text:
⭐Holló András. Néhány megjegyzés az alapok (húsz év) védelmében
Download "Holló András. Néhány megjegyzés az alapok (húsz év) védelmében"
1 Holló András Néhány megjegyzés az alapok (húsz év) védelmében Pokol Béla tanulmányának 1 első másfél sorában megdicsérte az Alkotmánybíróság (1990-től számított) két évtizedes gyakorlatát, majd ezt követően áttért kritikáinak megfogalmazására; egyrészt az Alkotmánybíróság egész tevékenységét általánosságban érintve, másrészt négy konkrét témakört 2 kiemelve. Az általános (sommás) igen súlyos kritikák szerint az Alkotmánybíróság tevékenységét az Alkotmány szövege iránti nagyfokú közömbösség, társadalomképét ( különösen az első években ) ultraindividualizmus és ezzel együtt a társadalmi közösségek szerepének leértékelése jellemezte, továbbá szereptévesztésként a társadalomirányítás első számú testületévé emelte önmagát, s ezáltal drasztikusan korlátozva a törvényhozás szabadságát. Az Alkotmánybíróság az alkotmányértelmezésével így többek között az Alkotmány 70/A. (1) bekezdésének kiterjesztő értelmezésével erőteljesen korlátozta a törvényhozást abban, hogy eljárásában szabadon mérlegeljen az egyes csoportok között. I. 1) Súlyos, túlzóan általánosító megállapításokra hasonlóan sommásan reagálva: meggyőződésem, hogy ilyen, az Alkotmánybíróság egész tevékenységét átfogó negatív értékelés nem megalapozott. A szerzővel szemben az az álláspontom, hogy a magyar Alkotmánybíróság első húsz évének teljesítménye az élő alkotmányosság megteremtésében, a politikai rendszerváltozás első éveiben kifejezett aktivitásával és később a közhatalomgyakorlás alkotmányos kereteinek őrzésével - alapvetően vitatható döntéseivel együtt - igazolta jelentős szerepét. Kicsit erőteljesebben fogalmazva: az Alkotmánybíróságot úgy beállítani, mint jellemzően szereptévesztő, az alkotmányos felhatalmazásával visszaélő testületet, számomra teljességgel elfogadhatatlan. Az Alkotmánybíróság saját közjogi pozíciójával, az alkotmányos rendszerben elfoglalt helyével, az alkotmányos szervekhez, hatalmi ágakhoz való viszonyával, s ezzel összefüggésben: alkotmányos felhatalmazásának terjedelmével nyilván már működésének első éveiben szembe kellett, hogy nézzen. Az Alkotmánybíróság hatásköri önértelmezései szerintem jellemzően mértéktartóak voltak. (Az alkotmánysértő mulasztás megállapításának hatáskörére később külön kitérek!) 1 Pokol Béla: Gondolatok az alkotmánybírósági döntések elvi alapjaihoz, (továbbiakban: Tanulmány) Jogelméleti Szemle, év 1. szám, oldal 2 A diszkrimináció tilalmának kitágítása; az általános személyiségi jog létrehozása és a jogrendszer alkotmányjogiasítása; alkotmányos mulasztások kitágítása; az egyéni adatvédelem ultraindividualizmusa ellen.2 2 Az Alkotmánybíróság absztrakt alkotmányértelmezését biztosító hatáskörének már 1990-ben megvonta határait 3, annak az általános elvi korlátnak a hangsúlyozásával, hogy ez a hatáskör semmiképp nem rendezheti át a hatalommegosztáson alapuló államszervezeti struktúrát. Az Alkotmánybíróság nem lehet kormányzati szerepkörben: az Alkotmánybíróság hivatkozott hatáskörét megszorítóan kell értelmeznie ; nem veheti át a törvényhozó és a végrehajtó hatalom felelősségét; nem alakulhat ki alkotmánybírósági kormányzás. Az előzetes normakontroll hatáskört értelmezve mondta ki a testület 1991-ben, hogy az nem értelmezhető a törvényalkotás folyamatában beépülő tanácsadói jellegű hatáskörnek. 4 Az Alkotmánybíróság az Országgyűlésnek nem tanácsadója, hanem bírálója; csak a parlament által elfogadott törvényszöveg lehet az alkotmánybírósági kontroll tárgya. Alkotmánysértés megállapítása esetén a testület megsemmisítési jogának legradikálisabb változatával a visszamenőleges hatályú megsemmisítéssel jogbiztonsági megfontolásból, csak az elkerülhetetlen esetekben élt. Úgyszintén a jogrendszer kímélése vezette a testületet az absztrakt, utólagos normakontroll hatáskörének ún. mérséklő értelmezéséhez, az alkotmányos követelmény megállapításának bevezetéséhez: A normát nem kell minden esetben megsemmisíteni, csupán azért, mert az alkotmányos követelményeknek meg nem felelő értelmezése is lehetséges, vagy előfordul. 5 2) Ahogy a hatásköri önértelmezést alapvetően korlátozó jellegűnek értékelem (szemben a mulasztásos hatáskörünket illetően, de mint utaltam rá, erről később ) úgy az Alkotmány egyes rendelkezéseit értelmező határozatokat, az így kialakult gyakorlatot inkább (a szerző kifejezésével élve: ) elsősorban az alapjogvédelem körében aktivista, kiterjesztő értelmezés jellemezte. (Például: az emberi méltóság, mint szubszidiárius jog, az emberi méltóság és jogegyenlőség kapcsolata, pozitív diszkrimináció, szabad véleménynyilvánításhoz való jog stb. de ide kapcsolhatunk jogállam értelmezéseket is...) de ez az aktivizmus az én értelmezésemben nem lépte át az Alkotmány megadta normatív kereteket. Ilyen értelemben az alkotmányos aktivizmus kifejezést fogadom el, ami lehet pozitív értékelés, vagy negatív kritika tárgya. Pozitív megítélést kaphat például az alkotmánybírósági hatáskörök maximális kiterjedésü értelmezése, negatív értékelést a nem kellően differenciált megsemmisítési gyakorlat, a pro futuro alkotmánysértések mellőzése stb. Az Alkotmánybíróság absztrakt nevesített törvényi hatáskörében és funkcionálisan - valamennyi hatáskörében - értelmezte az Alkotmányt, semmiképpen sem a szövege iránti közömbösséggel, hanem az alkotmányi tételből (tételekből) kiolvasható adott esetben, megengedem a szövethatárok kereteit is feszegető, de jellemzően nem határsértő módon; esetenként aktivistán, alkotmányos szerepéből következően; nevezetesen: az alkotmányi normát önállóan (pl. információs önrendelkezési jog, véleménynyilvánítási szabadság értelmezése 6 ), vagy normákat összefüggésükben (pl.:alkotmány 70/A. (1)bekezdése és /1990. (XII. 18.) AB határozat, ABH 1990, /1991. (IV. 20.) AB határozat, ABH 1991, /1993. (VI. 11.) AB határozat, ABH 1993, /1991. (IV. 13.) AB határozat, ABH 1991, /1992. (V. 26.) AB határozat, ABH 1992, 167.3 3 (1) bekezdése 7 ), vagy az Alkotmány rendszerét alapulvéve (pl.:köztársasági elnök közjogi pozíciójának meghatározása, vagy az alkotmányozó és a törvényhozó országgyűlés közjogi státuszának elválasztásával, a népszavazással történő alkotmánymódosítás tilalmának kimondása 8 ). Ezt a (nem szöveg-közömbös) alkotmányértelmezési filozófiát összegezte az Alkotmánybíróság, kiindulva az Alkotmányból, mint egységes rendszerből (annak zártságából): Az Alkotmánybíróság az Alkotmányt nemcsak a kifejezetten erre irányuló eljárásban, hanem a jogszabályok alkotmányosságát vizsgáló minden eljárásában értelmezi. Az Alkotmány egyes rendelkezéseinek értelme így az újabb és újabb értelmezések során bontakozik ki, amelyekben az Alkotmánybíróság mind a konkrét ügy sajátosságára, mind saját korábbi értelmezéseire tekintettel van. Az egyes értelmezésekből kialakuló tételeket mint például a pozitív diszkrimináció feltételek, vagy az alapjog-korlátozás határait alkalmazása során továbbértelmezés formálja az Alkotmánybíróság. Ugyanazon alkotmányi rendelkezésre vonatkozóan az értelmezés súlypontja eltérő lehet, de az értelmezéseknek ellentmondás-mentes rendszert kell képezniük. 9 Az alkotmányértelmezés a jogszabályi hierarchiából adódóan speciális jellemzőkkel rendelkezik. Az Alkotmány a többi jogszabályhoz képest nincs viszonyítási helyzetben, sem horizontálisan, sem vertikálisan; továbbá a tételek absztrakt megfogalmazásából következően az alkotmányértelmezés nem merülhet ki a szoros, szövegkötött értelmezésben (de ez nem szöveg-közömbösség, mivel:) szükségszerű a normák tartalmának kibontásához a tételezett alkotmányos alapelvek, s a nem rögzített, de az Alkotmány egész szellemiségéből következő elvek, értékek figyelembevétele is. Ezt az utat járta az Alkotmánybíróság 3) Visszatérve az Alkotmánybíróság értelmezési gyakorlatához, kétségtelen, hogy az aktivista alkotmányértelmezés elsősorban az alapjogvédelem területén jelentkezett, a védelmi szint magasra emelésének, ha úgy tetszik: alkotmányos célja által motiváltan, s nem a törvényalkotó mozgásszabadsága tudatos korlátozásának szándékával. Az alapjogok alapvető funkciója az egyén, a polgár és az állam viszonyában az egyén, a polgár szabadságának érdekében az állami beavatkozás határainak megvonása, s ezáltal az alapjogérvényesítés intézményes biztosítása: az egyén és a közhatalom viszonyában az egyén, a polgár védelme. Az Alkotmánybíróság alapjogvédelmi funkciója szükségszerűen individualista, de nem ultra, ugyanis nem abszolút; nem az atomizált egyed, nem önmagában az egyén jogai vannak a védelem fókuszában. Az alapjogvédelem viszonyrendszerben egyén és mások viszonyában, a közösségen (csoporton) belüli viszonyban (homogéncsoport) vagy az egyén és a közérdek viszonyában mérlegelt jogvédelem. Ez azt jelenti, hogy az alapjogok biztosításának, érvényesítésének értékelésekor az Alkotmánybíróságnak elemeznie kell az elérni kívánt cél fontosságát és az ennek érdekében okozott alapjogsérelem súlyát. Ha az alkalmazott korlátozás e cél elérésére alkalmatlan, az alapjog sérelme megállapítható. 10 Az Alkotmánybíróság értelmezéseiben nem tekinthető az alapjog lényeges tartalma korlátozásának, ha másik alapjog, alkotmányos érték 7 61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH 1992, /1991. (IX. 26.) AB határozat, ABH 1991, /1999. (VII.7.) AB határozat, ABH 1999, /1992. (VI. 10.) AB határozat, ABH 1992, 207, /1990. (X. 4.) AB határozat, ABH 1990, 71.4 4 vagy cél érvényesülése, védelme teszi azt szükségessé, és a szükségesnek ítélt korlátozás, az így okozott sérelem egyensúlyba van az adott szabályozási cél fontosságával, azaz arányos. 11 Az Alkotmánybíróság gyakorlatában az alkotmányos érték vagy cél, mint mérce később kiegészült a nyomós közérdek 12 szempontjával. Az alapjogvédelem, mint meghatározó alkotmánybírósági tevékenység a demokratikus társadalom intézményeként, az alapjogérvényesülés terjedelmének és határainak kényes egyensúlyát, mások jogainak adott esetben a közérdek védelmét volt és van hivatva kifejezésre juttatni. Az alapjogérvényesítés terjedelmének, illetőleg korlátozásának helyes megvonása az egyén és az állam viszonyában az előbbi előtérbe állítása helyes mértékének meghatározása, az Alkotmánybíróság felelőssége. Ha születtek is s ez nem tagadható az Alkotmánybíróságnak az alapjogvédelem körében elnagyolt, vitatható (esetleg ultra?) döntései, e tevékenység húsz éve, annak összképe, hatékonynak és eredményesnek ítélhető. 4) Az alkotmányos aktivizmus, a dolog természete szerint, kereteket határozott meg a törvényhozó hatalom számára, de ezek a keretek szemben a szerző állításával nem gátolták a demokratikus törvényhozás szabadságát. A demokratikus törvényhozás, a demokratikus többség uralta törvényalkotás, az alkotmányos jogállam differencia specifikájának csak egyik oldala; teljességét az alkotmányos többség, aktualizálva: az alkotmányos kétharmados többség jelenti. Az Alkotmánybíróság tehát nem a demokratikus törvényhozás rovására alakította ki értelmezési gyakorlatát, hanem a nemcsak demokratikus, hanem egyben az alkotmányos törvényalkotás védelmében. Ugyanakkor hozhatók példák arra is, hogy az Alkotmánybíróság tiszteletben tartotta, védte a törvényhozó hatalom szabadságát: pl. elutasította a tanácsadó szerepét, azaz a törvényalkotásban való részvételét igénylő képviselői kezdeményezéseket [16/1990. (IV. 20.) AB határozat]; megvédte a törvényhozás alulról nyitott voltát, miszerint a kormány nem vonhat el szabályozási tárgyat a törvényhozás elől: A kormány az Alkotmány alapján nem rendelkezik az Országgyűlés által el nem vonható, kizárólagos jogalkotási hatáskörrel, függetlenül attól, hogy feladatkörében, eredeti jogalkotó hatáskörében vagy törvényi felhatalmazás alapján alkot rendeletet. Az Országgyűlés az Alkotmány keretei között bármely társadalmi viszony szabályozását törvényalkotási hatáskörébe vonhatja. 13 Az alkotmányos szervek közötti együttműködés 14 jegyében további példaként említendő a törvény alkotmányellenességét kimondó határozatokban a törvényalkotó felkészülését biztosítandó az Alkotmánybíróság pro futuro hatályú megsemmisítéseinek nem kis száma 5) Ami pedig a jogági dogmatika rovására történő értelmezési gyakorlat kritikáját, a jogági dogmatika alkotmányjogiasító felülírását illeti álláspontom szerint az megmaradt alapvetően a jogágak alkotmányos alapjait biztosító alkotmányi normák értelmezésének 11 Az Alaptörvény lényegében átvette az Alkotmánybíróság által kialakított alapjog-korlátozhatósági mércét. [Alaptörvény I. cikk (3) bekezdés] 12 pl. 65/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 357, /2005. (V. 26.) AB határozat, ABH 2005, 202, /B/2005. AB határozat, ABH 2009, 1826, /2006. (X. 5.) AB határozat, ABH 2006, 567, ; megerősítve: 90/2008. (VI. 19) AB határozatban, ABH 2008, a jogállamiság elvéből is következik az Alkotmányban szabályozott szerveknek az a kötelessége, hogy alkotmányos jelentőségű hatásköreiket jóhiszeműen, feladataik teljesítését kölcsönösen segítve, együttműködve gyakorolják. 8/1992. (I. 30.) AB határozat, ABH 1992, 51, 54.5 5 keretében. Ennek megfelelően lásd például a tulajdonhoz való jog 15 értelmezését, továbbá a cselekvőképesség polgárjogi tartalmának érintetlenül hagyásával, annak az emberi méltósághoz, azon belül: az önrendelkezési joghoz, annak tartalmához viszonyított értelmezését. 16 (Az általános személyiségi jogból kiolvasztott alapjogértelmezés polgárjogi összefüggéseire még visszatérek.) Az alkotmányos büntetőjog, mint értelmezési mérce, is jellemzően a jogág alkotmányi bázisán (nullum crimen, nulla poena ) maradt: Az alkotmányos büntetőjogból fakadó tartalmi követelmény, hogy a törvényhozó a büntetendő magatartások körének meghatározásakor nem járhat el önkényesen. Valamennyi magatartás büntetendővé nyilvánításának szükségességét szigorú mércével kell megítélni: a különböző életviszonyok, erkölcsi és jogi normák védelmével az emberi jogokat és szabadságokat szükségképpen korlátozó büntetőjogi eszközrendszer csak a feltétlenül szükséges esetben és arányos mértékben indokolt igénybe venni, akkor, ha az alkotmányos vagy az alkotmányra visszavezethető állami, társadalmi, gazdasági célok, értékek megóvása más módon nem lehetséges. 17 II. A továbbiakban a szerző által kiemelt a bevezetőmben jelzett kérdéskörökből az alábbiakra kívánok reagálni: - a diszkrimináció tilalmának kitágítása; - az általános személyiségi jog létrehozása; - az alkotmánysértő mulasztás: hatásköri önértelmezés. 1) A diszkrimináció tilalmának kitágítását és az általános személyiségi jog létrehozását érintő kritika lényegében az emberi méltósághoz való jog alkotmánybírósági értelmezési gyakorlata elleni kritikaként nyert megfogalmazást. Gondolom, azt nem lehet elvitatni, hogy az emberi méltóság egyetemes eszméjét lényegében közel azonos, vagy inkább nagyon is hasonló nemzetközi jogi és alkotmányjogi normák fogalmazzák meg úgy, hogy a szövegek nem tükrözik a méltóság tartalmának, jelentésének eltérő filozófiai kiindulását. Ebből a megállapításból szerintem az is következik, hogy a szövegek mögötti méltóság-értelmezések különbsége kisugárzik a szövegértelmezések tartalmára is. Ha abból indulunk ki, hogy a méltósághoz való jog biztosítása, védelme az ember nembeli lényegének, mint morális lénynek a társadalom szabályozási - itt nyilvánvalóan a jog által szabályozott társadalmi - viszonyokba illesztésének kiindulási pontja, amely magában foglalja az ember jogi státuszát, személyiségének jogilag kifejezhető teljességét, akkor elvileg elfogadható egy tágabb, kétfunkciós dogmatikai felfogás, azaz: a méltósághoz való jog 15 64/1993. (XII. 22.) AB határozat, ABH 1993, /2000. (X. 27.) AB határozat, ABH 2000, /1992. (V. 26.) AB határozat, ABH 1992, 176.6 6 nemcsak a megaláztatás tilalmát jelenti, hanem az egyenlő jogi státusz és a személyiség védelmét is. Az Alkotmánybíróság gyakorlata lényegében ezt tükrözi. E felfogás persze vitatható, de eleve, alkotmányjog-idegen álláspontnak szerintem nem tekinthető. Kétségtelen, hogy az Alkotmánybíróság támaszkodott a német alkotmánybíróság esetjogára, és az is kétségtelen, hogy merészebben jutott el addig az értelmezésig, hogy a méltósághoz való jog az általános személyiségi jog egyik megfogalmazása A német alkotmánybíróság valóban a szerző által is hivatkozott Elfes-ítéletben két alkotmányi norma, az emberi méltóság sérthetetlenségét és a személyiség szabad kibontakoztatásához való jogot együtt értelmezve alapozta meg általános személyiségvédelmi (külső és belső személyiségvédelmi) gyakorlatát. Megjegyzendő, hogy az ember személyisége, személyiségvédelme ebben az értelmezésben is szorosan összefügg az emberi méltósággal. A magyar alkotmánybíróság továbblépett, és az emberi méltósághoz való jog tartalmi elemeiként fogalmazta meg a személyiségvédelem külső (önrendelkezés) és belső (magánszféra védelme) vonatkozásait, valamint a szubszidiaritási jellegét. Ezt a modellt kétségtelen aktivista modellt én védhetőnek tartottam és tartom azzal a megjegyzéssel, hogy az ún. kiolvasztások egyes jogok alapjogvédelmi szintre emelése, esetenként erőltetettnek tekinthetők. (Pl. a házasságkötéshez való jog 18 ; sportolók versenyzéshez való joga 19 ). Ugyanakkor lényeges kiolvasztott alapjognak tekintem például az egészségügyi ellátásban a beleegyezés, ill. elutasítás jogát 20, továbbá az önrendelkezési jog 21 mellett a testi integritáshoz való jogot 22 ; és szemben a szerzővel a névhez való jogot is, amit nem minősíthetünk a polgári jogtól elorozott személyiségi jognak. A névhez való jog az alapjogvédelem első alkotmányjogi és nem második polgárjogi szintjére tartozó, alapvető jog azáltal, hogy emberi méltósághoz való jogból deriválhatóan, az egyén önazonosságát fejezi ki, s egyben kapcsolódik a magánszférához való joghoz: Minden embernek elidegeníthetetlen joga van az (ön)azonosságát kifejező saját névhez és annak viseléséhez. Ez a jog az állam által nem korlátozható. 23 A (saját) névhez és annak viseléséhez való jog, mint korlátozhatatlan jog alapjogi értékelése számomra meggyőző. Elidegeníthetetlen jogról lévén szó, ez nem a polgári jog szintje. Az más értékelési szempont, hogy a névjog egyéb elemeinek névváltoztatás, névválasztás alapjogi szintre emelése mennyiben indokolt, a polgári jogi védelmi szinten tartása helyett. Elismerem, ez lehet vita tárgya. (Az Alkotmánybíróság többségének nem volt kétsége e védelmi szintet illetően sem.) 2) A méltósághoz való jog másik funkciója minden ember egyenlőségének érvényesítése, biztosítása. A méltóság-értelmezés lehetséges filozófiai megközelítése az alkotmányjog nyelvén így fogalmazható meg: az állam köteles biztosítani, hogy az azonos megítélés alá tartozó, azonos helyzetben lévő személyek azonos bánásmódban részesüljenek, s egyben figyelembe kell venni az emberek eltérő helyzetéből adódó különbségeket. Az egyén egyenlőség-védelme, egyenlő méltósága a hátrányos megkülönböztetés tilalmát jelenti. Az Alkotmánybíróság 1990-ben egyértelművé tette, hogy mit kell ezalatt tartalmilag érteni /1992. (IV. 10.) AB határozat, ABH 1992, 122, /1990. (XI. 22.) AB határozat, ABH 1990, /2000. (X. 27.) AB határozat, ABH 2000, /1990. (IV: 23.) AB határozat, ABH 1990, /1995. (XII. 21.) AB határozat, ABH 1995, 376, /2001. (XII. 7.) AB határozat, ABH 2001, 527.7 7 Mellőzve az idézetet 24, a lényeget kiemelve: az egyenlő méltóságú személyként kezelés alkotmányos követelményéről van szó. Az egyenlő méltóság elve és az abból fakadó diszkrimináció tilalom alapján az állam köteles egyelő bánásmódban részesíteni a területén tartózkodó minden személyt. A tanulmány szerzője azt nem teszi vita tárgyává, amennyiben az Alkotmány 70/A. (1) bekezdésében megfogalmazott jogegyenlőségi követelmény az alapjogok érvényesülése során sérül, akkor ezeknek vizsgálata az Alkotmánybíróság hatáskörébe tartozik: az Alkotmánybíróság feladata megvizsgálni, hogy a korlátozás szükséges-e, illetőleg, ha igen, arányos-e? Ebben az esetben az Alkotmánybíróság egy adott törvény alkotmányossági ellenőrzését az Alkotmány 70/A. (1) bekezdése és az adott alapjogi norma viszonyában végezte el. Amit erőteljesen kritizál a szerző, az az Alkotmány 70/A. (1) bekezdésének az Alkotmány 54. (1) bekezdésével való összekapcsolása és ezáltal az alapjogvédelem kiszélesítése. Álláspontom szerint, ha a méltóság-védelem az ember egyenlőségvédelmére is kiterjed, azaz a hátrányos megkülönböztetés alkotmányos tilalom alatt áll, akkor minden ember egyenlő méltóságú személyként kezelése az Alkotmány 70/A. (1) és 54. (1) bekezdésének összekapcsolt értelmezése útján (az értelmezés módszertani evidenciáján túl) alkotmányosan elfogadható. Az egyenlőség-védelem ezáltal kétszintű lett: alapjogi és nem alapjogi (alanyi jogi). A nem alapjogi védelmi szint alkotmánybírósági mércéjét a szerző önkényesnek, parttalannak, jogon túlinak minősíti. Véleményem szerint az általa nem bírált szükségesség-arányossági mérce ugyanúgy alkotmánybírósági mérlegelés eszköze, mint az ésszerűség-önkényesség mércéje. Ez utóbbi esetben a megkülönböztetés akkor önkényes, vagyis ésszerűtlen, azaz sérti az emberi méltósághoz való jogot, ha az érintetteket nem kezelték egyenlő méltóságú személyként és nem értékelték mindegyikük szempontjait hasonló figyelemmel és méltányossággal. [Lásd a 9/1990. (IV.25.) AB határozatot!] Következésképpen, e mérce elvi alapja, szemben a szerző állításával, már 1990-ben megszületett. Idézem a szerzőt: Ez a probléma, (mármint a kiterjesztő értelmezés és mércéje - H.A.) végül a 30/1997. (IV. 29.) AB határozatban (az országgyűlési képviselők jogállásáról szóló évi LV. törvény Okjtv alkotmányjogi vizsgálata H.A.) érte el csúcspontját, mivel ekkor a határozatban rögzítésre került, hogy az emberi és állampolgári jogokon túli részeken akkor alkotmányellenes a különbségtétel, ha az önkényesnek és ésszerű indok nélkülinek minősíthető ; majd idéz a 30/1997. (IV. 29.) AB határozatból: Az Alkotmánybíróság eddigi gyakorlata során ez utóbbi körben akkor ítélte alkotmányellenesnek az alanyok közötti megkülönböztetést, ha a jogalkotó önkényesen, ésszerű indok nélkül tett különbséget az azonos szabályozási kör alá vont jogalanyok között. (ABH 1999, 130.) 25 Az idézett forrás megjelölése helyesen: ABH 1997, 138. Amit a szerző idéz, az igaz: valóban az Alkotmánybíróság gyakorlatában alkalmazott mércéről van szó. Ezesetben az idézet előbbi megállapítása nem igaz, mivel nem 1997-ben alkalmazta ezt a mércét először az Alkotmánybíróság. Amennyiben az idézet folytatódott volna, ez ki is derül. Ugyanis a határozat utalt a mérce eredetére: [9/1990. (IV. 5.) AB határozat, ABH 1990, 48; 21/1990. (X. 4.) AB határozat, ABH 1990, 77-78; 61/1992. (XI. 24 9/1990. (IV. 25.) AB határozat, ABH 1990, Tanulmány 163. oldal8 8 20.) AB határozat, ABH 1992, ; 36/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994, 203. stb.] Ha már benne vagyok az idézgetésben, a kritizált határozat másutt megismétli, illetőleg hangsúlyozza a mérce keletkezésének időpontját: az alapjog alatti egyenlőség sérelem esetén akkor állapít meg az Alkotmánybíróság alkotmányellenes megkülönböztetést, ha a megkülönböztetésnek nincs tárgyilagos mérlegelés szerint ésszerű indoka, vagyis önkényes. [35/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994, 197.] Ez a mérce azonban ugyanaz, amit az Alkotmánybíróság már 1990-ben a pozitív diszkrimináció alkotmányos alkalmazása korlátjaként megállapított 26 Mégegy fontos megjegyzés: a szerző ezt a határozatot, mint az általa kritizált mérce parttalanul és önkényesen használt csúcsteljesítményét állította be. Ehhez képest olvassuk el a mérce alkalmazását, mérlegelését, az alkotmánysértés megállapításának alátámasztására: Az Okjtv. 24. (2) bekezdésének vitatott rendelkezésében foglalt eltérő szabályozásnak tárgyilagos mérlegelés szerint nincs ésszerű indoka. A törvény hatálybalépését megelőzően semmiféle gazdasági összeférhetetlenségi tilalom nem állt fenn. A megkülönböztetésről szóló rendelkezést előterjesztője az Országgyűlésben azzal indokolta, hogy az összeférhetetlen gazdasági pozíciók megszerzése azoknál a képviselőknél hozhatók kapcsolatba e minőségükkel, akik ezekhez a gazdasági állásokhoz mandátumuk elérése után jutottak, míg azoknál, akik már ilyen gazdasági állások birtokában lettek képviselők, ez az összefüggés nem merült fel. Ez az indokolás a törvény céljait tekintve különösen a hatáskörök és hatalmi pozíciók koncentrálásának megakadályozása, a gazdasági és politikai pozíciók összefonódásának megakadályozása, továbbá a nemkívánatos érdekérvényesítés és befolyás megakadályozása szempontjából teljesen irreleváns és ésszerűtlen; ezen kívül alapvetően félreérti az összeférhetetlenség intézményét is. Az összeférhetetlenség lényege ugyanis az objektív állapot, nem pedig annak keletkezése. Mindazok a negatív jelenségek, amelyeket a törvény ki akar küszöbölni, az összeférhetetlennek minősített helyzetben lévő mindegyik képviselőnél ugyanúgy fennállnak, teljesen függetlenül attól, mikor keletkezett az összeférhetetlen helyzet Az Országgyűlés döntési szabadsága körébe tartozik annak eldöntése, hogy a törvény által meghatározott új összeférhetetlenségi szabályok alkalmazását indokoltnak tartja e a törvény hatálybalépésével összeférhetetlenségi helyzetbe kerülő képviselőkre nézve vagy sem. Nem tekinthető alkotmányosnak azonban az a szabályozás, amely ugyanazon összeférhetetlenségi szabályok alkalmazása szempontjából önkényesen tesz különbséget azonos jogi helyzetben lévő képviselők között. 27 Természetesen ezzel azt a szerzői megállapítást, hogy születtek valóban elnagyolt, a mércét mechanikusan alkalmazó határozatok, nem vitatom. Vitatom a túlzó általánosítását és a jövőbeni alkotmánybírósági gyakorlatból való feltétlen kihagyását. A magam részéről arra az álláspontra helyezkedek figyelemmel az Alaptörvény preambulumának (nemzeti hitvallás) tételére, miszerint: Az emberi lét alapja az emberi méltóság hogy e méltóság védelmen alapuló jogegyenlőség-védelem az Alaptörvény II. és XV. cikkének együttes értelmezéséből is levezethető /1997. (V. 29.) AB határozat, ABH 1997, /1997. (IV. 29.) AB határozat, ABH 1997,9 9 3) Végül néhány megjegyzést teszek az Alkotmánybíróság az alkotmánysértő mulasztás megállapítását biztosító hatáskörének alkalmazási (értelmezési) gyakorlatáról. A szerző tanulmánya e részének Az alkotmányos mulasztások kitágítása címet adta, s lényegében egy konkrét ügyhöz kapcsolt általános megjegyzéseket. Eszerint: fontosnak látom kiemelni, hogy az Alkotmányban foglalt alkotmányos alapelvekből és alapjogokból további alkotmányos követelmények levonását és ezek lehetséges körének bővítését csak nagy körültekintéssel és önmérséklettel szabad megtenni az Alkotmánybíróságnak, mert az alkotmányos mulasztások megállapítása a legtöbb esetben e követelmények folytán jön létre. 28 A szerző itt összecsúsztatja az alkotmányos követelmény megállapítását a mulasztásos hatáskör gyakorlásával, ami így pontatlan. Az alkotmányos követelmény megállapításának gyakorlata (és ilyen értelemben e tekintetben foglalt terminológia) erre korábban utaltam az utólagos absztrakt normakontroll kímélő eszközeként funkcionált. Az idézetben használt kifejezéssel, valamint a témakört jelölő címét is figyelembe véve, a szerző nyilván a mulasztás megállapítását megalapozó alkotmányos követelmények széles értelmezését, s ennek eredményeként e hatáskör szélesítését kritizálta. E tekintetben közeli állásponton vagyok a szerzővel. Az Alkotmánybíróság először már 1990-ben tágította e hatáskör törvényi alapját, amikor az alkotmánysértést eredményező, effektív szabályozási felhatalmazás hiánya ellenére is kimondta, hogy konkrét felhatalmazás hiányában is indokolt a mulasztásos alkotmánysértés megállapítása, ha e felhatalmazástól függetlenül a jogalkotói mulasztás alkotmánysértést eredményez. 29 Az Alkotmánybíróság tovább tágította e hatáskör terjedelmét további hiánytesztek bevezetésével. Eszerint az Alkotmánybíróság megállapítja az alkotmánysértő mulasztást akkor is, ha - az alapjog érvényesüléséhez szükséges garanciák hiányoznak 30 ; - az Alkotmányból levezethető tartalmú jogszabályi rendelkezések hiányoznak 31 ; - az adott (vizsgált) szabályozás tartalma hiányos 32. Mindezek a hiányok, hiányosságok kifejezett jogszabályi felhatalmazás nélkül is feltétlen jogszabályi rendezést igénylő jogalkotói kötelezettség-mulasztások eredményei, amely mulasztások egyben alkotmánysértő helyzetet is teremtettek. A felsorolt hiányteszt-változatok közül a feltétlen jogszabályi rendezést igénylő szabályozás hiánya, valamint a garanciális szabályozása hiánya eredményezte alkotmánysértő mulasztásokat tudtam és tudom ma is támogatni. A felsorolt harmadik, de különösen negyedik hiányteszt azonban elvi aggályokat vetett és vet fel. Mind az Alkotmányból levezethető tartalmú szabályozásnak, mind az adott jogi szabályozás tartalmának alkotmánysértést eredményező hiányos volta kétarcú mércét 28 Tanulmány 167. oldal 29 22/1990. (X. 16.) AB határozat, ABH 1990, /1992. (VI. 10.) AB határozat, ABH 1992, /1995. (III. 31.) AB határozat, ABH 1995, /1990. (III. 31.) AB határozat, ABH 1990, 52.10 10 jelentett. Nevezetesen azt, hogy az adott jogszabály nemcsak a szabályozási hiány miatt, hanem önmagában ebben, a hiányos, az Alkotmánynak nem megfelelő állapotában, azaz tartalmában is alkotmánysértőnek minősülhet. Vagyis adott esetben összecsúszhat a mulasztás megállapíthatósága a norma tartalmán belüli alkotmánysértés megállapíthatóságával, ami már az utólagos normakontroll hatáskör gyakorlását jelenthetné. Véleményem szerint az Alkotmánybíróság gyakorlatában a mulasztásos alkotmánysértés gyakorlatában ez az, ami számomra akkor is, most is kritikai fenntartást jelentett, nevezetesen: a mulasztásos alkotmánysértés gyakorlatban megjelenő alibi funkció, amikor az Alkotmánybíróság a direkt alkotmánysértés megállapítása helyett, lágyabb fellépésként, a mulasztásos alkotmánysértés megállapítását választotta. A jövőben nyilván átalakul az Alkotmánybíróság mulasztásos gyakorlata, figyelemmel az új szabályzásra. A különböző hatásköreiben eljáró Alkotmánybíróság a jövőben jogkövetkezményként adott esetben az alkotmánysértés megállapítását mellőző határozatában állapíthatja meg az alkotmánysértő mulasztás fennállását. III. Írásom első részében a szerzőnek az Alkotmánybíróságot elmarasztaló, sommás kritikáival vitatkoztam. Végezetül egy ilyennek tekinthető kritikáját idézem. Az Alkotmány 70/A. (1) bekezdése kiterjesztő értelmezése kapcsán írja a szerző: A sokmilliós állampolgári kör megválasztásával legitimált törvényhozói többség szabad mérlegelése helyére egy néhány fős testület szabad mérlegelése került. 33 Ez a vélemény egy politikai beszédben még elmegy, de egy tudományos dolgozatban aligha. Ez a néhány fős testület a Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága, a legitimált törvényhozó, itt: alkotmányozó hatalom által közvetlenül legitimált alkotmányos intézmény, - az Alaptörvényt is segítségül hívva mint az alkotmányosság biztosításának legfőbb szerve (24. cikk). De emellett ne feledjük el Bibó üzenetét, figyelemreméltó megállapítását sem, amit a hatalommegosztás politikai-etikai gondolatáról írt. (A szerzőnek ezt méltatlan lenne idéznem ) Az Alkotmánybíróság, mint alkotmányos intézmény szerintem éppen ennek a gondolatnak a megvalósítására született Befejezésül: ben, nemcsak a radikális hatáskör átrendezés (megvonás), valamint létszámbővítés okából, egy quasi új Alkotmánybíróság kezdte meg működését. Lehet, hogy ez az új Alkotmánybíróság abba az irányba mozdul majd el, amit a szerző igényel. De a régi Alkotmánybíróság, nyugodt lelkiismerettel állíthatom, európai összehasonlításban is alapvetően (hibái ellenére) szakmailag védhető filozófiát képviselt, és ezért nem fogadnék arra a szerzői hipotézisre, miszerint ha lett volna egy őt (az Alkotmánybíróságot H.A.) ellenőrző felettes szerv 34, az sok esetben alkotmányellenesnek minősítette volna az Alkotmánybíróság döntéseit Tanulmány 162. oldal 34 Tanulmány 160. oldal Hasonló dokumentumok
A SÚLYOS VÁLSÁGHELYZET INDIKÁCIÓJÚ ABORTUSZOK SZABÁLYOZÁSÁNAK ALKOTMÁNYELLENESSÉGÉRŐL 2012. január 1. előtt Magyarország Alkotmánya [1], azóta pedig Magyarország Alaptörvénye [2] az állam elsőrendű kötelezettségeként Részletesebben 1. oldal, összesen: 5 oldal
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben 76/2008. (V. 29.) AB határozat. Indokolás
1. oldal, összesen: 5 oldal Ügyszám: IV/00788/2014 Első irat érkezett: 2014.04.14 Az ügy tárgya: a Kúria Kvk.I.37.441/2014/2. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (politikai reklámfilm közlésének Részletesebben Közoktatás: nem minden megkülönböztetés tilos
IDZIGNÉ NOVÁK CSILLA A (JOG)ÁLLAMI BÜNTETŐHATALOM RENDSZER, KORLÁTOK, GARANCIÁK Az Alkotmány módosításáról szóló 1989. évi XXXI. törvényt a különféle politikai erők, az állampárt és az ellenzék kölcsönösen Részletesebben Nemzeti Választási Iroda Elnök. A Nemzeti Választási Iroda elnökének 18/2015. NSz. számú határozata
Nemzeti Választási Iroda Elnök A Nemzeti Választási Iroda elnökének 18/2015. NSz. számú határozata A Nemzeti Választási Iroda elnöke Miczán József (a továbbiakban: Szervező) magánszemély által benyújtott Részletesebben HÁTTÉRANYAG AZ ALAPTÖRVÉNY NEGYEDIK MÓDOSÍTÁSÁHOZ
HÁTTÉRANYAG AZ ALAPTÖRVÉNY NEGYEDIK MÓDOSÍTÁSÁHOZ I. ELŐZMÉNYEK 1. A módosítás indoka Az Országgyűlés 2013. március 11-én elfogadta az Alaptörvény negyedik módosítását (a továbbiakban: Módosítás). A Módosítást Részletesebben a pénzügyi tárgyú törvények vizsgálatát
Tilk Péter az alkotmánybíróság És a pénzügyi tárgyú törvények vizsgálati lehetõsége* Már az Alkotmány szövegében szerepelt (igaz, csak az utolsó éveiben) olyan kitétel, mely szerint az Alkotmánybíróság Részletesebben Petrétei József, egyetemi tanár PTE ÁJK Alkotmányjogi Tanszék
5 Petrétei József, egyetemi tanár PTE ÁJK Alkotmányjogi Tanszék A magyar Országgyűlésre vonatkozó szabályozás alaptörvényi, törvényi és határozati házszabályi szinten 1 Bevezetés Bár Magyarországon az Részletesebben Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság
Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság 2012. december 13. Európai integráció és emberi jogok az EGK/Euroatom és ESZAK keretében lezajló európai integráció egyértelműen gazdasági célkitűzéseket Részletesebben Tisztelt Alkotmánybíró Úr!
dr. Stumpf István alkotmánybíró úr részére Alkotmánybíróság Budapest Tisztelt Alkotmánybíró Úr! Országgyűlési képviselők a Paksi Atomerőmű kapacitásának fenntartásával kapcsolatos beruházásról, valamint Részletesebben SZABÓ MÁTÉ DÁNIEL A NÉPSZAVAZÁSRA SZÁNT KÉRDÉS EGYÉRTELMŰSÉGE
SZABÓ MÁTÉ DÁNIEL A NÉPSZAVAZÁSRA SZÁNT KÉRDÉS EGYÉRTELMŰSÉGE KORREFERÁTUM DEZSŐ MÁRTA BRAGYOVA ANDRÁS: AZ ORSZÁGOS NÉPSZAVAZÁS MAGYARORSZÁGON CÍMŰ ELŐADÁSÁHOZ A népszavazások, illetve népszavazási kezdeményezések Részletesebben 1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések
1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések Alkotmány: constitutio közös állapot, közös megegyezés, hogy milyen szabályok Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-6261/2012. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-6261/2012. számú ügyben Előadó: dr. Borza Beáta dr. Csikós Tímea A vizsgálat megindítása Az Elek Városban működő Pszichiátriai Betegek Otthonában élő ellátottak Részletesebben Független Szakszervezetek Demokratikus Ligája 1146 Budapest, Ajtósi Dürer sor 27/A., 321-5262; Fax: 321-5405 E-mail: info@liganet.
Független Szakszervezetek Demokratikus Ligája 1146 Budapest, Ajtósi Dürer sor 27/A., 321-5262; Fax: 321-5405 E-mail: info@liganet.hu SZAKSZERVEZETEK Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága Budapest Donáti Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t : A Kúria az Országos Választási Bizottság 52/2013. (VI. 28.) határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kovácsné dr. Trázsi Csilla ügyvéd által képviselt Magyar Dohány Kereskedők Egyesülete indítványozónak, a Országos Választási Bizottság (1357 Budapest, Pf.2.) által, aláírásgyűjtő ív mintapéldánya Részletesebben 2009. évi törvény. a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről
Tervezet! 2009. február 23. 2009. évi törvény a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről Az Országgyűlés kinyilvánítva elkötelezettségét a demokratikus, jogállami Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-6514/2013. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-6514/2013. számú ügyben Előadó: dr. Vass Veronika Az eljárás megindítása Egy magánszemély azért fordult Hivatalomhoz, mert a magasabb összegű családi pótlékra Részletesebben Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága 1535 Budapest, Pf. 773. Tárgy: alkotmányjogi panasz. I. A tényállás leírása
KÚRIA Knk.IV.37.487/2015/2.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek (a továbbiakban: szervező), a Nemzeti Választási Bizottság országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott Részletesebben Az Alaptörvény módosításai
Gáva Krisztián Az Alaptörvény módosításai Az Alaptörvény öt módosítását a közjogi rendszer törvényi részleteinek kimunkálása során felvetődött jogi és társadalmi problémák, valamint egyes európai intézmények Részletesebben Lévay Miklós: A büntető hatalom és lehetséges korlátai egy alkotmányban, különös tekintettel a bűncselekménnyé nyilvánításra és a büntetésekre
Pázmány Law Working Papers 2011/24 Lévay Miklós: A büntető hatalom és lehetséges korlátai egy alkotmányban, különös tekintettel a bűncselekménnyé nyilvánításra és a büntetésekre Pázmány Péter Katolikus Részletesebben Kérdőív ALKOTMÁNYBÍRÁSKODÁS: MŰKÖDÉS ÉS KAPCSOLAT MÁS KÖZJOGI SZERVEZETEKKEL. Európai Alkotmánybíróságok Kongresszusának XV.
2013. május 17. 2013. 11. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3103/2013. (V. 17.) AB határozat bírói kezdeményezés elutasításáról... 520 3104/2013. (V. 17.) Részletesebben 20/2008. (III. 12.) AB határozat. Indokolás
20/2008. (III. 12.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazási kezdeményezés tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogások Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t : A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 82/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA Knk.IV.37.458/2015/3.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek, a dr. Pálffy Ilona elnök által képviselt Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldányának Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2014. január 24. 2014. 2. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 1/2014. (I. 21.) AB határozat a Kúria Kvk.III.37.230/2012/2. számú végzése és az Országos Választási Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-1882/2016. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-1882/2016. számú ügyben Előadó: dr. Zemplényi Adrienne Az eljárás megindítása A panaszos a politikai meggyőződésük miatt elbocsátott munkavállalók nyugdíjra Részletesebben 2 2 / 2 0 0 5. ( V I. 1 7. ) A B H A T Á R O Z A T A Z E G Y E N L Ô V Á L A S Z T Ó J O G A L K O T M Á N Y O S S Á G I K É R D É S E I
AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG LEGUTÓBBI DÖNTÉSEIBÔL 2 2 / 2 0 0 5. ( V I. 1 7. ) A Z E G Y E N L Ô V Á L A S Z T Ó J O G A L K O T M Á N Y O S S Á G I K É R D É S E I Alkotmány 71. (1) bekezdés az egyenlô választójog Részletesebben A közösségi jog általános jogelvei
A közösségi jog általános jogelvei A jogelvekről általában A közösségi jog jogelveinek nagy szerepük van a Bíróságok ítélkezési gyakorlatában. A közösségi jog alapelveinek kialakulására pedig a tagállamok Részletesebben A közvetlen demokrácia és intézményei előadásvázlat 2015. április 23.
A közvetlen demokrácia és intézményei előadásvázlat 2015. április 23. Alapfogalmak. A képviseleti és a közvetlen hatalomgyakorlás viszonya - a közvetlen hatalomgyakorlás intézményei o népszavazás: döntéshozatal Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése Az AJB-1705/2013. számú ügyben (Kapcsolódó ügy az AJB-2503/2013)
Az alapvető jogok biztosának Jelentése Az AJB-1705/2013. számú ügyben (Kapcsolódó ügy az AJB-2503/2013) Előadó: dr. Magicz András Az eljárás megindulása Több beadvány érkezett az alapvető jogok biztosához, Részletesebben Nemzetpolitikai továbbképzés 2014. október 16.
2015. október 7. 2015. 19. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 28/2015. (IX. 24.) AB határozat a Kúria Knk.IV.37.467/2015/2. számú végzése alaptörvényellenességének Részletesebben Tartalom. I. kötet. Az Alkotmány kommentárjának feladata Jakab András...5 Preambulum Sulyok Márton Trócsányi László...83
Hagyomány és megújulás a környezethez való jog alkotmánybeli elismerése terén Prof. Dr. Fodor László DE ÁJK, Agrárjogi, Környezetjogi és Munkajogi tanszék Budapest, 2011. február 15. A hatályos normaszöveg Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-1037/2013. számú ügyben
Az Európai Unió intézményei Döntéshozatal, jogalkotás 2012. ősz Lattmann Tamás Az Európai Unió intézményei intézményi egyensúly elve: EUSZ 13. cikk az intézmények tevékenységüket az alapító szerződések Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-8031/2013. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-8031/2013. számú ügyben Előadó: dr. Varga Éva Csilla Az eljárás megindulása A panaszos bejelentése alapján mivel lakásából nagy értékű ékszerek hiányoztak Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY 73. szám
MAGYAR KÖZLÖNY 73. szám MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2014. május 22., csütörtök Tartalomjegyzék 16/2014. (V. 22.) AB határozat A jogerős határozattal kiszabott közérdekű munka vagy pénzbüntetés végrehajthatóságának Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-7605/2013. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-7605/2013. számú ügyben Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna A vizsgálat megindítása A panaszos apa 17 éves gyermeke ügyében kérte a segítségemet. A csatolt dokumentumok Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2014. május 23. 2014. 16. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 14/2014. (V. 13.) AB határozat a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvénynek a Részletesebben Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (a továbbiakban: Ajbt.) 2. (3) bekezdésében biztosított jogkörömnél fogva
Alkotmánybíróság Ügyszám: Előadó: AJB-2249/2013 dr. Lápossy Attila 1015 Budapest Donáti u. 35-45. Tisztelt Alkotmánybíróság! Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (a továbbiakban: Ajbt.) Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY 69. szám
MAGYAR KÖZLÖNY 69. szám MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2014. május 13., kedd Tartalomjegyzék 14/2014. (V. 13.) AB határozat A családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvénynek a családi pótlékról Részletesebben 99/2007. (XII. 6.) AB határozat. Indokolás
99/2007. (XII. 6.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, Részletesebben ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK I.
ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK I (általános jog) Dr Siket Judit TÁMOP-557-08/1-2008-0001 A jog fogalma, a jogalkotás magatartási minta kötelező norma az állami kényszer szerepe A jogforrások jogforrások az Alaptörvényben Részletesebben ÉVFOLYAMDOLGOZAT. A h o n v é d e l mi k ö t e l e z e t t s é g a l k o t má n yjogi p r o b l é má i
SZEGEDI TUDOMÁNYEGYETEM Állam- és Jogtudományi Kar Szeged ÉVFOLYAMDOLGOZAT A h o n v é d e l mi k ö t e l e z e t t s é g a l k o t má n yjogi p r o b l é má i Konzulens: Dr. Tóth Károly Egyetemi Docens Részletesebben A munkához, a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához való jog az Alkotmánybíróság gyakorlatában
GULYÁS PÉTER A munkához, a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához való jog az Alkotmánybíróság gyakorlatában Az Alkotmánybíróság alapjogokra vonatkozó értelmezésérõl megannyi mû jelent már meg, Részletesebben A BELSŐ ELLENŐRÖKRE VONATKOZÓ ETIKAI KÓDEX
A BELSŐ ELLENŐRÖKRE VONATKOZÓ ETIKAI KÓDEX 2012. április BEVEZETŐ A költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 17. -ának (3) bekezdése Részletesebben Alkotmány, alkotmányozás, alaptörvény. Európai alkotmányozási tendenciák (dr. Szili Katalin előadásának vázlata)
Alkotmány, alkotmányozás, alaptörvény Európai alkotmányozási tendenciák (dr. Szili Katalin előadásának vázlata) Mi az alkotmány? Különleges törvény, legmagasabb szintű jogi norma Törvények törvénye (jogrendszerben Részletesebben Pokol Béla Gondolatok az alkotmánybírósági döntések elvi alapjaihoz
Pokol Béla Gondolatok az alkotmánybírósági döntések elvi alapjaihoz Az 1990-től induló magyar alkotmánybíráskodás az elmúlt több mint húsz év során egy sor hasznos érvet és döntési szempontot is kidolgozott, Részletesebben 1. AZ ALKOTMÁNY ÉS ALKOTMÁNYOSSÁG
Az alkotmány és alkotmányosság 1. AZ ALKOTMÁNY ÉS ALKOTMÁNYOSSÁG BEVEZETÉS A fejezet az alkotmány és alkotmányosság egyes fontosabb kérdéseivel foglalkozik. Az alkotmányosság követelményeinek megismerése Részletesebben A Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága
A Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága 484/B/2003. AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-2350/2016. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-2350/2016. számú ügyben Előadók: dr. Szabó-Tasi Katalin dr. Borza Beáta dr. Lápossy Attila Az eljárás megindulása A panaszos civil szervezet elnöke a szervezet Részletesebben Mik azok az alapvető jogok?
Mik azok az alapvető jogok? Az egyének védelmi eszköze az állami intézkedésekkel és mások alapvető jogaival szemben Lásd Alaptörvényben Az alapvető jog - más alapvető jog érvényesülése vagy valamely alkotmányos Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Ügyszám: Keltezés: Előadó bíró: Közlöny információ: AB közlöny: 212/B/2001 Budapest, 2010.03.02 12:00:00 de. Holló András Dr. 23/2010. (III. 4.) AB határozat Közzétéve a Magyar Közlöny 2010. évi 31. számában Részletesebben Lévay Az Alkotmányb Gyermeki jogok az Alkotmányb. 2010. február r 25. -
Lévay Miklós: Az Alkotmányb nybíróságról. Gyermeki jogok az Alkotmányb nybíróság szemszögéből - A Fővárosi F Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat lat szakmai fóruma, f 2010. február r 25. - Az Alkotmányb Részletesebben Büntetőjog. általános rész
Büntetőjog általános rész Szerkesztette: Domokos Andrea Büntetőjog I. Általános rész Patrocinium Budapest, 2015 Tartalomjegyzék oldalszám ELŐSZÓ...7 RÖVIDÍTÉSEK JEGYZÉKE...9 1. A törvényesség elve, az Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-5213/2014. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-5213/2014. számú ügyben Előadó: dr. Kussinszky Anikó Az eljárás megindítása 2014 októberében több internetes hírportál számolt be arról, hogy a fővárosi Bajcsy- Részletesebben Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek
Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek c. előadása Köz/ z/állam igazgatási alapok 1. A közigazgatás és az államigazgatás szinonim fogalmak Általános Részletesebben Az Alkotmánybíróság határozatai és végzései
M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2011. évi 11. szám 3547 VI. Az Alkotmánybíróság határozatai és végzései Az Alkotmánybíróság 6/2011. (II. 3.) AB határozata A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály Részletesebben A keresetindítási határidőről. a Be. 580. -ában szabályozott kártalanítási eljárással kapcsolatban
A keresetindítási határidőről a Be. 580. -ában szabályozott kártalanítási eljárással kapcsolatban Szerző: dr. Tóth Dávid 2015. március 26. Az állam gyakorolja a büntetőhatalom monopóliumát, e hatalom gyakorlása Részletesebben 4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán. Alkotmányos védelem
4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán Alkotmányos védelem Általános alkotmányos védelem A nemek közötti hátrányos megkülönböztetés általános tilalmát a Magyar Részletesebben Hat pontban az alkotmányjogi panaszról VITAIRAT az Eötvös Károly Intézet Résnyire zárt ajtó című konferenciájára*
Hat pontban az alkotmányjogi panaszról VITAIRAT az Eötvös Károly Intézet Résnyire zárt ajtó című konferenciájára* 2012-től az Alaptörvény és az ahhoz kapcsolódóan elfogadott alkotmánybírósági törvény bevezette Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. a Kormány részére. a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről
SZOCIÁLIS ÉS MUNKAÜGYI MINISZTÉRIUM Szám: 194/2009-SZMM E L Ő T E R J E S Z T É S a Kormány részére a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről Budapest, 2009. január 2 Vezetői összefoglaló Részletesebben A Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága részére. Budapest. Tisztelt Alkotmánybíróság!
A Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága részére Budapest Tisztelt Alkotmánybíróság! A Stabilitás Pénztárszövetség tisztelettel indítványozza a magánnyugdíjpénztári befizetésekhez kapcsolódó törvénymódosításokról Részletesebben nélküli az ombudsman személyes telefon: 212
Dr. Székely László az alapvető jogok biztosa részére Tiszteltt Alapjogi Biztos Úr! A szociális temetés alkotmányellenessége miatt fordulunk Önhöz azzal a kéréssel, hogy az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-3010/2015. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-3010/2015. számú ügyben Az eljárás megindítása A panaszos szülő Budapesten a Fráter György téren működő Csicsergő Óvoda (a továbbiakban: Óvoda) eljárását sérelmezte. Részletesebben A POLGÁRI JOG FORRÁSAI
A POLGÁRI JOG FORRÁSAI A polgári jog akárcsak a jogrendszer egésze jogszabályok halmazából áll, melyeket polgári jogi jogszabályoknak nevezünk. A jogi norma: magatartásszabály. A társadalmi együttélést Részletesebben A TANÁCS 169/2009/EK RENDELETE
2009.3.5. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 61/1 I (Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező) RENDELETEK A TANÁCS 169/2009/EK RENDELETE (2009. február Részletesebben Tárgy: indítvány jogszabály alkotmányellenességének utólagos megállapítására és megsemmisítésére
Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága 1535 Budapest, Pf. 773. Tárgy: indítvány jogszabály alkotmányellenességének utólagos megállapítására és megsemmisítésére Tisztelt Alkotmánybíróság! Alulírott [.] az Részletesebben -------------------------------------------------------------------------------------------------
S a l g ó t a r j á n M e g y e i J o g ú V á r o s P o l g á r m e s t e r e ------------------------------------------------------------------------------------------------- Ikt.szám: 41.115/2009. Javaslat Részletesebben Csörgits Lajos, aljegyző Győr MJV Önkormányzatának Hivatala. Az önkormányzati feladatellátás alakulása napjainkban elméleti és gyakorlati problémák
5 Csörgits Lajos, aljegyző Győr MJV Önkormányzatának Hivatala Az önkormányzati feladatellátás alakulása napjainkban elméleti és gyakorlati problémák I. Bevezetés Jelenleg egy kiterjedt államigazgatási Részletesebben Tárgy: indítvány jogszabály alkotmányellenességének utólagos megállapítására és megsemmisítésére
Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága 1535 Budapest, Pf. 773. Tárgy: indítvány jogszabály alkotmányellenességének utólagos megállapítására és megsemmisítésére Tisztelt Alkotmánybíróság! Alulírott, dr. Kádár Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a N G Ügyvédi Iroda (cím) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Budapest, Városház Részletesebben alkotmányjogi panaszt Indítványunkban mindenekelőtt az indítványozói jogosultságunkat kell alátámasztanunk.
Tisztelt Alkotmánybíróság! Alulírott INDEX.HU Zrt. ( ) meghatalmazott jogi képviselőnk, Dr. Majtényi László (Dr. Majtényi László Ügyvédi Iroda ) útján az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-1466/2016. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-1466/2016. számú ügyben Előadó: dr. Zemplényi Adrienne Az eljárás megindítása A panaszos civil szervezet azért fordult a hivatalomhoz, mert sérelmezte, hogy Részletesebben A helyi jelentőségű védett természeti területekkel kapcsolatos helyi önkormányzati rendeletalkotás aktuális teendőiről 4
I. évfolyam 3 4 A helyi jelentőségű védett természeti területekkel kapcsolatos helyi önkormányzati rendeletalkotás aktuális teendőiről 4 14 A bírósági keresetlevelek felterjesztése 14 Tájékoztató a falusi Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2013. július 2. 2013. 14. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 16/2013. (VI. 20.) AB határozat a Büntetõ Törvénykönyvrõl szóló 1978. évi IV. törvény 269/C. Részletesebben az alkotmánybíróság határozatai
2015. október 14. 2015. 20. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 3195/2015. (X. 14.) AB határozat alkotmányjogi panasz elutasításáról... 1384 3196/2015. (X. Részletesebben Dr. Till Szabolcs ezredes HM KÁT titkárságvezető
Dr. Till Szabolcs ezredes HM KÁT titkárságvezető Részletező technika Államszervezeti elemek Rendeltetés Feladatrendszer Irányítás M / különleges jogrend Sarkalatos törvényi szabadság Kötelezettségi rész Részletesebben Alkotmány 54. (1) bekezdés az emberi méltósághoz való jog Alkotmány 70/A. (1) bekezdés a jogegyenlőség elve
Az Alkotmánybíróság legutóbbi döntéseibôl 68/E/2004. AB határozat Alkotmány 54. (1) bekezdés az emberi méltósághoz való jog Alkotmány 70/A. (1) bekezdés a jogegyenlőség elve Egy indítványozó mulasztásban Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2013. október 31. 2013. 20. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 30/2013. (X. 28.) AB határozat a fogvatartottak egészségügyi ellátásáról szóló 5/1998. (III. Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-4579/2012 számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-4579/2012 számú ügyben Előadó: dr. Bácskai Krisztina Az eljárás megindulása Az elmúlt hónapokban a szociális gondozók bérezése kapcsán több panaszbeadvány Részletesebben Direktmarketing és fogyasztói adatbázisok: a direktmarketing-törvény hatályával kapcsolatos értelmezési kérdésekről
Direktmarketing és fogyasztói adatbázisok: a direktmarketing-törvény hatályával kapcsolatos értelmezési kérdésekről Dr. Jóri András (jori@mail.datanet.hu) (Megjelent: Napi Jogász, 2002/3., 27-28. o.) A Részletesebben PhD értekezés. dr. Reiterer Zoltán
PhD értekezés dr. Reiterer Zoltán Miskolc 2016 1 MISKOLCI EGYETEM ÁLLAM- ÉS JOGTUDOMÁNYI KAR AZ ÉLELMISZERLÁNC KÖZIGAZGATÁSI JOGI SZABÁLYOZÁSA PhD értekezés Készítette: dr. Reiterer Zoltán okleveles jogász Részletesebben TÁMOP-5.5.7-08/1-2008-0001 Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ
ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV A 2010. MÁJUS 31-TŐL 2012. DECEMBER 31-IG TERJEDŐ IDŐSZAKRA Elismerve minden embernek azt a jogát, hogy egyenlő méltóságú személyként élhessen Kisbér Város Önkormányzata az alábbi Részletesebben Az élethez és az emberi méltósághoz való jog
Az élethez és az emberi méltósághoz való jog Áttekintés A védett értékek: élet és méltóság Alkotmányjogi szabályozás A jog jellege, jelentősége, funkciója Tartalom, anyajogi jelleg Korlátohatatlanság Különös Részletesebben MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA
MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA 100. (1) A mentesítés folytán - törvény eltérő rendelkezése hiányában - az elítélt mentesül az elítéléshez fűződő hátrányos Részletesebben A nemzetközi jog fogalma és. története. Pécs, 2012. Komanovics Adrienne. Komanovics Adrienne, 2012 1
2015. február 9. 2015. 3. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 2/2015. (II. 2.) AB határozat a Kúriának a pénzügyi intézmények fogyasztói kölcsönszerződéseire Részletesebben Csink Lóránt Fröhlich Johanna: A régiek óvatossága. Megjegyzések az Alaptörvény negyedik módosításának javaslata kapcsán
Pázmány Law Working Papers 2013/1 Csink Lóránt Fröhlich Johanna: A régiek óvatossága. Megjegyzések az Alaptörvény negyedik módosításának javaslata kapcsán Pázmány Péter Katolikus Egyetem / Pázmány Péter Részletesebben TANULMÁNYOK B. Dr. Palánkai Tiborné AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG BÜNTETÕJOGI TÁRGYÚ HATÁROZATAI; A BÜNTETÕJOG KODIFIKÁCIÓJÁNAK ALKOTMÁNYJOGI ÖSSZEFÜGGÉSEI 1
BÜNTETÕJOGI KODIFIKÁCIÓ B 2002. 3. szám 3 B TANULMÁNYOK B Dr. Palánkai Tiborné AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG BÜNTETÕJOGI TÁRGYÚ HATÁROZATAI; A BÜNTETÕJOG KODIFIKÁCIÓJÁNAK ALKOTMÁNYJOGI ÖSSZEFÜGGÉSEI 1 I. RÉSZ Bevezetõ Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA. Brüsszel, 2008. november 18. (OR. en) 11263/4/08 REV 4 ADD 1. Intézményközi referenciaszám: 2007/0163 (COD)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA Brüsszel, 2008. november 18. (OR. en) Intézményközi referenciaszám: 2007/0163 (COD) 11263/4/08 REV 4 ADD 1 EDUC 173 MED 39 SOC 385 PECOS 16 CODEC 895 A TANÁCS INDOKOLÁSA Tárgy: Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 48/2015. (III. 25.) számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt V. Z. T. szervezőnek, a dr. Pálffy Ilona elnök által képviselt Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítése kapcsán Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Kúria
Kúria
KÚRIA
Pf.2
Pf. 773
KÚRIA
Kúria
Kúria
KÚRIA
Kúria
Kúria
Kúria
Pf. 773
Pf. 773
Kúria
KÚRIA
Kúria