Knk.IV.37.373/2017/3. számú határozat | K Ú R I A
Knk.IV.37.373/2017/3. számú határozat
Az ügy száma: Knk.IV.37.373/2017/3.
A tanács tagjai: Dr. Kalas Tibor a tanács elnöke, Dr. Balogh Zsolt előadó bíró, Dr. Horváth Tamás bíró
A kérelmező: V. G.
A felülvizsgálni kért jogerős határozat: Nemzeti Választási Bizottság 36/2017. számú határozata
– a Nemzeti Választási Bizottság 36/2017. számú határozatát helybenhagyja.
[2] Az NVB megállapította, hogy a kezdeményezésben szereplő kérdés nem felel meg a választópolgári egyértelműség feltételének. Egyrészt azért, mert a kérdés a letelepedési engedélyek kiadását szabályozó az idézett jogszabályban megjelölt „vállalkozás” kitétellel szemben a „külföldön bejegyzett jogi személy” meghatározást használja. A magyar választópolgároktól csak a hatályos magyar jogszabályok ismerete várható el, az nem, hogy valamennyi külföldi állam jogát illetően tisztában legyenek azzal, hogy mely vállalkozási formák rendelkeznek jogi személyiséggel is, illetve melyek végezhetnek nemzeti érdek megállapítására alkalmas értékpapír jegyzési tevékenységet.
[3] Másrészt, az NVB szerint a kérdésben szereplő „külföldön bejegyzett jogi személy” fogalommal meghatározható szervezeti kör bizonytalansága is sérti a jogalkotói egyértelműség követelményét. A gazdasági vállalkozások jogi személyiségének meghatározására ugyanis mind a „székhely elv”, mind a „bejegyzési elv” alkalmas lehet. Éppen ezért a kérdésből eredő jogalkotási kötelezettség parttalanná nőne, hiszen a jogalkotónak szabályoznia kellene az eltérő jogrendszerekből fakadó, államközi egyezmények hiányában nem áthidalható értelmezési problémákat is a jogi személy fogalmával kapcsolatban.
[4] Az NVB álláspontja szerint a jogalkotói egyértelműség sérelmére vezet továbbá, hogy a kérdésben tartott eredményes népszavazást követően a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény (a továbbiakban: Harmtv.) 35/A. § (2) bekezdés módosítással nem érintett tartalmú részeinek hatályban maradása miatt több, egyenértékűnek tekinthető jogalkotási kötelezettség állna fenn.
[5] Az NVB megállapította továbbá, hogy a kérdés közvetlenül a társadalomnak csak egy egészen szűk rétegét érinti, vagyis a többség számára a kérdésben foglalt fogalmak nem pontosan értelmezhetők. A kérdés közértehetősége emiatt is erősen megkérdőjelezhető. Nem elvárható ugyanis, hogy a választópolgár pontosan tisztában legyen a különböző letelepedési engedélyek (ideiglenes letelepedési engedély, nemzeti letelepedési engedély, EK letelepedési engedély) közötti különbségekkel és az ezekhez kapcsolódó részletszabályokkal.
[6] A fentieken túl az NVB megítélése szerint annak ténye, hogy a Harmtv. végrehajtásáról szóló 114/2007. (V. 24.) Kormányrendelet (a továbbiakban: Kormányrendelet) 182/B. § (1) és (2) bekezdései alapján a kezdeményezés benyújtásának időpontjában már nem volt lehetőség nemzetgazdasági érdekre hivatkozással benyújtott nemzeti letelepedési engedély kérelmezésére, okafogyottá teszi a kérdésben való népszavazás tartását, és egyben az eljárás végrehajthatóságára vonatkozó jogi helyzet tekintetében megtévesztővé teszi a kérdést, mely szintén a választópolgári egyértelműség hiányának megállapítására okot adó körülmény.
[7] A fentiek alapján az NVB megállapította, hogy a kérdés népszavazásra nem bocsátható.
[8] A kérelmező felülvizsgálati kérelmében az NVB határozatának megváltoztatását, a népszavazási kérdés hitelesítését kérte.
[9] A kérelmező álláspontja szerint az NVB jogszabálysértően állapította meg, hogy a kérdésben nem tartható népszavazás. A népszavazási kérdés megválaszolásához ugyanis a választópolgár számára nincsen szükség arra, hogy egyes idegen államok jogszabályait ismerje. Ez következik érvelése szerint az Alkotmánybíróság 51/2002 (XI. 29.) AB határozatából is.
[10] A népszavazási kérdés egyértelmű abból a szempontból is, hogy a külföldön bejegyzett jogi személyek által kibocsátott értékpapírokat kívánja kizárni a nemzetgazdasági érdek fennállásának vizsgálata során. A népszavazási kérdés tehát egyértelműen a bejegyzési elv alapján határozza meg az érintett jogi személyek körét.
[11] A kérelmező hivatkozik arra is, hogy önmagában a kérdés tárgyát képező jogi szabályozás bonyolultsága sem indokolja a választópolgári egyértelműség teljesülésének kizárását. A kérdés ugyanis nem érint több jogágat vagy egymástól eltérő céllal létrehozott jogintézményt, illetve nem érinti az állami ellátórendszer több alrendszerét sem, amely feltételek a Kúria következetes joggyakorlata szerint szükségesek volnának a bonyolultság olyan fokának megállapításához, amely az egyértelműséget kizárja.
[12] A kérelmező érvelése szerint nincs hatással a népszavazási kérdés egyértelműségére az sem, hogy a kérdés benyújtásának időpontjában már nem volt lehetőség a letelepedési engedély iránti kérelem nemzetgazdasági érdekre hivatkozással történő előterjesztésére. A Harmtv. 35/A §. (2) bekezdésének alkalmazását kizáró, Kormányrendeletben foglalt rendelkezést a Kormány bármikor visszavonhatja rendeletalkotással mindaddig, amíg a Harmtv. e rendelkezése hatályban van. Ezért a népszavazási kérdés nem tekinthető okafogyottnak sem.
[14] 1. A népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 9. § (1) bekezdése értelmében a népszavazásra javasolt kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni (ún. választópolgári egyértelműség), továbbá a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles (ún. jogalkotói egyértelműség). Az Alkotmánybíróság 51/2001. (XI. 29.) AB határozata, valamint a Kúria következetes joggyakorlata (Knk. IV.37.388/2015/3) értelmében felülvizsgálat során a Kúria a népszavazási kérdés választói és jogalkotói egyértelműségét egyaránt vizsgálja.
[15] A Kúria következetes gyakorlata szerint a hitelesíteni kért kérdés megtévesztő tartalma a választópolgári egyértelműség hiányának megállapítására okot adó körülmény (Knk.IV.37.338/2015/3., Knk.IV.37.357/2015/2., Knk.IV.37.457/2015/3, Kvk.IV.37.388/2015/3.). A Kúria egyetért az NVB álláspontjával, mely szerint az a tény, hogy a Kormányrendelet alapján már a kezdeményezés benyújtásának időpontjában sem volt lehetőség nemzetgazdasági érdekre hivatkozással benyújtott nemzeti letelepedési engedély kérelmezésére, okafogyottá teszi a kérdésben való népszavazás tartását és e körülmény az eljárás végrehajthatóságára vonatkozó jogi helyzet tekintetében megtévesztővé teszi a kérdést.
[16] A kérelmező érvelése szerint – ellentétben az NVB álláspontjával – nincs hatással a népszavazási kérdés egyértelműségére, hogy a kérdés benyújtásának időpontjában már nem volt lehetőség a letelepedési engedély iránti kérelem nemzetgazdasági érdekre hivatkozással történő előterjesztésére. A kérelmező arra hivatkozott, hogy amíg a Harmtv. 35/A §. (2) bekezdése hatályos, az annak alkalmazását kizáró rendeleti rendelkezést a Kormány bármikor visszavonhatja, ezért a kérdés nem okafogyott.
[17] A választópolgári egyértelműség követelménye – a Kúria következetes joggyakorlata szerint – magában foglalja, hogy a feltett kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, feleljen meg a magyar nyelv nyelvtani szabályainak, a választópolgárok jól értsék a kérdés lényegét, hogy tudatosan és átgondoltan tudják leadott szavazataikkal a jogaikat gyakorolni (Knk.IV.37.132/2016/4., Knk.IV.37.458/2015/3., Kvk.37.300/2012/2.).
[18] A Kúria megítélése szerint a kérdésből annak köznapi jelentése alapján az következik, hogy a nemzetgazdasági érdek fennállására hivatkozva nemzeti letelepedési engedély kiadása a jelenleg hatályos jogszabályi környezet alapján lehetőség van és nem csupán a jövőre nézve, potenciálisan áll fenn a lehetőség e jogszabályi környezet megteremtésére. A kérdés tehát a választópolgárokban azt a hamis látszatot kelti, mintha a letelepedési engedély megszerzését, nemzetgazdasági érdek fennállására hivatkozással, a jogszabályi előírások jelenleg is megengednék. Ezzel szemben viszont a Kormányrendelet 2017. március 18. napjával kizárta a nemzeti letelepedési engedély iránti kérelemnek a Harmtv. 35/A §. (2) bekezdése alapján való előterjesztésének lehetőségét. Minderre tekintettel a választópolgári egyértelműség szempontjából az Nsztv. 9. § (1) bekezdésébe foglalt követelménynek való meg nem felelés megállapítható.
[19] Mindemellett, a kérelmező érvelése éppen azt támasztja alá, hogy a feltenni kívánt kérdés a jogalkotói egyértelműség követelményének sem felel meg. A jogalkotói egyértelműség kritériuma értelmében a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles. A vizsgált kérdés ugyanakkor csak arra vonatkozik, hogy az értékpapírral való rendelkezést „ne lehessen figyelembe venni”. Nem derül ki viszont, hogy a kérdés ezen eredmény elérésének pontosan melyik útját célozza. A kérelmező fenti érveléséből is kitűnik, hogy ez két módon lehetséges: az Országgyűlés jogalkotói tevékenységének tényleges gyakorlása – azaz a Harmtv. megfelelő módosítása –, valamint a Kormány jogalkotástól való távolmaradása útján, amennyiben az nem módosítja vagy vonja vissza a Kormányrendeletet. Ez utóbbi értelmezési irány pedig már nem csak az egyértelműséget zárja ki, hanem azt is megkérdőjelezi, hogy az Alaptörvény 8. cikk (2) bekezdése értelmében a kérdés az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozik-e.
[20] 2. A Kúria megítélése szerint az egyértelműség hiányát az NVB határozatának további megállapításai is alátámasztják. Az NVB helytállóan állapítja meg, hogy a kérdésben tartott eredményes népszavazást követően az Országgyűlés számára több, egyenértékűnek tekinthető, de jelentősen eltérő eredményre vezető jogalkotási kötelezettség állna fenn. A kérdés a „külföldön bejegyzett jogi személyek” által kibocsátott értékpapírok figyelembe vételének kizárására irányul. Ez valóban történhet a külföldi jogi személyeknek a piacról való teljes kizárása útján, de úgyis, hogy csak magát a külföldön kibocsátott értékpapírt zárja ki, ugyanakkor az érintett szereplők számára biztosítja az eljárásban való részvétel megfelelő alternatíváját.
[21] A Kúria megjegyzi, hogy a felülvizsgálati kérelem helytállóan érvel amellett, hogy a népszavazási kérdés egyértelműen a bejegyzési elv alapján határozza meg az érintett jogi személyek körét, és a kérdés szövegezése alapján lényegében kizárható az érintett jogi személyek körének a székhely elv alapján történő meghatározása. Mindez azonban – figyelemmel a fenti megállapításokra – nem elegendő ahhoz, hogy a kérdés egyértelműsége megállapítható legyen az Nsztv. 9. §. (1) bekezdése alapján.
[22] 3. A Kúria mindezek alapján megállapította, hogy a hitelesítés megtagadása az NVB részéről a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint az Nsztv. 11. §-ára tekintettel jogszerű volt. Ezért a Kúria az Nsztv. 30. § (1) bekezdése alapján rendelkezett a Nemzeti Választási Bizottság 36/2017. számú határozatának helybenhagyásáról.
[23] 2013. évi CCXXXVIII. törvény 3. § (1) bekezdés, 9. § (1) bekezdés, 11. §
2007. évi II. törvény 35/A. §
114/2007. (V. 24.) Kormányrendelet 182/B. §
[24] A Kúria az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, a 43. § (7) bekezdésén, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontja alapján rendelkezett az eljárási illeték viseléséről.
Dr. Kalas Tibor s.k. a tanács elnöke, Dr. Balogh Zsolt s.k. előadó bíró, Dr. Horváth Tamás s.k. bíró


2011. évi CCVI. törvénya lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról2014-03-15infinity82011. évi CCVI. törvény
a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetekés vallási közösségek jogállásáról1
(5)6 A vallási tevékenységet végző szervezet csak vallási tevékenységet végző szervezettel egyesülhet és csak vallási tevékenységet végző szervezetekre válhat szét.
3.7 Az egyházi jogi személy
12/A. §8 A bevett egyház belső szabálya a jogi személyre törvényben meghatározott általános szabályoktól eltérően határozhatja meg
II/A. FEJEZET9
13. §10 (1) Az egyházi személy a bevett egyház belső szabályában meghatározott, az egyházi jogi személy szolgálatában álló, egyházi szolgálatot sajátos egyházi szolgálati viszonyban, munkaviszonyban vagy egyéb jogviszonyban teljesítő természetes személy.
13/A. §11 (1) A vallási tevékenységet végző szervezet vallásos szertartást hivatásszerűen végző tagja a vallási tevékenységet végző szervezet szolgálatában álló, munkaviszonyban foglalkoztatott természetes személy.
AZ EGYHÁZKÉNT TÖRTÉNŐ ELISMERÉS12
4.13 Az elismerés feltételei
5.14 Az elismerési eljárás
III/A. FEJEZET15
16. §16 (1) A miniszter az e törvénynek az adott bevett egyház felvételére vonatkozó módosítása hatálybalépését követő 30 napon belül a bevett egyházat nyilvántartásba veszi.
17. § (1)17 A nyilvántartás tartalmazza a bevett egyház
d)18 ha a bevett egyház ilyennel rendelkezik, címerének és logójának tartalmi leírását.
(2)19 A nyilvántartásba a bevett egyház létesítő okiratának módosítása esetén be kell jegyezni a létesítő okirat módosításának időpontját, valamint a módosítás nyilvántartásba vételéről szóló határozat számát és jogerőre emelkedésének időpontját.
(3)20 A nyilvántartást a miniszter vezeti. A miniszter nyilvántartás-vezetéssel összefüggő döntésének bírósági felülvizsgálatát a bevett egyház egészének vagy legfőbb szervének képviselője a közigazgatási döntések felülvizsgálatára vonatkozó szabályok alapján kérheti.
(3a)21 A nyilvántartás nem minősül közhiteles hatósági nyilvántartásnak.
(4)22 A belső egyházi jogi személy nyilvántartásba vételére, valamint a nyilvántartásba bejegyzett adatok változására a következő szabályokat kell alkalmazni:
a)23 a belső egyházi jogi személy nyilvántartásba vételére vonatkozó kérelmet a bevett egyház egészének, legfőbb szervének vagy a belső egyházi jogi személy közvetlen felettes egyházi szervének képviselője terjesztheti elő, amelynek tartalmaznia kell a belső egyházi jogi személyre vonatkozó (1) bekezdés a)–d) pontja szerinti adatokat,
b)24 a nyilvántartás a bevett egyház nyilvántartási száma alatt történik,
18. § (1)25 A nyilvántartásba bejegyzett adatok változását, valamint a 17. § (4) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételhez szükséges adatokat – a változástól, illetve a létesítő okirat módosításától számított tizenöt napon belül – a bevett egyház egészének, legfőbb szervének vagy a belső egyházi jogi személy közvetlen felettes egyházi szervének képviselője a miniszternek bejelenti.
(2)26 Az egyházi jogi személy nyilvántartásba bejegyzett adatai nyilvánosak.
A VALLÁSI KÖZÖSSÉGEK27
6.28 A vallási közösség működésének szabályai
7.29 Az egyházi jogi személy működésének szabályai
AZ EGYHÁZI JOGI SZEMÉLYEK ÁTALAKULÁSA ÉS MEGSZŰNÉSE30
26. §31 (1) A bevett egyház jogutód nélkül szűnik meg, ha a bevett egyház
27. §32 Az Alkotmánybíróság elvi véleménye alapján az Alaptörvénybe ütköző tevékenységet végző bevett egyház ilyen jogállása az Országgyűlés erre vonatkozó döntése alapján megszűnik.
28. §33 (1) A Kormány a miniszter előterjesztésére a 26. § (1) bekezdésében és a 27. §-ban meghatározott esetben kezdeményezi az Országgyűlésnél az érintett bevett egyház mellékletből való törlését, illetve egyesülés vagy különválás esetén a melléklet módosítását.
29. §34 (1) A bevett egyház jogutód nélküli megszűnése esetén elszámolási eljárásnak van helye, amelyre a jogutód nélkül megszűnő cég végelszámolására vonatkozó szabályokat kell alkalmazni azzal, hogy bíróság alatt a minisztert kell érteni.
30. § (1)35 A bevett egyház jogutód nélküli megszűnése esetén a bevett egyház belső egyházi jogi személye is jogutód nélkül megszűnik.
(2)36 Belső egyházi jogi személy megszűnése esetén a vagyoni kérdéseket a bevett egyház belső szabálya határozza meg.
31. §37 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
a) az egyházként történő elismerésre irányuló kérelem tartalmát és benyújtásának rendjét,38
b) a tábori lelkészi szolgálat végzésének szabályait,39
c) a miniszter által vezetett nyilvántartás tekintetében40
d) a bevett egyház megszűnésére vonatkozó részletes eljárási szabályokat, valamint a bevett egyház és a belső egyházi jogi személy nyilvántartásból való törlésének szabályait41
33. §42 (1) Az olyan vallási közösség, amelynek vonatkozásában e törvény 2012. január 1-jétől 2012. augusztus 31-éig hatályos 34. § (1), (2) és (4) bekezdése az Alkotmánybíróság 6/2013. (III. 1.) AB határozata alapján nem alkalmazható, egyházként történő elismerését a 14/B. § és a 14/C. § szerinti eljárás keretében e rendelkezés hatálybalépésétől számított 30 napos jogvesztő határidőn belül kezdeményezheti.43
34. §44 (1) A vallási közösségek jogállásával és működésével kapcsolatos törvényeknek az Alaptörvény negyedik módosításával összefüggő módosításáról szóló 2013. évi CXXXIII. törvény hatálybalépésekor45 vallási tevékenységet végző egyesület a vallási közösségek jogállásával és működésével kapcsolatos törvényeknek az Alaptörvény negyedik módosításával összefüggő módosításáról szóló 2013. évi CXXXIII. törvény hatálybalépésétől vallási tevékenységet végző szervezetnek minősül.
(2) Az (1) bekezdés szerinti vallási tevékenységet végző szervezet a vallási közösségek jogállásával és működésével kapcsolatos törvényeknek az Alaptörvény negyedik módosításával összefüggő módosításáról szóló 2013. évi CXXXIII. törvény hatálybalépésekor46 folyamatban lévő változásbejegyzését az egyesületre vonatkozó szabályok szerint kell befejezni az e törvényben meghatározott eltérésekkel.
35. §47 (1) Az e törvény 2012. január 1-jén hatályos 34. § (1) bekezdése szerinti olyan szervezet, amellyel szemben
a) a vallási közösségek jogállásával és működésével kapcsolatos törvényeknek az Alaptörvény negyedik módosításával összefüggő módosításáról szóló 2013. évi CXXXIII. törvény hatálybalépésekor48 az e törvény 2012. január 1-jén hatályos 35. § (3) bekezdése alapján kényszer-végelszámolási eljárás van folyamatban, vagy
b) a vallási közösségek jogállásával és működésével kapcsolatos törvényeknek az Alaptörvény negyedik módosításával összefüggő módosításáról szóló 2013. évi CXXXIII. törvény hatálybalépését49 követően az a) pont szerinti befejezett eljárással összefüggésben új eljárásra utasítás alapján új eljárás indul,
(2) A kérelem az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a vallási közösségek jogállásával és működésével kapcsolatos törvényeknek az Alaptörvény negyedik módosításával összefüggő módosításáról szóló 2013. évi CXXXIII. törvény hatálybalépését50 követő 30. napig, az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben az új eljárásra utasításról történő tudomásszerzéstől számított 30. napig nyújtható be.
36. §51 Az e törvény 2012. január 1-jén hatályos 35. § (3) bekezdése alapján a vallási közösségek jogállásával és működésével kapcsolatos törvényeknek az Alaptörvény negyedik módosításával összefüggő módosításáról szóló 2013. évi CXXXIII. törvény hatálybalépését52 megelőzően kényszer-végelszámolási eljárás során jogutód nélkül megszüntetett vallási tevékenységet végző egyesület azonos hitelvek szerint és azonos elnevezéssel létrehozott vallási tevékenységet végző szervezet a megszüntetett ilyen vallási közösség általános jogutódjának minősül. Ez a rendelkezés a hitelezők kielégítése után megmaradt és az egyesület alapszabálya szerint felosztott vagy törvény rendelkezése alapján más célra fordított vagyon sorsát nem érinti.
37. §53 (1) A 33. § (1) bekezdése szerinti vallási közösség a lelkiismereti és vallásszabadságról, valamint az egyházakról szóló 1990. évi IV. törvény alapján nyilvántartásba vett egyház általános jogutódja.
43. §59
46. §62
47. §63
49. §65
50. §66
51. §67
52. §68
53. §69
55. §71 A 6–9. §, a 10–13. §, a 14–22. §, a 23. § (1) és (2) bekezdése, a 24–30. § és a melléklet az Alaptörvény VII. cikk (4) bekezdése, a 23. § (3) bekezdése az Alaptörvény 43. cikk (4) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
Melléklet a 2011. évi CCVI. törvényhez72
Magyarországi Iszlám Tanács73
Buddhista vallási közösségek74
6 A 9/B. § (5) bekezdése a 2013: CXXXIII. törvény 19. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
7 A 3. alcím (10–12. §) a 2013: CXXXIII. törvény 6. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
8 A 12/A. §-t a 2013: CXXXIII. törvény 6. § (2) bekezdése iktatta be.
9 A II/A. fejezet megjelölését a 2013: CXXXIII. törvény 7. §-a iktatta be.
10 A 13. § a 2013: CXXXIII. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
11 A 13/A. §-t a 2013: CXXXIII. törvény 8. §-a iktatta be.
12 A III. fejezet címe a 2013: CXXXIII. törvény 19. § bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
13 A 6. alcím számozását 4. alcímre változtatta, és szövegét (14–14/A. §) megállapította a 2013: CXXXIII. törvény 9. §-a.
14 Az 5. alcímet (14/B–15. §) a 2013: CXXXIII. törvény 9. §-a iktatta be.
15 A III/A. fejezet megjelölését a 2013: CXXXIII. törvény 10. §-a iktatta be.
16 A 16. § a 2013: CXXXIII. törvény 11. §-ával megállapított szöveg.
17 A 17. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: CXXXIII. törvény 20. § a) pontja szerint módosított szöveg.
18 A 17. § (1) bekezdés d) pontja a 2013: CXXXIII. törvény 20. § a) pontja szerint módosított szöveg.
19 A 17. § (2) bekezdése a 2013: CXXXIII. törvény 20. § a) pontja szerint módosított szöveg.
20 A 17. § (3) bekezdése a 2013: CXXXIII. törvény 12. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
21 A 17. § (3a) bekezdését a 2013: CXXXIII. törvény 12. § (2) bekezdése iktatta be.
22 A 17. § (4) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: CXXXIII. törvény 20. § b) pontja szerint módosított szöveg.
23 A 17. § (4) bekezdés a) pontja a 2013: CXXXIII. törvény 20. § a) és c) pontja szerint módosított szöveg.
24 A 17. § (4) bekezdés b) pontja a 2013: CXXXIII. törvény 20. § a) pontja szerint módosított szöveg.
25 A 18. § (1) bekezdése a 2013: CXXXIII. törvény 20. § a) pontja szerint módosított szöveg.
26 A 18. § (2) bekezdése a 2013: CXXXIII. törvény 20. § d) pontja szerint módosított szöveg.
27 A IV. fejezet címe a 2013: CXXXIII. törvény 19. § bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
28 A 6. alcím megjelölését beiktatta és szövegét (19–19/D. §) megállapította a 2013: CXXXIII. törvény 13. §-a.
29 A 7. alcím megjelölését beiktatta és szövegét (20–25. §) megállapította a 2013: CXXXIII. törvény 14. §-a.
30 Az V. fejezet címe a 2013: CXXXIII. törvény 19. § bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
31 A 26. § a 2013: CXXXIII. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
32 A 27. § a 2013: CXXXIII. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
33 A 28. § a 2013: CXXXIII. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
34 A 29. § a 2013: CXXXIII. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
35 A 30. § (1) bekezdése a 2013: CXXXIII. törvény 20. § a) és e) pontja szerint módosított szöveg.
36 A 30. § (2) bekezdése a 2013: CXXXIII. törvény 20. § a) és f) pontja szerint módosított szöveg.
37 A 31. § a 2013: CXXXIII. törvény 16. §-ával megállapított szöveg.
38 Lásd a 295/2013. (VII. 29.) Korm. rendeletet.
42 A 33. § a 2013: CXXXIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
43 A 33. § (1) bekezdés alkalmazására az Alkotmánybíróság 27/2014. (VII. 23.) AB határozat 2. pontjában alkotmányos követelményt állapított meg.
44 A 34. § a 2013: CXXXIII. törvény 17. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
45 A hatálybalépés időpontja 2013. augusztus 1.
46 A hatálybalépés időpontja 2013. augusztus 1.
47 A 35. § a 2013: CXXXIII. törvény 17. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
49 A hatálybalépés időpontja 2013. augusztus 1.
51 A 36. § a 2013: CXXXIII. törvény 17. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
53 A 37. § a 2013: CXXXIII. törvény 17. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
54 A 38. §-t a 2013: CXXXIII. törvény 21. §-a hatályon kívül helyezte.
59 A 43. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
62 A 46. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
63 A 47. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
64 A 48. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
65 A 49. §-t a 2013: CXXXIII. törvény 22. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
66 Az 50. §-t a 2013: CXXXIII. törvény 21. §-a hatályon kívül helyezte.
67 Az 51. §-t a 2013: CXXXIII. törvény 21. §-a hatályon kívül helyezte.
68 Az 52. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
69 Az 53. §-t a 2013: CXXXIII. törvény 22. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
71 Az 55. § a 2013: CXXXIII. törvény 18. §-ával megállapított szöveg.
72 A melléklet a 2012: VII. törvény 1. §-a, a 2013: CXXXIII. törvény 20. § g) pontja szerint módosított szöveg.
73 A 2012: VII. törvény 3. §-a alapján a Magyarországi Iszlám Tanácsot alkotó közösségek a következők: Magyar Iszlám Közösség, Magyarországi Muszlimok Egyháza.
74 A 2012: VII. törvény 2. §-a alapján a buddhista vallási közösségek a következők: a Tan Kapuja Buddhista Egyház, Buddhista Misszió, Magyarországi Árya Maitreya Mandala Egyházközösség, Magyarországi Karma – Kagyüpa Buddhista Közösség, Magyarországi Kínai Chanbuddhista Egyház, Gyémánt Út Buddhista Közösség.


2011. évi CLV. törvény
a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról *
A nemzetgazdaság és a munkaerőpiac követelményeihez, a társadalmi folyamatokhoz és az információs társadalom igényeihez igazodó rugalmas és differenciált, a gazdaság dinamikus fejlődését segítő szakképzési és felnőttképzési rendszer fejlesztési forrásainak, valamint az európai uniós társfinanszírozási kötelezettség teljesítéséhez szükséges forrás biztosítása céljából az Országgyűlés a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról a következő törvényt alkotja:
1. A szakképzési hozzájárulás célja
1. § A szakképzés költségeihez való hozzájárulást (a továbbiakban: szakképzési hozzájárulás) e törvény szerint kell teljesíteni. A szakképzési hozzájárulás célja
a) * a szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény (a továbbiakban: szakképzésről szóló törvény) hatálya alá tartozó azon iskolai rendszerű képzések támogatása, amelyek állami fenntartású szakképző intézményben vagy szakképzési megállapodás alapján kerülnek megszervezésre,
c) * a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvényben (a továbbiakban: Nftv.) meghatározott, az államilag támogatott létszám tekintetében
ca) a gyakorlatigényes alapképzési szak keretében szervezett szakmai gyakorlat (a továbbiakban: gyakorlatigényes alapképzési szak),
cb) a duális képzés keretében szervezett gyakorlati képzés (a továbbiakban: duális képzés)
támogatása,
e) az a) és c) pont szerinti képzés fejlesztésének támogatása,
f) az iskolarendszeren kívüli felnőttképzésnek a felnőttképzésről szóló törvény alapján történő támogatása.
2. A szakképzési hozzájárulásra kötelezettek köre
2. § (1) Szakképzési hozzájárulásra kötelezett - a (3)-(4) bekezdésben foglaltak figyelembevételével - a belföldi székhelyű
a) * gazdasági társaság,
b) * szövetkezet, kivéve a lakásszövetkezetet, a szociális szövetkezetet, az iskolaszövetkezetet és a közérdekű nyugdíjas szövetkezetet,
c) állami vállalat, tröszt, tröszti vállalat, közös vállalat, erdőbirtokossági társulat, vízgazdálkodási társulat - kivéve a víziközmű-társulatot -, egyes jogi személyek vállalata és a leányvállalat,
d) ügyvédi iroda, végrehajtó iroda és szabadalmi ügyvivő iroda,
e) közjegyzői iroda,
f) a személyi jövedelemadóról szóló törvényben meghatározott egyéni vállalkozó,
g) egyéni cég,
h) * a szakképzésről szóló törvény 43. § (2) bekezdés a)-c) pontjában meghatározott egyéb szerv, szervezet (a továbbiakban: Szt. szerinti egyéb szervezet), ha az állami adóhatóságnak az erre a célra rendszeresített nyomtatványon bejelenti, hogy a szakképzési hozzájárulást az 5. § a) pont aa) vagy ab) alpontja szerint teljesíti, a választás bejelentését követő hónap első napjától.
(2) Szakképzési hozzájárulásra kötelezett a belföldön vállalkozási tevékenységet folytató, külföldi székhelyű jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező társas cég, személyi egyesülés, egyéb szervezet is, ha belföldön telephellyel, fiókteleppel rendelkezik [az (1) és (2) bekezdésben foglaltak a továbbiakban együtt: hozzájárulásra kötelezett].
(3) Annak a hozzájárulásra kötelezettnek, aki adófizetési kötelezettségének átalányadó megfizetésével tesz eleget (a továbbiakban: átalányadózó), szakképzési hozzájárulás tekintetében e törvény alapján nem keletkezik bevallási és elszámolási kötelezettsége, fizetési kötelezettségét az átalányadó megfizetésével teljesíti.
(4) Az egyszerűsített vállalkozói adó hatálya alá tartozó adóalany az egyszerűsített vállalkozói adóról szóló törvényben meghatározott módon teljesíti a szakképzési hozzájárulás-fizetési kötelezettségét.
(5) * Nem köteles szakképzési hozzájárulásra
a) a büntetés-végrehajtásnál a fogvatartottak kötelező foglalkoztatására létrehozott gazdálkodó szervezet,
b) az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továbbiakban: Eü. tv.) 3. § f) pontjában meghatározott egészségügyi szolgáltató - feltéve, hogy az egészségbiztosítási szervvel szerződést kötött és nem költségvetési szervként működik - az egészségügyi közszolgáltatás ellátásával összefüggésben őt terhelő szociális hozzájárulási adóalap után,
c) az egyéni vállalkozó a szociális hozzájárulási adóalapja után, ide nem értve az általa foglalkoztatottra tekintettel őt terhelő szociális hozzájárulási adó alapját,
d) az egyéni cég, végrehajtó iroda, szabadalmi ügyvivő iroda, ügyvédi iroda, közjegyzői iroda tevékenységében a személyesen közreműködő tag a szociális hozzájárulási adóalapja után, ide nem értve az általa foglalkoztatottra tekintettel őt terhelő szociális hozzájárulási adó alapját, valamint
e) a közhasznú nonprofit gazdasági társaság a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 6. számú melléklet E) fejezete alapján megállapított kedvezményezett tevékenység ellátásával összefüggésben a társaságot terhelő szociális hozzájárulási adó alapja után,
f) * az Szt. szerinti egyéb szervezet a szociális hozzájárulási adóalapja után.
a) gyakorlati képzés:
1. a szakképzésről szóló törvényben meghatározott gyakorlati oktatási tevékenység,
2. a gyakorlatigényes alapképzési szak keretében folytatott gyakorlati képzés részeként szervezett minden olyan oktatási forma, amely a hallgatókat valamely munkakör ellátásához szükséges készségek, képességek és ismeretek megszerzésére készíti fel, és amelyeket a hallgatók az intézményben vagy azon kívül, a munkavégzéshez hasonló feltételek között, a szükséges eszközökön sajátítanak el, azzal, hogy a szükséges eszközök minimumát a szakmai és vizsgakövetelmények, a képzési és kimeneti követelmények tartalmazzák, és a képzés az ehhez szükséges képzési programok alapján folyik,
3. * az Nftv.-ben meghatározott duális képzés keretében folytatott gyakorlati képzés;
c) egészségügyi közszolgáltatás: az Eü. tv. 3. § e) pontjában meghatározott, részben vagy egészben az államháztartás terhére támogatott szolgáltató tevékenység;
e) * kis- és középvállalkozás:
ea) a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény 3. §-a szerinti mikro-, kis- és középvállalkozás,
eb) az ügyvédi iroda, végrehajtó iroda, szabadalmi ügyvivő iroda és közjegyzői iroda,
ec) a személyi jövedelemadóról szóló törvényben meghatározott egyéni vállalkozó,
ed) az egyéni cég.
A szakképzési hozzájárulás teljesítése
4. A szakképzési hozzájárulás alapjának megállapítása és mértéke
4. § (1) * A szakképzési hozzájárulás alapja a hozzájárulásra kötelezettet terhelő
a) a személyi jövedelemadóról szóló törvény rendelkezései szerinti adókötelezettség alá eső, nem önálló tevékenységből származó bevételből az adóelőleg-alap számításánál a személyi jövedelemadóról szóló törvény rendelkezései szerint figyelembe vett jövedelem, növelve a munkavállalói érdekképviseletet ellátó szervezet részére levont (befizetett) tagdíj összegével;
b) a személyi jövedelemadóról szóló törvény rendelkezései szerinti adókötelezettség alá eső önálló tevékenységből származó bevételből az adóelőleg-alap számításánál a személyi jövedelemadóról szóló törvény rendelkezései szerint figyelembe vett jövedelem;
c) a rendvédelmi egészségkárosodási járadék, a honvédelmi egészségkárosodási járadék;
d) az a)-b) pont hatálya alá tartozó juttatás hiányában a munkaszerződésben meghatározott alapbér vagy - ha a munkát munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban végzik - a szerződésben meghatározott díjazás; külföldi kiküldetés esetén e pont alkalmazásában alapbér: az adott munkakörben foglalkoztatott kiküldetését megelőző egy évben a munkavállaló teljesítményétől, ledolgozott munkaidejétől közvetlenül függő, a munkavállaló alapbérén vagy az alkalmazott bérformán alapuló, a munkaszerződés alapján ténylegesen számfejtett és kifizetett munkabér (a statisztikai elszámolások szerinti törzsbér) havi átlagos összege, ennek hiányában a tárgyhavi alapbér;
e) az egyéni vállalkozó és a társas vállalkozás esetében a szociális hozzájárulási adó alapja.
(1a) * Nem keletkezik szakképzési hozzájárulás fizetési kötelezettség azokban az esetekben, amikor a szociális hozzájárulási adóról szóló 2018. évi LII. törvény (a továbbiakban: Szocho tv.) szerint nem keletkezik adófizetési kötelezettség.
(1b) *
(2) * A szakképzési hozzájárulás mértéke a szakképzési hozzájárulás alapjának 1,5 százaléka (a továbbiakban: bruttó kötelezettség).
(3) A hozzájárulásra kötelezett a szakképzési hozzájárulást a naptári évre állapítja meg.
(4) A szakképzési hozzájárulás kiszámításához
a) a számviteli törvény hatálya alá tartozó egészségügyi szolgáltatónak az őt terhelő szociális hozzájárulási adó alapját a számvitelről szóló törvény szerint megállapított éves árbevétele és az egészségbiztosítási szervtől származó árbevétele arányában,
b) az a) pont alá nem tartozó egyéb hozzájárulásra kötelezettnek az őt terhelő szociális hozzájárulási adó alapját az éves bevétele és az egészségbiztosítási szervtől származó bevétele arányában,
c) a közhasznú nonprofit gazdasági társaságnak az őt terhelő szociális hozzájárulási adó alapját a számvitelről szóló törvény szerint megállapított éves árbevételéből a 2. § (5) bekezdés e) pontjában meghatározott kedvezményezett tevékenysége és a vállalkozási tevékenysége árbevétele arányában
kell megosztania.
5. A szakképzési hozzájárulás teljesítésének módja
5. § A szakképzési hozzájárulás teljesíthető
a) * a szakképzésről szóló törvényben foglaltak szerint azon iskolai rendszerű képzések esetében, amelyek állami fenntartású szakképző iskolában vagy szakképzési megállapodás alapján, költségvetési hozzájárulással nem állami szakképző iskolában kerülnek megszervezésre
aa) * a szakképzésről szóló törvényben meghatározott szakképző iskola (a továbbiakban: szakképző iskola) és a hozzájárulásra kötelezett között létrejött együttműködési megállapodás alapján, az iskolai rendszerű szakképzésben a nappali rendszerű oktatásban és a felnőttoktatásban, vagy
ab) a szakképző iskola tanulója és a hozzájárulásra kötelezett között létrejött tanulószerződés alapján
folytatott gyakorlati képzés - ideértve a szorgalmi idő befejezését követő összefüggő szakmai gyakorlatot is - szervezésével,
c) * az államilag támogatott létszám tekintetében
ca) gyakorlatigényes alapképzési szak vagy
cb) duális képzés
keretében szervezett szakmai gyakorlattal, ha a szakmai gyakorlatra külső képzőhelyen, a hallgatóval kötött munkaszerződés alapján kerül sor,
d) * a hozzájárulásra kötelezett saját munkavállalói számára a felnőttképzésről szóló törvényben meghatározott felnőttképzési szerződés és a munka törvénykönyvéről szóló törvény szerinti tanulmányi szerződés vagy a tanulmányok folytatására történő munkáltatói kötelezés alapján megszervezett szakmai vagy nyelvi, valamint egyes - a közúti közlekedéssel összefüggő - hatósági képzéseknek a saját munkavállalók képzésére vonatkozó költségek elszámolásának részletes szabályairól szóló miniszteri rendeletben meghatározott költségeivel,
e) * a d) pont szerinti teljesítés esetén a bruttó kötelezettség csökkenthető az 5. § ab) pontja szerinti gyakorlati képzésre a 8. § (1) bekezdése alapján számított csökkentő tétel, de legfeljebb a bruttó kötelezettség 16,5 százaléka mértékéig, feltéve, hogy a hozzájárulásra kötelezett
ea) * az 5. § ab) alpontja szerint, az év 1-6. és 9-12. hónapjában legalább - a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény 4. § (2)-(6) bekezdése szerinti partner- vagy kapcsolódó vállalkozás esetében együttesen számított - 30 fő tanulószerződéses tanuló gyakorlati képzésével teljesíti részben a hozzájárulási kötelezettségét, és
eb) * az elszámolt képzésről a jogszabályban előírt adatszolgáltatást az állami szakképzési és felnőttképzési szervhez a 9. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott határidőig teljesítette. A határidő elmulasztása esetén igazolási kérelem benyújtásának helye nincs.
6. § * Az a hozzájárulásra kötelezett, aki hozzájárulási kötelezettségének nem, részben vagy időszakosan tesz eleget az 5. § szerinti gyakorlati képzés szervezésével, valamint az 5. § d) pontja szerinti saját munkavállalói részére szervezett képzéssel, a bruttó kötelezettségét vagy a 9. § (1) bekezdés c) pontja szerinti nettó kötelezettségét az állami adóhatóságnál vezetett számlára történő befizetéssel teljesíti.
7. § A szakképzési hozzájárulási kötelezettség teljesítésének módját - e törvény keretei között - a hozzájárulásra kötelezett maga választja meg.
6. A szakképzési hozzájárulás teljesítésének részletes szabályai
Bevallás és visszatérítés
8. § (1) * A szakképzési hozzájárulást az 5. § szerinti gyakorlati képzés szervezésével teljesítő hozzájárulásra kötelezett a bruttó kötelezettsége mértékét
a) a 2012. évre vonatkozóan 440 000 Ft/fő/év összegben meghatározott alapnormatíva alapján,
b) a 2012. évet követően a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott alapnormatíva alapján *
a gyakorlati képzési normatívák szerint számított összeggel (a továbbiakban: alapcsökkentő tétel) csökkentheti.
(1a) * A szakképzési hozzájárulást az 5. § a) pont ab) alpontja szerinti gyakorlati képzés szervezésével teljesítő hozzájárulásra kötelezett a bruttó kötelezettsége mértékét az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott alapnormatíva alapján számított összeggel (a továbbiakban: kiegészítő csökkentő tétel) is csökkentheti az alábbiak szerint:
a) beruházási kiegészítő csökkentő tétellel az aktiválás évében, ha kizárólag a gyakorlati képzés folytatásához szükséges beruházást hajt végre,
b) * a 2. § (1) bekezdés a)-g) pontjában nevesített hozzájárulásra kötelezett
ba) oktatói kiegészítő csökkentő tétellel, ha kis- és középvállalkozásnak minősül,
bb) tanműhely-fenntartási kiegészítő csökkentő tétellel, ha a hozzájárulásra kötelezett a gyakorlati képzést - a szakképzésről szóló törvényben meghatározott - kizárólag gyakorlati képzési célt szolgáló tanműhelyben végzi, a 9. évfolyamon tanműhelyben oktatott tanulószerződéses tanulók tekintetében.
(1b) * Azok az Szt. szerinti egyéb szervezetek, amelyek az 5. § a) pont ab) alpontja szerint az agrárpolitikáért felelős miniszter, az erdőgazdálkodásért felelős miniszter, az élelmiszeriparért felelős miniszter, a halgazdálkodásért felelős miniszter, a honvédelemért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítésekre történő felkészítés keretében végzett gyakorlati képzés szervezésével teljesítik a hozzájárulási kötelezettségüket - az (1) és (1a) bekezdésben foglaltaktól eltérően - a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott alapnormatíva 100%-ával csökkenthetik bruttó kötelezettségük mértékét.
(2) * Az a 2. § (1) bekezdés a)-g) pontjában nevesített hozzájárulásra kötelezett, aki a bruttó kötelezettségét részben vagy egészben az 5. § a) pont ab) alpontja vagy c) pont cb) alpontja alapján teljesíti, és az (1) és (1a) bekezdés szerinti csökkentő tételek összege meghaladja a bruttó kötelezettsége mértékét,
a) kis- és középvállalkozásnak minősülő hozzájárulásra kötelezett esetén a bruttó kötelezettség mértékét meghaladó teljes összeget,
b) nem kis- és középvállalkozásnak minősülő hozzájárulásra kötelezett esetén a bruttó kötelezettség mértékét meghaladó összeget, de legfeljebb az 5. § a) pont ab) alpontja és c) pont cb) alpontja alapján számított alapcsökkentő tételt
az állami adóhatóságtól - a 9. § (1), (4) és (5) bekezdése szerinti eljárás során - visszaigényelheti.
(2c) * A 2. § (1) bekezdés h) pontjában meghatározott - kivéve az (1b) bekezdésben nevesített - hozzájárulásra kötelezett esetében az 5. § a) pontja és az (1a) bekezdés a) pontja alapján számított csökkentő tételek vehetők figyelembe a 9. § (1), (4) és (5) bekezdése szerinti eljárásnak megfelelő visszaigénylésnél. Az (1b) bekezdésben meghatározott hozzájárulásra kötelezett az (1b) bekezdésben meghatározott összeget igényelheti vissza a 9. § (1) bekezdés a) pontja, valamint (4) és (5) bekezdése szerinti eljárásnak megfelelően.
(3) * A gyakorlati képzést szervező átalányadózó hozzájárulásra kötelezettet nem illeti meg a (2) és a (2c) bekezdés szerinti visszatérítés.
(4) Az (1) bekezdésben foglaltak szerint nem csökkentheti bruttó kötelezettsége mértékét az a hozzájárulásra kötelezett, aki a szakképző iskolával kötött együttműködési megállapodásban az 5. § a) pont aa) alpontjától eltérően, a szakképzésről szóló törvény együttműködési megállapodásra vonatkozó szabályaiban meghatározott időtartamot meghaladó mértékben vállal kötelezettséget és tanulószerződéssel nem rendelkezik.
(5) * Az a hozzájárulásra kötelezett, aki az 5. § a) pont ab) alpontja szerint kötött tanulószerződés alapján gyakorlati képzés szervezésével teljesíti hozzájárulási kötelezettségét és csak részben rendelkezik a szakképzésről szóló törvényben meghatározott és a tanulószerződésben rögzített, a gyakorlati képzés teljesítéséhez szükséges feltételekkel, megállapodást köthet egy másik, gyakorlati képzés folytatására jogosult szervezettel vagy szakképző intézménnyel (a továbbiakban együtt: teljesítési megbízott), akihez gyakorlati képzésre átirányíthatja a tanulószerződéses tanulóját. Az átirányítás időtartama a tanulószerződésben meghatározott gyakorlati képzési idő legfeljebb 50%-a lehet, azzal, hogy a teljesítési megbízott a gyakorlati képzéssel kapcsolatosan költségei fedezetére díjat jogosult felszámítani a hozzájárulásra kötelezettel szemben. A teljesítési megbízott az általa végzett gyakorlati képzésre vonatkozóan nem érvényesítheti az (1) és (1a) bekezdésben foglaltakat.
(5a) * Az (5) bekezdéstől eltérően amennyiben a szakképzésről szóló törvény 8. § (6) bekezdése alapján a gyakorlati képzés egy része iskolai tanműhelyben valósul meg, az 5. § a) pont ab) alpontja szerint gyakorlati képzés szervezésével teljesítő hozzájárulásra kötelezettnek a gyakorlati képzés ezen részére a tanulószerződéses tanulója átirányítása érdekében a szakképző intézménnyel teljesítési megbízottként megállapodást kell kötnie. Az e megállapodás alapján megvalósuló átirányítás időtartama nem számít bele az (5) bekezdésben az átirányítás időtartamára meghatározott időtartamba azzal, hogy a teljesítési megbízottat a gyakorlati képzés költségeinek a szakképzési hozzájárulás terhére történő elszámolásánál figyelembe vehető gyakorlati képzési normatívák mértékéről és a csökkentő tétel számításáról szóló, e törvény felhatalmazása alapján kiadott kormányrendeletben meghatározott normatíva alapján számított összeg - a hozzájárulásra kötelezett által a tanulónak ezen időszakra is fizetett juttatással és annak járulékaival csökkentett - arányos része illeti meg.
(6) Az átirányítással megvalósuló gyakorlati képzésre vonatkozó megállapodás tartalmazza:
a) a hozzájárulásra kötelezett és a teljesítési megbízott (a továbbiakban együtt: együttműködési megállapodást kötő felek)
aa) nevét (cégnevét),
ac) adószámát,
ad) statisztikai számjelét,
ae) * cégjegyzékszámát, nyilvántartási számát, vagy OM azonosítóját,
af) kamarai nyilvántartási számát,
b) a hozzájárulásra kötelezettnél azon gyakorlati képzésben részesülő tanulószerződéses tanulók szakképesítésenkénti, évfolyamonkénti létszámát, akiket másik gyakorlati képzést szervezőhöz, teljesítési megbízotthoz átirányítanak,
c) * az adott szakképesítésre kiadott szakképzési kerettantervben szereplő gyakorlati képzés időtartamát, a hozzájárulásra kötelezettnél a tanulószerződés keretében végzett gyakorlati képzés időtartamát, valamint az átirányítás időtartamát, annak arányát tanévenként,
d) a gyakorlati képzés tárgyi feltételrendszerének leírását, e feltételek biztosítását az együttműködési megállapodást kötő felek részéről,
e) az együttműködési megállapodást kötő feleknek a gyakorlati képzés végrehajtásával kapcsolatos jogait és kötelezettségeit,
f) a gyakorlati képzésre átirányított tanulókat a szakképzésről szóló törvény szerint megillető természetbeni juttatások biztosításának a rendjét, a tanuló felelősségbiztosításának a költségviselőjét,
g) * a gyakorlati képzéssel összefüggésben a teljesítési megbízottat megillető díjazást vagy az (5a) bekezdésben meghatározott összeget,
h) a gyakorlati képzés időtartama alatt a tanuló felügyeletéről gondoskodni köteles személy megnevezését,
i) * a gyakorlati képzés helyszínét.
(7) * Amennyiben a hozzájárulásra kötelezett a megkötött tanulószerződésben rögzített gyakorlati képzés teljesítéséhez a gyakorlati képzési idő 50%-át meghaladó mértékben vesz igénybe teljesítési megbízottat, akkor az adott tanulószerződéses tanulóra vonatkozóan nem érvényesítheti az (1) és (1a) bekezdésben foglaltakat.
(8) * Ha a hozzájárulásra kötelezett az általa megkötött tanulószerződést az abban foglalt határidő lejárta előtt jogellenesen felmondja, a tanulószerződés alapján e törvény szerint a szakképzési hozzájárulási kötelezettsége terhére a tanulószerződés megkötésétől a tanulószerződés felmondásáig elszámolt csökkentő tétel teljes összegét az adózás rendjéről szóló törvény (a továbbiakban: Art.) önellenőrzésre vonatkozó szabályainak megfelelően köteles a szerződés felmondását követő 15 napon belül az állami adóhatóságnál vezetett számlára visszatéríteni.
(9) * A (7) vagy (8) bekezdésben foglaltak megvalósulása esetén a hozzájárulásra kötelezett az érintett adóévek tekintetében nem élhet az 5. § e) pontjában meghatározott levonás lehetőségével, a levonás teljes összegét az Art. önellenőrzésre vonatkozó szabályai szerint az állami adóhatóságnál vezetett számlára kell befizetnie.
9. § (1) * A hozzájárulásra kötelezett
a) a szakképzési hozzájárulás alapját és az éves bruttó kötelezettségét,
b) * a 8. § (1) és (1a) bekezdése szerinti csökkentő tétel és az 5. § e) pontja szerinti levonás éves összegét,
c) az éves bruttó kötelezettség és a b) pont szerinti összeg különbözeteként megállapított éves nettó kötelezettségét
maga állapítja meg, elektronikus úton vallja be és fizeti meg a tárgyévet követő év január 12. napjáig az állami adóhatóságnak, vagy igényli vissza a 8. § (2) bekezdése szerint figyelembe vehető összeget. *
(2) A hozzájárulásra kötelezett az év 1-11. hónapjára vonatkozóan havonta szakképzési hozzájárulási előleget fizet.
(3) * Az előleg mértéke a tárgyhavi bruttó kötelezettség azzal, hogy a 8. § (1) bekezdése és az (1a) bekezdés b) pontja szerinti csökkentő tétel, valamint az 5. § e) pontja szerinti pénzügyileg teljesített időarányos költség az előleg befizetésénél figyelembe vehető és a 8. § (2) és (2c) bekezdésében foglalt feltétel teljesülése esetén visszaigényelhető.
(4) Az előleg összegét havonta a hozzájárulásra kötelezett maga állapítja meg, elektronikus úton vallja be és fizeti meg a tárgyhót követő hónap 12. napjáig az állami adóhatóság által vezetett számlára, vagy visszaigényli a (3) bekezdés szerinti összeget.
(5) * A befizetett előleg és az éves nettó kötelezettség különbözetét a tárgyévet követő év január 12. napjáig kell befizetni vagy a többletbefizetést ettől az időponttól lehet visszaigényelni.
(6) * A kettős könyvvitelt vezető, egészségügyi szolgáltató vagy a közhasznú nonprofit társaság a fizetendő szakképzési hozzájárulás alapjának a 2. § (5) bekezdés b) pontja, valamint e) pontja szerinti meghatározásához szükséges, az üzleti évet követő év ötödik hónap utolsó napjáig az árbevétele összetételének alakulásában bekövetkezett - az (1) bekezdés szerinti éves bevallásában figyelembe nem vett - változása esetén a szakképzési hozzájárulás különbözetét az üzleti évet követő év ötödik hónap utolsó napjáig a társasági adóról készítendő bevallásában vallja be, fizeti meg vagy igényli vissza.
(7) A hozzájárulásra kötelezett a visszajáró összeg kiutalását vagy átvezetését legkorábban a bevallás esedékességének napjától kezdeményezheti.
(8) * Az állami adóhatóság a visszatérítés tekintetében az adóigazgatási rendtartásról szóló törvény (a továbbiakban: Air.) és az Art. szerint jár el. A kapott visszatérítést egyéb bevételként kell elszámolni.
10. § (1) Az állami adóhatóság a Nemzeti Foglalkoztatási Alapot megillető szakképzési hozzájárulást havonta, a tárgyhónapot követő hónap 20. napjáig átutalja a Nemzeti Foglalkoztatási Alap Magyar Államkincstárnál vezetett számlájára.
(2) * Az állami adóhatóság a hozzájárulásra kötelezett szakképzési hozzájárulási alapjáról és mértékéről, a 8. § (1) és (1a) bekezdése szerinti csökkentő tételről - csökkentő tételenként, létszám és összeg adatok tekintetében -, a 8. § (1b) bekezdésében meghatározott kötelezettek által visszaigényelt összegről, a hozzájárulásra kötelezett által bejelentett tanulószerződéses tanulók létszámáról, a tanulószerződéses tanulók után fizetendő szociális hozzájárulási adóról és a tanuló által fizetendő nyugdíj és egészségügyi járulékról a bevallási időszakot követően, a Nemzeti Foglalkoztatási Alapot megillető hozzájárulások átutalásáról az alapkezelővel kötött megállapodása alapján adatot szolgáltat az alapkezelőnek.
11. § (1) * A hozzájárulásra kötelezettnek a szakképzési hozzájárulás bevallási, befizetési és elszámolási kötelezettsége e törvény által nem szabályozott kérdéseiben, valamint a kötelezettség teljesítésének ellenőrzése tekintetében az Air. és az Art. rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt ellenőrzés végrehajtásának céljából a gazdasági kamara közvetlen hozzáférési lehetőséget biztosít az állami adóhatóság részére az általa vezetett, a szakképzésről szóló törvényben meghatározott, a gyakorlati képzés szervezésére jogosult hozzájárulásra kötelezettekről, valamint a tanulószerződésekről vezetett nyilvántartásaihoz.
A képzés, valamint a képzési rendszer fejlesztésének támogatása
12. § * A Nemzeti Foglalkoztatási Alap képzési alaprészének (a továbbiakban: alaprész) a központi költségvetésről szóló törvényben a szakképzési és felnőttképzési támogatásokhoz kapcsolódóan meghatározott előirányzata tartalmazza
a) a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter döntésén alapuló, a 14. § szerinti támogatásra szolgáló keretösszeget,
b) a költségvetési törvény által előírt európai uniós társfinanszírozási kötelezettség keretében a szakképzési és felnőttképzési intézkedésekre biztosított keretösszeget,
c) a 16. § szerinti ösztöndíj és az ezzel összefüggésben felmerült költségek támogatására a költségvetési évre megállapított keretösszeget,
d) a decentralizált keretösszeget,
e) * a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter által fenntartott szakképző iskolák fejlesztésére, beruházási és felújítási célú támogatására felhasználható keretösszeget,
f) * a szakképesítésért felelős miniszter által fenntartott szakképző iskolák fejlesztésére, beruházási és felújítási célú támogatására felhasználható keretösszeget,
h) a központi keretösszeget,
j) * az állami fenntartású szakképző iskolák működési költségéhez való hozzájárulásra biztosítható keretösszeget,
k) * a szakképzésről szóló törvény 24/A. § (6) bekezdése alapján a Szakképzési Hídprogramban részt vevő tanuló részére ösztöndíj formájában nyújtott támogatás, a pedagóguspótlék és az ezekkel összefüggésben felmerülő költségek biztosítására szolgáló keretösszeget.
13. § (1) * Az alaprész feletti rendelkezési jogot a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásról szóló 1991. évi IV. törvény 39/A. § (1) bekezdése határozza meg.
(2) * A 12. § szerinti keretösszegek mértékét a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter határozza meg.
(3) A szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter - a (2) bekezdésben foglaltakon túl -
a) * dönt a decentralizált keret megyénkénti felosztásáról, a decentralizált keret terhére kiírandó pályázati célok prioritásairól, valamint a 12. § a), d), e) és h) pontjában meghatározott keret terhére nyújtandó támogatásokról,
b) felelős az alaprész
ba) pénzeszközei nyilvántartásáért, felhasználásának jogszerűségéért és ellenőrzéséért,
bb) bevételei beszedésének elrendeléséért,
bc) követeléseinek behajtásáért, a pénzügyi garanciák érvényesítéséért,
d) kezdeményezi az alaprész pénzeszközeinek felhasználásával kapcsolatos szakértői vizsgálatokat,
e) ellátja az alaprésszel kapcsolatos, külön törvényben meghatározott egyéb feladatokat.
14. § * A szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter döntése alapján - erre irányuló kérelem esetén - a 2. § (1) bekezdés a)-c) pontjában és (2) bekezdésében meghatározott szakképzési hozzájárulásra kötelezett részére
a) képzési támogatás nyújtható, ha legalább 50 fő részére munkahelyet teremt,
b) támogatás nyújtható saját tulajdonában álló olyan tanműhely létesítéséhez, amelyben az iskolai rendszerű szakképzés keretében az 5. § a) pont ab) alpontjában meghatározottak szerint gyakorlati képzés folytatását tervezi,
c) támogatás nyújtható tanműhelyben az 5. § a) pont ab) alpontjában meghatározottak szerint folytatott gyakorlati képzés tárgyi feltételeinek fejlesztésére irányuló beruházáshoz, valamint a vagyoni értékű jogok közé sorolható szoftverfelhasználási jogának a megszerzéséhez, és a szellemi jogvédelem alatt álló szoftvertermék beszerzéséhez.
16. § * (1) Az állam az alaprész terhére támogatást nyújthat a szakképzésben az első szakképesítésre felkészítő, nappali rendszerű iskolai oktatásban részt vevő, tanulói jogviszonyban lévő, hiány-szakképesítést tanulók részére ösztöndíj (a továbbiakban: Szabóky Adolf Szakképzési Ösztöndíj) biztosításával a költségvetési évre megállapított, a 12. § c) pontja szerint rendelkezésre álló keretösszeg mértékéig.
(2) A Szabóky Adolf Szakképzési Ösztöndíj folyósításával összefüggő feladatokat a szakképző iskola látja el.
17. § * A 12. § d) pontja szerinti decentralizált keretből beruházási célú támogatás nyújtható
a) az iskolai rendszerű képzéssel összefüggésben
aa) a szakképzésről szóló törvényben meghatározott szakképzési megállapodással rendelkező szakképzést folytató intézményben, vagy
ab) a felsőoktatási intézményben a gyakorlatigényes alapképzési szak keretében folytatott, szakképesítést vagy szakképzettséget és végzettséget nyújtó képzés tárgyi feltételeinek a fejlesztésére,
b) az a) pontban meghatározott iskolai rendszerű képzéssel összefüggésben vagyoni értékű jogok közé sorolható szoftverfelhasználási jog megszerzésére, illetve szellemi termékek közé sorolható szellemi jogvédelemben részesülő szoftvertermék beszerzésére.
18. § * Az alaprész központi kerete
a) a 19. §-ban meghatározott szakképzési és felnőttképzési célokra,
b) a felnőttképzésről szóló törvényben meghatározott iskolarendszeren kívüli felnőttképzési célokra, valamint
c) a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 39. § (4) bekezdésében meghatározott díjak, kiadások és költségek finanszírozására
használható fel.
19. § (1)-(3) *
(4) * A (10) és (17) bekezdés, valamint a 17. § szerinti támogatás odaítélése nyilvános pályázat alapján történik.
(5) * Az alaprész központi keretéből támogatás nyújtható az állami szakképzési és felnőttképzési szervnek és a szakképesítésért felelős miniszter által a szakképzésről szóló törvény alapján működtetett fejlesztő-szolgáltató intézetnek a szakképzés korszerűsítéséhez szükséges tananyag- és taneszközfejlesztéshez és központi programok kidolgozásához, valamint az általa szervezett szakmai elméleti és gyakorlati tantárgyakat oktató tanárok, szakoktatók, gyakorlati oktatók továbbképzéséhez, az országos szakmai tanulmányi versenyek szervezéséhez.
(6) Az alaprész központi keretéből beruházási célú támogatás nyújtható az állami szakképzési és felnőttképzési szervnek.
(7) Az alaprész központi keretéből támogatás nyújtható a gazdasági kamaráknak - a gazdasági kamaráknak nyújtott támogatási kereten belül, a gazdasági kamarák szakképzési feladatellátásában megállapodás alapján együttműködő országos gazdasági érdek-képviseleti szervezeteknek - a gazdasági kamarákról szóló törvényekben, valamint a szakképzésről szóló törvényben meghatározott feladataik, továbbá a szakképesítésért felelős miniszterrel kötött megállapodásban foglalt szakképzési feladatok ellátására.
(9) * Az alaprész központi keretéből - kérelemre - támogatás nyújtható az állami szakképzési és felnőttképzési szerv, az országos gazdasági érdekképviseletek, a szakképzés és felnőttképzés fejlesztésében közreműködő közalapítványok és szakmai szervezetek részére a szakképzés és felnőttképzés fejlesztéssel összefüggő feladataik ellátásához, valamint - pályázat útján - országos szakmai tanulmányi versenyek szervezéséhez.
(10) * Az alaprész központi keretéből támogatható a 17. § szerinti beruházási célú támogatásra jogosultnál a szakképzés korszerűsítéséhez szükséges tananyag- és taneszköz-fejlesztés, továbbá az elméleti, gyakorlati tantárgyakat oktató tanárok, szakoktatók, gyakorlati oktatók továbbképzése.
(11) * Az alaprész központi keretéből támogatás nyújtható az állami szakképzési és felnőttképzési szerv, a szakképzés fejlesztésében közreműködő közalapítványok és szakmai szervezetek részére a szakképző intézményben tanulók lemorzsolódásának csökkentését, illetve a lemorzsolódott tanulók képzésbe történő visszavezetését célzó programok megvalósításához.
(12) * Az alaprész központi keretéből támogatás nyújtható szakképzési és felnőttképzési kutatási, fejlesztési célú tevékenységre az állami szakképzési és felnőttképzési szerv részére.
(13) * Az alaprész központi keretéből támogatás nyújtható szakképzési, illetve felnőttképzési célú uniós finanszírozású program előfinanszírozására az állami szakképzési és felnőttképzési szerv részére.
(14) * Az alaprész központi keretéből támogatás nyújtható a Kormány döntésén alapuló szakképzéssel, illetve felnőttképzéssel összefüggő központi program megvalósításához.
(15) * Az alaprész központi keretéből támogatható
a) a pályaorientáció, a szakképző iskolai általános műveltséget megalapozó oktatás kerettanterveinek kialakítása és fejlesztése,
b) a szakképző iskolai beiskolázás központi írásbeli felvételi vizsgájának előkészítéséhez, szervezéséhez kapcsolódó, valamint a szakképző iskolákat érintő hatósági ellenőrzéssel kapcsolatos fejlesztési feladatok ellátása,
c) a szakképző iskolai tanulói létszámarány alapján az alapkészségek teljes körű mérése,
d) a szakképző iskolákra vonatkozó adatfeldolgozás tekintetében az információs rendszer fejlesztése.
(16) * Az oktatásért felelős miniszternek a (15) bekezdésben meghatározott feladatai ellátásához szükséges forrás biztosítására az oktatásért felelős miniszter és a szakképzésért felelős miniszter évente külön megállapodást köthet.
(17) * Az alaprész központi keretéből támogatás nyújtható a szomszédos államokban élő magyarokról szóló törvény szerinti szomszédos államban működő, magyar nyelvű szakképző iskolában folytatott képzésnek az állami szakképzési és felnőttképzési szerv koordinációjával megvalósuló fejlesztésére.
(18) * Az alaprész központi keretéből támogatás nyújtható az állami szakképzési és felnőttképzési szerv részére a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Tanács működtetésével, valamint szakképzési és felnőttképzési szaklapok szerkesztésével, kiadásával összefüggő feladataira.
(19) * A WorldSkills és EuroSkills versenyeken érmet szerző magyar versenyzőket - az eredmények elismeréseként, miniszteri rendeletben meghatározottak szerint - díjazás illeti meg, amelyhez a pénzügyi forrást az alaprész központi keretéből szükséges biztosítani.
19/A. § * (1) * A pályázati eljárás alapján nyújtható támogatások esetén a pályáztatás lebonyolítását az állami szakképzési és felnőttképzési szerv végzi. A pályáztatás lebonyolításával összefüggő feladatai ellátására a pályázati támogatási keretösszegből legfeljebb a keretösszeg 1%-a biztosítható az állami szakképzési és felnőttképzési szerv részére.
20. § (1) * Az alaprészből nyújtott támogatások részletes feltételeiről támogatási szerződésben - az állami szakképzési és felnőttképzési szerv részére nyújtott támogatások esetében támogatói okiratban - kell rendelkezni. A szerződést az alaprész kezelésére vonatkozó eljárásrendben meghatározottak szerint az állami szakképzési és felnőttképzési szerv köti meg.
(2) A szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter felügyelete, irányítása alá tartozó költségvetési szerveknek nyújtott támogatásra vonatkozóan - a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter döntése alapján - a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter által vezetett minisztérium vagy az állami szakképzési és felnőttképzési szerv köti meg a szerződést.
(3) Az alaprészből nyújtott támogatásról kötött támogatási szerződés tartalmazza:
a) a támogatásban részesülő
ae) * cégjegyzékszámát, egyéni vállalkozó esetén nyilvántartási számát, szakképző iskola, valamint felsőoktatási intézmény esetében az intézmény OM azonosítóját,
b) a támogatásban részesülő állami adóhatóságnál bejelentett pénzforgalmi számlaszámát (a fenntartó elszámolási számlájához kapcsolódó alszámlaszámot) és a számlavezető pénzforgalmi szolgáltató megnevezését, ahova a támogatás összege átutalható,
c) a támogatás célját, a felhasználás részletes leírását,
e) a támogatásban részesülőnek a támogatott programhoz rendelkezésre álló, elkülönített saját és egyéb pénzeszköz összegét,
g) a beruházási célú támogatásoknál a fejlesztéssel közvetlenül érintett tanulói, illetve hallgatói létszámot,
h) a szerződésszegés, illetve a támogatás nem rendeltetésszerű felhasználásának jogkövetkezményeit,
i) * a beruházási célú támogatásoknál, ha biztosítékként jelzálog alapítása előírt, a jelzálogjog megszűnésének feltételeit,
k) * mindazt, amit az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló kormányrendelet előír.
(4) Az alaprészből nyújtott támogatások felhasználásának ellenőrzését az állami szakképzési és felnőttképzési szerv, a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter által vezetett minisztérium, valamint a jogszabályokban meghatározott egyéb szervek végzik.
20/A. § * A 14. § b) és c) pontja szerinti, valamint a beruházási célú támogatások esetén a támogatott a tárgyi eszközt köteles elkülönítetten nyilvántartani és 5 évig - ingatlan esetén 10 évig - költségvetési hozzájárulással támogatott gyakorlati képzés céljaira használni.
21. § (1) Az alaprész központi kerete terhére nyújtott támogatások kedvezményezettjeinek a támogatási program végrehajtásával összefüggésben felmerülő működtetési költségei finanszírozására a támogatási összeg legfeljebb 5 százaléka használható fel.
(2) Az alaprészből kifizetések az adott naptári évben csak a ténylegesen befolyt bevételek erejéig teljesíthetők.
22. § (1) * A hozzájárulásra kötelezett az alaprészből a 14. § b) és c) pontja szerint a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter egyedi döntésén alapuló beruházási célú támogatást a tőketartalékba helyezi, majd azt lekötött tartalékként mutatja ki. A lekötött tartalékba helyezés időtartamáról a támogatási szerződésben kell rendelkezni. *
(3) Ha a támogatásban részesülő a támogatást nem a támogatási szerződésben meghatározott célra fordítja, vagy a kapott támogatásból beszerzett eszközt, illetve megvalósított létesítményt nem a támogatási szerződésben meghatározott rendeltetésének megfelelően használja, továbbá a beszerzett eszköz a támogatási szerződésben meghatározott idő előtt kikerül a kedvezményezett birtokából, illetve a létesítményt megszünteti, a kapott összeget visszafizetendő kölcsönként kell kezelni, és azt a támogatás folyósításától a mindenkori jegybanki alapkamat kétszeresével növelt összegben a Nemzeti Foglalkoztatási Alap Magyar Államkincstárnál vezetett számlájára az alaprész javára vissza kell fizetni. A visszafizetett támogatás összegével a tőketartalékot - a lekötött tartalék megszüntetése után - csökkenteni kell.
7. Felhatalmazó rendelkezések
23. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg
a) * a 8. § (1) és (1a) bekezdése szerinti gyakorlati képzési normatívák mértékét, az alap és a kiegészítő csökkentő tétel számításának szabályait, valamint az elszámolhatóság feltételeit,
b) * a Szabóky Adolf szakképzési ösztöndíjra, az ösztöndíjban részesíthetők körére, az ösztöndíj mértékére, feltételeire, folyósítására, az ösztöndíj folyósításával kapcsolatban felmerült költségek térítésére, valamint az ösztöndíjban részesülő és tanulási nehézségekkel küzdő tanulók felzárkóztató oktatására és az ebben közreműködő tanárok díjazására, az elszámolásra és az ellenőrzésre vonatkozó szabályokat, *
(2) * Felhatalmazást kap a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter, hogy - az államháztartásért felelős miniszterrel és az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben - rendeletben állapítsa meg
a) * az alaprészből a 12. § d) és h) pontja szerinti célra nyújtott támogatásokkal összefüggésben a támogatás és díjazás mértékére, feltételeire, folyósítására, valamint a támogatás felhasználásáról történő elszámolásra és ellenőrzésre, továbbá a támogatásra irányuló pályázatok kiírására és elbírálására vonatkozó szabályokat, *
b) az alaprészből felnőttképzési célra nyújtott támogatások részletes szabályait, *
c) a 31. § (2) bekezdése szerinti adatszolgáltatás részletes szabályait,
d) a saját munkavállalók képzésére vonatkozó költségek elszámolásának részletes szabályait,
e) az alaprészből a 14. § alapján nyújtott támogatások mértékére, feltételeire, folyósítására, elszámolására és ellenőrzésére vonatkozó szabályokat,
f) az alaprészből a 12. § g) pontja szerinti célra nyújtott támogatás részletes szabályait.
8. Hatályba léptető rendelkezések
24. § (1) Ez a törvény - a (2)-(4) bekezdésben meghatározott kivétellel - 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) Az 1. § c) és e) pontja, valamint az 5. § c) pontja 2012. szeptember 1-jén lép hatályba.
(3) A 17. § b) és c) pontja 2013. január 1-jén lép hatályba.
(4) A 37. § 2014. január 1-jén lép hatályba.
9. Átmeneti rendelkezések
25. § A Munkaerő-piaci Alap fejlesztési és képzési alaprésze javára fennálló követelések és terhére vállalt kötelezettségek a Nemzeti Foglalkoztatási Alap képzési alaprészét illetik meg és terhelik, ideértve az aktív és passzív elszámolásokat is.
26. § (1) A hozzájárulási kötelezettség 2011. évre vonatkozó teljesítésénél, ideértve a bevallás alapján kimutatott visszatérítést is, a (2) bekezdés figyelembevételével az e törvény hatálybalépését megelőzően hatályos szabályokat kell alkalmazni.
27. § (1) * Az a hozzájárulásra kötelezett, aki felsőfokú szakképzés keretében együttműködési megállapodás vagy hallgatói szerződés alapján, gyakorlati képzés szervezésével teljesíti hozzájárulási kötelezettségét, 2012. január 1. napjától az együttműködési megállapodásban vagy a szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvényben szabályozott hallgatói szerződésben meghatározott időtartamból még hátralevő időre hozzájárulási kötelezettségét a 8. § (1) bekezdése alapján teljesíti.
(2) A felsőfokú szakképzés keretében folyó gyakorlati képzésre akár együttműködési megállapodás, akár hallgatói szerződés alapján került sor, a képzésből az e törvény hatálybalépését követően még hátralevő időre a hozzájárulási kötelezettség teljesítésénél a 8. § (3)-(7) bekezdését is megfelelően alkalmazni kell.
(3) * Az (1) és (2) bekezdés a legkésőbb 2012 szeptemberében indult felsőfokú szakképzés esetén alkalmazható.
28. § (1) E törvény hatálybalépése előtt a Munkaerő-piaci Alap képzési alaprészéből, valamint annak jogelődjétől, a fejlesztési és képzési alaprészből kapott beruházási célú támogatással megvalósított gyakorlati képzést szolgáló létesítményt, ha a támogatási szerződésben meghatározott időtartam még nem telt el, az eredeti rendeltetéstől eltérő céllal működtetni nem lehet.
(2) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti gyakorlati képzést szolgáló létesítmény eredeti rendeltetésének megfelelően tovább nem működtethető, a létesítmény szükségessé váló elidegenítése esetén elővásárlási jog illeti az érintett szakképző iskola fenntartóját, feltéve, hogy a létesítményt szakképző iskolai tanulók gyakorlati képzésére kívánja továbbműködtetni. Amennyiben a szakképző iskola fenntartója elővásárlási jogával nem él, akkor az azt a hozzájárulásra kötelezettet illeti meg, aki a legelőnyösebb vételi ajánlatot teszi, feltéve, hogy a létesítményt szakképző iskolai tanulók gyakorlati képzésére kívánja továbbműködtetni. A vételi ajánlatok elbírálásáról a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter dönt. Ha az elővásárlási jog jogosultjai e jogukkal nem élnek, akkor az ingatlan vételárából a 22. § (3) bekezdésében meghatározottak szerint az ingatlanhoz nyújtott támogatást vissza kell fizetni.
28/A. § * Az alaprész és jogelődjei központi keretéből, valamint az alaprész decentralizált keretéből nyújtott támogatásból, továbbá a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2003. évi LXXXVI. törvény 2011. december 31-én hatályos rendelkezései szerint fogadott fejlesztési támogatásból megvalósuló fejlesztések esetén a támogatott a tárgyi eszközt köteles elkülönítetten nyilvántartani és 5 évig - ingatlan esetén 10 évig - költségvetési hozzájárulással támogatott gyakorlati képzés céljaira használni.
28/B. § * Az alaprészből a szakképzésről szóló törvény 2014. december 31-én hatályos 43. § (2) bekezdés c) pontja alapján tanulószerződés megkötésére jogosult szervezet által 2014. augusztus 31-éig megkötött tanulószerződésekre a szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény, a felnőttképzésről szóló 2013. évi LXXVII. törvény és az azokkal összefüggő tárgyú törvények módosításáról szóló 2015. évi LXVI. törvény hatálybalépését megelőző napon hatályos 15. § szerint nyújtható támogatás a tanulószerződések megszűnéséig.
30. § (1) Az a hozzájárulásra kötelezett, aki az e törvény hatálybalépését megelőzően hatályos szabályok szerint a szakképzési hozzájárulási kötelezettségét gyakorlati képzés szervezésével teljesítette és a csoportos gyakorlati képzést közvetlenül szolgáló tárgyi eszköz beszerzésére fordított kiadását, költségét a szakképzési hozzájárulás terhére legkésőbb 2011. december 31-ig elszámolta, a tárgyi eszközt köteles elkülönítetten nyilvántartani és 5 évig - ha a tárgyi eszköz ingatlan, 10 évig - gyakorlati képzés céljaira használni.
(2) * Ha a hozzájárulásra kötelezett a gyakorlati képzés szervezését vagy az adott szakképesítés gyakorlati képzésének a szervezését megszünteti, az e törvény hatálybalépését megelőzően hatályos szabályok szerint a szakképzési hozzájárulási kötelezettség terhére beszerzett tárgyi eszköznek és beruházásnak - a képzés megszűnése időpontjában fennálló - az (1) bekezdés szerint még hátralévő használati kötelezettség idejével arányos bekerülési értékét legkésőbb a megszüntetéssel egyidejűleg be kell fizetnie a Magyar Államkincstárnál vezetett Nemzeti Foglalkoztatási Alap területi előirányzat-felhasználási keretszámlájára.
(3) Mentesül a (2) bekezdés szerinti befizetési kötelezettség alól
a) a jogutóddal megszűnő gyakorlati képzést szervező hozzájárulásra kötelezett, ha jogutódja hozzájárulásra kötelezett és a gyakorlati képzést azonos feltételekkel jogszerűen folytatja, továbbá
b) * a jogutód nélkül megszűnő vagy a gyakorlati képzést jogutód nélkül megszüntető gyakorlati képzést szervező hozzájárulásra kötelezett, ha a gyakorlati képzést közvetlenül szolgáló tárgyi eszközök tulajdonjogát a szakképzésről szóló törvényben meghatározott állami fenntartású, nappali iskolai rendszerű szakképzést folytató intézménynek térítésmentesen átadja.
(4) A (3) bekezdés b) pontja szerinti eszközátadást más adókötelezettség nem terheli.
32. § (1) Az Art.-ban meghatározott elévülés időtartama alatt a hozzájárulási kötelezettségét az e törvény hatálybalépését megelőzően hatályos szabályok szerint gyakorlati képzés szervezésével teljesítő kötelezettnek
a) e kötelezettsége teljesítését a benyújtott elszámolás alapján továbbra is az állami szakképzési és felnőttképzési szerv ellenőrzi, valamint
b) az önellenőrzést is az állami szakképzési és felnőttképzési szervhez kell benyújtania.
(2) Az (1) bekezdés szerinti ellenőrzésre és az önellenőrzésre, továbbá az ezen eljárások alapján a hozzájárulásra kötelezettet terhelő befizetésre vagy a visszatérítési igény érvényesítésére értelemszerűen az e törvény hatálybalépését megelőzően hatályos szabályok az irányadók.
(3) Az e törvény hatálybalépését megelőzően hatályos szabályok szerint nyújtott fejlesztési támogatások, valamint a Munkaerő-piaci Alap képzési alaprészéből nyújtott támogatások felhasználásának az elszámoltatását és ellenőrzését az állami szakképzési és felnőttképzési szerv végzi.
33. § *
33/A. § * E törvénynek az egyes adótörvények és azzal összefüggő egyéb törvények módosításáról szóló 2012. évi CLXXVIII. törvénnyel megállapított 9. § (1) bekezdés c) pontját és 9. § (5) bekezdését első alkalommal a 2013. január 1-jén vagy azt követően kezdődő adómegállapítási időszakra vonatkozóan kell alkalmazni.
10. Hatályon kívül helyező rendelkezések
34. § (1)-(2) *
Kihirdetve: 2011. XI. 25.
Megállapította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 406. §. Módosította: 2015. évi LXVI. törvény 19. § (1) a).
Hatályon kívül helyezte: ugyane törvény 35. §. Hatálytalan: 2012. IX. 1-től.
Megállapította: 2015. évi LXVI. törvény 1. §. Hatályos: 2015. IX. 1-től.
Módosította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 427. § a), 2015. évi LXVI. törvény 20. § (2) a).
Megállapította: 2017. évi LXXXIX. törvény 13. §. Hatályos: 2017. VII. 1-től.
Megállapította: 2017. évi CXCII. törvény 1. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Beiktatta: 2011. évi CLVI. törvény 451. § (2). Hatályos: 2012. I. 1-től. Lásd: 2011. évi CLVI. törvény 451. § (1).
Beiktatta: 2015. évi LXVI. törvény 2. § (2). Hatályos: 2016. I. 1-től.
Beiktatta: 2015. évi LXVI. törvény 3. § (1). Hatályos: 2015. IX. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2018. évi LII. törvény 41. § 10. Hatálytalan: 2019. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2017. évi CXCII. törvény 6. § a). Hatálytalan: 2018. I. 1-től.
Beiktatta: 2015. évi LXVI. törvény 3. § (2). Hatályos: 2016. I. 1-től.
Megállapította: 2018. évi LII. törvény 39. §. Hatályos: 2019. I. 1-től.
Módosította: 2012. évi CXLVI. törvény 1. § (2).
Megállapította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 409. § (1). Módosította: 2015. évi LXVI. törvény 19. § (1) b).
Módosította: 2015. évi LXVI. törvény 19. § (1) c), 20. § (2) b).
Megállapította: 2015. évi LXVI. törvény 4. § (1). Hatályos: 2015. IX. 1-től.
Beiktatta: 2012. évi CLXXVIII. törvény 409. § (3). Módosította: 2015. évi LXVI. törvény 19. § (2) a).
Beiktatta: 2012. évi CLXXVIII. törvény 409. § (4). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi CXXV. törvény 317. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Módosította: 2015. évi VI. törvény 32. § (1) a), 2015. évi LXVI. törvény 19. § (1) d).
Megállapította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 410. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2015. évi LXVI. törvény 5. § (1). Hatályos: 2016. I. 1-től.
A 2013. évben 440 000 forint/fő/év, a 2014., 2015., 2016. és 2017. évben 453 000 forint/fő/év, a 2018. évben 480 000 forint/fő/év. Lásd: 2012. évi CCIV. törvény 56. § (9), 2013. évi CCXXX. törvény 57. § (8), 2014. évi C. törvény 64. § (4), 2015. évi C. törvény 62. § (4), 2016. évi XC. törvény 64. § (4), 2017. évi C. törvény 65. § (4).
Beiktatta: 2015. évi LXVI. törvény 5. § (2). Hatályos: 2016. I. 1-től.
Módosította: 2017. évi CXCII. törvény 6. § b).
Megállapította: 2015. évi LXVI. törvény 5. § (3). Hatályos: 2016. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2015. évi LXVI. törvény 20. § (2) d). Hatálytalan: 2015. XII. 31-től.
Beiktatta: 2015. évi LXVI. törvény 5. § (4). Módosította: 2017. évi CXCII. törvény 5. § a).
Megállapította: 2015. évi LXVI. törvény 5. § (5). Hatályos: 2016. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2017. évi CXCII. törvény 6. § c). Hatálytalan: 2018. I. 1-től.
Módosította: 2015. évi LXVI. törvény 19. § (2) b).
Beiktatta: 2016. évi LXXX. törvény 1. § (1). Módosította: 2017. évi CXCII. törvény 5. § b).
Megállapította: 2017. évi CXCII. törvény 2. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Módosította: 2015. évi LXVI. törvény 19. § (1) e).
Megállapította: 2016. évi LXXX. törvény 1. § (2). Hatályos: 2016. IX. 1-től.
Beiktatta: 2015. évi LXVI. törvény 5. § (7). Hatályos: 2016. I. 1-től.
Módosította: 2015. évi LXVI. törvény 19. § (2) c).
Megállapította: 2015. évi LXVI. törvény 5. § (8). Módosította: 2017. évi CLIX. törvény 186. § 1.
Beiktatta: 2012. évi CLXXVIII. törvény 411. § (3). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 412. § (1). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Módosította: 2015. évi LXVI. törvény 19. § (2) d).
Módosította: 2015. évi LXVI. törvény 19. § (1) f).
Megállapította: 2015. évi LXVI. törvény 6. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Megállapította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 412. § (3). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Módosította: 2015. évi LXVI. törvény 19. § (1) g).
Beiktatta: 2012. évi CLXXVIII. törvény 412. § (4). Módosította: 2017. évi CLIX. törvény 186. § 2.
Megállapította: 2015. évi LXVI. törvény 7. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Módosította: 2017. évi CLIX. törvény 186. § 3.
Megállapította: 2015. évi LXVI. törvény 8. §. Hatályos: 2015. VI. 12-től.
Módosította: 2017. évi CXCII. törvény 5. § c).
Módosította: 2017. évi CXCII. törvény 5. § d).
Hatályon kívül helyezte: 2017. évi CXCII. törvény 6. § d). Hatálytalan: 2018. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2016. évi LXVII. törvény 105. § 1. Hatálytalan: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi LXVII. törvény 101. §. Hatályos: 2016. VI. 18-tól.
Megállapította: 2017. évi CXCII. törvény 3. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 2018. évi XL. törvény 48. § (1). Hatályos: 2018. VII. 26-tól.
Megállapította: 2015. évi LXVI. törvény 9. § (1). Hatályos: 2015. VI. 12-től.
Megállapította: 2015. évi LXVI. törvény 9. § (2). Módosította: 2017. évi CXCII. törvény 5. § e).
Hatályon kívül helyezte: 2015. évi LXVI. törvény 20. § (1) a). Hatálytalan: 2015. VI. 12-től.
Megállapította: 2015. évi LXVI. törvény 10. §. Hatályos: 2015. VI. 12-től.
Hatályon kívül helyezte: 2015. évi LXVI. törvény 20. § (2) e). Hatálytalan: 2015. XII. 31-től.
Megállapította: 2015. évi LXVI. törvény 11. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Megállapította: 2015. évi LXVI. törvény 12. §. Hatályos: 2015. VI. 12-től.
Megállapította: 2017. évi CXCII. törvény 4. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2015. évi LXVI. törvény 20. § (1) b). Hatálytalan: 2015. VI. 12-től.
Megállapította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 417. § (2). Módosította: 2015. évi LXVI. törvény 19. § (1) i).
Megállapította: 2015. évi LXVI. törvény 14. § (1). Hatályos: 2015. VI. 12-től.
Hatályon kívül helyezte: 2016. évi LXVII. törvény 105. § 2. Hatálytalan: 2016. VI. 18-tól.
Megállapította: 2015. évi LXVI. törvény 14. § (2). Hatályos: 2015. VI. 12-től.
Módosította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 427. § b), 2015. évi LXVI. törvény 19. § (1) j).
Beiktatta: 2015. évi LXVI. törvény 14. § (3). Hatályos: 2015. VI. 12-től.
Beiktatta: 2016. évi LXVII. törvény 102. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Beiktatta: 2012. évi CLXXVIII. törvény 418. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi LXVII. törvény 103. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2016. évi LXVII. törvény 105. § 3. Hatálytalan: 2017. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2015. évi LXVI. törvény 20. § (1) c). Hatálytalan: 2015. VI. 12-től.
Megállapította: 2018. évi XL. törvény 48. § (2). Hatályos: 2018. VII. 26-tól.
Módosította: 2015. évi LXVI. törvény 20. § (1) d).
Hatályon kívül helyezte: 2015. évi LXVI. törvény 20. § (1) e). Hatálytalan: 2015. VI. 12-től.
Megállapította: 2015. évi LXVI. törvény 16. § (1). Hatályos: 2015. VI. 12-től.
Megállapította: 2015. évi LXVI. törvény 16. § (2). Hatályos: 2015. VI. 12-től.
Beiktatta: 2012. évi CLXXVIII. törvény 419. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2017. évi CXCII. törvény 6. § e). Hatálytalan: 2018. I. 1-től.
A 2011. évi CLXXXVII. törvény 94. § (3) szerinti szöveggel lép hatályba. Módosította: 2015. évi LXVI. törvény 20. § (1) f).
Módosította: 2014. évi XCIX. törvény 339. § 2.
Hatályon kívül helyezte: 2015. évi LXVI. törvény 20. § (1) g). Hatálytalan: 2015. VI. 12-től.
Megállapította: 2015. évi LXVI. törvény 17. § (1). Hatályos: 2016. I. 1-től.
Megállapította: 2015. évi LXVI. törvény 17. § (2). Módosította: 2017. évi CXCII. törvény 5. § f).
Lásd: 252/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet.
Hatályon kívül helyezte: 2014. évi XCIX. törvény 340. §. Hatálytalan: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 2015. évi LXVI. törvény 17. § (3). Hatályos: 2015. VI. 12-től.
Módosította: 2016. évi LXVII. törvény 104. § 1., 2016. évi LXVII. törvény 104. § 2.
Lásd: 16/2016. (V. 27.) NGM rendelet.
Hatályon kívül helyezte: 2017. évi CXCII. törvény 6. § f). Hatálytalan: 2018. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2015. évi VI. törvény 32. § (2). Hatálytalan: 2015. IV. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2015. évi LXVI. törvény 20. § (1) h). Hatálytalan: 2015. VI. 12-től.
Megállapította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 422. § (1). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Beiktatta: 2012. évi CLXXVIII. törvény 422. § (2). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Beiktatta: 2012. évi CLXXVIII. törvény 423. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.
Beiktatta: 2015. évi LXVI. törvény 18. §. Hatályos: 2015. VI. 12-től.
Hatályon kívül helyezte: 2017. évi CXCII. törvény 6. § g). Hatálytalan: 2018. I. 1-től.
Módosította: 2017. évi CXCII. törvény 5. § g).
Megállapította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 424. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2017. évi CXCII. törvény 6. § h). Hatálytalan: 2018. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2017. évi CXCII. törvény 6. § i). Hatálytalan: 2018. I. 1-től.
Beiktatta: 2012. évi CLXXVIII. törvény 425. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: ugyane törvény 37. §. Hatálytalan: 2014. I. 1-től.