text:
Mégis kinek az elnyomása? - Buziverés és cigánygyűlölet vs. gazdasági és szexuális kizsákmányolás - Kettős Mérce
Mégis kinek az elnyomása? - Buziverés és cigánygyűlölet vs. gazdasági és szexuális kizsákmányolás
2015. május 3. vasárnap, 13:17
prostitúció egyenlőtlenség rasszizmus igazságszolgáltatás elnyomás homofóbia gyűlöletbeszéd gyűlölet-bűncselekmény
Csütörtökön sokan lelkendezve osztották meg a hírt, miszerint először ítélt el valakit a magyar bíróság homofób gyűlölet-bűncselekményért és (nem először) rasszista uszításért, igaz, még nem jogerősen. Első látásra valóban jó hírnek tűnhet az ítélet, azonban ha jobban megismerjük az eset hátterét, egy rendkívül szomorú és kiábrándító történettel szembesülünk, amely megkérdőjelezi a magyar „civil aktivizmus” jellemző megközelítéseit, alapfeltevéseit és módszereit.
Gy. Zs. vádlottat első fokon három év letöltendő szabadságvesztésre és nyolc hónap felfüggesztettre ítélte a bíróság közösség tagja elleni erőszak és közösség elleni uszítás vétségéért. A 2013-as melegfelvonulás után letépett egy szivárványszínű kokárdát egy férfiról, majd kétszer megütötte, ahogy azt a Nol.hu videója rögzítette. Még ez előtt történt, hogy közzétett a Facebookon egy cigány gyerekeket ábrázoló képet az alábbi szöveggel: „Fertőző cigány génhulladékok, kiirtásuk ajánlott és kötelező! Ne hagyjuk felnőni őket! Ezekből lesznek a gyilkosok!” Az ítéletet sikerként könyvelte el a jogsegélyt biztosító Háttér Társaság a Melegekért közleményében, valamint a Roma Sajtóközpont által közzétett (a gépnarancsról átvett) cikk is. (Jellemző azonban, hogy mindkét írás kizárólag a saját „érdekeltségébe” tartozó vádpontról tudósított: a Háttér a homofób gyűlölet-bűncselekményről, a Roma Sajtóközpont a rasszista uszításról, így sok ismerősöm, aki mindkét cikket megosztotta, azt hitte, két külön esetről van szó.)
Ezen információ alapján úgy tűnhet, mintha kivételesen igazságot szolgáltatott volna a magyar bíróság. Janecskó Kata cikkéből azonban nem csak az derül ki, hogyan lett a vádlott szélsőségessé, hanem az is kirajzolódik, milyen háttérrel rendelkező embereket hajlandó elítélni a bíróság ilyen szigorral ezen vádpontok alapján. Az indexes újságíró cikkéből megtudhatjuk, hogy Gy. Zs. 2 hónapos korában intézetbe került, bár szülei még éltek, majd 15 évesen beleszeretett egy roma fiúba, akinek a családjához költözött. Miután a fiú börtönbe került, annak unokatestvére eladta Gy. Zs.-t prostituáltnak, akit hat évig kényszerítettek prostitúcióra, miközben bántalmazták, kínozták. Fegyházban is töltött két évet, ahonnan távozásakor a futtatói várták, a börtönben kérésére sem nyújtottak segítséget ellenük. Azért haragudott meg a Sanyi nevű roma fiúra, mert mindezek után lekurvázta őt, neki akart visszavágni. Jelenleg Németországban dolgozik takarítóként, a fizetéséből munkanélküli anyját is eltartja, írja Janecskó.
Nyilvánvalóan nem Gy . Zs. az egyetlen nehéz sorsú, sokszoros elnyomástól szenvedő elkövető, és mindez nem is menti fel őt tettei következménye alól. A bűnelkövetés mindig társadalmi folyamatokba ágyazott, pont azért szükséges a hátterét megismerni, mert ezáltal fény derülhet a társadalmi problémákra, okaikra és orvoslási lehetőségeikre. Emellett intézményes kezelésükről is sokat megtudhatunk: például arról, hogyan működik az igazságszolgáltatás, milyen hátterű embereket ítél el a bíróság és milyeneket nem. Az LMBT+ és cigány jogvédők tudhatják legjobban, hogy a hatóságok sokkal gyakrabban alkalmazzák a cigányok ellen ezeket a törvényeket, mint a leginkább marginalizált emberek védelmében. Most pedig nem véletlenül éppen egy intézetben felnőtt, prostitúcióra kényszerített, bántalmazott, szegénységben élő nő (és nem például valamelyik uszító férfi politikus) az első, akit a magyar bíróság homofób gyűlölet-bűncselekmény vétsége miatt elítél.
Arra is rávilágít Gy. Zs. története, hogy az ilyen esetekben nem „elnyomók” állnak szemben „elnyomottakkal”, hanem olyan emberek, akik különböző, de egymástól nem független elnyomások bonyolult rendszerében mindannyian szenvednek elnyomástól, ugyanakkor többnyire kiváltságokkal is rendelkeznek egymással szemben. (Ettől nem lesznek „egyenlők” vagy „egyelően elnyomottak” sem persze.) A bíróság ítéletét sem tudom az „elnyomottak” javára történő döntésként értelmezni, sokkal inkább mint a rendszert legkevésbé fenyegető, sőt, azt igazoló engedményt. Az egyik sérelem elismertetett, míg a másikra (bár nem képezte az eset tárgyát) a bíró azt felelte, hogy a vádlottnak „fel kell nőnie”. A homofóbia és rasszizmus elleni fellépés így a szociális problémák és nők elleni erőszak elnyomásként való el nem ismerése által valósult meg. A világ nem lett igazságosabb ezzel a bírósági döntéssel, pusztán a kiváltságokat keverték meg egy kicsit és osztották újra.
A döntést akkor értelmezheti valaki igazságosként, ha az elnyomást és az az elleni küzdelmet kizárólag egy véges számú identitás (pl. szexuális orientáció, etnikum, stb) alapján ismeri el, miközben az elnyomás más formáiról tudomást sem akar venni. Van abban valami félelmetes és mélyen elkeserítő, hogy azt a sokszoros elnyomást és kizsákmányolást, amit Gy. Zs. elszenvedett, a civil aktivisták említés nélkül hagyják (Háttér Társaság), illetve jelentőségét kifejezetten tagadják (Roma Sajtóközpont). Nem csak más, strukturális kategóriák (pl nem), hanem a szociális problémák elismerése, és az elnyomás összefüggéseiben való megértése is alapvető fontosságú lenne az igazságtalanságok felszámolásához. Az elnyomás különböző identitások alapján való különválasztása, prioritizálása és egymással való szembeállítása az őket lehetővé tévő gazdasági elnyomás figyelmen kívül hagyásával éppen az elnyomást tartja fenn. A rendszer logikájából ugyanis következik ez a fajta oszd meg és uralkodj elv: ha az aktivisták a rendszer logikája alapján határozzák meg a céljaikat és stratégiájukat, úgy a rendszert fogják fenntartani.
A homofóbia és cigányellenesség okainak megértése nélkülözhetetlen lenne ahhoz, hogy sikeresen fel tudjunk lépni ellenük. Ha a „civil szféra” szereplői láthatatlanná teszik vagy tagadják ezeket a bonyolult összefüggéseket, azzal nem fognak hozzájárulni azok lebontásához. A homofóbia és cigányellenesség nem attól fog csökkenni, ha a jogrendszer „példaértékű üzenetet” küld a társadalomnak – ezzel maximum a homofób és cigányellenes tettek kevésbé lesznek láthatók a hatóságok számára. Sokkal inkább arra kellene törekednünk, hogy a problémák okait megértsük és felszámoljuk: azokat a társadalmi-gazdasági folyamatokat, amelyek többek közt Gy. Zs.-t is szélsőségessé tették, és amelyek egyébként a homofóbiát és cigányellenességet is táplálják. Ez nem jelenti azt, hogy nem kell eljárást indítani hasonló esetekben, viszont az nagyon fontos, hogyan számolunk be az esetről és annak hátteréről, illetve emellett milyen más módon küzdünk az igazságtalanságok ellen. Létfontosságú felismernünk, hogy a bűncselekmények megfékezéséhez nem elegendő a büntetőpolitika, hanem a társadalmi igazságtalanságok sokszor egymást metsző aspektusait is kezelni kell. Rendkívül károsnak tartom, ahogy a Háttér Társaság és a Roma Sajtóközpont közleménye láthatatlanná tette a vádlottat mint embert és társadalmi hátterét, ezzel nem ismerte el az elnyomás különböző vetületeit és azok összefüggéseit. Mindez semmiképp sem fog a homofóbia és cigánygyűlölet mérséklődéséhez vezetni, sokkal inkább növekedésükhöz.
Amíg a „szexuális és etnikai kisebbségek” problémáit elválasztjuk a szociális problémáktól, a nemi alapú elnyomástól, és nem küzdünk a gazdasági rendszer igazságtalansága ellen, legfeljebb a gyűlölet emberek közti eloszlásán tudunk változtatni. Ebben a társadalmi-gazdasági rendszerben mindig lesz homofóbia és cigánygyűlölet, akárhány embert is ítélnek el gyűlöletbeszéd és gyűlölet-bűncselekmény vádjával. Ez után az ítélet után sincs semmi okunk az örömre.
Fero Dalma
(Aktivista, a Buzi Újhullám tagja)
Update: A Roma Sajtóközpont az alábbi helyesbítést juttatta el hozzánk, ezt be is illesztjük ide a cikkbe:
Fero Dalma publicisztikájában többek között a Roma Sajtóközpont (RSK) felelősségéről értekezik. A cikk elején világosan leírja a szerző, hogy mi átvettünk egy írást, azaz másodközöltünk egy cikket (annak egy részletét). Két sorral lejjebb, figyelmen kívül hagyva az előbbi tényt, már egyoldalú tudósítóként jellemez minket, mert a Gépnarancstól átvett cikkben csak a történet egyik szála, a rasszista bűncselekmények miatt elítélt elkövető cigányellenessége jelenik meg. A saját logikai bukfencén feltüzelődött szerző végül az elnyomás és kizsákmányolás jelentőségének tagadóiként bélyegzi meg az RSK-t. Így érthetővé válik a forradalmi hév, a jelenségek hátterét feltáró igyekezetet díjazzuk is, de tán nem kellene feláldozni az értelmet, meg mondjuk az RSK presztízsét, hogy kimondassék a szerző által vélt nagybetűs IGAZSÁG. Sokféle értelmezése van és lesz ugyanis ennek az ítéletnek, és az elkövető cselekedete hátterében lévő okoknak, de fontos leszögeznünk, hogy az RSK nem értelmezte a történteket, nem foglalkozott a témával, hanem átvett egy írást. Azt, ami elénk került. A cikkben dicsért Index írás több szempontból járja körül az esetet, mint amit mi átvettünk, de csak később olvastuk, és tudtuk meg belőle, hogy a melegfelvonuláson történt gyűlölködés is ugyanide tartozik. Mea Culpa, de ezért még nem kellene rosszindulatot és egyoldalúságot feltételezni - még azt találjuk hinni, hogy a Kettős Mérce azonosul a nevével.
A cikk – fentiektől független – okfejtése sok tekintetben megfontolható, de azért nem kizárólagos gondolatmenet. Hogy mást ne mondjunk, elég gyakori, hogy az elkövetők – valóban – sanyarú gyerekkorukkal védekeznek. Bándy Kata történetesen roma gyilkosánál ugyanakkor vizsgáljuk-e a társadalmi kontextust, amiképp a romák elleni sorozatgyilkosság egyik gyanúsítottjának roma származására való hivatkozását figyelembe vehetjük-e, amikor ezzel ártatlanságát igyekszik alátámasztani? És akkor még nem beszéltünk a cikkben szereplő elkövető kizsákmányolóiként megjelenített személyekről, akiknek szintén van úgynevezett háttere. Nem kétséges, hogy fontos és vitaképes a téma. A felelősök, felelősségek azonosítása viszont nagyobb körültekintést igényel, mint ahogy most sikerült. Mi azért tartottuk fontosnak megosztani az általunk átvett cikket, mert mérföldkőnek tartjuk az esetet, hiszen rasszizmus vádjával eddig szinte csak cigány embereket ítéltek el Magyarországon.
Update 2: A Szerző válasza
Kedves RSK!
Válaszolva fentebbi reakciójukra, egyetértek, hogy fontos tisztázni, hogy az RSK egészen más meggyőződésből járt el, mintha az ügy hátterét a kezdetektől ismerte volna – ezt valóban tehettem volna egyértelműbbé azon túl, hogy jelzem, a cikket máshonnan vették át. Egyetértek abban is, hogy az eset rendkívül fontos és mindenképp érdemes róla hírt adni, ugyanakkor nem mindegy, milyen módon. Véleményem szerint egy cikk átvétele is felelősséggel jár. A gépnarancs cikk egy első látásra is sarkos véleményt fogalmaz meg, nem puszta híradás. A cikk a vádlott „nehéz gyermekkorának” jelentőségét tagadó eleme az eset részleteinek ismertetése nélkül véleményem szerint önmagában problémássá teszi az írást (akkor is, ha az eset részleteit máshonnan nem ismerjük), így annak utánajárás nélküli másodközlését is. Jogos ellenvetés, hogy az eset homofób száláról a gépnarancs cikkéből nem tudhattak, ezt elismerem. Ugyanakkor az átvett cikket az újabb információk fényében sem látták el szerkesztői kommentárral, illetve új cikkben sem számoltak be a fejleményekről. Ez arra engedett következtetni, hogy a cikk tartalmától továbbra sem távolodtak el. Örülök, hogy kiderült, nem így van és a tartalmi fejtegetésekben is egyetértünk: ahogy azt a cikkben is írtam, általában a bűnelkövetés esetén rendkívül fontos a társadalmi háttér, nem csak ebben az esetben.
prostitúció egyenlőtlenség rasszizmus igazságszolgáltatás elnyomás homofóbia gyűlöletbeszéd gyűlölet-bűncselekmény Kettős Mérce vendégszerző 2015. 05. 03. Tovább →
https://kettosmerce.blog.hu/api/trackback/id/tr677423380

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Namíbia megvédi a betegek jogát a vértranszfúzió visszautasításával kapcsolatban
CIKK NYELVE afrikaans albán angol cseh dán finn francia grúz görög holland horvát indonéz kinyarvanda koreai kínai mandarin (egyszerűsített) kínai mandarin (hagyományos) lengyel magyar norvég német olasz orosz portugál román spanyol svéd szerb szerb (latin betűs) szlovák szlovén szongai török ukrán észt örmény
Namíbia Legfelsőbb Bírósága úgy határozott, hogy megvédi a betegeknek azt a jogát, hogy rendelkezhessenek a saját testük felett, és arról, hogy milyen kezelési módban részesüljenek. A bíróság azt is elismerte, hogy érvényes az az előzetes rendelkezés, melyben a beteg írásban tájékoztatja az egészségügyi személyzetet az orvosi ellátására vonatkozó kívánalmairól.
Gyermekszülés és orvosi vészhelyzet
A bíróság döntése Efigenia Semente ügye kapcsán született, mely az egészségi állapotát érintette. Semente asszony, aki Jehova Tanúja, a harmadik gyermeke születése előtt tájékoztatta az orvosát arról, hogy vallási meggyőződéséből kifolyólag nem fogad el vértranszfúziót. Átadta neki azt a dokumentumot is, amely az orvosi ellátásáról szóló kérését tartalmazza, valamint azt, hogy kit hatalmazott meg, hogy a képviselője legyen. Semente asszony a dokumentumban egyértelműen kijelentette, hogy nem fogad el vért, és hogy a férjét hatalmazza fel arra, hogy a nevében döntéseket hozzon, ha ő erre képtelen.
2012. szeptember 8-án az orvos gond nélkül világra segítette a kislányát, de a szülés után Semente asszony sebészeti beavatkozásra szorult. A férje mint meghatalmazottja ebbe beleegyezett. Ám a műtét során komplikáció adódott, és az orvos vértranszfúziót javasolt. A felesége nevében Semente úr ezt nem fogadta el, összhangban a felesége orvosi ellátására vonatkozó előzetes rendelkezésével. Az orvos sikeresen elvégezte a műtétet vértranszfúzió nélkül, de Semente asszony hemoglobinszintje a műtét után jelentősen lecsökkent.
Kérelem benyújtása a felsőbírósághoz
Semente asszony még felépülőben volt a műtét után, amikor 2012. szeptember 13-án a legidősebb bátyja kérelmet nyújtott be Namíbia Felsőbíróságához. Azt indítványozta, hogy őt jelöljék ki Semente asszony törvényes gondnokaként az asszony férje helyett, és így ő dönthessen az egészségét érintő kezelésekben. Anélkül, hogy értesítették volna Semente asszonyt vagy a férjét a kérelemről, a bíróság a távollétükben megtartotta a tárgyalást, és az asszony gondnokának a bátyját nevezte ki. Ezt követően a bátyja azt kérte az orvosi személyzettől, hogy Semente asszony kapjon vértranszfúziót az akarata ellenére. Semente asszony ismételten elmondta, hogy nem fogadja el, és mivel határozottan ellenállt, nem kapott vértranszfúziót.
Amikor Semente asszony tudomására jutott, hogy a bíróság a bátyját nevezte ki a gondnokának, azonnal kérelmet nyújtott be a felsőbírósághoz, hogy helyezzék hatályon kívül a végzést. Érvként hozta fel, hogy amikor a bátyja a gondnokságot kérelmezte, ő tudatánál volt, és azzal, hogy a bátyja vértranszfúzió adására jogosította fel az orvosi személyzetet, megsértette a vallási meggyőződését és az önrendelkezési jogát. A bíróság elutasította a kérelmét, és továbbra is helybenhagyta a határozatot, hogy a bátyja legyen a gondnoka.
Noha Semente asszony orvosa azt állította, hogy vértranszfúzió nélkül meg fog halni az asszony, a vér nélküli kezeléseknek köszönhetően javult az egészségi állapota. 2012. szeptember 26-án kiengedték a kórházból, anélkül hogy kapott volna vért. A felsőbíróság azonban határozatlan időre a bátyját jelölte ki gondnokának. Ezért Semente asszony Namíbia Legfelsőbb Bíróságához folyamodott, hiszen a gondnokság sérti az önrendelkezési jogát és az alapvető emberi jogát.
„Ez az eset érint néhány legalapvetőbb emberi jogi kérdést, amely valószínűleg felmerül egy perben. Ilyen például az önrendelkezési jog, a szabad vallásgyakorlat és a hátrányos megkülönböztetés” (Namíbia Legfelsőbb Bírósága)
A legfelsőbb bíróság döntése
2015. június 24-én Namíbia Legfelsőbb Bírósága megvédte Semente asszony alapvető jogait, és hatályon kívül helyezte a bátyja gondnokságára vonatkozó határozatot. A legfelsőbb bíróság „teljesen elítélendőnek” tartotta, hogy a felsőbíróság Semente asszony és a férje értesítése nélkül, valamint csak az egyik fél meghallgatása alapján helyezte Semente asszonyt a bátyja gondnoksága alá.
A legfelsőbb bíróság hangsúlyozta, hogy Namíbia az alkotmányában biztosítja a személyi szabadságot, és tiszteletben tartja az emberi méltóságot, mint ami a beteg önrendelkezési jogának az alapja. A bíróság kijelentette: „Az önrendelkezési jog abban az alapvető emberi jogban nyilvánul meg, hogy egy személy rendelkezhessen a saját teste felett . . . Az orvosoknak kötelességük tájékoztatni a betegeiket a javasolt kezelés kockázatairól és előnyeiről, de a beteg döntése, hogy elfogad-e egy bizonyos kezelést.”
„Alapvető emberi jogunk, hogy rendelkezhessünk a saját testünk felett” (Namíbia Legfelsőbb Bírósága)
Végül megvizsgálva Semente asszony alkalmasságát a vértranszfúzió elutasítására, a legfelsőbb bíróság kijelentette, hogy a felsőbíróság nem vette kellőképpen figyelembe a beteg képviseleti meghatalmazását. A legfelsőbb bíróság hozzátette: „Egy írásbeli előzetes rendelkezés, amely konkrét, nem kényszer hatása alatt készült, és amelyet a beteg cselekvőképes állapotában írt alá, egyértelmű bizonyítékát adja a beteg szándékáról az orvosi kezelését illetően.”
A legfelsőbb bíróság arra a kérdésre is választ adott, hogy a gyermek azon joga, hogy a szülei neveljék fel, korlátozza-e a szülőket abban a jogukban, hogy önmaguk választhassák meg a saját orvosi kezelésüket. Nemzetközi precedens értékű jogi esetek áttekintése után a bíróság arra a következtetésre jutott, hogy „mindenki saját maga dönthet arról, hogy milyen kezelést választ vagy utasít el, függetlenül attól, hogy szülő vagy nem, és ez az alapvető emberi jog senki másra nem ruházható át”.
Namíbia Legfelsőbb Bírósága megerősítette az önrendelkezés jogát, és elismerte az előzetes orvosi rendelkezés érvényességét, tiszteletben tartva ezzel a beteg elveit és a kezelés megválasztásához való jogát. Azzal, hogy a legfelsőbb bíróság megvédte a testi épséghez való jogot, és megerősítette a vallásszabadságot, biztosítja az emberi méltóságot és szabadságot minden namíbiai állampolgár számára.
Miért fontos jogi és etikai szempontból egyaránt figyelembe venni a beteg jogait?

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Felhívás ügyvédek részére | fórum | Jogi Fórum
Felhívás ügyvédek részére
frescohu # e-mail 2011.06.24. 17:13
Még egy példa a jogtalan eljárásból: miután egyértelművé vált, hogy a vádiratban szereplő 2 tényállítás nem igaz, a feljelentő az ügyész kérdésére egy új tényt mondott el a tanúkénti meghallgatása során. Erre kértem a bírót, hogy ennek cáfolatát hagy bizonyítsam, mire ennyit mondott: nincs rá szükség, nem tartozik a vádhoz. Amikor az ügyész a perbeszédben kizárólag erre a tényre hivatkozva kérte a bűnösség megállapítását, ismét cáfolni akartam, mire a bíró azt mondta, hogy már lezárta a bizonyítási eljárást. Az ítéletben az indoklás kizárólag erre az új tényre alapult.
frescohu # e-mail 2011.06.24. 16:59
kbs: mivel az ügyészség részére átadott iratok egyértelműen bizonyítják a hamis tanúzást, bízom benne, hogy nem véletlenül vizsgálják már egy éve, a feljelentés elutasítása helyett. Ha mégis elutasítják, következik a magánvádas eljárás.
Az a helyzet, hogy eddig egyik bíróság sem foglalkozott a konkrét bizonyítékaimmal. Minden alkalommal az volt az elutasítás indoka, hogy az elsőfokú bíróság jogszerűen és helyesen döntött, de ezt soha nem indokolták.
Kovács_Béla_Sándor # e-mail 2011.06.24. 15:41
Úgy van: semmit nem mondtam az ítélet érdeméről, hiszen nem ismerem. Azt sem tudhatom, hogy az a feljelentő nem tanúskodott-e valóban hamisan.
Éppen csak abban kételkedem, de nagyon, hogy az első fokú bíróság meg a másodfokú bíróság három bírája, továbbá az LB felülvizsgálatról döntő bírája nem észlelte volna a hamis tanúzást, ha az valóban nyilvánvaló az iratokból.
pazs # 2011.06.24. 15:21
KBS nem ezt mondta, hanem hogy hihetetlen, hogy ezt EGYIK bíróság sem, amelyik eljárt az ügyedben.
frescohu # e-mail 2011.06.24. 13:50
kbs: ha nem a tények és az érvek döntenek, hanem az, hogy az ügyészségnek és a bíróságoknak CSAK IGAZUK LEHET, akkor már tényleg kár jogbiztonságról és jogorvoslatról elmélkedni.
(Talán egy kis kételyt tudok ébreszteni:
másodfokon az ítélet szinte minden mondatára vonatkozóan beadtunk írásos cáfolatot, és kértük a sikkasztás tárgyának megállapítását, mivel azzal senki nem foglalkozott, hogy volt-e egyáltalán árú, amit el lehetett sikkasztani. Az ítéletben is csak annyi szerepelt: " hozzávetőleg 25 millió Ft"-
A Fővárosi Bíróságon a tárgyalás abból állt, hogy megkérdezték: mennyi árú volt a raktárunkban ? A válaszom: 22 millió Ft értékű, amiből 16 millió a cégünk saját tulajdona volt, 6 millió pedig a feljelentő cég tulajdona (bizományi áruként), amit a szerződés felbontása után jegyzőkönyv felvételével átadtunk (a jegyzőkönyv a nyomozati iratok között volt).
A végzés: a büntetésemet a felére csökkentették, de az ítéletet hatályban tartották.
Indoklás: Elismertem, hogy 22 millió Ft értékű árut sikkasztottam el, az pedig mindegy, hogy 22 vagy 25.
A bizonyítékok szóba sem kerültek)
Kovács_Béla_Sándor # e-mail 2011.06.24. 13:28
És ezt a másodfok nem észlelte. Meg az LB se a felülvizsgálati kérelemre. Hiába, mindenki hülye... Én is.
frescohu # e-mail 2011.06.24. 10:44
kbs: csak egy példa arra, hogy hogyan történt az ítélet: a vádirat szerint a sikkasztást azzal követtem el, hogy a bizományi áruból jogtalanul vásároltam 2003. szeptember 29-én, mert július 26-án tartozás miatt eltiltottak ettől. A bizonyíték egy fizetési felszólítás volt. A nyomozati anyagban ott volt egy banki igazolás, hogy a tartozást augusztus 5-én teljes egészében kifizettem. Ezt követően 21-szer vásároltam, amikor a számlát a feljelentő írta alá.
A tárgyaláson (2005-ben !) a bíró megkérdezte a feljelentőt, hogy mikor lett kifizetve a tartozás, mire ő azt mondta, hogy soha. A bíró ezt elfogadta, és nem érdekelte a banki igazolás.
Így zajlott a bízonyítási eljárás.
frescohu # e-mail 2011.06.24. 10:28
kbs: a helyedben valószínűleg én is ezt mondanám, de ennek ellenére minden állításomat bizonyítani tudom.
Remélem, előbb-utóbb el is tudom ismertetni a bírósággal is, legalábbis életem végéig próbálkozok vele.
Ha nem lenne igazam, már régen abbahagytam volna a kínlódást, hiszen már a büntetés el is évült.
Kovács_Béla_Sándor # e-mail 2011.06.24. 09:33
Ha az eredeti eljárás iratai valóban bizonyítanák, hogy a tanú hamisan vallott, akkor téged el se ítéltek volna. De legrosszabb esetben is felmentenek másodfokon.
Nem érzékeled a logikai bakugrást az előadásodban?
frescohu # e-mail 2011.06.24. 09:20
1, Nem volt gyorsított eljárás, a per még 2004-ben kezdődött.
2, A feljelentőt még nem itélték el hamis tanúzásért, a nyomozó ügyészség 2010. augusztus óta nyomoz ebben az ügyben. Előtte hamis vád miatt tettem ellene feljelentést, de azt elutasították, mivel a vádat a bíróság elfogadta. Viszont közölték, hogy a hamis tanúzást megállapíthatják, sőt ezt még jobban bünteti a Btk, ha ennek alapján ítélet született.
3, A hamis tanúzást könnyű bizonyítani: a bírósági jegyzőkönyvek szó szerint tartalmazzák, hogy a feljelentő mit mondott a bíró kérdéseire, és az ítélet is ezen alapult. Viszont hivatalos iratok (bankigazolás, szerződés, rendőrjárőr jelentése, stb.) bizonyítják, hogy legalább 30 esetben valótlanul nyilatkozott annak ellenére, hogy a bíró figyelmeztette a hamis tanúzás következményeire.
buba # e-mail 2011.06.24. 08:00
nem a feljelentöt itélték el.neki adtak igazat
Kovács_Béla_Sándor # e-mail 2011.06.24. 07:56
„Ha a bíróság elitéli a feljelentőt hamis tanúzás miatt,”
Elítélte?
buba # e-mail 2011.06.24. 07:38
Ez valami gyorsitott eljárás volt?
Nem ilyen fűrgék ezek a hatóságok, hacsak nem ismerösnek az érdekei vannak benne
frescohu # e-mail 2011.06.24. 06:42
Perújítást többször is lehet kezdeményezni. Ha a bíróság elitéli a feljelentőt hamis tanúzás miatt, ez mindenképpen indokolja a perújítást. Mivel a bírósági jegyzőkönyvekből egyértelműen bizonyítható, hogy kb. 30 alkalommal történt hamis tanúvallomás, és az ítéletben pedig benne van, hogy a feljelentő tanúvallomásán alapult az ítélet, szerintem nem nulla az esély. Ha az ügyészség nem viszi bíróságra a hamis tanúzást, lehet magánvádasan is.
Kovács_Béla_Sándor # e-mail 2011.06.23. 11:51
Mit lehetne tenni két fokon is meghozott marasztaló ítélettel szemben, ha már a perújítás és a felülvizsgálatot is elutasították?
Hiába szép pénz a felajánlott sikerdíj, ha egyszer nulla esély van megkapni.
frescohu # e-mail 2011.06.23. 11:42
Az ügy rövid leírása: cégem egyik partnere – miután a szerződésünket azonnali hatállyal felbontottam – sikkasztás miatt feljelentést tett ellenem. A rendőrség még aznap megszüntette a nyomozást bűncselekmény hiányában. A feljelentő a rendőrségi határozatot megfellebbezte, most már teljesen új tényállásra hivatkozva, és az ügyészség kiállított egy vádiratot, amelynek minden állítása ellentétes volt a nyomozati iratokkal.
Miután ez a bírósági tárgyaláson egyértelművé vált, a feljelentőnek a tárgyaláson tanúként elhangzott állítására hivatkozva – minden bizonyítás nélkül – az ügyész a perbeszédben már új tényállításra hivatkozva tartotta fenn a vádat. A bíró a „bizonyítás lezárása miatt” nem engedte az új vád elleni védekezést és ítéletet hozott.
A jelentős értékre elkövetett sikkasztást a bíróság úgy mondta ki, hogy:
a vád a tényállítását nem bizonyította,
a védelem az állításra vonatkozó védekezést nem tehette meg,
a sikkasztás tárgyát senki nem vizsgálta sem mennyiségét, sem összegszerűségét tekintve, és értéket természetesen az ítélet sem tartalmazott,
az indoklás tartalmazza, hogy az ítéletet a bíróság a feljelentő tanúvallomása alapján hozta, ami viszont a nyomozati iratokkal ellentétes.
Bár az ítélet minden állítása hivatalos iratokkal cáfolható, ezt követően a bíróságok minden próbálkozást elutasítottak az ügyészség javaslata alapján (fellebbezés, perújítás, felülvizsgálati kérelem, stb.) Az elutasítás soha nem foglalkozott a becsatolt bizonyítékokkal.
Mivel az ítélet a feljelentő kb. 30 db. hamis tanúvallomásán alapult, az erre vonatkozó feljelentésemet a nyomozó ügyészség egy éve vizsgálja.
Az általam felajánlható díjazás: felmentés esetén a hivatalos ügyvédi díj + a kártérítésként kapott összeg 25 %-a. (Az általam becsült kár kb. 60 millió Ft.)
Érdeklődés esetén minden iratot és bizonyítékot be tudok mutatni.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
HATÁROZAT ,- Ft, azaz egymillió forint összegű bírság megfizetésére kötelezi. - PDF
HATÁROZAT ,- Ft, azaz egymillió forint összegű bírság megfizetésére kötelezi.
Download "HATÁROZAT. 1.000.000,- Ft, azaz egymillió forint összegű bírság megfizetésére kötelezi."
1 Médiafelügyeleti Főosztály Iktatószám: MN/ /2011. Tárgy: a nyugalom megzavarására alkalmas képi vagy hanghatások bemutatását megelőző figyelemfelhívásra vonatkozó törvényi előírás megsértése Ügyintéző: személyes adat HATÁROZAT A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) az MTM-SBS Televízió Zrt.-vel (1145 Budapest, Róna utca 174., a továbbiakban: Médiaszolgáltató) szemben hivatalból lefolytatott eljárásban megállapította, hogy a Médiaszolgáltató a TV2 állandó megnevezésű adóján november 15. napján 18:29:49 órai kezdettel sugárzott Tények című műsorában megsértette a nyugalom megzavarására alkalmas képi vagy hanghatások bemutatását megelőző figyelemfelhívásra vonatkozó törvényi rendelkezést, amely miatt a Médiaszolgáltatót ,- Ft, azaz egymillió forint összegű bírság megfizetésére kötelezi. A bírságot a Médiaszolgáltató a határozat közlését követő hét napon belül köteles befizetni a Hivatal Magyar Államkincstárnál vezetett számú pénzforgalmi számlájára. A pénzfizetési kötelezettség késedelmes teljesítése esetén a Médiaszolgáltató késedelmi pótlékot köteles fizetni, amelynek mértéke minden naptári nap után a felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének 365-öd része. Az önkéntes teljesítés elmaradása esetén a Hivatal a Médiaszolgáltatóval szembeni bírság igényét közigazgatási úton érvényesíti. E határozat ellen az annak közlésétől számított 15 napon belül a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsához (továbbiakban: Médiatanács) címzett, de a Hivatalnál (1055 Budapest, Ostrom utca ) benyújtandó, halasztó hatályú fellebbezéssel lehet élni. A Médiatanács másodfokú eljárásáért amennyiben a fellebbezési eljárás tárgyának értéke pénzben megállapítható a fellebbezéssel érintett vagy vitatott összeg minden megkezdett forintja után 400 Ft, de legalább 5000 Ft, legfeljebb Ft összegű díj fizetendő. Ha a fellebbezési eljárás tárgyának értéke pénzben nem állapítható meg, a fellebbezés díja 5000 Ft. A díjat a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Magyar Államkincstárnál vezetett számú pénzforgalmi számlájára kell megfizetni. A Médiatanács, mint másodfokú hatóság a fellebbezést annak beérkezését követő naptól számított negyven napon belül bírálja el. Indokolás A Hivatal a rádiózásról és televíziózásról szóló évi I. törvény (a továbbiakban: Rttv.) 41. -ának b) pontja alapján hivatalból hatósági ellenőrzés keretében vizsgálta a Médiaszolgáltató TV2 állandó megnevezésű médiaszolgáltatásában november 15-én 18:29:49 órai kezdettel sugárzott Tények című műsorszámot (a továbbiakban: Műsorszám). A hatósági ellenőrzés megállapítása szerint a Médiaszolgáltató a Műsorszámban nyugalom megzavarására alkalmas összeállítást tett közzé, amely körülményre a sugárzás előtt elmulasztotta felhívni a közönség figyelmét, ezért felmerült az Rttv. 5. (1) bekezdésében foglalt rendelkezés megsértése. A fentiek alapján a Hivatal a május 4-én kelt, TA/2026-4/2011. ügyiratszámú határozatában (a továbbiakban: elsőfokú határozat) megállapította, hogy a Médiaszolgáltató a kifogásolt műsorszámmal megsértette az Rttv. 5. (1) bekezdésében foglalt rendelkezést. 12 A Médiaszolgáltató fellebbezése alapján a Médiatanács a 889/2011. (VI. 29.) számú határozatában (a továbbiakban: másodfokú határozat) az elsőfokú határozat indokolásának részbeni megváltoztatása mellett helybenhagyta az elsőfokú határozatban foglalt döntést. A másodfokú határozat bírósági felülvizsgálata során a Fővárosi Törvényszék a 6.K /2011/8. számú ítéletével a másodfokú határozatot hatályon kívül helyezte és az elsőfokú hatóságként eljáró Hivatalt új eljárás lefolytatására kötelezte. A fentiek következtében a Hivatal az Mttv ának (1) bekezdése cf) alpontjában foglalt hatáskörében, a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 29. (1) bekezdése alapján hivatalból január 17. napján hatósági eljárást indított a Médiaszolgáltatóval szemben, mely tényről a Ket. 29. (3) bekezdés a) pontjában foglalt rendelkezésnek megfelelően az MN/ /2011. ügyiratszámú végzésében a Ket. 29. (5) bekezdés szerinti tartalommal értesítette a Médiaszolgáltatót, tájékoztatta a hatósági ellenőrzés megállapításairól, valamint a Ket. 51. (1) bekezdés értelmében felhívta a figyelmét arra, hogy az eljárás során nyilatkozattételi és a Ket. 68. (1) bekezdése szerinti iratbetekintési jog illeti meg. A Médiaszolgáltató a tértivevény tanúsága szerint január 23-án vette át a hatósági eljárás megindításáról értesítő végzést, és a Hatósághoz február 7-én érkezett beadványában élt nyilatkozattételi jogával. A Médiaszolgáltató vitatta a hatósági ellenőrzés megállapításait, az Rttv. 5. (1) bekezdésében foglalt rendelkezés megsértését nyilatkozata szerint alaptalannak tartotta, és az eljárás megszüntetését kérte. A Médiaszolgáltató álláspontja szerint a szóban forgó műsorszegmensben nem tűntek fel olyan képek, képhatások, amelyek alkalmasak lettek volna a nyugalom megzavarására. A Médiaszolgáltató szerint a nyugalom megzavarása alatt a köznyugalom értendő, azaz, hogy az átlagos tűrőképességgel rendelkező emberek nagy számban borzadnak el vagy veszítik el türelmüket vagy lesznek idegesek, felháborodottak, stb. a látottak/hallottak alapján. Véleménye szerint a nyugalom megzavarásáról csak akkor lehet szó, ha a hétköznapi vizuális ingerekhez képest kirívóan brutális, erőszakos, felháborító stb. a bemutatott képsor, figyelembe véve azt is, hogy milyen az a mediatizált világ, milyenek azok a vizuális ingerek, amelyekkel az átlagos televíziónéző szembesül. A Médiaszolgáltató szerint maguknak a kép-, vagy hanghatásoknak kell a nyugalom megzavarására alkalmasnak lennie, amelyről a jelen esetben nincs szó, hiszen a hatósági ellenőrzés által is elismerten, a riport ugyan részletesen beszámol (szóban) a brutális gyilkosság részleteiről, azonban sem a kiskorúak személyiségfejlődésére ártalmas jelenetek, sem pedig a nyugalom megzavarására alkalmas képsorok nem tűntek fel a műsorban. A Hivatal a rendelkezésre álló adatok alapján az alábbi tényállást állapította meg, és azt az alábbiak szerint értékelte: A Médiaszolgáltató által november 15-én 18:29:49 órai kezdettel közzétett Tények című műsorszámban az alábbiak voltak láthatóak, hallhatóak. A műsorszám főcímét megelőző felvezetőben a két hírolvasó az ominózus eseményt ismertette: Kalapáccsal verte agyon újszülött gyerekét egy pár Vecsésen. A lány a garázsban szült, a csecsemő fejjel esett a földre. A főcím utáni headline-ban szintén első helyen szerepelt a brutális bűneset. A képernyő alján a Megölték gyereküket felirat volt olvasható, miközben a bírósági tárgyalás képei voltak láthatóak a két vádlottal, akiknek arca nem került bemutatásra. A hírolvasók kommentárja a következőképpen szólt: Fojtogatták a kisbabát a szülés után. Miután megölték, az ágyneműtartóba dugták el. A műsorszám logójának ismételt megjelenése és a műsorvezetők felkonferálása után elkezdődött a műsor, amelyben a hírolvasók visszatértek a vezető hírhez: Jó estét kívánunk, fojtogatta, utána pedig agyonverte újszülött gyerekét egy pár Vecsésen. Mindketten börtönbüntetést kaptak. A fiút hét, a lányt öt évre ítélték. Őt azért csak ennyire, mert még fiatalkorú volt, amikor gyilkolt. A lány vallomása szerint a barátja a szülés után azt kiabálta, hogy idézem»miért nem halsz meg, te gyerek?!«eközben a műsorvezető melletti ablakban 23 egy kalapács közeli képe jelent meg, alatta pedig a Kalapáccsal agyonverte felirat. A hírolvasó így folytatta: Végül a lány a barátja parancsára kalapáccsal agyonverte a gyereket, utána pedig az ágyneműtartóba tette. Ezután kezdődött maga a riport, a képernyő alján pedig az Agyonverte a szülés után felirat volt látható. Narrátor: A 19 éves Személyes adat és volt barátja, Személyes adat még szabadon sétált be a tárgyalóterembe. A tárgyalás végén viszont már mindkettejüket bilincsben, vezetőszáron vitték el a rendőrök. Az ítélet szerint ugyanis közösen ölték meg újszülött gyereküket. Az utolsó szó jogával csak a férfi élt, azt mondta, nem bűnös. Ez alatt a tárgyalóterembe érkező vádlottak voltak láthatóak hátulról, majd az, ahogy elvezették őket, illetve újra a férfi vádlott fejének közeli részletei. Az utolsó szó jogán Személyes adat szólalt meg a tárgyalóteremben, hangja a felvételen eltorzításra került: Annyit kívánok elmondani, Tisztelt Bíróság, hogy csatlakozom a védőm által elmondottakhoz, és én ezt a bűncselekményt nem követtem el. Narrátor: A férfi korábban azzal fenyegette barátnőjét, hogy elhagyja, ha terhes lesz. A tizenhat éves lány ezért titkolta terhességét. A szülés estéjén barátja házában voltak. A garázsban szült, itt talált rájuk a férfi. Az ítélet szerint ezután mindketten fojtogatták a gyereket, majd a még fiatalkorú, 16 éves lány a barátja parancsára kalapáccsal agyonverte. Utána pedig a garázsban lévő franciaágy ágyneműtartójába rejtették a testét. A férfi édesanyja nyilatkozott a Tényeknek, de azt kérte, hogy az arca és a hangja ne legyen felismerhető. Azt mondta, a fia ártatlan. Ezt követően újra tárgyalótermi képek voltak láthatóak, amelyeken a két vádlott különböző szögekből került bemutatásra, de az arcuk nem volt kivehető. Majd megjelent a következő felirat a képernyő alján: Állva szült a lány, a baba fejjel lefelé a padlóra esett, és már akkor megsérült. A riporter az elítélt férfi édesanyját kérdezte: Mit szól ehhez az ítélethez? A férfi édesanyja, akit hátulról mutatott a kamera, a hangja pedig eltorzításra került, így válaszolt: Le vagyok döbbenve, és nem tudok szóhoz jutni, mert egyáltalán nem erre lehetett számítani, mert mi naivan azt hittük, hogy ha valaki nem követ el semmit, akkor azért nem bűnhődik, de hát most már látjuk, és menet közben is láttuk, hogy ez nem feltétlenül így van. Nincsen ellene semmilyen konkrét bizonyíték Narrátor: Személyes adat ügyvédje azt mondja, őt meggyőzte a védence az ártatlanságáról. Személyes adat, Személyes adat ügyvédje: Megdöbbentett ez az ítélet, egyáltalán nem számítottunk rá, természetesen fellebbeztünk, és engem a két és fél év alatt meggyőzött a védencem az ártatlanságáról Narrátor: A fiatal nő a tárgyalások során nem tagadta, hogy köze van a kisbabája halálához. Az ő ügyvédje szerint viszont példát akarnak statuálni a büntetéssel. Ez alatt a lány és a kísérője volt látható, amint a folyosón vártak, illetve a tárgyalóteremben ültek, a lány zsebkendőt szorongatott, de az arca nem került bemutatásra. Személyes adat, Személyes adat ügyvédje: Hát, a bíróság avval, az indoklásába azt is belefoglalta, hogy el vannak szaporodva a megye területén az újszülöttek sérelmére elkövetett emberölések, de én mondom, hogy példát is szeretne mutatni az ítélet evvel Narrátor: Mindkét fiatal előzetesbe került. Személyes adat, aki már a tárgyalás alatt is többször sírt, összeomlott, amikor ezt megtudta. Ekkor az volt látható, ahogy a lány szemmel láthatóan remegő kezeire feltették a bilincset. Majd visszavágtak a tárgyalóteremben lezajlottakra, amikor a bíró kihirdette: Ma már nem mehetnek haza. E pillanatban a lány hangosan felzokogott, a fejét fogta, majd az egyik asztalra borulva a sírástól rázkódott, miközben a kamera ráközelített. Bíró: Azonnal intézkedni fog a bíróság maradjon, Személyes adat a fogdába vételről Narrátor: A nő többek között mostani párjától, Személyes adat pedig az édesanyjától búcsúzott. Majd látható volt, amint az elítéltek megölelték a hozzátartozóikat. A narrátor így folytatta: Az asszony azt mondta a Tényeknek, hogy megromlott a két fiatal viszonya, miután a nő a fia ellen vallott. Látható volt, ahogy Személyes adat készültek megbilincselni. A férfi édesanyja: Onnantól kezdve nem tartotta embernek sem, hogy ilyen szinten átvágta a fejét, és végig megvezetett bennünket, és hogy egyáltalán ezt a bűncselekményt elkövette. Narrátor: A tárgyalás után veszekedés tört ki a bírósági folyosón, amikor Személyes adat az édesanyjától kapott csomagot hozzávágta volt barátnőjéhez. Az ügy másodfokon folytatódik. A riport zárásaként a veszekedés képeit mutatták, amelyek egy része az elítéltek arca miatt kitakarásra került, de jól látható volt a lány remegő keze, valamint a kiabálás hangjai hallatszottak, amiből ki lehetett érteni a fenyeget szót. 34 Az Rttv. 5. (1) bekezdésében foglalt rendelkezés értelmében: A vallási vagy hitbeli meggyőződést sértő, az erőszakos vagy más módon a nyugalom megzavarására alkalmas képi vagy hanghatások bemutatása előtt a közönség figyelmét erre a körülményre fel kell hívni. A Hivatal álláspontja szerint az Rttv. 5. (1) bekezdésében foglalt rendelkezéssel a jogalkotó szándéka arra irányult, hogy a nézőnek lehetősége legyen eldönteni, hogy kíván-e szembesülni az ilyenfajta tartalommal. Ebből következően a Hivatal kiemeli, hogy a szóban forgó rendelkezés nem tiltja a bűnügyi riportok közzétételét sem, csupán a megfelelő figyelmeztetéssel biztosítani kívánja a választás, illetve a felkészülés lehetőségét a nyugalom megzavarására alkalmas összeállítások előtt. A Médiaszolgáltató álláspontja szerint nem került sor a nyugalom megzavarására alkalmas képek, képi hatások bemutatására, mivel a bűncselekmény és a büntetőtárgyalás részletei szóban hangzottak el (a jogszabályhely szó szerinti értelmezésére hivatkozás). A Médiaszolgáltató ezen érvelése téves, mert a jogszabály megkerülésére ad lehetőséget. A jogszabály helyes értelmezése szerint az Rttv. 5. (1) bekezdésében előírt kötelezettség azt szolgálja, hogy minden olyan tartalom esetén biztosított legyen a felkészülés és választás lehetősége, amely a nyugalom megzavarására alkalmas, legyen az kép, képi hatás, hanghatás. Ezzel kapcsolatban a Hivatal megjegyzi, hogy az eljárás tárgyát képező esetben a hírolvasói szöveges ismertetés egy pontján, amikor az ítélet és a bűncselekmény egyik részlete került közlésre, a hírolvasó melletti ablakban megjelent egy kalapács közeli képe, alatta "Kalapáccsal agyonverte" felirattal. Ez pedig megfelel a kép, képi hatás fogalmának, még akkor is, ha a bemutatott eszköz nem az volt, amellyel a bűncselekményt elkövették. Ilyen esetekben a tartalom egészét, tehát a kép(ek) és szóbeli közlések összességét, egységét kell vizsgálni, hogy az alkalmas-e a nyugalom megzavarására. A törvényi rendelkezéssel elérni kívánt jogalkotói szándék megkerüléséhez vezethetne az a gyakorlat, amely szerint nem szükséges előzetes figyelemfelhívás, ha az adott tartalom nem rendelkezik nyugalom megzavarására alkalmas képekkel, viszont a hatás kiváltására alkalmas szöveggel igen. A Hivatal a hírolvasói szöveget és a narrációt vizsgálva az alábbiakat állapította meg. A vizsgált hírműsorban szereplő hír tárgya egy újszülött megölése tárgyában hozott bírósági ítéletről szóló hír volt. Az elkövetés módjára, az elkövetés során használt tárgyra, és a tetteseknek az elkövetés során tanúsított gátlástalan magatartására, valamint arra tekintettel, hogy az újszülöttet saját szülei ölték meg, a bűncselekmény a közfelfogás szempontjából különösen kegyetlennek és morálisan elítélendőnek tekinthető. Az emberölés, mint az emberi élet kioltására irányuló cselekmény és az annak következtében beálló eredmény, azaz a sértett halála már önmagában megrázó hír, különösen, ha azt egy újszülött sérelmére követik el. A hírben szereplő emberölést azonban az átlagot meghaladó, rendkívüli embertelenséggel követték el, az morálisan különösen elítélendő. Az erkölcsi, emberiességi szempontok tehát a hír tárgyát képező emberölés esetében kiemelkedő jelentőséggel bírtak. A Médiaszolgáltató a vizsgált hírműsorban nem pusztán az emberölés és annak rendkívüli brutalitással való elkövetése tényéről és az annak tárgyában született bírósági ítéletről számolt be, hanem részletesen ismertette az elkövetés körülményeit és a tettesek részéről az elkövetés során tett kijelentéseket, mely számos, a nyugalom megzavarására alkalmas, felkavaró információt tartalmazott. A Hivatal a fentiekre tekintettel megállapította, hogy az újszülött sérelmére, rendkívüli embertelenséggel elkövetett emberöléssel kapcsolatos információk részletes ismertetése, illetve az ezzel kapcsolatosan bemutatott, a hatósági ellenőrzés által részletesen leírt képi- és hanghatások együttesen alkalmasak voltak arra, hogy a nézők nyugalmát megzavarják. Az Rttv. 3. (1) bekezdése alapján a műsorszolgáltató önállóan határozza meg a műsorszolgáltatás tartalmát, és azért felelősséggel tartozik. A tartalom kialakításakor azonban köteles megfelelni a jogszabályi rendelkezéseknek így különösen az Rttv., illetve január 1-jét követően az Mttv. rendelkezéseinek, valamit eleget tenni a műsorszolgáltatási szerződésben vállalt kötelezettségeknek. Az Rttv. 5. (1) bekezdése egyértelmű kötelezettséget állapít meg a Médiaszolgáltató számára: az erőszakos vagy más módon a nyugalom megzavarására alkalmas képi vagy hanghatások bemutatása előtt a közönség figyelmét erre a körülményre fel kell hívni. 45 A Hivatal kiemeli, hogy jelen eljárásában nem a vizsgált hír közreadásának ténye vagy a nyugalom megzavarására alkalmas képi- és hangfelvételek közreadása miatt állapított meg jogsértést. A Médiaszolgáltató jogsértése abban állt, hogy a nyugalom megzavarására alkalmas képi- és hangfelvételek közreadása előtt nem hívta fel a nézők figyelmét az Rttv. 5. (1) bekezdésében előírtaknak megfelelő módon. A Hivatal a jogsértés miatt alkalmazandó jogkövetkezmény meghatározása során az alábbi szempontokat vette figyelembe. Az Mttv (1) bekezdése értelmében: 186. (1) Amennyiben a jogsértés csekély súlyú és ismételtség nem állapítható meg, a Médiatanács, illetve a Hivatal - a jogsértés tényének megállapítása és figyelmeztetés mellett legfeljebb harminc napos határidő tűzésével felhívhatja a jogsértőt a jogsértő magatartás megszüntetésére, a jövőbeni jogsértésektől való tartózkodásra, illetve a jogszerű magatartás tanúsítására, és meghatározhatja annak feltételeit. Az Mttv (4) bekezdésében foglalt rendelkezés szerint: Az (1)-(3) bekezdés alkalmazásában ismételtségnek tekintendő, ha a jogsértő a jogerős hatósági határozatban megállapított jogsértő magatartást ugyanazon jogalapon és jogszabályhely tekintetében, ugyanazon tárgykörben, háromszázhatvanöt napon belül legalább kétszer valósítja meg, ide nem értve a csekély súlyú törvénysértéseket. Bár az ismételtség fogalmi elemei nem állnak fenn, a Hivatal a szankció kiszabásánál figyelembe vette, hogy a hatóság jogelődje, az Országos Rádió és Televízió Testület korábban a 488/2010. (III. 17.) számú határozatában az Rttv (1) bekezdés a) pontjában meghatározott jogkövetkezményt alkalmazta a Médiaszolgáltatóval szemben az Rttv. 5. (1) bekezdésének megsértése miatt. A Hivatal az Rttv. 5. (1) bekezdés jelen esetben történt megsértését nem értékelhette csekély súlyú törvénysértésként tehát kizárt volt az Mttv (1) bekezdésében rögzített felhívás jogkövetkezmény alkalmazása, tekintettel arra, hogy a csecsemő-gyilkosság részleteinek szóbeli közlése, illetve az összeállítás egyes képei nagymértékben alkalmasak voltak a nyugalom megzavarására. Az Mttv (2) bekezdése szerint a Hivatal a jogkövetkezményt a jogsértés jellegétől függően a jogsértés súlyára, a jogsértés ismételtségére, folyamatosságára, időtartamára, a jogsértéssel elért vagyoni előnyre, valamint a jogsértéssel okozott érdeksérelemre, az érdeksérelmet szenvedett és veszélyeztetett személyek számára, illetve a jogsértéssel okozott kárra és a jogsértés piacra gyakorolt hatására, továbbá az egyedi ügyben értékelhető egyéb szempontokra tekintettel állapítja meg. A Hivatal az Rttv. 5. (1) bekezdés megsértése tekintetében a joghátrány mértékének megállapítása során az Mttv (2) bekezdésében rögzített mérlegelési szempontok közül a jogsértés súlyát vette figyelembe. Az Mttv (2) bekezdésében meghatározott további mérlegelési szempontok figyelemmel az Mttv (4) bekezdésében meghatározott ismételtség fogalmára is jelen jogsértés tekintetében nem értékelhetők. A Hivatal a hatályos szabályozási környezettel összhangban és a kialakított szankcióalkalmazási gyakorlatának megfelelően az Mttv (3) bekezdésében foglalt jogkövetkezmények közül a bírság alkalmazása mellett döntött, mivel a kérdéses jogsértés vonatkozásában e közjogi eszközt ítélte a legalkalmasabbnak arra, hogy a Médiaszolgáltatót visszatartsa a jövőbeni jogsértések elkövetésétől. A Hivatal úgy ítélte meg, hogy az egyedi ügyben, az ügy sajátosságai mentén végrehajtott mérlegelés alapján megállapított, a jogsértéssel arányos bírság kellő visszatartó erővel rendelkezik a további jogsértések tekintetében. A Hivatal az Mttv (2) bekezdésében foglalt mérlegelési jogkörében a fokozatosság és arányosság elvének figyelembe vételével, az Rttv. 5. (1) bekezdés megsértése miatt az Mttv (3) bekezdés bb) alpontja alapján a kiszabható bírságmaximum (ötvenmillió forint) 2 %-ának megfelelő összegű, azaz ,- Ft bírságot szabott ki a Médiaszolgáltatóval szemben. 56 A Hivatal külön tekintettel volt a jogkövetkezménynek a jövőbeni jogsértések elkerülését célzó hatására, illetve arra, hogy egy esetleges újabb jogsértés miatt alkalmazandó szankció esetén érvényesülhessen a fokozatosság elve, azaz az ismétléssel járó növekvő progresszivitás és a szankcionálás kiszámíthatósága, előreláthatósága. Az Mttv (1) bekezdése alapján a törvény hatálya alá tartozó, a Médiatanács vagy a Hivatal előtt folyamatban lévő eljárásokban az Mttv. hatályba lépése után az Mttv. szabályait kell alkalmazni. A Hivatal a jelen eljárás lefolytatására vonatkozó eljárási jogosultságát vizsgálva megállapította, hogy az Rttv. 5. (1) bekezdésében foglalt rendelkezésnek az Mttv ában foglalt rendelkezés feleltethető meg, s e rendelkezés esetében az Mttv (1) bekezdése c) pontjának cf) alpontja alapján a Hivatal rendelkezik hatáskörrel. Az Mttv (1) bekezdésében foglalt rendelkezés szerint a Hivatal határozata ellen a Médiatanácshoz lehet fellebbezést benyújtani. A fellebbezésről szóló tájékoztatás a Ket. 72. (1) bekezdés da) alpontján és a 98. (1) bekezdésén, a fellebbezés előterjesztésének határidejére vonatkozó tájékoztatás a Ket. 99. (1) bekezdésén, a halasztó hatály és a fellebbezés előterjesztése helyének meghatározása a Ket (1) és 102. (1) bekezdésein, a másodfokú hatóság ügyintézési határideje az Mttv (1) bekezdésén alapul. A fellebbezési díj mértékét a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnökének 5/2011. (X. 6.) számú, a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság egyes eljárásainak igazgatási szolgáltatási díjairól és a díjfizetés módjáról szóló rendeletének (a továbbiakban: Rendelet) 17. (18) bekezdése határozza meg. A Rendelet 18. (2) és (3) és a 19. (1) bekezdései a díjfizetés módja és határideje kapcsán az alábbiakat írják elő: 18. (2) A díjfizetésre kötelezettnek a díjat a kérelem benyújtását megelőzően, átutalással kell megfizetni, a Hatóság Magyar Államkincstárnál vezetett számú pénzforgalmi számlájára. Az átutalási megbízás közlemény rovatában a kérelmező nevét, adószámát és az eljárás tárgyát kötelező feltüntetni. 18. (3) A díjfizetés megtörténtének igazolását - a bankszámla megterhelését tartalmazó napi bankkivonatot (a továbbiakban: befizetési bizonylat) - a kérelemnek tartalmaznia kell. A befizetési bizonylaton a befizetés jogcímét fel kell tüntetni. 19. (1) Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekre az Itv. 3. (4) bekezdésében, 28. (2)-(4) bekezdésében, 31. (1)-(3) bekezdésében, (5)-(6) bekezdésében és 32. -ában foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni. Az eljárás során a Ket (2) bekezdésében foglalt rendelkezés szerinti eljárási költség nem merült fel. Budapest, február 20. Aranyosné dr. Börcs Janka, a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatalának főigazgatója nevében és megbízásából Kapják: 1. Személyes adat dr. Pap Szilvia főosztályvezető 6 Hasonló dokumentumok
Médiafelügyeleti Főosztály Iktatószám: MN/9024-3/2013. Tárgy: a reklámok sugárzásának időtartamára vonatkozó törvényi rendelkezés megsértése Ügyintéző: személyes adat Melléklet: A Médiaszolgáltató által Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 1759/2013. (XII. 11.) számú HATÁROZATA
A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 1759/2013. (XII. 11.) számú HATÁROZATA Ügyiratszám: MN/57221-8/2013. Ügyintéző: személyes adat Telefonszám: Személyes adat E-mail: személyes adat Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 1554/2012. (VIII.29.) számú HATÁROZATA
Ügyiratszám: MN/18317-8/2012. Ügyintéző: személyes adat Tárgy: a burkolt kereskedelmi közlemény közzétételének tilalmára vonatkozó törvényi rendelkezés megsértése A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Részletesebben HATÁROZAT. határozatot.
Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatal Tartalomfelügyeleti főosztály Ügyiratszám: 4807-1/2011. Tárgy: törvénysértés megállapítása Ügyintéző: személyes adat HATÁROZAT A Nemzeti Média- és Hírközlési Részletesebben A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK. 1331/2013. (VIII. 28.) sz. HATÁROZATA
Ügyiratszám: MN/22233-7/2013. Tárgy: a vállalt műsorszerkezettől történő eltérések, és a közösségi médiaszolgáltatókkal szemben előírt törvényi követelmények megsértése Ügyintéző: személyes adat Telefonszám: Részletesebben Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 1915/2012. (X. 30.) sz. HATÁROZATA
Ügyiratszám: MN/24172-8/2012. Ügyintéző: személyes adat Tárgy: a burkolt kereskedelmi közlemény közzétételének tilalmára vonatkozó törvényi rendelkezés megsértése Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 797/2014. (IX.2.) számú HATÁROZATA
Ügyiratszám: MN/17079-7/2014. Ügyintéző: személyes adat Email: személyes adat Tárgy: támogatói üzenet, társadalmi célú reklám közzétételére, valamint társadalmi célú reklám megrendelőjének a megnevezésére Részletesebben H A T Á R O Z A T. 18.565,- Ft, azaz tizennyolcezer-ötszázhatvanöt forint bírsággal sújtja.
Médiafelügyeleti Főosztály Ügyiratszám: MN/28503-4/2014. Ügyintéző: személyes adat Telefon: Személyes adat Tárgy: a reklámok sugárzásának időtartamára vonatkozó törvényi rendelkezés megsértése Melléklet: Részletesebben A bírság szankció. A bírság szankció alkalmazásának elvei a médiaigazgatásban. dr. Pap Szilvia. főosztályvezető. 2012. március 13.
A bírság szankció dr. Pap Szilvia főosztályvezető A bírság szankció alkalmazásának elvei a médiaigazgatásban 2012. március 13. 2 1. A szankció alkalmazásának funkciói OBJEKTÍV FELELŐSSÉG JOGÉRVÉNYESÍTÉS Részletesebben A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK. 1191/2014. (XII.9.) sz. HATÁROZATA
Ügyiratszám: MN/28500-7/2014. Tárgy: a hatósági határozatban vállalt műsorszerkezettől történő eltérések Ügyintéző: személyes adat Melléklet: a hatósági ellenőrzés megállapításai A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI Részletesebben Pécsi hatósági iroda Iktatószám: CP/7786-10/2012. Tárgy: szerződéskötési és felmondási eljárás vizsgálata Ügyintéző: HATÁROZAT
Pécsi hatósági iroda Iktatószám: CP/7786-10/2012. Tárgy: szerződéskötési és felmondási eljárás vizsgálata Ügyintéző: HATÁROZAT A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatala (a továbbiakban: Hatóság) Részletesebben A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK. 1549/2012. (VIII. 29.) sz. HATÁROZATA
Ügyiratszám: MN/16140-7/2012. Tárgy: a vállalt műsorstruktúrának megfelelő műsor sugárzására vonatkozó kötelezettség megsértése Ügyintéző: személyes adat Telefonszám: Személyes adat Melléklet: a hatósági Részletesebben A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK. 634/2012. (IV. 4.) sz. HATÁROZATA
Iktatószám: MN/35457-8/2011. Tárgy: a vállalt műsorstruktúrának megfelelő műsor sugárzására vonatkozó kötelezettség megsértése Ügyintéző: személyes adat Melléklet: a hatósági ellenőrzés megállapításai Részletesebben HATÁROZAT. felhívja, 105.000,- Ft, azaz egyszázötezer forint összegű bírság megfizetésére kötelezi.
Médiafelügyeleti Főosztály Ügyiratszám: MN/2915-6/2013. Ügyintéző: személyes adat Tárgy: a hallássérültek számára hozzáférhető műsorszámokra vonatkozó törvényi rendelkezések megsértése Melléklet: hatósági Részletesebben Mobilszolgáltatás-felügyeleti osztály Iktatószám: FO/32788-9/2011. Tárgy: szolgáltatás számlázása és szolgáltatás korlátozás megfelelősége Ügyintéző:
Mobilszolgáltatás-felügyeleti osztály Iktatószám: FO/32788-9/2011. Tárgy: szolgáltatás számlázása és szolgáltatás korlátozás megfelelősége Ügyintéző: HATÁROZAT A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatala Részletesebben H A T Á R O Z A T. 600.000,- Ft, azaz hatszázezer forint összegű bírság megfizetésére kötelezi.
Médiafelügyeleti Főosztály Ügyiratszám: MN/27309-5/2014. Ügyintéző: személyes adat Telefonszám: Személyes adat E-mail: személyes adat Tárgy: a hallássérültek számára hozzáférhető műsorszámokra vonatkozó Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 1347/2012. (VII.18.) számú HATÁROZATA
Ügyiratszám: MN/14544-8/2012. Ügyintéző: személyes adat Tárgy: a burkolt kereskedelmi közlemény közzétételének tilalmára, valamint a termékmegjelenítésre vonatkozó törvényi rendelkezések megsértése A Nemzeti Részletesebben A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK. 1005/2013. (VI. 12.) sz. HATÁROZATA
Ügyiratszám: MN/8539-8/2013. Tárgy: a vállalt műsorszerkezettől történő eltérés, burkolt kereskedelmi közlemény közzétételének tilalmára vonatkozó törvényi rendelkezések megsértése Ügyintéző: személyes Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 1433/2011. (X. 19.) számú HATÁROZATA
Ügyiratszám: MN/18991-17/2011. Ügyintéző: személyes adat Tárgy: a társadalmi célú reklám közzétételére vonatkozó törvényi rendelkezés megsértése A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 1433/2011. Részletesebben A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK. 48/2015. (I.13.) számú H A T Á R O Z A T A
Iktatószám: MN/28790-7/2014. Tárgy: a vállalt műsorstruktúrának megfelelő műsor sugárzására vonatkozó kötelezettség megsértése Ügyintéző: személyes adat Melléklet: a hatósági ellenőrzés megállapításai Részletesebben A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK. 712/2013. (IV.25.) számú H A T Á R O Z A T A
Ügyiratszám: MN/5825-8/2013. Ügyintéző: személyes adat Telefonszám: Személyes adat E-mail: személyes adat Tárgy: a vállalt műsorstruktúrának megfelelő műsor sugárzására vonatkozó kötelezettség megsértése Részletesebben HATÁROZAT. kötelezi, Továbbá a Hatóság a jelen határozat jogerőre emelkedésétől számított 30 napos határidő tűzésével kötelezi
Pécsi hatósági iroda Iktatószám: CP/16921-4/2012 Tárgy: Kötelezés. Ügyintéző: HATÁROZAT A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatala (a továbbiakban: Hatóság) hivatalból indított általános hatósági Részletesebben HATÁROZAT. felhívja, Indokolás
Médiafelügyeleti Főosztály Ügyiratszám: MN/10952-4/2013. Ügyintéző: személyes adat Tárgy: a hallássérültek számára hozzáférhető műsorszámokra vonatkozó törvényi rendelkezések megsértése HATÁROZAT A Nemzeti Részletesebben a NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK 1331/2011. (X. 5.) számú HATÁROZATA
Ügyiratszám: MN/27101-6/2011. Ügyintéző: személyes adat Tárgy: kiegyensúlyozottsági kérelem elbírálása Melléklet: a kifogásolt műsorszám tartalmának szöveges ismertetése a NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI Részletesebben A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK. 103/2015. (I. 27.) sz. HATÁROZATA
Ügyiratszám: MN/29932-9/2014. Tárgy: a vállalt műsorszerkezettől történő eltérések, és a közösségi médiaszolgáltatókkal szemben előírt törvényi követelmények megsértése Ügyintéző: személyes adat Telefonszám: Részletesebben H A T Á R O Z A T. 2.100.000,- Ft, azaz kétmillió-egyszázezer forint összegű bírság megfizetésére kötelezi.
Médiafelügyeleti Főosztály Ügyiratszám: MN/30552-4/2014. Ügyintéző: személyes adat Telefonszám: Személyes adat E-mail: személyes adat Tárgy: a hallássérültek számára hozzáférhető műsorszámokra vonatkozó Részletesebben ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET HATÁROZATA
ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 1644/2009. (VIII. 26.) számú HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben Postaigazgatási eljárásokért fizetendő díjak
A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Elnökének /2011. ( ) NMHH rendelete a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság egyes eljárásainak igazgatási szolgáltatási díjairól és a díjfizetés módjáról A médiaszolgáltatásokról Részletesebben Az Országos Rádió és Televízió Testület. 2156/2009. (XI. 3.) sz. HATÁROZATA
Az Országos Rádió és Televízió Testület 2156/2009. (XI. 3.) sz. HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (a továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 1195/2013. (VII. 17.) sz. HATÁROZATA
Ügyiratszám: MN/21104-7/2013. Ügyintéző: személyes adat Email: személyes adat Tárgy: a burkolt kereskedelmi közlemény közzétételét tiltó törvényi rendelkezés megsértése Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Részletesebben az ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 2347/2009. (XII. 2.) sz. HATÁROZATA
az ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 2347/2009. (XII. 2.) sz. HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (a továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben Mobilszolgáltatás-felügyeleti osztály Iktatószám: FO/2764-6/2012. Tárgy: szolgáltatás minőségének megfelelősége Ügyintéző: HATÁROZAT
Mobilszolgáltatás-felügyeleti osztály Iktatószám: FO/2764-6/2012. Tárgy: szolgáltatás minőségének megfelelősége Ügyintéző: HATÁROZAT A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatala (a továbbiakban: Hatóság) Részletesebben az ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET VÉGZÉSE
az ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 1899/2007. (VIII. 23.) sz. VÉGZÉSE Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény (a Részletesebben Az ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 744/2009. (IV. 1.) számú HATÁROZATA
Az ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 744/2009. (IV. 1.) számú HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben Csongrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság HATÁROZAT
Csongrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság H-6721 Szeged, Berlini krt. 16-18. : 6701 Szeged, Pf. 414 Tel: 36-62/621-280 Fax: 36-62/621-299 e-mail: csongrad.titkarsag@katved.gov.hu Szám:374-9/2013/IPB Részletesebben Médiaszolgáltatás Szabályozás Főosztály Ügyiratszám: 15611-3/2011. A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. Végzése
Médiaszolgáltatás Szabályozás Főosztály Ügyiratszám: 15611-3/2011. Pályáztatási és Jogi Osztály Ügyintéző: dr. Szalai Anita Telefon: (06-1) 4577-959 Tárgy: értesítés eljárás megindításáról és hiánypótlásra Részletesebben Hatósági Nyilvántartások Igazgatóság Iktatószám: HZ/16738-2/2009. Tárgy: Hírközlő hálózat üzemeltetése jogszerűségének utóellenőrzése Ügyintéző:
Hatósági Nyilvántartások Igazgatóság Iktatószám: HZ/16738-2/2009. Tárgy: Hírközlő hálózat üzemeltetése jogszerűségének utóellenőrzése Ügyintéző: HATÁROZAT A Nemzeti Hírközlési Hatóság Hivatala (a továbbiakban: Részletesebben Hatósági Információszolgáltatás Igazgatóság. Ügyiratszám: HM-2987-1/2008. Tárgy:Dunaweb Kft. internet szolgáltatás minősége elleni bejelentés
Hatósági Információszolgáltatás Igazgatóság Ügyiratszám: HM-2987-1/2008. Tárgy:Dunaweb Kft. internet szolgáltatás minősége elleni bejelentés HATÁROZAT A Nemzeti Hírközlési Hatóság Hivatala (a továbbiakban: Részletesebben ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 156/2010. (I. 27.) sz. HATÁROZATA
ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 156/2010. (I. 27.) sz. HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (a továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény (a Részletesebben JEGYZŐKÖNYV, amely a Médiatanács tárgyalótermében 2014. június 17-én (kedden) megtartott Médiatanács ülésről készült.
JEGYZŐKÖNYV, amely a Médiatanács tárgyalótermében 2014. június 17-én (kedden) megtartott Médiatanács ülésről készült. A Médiatanács részéről jelen vannak: dr. Karas Monika a Médiatanács elnöke /1-14. pontoknál/ Részletesebben A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK. 1795/2012. (X.10.) sz. HATÁROZATA
Iktatószám: MN/21253-8/2012. Tárgy: a közszolgálati, valamint a helyi közélettel foglalkozó, a helyi mindennapi életet bemutató műsorszámokra és a szövegarányra vonatkozóan tett vállalások alulteljesítése Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 1233/2014. (XII. 16.) számú HATÁROZATA
Ügyiratszám: MN/25382-10/2014. Ügyintéző: személyes adat Email: személyes adat Tárgy: a műsorszámok támogatására vonatkozó törvényi rendelkezés megsértése A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának Részletesebben Az Országos Rádió és Televízió Testület. 1643/2009. (VIII.26.) sz. Határozata
Az Országos Rádió és Televízió Testület 1643/2009. (VIII.26.) sz. Határozata Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és a televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 1006/2013. (VI.12.) számú HATÁROZATA
A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 1006/2013. (VI.12.) számú HATÁROZATA Iktatószám: MN/10927-8/2013. Tárgy: a politikai reklám és a reklám sugárzására vonatkozó törvényi kötelezettség Részletesebben A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK. 809/2014. (IX.2.) sz. HATÁROZATA
Ügyiratszám: MN/18955-8/2014 Tárgy: a hatósági határozatban vállalt műsorszerkezettől történő eltérések, illetve a törvény által előírt közszolgálati arány alulteljesítése Ügyintéző: személyes adat Melléklet: Részletesebben h a t á r o z a t o t
E-szolgáltatás-felügyeleti Osztály Iktatószám: EF/33324-13/2011 Tárgy: határozat Ügyintéző: Bajusz János Telefon: (1) 429-8613 Melléklet: - A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (továbbiakban: Hatóság) Részletesebben EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG HATÁROZAT
EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG Ügyiratszám: EBH/446/2012. HATÁROZAT Az Egyenlő Bánásmód Hatóság kérelmezőnek a Gyermekrák Alapítvány (1084. Budapest, Rákóczi tér 10.) eljárás alá vonttal szemben az egyenlő bánásmód Részletesebben ORSZÁGOSRÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓTESTÜLET. 2740/2007. (XII.12.) sz. VÉGZÉSE
ORSZÁGOSRÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓTESTÜLET 2740/2007. (XII.12.) sz. VÉGZÉSE Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) az 1996. évi a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben ÉSZAK-DUNÁNTÚLI KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS TERMÉSZETVÉDELMI FELÜGYELŐSÉG
ÉSZAKDUNÁNTÚLI KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS TERMÉSZETVÉDELMI FELÜGYELŐSÉG 9021 Győr, Árpád u. 2832. Levélcím: 9002 Győr, Pf. 471. Telefon: Központi: 96/524000, Ügyfélszolgálat: 96/524001 Fax: 96/524024 web: http://edktvf.zoldhatosag.hu Részletesebben Csongrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság. Tárgy: Ügyintéző: Tel.: H A T Á R O Z A T
Csongrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság H-6721 Szeged, Berlini krt. 16-18. : 6701 Szeged, Pf. 414 Tel: 36-62/621-280 Fax: 36-62/621-299 e-mail: csongrad.titkarsag@katved.gov.hu Szám: 97-5/2014/IPB Részletesebben H A T Á R O Z A T. 120.000,- Ft, azaz százhúszezer forint bírsággal sújtja.
Médiafelügyeleti Főosztály Ügyiratszám: MN/31903-4/2013. Ügyintéző: Személyes adat Telefon: Személyes adat Tárgy: a reklámok sugárzásának időtartamára vonatkozó törvényi rendelkezés megsértése Melléklet: Részletesebben ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 53/2009. (I. 7.) sz. HATÁROZATA
ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 53/2009. (I. 7.) sz. HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény (a továbbiakban: Részletesebben h a t á r o z a t o t hozom: A Felügyelet a Bankkal szemben - szóbeli panaszok kezelésére vonatkozó
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének FK-I/B-6077/2011. számú, fogyasztóvédelmi intézkedés alkalmazását és bírság kiszabását tartalmazó határozata a CIB Bank Zrt. számára A Pénzügyi Szervezetek Részletesebben ÉSZAK-DUNÁNTÚLI KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS TERMÉSZETVÉDELMI FELÜGYELŐSÉG
ÉSZAK-DUNÁNTÚLI KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS TERMÉSZETVÉDELMI FELÜGYELŐSÉG 9021 Győr, Árpád u. 28-32. Levélcím: 9002 Győr, Pf. 471. Telefon: Központi: 96/524-000, Ügyfélszolgálat: 96/524-001 Fax: 96/524-024 web: Részletesebben h a t á r o z a t o t I n d o k o l á s
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének FK-I-7232/2011. számú, fogyasztóvédelmi bírság kiszabását és intézkedést tartalmazó határozata az Alföld Takarék Szövetkezeti Hitelintézet számára. A Pénzügyi Részletesebben ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 1152/2009. (V.28.) sz. HATÁROZATA
ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 1152/2009. (V.28.) sz. HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény (a továbbiakban: Részletesebben PÉNZÜGYI SZERVEZETEK ÁLLAMI FELÜGYELETE HUNGARIAN FINANCIAL SUPERVISORY AUTHORITY
PÉNZÜGYI SZERVEZETEK ÁLLAMI FELÜGYELETE HUNGARIAN FINANCIAL SUPERVISORY AUTHORITY Iktatószám: 108716-11/2011 * Tárgy: felügyeleti intézkedés alkalmazása a Soltvadkert és Vidéke Takarékszövetkezettel és Részletesebben Tárgy: Figyelmeztetés egyéni vállalkozó ügyében. Egyéni vállalkozót (a továbbiakban: Ügyfél) a tűzvédelmi jogszabályi rendelkezések megszegése miatt
Ügyiratszám: 8-8/2014/H Tárgy: Figyelmeztetés egyéni vállalkozó ügyében H A T Á R O Z A T Egyéni vállalkozót (a továbbiakban: Ügyfél) a tűzvédelmi jogszabályi rendelkezések megszegése miatt f i g y e l Részletesebben 2157/2008. (XI. 26.) sz.
ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 2157/2008. (XI. 26.) sz. HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (a továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény (a Részletesebben A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK. 1706/2011. (XI.23.) számú HATÁROZATA
Ügyiratszám:MC-24299-18/2011. Tárgy: fellebbezés elbírálása A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK 1706/2011. (XI.23.) számú HATÁROZATA A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa Részletesebben bírságot szabok ki. Eljárási költség megtérítéséről nem kellett dönteni, mert az eljárás során ilyen költség nem merült fel.
Ügyiratszám: 417-4/2014/MK/H Tárgy: SC River Brokerage SRL. (Románia 900653 Konstanca, Mircea Cel Batran nr. 181.) terhére bírság kiszabása a veszélyes áru vízi szállítására vonatkozó szabályok megsértése Részletesebben h a t á r o z a t o t
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének FK-I/B-6451/2011. számú, fogyasztóvédelmi intézkedést és bírság kiszabását tartalmazó határozata a CIB Bank Zrt. számára A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete Részletesebben Alsónémedi és Vidéke Takarékszövetkezet. Alsónémedi Fő út 66/a 2351. Tárgy: Felhívás intézkedések megtételére, valamint bírság kiszabása
Alsónémedi és Vidéke Takarékszövetkezet Alsónémedi Fő út 66/a 2351 Tárgy: Felhívás intézkedések megtételére, valamint bírság kiszabása Az Alsónémedi és Vidéke Takarékszövetkezetnél (székhelye: 2351 Alsónémedi, Részletesebben Tárgy: jogosulatlan bányászati tevékenység a Szolnok IX.- homok bányatelek alaplapja alatt HATÁROZAT
MAGYAR BÁNYÁSZATI ÉS FÖLDTANI HIVATAL SZOLNOKI BÁNYAKAPITÁNYSÁG Ikt. szám: SZBK/2198-3/2013. Ügyintéző: Szeifert Konrád : 06-56-512-314 : 06-56-512-337 E-mail: konrad.szeifert@mbfh.hu Jogerős: 2013. 10. Részletesebben A Közbeszerzési Döntőbizottság (a továbbiakban: Döntőbizottság) a Közbeszerzések Tanácsa nevében meghozta az alábbi J<=?
érl ''SoS.od.oh I KUOAl'KST FŐVÁROS X. KKKOl\Y\ KŐBÁNYAI ÖNKORMÁNYZAT '/.AT Polgármesteri I li.viiiiiln Iklsz.: D.363/ /2008. KÖZBESZERZÉSE^T^A'CS'A KÖZBESZERZÉSI DÖNTŐBI^gTADSi^ Budapest, Marg 'íkrt. Részletesebben A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK. 1111/2012. (VI. 13.) sz. HATÁROZATA
Iktatószám: MN/4921-12/2012. Tárgy: a Pályázati Ajánlatban vállalt műsorstruktúrának megfelelő műsor sugárzására vonatkozó kötelezettség, a közösségi médiaszolgáltatásokkal szemben támasztott törvényi Részletesebben ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 1484/2007.(VI.27.) sz. HATÁROZATA
ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 1484/2007.(VI.27.) sz. HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény (a továbbiakban: Részletesebben h a t á r o z a t o t
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének FK-I-FB-50044/2011. számú, fogyasztóvédelmi bírság kiszabását és intézkedést tartalmazó határozata a CIB Bank Zrt. számára A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete Részletesebben ÉSZAK-DUNÁNTÚLI KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS TERMÉSZETVÉDELMI FELÜGYELŐSÉG
ÉSZAK-DUNÁNTÚLI KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS TERMÉSZETVÉDELMI FELÜGYELŐSÉG 9021 Győr, Árpád u. 28-32. Levélcím: 9002 Győr, Pf. 471. Telefon: Központi: 96/524-000, Ügyfélszolgálat: 96/524-001 Fax: 96/524-024 web: Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 348/2013. (II. 27.) számú HATÁROZATA
Iktatószám: MN/33827-8/2012. Tárgy: a gyermekekre és kiskorúakra vonatkozó törvényi rendelkezések megsértése Ügyintéző: személyes adat A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 348/2013. (II. Részletesebben egyes tiltott, kirívóan közösségellenes magatartásokról
[a tervezet a Képviselő-testület 2012. március 27. napján tartandó ülésén kerül megtárgyalásra] Nagyfüged Községi Önkormányzat Képviselő-testületének.../2012. (...) önkormányzati rendelete egyes tiltott, Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 1018/2012. (V.30.) számú V É G Z É S E
Ügyiratszám: MN/12207-6/2012. Ügyintéző: személyes adat Telefonszám: Személyes adat E-mail: személyes adat Tárgy: eljárás megszüntetése A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 1018/2012. Részletesebben ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 357/2009. (II.18.) sz. HATÁROZATA
ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 357/2009. (II.18.) sz. HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény (a továbbiakban: Részletesebben Határozat. elutasítja. A másodfokú hatóság az elsőfokú határozat indokolását az alábbiak szerint. megváltoztatja:
Másodfokú döntés-előkészítő osztály Iktatószám: MD/14960-21/2011. Ügyintéző: Tárgy: Enternet 2001 Kft. fellebbezésének elbírálása Határozat A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Elnökhelyettese (a továbbiakban: Részletesebben Javaslat a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa 2011. évi 26. heti ülésszakának napirendjére 2011. június 29.
Javaslat a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa 2011. évi 26. heti ülésszakának napirendjére 2011. június 29. (szerda) Kezdési időpont: 9.00 óra Helyszín: Médiatanács ülésterem Tájékoztató: Részletesebben A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK. 122/2015. (II.3.) számú HATÁROZATA
Ügyiratszám: MN/28789-8/2014. Tárgy: a vállalt műsorstruktúrának megfelelő műsor közreadására vonatkozó és a közösségi médiaszolgáltatókkal szemben előírt törvényi követelmények megsértése Ügyintéző: személyes Részletesebben ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 2246/2009. (XI.11.) sz.
ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 2246/2009. (XI.11.) sz. HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény (a továbbiakban: Részletesebben J"~ 1. " 0"0"'",.0.' .",,," L'Ju.l 11.1.1., í ~. E ciiéjcletck:.. Ü lo~t ikt. S "~""".'-"_." gyuj1é.zó:.. ~.~ ~. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
~ J:=I~/.a{"" A Fõvárosi Ítélõtábla 2.Kf.27.0 12/2004/1 O.szám ~ J"~.",,," L'Ju.l 11.1.1., í ~. M.lktatós~'4' A~.:. E ciiéjcletck:.. jt:}..!:-~r.,[ol 1. " 0"0"'",.0.' Ü lo~t ikt. S "~""".'-"_." gyuj1é.zó:.. Részletesebben í t é l e t e t : A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Bíróság 11.K.30.942/2006/9. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Vagyongyarapodás felülellenőrzés, iratmegőrzési kötelezettség Kfv.I.35.516/2006/5.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Szűcs Viktor Géza ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Szabó Andrea Részletesebben Bács-Kiskun Megyei Területi Választási Bizottság 53/2014. (IX.20.) határozata H.M. által benyújtott fellebbezés tárgyában
Ügyiratszám: KS/2794-5/2015. Tárgy: az országos bitfolyam hozzáférés nagykereskedelmi szolgáltatás ának megállapítása retail minus módszer alkalmazásával (UPC RM20) Ügyintéző: dr. Kun István, Szombati Részletesebben II. A Kérelmező 2006. november 24-én kötött előfizetői szerződést a Szolgáltatóval Vodafone 500 osztható tarifacsomagra.
Mobil szolgáltatás- felügyeleti osztály Iktatószám: FO/26744-10/2011. Tárgy: Internet Start szolgáltatás aktiválásának jogszerűsége, ÁSZF rendelkezések megfelelősége Ügyintéző: HATÁROZAT A Nemzeti Média- Részletesebben Ügyiratszám: BP-5D/001/01015-2/2014. Tárgy: 2230 Gyömrő, Horthy Miklós tér, 1 ÉTDR azonosító 201300089050
V. KERÜLET I ÉP ÍT ÉSÜGYI ÉS ÖRÖKSÉGVÉDELMI HIVATALA ÉP ÍT ÉSÜGYI OSZT ÁLY Ügyiratszám: BP-5D/001/01015-2/2014. Tárgy: 2230 Gyömrő, Horthy Miklós tér, 1 ÉTDR azonosító 201300089050 helyrajzi számú ingatlan. Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fejér Megyei Bíróság K.20.354/2006/7. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fejér Megyei Bíróság a Dr. Turai Tünde ügyvéd... által képviselt... felperesnek, - a Dr. Gellérthegyi Ügyvédi Iroda... által képviselt Részletesebben H A T Á R O Z A T. 1.610.000,- Ft, azaz egymillió-hatszáztízezer forint összegű bírság megfizetésére kötelezi.
Médiafelügyeleti Főosztály Ügyiratszám: MN/22621-5/2014. Ügyintéző: személyes adat Telefonszám: Személyes adat E-mail: személyes adat Tárgy: a hallássérültek számára hozzáférhető műsorszámokra vonatkozó Részletesebben Végrehajtás korlátozása iránti kérelem
Végrehajtás korlátozása iránti kérelem Alulírott adós előadom, hogy önálló bírósági végrehajtó előtt számon végrehajtás folyik velem szemben. A végrehajtást kérő: Álláspontom szerint a végrehajtást kérő Részletesebben Javaslat a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa 2012. évi 16. heti ülésszakának napirendjére. 2012. április 18.
Javaslat a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa 2012. évi 16. heti ülésszakának napirendjére Kezdési időpont: 9.00 Helyszín: Médiatanács ülésterem 2012. április 18. (szerda) Tájékoztató: A Részletesebben H A T Á R O Z A T O T
Iktatószám: ki/jh01-0075/2013 Füredi Kézilabdasport Egyesület Ügyiratszám: be/sfp-0075/2013 Balatonfüred Ügyintéző: Szemes Nikolett Horváth Mihály utca 08/2. hrsz. E-mail: szemesn@keziszovetseg.hu 8230 Részletesebben ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 995/2008. (VI.4.) sz. HATÁROZATA
ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 995/2008. (VI.4.) sz. HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény (a továbbiakban: Részletesebben H A T Á R O Z A T. 80.000,- Ft, azaz nyolcvanezer forint bírsággal sújtja.
Médiafelügyeleti Főosztály Ügyiratszám: MN/25325-5/2013. Ügyintéző: személyes adat Telefon: Személyes adat Tárgy: a reklámok sugárzásának időtartamára vonatkozó törvényi rendelkezés megsértése Melléklet: Részletesebben AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 1083/2008. (VI. 11.) sz. HATÁROZATA
AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 1083/2008. (VI. 11.) sz. HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben 1 / 6 2014.06.20. 16:25
1 / 6 2014.06.20. 16:25 Iktatószám: ki/ti002-1548/2012 PETŐFI SPORTKÖR NAGYRÁBÉ Nyilvántartási szám: be/sfp-1548/2012 NAGYRÁBÉ Ügyintéző: Dr. Bajúsz Endre KOSSUTH LAJOS ÚT 37. E-mail: bajusz.endre@mlsz.hu Részletesebben 1519/2013. (X.16.) számú HATÁROZATA
Ügyiratszám: Üzleti titok Ügyintéző: személyes adat Tárgy: a termékmegjelenítésre vonatkozó törvényi rendelkezés megsértése A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 1519/2013. (X.16.) számú Részletesebben Javaslat a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa 2013. évi 38. heti ülésszakának napirendjére. 2013. szeptember 18.
Javaslat a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa 203. évi 38. heti ülésszakának napirendjére 203. szeptember 8. (szerda) Kezdési időpont: 9.00 óra Helyszín: Médiatanács ülésterem Tájékoztató: Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA Bf.II.355/2004/3. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla a Szegeden, 2004. évi szeptember hó 30. napján tartott fellebbezési nyilvános ülés alapján meghozta Részletesebben ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 192/2008. (I.23.) sz. HATÁROZATA
ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 192/2008. (I.23.) sz. HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény (a továbbiakban: Részletesebben A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK. 1339/2011. (X.5.) sz. HATÁROZATA
Iktatószám: MN/24340-7/2011. Tárgy: a vállalt műsorstruktúrának megfelelő műsorsugárzási kötelezettség megsértése Ügyintéző: személyes adat Melléklet: hatósági ellenőrzés megállapításai A NEMZETI MÉDIA- Részletesebben Előterjesztés. Tárgy: a közösségi együttélés alapvető szabályairól, valamint ezek elmulasztásának jogkövetkezményeiről szóló rendelet-tervezet
Előterjesztés Tárgy: a közösségi együttélés alapvető szabályairól, valamint ezek elmulasztásának jogkövetkezményeiről szóló rendelet-tervezet Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. Részletesebben A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK. 1737/2012. (X.3.) sz. HATÁROZATA
Iktatószám: MN/20018-7/2012. Tárgy: a magyar zenei műsorszámok, a napi rendszeres híradásra szánt minimális műsoridő, a közszolgálati célokat szolgáló műsorszámok és a célcsoportnak szóló műsorarány alulteljesítése Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
bíróság
bíróság
Pf. 414
Pf. 471
Pf. 414
Pf. 471
Pf. 471
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság


text:
IV/00462/2015
. IV/00462/2015
Első irat érkezett: 02/03/2015
Az ügy tárgya: a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 17.K.33.364/2013/14. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (pénznyerő automaták üzemeltetése)
Előadó alkotmánybíróra szignálás napja: 02/17/2015
Az indíványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 17.K.33.364/2013/14. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kéri az Alkotmánybíróságtól.
a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 17.K.33.364/2013/14. számú ítélete
IV_462_0_2015_inditvany_anonim.pdf
A határozat száma: 3135/2015. (VII. 9.) AB végzés
3135_2015_végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 17.K.33.364/2013/14. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó jogi képviselője útján a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (a továbbiakban: bíróság) 17.K.33.364/2013/14. számú – részére 2014. november 18-án kézbesített – ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítása és megsemmisítése iránt az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján alkotmányjogi panaszát 2015. január 19-én adta postára. A beadvány 2015. február 3-án érkezett meg az Alkotmánybírósághoz. Ebben kérte a támadott jogerős ítélet végrehajtásának a felfüggesztését is az Abtv. 61. § (1) bekezdés b) pontja alapján.
[2]	1.1. A megelőző peres eljárásban megállapított tényállás szerint a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) fedett adóhatósági ellenőrei a perbeli vendéglátó egységben helyszíni ellenőrzést folytattak le. Ennek alapján a NAV megállapította, hogy a szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Szjtv.) 26. § (1) bekezdése értelmében a játékgép pénznyerő automatának minősül. Miután az indítványozó szerencsejáték szervezésére, és ennek keretében pénznyerő automata üzemeltetésére engedéllyel nem rendelkezett, ezért terhére a NAV az Szjtv. 12. § (3) bekezdés d) pontja alapján – figyelemmel e törvény 12. § (6) bekezdésére is – 600 000 forint bírságot szabott ki.
[3]	A NAV határozata ellen az indítványozó keresetet nyújtott be, amelyben kérte annak hatályon kívül helyezését és az eljárt hatóság új eljárásra kötelezését. A bíróság az indítványozó által támadott ítéletével a keresetet elutasította.
[4]	A bíróság az ítélet indokolásában kifejezetten utalt arra, hogy azért nem teljesítette az informatikai szakértő kirendelése iránti indítványát, mert a terminál internetes szerverének rendszerbeállításai utólag nem rekonstruálhatók, így a kirendelt szakértő azt ellenőrzéskori állapotában nem tudná megvizsgálni. Ezen túlmenően a szerencsejáték-szervezéssé minősítés nem informatikai, hanem jogi szakkérdés.
[5]	1.2. Az ítélet ellen benyújtott alkotmányjogi panaszban az indítványozó a tisztességes eljáráshoz való jogának [Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdés] és a jogorvoslathoz való jogának [Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdés] a sérelmét állította.
[6]	Álláspontja szerint a tisztességes eljáráshoz való joga azon belül különösen a fegyveregyenlőség elve azért sérült a peres eljárásban, mert a bíróság informatikai szakértőt nem rendelt ki. Nézete szerint a per során felmerült bizonyítandó tények olyan informatikai szakkérdések, amelyek megítélésére a bíróság nem rendelkezett szakkompetenciával. Továbbra is fenntartotta azt az álláspontját: az ügyben figyelembe kellett volna venni, hogy az internetes terminálok üzembe helyezése előtt kikérte a NAV előzetes állásfoglalását.
[7]	A jogorvoslathoz való jogának sérelmét arra alapítottan állította, hogy a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 340/A. § (2) bekezdés a) pontja kizárja, hogy az adott ügyben a Kúria előtt felülvizsgálati eljárást kezdeményezzen, a pertárgy értéke ugyanis nem haladja meg a felülvizsgálati értékhatárt.
[8]	Az indítványozó az Alkotmánybíróság gyakorlatára [1718/B/2010. AB határozat, 36/2013. (XII. 5.) AB határozat] utalással kifejtette, hogy az Alaptörvény Q) cikk (2)–(3) bekezdése értelmében az adott ügyben az Emberi Jogok Európai Bíróságának (a továbbiakban: EJEB) gyakorlatát is figyelembe kell venni. Álláspontja szerint ezért a bírói döntés sérti az Emberi Jogok Európai Egyezményének (a továbbiakban: EJEE) 6. cikkében foglalt tisztességes eljáráshoz való jogot.
[9]	2. Az Abtv. 56. § (1) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság elsődlegesen az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának formai feltételeit vizsgálta.
[10]	Az Abtv. 30. § (1) bekezdése szerint az alkotmányjogi panaszt a sérelmezett döntés kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet írásban benyújtani. Az Ügyrend 28. § (1) bekezdése szerint nem lehet a határidő elmulasztásának következményeit alkalmazni, ha a beadványt legkésőbb a határidő utolsó napján postára adták. A (2) bekezdés szerint, ha a határidő utolsó napja munkaszüneti napra esik, akkor az a legközelebbi munkanapon jár le. Az indítványozó a támadott ítéletet a bíróság tértivevénye szerint 2014. november 18-án vette át és a 2015. január 19-én kelt alkotmányjogi panaszt – a borítékon szereplő dátumbélyegző szerint – még aznap postára adta. 2015. január 18-a (vasárnap) munkaszüneti napra esett, így az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítványozó a panaszt határidőben benyújtotta.
[11]	Az Alkotmánybíróság rögzítette, hogy az alkotmányjogi panasz benyújtásra jogosulttól származik [Abtv. 51. § (1) bekezdés], és az indítvány határozott kérelmet tartalmaz [Abtv. 52. § (1b) bekezdés], valamint az indítványozó a jogorvoslati lehetőségét kimerítette [Abtv. 27. § b) pont].
[16]	Az indítványozó a támadott bírói döntés alaptörvény-ellenességét részben arra alapítva állította, hogy a bíróság a perrel érintett internetes terminált anélkül minősítette pénznyerő automatának, hogy ezen – informatikai szakértői kompetenciába tartozó – szakkérdés megítélésében szakértőt rendelt volna ki. Az indítványozó ezért valójában alkotmányjogi panaszával a bíróság ítéletének felülmérlegelését kívánja elérni. Az Alkotmánybíróság jogköre azonban – a fentiekben hivatkozottak szerint – az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés d) pontja és az Abtv. 27. §-a értelmében arra terjed ki, hogy kiküszöbölje a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet. Következésképpen a bizonyítékok bírói mérlegelésének, és a bírósági eljárás teljes egészének ismételt felülbírálatára nem rendelkezik hatáskörrel {lásd: 3231/2012. (IX. 28.) AB végzés, Indokolás [4]; 3325/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indokolás [13]}. Nem rendelkezik hatáskörrel az Alkotmánybíróság arra sem, hogy a bíróság felülbírálati jogköréhez tartozó – szakjogi – kérdésekben állást foglaljon [elsőként lásd: 3003/2012. (VI. 21.) AB végzés, Indokolás [4]; ezt követően megerősítette: 3392/2012. (XII. 30.) AB végzés, Indokolás [6]; 3017/2013. (I. 28.) AB végzés, Indokolás [3]; 3028/2014. (II. 17.) AB végzés, Indokolás [12]; 3098/2014. (IV. 11.) AB végzés, Indokolás [28]}.
[18]	Ugyanakkor az Alkotmánybíróság utal arra a következetes gyakorlatára, amely szerint a felülvizsgálat, mint rendkívüli jogorvoslat az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésében foglalt rendelkezéssel nem hozható összefüggésbe [ld. például: 3120/2012. (VII.26.) AB határozat, Indokolás [21]–[23]}, mert a jogorvoslathoz való alkotmányos követelmény kizárólag a rendes jogorvoslatra terjed ki [9/1992. (I. 30.) AB határozat, ABH 1992, 68.]. Ebből következően a felülvizsgálat érdemi elbírálásának perjogi feltételekhez – az adott esetben a felülvizsgálati kérelemben vitatott értékhez – kötése nem vizsgálható az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésében foglalt jogorvoslathoz való jog tartalmához mérten, mert azzal – a fentiek szerint – nem áll alkotmányjogi összefüggésben [ld. ehhez kapcsolódóan: 1/1994. (I. 7.) AB határozat, ABH 1994, 38.].
. 02/03/2015
. 3135/2015. (VII. 9.)

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság


b)1 a Belügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 11/2018. (VI. 12.) BM utasítás 1. melléklet 4. függelékében meghatározott, a belügyminiszter (a továbbiakban: miniszter) által irányított önálló belügyi szervekre; továbbá
19. §2 Az önálló belügyi szerv vezetője a készenlétbe helyezési feladatok végrehajtásáról a BM jelentéstételi rendjének megfelelően, illetve az egyedileg meghatározottak szerint, az adott készenléti időszakban folyamatosan beszámol. A jelentést a közbiztonsági főigazgató útján felterjeszti a miniszternek.
43. §3 Az önálló belügyi szerv vezetője saját hatáskörében kijelöli, illetve működteti azt a szervezeti egységet, amely – a közbiztonsági főigazgató koordinációja és ellenőrzése mellett – tervezi, szervezi, ellátja a különleges jogrendre történő felkészülés feladatait.
48. §4 Az önálló belügyi szerv vezetője – a közbiztonsági főigazgató előzetes tájékoztatása mellett – engedélyezheti az általa irányított szerv személyi állományának egy részére kiterjedő gyakorlatok végrehajtását.
50. §5 Az önálló belügyi szerv vezetője a saját hatáskörben tervezett – a központi és a területi szerveket érintő – készenlétbe helyezési és értesítési gyakorlatokról a tárgyévet megelőző év december 15-éig a közbiztonsági főigazgató útján tájékoztatja a minisztert.
51. §6 Az önálló belügyi szerv esetében a különleges jogrendi felkészülés ellenőrzésére a miniszter megbízásából a közbiztonsági főigazgató jogosult.
54. §7 Az ellenőrzésben az önálló belügyi szervek helyi, területi és központi szervei, szervezeti egységei a közbiztonsági főigazgató utasítása alapján vesznek részt.
57. §8 Az ellenőrzéshez az ellenőrzött szerv, szervezeti egység írásbeli beszámolót köteles felterjeszteni a közbiztonsági főigazgatónak.
58. §9 Az ellenőrzésről a BM Közbiztonsági Főigazgiatóság – a Miniszterelnökség által kidolgozott Módszertan figyelembevételével – jelentést készít, amelyet megküld a BM Közigazgatási Államtitkárságnak. A jelentéshez az érintett katasztrófavédelmi szerv – szükség szerint – véleményt fűzhet, illetve észrevételeket tehet.
60. §10 Az önálló belügyi szerv vezetője évente, az éves védelmi igazgatási feladatok végrehajtásáról szóló beszámolójában január 31-ig a közbiztonsági főigazgató útján tájékoztatja a minisztert az ellenőrzési, valamint a védelmi felkészítés éves, illetve a különleges jogrendi feladatok végrehajtásáról.
1 Az 1. § b) pontja a 13/2018. (VII. 11.) BM utasítás 25. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
2 A 19. § a 13/2018. (VII. 11.) BM utasítás 25. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
3 A 43. § a 13/2018. (VII. 11.) BM utasítás 25. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
4 A 48. § a 13/2018. (VII. 11.) BM utasítás 25. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
5 Az 50. § a 13/2018. (VII. 11.) BM utasítás 25. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
6 Az 51. § a 13/2018. (VII. 11.) BM utasítás 25. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
7 Az 54. § a 13/2018. (VII. 11.) BM utasítás 25. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
8 Az 57. § a 13/2018. (VII. 11.) BM utasítás 25. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
9 Az 58. § a 13/2018. (VII. 11.) BM utasítás 25. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
10 A 60. § a 13/2018. (VII. 11.) BM utasítás 25. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
11 A 62. § (2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.