(3)1 A védőnő ellátási területe az egészségügyi alapellátásról szóló 2015. évi CXXIII. törvény 6. § (1) bekezdésében foglaltak szerint megállapított védőnői körzetre terjed ki.
(5)2 A védőnő – a (4) bekezdésben foglaltakon túlmenően – köteles a védőnői gondozás lehetőségét felajánlani a körzetében életvitelszerűen tartózkodó azon személynek is, akiről tudomást szerez, és ellátása védőnői kompetenciájába tartozik. Ebben az esetben – a gondozásba vétel elfogadását követően – a védőnő haladéktalanul írásban értesíti a bejelentett lakóhely szerint illetékes védőnőt a gondozásba vételről.
(6)3 Az (5) bekezdés szerinti esetben – a gondozásba vétel elfogadását követően – a védőnő haladéktalanul írásban értesíti a bejelentett lakóhely szerint illetékes védőnőt a gondozásba vételről.
(7)4 A védőnő, a védőnői szolgáltatás nem választható. Ha a védőnői szolgáltatás igénybevétele során összeférhetetlenség áll fenn, a várandós nő, a gyermek törvényes képviselője, illetve a területi védőnő erre irányuló kérelme alapján a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala a területi védőnő helyett másik védőnőt jelöl ki.
3. §5 A védőnő feladata:
ad)6 a népegészségügyi célú méhnyakszűrés végzése;
d)7 az újszülött kortól a tanulói jogviszony megkezdéséig a gyermekek gondozása, ennek során
da)8 a törvényes képviselővel előzetesen egyeztetett gondozási terv alapján a családlátogatás, védőnői tanácsadás keretében célzott és szükséglet szerinti gondozás végzése, továbbá a harmonikus szülő-gyermek kapcsolat kialakulásának, a gyermek nevelésének és szocializációjának segítése, valamint a gyermek fejlődéséhez igazodóan az egészséges életmódhoz szükséges ismeretek nyújtása,
db)9 az újszülöttek, a koraszülöttek, a kissúllyal születettek, valamint az egészségi és környezeti ok miatt saját kompetencia keretében fokozottan gondozott vagy már jelzést igénylő veszélyeztetett csecsemők és gyermekek pszichoszomatikus fejlődésének fokozott figyelemmel kísérése és segítése,
dc)10 a szoptatás és az anyatejes táplálás fokozott figyelemmel kísérése, az anyatejjel való táplálás ösztönzése különösen az első 6 hónapban, az anya tanítása a szoptatás helyes technikájára, a tejelválasztás fokozásának és fenntartásának módjaira; fokozott figyelemmel minden korcsoportban az életkornak, egészségi állapotnak és fejlettségi szintnek megfelelő táplálásra és táplálási nehézségekre,
dd)11 a külön jogszabály szerinti, 0–4 napos életkorban elvégzendő szűrővizsgálatok meglétének ellenőrzése, a törvényes képviselő tájékoztatása az életkorhoz kötött – külön jogszabályban meghatározott – kötelező vizsgálatokról és az észlelt eltérésről a házi gyermekorvos, illetve a háziorvos (a továbbiakban együtt: háziorvos) írásban történő értesítése,
gb)12 soron kívüli családlátogatás végzése a nevelési-oktatási intézményt ellátó védőnő írásbeli jelzése alapján,
gc)13 a család- és gyermekjóléti szolgálat, a fővárosi és megyei kormányhivatal népegészségügyi feladatkörében eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatala és a háziorvos, házi gyermekorvos írásos értesítése, ha a várandós anya, a korlátozottan cselekvőképes vagy cselekvőképtelen kiskorú gondozója és törvényes képviselője a védőnővel nem működik együtt az a)–d) pontban meghatározott feladatai ellátása során, illetve hatósági eljárás kezdeményezése a gyermek bántalmazása, súlyos elhanyagolása, a gyermek önmaga által előidézett súlyos veszélyeztető magatartása vagy egyéb súlyos veszélyeztető ok fennállása esetén,
gf)14 tájékoztatás a gyermek jogairól, az egészségügyi ellátáshoz való jogairól és a törvényes képviselő ez irányú feladatairól, kötelezettségeiről,
gg)15 a gyermekvédelemmel kapcsolatos tevékenységéről évente írásos tájékoztató készítése az illetékes gyermekjóléti szolgáltató számára, és másolatának megküldése a szakfelügyeletet ellátó vezető védőnő részére,
gh)16 részvétel a gyermekjóléti szolgálat éves tanácskozásán, eseti megbeszélésein,
gi)17 szükség esetén, felkérésre – illetékességi körén kívüli körzetben – eseti gyámság ellátása;
3/A. §18 Fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatónál dolgozó védőnő feladata:
f)19 az anya, illetve az újszülött érkezési helye szerinti területileg illetékes védőnő, valamint – az anya nyilatkozata alapján – a választott házi gyermekorvos vagy háziorvos értesítése a születésekről, illetve a gyógyintézetből való távozásokról.
d)20 a közösségi programokra alkalmas helyszíneken az e rendeletben foglaltak
(3)21 A 3. § a) pont ad) alpontja szerinti tevékenység végzésére az a védőnő jogosult, aki igazolja, hogy az e tevékenység elsajátítására irányuló,
a)22 az orvos- és egészségtudományi képzést folytató felsőoktatási intézmény által szervezett, legalább 40 órás időtartamú választható képzést vagy
5. § (1)23 Egy védőnői körzetben a védőnő által ellátható nők (várandós, gyermekágyas anyák), gyermekek (újszülött kortól a tanulói jogviszony megkezdéséig) és az oktatási intézménybe nem járó otthon gondozott tanköteles korú gyermekek száma összesen legfeljebb 250 fő lehet.
(3)24 A (2) bekezdés szerinti esetben a területi védőnő által a körzetében és az oktatási intézmény(ek)ben ellátható gondozottak száma nem haladhatja meg a 750 pontértéket. A pontérték számításánál a nők (várandós, gyermekágyas anyák), valamint a gyermekek (újszülött kortól a tanulói jogviszony megkezdéséig) és az oktatási intézménybe nem járó otthon gondozott tanköteles korúak számának háromszorosát, az oktatási intézményben ellátott tanulók számának egyszeresét, a gyógypedagógiai oktatási intézményben ellátott tanulók számának kétszeresét kell figyelembe venni. A területi védőnő által az oktatási intézmény(ek)ben ellátható gondozottak számának meghatározását a 6. számú melléklet tartalmazza.
7. §25 A védőnő az általa gondozott személyekről az országos tisztifőorvos által működtetett egységes védőnői informatikai rendszerben egészségügyi dokumentációt vezet. A védőnő által használt nyomtatványok jegyzékét a 7. számú melléklet, a családgondozási törzslap tartalmi követelményeit a 8. számú melléklet tartalmazza.
9. §27 A területi védőnői ellátásról szóló 49/2004. (V. 21.) ESZCSM rendelet módosításáról szóló 28/2013. (IV. 5.) EMMI rendelettel megállapított 4. § (3) bekezdése szerinti képzés elvégzését a működési engedély kiadásáért felelős egészségügyi államigazgatási szerv részére igazolni kell.
10. §28 A 2017. január 1-jét megelőzően alkalmazott, a 7. § szerinti informatikai rendszeren kívüli informatikai rendszerekben rögzített, az egészségügyi dokumentáció részét képező adatokat a védőnői ellátást nyújtó egészségügyi szolgáltató köteles a 7. § szerinti informatikai rendszerbe 2018. július 1-jéig feltölteni az egységes védőnői informatikai rendszer működtetőjével együttműködve.
11. §29 2017. április 1-jét követően is jogosult az a védőnő a 3. § a) pont ad) alpontja szerinti tevékenység végzésére, aki igazolja, hogy az e tevékenység elsajátítására irányuló, az Országos Tisztifőrvosi Hivatal által szervezett, legalább 40 órás időtartamú választható képzést elvégezte.
1. számú melléklet a 49/2004. (V. 21.) ESZCSM rendelethez30
2. számú melléklet a 49/2004. (V. 21.) ESZCSM rendelethez31
3. számú melléklet a 49/2004. (V. 21.) ESZCSM rendelethez32
a)33 a műszaki előírások, tárgyi feltételek, szakmai feladatok, valamint a munkavédelmi és higiénés követelmények figyelembevételével kialakított, a négyszemközti védőnő-gondozott találkozásra is alkalmat adó helyiséggel,
– operációs rendszerrel rendelkező személyi számítógép,
– nyomtató,
– szélessávú internet elérés.
5/A. számú melléklet a 49/2004. (V. 21.) ESZCSM rendelethez35
1.2.36 gyermek gondozása újszülött kortól a tanulói jogviszony megkezdéséig 3 pont/fő
7. számú melléklet a 49/2004. (V. 21.) ESZCSM rendelethez37
A védőnői dokumentumok jegyzéke38
8. számú melléklet a 49/2004. (V. 21.) ESZCSM rendelethez39
1 A 2. § (3) bekezdése a 28/2017. (X. 25.) EMMI rendelet 26. § a) pontja szerint módosított szöveg.
2 A 2. § (5) bekezdése a 11/2014. (II. 24.) EMMI rendelet 38. §-ával megállapított szöveg.
3 A 2. § (6) bekezdését a 11/2014. (II. 24.) EMMI rendelet 41. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 28/2017. (X. 25.) EMMI rendelet 22. §-a iktatta be.
4 A 2. § (7) bekezdését a 28/2017. (X. 25.) EMMI rendelet 22. §-a iktatta be.
5 A 3. § nyitó szövegrésze a 19/2010. (IV. 22.) EüM rendelet 6. §-a szerint módosított szöveg.
6 A 3. § a) pont ad) alpontját a 28/2013. (IV. 5.) EMMI rendelet 1. §-a iktatta be.
7 A 3. § d) pontjának bevezető szövegrésze a 19/2009. (VI. 18.) EüM rendelet 6. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
8 A 3. § d) pontjának da) alpontja a 19/2009. (VI. 18.) EüM rendelet 6. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
9 A 3. § d) pont db) alpontja a 28/2017. (X. 25.) EMMI rendelet 23. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
10 A 3. § d) pontjának dc) alpontja a 19/2009. (VI. 18.) EüM rendelet 6. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
11 A 3. § d) pontjának dd) alpontja a 19/2009. (VI. 18.) EüM rendelet 6. § (2) bekezdésével megállapított, a 28/2017. (X. 25.) EMMI rendelet 26. § b) pontja szerint módosított szöveg.
12 A 3. § g) pontjának gb) alpontja a 19/2009. (VI. 18.) EüM rendelet 6. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
13 A 3. § g) pont gc) alpontja a 28/2017. (X. 25.) EMMI rendelet 23. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
14 A 3. § g) pontjának gf) alpontját a 19/2009. (VI. 18.) EüM rendelet 6. § (4) bekezdése iktatta be.
15 A 3. § g) pont gg) alpontját a 11/2014. (II. 24.) EMMI rendelet 39. §-a iktatta be, szövege a 28/2017. (X. 25.) EMMI rendelet 23. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
16 A 3. § g) pont gh) alpontját a 11/2014. (II. 24.) EMMI rendelet 39. §-a iktatta be.
17 A 3. § g) pont gi) alpontját a 11/2014. (II. 24.) EMMI rendelet 39. §-a iktatta be, szövege a 28/2017. (X. 25.) EMMI rendelet 26. § c) pontja szerint módosított szöveg.
18 A 3/A. §-t a 11/2014. (II. 24.) EMMI rendelet 40. §-a iktatta be.
19 A 3/A. § f) pontja a 9/2015. (II. 10.) EMMI rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
20 A 4. § (1) bekezdésének d) pontját a 19/2009. (VI. 18.) EüM rendelet 7. §-a iktatta be.
21 A 4. § (3) bekezdését a 28/2013. (IV. 5.) EMMI rendelet 2. §-a iktatta be.
22 A 4. § (3) bekezdés a) pontja az 54/2016. (XII. 30.) EMMI rendelet 41. §-a szerint módosított szöveg.
23 Az 5. § (1) bekezdése a 19/2009. (VI. 18.) EüM rendelet 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
24 Az 5. § (3) bekezdésének második mondata a 19/2009. (VI. 18.) EüM rendelet 8. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
25 A 7. § a 37/2016. (XII. 15.) EMMI rendelet 4. §-a szerint módosított szöveg.
26 A 8. § (2)–(3) bekezdését a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 4. § 28. pontja hatályon kívül helyezte.
27 A 9. §-t a 9/2015. (II. 10.) EMMI rendelet 4. §-a iktatta be, szövege a 42/2018. (XII. 18.) EMMI rendelet 2. §-a szerint módosított szöveg.
28 A 10. §-t a 28/2017. (X. 25.) EMMI rendelet 24. §-a iktatta be.
29 A 11. §-t a 28/2017. (X. 25.) EMMI rendelet 24. §-a iktatta be.
30 Az 1. számú mellékletet a 28/2017. (X. 25.) EMMI rendelet 27. §-a hatályon kívül helyezte.
31 A 2. számú melléklet a 28/2017. (X. 25.) EMMI rendelet 25. §-ával megállapított szöveg.
32 A 3. számú melléklet a 19/2009. (VI. 18.) EüM rendelet 9. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
33 A 4. számú melléklet a) pontja a 36/2008. (IX. 23.) EüM rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
34 Az 5. számú melléklet II. pontja a 28/2013. (IV. 5.) EMMI rendelet 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
35 Az 5/A. számú mellékletet a 28/2013. (IV. 5.) EMMI rendelet 3. § (2) bekezdése iktatta be.
36 A 6. számú melléklet 1. pontjának 1.2. alpontja a 19/2009. (VI. 18.) EüM rendelet 9. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
37 A 7. számú melléklet a 11/2008. (III. 20.) EüM rendelet 1. §-a, a 19/2009. (VI. 18.) EüM rendelet 9. § (4)–(5) bekezdése szerint módosított szöveg.
38 A nyomtatványok számítógépen is vezethetők. A 7. számú melléklet címe a 28/2013. (IV. 5.) EMMI rendelet 4. §-a szerint módosított szöveg.
39 A 8. számú melléklet a 19/2009. (VI. 18.) EüM rendelet 9. § (6) bekezdése szerint módosított szöveg.


text:
A Špecializovaný trestný súd (Szlovákia) által 2018. november 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – UL és VM elleni büntetőeljárás
(C-709/18. sz. ügy)
UL és VM
Tiszteletben tartják-e az ártatlanság vélelmére vonatkozóan a büntetőeljárás során az ártatlanság vélelme egyes vonatkozásainak és a tárgyaláson való jelenlét jogának megerősítéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/343 európai parlamenti és tanácsi irányelv1 3. és 4. cikkének a (16) preambulumbekezdéssel összefüggésben értelmezett rendelkezéseiben megállapított szabályt, amennyiben az egyik vádlott, aki a közös eljárásban a benyújtott vád alapján az érdemi tárgyalás megnyitását követően a bíróság előtt tagadja, hogy részt vett a neki felrótt cselekmény vagy cselekmények elkövetésében, és ártatlannak vallja magát, és ezt követően a bíróság egy olyan végzéssel, amely nem tartalmazza a cselekmény leírását, a jogi minősítését és a bíróság végső jogi értékelését, úgy határoz, hogy elfogadja a másik vádlott arra vonatkozó beismerő vallomását, hogy bűnös a vádban megjelölt cselekmény vagy egyes cselekmények elkövetésében, és ily módon lemond a bűnösségére vonatkozó bizonyítékok felvételéről, és ezután az érdemi tárgyaláson lefolytatott bizonyítási eljárást követően a bíróság közös ítéletben határoz az előterjesztett vádról?
1.1 A bíróság azon határozatával, amelyben elfogadja az egyik vádlott beismerő vallomását, bűnössé nyilvánítható-e a bűnösségét tagadó másik vádlott azt megelőzően, hogy a bizonyítékok felvételével igazolnák a bűnösségét? A bíróság ezen eljárása összhangban áll-e az Európai Unió Alapjogi Chartájának 48. cikkével?
Összhangban áll-e az Európai Unió Alapjogi Chartájának a tisztességes eljáráshoz való jogot és az azon jogot előíró 47. cikkével, amely szerint mindenkinek joga van arra, hogy ügyét független és pártatlan bíróság tisztességesen tárgyalja, a bíróságnak a több vádlottal szemben emelt vádra vonatkozó közös eljárásban lefolytatott eljárása, ha a törvény által megelőzően létrehozott rendes bíróság egy olyan végzéssel, amely nem tartalmazza a cselekmény leírását, a jogi minősítését és a bíróság végső jogi értékelését, úgy határoz, hogy elfogadja azon vádlottak beismerő vallomását, akik e nyilatkozattal lemondtak a kontradiktórius eljárásban lefolytatandó bizonyítási eljárásról, és ezután e bíróság az érdemi tárgyaláson lefolytatott bizonyítási eljárást követően a benyújtott vád alapján valamennyi vádlott ügyében határoz?
2.1 A beismerő vallomást elfogadó bíróság elfogulatlanságára vonatkozó megalapozott kétség és e bíróságnak a büntetőeljárásból való esetleges kizárása megfelelő eszköznek tekinthető-e a büntetőeljárás során az ártatlanság vélelme egyes vonatkozásainak és a tárgyaláson való jelenlét jogának megerősítéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/343 európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikkének (2) bekezdése szerinti, az ártatlanság vélelmére vonatkozó szabály védelme érdekében?
Tiszteletben tartják-e az Európai Unióról szóló, 1992. február 7-én Maastrichtban aláírt szerződésnek a 2007. december 13-án Lisszabonban aláírt Lisszaboni Szerződést követő változatának 2. cikke szerinti egyenlőség és jogállamiság elvét, az állampolgároknak a bíróságok előtti egyenlőségének a Szerződés 9. cikke szerinti elvét, valamint a Szerződés 6. cikkének (3) bekezdése értelmében vett azon általános uniós elvet, amely megállapítja, hogy mindenkinek joga van arra, hogy ügyét tisztességesen tárgyalják, abban az esetben, ha a nemzeti bíróság, amelynek határozatával szemben nincs jogorvoslat, a nemzeti szabályozás értelmében egy másik nemzeti bíróságra ruházott azon hatáskör alapján elfogadott egységesítő véleménnyel ellentétesen határoz, hogy egységesítse a törvények és az egyéb általánosan kötelező erejű aktusok értelmezését, mivel meg kell szüntetni az ítélkezési gyakorlat egységességének hiányát, és azon körülmény miatt, hogy a legfelsőbb bíróság egyik tanácsa eltért a legfelsőbb bíróság egy másik tanácsának határozatában foglalt jogi állásponttól?
1 HL 2016. L 65., 1. o.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Egy bírósági elnök levele a Magyar Bírói Egyesületnek
2011. április 29. péntek, 03:25
„Dr. Makai Lajos Úr
2011. év április hó 26. napján a Hír TV-ben hallgattam a nyilatkozatodat, amelyet bizakodással vártam. Ez a nyilatkozat pregnánsan mutatta, hogy miért lehet ezzel a bírói karral a hatalomnak mindent megtennie.
Én nem szólítalak fel lemondásra, inkább kilépek az egyesületből.
Budapest, 2011. év április hó 27. napján
Dr. Szepes András László
a BKKB elnöke”
A fenti levelet, amelyet minden bíró megkapott, így nyilvános levélnek tekinthető, a szerző engedélyével teszem közzé. És néhány megjegyzést fűzök hozzá.
Először: a Budai Központi Kerületi Bíróság elnöke volt az, aki az emlékezetes fővárosi összbírói értekezleten (lásd dr. Kende Péter írását és helyreigazítását) arra a javaslatra, hogy inkább adják meg magukat, mondjanak le, mintsem hogy nyugdíjba küldéssel kelljen őket eltávolítani, azt válaszolta, hogy eszében sincs megkönnyíteni a kormány dolgát: „Szó sem lehet róla, hogy lemondjak, rúgjanak ki!”
Másodszor: aki megnézi a HírTV hivatkozott interjúját, érteni fogja, mi indíthatta a levél megírására és a kilépésre Szepes Andrást. Makai Lajos, a Magyar Bírói Egyesület (MABI) elnöke, akit az elfogulatlan riporter nemcsak a bírók kötelező nyugdíjba vonulásáról, hanem a 2006-os bírósági ügyekről is kérdezett, az interjúban mindvégig menekült. Így aztán nem csoda, hogy a végén sarokba szorult. Nem volt öntudatos szakmai válasza a 2006-os bírói döntések jogszerűségének és elfogulatlanságának kétségbevonására, és nem volt elvi érve a bírók nyugdíjazása ellen.
Harmadszor: „Azt minden állam maga dönti el, hogy hol szabja meg a nyugdíjkorhatár felső határát”, mondja Makai Lajos. Az én figyelmemet Nyers Rezső, a Magyar Bankszövetség főtitkára hívta fel arra, hogy a 62 évvel nem egy általános szabályt terjesztettek ki a bírókra. „Volt egy speciális szabály, nevezetesen, hogy hetvenéves korukig a munkáltató, azaz a bíróság nem küldhette el őket nyugdíjba, de ez nem azt jelenti, hogy bárki ne tudott volna elmenni hatvankét éves korban, tehát e tekintetben semmifajta változás nem történt – mondta Bolgár Györgynek Nyers Rezső. – Ami változás történt, az az, hogy ezt a speciális szabályt szüntették meg az alaptörvényben, azaz gyakorlatilag itt egyfajta kedvezményes lehetőséget fölváltott egyfajta diszkrimináció: sajátos továbbfoglalkoztatási tilalom lett bevezetve a bíróknál.” Ezt talán nem a Bankszövetség főtitkárának kellene a közvélemény tudomására hoznia, hanem a MABI elnökének kellene kézzel-lábbal, de legalábbis okos érvekkel tiltakoznia ellene.
Negyedszer: „Baka elnök úr ez ügyben mindent megtett, amit meg lehetett tenni”, mondta Makai Lajos. „Akkor mégis miért szólították fel lemondásra kollégái a Fővárosi Bíróság összbírói értekezletén”, szól a kérdés. Makai Lajos válasza: „Ezt én nem tudom megítélni, ezt talán a kollégáktól kellene megkérdezni.” Rossz válasz. Még én is tudom, megint csak Bolgár György Gatter Lászlóval készített interjújából, hogy az egyik, Baka lemondását követelő hozzászóló „nemcsak egy bíró a Pesti Központi Kerületi Bíróság bírái közül, hanem ő a Pesti Központi Kerületi Bíróságon a Bírói Egyesület vezetője is. Tehát feltételezem – mondja Gatter László –, hogy ő az általa vezetett egyesületben lévő bíró kollégák véleményét is megfogalmazta.” Makai Lajos ennek az egyesületnek az elnöke. Kizárt, hogy nincs tudomása a Baka-ellenes érvekről, indulatokról, és kizárt, hogy nincs róla véleménye. A kitérő válasz az én szememben azt jelenti, hogy tett ugyan egy udvariassági kört Baka András körül, ám eszében sem volt megvédeni. Nemcsak mint a Legfelsőbb Bíróság elnökét, hanem mint azt a főbírót, aki az emlékezetes és tiszteletre méltó bírói tiltakozást első helyen aláírta. És ha nem védte meg, nyilván ő maga sem ért egyet bírósági vezető kollégáinak tiltakozásával, egyáltalán a magatartásával. Ami egyetlen jelent azzal, hogy tudomásul veszi a Fidesz politikai célú agresszióját.
Ötödször: Ami már csak azért is érthetetlen, hiszen a Magyar Bírói Egyesület alapszabályának 3. paragrafusa így szól: „Az Egyesület célja a bírói függetlenség védelme, a bírói jogalkalmazás színvonalának és feltételeinek fejlesztésével a jogállamiság teljesebbé tétele, a bírói hivatás megfelelő társadalmi elismertetése, erősítése, a bírák élet- és munkakörülményeinek folyamatos javítása, a bírói igazgatási és önkormányzati testületek hatékony és demokratikus működésének támogatása, fejlesztése.” A kötelező nyugdíjba vonultatás a sokadik támadás a magyar bíróság politikától és hatalomtól való függetlensége ellen. Egyetlenegyszer sem olvastam a Magyar Bírói Egyesület figyelmeztetését, pláne nem tiltakozását amiatt, hogy a Fidesz-hatalom a bírói függetlenségre tör.
Hatodszor: mert Makai Lajosnak, mint a fenti cél érdekében létrehozott egyesület vezetőjének, semmi más dolga nem lenne, mint árgus szemekkel figyelni, nem tesz-e a kísérletet a mindenkori hatalom a bírák bedarálására. És gyanakodni, ha legalábbis kétes szándékokat vél felfedezni a politikai megnyilvánulások és hatalmi döntések mögött. És ha azt tapasztalja, hogy a Fidesz minden pozíciót elfoglalt, minden intézményt saját ellenőrzése alá hajtott az elmúlt egy évben, és most védhetetlen módon a bíróságokat kezdi piszkálni, tiltakoznia kéne. Hangosabban, mint a bírósági vezetőknek. Hiszen nyilván elgondolkozott azon, vajon kiket léptetnek a 228 kényszernyugdíjazott bíró helyébe. Hogy nem lesz-e a bírói kinevezés feltétele is a Fidesz-hűség? Hogy igaz-e az a hír, hogy esetleg újrapályáztatják az ország összes bíráját, és felelősségre vonnak minden bírót és bírósági vezetőt, aki a 2006-os döntéseivel nem az ő politikai céljaikat segítette? Hogy ha végre a bíróságokon is a Fidesz meghosszabbított nyúlványai ülnek majd (jóval nagyobb számban, mint eddig, és immár intézményesített mechanizmusok segítségével), vajon hová lesz a sokat emlegetett – és valóban garanciális – bírói függetlenség? (Rólunk, igazság-, de legalábbis jogkereső állampolgárokról nem is beszélve.) És mert tudnia kell, ahogy minden felkészült bírónak tudnia kell, hogy a meglévő problémáikra nem az újbóli pártállami függőség jelenti a megoldást.
Valóban nagy baj, ha a bírói kar (is) képtelen rá, hogy egységesen próbálja védeni az integritását. Nagy baj, ha az egyesületük is megadja magát. Nagy baj, ha ez csak egyetlen bírósági vezetőt indít nyílt szakításra. És a legnagyobb baj, hogy e tekintetben sem hasonlítunk sem Spanyolországra, sem Lengyelországra.

matches: Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság


a Nemzeti Hírközlési Hatóság eljárásában közreműködő szakhatóságok kijelöléséről, valamint egyes szakhatósági közreműködések megszüntetéséről és módosításáról1
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § a) pontjában és az egyes jogszabályok és jogszabályi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről szóló 2007. évi LXXXII. törvény 6. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
A Nemzeti Hírközlési Hatóság eljárásában közreműködő szakhatóságok kijelölése
1. §2 A Kormány a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) elektronikus hírközlési nyomvonalas, nyomvonal jellegű építmények és egyéb műtárgyak létesítésének, elvi engedélyeztetésének, építésének, használatbavételének, fennmaradásának és bontásának engedélyezésére irányuló, továbbá – ha az eltérés a korábbi engedélyben foglalt egyedi szakhatósági előírást vagy feltételt érinti – az építési engedélytől való eltérés engedélyezése iránti eljárásában az 1. mellékletben meghatározott feltételek fennállása esetén és szakkérdésben az 1. mellékletben meghatározott hatóságokat szakhatóságként jelöli ki. Az eljárásban hozott határozatot az illetékes megyei katasztrófavédelmi igazgatósággal, a főváros területén a Fővárosi Katasztrófavédelmi Igazgatósággal is közölni kell.
1/A. §3 (1) A Kormány a Hatóság elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 94. § (2f) bekezdése szerinti eljárásában a 94. § (2h) bekezdésének fennállása esetén a hálózatüzemeltető fizikai infrastruktúrája felhasználásának megtagadása okai fennállása tekintetében a felhasználni kívánt
a)4 távhő-, valamint villamosenergia-infrastruktúra esetén a megyei kormányhivatal mérésügyi és műszaki biztonsági feladatkörében eljáró megyeszékhely szerinti járási hivatalát és a fővárosi kormányhivatal mérésügyi és műszaki biztonsági feladatkörében eljáró XII. Kerületi Hivatalát,
b)5 földgáz infrastruktúra esetén a Magyar Bányászati és Földtani Szolgálatot,
c) víziközmű esetén az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot,
d)6 országos közút, helyi közút, valamint közforgalom elől el nem zárt magánút esetén a Nemzeti Közlekedési Hatóság Központját,
e)7 vasúti, hajózási és reptéri infrastruktúra esetén a Nemzeti Közlekedési Hatóság Központját
(2) A Kormány a Hatóság (1) bekezdés szerinti eljárásában a hálózatüzemeltetőnek a fizikai infrastruktúrája felhasználásával keletkező költségének, kárának megalapozottsága tekintetében a felhasználni kívánt
a)8 földgáz infrastruktúra esetén a Magyar Bányászati és Földtani Szolgálatot,
b) víziközmű esetén az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot,
c)9 országos közút, helyi közút, valamint közforgalom elől el nem zárt magánút esetén a Nemzeti Közlekedési Hatóság Központját,
d)10 vasúti, hajózási és reptéri infrastruktúra esetén a Nemzeti Közlekedési Hatóság Központját
(3) A Kormány a Hatóság (1) bekezdés szerinti eljárásában a felhasználni kívánt távhő-, valamint villamosenergia-infrastruktúra esetén a hálózatüzemeltetőnek a fizikai infrastruktúrája felhasználásával keletkező költségének megalapozottsága tekintetében a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalt, a károk megalapozottsága tekintetében a területileg illetékes fővárosi és megyei kormányhivatalt szakhatóságként jelöli ki.
(4) Az (1)–(3) bekezdés szerinti szakhatóságok az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére előzetes szakhatósági állásfoglalást adnak ki. Amennyiben az ügyfél nem kért előzetes szakhatósági hozzájárulást, a szakhatóság eljárásáért fizetendő díjat az (1) bekezdés szerinti eljárás díjával együtt köteles megfizetni a Hatóság részére.
1/B. §11 A Kormány a Hatóság az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 83/B. § (1) bekezdése szerinti eljárásában, a 83/B. § (5) bekezdésében meghatározott esetben, a 83/A. § (4) bekezdése szerinti megtagadási okok, a hálózatüzemeltetőnél keletkező, az építési munkák összehangolásából eredő többletköltségek, valamint az építési munkák összehangolása érdekében alkalmazandó tisztességes és megkülönböztetéstől mentes feltételek megalapozottsága tekintetében a földgáz infrastruktúra, a víziközmű, országos közút, helyi közút, valamint a közforgalom elől el nem zárt magánút, vasúti, hajózási és reptéri infrastruktúra esetén szakhatóságként az 1/A. § (1) bekezdésében megjelölt szakhatóságokat jelöli ki. A távhő-, valamint villamosenergia-infrastruktúra esetén a megtagadási okok, valamint az építési munkák összehangolása érdekében alkalmazandó tisztességes és megkülönböztetéstől mentes feltételek megalapozottsága tekintetében szakhatóságként a mérésügyi és műszaki biztonsági feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatalt, az építési munkák összehangolásából eredő többletköltségek megalapozottsága tekintetében a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalt jelöli ki.
A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalról szóló 256/2007. (X. 4.) Korm. rendelet módosítása
2. §12
A gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatótevékenység engedélyezéséről, valamint a gyermekjóléti és gyermekvédelmi vállalkozói engedélyről szóló 259/2002. (XII. 18.) Korm. rendelet módosítása
A szociális foglalkoztatás engedélyezéséről és a szociális foglalkoztatási támogatásról szóló
112/2006. (V. 12.) Korm. rendelet módosítása
A Kulturális Örökségvédelmi Hivatalról szóló
308/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet módosítása
A Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal létrehozásáról és működéséről szóló 274/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet módosítása
A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalról szóló 260/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet módosítása
A kábítószer-prekurzorokkal kapcsolatos egyes hatósági eljárási szabályok, valamint a hatósági feladat- és hatáskörök megállapításáról szóló 159/2005. (VIII. 16.) Korm. rendelet módosítása
A Rendőrség szerveiről és a Rendőrség szerveinek feladat- és hatásköréről szóló 329/2007. (XII. 13.) Korm. rendelet módosítása
A menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény végrehajtásáról szóló 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendelet módosítása
A villamosenergia-rendszer jelentős zavara és a villamosenergia-ellátási válsághelyzet esetén szükséges intézkedésekről szóló 285/2007. (X. 29.) Korm. rendelet módosítása
A cirkuszi menazséria létesítése és működtetése engedélyezésének, valamint fenntartásának részletes szabályairól szóló 222/2007. (VIII. 29.) Korm. rendelet módosítása
Az üzletek működésének rendjéről, valamint az egyes üzlet nélkül folytatható kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 133/2007. (VI. 13.) Korm. rendelet módosítása
A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény végrehajtásáról szóló 114/2007. (V. 24.) Korm. rendelet módosítása
14. §24
A transzeurópai közúthálózatnak a Magyar Köztársaság területén lévő alagútjaira vonatkozó biztonsági minimumkövetelményekről szóló 18/2007. (II. 20.) Korm. rendelet módosítása
Az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatról és a gyógyszerészeti államigazgatási szerv kijelöléséről szóló 362/2006. (XII. 28.) Korm. rendelet módosítása
A környezetvédelmi, természetvédelmi, vízügyi hatósági és igazgatási feladatokat ellátó szervek kijelöléséről szóló 347/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet módosítása
Az építésügyi és az építésfelügyeleti hatóságok kijelöléséről és működési feltételeiről szóló 343/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet módosítása
A földhivatalokról, a Földmérési és Távérzékelési Intézetről, a Földrajzinév Bizottságról és az ingatlan-nyilvántartási eljárás részletes szabályairól szóló 338/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet módosítása
19. §29
Az állatvédelmi hatóság kijelöléséről szóló 334/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet módosítása
20. §30
Az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalról szóló 273/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet módosítása
21. §31
A Magyar Bányászati és Földtani Hivatalról szóló 267/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet módosítása
22. §32
A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény végrehajtásáról szóló 203/1998. (XII. 19.) Korm. rendelet módosítása
A Nemzeti Közlekedési Hatóságról szóló
263/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet módosítása
24. §34
A veszélyes katonai objektumokkal kapcsolatos hatósági eljárás rendjéről szóló 95/2006. (IV. 18.) Korm. rendelet módosítása
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 71/2006. (IV. 3.) Korm. rendelet módosítása
26. §36
A veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről szóló 18/2006. (I. 26.) Korm. rendelet módosítása
27. §37
28. §38
29. §39
A területrendezési hatósági eljárásokról szóló
134/2005. (VII. 14.) Korm. rendelet módosítása
Az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatalról szóló 295/2004. (X. 28.) Korm. rendelet módosítása
31. §41
A kábítószer előállítására alkalmas növények termesztésének, forgalmazásának és felhasználásának rendjéről szóló 162/2003. (X. 16.) Korm. rendelet módosítása
A kábítószerekkel és pszichotróp anyagokkal végezhető tevékenységekről szóló 142/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet módosítása
33. §43
A polgári célú pirotechnikai tevékenységek felügyeletéről szóló 155/2003. (X. 1.) Korm. rendelet módosítása
Az Országos Atomenergia Hivatal feladatáról, hatásköréről és bírságolási jogköréről, valamint az Atomenergia Koordinációs Tanács tevékenységéről szóló 114/2003. (VII. 29.) Korm. rendelet módosítása
A sajátos építményfajták körébe tartozó honvédelmi és katonai célú építményekre vonatkozó építésügyi hatósági engedélyezési eljárások szabályairól szóló 40/2002. (III. 21.) Korm. rendelet módosítása
36. §46
A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény és a falugondnoki szolgálat működésének engedélyezéséről, továbbá a szociális vállalkozás engedélyezéséről szóló 188/1999. (XII. 16.) Korm. rendelet módosítása
37. §47
A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény végrehajtásáról szóló 145/1999. (X. 1.) Korm. rendelet módosítása
38. §48
A védett és fokozottan védett életközösségekre vonatkozó korlátozásokról és tilalmakról szóló 67/1998. (IV. 3.) Korm. rendelet módosítása
39. §49
A Balaton és a parti zóna nádasainak védelméről, valamint az ezeken folytatott nádgazdálkodás szabályairól szóló 22/1998. (II. 13.) Korm. rendelet módosítása
40. §50
A mentésben való részvétel szabályairól, a polgári védelmi szakhatósági jogkörről és a miniszterek polgári védelmi feladatairól szóló 196/1996. (XII. 22.) Korm. rendelet módosítása
41. §51
Az egyes értékpapírok előállításának, kezelésének és fizikai megsemmisítésének biztonsági szabályairól szóló 98/1995. (VIII. 24.) Korm. rendelet módosítása
42. §52
45. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2009. március 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a hatálybalépését követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
(2) Az 5. § (2) bekezdésének a Kulturális Örökségvédelmi Hivatalról szóló 308/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 1. § (6) bekezdését megállapító rendelkezése 2009. április 1-jén lép hatályba.
1. melléklet a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelethez57
A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elektronikus hírközlési nyomvonalas, nyomvonal jellegű építményekkel és egyéb műtárgyakkal kapcsolatos eljárásában közreműködő szakhatóságok kijelölése
Az „A”-„C” tűzveszélyességi osztályba tartozó helyiségeket tartalmazó elektronikus hírközlési építmények engedélyezési eljárásaiban.
Annak elbírálása kérdésében, hogy az építmény megvalósítása a jogszabályban rögzített tűzvédelmi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e.
Az államhatártól számított 100 méteren belül minden elektronikus hírközlési célt szolgáló építési tevékenység engedélyezése során.
Annak elbírálása kérdésében, hogy az építményeknek és az egyéb műtárgyaknak a kérelemben foglaltak szerinti vagy további feltételek melletti megvalósítása esetén az államhatár rendje biztosítható-e.
megyei rendőr-főkapitányság, a fővárosban a budapesti rendőr-főkapitányság
Ha az elektronikus hírközlési építmény, egyéb műtárgy engedélyezéséhez, vagy az ahhoz kapcsolódó tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem szükséges.
a) - országos jelentőségű védett természeti területen és Natura 2000 területen, barlang védőövezetében, a települések külterületén, valamint a települések belterületén természeti terület, természeti terület és egyedi tájérték érintettsége esetén - a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek, valamint a tájvédelem jogszabályban rögzített követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e,
b) az építési, illetve a bontási hulladékok kezelése megfelel-e a hulladékgazdálkodási előírásoknak.
Annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység és az építmény
a) a felszín alatti vizek védelmére vonatkozó követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e.
b) a vizek lefolyására, a mederfenntartásra, az árvíz és a jég levonulására vonatkozó követelményeknek megfelel-e.
Annak elbírálása kérdésében, hogy a létesítmény vagy tevékenység a helyi önkormányzati rendeletben, a fővárosban a Fővárosi Önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a Fővárosi Önkormányzat rendeletében meghatározott természetvédelmi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e.
települési (fővárosi kerületi) önkormányzat jegyzője, fővárosi főjegyző
a) Az erdőterületen megvalósuló vagy a megvalósítás során erdőterületre, az erdő talajára, vízháztartására vagy mikroklímájára hatást gyakorló elektronikus hírközlési építmény esetében, elvi építési, használatba vételi és bontási engedélyezési eljárás kivételével.
b) A 400 m2 vagy 500 fm feletti termőföld igénybevételével megvalósuló elektronikus hírközlési építmény esetében, az elvi építési, használatba vételi és bontási engedélyezési eljárás kivételével.
a) Annak az erdőről és az erdő védelméről szóló törvény szerinti elbírálása, hogy az építmény vagy a tevékenység az erdőterületre, az erdő talajára, vízháztartására vagy mikroklímájára gyakorolt hatása alapján engedélyezhető-e, és ha igen, milyen feltételekkel.
b) Termőföld minőségi védelme.
megyei kormányhivatal erdészeti és talajvédelmi hatáskörében eljáró járási hivatala
erdészeti és talajvédelmi hatáskörében eljáró Pest Megyei Kormányhivatal
Az eljárás honvédelmi vagy katonai célú létesítmény működési vagy védőterületén tervezett építmény vagy egyéb műtárgy engedélyezésére irányul.
A közút területén, az alatt vagy felett, a közutak külterületi szakaszán a közút tengelyétől számított 50 méteren, autópálya, autóút, valamint kijelölt főútvonal esetén 100 méteren belül tervezett elektronikus hírközlési célt szolgáló építmény építése, bővítése, használatba vétele esetén, ha az útkezelői hozzájárulás megtagadását vagy a hozzájárulásban előírt feltételeket sérelmesnek tartja.
Annak elbírálása kérdésében, hogy a közút területének nem közlekedési célú igénybevétele - a közúti forgalom biztonságára, a közút fejlesztési terveinek végrehajtására, a közútkezelő fenntartási, üzemeltetési feladatainak ellátására, a közút állagára gyakorolt hatása alapján - engedélyezhető-e.
közlekedési hatáskörében eljáró Budapest Főváros Kormányhivatala
Budapest Főváros Kormányhivatala közlekedési hatáskörében eljáró III. Kerületi Hivatala
Közforgalom elől el nem zárt magánút esetén:
Összevont engedélyezési, építési, bontási és építési engedélytől való eltérés engedélyezésére irányuló eljárásban, ha az építményt vagy egyéb műtárgyat a kulturális örökségvédelmi hatósági nyilvántartásban szereplő nyilvántartott vagy védetté nyilvánított régészeti lelőhelyen, régészeti védőövezet területén, műemléki területen vagy nyilvántartott műemléki értéket, vagy műemléket érintő módon valósítják meg.
Annak elbírálása kérdésében, hogy az építmény vagy egyéb műtárgy megvalósítása a régészeti örökség és a műemléki érték védelmének jogszabályban rögzített követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e.
kulturális örökségvédelmi hatáskörében eljáró Budapest Főváros Kormányhivatala, kizárási feltétel fennállása esetén a kulturális örökség védelméért felelős miniszter
A b) pont esetében annak megállapítása, hogy az üzemeltető nyilatkozatában foglalt feltételek vagy a hozzájárulás megtagadása
a gázipari tevékenységgel kapcsolatos létesítmény rendeltetésszerű használatával és védelmével kapcsolatos jogszabályi rendelkezéseknek megfelelő-e.
bányászati hatáskörében eljáró megyei kormányhivatal
2–21. melléklet a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelethez58
1 A rendeletet a 360/2019. (XII. 30.) Korm. rendelet 66. §-a hatályon kívül helyezte 2020. január 1. napjával. Alkalmazására lásd e hatályon kívül helyező rendelet 203. §-át.
2 Az 1. § a 300/2014. (XII. 5.) Korm. rendelet 3. §-a, a 189/2015. (VII. 16.) Korm. rendelet 2. §-a szerint módosított szöveg.
3 Az 1/A. §-t a 189/2015. (VII. 16.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
4 Az 1/A. § (1) bekezdés a) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 128. § (1) bekezdés a) pontja szerint módoított szöveg.
5 Az 1/A. § (1) bekezdés b) pontja a 162/2017. (VI. 28.) Korm. rendelet 18. § a) pontja szerint módosított szöveg.
6 [A 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 128. § (1) bekezdés b) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „Nemzeti Közlekedési Hatóság Központi Hivatalát” szövegrész helyébe a „közlekedési hatáskörben eljáró Budapest Főváros Kormányhivatalát” szöveg lép, nem vezethető át.]
7 [A 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 128. § (1) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „Nemzeti Közlekedési Hatóság Központi Hivatalát” szövegrész helyébe a „közlekedésért felelős minisztert” szöveg lép, nem vezethető át.]
8 Az 1/A. § (2) bekezdés a) pontja a 162/2017. (VI. 28.) Korm. rendelet 18. § a) pontja szerint módosított szöveg.
9 [A 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 128. § (1) bekezdés b) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „Nemzeti Közlekedési Hatóság Központi Hivatalát” szövegrész helyébe a „közlekedési hatáskörben eljáró Budapest Főváros Kormányhivatalát” szöveg lép, nem vezethető át.]
10 [A 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 128. § (1) bekezdés c) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „Nemzeti Közlekedési Hatóság Központi Hivatalát” szövegrész helyébe a „közlekedési hatáskörben eljáró Budapest Főváros Kormányhivatalát” szöveg lép, nem vezethető át.]
11 Az 1/B. §-t a 109/2016. (V. 20.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
12 A 2. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
13 A 3. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
14 A 4. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
15 Az 5. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
16 A 6. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
17 A 7. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
18 A 8. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
19 A 9. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
20 A 10. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
21 A 11. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
22 A 12. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
23 A 13. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
24 A 14. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
25 A 15. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
26 A 16. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
27 A 17. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
28 A 18. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
29 A 19. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
30 A 20. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
31 A 21. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
32 A 22. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
33 A 23. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
34 A 24. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
35 A 25. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
36 A 26. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
37 A 27. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
38 A 28. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
39 A 29. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
40 A 30. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
41 A 31. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
42 A 32. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
43 A 33. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
44 A 34. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
45 A 35. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
46 A 36. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
47 A 37. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
48 A 38. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
49 A 39. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
50 A 40. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
51 A 41. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
52 A 42. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
53 A 43. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
54 A 44. § a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.
55 A 45. § (3) bekezdése a (4) bekezdés alapján hatályát vesztette.
56 A 45. § (4) bekezdése ugyanezen bekezdés alapján hatályát vesztette.
57 Az 1. melléklet a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 128. § (2) bekezdésével megállapított, a 162/2017. (VI. 28.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
58 A 2–21. melléklet a 45. § (4) bekezdése alapján hatályát vesztette.


text:
Klarstein Fine Dinesty, 1000 W, 23 l, 2 az 1-ben mikrohullámú sütő, retro, 12 program, krémszínű felülvizsgálat | Vizsgálatok és áttekintések
« Vizsgálatok és áttekintések Szabadonálló mikrohullámú sütők
Klarstein Fine Dinesty, 1000 W, 23 l, 2 az 1-ben mikrohullámú sütő, retro, 12 program, krémszínű felülvizsgálat
Klarstein Fine Dinesty, 1000 W, 23 l, 2 az 1-ben mikrohullámú sütő, retro, 12 program, krémszínű
A ✅ termékről szóló értékelések alapján Klarstein Fine Dinesty, 1000 W, 23 l, 2 az 1-ben mikrohullámú sütő, retro, 12 program, krémszínű megtudhatjuk, hogy mi tetszik a vásárlóknak, mik az előnyei és hátrányai. Az ár... Folytatás »
Szabadonálló mikrohullámú sütők	Termékleírás Vélemények és tapasztalatok Alternatív termékek Szabadonálló mikrohullámú sütők Megjegyzések és vita Vývoj ceny
A ✅ termékről szóló értékelések alapján Klarstein Fine Dinesty, 1000 W, 23 l, 2 az 1-ben mikrohullámú sütő, retro, 12 program, krémszínű megtudhatjuk, hogy mi tetszik a vásárlóknak, mik az előnyei és hátrányai. Az ár ✅ 67090 Ft. a jó minőséggel összehasonlítva alacsony. Tapasztalatokat, hosszaszóllásokat és további leírást közvetlenül a termék alatt is találnak. Klarstein Fine Dinesty, 1000 W, 23 l, 2 az 1-ben mikrohullámú sütő, retro, 12 program, krémszínű 2 az 1-ben mikrohullámú sütő ízléses retró dizájnnal integrált 1000 W grill funkcióval. 12 főzési programmal, áttekinthető LCD kijelzővel az 50-es évek dizájn megjelenésével, robusztus fémszekrénnyel, időzítővel és 3 olvasztó programmal. A hagyományos mikrohullámú sütő a stílusos háztartásokban esztétikai okok miatt általában a konyha hátsó részében található. A Fine Dinesty mikrohullámú sütő a Klarstein társaságtól szakít ezzel a régi klisével és bebizonyítja, hogy ezt másképp is lehet. Nem lestrapált megjelenésével, átgondolt vezérlési elvével és sok innovatív funkciójával a mikrohullámú sütőt dizájn tárggyá minősíti, mely egy konyhából sem hiányozhat. 23 l nagy terével a főzésre, 1000 W grill és 800 W mikrohullám teljesítményével az egy ambíciózus és professzionális készülék. 12 főzési programjának köszönhetően megspórolja önnek a teljesítmény szintjéről és főzés idejéről való döntést. Így önnek probléma nélkül sikerül a hal, szárnyasok, steak-ek, pizza és megszámlálhatatlan további étel elkészítése. Abban az esetben, ha kedvet kap önálló ételkészítésre, az időt és az intenzitást saját ízlése alapján állíthatja be. A Fine Dinesty készülék a Klarstein cégtől látványnak is kellemes. Fényes krómozott részletei feldobják az ízlésesen színezett szekrényt és az ön figyelmét az összes fontos vezérlőelemre terelik. Az aranyérmet a megvilágított LCD kijelzője viszi el kör alakú retró megjelenésével, mely a forgatható/nyomógombbal együtt azonnal lehetővé teszi a legfontosabb funkciókhoz való hozzáférést.
Internetes áruház Electronic-Star.hu	árulja ezt a terméket Klarstein Fine Dinesty, 1000 W, 23 l, 2 az 1-ben mikrohullámú sütő, retro, 12 program, krémszínű kedvező áron 67090 Ft.. Válassza ki, hol szeretné megvásárolni.
- termék identifikáció/vonalkód: 4260395862089
Jó minőség elérhető áron 67090 Ft.
Alternatív termékek Szabadonálló mikrohullámú sütők
Klarstein Luminance Prime je egy kompakt mikrohullámú sütő grill funkcióval a modern háztartások...
38 890,00 Ft.
Klarstein myWave, mikrohullámú sütő, 20 l, 700 W, időzítő, fekete
A Klarstein myWave egy céltudatos mikrohullámú sütő, amely tökéletesen kielégíti a kisebb...
28 790,00 Ft.
Klarstein myWave, mikrohullámú sütő, 20 l, 700 W, időzítő, ezüst
Klarstein Fine Dinesty, 1000 W, 23 l, 2 az 1-ben mikrohullámú sütő, retro, 12 program, piros 2...
Klarstein Stella Prima mikrohullámú sütő, 1800 W, 20 l, grillezés, kiolvasztás, rozsdamentes acél
A Klarstein Stella Prima egy kompakt mikrohullámú sütő beépített grillezés funckióval, amely...

matches:
in Fine
in Fine
in Fine
in Fine
in Fine
in Fine
in Fine
in Fine


text:
IV/01564/2017
. IV/01564/2017
Első irat érkezett: 07/27/2017
Az ügy tárgya: A Gyöngyösi Járásbíróság 3.P.20.143/2016/16. számú végzése és a Egri Törvényszék 1.Pkf.50.104/2017/2. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (tisztességes eljárás)
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Gyöngyösi Járásbíróság 3.P.20.143/2016/14. számú végzése és 3.P.20.143/2016/16. számú végzése, valamint az Egri Törvényszék Pkf.50.104/2017/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróság.
Az indítványozó közös tulajdon közös költségeinek megfizetése iránt indított pert alperes ellen. A Gyöngyösi Járásbíróság 3.P.20.143/2016/16. számú végzésével a pert - hivatkozással a tárgyaláson elhangzottakra - 318.427,- Ft megfizetésére irányuló kereseti kérelem vonatkozásában megszüntette. A végzés ellen az indítványozó fellebbezett. Az Egri Törvényszék végzésével az elsőfokú bíróság végzését helybenhagyta.
Az indítványozó szerint az eljárás során sérült a tisztességes eljáráshoz való joga, ezen belül a pártatlan bíróhoz való joga, mert tárgyaláson kívül létesített kapcsolatot az alperesi képviselővel, nem küldte meg a felperesnek az alperes fellebbezési ellenkérelmét, továbbá az eljáró bíróságok nem tettek eleget indokolási kötelezettségüknek..
Gyöngyösi Járásbíróság 3.P.20.143/2016/14. számú végzése
Gyöngyösi Járásbíróság 3.P.20.143/2016/16. számú végzése
Egri Törvényszék 1.Pkf.50.104/2017/2. számú végzése
IV_1564_0_2017_indítvány_anonim.pdf
A határozat száma: 3091/2018. (III. 14.) AB végzés
A határozat kelte: Budapest, 03/06/2018
2018.03.06 9:00:00 1. öttagú tanács
3091_2018 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság az Egri Törvényszék Pkf.50.104/2017/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[2]	Az indítványozó az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján az Egri Törvényszék Pkf.50.104/2017/2. számú végzése, valamint a Gyöngyösi Járásbíróság 3.P.20.143/2016/14. és 3.P.20.143/2016/16. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte, mert azok sértik az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdését.
[3]	1.1. Az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló ügy előzménye, hogy az indítványozó (I. rendű felperes) 2010-ben közös tulajdon közös költségeinek megfizetése iránt pert indított fia ellen. A perben született elsőfokú ítélet elleni fellebbezés folytán az Egri Törvényszék új eljárás folytatására kötelezte az elsőfokú bíróságot. Az indítványozó 318 427 Ft megfizetésére kérte kötelezni az alperest. A perbe II. rendű felperesként felesége perbelépés engedélyezése, másik fia pedig beavatkozás iránti kérelmet terjesztett elő az indítványozó pernyertességének előmozdítása érdekében. A 2016. szeptember 15-én tartott tárgyaláson az indítványozó és a II. rendű felperes ajándék visszakövetelésére irányuló kereseti kérelmet terjesztettek elő. Az indítványozó a 318 427 Ft megfizetésére irányuló kereseti kérelmétől elállt. A Gyöngyösi Járásbíróság 3.P.20.143/2016/14. számú végzésével a tárgyalást elhalasztotta és az elállás vonatkozásában az alperest nyilatkozattételre hívta fel.
[4]	Az alperes írásban előterjesztett beadványában perköltség igényét is meghatározva az elálláshoz hozzájárult. Erre figyelemmel a Gyöngyösi Járásbíróság 3.P.20.143/2016/16. számú végzésével a pert a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: régi Pp.) 157. § e) pontja alapján megszüntette.
[5]	A végzés ellen az indítványozó fellebbezett.
[6]	A másodfokú bíróság Pkf.50.104/2017/2. számú végzésével az elsőfokú bíróság érdemben helyes döntését helybenhagyta.
[7]	Az Egri Törvényszék az elsőfokú bíróság 3.P.20.143/2016/14. szám alatti jegyzőkönyvét áttanulmányozva megállapította, hogy az elsőfokú bíróság kérdésére az indítványozó egyértelműen nyilatkozott, hogy a 318 427 Ft összegű kereseti kérelem tekintetében nem tartja fenn kereseti kérelmét, majd a bíróság ismételt kérdésére kijelentette, hogy ezen kereseti kérelmétől eláll. A jegyzőkönyvből tehát egyértelműen kitűnik, hogy az indítványozó nyilatkozata a 318 427 Ft megfizetésére irányuló kereseti kérelem vonatkozásában elállásra irányult.
[8]	A bíróság hangsúlyozta, hogy a jegyzőkönyv közokiratnak minősül, melyet az elsőfokú bíróság az indítványozónak az e-mail címére is megküldött. Amennyiben a jegyzőkönyv nem megfelelően tartalmazta az indítványozó által előadottakat, kérhette volna annak kijavítását a régi Pp. 118. § (3) bekezdésében foglalt szabályok alapján.
[9]	Mindezekre tekintettel a másodfokú bíróság megállapította, hogy az indítványozó egyértelmű nyilatkozatot tett a 318 427 Ft megfizetésére irányuló kereseti kérelemtől való elállás tekintetében a tárgyaláson. Az elsőfokú bíróság ennek megfelelően döntött ezen kereseti kérelem tekintetében a per megszüntetéséről.
[10]	1.2. Az indítványozó ezt követően alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz, melyben az Egri Törvényszék Pkf.50.104/2017/2. számú végzése, valamint a Gyöngyösi Járásbíróság 3.P.20.143/2016/14. és 3.P.20.143/2016/16. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte, mert azok véleménye szerint sértik az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében rögzített tisztességes bírósági eljáráshoz való jogát.
[11]	Az indítványozó szerint az elsőfokú bíróság nem a nyilatkozata szerint értelmezte és foglalta írásba a jegyzőkönyvet, így az iratellenes megállapításokat tartalmaz. Az indítványozó kifejtette, hogy a jegyzőkönyvben foglaltaktól eltérően a tárgyaláson a keresettől való elállásra egyértelmű, feltétel nélküli nyilatkozatot nem tett. Mind az indítványozó, mind pedig a II. rendű felperes ilyen irányú nyilatkozatának az volt a feltétele, hogy az alperes ellenkérelem nélkül, perbeli egyezséggel a felperesek javára lemond az ingatlanrészének tulajdonjogáról, ebben az esetben a felperesek elállnak korábbi keresetüktől, melyből az ingatlan költségeiből rájuk eső rész megtérítését követelik az alperestől, egyébként azt másodlagos keresetként továbbra is fenntartják arra az esetre, ha az ajándék visszakövetelésére szóló keresetük eredménytelen lenne. Előadta, hogy csupán olyan értelmű nyilatkozatot tett, hogy ha a másodlagosan fenntartott kereseti kérelmük kerülne elbírálásra, akkor kéri, hogy az alperes a II. rendű felperes kezéhez teljesítsen és ne a korábbi kereseti kérelem szerint neki vagy a felperesek között megosztva. Az indítványozó szerint az elsőfokú bíróság permegszüntető végzése iratellenesen tartalmazza, hogy az ajándék visszakövetelésére irányuló kérelmüket a 2016. szeptember 15-i tárgyaláson terjesztették elő, hiszen azt már korábban, 2015-ben megtették. A bíróság megállapításaival ellentétesen nem állt el a 318 427 Ft megfizetésére irányuló kereseti kérelmétől és nem kérte a per megszüntetését, így a bíróságnak felesleges volt nyilatkoztatnia az alperest. A bíróság a tárgyaláson elhangzottakat azért másította meg, hogy a több éve húzódó pert észszerű időn belül befejezze. Sérelmezte, hogy az elsőfokú bíróság kezelőirodája a tárgyalás napján telefonon megkereste az alperes jogi képviselőjét, hogy megkérdezze, hogy a tárgyaláson részt kíván-e venni. Véleménye szerint a tárgyaláson kívüli kapcsolattartás alkalmas arra, hogy megingassa a pártatlan bíróságba vetett hitét. Az elsőfokú bíróság a jegyzőkönyvet hivatalosan nem kézbesítette számára, hanem azt e-mail útján kapta meg, amiből sem a II. rendű felperes, sem a beavatkozó nem kapott, így alaptalan a másodfokú bíróságnak az a felvetése, hogy annak kijavítását kérhették volna. Sérelmezte, hogy a másodfokú bíróság nem küldte meg haladéktalanul az alperes fellebbezési ellenkérelmét, amire nem tudott érdemben reagálni, és a bíróság nem bírálta el minden felvetését. Álláspontja szerint a jegyzőkönyv tartalma az elsőfokú bíróság által feltett kérdések ismerete nélkül félremagyarázható és manipulálható, abból a másodfokú bíróság téves következtetéseket vont le. A másodfokú bíróságnak a hibás jegyzőkönyvre alapított elsőfokú bíróság végzését hatályon kívül kellett volna helyeznie.
[12]	2. Az Abtv. 56. § (1) bekezdésében előírtak szerint az Alkotmánybíróságnak elsődlegesen az alkotmányjogi panasz befogadhatóságáról szükséges döntenie. Az Alkotmánybíróság ezért tanácsban eljárva mindenekelőtt azt vizsgálta meg, hogy az alkotmányjogi panasz megfelel-e a törvényben foglalt befogadhatósági feltételeknek.
[13]	Az Abtv. 27. §-a alapján alaptörvény-ellenes bírói döntéssel szemben az egyedi ügyben érintett személy vagy szervezet alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz, ha az ügy érdemében hozott döntés vagy a bírósági eljárást befejező egyéb döntés az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogát sérti, és az indítványozó a jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
[14]	2.1. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy mivel a Gyöngyösi Járásbíróság 3.P.20.143/2016/14. számú jegyzőkönyvet is magában foglaló végzése a tárgyalás elhalasztásáról szól, így az nem minősül az ügy érdemében hozott vagy a bírósági eljárást befejező egyéb döntésnek, ezért az Abtv. 27. §-a értelmében alkotmányjogi panasz előterjesztésének ezen döntéssel szemben nincs helye.
[15]	2.2. Az indítványozónak az Egri Törvényszék Pkf.50.104/2017/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapításával és megsemmisítésével összefüggésben előterjesztett alkotmányjogi panasza kapcsán az Alkotmánybíróság a következőket állapította meg.
[16]	Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Egri Törvényszék végzése ellen benyújtott alkotmányjogi panasz határidőben érkezett és azt az Abtv. 27. §-a szerint benyújtásra jogosult és érintett nyújtotta be jogorvoslati jogának kimerítését követően. Az indítványozó alkotmányjogi panasza az Abtv. 52. § (1b) bekezdésének megfelelő határozott kérelmet tartalmaz.
[17]	Az Abtv. 29. §-a alapján az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés esetén fogadja be.
[18]	A támadott végzéssel kapcsolatos az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésére vonatkozó indítványozói felvetésekkel összefüggésben az Alkotmánybíróság a jelen ügyben is hangsúlyozza: „[A]z Alkotmánybíróság az Alaptörvény 24. cikk (1) bekezdésének értelmében az Alaptörvény védelmének legfőbb szerve. Ennek megfelelően az Alkotmánybíróság az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdésének d) pontja alapján a bírói döntéseket az alkotmányosság szempontjából ellenőrizheti, és jogköre a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség vizsgálatára és kiküszöbölésére korlátozódik, ezért a bírói döntés irányának, a bizonyítékok bírói mérlegelésének és értékelésének, illetve a bírósági eljárás teljes egészének ismételt felülbírálatára nem rendelkezik hatáskörrel” {3170/2014 (VI. 3.) AB végzés, Indokolás [8]}. A tényállás megállapítása, a bizonyítékok értékelése, és mérlegelése ugyanis az eljárási jogi szabályokban a jogalkalmazó számára fenntartott feladat {3012/2016. (I. 25.) AB végzés, Indokolás [20]}. „Sem a jogállamiság elvont elve, sem a tisztességes eljárás alapjoga nem teremthet alapot arra, hogy az Alkotmánybíróság a bírósági szervezet feletti »szuperbíróság« szerepébe lépjen, és hagyományos jogorvoslati fórumként járjon el” {3325/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indokolás [14]}. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítványozó alkotmányjogi panasza valójában a bírósági eljárás felülbírálatára irányul. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az indítványozó panasza a tisztességes bírósági eljáráshoz való jog tekintetében nem alkotmányossági, hanem törvényességi kérdésekre vonatkozik, a bíróságok döntéseivel és eljárásával szembeni kifogásait fogalmazza meg, illetve a bíróságok tényállás-megállapítását, jogértelmezését, jogalkalmazását vonja kritika alá, és a támadott végzésben foglalt döntést magát, annak hátrányos voltát tekinti alapjogi sérelemnek a döntés Alkotmánybíróság általi megváltoztatása érdekében. A kifejtettekre tekintettel az indítványozó által a tisztességes eljáráshoz való jog sérelme kapcsán felvetett érvek nem minősülnek az Abtv. 29. §-a szerinti alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdésnek és nem vetnek fel a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet.
[19]	Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panasz befogadhatósági vizsgálatának eredményeként arra a következtetésre jutott, hogy az alkotmányjogi panasz nem felel meg az Abtv. 27. §-ában és 29. §-ában meghatározott törvényi feltételeknek, ezért azt az Alkotmánybíróság az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) és h) pontja alapján visszautasította.
. 07/27/2017
. The constitutional complaint against the ruling No. 3.P.20.143/2016/16 of the Gyöngyös District Court and ruling No. 1.Pkf.50.104/2017/2 of the Eger Regional Court (fair procedure) (IV/1564/2017.)
. 3091/2018. (III. 14.)
. 03/06/2018

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
tagállami mulasztás megállapítása iránti keresetx
Uniós jog (4109)
Uniós kiadványok (1)
Bíróság (3708)
Európai Parlament (234)
Elsőfokú Bíróság (86)
Ideiglenes adatok (57)
magyar (2685)
Megjelenített találatok száma: 4079
Témakör: a növényvilág védelme, az uniós jog megsértése, az állatvilág védelme, környezetvédelmi előírás, mediterrán térség (EU), tagállami mulasztás megállapítása iránti kereset, védett fajok, védett terület
Témakör: illegális hulladéklerakó, közegészség, Portugália, szennyvíz, tagállami mulasztás megállapítása iránti kereset, vízkezelés, ítélet végrehajtása, ökoszisztéma
C-51/08. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2011. május 24-i ítélete — Európai Bizottság kontra Luxemburgi Nagyhercegség (Tagállami kötelezettségszegés — EK 43. cikk — Letelepedés szabadsága — Közjegyzők — Állampolgársági feltétel — EK 45. cikk — A közhatalom gyakorlásában való részvétel — 89/48/EGK irányelv)
Témakör: Európai Bizottság, közjegyző, letelepedési jog, Luxemburg, oklevelek elismerése, szakmába történő bejutás, tagállami mulasztás megállapítása iránti kereset, állampolgárság alapján történő megkülönböztetés
C-522/09. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2011. április 14-i ítélete — Európai Bizottság kontra Románia (Tagállami kötelezettségszegés — 79/409/EGK irányelv — A vadon élő madarak védelme — Különleges védelmi területek — Mennyiségét és méretét tekintve nem elégséges kijelölés — A pert megelőző eljárás szabálytalansága — A kereset elfogadhatatlansága)
Témakör: az állatvilág védelme, madár, Románia régiói, tagállami mulasztás megállapítása iránti kereset, uniós környezetvédelmi politika, vadvilág, védett terület
C-390/10. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2011. április 14-i ítélete — Európai Bizottság kontra Luxemburgi Nagyhercegség (Tagállami kötelezettségszegés — 2007/36/EK irányelv — A tőzsdén jegyzett társaságokban egyes részvényesi jogok gyakorlása — Az előírt határidőben való átültetés elmaradása)
Témakör: Európai Bizottság, Luxembourg tartomány, nemzeti végrehajtási intézkedés, tagállami mulasztás megállapítása iránti kereset
C-400/08. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2011. március 24-i ítélete — Európai Bizottság kontra Spanyol Királyság (Tagállami kötelezettségszegés — A letelepedés szabadsága — EK 43. cikk — Kiskereskedelmi üzletek Katalóniában történő létrehozására vonatkozó nemzeti szabályozás — Korlátozások — Igazolások — Arányosság)
Témakör: autonóm közösség, bevásárlóközpont, fogyasztóvédelem, gazdasági megkülönböztetés, iparűzési engedély, kiskereskedés, Spanyolország régiói, tagállami mulasztás megállapítása iránti kereset, új tevékenység meghonosítása
C-380/10. sz. ügy: A Bíróság hetedik tanácsa elnökének 2011. március 17-i végzése — Európai Bizottság kontra Finn Köztársaság
Közzétéve: 2011-03-17
Témakör: adatgyűjtés, az uniós jog megsértése, információcsere, információkhoz való hozzáférés, információs hálózat, tagállami mulasztás megállapítása iránti kereset, térinformatikai rendszer
C-50/09. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2011. március 3-i ítélete — Európai Bizottság kontra Írország (Tagállami kötelezettségszegés — 85/337/EGK irányelv — Az illetékes környezetvédelmi hatóságnak a projektek környezetre gyakorolt hatásai vizsgálatának elvégzésére vonatkozó kötelezettsége — Több, hatáskörrel rendelkező hatóság — A várhatóan közvetlenül vagy közvetve érintett tényezők közötti kölcsönhatás vizsgálata biztosításának szükségessége — Az irányelv bontási munkák tekintetében történő alkalmazása)
Témakör: adatvédelem, környezeti hatás, környezetvédelem, tagállami mulasztás megállapítása iránti kereset, törvények alkalmazása, Írország

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
2/2012 (XII.10) KMK. vélemény a biztonságos harmadik ország megítélésének egyes kérdéseiről | K Ú R I A
Jelenlegi helyCímlap 2/2012 (XII.10) KMK. vélemény a biztonságos harmadik ország megítélésének egyes kérdéseiről
Nyomtatóbarát változatA Kúria Közigazgatási-Munkaügyi Kollégiuma a menekültügyi joggyakorlat-elemző csoport összefoglaló véleménye alapján a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 27. § (1) bekezdése alapján az egységes ítélkezési gyakorlat előmozdítása érdekében a következő kollégiumi véleményt alkotta:
I. A menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Met.) 51.§ (2) bekezdése e) pontján alapuló végzések felülvizsgálata során hivatalból kell figyelembe venni a bíróság döntésének időpontjában rendelkezésre álló, a bíró bármely eljárása során megismert pontos és hiteles, az ügyben érintett harmadik országra vonatkozó azon országinformációt. E körben az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának országinformációit minden esetben értékelni kell. Kétség esetén a Met. végrehajtásáról szóló 301/2007.(XI.9.) Korm.rendelet (továbbiakban: Met.vhr.) 70.§ (3) bekezdése szerint - megkereshető a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal,mint országinformációs központ, továbbá más, ellenőrizhető források is igénybe vehetők a tájékozódásra. Az országinformációs központ megkeresése esetében a 8 napos eljárási határidőbe a megkeresés időtartama nem számít bele. II. Valamely harmadik ország menekültügyi rendszere túlterheltségének lehet az a következménye, hogy ebben az országban lehetetlenné válik a menedékkérőket megillető jogok biztosítása. Az ilyen a harmadik országot menekültügyi szempontból nem lehet biztonságosnak tekinteni. III. Önmagában az a tény, hogy a kérelmező nem kísérelte meg az adott harmadik országban a menedékkérelem előterjesztését, nem alapozza meg annak megállapítását, hogy ezt a harmadik országot a kérelmező vonatkozásában biztonságos harmadik országnak kell tekinteni. I.
A menekültügyi hatóság a menekültkénti elismerés iránti kérelmet a benyújtását követően előzetes vizsgálatnak veti alá [Met. 47.§ (1) bek.] és ha a dublini rendeletek alkalmazásának feltételei nem állnak fenn, a menekültügyi hatóság dönt a kérelem elfogadhatósága kérdésében, valamint dönt arról, hogy fennállnak-e a kérelem nyilvánvaló megalapozatlansága megállapításának feltételei [Met. 51.§ (1) bek.]. Elfogadhatatlan a kérelem - többek mellett -, ha a kérelmező vonatkozásában van olyan ország, amely rá nézve biztonságos harmadik országnak minősül [Met. 51.§ (2) bek. e) pont].A Met. idézett rendelkezései, a 2.§ i) pontja szerinti fogalom meghatározás alapján, és a Genfi Egyezmény, az ENSZ Kínzás Elleni Egyezménye, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, az Emberi Jogok Európai Egyezménye, valamint az Alaptörvény XIV. cikkének (2) bekezdése értelmében is a menekültügyi hatóság feladata annak megállapítása, hogy egy adott ország biztonságos vagy sem, menekültügyi szempontból. Amennyiben a hatóság erre a kérdésre igenlő választ ad, akkor a kérelmező a Met. 51.§ (4) bekezdése alapján és az egyedi körülményeire figyelemmel igazolhatja, hogy az adott országban nem volt lehetősége a hatékony védelem igénylésére. A kínzás, embertelen, megalázó bánásmód abszolút jellegéből adódóan, az e tilalmához kapcsolódó kiutasítás és visszaküldés tilalma (non-refoulement tilalma) vizsgálatakor, annak megítélésekor, hogy biztonságos harmadik országról van-e szó, mind a hatóságnak, mind a bíróságnak saját döntésének pillanatában irányadó tényállást kell figyelembe vennie.A Met.vhr. 72.§ (1) bekezdéséből és a (2) bekezdés a) pontjából az következik, hogy az országinformáció beszerzését alapesetben a hatóság sem mellőzheti.
A menekültügyi hatóság megállapításának (egy harmadik ország biztonságos) kontrolljaként a bíróság is kérhet országinformációt [Met.vhr.70.§ (3) bek. b) pont]. A BÁH országinformációs központja a bíróság megkeresésének a Met.vhr. 70.§ (7) bekezdése értelmében 15 napon belül tesz eleget, mely eljárási időtartam nincs összhangban a bíróság 8 napos eljárási határidejével. A több forrásból való információszerzés kötelezettsége miatt azonban indokolt annak a következtetésnek a levonása, hogy 15 napos - a bíróság működési körén kívül eső – eljárási határidő a nemperes eljárás határidejébe nem számítható bele.
A bíróság a 2005/85/EK irányelv 8. cikk (2) bekezdés a) és b) pontja alapján köteles arra, hogy a kérelmek elbírálása során a kérelmek tárgyában történő határozathozatalra egyénileg, tárgyilagosan és pártatlanul kerítsen sort; pontos és naprakész információt szerezzen be különböző forrásokból, mint például az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságától a menedékkérők származási országában, és ahol szükséges, az azon országokban uralkodó általános helyzetről szóló információkat, melyeken át a kérelem benyújtásának államáig eljutottak.Kiemelkedő jelentősége van annak, hogy a hatósági eljárás törvényességi felülvizsgálata során a bíróság felhasználhassa és bizonyítékként értékelhesse – a Pp. 206.§ (1) bekezdésének alapján – az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának jelentését. Ha ez a jelentés más ügyben jutott a tudomására, az abban foglalt általános információkat úgy kell kezelni, mint amiről a bíróságnak hivatalos tudomása van. A fenti irányelvből következik, hogy az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának jelentését, mint külön nevesített információ forrást minden esetben értékelni kell. Ez azt is jelenti, hogy mind a kérelmezetti határozat indokolásában, mind a bírói végzés indokolásában ki kell arra is térni, ha az adott ország vonatkozásában nincs ilyen jelentés, vagy olyan régi, hogy az abban lévő információk már nem naprakészek. Ez utóbbi körülményt részletesen indokolni kell.
A Met. 51.§ (3) bekezdése értelmében a kérelem érdemi vizsgálat nélküli elutasítását és a visszaküldés tilalma fennállásának hiányát – többek között - akkor lehet erre az indokra alapozva megállapítani, ha menekültügyi hatóság meggyőződött arról, hogy az adott országban a Genfi Egyezménnyel összhangban tiszteletben tartják a visszaküldés tilalmának elvét; továbbá a menekültkénti elismerés kérelmezésének lehetősége biztosított, és a menekültkénti elismerés esetén biztosított a Genfi Egyezménnyel összhangban álló védelem (biztonságos harmadik ország); és a kérelmezőnek lehetősége lett volna a megfelelő hatékony védelem igénylésére [Met. 2.§ ib) és id) pont, Met. 51.§ (3) bekezdés a) vagy b) pont]. A Met. 51.§ (4) szerint a (3) bekezdés a)-b) pontjában foglaltak esetén az elismerését kérőnek kell bizonyítania, hogy az adott országban nem volt lehetősége hatékony védelemre, noha az adott ország biztonságos harmadik ország.
Összefoglalóan a fenti rendelkezések alapján a bizonyítási teher akként alakul a menekültügyi eljárásban, hogy a menekültügyi hatóságnak kell vizsgálnia [és a bírósági nemperes eljárásban szükség esetén bizonyítania – Pp. 336/A.§ (2) bekezdés}, hogy az adott ország biztonságos harmadik országnak minősül, míg a Met. 51.§ (4) bekezdés alapján a kérelmező kötelessége annak alátámasztása (a valószínűsítés szintjén), hogy rá nézve az adott ország mégsem biztonságos harmadik ország. Értelemszerűen a nemperes eljárásban az is vitatható, hogy a hatóság által biztonságos harmadik országnak minősített harmadik ország valójában nem az, illetve csak a kérelmező tekintetében nem az. A kérelmezőre háruló bizonyítást megelőzi azonban a hatóság azon kötelezettsége, hogy maga tisztázza az érintett harmadik ország vonatkozásában, hogy megfelel-e a „biztonságosság” követelményének. A bíróság pedig a különböző forrásokból származó információk beszerzésére vonatkozó nemzetközi jogi kötelezettsége folytán köteles a hivatalosan tudomására jutott egyéb, és nem csak a kérelmezetti –esetenként kérelmezői- oldalról megismert információk egyenkénti és összességében való értékelésére.
A beszerzett országinformációk birtokában a bíróság a saját meggyőződése alapján és a bizonyítékok egyenkénti és összességében való értékelése alapján állapítja meg, hogy egy adott ország menekültügyi szempontból biztonságos vagy sem. Az a tény, hogy egy adott ország ratifikálta a releváns nemzetközi egyezményeket önmagában irreleváns a „biztonságosság” kérdésének megválaszolásakor, ugyanis ezen egyezmények gyakorlati alkalmazását is vizsgálni kell. A Met. 51.§ (3) bekezdés a) pontja szerint is kiemelkedő jelentősége van annak, hogy az adott államban van-e hatékony védelem. Ennek körében számtalan körülmény vizsgálandó, és azok súlyuk szerint értékelendők (pl. feltételhez kötött-e a kérelem előterjesztése, s ha igen, akkor mennyire lehetetlen e feltétel racionális időn belül való teljesítése, biztosított-e a kérelem alapos kivizsgálása, megfelelőek a jogorvoslati és eljárási garanciák, stb.. Ha egy adott állam bármely okból nincs abban a helyzetben, hogy a menedékkérőkkel való bánásmód, illetve a menedékjog iránti kérelmek vizsgálata során betartsa az uniós irányelvekben foglaltakat, vagy a vállalt más nemzetközi kötelezettségeit teljesítse, fennáll a veszélye annak, hogy a menedékkérőknek ezen államban nem biztosítják az alapvető jogait. A menekültügyi rendszer túlterheltsége elvezethet oda, hogy reális a veszélye a menedékkérőket megillető alapvető jogok sérelmének, mely okból az ilyen állam nem tekinthető menekültügyi szempontból biztonságosnak. III.
Az értékelés során nem mellőzhető a kérelmező egyedi helyzetének vizsgálata sem, mely nyilvánvalóan nem választható el egy rendszerszintű elemzéstől és vizsgálattól.Amennyiben egy adott állam a rendelkezésre álló információk alapján biztonságos, a Met. 51.§ (4) bekezdésében foglaltak szerint a kérelmezőt terheli a bizonyítás a tekintetben, hogy ott a hatékony védelem igénybevételére nem volt módja (az egyedi körülmények ebben az esetben kapnak kiemelt szerepet). A bizonyítás a kellő valószínűsítés fokát kell, hogy elérje (pl. kiskorúság igazolása, élethű történet, következetes nyilatkozatok, stb.).
Az országinformáció használat és az egyéniesítés olyan általános eljárási követelmények mind a Kvalifikációs Irányelvben (2004/83/EK tanácsi irányelv), mind az Eljárási Irányelvben (2005/85/EK tanácsi irányelv), amelyeket minden menedékjogi eljárás minden elemére, eljárási szakaszára alkalmazni kell, ez alól az előzetes vizsgálat, gyorsított, reptéri, stb. eljárások sem kivételek. A lánc-refoulement kapcsán ésszerűen nem elvárható egyéni kockázat bizonyítása, mivel tipikusan olyan következményről van szó, ami az érintett akaratától független, és sokszor egyéni tulajdonságai sem befolyásolják. Amennyiben az adott országban általánosságban fennáll a lánc-refoulement veszélye, azt e tény (országinformációk alapján történő) megállapításán túl az egyéni kérelmezőnek szinte lehetetlen bizonyítani. Annak megítélésénél, hogy igénybe vette-e az kérelmező a harmadik ország védelmi rendszerét figyelembe kell venni, hogy az országok menekültügyi rendszere rendkívül eltérően működik, vannak olyan országok, ahol a menekültügyi rendszer alultervezett működésű, vagy kifejezetten túlterhelt (a felállítása óta bekövetkezett változások eredményeként), forráshiányos, stb., így egyéb körülmények vizsgálata nélkül önmagában az a tény, hogy a menedékkérő nem kísérelte meg a menedékkérelem előterjesztését, nem eredményezheti annak megállapítását, hogy az az ország az ő szempontjából biztonságos. Ahogy az 1. pontban bemutatásra került egy adott ország biztonságos volta széles körű és több szempontú vizsgálat alapján ítélhető meg.

matches: Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság