text:
Hírkereső: Juhász Ferenc
Fapál-ügy: öt pontban kértek hiánypótlást
Öt pontban kért hiánypótlást a Központi Nyomozó Főügyészségtől a Pesti Központi Kerületi Bíróság a Fapál László volt honvédelmi államtitkár lakásügyében indított perben, amelyben vádlottként idézték be a szocialista Juhász Ferenc egykori honvédelmi minisztert – tudta meg a Magyar Nemzet.
mno.hu/ahirtvhirei/vadlottkent-ideztek-be-juhasz-ferenc-egykori-…
Ötpontos ukázt kapott az ügyészség
Nem lesz könnyű dolga a Központi Nyomozó Főügyészségnek, ha elmarasztaló ítéletet kíván elérni a szocialista Juhász Ferenc által vezetett Honvédelmi Minisztériumnál felmerült korrupció ügyében. A bíróság ugyanis öt pontban sorolja fel, milyen hiányokat kell pótolni, hogy egyáltalán meginduljon az érdemi eljárás.
mno.hu/magyar_nemzet_belfoldi_hirei/otpontos-ukazt-kapott-az-…
Megkérdeztük: Ön szerint jó ötlet a közös szerenád?
Nyíregyháza - Juhász Ferencné Vasmegyeren él, mint mesélte, neki nem is volt alkalma szerenádozni. – Szerintem jó ötlet a közös éneklés, legalább nem isznak annyit a gyerekek. Juhász Ferenc feleségével ellenkező álláspontra helyezkedett.
www.szon.hu/megkerdeztuk-on-szerint-jo-otlet-a-kozos-szerenad/2253880
MSZP: a Juhász Ferenc ellen benyújtott vádirat az ügyészség szégyene
A Pesti Központi Kerületi Bíróságon ma volt az úgynevezett honvédségi lakásügy első tárgyalása. A Juhász Ferenc elleni eljárás Budai Gyula megalapozatlan feljelentése alapján indult 2011 februárjában úgy, hogy az egykori elszámoltatási kormánybiztos indítványa még a bűncselekmény alapos gyanúját is nélkülözte - olvasható az MSZP közleményében.
www.nepszava.hu/articles/article.php?id=638384
Az ügyészség újabb kudarca a Juhászék elleni vád
Megkezdődött, de az első tárgyalással meg is szakadt a Juhász Ferenc volt honvédelmi miniszter és egykori államtitkára, Fapál László ellen hűtlen kezelés miatt, az úgynevezett "lakásügyben" indult per a Pesti Központi Kerületi Bíróságon: az ügyészség ugyanis olyan hiányos vádiratot készített, amely alapján nem lehetne érdemi tárgyalást lefolytatni.
www.nepszava.hu/articles/article.php?id=638323
A vád pontosítására szólított fel a bíróság Juhász és Fapál lakásügyében
Budapest, 2013. április 16., kedd (MTI) - Az első tárgyalást félbeszakítva a vád pontosítására szólította fel az ügyészséget a Pesti Központi Kerületi Bíróság kedden Juhász Ferenc volt szocialista honvédelmi miniszter és Fapál László volt közigazgatási államtitkár lakásügyével kapcsolatban.
www.boon.hu/a-vad-pontositasara-szolitott-fel-a-birosag-juhasz-es-…
Félbeszakadt a szocialista miniszter tárgyalása
mno.hu/belfold/felbeszakadt-a-szocialista-miniszter-targyalasa-1152322
hvg.hu/itthon/20130416_Nem_eleg_pontos_a_vad_Juhasz_es_Fapal_lak#rss
Elkezdődött Juhász és Fapál büntetőpere
Megkezdődött Juhász Ferenc és Fapál László büntetőpere. A volt honvédelmi miniszter és egykori államtitkára ellen Fapál szolgálati lakásának kiutalása és kedvezményes megvásárlása miatt emeltek vádat.
mno.hu/ahirtvhirei/elkezdodott-juhasz-es-fapal-buntetopere-1152309
A vád szerint Fapál László bérbe vett, majd 2006 nyarán Juhász Ferenc döntése alapján 22 millióért megvásárolt egy 65 millió forint értékű lakást.
www.hirado.hu/Hirek/2013/04/16/11/A_vad_pontositasara_szolitott_fel_a_…
Juhász Ferenc pere: a vád pontosítására szólított fel a bíróság
atv.hu/cikk/20130416_juhasz_ferenc_pere_a_vad_pontositasara_szolitott_…
Kétszer is előzetesben "felejtették" a Hunvald-per elsőrendű vádlottját: először a fellebbviteli főügyészség, majd az ítélőtábla mulasztotta el a félévente kötelező felülvizsgálatot. A súlyos eljárási hibának semmilyen jogkövetkezménye nincs. Jogalap nélkül viszik eközben bíróság elé - legalábbis állításuk szerint - Juhász Ferenc volt honvédelmi minisztert és a "viszkisdoboz-ügyben" felmentett…
www.nepszava.hu/articles/article.php?id=638149
Budapesten a számos irodalmi esemény közül kiemelkedik a Versmaraton, amely a Thália Színházban kezdődik 11 órakor. Az eseményen Az év versei 2013 című kötetben szereplő csaknem száz költő olvassa fel műveit. Az eseményt Balog Zoltán, az emberi erőforrások minisztere nyitja meg, az eseményről a közmédia is beszámol. A Művészetek Palotájában a kortárs magyar költészet meghatározó alkotói, köztük…
www.bumm.sk/index.php?show=80936
A Magyar Költészet Napját 1964 óta ünnepeljük április 11-én, József Attila születésnapján. Lássuk, milyen programok várnak az ünnepi napon a színházakban! Madách Színház - Vendég a Cseppkő Gyermekotthon lakója Rendhagyó módon ünnepli a Költészet Napját idén a Madách Színház. József Attila születésnapján az esti előadás Vizy Márton és Tóth Dávid Ágoston musicalje, az Én, József Attila lesz, amely…
szinhaz.hu/videk/51492-mi-var-a-kolteszet-napjan-versmondasi-rekord-…
A Kempo Jitsu Ukrajna győzelmével zárult a 2013. évi Nyílt Kempo Világkupa és XI. Juhász Ferenc Emlékverseny.
www.axel.hu/hir.270.ukran_csapat_nyerte_a_kempo_vilagkupat
''S én, mint vízesés, szívedben zuhogok''
A közelgő Versmaraton kapcsán Fábián Barna, a Ma reggel műsorvezetője Juhász Ferenc egy gyönyörű szerelmes versét ajánlja.
www.mr1-kossuth.hu/hirek/versmaraton-130328/s-en-mint-vizeses-…
2013 április 9.
www.harmonet.hu/kultura_utazas/66189-kolteszet-napja-unnepi-versest-a…
"S én, mint vízesés, szívedben zuhogok" - Versmaraton 2013.
Fábián Barna, a Ma reggel műsorvezetője Juhász Ferenc egy gyönyörű, szerelmes versét ajánlja.
www.hirado.hu/Hirek/2013/04/08/12/_S_en_mint_vizeses_szivedben_zuhogok…
92 költő olvas fel a Thália Versmaratonon
Az év versei 2013 című kötetben szereplő 92 költő olvassa fel verseit a harmadik Versmaratonon, amelyet a költészet napján, április 11-én rendeznek meg 11 és 23 óra között Budapesten, a Thália Színház Mikroszínpadán. A Magyar Napló Kiadó szervezésében megvalósuló rendezvény csütörtöki sajtótájékoztatóján Halász János, az Emberi Erőforrások Minisztériuma kultúráért felelős államtitkára kiemelte,…
szinhaz.hu/budapest/51445-92-kolto-olvas-fel-a-thalia-versmaratonon
50 klub mintegy 350 sportolója vesz részt várhatóan az április 5. és 7. között rendezendő Nyílt Kempo Világkupa és XI. Juhász Ferenc Emlékversenyen.
www.axel.hu/hir.252.13_nemzet_legjobbjai_a_kempo_vilagkupan

matches: Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság


83/2011. (VIII. 31.) VM rendelet az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból a borászati gépek, technológiai berendezések beszerzéséhez a 2011. évtől igényelhető támogatásról - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
6. KKV: a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: KKV törvény) szerinti mikro-, kis- és középvállalkozás;
(3) * A gépkatalógust a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) hivatalos honlapján közzéteszi.
4. § * (1) A támogatási keretösszeg forintra történő átszámítása a támogatásról szóló döntés évének január 1-jén érvényes, az Európai Központi Bank (a továbbiakban: EKB) által jegyzett középárfolyamon történik.
(3) * A Kincstár a 3. § (5) bekezdés b) pontjában meghatározott keretösszegen felüli támogatási kérelmet elutasítja.
(2) Nem igényelhet támogatást az a kérelmező, aki vagy amely
d) nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül;
f) * a támogatási kérelem benyújtásának az időpontjában nem rendelkezik az üzemeltetési hely tekintetében egyszerűsített adóraktári engedéllyel, illetve pezsgőadóraktári engedéllyel;
(3) A (2) bekezdés d) pontja szerint nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül
b) nem került a kérelmező 100%-os tulajdonába;
8. § (1) * A támogatási kérelmet a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv részére kell benyújtani a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv által rendszeresített és a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv honlapján közzétett nyomtatványon. A nyomtatványon a kérelmezőnek meg kell adnia
(4) Egy kérelmező egy benyújtási időszakban egy támogatási kérelmet nyújthat be.
ba)-bb) *
bc) gyártási időpontot igazoló dokumentum,
h)-j) *
k) * a gép nem saját tulajdonú vagy más személy rendelkezési jogával terhelt ingatlanon történő üzemeltetése esetén a 3. melléklet szerinti nyilatkozatot teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan, és
10. § (1) Kizárólag a készpénzzel vagy banki átutalással a támogatási kérelem benyújtásáig 100%-ban kiegyenlített kiadások számolhatóak el. Csereszerződéses - ún. „kompenzációs” - számlák, számlaösszegek és lízing konstrukcióval érintett számlák nem szolgálhatnak a jogosult költségek elszámolásának alapjául. Az ilyen módon kiegyenlített összegek alapján támogatás nem fizethető.
(4) A számla elutasítását vonja maga után, ha a számlát más támogatáshoz elszámolták.
11. § (1) * A gépcsere előzetes bejelentését a Kincstár részére kell megtenni a felmerült csereok bekövetkezésétől számított 30 napon belül, postai úton vagy telefax útján a Kincstár által rendszeresített és a Kincstár honlapján közzétett nyomtatványon. A nyomtatványon a kérelmező megadja
e) * az új gép üzemeltetésének helye Magyarország területe;
(4) * A gépcsere megvalósulását a Kincstár részére kell bejelenteni legkésőbb 5 nappal a gépcserét követően, kizárólag postai úton, a Kincstár által rendszeresített és a Kincstár honlapján közzétett nyomtatványon. A nyomtatványon a kérelmező megadja
12. § (1) * Az üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt a gép üzemeltetési helyének megváltoztatása a Kincstár által rendszeresített nyomtatványon történő bejelentést követően valósítható meg.
(2) * Az üzemeltetési hely változtatása bejelentőlapot a Kincstár részére kell benyújtani postai úton vagy telefax útján, legalább 10 nappal a gép tervezett átszállításának megkezdése előtt, a Kincstár által rendszeresített és a Kincstár honlapján közzétett nyomtatványon. A nyomtatványon a kérelmező megadja
8. A támogatás kifizetése
14. § (1) * A Kincstár a támogatási kérelmeket beérkezési sorrendben bírálja el.
14/A. § * (1) * A Kincstár az üzemeltetési kötelezettség tartamának feltüntetésével együtt azon kérelmezők jegyzékét, amelyek részére a pénzügyi év során a támogatást kifizette, a pénzügyi év végét követő 15 napon belül átadja a borászati hatóság részére.
(2) * A borászati hatóság az üzemeltetési kötelezettség tartama alatt a döntés jogerőre emelkedését követő 15 napon belül, a kérelmező egyszerűsített adóraktári engedélyének vagy pezsgő-adóraktári engedélyének visszavonása esetén a vámhatóságtól kapott tájékoztatást követő 15 napon belül tájékoztatja a Kincstárt a 7. § e) pontja szerint a kérelmezővel szemben meghozott hatósági döntésről.
(2) * Azon kérelmező esetében, aki a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendeletben meghatározott szüreti, termelési vagy készletjelentési kötelezettségét a határidő lejárta után teljesíti, de ezt a kötelezettségét a határidő lejártát követő legfeljebb 10 munkanapon belül pótolja, a megítélhető támogatás összegét a Kincstár késedelmes munkanaponként a megítélhető támogatási összeg 1/11-ed részével csökkenti. A csökkentés alapját az az összeg képezi, amelyre a kérelmező a határidőig benyújtott jelentés esetén lett volna jogosult.
19. § * E rendeletnek az egyes agrártárgyú miniszteri rendeletek módosításáról szóló 18/2013. (III. 21.) VM rendelet [a továbbiakban: 18/2013. (III. 21.) VM rendelet] által megállapított 3. § (5) bekezdés a) pontját a 18/2013. (III. 21.) VM rendelet hatályba lépésekor folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell.
A gépkatalógus gépváltozatai *
1. Gépváltozat Gépváltozat kódja
2. melléklet a 83/2011. (VIII. 31.) VM rendelethez *
A borászati hatóság által kiadott hatósági bizonyítvány adattartalma
Megállapította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 3. § (1). Hatályos: 2013. XII. 15-től.
Megállapította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 3. § (2). Hatályos: 2013. XI. 5-től.
Módosította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 1.
Megállapította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 3. § (3). Hatályos: 2013. XII. 15-től.
Hatályon kívül helyezte: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 16. § (1) a). Hatálytalan: 2013. XI. 5-től.
Beiktatta: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 3. § (4). Hatályos: 2013. XI. 5-től.
Beiktatta: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 3. § (4). Módosította: 18/2014. (X. 29.) FM rendelet 21. §.
Megállapította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 4. §. Hatályos: 2013. XII. 15-től.
Módosította: 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 46. § a).
Megállapította: 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 3. § (1). Módosította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 2.
Módosította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 3.
Megállapította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 5. §. Hatályos: 2013. XI. 5-től.
Megállapította: 53/2014. (IV. 29.) VM rendelet 8. §. Hatályos: 2014. IV. 30-tól.
Módosította: 44/2014. (XII. 30.) FM rendelet 7. §, 52/2015. (IX. 7.) FM rendelet 14. §.
Hatályon kívül helyezte: 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 11. § (1) a). Hatálytalan: 2012. X. 12-től.
Megállapította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 6. §. Hatályos: 2013. XI. 5-től.
Módosította: 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 46. § b).
Hatályon kívül helyezte: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 16. § (1) b). Hatálytalan: 2013. XI. 5-től.
Megállapította: 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 4. § (2). Hatályos: 2012. X. 12-től.
Hatályon kívül helyezte: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 16. § (1) c). Hatálytalan: 2013. XI. 5-től.
Hatályon kívül helyezte: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 16. § (1) d). Hatálytalan: 2013. XI. 5-től.
Megállapította: 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 4. § (3). Hatályos: 2012. X. 12-től.
Hatályon kívül helyezte: 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 11. § (1) b). Hatálytalan: 2012. X. 12-től.
Módosította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 4.
Hatályon kívül helyezte: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 16. § (2). Hatálytalan: 2013. XII. 15-től.
Beiktatta: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 7. §. Hatályos: 2013. XI. 5-től.
Módosította: 5/2012. (II. 10.) VM rendelet 60. §.
Megállapította: 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 5. §. Módosította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 5.
Megállapította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 8. § (1). Hatályos: 2013. XI. 5-től.
Beiktatta: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 8. § (2). Hatályos: 2013. XI. 5-től.
Beiktatta: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 8. § (3). Hatályos: 2014. X. 16-tól.
Módosította: 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 10. § a), 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 46. § c).
Módosította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 6.
Megállapította: 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 6. § (1). Hatályos: 2012. X. 12-től.
Beiktatta: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 9. § (1). Hatályos: 2013. XI. 5-től.
Megállapította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 9. § (2). Hatályos: 2013. XI. 5-től.
Hatályon kívül helyezte: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 16. § (1) e). Hatálytalan: 2013. XI. 5-től.
Megállapította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 9. § (3). Hatályos: 2013. XI. 5-től.
Hatályon kívül helyezte: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 16. § (1) f). Hatálytalan: 2013. XI. 5-től.
Módosította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 7.
Hatályon kívül helyezte: 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 11. § (1) c). Hatálytalan: 2012. X. 12-től.
Megállapította: 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 6. § (4). Módosította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 8.
Megállapította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 9. § (4). Hatályos: 2013. XI. 5-től.
Hatályon kívül helyezte: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 16. § (1) g). Hatálytalan: 2013. XI. 5-től.
Hatályon kívül helyezte: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 16. § (1) h). Hatálytalan: 2013. XI. 5-től.
Megállapította: 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 7. § (1). Módosította: 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 46. § d).
Módosította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 9.
Hatályon kívül helyezte: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 16. § (1) i). Hatálytalan: 2013. XI. 5-től.
Beiktatta: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 10. § (1). Hatályos: 2013. XI. 5-től.
Megállapította: 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 7. § (3). Hatályos: 2012. X. 12-től.
Beiktatta: 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 7. § (4). Módosította: 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 46. § d).
Módosította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 10.
Beiktatta: 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 7. § (4). Hatályos: 2012. X. 12-től.
Megállapította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 10. § (2). Hatályos: 2013. XI. 5-től.
Hatályon kívül helyezte: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 16. § (1) j). Hatálytalan: 2013. XI. 5-től.
Megállapította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 10. § (3). Hatályos: 2013. XI. 5-től.
Módosította: 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 10. § a), 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 46. § e).
Megállapította: 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 8. §. Módosította: 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 46. § d).
Módosította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 11.
Megállapította: 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 8. §. Hatályos: 2012. X. 12-től.
Módosította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 12.
Hatályon kívül helyezte: 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 11. § (1) d). Hatálytalan: 2012. X. 12-től.
Módosította: 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 46. § b). Végre nem hajtható módosítására lásd: 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 46. § f).
Hatályon kívül helyezte: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 16. § (1) k). Hatálytalan: 2013. XI. 5-től.
Beiktatta: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 11. §. Hatályos: 2013. XI. 5-től.
Módosította: 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 46. § g).
Módosította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 13.
Módosította: 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 46. § e).
Megállapította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 12. § (1). Hatályos: 2013. XI. 5-től.
Beiktatta: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 12. § (2). Hatályos: 2013. XI. 5-től.
Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2011. IX. 9-től.
Beiktatta: 18/2013. (III. 21.) VM rendelet 9. § (2). Hatályos: 2013. III. 22-től.
Beiktatta: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 13. §. Hatályos: 2013. XI. 5-től.
Megállapította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 14. §, 1. melléklet. Hatályos: 2013. XI. 5-től.
Megállapította: 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 9. §, 1. számú melléklet. Hatályos: 2012. X. 12-től.
Módosította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 14.
Módosította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 15.
Módosította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 16.
Módosítva: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 17. alapján.
Módosította: 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 10. § c).
Módosította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 18.
Módosította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 19.
Módosította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 20.
Módosítva: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 21. alapján.
Módosította: 108/2012. (X. 11.) VM rendelet 10. § d).
Módosította: 101/2013. (XI. 4.) VM rendelet 15. § 22.


text:
A fellebbezést tartalma szerint kell elbírálni - Jogászvilág - Jogászvilág
A fellebbezést tartalma szerint kell elbírálni - Jogászvilág
Kezdőlap » A fellebbezést tartalma szerint kell elbírálni
A fellebbezést tartalma szerint kell elbírálni
Dátum: 2018. augusztus 28.
Címkék: Bírósági Döntések Tára, civil szervezetek nyilvántartása, Civilisztikai Kollégiumvezetők Országos Tanácskozása, Debreceni Ítélőtábla, kereset határozottsága, keresetlevél visszautasítása, közigazgatási perrendtartás, Kúria, új Pp., vagylagos kereseti kérelem
Rovat: Szakma, Új Pp.
Ha a felperes a keresetlevelet visszautasító végzés hatályon kívül helyezését indítványozza, azonban a fellebbezésében azt állítja, hogy a keresetlevele perfelvételre alkalmas, a visszautasítási okok nem állnak fenn, úgy – ha annak feltételei fennállnak – lehetőség van az elsőfokú határozat megváltoztatására és a keresetlevél visszautasításának a mellőzésére, mivel a döntés megváltoztatásához szükséges feltételek fennállnak
A felperes a 2018. január 22. napján előterjesztett keresetlevelében „a nyilvántartásba vételi végzés jogszabályba ütközését az alapjául szolgáló létesítő okiratnak a nyilvántartásba vételi eljárásban észlelhető érvénytelenségére” alapította, ezért keresetében azt kérte, hogy „a bíróság a per során kísérelje meg az érvénytelenségi ok kiküszöbölését azáltal, hogy felhívja az alperes képviselőjét, gondoskodjék a létesítő okirat meghatározott pontjában rögzített előírások közgyűlés általi – felperesi keresetben kifejtettek szerinti – módosításáról;
– ha az érvénytelenség oka változatlanul fennáll, mert az alperes közgyűlése az alapszabály érintett előírását a bíróság felhívása ellenére sem módosította, a bíróság a nyilvántartásba vételt elrendelő végzést az ítéletében megállapított időponttal – az alapszabály keltére vonatkozó részében – helyezze hatályon kívül, és a létesítő okirat érvénytelenségét a meghatározott pont vonatkozásában részlegesen állapítsa meg, ezen túlmenően pedig keresse meg a nyilvántartó bíróságot a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló 2011. évi CLXXXI. törvény (a továbbiakban: Cnytv.) 46/A. § (6) bekezdésében foglaltak intézkedések megtételére;
– amennyiben az érvénytelenség oka utóbb megszűnt azáltal, hogy az alperes közgyűlése a bíróság felhívásának megfelelően a létesítő okirata meghatározott pontját módosította, az alapszabályt visszamenőleges hatállyal nyilvánítsa érvényessé, szükség esetén pedig a Cnytv. 46/A. § (6) bekezdésében foglaltak szerint járjon el.”
Az elsőfokú bíróság döntése
Az elsőfokú bíróság végzésével a keresetlevelet visszautasította. Döntése szerint a keresetlevél nem felel meg a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Pp.) 170. § (2) bekezdés a) pontjában foglaltaknak. Nem tartalmazza ugyanis a petítum a pontos időpontot a Cnytv. 46/A. § (6) bekezdése szerinti hatályon kívül helyezésre vonatkozóan, valamint a keresetben nem került egyediesítésre, hogy a felperes milyen konkrét intézkedést kér.
Az elsőfokú bíróság megállapítása szerint a keresetlevél a Pp. 170. § (4) bekezdésében foglaltaknak sem felel meg, ugyanis a kereset keresethalmazatot tartalmaz, azonban a felperes nem jelölte meg az egyes keresetek egymáshoz való viszonyát és az elbírálás sorrendjét sem.
A keresetlevelet azért is hiányosnak találta, mert nem egyértelmű a felperes megjelölése, mivel a neve, azonosító adatai cím alatt az ügyész került feltüntetésre. Álláspontja szerint a keresetlevélben a felperes, valamint képviselőjének a megjelölése nem tartalmazza a Pp. 170. § (1) bekezdés b) pont bc) alpontjában foglaltakat, figyelemmel az elektronikus bejegyzés iránti kérelemben feltüntetett adatokra is. Abban ugyanis a felperes szervezet megnevezéseként, valamint a felperes képviselőjének megnevezéseként is a megyei főügyészség szerepel. A fél jogainak ügyész általi gyakorlásáról szóló, a Kúria 2/2012. Közigazgatási-Munkaügyi-Polgári jogegységi határozata (a továbbiakban: KMPJE) alapján a polgári peres eljárásokban az ügyész mint absztrakt közjogi jogalany vesz részt a perben felperesként, őt az illetékes ügyészi szerv képviseli, a felperes keresetlevele azonban ennek a feltételnek nem felel meg. Ezért a Pp. 176. § (1) bekezdés j) pontja alapján – hiánypótlási felhívás kiadását mellőzve – a keresetlevelet visszautasította, mert az nem tartalmazta a Pp. 170. §-ában, illetve törvényben előírt egyéb kötelező tartalmi elemeket, illetve alaki kellékeket.
A fellebbezés tartalma
A végzés ellen a felperes nyújtott be fellebbezést, melyben a Pp. 381. §-ára figyelemmel a sérelmezett határozat hatályon kívül helyezését és az elsőfokú bíróságnak új eljárás lefolytatására és új határozat hozatalára utasítását kérte. Állította, hogy a keresetlevele visszautasításának feltételei – az elsőfokú bíróság megállapításával szemben – nem állnak fenn. Álláspontja szerint a kereseti kérelmét a Cnytv. 46/A. § (5) és (6) bekezdéseiben és 46/B. § (3)-(5) bekezdéseiben foglalt rendelkezéseket is figyelembe véve csak vagylagosan terjesztette (terjeszthette) elő, azok alkalmazhatósága a bíróság előzetes felhívása után az alperes perbeli cselekményétől függ. Álláspontja szerint az adott ügyben „összetett kereseti kérelemről van szó”, amely esetben nem állítható fel és így nem is indítványozható – az elsőfokú bíróság végzésében elvárt – elbírálási sorrend, hiszen a döntés az alperes „jövőbeli perbeli cselekvőségétől” függ. Sérelmezte az elsőfokú határozatnak az ügyész perbeli legitimációjával kapcsolatban tett megállapításait is. A KMPJE szerint az ügyészt mint absztrakt közjogi jogalanyt az illetékes ügyészi szerv képviseli, a keresetlevelében ennek megfelelően jelölte meg eljáró ügyészként az őt képviselő megyei főügyészséget. Kiemelte, hogy a keresetlevele olyan fejléces dokumentum, amelynek tetején értelemszerűen megtalálható a felperes képviseletét ellátó ügyészi szerv valamennyi nyilvános adata, a keresetlevele tartalmazta a Pp. 170. § (1) bekezdés c) pontja szerinti összes kötelező tartalmi elemet.
A Pp. 177. § (1) bekezdése alapján a fellebbezést az alperesnek nem kellett észrevételezésre megküldeni, ezért az alperes nem is terjeszthetett elő észrevételt.
A Debreceni Ítélőtábla döntése
A fellebbezést az ítélőtábla megalapozottnak találta.
Az ítélőtáblának abban a jogkérdésben kellett állást foglalnia, hogy fennállnak-e a keresetlevélnek az elsőfokú bíróság által megjelölt hiányosságai, amelyek miatt hiánypótlási felhívás kiadásának mellőzése nélkül azt vissza kellett utasítani.
Arra helytállóan hivatkozott az elsőfokú bíróság, hogy a Pp. a keresetlevél érdemi részében a kereseti kérelem kellően határozott előadását követeli meg a felperestől. Ebbe az is beletartozik, hogy a felperesnek egyértelműen és pontosan kell megjelölnie, milyen tartalmú döntést kíván a bíróságtól [Pp. 170. § (2) bekezdés a) pont]. A megválasztott jogvédelmi igénynek az ítélet rendelkező részével szemben támasztott követelményeknek kell megfelelnie, mivel a bíróságnak az alperes mulasztása esetén a kereseti kérelemmel egyezően a bírósági meghagyást hivatalból ki kell bocsátania.
Elvárás, hogy világosan, végrehajtásra alkalmas módon kell a felperesnek a bírósághoz intézett keresetét megfogalmaznia, amihez a bíróság kötve is van [Pp. 2. § (2) bekezdés], azonban mindig az adott konkrét tényállás és kereseti kérelem vonatkozásában dönthető csak el, hogy a keresetlevél mit foglal magában.
Az adott ügyben a bíróságnak a Cnytv. speciális eljárási rendelkezéseit is alkalmaznia kell, a Cnytv. 46/A. § (6)-(7) bekezdésein alapuló jogerős határozat végrehajtására pedig nem a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény alapján kerül sor. A felperes kereseti kérelmének helyt adó ítélet esetén a Cnytv. 46/B. § (2)-(4) bekezdései alapján a nyilvántartó bíróság – a perbíróság felhívására – teszi meg a Cnytv. 46/A. § (5)-(6) bekezdései szerinti határozat „végrehajtásához” szükséges intézkedéseket.
Az ítélőtábla megállapítása szerint az adott ügyben a felperes keresetének „határozottsága” megfelel a Pp. 170. § (2) bekezdés a) pontjában írt követelményeknek. Az elsőfokú bíróság megállapításával szemben ugyanis a felperes nem eshetőleges, hanem vagylagos kereseti kérelmet terjesztett elő attól függően, hogy az alperes az elsőfokú bíróságnak a Cnytv. 46/A. § (5) bekezdése szerinti felhívására a jogszabálysértő állapot megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket megteszi-e. A felperesnek – ha erre az anyagi jogi jogszabály alapján lehetősége van – joga van a bíróság döntésére vonatkozó két vagy több egyenrangú, de egymást kizáró és ezért vagylagos kereset előterjesztésére [így foglalt állást a Kúria elnöke által létrehozott, a Pp. jogértelmezési kérdéseivel foglalkozó konzultációs testület 2017. november 3. napján tartott ülésén elfogadott 3. számú állásfoglalása, a Kúria „Az ingatlan közös tulajdona megszüntetésének egyes kérdéseiről” szóló 1/2017. (IX. 11.) PK véleménye 14. pontjában, és az új Ptk. Tanácsadó Testület is a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 5:84. §-a tárgyában].
[13] Megalapozottan hivatkozott arra is a felperes, hogy az elsőfokú bíróságnak a Cnytv. 46/A. § (5) bekezdése, illetve a Cnytv. 46/B. § (1) bekezdése szerinti eljárási cselekménye – az alperes felhívása a jogszabálysértő állapot megszüntetéséhez szükséges intézkedések megtételére – nem a kereseti kérelem tárgya, erről a bíróság érdemben nem határoz (határozhat). Az elsőfokú bíróságot terhelő felhívási kötelezettség a Cnytv. alapján hivatalból áll fenn (Fővárosi Ítélőtábla 4.Pf.21.165/2017/4.). Ezért az ítélőtábla megállapítása szerint a felperesnek – eshetőleges keresetek hiányában – a kereseti kérelmei egymáshoz való viszonyát, az elbírálás sorrendjét nem kell megjelölnie, a hatályon kívül helyezésre vonatkozó petitumát sem kell egyediesítenie. A kereseti kérelme alapján a bíróság döntése az alperesnek a felhívására tett nyilatkozatától, illetve eljárási cselekményétől függ [a Civilisztikai Kollégiumvezetők Országos Tanácskozásán (CKOT) 2017. november 20-21. napján hozott 22. számú állásfoglalás – közzétéve: Bírósági Határozatok 2018. januári számában]. A teljesítési határidő sem kötelező kelléke a keresetlevélnek, az ezzel kapcsolatban megjelölt hiányosság sem szolgálhat a keresetlevél visszautasításának alapjául (CKOT 2017. november 20-21-én hozott 20. számú állásfoglalása).
Megalapozottan sérelmezte a felperes az elsőfokú bíróságnak a Pp. 170. § (1) bekezdés b) és c) pontja tárgyában tett megállapításait is. A Pp. 60. § (1) bekezdése alapján a perben az ügyész a fél jogait gyakorolja, míg a Pp. 58. §-a szerint a bíróság előtt az ügyészségről szóló törvény rendelkezéseire figyelemmel eljárni jogosult illetékes ügyész jár el. A Kúria 2/2017. Közigazgatási-munkaügyi-polgári jogegységi határozatában a több kollégium ügykörét érintő, eljárásjogi tárgyú elvi iránymutatásoknak a Pp. és a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (a továbbiakban: Kp.) hatálybalépésére tekintettel történő felülvizsgálata során a KMPJE határozatot a Pp. alkalmazása körében is megfelelően irányadónak tekintette. Az ítélőtábla megállapítása szerint a felperes keresetlevelében az ügyész, illetve az ügyész képviseletében eljáró szerv feltüntetése az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 27. §-ában foglalt rendelkezéseknek is megfelel. Az elektronikus kapcsolattartás során használt nyomtatvány kitöltésére a Pp. 170. § (1) bekezdése nem tartalmaz rendelkezést, ezért azon a felperes megjelölésének hiányosságára hivatkozással szintén nem volt helye a keresetlevél visszautasításának.
A Pp. 109. alcíme – ami a végzés elleni fellebbezés szabályait rögzíti – nem tartalmaz eltérő rendelkezést a másodfokú eljárásban hozható határozatokra, ezért a Pp. 389. §-a alapján arra az ítélet elleni fellebbezésre vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni. Az adott esetben a keresetlevelet visszautasító végzés elleni fellebbezésnél e szakasz nehezen értelmezhető, hiszen az ügy érdemi eldöntése nem történt meg és az alperes sem tesz/tehet észrevételt.
Bár a felperes a Pp. 381. §-ának alkalmazását indítványozta, azonban a fellebbezésében ténylegesen azt kérte, hogy a bíróság a perfelvételre alkalmas keresetlevele alapján folytassa le érdemben az eljárást.
Az ítélőtábla megállapítása szerint bár a felperes a sérelmezett határozat hatályon kívül helyezését kérte, de olyan tartalmú rendelkezést vár a másodfokú bíróságtól, hogy állapítsa meg: nem álltak fenn a keresetlevél visszautasításának feltételei. Bár a felperes a fellebbezésében a Pp. 381. §-ában foglalt rendelkezések alkalmazását kérte, azonban tartalma szerint a keresetlevelének a perfelvételre alkalmassága esetére teendő intézkedéseket és nem a keresetlevele újabb vizsgálatát kérte. Így a fellebbezésből az tűnik ki, hogy a jogvédelmet a sérelmezett végzés mellőzésével kéri. A Pp. 110. § (3) bekezdésében szabályozott, a jogérvényesítés segítése elvének részeleme pedig az adott esetben lehetőséget ad az ítélőtáblának, hogy a helyes tartalommal helyettesítse be a kérelmet.
Mindezekre figyelemmel az ítélőtábla az elsőfokú bíróság végzését a Pp. 389. §-a alapján alkalmazandó Pp. 383. § (2) bekezdése alapján megváltoztatta és mellőzte a keresetlevél visszautasítását, mivel a döntés megváltoztatásához szükséges feltételek fennálltak.
Az ismertetett döntés (Debreceni Ítélőtábla Gpkf.IV.30.084/2018/4.) a Bírósági Döntések Tára folyóirat 2018/6 számában 80. szám alatt jelent meg.
Személyállapoti perek az új Pp-ben II.rész
Cikkünk első részében a személyi állapotot érintő perek közös szabályait és a gondnokság alá helyezési per változásait ismerhették meg. Mai írásunkban a házassági perekről a származási perekről és a szülői felügyelettel kapcsolatos perekről olvashatnak.
Elfogadták az adócsomagot
Nő az alanyi áfamentesség értékhatára, jobban járnak a dolgozó nyugdíjasok, bevezetik a csoportos tao-alanyiságot, két új szochó-kedvezmény érkezik, és a kedvezményes lakásáfa meghosszabbodik bizonyos esetekben. Az Országgyűlés elfogadta az adócsomagot.
Polgári jogi igény érvényesítése az új Be.-ben
A polgári jogi igény a sértett kártérítési és egyéb igénye a büntetőeljárásban, amely a vád tárgyává tett cselekmény következtében keletkezett, és a terhelttel szemben áll fenn.
Jogszabályfigyelő 2018 – 45. hét
Alábbi cikkünkben a 2018/169–172. számú Magyar Közlönyök újdonságai közül válogattunk.
Ügyvédeket állítottak elő egy ingatlancsalási ügy kapcsánDátum: november 14
Kölyökkutyákat vert agyon egy nőDátum: november 14
A közigazgatási bíróságok létrehozásáról tárgyal a HázDátum: november 14
Személyállapoti perek az új Pp-ben II.részDátum: november 14
2015. évi cikkíró-pályázat 2016. évi cikkíró-pályázat adócsalás Alkotmánybíróság Ars Boni jogi folyóirat Brexit börtön civil szervezetek civiltörvény diákmunka dr. Dénesné dr. Orcsik Judit dr. Pál Edith ECOVIS Ecovis Hungary Legal EJEB EUB Európai Unió Bírósága Európa Tanács filmajánló GDPR Igazságügyi Minisztérium illegális bevándorlás interjú internet jogellenes felmondás jogeset könyvajánló közbeszerzés Kúria munkaerőhiány munkaszerződés munka törvénykönyve munkaviszony jogellenes megszüntetése munkavédelem NGM népszavazás OBH Ptk. módosítás Pál Edith Schönherr Hetényi Ügyvédi Iroda Siegler Ügyvédi Iroda versenyjog Wolters Kluwer Jogászdíj új Be. új Pp.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria


text:
Knk.VII.38.257/2018/2. számú határozat | Kúria
Knk.VII.38.257/2018/2. számú határozat
Az ügy száma: Knk.VII.38.257/2018/2.
(1073 Budapest, Erzsébet krt. 40-42. fszt. I-1.)
1041/2018. számú határozata
A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 1041/2018. számú határozatát – az indokolás megváltoztatásával – helybenhagyja.
[1] A Nemzeti Választási Bizottság (a továbbiakban: NVB) a Magyar Szocialista Párt (a továbbiakban: kérelmező) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés ügyében 1041/2018. számú határozatával döntött. Az NVB az „Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról, hogy a minisztert megillető juttatások körébe ne tartozzon kiemelt egészségügyi ellátás?” kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését jelzett számú határozatával – a népszavazási kezdeményezésről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 11. §-a alapján – megtagadta.
[2] Az NVB elsődlegesen azt vizsgálta, hogy a népszavazásra javasolt kérdés az Országgyűlés hatáskörébe tartozik-e.
[3] Az NVB e vizsgálat céljából áttekintette a miniszter jogállását szabályozó jogi normákat, és kiemelte, hogy a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) felhatalmazása alapján kiadott, az állami vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.) kormányrendelet (a továbbiakban: Korm.rend.) 7. §-a rendelkezik az állami vezetők kiemelt egészségügyi ellátásáról, vagyis a miniszternek mint állami vezetőnek törvényi felhatalmazás alapján, származékos jogalkotási hatáskörben kiadott kormányrendelet biztosítja a kiemelt egészségügyi ellátást.
[4] Az NVB a Knk.37.807/2012/2., Knk.IV.37.361/2015/3., Knk.VII.37.647/2018/2. és a Knk.VII.37.941/2018/2. számú döntésekre hivatkozva kiemelte a Kúria azon gyakorlatát, amely szerint a népszavazásnak a hatalomgyakorlásban az Alaptörvény szerint betöltött komplementer jellegével [B. cikk (4) bekezdés] nem fér össze, ha országgyűlési felhatalmazás alapján a Kormány, vagy annak tagja hatáskörébe tartozó kérdésben népszavazás dönthetne.
[5] Az NVB szerint az Országgyűlés, illetve a törvényi szabályozás népszavazási kérdésben történő nevesítése nem változtat azon a tényen, hogy az Országgyűlés saját akaratából lemondott – a miniszterelnök kivételével – az állami vezetők illetményen kívüli juttatásainak szabályozásáról. E juttatásokra vonatkozó szabályozás módosításának, felülírásának, valamely juttatás megszüntetésének népszavazás útján történő kikényszerítése valójában a végrehajtó hatalom hatáskörébe tartozó jogalkotói hatáskör elvonását jelentené. Mivel azonban népszavazás tárgya csak az Országgyűlés hatáskörébe tartozó döntés lehet, ezért a népszavazási kérdés nem felel meg az Alaptörvény 8. cikk (2) bekezdésében foglalt követelménynek, így abban országos népszavazás nem tartható.
[6] Ezt követően az NVB azt vizsgálta, hogy a népszavazási kérdés összhangban van-e a népszavazás jogintézményének alkotmányos céljával és rendeltetésével, valamint hivatkozott az Alkotmánybíróság és a Kúria releváns, a rendeletetésszerű joggyakorlásnak a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) szerinti követelményével kapcsolatos korábbi megállapításaira, valamint az Nsztv. preambulumára.
[7] Az NVB érvelése szerint a hitelesítési eljárás során egyrészt figyelembe vette a kérelmezőnek a kérdéssel kapcsolatban tett azon nyilatkozatát, amelyben „szimbolikus”-nak minősítette a kezdeményezést, ami arra enged következtetni, hogy annak benyújtása során a kérelmezőt nem az alanyi jogosultság célja, szándéka vezérelte, nevezetesen, hogy a kérdésben állásfoglalásra késztesse a választópolgárokat. Másrészt figyelemmel volt arra is, hogy bár a kérdés tárgya lényeges jogalkotási tárgykört érint, ez azonban nem jelenti azt, hogy egyben olyan kérdés lenne, amelynek népszavazás útján való megváltoztatása a polgárok jogait és kötelezettségeit hosszú távon határozná meg, alapvető befolyása lenne a társadalmi életre, a polgárok életviszonyaira, vagy összefüggésben állna valamely alapjoggal.
[8] Az NVB megítélése szerint a kérdés nem összeegyeztethető az Alaptörvény B) cikk (4) bekezdésében megfogalmazott azon rendelkezéssel sem, amely szerint a népszavazás a demokratikus hatalomgyakorlás kivételes formája. A népszavazásnak az Alaptörvényben deklarált, a képviseleti hatalomgyakorláshoz képest kivételes szerepe azt jelenti, hogy a nép alapvető, a társadalmi életviszonyok szempontjából kiemelkedő jelentőségű kérdések eldöntésében gyakorolja közvetlenül a hatalmát, illetve ezekben a legfontosabb kérdésekben részese, meghatározója a döntésnek.
[9] Az NVB a kérdés benyújtásának körülményeit és a kérdés tartalmát vizsgálva arra a megállapításra jutott, hogy annak során a kérelmező a Ve. 2. § (1) bekezdés e) pontját megsértve járt el, illetve, a kérdés nem áll összhangban az országos népszavazásnak az Alaptörvény B) cikk (4) bekezdésében rögzített, a hatalomgyakorlásban betöltött kivételes szerepével, és nem sorolható az Nsztv. preambulumában nevesített, az ország sorsát érintő legfontosabb ügyek körébe sem.
[10] Mindezek alapján, mivel a népszavazásra javasolt kérdés az NVB szerint az Alaptörvény 8. cikk (2) bekezdésében foglalt szabályba ütközik, továbbá a népszavazás jogintézményének alkotmányos céljával és rendeltetésével ellentétes, valamint a kérelmező magatartása sérti a Ve. szerinti jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás alapelvét, ezért a kérdés hitelesítését – az Nsztv. 11. § (1) bekezdésében foglalt jogkörében eljárva – megtagadta.
[11] A kérelmező felülvizsgálati kérelmében az NVB határozatának megváltoztatását kérte annak érdekében, hogy a benyújtott kérdés hitelesítésre kerülhessen.
[12] A felülvizsgálati kérelem szerint az NVB az Országgyűlés feladat-és hatáskörébe tartozó kérdések vizsgálata kapcsán a vonatkozó kúriai gyakorlatot nem teljes körűen idézi, továbbá a végrehajtó hatalom eredeti és származékos jogalkotói hatásköre különbözőségéből eredő következmények sem jelennek meg az NVB kifogásolt határozatában. Utóbbi vonatkozásában hangsúlyozza, hogy ha nem lenne különbség a kétfajta jogalkotói hatáskör között, úgy a Kormány jogalkotói hatásköre egyre teljesebbé válhatna, amely a népszavazási tárgykörök szűkítését is eredményezhetné, valamint felborítaná a hatalommegosztás rendszerét. A kérelmező szerint az NVB határozatában foglalt értelmezés azt a helyzetet is magával hozná, hogy nem az egyes alapvető jogok vagy demokratikus államszervezési elvek válnának örökkévalósági klauzulákká, hanem kizárólag a Kormány jogalkotási hatásköre lenne megváltoztathatatlan.
[13] A felülvizsgálati kérelem szerint az NVB által megfogalmazottak következtében a törvényhozás számos előre nem látható változásra képtelen lenne később reagálni, amikor az életviszonyok változása miatt már törvényhozási, nem pedig kormányrendeleti szintű beavatkozás lenne indokolt.
[14] A Kúria Knk.37.807/2012/2. és Knk.IV.37.361/2015/3. számú döntéseit idézve kiemeli, hogy az Alaptörvény 8. cikk (2) bekezdésében foglalt feltételek fennállását a Kúriának mindig esetenként kell megítélnie, mivel az Alaptörvény nem határolja el élesen a Országgyűlés és a Kormány hatáskörébe tartozó jogalkotási kérdéseket. Továbbá hivatkozik még az Alaptörvény T) cikkének (2) bekezdésében foglalt jogforrási hierarchiára, valamint a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Jat.) 10. § (3) bekezdés a) pontjára is, amely szerint törvényben hatályon kívül helyezhető a kormányrendelet.
[15] A kérelmező szerint az ügy „szimbolikus jellege” nem zárja ki, hogy alapvető kérdéseket vetne fel, amelynek alátámasztásául az Nsztv. 1. § (1) bekezdése alapján alkalmazandó Ve. 225. §-ára hivatkozással bizonyítékként kéri figyelembe venni a felülvizsgálatai kérelemhez csatolt, az Interneten elérhető, a kérdés tárgyához köthető felmérést.
[16] A felülvizsgálati kérelem végül utalt arra is, hogy nem helytálló az NVB indokolása a tekintetben sem, hogy mi a kérdés politikai közösségre gyakorolt hatása, valamint, hogy ne lenne a kérdésnek alapjogi vonatkozása. A kérelmező szerint az Alaptörvény XX. cikkében foglalt testi és lelki egészséghez való alapjog intézményvédelmi aspektusából eredő egészségügyi ellátásszervezési kötelezettségét az államnak nem olyan módon kellene megszerveznie, amely egyes közjogi intézmények élén álló politikai vezetőknek kedvez, hanem ugyanazt az ellátást kellene nyújtania minden olyan személynek, aki egészségügyi ellátásra jogosult. Mindez az Alaptörvény XV. cikkében foglalt egyenlő bánásmód követelményéből is következik. A hatályos szabályozás továbbá az Alaptörvény XIII. cikk (1) bekezdése szerinti alkotmányos tulajdonvédelem korlátozását is jelenti, mivel az állami vezetőknek juttatott egészségügyi ellátás miatt sérülhet a járulékfizetés alapján nyújtott egészségügyi ellátás színvonala.
[17] A Kúria megállapítja, hogy a felülvizsgálati kérelem az alábbiak szerint nem megalapozott.
[18] A Kúria hangsúlyozza, hogy a népszavazásra javasolt kérdések vizsgálata során a közvetlen hatalomgyakorlás lehetőségét védi az Alaptörvény keretei között, az alkotmányos rend védelmének célja megelőzi a felülvizsgálati eljárásra egyébként jellemző kérelemhez kötöttség elvét. A Kúria – ahogy erre a Knk.IV.37.300/2012/4., Knk.IV.37.361/2015/3., Knk.IV.37.340/2015/3. és Knk.VII.38.177/2018/2. számú döntésében már rámutatott – a jogorvoslati kérelmen túlmenően is köteles vizsgálni a népszavazási kérdés hitelesítésének szempontjait. A Kúria juthat olyan következtetésre – mint jelen ügyben –, hogy a határozatban foglaltaktól eltérő érvek alapján nem lehetséges a népszavazási kérdés hitelesítése.
[19] Az Alaptörvény 8. cikk (2) bekezdése szerint „[o]rszágos népszavazás tárgya az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó kérdés lehet.” A Kúriának ezért jelen kérdésben először azt kellett eldöntenie, hogy a kérdés az Országgyűlés hatáskörébe tartozik-e.
[20] Az Alaptörvény 18. cikk (5) bekezdésében foglaltak alapján a Kormány tagja jogállásának részletes szabályait, javadalmazását, valamint a miniszterek helyettesítésének rendjét törvény határozza meg. Az Alaptörvény 16. cikk (1) bekezdéséből következően pedig a Kormány tagjai a miniszterelnök és a miniszterek.
[21] Jelen népszavazási kérdés a minisztert megillető egyik juttatást, a kiemelt egészségügyi ellátást érinti, ezért a Kúria azt is vizsgálta, hogy a minisztert megillető juttatások az Alaptörvény 18. cikk (5) bekezdése szerinti javadalmazás körébe tartoznak-e. A Kúria a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény (a továbbiakban: Bjt.) 158. § és 160. §-ának összefüggést teremtő szabályai miatt a Bjt. XII. fejezetének – amely a „Bírák javadalmazása” címet viseli – szabályozási megoldását analógia útján figyelembe véve megállapítja, hogy a javadalmazás alatt az adott személyt megillető illetményt és juttatásokat is érteni kell. Ebből adódóan a minisztert megillető juttattatások a minisztert megillető javadalmazás körébe esnek, és mint szabályozási kérdés az Alaptörvény 18. cikk (5) bekezdése szerint az Országgyűlés hatáskörébe tartozik.
[22] A Kúria ugyanakkor rámutat, hogy az NVB határozatának meghozatalakor hatályos Ksztv. 75. § (1) bekezdése szerint „[f]elhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben szabályozza a miniszter, az államtitkár, a közigazgatási államtitkár, a helyettes államtitkár, a kormánybiztos, a miniszterelnöki biztos, a miniszterelnöki megbízott, a miniszteri biztos, a kormányhivatal vezetője és a központi hivatal vezetője juttatásait.” A Korm.rend. bevezetője értelmében a Kormány – többek között – a Ksztv. 75. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján alkotta meg a rendeletet. A Korm.rend. 7. § (1) bekezdése értelmében „[a]z állami vezető – a helyettes államtitkár kivételével – térítésmentes kiemelt egészségügyi ellátásra jogosult, melyet a választása szerinti kijelölt egészségügyi szolgáltató biztosít.” A jogalkotó tehát a minisztert megillető egészségügyi ellátást kormányrendeletben szabályozza, e szabályozási anomália ellenére ugyanakkor a fentiek alapján megállapítható, hogy jelen népszavazási kérdés az Országgyűlés hatáskörébe tartozik.
[23] Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés e) pontja szerint nem lehet országos népszavazást tartani az Országgyűlés hatáskörébe tartozó személyi és szervezetalakítási kérdésről. E tiltott tárgykör részét képező személyi kérdést a Kúria több határozatában is értelmezte, és eddigi gyakorlatában ilyennek minősítette a valamely személy Országgyűlés általi megválasztására, újraválasztására vonatkozó kérdést (Knk.IV.37.790/2013/2., Knk.IV.37.393/2017/3.), a megbízatás megszűnésének módjával kapcsolatos kérdést (Knk.VII.37.959/2017/3.), továbbá a Knk.IV.37.416/2015/2. számú ügyben azért nem állapította meg a tiltott tárgykörbe ütközést, mert nem az Országgyűlés által megválasztható valamely személyeket érintette volna a népszavazás kimenetele.
[24] Jelen népszavazási kérdés kapcsán a Kúriának a továbbiakban azt kellett eldöntenie, hogy a miniszternek járó kiemelt egészségügyi ellátás mint juttatás olyan személyi kérdésnek minősül-e, amely az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés e) pontja szerinti tiltott tárgykörbe ütközik.
[25] A Kúria megítélése szerint az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés e) pontjában megfogalmazottak szerint személyi kérdésnek minősül, vagyis nem lehet olyan kérdésben népszavazást tartani, amely valamely személy – jelen esetben a miniszter – státuszát, jogállását, így a megbízatása keletkezése és megszűnését, valamint jogait és kötelezettségeit érinti, ha e kérdések bármelyikéről az Országgyűlés jogosult dönteni. A valamely személyt megillető jogok és kötelezettségek összességének körébe az adott személyt megillető javadalmazás, így a juttatások és azok mértéke kétségtelenül beletartozik. Analóg módon ezt igazolja a Bjt. 35. § (4) bekezdése is, amely a bírót megillető javadalmazást a bírák jogai közt említi. Ahogy pedig azt a Kúria a korábbiakban megállapította, ezen törvény XII. fejezetének szabályozási megoldásából az is kétségtelenül látszik, hogy a javadalmazás alatt az adott személyt megillető illetményt és juttatásokat is érteni kell.
[26] A fentiek együttes értelmezéséből az következik, hogy a miniszernek járó juttatásokhoz tartozó egészségügyi ellátásról való döntés nem képezheti népszavazás tárgyát, mivel az a miniszter egyik Országgyűlés által szabályozott jogosultságát érinti, és mint ilyen, mivel a miniszter státuszához kapcsolódik, személyi kérdésnek minősül.
[27] Mindezek alapján a Kúria arra a következtetésre jutott, hogy a népszavazásra javasolt kérdés Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés e) pontjába ütközés okán nem hitelesíthető.
[28] A Kúria megjegyzi, hogy mivel a kérdés tiltott tárgykörbe ütközik, ezért szükségtelennek tartotta annak vizsgálatát, hogy a népszavazásra javasolt kérdés a népszavazás jogintézményének alkotmányos céljával és rendeltetésével ellentétes-e, valamint a kérelmező magatartása sérti-e a Ve. szerinti jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás alapelvét. Hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az NVB szükségtelenül vitatta a kérdés országos jelentőségét, mert bár az Nsztv. preambulumában foglaltak szerint a népszavazás intézménye arra szolgál, hogy az ország sorsát érintő legfontosabb ügyek eldöntésében a választópolgárokat állásfoglalásra késztesse, a hitelesítés megtagadására csak az Alaptörvényben, és az Nsztv.-ben nevesített okból kerülhet sor. Az elutasítási okok köre nem tágítható a tételes rendelkezéseken túli jogintézményi célokra figyelemmel.
[29] A Kúria végezetül azt is kiemeli, hogy a fentiek szerinti szabályozási környezet ellenére az Alkotmánybírósághoz fordulásra nem látott lehetőséget, mivel az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 25. §-a alapján a bíró az Alkotmánybíróság utólagos konkrét normakontroll eljárását akkor kezdeményezheti, ha az előtte folyamatban levő egyedi ügy elbírálása során olyan jogszabályt kell alkalmaznia, amelynek alaptörvény-ellenességét észleli, vagy alaptörvény-ellenességét az Alkotmánybíróság már megállapította. Jelen felülvizsgálati eljárásban a Kúria a népszavazási kérdés hitelesítésről dönt, amelynek megítéléshez kizárólag az Alaptörvényt, valamint az Nsztv. vonatkozó rendelkezéseit alkalmazza, nem pedig a Korm.rend.-et.
[30] A Kúria a fentiekben rögzített okokból megállapította, hogy a hitelesítés megtagadása az NVB részéről az Nsztv. 11. §-ára tekintettel végeredményét tekintve jogszerű volt, amelynél fogva az Nsztv. 30. § (1) bekezdése alapján rendelkezett az indokolás módosításával az NVB határozatának helybenhagyásáról.
[31] A Kúria a kérelmező személyes illetékmentességére tekintettel, az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 5. § (1) bekezdés d) pontja és (2) bekezdése szerint rendelkezett akként, hogy a le nem rótt illetéket az állam viseli.
[32] A Kúria e végzéséről az Nsztv. 30. § (4) bekezdése alapján a Magyar Közlönyben nyolc napon belül közleményt tesz közzé.
[33] A Kúria végzése elleni további jogorvoslatot az Nsztv. 30. § (1) bekezdése zárja ki.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
⭐Az Országos Bírósági Hivatal elnökének
1 Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 6/2012. (IV. 13.) OBH utasítása a bírák és igazságügyi alkalmazottak tevékenysége elismeréséről szóló szabályzatról Az Országos Bíróság Hivatal elnökeként a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi CLXI. törvény 76. (1) bekezdésének b) pontjában, a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvény ában, valamint az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló évi LXVIII. törvény ában foglalt felhatalmazás alapján - az érdek-képviseleti szervekkel együttműködve - az igazságszolgáltatásban dolgozók elismerése kezdeményezésének rendjét az alábbiak szerint határozom meg. Általános rendelkezések 1. (1) A szabályzat hatálya a bírákra és az igazságügyi alkalmazottakra terjed ki. (2) A szabályzat alkalmazása szempontjából igazságügyi szolgálati viszonyban állónak kell tekinteni a katonai tanácsokkal rendelkező bíróságokon igazságügyi alkalmazottként hivatásos szolgálati viszonyban álló katonákat, valamint a bíróságok által fenntartott üdülők közalkalmazotti jogviszonyban álló dolgozóit. Állami kitüntetés adományozása 2. Bírák és igazságügyi alkalmazottak részére Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló évi CCII. törvénnyel alapított kitüntetés az Országos Bírósági Hivatal (a továbbiakban: OBH) elnökének kezdeményezésére, az Országos Bírói Tanács (a továbbiakban: OBT) javaslata alapján adományozható. A bírák részére adományozható és adományozandó címek 3. (1) Az OBT a bírói munka elismeréseként, a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvény (a továbbiakban: Bjt.) 174. (1) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülése esetén, a 174. (1) bekezdés a)- d) pontjában meghatározott címeket adományozhat. (2) Az OBT a Bjt (2) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülése esetén a 174. (2) bekezdés a)-d) pontjában meghatározott címeket adományoz.2 2 A bírák és igazságügyi alkalmazottak részére adományozható díj és oklevél 4. (1) A bírák részére Juhász Andor-díj arany és ezüst fokozata, valamint Bírósági Szolgálatért Oklevél adományozható. (2) Az igazságügyi alkalmazottak részére Juhász Andor-díj ezüst és bronz fokozata, valamint Bírósági Szolgálatért Oklevél adományozható. A bírákra vonatkozó állami kitüntetés, cím-, díj- és oklevél-adományozás rendje 5. (1) A 2. -ban meghatározott állami kitüntetés, a 3. (1) bekezdésében meghatározott cím, valamint a 4. (1) bekezdésében meghatározott díj és oklevél adományozására a) az OBH elnökének kinevezési jogkörébe tartozó vezető esetén az OBH elnöke saját jogkörében vagy az érintett vezető szolgálati helye szerinti bíróság másik, az OBH elnökének kinevezési jogkörébe tartozó vezetőjének kezdeményezésére, b) a Kúria elnökének kinevezési jogkörébe tartozó vezetők, valamint a Kúria bírái és a Kúriára beosztott bíró esetében a Kúria elnöke, c) az ítélőtáblák kollégiumvezető-helyettesei, tanácselnökei és bírái esetében az ítélőtábla elnöke és a Kúria szakterület szerinti kollégiumvezetője, a törvényszékek kollégiumvezető-helyettesei, tanácselnökei, csoportvezetői, csoportvezetőhelyettesei és bírái, valamint a helyi bíróságok, a közigazgatási és munkaügyi bíróságok elnökei, elnökhelyettesei, csoportvezetői, csoportvezető-helyettesei és bírái esetében a törvényszék elnöke, valamint a területileg illetékes másodfokú bíróság szakterület szerinti kollégiumvezetője, d) az OBH-ba beosztott bírák esetében az OBH elnöke, e) a minisztériumba beosztott bíró esetében a miniszter tesz javaslatot. (2) Az (1) bekezdés b) és c) pontjában megjelölt, javaslattételre jogosult bírósági vezető az elismerésre javasolt bíró vonatkozásában a szabályzat melléklete szerinti javaslatát megküldi az illetékes kollégiumnak. (3) A címadományozási javaslatot az (1) bekezdése b) és c) pontjában említett bírák esetében - a (4) bekezdésben foglaltak kivételével - az illetékes kollégium véleményezi. (4) Az illetékes kollégium az előzetes véleményezés során további személyekre is tehet javaslatot. (5) A törvényszék székhelyén működő helyi bíróság elnökére, valamint a nyolc engedélyezett bírói létszám legalább kétszeresét meghaladó helyi bíróság elnökére vonatkozó címadományozási javaslatot a bírói tanács véleményezi.3 3 (6) Az 5. (1) bekezdése szerinti vezető részére bármely bíró tehet javaslatot valamely bíró elismerésére a szabályzat melléklete 1-4. és 17. pontjainak megfelelő tartalommal. 6. (1) A címadományozás szempontjából törvényszéken, ítélőtáblán, valamint a Kúrián eltöltött tényleges bírói gyakorlatnak minősül az az idő, amelyet a bíró a beosztását közvetlenül megelőzően kirendelés, beosztás folytán ugyanezen a bíróságon eltöltött. (2) A tényleges bírói gyakorlat idejébe a szülési szabadság, a fizetés nélküli szabadság időtartama nem számítható be. (3) A Kúriára, az OBH-ba és a minisztériumba beosztott bírónak a Kúrián, a Hivatalban és a minisztériumban eltöltött idejét a címadományozás szempontjából a törvényszéken eltöltött időnek kell tekinteni. (4) A Kúriára, az OBH-ba és a minisztériumba beosztott táblabírónak a Kúrián, a Hivatalban és a minisztériumban eltöltött idejét a címadományozás szempontjából az ítélőtáblán eltöltött időnek kell tekinteni. (5) Az OBH-ba és a minisztériumba beosztott kúriai bírónak a Hivatalban és a minisztériumban eltöltött idejét a címadományozás szempontjából a Kúrián eltöltött időnek kell tekinteni. 7. (1) A kúriai tanácsos címből összesen 4, címzetes kúriai bíró címből összesen 6, címzetes táblabíró címből összesen 10 adományozható. Újabb címadományozásra csak akkor kerülhet sor, ha a cím viselői közül valakinek a bírói szolgálati viszonya megszűnik, illetve tényleges kúriai bírói, vagy ítélőtáblai bírói beosztásba kerül vagy a Kúria, illetve az ítélőtáblák engedélyezett összbírói létszáma emelkedett. Újabb címadományozásra nyílik lehetőség abban az esetben, ha az elismerésként címadományozásban részesült bíró a Bjt (2) bekezdése alapján is jogosulttá válik a cím viselésére. (2) Címzetes törvényszéki bíró cím összesen a törvényszék engedélyezett összbírói létszámának 5 százaléka erejéig adományozható. Újabb cím adományozására csak akkor kerülhet sor, ha a cím viselői közül valakinek a bírói szolgálati viszonya megszűnik, illetőleg tényleges törvényszéki bírói beosztásba kerül, vagy a törvényszék engedélyezett összbírói létszáma emelkedett. Újabb címadományozásra nyílik lehetőség abban az esetben, ha az elismerésként címadományozásban részesült bíró a Bjt (2) bekezdése alapján is jogosulttá válik a cím viselésére. Az igazságügyi alkalmazottakra vonatkozó állami kitüntetés, cím-, díj- és oklevél-adományozás rendje 8. (1) E (3) bekezdésében írt cím, valamint a 2. -ban meghatározott állami kitüntetés, továbbá a 4. (2) bekezdésében meghatározott díj és oklevél4 4 adományozására a Kúria elnöke, az ítélőtábla, a törvényszék elnöke és az OBH elnöke tesz javaslatot a szabályzat mellékletének - az igazságügyi alkalmazottra vonatkoztathatóan - megfelelő formában. (2) Az igazságügyi alkalmazottak esetében a címadományozás szempontjából tényleges szolgálati viszonynak az adott igazságügyi szervnél szolgálati jogviszonyban eltöltött idő, és az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló évi LXVIII. törvény ának (1) és (2) bekezdése alapján kiszámított idő számít. (3) Főtanácsosi és tanácsosi cím a Kúrián, az ítélőtáblán, a törvényszék illetékességi területéhez tartozó bíróságokon és az OBH-ban az engedélyezett tisztviselői létszám 5 százaléka erejéig - de legalább egy - adományozható. (4) A 8. (1) bekezdése szerinti vezető részére bármely bíró, igazságügyi alkalmazott tehet javaslatot valamely igazságügyi alkalmazott elismerésére a szabályzat melléklete 1-4. és 17. pontjainak megfelelő tartalommal. Az állami kitüntetésre vonatkozó javaslat, valamint a cím-, díj- és oklevél-adományozás közös szabályai 9. (1) A javaslatokat a 2. -ban írt kitüntetések, a 3. (1) bekezdésében és 8. (3) bekezdésében meghatározott címek, valamint a 4. -ban írt díj és oklevél esetében a szabályzat mellékletét képező formanyomtatványon kell megtenni. (2) A javaslatoknak január 31. napjáig kell az OBH-hoz beérkezni. (3) A javaslatokról az OBT legkésőbb március 31. napjáig dönt. Az OBH elnökének állami kitüntetés, cím, díj és oklevél adományozására vonatkozó kezdeményezési joga 10. Az OBH elnöke az OBH-hoz beérkezett javaslatok alapján legkésőbb február 28. napjáig bírák és igazságügyi alkalmazottak részére állami kitüntetés, cím, díj és oklevél adományozását kezdeményezi az OBT-nél. A kötelező címadományozás rendje 11. (1) A 3. (2) bekezdésében írt címadományozás esetén, az 5. (1) bekezdés b) és c) pontja szerint javaslattételre jogosult bírósági elnök az előterjesztését legkésőbb a Bjt (2) bekezdésében meghatározott 20 éves időtartam leteltét megelőző 30 nappal küldi meg az OBH-nak. (2) A javaslatról az OBT a soron következő ülésén dönt.5 5 Elismerést kizáró ok 12. A 3. (2) bekezdésében meghatározott, kötelező címadományozás kivételével nem javasolható és nem részesíthető elismerésben az a bíró vagy igazságügyi alkalmazott, aki ellen fegyelmi vagy büntetőeljárás van folyamatban, vagy aki fegyelmi büntetés vagy büntető ítélet hatálya alatt áll. Az elismerések átadása 13. (1 )Az elismerések (magasabb bírói, tanácsosi, főtanácsosi címek, a Bírósági Szolgálatért Oklevél és a Juhász Andor-díj) átadására minden évben július 15-én a Bíróságok Napján, ünnepélyes keretek között kerül sor. Az elismeréseket az OBT elnöke adja át. (2) A díjátadási ünnepség megrendezésével kapcsolatos feladatokat (a plakettek és oklevelek megrendelése, a meghívottak értesítése, az állófogadás megszervezése, stb.) az OBH látja el. Az elismerésként adományozott címek visszavonása 14. (1) Vissza kell vonni a 3. (1) bekezdésében meghatározott címet attól, aki arra méltatlanná válik. Az elismerésre méltatlanná válik az, akit a bíróság bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen szabadságvesztésre, közérdekű munkára ítélt, a közügyektől eltiltott, illetve akinek szolgálati viszonya vagy közalkalmazotti jogviszonya jogerős fegyelmi büntetésként felmentéssel vagy hivatalvesztéssel szűnt meg. (2) Az elismerés visszavonását a javaslattételre jogosultak kezdeményezik. (3) Az elismerés visszavonásáról az OBT dönt. Az elismerések anyagi fedezetének biztosítása 15. A díj- és címadományozással összefüggő kiadások fedezetét annak az intézménynek a költségvetéséből kell biztosítani, ahol az elismerésben részesült szolgálati jogviszonyban áll. Az utasítás hatálybalépése 16. Ez az utasítás a közzétételét követően lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit március 20. napjától kell alkalmazni, egyidejűleg a bírák és igazságügyi alkalmazottak tevékenysége elismeréséről szóló évi 3. számú OIT szabályzat,6 6 valamint a Juhász Andor-díj alapításáról, valamint adományozásának feltételeiről szóló évi 3. számú OIT szabályzat hatályát veszti. Átmeneti rendelkezés 17. (1) A január 31. napjáig az OBH-ba beérkezett javaslatok alapján az OBH elnöke címadományozásra, kitüntetés-, díj- és oklevél-adományozásra vonatkozó kezdeményezését az OBT első ülésén terjeszti elő. (2) Az (1) bekezdésben megjelölt, a bírák és igazságügyi alkalmazottak tevékenysége elismeréséről szóló évi 3. számú OIT szabályzat szerint benyújtott javaslatok elbírálására ezen OIT szabályzat 3. -ában meghatározott számítási mód az irányadó. Budapest, március 20. Dr. Handó Tünde s. k.7 7 Melléklet a 6/2012. (IV. 13.) OBH utasításhoz J A V A S L A T a 6/2012. (IV. 13.) OBH utasítás alapján adományozható elismerésre 1. Az elismerés megnevezése: 2. Név (leánykori név is): 3. Munkahelye: 4. Beosztása (polgári/ büntető/ közigazgatási/munkaügyi/cég, stb. ügyszak és tárgyalt ügytípusok): 5. Másod-, harmaddiploma: - egyetem/főiskola, kar, helyszín: - diploma minősítése, megszerzésének éve:. 6. Tudományos fokozat (elnevezés, megszerzésének éve): 7. Beosztások (bírósági fogalmazó - helyszín, időszak; bírósági titkár - helyszín, időszak; városi/törvényszéki/táblabíró - helyszín, időszak): 8. Bíróvizsgálatok (időpont, minősítés): 9. Szakmai tevékenységek, tagságok (bírói tanács, egyesület, felvételi/ügyviteli/szakvizsgabizottság, stb.): 10. Egyéb szakmai tevékenység (pl. instruktori tevékenység, részvétel jogszabálytervezetek véleményezésében, előkészítésében, stb.):8 8 11. Oktatási tevékenység, előadások (helyszín, előadás/szeminárium/előadás elnevezése, időszak/időpont): Publikációk (könyv/sajtótermék neve, címe, megjelenés időpontja): 13. Külföldi tanulmányutak, konferenciák (helyszín, időpont, szervező, téma): 14. Belföldi konferenciák, szemináriumok (helyszín, időpont, szervező, téma): 15. Az elismerés átadásának tervezett időpontja: 16. Az elismerésre javasolt személy a szolgálati jogviszonya alatt mikor és milyen elismerésben (állami kitüntetés, cím, díj, oklevél) részesült: Részletes indokolás:.....,... év... hó... nap Javaslattevő:... Hasonló dokumentumok
Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 25/2012. (XII. 21.) OBH utasítása a szolgálati bíróság tagjai kinevezésének részletszabályairól és díjazásáról Az Országos Bírósági Hivatal elnökeként a bíróságok Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK UTASÍTÁSOK 9
2015/5. SZÁM 2015/5. SZÁM BÍRÓSÁGI KÖZLÖNY 2015 /5. szám TARTALOMJEGYZÉK TARTALOMJEGYZÉK UTASÍTÁSOK 9 3/2015. (V. 22.) OBH utasítás A bíróságok és gazdálkodásáról szóló szabályzatról szóló 5/2013.(VI.26.) Részletesebben T Á J É K O Z T A T Ó a bírósági ülnökök választásáról
T Á J É K O Z T A T Ó a bírósági ülnökök választásáról Magyarország köztársasági elnöke az Országos Bírósági Hivatal elnökének előterjesztésére az ez évi ülnökválasztást várhatóan 2015. március 7. napja Részletesebben 7/2013. (III. 1.) EMMI utasítás
7/2013. (III. 1.) EMMI utasítás az emberi erőforrások minisztere által adományozható elismerések és egyes állami kitüntetések kezdeményezésének részletes szabályairól Az emberi erőforrások minisztere által Részletesebben Az Országos Bírósági Hivatal elnökének
Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 10/2012. (VI. 15.) OBH utasítása a közérdekű bejelentésekkel és panaszokkal kapcsolatos eljárásról szóló szabályzatról Az Országos Bírósági Hivatal elnöke a bíróságok Részletesebben Budapest Főváros IV. kerület Újpest Önkormányzata Képviselő-testületének /2012. (...) önkormányzati rendelete
Budapest Főváros IV. kerület Újpest Önkormányzata Képviselő-testületének /2012. (...) önkormányzati rendelete az önkormányzati kitüntetésekről és elismerő címekről (T E R V E Z E T) Budapest Főváros IV. Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY. 4. szám. MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2013. január 8., kedd. Tartalomjegyzék
MAGYAR KÖZLÖNY 4. szám MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2013. január 8., kedd Tartalomjegyzék 1/2013. (I. 8.) KIM rendelet A közigazgatási, rendészeti, katonai és nemzetbiztonsági felsõoktatás vonatkozásában Részletesebben Tartalomjegyzék I. A szabályzat célja... 3 II. Az intézmények jogállása... 5 III. A költségvetés tervezése... 7 IV. Létszám- és bérgazdálkodás... 11 V. Állami vagyonnal való gazdálkodás... 11 VI. Kötelezettségvállalás Részletesebben T/13860. számú. törvényjavaslat
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/13860. számú törvényjavaslat a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvénynek, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. Részletesebben AZ ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL ELNÖKÉNEK BESZÁMOLÓJA 2012. I. FÉLÉV
AZ ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL ELNÖKÉNEK BESZÁMOLÓJA 2012. I. FÉLÉV 2 TARTALOMJEGYZÉK Bevezető...8 1. A bíróságok igazgatásának új rendszere...9 2. Az OBH elnökének igazgatási tevékenysége...10 2.1. Stratégiai Részletesebben 1992. évi XXXIII. törvény. a közalkalmazottak jogállásáról. I. rész BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK. A törvény hatálya
1992. évi XXXIII. törvény a közalkalmazottak jogállásáról I. rész BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK A törvény hatálya 1. (1) E törvény hatálya - ha törvény eltérően nem rendelkezik - az állami és a helyi önkormányzati Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK UTASÍTÁSOK 7
2014/12. SZÁM 2014/12. SZÁM TARTALOMJEGYZÉK TARTALOMJEGYZÉK UTASÍTÁSOK 7 15/2014. (XII. 18.) OBH utasítás az Országos Igazságszolgáltatási Tanács szabályzatainak, ajánlásainak, határozatainak felülvizsgálatáról Részletesebben 2 0 1 3. s z e p t e m b e r 12.
M A G Y A R I G A Z S Á G Ü G Y I A K A D É M I A B í r á k é s i g a z s á g ü g y i a l k a l m a z o t t a k k é p z é s é n e k m e g ú j í t á s a I n t é z m é n y i S t r a t é g i a 2 0 1 3. s Részletesebben T á j é k o z t a t ó
A TATABÁNYAI TÖRVÉNYSZÉK ELNÖKE Tatabánya Komáromi út 4. 2013.El.II.D.6/4. T á j é k o z t a t ó a Tatabányai Törvényszék 2012. évi működéséről 1 Tartalomjegyzék 1. Bevezető...12 2. A bíróság személyi Részletesebben A BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA II. KÖTET A BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA FOGLALKOZTATÁSI KÖVETELMÉNYRENDSZERE
A BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA II. KÖTET A BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA FOGLALKOZTATÁSI KÖVETELMÉNYRENDSZERE í BUDAPEST 2009 (2014. február 28. napjától hatályos változat) Részletesebben EGYSÉGES KÖZSZOLGÁLATI SZABÁLYZAT MUNKÁLTATÓI JOGOK GYAKORLÁSÁNAK ÁTRUHÁZÁSA
T é t V á r o s J e g y z ő j e Tét, Fő u. 88. 9100-H Tel./Fax: 96/461-134; 461-193; 561-093 EGYSÉGES KÖZSZOLGÁLATI SZABÁLYZAT A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény, valamint egyéb Részletesebben 2013. évi CXXIX. törvény az oktatás szabályozására vonatkozó egyes törvények módosításáról*
2013. június 24. 2013. 13. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 13/2013. (VI. 17.) AB határozat a bíróságok szervezetérõl és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. Részletesebben Ön egy megyei bíróság büntető kezelőirodájában ügyintéző. Egy folyamatban lévő ügyben ügyfélfogadási időben egy tanúként megidézett
Ön egy megyei bíróság büntető kezelőirodájában ügyintéző. Egy folyamatban lévő ügyben ügyfélfogadási időben egy tanúként megidézett személy kérelmére hivatkozva kér tanácsot. Tájékoztassa a tanúvédelem Részletesebben HIVATALOS ÉRTESÍTŐ 36. szám
HIVATALOS ÉRTESÍTŐ 36. szám A MAGYAR KÖZLÖNY MELLÉKLETE 2013. július 22., hétfő Tartalomjegyzék I. Utasítások 25/2013. (VII. 22.) KIM utasítás a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal Szervezeti és Működési Részletesebben Szabályzat a Magyar Kormánytisztviselő Kar által alapított díjakról és a díjadományozás rendjéről
Szabályzat a Magyar Kormánytisztviselő Kar által alapított díjakról és a díjadományozás rendjéről Elfogadva: 2014. szeptember 8-án a Magyar Kormánytisztviselői Kar Országos Közgyűlésének 1/2014 (IX.08.) Részletesebben HIVATALOS ÉRTESÍTŐ 42. szám
HIVATALOS ÉRTESÍTŐ 42. szám A MAGYAR KÖZLÖNY MELLÉKLETE 2014. augusztus 15., péntek Tartalomjegyzék I. Utasítások 31/2014. (VIII. 15.) EMMI utasítás a Nemzeti Erőforrás Minisztérium Esélyegyenlőségi Szabályzatáról Részletesebben 1. SZ. MUNKADOKUMENTUM
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság 5.9.2012 1. SZ. MUNKADOKUMENTUM az alapvető jogok helyzetéről Magyarországon: normák és gyakorlatok (az EP 2012. február 16-i Részletesebben NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS K Ö Z G Y Û L É S É N E K. 13/1999./VII.01./ számú. r e n d e l e t e
NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS K Ö Z G Y Û L É S É N E K 13/1999./VII.01./ számú r e n d e l e t e a Polgármesteri Hivatal köztisztviselõinek közszolgálati jogviszonya egyes kérdéseirõl Nyíregyháza Megyei Részletesebben Kollektív Szerződés Budapest, 2009. január
Kollektív Szerződés Budapest, 2009. január Tartalomjegyzék I. fejezet BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 4 A Kollektív Szerződés célja, hatálya, érvényességi ideje 1. 4 II. fejezet MUNKAÜGYI KAPCSOLATOK 5 A munkáltató Részletesebben Egyetemi kitüntetések és címek adományozásának rendje a Debreceni Egyetemen
Egyetemi kitüntetések és címek adományozásának rendje a Debreceni Egyetemen 2014. szeptember 25. 2 A Debreceni Egyetem Szenátusa a jelen szabályzatban meghatározott egyetemi kitüntetéseket alapítja, és Részletesebben A MAGYAR KÉZILABDA SZÖVETSÉG ALAPSZABÁLYA
A MAGYAR KÉZILABDA SZÖVETSÉG ALAPSZABÁLYA 2014 I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. (1) A Magyar Kézilabda Szövetség (a továbbiakban: Szövetség) a Magyarországon működő, a kézilabda sportágban sporttevékenységet Részletesebben T/3019. számú törvényjavaslat. egyes jogállási tárgyú törvények módosításáról
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/3019. számú törvényjavaslat egyes jogállási tárgyú törvények módosításáról Előadó: Dr. Trócsányi László igazságügyi miniszter Budapest, 2015. február 2015. évi... törvény egyes Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság