text:
Az európai fizetési meghagyásos eljárással kapcsolatos bírósági illetékek - Szlovénia
Az európai fizetési meghagyásos eljárásban alkalmazandó bírósági illetékekről a szlovén bírósági illetékekről szóló törvény (Zakon o sodnih taksah) (Uradni list RS (a Szlovén Köztársaság Hivatalos Közlönye) 37/08. szám, 97/10. szám, 63/13. szám, 58/14. szám – alkotmánybírósági határozat, 19/15. szám – alkotmánybírósági határozat, 30/16. szám és a 10/17–ZPP-E (a polgári perrendtartást módosító törvény); a továbbiakban: ZST-1) rendelkezik, amely a bírósági illetékekről szóló általános jogszabály.
A ZST-1 (6. cikk) jogalapot biztosít a bírósági illetékek készpénzben, elektronikus pénzben és más érvényes fizetési móddal történő befizetésére, ami az európai fizetési meghagyásos eljárás szerinti illetékek megfizetésére szintén vonatkozik. A gyakorlatban a bírósági illeték elektronikusan is befizethető az egyes bankok internetes pénzforgalmi szolgáltatásai révén.
Az európai fizetési meghagyásos eljárás keretében az egész eljárásra egy egyszeri bírósági illeték alkalmazandó. A bírósági illetéket a jogosultnak kell megfizetnie, és azt az európai fizetési meghagyás iránti kérelemnek a bírósághoz való benyújtásával egyidejűleg be kell fizetni.
Az európai fizetési meghagyásos eljárásra irányadó bírósági illeték összege, amelyet a jogosultnak a kérelem bírósághoz való benyújtásakor kell megfizetnie, a követelés értékétől függ.
A hányados 1,2 (a ZST-1 szerinti illetékdíjszabás 1301. tarifaszáma), és az illetéket a ZST-1 16. cikkében található táblázat szerint számítják ki. Mivel számos értékosztály létezik, azokat itt nem lehet mind részletesen felsorolni.
Ha a jogosult nem fizeti be időben a bírósági illetéket, a bíróság ennek ellenére lefolytatja az eljárást, a bírósági illetéket pedig szükség esetén behajtja.
A ZST-1 (6. cikk) jogalapot biztosít a bírósági illetékek készpénzben, elektronikus pénzben és más érvényes fizetési móddal történő befizetésére, ami az európai fizetési meghagyásos eljárás szerinti illetékek megfizetésére szintén vonatkozik.
A gyakorlatban a bírósági illeték elektronikusan is befizethető az egyes bankok internetes fizetési szolgáltatásai révén, vagy közvetlenül is befizethető a pénzforgalmi szolgáltatónál vagy a bírósági pénztárban (készpénzben vagy POS-terminálon keresztül).
Minden bank rendelkezik elektronikus fizetést lehetővé tévő saját internetes pénzforgalmi szolgáltatással.
A fizetésre kötelezett személy a bírósági illetéket előre is megfizetheti, vagyis a bírósági eljárás megindítása iránti kérelem előterjesztésekor, vagy pedig benyújthatja a kérelmet a bíróságon és megvárhatja, amíg a bíróság fizetési felhívást küld számára, amelyben a vonatkozó összeget és a befizetéshez szükséges valamennyi egyéb adatot is megjelölik.
Ha a bírósági illetéket a megfelelő referenciaszám feltüntetésével befizetik (amely számról a bíróság a fizetésre kötelezett személyt a fizetési felhívásban tájékoztatja), a fizetésre kötelezett személynek a bíróság felé nem kell igazolnia, hogy megtörtént a befizetés. Ilyen esetekben a bíróság egy speciális elektronikus bankrendszeren (UJPnet) keresztül értesítést kap a befizetésről, amelynél az egyes befizetések azonosítása során döntő jelentőséggel bír a helyes referenciaszám megadása.
Amennyiben azonban a bírósági illetéket a megfelelő referenciaszám feltüntetése nélkül fizették be, a fizetésre kötelezett személynek a bíróság felé igazolnia kell a befizetést. Az ilyen fizetési igazolás érvényességére nem vonatkoznak speciális formai követelmények. A bíróság az ilyen igazolás alapján szükség esetén ellenőrzi a bírósági illeték befizetését az UJPnet platformon (különösen ha a bírósági illetéket nem a bírósági pénztáron keresztül fizették be).
Utolsó frissítés: 01/04/2020

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 48/2015. (III. 25.) számú határozatát helybenhagyja. - PDF
KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 48/2015. (III. 25.) számú határozatát helybenhagyja.
Download "KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 48/2015. (III. 25.) számú határozatát helybenhagyja."
1 KÚRIA A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt V. Z. T. szervezőnek, a dr. Pálffy Ilona elnök által képviselt Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítése kapcsán meghozott 48/2015. (III. 25.) számú határozatának felülvizsgálata tárgyában, nem peres eljárásban, meghozta az alábbi v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 48/2015. (III. 25.) számú határozatát helybenhagyja. Kötelezi a szervezőt, hogy fizessen meg az államnak külön felhívásra (tízezer) forint eljárási illetéket. I n d o k o l á s I. 1. A Nemzeti Választási Bizottság (a továbbiakban: NVB) 48/2015. (III. 25.) számú határozatában (Hivatalos Értesítő, március 27-i 15. szám) megtagadta a szervező által hozzá március 13-án benyújtott aláírásgyűjtő ív hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepelt: Egyetért-e Ön azzal, hogy az orvosi szakmai kollégiumok által a betegségek kezelésére összeállított irányelveket az Országgyűlés foglalja törvénybe? 2. Az NVB döntését a tudományos élet szabadságával kapcsolatos alkotmánybírósági gyakorlatra alapítottan azzal indokolta, hogy a népszavazási kérdés hitelesítése esetén az Országgyűlésnek olyan orvostudományi szakkérdésekben kellene állást foglalni és törvényt alkotni, mely kérdésekben dönteni az Alaptörvény 10. cikk (2) bekezdése szerint kizárólag a tudomány művelői, illetve egészségügyi szakmai kollégiumok, szakmai irányelv megalkotásával, elfogadásával jogosultak. Ezért a kérdés az NVB határozatában foglaltak szerint nem tartozik az Országgyűlés feladat- és
2 - 2 - hatáskörébe és mint ilyen, az Alaptörvény 8. cikk (2) bekezdésének hatálya alatt áll. 3. A szervező felülvizsgálati kérelmében a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló évi CCXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 30. (1) bekezdésére hivatkozással az NVB határozatának megváltoztatását kérte. Az Alkotmánybíróság gyakorlatát idézve utalt arra, hogy a tudományos élet szabadságából nem következik, hogy tudományos megalapozottságot igénylő kérdések ne lennének a jogi szabályozás körébe vonhatók. A hatályos szabályozás szerint az egészségügyi ellátások finanszírozása csak részben alapul az orvosi szakmai kollégiumok által kidolgozott vizsgálati és terápiás kérdésekben megfogalmazott állásfoglalásokon. A finanszírozási háttér az Országos Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban: OEP) által előkészített, valamint az egészségügyért felelős miniszter által meghozott döntés szerint alakul. Az eredményes népszavazás garantálhatná azt, hogy a finanszírozott egészségügyi ellátásokat az egészségügyi miniszter és az OEP helyett az Országgyűlés határozná meg az orvosszakmai irányelvek törvénybe foglalásával. II. A felülvizsgálati kérelem nem megalapozott. 1. A hitelesíteni kért kérdés szövegszerűen orvosszakmai megállapítások, értékítéletek törvénybe foglalásának igényét veti fel. A vizsgálati és terápiás eljárási rendek kidolgozását, szerkesztését és azok szakmai egyeztetését a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló évi LXXXIII. törvényben kapott felhatalmazás alapján a 18/2013. (III. 5.) EMMI rendeletben az ágazati miniszter szabályozza. Az ágazati miniszter meghatározza az egészségügyi ellátó környezetre érvényes, az egyes ellátási folyamatokat alkotó ajánlások sorozatából összeálló egészségügyi szakmai irányelveket, rendezi az ajánlások megbízhatóságának jelölését, azok viszonyát a helyi szakmai ellátást szabályozó dokumentumokhoz, megkülönbözteti az adaptáció avagy a saját fejlesztésű szakmai irányelveket, azokat a körülményeket, amikor a szakmai irányelvek megalkotását kezdeményezni kell, a kidolgozás és a közzététel eljárási rendjét, valamint a szakmai irányelvek tervezett vagy soron kívüli felülvizsgálatának az aktuális szakirodalom, illetve a hazai ellátó környezet nyomon követéséhez igazodó szabályait. A fenti ágazati miniszteri rendelethez kapcsolódik az egyes főbb betegségcsoportok finanszírozási eljárásrendjének szerkesztése és szakmai egyeztetése lefolytatásának egységes szabályairól szóló 13/2009. (IV. 22.) EüM rendelet. A hivatkozott miniszteri szintű jogszabály értelmében az OEP állítja össze a meghatározott időtartamra szóló finanszírozási eljárási rendekről szóló munkatervet, amelyet a főigazgatói jóváhagyást és a munkaterv háttéranyagival együttes társadalmiszakmai egyeztetését, vitáját (egészségügyi szakmai kollégiumok,
3 - 3 - országos orvosszakmai és betegjogi szervezetek) követően az ágazati miniszter hagy jóvá. A jóváhagyott finanszírozási eljárásrendeket háromévente, illetve adott esetben soron kívül felül kell vizsgálni. 2. A felülvizsgálati kérelemben foglalt indokolás értelmében az érvényes és eredményes népszavazás célja, hogy a finanszírozott egészségügyi ellátásokat ne az ágazati miniszter, hanem az Országgyűlés határozza meg törvényben. A Kúria jogorvoslati hatásköre az Alkotmánybíróság korábbi hatáskörével egyező eljárásban és tartalommal az Alkotmánybíróság gyakorlatának szem előtt tartásával az Alaptörvény, és az abban rögzített alkotmányos rend védelme (lásd a Kúria Knk.IV /2012/4. számú határozatát). Következésképpen jelen hatáskörének gyakorlása során az Alaptörvény és az alkotmányos rend védelmének célja megelőzi a felülvizsgálati eljárásra egyébként jellemző kérelemhez kötöttség elvét Az Nsztv. 9. (1) bekezdése értelmében [a] népszavazásra javasolt kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni, továbbá a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles. Az Alkotmánybíróság által 2001-ben [51/2001. (XI. 29.) AB határozat] kidolgozott egyértelműségi teszt szerint a választói egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a kérdés megfelel a magyar nyelv nyelvtani szabályainak, a választópolgárok értik, átlátják a kérdés lényegét, jelentőségét annak érdekében, hogy tudatos, átgondolt szavazataikkal meghatározott irányba tereljék az Országgyűlés jogalkotói munkáját. A jogalkotói egyértelműség oldalán pedig az a kritérium, hogy az érvényes és eredményes népszavazás esetén az Országgyűlés el tudja dönteni, hogy van-e jogalkotási feladata és ha igen, akkor annak mi a tartalma. Az Alaptörvény 8. cikk (1) bekezdésének utolsó mondata értelmében [a]z érvényes és eredményes népszavazáson hozott döntés az Országgyűlésre kötelező. A kötelezettség tartalma, a jogalkotás célja és iránya egyértelműen ki kell derüljön a kérdésből annak érdekében, hogy a népszavazási kezdeményezés célba érjen (lásd a Kúria /2012/4. számú határozatának II.7. pontját) Az NVB által vizsgált kérdésből a választópolgár számára ismeretlen marad az egészségügyi szakmai irányelvek valódi tartalma, célja, és kifejezetten nem derül ki azok kapcsolata az egészségügyi szolgáltatások finanszírozásával. A kérdés alapján a választópolgár számára nem kapcsolódik össze az ágazati miniszternek és az OEP-nek a finanszírozás államigazgatási szervének az egészségügyi szolgáltatások finanszírozásban betöltött feladata az abban az Országgyűlés törvényalkotása folytán beálló változással. A választópolgár ezért a kérdés ismeretében szavazatával nem tudja tudatosan, megalapozottan segíteni az Országgyűlés munkáját A kérdés nem felel meg a jogalkotói egyértelműség kritériumainak sem. Az eredményes népszavazás esetén ugyanis nem világos, hogy az Országgyűlésnek valamennyi, vagy csak az általa kiválasztott szakmai irányelveket kell törvényi szintre emelnie.
4 - 4 - Az előbbi lehetőség esetén a törvényalkotás gyakorlatilag megoldhatatlan feladat elé kerül nem csupán az egészségügyi szakmai irányelvek nagy számára, hanem a tudomány, a szakmai megítélés, a nemzetközi és hazai szakirodalom folyamatos változására tekintettel is. Amennyiben az eredményes népszavazás az Országgyűlést az egészségügyi szakmai irányelvek közötti választásra, válogatásra kötelezné, úgy helyt foghat az NVB felülvizsgált határozata szerinti, az Alaptörvény X. cikk (2) bekezdésén, valamint 8. cikk (2) bekezdésén alapuló érvelése. 3. Utalni kell tovább arra is, hogy az Alaptörvény XX. cikk (1) és (2) bekezdése szerinti egészséghez való jog tartalmát az eddigiekben az Alkotmánybíróság az évi XX. Alkotmány 70/D. - ában elismert legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez való joghoz fűzött alkotmánybírósági értelmezésből kiindulva elemezte {lásd pl.: 3110/2013. (VI. 4.) AB határozat, [67]-[69], 3132/2013. (VII. 2.) AB határozat, [57]-[58].} A két alkotmányi rendelkezés között az Alkotmánybíróság által megállapított szövegszerű és tartalmi hasonlóság megadja annak a megállapításnak a lehetőségét, hogy az egészséghez való jog nem jelent alanyi jogot a polgár számára az állam finanszírozása mellett bármely egészségügyi szolgáltatás igénybe vételéhez. A gazdasági, szociális, kulturális jogok, ezen belül az egészséghez való jog esetében az állam intézményvédelmi kötelezettségének alapja az emberi méltóság megőrzésének lehetősége, mércéje azonban az orvostudomány mindenkori fejlettsége mellett a nemzetgazdaság mindenkori teherbíró-képessége [lásd pl.: 56/1995. (IX. 15.) AB határozatot és más, a szociális ellátások minimumszintjével összefüggő alkotmánybírósági határozatokat]. 4. A kifejtettek alapján a Kúria megállapította, hogy az NVB határozatát az Nsztv ának megsértése nélkül hozta meg, ezért azt a 30. (1) bekezdése alapján helybenhagyta. 5. Az illetékről a Kúria az illetékekről szóló módosított évi XCIII. törvény 43. (7) bekezdése megfelelő alkalmazásával határozott. 6. A Kúria az NVB kérdés hitelesítését megtagadó határozatát helybenhagyta, ezért határozatáról az Nsztv. 30. (4) bekezdése értelmében határidőben - közleményt tesz közzé a Magyar Közlönyben.
5 - 5 - A jogorvoslatot az Nsztv. 30. (1) bekezdése zárja ki. Budapest, június 2. Dr. Kozma György sk. a tanács elnöke, Dr. Hörcherné dr. Marosi Ildikó sk. előadó bíró, Dr. Balogh Zsolt sk. bíró A kiadmány hiteléül: tisztviselő
KÚRIA. v é g z é s t : A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 86/2015. számú határozatát megváltoztatja és a kérdés hitelesítését megtagadja.
KÚRIA Knk.IV.37.494/2015/2.szám A Kúria a dr. Szánthó Zoltán ügyvéd által képviselt kérelmezőnek, a Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítése kapcsán meghozott 86/2015.
KÚRIA. v é g z é s t : A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 82/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA Knk.IV.37.458/2015/3.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek, a dr. Pálffy Ilona elnök által képviselt Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldányának
KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 63/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA Knk.IV.37.389/2015/3.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek, a Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítése kapcsán meghozott 63/2015.
KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 43/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. B. B. ügyvéd által képviselt kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság által országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott 43/2015. számú határozata felülvizsgálata iránt
A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 55/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA Knk.IV.37.360/2015/3.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek, a dr. Pálffy Ilona elnök által képviselt Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldányának
KÚRIA. v é g z é s t : A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 49/2015. (III. 25.) számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. T. Cs. ügyvéd által képviselt szervezőnek, a dr. Pálffy Ilona elnök által képviselt Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítése kapcsán meghozott
KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 125/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek a Nemzeti Választási Bizottság által országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott 125/2015. számú határozata felülvizsgálata
KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 50/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA Knk.IV.37.356/2015/2.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek a dr. Pálffy Ilona a Nemzeti Választási Iroda elnöke által képviselt Nemzeti Választási Bizottság által országos
KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 81/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA Knk.IV.37.457/2015/3.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek a dr. Pálffy Ilona, a Nemzeti Választási Iroda elnöke által képviselt Nemzeti Választási Bizottság által országos
KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 59/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek a Nemzeti Választási Bizottság által országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott 59/2015. számú határozata felülvizsgálata
KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 136/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria dr. K. I. szervezőnek a Nemzeti Választási Bizottság által országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott 136/2015. számú határozata felülvizsgálata iránt indított nemperes eljárásban,
KÚRIA. v é g z é s t : A Kúria az Országos Választási Bizottság 52/2013. (VI. 28.) határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kovácsné dr. Trázsi Csilla ügyvéd által képviselt Magyar Dohány Kereskedők Egyesülete indítványozónak, a Országos Választási Bizottság (1357 Budapest, Pf.2.) által, aláírásgyűjtő ív mintapéldánya
A Kúria mint felülvizsgálati bíróság Az ügy száma: A tanács tagjai: Dr. Tóth Kincső a tanács elnöke Dr. Kalas Tibor bíró, előadó Dr. Mudráné Dr. Láng Erzsébet bíró A kérelmező:... (cím) A kérelmező képviselője:
alkotmanybirosag.hu 2
A Kúria mint felülvizsgálati bíróság v é g z é s e
A Kúria mint felülvizsgálati bíróság v é g z é s e Az ügy száma: Knk.IV.37.132/2016/4. szám A tanács tagjai: Dr. Kozma György a tanács elnöke, Dr. Mudráné dr. Láng Erzsébet előadó bíró, Dr. Balogh Zsolt
v é g z é s t : A Fővárosi Törvényszék a Budapest V. kerületi Helyi Választási Bizottság 1/2014. (V.27.) HVB számú határozatát helybenhagyja.
Fővárosi Törvényszék 3.Kpkf.670.338/2014/2. A Fővárosi Törvényszék a Steiner és Kuthán Ügyvédi Iroda (... ügyintéző: dr. Kuthán Viktória ügyvéd) által képviselt... kérelmezőnek a Budapest V. kerületi Helyi
KÚRIA. v é g z é s t : A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 134/2014. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA Kvk.V.37.198/2014/2.szám A Kúria az ügyvéd által képviselt Magyar Szocialista Párt I. rendű, Együtt a Korszakváltók Pártja II. rendű, Demokratikus Koalíció III. rendű, Párbeszéd Magyarországért Párt
99/2007. (XII. 6.) AB határozat. Indokolás
99/2007. (XII. 6.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának,
KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria az Országos Választási Bizottság 118/2013. (VII. 17.) OVB határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria Kovácsné dr. Trázsi Csilla ügyvéd által képviselt L. A., a Magyar Dohány Kiskereskedők Egyesülete elnöke indítványozónak az Országos Választási Bizottság országos népszavazási kezdeményezés
VI/2248/2012. AB határozata az Országos Választási Bizottság 11/2012. (I. 16.) OVB határozatáról. h a t á r o z a t o t:
VI/2248/2012. AB határozata az Országos Választási Bizottság 11/2012. (I. 16.) OVB határozatáról Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló
v é g z é s t: A bíróság Kaposvár Megyei Jogú Város Helyi Választási Bizottság 1/2016.(V.4.) számú határozatát megváltoztatja, és az
A Kaposvári Törvényszék a dr. Takács Norbert ügyvéd (7400 Kaposvár, Fő u. 24.) által képviselt Pintér Attila 7400 Kaposvár, Gróf Apponyi Albert u. 18. szám alatti kérelmezőnek (továbbiakban: kérelmező)
KÚRIA. v é g z é s t :
KÚRIA A Kúria a dr. Czeglédy Csaba ügyvéd (Dr. Czeglédy és Társai Ügyvédi Iroda) által képviselt kérelmezőnek, a Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív hitelesítése kapcsán meghozott 140/2015.
A Kúria mint felülvizsgálati bíróság végzése
A Kúria mint felülvizsgálati bíróság végzése Az ügy száma: A tanács tagjai: Dr. Kalas Tibor a tanács elnöke, Dr. Tóth Kincső bíró, előadó Dr. Mudráné dr. Láng Erzsébet bíró A kérelmező:... (cím) A kérelmező
A Kúria mint felülvizsgálati bíróság V É G Z É S. Dr. Tóth Kincső előadó bíró Dr. Mudráné dr. Láng Erzsébet bíró
A Kúria mint felülvizsgálati bíróság V É G Z É S Az ügy száma: A tanács tagjai: A kérelmező: Dr. Kalas Tibor a tanács elnöke Dr. Tóth Kincső előadó bíró Dr. Mudráné dr. Láng Erzsébet bíró Kérelmező (cím)
I. Országos népszavazási kezdeményezések elbírálása
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2015. ÁPRILIS 21-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje:
A KÚRIA végzése. A tanács tagja: dr. Kozma György a tanács elnöke; dr. Hörcherné dr. Marosi Ildikó előadó bíró, dr.
A KÚRIA végzése Az ügy száma: A tanács tagja: dr. Kozma György a tanács elnöke; dr. Hörcherné dr. Marosi Ildikó előadó bíró, dr. Balogh Zsolt bíró Kérelmező: Dr. Cz. Cs. A. Kérelmezett: Nemzeti Választási
v é g z é s t : Az ítélőtábla a Hajdú-Bihar Megyei Területi Választási Bizottság 58/2014. (IX. 18.) TVB számú határozatát helybenhagyja.
Debreceni Ítélőtábla Pk.I.20.604/2014/2. szám A Debreceni Ítélőtábla a dr. Néző Gabriella ügyvéd ügyintézése mellett a Néző Gabriella Ügyvédi Iroda (címe) által képviselt Lehet Más a Politika (1136 Budapest,
MAGYAR KÖZLÖNY 150. szám
MAGYAR KÖZLÖNY 150. szám MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2016. október 3., hétfő Tartalomjegyzék 29/2016. (X. 3.) EMMI rendelet Az egészségügyi szakmai kollégium működéséről szóló 12/2011. (III. 30.) NEFMI
TARTALOM. 155/2010. (IX. 8.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 359/2009. (IX. 10.) OVB határozatának
XIX. ÉVFOLYAM, 9. SZÁM ÁRA: 3020 Ft 2010. szeptember TARTALOM Szám Tárgy Oldal 155/2010. (IX. 8.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 359/2009. (IX. 10.) OVB határozatának helybenhagyásáról...
103/2007. (XII. 12.) AB határozat. Indokolás II.
103/2007. (XII. 12.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése
2016Mb1.-0 4. Érkezett : 2016 MÁJ 0 5. NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG ELNÖKE 2016 MÁJ. 0 5. Orszá ggyűlés Hivatal a Iromnyszám : G I 4059.
Orszá ggyűlés Hivatal a Iromnyszám : G I 4059. 2_ 2016Mb1.-0 4 Érkezett : 2016 MÁJ 0 5. NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG ELNÖKE Iktatószám : NVB/17-21/2016. Kövér László Úr részére, Magyarország Országgy űlésének
10/2016. (VI. 28.) IM rendelet. a népszavazás kezdeményezése során a választási irodák hatáskörébe tartozó feladatokról
Magyar joganyagok - 10/2016. (VI. 28.) IM rendelet - a népszavazás kezdeményezése során a választási irodák hatáskö1. oldal 10/2016. (VI. 28.) IM rendelet a népszavazás kezdeményezése során a választási
Kúria. A Kúria... ügyvéd által képviselt Együtt a Korszakváltók Pártja kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság
Kúria Kvk.IV.37.488/2014/3. A Kúria... ügyvéd által képviselt Együtt a Korszakváltók Pártja kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság által 2014. április 11-én meghozott 1007/2014. számú határozata ellen
MAGYAR KÖZLÖNY 122. szám MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2015. szeptember 2., szerda Tartalomjegyzék 30/2015. (IX. 2.) MNB rendelet Nemzeti és Történelmi Emlékhelyek felirattal ellátott 50 forintos címletű
ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG VI/2241/2012. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazásra irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen
KÉPVISELETI ÉS KÖZVETLEN DEMOKRÁCIA VISZONYA
NÉPSZAVAZÁS Alaptörvény B cikk, (3) A közhatalom forrása a nép. (4) A nép a hatalmát választott képviselői útján, kivételesen közvetlenül gyakorolja. Alkotmányos alapelv, hogy a hatalom birtokosa a nép.
MAGYAR KÖZLÖNY szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA szeptember 9., péntek. Tartalomjegyzék. 185/2011. (IX. 9.) Korm.
MAGYAR KÖZLÖNY A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2011. szeptember 9., péntek 104. szám Tartalomjegyzék 185/2011. (IX. 9.) Korm. rendelet 29/2011. (IX. 9.) BM rendelet 34/2011. (IX. 9.) NGM rendelet
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság. végzést:
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság A Kúria a Dr. Czeglédy Ügyvédi Iroda (eljáró ügyvéd: Dr.... ügyvéd, által képviselt... kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság 2016. február 29. napján meghozott
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG ELNÖKE
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG ELNÖKE Melléklet Javaslatok a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény módosításához
KÚRIA Kvk.IV.37.184/2014/3. szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt Együtt a Korszakváltók Pártja és a Párbeszéd Magyarországért Párt kérelmezőknek a Nemzeti Választási Bizottság által 2014.
KÚRIA. v é g z é s t:
KÚRIA Kvk.IV.38.085/2014/2. A Kúria a Dr. Bence Péter és Társa Ügyvédi Iroda által képviselt M. A. kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság 2014. október 26. napján meghozott 1443/2014. számú határozata
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2015. JÚNIUS 24-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje: 2015.
A KÚRIA végzése. a Nemzeti Választási Bizottság 120/2016. számú határozatát megváltoztatja;
A KÚRIA végzése Az ügy száma: Kvk.IV.37.935/2016/4. A tanács tagja: dr. Kozma György a tanács elnöke; dr. Balogh Zsolt előadó bíró dr. Hörcherné, dr. Marosi Ildikó bíró Kérelmező: dr. C. Cs. A. Kérelmezett:
A Kúria v é g z é s e
A Kúria v é g z é s e Az ügy száma: A tanács tagja: Kérelmező: Kérelmező képviselője: Kvk.III.37.901/2016/2. dr. Kárpáti Zoltán a tanács elnöke dr. Fekete Ildikó előadó bíró dr. Kovács Ákos bíró Dr. Czeglédy
Kvk.IV /2014/3. számú határozat
K Ú R I A (http://lb.hu) Címlap > Kvk.IV.37.184/2014/3. számú határozat Kvk.IV.37.184/2014/3. számú határozat Kvk.IV.37.184/2014/3. szám KÚRIA A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt Együtt a
MAGYAR KÖZLÖNY. 146. szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2010. szeptember 15., szerda. Tartalomjegyzék
MAGYAR KÖZLÖNY 146. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2010. szeptember 15., szerda Tartalomjegyzék 162/2010. (IX. 15.) AB 163/2010. (IX. 15.) AB 164/2010. (IX. 15.) AB 165/2010. (IX. 15.) AB 166/2010.
Kúria Önkormányzati Tanácsának Köf.5065/2015/4. határozata
A Magyar Közlöny 2016/66. számában (2016. május 10.) jelent meg az itt közzétételre kerülő, a Kúria Önkormányzati Tanácsának határozata. A határozat ugyan a Fővárosi Közgyűlés rendeletével kapcsolatos
MAGYAR KÖZLÖNY 89. szám
MAGYAR KÖZLÖNY 89. szám MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2013. június 4., kedd Tartalomjegyzék 178/2013. (VI. 4.) Korm. rendelet A Nemzeti Humanitárius Koordinációs Tanácsról 54274 1301/2013. (VI. 4.) Korm.
TARTALOM. XIX. ÉVFOLYAM, 4. SZÁM ÁRA: 3020 Ft 2010. április
XIX. ÉVFOLYAM, 4. SZÁM ÁRA: 3020 Ft 2010. április TARTALOM Szám Tárgy Oldal 41/2010. (IV. 22.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 99/2008. (II. 29.) OVB határozatának megsemmisítésérõl és az
SZABÓ MÁTÉ DÁNIEL A NÉPSZAVAZÁSRA SZÁNT KÉRDÉS EGYÉRTELMŰSÉGE
SZABÓ MÁTÉ DÁNIEL A NÉPSZAVAZÁSRA SZÁNT KÉRDÉS EGYÉRTELMŰSÉGE KORREFERÁTUM DEZSŐ MÁRTA BRAGYOVA ANDRÁS: AZ ORSZÁGOS NÉPSZAVAZÁS MAGYARORSZÁGON CÍMŰ ELŐADÁSÁHOZ A népszavazások, illetve népszavazási kezdeményezések
14/2007. (III. 9.) AB határozat. Indokolás II.
14/2007. (III. 9.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése
20/2008. (III. 12.) AB határozat. Indokolás
20/2008. (III. 12.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazási kezdeményezés tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogások
Magyar joganyagok évi CCXXXVIII. törvény - a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdemén1. oldal
Magyar joganyagok - 2013. évi CCXXXVIII. törvény - a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdemén1. oldal 2013. évi CCXXXVIII. törvény a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári
12.Kvk.20.709//2010/4 A bíróság Dr. Tanka Zsigmond (3700 Kazincbarcika, Mátyás király út 2. szám alatti székhelyű) ügyvéd által képviselt (. alatti lakos) kérelmezőnek, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Választási
Papkeszi Önkormányzat Képviselő-testülete. 9/1995. (VII.28.) számú. Önkormányzati rendelete
Papkeszi Önkormányzat Képviselő-testülete 9/1995. (VII.28.) számú Önkormányzati rendelete A helyi népszavazásról és népi kezdeményezés helyi szabályairól. Papkeszi Községi Önkormányzat Képviselő-testülete
33/2007. (VI. 6.) AB határozat. Indokolás
33/2007. (VI. 6.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának hitelesítését megtagadó határozat ellen benyújtott kifogás
MAGYAR KÖZLÖNY. 13. szám. MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA február 3., péntek. Tartalomjegyzék
MAGYAR KÖZLÖNY MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2012. február 3., péntek 13. szám Tartalomjegyzék 3/2012. ( 3.) NFM rendelet 14/2012. ( 3.) ME 15/2012. ( 3.) OVB 16/2012. ( 3.) OVB 17/2012. ( 3.) OVB 18/2012.
A Kúria v é g z é s e. A tanács tagjai: dr. Hajnal Péter a tanács elnöke, Huszárné dr. Oláh Éva előadó bíró, dr. Heinemann Csilla bíró
A Kúria v é g z é s e Az ügy száma: Kvk.I.37.888/2016/3. A tanács tagjai: dr. Hajnal Péter a tanács elnöke, Huszárné dr. Oláh Éva előadó bíró, dr. Heinemann Csilla bíró A kérelmező: Képviselője: dr. Czeglédy
ALÁÍRÁSGYŰJTŐ ÍV MINTAPÉLDÁNYÁNAK BENYÚJTÁSA ORSZÁGOS NÉPSZAVAZÁS KEZDEMÉNYEZÉSE CÉLJÁBÓL. 129/2002. (VII. 11.) OVB határozat
ALÁÍRÁSGYŰJTŐ ÍV MINTAPÉLDÁNYÁNAK BENYÚJTÁSA ORSZÁGOS NÉPSZAVAZÁS KEZDEMÉNYEZÉSE CÉLJÁBÓL 129/2002. (VII. 11.) OVB határozat Az Országos Választási Bizottság a választási eljárásról szóló 1997. évi C.
93/2011. (XI. 17.) AB határozat. Indokolás
93/2011. (XI. 17.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának,
v é g z é s t: I n d o k o l á s:
Veszprémi Törvényszék, mint másodfokú bíróság 1.Pk.50.010/2016/2. A Veszprémi Törvényszék Holczer, Jákó & Boross Ügyvédi Iroda (1025 Budapest, Felhévízi u. 31., ügyintéző dr. Boross Ildikó ügyvéd) által
A Kúria Önkormányzati Tanácsának Köf. 5002/2012/13. számú határozata
A Kúria Önkormányzati Tanácsának Köf. 5002/2012/13. számú határozata A Kúria Önkormányzati Tanácsa a dr. Rácz Vanda jogtanácsos által képviselt Komárom- Esztergom Megyei Kormányhivatal (2800 Tatabánya,
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG. A Nemzeti Választási Bizottság../2016. számú határozata
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG A Nemzeti Választási Bizottság../2016. számú határozata A Nemzeti Választási Bizottság Erdösi Lászlóné magánszemély (a továbbiakban: Szervező) által benyújtott országos népszavazási
A KÚRIA ÖNKORMÁNYZATI TANÁCSA. h a t á r o z a t o t :
KÚRIA Köf.5013/2012/7.szám A KÚRIA ÖNKORMÁNYZATI TANÁCSA A Kúria Önkormányzati Tanácsa a Dr. Bagosi Mária jogtanácsosa által képviselt Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal (4025 Debrecen, Piac utca 54.),
Rezi Község Önkormányzata Képviselő-testülete. 4/2004. (II.16.) önkormányzati rendelettel módosított 17/2001. (XI.27.) önkormányzati rendelete
Rezi Község Önkormányzata Képviselő-testülete 4/2004. (II.16.) önkormányzati rendelettel módosított 17/2001. (XI.27.) önkormányzati rendelete a helyi népszavazásról és népi kezdeményezésrôl 2 Rezi Község
A KÜLFÖLDÖN TÖRTÉNŐ GYÓGYKEZELÉSEK SZABÁLYOZÁSA. Siófok, 2014. április 3.
A KÜLFÖLDÖN TÖRTÉNŐ GYÓGYKEZELÉSEK SZABÁLYOZÁSA Siófok, 2014. április 3. A MAGYARORSZÁGI JOGI HÁTTÉR 1997. Évi LXXXIII törvény 83. (2) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás. Alaptörvény 15. cikk (1)

matches: Kúria Kúria Kúria KÚRIA Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria KÚRIA Kúria Kúria KÚRIA Kúria Kúria KÚRIA Kúria Kúria KÚRIA Kúria Kúria KÚRIA Kúria Kúria KÚRIA Kúria Kúria KÚRIA Kúria Kúria KÚRIA Kúria Kúria KÚRIA Kúria Kúria KÚRIA Kúria Kúria KÚRIA Kúria Kúria KÚRIA Pf.2 Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria KÚRIA Kúria Kúria KÚRIA Kúria bíróság KÚRIA Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság KÚRIA KÚRIA Kúria KÚRIA KÚRIA bíróság Kúria KÚRIA Kúria KÚRIA Kúria KÚRIA KÚRIA Kúria Kúria KÚRIA Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria KÚRIA KÚRIA KÚRIA Kúria


text:
15/2015. számú munkaügyi elvi határozat | K Ú R I A
15/2015. számú munkaügyi elvi határozat
A jogviszony megszüntetésére irányuló munkáltatói jognyilatkozat közvetlen átadással közölhető, amelynek hatályosságához a címzettnek a jognyilatkozat átvételére vonatkozó kötelezettsége fennáll. A közlés akkor is hatályos, ha a címzett az átvételt megtagadja, vagy szándékosan meghiúsítja. E magatartás értékelésénél nem annak van jelentősége, hogy a címzett belátási képessége ideiglenes korlátozottsága folytán fel tudta-e mérni a munkáltatói jognyilatkozat tartalmát, hanem annak, hogy volt-e objektív akadálya az átvételnek, mint reálcselekménynek [1992. évi XXII. törvény (Mt.) 6. § (4) bekezdés]
[1] Az elsőfokú bíróság által megállapított tényállás szerint a felperes vezető tiszti főorvos munkakörben állt az alperes, illetve jogelődje alkalmazásában, 2012. január 1-jétől dr. F. E. látta el a tiszti főorvosi feladatokat, s egyben munkáltatói jogkört gyakorolt a felperes felett.
[2] A felperes 2011. közepe óta különböző betegségeire figyelemmel szakorvosi kezelés alatt állt, és állapotrosszabbodása miatt 2012. január 16-án este konzultált kezelőorvosával. Abban állapodtak meg, hogy akkor áll másnap munkába, ha jobban érzi magát. A felperes 2012. január 17-én reggel munkavégzésre jelent meg irodájában, azonban rosszul érezte magát és – anélkül, hogy erről bárkit értesített volna – 9 óra körül felkereste háziorvosát, aki keresőképtelennek nyilvánította. A felperes ezután otthonába távozott. Délelőtt telefonon kereste titkárnője és elmondta, hogy dr. F. E. egy humánpolitikus társaságában személyesen kereste, ezért a felperes kb. fél 11-kor visszament irodájába. Ott a munkáltatói jogkör gyakorlója a humánpolitikai munkatárssal várta és közölte, hogy hivatalos iratokat kívánnak átadni a részére. A munkáltatói jogkör gyakorlója felsorolta, hogy a vezetői megbízásának visszavonását, az illetményeltérítésére vonatkozó iratot, továbbá a felmentést tartalmazó okiratot kívánja átadni. A felperes ezen iratok átvételét megtagadta azzal, hogy közölte, nincs olyan egészségi állapotban, hogy érdemben reagálni tudjon a részére átadni kívánt iratokra. Részleteiben nem tekintette meg azokat, tartalmukról teljes körűen nem győződött meg, és a munkáltató jogkör gyakorló sem ismertette külön-külön az egyes okiratok tartalmát. Ezt követően a munkáltatói jogkör gyakorló, valamint a humánpolitikai ügyintéző a történtekről jegyzőkönyvet vett fel. Ebben rögzítették, hogy át kívánták adni a felperesnek az illetményeltérítésről, a vezetői feladatok ellátásának visszavonásáról és a jogviszony megszüntetéséről szóló dokumentumokat, azt azonban a felperes nem volt hajlandó átvenni és kérte azok postai úton való megküldését. A jegyzőkönyvbe belefoglalták, hogy a felperes akként nyilatkozott, hogy a munkakezdést követően egészségi állapota úgy változott, hogy orvoshoz kellett fordulnia, és úgy érezte, hogy táppénzes állománya alatt nem áll módjában hivatali ügyekben aláírni. A munkáltató az adott dokumentumokat a felperes állandó lakcímére kísérelte meg kézbesíteni 2012. január 19-én és január 26-án, a levelek azonban „nem kereste” jelzéssel érkeztek vissza.
[3] A felperes 2012. március 19-én háziorvosától szerzett arról tudomást, hogy biztosítási jogviszonya megszűnt, részére tovább nem jár táppénz. A 2012. április 3-án postára adott keresetében annak megállapítását kérte, hogy az alperes felmentése felmentési tilalomba ütközött, ezért az jogellenes.
[4] Az alperes elsődlegesen a perindítási határidő elmulasztása miatt a per megszüntetését, másodlagosan a kereset elutasítását kérte figyelemmel arra, hogy az intézkedés nem ütközött felmentési tilalomba.
[5] A közigazgatási és munkaügyi bíróság ítéletével megállapította, hogy az alperes jogellenesen szüntette meg a felperes kormánytisztviselői jogviszonyát, így az a jogellenességet megállapító határozat jogerőre emelkedésének napján szűnik meg, s kötelezte az alperest 10.578.832 forint és késedelmi kamata megfizetésére. A beszerzett igazságügyi orvosszakértői vélemény alapján megállapíthatónak találta azt, hogy a felperes 2012. január 17-én, illetve az azt követő két hónapban az ügyei viteléhez szükséges belátási képességgel átmenetileg nem teljes mértékben rendelkezett, illetve az átmenetileg hiányzott. A munkáltatói jogkör gyakorlója hiába próbálta meg szóban közölni a felperessel a jogviszonya megszüntetésének a tényét, azt a felperes tudata nem fogta át, így a „szóbeli közlés” nem volt hatályos vonatkozásában. Megállapította, hogy a szakvéleményben rögzített, a felperes korlátozott belátási képességére vonatkozó két hónapos határidő március 17-én telt el, a felperes pedig 30 napon belül keresetet nyújtott be.
[6] Érdemben is megalapozottnak tartotta a kereseti követelést, és megállapította, hogy a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (Ktv.) 90. § (1) bekezdését megsértve a felmentési tilalom alatt szüntette meg a munkáltató a felperes kormánytisztviselői jogviszonyát, ezért a jogellenes jogviszony megszüntetés jogkövetkezményeit alkalmazta.
[7] Az alperes fellebbezése folytán eljárt másodfokú bíróság ítéletével az elsőfokú bíróság ítéletét részben megváltoztatta és az alperes által az ítélet jogerőre emelkedésének időpontjáig megfizetendő elmaradt illetmény összegét 11.693.528 forintra felemelte, egyebekben az elsőfokú ítéletet helybenhagyta.
[8] Megállapította, hogy a szakértői véleményt a háziorvos és a felperest kezelő pszichiáter szakorvos tanúvallomása és az orvosi dokumentációk is alátámasztották. A felperes alappal hivatkozott arra, hogy 2012. január 17-én nem állt módjában a felmentés átvétele, magatartása nem minősült az átvétel megtagadásának, így a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (Mt.) 6. § (4) bekezdése alapján a felmentés ebben az időpontban nem volt hatályosan közöltnek tekinthető. A felperes sikeresen döntötte meg az adott ügyben a kézbesítési vélelmet, így határidőn belül terjesztette elő a kereseti kérelmét, amelyet érdemben is megalapozottnak tartott.
[9] A jogerős ítélet ellen az alperes terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet, melyben elsődlegesen azt kérte, hogy a Kúria a jogerős ítéletet az elsőfokú ítéletre is kiterjedően helyezze hatályon kívül, és a pert szüntesse meg a perindítási határidő elmulasztása miatt. Másodlagos kérelme szerint a jogerős ítéletet az elsőfokú ítéletre is kiterjedően helyezze hatályon kívül, és hozzon a jogszabályoknak megfelelő ítéletet. Előadta, hogy a jogerős ítélet sérti a Ktjv. 2. § (1) bekezdését, továbbá a Ktv. 71. § (2) bekezdés a) pontját, illetve az Mt. 6. § (4) bekezdését, mert ezen rendelkezéseket a bíróság tévesen alkalmazta, továbbá sérti a Pp. 206. § (1) bekezdését, mivel a rendelkezésére álló bizonyítékokból a törvényszék iratellenes következtetéseket vont le. Az eljárt bíróságok a csatolt szakértői véleményt aggálytalannak fogadták el, holott az ellentétben állt a per egyéb adatával. A szakértő személyes meghallgatása során azt adta elő, hogy a felperes mondatai, amelyeket a felmondás közlésekor használt, odaillő, adekvát válaszok voltak, és kijelentette, hogy a felperes egyszerű mondatokkal felfogta azt, hogy vele a jogviszony megszüntetését közölték. Mind a munkáltatói jogkör gyakorlója, mind a humánpolitikai munkatárs azt nyilatkozta, hogy részletesen ismertették a felperessel az okiratok tartalmát, és a jogorvoslat lehetőségéről is tájékoztatták. A felperes azt nyilatkozta a munkáltató képviselőinek, hogy az okiratok átvétele nem áll módjában. A szakértő a belátási képesség megítéléséhez nem értékelt valamennyi körülményt. Az eset napján készült feljegyzésben a felperes csupán arra hivatkozott, hogy táppénzes állománya alatt nem áll módjában hivatali ügyben aláírni. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján álláspontja szerint megállapítható, hogy a felperes tudatában volt annak, hogy mi a munkáltatói intézkedés tartalma, így a 2012. április 5-én érkezett kereseti kérelme elkésett.
[10] A felperes nem adta magyarázatát annak sem, hogy ha valóban keresőképtelen volt a felmentés kézbesítésekor, miért érezte kötelezettségének, hogy munkahelyi vezetője hívására bemenjen munkahelyére, állapotáról azonban miért nem tájékoztatta haladéktalanul felettesét, így az intézkedés nem ütközött a felmentés tilalmába. E körben a másodfokú bíróság indokolási kötelezettségének sem tett eleget.
[11] Az alperes felülvizsgálati kérelme a következők szerint megalapozott.
[12] Elsődleges felülvizsgálati kérelem kapcsán a Kúriának abban kellett állást foglalnia, hogy az eljárt bíróságok a Pp. 206. §-ának megfelelően értékelték-e a rendelkezésükre álló bizonyítékokat és helyesen állapították-e meg a tényállást a körben, hogy a felperes 2012. január 17-én a Ktjv. 2. § (1) bekezdése, illetve a Ktv. 71. § (2) bekezdés a) pontja alapján alkalmazandó Mt. 6. § (4) bekezdése szerint nem tagadta meg a felmentését tartalmazó okirat átvételét, és ennek megfelelően helytálló-e az a jogkövetkeztetés, mely szerint a 2012. április 3-án postára adott keresetlevele nem késett el.
[13] A Pp. 206. § (1) bekezdése szerint a bíróság a tényállást a felek előadásának és a bizonyítási eljárás során felmerült bizonyítékoknak egybevetése alapján állapítja meg; a bizonyítékokat a maguk összességében értékeli és meggyőződése szerint bírálja el. A bíróság megvizsgálja az egyes bizonyítékokat, megállapítja azok bizonyító erejét, a maguk összességében mérlegeli a bizonyítékokat, figyelembe véve azok összefüggéseit, esetleges ellentmondásait. A Pp. 6. § (1) bekezdése szerint a bíróság a polgári perben sem a bizonyítás meghatározott módjához, sem meghatározott bizonyítási eszközök alkalmazásához nincs kötve, a szakértői vélemény csupán egy, a per eldöntéséhez szükséges bizonyítékok láncszemei közül. A bizonyítékok között a bíróság a szakértői véleményt a többi bizonyítékkal egybevetve értékeli és meggyőződése szerint bírálja el (BH 1997.205.).
[14] Az Mt. adott perben alkalmazandó 6. § (4) bekezdése szerint az írásbeli nyilatkozat akkor tekinthető közöltnek, ha azt az érdekeltnek vagy az átvételre jogosult személynek adják át. A közlés akkor is hatályos, ha az átvételt az érdekelt megtagadja vagy szándékosan megakadályozza, erről jegyzőkönyvet kell felvenni. Az eljárt bíróságok e körben bizonyítékként értékelték a 2013. február 27-én, az eseményeket követően egy év elteltével készített szakértői véleményt. Ugyancsak értékelték a bíróságok dr. B. S., a felperes kezelőorvosának tanúvallomását, aki elmondta, hogy 2012. január 16-án az esti órákban a felperes telefonon segítséget kért és elmondta, hogy munkahelyi problémák miatt nagyon rosszul érzi magát, ezért azt javasolta a számára, hogy másnap háziorvosánál jelentkezzen.
[15] Az eljárt bíróságok azonban nem értékelték a perben rendelkezésre álló további bizonyítékokat. Nem vizsgálták azt, hogy a felmentést tartalmazó okirat és egyéb dokumentumok kézbesítésének megkísérlését követően felvett jegyzőkönyv – melyet a felperes maga is aláírt – a felperes nyilatkozataként a következőket rögzítette: „Tekintettel arra, hogy a munkakezdést követően egészségi állapotom úgy változott, hogy orvoshoz kellett fordulnom, úgy érzem táppénzes állományom alatt nem áll módomban hivatali ügyekben aláírni”. Nem vizsgálták a felperes személyes meghallgatása során tett azon nyilatkozatát, miszerint „én közöltem dr. F. E-vel, hogy ezen iratokat nem veszem át, mert nem vagyok olyan egészségi állapotban, hogy ezekről érdemben reagálni tudjak, illetve azokat át tudjam venni és értelmezzem azokat. Dr. F. E. elsorolta ugyan, hogy milyen iratokat akar részemre átadni, de a betegségem okán nem emlékszem pontosan, hogy milyen iratokról volt szó”. „Az átvételt nem tagadtam meg, csak szabályszerű postai kézbesítést kértem”.
[16] A bíróságok nem voltak figyelemmel dr. K. M. szakértő meghallgatása során tett nyilatkozatára: „Olyan állapotban volt, hogy abban a pillanatban, amikor ugyan a helyzetet megértette, de azt nem tudta átfogni a tudata, hogy mihez van joga, illetve mihez nincs ebben a helyzetben, illetve nem tudta azt kellően értékelni, hogy hogy jön ki ebből a helyzetből a lehető legjobban”.
[17] Az eljárt bíróságok ugyancsak nem értékelték a munkáltatói jogkör gyakorlójának azon nyilatkozatát, hogy „Ezt követően a humánpolitikai munkatárs az okiratok tartalmát részletesen ismertette a felperessel. Felmentési időről, végkielégítésről tájékoztatta a felperest, illetőleg a jogorvoslati keresetindítási határidőről is tájékoztatta”, továbbá L. É. humánpolitikai ügyintéző tanúvallomását, ami a következőket tartalmazta: „Ezen okiratokat a felperes maga elé tette, az okiratokat el nem olvasta csak belenézett, de az okiratok tartalmáról a munkáltatói jogkör gyakorlója és én adtam részletes tájékoztatást. A felmentés körében én arról adtam tájékoztatást, hogy mennyi felmentési idő, végkielégítés, illetve szabadságmegváltás jár a felmentés miatt. A jogorvoslatról is kapott a felperes tájékoztatást, a 30 napos jogvesztő perindítási határidőről, azt én mondtam a felperesnek. Ekkor a felperes rögtön jelezte, amikor az okiratokat át akarta adni a részére a munkáltatói jogkör gyakorlója, hogy ezen okiratok átvétele nem áll módjában, és azért nem, mert keresőképtelen táppénzes állományban van betegsége okán. Ekkor én tájékoztattam a felperest arról, hogy nem azt kell igazolnia az aláírásával, hogy az okiratok tartalmát elfogadja, hanem csak annak tényét, hogy megtörténik vele a közlés. Ekkor viszont a felperes kijelentette, hogy beteg.”.
[18] A felmentés felperes részére történő kézbesítését tehát az alperes 2012. január 17-én megkísérelte. Emellett az eljárt bíróságoknak a körben kellett megállapítaniuk a tényállást a rendelkezésükre álló bizonyítékok alapján, hogy a felperes tudott-e arról, hogy 2012. január 17-én a felmentő okiratot kívánják átadni a számára.
[19] A Kúria megállapította, hogy az eljárt bíróságok nem a Pp. 206. § (1) bekezdésének megfelelően értékelték a bizonyítékokat és állapították meg az irányadó tényállást.
[20] A kézbesítés egy reálcselekmény, amely szorosan kapcsolódik egy jogi aktushoz, annak érvényesülését segíti elő. Megvalósításához szükséges és elégséges a két fél közötti fizikai kontaktus, illetve az átvevő aktív vagy passzív (átvételt megtagadó) magatartása, amely a perbeli esetben megtörtént.
[21] Nem annak volt jelentősége az adott ügyben, hogy a felperes belátási képessége korlátozottsága folytán fel tudta-e mérni az okiratok tartalmát és annak súlyát, és tudott-e arra érdemben reagálni e napon vagy sem, hanem annak, hogy volt-e objektív akadálya annak, hogy a munkáltató által kézbesíteni kívánt dokumentumokat átvegye.
[22] A rendelkezésre álló bizonyítékok okszerű és életszerű egybevetése alapján a közlés hatályosságának kérdésében nem megfelelő módon foglaltak állást az eljárt bíróságok, mert a felmentés joghatályos közlése a felperessel a Ktjv. 2. § (1) bekezdése, illetve a Ktv. 71. § (2) bekezdés a) pontja alapján alkalmazandó Mt. 6. § (4) bekezdése alapján 2012. január 17-én megtörtént.
[23] Dr. B. S. tanúvallomásából megállapíthatóan a felperes már 2012. január 16-án tudomással bírt arról, hogy várhatóan rövid időn belül jogviszonya megszüntetésre kerül, hiszen ezen az esetén a tanúval folytatott telefonbeszélgetés során azt mondta, hogy megvan az ezzel kapcsolatos információja. Az adott napon felvett jegyzőkönyvből kitűnően a felperes nem kifogásolta azt, hogy a kézbesítésnek bármiféle akadálya lenne, csupán akként nyilatkozott, hogy nem áll módjában a táppénzes állománya alatt hivatali ügyekben aláírni, és saját előadása szerint is a kézbesítés egy másik módjára, a postai úton történő megküldésre tett javaslatot. Ennek megfelelően egyértelműen tudatában kellett lennie annak, hogy a munkáltató az adott okiratok kézbesítését kísérelte meg, arra pedig a jogszabály nem adott lehetőséget a számára, hogy a személyes átvételt megtagadva a kézbesítés egy másik módját követelje.
[24] A munkáltatói jogkör gyakorlójának nyilatkozatából, illetve a humánpolitikai munkatárs tanúvallomásából megállapítható az is, hogy közölték a felperessel az okiratok tartalmát, illetve a jogorvoslat lehetőségét, továbbá az is, hogy mi a következménye annak, ha az adott okiratot nem veszi át. A felperes ennek ismeretében ugyancsak teljesen egyértelműen, világosan és aggálytalanul, a közlés szabályai ismeretét tanúsítva nyilatkozott akként, hogy a postai kézbesítést kéri, és tagadta meg az okiratok átvételét.
[25] A felperest betegsége nem gátolta abban, hogy a mindennapi életben szokásos, akár egy cselekvőképtelen személy által is megtehető cselekményt megtegyen, és mindössze átvegye a számára kézbesíteni kívánt iratot. Az adott időpontban nem kellett a tudatának átfognia azt, hogy mihez van joga és mihez nincs, és hogy jöhet ki az adott helyzetből a lehető legjobban. A felmentő okirat átvételét pedig a felperes megtagadta.
[26] Mindezekből következően az állapítható meg, hogy a felperes által utóbb sérelmezett felmentő intézkedés 2012. január 17-én kézbesítettnek volt tekinthető. Amennyiben azt sérelmesnek tartotta, 30 napon belül fordulhatott volna bírósághoz az adott ügyben alkalmazandó Ktv. 59. § (3) bekezdésének a) pontja alapján.
[27] Az a körülmény, hogy a szakértői vélemény megállapítása szerint a felperes 2012. január 17-én, illetve ezt követő két hónapig nem rendelkezett az ügyei viteléhez szükséges belátási képességgel teljes mértékben, arra lett volna alkalmas, hogy a felperes erre hivatkozva igazolási kérelmet terjesszen elő a kereseti kérelem határidőben történő benyújtásának elmulasztása miatt. Ennek megfelelően a felperesnek a Pp. 107. §-a alapján 2012. március 17-étől számított 15 napon belül, legkésőbb 2012. április 2-án (hétfőn) kellett volna benyújtania a kereseti kérelmét, és ebben kellett volna előterjesztenie igazolási kérelmét is. Mivel a felperes 2012. április 3-án adta postára kereseti kérelmét, és az a belátási képessége korlátozottságával kapcsolatos igazolási kérelmet nem tartalmazott, az elkésett.
[28] Minderre figyelemmel a Kúria a Pp. 275. § (4) bekezdése alapján – figyelemmel a Pp. 157. § a) pontjára, illetve 130. § (1) bekezdése h) pontjára, a jogerős ítéletet az elsőfokú ítéletre is kiterjedően hatályon kívül helyezte és a pert megszüntette.
(Kúria Mfv.II.10.546/2014/3.szám)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria


text:
Nemzetközi jog blog - hírek, elemzések: Az ügyészség továbbra sem lép az 1956-os megtorlások ügyében
Az ügyészség továbbra sem lép az 1956-os megtorlások ügyében
Élő rádió-interjú a Lánchíd Expressz március 28-ai adásában:
http://www.lanchidradio.hu/belfold/biszkuugy_nem_hagyja_annyiban_gellert_adam_20110328
A Magyar Nemzet március 25-ei száma „Biszku-ügy: lezáratlan igazságtétel” címmel közli hosszabb elemzésemet.
A Legfőbb Ügyészség március 1-én meghozott egyoldalas határozatával végleg elutasította a Biszku Béla és mások ellen tett feljelentésemet.
A határozat letölthető innen: http://www.mediafire.com/?66i10896hre0kxl
Dr. Láng László főosztályvezető ügyész négy hetes ügyintézés után (15 nap a törvény által előírt elintézési határidő) a következő szó szerinti indokolással utasította el a korábbi határozata ellen benyújtott 8 oldalas panaszomat:
„Megállapítom, hogy a határozat rendelkező része és indokolása mindenben megfelel a törvényi követelményeknek (Be. 169. §-ának (2) és (3) bekezdése), s az indokai helytállóak, ezért a panasz alaptalannak bizonyult”.
Egészen érdekes, hogy a határozat még a saját maga által egy mondattal feljebb említett törvényi minimum követelménynek sem felel meg. A panaszt elbíráló határozatot ugyanis „röviden azoknak a tényeknek a feltüntetésével kell indokolni, amelyek a határozat rendelkezéseire okot adtak”. (Be. 169. § 3. bekezdés)
Az ügyészség nem üldözi a hivatalból tudomására jutott nemzetközi bűncselekményt
A közérdek súlyos sérelmét jelenti, hogy a Fővárosi Főügyészség és a Legfőbb Ügyészség az elmúlt öt hónapban egyik határozatában sem vizsgálta érdemben az általam felvetett emberiesség elleni bűncselekmény alkalmazhatóságát.
A Legfőbb Ügyész eddig nem nyilatkozott az ügyben.
Valódi eljárás helyett pótcselekvés
Mint az köztudott, 2011. január 27-én a budapesti I. és XII. kerületi ügyészség vádat emelt Biszku Béla ellen a Btk. 269/C. §-ba ütköző bűncselekmény miatt (nemzeti szocialista és kommunista rendszerek bűneinek nyilvános tagadása). Az ügy a Budai Központi Kerületi Bíróságon van folyamatban.
Az eljárás alapjául szolgáló kijelentés
Biszku Béla 2010. augusztus 4-én a Duna Televízió Közbeszéd című műsorának vendége volt, ahol a riporter többek között az 1956-ot követő perekre vonatkozóan tett fel kérdéseket.
Skoda Gabriella, a Fővárosi Főügyészség szóvivője ezzel kapcsolatban a következőket mondta az [origo]-nak: „A vádlott ezekre [a kérdésekre] olyan válaszokat adott, amelyből úgy tűnt, hogy jelentéktelennek tartja ezeket a bűnöket”, majd hozzátette, hogy „a benyújtott vádirat szó szerint tartalmazza Biszku Béla műsorban elmondott mondatait”.
A Btk. 269/C. § alapján ezt a bűncselekményt az követheti el, aki „a nemzeti szocialista vagy kommunista rendszerek által elkövetett népirtás és más, emberiség elleni cselekmények tényét tagadja.
Kérdésként merül fel, hogy milyen szerv, milyen eljárásban és mi alapján dönti el, hogy egy bizonyos esemény mikor minősült népirtásnak vagy emberiség elleni cselekményeknek. A Btk. 155. § ugyan tartalmazza a népirtás bűncselekményét, de olyat, hogy „emberiség elleni cselekmények” nem ismer. Ez a megfogalmazás a normavilágosság követelményének nem felel meg, ezért valószínúleg alkotmányellenes. A Társaság a Szabadságjogokért többek között ezért is még 2010 őszén az Alkotmánybírósághoz fordult.
Továbbmenve, az ügyészi vádemelés egy furcsa ellentmondásra világít rá. A Btk. 269/C. § alapján ugyanis csak olyan tényt lehet jelentéktelen színben feltüntetni, amely a „kommunista rendszer által elkövetett népirtásnak és más, emberiség elleni cselekmények[nek] minősül”.
Véleményem szerint sérti a jogállami büntetőjog alapelvét, hogy míg az egyik ügyészi szerv népirtásnak/„emberiség elleni cselekménynek” minősíti az 1956-ot követő megtorlásokat, addig a Biszku ügyben a legfőbb ügyészi szerv érdemi indokolás nélkül megtagadja az alapbűncselekmény miatti nyomozást.
Az Alkotmánybíróság előtti eljárás
2011. február 24-én a Budai Központi Kerületi Bíróság közleményben tudatta, hogy a Biszku Béla ellen indult büntetőügyben eljáró bíró az Alkotmánybírósághoz fordult.
Az indítvány 2011. március 2-án érkezett meg az Alkotmánybíróságra (ügyszám: 422/B/2011).
Az indítvány megismerése érdekében még aznap - hivatkozva a strasbourgi Emberi Jogi Bíróság TASZ v. Magyarország döntésére - kérelmet terjesztettem elő az Alkotmánybíróság főtitkáránál a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény alapján. 2011. március 10-én az Alkotmánybíróság főtitkára (dr. Bitskey Botond) a rendelkezésemre bocsátotta az indítványt (lásd engedélyező e-mailt).
Az indítvány teljes szövege itt érhető el: http://www.mediafire.com/?rncch9ccrnj1k79.
Az indítvány tartalma
Dr. Rábai Krisztina bírónő az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 38. § (1) bekezdése alapján kérte a Btk. 269/C. § utólagos alkotmányossági vizsgálatát.
Álláspontja szerint „felmerülhet annak a lehetősége, hogy [a 269/C. §] nem felel meg az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében normatívan meghatározott jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelményének, [és] sértheti az Alkotmány 61. § (1) bekezdésében megfogalmazott szabad véleménynyilvánítás alapjogát”.
A bírónő szerint felmerülhet, hogy
„azok a személyek, akik az 1956-os - és az utána történt - eseményekbe [sic] vezetőként, utasításokat adó személyként érintettek voltak - mint a jelen eljárás vádlottjaként szereplő Biszku Béla is - nem kötelezhetőek arra, hogy önmagukat bűncselekmény elkövetésével vádolják tekintettel arra, hogy a nemzetközi jog alapján esetleges felelősségre vonásuknak lehetne helye.”
„Márpedig abban az esetben, ha a fentebb említett személyek a ‘kommunizmus bűneit’ elismernék, illetve azokat ‘nem tűntetnék fel jelentéktelen színben’, esetlegesen saját felelősségüket ismernék el. Ez pedig azt eredményezhetné - egy, az (1) bekezdés hatálya alól kivett ‘vezetőknek, utasítást adó’ személyeknek büntetlenséget biztosító (2) bekezdés beiktatása nélkül -, hogy ugyanaz a jogszabályhely egyes személyek vonatkozásában alkalmazható, más személyek vonatkozásában alkalmazhatatlan lenne, ezáltal sértené az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében normatívan meghatározott jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelményét.”
A szabad véleménynyilvánítás jogával kapcsolatban a következőket írja:
„A bíróság megítélése szerint jelen ügy kapcsán nem szabad figyelmen kívül hagyni azt, hogy Biszku Béla belügyminiszterként az 1956-1961 közötti időszakban aktív résztvevője, szereplője volt a történelmi eseményeknek. Erre figyelemmel kérdésként merülhet fel, hogy elvárható-e tőle, hogy elfogulatlanul ítélje meg a rendszerváltást megelőző eseményeket, nyilatkozata nem egyfajta - saját, személyes - véleményként értékelendő-e csupán. Abban az esetben, ha a vonatkozásában - a leírtakra figyelemmel - az általa tett nyilatkozat csupán személyes véleménynyilvánításnak minősülne, míg más személyek esetében - akik az 1956-os és azt követő eseményekben nem irányító, utasítást adó személyként vettek részt - a kommunista bűnök tagadása, vagy jelentéktelen színben való feltüntetése a Btk. 269/C §-ba ütköző büntetendő cselekmény volna, egy - a büntethetőséget kizáró személyek körét tartalmazó (2) bekezdés beiktatása nélkül - olyan helyzet állna elő, amely sértené az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében normatívan meghatározott jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelményét.”
„Kérdésként fogalmazódhat meg az is, hogy a történelmi események megítélését lehet-e büntetőjog eszközeivel üldözni olyan esetekben, amikor az alapbűncselekmények elkövetése miatt nem indult eljárás, felelősségre vonásnak esetlegesen csak a nemzetközi jog szabályai alapján lehetne helye. Ki jogosult annak kimondására, hogy ezek a cselekmények népirtásnak, emberiség elleni bűncselekménynek minősültek-e tekintettel arra, hogy Magyarországon még nem született olyan precedens értékű jogerős bírói ítélet, amely - az 1956-os megtorlásokkal kapcsolatban - ennek tényét megállapította volna.”
„A bíróság ugyan - a lefolytatásra kerülő bizonyítási eljárás eredménye alapján - esetlegesen - áttétesen - tényként megállapíthatná - a bűnösségre való jogi következtetés levonása nélkül -, hogy az 1956-ban történtekkel összefüggésben Magyarországon népirtás, illetve emberiség elleni bűncselekmények történtek, ez azonban eljárásjogilag lehetetlen helyzetet idézne elő.”
„A Budai Központi Kerületi Bíróság - mint helyi bíróság - bírája mi alapján foglalhatna állást olyan cselekmények vonatkozásába, amelyek elbírálására egyébként nem volna jogosult, illetve amelyek vonatkozásában a nemzetközi jog szabályai az irányadóak.”
A bírónő kérdéseire csak egy mindenre kiterjedő, alapos és a múltat feltárni kívánó ügyészi döntés után kaphatjuk meg a választ. Mind addig, amíg ez nem történik meg, sértettek bevonásával további feljelentések megtételét tervezem.
Bejegyezte: kennedy1982 dátum: 19:59
Aladar írta...
Horányi Mihály, a Salgótarjáni Sortűz tanúja még mindig kész minden segítséget megadni az igazságszolgáltatásnak.
Az ügyészség továbbra sem lép az 1956-os megtorlás...
Régmúlt bűnök elévülésének kérdése az alkotmányter...

matches:
§ 3
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság