text:
Hogyan kell eljárni? - Bulgária
Léteznek alternatív vitarendezési eljárások is (lásd „Hatáskör és illetékesség”).
A bírósági eljárások megindítására nyitva álló határidő az ügy típusától függ (lásd „Eljárási határidők”). A határidők pontos meghatározása érdekében forduljon jogászhoz.
Lásd: Hatáskör és illetékesség.
Lásd: Hatáskör és illetékesség – Bulgária.
A keresetet a kérelmező személyesen vagy felhatalmazott közvetítő útján is benyújthatja. A közvetítőt felhatalmazó ügyvédi meghatalmazást csatolni kell a kérelemhez.
A kereseteket személyesen vagy felhatalmazott közvetítő útján, a bíróság ügyfélszolgálatán vagy hivatalánál kell benyújtani. A kereseteket a bíróság nyitvatartási ideje alatt a bíróság alkalmazottja, általában bírósági titkár fogadja. A kereseteket postai úton is meg lehet küldeni a bíróság hivatalához.
A kereseteket a bírósághoz írásban, bolgár nyelven kell benyújtani. A kérelmeket postai úton is meg lehet küldeni, azonban faxon és e-mailben ez nem lehetséges. A polgári perrendtartás kimondja, hogy minden idegen nyelven írt, a felek által benyújtott dokumentumhoz mellékelni kell a felek által hitelesített bolgár fordítást.
A kereseteket írásban kell benyújtani. E célra nincs meghatározott nyomtatvány, kivéve a végrehajtási intézkedés, a végrehajtási intézkedésekre irányuló kérelem és a polgári perrendtartás szerinti, végrehajtási intézkedésekre irányuló kérelemhez kapcsolódó egyéb dokumentumok formáját meghatározó (az Igazságügyi Minisztérium által jóváhagyott) formanyomtatványokat. A polgári perrendtartás meghatározza a keresetekre vonatkozó minimumkövetelményeket, de nem szabja meg azok pontos formáját. A polgári perrendtartás szerint a keresetnek a következőket kell tartalmaznia: a bíróság megjelölése; a kérelmező, az alperes és – amennyiben alkalmazható – azok jogi képviselőinek vagy közvetítőinek neve és címe, a kérelmező személyi azonosító száma, és adott esetben a kérelmező fax- és telex száma; a kereset tárgyának értéke, ha azt meg lehet állapítani; a keresetet megalapozó körülményekre vonatkozó nyilatkozat, a kereset tárgya, valamint a keresetet benyújtó személy aláírása. A keresetben a kérelmezőnek meg kell határoznia az általa benyújtott bizonyítékokat és azokat a tényeket, amelyeket ezekkel alá kíván támasztani, valamint be kell mutatnia minden, számára rendelkezésre álló írásos bizonyítékot.
A keresetet a kérelmezőnek vagy a kérelmező képviselőjének alá kell írnia. Amennyiben a keresetet a kérelmező nevében eljáró képviselő nyújtja be, a keresethez mellékelni kell az ügyvédi meghatalmazást, amely bizonyítja, hogy a képviselő jogosult a kereset benyújtására. Amennyiben a kérelmező nem képes a kereset aláírására vagy ebben akadályoztatva van, azt meghatalmazott személynek kell aláírnia, feltüntetve az okokat, hogy miért nem a kérelmező írta azt alá. A keresetet a bíróságnak az alperesek számával megegyező másolattal együtt kell benyújtani.
A keresethez csatolni kell továbbá: az ügyvédi meghatalmazást, ha a keresetet közvetítő nyújtotta be; az állami illetékek és költségek megfizetését igazoló dokumentumot; a kereset és mellékleteinek másolatát minden alperes számára.
A kereset benyújtása illetékköteles, az illeték összege a kereset tárgyának értékétől és az eljárás költségeitől függ. Amennyiben a kereset tárgyának értékét nem lehet meghatározni, az illeték összegét a bíróság szabja meg. A kereset tárgyának értékét a kérelmező jelöli meg. A kereset tárgyának értéke a pertárgy pénzben kifejezett értéke.
Az alperes vagy a bíróság hivatalból, legkésőbb az első tárgyalásig tehet fel a kereset tárgyának értékére vonatkozó kérdéseket. Amennyiben a megjelölt érték túlzó, a bíróság határozza meg a kereset tárgyának értékét. Két fajta bírósági illeték létezik: egyszerű és arányos. Az egyszerű illetéket az eljárás anyagi, technikai és adminisztratív költségei alapján kell megállapítani. Az arányos illetékek a vitatott összegen alapulnak. A Miniszterek Tanácsa által jóváhagyott tarifákkal összhangban álló összeget a védelemre vagy jogorvoslatra irányuló kérelem benyújtásakor és az illetékköteles dokumentumok kibocsátásakor kell megfizetni.
A bírósági illetékeket általában a kereset benyújtásakor, a bíróság számlájára történő banki átutalással kell megfizetni. Minden félnek meg kell előlegeznie a kért szolgáltatás költségét. Mindkét fél kérelmére vagy a bíróság saját kezdeményezésére, az ügy körülményeitől függően a költségeket mindkét fél vagy csak az egyik fél fizeti meg.
Nem kell bírósági illetékeket és költségeket fizetni: a munkavállaló vagy szövetkezeti tag kérelmezők munkaviszonyból származó keresetei tekintetében; a tartási követelések után; az ügyész által benyújtott keresetek esetén; a kérelmező jogerősen elbírált bűncselekménnyel okozott jogellenes kárára vonatkozó keresetek esetén; az ismeretlen lakóhelyű fél bíróság által kijelölt különleges képviselőjének.
Azoknak a természetes személyeknek, akik tekintetében a bíróság megállapította, hogy nem rendelkeznek elég jövedelemmel, nem kell megfizetniük a bírósági illetékeket és költségeket. A mentességre irányuló kérelem esetén a bíróság a következőket veszi figyelembe: a személynek és családjának jövedelme, vagyona, egészségi állapota, foglalkozása, kora és más körülmények. Ilyen esetben az eljárás költségeit a bíróság költségvetéséből kell fedezni. Az adós által a csődeljárás megindítására irányuló kérelem esetén nem kell illetéket fizetni. Azt a vagyon kereskedelmi törvény (Targovski zakon) szerinti felosztása során szedik be.
Amennyiben a kereset részben vagy egészben megalapozott, a bíróság felszólítja az alperest, hogy fizesse meg a felperes számára a költségek kereset eredményességével arányos részét (bírósági illetékek, ügyvédi díjak, a bíróság előtti megjelenéssel és a bizonyítékok beszerzésével kapcsolatos költségek). Amennyiben a felperes költségmentességben részesül, az alperest a kereset arányában kötelezik annak költségeinek megfizetésére. Amennyiben az ügyet megszüntetik, az alperes jogosult költségeinek megtérítésére és, ha a bíróság elutasítja a keresetet, az alperes jogosult az elutasított kérelem kapcsán felmerült költségeinek arányos megtérítésére.
Az ügyvédi díjakról az ügyfél és az ügyvéd állapodnak meg, és az ügyvédet általában a jogi védelemre vonatkozó megállapodás aláírásakor, a fizetési feltételek szerint kell kifizetni.
Lásd: Költségmentesség.
A postai úton beérkezett kereseteket és üzeneteket, valamint a bíróság ügyfélfogadási idejében személyesen benyújtott dokumentumokat a bíróság a kézhezvétel napján felveszi a bejövő dokumentumok nyilvántartásába. A kereset benyújtásának hivatalos időpontja a kereset bírósághoz való beérkezésének napja. Amennyiben a keresetet postai úton nyújtották be, vagy azt rossz bírósághoz nyújtották be, a kézhezvétel dátumának a postára adás dátuma, vagy a nem megfelelő bíróság általi kézhezvétel dátuma minősül. A bíróság megerősíti a kereset megfelelőségét. Amennyiben a kereset nem megfelelő, vagy ahhoz nem csatolták a szükséges dokumentumokat, a felperest felszólítják, hogy egy héten belül javítsa ki e hibákat és értesítik, hogy jogosult-e jogi segítségnyújtásra. Amennyiben a felperes címe nem szerepel a kereseten, és azt a bíróság nem ismeri, az üzenetet a bíróság erre kijelölt hirdetőtábláján való egy hétig tartó kifüggesztéssel teszik közzé. Amennyiben a felperes nem javítja ki e hibákat megfelelő időben, a keresetet és mellékleteit számára vissza kell küldeni. Amennyiben a felperes címe ismeretlen, a keresetet a bírósági nyilvántartásban tárolják annak érdekében, hogy azt a felperesnek át lehessen adni. Ugyanez vonatkozik arra az esetre, ha az eljárás során derül fény a kereset hibáira. A kereset a módosított kereset benyújtásának napján minősül benyújtottnak.
Amennyiben a kereset vizsgálata során a bíróság azt befogadhatatlannak találja, visszaküldi a kérelmezőnek. A kereset felperesnek való visszaküldése nem zárja ki annak bírósághoz történő újbóli benyújtását, de ezekben az esetekben a kereset akkor minősül benyújtottnak, amikor azt újból benyújtották.
Az igazságügyi hatóságok nem küldenek külön értesítést a kereset megfelelően történt benyújtásáról, de olyan intézkedéseket tesznek, amelyekből ez megállapítható. A kereset megfelelő elkészítését, benyújtását és a szükséges dokumentumok csatolását követően a bíróság annak egy példányát megküldi az alperesnek. A példány a kereset mellékleteit is tartalmazza. Az alperest felszólítják, hogy egy hónapon belül írásban válaszoljon a keresetre, és értesítik, hogy a válasznak milyen információkat kell tartalmaznia. Az alperest emellett felvilágosítják a válaszadás vagy joggyakorlás elmaradásának következményeiről és arról, hogy jogosultsága esetén rendelkezésre áll-e számára jogi segítségnyújtás. Az alperes írásbeli válaszának a következőket kell tartalmaznia: a bíróság és az ügyszám megjelölése; az alperes és adott esetben a képviselő vagy közvetítő neve és címe; az alperes kereset befogadhatóságára és érdemi részére vonatkozó álláspontja; az alperes keresetet megalapozó körülményekre vonatkozó álláspontja; a keresettel és az azt megalapozó körülményekkel szembeni érvek; a választ benyújtó személy aláírása. A keresetre adott válaszban az alperesnek meg kell határozni az általa benyújtott bizonyítékokat és azokat a tényeket, amelyeket ezekkel alá kíván támasztani, valamint be kell mutatnia minden, számára rendelkezésre álló írásos bizonyítékot. A válaszhoz csatolni kell továbbá: az ügyvédi meghatalmazást, ha a választ közvetítő nyújtotta be; a válasz és mellékleteinek másolatát minden felperes számára. Amennyiben az alperes a meghatározott időn belül nem nyújtja be az álláspontja bemutatására, kifogások emelésére, kérelemmel benyújtott dokumentumok hitelességének vitatására vonatkozó írásbeli válaszát, nem gyakorolja a viszontkereset, járulékos kereset benyújtására irányuló jogát, vagy nem hatalmaz meg harmadik felet, hogy a nevében eljárjon, lemond ezek későbbi érvényesítésének lehetőségéről, kivéve, ha a mulasztása meghatározott előre nem látható következményeknek tudható be.
A benyújtott keresetek megfelelőségének és befogadhatóságának megvizsgálását követően a bíróság meghatározza, hogy hogyan jár el a kereset tekintetében, és választ ad a felek tárgyalást megelőző témákkal és a bizonyíték befogadásával kapcsolatos feltett kérdéseire és kifogásaira. A bíróság emellett közvetítést vagy a vitarendezés egyéb önkéntes módját is elrendelheti.
A bíróság elrendeli a nyilvános tárgyalás tartását, és arra beidézi a feleket. A bírósági titkár küldi meg az idézést a feleknek, akik a bírósági határozat egy példányát is megkapják.
A kereskedelmi ügyekben a polgári perrendtartás előírja az ellenérdekű felek közötti kölcsönös dokumentummegosztást. A válasz kézhezvételét követően a bíróság annak egy példányát a mellékletekkel együtt megküldi a felperesnek, aki két héten belül kiegészítő kérelmet nyújthat be. A felperes kiegészítő kérelmében kiegészítheti és pontosíthatja eredeti kérelmét. A kiegészítő kérelem kézhezvételét követően a bíróság annak egy példányát a mellékletekkel együtt megküldi az alperesnek, aki két héten belül válaszolhat arra. A kiegészítő válaszban az alperesnek a kiegészítő kérelemre kell reagálnia.
Az átadott dokumentumok helyességének és a benyújtott keresetek – ideértve azok tárgyának értékét, valamint a felek egyéb kérelmeit és kifogásait – befogadhatóságának ellenőrzését követően a bíróság dönt minden tárgyalást megelőző kérdésről és a bizonyítékok befogadásáról. A bíróság kitűzi a nyilvános tárgyalás dátumát, amelyre a kiegészítő válasz felperesnek való megküldésével idézi a feleket, és értesíti a feleket a döntéséről. A bíróság emellett közvetítést vagy a vitarendezés egyéb önkéntes módját is elrendelheti. A bizonyítékok dokumentumok megküldésével történő bemutatását és az arról való megállapodást követően, hogy a feleknek nem szükséges a tárgyaláson megjelenniük, a felek kérésére a bíróság zárt ülésen tárgyalhatja az ügyet, lehetőséget adva ezzel a feleknek arra, hogy írásban nyújtsák be védekezésüket és válaszaikat.
A polgári perrendtartás külön rendelkezéseket tartalmaz egyes eljárási szabályokra vonatkozóan – gyorsított eljárások, eljárások házassági ügyekben, családi állapotra vonatkozó eljárások, korlátozott jogképesség, bírósági vagyonmegosztás, a tulajdonjog védelme és helyreállítása, közjegyzői okiratok, csoportos keresetek és végrehajtási intézkedésre irányuló kérelmek, elővigyázatossági eljárások, védelemre irányuló kérelmek és végrehajtási eljárások. A kereskedelmi törvény külön szabályokat állapít meg a fizetésképtelenségi eljárásokra és a kapcsolódó kérelmekre.
A bíróság idézi a feleket a tárgyalásra. Ha a tárgyalást elnapolják, a megfelelően idézett feleket nem kell a következő tárgyalásra is idézni, feltéve, hogy annak időpontját a tárgyaláson közölték velük. Az idézést legkésőbb a tárgyalás előtt egy héttel kell megküldeni. Ez a szabály nem vonatkozik a végrehajtási eljárásokra. Az idézésben a következőket kell feltüntetni: az azt kibocsátó bíróság, az idézett személy neve és címe, az, hogy a személyt milyen ügyben és milyen minőségben idézik, a tárgyalás helye és ideje, valamint a távolmaradás jogi következményei.
A bíróság átadja a feleknek az összes olyan határozat egy példányát, amelyekkel szemben külön fellebbezés előterjeszthető.
A bíróság által az eljárási cselekmények tekintetében meghatározott határidőket közölni kell a felekkel, a jogszabályi határidőket azonban nem.
Utolsó frissítés: 19/04/2018

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Az ezen az oldalon található információk a közintézmények által kibocsátott olyan hivatalos közleményekre (hirdetményekre, eljárási aktusokra stb.) vonatkoznak, amelyek nem jogszabályi jellegűek, illetve nem általánosan alkalmazandó kötelezettségeket állapítanak meg, ugyanakkor az irányadó jogszabályokkal összhangban Románia Hivatalos Közlönyében vagy más kiadványokban közzétételre kerülnek és elektronikus formában online elérhetők. Ezért sem a jogalkotási aktusok, sem a bírósági ítéletek nem tartoznak ide, kivéve azokat, amelyeket bizonyos joghatás kiváltása érdekében közzé kell tenni (pl. a fizetésképtelenséggel kapcsolatos bírósági ítéleteket).
Ez az anyag nem teljes körű, mivel bizonyos vonatkozó eseteket a hivatalos közlemények – egész pontosan: Románia Hivatalos Közlönyében közzétett aktusok, a Nemzeti Kereskedelmi Nyilvántartás (Oficiul Național al Registrului Comerțului) portálján és honlapján vagy a Fizetésképtelenségi Közlönyben közzétett aktusok, illetve a Bírósági Portálon közzétett aktusok – közzétételének szempontjából közelít meg.
I. Románia Hivatalos Közlönye
Románia Hivatalos Közlönyét a „Monitorul Oficial” nevű autonóm vállalat jelenteti meg mind nyomtatott, mind elektronikus formában. A közzétett aktusokra vonatkozó részletek és ezen aktusok online elérhetősége tekintetében a következő szakaszok nyújtanak felvilágosítást.
Az e-termék (e-Monitor) ezen a címen érhető el.
II. A Nemzeti Kereskedelmi Nyilvántartás (a továbbiakban: ONRC)
a) A gazdasági tevékenységük megkezdését megelőzően a szakemberek kötelesek a kereskedelmi nyilvántartásba való bejegyzésüket/felvételüket kérni, és az üzleti tevékenységük folytatása során, illetve e tevékenységük beszüntetésekor kötelesek a kereskedelmi nyilvántartásban szereplő adatok kiegészítését kezdeményezni az olyan aktusok és tények tekintetében, amelyek nyilvántartásba vételét jogszabály előírja.
A kereskedelmi nyilvántartásba való bejegyzés joghatás kiváltására alkalmas, az ONRC általi közzétételt jelent: a feljegyzések, adatok és nyilvántartásba vett aktusok a nyilvántartásba vételük időpontjától, vagy a Románia Hivatalos Közlönyében vagy az ONRC honlapján/szolgáltatási portálján való közzétételüktől számítva harmadik személyekkel szemben joghatással bírnak.
A nyilvántartásba vétel és minden bejegyzés a kereskedelmi nyilvántartásba való bejegyzésétől vagy Románia Hivatalos Közlönyének IV. vagy VII. részében, vagy más kiadványban való közzétételétől számítva bír joghatással harmadik felekkel szemben, amennyiben jogszabály így rendelkezik.
Az ONRC honlapja
Az ONRC szolgáltatási portálja
b) Az ONRC a Fizetésképtelenségi Közlönyt is megjelenteti elektronikus formában: azt a részt, amely a fizetésképtelenség megelőzésére szolgáló eljárásokról és a fizetésképtelenségi eljárásról szóló 85/2014. sz. módosított és kiegészített törvény szerinti fizetésképtelenségi eljárás során a felek idézésére és a megjelenésre való felhívásra, ítéletek közlésére és a bíróságok/fizetésképtelenségi ügyintézők/bíróság által kijelölt felszámolók/egyéb felhatalmazással rendelkező személyek által kibocsátott eljárási aktusokról való értesítésre szolgáló közszolgáltatást biztosítja, valamint az „Adósok - természetes személyek, akiknek a kötelezettségei nem üzleti tevékenység folytatásából erednek” (Debitori - persoane fizice cu obligații ce nu decurg din exploatarea unei întreprinderi) rész, összhangban a természetes személyekre vonatkozó fizetésképtelenségi eljárásról szóló 151/2015. sz. törvénnyel.
A fizetésképtelenség megelőzésére szolgáló eljárásokról és a fizetésképtelenségi eljárásról szóló 85/2014. sz. módosított és kiegészített törvény hatálya alá tartozó szakemberek számára a bíróságok, fizetésképtelenségi szakértők (fizetésképtelenségi ügyintézők/bíróság által kijelölt felszámolók) és egyéb, a jogszabály alapján felhatalmazással rendelkező személyek által közölt/kézbesített eljárási aktusokat közzéteszik a Fizetésképtelenségi Közlönyben, ez a kiadvány elérhető az ONRC online szolgáltatási portálján.
Az adós (szakember) átszervezési tervét a fizetésképtelenség megelőzésére szolgáló eljárásokról és a fizetésképtelenségi eljárásról szóló 85/2014. sz. módosított és kiegészített törvény alapján jóváhagyó ítéletet mint eljárási aktust Románia Hivatalos Közlönyének IV. részében teszik közzé.
A természetes személyekre vonatkozó fizetésképtelenségi eljárásról szóló 151/2015. sz. törvény hatálya alá tartozó természetes személyek számára a fizetésképtelenségi tanács, az eljárási ügyintéző, a felszámoló és a bírósági testületek által kézbesített/meghozott eljárási aktusokat a Fizetésképtelenségi Közlöny „Adósok - természetes személyek, akiknek a kötelezettségei nem üzleti tevékenység folytatásából erednek” részében teszik közzé, ez a kiadvány elérhető a http://www.bpi.ro/.honlapon.
III. A Bírósági Portál
A Bírósági Portált az Igazságügyi Minisztérium kezeli. Románia összes bíróságának van honlapja ezen a portálon. Az ezeken a honlapokon szereplő információkat közvetlenül a bírósági személyzet kezeli, kivéve az ügyekre és egyeztetésekre vonatkozó információkat, amelyeket automatikusan kinyernek a bírósági szinten használt elektronikus ügykezelő rendszerből.
Valamely meghatározott bíróság honlapja úgy érhető el a Bírósági Portál kezdőlapján keresztül, ha a listából kiválasztjuk a régiót, amelynek a területén a bíróság működik (ez fellebbezési bíróság esetében az illetékességi terület), majd kiválasztjuk magát a bíróságot.
A hivatalos közleményeket illetően, összhangban a Románia Hivatalos Közlönyének szerkesztéséről szóló 1998. november 9‑i 202. sz. újból kihirdetett törvénnyel:
A jogszabályi előírások alapján az alábbiakat teszik közzé a III. részben: jogi aktusok, nyilvántartások, értesítések, közlemények és egyéb ilyen közlések (pl. személyzet felvételére vonatkozó felhívások; pályázatok közfeladat ellátására; váltók/csekkek megszüntetéséről szóló ítéletek; hatóságok rendszeres tevékenységi beszámolói; az Országos Bírói Intézet (Institutul Național al Magistraturii) pályázati felhívásai; a bírák alkalmassági vizsgája és a betöltetlen bírói pozíciók listája; a Legfelső Semmítő- és Ítélőszéknél betöltetlen bírói asszisztensi állásokra vonatkozó pályázati felhívások stb.);
Jogi előírások alapján a gazdasági szereplőket és a jogi személyek egyéb kategóriáit érintő jogi aktusokat, valamint a jogszabályi rendelkezések alapján hozott egyéb aktusokat a IV. részben teszik közzé (pl. külföldi nonprofit jogi személy Romániában való elismeréséről hozott határozat; politikai párt alapszabályának módosítását jóváhagyó ítélet; a törvényszék csődeljárás megindításáról hozott határozata; áruk értékesítésére irányuló árverési hirdetmény; a hitelintézetek engedélyei érvényességi idejének letelte és Románia Nemzeti Bankja által az ilyen engedélyek visszavonásáról hozott határozatok; a Romániai Szerzői Jogi Hivatal általános igazgatójának a nyilvántartásba vételi igazolás visszavonásáról vagy felfüggesztéséről hozott határozatai, stb.)
a nemzeti vagy ágazati szinten elfogadott kollektív munkaszerződéseket, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet egyezményeit és ajánlásait, valamint a jogszabályi rendelkezések alapján hozott egyéb aktusokat az V. részben teszik közzé;
a közbeszerzési szerződések odaítéléséről szóló hirdetményeket, közmunkák odaítéléséről szóló hirdetményeket és a szolgáltatásnyújtásra irányuló koncessziós szerződéseket, köztulajdonra vonatkozó koncessziós szerződéseket és a jogszabályi rendelkezések alapján előírt egyéb hirdetményeket (pl. a támogatások rendszeréről szóló 350/2005. sz. törvény szerinti hirdetményeket; koncessziókat – a köztulajdonra vonatkozó koncessziós szerződések rendszeréről szóló 54/2006. sz. sürgősségi rendelet szerinti közbeszerzési hirdetményeket) a VI. részben teszik közzé.
Megjegyzés: a közbeszerzésről szóló 98/2016. sz. törvény szerint a hirdetményeket nemzeti szinten a SEAP e-közbeszerzési rendszeren keresztül teszik közzé, amelyet az odaítélési eljárások elektronikus úton történő alkalmazása érdekében használnak.
Jogszabályi előírások alapján a szövetkezeteket érintő jogi aktusokat és a szövetkezetek által létrehozott jogi személyek egyéb kategóriáit érintő jogi aktusokat, valamint az együttműködéssel kapcsolatos egyéb aktusokat a jogszabályi rendelkezések szerint (pl. a meghatalmazott bíró döntését a szövetkezet kereskedelmi nyilvántartásba való bejegyzéséről, a felszámoló kijelölési aktusát, és bármely egyéb olyan jogi aktust, amely a jogi személyiségüket érintő változást hozhat, stb.) a VI. részben teszik közzé.
a) A Kereskedelmi Nyilvántartásba bejegyzett szakemberek tekintetében:
a határozat/nyilvántartásba vételi határozat kivonata (Románia Hivatalos Közlönyének IV. vagy VII. része);
a létesítő okiratot módosító aktusok és a frissített létesítő okirat benyújtásáról szóló értesítések (Románia Hivatalos Közlönye);
jogszabályban meghatározott ügyekre vonatkozó ítéletek (Románia Hivatalos Közlönye);
végelszámolás tárgyában hozott bírósági határozatok (Románia Hivatalos Közlönyének IV. részében és a Nemzeti Kereskedelmi Nyilvántartás honlapján vagy online szolgáltatási portálján);
a társaságokról szóló 1990/31. sz. törvény 237. cikkének (6) bekezdése szerinti, felszámolói kijelölésről szóló határozatok (a Nemzeti Kereskedelmi Nyilvántartás honlapján vagy online szolgáltatási portálján);
egyesülési/szétválási projektek (Románia Hivatalos Közlönyének IV. részében, vagy – a kérelmező kérésére – a társaság saját honlapján, amely esetben az a kereskedelmi nyilvántartás, ahol a társaságot nyilvántartásba vették, a saját honlapján ingyenesen részleteket közöl az egyesülési vagy szétválási projektről);
a nyilvántartásba vételi kérelmet elutasító határozatok és a létesítő okirat módosításával nem járó bejegyzések (a Nemzeti Kereskedelmi Nyilvántartás honlapján vagy online szolgáltatási portálján);
azon társaságok listája, amelyek tekintetében a Nemzeti Kereskedelmi Nyilvántartásnak a társaságokról szóló 1990/31. sz. törvény 237. cikkének (2) bekezdése alapján megszüntetés iránti keresetet kell benyújtania (a honlap vagy online szolgáltatási portál);
azon társaságok listája, amelyek tekintetében a Nemzeti Kereskedelmi Nyilvántartásnak a társaságokról szóló 1990/31. sz. törvény 237. cikkének (9) bekezdése alapján törlés iránti keresetet kell benyújtania (a Nemzeti Kereskedelmi Nyilvántartás honlapja vagy online szolgáltatási portálja);
azon társaságok listáját, amelyek tekintetében a Nemzeti Kereskedelmi Nyilvántartásnak a társaságokról szóló 1990/31. sz. törvény 260. cikkének (7) bekezdése alapján törlés iránti keresetet kell benyújtania, a Nemzeti Kereskedelmi Nyilvántartás honlapján vagy online szolgáltatási portálján teszik közzé;
a törvényszék által a törlés tárgyában hozott határozatok a társaságokról szóló 1990/31. sz. törvény 237. cikkének (10) bekezdése szerint (a Nemzeti Kereskedelmi Nyilvántartás honlapján vagy online szolgáltatási portálján);
a törvényszék által a törlés tárgyában hozott határozatok a társaságokról szóló 1990/31. sz. törvény 260. cikkének (8) bekezdése szerint (a Nemzeti Kereskedelmi Nyilvántartás honlapján vagy online szolgáltatási portálján).
b) A fizetésképtelenség megelőzésére szolgáló eljárásokról és a fizetésképtelenségi eljárásról szóló módosított és kiegészített 85/2014. sz. törvény hatálya alá tartozó szakemberek tekintetében a bíróságok, fizetésképtelenségi szakértők (a fizetésképtelenségi ügyintéző/bíróság által kijelölt felszámoló) és egyéb felhatalmazással rendelkező személyek által hozott következő eljárási aktusokat teszik közzé a Fizetésképtelenségi Közlönyben a jogszabályok szerint:
megjelenésre idézések, hirdetmények és ítéletek;
értesítések és bíróság előtti megjelenésre vonatkozó felhívások;
jogszabályban meghatározott egyéb eljárási aktusok.
A természetes személyekre vonatkozó fizetésképtelenségi eljárásról szóló 151/2015. sz. törvény hatálya alá tartozó természetes személyek tekintetében a fizetésképtelenségi tanács, a fizetésképtelenségi ügyintéző, a felszámoló és a bírósági testületek által kézbesített/meghozott következő eljárási aktusokat teszik közzé a Fizetésképtelenségi Közlöny „Adósok - természetes személyek, akiknek a kötelezettségei nem üzleti tevékenység folytatásából erednek” részében:
a fizetésképtelenségi tanács határozatai;
értesítések;
ítéletek;
A polgári perrendtartás (134/2010. sz. törvény) 167. cikke értelmében, amikor a felperes megalapozottan arra hivatkozik, hogy bár minden tőle telhetőt elkövetett, mégsem tudta kideríteni az alperes lakóhelyét, illetve nem lelt fel más olyan helyet, ahol az alperes számára jogszabály szerint idézést lehetne kézbesíteni, a bíróság az adott alperes tekintetében a dokumentumok kézbesítését az idézés közzétételével teljesíti. Az idézés közzététele abban áll, hogy az idézést kifüggesztik a bíróság ajtaján, megjelenítik az illetékes bíróság portálján, valamint annak a személynek az utolsó ismert lakóhelyén, aki az idézés címzettje. A bíróság, amennyiben szükségesnek ítéli, az idézés Románia Hivatalos Közlönyében vagy nagy példányszámú nemzeti hírlapban való közzétételét is elrendeli.
E tekintetben a Bírósági Portálon a közzétett idézésekre vonatkozó általános részt működtetnek. Ezen túlmenően az egyes bíróságok honlapjai egy részt a közzétett idézéseknek szánnak (lásd például a bukaresti törvényszék honlapját).
A közlemények egyes típusaira vonatkozó jogszabályoktól függően Románia Hivatalos Közlönye vagy a kibocsátó intézmények.
Figyelemmel a fentiekben bemutatott egyedi esetekre: A Nemzeti Kereskedelmi Nyilvántartás, Románia Hivatalos Közlönye vagy a bíróságok.
A Románia Hivatalos Közlönyének III-IV. részében közzétett aktusok az interneten ingyenesen hozzáférhetők és a közzétételüktől számított 10 napig olvasható formában elérhetők.
Az elektronikus formában díj ellenében online elérhető termékeket (Szakértői Monitor és Hiteles Monitor), ideértve a „Monitorul Oficial” Autonóm Vállalat által alkalmazott díjakat, e vállalat honlapja részletezi.
a) Igen, a Kereskedelmi Nyilvántartásba bejegyzett szakembereket érintő közlemények a Nemzeti Kereskedelmi Nyilvántartás portálján.
b) A Fizetésképtelenségi Közlönyhöz, a fizetésképtelenség megelőzésére szolgáló eljárásokról és a fizetésképtelenségi eljárásról szóló 85/2014. sz. törvény értelmében fizetésképtelenné váló szakmabeliek közzétett eljárási aktusait tartalmazó online kiadványhoz díjköteles előfizetés útján lehet hozzáférni.
A Fizetésképtelenségi Közlöny „Adósok - természetes személyek, akiknek a kötelezettségei nem üzleti tevékenység folytatásából erednek” részéhez az adós, a hitelezők, a fizetésképtelenségi ügyintéző/felszámoló, a fizetésképtelenségi tanács és a bíróság számára, az olyan ügyekben, ahol ilyen pozíciót töltenek be, ingyenes hozzáférést biztosítanak.
Az ONRC online szolgáltatási portál a Fizetésképtelenségi Közlönyben közzétett személyekről egy sor ingyenes információt megoszt.
A Bírósági Portálhoz való hozzáférés ingyenes.
Románia Hivatalos Közlönyének ingyenes változatában (e-Monitor) a közzétett aktusok nem kereshetők. Ezért csak a közzététel időpontja és a Hivatalos Közlönyben szereplő sorszám jelölhető ki egy naptárban (a közlöny egyes részei tekintetében).
a) A Kereskedelmi Nyilvántartásba bejegyzett szakemberek tekintetében keresés az alábbi keresési feltételek egyike, vagy legfeljebb azok kombinációja alapján végezhető:
Mérleg éve
B) A fizetésképtelenségi eljárás alá vont adósok tekintetében keresés a „Fizetésképtelenségi Közlöny (a továbbiakban: BPI) Online Szolgáltatások” (Servicii online BPI) részben, a „BPI-ben közzétett személyek” (Persoane publicate in BPI) és a „BPI számösszesítő” (Sumar număr BPI) alrészben a következő kiválasztási kritériumok alapján végezhető:
a BPI-ben közzétett személy;
a közlönyben szereplő szám;
az ügyszám;
az adónyilvántartási szám;
közzételi időszak;
a BPI-ben való közzététel éve.
A Bírósági Portálon idézés az idézett fél neve (családi név és utónév, vagy ezek közül az egyik) szerint kereshető.
A Bírósági Portál általános részének használata esetén a keresés eredményeképpen az összes bíróság által közzétett idézés megjelenik, míg valamely konkrét bíróságra (pl. a bukaresti törvényszékre) vonatkozó rész használata esetén a keresési eredmények között csak az adott bíróság által közzétett idézések jelennek meg.
a) A Kereskedelmi Nyilvántartásba bejegyzett szakemberek tekintetében, 2012.
b) A Nemzeti Kereskedelmi Nyilvántartás a Fizetésképtelenségi Közlöny elektronikus formában megjelent első számát 2006. augusztus 1-jén adta ki, és az ONRC online szolgáltatási portálon tekinthető meg.
A közzétett idézések funkció 2013 márciusa óta érhető el a Bírósági Portálon.
A Bírósági Portál ütemezett hozzáférést csak az ügyiratokkal és egyeztetésekkel kapcsolatos adatokhoz biztosít, a közzétett idézésekhez nem. Az utóbbira vonatkozó információk csak HTML formában állnak rendelkezésre.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


24. §39 (1) A leltár egy példányát – az ok megjelölésével – az illetékes gyámhivatalnak is meg kell küldeni a szükséges intézkedések megtétele végett, ha az öröklésben olyan személy látszik érdekeltnek, akinek nincs törvényes képviselője, vagy törvényes képviselője akár a törvény kizáró rendelkezése folytán, akár tényleges akadály miatt az ügyben nem járhat el és
c)40 cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes nagykorú,
25. §41 (1) Ha a hagyatékhoz olyan vagyontárgyak tartoznak, amelyeknek az örökhagyó csak meghatározott hányadban volt tulajdonosa, ezeket a vagyontárgyakat fel kell venni a hagyatéki leltárba, egyúttal meg kell jelölni az örökhagyót megillető hányadot és csak ennek a hányadnak az értékét kell feltüntetni.
26. §42 (1) A leltárba felvett ingatlan értékét az ingatlan fekvése szerint illetékes települési önkormányzat jegyzője által az illetékekről szóló törvény szerint kiállított adó- és értékbizonyítványban foglaltakkal egyezően kell feltüntetni a leltárban.
(2)43 A leltárba felvett ingóság értékének feltüntetése előtt az öröklésben érdekeltek arra – az érték meghatározását megkönnyítő adatok közlésével, a tárgy általuk becsült értékének megjelölésével – nyilatkozatot tehetnek. Erről a helyszíni leltározásról és a meghallgatásról szóló értesítés tájékoztatást tartalmaz.
27. §44 (1) Ha a hagyatéki eljárás során adat merül fel arra vonatkozóan, hogy a hagyatékba olyan vagyon, vagyonrész vagy vagyontárgy tartozhat, amely egy másik hagyatéki eljárásban még nem lett teljes hatállyal átadva, e vagyontárgyat fel kell venni a leltárba e körülmény, valamint annak a közjegyzőnek a megjelölésével, aki a másik hagyatéki eljárást folytatja.
28. §45 (1) Ha a rendelkezésre álló adatok alapján az örökhagyó a halálakor közjegyző, ügyvéd, önálló bírósági végrehajtó, igazságügyi szakértő, gyám vagy gondnok volt, ennek tényét, valamint azoknak a vagyontárgyaknak, iratoknak a jegyzékét, amelyek az örökhagyó e tevékenységével kapcsolatosak és a leltárban nem szerepelnek, jegyzőkönyvben kell feltüntetni.
29. §46 (1) A leltározást a vagyon fekvésének helyén a szemlére vonatkozó szabályok szerint kell elvégezni, ha
a)47 az öröklésben érdekelt méhmagzat, cselekvőképtelen, korlátozottan cselekvőképes, ismeretlen helyen levő vagy ügyeinek vitelében akadályozott személy öröklési érdeke veszélyeztetve van,
30. §48 (1) A hagyatéki leltár tartalmát képező adatok megállapítása érdekében meghallgatás tartható. A meghallgatás idejéről és helyéről értesíteni kell az ismert öröklésben érdekeltet.
(3)49 Ha az öröklésben méhmagzat, cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes személy látszik érdekeltnek, a jegyző a hagyatéki leltár felvétele során e személy törvényes képviselőjét, ügygondnokát és a nevében eljáró eseti gondnokot, valamint az ismeretlen helyen tartózkodó vagy az ügyben más okból eljárni nem tudó, törvényes képviselővel vagy meghatalmazottal nem rendelkező személy részére kirendelt ügygondnokot vagy eseti gondnokot meghallgatja.
31. §50 A leltár részletes tartalmát és mellékleteit az e törvény végrehajtására kiadott jogszabály határozza meg.
32. §51 (1) Ha a hagyaték átadására még nem került sor, az öröklésben érdekelt azonban valószínűsítette, hogy a hagyatékhoz tartozó vagyontárgy veszélyben van, az öröklésben érdekelt indokolt kérelmére – amíg a leltárt meg nem küldte a közjegyzőnek, a jegyző, azt követően – a közjegyző végzésben biztosítási intézkedésként elrendelheti a leltárba felvett vagyonnak, a vagyon meghatározott részének vagy egyes vagyontárgyaknak
33. §52 Ha a hagyatékhoz tartozó vagyontárgyaknak vagy azok egy részének a 32. § (1) bekezdés szerinti veszélyeztetése megállapítható, biztosítási intézkedés elrendelésének a gyámhivatal értesítéséig hivatalból is helye van, ha az öröklésben olyan személy látszik érdekeltnek, aki:
a)53 méhmagzat, cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes személy és nincs törvényes képviselője vagy törvényes képviselője akár a törvény kizáró rendelkezése folytán, akár tényleges akadály miatt az ügyben nem járhat el, vagy
34. §54 (1) A jegyző által elrendelt biztosítási intézkedést a jegyző maga foganatosítja. A közjegyző által elrendelt biztosítási intézkedést a közjegyző maga is foganatosíthatja, vagy annak foganatosítása végett a vagyontárgy fekvése szerint illetékes jegyzőt keresi meg. A megkeresett jegyző a megkeresést haladéktalanul köteles teljesíteni.
35. §55 (1) Biztosítási intézkedés elrendelése előtt a biztosítási intézkedéssel közvetlenül érintettet szükség szerint meg kell hallgatni.
36. §56 (1) A biztosítási intézkedés költségeit az köteles előlegezni, aki a biztosítási intézkedést kérte.
37. §57 (1) Az elrendelt biztosítási intézkedést a leltárban fel kell tüntetni.
38. §58 (1)59 Ha a biztosítási intézkedéssel érintett vagyontárgyon fennálló rendelkezési, birtok- vagy használati jogot közhiteles vagy pénzforgalmi szolgáltató által vezetett nyilvántartás tartalmazza, és az intézkedés nyilvántartásba vételére jogszabály lehetőséget biztosít, az intézkedés nyilvántartásba vétele iránt a nyilvántartást vezető hatóságot vagy pénzforgalmi szolgáltatót meg kell keresni. A megkeresett a biztosítási intézkedést haladéktalanul nyilvántartásba veszi, és ennek megtörténtéről a megkeresőt tájékoztatja.
39. §60 (1) Aki a biztosítási intézkedéssel a vagyon, a vagyon meghatározott részének vagy egyes vagyontárgyaknak a felelős őrzőjévé vált – ideértve az e törvény szerinti közreműködőt is – köteles
(2)61 Az (1) bekezdésben foglalt kötelezettségről a biztosítási intézkedést elrendelő végzés tájékoztatást tartalmaz.
40. §62 (1) A biztosítási intézkedéssel érintett vagyontárgy értékesítéséből befolyt ellenérték a biztosítási intézkedéssel érintett vagyontárgy helyébe lép.
41. §63 (1) A biztosítási intézkedést haladéktalanul meg kell szüntetni, ha elrendelésének oka megszűnt.
42. §64 A biztosítási intézkedés foganatosításával felmerült költséget az intézkedést megszüntető vagy az eljárást befejező végzésében – ha az intézkedést vagy az eljárást a jegyző szünteti meg, a jegyző végzésében – kell megállapítani. Ugyanebben a végzésben – az elrendelés indokoltságával kapcsolatos összes körülmény figyelembevételével – kell dönteni a költség viseléséről.
43. §65 (1) A közjegyző – ha a (2) bekezdésben foglaltaknak nincs helyük – az eljárás gyorsabb lefolytatása érdekében szükség szerint intézkedéseket tehet a tárgyalás előkészítésére, és ha az ügy alkalmas a tárgyalásra, haladéktalanul kitűzi a hagyatéki tárgyalást.
44. §66 (1) A tárgyalást úgy kell kitűzni, hogy a hagyatéki tárgyalásra szóló idézés kézbesítése a tárgyalás napját legalább 8 nappal megelőzze. A tárgyalási időközt a közjegyző sürgős esetben lerövidítheti.
45. §67 A tárgyalást rendszerint a közjegyző hivatalos helyiségébe kell kitűzni, fontos okból azonban a tárgyalás más helyre is kitűzhető.
46. §68 (1)69 Ha adat merül fel arra vonatkozóan, hogy az örökhagyó írásbeli végintézkedést tett, a közjegyző – ha annak eredeti példánya nem áll rendelkezésére – annak (vagy törvény rendelkezése esetén hiteles másolatának vagy kiadmányának) átadására felhívja az azt birtokában tartó hatóságot vagy személyt.
47. §70 (1) Ha szóbeli végintézkedés tételére vonatkozóan merült fel adat, a közjegyző előzetes nyilatkozatra hívhatja fel azt, akinek a végintézkedés megtételének körülményeiről és tartalmáról tudomása van; a felhívott a nyilatkozattételre való felhívásnak köteles eleget tenni.
48. §71 (1) A hagyatéki ügyben eljáró közjegyző a tárgyalás előkészítése végett az örökhagyó által zárt borítékban letétbe helyezett végrendeletet felbonthatja.
Eseti és ügygondnok72
49. §73 (1) A közjegyző ügygondnokot rendel ki, vagy – ha az a leltározás során nem történt meg – a gyámhatóságot keresi meg eseti gondnok kirendelése végett, ha
50. §74 A közjegyző ügygondnokot csak akkor rendelhet ki, ha az ügygondnok előreláthatólag felmerülő készkiadásának és várható díjának megelőlegezése megtörtént. Az ügygondnok előreláthatólag felmerülő készkiadásának és várható díjának előlegezéséről a közjegyző külön végzésben rendelkezik.
51. §75 Ügygondnokul a közjegyzőnek elsősorban ügyvédi irodát vagy egyéni ügyvédet kell kirendelnie. Sürgős esetben ügygondnokul az öröklésben érdekelt másik személy is kirendelhető, ha sem ő, sem az esetlegesen általa képviselt harmadik személy az érintettel nem ellentétesen érdekelt.
52. §76 Az ügygondnokra – ha törvény másként nem rendelkezik – a meghatalmazott jogállására vonatkozó rendelkezéseket azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az ügygondnok jogköre kiterjed a hagyatéki eljárással kapcsolatos minden nyilatkozatra és cselekményre, ideértve a hagyatéki vagyon átvételét is; készpénzt, értékpapírt és értéktárgyat azonban csak a gyámhatóság engedélyével vehet át. Az ügygondnok egyezséget nem köthet, jogokról nem mondhat le, jogokat (követeléseket) nem ismerhet el és kötelezettséget nem vállalhat, kivéve, ha ezáltal az általa képviselt felet nyilvánvaló károsodástól óvja meg.
53. §77 (1) A közjegyző a hagyaték tárgyalására az örökhagyó végintézkedésének hiányában megidézi
54. §78 Ha az örökhagyó szóbeli végrendeletet tett, a közjegyző a hagyatéki tárgyalásra a szóbeli végrendelet tanúit megidézheti, de ha előzetes nyilatkozatot nem tett, vagy az öröklésben érdekelt kéri, meg kell idéznie vallomásuk jegyzőkönyvbe foglalása végett. Ha a tanúk vallomása folytán újabb, olyan érdekeltek adatai válnak ismertté, akiknek a hagyatéki tárgyalásra történő idézése nem történt meg, a közjegyző a tárgyalást elhalasztja.
55. §79 (1) A közjegyző a szóbeli végrendeletet a tanúk előzetes írásbeli nyilatkozatainak, illetve tárgyalási jegyzőkönyvbe foglalt vallomásainak felolvasásával hirdeti ki.
56. §80 (1) Ha a hagyatéki eljárásban érdekelt belföldön lakóhellyel, tartózkodási hellyel (e §-ban együtt: lakóhellyel) vagy székhellyel nem rendelkezik, és magyarországi lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező meghatalmazottja nincs, őt a közjegyző az idézés kézbesítésével egyidejűleg felhívja kézbesítési megbízott megjelölésére.
57. §81 (1) Az idézés figyelmeztetést tartalmaz az alábbiakra is:
(2)82 A közjegyző az özvegyi jog jogosultját és a törvényes állagörökösöket az özvegyi jog megváltásának lehetőségéről az idézésben tájékoztatja.
58. §83 (1) Ha a képviselővel nem rendelkező hagyatéki eljárásban érdekelt tartózkodási helye ismeretlen, vagy olyan államban van, amely a kézbesítéshez jogsegélyt nem nyújt, vagy ha a kézbesítés egyéb elháríthatatlan akadályba ütközik, illetőleg ha a kézbesítés megkísérlése már előre is eredménytelennek mutatkozik, a kézbesítést hirdetmény útján kell teljesíteni.
59. §84 (1) A közjegyző a hirdetményt elektronikus úton megküldi az országos kamarának, amely gondoskodik a hirdetmény elektronikus közzétételéről.
60. §85 (1) A hirdetmény útján kézbesítendő iratot 15 napra ki kell függeszteni az érdekelt utolsó belföldi lakóhelye, ennek hiányában bejegyzett tartózkodási helye, ennek hiányában a hagyatéki eljárásra illetékes közjegyző székhelye szerint illetékes polgármesteri hivatal hirdetőtáblájára is.
61. §86 Bármelyik hagyatéki eljárásban érdekelt kérelmére a hirdetményt közzé kell tenni a külön jogszabályban meghatározott kormányzati portálon vagy – ha annak költségeit előlegezi – más egyéb módon is (országos napilapban vagy más formában). Az ezzel felmerült költséget a kérelmező viseli.
62. §87 (1) A hirdetmény tartalmazza:
63. §88 (1) Ha az öröklésben érdekeltet természetes személyazonosító adatainak – részben vagy egészben való – ismeretlensége miatt nem lehet azonosítani, hirdetményi úton kell megidézni a tárgyalásra azzal a felhívással, hogy igényét a hirdetményi kézbesítéstől számított 30 napon belül a közjegyzőnél jelentse be.
64. §89 (1) Ha arra vonatkozó adat merül fel, hogy más törvényes örökös hiányában a Magyar Állam örököl, a közjegyző a hirdetményi kézbesítés szabályait megfelelően alkalmazva hirdetményt bocsát ki, amelyben felhív mindenkit, aki a hagyatékra öröklésben érdekeltként igényt tart, hogy azt számára a kézbesítéstől számított 30 napon belül írásban jelentse be.
65. §90 (1) Az ismeretlen hagyatéki tartozás jogosultját a közjegyző bármely, öröklésben érdekelt kérelmére a hirdetményi kézbesítés szabályait megfelelően alkalmazva hirdetmény útján hívja fel arra, hogy követelését a kézbesítéstől számított 30 napon belül a közjegyzőnél írásban jelentse be.
66. §91 (1) A hirdetményi kézbesítésről az országos kamara számítógépes nyilvántartást (e §-ban a továbbiakban: nyilvántartás) vezet, amelybe rögzíti az eljáró közjegyző nevét, az ügy számát, az utolsó belföldi lakóhelye (székhelye), ennek hiányában belföldi tartózkodási helye, ennek hiányában a hagyatéki eljárásra illetékes közjegyző székhelye megjelölésével a címzett nevét, akinek részére a kézbesítés hirdetmény útján történt, továbbá azt az okot, amelynek következtében a kézbesítés szükségessé vált, illetve a kézbesítés megtörténtére vonatkozó vélelem beálltának időpontját.
67. §92 (1) A tárgyalás megnyitása után a közjegyző megállapítja, hogy a megidézettek személyesen vagy képviselőik útján megjelentek-e. Ha valamelyik idézett a tárgyaláson nem jelent meg, meg kell állapítani, hogy a tárgyalásra e törvény szabályai szerinti idézése megtörtént-e. A szabályszerűen megidézett érdekelt távolmaradása a hagyatéki tárgyalás megtartását és a határozathozatalt nem akadályozza.
68. §93 (1) Ha a megjelentek számbavétele után a közjegyző megállapítja, hogy helye van a tárgyalás elhalasztásának, akkor elhalasztja a tárgyalást, valamint – amennyiben ez lehetséges – a folytatólagos tárgyalás időpontját kitűzi, feltéve, hogy az érdemi határozathozatalt befolyásoló
(2)94 A tárgyalás elhalasztása esetén, ha az öröklésben érdekeltek – az elhalasztást megelőzően vagy azt követően – egyezően kérik, a közjegyző tárgyaláson kívül, a rendelkezésre álló adatok alapján dönthet a hagyaték átadásáról, és e döntést kézbesítés útján közli.
69. §95 (1) A tárgyaláson a közjegyző először a hagyatéki leltárt ismerteti, szükség esetén azt kijavítja, kiegészíti vagy ennek érdekében intézkedik. A hagyatéki leltár tartalmával kapcsolatban a tárgyaláson megjelentek észrevételt tehetnek.
70. §96 (1) A tárgyaláson az elhangzott nyilatkozatok és a rendelkezésre álló iratok alapján a közjegyző megállapítja
71. §97 (1) A közjegyző a hagyatéki eljárást felfüggesztheti, ha
72. §98 (1)99 A hagyatéki eljárás költsége:
73. §100 (1) A hagyatéki eljárás költségét – a közjegyzői díjazás kivételével – a hagyatéki eljárásban
74. §101 A költségek megelőlegezésére szolgáló pénzösszeget – a jegyző vagy a közjegyző felhívásának megfelelően – közjegyzői letétbe kell helyezni.
75. §102 A hagyatéki eljárás költségeinek megfizetésére megfelelő határidőt kell tűzni, mely az eljárást befejező végzés jogerőre emelkedésétől számított 15 napnál távolabbi nem lehet; a meg nem fizetett közjegyzői díj erejéig a hagyatékon a közjegyzőt törvényes zálogjog illeti meg.
76. §103 A hagyatéki eljárás költsége a végrehajtandó követelések kielégítésének sorrendje vonatkozásában a munkavállalói munkabérrel egy tekintet alá eső követelésnek minősül.
77. §104 Az eljárás során készült irat nem hiteles másolatáért a másolat kiadását kérőnek a külön jogszabályban meghatározott másolati díjat kell fizetnie a közjegyző részére, a jegyző eljárásában készült irat másolata esetén a települési önkormányzatnak.
78. §105 A közjegyző az előtte folyamatban levő hagyatéki eljárást végzéssel akkor is megszünteti, ha öröklési bizonyítvány kiadását nem kérték és
79. §106 A hagyaték egy része is átadható ideiglenes, illetőleg teljes hatállyal, ha az átadásnak az előfeltételei a hagyatéknak erre a részére már fennállnak (rész-hagyatékátadó végzés).
80. §107 Ha az öröklés feltételhez kötött, ezt – ha még nem következett be – a hagyaték átadásáról szóló végzésben fel kell tüntetni.
81. §108 (1) Ha vitás az örökösként érdekeltek között, hogy milyen ingó vagyontárgyak tartoznak a hagyatékhoz, a közjegyző a nem vitás ingó vagyontárgyakat a hagyaték átadására vonatkozó szabályok szerint azzal a figyelmeztetéssel adja át, hogy a vitás ingó vagyontárgyakra vonatkozó igény bírósági úton érvényesíthető.
b)109 a vagyontárgy tulajdonjogára igényt tartó személy a hagyatéki tárgyalás berekesztéséig közokirattal igazolja, hogy javára a tulajdonjogot a nyilvántartásba bejegyezték.
82. §110 A hagyatékátadó végzésben a hagyatékot abban a részében teljes hatállyal kell átadni, amelyben a teljes hatályú átadás feltételei fennállnak, míg ideiglenes hatállyal kell átadni abban a részében, amelyben az ideiglenes hatályú átadás feltételei állnak fenn.
83. §111 (1) A közjegyző a hagyatékot teljes hatállyal adja át, ha a hagyaték átadásának nincs törvényes akadálya, és
(2)112 A közjegyző akkor is teljes hatállyal adja át a hagyatékot, ha csak másodlagos öröklési vita merült fel és e vitában az igény előterjesztője a teljes hatályú hagyatékátadáshoz hozzájárult, vagy az igénye összegének megfelelő pénzösszeget a többi örökösként érdekelt biztosítékként közjegyzői letétbe helyezte. A közjegyző a letétbe helyezett biztosíték összegét a teljes hatályú hagyatékátadó végzés jogerőre emelkedését követő 30. nap leteltét követően haladéktalanul a letevőnek fizeti ki, kivéve, ha az igény előterjesztője a 30. napig – az érkeztetett keresetlevél egy példányával – igazolja, hogy igénye érvényesítése érdekében bírósági eljárást kezdeményezett. A közjegyzői letétbe helyezett biztosítékkal egy tekintet alá esik, ha az örökösként érdekelt beleegyezik, hogy a hagyatékba tartozó ingatlanra az igény összege erejéig jelzálogjogot jegyezzenek be, és a bejegyzés költségeit megelőlegezi. A közjegyző a költségeknek az örökösként érdekelt általi megelőlegezése után a jelzálog bejegyzése iránt megkeresi az ingatlanügyi hatóságot. Ha az örökösként érdekelt a törlés díját megelőlegezi, és az, aki a vitatott igényt a hagyatéki eljárásban előterjesztette a teljes hatályú hagyatékátadó végzés jogerőre emelkedését követő 30 napon belül – az érkeztetett keresetlevél egy példányával – nem igazolja, hogy igénye érvényesítése érdekében bírósági eljárást kezdeményezett, a közjegyző a jelzálog törlése iránt megkeresi az ingatlanügyi hatóságot.
(5)113 A (2) bekezdésben meghatározott bírósági eljárást kezdeményező keresetlevélben – a jogszabályban meghatározottakon kívül – fel kell tüntetni a pénzösszeg letételének, illetve a jelzálogjog bejegyzésének tényét, és kérelmet kell előterjeszteni az azokról való döntés iránt. A bíróság jogerős ítéletét vagy a pert megszüntető vagy megszűnését megállapító végzését a közjegyzői letéttel kapcsolatos intézkedések megtétele céljából a közjegyzőnek, a jelzálogjoggal kapcsolatos intézkedések megtétele céljából az ingatlanügyi hatóságnak is megküldi; ugyanezen célból a keresetlevél idézés kibocsátása nélkül történő jogerős elutasításáról szóló végzést csak akkor küldi meg a közjegyzőnek, illetve az ingatlanügyi hatóságnak, ha a keresetlevél beadásához fűződő jogi hatályok fennmaradása nem következett be.
84. §114 A közjegyző özvegyi joggal terhelten és teljes hatállyal adja át a hagyatékot, ha csak e jog vagy annak terjedelme vitás.
85. §115 (1) Ha a hagyatékot teljes hatállyal átadni nem lehet, azt ideiglenes hatállyal kell átadni.
(2)116 A hagyatékot ideiglenes hatállyal megszerző a neki ideiglenesen átadott hagyatékot – kivéve a biztosítási intézkedés alapján más személy birtokába kerülő, illetve abban maradó vagyontárgyat – birtokában tarthatja, a birtokában nem lévő vagyontárgyakat birtokba veheti és azokat jóhiszemű birtokosként használhatja, de el nem idegenítheti és meg nem terhelheti a hagyaték teljes hatályú átadásáig vagy a hagyatékátadó végzés teljes hatályúvá válásának megállapításáig.
86. §117 (1) Az öröklési jogi vitával érintett hagyatékot – függetlenül attól, hogy kinek a birtokában van – ideiglenes hatállyal a szerződéses örökösnek, ha ilyen nincs, a végrendeleti örökösnek, írásbeli és szóbeli végrendelet esetén az írásbeli végrendeletben megnevezett örökösnek, végintézkedés hiányában pedig a törvényes örökösnek kell átadni.
87. §118 A hagyaték ideiglenes átadásának hatályára vonatkozó rendelkezésekre a feleket a végzésben figyelmeztetni kell.
88. §119 (1) Az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés teljes hatályúvá válik, ha
89. §120 Ha a hagyatéki perben döntést hozó bíróság jogerős határozata az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzéstől részben vagy egészben eltér, a közjegyző az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzést a bírósági határozattal érintett részében hatályon kívül helyezi, és a bírósági határozatnak megfelelő teljes hatályú hagyatékátadó végzést hoz, míg az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés bírósági határozattal nem érintett részére vonatkozóan megállapítja annak teljes hatályúvá válását.
90. §121 (1) A tárgyaláson hozott végzéseket a tárgyalás napján kell kihirdetni.
ab)122 ha az érdekeltek között méhmagzat, cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes személy van, akkor a gyámhatósággal;
91. §123 (1) A fellebbezéssel megtámadható végzés jogerőre emelkedését a közjegyző állapítja meg. A jogerőre emelkedésről az érdekelteket külön értesíteni nem kell, de az érdekelt kérelmére a végzés bemutatott kiadmányaira rá kell vezetni a jogerőre emelkedést tanúsító záradékot.
92. §124 (1) A közjegyző a jogerős teljes hatályú hagyatékátadó végzést és a teljes hatályúvá vált ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzést az illetékkiszabás végett megküldi az illetékes állami adóhatóságnak.
93. §125 (1) Ha az öröklési jogi vita és a másodlagos öröklési vita rendezése érdekében a felek a bírósági eljárás megindításának igazolására nyitva álló határidő alatt – a per megindítása helyett – külön törvényben meghatározott közvetítői eljárás megindítását igazolják, a közjegyző – az általa jóváhagyandó egyezség megkötése céljából – a bírósági eljárás megindítására nyitva álló határidőt az eredeti határidő elteltétől számított 30 nappal meghosszabbítja.
94. §126 (1) A hagyatékot az osztályos egyezség alapján öröklés jogcímén kell átadni. Az ilyen egyezséget a közjegyző nem alakszerű végzéssel hagyja jóvá, hanem az egyezségnek megfelelő hagyatékátadó végzést hoz, vagy ha az osztályos egyezség jogszabályba ütközik, a hagyatékot az osztályos egyezségre tekintet nélkül adja át.
95. §127 (1) Ha az örökhagyó után végintézkedés nem maradt, a közjegyző a hagyatékot tárgyalás nélkül is átadhatja
Az özvegyi jog megváltása128
96. §129 (1) Az özvegyi jog megváltását az özvegy, illetve az örökösként érdekelt a hagyatéki tárgyalás berekesztéséig kérheti.
97. §130 (1) Ha az özvegyi jog megváltásáról egyezség születik, annak jóváhagyásáról a közjegyző dönt, és a hagyatékot ennek megfelelően adja át.
Eljárás végrendeleti végrehajtó megnevezése esetén131
98. §132 (1) A jegyző vagy a közjegyző amint arról tudomást szerez, hogy az örökhagyó végrendeleti végrehajtót nevezett meg, haladéktalanul értesíti őt, és a végrendelet rá vonatkozó tartalmát vele közli.
99. §133 (1) A végrendeleti végrehajtó jogaira és kötelezettségeire a végintézkedés az irányadó; feladatát az örökhagyó utasításai és rendes gazdálkodás szabályai szerinti köteles ellátni. Különböző feladatokra más-más végrendeleti végrehajtó is megnevezhető. A jogszabályok betartása alól az örökhagyó jogszabályba ütköző utasítása nem mentesíti, de ha az örökhagyó célja jogszerű magatartással elérhető, a jogellenes utasítás teljesítése helyett a végrendeleti végrehajtó ez utóbbit köteles megtenni.
100. §134 (1) A végrendeleti végrehajtóra a törvényben foglalt eltérésekkel a megbízottra vonatkozó rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
101. §135 (1) A végrendeleti végrehajtó megbízatása megszűnik:
102. §136 (1) Annak a kérelmére, aki valószínűsíti, hogy jogainak érvényesítéséhez vagy megóvásához az örökhagyó utáni öröklési rend igazolása szükséges, a közjegyző a hagyatékban vagy annak egy részében érvényesülő öröklési rendet (az örökös személyét, a hagyatékban való részesülése jogcímét és a hagyatékban való részesülése arányát) külön végzésbe foglalt öröklési bizonyítvánnyal állapítja meg.
(5)137 A (2) bekezdés b) pontja alapján kiállított öröklési bizonyítványhoz a közjegyző annyiban van kötve, hogy attól eltérő határozatot osztályos egyezség alapján nem hozhat, valamint a hagyatékon (a hagyatéknak azon a részén, amelyre az öröklési bizonyítvány kiállítása vonatkozik) az özvegyi jog megváltásának is csak pénzben lehet helye.
103. §138 (1) Ha a hagyatéki eljárás (jelen §-ban a továbbiakban: alaphagyatéki eljárás) befejezése után kerül elő a hagyatékhoz tartozó valamilyen vagyontárgy, póthagyatéki eljárásnak van helye. A póthagyatéki eljárásra a hagyatéki eljárás szabályait kell megfelelően alkalmazni.
104. §139 (1) Nemzetközi vonatkozású ügyekben törvény vagy nemzetközi szerződés alapján kell eldönteni, hogy van-e a közjegyzőnek joghatósága az eljárás lefolytatására, és az eljárásban mely állam anyagi joga alkalmazandó.
105. §140 (1) A hagyatéki eljárást érdemben befejező jogerős végzés (ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés, teljes hatályú hagyatékátadó végzés, teljes hatályúvá vált ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés és az öröklési bizonyítvány) ellen – a teljes hatályúvá nem vált ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés kivételével – a hagyatéki eljárás megismétlése iránti kérelmet lehet előterjeszteni, ha az öröklésben érdekelt olyan tényre hivatkozik, amelyet a hagyatéki eljárásban nem bíráltak el, feltéve, hogy az – elbírálás esetén – az öröklés rendjének vagy az öröklés jogcímének, továbbá ezekhez kapcsolódóan a hagyatékban való részesedés arányának megváltoztatását eredményezhette volna.
106. §141 A hagyatéki eljárás megismétlése iránti kérelmet a gyámhatóság is előterjesztheti az arra nyitva álló határidőben, ha az öröklésben érdekelt
a)142 méhmagzat, cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes személy,
107. §143 (1) A hagyatéki eljárás és az öröklési bizonyítvány kiadása iránti eljárás megismétlése iránti kérelemben meg kell jelölni azt a hagyatéki eljárást érdemben befejező végzést, amely ellen a kérelem irányul, az annak megváltoztatására okot adó tényt, valamint annak bizonyítékait.
108. §144 (1) A megismételt hagyatéki eljárás eredménye alapján a közjegyző új végzése a korábbi hagyatéki eljárást érdemben befejező végzést hatályában fenntartja, vagy (részben vagy egészben) hatályon kívül helyezi, és a korábbi végzéstől eltérő hagyatéki eljárást érdemben befejező végzést hoz.
109. §145 (1) A közjegyző hagyatéki eljárást érdemben befejező (ideértve az öröklési bizonyítvány kiállítása iránti kérelem tárgyában hozott végzést is), valamint az eljárási költséget megállapító és annak viselésére kötelező, továbbá pénzbírságot kiszabó végzése ellen fellebbezésnek van helye.
110. §146 (1) A közjegyző hagyatéki eljárás során hozott egyéb végzései ellen – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – fellebbezésnek nincs helye.
(2)147 Fellebbezésnek van helye a hagyatéki eljárás során
111. §148 (1) Fellebbezéssel élhet az öröklésben érdekelt, és a rendelkezés reá vonatkozó része ellen az, akire a végzés rendelkezést tartalmaz.
112. §150 A fellebbezési jogról előzetesen lemondani nem lehet. A végzés közlése után sem mondhat le képviseltje nevében a fellebbezési jogról a természetes személy törvényes képviselője, valamint a gyám, az eseti és az ügygondnok.
113. §151 (1) A közjegyző végzése a jogorvoslat szempontjából a helyi bíróság által hozott végzéssel azonos hatályú.
(2)152 A közjegyző végzése elleni fellebbezést a végzést hozó közjegyzőnél kell előterjeszteni és a törvényszékhez kell címezni.
(3)153 A hagyaték átadása tárgyában hozott végzés ellen nincs helye felülvizsgálatnak.
114. §154 Hagyatéki pert az ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés jogerőre emelkedésétől számított 30 napon belül kell megindítani. A per megindítását legkésőbb a határidő elteltét követő 8. napig a perre illetékes bíróság által érkeztetett keresetlevél bemutatásával vagy más, hitelt érdemlő módon a közjegyzőnél igazolni kell. A pert azzal szemben kell megindítani, akinek a hagyatékból való részesülése az öröklési jogi vita tárgya.
115. §155 (1) A hagyaték leltározása során a nem a közjegyző által hozott végzésekkel szembeni jogorvoslatra a közjegyző végzése elleni jogorvoslat szabályait kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy
116. §156 (1) A jegyző és a közjegyző a hagyatéki eljárás lefolytatása céljából az örökhagyó alábbi személyes adatait kezelheti:
e)157 a törvényes képviselő a), b) és c) pontjában meghatározott adatai, ha az öröklésben érdekelt méhmagzat, cselekvőképtelen, korlátozottan cselekvőképes, ismeretlen helyen levő, vagy ügyeinek vitelében akadályozott személy.
117. §158 (1) A jegyző és a közjegyző a hagyatéki eljárás lefolytatása céljából a hagyatéki eljárásban közreműködő alábbi személyes adatait kezelheti:
118. §159 (1) A jegyző és a közjegyző az örökhagyó e törvény szerint kezelhető adatainak megállapítása és az ezekről rendelkezésére álló adatok ellenőrzése céljából adatot igényelhet a személyiadat- és lakcímnyilvántartásból, valamint a születési, házassági és halotti anyakönyvet vezető anyakönyvvezetőtől.
(3)160 A jegyző és a közjegyző az örökhagyó vagyonának megállapítása és a rendelkezésre álló adatok ellenőrzése céljából adatot igényelhet a számítógépes ingatlan-nyilvántartási rendszerből közvetlenül, az egyedi azonosítójellel ellátott (lajstromozott) vagyontárgyak nyilvántartásából és a zálogjogi nyilvántartásból.
119. §161 Felhatalmazást kap az igazságügyért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg
b) a hagyatéki leltár nyomtatványának adattartalmát és a nyomtatvány közzétételének módját,162
c) a hagyatéki eljárás során közjegyzői letétbe vehető vagyontárgyakat és a letétkezelés szabályait,163
d) az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben a hagyatéki eljárásban elrendelt biztosítási intézkedés foganatosításával kapcsolatban felszámítható készkiadásokat, munkadíjakat, valamint költségeket, továbbá ezek megelőlegezésének és megfizetésének módját,164
e)165 az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben a hagyatéki eljárásban kirendelt zár-, ügygondnok és eseti gondnok díját, felszámítható költségeit, valamint ezek megfizetésének módját,166
f) az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben a hagyatéki eljárás iratainak nem hiteles másolatáért járó díj mértékét és megfizetésének módját,167
g) a hagyatéki eljárásban kibocsátott hirdetmények elektronikus nyilvántartásából történő felvilágosításadás részletes szabályait és az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben a hirdetményi nyilvántartásba való rögzítés és közzététel költségtérítésének összegét, valamint megfizetésének módját.168
(3)169 Az 1–10. §, a 11. § (1)–(3) és (5) bekezdései, a 12–119. § és a 121. § 2011. január 1-jén lépnek hatályba.
(5)170 A 11. § (4) bekezdése és a 23. § (2) bekezdése 2014. január 1-jén lép hatályba.
121. §171 E törvény rendelkezéseit a 2010. december 31. után indult hagyatéki eljárásokban kell alkalmazni.
122–125. §172
17 A 11. § (4) bekezdése a 120. § (5) bekezdése alapján 2014. január 1-jén lép hatályba.
38 A 23. § (2) bekezdése a 120. § (5) bekezdése alapján 2014. január 1-jén lép hatályba.
40 A 24. § (1) bekezdés c) pontja a 2010: CXV. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
41 A 25. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
42 A 26. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
43 A 26. § (2) bekezdése a 2010: CXV. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
44 A 27. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
45 A 28. § a 2010: CXV. törvény 9. §-ával megállapított szöveg. A 28. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
46 A 29. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
47 A 29. § (1) bekezdés a) pontja a 2010: CXV. törvény 10. §-ával megállapított szöveg.
48 A 30. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
49 A 30. § (3) bekezdése a 2010: CXV. törvény 11. §-ával megállapított szöveg.
50 A 31. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
51 A 32. § a 2010: CXV. törvény 12. §-ával megállapított szöveg. A 32. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
52 A 33. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
53 A 33. § a) pontja a 2010: CXV. törvény 13. §-ával megállapított szöveg.
54 A 34. § a 2010: CXV. törvény 14. §-ával megállapított szöveg. A 34. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
55 A 35. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
56 A 36. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
57 A 37. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
58 A 38. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
59 A 38. § (1) bekezdése a 2010: CXV. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
60 A 39. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
61 A 39. § (2) bekezdése a 2010: CXV. törvény 16. §-ával megállapított szöveg.
62 A 40. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
63 A 41. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
64 A 42. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
65 A 43. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
66 A 44. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
67 A 45. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
68 A 46. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
69 A 46. § (1) bekezdése a 2010: CXV. törvény 17. §-ával megállapított szöveg.
70 A 47. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
71 A 48. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
72 A 49. §-t megelőző alcímet a 2010: CXV. törvény 18. §-a iktatta be.
73 A 49. § a 2010: CXV. törvény 19. §-ával megállapított szöveg. A 49. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
74 Az 50. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
75 Az 51. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
76 Az 52. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
77 Az 53. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
78 Az 54. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
79 Az 55. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
80 Az 56. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
81 Az 57. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
82 Az 57. § (2) bekezdése a 2010: CXV. törvény 20. §-ával megállapított szöveg.
83 Az 58. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
84 Az 59. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
85 A 60. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
86 A 61. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba, szövege a 2011: CLXXIV. törvény 74. §-a szerint módosított szöveg.
87 A 62. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
88 A 63. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
89 A 64. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
90 A 65. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
91 A 66. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
92 A 67. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
93 A 68. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
94 A 68. § (2) bekezdése a 2010: CXV. törvény 21. §-ával megállapított szöveg.
95 A 69. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
96 A 70. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
97 A 71. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
98 A 72. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
99 A 72. § (1) bekezdése a 2010: CXV. törvény 22. §-ával megállapított szöveg.
100 A 73. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
101 A 74. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
102 A 75. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
103 A 76. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
104 A 77. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
105 A 78. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
106 A 79. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
107 A 80. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
108 A 81. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
109 A 81. § (3) bekezdés b) pontja a 2010: CXV. törvény 23. §-ával megállapított szöveg.
110 A 82. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
111 A 83. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
112 A 83. § (2) bekezdése a 2010: CXV. törvény 24. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
113 A 83. § (5) bekezdése a 2010: CXV. törvény 24. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
114 A 84. § a 2010: CXV. törvény 25. §-ával megállapított szöveg. A 84. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
115 A 85. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
116 A 85. § (2) bekezdése a 2010: CXV. törvény 26. §-ával megállapított szöveg.
117 A 86. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
118 A 87. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
119 A 88. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
120 A 89. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
121 A 90. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
122 A 90. § (2) bekezdés a) pont ab) alpontja a 2010: CXV. törvény 27. §-ával megállapított szöveg.
123 A 91. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
124 A 92. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
125 A 93. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
126 A 94. § a 2010: CXV. törvény 28. §-ával megállapított szöveg. A 94. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
127 A 95. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
128 A 96. §-t megelőző alcím a 2010: CXV. törvény 29. §-ával megállapított szöveg.
129 A 96. § a 2010: CXV. törvény 29. §-ával megállapított szöveg. A 96. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
130 A 97. § a 2010: CXV. törvény 31. §-ával megállapított szöveg. A 97. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
131 A 98. §-t megelőző alcímet a 2010: CXV. törvény 32. §-a iktatta be.
132 A 98. § a 2010: CXV. törvény 33. §-ával megállapított szöveg. A 98. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
133 A 99. § a 2010: CXV. törvény 34. §-ával megállapított szöveg. A 99. §-t megelőző alcímet a 2010: CXV. törvény 47. §-a hatályon kívül helyezte. A 99. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
134 A 100. § a 2010: CXV. törvény 35. §-ával megállapított szöveg. A 100. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
135 A 101. § a 2010: CXV. törvény 36. §-ával megállapított szöveg. A 101. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
136 A 102. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
137 A 102. § (5) bekezdése a 2010: CXV. törvény 37. §-ával megállapított szöveg.
138 A 103. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
139 A 104. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
140 A 105. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
141 A 106. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
142 A 106. § a) pontja a 2010: CXV. törvény 38. §-ával megállapított szöveg.
143 A 107. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
144 A 108. § a 2010: CXV. törvény 39. §-ával megállapított szöveg. A 108. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
145 A 109. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
146 A 110. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
147 A 110. § (2) bekezdése a 2010: CXV. törvény 40. §-ával megállapított szöveg.
148 A 111. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
149 A 111. § (2) bekezdés a) pontja a 2010: CXV. törvény 41. §-ával megállapított szöveg.
150 A 112. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
151 A 113. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
152 A 113. § (2) bekezdése a 2011: CCI. törvény 357. §-a szerint módosított szöveg.
153 A 113. § (3) bekezdését a 2012: CXVII. törvény 78. §-a iktatta be.
154 A 114. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
155 A 115. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
156 A 116. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
157 A 116. § (2) bekezdés e) pontja a 2010: CXV. törvény 42. §-ával megállapított szöveg.
158 A 117. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
159 A 118. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
160 A 118. § (3) bekezdése a 2012: CXVII. törvény 79. § b) pontja szerint módosított szöveg.
161 A 119. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
162 Lásd a 29/2010. (XII. 31.) KIM rendeletet.
163 Lásd a 29/2010. (XII. 31.) KIM rendeletet.
164 Lásd a 29/2010. (XII. 31.) KIM rendeletet.
165 A 119. § e) pontja a 2010: CXV. törvény 43. §-ával megállapított szöveg.
166 Lásd a 29/2010. (XII. 31.) KIM rendeletet.
167 Lásd a 29/2010. (XII. 31.) KIM rendeletet.
168 Lásd a 29/2010. (XII. 31.) KIM rendeletet.
169 A 120. § (3) bekezdése a 2010: CXV. törvény 44. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
170 A 120. § (5) bekezdése a 2010: CXV. törvény 44. § (2) bekezdésével megállapított, a 2012: LXXXV. törvény 35. §-a szerint módosított szöveg.
171 A 121. § a 120. § (3) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lép hatályba.
172 A 122–125. §-t a 120. § (6) bekezdése hatályon kívül helyezte.


text:
Mi a legfőbb baj a civiltörvénnyel? Összegyűjtöttük, amit a törvényről tudnod kell cimlap
A TASZ bojkottál: a jogsértő civiltörvény el fog bukni A jogsértő civiltörvényt végső változatában is elutasítjuk. Ezt a törvényt véleményünk szerint nem lett volna szabad elfogadni, mert a törvény jogsértő. A jogsértés ellen úgy tudunk leghatékonyabban fellépni, ha nem teszünk eleget a törvénytelen előírásoknak....
Megkaptuk a Kúria írásba foglalt ítéletét a Gyöngyöspata perben. Abban a perben, amelynek egy részében téves – éppen a leírttal ellentétes – szóbeli indokolás hangzott el a legfelsőbb bíróság tárgyalótermében. Tudnivalók civil szervezetek számára a külföldről támogatott szervezetek átláthatóságáról szóló törvényről
Az Országgyűlés elfogadta a civil szervezetek átláthatóságáról szóló 2017. évi LXXVI. törvényt. Ezzel a tájékoztató anyaggal a civil szervezetek számára szeretnénk megkönnyíteni annak megállapítását, hogy vonatkozik-e rájuk a törvény...
Velencei Bizottság: Elfogadhatatlan ebben a formában a civiltörvény A Velencei Bizottság nyilvánosságra került előzetes véleménye alapján kijelenthető, hogy ha a Kormány eleget akar tenni a Bizottság véleményében foglaltaknak, akkor nem lehet a törvényt még a tavaszi ülésszakban elfogadni: a...
Összes hír Hírek
Betegjog Úgy kiabált velem a nővérke, mintha én tehettem volna a fertőzésről
Szilvia két éve munkaképtelen egy olyan fertőzés miatt, amiben elismerte a kórház is a felelősségét. Megdöbbentő, hogy fertőző betegként kismamákkal egy szobába fektették a kórházban, ahogy az is, hogy a nővérektől segítség helyett szemrehányást kapott. Ahhoz, hogy kártérítéshez jusson, a biztosítónak egy független orvosszakértő véleményére lenne szüksége. Ennek költségeit Szilvia 39 ezer forintos rokkantnyugdíjából természetesen nem képes fedezni.
Önrendelkezés A TASZ álláspontja az abortuszmentes kórházak támogatásával összefüggésben
A terhesség-megszakítás a magzati élet védelméről szóló törvény[1] szerint – bizonyos keretek között – megengedett beavatkozás
HIV/AIDS Mire számíthatsz az egészségügyben, ha HIV-vel élsz?
Fogyatékosságügy Sára esküvője
Sára huszonhét éves. Rövidre nyírt, sötét haja van, kék szeme, gyöngyházszínűre festett körme, és váratlanul felvillanó, kedves mosolya. Nyáron eljegyzésre, aztán esküvőre készül, hiszen, ahogy fogalmaz, megtalálta „álmai pasiját”. Mégis, a TASZ ügyvédjének segítsége nélkül reménye sem lehetett volna rá, hogy valaha férjhez menjen. Sára ugyanis Down-szindrómás, és ha gondnokság alatt állna, ami rutinszerű eljárás a nagykorúvá vált fogyatékkal élőknél, akkor sok egyéb mellett azt a jogát sem gyakorolhatná, hogy maga döntse el, kivel és milyen formában szeretne együtt élni.
Roma jogvédelem Hogy ne emeljék ki a gyermekemet?
Sok ilyen és ehhez hasonló kérdéssel keresik meg Jogsegélyszolgálatunkat nap mint nap, ezért szeretnénk a legfontosabb kérdésekre választ adni, az alábbi 23
Menekültek Integráció és párhuzamos társadalmak
Drogpolitika Változások kora a drogügyben
Három hónapos csúszás után a KAB-os pályázatok végre kifizetésre kerülnek, így az ezt megpályázó szolgáltatók ki tudják fizetni az alkalmazottaikat.
Információszabadság Megszüntette a nyomozást az ügyészség Horváth András ellen
Megszüntette a nyomozást a Fővárosi Főügyészség Horváth András, a NAV egykori munkatársa ellen. Az ügyészség döntése alapján nem valósult meg egyetlen bűncselekmény sem azok közül, amelyekkel a feljelentő NAV vádolta ügyfelünket. A határozat azt is kimondta, hogy a közérdekű bejelentők ellen akkor sem indítható büntetőeljárás, ha a közérdekű bejelentéssel kapcsolatban megsértik a jogszabályokat. https://tasz.hu/
Horváth Andrást a NAV személyes adatokkal való visszaélés miatt jelentette fel, mert állítólag jogsértő módon kutakodott az adóhatóság nyilvántartásában, és
Adatvédelem A magánszféra védelmének garanciáit szeretnénk látni
Gyanú nélkül soha? Letölthető véleményünk a titkos információgyűjtést módosító, nagy vihart kavart előterjesztésről.
A tervezett módosítás alapján a titkos információgyűjtés a jövőben előzetes felderítés során is használható lesz a bűncselekmény gyanújának megállapítása, illetve
Gyülekezési jog A tüntetések megtartása nem köthető engedélyhez
Egy jogsegély-szolgálatunkhoz érkező megkeresésből jutott tudomásunkra, hogy Gödöllő városa önkormányzati rendelettel olyan pluszfeltételt támasztott a gyülekezési jog
Részvételi jogok Aláírást gyűjtene petícióhoz, helyi népszavazási kezdeményezéshez? Segítünk!
1. Az aláírásgyűjtés kötelező bejelentésének módja, segítség a kérelem kitöltéséhez
Szólás és sajtószabadság Kommunikálta a Parlamentből kitiltott újságírók ügyét a strasbourgi bíróság
2016 novemberében fordultunk a strasbourgi székhelyű Emberi Jogok Európai Bíróságához (EJEB) annak a hat újságírónak az ügyében, akiket hónapokra kitiltott a Parlament épületéből Kövér László, az Országgyűlés elnöke. Április elején kommunikálta az ügyet az EJEB a magyar kormány felé, amivel érdemi szakaszba jutott az ügy.
Azt kértük az EJEB-től, hogy mondja ki, hogy a sajtószabadságot és a tisztességes eljáráshoz való jogot sértette a házelnök
Lelkiismereti szabadság Támogatjuk a szülőket, hogy megvédhessék a semleges iskolát
Perek Gyöngyöspata: megérkezett a Kúria ítélete
Megkaptuk a Kúria írásba foglalt ítéletét a Gyöngyöspata perben. Abban a perben, amelynek egy részében téves – éppen a leírttal ellentétes – szóbeli indokolás hangzott el a legfelsőbb bíróság tárgyalótermében. https://tasz.hu/
Kampányok Hiányzó emlékek kampányunk Civil díjat nyert!
"Most különösen időszerűnek gondolom, hogy a civil szervezetek a Díj segítségével megmutassák, hogy milyen sokszínű, professzionális, és elkötelezett munkát végeznek. A legjobbak munkáiból sokat
Civil szervezetek fejlesztése Telefonos tanácsadás a Civiltörvényről
Az online tájékoztató és az e-mailes tanácsadás (civiltorveny@tasz.hu) után telefonos konzultáció keretében is kérdezhetnek a civil szervezetek a rövidesen hatályba lépő civiltörvényről. A TASZ jogászai segítenek értelmezni a törvény rendelkezéseit, és felmérni a törvényből fakadó jogi kockázatokat. https://tasz.hu/
Az első telefonos konzultáció időpontja június 28. 13:00-16:00. A konzultáció a +36-1-209-0046 telefonszámon érhető el 13:00 és 14:30 között szabadon
Tanszabadság program Mit tehetek, ha elégedetlen vagyok az érettségim értékelésével?
Az érettségi vizsgák értékelésébe mindig is csúszhattak hibák: ez a tömeges vizsgák elkerülhetetlen velejárója. Mindig fontos tehát, hogy a
A Kúria egyetért a TASZ-szal: a terület lezárása még nem jelenti egy tüntetés végét 2017. június 19. A TASZ bojkottál: a jogsértő civiltörvény el fog bukni 2017. június 13. Megszüntette a nyomozást az ügyészség Horváth András ellen 2017. május 18. További sajtóközlemények
Sajtóközlemény feliratkozás

matches: Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria


text:
Irány: Bizánc – Még egyszer a Hernádi-ügyről | Beszélő
Blogok » KülBlog Irány: Bizánc – Még egyszer a Hernádi-ügyről Ádám Zoltán 2013. december 22.
A Mol és Hernádi körüli jogi, politikai és üzleti konfliktusok még valószínűleg jó ideig szállítják majd a híreket a sajtónak, elvégre az még Magyarországtól keletre sem mindennapos, hogy egy ország legnagyobb vállalatának vezetője nemzetközi körözés alatt álljon, és egy uniós tagország hatóságai európai elfogatóparancsot adjanak ki ellene. Ez az írás ennek a sajátos történetnek a magyarországi társadalmi és politikai vetületeiről szól. Állítása az, hogy a történtek lakmuszpapírként jelzik az elmúlt három és fél évben lezajlott magyarországi jogi és politikai változások lényegét: a jogállami elvek relativizálódását, a jogszabályi környezet rövidtávú politikai céloknak való alárendelődését és a kormánnyal szembeni személyi függőségek erősödését. A Hernádi-ügy jogi és politikai kezelése ebben az értelemben fontos üzeneteket hordoz a politikai közösségen belüli viszonyok és az állam és a társadalom közti kapcsolatrendszer alakulása szempontjából.
Uniós jog és korrupcióellenes fellépés
Hernádi Zsolt ügyében, mint bárki más megvádolásakor, az ártatlanság vélelméből kell kiindulni. Mindenki ártatlan, amíg egy bíróság jogerős ítélete ki nem mondja a bűnösségét. Ugyanakkor Hernádi Zsoltnak mindenki máshoz hasonlóan alá kell vetnie magát hazája és az EU jogrendjének. Ez azt jelenti, hogy ha egy uniós tagország hatóságai vádat emelnek ellene, köteles együttműködni velük, idézés esetén pedig meg kell jelennie a tagország bírósága előtt. A jog mindenkire egyformán vonatkozik. Társadalmi státusza, kapcsolatrendszere, az üzleti vagy a politikai életben betöltött pozíciója vagy éppen nemzeti hovatartozása miatt senkit nem érhet sem hátrány, sem előny a jogszolgáltatás során. Sem Magyarországon, sem másutt az unióban.
Az uniós jog szabályozza a tagállamok más tagállamok polgáraival szembeni vádemelésének módját, és lehetőséget ad az unió egész területén érvényes, úgynevezett európai elfogatóparancs kiadására is. A hagyományos nemzetközi jogsegély keretében zajló kiadatási ügyekkel ellentétben ilyenkor az uniós tagállamok igazságszolgáltatási intézményei közvetlenül működnek egymással együtt, a kormányok beavatkozása nélkül. Ezért is van rendkívüli jelentősége az ügyben a magyar ügyészség eljárásának.
Hernádit az uniós normák és jogintézmények működésbe hozása ellenére Magyarország nem adta ki a horvát igazságszolgáltatásnak. A kiadatásról döntő bíróság a magyar jogszabályok szerint nem is hozhatott más ítéletet. A magyar ügyészség ugyanis egy korábbi horvát bűnügyi jogsegélykérelem nyomán lefolytatott egy nyomozást a Mol állítólagos horvátországi vesztegetési ügyében, amit 2012 januárjában bűncselekmény hiányában lezárt. Márpedig a magyar jogszabályok szerint egy, az ügyészség vagy a rendőrség által bűncselekmény hiányában lezárt nyomozás érintettje az adott ügyben nem adható ki egy másik uniós tagállamnak (sem). Ez ellentétes az uniós igazságügyi együttműködés normáival és főszabályával, de az uniós jog lehetőséget ad rá, mint kivételre, amivel a magyar törvényhozó a 2012-ben megalkotott vonatkozó jogszabályban élt. A Hernádi ellen kiadott európai elfogatóparancs ettől még érvényben marad, és Hernádit bármely más uniós tagállam rendőrsége köteles letartóztatni, de Magyarország nem adja ki Horvátországnak. A horvát igazságszolgáltatás és közvélemény így kénytelen tudomásul venni, hogy Hernádit – egyelőre legalábbis – nem vonják felelősségre Ivo Sanader egykori horvát miniszterelnök feltételezett megvesztegetéséért.
Ez rossz hír a korrupciós ügyeket nyomozó, különleges felhatalmazású ügyészi szervezet, az USKOK sikereitől lelkes horvát közvélemény számára, amely az elmúlt években hozzászokott a politikai és üzleti hatalmasságok elleni perekhez. Az USKOK nyomozásai alapján tartóztatták le és állították bíróság elé a HDZ, a volt jobboldali kormánypárt két volt pénztárosát is – még a HDZ kormányzása idején. De bíróság elé állt Sanader egykori védelmi minisztere és miniszterelnök-helyettese is, miközben Sanader ellen több más vesztegetési ügyben is nyomoz az USKOK.
A horvát hatóságok korrupció-ellenes fellépése korántsem egyedülálló a térségben. Szlovéniában a volt jobboldali miniszterelnököt, Janez Jansa-t ítélte a bíróság júniusban első fokon két év börtönbüntetésre, de nyomozás folyik Zoran Jankovic ljubljanai polgármester, a jelenlegi miniszterelnököt adó Pozitív Szlovénia párt alapítója ellen is. Csehországban a rendőrség szervezett bűnözés elleni egysége júniusban vette őrizetbe a miniszterelnöki hivatal vezetőjét, az egyik hírszerző szervezet vezetőjét és egy miniszterhelyettest. Az ügybe belebukott a megelőző évek korrupciós botrányai során meggyengült Necas-kormány, az addig kormányfőt adó polgári demokraták pedig 7,7%-kal az ötödik helyen végeztek az augusztusi előrehozott választásokon.
A politikai korrupcióval való szembenézés és a politikai elitek megtisztulása Kelet-Közép-Európa szerte megfogalmazódó társadalmi igény, aminek az elmúlt években a különleges felhatalmazású, a politikai döntéshozók ellen fellépni képes nyomozószervek formájában több országban megteremtődtek az intézményi feltételei is. Az USKOK csak egy ezek sorában, miközben a horvát bíróságok kormánytól való függetlenségét és pártatlanságát a 2011-ben megkezdett, az idén nyári horvát uniós csatlakozás egyik feltételét képező bírósági reform hivatott biztosítani. (Az utóbbihoz lásd: Monitoring Report on Croatia's accession preparations. Communication from the Commission to the European Parliament and the Council. Brussels, 26.3.2013. COM(2013) 171 final.)
„Magyarország mossa kezeit”
Mi történt Hernádi ügyében mindeközben Magyarországon? Horvátország 2011-ben, még uniós tagságának elnyerése előtt bűnügyi jogsegélykérelmet terjesztett elő Magyarországnak, amelyben Hernádi kihallgatását kérte a magyar ügyészségtől a Sanader-ügyben. Mivel a Mol elnöke a horvát eljárásban Sanader megvesztegetőjeként szerepelt, ez praktikusan Hernádi meggyanúsítására irányuló kérelemként volt értelmezhető. A magyar ügyészség azonban nem teljesítette a horvát kérést, Hernádi kihallgatását nemzetbiztonsági okra hivatkozva tagadva meg. Hogy a nemzetbiztonsági ok közelebbről mit jelent, azt az ügyészség nem árulta el, elindította viszont az ügyben a saját nyomozását, amit tavaly év elején bűncselekmény hiányában lezárt, alapot teremtve az európai elfogatóparancs idén október 7-i elutasítására a Fővárosi Törvényszék számára.
A korrupció-ellenes küzdelem világszerte egyik legfontosabb civilszervezetének számító Transparency International (TI) magyar tagszervezete október 1-i keltezésű, „Lássunk tisztán a Mol-INA ügyben!” című elemzése (a szöveg az oldal alján található linkre kattintva érhető el) így ír minderről: „A magyar ügyészség nemzetbiztonsági kockázatot lát a horvát szervekkel történő együttműködésben, de lezavarnak egy nyomozást, amit meg is szüntetnek bűncselekmény hiányában. És ez már elegendő alap arra, hogy ha Horvátország európai elfogatóparancsot ad ki Hernádi Zsolt ellen, Magyarország mossa kezeit: nem adhatjuk át, hiszen itthon az ügyében már megszüntettük a nyomozást.”
Az ügyet súlyosbítja – állítja a TI –, hogy Hernádi személyében egy nagyvállalati vezető, Sanaderében pedig egy volt miniszterelnök érintett benne. Ez azért fontos, mondja a TI, mert „Magyarország aláírta az OECD ún. külföldi hivatalos személyek megvesztegetése elleni küzdelemről szóló egyezményét. Arra vállaltunk kötelezettséget, hogy külföldi hivatalos személy (például egy külföldi miniszterelnök) megvesztegetése esetén Magyarország mindenképpen eljár. Biztosítanunk kell azt is, hogy az ilyen eljárást nem befolyásolja semmiféle oda nem illő körülmény. Az egyezmény az ügyben érintett személyek kilétét is olyan körülménynek tekinti, aminek nem szabad befolyásolnia a korrupció miatt indított eljárást. Tehát olyat nem lehet, hogy Hernádi Zsolt ellen nem járunk el, mert esetleg jó kapcsolatot ápol Orbán Viktor kormányfővel, meg mert a Mol a magyar gazdaság zászlóshajója. Merthogy kétségtelenül az, de ennek az igazságszolgáltatáshoz nincs köze.”
A megoldás a TI szerint az lehet, ha a magyar igazságszolgáltatás szervezetei a horvát és más partnerszervezetekkel együttműködve megkísérlik kideríteni az igazságot: „Mindezért az ügyészségtől azt várjuk el, hogy tegyen meg mindent azért, hogy kiderüljön: megvesztegette-e Hernádi Zsolt Horvátország korábbi miniszterelnökét, Ivo Sanadert. Elvárjuk azt is, hogy ha a Mol-INA korrupciós botrányban érintett személyek ellen felhozott vádak megalapozottak, a vesztegetők adjanak számot a bíróság előtt a tetteikről. Ezért az ügyészség bölcsen tenné, ha elárulná, hogy a horvát jogsegélykérelem teljesítése mennyiben veszélyeztette volna Magyarország nemzetbiztonsági érdekeit, és sürgősen újragondolná a Mol horvátországi ténykedését vizsgáló nyomozás megszüntetését.”
A politikai közösség tartalma
A Hernádit a kiadatástól megóvó ügyészségi magatartás – fogalmazzunk így – nem volt ellenére a magyar kormánynak. A legnagyobb magyar vállalat elnök-vezérigazgatója a kiadatás megtagadásának pillanatától kezdve az ügyészség kezében van: addig kerülheti el biztosan a horvát igazságszolgáltatást, ameddig az ügyészség fenntartja a meggyanúsításának megalapozottságával kapcsolatos álláspontját. A kormány nem titkolta, hogy fontosnak tartja Hernádi „megvédését”: a kormányfő nyíltan beszélt róla, hogy véleménye szerint a horvát igazságszolgáltatás politikai megrendelésre dolgozik, amihez azt is hozzá tette, hogy ha a horvát kormány növelni kívánja a Mol által irányított horvát olajtársaság, az INA feletti befolyását, ami szerinte a Hernádi elleni vádemelés valódi oka, ahhoz nem kell durva, civilizált partnerek közt szokatlan jogi eszközökhöz folyamodnia.
Amivel – és a politikai közösség tartalmának újradefiniálása szempontjából ez a döntő mozzanat – a magyar kormány azt állította, hogy az igazságszolgáltatás felett gyakorolt politikai kontroll, amit maga kívánatos és természetes gyakorlatnak tart, legalább annyira jellemző Horvátországra, mint a Fidesz által elképzelt Magyarországra. S mivel ezt a feltevést jóformán senki nem vonta kétségbe Magyarországon, a Fidesz-modell azóta is a világ természetes rendjeként értelmeződik a közbeszédben. Az igazságszolgáltatás politikai célokat követ, a bírósági ítéletek a hivatalban lévő kormány érdekeit szolgálják, Horvátországban legalább annyira, mint – a világnak ebben a szegletében legalábbis – bárhol másutt.
Mintha a mindenkori kormánytól és a különféle politikai érdekektől független intézmények létezését elgondolni sem lehetne. Mintha egy ügyész nem indíthatna nyomozást magas rangú politikusok vagy befolyásos üzletemberek ellen hivatali kötelessége és szakmai meggyőződése alapján, és mintha egy bíró nem adhatna ki uniós elfogatóparancsot egy az idézésnek eleget nem tevő uniós állampolgár ellen pusztán azért, mert ez a dolga. Mintha politikai befolyással minden és mindenki megvásárolható volna; mintha a Nemzeti Együttműködés Rendszerének szabályai Magyarország határain túl is érvényesülnének.
A magyar nyilvánosságban mindez reflektálatlan, következésképp magától értetődő feltevés maradt. „Te sem gondolod komolyan, amit mondasz” – szegezte nekem egy tévéműsorban a neves külpolitikai kommentátor fanyar mosollyal a szájszegletében, mikor a horvát igazságszolgáltatás hivatástudata és kormánytól való függetlensége mellett próbáltam érvelni a Hernádi-ügyben. Amivel nem azt akartam mondani, hogy Horvátország maga a megtestesült jogállami paradicsom, hanem azt, hogy nem biztos, hogy pont úgy működik, mint Magyarország.
Az orbáni interpretációt meglepő módon még egy olyan, kormányhűséggel kevéssé vádolható, liberális lap is a magáévá tette, mint a Magyar Narancs, amikor szerkesztőségi kommentárjában így írt: „Abból sem igen csinál titkot senki, hogy a Sanader-pernek igenis van politikai [kiemelés az eredetiben] célja. A Mol a részvényesi szerződés módosításával valóban meghatározó befolyást szerzett az INA irányításában; ezt a módosítást az aláírók megállapodása szerint egy nagy-britanniai választott bíróságon lehetne megsemmisíteni. Ha a horvát kormány itt bebizonyítja, hogy a Mol vesztegetéssel szerzett befolyást, úgy a bíróság visszaszármaztathatja a menedzsmentjogokat a horvát államnak. A Sanader-ítélet erre lehetne jó; és ezt támogatná meg a Hernádit elmarasztaló ítélet is” (A szerk.: Adja vagy nem adja?, 2013/41, október 10.).
Hogy a Sanader-per mit jelent a demokratikus közvélemény számára Horvátországban és hogy a Sanader-ellenes hatósági és politikai fellépésnek milyen alternatív magyarázatai lehetnek a magyar kormány által tételezetten kívül, arra a Narancs kevés figyelmet veszteget. Eljárási hibákról, science fiction-be illő összefüggésekről és összefüggéstelenségekről ír, és leszögezi, hogy „ez az ítélet – legalábbis amennyi nyilvános belőle – az első szótól az utolsóig erős logikai, nyelvtani és jogi kihívásokkal küzd.” Amiben a lapnak akár igaza is lehet, bár kicsit furcsa, hogy ez Magyarországon kívül nemigen tűnt fel senkinek. A Sanader-perről annakidején beszámoló BBC vagy a New York Times például nem ezt az álláspontot képviselte. Az utóbbi a TI horvátországi ügyvezető igazgatóját, Sasa Segrt-et is megszólaltatta, aki szerint a korrupció-ellenes fellépés demonstrálása nyilvánvalóan az EU-tagság elnyerése miatt vált fontossá Horvátországnak, Sanader azonban ennek ellenére méltányos jogi elbánásban részesült. „A Sanader-ügy új mérföldkövet jelent a korrupcióellenes harcban. Sanader a politikai korrupció megtestesítője Horvátországban” – mondta a nemzetközi korrupcióellenes szervezet horvát vezetője a lapnak.
Amitől persze a Sanader-per megítélésében még lehet a Narancsnak igaza. Abban viszont biztosan nincs neki, hogy a Sanader elleni „eljárás az SDP kormányra kerülése után kapott nagy lendületet, ekkor helyezték előzetesbe Sanadert”. A volt kormányfőt ugyanis, miután 2009-ben váratlanul lemondott a posztjáról, 2010 végén, egy évvel az ellenzéki SPD győzelmét hozó választások előtt vették őrizetbe Ausztriában, miután a mentelmi jogának megvonása előtti órákban elmenekült Zágrábból.
Mindez természetesen nem zárja ki, hogy a horvát hatóságok Hernádival szembeni eljárása méltánytalan legyen, vagy, hogy ügyében a horvát bíróság feltételezhetően nem megalapozott ítéletet hozzon. Ha a magyar hatóságok a horvát partnereikkel való – az uniós normáknak megfelelő, jóhiszemű – együttműködés nyomán erre a következtetésre jutnak, azt a közvélemény tudomására kell hozniuk. Ebben az esetben az ő felelősségük a rá váró jogtalanságtól megóvni az ország egy – bűnösségének jogerős kimondásáig természetesen ártatlannak tekintendő – polgárát. Ez azonban nem azonos egy másik EU-tagország igazságszolgáltatási rendszerének inszinuálásával, jogi kiskapuk teremtésével és kihasználásával, vagy az uniós és jogállami normákkal ellentétes kormányzati retorika hangoztatásával.
A magyar nyilvánosságban a TI-t és Mong Attila hvg.hu-n megjelent cikkét kivéve szinte senki nem kérdőjelezte meg a kormány érvelését. Hogy egy frissen csatlakozott uniós tagállamban a kormány írja a bírósági ítéleteket, azt Magyarországon nagyjából-egészében mindenki készpénznek veszi. Hogy a magyar miniszterelnök a jogszolgáltatás kormányzati célok alá rendelését a világ természetes rendjének tekintő politikai keresztapaként részesítse védelemben a legnagyobb magyar vállalat vezetőjét, az a liberális sajtóban is alig-alig keltett megütközést. Ez a Fidesz és személy szerint Orbán Viktor legnagyobb politikai győzelme: a Róma helyett Bizáncot választó kelet-európai provincializmus társadalmi normálállapottá válása.
(Fénykép: Szilágyi Lenke)
Tardos Károly: Ejtőernyőzés Kelet-Európában – Interjú Török Ádámmal Mindennapi rasszizmusunk Köszönet Törökországnak irreális képe van saját világhatalmi szerepéről – Interjú Dobrovits Mihály turkológus-történésszel Felhívás lincsre Címlap témák
Elfilozófálgatni egy humanitárius katasztrófáról1 év 19 hét
Normálisból normálisba1 év 23 hét
Tartalom és forma1 év 23 hét
Hibás kiindulás1 év 25 hét
Ungváry sértődöttsége1 év 25 hét
Én is számolok1 év 27 hét
Köszönjük1 év 28 hét

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság