon (továbbiakban: Igazgatóság) a közérdekű adatok megismerésére irányuló Részletesebben Titkos adat- és infor- mációszerzás a büntető eljárásban. IX. Fejezet V. cím 200. - 206/A.
Titkos adat- és infor- mációszerzás a büntető eljárásban IX. Fejezet V. cím 200. - 206/A. Titkosszolgálati eszközök története Heltai Gáspár (1570) az inkvizíció vizsgálati módszereiről: annakutána egynéhány Részletesebben www.apeh.hu Nyomdai sorszámintervallumok Áfa adóalanyok EVA adóalanyok Közösségi adószámok megerősítése Köztartozásmentes adózók
ELLENŐRZÉS www.apeh.hu Az adózókat terhelő adókötelezettségek jogszerű teljesítéséhez, valamint a költségvetési támogatások jogszerű igénybevételéhez - különösen az áfa visszaigénylések tekintetében - Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a N G Ügyvédi Iroda (cím) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Budapest, Városház Részletesebben Általános Balesetbiztosítási Feltételei
Általános Balesetbiztosítási Feltételei - - - Az itt nem szabályozott kérdésekben a hatályos magyar jogszabályok az irányadók. 1. - - - - dés részét képezik a biztosítási ajánlatban és a biztosítási - Részletesebben www.sveafinance.hu SVEA FINANCE ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG (ZRT.) Panaszkezelési Szabályzat 1146 Budapest, Hungária körút 179-187.
SVEA FINANCE ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG (ZRT.) Panaszkezelési Szabályzat A SVEA Finance Zártkörűen Működő Részvénytársaság (továbbiakban: SVEA Finance Zrt. vagy Társaság; székhely: céget nyilvántartó Részletesebben a nevelési-oktatási intézmények működéséről és a köznevelési intézmények névhasználatáról szóló 20/2012. (VIII. 31.) EMMI rendelet módosításáról
Óvodakötelezettség, óvodai nevelésre való jogosultság 22/2015. (IV. 21.) EMMI rendelet a nevelési-oktatási intézmények működéséről és a köznevelési intézmények névhasználatáról szóló 20/2012. (VIII. 31.) Részletesebben A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről
A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről A Közbeszerzési Döntőbizottság a konzorciumok jog- és ügyfélképességével kapcsolatosan a következőkben ismertetett Részletesebben A BETEGEK JOGAI A PSZICHIÁTRIAI KEZELÉS SORÁN
A BETEGEK JOGAI A PSZICHIÁTRIAI KEZELÉS SORÁN 1998. július elsejétõl új egészségügyi törvény szabályozza a betegjogokat. Fõbb rendelkezései meghatározzák, milyen jogok illetnek meg minket a gyógykezelésünk Részletesebben í t é l e t e t : A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Bíróság 11.K.30.942/2006/9. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Vagyongyarapodás felülellenőrzés, iratmegőrzési kötelezettség Kfv.I.35.516/2006/5.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Szűcs Viktor Géza ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Szabó Andrea Részletesebben A Magyar Nemzeti Bank elnökének 40/2013. (XII. 29.) MNB rendelete
A Magyar Nemzeti Bank elnökének 40/2013. (XII. 29.) MNB rendelete az önkéntes kölcsönös biztosító pénztár, a pénzügyi intézmény, a pénzforgalmi intézmény, az elektronikuspénzkibocsátó intézmény, a magánnyugdíjpénztár, Részletesebben Tájékoztató a követeléskezelő által kezelt fogyasztói kölcsönszerződésekkel kapcsolatos elszámolási tudnivalókról
Tájékoztató a követeléskezelő által kezelt fogyasztói kölcsönszerződésekkel kapcsolatos elszámolási tudnivalókról A fogyasztói kölcsönszerződésekkel kapcsolatos elszámolási szabályokat az alábbi két törvény Részletesebben MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA
MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA 100. (1) A mentesítés folytán - törvény eltérő rendelkezése hiányában - az elítélt mentesül az elítéléshez fűződő hátrányos Részletesebben Első Rendőri Kiegészítő Nyugdíjpénztár PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT. Budapest, 2013.
1016 Budapest, Krisztina körút 99. 2. em.; telefon: +361-224-0134; e-mail: info@creditover.hu; Cg. 01-10-047917; MNB engedély szám: H-EN-I-1180/2013; Bankszámlaszám: 11709002-2064569-00000000 CREDIT OVER Részletesebben Lőrinci Város Önkormányzata Képviselőtestületének. 8/2006. (V. 25.) önkormányzati RENDELETE. A gyermekek védelméről. Rendelet-módosítási javaslat
Jelenlegi szabályozás Lőrinci Város Önkormányzata Képviselő-testületének 8/2006. (V. 25.) önkormányzati RENDELETE A gyermekek védelméről Lőrinci Város Önkormányzatának Képviselő-testülete (továbbiakban: Részletesebben Ügytípus megnevezése. Haszonbérleti hirdetmények kifüggesztése. A hirdetmény kifüggesztésének menete
Ügytípus megnevezése Az ügy leírása Haszonbérleti hirdetmények kifüggesztése A hirdetmény kifüggesztésének menete Haszonbérleti ajánlatot egységes okiratba foglalt szerződésbe kell foglalni, és azt a haszonbérbeadónak Részletesebben ROMÁNIA HIVATALOS KÖZLÖNYE
ROMÁNIA HIVATALOS KÖZLÖNYE A MONITORUL OFICIAL AL ROMÂNIEI KIVONATOS FORDÍTÁSA I. RÉSZ 176. (XX) évfolyam 71. szám TÖRVÉNYEK, EGYEDI RENDELETEK, HATÁROZATOK 2008. szeptember 22., hétfő ÉS MÁS JOGI AKTUSOK Részletesebben Találgatások és tények az ingatlanok kényszerértékesítésével összefüggésben
Találgatások és tények az ingatlanok kényszerértékesítésével összefüggésben Találgatások a bírósági végrehajtással összefüggésben Több hír és állítás látott napvilágot arról, hogy családok tízezrei válhatnak Részletesebben II. 3. Szerződésminta befektetési tanácsadásra. Szerződés befektetési tanácsadásra
II. 3. Szerződésminta befektetési tanácsadásra Jelen melléklet azon a napon lép hatályba, amelyen a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete a befektetési tanácsadási tevékenység végzését az Alapkezelő Részletesebben 2009. évi LVI. törvény
2009. évi LVI. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény módosításáról szóló 2008. évi CXI. törvény hatálybalépésével és a belső piaci Részletesebben MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HONVÉDELMI MINISZTERE
MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HONVÉDELMI MINISZTERE A honvédelmi miniszter 19/2006. (HK.) utasítása a 2006. évi országgyűlési képviselői választásokon való részvétellel (szavazással) kapcsolatos feladatokról A honvédelemről Részletesebben MAGYAR ZÁLOGHITEL FAKTORÁLÓ ÉS PÉNZÜGYI SZOLGÁLTATÓ ZÁRTKÖRŰEN PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZATA
MAGYAR ZÁLOGHITEL FAKTORÁLÓ ÉS PÉNZÜGYI SZOLGÁLTATÓ ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZATA Hatályos: 2015. május 11. napjától visszavonásig Hatályba léptette: 2015. május 11. napján Részletesebben Az ítélőtábla másod-, harmadfokú és a törvényszék másodfokú tanácsainak. havi adatszolgáltatása. Büntető ügyszak (katonai ügyszak nélkül)
5. melléklet a 16/2014. (XII. 23.) OBH utasításhoz 5.számú melléklet a 8/2003. OIT szabályzathoz.. év.. hónap... számú minta Az ítélőtábla másod-, harmadfokú és a törvényszék másodfokú tanácsainak havi Részletesebben A pártfogó ügyvédi díj viseléséről való rendelkezés problematikája Szerző: dr. Hajdu Emese
A pártfogó ügyvédi díj viseléséről való rendelkezés problematikája Szerző: dr. Hajdu Emese Budapest, 2015. augusztus 5. I. Előszó Arról, hogy a pártfogó ügyvédi díjat ki viseli, a bíróság dönt az elsőfokú, Részletesebben Tisztelt Alkotmánybíróság! 1. Az alkotmányjogi panasz elbírálása során irányadó jogszabályok:
1 Alkotmánybíróság 1015 Budapest Donáti u. 35-45.. Bíróság útján Ügyszám: Tisztelt Alkotmánybíróság! alábbi Az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 26. (1) bekezdése alapján az a l k o t m Részletesebben 1998. évi XIX. törvény. a büntetőeljárásról ELSŐ RÉSZ. I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK. Az eljárási feladatok megoszlása
1998. évi XIX. törvény a büntetőeljárásról ELSŐ RÉSZ I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK Az eljárási feladatok megoszlása 1. A büntetőeljárásban a vád, a védelem és az ítélkezés egymástól elkülönül. A bíróság Részletesebben Hegyvidéki Óvodai Jelentkezési lap 2015/2016
Hegyvidéki Óvodai Jelentkezési lap 2015/2016 Alulírott... (név), kérem, hogy gyermekem óvodai elhelyezését a.......óvodában szíveskedjék biztosítani. Körzeti óvoda:... Kérem Nem kérem Gyermek neve:... Részletesebben ADATVÉDELMI SZABÁLYZAT
KINIZSI PÁL ÉLELMISZERIPARI SZAKKÉPZŐ ISKOLA ÉS GIMNÁZIUM 7400 KAPOSVÁR, BAROSS G. U. 19. Telefon: 82/312-177; Fax: 82/422-675 E-mail: kinizsisuli@kinizsi-kap.sulinet.hu 1. sz. melléklet ADATVÉDELMI SZABÁLYZAT Részletesebben A szakmai követelménymodul tartalma:
Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben PÁLYÁZATI FELHÍVÁS út- és mélyépítési műszaki ellenőri megbízás tárgyában
PÁLYÁZATI FELHÍVÁS út- és mélyépítési műszaki ellenőri megbízás tárgyában 1. A pályázat kiírója I. ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK Diósd Város Önkormányzata (székhely: 2049 Diósd, Szent István tér 1.) 2. A pályázat Részletesebben I. Ügyintézési útmutató:
Kereskedelmi igazgatás I. Ügyintézési útmutató: I. Ügyintézési útmutató......1 Vonatkozó jogszabályok.. 1 A kereskedelmi tevékenységek folytatásának általános feltételei....2 Külön engedélyhez kötött kereskedelmi Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság