text:
IV/00326/2012
. IV/00326/2012
Első irat érkezett: 12/21/2010
Az ügy tárgya: a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény egyes rendelkezései alaptörvény-ellenessége tárgyában előterjesztett alkotmányjogi panasz (jogorvoslat határideje a bírósági eljárásban)
. 2012.10.01.
Az indítványozó 2010. december 21-én benyújtott indítványában alkotmányjogi panasz keretében, alkalmazási tilalom megállapítása mellett kérte a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (Ve.) több rendelkezésének alkotmányossági vizsgálatát és megsemmisítését. Az indítványozó szerint a Ve. 83. § (2) bekezdése ellentétes az Alkotmányban foglalt jogorvoslathoz való joggal, mivel annak alapján a bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb a megtámadott határozat meghozatalától számított két napon belül megérkezzen a megtámadott határozatot hozó választási bizottsághoz. Az indítványozó álláspontja szerint a két napos határidő nem tekinthető ésszerűnek, továbbá ellehetetleníti az eredményes jogorvoslat lehetőségét. Az indítványozó a Ve. 84. § (6) bekezdése kapcsán a bíróság eljárását sérelmezi, azt állítva, hogy az nem biztosította számára a szóbeli nyilatkozattétel lehetőségét. A Ve. 84. § (1) bekezdése kapcsán kifogásolja továbbá, hogy a Ve. jogorvoslati rendszerében a bírósági felülvizsgálati eljárásban kötelező az ügyvédi képviselet, valamint saját ügyében kizárólag a jogi szakvizsgával rendelkező személy járhat el ügyvéd nélkül.
Az indítványozó az Alkotmánybíróság IV/326-1/2012. számú végzésére hivatkozva az indítványát 2012. március 31-én kiegészítette az Alaptörvény jogorvoslati jogról szóló rendelkezéseinek megjelölésével. .
a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény 83. § (2) bekezdése, 84. § (1) bekezdése, 84. § (4) bekezdése, 84. § (6) bekezdése, 77. § (2) bekezdése, 77. § (5) bekezdése
IV_326_2012_inditvany1_anonim.pdf IV_326_2012_inditvany_anonim.pdf
A határozat száma: 3167/2015. (VII. 24.) AB végzés
Az ABH 2015 tárgymutatója: alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés (Abtv. 29. §); jogorvoslathoz való jog választási eljárás során
2012.09.24 15:00:00 2. öttagú tanács
1. Az Alkotmánybíróság a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság Kvk.22.716/2010/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény 77. § (2) és (5) bekezdése, 83. § (2) bekezdése, valamint 84. § (1) és (4) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában az eljárást megszünteti.
[1]	1. A magánszemély indítványozó az Alkotmánybíróságra 2012. március 29-én érkezett kiegészített alkotmányjogi panasz indítványt nyújtott be, amelyben – az Alaptörvény XXIV. cikkében foglalt tisztességes eljárás követelményének, illetve a XXVIII. cikkében biztosított jogorvoslathoz való jognak a sérelmére hivatkozással – a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság Kvk.22.716/2010/2. számú végzésének, valamint a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 77. § (2) és (5) bekezdésének, 83. § (2) bekezdésének és 84. § (1) és (4) bekezdésének megsemmisítését kérte.
[2]	1.1. Az indítványozó polgármester jelöltként indult a 2010. évi helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán (2010. október 3.) Aszaló községben. A polgármester választáson – 16 szavazattal megelőzve az indítványozót (344–328) – egy másik jelölt lett polgármester. Az indítványozó – 2010. október 5-én, határidőben – személyesen kézzel írott választási kifogást nyújtott be a Helyi Választási Irodához, amelynek átvételét a jegyző írásban igazolta. A kifogásban az indítványozó választási visszaélésre hivatkozott, miszerint a másik polgármester jelölt készpénzt adott azért, hogy választópolgárok rá szavazzanak; ennek bizonyítékaként egy nála lévő hangfelvételre utalt, amelynek meghallgatását kérte a Helyi Választási Bizottságtól (a továbbiakban: HVB). A HVB 2010. október 6-i ülésén a kifogást érdemi vizsgálat nélkül elutasította a Ve. 77. § (2) és (5) bekezdése alapján, arra hivatkozással, hogy az nem tartalmazta a jogszabálysértés megjelölését, bizonyítékait és a kifogás benyújtójának lakcímét.
[3]	Az indítványozó jogi képviselője a Területi Választási Bizottságnál (a továbbiakban: TVB) fellebbezést nyújtott be a HVB-nek a kifogást elutasító döntése ellen. A fellebbezés szerint a kifogás elutasításának nem lett volna helye: az tartalmazta, hogy milyen választási visszaélés miatt nyújtották be, a bizonyítékot is megjelölte (bejelentette), továbbá szerepelt benne a benyújtójának a neve is, csak a lakcíme nem – ami viszont ismert volt a HVB előtt, ugyanis az indítványozót polgármesterjelöltként nyilvántartásba vették és az elutasító határozatot utóbb lakcímére tudták kézbesíteni. A fellebbezés sérelmezte, hogy a jegyző a kifogás benyújtásakor – az indítványozó állítása szerint – azt a szóbeli tájékoztatást adta, hogy a kifogás megfelelő; ennek bizonyítására az érintettek tanúkénti meghallgatását, továbbá a választói névjegyzék beszerzését indítványozta.
[4]	A fellebbezés a kifogásban foglaltakhoz képest tovább részletezte az – október 1-én, 3-án, illetve meg nem jelölt időpontban – tapasztalt „választási visszaéléseket”, amelyekkel összefüggésben tételesen megjelölte a Ve. megsértett rendelkezéseit.
[5]	A TVB 2010. október 8-i ülésén a HVB határozatát helyben hagyta. A TVB határozat indokolása szerint a jogszabálysértéseket konkrétan kell megjelölni (hol, mikor, ki, és milyen magatartással valósította meg), a bizonyítékot a kifogásnak tartalmaznia kell (ami a bizonyítékok csatolásával és nem pedig megjelölésével valósul meg), a lakcímet is a kifogásnak kell tartalmaznia (a személyes ismeretségnek nincs relevanciája); továbbá, hogy a fellebbezésben új tények és bizonyítékok csak a már a kifogásban felhozott jogszabálysértésekkel kapcsolatban terjeszthetők elő; a fellebbezésben hivatkozott egyes jogsértések vonatkozásában pedig már a kifogás előterjesztésekor is lejárt a két napos határidő. A TVB határozat kioktatta az indítványozót a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről és határidejéről (miszerint a felülvizsgálati kérelemnek legkésőbb 2010. október 10-én 16 óráig meg kell érkeznie a TVB-hez).
[6]	A TVB döntése ellen az indítványozó jogi képviselője felülvizsgálati kérelmet küldött e-mailben a TVB-nek az illetékes megyei bírósághoz címezve, amelyben – a fellebbezés lényegének megismétlése mellett – kifejtette, hogy a TVB határozatában foglalt jogértelmezést tévesnek tartja; mellékelt továbbá egy írásos tanúvallomást, kérte a bíróságot a tanú meghallgatására és az indítványozó személyes nyilatkozattételének biztosítására.
[7]	Az e-mail – angol nyelvű hibaüzenetben – elutasításra került azzal az indokolással, hogy a levélnek túl nagy a mérete; ezt az indítványozó jogi képviselője másnap észlelte, a tényt a TVB-nek e-mailben jelezte, a felülvizsgálati kérelmet pedig mellékletekkel együtt személyesen átadta a TVB-nek, valamint a technikai okokra hivatkozva a határidő elmulasztása miatt igazolási kérelmet terjesztett elő.
[8]	A bíróság a felülvizsgálati kérelmet a Ve. 83. § (2) bekezdése és 84. § (4) bekezdése alapján érdemi vizsgálat nélkül elutasította, mivel a felülvizsgálati kérelem a TVB-hez a határidő lejárta után érkezett meg, az állandó és következetes bírói gyakorlat szerint pedig választási ügyben határidő elmulasztása miatt igazolási kérelemnek nincs helye.
[9]	Az indítványozó 2010. december 17-én kelt alkotmányjogi panasza keretében alkalmazási tilalom megállapítása mellett kérte megsemmisíteni a Ve. több előírását az Alkotmány szintén több rendelkezésének sérelmére hivatkozással, mivel a támadott rendelkezések együttesen – illetve a bíróság eljárása – gyakorlatilag ellehetetlenítették jogorvoslati jogának gyakorlását (ezáltal a polgármester-választás során elszenvedett jogsérelmek orvosolását).
[10]	1.2. Az Alkotmánybíróság 2012 januárjában felhívta az indítványozót, hogy panaszát az Alaptörvénynek megfelelően egészítse ki.
[11]	A kiegészített indítványban az indítványozó az Alkotmánybíróságnak az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés c) és d) pontja [Abtv. 26. § és 27. §] szerinti hatáskörében kérelmezte a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság Kvk.22.716/2010/2. számú végzésének a megsemmisítését, illetve a Ve. 83. § (2) bekezdésének megsemmisítését.
[12]	Az indítványozó szerint a támadott bírósági döntés megsértette az Alaptörvény XXIV. cikkében foglalt tisztességes eljárás követelményét, mivel az ügyében tárgyalást nem tartottak, bizonyítékait érdemben nem bírálták el, csupán eljárási hibára utaltak; a Ve. 83. § (2) bekezdése pedig megsértette az Alaptörvény XXVIII. cikkében biztosított jogorvoslathoz való jogát, mivel a jogvitát csak az ésszerű elbírálás érdekében lehet időben korlátozni, de a két napos jogorvoslati határidő ezen követelményeknek nem felel meg. Egyebekben az indítványozó fenntartotta a korábban előterjesztett panaszában foglaltakat, tehát kérelmezte a Ve. 77. § (2) és (5) bekezdésének, 84. § (1) és (4) bekezdésének megsemmisítését, ugyanis szerinte sérti a jogorvoslathoz való jogát egyrészt a Ve. 77. §-a, mivel a kifogás benyújtásakor nem elég megnevezni a jogszabálysértés bizonyítékait, hanem azokat szintén be kell nyújtani; másrészt a Ve. 84. §-a, mivel a bírósági felülvizsgálati eljárásban kötelezően előírt ügyvédi képviselet egyrészt túlzó követelmény, másrészt a megfelelő jogi képviselővel való konzultáció időigényes; de a két napos jogorvoslati határidőn belül – amelybe a munkaszüneti nap is beleszámít, az igazolási kérelem előterjesztése pedig bármely esetre kizárt – ezeknek a követelményeknek való megfelelés nem várható el.
[13]	2. Az Alkotmánybíróság az Abtv. alapján megvizsgálta a kiegészített alkotmányjogi panasz befogadhatóságának törvényi feltételeit.
[14]	2.1. Az átmeneti rendelkezések körében az Abtv. 73. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az Alkotmánybíróság előtt folyamatban lévő, a 71–72. §-ban nem szabályozott további ügyekben az Alkotmánybíróság eljárását e törvény rendelkezései szerint le kell folytatni, ha az ügy az Alaptörvény rendelkezéseivel összefüggésben vizsgálható, és az indítványozó indítványozási jogosultsága e törvény rendelkezései alapján fennáll. A 74. § értelmében pedig a 26–27. §-ban meghatározott alkotmányjogi panasz eljárás az Abtv. hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárások tekintetében is kezdeményezhető. Az Alkotmánybíróság a 3072/2012. (VII. 26.) AB végzésében kifejtette, hogy „az Abtv. 74. §-ából is – mely az Abtv. hatályba lépésekor folyamatban lévő eljárások esetében kifejezetten lehetővé teszi alkotmányjogi panasz kezdeményezését – egyértelműen az következik, hogy a törvényalkotó az Abtv. hatályba lépése (2012. január 1-je) előtt már jogerősen lezárt bírósági eljárások tekintetében nem kívánta megnyitni a valódi alkotmányjogi panasz lehetőségét.” {3112/2012. (VII. 26.) AB végzés, Indokolás [9]}
[15]	A fentiekre tekintettel a bíróság 2010. október 13-án kézbesített végzése megsemmisítésére irányuló – az Abtv. 27. §-a szerintinek minősülő – alkotmányjogi panasz benyújtására a panaszosnak nem volt jogosultsága, ezért az indítványt ebben a részében az Alkotmánybíróság az Ügyrend 30. § (2) bekezdés c) pontja alapján visszautasította.
[16]	2.2. Az alkotmányjogi panasz mellékleteként megküldött iratok alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a HVB határozatával, a TVB határozatával és a bíróság végzésével kapcsolatban az indítványozónak részben eltérő – és adott esetben tartalmilag azok törvényességét is vitató – kritikái merültek fel. Emiatt a konkrét jogorvoslati alapeljárás eltérő – az indítványozó számára kedvezőbb – végeredménye abban az esetben sem lenne biztosítható, ha az Alkotmánybíróság a Ve. 83. § (2) bekezdését megsemmisítené és a konkrét ügyben alkalmazási tilalmat mondana ki.
[17]	Az Ve. támadott rendelkezéseivel összefüggésben az indítványozó által felvetett probléma – ti. hogy a Ve. 83. § (2) bekezdése megsértette az Alaptörvény XXVIII. cikkében biztosított jogorvoslathoz való jogát, mivel a jogvitát csak az ésszerű elbírálás érdekében lehet időben korlátozni, de a két napos jogorvoslati határidő ezen követelményeknek nem felel meg – ugyanakkor olyan alapvető alkotmányjogi kérdést is érint, amelyhez hasonló kérdéssel az Alkotmánybíróság – a Ve. más rendelkezései vonatkozásában – korábban érdemben foglalkozott (és alkotmányellenességet, illetve mulasztást is megállapított [l. 24/1999. (VI. 30.) AB határozat; hasonló témában még: 1234/B/1995, 59/2003. (XI. 26.) AB határozat, 23/2005. (VI. 17.) AB határozat].
[18]	Mindezek alapján az Alkotmánybíróság úgy ítélte meg, hogy az alkotmányjogi panasz az Abtv. 29. §-ában megfogalmazott feltételnek megfelel, és azt befogadta annak az alkotmányjogi kérdésnek az érdemi vizsgálata céljából, hogy a választási eljárásban a felülvizsgálati kérelem benyújtására vonatkozó két napos határidő – a szabályozás egyéb elemeit (ügyvédkényszer, bizonyítékok benyújtásának kötelezettsége) is figyelembe véve – biztosítja-e a jogorvoslati jog tényleges gyakorolhatóságát.
[19]	2.3. Az Alkotmánybíróság a befogadást követően az indítvány megalapozott érdemi elbírálása érdekében beszerezte a közigazgatási és igazságügyi miniszter véleményét.
[20]	3. Az Alkotmánybíróság érdemi vizsgálata során megállapította, hogy az Országgyűlés 2013. április 8-i ülésnapján elfogadta a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvényt. A törvény 367. § a) pontja a hatályba lépésével egyidejűleg hatályon kívül helyezte a Ve.-t. Az indítványozó által elsősorban támadott – a Ve. 84. § (2) bekezdésbe foglalt – szabály megfelelője tartalmilag a törvény 209. § (1) bekezdésbe került, amely azonban – az alkotmányossági szempontból vitatott két napos határidő helyett – már arról rendelkezett, hogy „[a] kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb a sérelmezett jogszabálysértés elkövetésétől számított harmadik napon megérkezzen a kifogás elbírálására hatáskörrel rendelkező választási bizottsághoz.”
[21]	Az Abtv. 59. §-a szerint az Alkotmánybíróság – ügyrendjében meghatározottak szerint – kivételesen a nyilvánvalóan okafogyottá váló ügyek esetén az előtte folyamatban lévő eljárást megszüntetheti. Az Ügyrend 67. § (2) bekezdés e) pontja szerint okafogyottá válik az indítvány különösen, ha az eljárás folytatására okot adó körülmény már nem áll fenn, illetve az indítvány egyéb okból tárgytalanná vált.
[22]	A jelen ügyben a jogszabály felülvizsgálatára irányuló alkotmányjogi panaszt az Alkotmánybíróság annak másodlagos céljára tekintettel, a választási eljárásban alkalmazott jogorvoslati határidő, ezen keresztül – az adott szabályozási környezetben – a jogorvoslati rendszer hatékonyságának vizsgálata, a későbbiekben előforduló hasonló jogsértések megelőzése és ennek révén egyben az alkotmányos jogrend objektív védelme {vö. 3367/2012. (XII. 15.) AB végzés [13]} érdekében fogadta be. Mivel a Ve. 83. § (2) bekezdése nem csak formailag került hatályon kívül helyezésre, hanem a benne foglalt szabály más rendelkezésben tartalmilag sem maradt fenn, a Ve. egyéb támadott rendelkezései pedig nem önállóan, hanem ebben az összefüggésben képezték volna a vizsgálat tárgyát, az Alkotmánybíróság úgy ítélte meg, hogy az eljárás folytatására okot adó körülmény már nem áll fenn, ezért a fenti rendelkezések alapján az eljárást megszüntette.
. 12/21/2010
. 3167/2015. (VII. 24.)

matches: bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság


text:
IV/00636/2014
. IV/00636/2014
Első irat érkezett: 03/24/2014
Az ügy tárgya: a Kúria Kvk.I.37.320/2014/2. számú végzése (választási ügyben hozott határozat, bírság)
Eljárás típusa: Alkotmányjogi panasz (Abtv. 26. § (1) bekezdés) (Ve. 233. § -- választási ügyben a választási szerv határozatával kapcsolatos jogorvoslati eljárásban hozott bírói döntés ellen)
Az indítványozó - a Ve. 233. §-a és az Abtv. 26. § (1) bekezdése alapján - a Kúria Kvk.I.37.320/2014/2. számú végzése, valamint a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 48. §-a, 124. § (2) bekezdése, és 224. § (2) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését indítványozta.
Az Országgyűlési Egyéni Választókerületi Bizottság határozatában bírsággal sújtotta az indítványozót, mert nem szolgáltatta vissza határidőben az ajánlások gyűjtése céljából átvett ajánlóíveket, majd Nemzeti Választási Bizottság (NVB) az indítványozó fellebbezését érdemi vizsgálat 703/2014. számú határozata ellen benyújtott bírósági felülvizsgálat iránti kérelmét.
Az indítványozó kifogásolta a bírság objektív jellegét, és azt, hogy a választási bizottság és a Kúria határozatát nem hiteles formában küldte meg. Nézete szerint a határozatok közlésére és a jogorvoslati határidőkre vonatkozó szabályozás alaptörvény-ellenes.
Az indítványozó álláspontja szerint a Kúria végzése és a jogszabályi rendelkezések sértik az Alaptörvény B) cikk (3)-(4) bekezdését, R) cikk (3) bekezdését, T) cikk (3) bekezdését, XXIII. cikk (1) bekezdését, I. cikk (1)-(4) bekezdéseit, és a XXVIII. cikk (7) bekezdését..
a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 48. §, 124. § (2) bekezdés, 224. § (2) bekezdés
a Kúria Kvk.I.37.320/2014/2. számú végzése
B) cikk (3) bekezdés
B) cikk (4) bekezdés
R) cikk (3) bekezdés
T) cikk (3) bekezdés
I. cikk (4) bekezdés
XXIII. cikk (1) bekezdés
IV_636_0_2014_inditvany_anonim.pdf
A határozat száma: 3085/2014. (IV. 1.) AB végzés
ABH oldalszáma: 2014/1611
Az ABH 2014 tárgymutatója: jogorvoslathoz való jog választási eljárás során; választások során alkalmazott bírság
A határozat kelte: Budapest, 03/27/2014
2014.03.27 8:30:00 2. öttagú tanács
Az Alkotmánybíróság a Kúria Kvk.I.37.320/2014/2. számú végzése ellen benyújtott alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó mint választási eljárásban kérelmező 2014. március 24. napján alkotmányjogi panaszt nyújtott be a Kúriánál az Alkotmánybírósághoz címezve az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (Abtv.) 26. § (1) bekezdése, valamint a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (Ve.) 233. § (1) bekezdése alapján.
[2]	Az ügy előzményéhez tartozik, hogy a Kúria Kvk.I.37.320/2014/2. számú végzése a kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság (NVB) 703/2014. számú határozata ellen benyújtott felülvizsgálati kérelme alapján megindult nemperes eljárásban az NVB határozatát helybenhagyta.
[3]	A kérelmező mint jelölő szervezet a választási eljárásban az ajánlások gyűjtése és jelöltállítás céljából ajánlóíveket vett át. A leadásra megadott határidőig, 2014. március 3-án 16 óráig az átvett 100 db ajánlóívet nem adta át az illetékes választási bizottságnak, emiatt a Bács Kiskun Megye 06. számú Országgyűlési Egyéni Választókerületi Választási Bizottság (OEVB) a 32/2014. (III. 6.) számú határozatában 5 075 000 Ft bírsággal sújtotta. A fellebbezés folytán eljárt Nemzeti Választási Bizottság a 703/2014. számú határozatával az elsőfokú határozatot helybenhagyta.
[4]	A kérelmező felülvizsgálati kérelmében az NVB határozatának megváltoztatását és a bírság törlését kérte. Az ügy érdemét érintő kifogás kapcsán rámutatott a Kúria arra, hogy a Ve.
10. § (1) bekezdése alapján a Ve.-ben meghatározott határidők jogvesztők, emiatt a mulasztás kimentésére nincs lehetőség. A Ve. 124. § (2) bekezdése szerint az ajánlóívek átadásának elmulasztása miatt a kötelezett objektív felelősséggel tartozik, a mulasztáshoz vezető egyedi körülmények értékelésére, mérlegelésére, méltányosság gyakorlására ezért nincs lehetőség. A Kúria ezért a Ve. 231. § (5) bekezdés a) pontja alapján az NVB határozatát helybenhagyta.
[5]	2. Az indítványozó szerint a Kúria döntésével az ügyben alaptörvény-ellenes jogszabály alkalmazása folytán az Alaptörvényben biztosított alapjogok sérelme következett be. A panasz a következő szabályok alaptörvény-ellenességét állítja: a Ve. 48. §-a (a határozatok közlése), a Ve. 124. § (2) bekezdése (ajánlóívre vonatkozó átadási kötelezettség, a bírság szabályai), a Ve. 224. § (2) bekezdése (jogorvoslati határidő). Hivatkozott a választójog [XXIII. cikk (1) bekezdés], a jogorvoslathoz való jog [XXVIII. cikk (7) bekezdés] sérelmére, felhívta az Alaptörvény B) cikk (3) bekezdése, a T) cikk (3) bekezdése és az I. cikk szabályait. Az indítványozó kérte az Alkotmánybíróságot, hogy a panaszban „meghatározott indoklás alapján: a) a Kúria tárgybeli Határozatának illetve b) a Ve. 48. §-ának, 124. § (2) bekezdésének illetve 224. § (2) bekezdésének Alaptörvénybe ütközését állapítsa meg és semmisítse meg (megszabva a hatályba [sic] maradó jogszabályi rendelkezés szövegét és hatályát).”
[6]	3. A Ve. 233. § (1) bekezdése szerint az e törvény alapján, a választási szerv határozatával kapcsolatos jogorvoslati eljárásban hozott bírói döntés elleni alkotmányjogi panasz a sérelmezett döntés közlésétől számított három napon belül nyújtható be. A (2) bekezdés kimondja, hogy az Alkotmánybíróság az e törvény alapján, a választási szerv határozatával kapcsolatos jogorvoslati eljárásban hozott bírói döntés elleni alkotmányjogi panaszról az Abtv. 56. §-a szerint a beérkezésétől számított három munkanapon belül, a befogadott alkotmányjogi panaszról további három munkanapon belül dönt. A jelen ügyben az alkotmányjogi panasz az NVB határozata ellen benyújtott felülvizsgálati kérelem elbírálásáról szóló végzést, az alapul fekvő jogszabályok alkalmazását támadja.
[7]	4. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az alkotmányjogi panasz a befogadhatóság tartalmi feltételének nem felel meg.
[8]	Az Abtv. 56. § (1) bekezdése szerint az Alkotmánybíróság az ügyrendjében meghatározottak szerinti tanácsban eljárva dönt az alkotmányjogi panasz befogadásáról. A (2) bekezdés kimondja, hogy a tanács mérlegelési jogkörében vizsgálja az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának törvényben előírt tartalmi feltételeit, különösen a 26–27. § szerinti érintettséget, a jogorvoslat kimerítését, valamint a 29–31. § szerinti feltételeket. A (3) bekezdés úgy szól, hogy a befogadás visszautasítása esetén a tanács rövidített indokolással ellátott végzést hoz, amelyben megjelöli a visszautasítás indokát.
[9]	Az Abtv. 29. §-a szerint az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség, vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés esetén fogadja be. Az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata során az Alkotmánybíróság a bírói döntés mellett figyelemmel volt a Kúria által alkalmazott jogszabályokra is.
[10]	4.1. A jelen esetben az Alaptörvénynek a panaszban felhívott szabályai a Ve. 124. § (2) bekezdésében szabályozott bírság jogintézményével kapcsolatban olyan alkotmányjogi kérdést, amely a panasz befogadását eredményezhetné, nem vetnek fel.
[11]	Az Alkotmánybíróság gyakorlata értelmében valamely bírság meghatározásakor a jogalkotó olyan szempontokat vesz figyelembe, mint pl. a jogsértés természete, a jogellenes cselekmény súlya vagy ismétlődése, a megelőzés, a szankció visszatartó hatása a jogsértéstől, vagy a jogsértés által okozott közérdeksérelem. A jogalkotót széleskörű szabadság illeti meg abban a kérdésben, hogy az egyes jogsértésekkel szemben milyen eszközökkel kíván fellépni.
[12]	4.2. A Ve. 48. §-a (a határozatok közlése) és a Ve. 224. § (2) bekezdése (jogorvoslati határidő) a választójog [XXIII. cikk (1) bekezdés] és a jogorvoslathoz való jog [XXVIII. cikk (7) bekezdés] szempontjából nem alapozzák meg a panasz befogadását.
[13]	Az Alkotmánybíróság eddigi gyakorlatát áttekintve megállapítható, hogy a 24/1999. (VI. 30.) AB határozatban (a továbbiakban: Abh.) a népszavazási eljárás egyes kérdéseiben, ezen belül különösen a jogorvoslatra nyitva álló határidő tekintetében fejtette ki álláspontját. Határozatában hangsúlyozta, hogy alkotmányossági szempontból alapvető különbségek ragadhatók meg a választási és a népszavazási eljárás között. Míg a választási rendszer lényegéből fakadóan szükségesek és ezáltal indokoltak is a rövid (1 és 3 napos) határidők, addig a népszavazási eljárásban ez nem minden esetben indokolható. Rámutatott továbbá: „[...] a jogalkotónak a választási eljárásban olyan ésszerű határidőket kellett megállapítania, amelyek biztosítják egyrészt a jogorvoslathoz való jogot, másfelől pedig azt, hogy a választás eredményének megállapítását a jogorvoslat minél kevésbé késleltesse, s ezáltal a választási eljárás szabályaiból következő egyéb határidők betartását meg ne akadályozza [...]”. (ABH 1999, 237, 243.)
[14]	Az Alkotmánybíróság az Abh.-ban arra is utalt, hogy „[a] választási eljárásban tudható, így előre kiszámítható, hogy mikor kerülhetnek sorra olyan döntések, amelyekkel kapcsolatban a jogorvoslat esetlegesen felmerülhet. A választási szervek elérhetősége biztosított, folyamatosan üléseznek, illetve készenléti helyzetben vannak.” (ABH 1999, 237, 245.)
[15]	Kifejezetten a régi Ve. 78. § (1) bekezdésével, illetve annak egy bizonyos szövegrészével az Alkotmánybíróság az 59/2003. (XI. 26.) AB határozatban foglalkozott. Az Alkotmánybíróság abban az ügyben azt vizsgálta, hogy a Ve. 78. § (1) bekezdésének illetőleg döntés meghozatalától számított szövegrésze – tekintettel a választási eljárás jellegére – eredményezi-e az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében biztosított jogorvoslati jog, illetőleg az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerinti jogállamiság alapelvének sérelmét (ABH 2003, 607.). Az új Ve. a döntésekről való tudomásszerzést biztosítja (48. §).
[16]	4.3. A fentiekre figyelemmel nem lehet megállapítani, hogy a jelen esetben és tényállás mellett az alkotmányjogi panasz az Abtv. 29. §-a szerinti alapvető jelentőségű alkotmányjogi kérdést vetne fel.
[17]	Az Alkotmánybíróság ezért az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) pontja alapján, az Abtv. 56. § (3) bekezdése alkalmazásával az alkotmányjogi panaszt visszautasította.
. 03/24/2014
. 3085/2014. (IV. 1.)
. 03/27/2014

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Kúria - hírek, cikkek az Indexen
305 találat az Indexről, és 23 a környékéről.
június 20., 11:36
Kúria: A devizahiteleseknek fel kellett ismerniük, hogy az árfolyamok elcsúszhatnak
Érvényessé teszik a semmissé nyilvánított szerződéseket.
június 19., 19:25
június 11., 22:57
A Kúria érdemi vizsgálat nélkül utasította el az egyetlen beérkező felülvizsgálati kérelmet.
június 6., 16:03
június 4., 16:33
A Kúria szerint Borkai jogosan beszélhetett a szavazókör előtt a választás napján
A győri polgármester egy szavazóhelyiség előtt buzdított egy Facebook-videóban. A Kúria szerint ez oké, mert nem az arra járókhoz szólt.
június 3., 12:44
Folytatódik a Kúria és az Alkotmánybíróság csatája, hogy mi a jogsértő.
június 1., 21:28
Az EP-választás kampányának legúlyosabb büntetését kapta, 233 ezer forintos bírságot.
május 29., 16:57
Kampányidőszakban azt mondasz a politikai reklámfilmedben, amit akarsz
Ha a cigánybűnözés belefér, simán jöhet a homofóbia, az antiszemitizmus, tort ülhet a kirekesztő magatartás.
május 21., 10:27
május 18., 19:34
május 14., 19:28
Váratlan fordulattal védte be a Kúria a köztévé híradóját
Nem volt kiegyensúlyozott a köztévé híradója, mégsem szankcionálják.
május 8., 12:18
április 26., 22:54
A Kúria elmeszelte a TV2-t, mert a hírműsoraiban csak a Fidesz létezik
Az még nem a szerkesztői szabadság korlátozása, hogy a bíróság elvárja, legalább utalásszerűen legyen szó más pártokról is.
április 26., 11:02
Azt mondták az aláírópultnál, hogy az EP-választásra gyűjtenek aláírást, de feltehetően adatbázist készíthettek.
április 24., 08:48
Már az NVB is kimondta a jogsértést, de a TV2 nem akarta elfogadni az ítéletet. Egyébként nem is mondtak igazat, de az nem számít.
április 11., 16:07
Döntött a Kúria, hogy mikor tisztességtelenek a devizás szerződések
Sok pert befolyásolhat az iránymutatás.
április 10., 12:07
A Kúria kimondta: Bayer Zsolt nem nevezheti gecinek Vona Gábort
A kormánypárti publicistának sérelemdíj megfizetése mellett nyilvánosan bocsánatot kell kérnie a Jobbik volt elnökétől. Az általános politikai közbeszéd szempontjából is fontos döntés született.
2018. december 25., 11:46
2018. december 20., 15:16
Népszava: A fizetése harmadát elvesztheti az az orvos, aki tanít is
Első- és másodfokon még a szegedi oktatóknak adott igazat a bíróság, a Kúria máshogy döntött.
2018. december 11., 12:35
Kúria: Lehet népszavazást tartani a közjegyző előtti válásról
Felülvizsgálták a Nemzeti Választási Bizottság döntését, amely nem engedte volna át a kérdést.
2018. november 26., 14:43
Kúria: Nem teheti ki az állam a Politikatörténeti Intézetet a Kossuth térről
Kénytelenek lesznek fizetni a Párttörténeti Intézet jogutódjának, az épületbe épp a Kúria költözne.
2018. október 30., 15:43
2018. október 24., 08:41
Kúria: Az állam nem felelős a Malév csődjéért
Ezért nem az államnak kell kifizetnie az elmaradt munkabéreket, hiába 95%-o tulajdonos. De más sem fogja, hoppon maradtak a dolgozók.
2018. október 11., 16:05
Szerintük az Európai Bíróság ítélete több tekintetben megerősítette a magyar gyakorlatot.
2018. szeptember 18., 14:20
Lehet népszavazás a Római-part árvízvédelméről
Tarlós István megkönnyebbült a döntés hallatán.
Patyi a Magyar Időkben szólta el magát
A Kúria önkormányzati tanácsának elnöke interjút adott a Magyar Időknek.
2018. augusztus 18., 23:29
Évek óta próbálja kipaterolni a kormány a Politikatörténeti Intézetet a Kossuth térről.
2018. július 18., 09:53
Egzotikus utazásokkal izzasztotta a Kúria elnökét a Magyar Idők
Sokan úgy érzik, hogy az emberek mellett már kevésbé áll ki - vetette fel Darák Péternek a kormányközeli lap.
2018. június 30., 12:00
Ab: Jobban kell a cikkek címében védeni a személyiségi jogokat
Az Alkotmánybíróságig jutott egy sajtóper, a testület szerint a cikkek címében sem szabad megtévesztő dolgokat írni.
2018. június 27., 16:23
Az új demokráciákban az igazságszolgáltatás még nem találta meg a helyét, mondta Darák Péter.
2018. május 30., 13:23
Végleg eldőlt: nem kell kitakarni a rendőrök arcát
Nagyon-nagyon hosszú jogi vita zárult le. A Kúria meghátrált, és az Indexnek adott igazat a rendőri képmásperben.
2018. május 30., 10:06
2018. május 29., 14:50
Szilvásy György, Galambos Lajos és Laborcz Sándor esetében nem bizonyítható a szándékosság.
2018. május 8., 15:06
A Kúria finoman helyre tette Orbán Viktor legfőbb vádját
A Kúria válaszolt az Indexnek, miért a Fidesz mandátumaira kérdezett rá, és hogy ezzel beavatkozott-e a választásokba.
2018. május 7., 20:12
Ez az a döntés, ami miatt a Fidesz most szorongatja őket.
2018. május 7., 18:03
2018. május 3., 19:40
A Fidesz megpróbálja magát a szavazatszámlálás vesztesének beállítani
Pedig többszörösen az ellenkezője történt annak, amit a kormánypárt mond.
2018. április 24., 18:39
Kúria: törvénytelen volt a kettős állampolgárok szervezett szavaztatása
De a szavazás megismétlésének elrendeléséhez szerintük nincs elég bizonyíték.
2018. április 18., 11:25
A műsorvezetők kijelentették, ők Orbán Viktorra szavaznak. Ez a Kúria szerint sincs rendben.
2018. április 10., 15:43
2018. április 1., 12:18
A Kúria jogsértőnek talált egy darab fideszes Orbán-plakátot
A Momentum beadványa országos volt és nem akadt fent a Nemzeti Választási Bizottságon, a Kúria végül egy példát kiemelt, és elmarasztalta a Fideszt.
2018. március 6., 16:12
Keményen beszólt a Kúria a Nemzeti Választási Bizottságnak
A Nemzeti Választási Bizottság alapvető körülményeket hagyott figyelmen kívül, amikor a Németh Szilárdot népszerűsítő önkormányzati lapról döntött.
2018. február 20., 05:11
Az MNB lövése mellé ment, Semjén gyorsan kiszélesíti a kaput
Úgy nézett ki, hogy a jegybank hibája miatt bírság nélkül megúszhatják a brókerügyek elkövetői.
2017. december 6., 07:54
Még mindig gyanúsított, de visszakaphatja a lefoglalt javait.
2017. november 22., 16:48
Attól még lehet valaki ártatlan, hogy bilincsben viszik a bíróságra
Hunvald György alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz, de elutasították.
2017. november 15., 13:57
A titkolódzó csapatok retteghetnek. Ki kell adni, mire költötték a sok milliárd közpénzt.
2017. november 14., 09:09
Törvénysértő volt Ahmed H ítéletének hatályon kívül helyezése
A Kúria a Legfőbb Ügyészségnek adott igazat, jogerős ítéletet kellett volna hozni új eljárás helyett.
2017. november 7., 11:49
Lehet népszavazást tartani a civiltörvény visszavonásáról
2017. október 24., 17:49
Az a kérdés, hogy vessék-e össze a nyilatkozatokat a hatósági nyilvántartásokkal.
2017. október 13., 15:21
Végül is csak pár ajándék Mercedes-hez jutott a volt belügyes, miután leokézta jó pár milliárd felesleges elköltését.
2017. október 10., 14:46
Az ítélet szerint a Jobbik volt képviselője csak a nézeteit terjesztette, erőszakról nem beszélt.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
1 Szervezeti és Működési Szabályzat Az egyesület neve, székhelye és jogállása és egyéb adatai: 1. Az egyesület neve: Vulkán Tömegsport Egyesület 2. Az egyesület székhelye: 2800 Tatabánya, Népház u Az egyesület jogi személy 4. Az egyesület működési területe: Komárom-Esztergom Megye 5. Bírósági nyilvántartási száma: Bírósági nyilvántartásba vétel kelte: aug Bírósági nyilvántartásba határozat száma: Pk /1990/2. 8. Bírósági nyilvántartás módosítás kelte: október Bírósági nyilvántartás jogerőre emelkedés kelte: november Bírósági nyilvántartás módosítás száma: Pk /1990/ Bírósági nyilvántartás módosítás kelte: október Alapszabály módosításának dátuma: március Alapszabály elfogadásának kelte: december Az egyesület adószáma: Az egyesület pénzkezelő szerve: Budapest Bank tatabányai fiókja 16. Az egyesület bankszámla száma: Az egyesület célja és tevékenységei 18. Az egyesület céljai: a lakossági szabadidős sporttevékenység végzéséhez szükséges sportolási feltételek biztosítása. alapfokú (nem felmenő rendszerű) szabadidős versenyek, bajnokságok, tornák, kupák szervezése rendezése. a tagok által igényelt sportszolgáltatás biztosítása, szabadidős-, és amatőr rendezvények, családi sportnapok, természetjáró és kerékpáros túrák, valamint sporttáborok szervezése, rendezése. amatőr verseny-, és utánpótlás csapatok, sportolók sportolási - versenyzési felkészülési - edzési lehetőségeinek biztosítása. szabadidős konferenciák, képzések, tanfolyamok szervezése és lebonyolítása. sport és szabadidős létesítmények bérlése, üzemeltetése (működtetése). a természetjáráshoz és egyéb szabadtéri sporttevékenységhez, túrákhoz, táborokhoz kapcsolódó természetvédelemi, környezetvédelemmel kapcsolatos programok szervezése. 1
2 19. Az egyesület tevékenységei: 20. Sport, a munkaviszonyban és a polgári jogi jogviszony keretében megbízás alapján folytatott sporttevékenység kivételével (amatőr verseny, utánpótlás és tömegsport), egészségmegőrzés (rekreációs és szabadidősport), természetvédelem, környezetvédelem. 21. Az egyesület működésének, szolgáltatásainak és beszámolóinak nyilvánosságát az egyesület székhelyén elhelyezett hirdetőtáblán és az egyesület által működtetet internetes Weblapon való közzététel útján, biztosítja. 22. Az egyesület nem zárja ki, hogy tagjain kívül más is részesülhessen a szolgáltatásaiból. 23. Az egyesület vállalkozási tevékenységet csak céljainak megvalósítása érdekében, azokat nem veszélyeztetve végez, gazdálkodása során elért eredményét nem osztja fel, azt a létesítő okiratában meghatározott tevékenységére fordítja. 24. Az egyesület közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független és azoknak anyagi támogatást nem nyújt, továbbá országgyűlési képviselőt, megyei fővárosi önkormányzati választáson jelöltet nem állit és nem támogat. 25. Az egyesület működése nyilvános, szabadidős sportszolgáltatásait bárki megkötés nélkül igénybe veheti. 26. Az egyesület tagjai: 27. Az egyesület tagja lehet az a természetes személy, aki a jelen Alapszabályban foglalt egyesületi célokat elfogadja és tagfelvételi kérelmét, az elnökség azt a legközelebbi ülésén, de a kérelem benyújtását követően, legalább 30 napon belül jóváhagyja. 28. Az egyesületbe történő be és kilépés önkéntes. 29. A felvételt kérőnek tagfelvételi kérelmében nyilatkozatot kell tennie arra vonatkozóan, hogy az egyesület létesítő okiratát (alapszabályát) ismeri és az egyesület, céljait, szellemiségét, értékrendjét és kialakult szokásait magára nézve kötelezőnek fogadja el. 30. A tagsági viszony fenntartásáról évente a tagdíjfizetéssel egyidőben, de legkésőbb az adott év május 31. Ig. Erről írásban nyilatkoznia kell. 31. A tag felvételével kapcsolatos döntés meghozatala az elnökség hatáskörébe tartozik. 32. A tag felvételének kérdésében az elnökség a tag kérelme alapján, egyszerű szótöbbségi határozattal dönt. 33. A tagfelvételi kérelem elutasítása esetén a kérelmező a postai értesítés kézhezvételétől számított 30 naptári napon belül az egyesület közgyűléséhez fordulhat jogorvoslásért. 34. Ebben az esetben a bejelentéstől számított 30 naptári napon belül összehívott rendkívüli közgyűlésnek határoznia kell, amelyre a kérelmezőt is írásban (postai ajánlott levélben) meg kell hívni. 2
3 35. A tagsági jogviszony a tagfelvételi kérelem elnökség által történő jóváhagyó döntésével jön létre. 36. Az egyesület elnöksége köteles az egyesületi tagokról naprakész nyilvántartást vezetni, az alábbi adatokkal: név, (leánykori név), szül év, hó, nap, születési hely, lakcíme, szükség esetén egyéb adatszolgáltatási kötelezettséghez fűződő adat (telefon elérhetőség, cím, stb.). 37. Az egyesületi tagság megszűnik: a természetes személy tag halálával a kilépés írásbeli bejelentésével kizárással, ha az egyesület megszűnik. 38. Kilépési szándékát a tag köteles írásban bejelenteni az elnökséghez. A kilépés az elnökség részére történt bejelentéssel egyező időpontban hatályos. 39. A Közgyűlés minősített többségi határozattal, a jelenlévő, szavazati joggal rendelkező tagok legalább háromnegyedes szavazat-többségével az egyesületből kizárhatja azt a tagot, aki: 40. Az egyesületi tagságból eredő kötelezettségét ismételten vagy súlyosan megszegi, így különösen, ha a három hónapnál régebben lejárt esedékességű tagdíjat írásbeli felszólításra sem fizette be és a tagsági viszony fenntartásáról szóló évenkénti megerősítésről, a tagdíjfizetési határideig, de legkésőbb az adott év március 30. napjáig elmulasztja és azt az írásbeli felszólítás átvételét követő 15. napon belül sem pótolja. 41. A tag tagsági jogviszonya automatikusan nem szűntethető meg a azért, mert késlekedett a tagdíj befizetésével, hanem a kizárásáról külön a közgyűlésnek dönteni kell. 42. Tagsági jogok és kötelezettségek 43. Az egyesület tagja jogosult: részt venni az egyesület rendezvényein, kezdeményezni egyes kérdések megvitatását, a tagok jogosultak személyesen, a közgyűlésen a többi taggal egyenlő szavazati joggal részt venni, felszólalni, véleményüket kifejteni, határozati javaslatot tenni és szavazni, a tagok jogosultak megválasztani az egyesület tisztségviselőit és választhatók tisztségviselőknek, a tagok jogosultak mindazon jogaik gyakorlására, amelyeket a törvények és az egyesület szabályzatai számukra biztosítanak. 44. A tag minden jogerős döntéssel szemben a tudomására jutástól számított 30 napon belül a bíróságon keresetet terjeszthet elő, az egyesület bármely szervezetének törvénysértő határozatát a tudomására jutástól számított 30 napon belül a bíróság előtt keresetlevél benyújtásával megtámadhatja. 45. A határozat megtámadása a határozat végrehajtását nem gátolja, de a bíróság indokolt esetben a végrehajtást felfüggesztheti. 3
4 46. Az egyesület tagja köteles: az egyesület alapszabályát és belső szabályzatait valamint az egyesület szervei által hozott határozatokat megtartani, az egyesület célját és szellemiségét, értékrendjét tiszteletben tartani, az egyesület közgyűlésének a tagokra nézve kötelező határozatok szerint eljárni, a közgyűlés által évente meghatározott mértékű tagdíjat határidőben megfizetni. 47. A természetes személy tag jogait csak személyesen gyakorolhatja. Kiskorú, vagy korlátozottan cselekvő képes személyt a döntéshozatalban és egyéb hivatalos eljárásokban a törvényes képviselője képviseli. 48. Az egyesület szervezete, és összeférhetetlenségi szabályok: Közgyűlés Elnökség Felügyelő Bizottság Fegyelmi Bizottság 49. Egyéb szervezetek: szakosztályok ad-hoc bizottságok 50. Az elnökség az egyesület feladatainak ellátása érdekében funkciós bizottságokat, szakosztályokat hozhat létre. Feladatukat és hatáskörüket az elnökség határozza meg. 51. Az azonos sporttevékenységet folytatok tevékenységük végzése érdekében szakosztályokban tömörülnek. 52. Egy tag több szakosztályban is sportolhat. 53. A szakosztályok munkájának koordinálására az elnökség kér fel szakosztályvezetőket, edzőket, technikai vezetőket, külső szakértőket. 54. Az egyesület legfőbb szerve a Közgyűlés, amely a tagok összessége. 55. Az egyesület ügyintéző és képviseleti teendőit, illetve a napi ügyviteli feladatokat az egyesület ügyintéző képviselő szerve, a 7 fős elnökség irányítja és látja el. 56. Az egyesület vezető tisztségviselői: az Elnök, az Elnök-helyettes és az Elnökségi tagok (5 fő), összesen 7 fő, a Felügyelő Bizottság elnöke és tagjai 1+2 fő, valamint a Fegyelmi Bizottság elnöke és tagjai 1+2 fő. 57. Az egyesület ügyintéző szervének tagja, illetőleg az egyesület képviselője olyan magyar állampolgár lehet, aki nem áll a közügyek gyakorlásától eltiltás hatálya alatt, az egyesület tagja és a 18. életévét betöltötte. 58. Az egyesület vezető szervének határozathozatalában nem vehet részt az a személy, aki vagy akinek közeli hozzátartozója, élettársa (a továbbiakban együtt: hozzátartozó) a határozat alapján kötelezettség vagy felelősség alól mentesül, vagy bármilyen más előnyben részesül, illetve a megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt. 4
5 59. Nem minősül előnynek az egyesület cél szerinti juttatásai keretében a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve az egyesület által tagjának, a tagsági jogviszony alapján nyújtott, létesítő okiratnak megfelelő cél szerinti juttatás. 60. A Közgyűlés 61. Az egyesület legfőbb szerve a Közgyűlés, amelyet évente legalább egy alkalommal össze kell hívni. A határozatképtelenség miatt elmaradt közgyűlést 30 naptári napon belül ismételten, az eredeti napirendek szerint meg kell tartani. 62. Az Elnök az elnökség egyszerű szótöbbséggel hozott határozata alapján a Közgyűlést egyéb alkalmakkor is jogosult összehívni, továbbá köteles azt (30 napon belül) összehívni, ha a tagok legalább 1/3-a írásban az ok és cél megjelölésével kéri, illetve tagfelvételi kérelem elutasítása elleni fellebbezés tárgyalásához szükséges. 63. Kötelező a Közgyűlést (30 napon belül) összehívni, ha az ügyész keresete alapján a bíróság elrendeli, vagy az ügyész indítványára a törvényességi rend helyreállítása érdekében az ügyész azt felszólalásában indítványozza. 64. A közgyűlés hatáskörébe tartozik: az Alapszabály megállapítása, módosítása, (a szervezeti és működési szabályzat elfogadása, módosítása, egyéb funkciós belső szabályzat elfogadása, módosítása az elnökség hatáskörébe tartozik) az éves költségvetés meghatározása. az éves tagdíj mértékének megállapítása, az elnök éves beszámolójának, jelentésének az elfogadása, az egyesület más egyesülettel történő egyesülésének, feloszlásának kimondása, a tag egyesület tagjainak sorából történő kizárása, a tagfelvételi kérelem elutasítása esetében az elutasítás elleni fellebbezés tárgyalása, az elnökség tagjainak és az elnök megválasztása, visszahívása a felügyelő bizottság tagjainak megválasztása és visszahívása a fegyelmi bizottság tagjainak megválasztása és visszahívása. 65. Az Elnökség tagjainak, a Felügyelő Bizottság tagjainak, a Fegyelmi Bizottság tagjainak és a bizottságok elnökeinek visszahívása közgyűlési hatáskörben eldöntve az alábbi esetekben történhet: tevékenységgel összefüggésben magának vagy másoknak bármilyen módon jogtalan előnyt szerez, illetve igyekszik szerezni, továbbá, aki másnak jogtalan előnyt nyújt, vagy igyekszik nyújtani, az egyesület alapszabályában, vezető szerveinek határozataiban foglalt kötelező rendelkezéseket vétkesen megsérti, vagy megszegi, a tevékenységgel összefüggően egyéb, a sporterkölcsöt súlyosan sértő cselekményt vagy bűncselekményt követ el, botrányos vagy erkölcstelen életmóddal, illetve egyéb módon sportolóhoz nem méltó magatartást tanúsít, sportvezetőhöz méltatlan viselkedésével erkölcsi-, vagy közvetlen/közvetett módon anyagi kárt okoz. 5
6 66. A Közgyűlés összehívása: 67. A közgyűlés nyilvános és a közgyűlést az Elnök hívja össze valamennyi regisztrált tag előzetes írásbeli (posta levél) értesítésével. 68. A meghívót a tagoknak a tervezett időpontot megelőzően legalább nyolc naptári nappal előbb meg kell küldeni a napirendi pontok, valamint a határozat-képtelenség esetén megtartandó esetleges megismételt közgyűlés helyének és dátumának pontos megjelölésével. 69. Erre az időpontra újabb írásbeli anyag és így meghívó sem készül. 70. A napirendi pontokhoz kapcsolódó írásos anyag megtekinthetőségét a meghívó kiküldését követően a közgyűlésig az egyesület irattárolásának a helyén biztosítani kell. 71. A közgyűlések lebonyolításának általános szabályai: 72. A közgyűlés akkor határozatképes, ha a szavazásra jogosult tagok 50 %-a + egy fő jelen van. 73. A határozatképtelenség miatt 30 napon belül megismételt közgyűlés az eredeti meghívóban rögzített napirendi pontok tekintetében a jelenlévők számától függetlenül határozatképes abban az esetben, ha a távolmaradás jogkövetkezményeire a tagok figyelmét a meghívóban kifejezetten felhívták. 74. A meghatározott napirenddel, első alkalommal meghirdetett közgyűlés jegyzőkönyvében rögzíteni kell azt a tényt, hogy ha a közgyűlés nem határozatképes, amelyet az egyesület képviselője (levezető elnöke) az általa felkért jegyzőkönyvvezető és az általa ugyancsak felkért két hittelesítő tag ír alá. 75. A közgyűlés, a rendkívüli közgyűlés és az elnökségi üléseinek ügyrendje 76. Az elnök feladata: 77. A Közgyűlés ülésének levezető elnöke a Szövetség elnöke, akadályoztatása esetén a Szövetség elnökhelyettese, illetve bármelyikük kérésére (pl. Érintettség esetén) a közgyűlés által választott levezető elnök. 78. Akadályoztatásának minősül az is, ha összeférhetetlenségi ok merül fel személyére vonatkozóan. 79. A Közgyűlésre (rendkívüli közgyűlésre) vonatkozó kizárólagos szabályok kivételével e szabályzat rendelkezéseit kell alkalmazni a Szövetség valamennyi szervezetének ülésein. 80. Az elnök jogköre: a szervezet ülését összehívja, megnyitja, berekeszti. megállapítja a határozatképességet. figyelemmel kíséri a szervezet munkájából való kizárási okot, ez ügyben intézkedést tehet. 6
7 81. Az elnök ülésvezetési feladatai, jogköre: az ülés vezetése, a szó megadása, megtagadása, a szó megvonása, tárgyra, térésre felszólítás, ügyrendi kérdésben történő szó megadása és megtagadása, az ülés félbeszakítása, napirendi pont tárgyalásának elnapolása való javaslattétel, tárgyalási szünet elrendelése, napirendek összevont tárgyalására javaslattétel. 82. Az elnök vitavezetési feladatai: napirendi pontonként megnyitja és berekeszti a vitát, szavazást rendel el, megállapítja a szavazás eredményét, kimondja a határozatot. 83. Az elnök egyéb feladatai, jogköre: az ülés rendjének biztosítása, tájékoztatást ad a korábbi határozatok végrehajtásáról és az előző ülés óta tett fontosabb intézkedésekről. 84. Az elnök köteles az ülésen a Szervezeti és Működési Szabályzatot betartatni. 85. Tárgyra térés, a szó megvonása: 86. Azt a felszólalót, aki eltér a tárgytól, az elnök felszólítja, hogy térjen a tárgyra. 87. Az elnök a második felszólítás után megvonja a szót. Akitől a szót megvonják, ugyanabban az ügyben nem szólalhat fel újra. 88. Napirendi pont tárgyalásának elnapolása: 89. Az elnök, vagy bármelyik szavazati jogú tag javasolhatja a napirendi pont tárgyalásának elnapolását. Erről a Közgyűlés és vita nélkül határoz és meghatározza a napirend tárgyalásának időpontját. 90. Ha az előterjesztő az elnapolást követő 30 napon belül nem kéri a vita folytatását, azt visszavontnak kell tekinteni. 91. Tárgyalási szünet elrendelése: 92. Bármely napirendi pont megtárgyalása során egy alkalommal az elnök tárgyalási szünetet rendelhet el. A szünet időtartama legfeljebb5 perc lehet. 7
8 93. Vita bezárása 94. Ha a napirendi ponthoz több felszólaló nincs, az elnök a vitát bezárja. 95. Az előterjesztő vagy bármelyik szavazati jogú tag javasolhatja a vita bezárását (ügyrendi javaslat). A szervezet e kérdésben vita nélkül határoz. 96. Rendfenntartás 97. Ha valamelyik tag felszólalása során a szervezet tekintélyét vagy valamelyik tagot sértő kifejezést használ, illetőleg, ha egyébként a szabályzatoknak a tanácskozási rendjét és a szavazásra vonatkozó szabályait megszegi, az elnök rendreutasítja. 98. Az elnöknek a rendfenntartás érdekében joga van intézkedni. A szabályzatban meghatározott intézkedései ellen felszólalni, azokat visszautasítani, vagy azokkal vitába szállni nem lehet. 99. Ha a rendreutasítás eredménytelen, az elnök, javaslatot tesz a tag ügyének a Fegyelmi Bizottsághoz való átadására A Fegyelmi Bizottság a következő Közgyűlés számára javaslatot tesz a tag elmarasztalásának módjára, mértékére. A javaslatról a Közgyűlés felszólalás és vita nélkül határoz A közgyűlés ülése, határozatképesség 102. A szervezet akkor határozatképes, ha az ülésen a szavazásra jogosult tagok több mint a fele jelen van Ha az előbbi bekezdésben megjelölt számú tagok az ülésen, határozathozatalkor nincsenek jelen, akkor az ülés határozatképtelen A határozatképtelen Közgyűlést az alapszabály rendelkezései szerint kell összehívni A határozatképtelenség miatt összehívott új közgyűlés a résztvevők számától függetlenül határozatokat hozhat Az Elnökség és a Felügyelő Bizottság csak határozatképesség esetén hozhat döntést Közgyűlés munkaterve 108. A Közgyűlés, az Elnökség és a Bizottságok rendes üléseit munkaterv szerint tartják A munkaterv elkészítéséért az elnök a felelős A munkaterv elkészítéséhez javaslatot kell kérni: 111. Valamennyi Közgyűlési tagtól, az Elnökségtől, a Felügyelő Bizottság elnökétől A munkaterv összeállításához véleményeket, javaslatokat az elnökhöz kell benyújtani. 8
9 113. A munkaterv tartalmazza: az ülések várható időpontját, a napirendek címét, előadóját, az előkészítésért és az előterjesztésért felelős nevét, azoknak a munkaszervezetnek, bizottságoknak a megjelölését, amelyek az előterjesztést előzetesen megvitatják, előkészítik A munkaterv elfogadásáról az elnök javaslatára a Közgyűlés és az egyesület egyéb szervezetei minden év 1-4 hónapjában megtartott ülésnapján, egyszerű szótöbbséggel határoznak A munkaterv előterjesztésével egyidejűleg a Közgyűlést tájékoztatni kell a munkatervbe nem került javaslatokról A rendes ülés napirendje 117. A szervezet üléseinek napirendjére a munkaterv szerinti előterjesztéseket fel kell venni. További napirendekre bármely tag tehet javaslatot Az ülésen a napirendet a szervezet tagjai fogadják el A napirendre-vétel 120. A szervezet elnöke köteles a Szabályzatban meghatározott módon az ülés napirendjére felvenni: az előterjesztéseket az önálló indítványokat 121. A napirendi pontok tárgyalásának sorrendjét az alábbiak szerint kell meghatározni: sürgősségi javaslatok határozati javaslatok két ülés közötti beszámolókat egyéb beszámolókat, bejelentéseket, észrevételeket 122. A Közgyűlés minden év elején (1-4 hó), és végén (9 12 hó) köteles napirendjére felvenni a költségvetésről szóló beszámolót, illetve a költségvetés megállapításáról szóló előterjesztést Az előterjesztések 124. Előterjesztésnek minősülnek a munkatervbe felvett, a Közgyűlés, az Elnökség, vagy a Bizottságok által előzetesen írásban javasolt határozati javaslatok, beszámolók, és tájékoztatók. 9
10 125. Előterjesztést az Elnök, az Elnökség, a szavazati jogú tagszervezetek, és a Bizottsági elnökök, tehetnek Az előterjesztések akkor szabályszerűek, ha tartalmazza: a tárgyat és a tényállást, a lehetséges döntési alternatívákat és azok jogszabályi alapját, az alternatívák indokait, a határozati javaslatot, szükség szerint a felelős és határidő megjelölését tartalmazza, ha azt az előterjesztő kézjegyével ellátta Önálló indítványok 128. Az előterjesztések alapján a napirendre felvett ügyekkel össze nem függő önálló indítványt az elnökhöz kell a rendes ülés napját megelőzően legalább 3 munkanappal előbb írásban beterjeszteni Önálló indítványt a szervezetek képviselő, az Elnök és a Felügyelő Bizottság elnöke tehetnek A beterjesztésnek tartalmaznia kell az önálló indítványt előterjeszteni kívánó személy, illetve szervezet nevét, az indítvány elnevezését és szövegét, a határozati javaslatot, az előterjesztő saját kezű aláírását Módosító indítványok 132. Valamely napirendi ponthoz kapcsolódóan benyújtható indítványok (nem önálló indítványok): a módosító indítványok A határozati javaslathoz a szervezet tagjai és a bizottságok elnöke módosító indítványokat tehetnek A módosító indítványt az ülése előtt, vagy az ülésen írásban kell benyújtani Ennek elkészítésére a napirendenként egyszeri rendkívüli, legfeljebb 5 perces szünetet kérhetnek A sürgősségi javaslathoz módosító indítványt annak tárgyalása közben is, írásban lehet beterjeszteni Ennek elkészítéséhez a módosító indítványt előterjesztő kérésére az elnök tárgyalási szünetet rendelhet el, melynek időtartama legfeljebb 5 perc Sürgősségi javaslat 139. Az ülésnaphoz kapcsolódó előzetes előterjesztéseken kívül sürgősségi javaslat nyújtható be A sürgősségi javaslatot indoklással kell ellátni. 10
11 141. A sürgősségi indítványt legkésőbb az ülést megelőzően 3 nappal az elnöknél lehet benyújtani, aki köteles az indítványt a ülés tagjainak a ülés megkezdése előtt átadni A sürgősségi indítvány kérdésében a szervezet a napirend előtt egyszerű szótöbbséggel dönt A rendkívüli ülés (közgyűlés) napirendje 144. Az alapszabályban és egyéb jogszabályban, szereplő esetekben, a munkatervben nem szereplő napirend megtárgyalása céljából összehívott rendkívüli ülésen csak az a napirendi pont tárgyalható, amire az indítvány vonatkozott A napirendi pont beterjesztéséről a ülés levezető elnöke gondoskodik A rendkívüli ülés összehívását és az indítvány napirendre tűzését a kérelmező köteles megindokolni A szervezet egyszerű többséggel dönt arról, hogy kívánja-e tárgyalni az indítvány tárgyát Kizárás a döntéshozatalból 149. A döntéshozatalából kizárható az, akit, vagy akinek a hozzátartozóját (a házastárs, az egyeneságbeli rokon, az örökbefogadott, a mostoha- és nevelt gyermek, az örökbefogadó-, a mostoha- és a nevelőszülő, valamint a testvér, továbbá az élettárs, az egyeneságbeli rokon házastársa, a jegyes, a házastárs egyeneságbeli rokona és testvére, valamint a testvér házastársa az ügy személyesen érinti A döntéshozatalban érintett köteles bejelenteni a személyes érintettségét A kizárásról az érintett kezdeményezésére, vagy az elnök javaslatára a szervezet egyszerű szótöbbséggel dönt A kizárt szavazati jogú személyt a határozatképesség szempontjából jelenlévőnek kell tekinteni Felszólalás a szervezet ülésén 154. A felszólalások típusai és időtartama: 155. Napirendi ponthoz kapcsolódó kiegészítés (előterjesztő, bizottsági vélemények) egy alkalommal max. 5 perc időtartamban 156. Napirendi ponthoz kapcsolódó, a vita megnyitását megelőző kérdésfeltevés napirendenként első alkalommal 1 perc, második alkalommal 1 perc 157. Kérdésekre válasz (előadó vagy előterjesztő) összesen 5 perc, mely közgyűlési felhatalmazással növelhető 158. Napirendi pontokhoz kapcsolódó felszólalás első alkalommal 1 perc, második alkalommal 1 perc 11
12 159. Tanácskozási jogú felszólalás 1 perc, kérdésekre a válasz 5 perc 160. Döntéshozatal előtti felszólalás (előterjesztő joga, zárszó) 1 perc, mely után a levezető elnök bejelenti a vita lezárását, ezt követően a vitát újra megnyitni nem lehet 161. A vitában az ülésvezető elnök is felszólalhat az időkeretnek megfelelő időtartamban 162. Ügyrendi felszólalás 163. Ügyrendi felszólalás alkalmanként 1 perc 164. Ügyrendi felszólalás kifejezetten a napirend tárgyalásának technikájára, a határozathozatalra, illetve a vita lezárására vonatkozhat Ügyrendi felszólalásként bármelyik szavazati jogú tag és a szervezet elnöke a vita alatt legfeljebb 1 percre szót kérhet, és javaslatot tehet Az ügyrendi javaslat elhangzása után minden szavazásra jogosult számára legfeljebb 1 perces hozzászólás engedélyezhető, egyébként a szervezet a javaslat felett vita nélkül határoz Újabb ügyrendi felvetést csak az előző lezárását követően lehet tárgyalni Szavazás közben ügyrendi kérdésben megadni a szót nem lehet, arra csak a szavazást követően van mód Két nem ügyrendi tartalmú felszólalás után az illető a napirend folyamán újabb ügyrendi kérdésben már nem kaphat szót Vita esetén az ügyrendi javaslat minősítéséről a ülés szavazati jogú résztvevői egyszerű többséggel döntenek Napirendhez kapcsolódó felszólalás 172. A napirendi ponthoz való hozzászólásra a kézfelemeléssel lehet jelentkezni. Az elnök a szót a bejelentkezés sorrendjében adja meg A napirendi ponthoz kapcsolódó felszólalások időtartama max. 2 x 1 perc, vagy egyszer 2 perc Döntéshozatal előtti felszólalás 175. A Közgyűlésen az előterjesztő, vagy az előkészítő bizottság (szervezet) szóvivője egy alkalommal a döntéshozatal előtt 1 percben felszólalhat A közgyűlési jegyzőkönyv 177. A közgyűlésről jegyzőkönyvet kell vezetni, amely tartalmazza: a közgyűlés helyét, idejét, az érvényes szavazati joggal rendelkező taglétszámot, 12
13 a jelenlévő szavazati joggal rendelkezők számát, a határozatképesség megállapítását, a közgyűlés által jóváhagyott napirendi pontokat, az egyes napirendi pontokhoz kapcsolódó határozatok tartalmát, hatályát, a szavazás eredményét (feltüntetve a tartózkodó, a mellette szavazók számát, az ellene szavazók számát és nevét), az egyes hozzászólók véleményét abban az esetben, ha ennek jegyzőkönyvi rögzítéséhez a hozzászóló ragaszkodott, 178. A vezetőségválasztó közgyűlés esetén a megválasztott tisztségviselők listáját, 179. A jelenléti ívet a jegyzőkönyvhez kell csatolni, 180. A jegyzőkönyvet az irattárolás helyén kell őrizni (nem selejtezhetőek), 181. A határozatokat évente emelkedő számsorrendben számozni kell A közgyűlés hatáskörébe tartozó ügyekben határozatait általában a jelenlévők, szavazati joggal rendelkező tagok egyszerű szótöbbségével hozza, ahol a jelenlévő, szavazati joggal rendelkező tagok minősített többségének (a jelenlévők legalább három-negyedének) igenlő szavazata szükséges Tag kizárásra vonatkozó döntés meghozatalakor a kizárni szándékozott tag szavazati jogát nem gyakorolhatja A közgyűlés az éves beszámolóról és egyéb jelentés elfogadásáról szóló határozatát az általános szabályok szerint, azaz a jelenlévő, és szavazati joggal rendelkező tagok egyszerű szótöbbségével hozza A Közgyűlés levezető elnöke az egyesület hivatalos képviselője., távollétében a levezető elnök az Elnök-helyettes, távollétükben a levezető elnök személyének megválasztásáról a Közgyűlés az ülés megkezdésekor a jelenlévő szavazati joggal rendelkező tagok egyszerű szótöbbségével határoz A Közgyűlés határozathozatala: 187. A közgyűlés a személyi döntések kivételével határozatait általában nyílt szavazással, a személyi döntések tekintetében pedig titkos szavazással hozza Ettől eltérően bármely tag kívánságára és a jelenlévők többségének (50 % + 1 fő) ilyen irányú döntése esetén titkos, illetve javaslatra a jelenlévők többségének (50 % + 1 fő) ilyen irányú döntése esetén nyílt szavazással kell az adott ügyben határozatot hozni Szavazategyenlőség esetén nyílt szavazáskor a Közgyűlés levezető elnökének szavazata dönt, titkos szavazás esetén a határozati javaslatot elvetettnek kell tekinteni. A szavazásnál a tartózkodás ne jelent sem elutasítást ( nem ), sem egyetértő ( igen ) szavazatot A közgyűlési határozatot az érintettekkel igazolható módon közölni kell (Ennek egyik módja a postai küldemény formájában történő közlés. Az igazolhatóság itt arra utal, hogy a határozatot, tartalmazó levélből egy iktatott másolatot meg kell őrizni) Az Elnök köteles a Közgyűlés által meghozott határozatokat a Határozatok Könyvébe vezetetni. 13
14 192. A Határozatok Könyve oly módon kell, hogy tartalmazza a határozatokat, hogy abból a Közgyűlés döntésének tartalma, időpontja és hatálya, illetve a döntést támogatók és ellenzők számaránya (ha lehetséges személye) is megállapítható legyen Vezetőségválasztó és tisztújító közgyűlés előkészítésének előírásai 194. A közgyűlés helyét, idejét, az elnökség határozata alapján az elnök a tisztújító közgyűlés előtt legalább 15 nappal nyilvánosan (pl. Sajtó útján) közzéteszi A jelölőbizottság megválasztása: 196. A tisztújító közgyűlés időpontját megelőző egyik ülésen az elnökség megválasztja a jelölőbizottságot és annak elnökét a következő módon: A jelölőbizottságnak legyen legalább 15 napja a jelölés elvégzésére, figyelembe véve azt, hogy a közgyűlés időpontja előtt legalább 8 nappal az előzetes jelölőlistát az elnökség előtt ismertetnie kell A jelölőbizottság 1 elnökből és legalább 2 tagból álljon A jelölőbizottság megválasztását napirendi pontként az elnökség ülésének meghívójában fel kell tüntetni Az elnökség előzetes állásfoglalása alapján, s a jelöltekkel előzetesen egyeztetve a meghívónak tartalmaznia kell az elnökségnek a jelölőbizottságra vonatkozó javaslatát is; külön megjelölve az elnököt és sorrendet is feltüntetve a bizottság javasolt tagjait Az elnökség bármelyik tagjának javaslatára nyílt szavazással mind elnöknek, mind tagoknak további olyan jelölteket is állíthat, akik jelen vannak, és jelölésüket vállalják Elsőként a bizottság elnökét választják meg nyílt szavazással Több jelölt esetén rájuk történő szavazás sorrendjét a névsor alapján határozzák meg Az elnökválasztás akkor fejeződik be, amikor az első jelölt megkapta a megválasztásához szükséges többséget A jelölőbizottság tagságának a jelöltjeit szavazásra ugyancsak névsorrend által meghatározott sorrendben bocsátják, s a megválasztás nyílt szavazással történik A választás akkor fejeződik be, amikor az elnökség által javasolt számú összes jelöltet megválasztották, illetve amikor a szavazásra bocsátható jelöltek elfogytak Ha nem sikerült legalább 3 tagot megválasztani a minimális 3 fős létszámhoz szükséges további tagok az elnökség által javasolt jelöltek közül kerülnek ki A jelölés általános szabályai: 208. A jelölőbizottság a munkát tagjai között felosztva, s megfelelő gyakorisággal ülésezve javaslatát szükség szerint nyílt szavazással állítja össze a következők figyelembe vételével: 209. Tisztségre csak az a személy jelölhető, aki jelölését előzetesen jóváhagyta; 210. Jelölőbizottság elnöke és tagjai önmagukat nem jelölhetik. 14
15 211. A javaslat összeállítása előtt ki kell kérni minden szakosztály, szakmai bizottság, továbbá a felügyelő bizottság és a fegyelmi bizottság elnökének a véleményét A jelölés során figyelembe kell venni a tagoktól beérkezett észrevételeket és javaslatokat is A jelölőbizottság elnökségi ülésen ismerteti az előzetes jelölési listát és meghallgatja az elnökség észrevételeit, javaslatait Végleges javaslatát minden befolyástól mentesen legjobb belátása szerint úgy állítja össze, hogy az a közgyűlés írásbeli anyagaival együtt legalább a közgyűlés időpontja előtt 8 nappal rendelkezésre álljon Az egyesület tisztségviselőinek megválasztása a tisztújító közgyűlésen és a szavazatszedő bizottság megválasztása: 216. A tisztújító közgyűlés napirendje az általános szabályoknak megfelelően a határozatképesség bejelentésével a jegyzőkönyvvezető és a két jegyzőkönyv-hitelesítő megválasztásával, a napirend jóváhagyásával, illetőleg szükségszerinti módosításával kezdődik Ezt követően: az elnök javaslata alapján nyílt szavazással megválasztják a szavazatszedő bizottság elnökét és annak két tagját A szavazatszedő bizottság feladatai: 219. A szavazatszedő bizottság ellenőrzi a határozatképességet a jelenlévő szavazati joggal rendelkező tagok számát, s meghatározza a megválasztásához szükséges szavazatok számát, mely a megjelentek létszámának fele + 1 fő A nyílt szavazásoknál nyilvánvaló többség esetén a szavazatok számlálásától el lehet tekinteni Ellenkező esetben vagy a jelenlévők kérésére megszámlálja, és a közgyűlésnek bejelenti, az igen és nem szavazatok és a tartózkodók számát, s bejelenti a szavazás eredményét A szavazatszedő bizottság megválasztása után az általános szabályoknak megfelelően zajlik tovább a közgyűlés mindaddig, míg a napirendeknek megfelelően a szavazólista összeállítására nem kerül sor A tisztújítás szavazólistájának összeállítása: 224. A közgyűlés vezetését a szavazatszedő bizottság elnöke a leköszönő elnöktől átveszi A jelölőbizottság elnöke bizottság egyes tagjainak szükség szerinti bevonásával válaszol a bizottság jelölésével kapcsolatban hozzá intézett kérdésekre A jelölőbizottság által előterjesztett tisztségviselők válaszolhatnak a hozzájuk intézett kérdésekre Nyílt szavazással személyenként döntenek arról, hogy az elnökség megválasztandó tisztségviselőire a jelölőbizottság által jelölt személyeket felveszik-e a szavazólistára. 15
16 228. A közgyűlés bármely szavazati joggal rendelkező résztvevője az elnökség megválasztandó tisztségviselőire 229. rövid indoklással további javaslatokat tehet azzal a feltétellel, hogy a jelöltek jelen vannak, és a jelölést elfogadják Nyílt szavazással egyenként döntenek arról, hogy az újabb tisztségviselő jelölteket felveszik-e a szavazólistára A szavazólista, szavazás: 232. A szavazólista összeállítása után a közgyűlés ismét az általános szabályok szerint folytatódik mindaddig, amíg a szavazólapok a szükséges számban el nem készülnek A szavazatszedő bizottság elnöke ismerteti a szavazás szabályait Elrendeli a titkos szavazást (Közgyűlés többségi döntése alapján ettől eltérhet és nyílt szavazással is, dönthet a tisztségviselők személyéről) 235. A szavazásra jogosultak átveszik a szavazólistákat A szavazatszedő bizottság felügyelete mellett lezajlik a titkos szavazás A szavazatszedő bizottság visszavonul a szavazatok megszámlálására A közgyűlés a szavazatszámlálás időszakára előirányzott programmal folytatódik A szavazatszámlálás: 240. A szavazatszedő bizottság az egyes tisztségekre leadott szavazat alapján az alapszabály bekezdése szerint meghatározza a titkos szavazással megválasztott jelölteket a következők betartásával: 241. minden tisztségnél megszámolja az egyes jelöltekre adott érvényes szavazatok számát meghatározza az összes érvénytelen szavazat számát meghatározza, hogy az egyes tisztségeknél kik kapták meg a választásokhoz szükséges többséget és ezek közül ki kapta a legtöbb szavazatot ha egy jelöltet két tisztségre is megválasztottak, a korábbi írásbeli nyilatkozata alapján eldöntik, hogy melyik tisztséget nyerte el. a másik tisztségnél a ráadott szavazatokat törlik, s e tisztségnél a szavazás eredményét újra értékelik a mellette és ellene leadott szavazatok számának feltüntetésével összeállítják a titkos szavazással megválasztott tisztségviselők listáját összeállítják a titkos szavazással el nem döntött tisztségek listáját, feltüntetve, hogy azzal kapcsolatban ki, hány szavazatot kapott. 16
17 247. A tisztújítás eredményének kihirdetése: 248. A szavazatszedő bizottság elnöke ismerteti a titkos szavazás eredményét Az el nem döntött tisztségekre a közgyűlés akarata szerint a megszerzett szavazatok sorrendje szerinti egyenkénti nyílt szavazással is betölthetők a tisztségek A szavazatszedő bizottság elnöke, mint levezető elnök ismerteti a megválasztott tisztségviselők nevét és az elnöki tisztet, átadja a közgyűlésen megválasztott új elnöknek Az egyesület közgyűlésen megválasztott új elnök jogosult az ülést bezárni Az elnökség 253. Az egyesület vezető szerve a 7 fős elnökség, amelynek tagjait a Közgyűlés egyszerű szótöbbséggel, titkos szavazással 4 év időtartamra választja A Közgyűlés bármely tag kívánságára és a jelenlévők többségének ilyen irányú döntése esetén nyílt szavazással is lehet az adott ügyben határozatot hozni Az elnökség tagjai: Elnök, Elnök-helyettes és 5 elnökségi tag. Az elnökség szükség szerint, de évente legalább három alkalommal tart ülést Az elnökség ülése határozatképes, ha azon az elnökségi tagok több mint fele (4 fő) jelen van Az elnökség csak határozatképesség (4 fő jelenléte) esetén hozhat döntéseket Az elnökségi ülések nyilvánosak Amennyiben az elnökség létszáma 4 fő alá csökken, a FB elnöke (tudomására jutástól számított 30 napon belül megtartandó) rendkívüli közgyűlés összehívását rendelheti el Az elnökség határozatait nyílt szavazással, szótöbbséggel hozza meg A határozatot az érintettekkel igazolható módon közölni kell Az elnökségi ülés jegyzőkönyve: Az ülésről jegyzőkönyvet kell vezetni, amely tartalmazza: a közgyűlés helyét, idejét, az érvényes szavazati joggal rendelkezők számát, a jelenlévő szavazati joggal rendelkezők számát, a határozatképesség megállapítását, az elnökség által jóváhagyott napirendi pontokat, az egyes napirendi pontokhoz kapcsolódó határozatok tartalmát, hatályát, a szavazás eredményét (feltüntetve a tartózkodó, a mellette szavazók számát, az ellene szavazók számát és nevét), az egyes hozzászólók véleményét abban az esetben, ha ennek jegyzőkönyvi rögzítéséhez a hozzászóló ragaszkodott. 17
18 263. A jelenléti ívet a jegyzőkönyvhez kell csatolni, 264. A jegyzőkönyvet az irattárolás helyén kell őrizni (nem selejtezhetőek), 265. Az elnökségi határozatokat évente emelkedő számsorrendben számozni kell Az elnökségi ülés összehívása: 267. Az elnökségi ülést az Elnök hívja össze valamennyi elnökségi tag előzetes írásbeli értesítésével A meghívót az elnökségi tagoknak a tervezett időpontot megelőzően legalább nyolc naptári nappal meg kell küldeni, a napirendi pontok pontos megjelölésével Az elnök rendkívüli, sürgősségi ügyekben ettől eltérhet. (sürgősségi ügy amennyiben a döntéshozatallal kapcsolatos ügy intézése nyolc napnál rövidebb határidejű), 270. Az elnökség hatáskörébe tartozik: döntés minden olyan egyéb kérdésben, amely nem tartozik a közgyűlés kizárólagos hatáskörébe. az egyesület tagjaira kötelező határozatok meghozatala. az egyesület egyéb belső szabályzatainak elfogadása, módosítása a szervezeti és működési szabályzat elfogadása, módosítása, a tagfelvétel jóváhagyása, tagsági díj fizetésének módjáról történő döntés meghozatala, az elnök utasítása a közgyűlés összehívására, az egyesület működésével kapcsolatban keletkezett iratokba, az éves elnöki beszámolókba, a jelentésekbe, valamint a korábbi közgyűlési határozatokba való betekintés elnök általi biztosítása az érdeklődők részére, a jelentés tervezetének elkészítése és jóváhagyás céljából a közgyűlés elé terjesztése, az egyesület alapszabályának módosítására vonatkozó tervezetek elkészítése a közgyűlés számára, a közgyűlés elé terjesztése, az egyesület működéséhez szükséges belső szervezeti egységek, bizottságok, szakosztályok meghatározása, létrehozása. az elnök esetén a munkáltatói jogok gyakorlása, vezetőségválasztó és tisztújító közgyűlés esetén a jelölőbizottság felkérése és megválasztása Az elnökségi tagok mandátumának megszűnése: 272. A Közgyűlés általi visszahívás esetén túl megszűnik az elnökségi tagság a tag(k) halálával és lemondásával is, amely esetekben, ha az elnökség létszáma 4 fő alá csökken a Közgyűlés (30 napon belül) új tagot (tagokat) választ Az időközben választott új elnökségi tag (tagok) megbízatása a már hivatalban lévő elnökségi tagok mandátumával egyező időpontig szól Az elnökség által meghozott határozatok nyilvántartása: 275. Az Elnök köteles az elnökség által meghozott határozatokat a Határozatok Könyvébe behelyezni. 18
19 276. A Határozatok Könyve oly módon tartalmazza a határozatokat, hogy abból az elnökség döntésének tartalma, időpontja és hatálya, illetve a döntést támogatók és ellenzők számaránya (ha lehetséges személye) is megállapítható legyen Az Elnök és az Elnök-helyettes 278. Az Elnök a Közgyűlés által egyszerű szótöbbséggel, nyílt szavazással 4 év időtartamra választott vezető tisztségviselő, aki az egyesület szervezetének képviseletre önállóan jogosult vezetője Az elnököt távollétében, az elnök, vagy az elnökség megbízása lapján az Elnök helyettes helyettesíti, egyéb esetekben feladatai megegyeznek az elnökségi tagok feladataival 280. Az Elnök hatásköre és feladatai: az egyesület adminisztratív szervezetének kialakítása és vezetése, a munkáltatói jogok gyakorlása az egyesület munkavállalói felett, a közgyűlés és az elnökség határozatainak végrehajtása, az elnökségi ülések előkészítése és levezetése, az egyesület képviselete harmadik személyekkel szemben és hatóságok, illetőleg bíróság előtt, az egyesület közgyűlésének és az elnökség határozatairól olyan nyilvántartás vezetése, amelyből a vezetőszerv döntésének tartalma, időpontja és hatálya, illetve a döntést támogatók és ellenzők számaránya és az ellenzők személye is megállapítható legyen, éves beszámoló tervezetének készítése, és jóváhagyás céljából a közgyűlés elé terjesztése, a közgyűlés és az elnökség határozatainak az alapszabályban megjelölt módon az érintettekkel történő közlése, 281. Amennyiben ez mások vagy az egyesület jogát vagy jogos érdekét nem sérti, vagy veszélyezteti, a Közgyűlés és az elnökség által meghozott határozatokat valamint az egyesület beszámolóit az egyesület internetes honlapján nyilvánosságra hozza A Felügyelő Bizottság 283. A Felügyelő Bizottság feladata az egyesület alapszabályban rögzített tevékenységének, gazdálkodásának folyamatos ellenőrzése és a tevékenység felügyelete. Működéséért a közgyűlésnek felel A Felügyelő Bizottság a tisztségviselőktől jelentést, a szervezet munkavállalóitól pedig tájékoztatást vagy felvilágosítást kérhet, továbbá a szervezet könyveibe és irataiba betekinthet, azokat megvizsgálhatja A Felügyelő Bizottság elnökét és két tagját (3 főt) a Közgyűlés választja meg A Felügyelő Bizottság elnökét az egyesület választott testületeinek üléseire tanácskozási joggal meg kell hívni. 19
20 287. A Felügyelő Bizottság szükség szerint de évente legalább egyszer ülésezik, mely ülést a Felügyelő Bizottság elnöke a tervezett időpont előtt legalább 8 nappal írásban hív össze a napirend egyidejű írásbeli közlésével A bizottsági ülések nyilvánosak, amennyiben ez az egyesület vagy mások jogát, jogos érdekét nem veszélyezteti Zárt ülés elrendeléséről az előző bekezdésben foglalt indokok alapján a Felügyelő Bizottság elnöke jogosult dönteni A Felügyelő Bizottság határozatait egyszerű szótöbbséggel hozza, szavazategyenlőség esetén a bizottság elnökének szavazata dönt Munkarendjét maga határozza meg A határozatokat az érintettekkel a Felügyelő Bizottság elnöke közli írásban A határozatokat az egyesület elnöke által vezetett Határozatok Könyvébe kell behelyezni A Határozatok Könyvének tartalmára az Alapszabályban foglalt rendelkezések az irányadók A határozatok nyilvánosságra hozatalára az Alapszabályban foglalt rendelkezések az irányadók A Felügyelő Bizottság munkájáról és megállapításairól írásban tartozik a Közgyűlést tájékoztatni A Felügyelő Bizottság köteles az intézkedésre jogosult vezető szervet tájékoztatni, és annak összehívását kezdeményezni, ha arról szerez tudomást, hogy: szervezet működése során olyan jogszabálysértés vagy a szervezet érdekeit egyébként súlyosan sértő esemény (mulasztás) történt, amelynek megszüntetése vagy következményeinek elhárítása, illetve enyhítése az intézkedésre jogosult vezetőszerv döntését teszi szükségessé, a vezető tisztségviselők felelősségét megalapozó tény merült fel Az intézkedésre jogosult vezetőszervet a felügyelő szerv indítványára - annak megtételétől számított harminc napon belül - össze kell hívni. E határidő eredménytelen eltelte esetén a vezetőszerv összehívására a Felügyelő Bizottság elnöke is jogosult Ha az arra jogosult szerv a törvényes működés helyreállítása érdekében szükséges intézkedéseket nem teszi meg a Felügyelő Bizottság köteles haladéktalanul értesíteni a törvényességi felügyeletet, ellátó szervet Nem lehet a Felügyelő Bizottság elnöke, vagy tagja, illetve könyvvizsgálója az a személy, aki: 301. a vezetőszerv (elnökség) elnöke vagy tagja, a szervezettel a megbízatásán kívüli más tevékenység kifejtésére irányuló munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll, ha jogszabály másképp nem rendelkezik, 20
21 a szervezet cél szerinti juttatásából részesül - kivéve a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatásokat, és a társadalmi szervezet által tagjának a tagsági jogviszony alapján nyújtott, létesítő okiratnak megfelelő cél szerinti juttatást -, illetve 302. Fegyelmi Bizottság 303. A Fegyelmi Bizottság szervezete és működésének rendje 304. A Bizottság az egyesület elnöksége mellett működik (1 fő elnök, 2 fő tag összetételben) A fegyelmi jogkört első fokon e Bizottság gyakorolja Nem vehet részt a fegyelmi jogkör gyakorlásában az, aki: maga is fegyelmi eljárás alatt vagy büntetés alatt áll, a fegyelmi eljárás alá vont személynek hozzátartozója (egyenes ági rokona és annak házastársa, örökbefogadó és nevelő szülője, örökbefogadott és nevelt gyermeke, testvére, házastársa, élettársa és jegyese, házastársának egyenes ági rokona és testvére, valamint testvérének házastársa), a fegyelmi eljárás alá vont személlyel perben vagy haragban áll, akitől az ügy elfogulatlan megítélése egyéb okból nem várható el, a fegyelmi ügyben egyéb módon érdekelt A Bizottság elnöke hivatalból, vagy kifogás alapján köteles az érdekeltség kérdésében határozatot hozni Ha az érdekeltség a Bizottság elnökét érinti, az egyesület elnöksége határoz A Fegyelmi Bizottság hatásköre: 310. Bizottság jár el azzal szemben, aki: az egyesület által vagy közreműködésével megrendezett bajnokságon, versenyen, edzésen, edzőtáborozáson, válogatott versenyen, arra való felkészülésen vagy egyéb sporteseményen/rendezvényen vesz részt és azokon vagy azokkal összefüggésben rendet sértő etikai-, fegyelmi vétséget követ el, több sportegyesület működését érintő fegyelmi vétség (versenyzőcsábítás, átigazolási és egyéb szövetségi szabályok megsértése, megvesztegetés stb.) követ el, az egyesületben folytatott tevékenységgel összefüggő fegyelmi vétséget követ el, a cselekmény elkövetése után, de még az egyesületi fegyelmi felelősségre vonás előtt, az egyesületi tagsági viszonyának megszüntetését kezdeményezte Az egyesület elnökének és elnökségi tagjainak, a Bizottságok elnökének és tagjainak fegyelmi ügyében a fegyelmi jogkört a közgyűlés gyakorolja A tisztségviselők minden jogerős döntéssel szemben a tudomásukra jutástól számított 30 napon belül a bíróságon keresetet terjeszthetnek elő Az egyesület közgyűlésének, vagy bármely szervezetének törvénysértő határozatát a tudomásukra jutástól számított 30 napon belül a bíróság előtt megtámadhatják A határozat megtámadása a határozat végrehajtását nem gátolja, de a bíróság indokolt esetben a végrehajtást felfüggesztheti 21
22 315. Az egyesület képviselete: 316. Az egyesületet az Elnök önállóan képviseli Az elnök képviseleti jogát sportági, vagy szakmai ügyekben- két tanúval hitelesített képviseleti jog átadásról szóló nyilatkozattal esetenként, a nem kizárólagos képviseletet érintő ügyekben átadhatja Az egyesület képviselőjének adatai: 319. Név: Vadóc László (anyja neve: Raffai Irén, születési helye: Budapest, ideje: ), Lakcíme: 2800 Tatabánya Dr. Vitális István u / Az egyesület bankszámlája feletti rendelkezési jog: 321. Az egyesület bankszámlája felett az Elnök és Elnök helyettes együttesen jogosult rendelkezni Az egyesület elnökének adatai: 323. Név: Vadóc László (anyja neve: Raffai Irén, születési helye: Budapest, ideje: ) Lakcíme: 2800 Tatabánya Dr. Vitális István u / Az egyesület elnök-helyettesének adatai: 325. Név: Ilóczkiné Sipos Márta (Godena Ilona, születési hely: Baktüttös, ideje: március 03.) Lakcíme: 2800 Tatabánya, Szegfű utca Az egyesület működése és gazdálkodása: 327. Az egyesület alapszabály szerinti működését, mint társadalmi szervezet tevékenységét a nyilvántartásba vételről, vagy a módosítás átvezetéséről szóló határozat jogerőre emelkedése napján kezdheti meg, illetve folytathatja a módosítás szerint Az egyesület tagdíjaiból, rendezvénybevételből, részére juttatott támogató befizetésekből, önkormányzati, állami, alapítványi támogatásokból, szponzori és esetleges egyéb (reklám) jövedelmekből gazdálkodik A tagdíj befizetésének módját az elnökség határozza meg 330. A tagok tagdíj-befizetéseiről az elnökség a tagnyilvántartáshoz kapcsolódó nyilvántartást vezet A tagok a tagdíj megfizetésén túl az egyesület tartozásaiért saját vagyonukkal nem felelnek Az egyesület a vagyonával önállóan gazdálkodik, tartozásaiért saját vagyonával felel Az egyesület gazdálkodása során elért eredményét nem osztja fel, azt az Alapszabályban meghatározott tevékenységére fordítja. 22
23 334. Az egyesület befektetési tevékenységet nem végez, így befektetési szabályzat-készítési kötelezettsége nincsen Az egyesület az államháztartás alrendszereitől - a normatív támogatás kivételével - csak írásbeli szerződés alapján részesülhet támogatásban. A szerződésben meg kell határozni a támogatással való elszámolás feltételeit és módját Az egyesület a felelős személyt, a támogatót, valamint e személyek hozzátartozóját - a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető szolgáltatások, illetve a társadalmi szervezet által tagjának a tagsági jogviszony alapján nyújtott, létesítő okiratnak megfelelő juttatások kivételével - cél szerinti juttatásban nem részesítheti Az egyesület váltót, vagy más hitelviszonyt, megtestesítő értékpapírt nem bocsáthat ki Az egyesület vállalkozásának fejlesztéséhez tevékenységét veszélyeztető mértékű hitelt nem vehet fel; az államháztartás alrendszereitől kapott támogatást hitel fedezetéül, illetve hitel törlesztésére nem használhatja fel Az egyesületre irányadó beszámolási és nyilvántartási szabályokra a Számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól a 224/2000. (XII. 19.) Kormányrendelet intézkedik Az egyesületet a tagok elsődlegesen nem gazdasági tevékenység céljára alapították, és az egyesület gazdasági vállalkozási tevékenységet kizárólag másodlagos jelleggel, a céljainak elérését elősegítendő és tevékenységét nem veszélyeztető módon folytathat Egyéb Rendelkezések 342. Az egyesület megszűnése: 343. Az egyesület megszűnik, ha a Közgyűlés a feloszlását vagy más társadalmi szervvel való egyesülését kimondja Megszűnik továbbá az egyesület, amennyiben az arra jogosult szerv feloszlatja, illetőleg megszűnését megállapítja. (feloszlatás: pl. ha az egyesülési jog gyakorlása sérti az Alkotmányt, megszűnés megállapítása: pl. az egyesület tagjainak létszáma tartósan 10 fő alatt, van és a bíróság az ügyészség keresete alapján a megszűnést, kimondja) Az egyesület megszűnése esetén vagyonát elsődlegesen a hitelezők, kielégítésére kell fordítani A hitelezők kielégítése utáni vagyon felhasználásának módjáról a Közgyűlés a hatályos törvényeknek megfelelően köteles dönteni A sportegyesület megszűnésekor köteles esedékes köztartozásait rendezni, illetőleg szolgáltatás ellátására irányuló szerződéséből eredő kötelezettségeit időarányosan teljesíteni. Kelt:Tatabánya,.. Elfogadva:... számú határozattal. hitelesítő.. elnök 23

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
kormány | Magyar Tudat Nemzeti Hírportál - Part 4
Itt > Posts tagged "kormány" (Page 4)
Viktor Janukovics, ukrán elnök a kialakult politikai helyzet megoldását célzó három órás zárt ajtók mögötti tárgyalást folytatott az aktivisták vezetőivel. Az ellenzék és a rendfenntartó erők összecsapásában hárman meghaltak – írta tegnapi számában a Pravda. A kormány erőinek támogatására Kijevbe érkezett egy páncélozott jármű, amelynek mozgását a tüntetők égő gumikkal és kövek dobálásával próbálták feltartóztatni….
- 2014.01.21 2014.01.21 0
Az ENSZ engedett a szíriai terrorista lázadók követelésének és utolsó pillanatban visszavonta Irán meghívását a béketárgylásokra. Ban Ki-moon, az ENSZ főtitkára arra hivatkozott, hogy Irán Assad kormányának támogatójaként nem vehet részt a megbeszéléseken. Az ENSZ képviselők a tegnapi 24 órán át tartó megbeszélésen meggyőzték a főtitkárt arról, hogy, az Assad kormányával szövetséges Iránnak semmi keresnivalója…
- 2014.01.05 0
Navracsics Tibor szerint a Kúria devizahitel-szerződésekkel kapcsolatos döntésének legfontosabb megállapítása az, hogy széles körű társadalmi problémákat, mint amilyen a devizahitelügy, jogalkalmazással nem, csak jogalkotással lehet kezelni. A miniszterelnök-helyettes a Kossuth Rádió Vasárnapi újság című műsorában arról is beszélt, hogy szerinte a kormány az elmúlt években jól élt a kétharmados többséggel. Az interjúban felidézték a devizahitelesek…
A kormány a nyugdíjasok mellett áll 2014-ben is, mint ahogy a kormányváltás óta mindig, így a nyugdíjak jövőre is megőrzik értéküket – jelentette ki Zsigó Róbert, a Fidesz szóvivője szombati sajtótájékoztatóján. A szóvivő elmondta, hogy január 1-jétől inflációkövető, 2,4 százalékos nyugdíjemelés lép életbe, ez az öregségi nyugdíjakra és a nyugdíjszerű ellátásokra egyaránt vonatkozik, így 2,8…
A kormány ki akarja vezetni a devizaalapú jelzáloghiteleket a hazai pénzügyi rendszerből
- 2013.12.18 0
A kormány a Kúria döntése után sem enged céljaiból, el akarja érni a devizaalapú jelzáloghitelek kivezetését a hazai pénzügyi rendszerből. Jelenleg is értékeli a kormány a Kúria hétfői jogegységi határozatát, a saját devizahiteles lépésével pedig valószínűleg megvárja az Európai Bíróság döntését − mondta Varga Mihály. A nemzetgazdasági miniszter szerint a kormány a bírósági döntés után…
- 2013.12.14 1
A jövő hétfőre összehívott jogegységi tárgyalás nem a kezdete és nem is a végpontja a Kúria devizaügyekben folytatott jogértelmező, jogfejlesztő tevékenységének – ezt mondta a Magyar Nemzetnek a legfőbb ítélkező fórum elnöke. Darák Péter úgy nyilatkozott: szakértőket kért fel a hét pontból álló jogegységi indítvány elemzésére, a tárgyaláson várhatóan többjüket meghallgatják. Az elmúlt napok közéleti…
- 2013.12.05 0
- 2013.11.08 0
A kormány egy minél hamarabb megindítandó jogi konzultációra kérte fel a devizahitel-szerződések ügyében Navracsics Tibor miniszterelnök-helyettest, közigazgatási és igazságügyi minisztert – közölte Orbán Viktor kormányfő pénteken egy más témában tartott sajtótájékoztatón, Budapesten. A miniszterelnököt azzal kapcsolatban kérdezték, hogy a Kossuth Rádiónak adott reggeli interjújában jelezte: szorgalmazza, hogy a Kúria hozzon jogegységi döntést a devizahitelek ügyében….
- 2013.11.07 2014.01.20 0
Az MTI Hírcentrum értesülése szerint Áder János köztársasági elnök aláírta a devizahitelesek megsegítésének kiterjesztését célzó törvényt – hangzott el a Duna tévécsatorna híradójában csütörtök este. Az országgyűlés kedden döntött fideszes javaslatra az árfolyamgát kiszélesítéséről és a kilakoltatási moratórium meghosszabbításáról. A parlament nagy többséggel, kivételes sürgős eljárásban fogadta el a hétfőn beterjesztett indítványt. E szerint a…
- 2013.11.05 2013.11.05 2
Az árfolyamgát megnyitásáról és a kilakoltatási moratórium meghosszabbításáról döntött az Országgyűlés kedden a Fidesz javaslatára. A parlament nagy többséggel, kivételes sürgős eljárásban fogadta el a devizahitelesek segítésére hétfőn beterjesztett indítványt, amelyre az összes frakció – összesen 211 képviselő – igennel szavazott, csak hat független képviselő tartózkodott. E szerint a kilakoltatási moratórium április 30-áig hosszabbodik meg….
- 2013.11.01 2013.11.01 0
Ezrek hagyhatták el Damaszkusz agglomerációját a napokban a kormány és az ellenállók tárgyalásainak eredményeképp, azonban úgy tűnik, hogy további ezrek még mindig várnak a meneküléssel, írja a BBC. Muadhamijából például megközelítőleg 1800 fő távozott, akiket a szíriai Vörös Félhold kísért és látott el. A menedékhelyekre költözők egy hónapig maradhatnak új szállásukon. A szíriai kormány a…
A Magyar Bankszövetség pénteken benyújtott javaslatai Varga Mihály szerint nem orvosolják a kormány által a devizahitelesek megsegítésében legfontosabbnak tartott két problémát, ezért a kabinet november elején az Országgyűlés elé terjeszti a devizaadósok megsegítésére szolgáló saját javaslatait – közölte a nemzetgazdasági miniszter hétfőn az MTI-vel. Varga Mihály kiemelte: a kormány olyan jogszabályt alkot, amely az ügyfelek…
82 éves korában, 2013. október 22-én elhunyt Für Lajos, az Antall-, majd a Boross-kormány honvédelmi minisztere, a Magyar Demokrata Fórum (MDF) alapító tagja. Für Lajos a Kossuth Lajos Tudományegyetem történelem szakára járt, ahol 1954-ben végzett. 1956-ig a Kossuth Lajos Tudományegyetem Történeti Intézetének tanársegédje volt. 1954–1957 között…
- 2013.10.17 0
Barack Obama amerikai elnök csütörtök hajnalban aláírta azt a törvényt, amely az adósságplafon megemelésével elhárítja az államcsőd kialakulásának veszélyét és feloldja a szövetségi kormány részleges bénultságát. Ezt helyi idő szerint kevéssel hajnali fél egy előtt közölte a Fehér Ház. A kongresszus két háza szerda éjjel, az…
A visegrádi országok, vagyis a V4-ek – Magyarország, Csehország, Lengyelország és Szlovákia – támogatják a nukleárisenergia-felhasználást – közölte Orbán Viktor miniszterelnök a visegrádi csoport kormányfőinek budapesti találkozója után tartott sajtótájékoztatón. Minden országnak joga van ahhoz, hogy az energiaszükségletét a saját maga által összeállított forrásokból nyerhesse –…
- 2013.10.14 2013.10.14 1
Vasárnap is folytak az amerikai szenátus tárgyalásai, a pénzügyi válság kezelésével kapcsolatosan. Egyelőre nincsenek biztos jelei annak, hogy az amerikai szövetségi kormány képes lenne a történelmi mélypontról kimozdítani az országot – adta hírül a Reuters. Az amerikai tőzsde pénteki optimista hangulata hétfőre szertefoszlott, a képviselőház annak…

matches: Kúria Kúria Kúria Bíróság Kúria Kúria


text:
Semmisség és jogellenes munkaviszony-megszüntetés - Jogászvilág
Semmisség és jogellenes munkaviszony-megszüntetés
Kezdőlap » Semmisség és jogellenes munkaviszony-megszüntetés
Címkék: jogellenes munkaviszony megszüntetés, jogellenes munkaviszony-megszüntetés jogkövetkezménye, jogeset, Kúria, munkajog, semmisség
Ha a közalkalmazotti jogviszony (munkaviszony) megszüntetése munkaviszonyra vonatkozó szabályba ütközik, az Mt. nem a semmisség, hanem a jogellenes munkaviszony-megszüntetés jogkövetkezményét rendeli alkalmazni – a Kúria eseti döntése. Ami a tényállást illeti, a felperes közalkalmazotti jogviszonyban állt az alperesnél. A felperes 2016. októberében vezetői megbízásáról történő lemondását követően a részére felajánlott új munkakört nem fogadta el, ezért közalkalmazotti jogviszonyát a polgármester 2016. december 19-én felmentéssel szüntette meg. A felperes keresetében semmisségre hivatkozva felmentése érvénytelenségének megállapítását kérte. Állítása szerint a felmentési…
Ha a közalkalmazotti jogviszony (munkaviszony) megszüntetése munkaviszonyra vonatkozó szabályba ütközik, az Mt. nem a semmisség, hanem a jogellenes munkaviszony-megszüntetés jogkövetkezményét rendeli alkalmazni – a Kúria eseti döntése.
Ami a tényállást illeti, a felperes közalkalmazotti jogviszonyban állt az alperesnél. A felperes 2016. októberében vezetői megbízásáról történő lemondását követően a részére felajánlott új munkakört nem fogadta el, ezért közalkalmazotti jogviszonyát a polgármester 2016. december 19-én felmentéssel szüntette meg. A felperes keresetében semmisségre hivatkozva felmentése érvénytelenségének megállapítását kérte. Állítása szerint a felmentési okiratot nem a munkáltató adta ki, mivel azt a polgármester írta alá és az önkormányzatával fennálló közalkalmazotti jogviszonyát szüntette meg.
A közigazgatási és munkaügyi bíróság az alperest a felmentési időre járó illetménykülönbözet és késedelmi kamata, a végkielégítés-különbözet és késedelmi kamata, valamint 8 havi felmentési időre járó távolléti díj jogcímén 2 264 000 forint megfizetésére kötelezte.
Az elsőfokú bíróság a felmentés körében megállapította, hogy az alperes a közalkalmazottak jogállásáról szóló törvényben nem szereplő okra alapította a jogviszonyt megszüntető intézkedését, továbbá azt a polgármester a munkáltatói jogkört gyakorló képviselő-testület döntése nélkül adta ki, ezért jogszabályba ütközik és semmis. Álláspontja szerint ezért a munkáltatói felmentés érvénytelen, amelyre határidő nélkül lehet hivatkozni. A semmis munkáltatói jognyilatkozat esetében nem irányadó az alperes által hivatkozott 30 napos keresetindítási határidő [„A keresetlevelet a munkáltatói jognyilatkozat közlésétől számított harminc napon belül kell előterjeszteni a munkaviszony megszüntetésének jogellenességével kapcsolatos igény érvényesítése iránt” – Mt. 287. § (1) bekezdés b) pont], ezért az alperes alaptalanul indítványozta a per megszüntetését.
A fellebbezés során a törvényszék helybenhagyta az elsőfokú ítéletet. Álláspontja szerint az elsőfokú bíróság helytállóan állapította meg, hogy a jognyilatkozat semmisségére történő hivatkozás esetén lehetőség van az általános elévülési határidőn belüli igényérvényesítésre, így nem sértett jogszabályt az elsőfokú bíróság azzal, hogy a per megszüntetése iránti alperesi indítványt elutasította. A bíróság szerint a felperest a vezetői megbízása megszűnését követően eredeti munkakörében kellett volna foglalkoztatni, e szabályok a közalkalmazottak jogállásáról szóló törvényben (Kjt.) kógensek, amelytől a felek megállapodás alapján sem térhettek el. A törvény tételes felsorolása tartalmazza a közalkalmazotti jogviszony megszüntetésének lehetséges módjait, amelytől érvényesen nem lehet eltérni.
Az alperes érvelése szerint az eljárt bíróságok a munkáltatói intézkedés semmisségét arra tekintettel állapították meg, hogy a munkáltatói jogkört az adott esetben nem a képviselő-testület gyakorolta, amely azonban nem felel meg a tényeknek. A másik ok, amire a bíróságok hivatkoztak a munkáltatói intézkedés semmisségének tekintetében, hogy annak indokolása nem felelt meg a Kjt. 30. § (1) bekezdésében foglalt egyik felsorolásnak sem. E rendelkezés szerint a munkáltató a közalkalmazotti jogviszonyt felmentéssel akkor szüntetheti meg, ha
megszűnt a munkáltatónak az a tevékenysége, amelyben a közalkalmazottat foglalkoztatták;
az Országgyűlés, a Kormány, a költségvetési fejezetet irányító szerv vezetője, a központi költségvetési szerv vezetője vagy az önkormányzati képviselő-testület döntése alapján a munkáltatónál létszámcsökkentést, illetve átszervezést kell végrehajtani, és emiatt a közalkalmazott további foglalkoztatására nincs lehetőség;
a közalkalmazott munkaköri feladatainak ellátására tartósan alkalmatlanná vált vagy munkáját nem végzi megfelelően;
a közalkalmazott a felmentés közlésének, illetőleg legkésőbb a felmentési idő kezdetének napján nyugdíjasnak minősül.
Az alperes érvelése szerint azonban alapvető jogdogmatikai szabály, hogy a munkaviszony jogellenes megszüntetése esetére vonatkozó jogkövetkezmények alkalmazására akkor kerülhet sor, ha a munkaviszony valamely alanya a munkaviszony megszüntetése során megszegi a megszüntetésre vonatkozó rendelkezéseket. A dogmatika és a bírói gyakorlat sem tesz különbséget aszerint, hogy kógens vagy diszpozitív szabályt szegett meg a munkáltató a munkaviszony megszüntetése során.
Kifejtette továbbá, hogy amennyiben egy jognyilatkozat jogszabályba ütközik, úgy az semmisnek tekintendő, ha azonban egy munkaviszony megszüntetésére irányuló jognyilatkozat ütközik jogszabályba, arra az esetre az Mt. munkaviszony jogellenes megszüntetésének jogkövetkezményeire vonatkozó szabályokat kell alkalmazni (Mt. 82-84. §). Mindez nyilvánvalóan nem jelentheti azt, hogy a jogszabályba ütköző munkaviszony-megszüntetések egyes esetekben érvénytelennek, más esetekben pedig jogellenes munkaviszony-megszüntetésnek minősülnek. Az ilyen tartalmú elhatárolás ellentétes az alapvető dogmatikai szabályokkal. Az Mt. szerint a semmis megállapodás érvénytelen, kivéve, ha ahhoz a rendelkezést megállapító munkaviszonyra vonatkozó szabály más jogkövetkezményt fűz. Amennyiben a “más jogkövetkezmény” alkalmazása az érvénytelenség alóli kivételt jelent, akkor az érvénytelenségre – semmisségre – meghatározott törvényi határidő nem lehet alkalmazandó szabály. A “más jogkövetkezmény” a jogellenes munkaviszony megszüntetéshez kapcsolt Mt. 82-84. §-ában foglalt szabályokat jelenti, az azok érvényesítésénél irányadó 30 napos határidővel. Így az alperes szerint a perbeli esetben az egyébként jogellenesnek tekinthető munkáltatói felmentésre, mint jogszabályba ütköző, azaz jogellenes munkáltatói intézkedésre a jogellenes munkaviszony-megszüntetés szabályait és az ehhez kapcsolódó 30 napos keresetindítási határidőt kell alkalmazni, amelyet azonban a felperes elmulasztott.
A felperes szerint a munkáltató felmentési intézkedése semmis, az alperes semmis felmondása érvénytelen és ez alól nem kivételt állapít meg az Mt. 29. § (5) bekezdése, hanem az érvénytelenség jogkövetkezményeként rendeli el az Mt. 82-84. §-ában foglalt rendelkezések alkalmazását. Ez azonban nem jelent kivételt az alól, hogy a semmisségre az érdekelt határidő nélkül hivatkozhat és azt a bíróságnak hivatalból is észlelnie kell.
A Kúria megállapította, hogy az alperes felmentő intézkedését nem előzte meg a munkáltatói jogkört gyakorló képviselő-testület döntése, továbbá annak indokolása nem felelt meg a Kjt. 30. § (1) bekezdésében foglalt zárt körű felsorolásnak, ezért az jogszabályba ütközik, így semmis. Jogszabálysértőnek találta azonban, hogy az eljárt bíróságok elmulasztották a harmincnapos keresetindítási határidő vizsgálatát. Az alperes a felmentő intézkedésben a jogorvoslati kioktatást megtette és tájékoztatta a felperest, hogy a határozat ellen 30 napon belül kezdeményezhet munkaügyi jogvitát. A felmentés ellen azonban a felperes a keresetét csak hónapokkal később.
Hangsúlyozta, hogy az Mt. semmisnek tekinti azt a megállapodást, amely munkaviszonyra vonatkozó szabályba ütközik, vagy munkaviszonyra vonatkozó szabály megkerülésével jött létre, avagy nyilvánvalóan a jóerkölcsbe ütközik. A semmis megállapodás érvénytelen, kivéve, ha ahhoz a rendelkezést megállapító munkaviszonyra vonatkozó szabály más jogkövetkezményt fűz. Az Mt. a munkaviszony (közalkalmazotti jogviszony) jogszabályba ütköző megszüntetéséhez nem a semmisség, hanem a jogellenesség jogkövetkezményét fűzi. Az Mt. a munkaviszony megszüntetésére irányuló jognyilatkozat érvénytelenségére szintén speciális szabályt tartalmaz annak kimondásával, hogy ebben az esetben a munkaviszony jogellenes megszüntetésének jogkövetkezményét kell megfelelően alkalmazni.
Jogdogmatikai szempontból nem tehető különbség a jogszabályba ütköző és a jogellenes munkaviszony megszüntetésére irányuló jognyilatkozat között, hiszen a jogellenes jognyilatkozat is minden esetben valamely jogszabály megsértését, vagyis valamely tételes jogi rendelkezés előírásának megszegését jelenti. Az Mt. erre az esetre a jogellenes munkaviszony-megszüntetés jogkövetkezményét rendeli alkalmazni, ezért a munkaviszony (közalkalmazotti jogviszony) megszüntetésének jogellenességével összefüggő keresetlevelet harminc napon belül kell előterjeszteni, amit a felperes az adott esetben elmulasztott.
Mindezek alpaján a Kúria a jogerős ítéletet az elsőfokú bíróság ítéletére is kiterjedően hatályon kívül helyezte és a pert megszüntette.
Az ismertetett döntés (Kúria Mfv.II.10.137/2019.) a Kúriai Döntések 2020/2. számában 49. szám alatt jelent meg.
Releváns jogszabályhely: 2012. évi I. törvény 29. § (5) bekezdés, 82-84. §.

matches: Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság