text:
vsz - Polgári jog
Nyitólap > A jogász válaszol > Polgári jog
Ebben a témában szeretnék kérdezni és két kérdésem volna!
Az első: Hogy lehetséges az hogy akit 5 évvel ezelőtt elbocsájtottak a vasúttól hűtlen kezelés miatt / sikkasztott/ az még mindig a szolgálati lakás előnyeit élvezi!? Sajnos hiába keresek meg ezzel kapcsolatban bárkit is mindenki csak hárít és senki nem mond semmit csak annyit hogy jogilag nem tisztázott az ügy!
A másik kérdésem pedig : A felvételi épületben is van szolgálati lakás de nem lakják és nem is adják le mondván hogy lehet hogy egyszer mégis oda költöznek! A lakás évek óta üresen áll! Nekem pedig nagy szükségem volna egy szolgálati lakásra ! A kérelmemet beadtam alá is írták de nincs kiutalható lakás jelenleg ez a válasz rá pedig lehetne!
Üdvözlettel: ......................
Szabadságomról visszatérve, a kérdésére az alábbi választ adom:
Magam is csodálkozom azon, hogy szolgálati lakásban lakhat egy olyan személy, aki nem áll a vasúttal munkaviszonyban. Amit elképzelhetőnek tartok, az, hogy az illető ún. „jogcím nélküli lakáshasználóként” birtokolja az ingatlant. Ebben az esetben a MÁV megtűri az ilyen személyt, de a korábbi lakbére sokszorosának megfizetése mellett. A jelen esetben nem az a jogkérdés, hogy miért szűnt meg az illető jogviszonya, hanem az, hogy ha nincs munkaviszonya, szolgálati lakásra sem tarthat igényt.
Ha van üres lakás, akkor elméletben kiutalható. Akkor is, ha történetesen az ingatlan nincs kiutalható állapotban. Ilyenkor a bérbeadó úgy szokott megállapodni, hogy a bérlő a saját költségén rendbe hozza az ingatlant, és – ha a felek meg tudnak állapodni- a felújítás ellenértékének egy részét lelakja. Ha ön jogosult szolgálati lakásra (tehát olyan munkakörben dolgozik, mely jogosítja ilyen ingatlan használatára) akkor igenis igényelje az ingatlant, akár a vagyongazdálkodási igazgatóságon is. A kérdésem az, hogy eddig milyen lépéseket tett az üres ingatlan birtokbavételére? Ennek a válasznak a függvényében lehet eldönteni, hogy mi lenne a következő legcélravezetőbb lépés.
A tapasztalatom az, hogy a szolgálati lakásokkal kapcsolatos ügyintézés jelentősen el tud húzódni, de hosszú távon nem esélytelenek az ilyen ügyek.
TARTÁSDÍJ FIZETÉSI KÖTELEZETTSÉG MEGSZŰNÉSE
Tisztelt dr. Balczer Balázs !
Családjogi kérdésekre szeretnék választ kapni.
3 gyerekes elvált szülőként egyedül tartom el a gyerekeimet, akik közül kettő az idén fog diplomát szerezni és reményeim szerint munkába állni.
A harmadik most érettségizett, duális képzés keretében fog továbbtanulni.
Eddig mindhárom gyerek után kaptam a gyerektartást.
Kérdéseim ezzel kapcsolatban :
- Nekem, vagy a volt házastársnak van bejelentési kötelezettsége a hivatalok felé?
( a gyerekekkel tartja a kapcsolatot )
- Milyen módon , milyen hivatalos formában kell bejelenteni a tartásdíj kötelezettség megszűnését ?
-Hol kell ezt bejelenteni ?
-Melyik számít az utolsó hónapnak/napnak ?
-A harmadik gyerek után kell még gyerektartást fizetnie ?
( tudomásom szerint a duális képzési forma munkaviszonynak számít, de ugyanakkor fennáll majd a hallgatói jogviszony is... )
Jövőre új házasságot kívánok kötni.
- Milyen újabb bejelentési kötelezettségeket von ez maga után?
- Mi a teendőm ebben az esetben jogi szempontból ?
VSZ tagkártyám száma :...........
Tisztelt ...........................!
A feltett kérdésekre a következő választ adom:
A tartásdíjra jogosultnak (tehát, akinek folyósítják az összeget) a kötelezettsége a bejelentés megtétele. Így azt javaslom, hogy a bejelentést, mihelyt aktuálissá válik, tegye meg. Mindez azért is fontos, mert a Ptk. 4:211§ (1) bekezdés szerint e kötelezettség elmulasztásából eredő kárért a szerződésen kívül okozott károkért való felelősség általános szabályai szerint felel a mulasztó.
A bejelentést a bíróságnak kell bejelenteni (nincs kötött iratminta) , de azt javaslom, hogy párhuzamosan tegyen bejelentést a volt férjének is.
Az utolsó napnak az a nap számít, amikor a gyerek hallgatói jogviszonya megszűnik. Javaslom az intézményektől igazolást kérni a jogviszonyról.
Véleményem szerint a duális képzés is abba a körbe tartozik, mely megalapozza a tartásdíj-fizetési kötelezettséget: A törvény ugyanis úgy rendelkezik, hogy a nagykorú és munkaképes leszármazó is jogosult a tartásra, ha a szükséges tanulmányai folytatása érdekében rászorul. Szükségesnek minősül a tanulmány, ha az az életpályára előkészítő szakképezettség megszerzéséhez szükséges képzés vagy tanfolyam, vagy felsőfokú végzettséget biztosító főiskolai/egyetemi tanulmány (alap- és mesterképzés), vagy felsőfokú szakképzés, s az említett képzést a gyermek folyamatosan végzi. A duális oktatás véleményem szerint bevonható az életpályára előkészítő szakképzettségez szükséges képzés fogalmi körébe. Az persze más kérdés, hogy a saját keresmény mértékével – részben vagy egészben- csökkenthető a tartásdíj (mivel a rászorultság mértéke csökkenhet), erről viszont érdemes megállapodni a volt férjével.
Ha további kérdése van, keressen nyugodtan.
VSZ tagkártya száma :................
Mivel korábban is fordultam Önhöz és hasznos tanácsival sokat segített, most ismét kérdezni szeretnék.
Második házasságkötésünket tervezzük a párommal.
Mindketten ,,megégettük" már magunkat és mindkét oldalon vannak nagykorú gyerekek, ezért úgy látjuk hasznosnak, hogy házassági szerződést kössünk.
Ennek leginkább az az oka, hogy ha bármelyikünk is elhalálozik, ne legyen semmiféle örökösödési és egyéb jogi
probléma a gyerekeink között.
Ezért az érdekelne, hogy milyen formai előírásoknak kell megfelelni, mi legyen magában a szerződésben?
Közjegyző, illetve ügyvéd vagy jogász feltétlenül szükséges hozzá ?
Hová kell benyújtani a házassági szerződést ?
Esetleges elhalálozás esetén,mi a törvényes öröklési rend, mi az eljárás ?
Mit tanácsol , mire figyeljünk ?
Üdvözlettel : ,,,,,,,,,,,,,,,,,,,,
Tisztelt ................ Úrhölgy!
A házassági szerződés szerintem az egyik legmegfelelőbb forma a házastársak vagyoni viszonyának rendezésére.
A Ptk szerint az érvényességhez az szükséges, ha azt közokiratba vagy ügyvéd által ellenjegyzett magánokiratba foglalják. Tehát vagy a közjegyzőt, vagy ügyvédet érdemes felkeresni az okiratszerkesztés végett. Ezzel az egymás közötti vagyoni viszonyaikat rendezhetik. Viszont, ha azt akarják, hogy a szerződés harmadik személlyel szemben is hatályos legyen, akkor a házassági vagyonjogi szerződések országos nyilvántartásába is be kell vezetni a megállapodást. Emiatt elsősorban a közjegyzőt javaslom, mivel a tapasztalatom az, hogy ők nagyobb jártassággal bírnak erről. (Illetve, a közjegyző által készített okiratok közokiratok, melyeket nem, vagy csak nagyon kis eséllyel lehet támadni.)
Mivel a törvény kifejezetten közjgyezőt/ ügyvédet említ, a jogtanácsosok ki vannak zárva az okiratszerkesztők köréből. (Még akkor is, ha pont ugyanazt a feladatot látják el, mint a jogtanácsosok.) Ettől függetlenül, természetesen, ha van megállapodásuk, akkor azt örömmel áttekintem és ha szükséges, teszek a szövegre vonatkozóan javaslatot is.)
A szerződésben elsősorban azt kell meghatározni, hogy melyik félnek mi tartozik a különvagyonába, azaz, hogy mit vitt a házasságba. Lehet rendelkezni arról is, hogy a közös szerzemények vagyoni jogai milyen arányban oszlanak meg. (pl. az életközösség során szerzett bankszámlapénz 60% -ban az öné, és 40%-ban a házastársáé.)
Az öröklés kérdésében: A törvényes öröklés rendje szerint sem lehet gond akkor, ha a különvagyon és a közös vagyon meg van osztva. Ha a leszármazók nem közös gyerekek, akkor az öröklés a saját gyerek irányába történik. (Mivel az örökhagyó leszármazója örököl első helyen az örökhagyó után.) Ami kérdés lehet, az a közös szerzemény, tehát az, ami közös vagyoni elem. Azt a vagyont, amit önök közös vagyonná minősítenek, a leszármazók fognak megörökölni, ellenkező kikötés hiányában egyenlő arányban.
Azzal a problémával fordulok önhöz, hogy volt egy férfi akivel együtt éltem egy évet és most szakítás után kéri vissza azt a pénzt amit a kapcsolatunk alatt nekem odaadott elmondása szerint augusztusba idéznek a bíróságra.
Az lenne a kérdésem hogy amit ő keresett /feketén /nem munkahelyről származó jövedelem mert közbe ő munkanélküli segélyt kapott amit az anyja vett fel / mai napig nála van a kártyája / jogosan kéri e vagy van e alapja a bírósági eljárásnak.
Én ezeket az összegeket felírtam egy kockás füzetbe és persze a kiadást is amit visszakért láncfűrészhez olajra új láncra vagy a kocsit tankolni ez az összeg szinte mindig annyi volt amit ő adott.
Ezen kívül ide írtam fel a boltba elköltött összeget és a közös csekk befizetéseket is de azokat szinte én fizettem, amit ő fizetett azt külön megjelöltem .
Ezt nem mondtam neki így ő most azt hiszi minden kiadás az ő pénzéből ment. Ezen felül vettem egy telket hitelre de ő építette hozzá a konyhát és a garázst és arra hivatkozva hogy ő dolgozott ott és egy részét ő vette az alapanyagoknak /de az nincs a füzetbe/ ezért kéri vissza minden pénzét.
Sajnos én ezt a füzetet odaadtam neki én ilyenre nem is gondoltam hogy ilyesmire készül. Ezt a bizonylatot a biróság elfogadja?
Várom válaszát és előre is köszönöm a segítségét.
Tisztelettel ........................
tagigazolvány szám:..........
Tisztelt .................. Úrhölgy!
Szabadságomról visszajőve adom válaszomat:
A leveléből úgy veszem ki, hogy ön élettársi kapcsolatban állt az úrral, aki most elszámolási igénnyel lépett fel. A törvény szerint az élettársak az együttélés alatt önálló vagyonszerzők, azaz, ha az életközösség megszűnik, akkor az élettárs követelheti a másiktól az együttélés alatt keletkezett vagyon megosztását.
A megosztás a szerzésben való közreműködése arányában illeti meg. (E tekintetben a munkavégzés az ingatlanom valóban lehet közreműködés.) Ugyanakkor ha önnek volt keresete az élettársa pedig munkanélküli ellátásban részesült, akkor a közreműködés aránya önnek fog kedvezni.
A füzetet bizonyítékként a bíróság értékelheti ugyan, de kétlem, hogy perdöntő lenne, mivel az okirati feltételeknek nem tesz eleget. (Ettől függetlenül megteheti.)
Ami elgondolkodtatott, az, hogy önt állítólag augusztusban fogják idézni: augusztus 20-ig ítélkezési szünet van, és nem hinném, hogy az augusztus 22. és 31. közötti időszakban önt idézni fogják. Másrészről, az alperes és a felperes is általában egyszerre kap idézést. Tehát, akár az is előfordulhat, hogy blöffel állunk szemben.
Az is lényeges, hogy a füzet alapján ön is támaszthat igényt az élettársával szemben. (Nem beszélve arról, hogy –feltételezem- ön többet keresett, mint a volt élettársa.)
Az álláspontom az, hogy a házra fordított kiadások minden bizonnyal valóban térítendők lesznek, de csak olyan mértékben, amilyen mértékben a bíróság megállapítja azt.
Megjegyzem, ha önök mindent elszámoltak, akkor nem biztos, hogy a gazdasági közösség kialakult, ami viszont feltétele az élettársi kapcsolatnak. (Tehát kérdéses, hogy egyáltalán lehet –e nevezni ezt a kapcsolatot élettársi közösségnek. Ennek adott esetben jogi jelentősége lesz.)
Azt javaslom, hogy egyelőre várjon a fejleményekre, ha kap idézést, biztosabb lesz az ügy állása.
TARTÁSDÍJ IGÉNYLÉSE
2 évvel ezelőtt váltam el. A válás előtti megállapodásban rögzítettük, hogy a fiam 2 hétig velem, 2 hétig az apjával lakik, ennek okán egyikünk sem fizet gyerektartást a másik félnek. A válás kimondásakor a fiam közölte, csak velem kíván lakni. Gyerektartás konkrét összege nem lett meghatározva, de a volt férjem vállalta, hogy természetben részt vállal az iskoláztatási költségekből. Azóta minimális segítséget adott, a kiadásokat én fedezzem, mivel Ő arra hivatkozik , én kapom a családi pótlékot és az adókedvezményt. Csak hogy emellett egyéb kiadások is vannak, amikhez nem ad segítséget.
Velünk lakik az édesanyám is, aki sokat segít anyagilag.
Azt szeretném megtudni, hogyha most kérelmezem a bíróságtól a gyerektartás megállapítását, akkor figyelembe veszik-e a jövedelmi viszonyainkat? Jelenleg nekem magasabb a jövedelmem. Számít-e az anyám nyugdíja is ?
A volt férjem azóta új házasságot kötött, gyereket nem nevelnek.
Üdvözlettel: ................
Tisztelt ............. Úrhölgy!
Mindenképpen igényelheti a tartásdíjat, sőt, visszamenőlegesen is, hat hónapra. A törvény szerint a bíróság figyelembe veszi a szülők jövedelmi viszonyait és vagyoni helyzetét, valamint szülők által eltartott más gyermeket és azokat a gyermekeket és a társadalombiztosítási/szociális ellátásokat, de ez önmagában nem jelenti azt, hogy ne lenne jogosult a nevelés során a másik szülő anyagi támogatására.
A javaslatom az, hogy egy ésszerű és méltányos összeget kérjen az apától, először írásban, majd - ha kérését az apa nem teljesíti- a bíróságtól.
Üdvözlöm jogtanácsos úr. A problémám a következő lenne. A napokban vásároltam kereskedésből egy lakókocsit. A lakókocsi külföldi okmányos volt. A kereskedő megcsinálta a magyarországi forgalomba helyezést nevemre forgalomba helyeztette. Mit a vételáron felül nekem kellett megfizetnem.
A lakókocsit elrendezés szempontjából megnéztük tetszett. Az ajtó feletti részen táskásodást tapasztaltunk, amire nyomban rákérdeztem mi okozta. Amire ő az felelte páralecsapódás következtében keletkezett .Rákérdeztem nem lehetséges, hogy beázás nyomát látni.Ő azt felelte nem. Nem nagy rész húszéves gépjárműről van szó nem olyan veszélyes természetes dolog. Megkérdeztem ,lehetséges e az,hogy beázott máshol is és problémám lehet vele későbbiek folyamán. Ő azt válaszolta nyugodjak meg .már több mint öt éve kereskedik lakókocsikkal a kisebb felületi hibán kívül (ami természetes) egy használt gépjárműnél egyéb hibája nincs a lakókocsi beázás mentes.
A vételárat kifizettük a lakókocsit hazahoztuk. Két nap múlva esett az eső azt tapasztaltuk hogy a lakókocsi Eleje valahol (nem az ajtó felőli részen) beázott. Rögtön hívtam telefonon,hogy mi történt azok ellenére ami alapján ő eladta nekünk a kocsit. Azt válaszolta őnála ilyen probléma nem volt, valószínű az ablak feletti tömítéssel lehet a hiba ami elő szokott fordulni,de könnyen javítható. Szóltam egy ismerősömnek mihamarabb javítsuk ki a hibát mielőtt nagyobb baj lenne belőle. Akkor tapasztaltuk,hogy az első homlokfal szerkezete teljesen szét van rohadva a rohadás át terjedt az oldal falakra is. amit ránézésre sem kívülről sem belülről nem lehetett látni. Telefonon hívtam a kereskedőt,hogy nekem egy használt lakókocsit ígért nem pedig egy roncsot amit nem tudunk használni. Szó szót követett amire ő felajánlotta, hogy ha vissza viszem ő majd megjavítja ,ami két három napba telik de szeptember előtt (ami öt hónap) nem tudja vállalni. Vagy eladja nekem ,néhány héten belül (kb 4-5 hét) de a kilencven ezer forintos üzembe helyezési díjat azt nekem kell lenyelnem.Mit lehet ilyenkor tenni. Élhetek az azonnali visszavásárlás jogával. Kinek akar ja még egyszer eladni ezt a a roncshalmazt. Előre is köszönöm a válaszát.
Az ön által felvetett problémát a törvény egyértelműen kezeli. A Polgári Törvénykönyv úgy rendelkezik, hogy hibás teljesítés esetén a vevő kijavítást, cserét, vételár-csökkentést kérhet, vagy egyszerűen elállhat a szerződéstől –azaz visszaállíthatja az eredeti állapotot. Sőt, a vevő azt is megteheti, hogy az eladó költségére mással kijavíttatja a hibás terméket. Tudom jól, hogy mit fog mondani az eladó: Azt fogja állítani, hogy nem vállalt garanciát. Ez azonban lényegtelen, a törvény külön garanciavállalás nélkül is előírja a hibás teljesítés orvoslását. Az ilyen igény érvényesítésének határideje rejtett hiba esetén 3 év.
Az pedig, hogy az eladó szeptemberre vállalja csak a javítást, elfogadhatatlan. A törvény egyértelműen kimondja, hogy a szavatossági igény teljesítését a jogosultnak okozott kényelmetlenség nélkül kell elvégezni, és ha nem vállalja határidőre, a jogosult elállhat a szerződéstől, illetve mással kijavíttathatja a terméket. Az pedig továbbra sem jogszerű, hogy az üzembe helyezési költségeket önre akarja hárítani. A szerződésszegéssel okozott károkat ugyanúgy meg kell térítenie.
Ez egy egyértelmű ügy, ha per lesz belőle, az eladó veszíteni fog.
Azt javaslom, hogy szólítsa fel az eladót arra, hogy javítsa ki a lakókocsit 5 napon belül. Ha nem teszi, nem vállalja, a vételárat adja vissza, fizesse ki önnek az üzembe helyezési költségeket. Ezzel elejét veheti a még súlyosabb jogkövetkezmények alkalmazásának. Az említett igényeken felül ön még az egyéb okozott kár megtérítését követelheti, ha felmerült ilyen –például ún. nem vagyoni kárt, ha a lakókocsit nyaralásra akarta használni, és ez meghiúsult, akkor önnek kára keletkezett, mely nem a vagyonában állt be, hanem egyfajta lelki károsodás. Ezt a kárt pénzben is ki lehet fejezni –tehát követelhető ez is. Azonban, ha az eladó önként, rövid határidővel vállalja a lakókocsi kijavítását, akkor ettől el lehet tekinteni.
Bankkölcsön–szerződés, nyilatkozati hibák
Én egyedüli kereső vagyok a családban és 3 eltartott van. A kérdésem a következő lenne:
Ha bedől a hitelem akkor a fizetésem hány százalékát vonhatják le?
A másik kérdésem hogy érvényesek e azok a szerződések ahol nincs tanú vagy van tanú de cím nélkül és van olyan szerződésem ahol van tanú de a cím a bank címe.
A törvény alapján önnek a béréből legfeljebb 33% -ot vonhatnak el. Az eltartottak sajnos, csak annyiban számítanak, hogy bizonyos juttatások, amiket a gyerekek után felvesz,mentesek a végrehajtás alól.
A szerződés érvényességi feltétele a tanúk megléte. Ezen felül –valóban- a magánokirat érvényességi feltétele az, hogy a tanúk lakcímét az iraton feltüntessék. Fontos még, hogy a bankhitelszerződés érvényességéhez írásba foglalás kell –tehát a jelen esetben az érvénytelenség kérdése felmerülhet. Ettől függetlenül nem érvelnék az ön helyében ezzel. Mert a szerződés létrejött, hiszen a kölcsönt felvette és utóbb törlesztette is. Még ha okirati hibában is szenved a megállapodás, az ráutaló magatartással létre jött. A szerződés, ahol nincs tanú, nem érvényes. Ha teljesítik, akkor szintén a ráutaló magatartás kérdésköre merülhet fel –tehát ez esetben perben lehet érvelni az érvénytelenség mellett.
Ha az érvénytelenséget megállapítja a bíróság, akkor vagy visszaállítja az eredeti állapotot –tehát visszacsinálja a szerződést- vagy hatályossá nyilvánítja –az ítélethozatal dátumáig. Tehát hosszas és lélekölő jogvitára kell felkészülnie –aminek a végén a felvett kölcsönt –mivel az eredeti állapot visszaállítása a legtöbb, amit el lehet érni- vissza kell majd adnia a banknak.
Azt javaslom inkább, hogy kezdeményezzen a bankkal fizetési könnyítést, esetlegesen tárgyalják újra a megállapodást. Érvelni ebben az esetben lehet már azzal, hogy az Ön kölcsönszerződése formai hibákkal bír. A szerződés újratárgyalása, a bankkal sokkal kedvezőbb kimenettel járhat, mint a bedőlt hitel miatti lavina ellen dacolni.
Cégadatok kikérése
A közelmúltban indult vállalkozásokat, cégeket keresnék társulás vagy ajánlat céljából. Meg tudja mondani, hogy hogyan tudnám felvenni a kapcsolatot ilyen vállalkozásokkal? Egy kedves ismerősöm említette, hogy a cégjegyzékszám alapján tudnék elindulni, viszont nem tudom, hogy e téren hogyan kezdjek neki, ezért ismerősöm ügyvédet ajánlott. Ezen az úton vagy másképpen hogyan tudnék kapcsolatot létesíteni a friss vállalkozásokkal?
Kérdése több alkérdést is felvet. Egyrészt, hogy mi módon tekinthet bele e vállalkozások adataiba, milyen feltételek mellett ismerheti meg azokat. Erre egyszerű a válaszom: a cégadatok nyilvánosak, a legegyszerűbb az e-cégjegyzék honlapján kutakodni. (www.e-cegjegyzek.hu) Ez a szolgáltatás ingyenes és a nap 24 órájában hozzáférhető.
A másik alkérdés viszont nehezebb dió. A kapcsolatfelvétel előtt érdemes azt is tisztáznia, hogy milyen profilú vállalkozásokat szólítana meg. Irodai gépbeszerzőket, vagy mezőgazdasági vállalkozásokat, esetleg a pénzügyi szektor képviselőit? Ha erre megvan a válasz, a keresés is egyszerűbb.
Továbbá az is rendezendő kérdés, hogy az érintett vállalkozásokat milyen céllal keresné meg. Milyen társulást kínálna nekik? Csak tisztán anyagit, vagy személyesen is közreműködne? Esetlegesen ügynöki jellegű tevékenységet vállalna, vagy befektetne?
Láthatja, hogy nagyon sok előzetes kérdés van, amit meg kell válaszolni az egzakt válaszhoz, ezért azt kérem, hogy vázolja röviden az elképzelését, akkor eredményesebben tudok segíteni. (Természetesen engem a titoktartás ezen tekintetben is köt.)
Fontos még, hogy mint munkavállalónak jelezzem, hogy társulás esetén a munkáltató összeférhetetlenségi szabályzata szerint bejelentési kötelezettsége van, amit mindenképpen javaslok megtenni. –De mindent a maga idejében.
Egy kis szakmai segítségét kérem!
A t…………-i családi házunkat eladjuk. Az eladáshoz kellene valamiféle szerződés, amelyben foglalót fizetését írnánk ( mennyi % lehet ez a vételi árnak?), mert az előleget, ha visszalép a vevő , vissza kell fizetni. Jól tudom? Nekem károm lehet, ha kiköltözöm, eladom a bútorokat, a vevő meg visszalép.
Pünkösdkor írnánk alá a szerződést, de kiköltöztetni a bútorokat csak kb. július elejére vállalom. A maradék pénzt akkor kell kifizetni a vevőnek?
Igen, a foglaló a jó megoldás. Ebben az esetben a foglalót elveszíti a vevő, ha visszalép, viszont az eladó visszalépése esetén az kétszeresen jár vissza. Tehát érdemes óvatosnak lennie.
A foglalót viszont mindig a szerződés megkötésével egy időben kell adni, ha nem akkor adják, a foglaló nem lesz foglaló. Tehát, már most meg kell kötni az adásvételit, benne a foglalóra vonatkozó kikötéssel. A szerződésben kell rendezni azt is, hogy mikor történik meg a birtokba adás és a teljes vételár megfizetése.
A vételár megfizetését javaslom akkorra időzíteni, amikor a birtokba adás megtörténik. Tehát valóban, a kiköltözés napján, a banki átutalási igazolás bemutatásával, vagy a készpénz átvételével történhet meg a kulcs átadása, stb.
Ha pünkösdkor szerződnek, akkor kellene a foglalót kikötni és átadni. (Ha nem így lesz, akkor, habár foglalónak hívják, valójában előlegnek fog minősülni –a bírói gyakorlat szerint. Tehát, ha a partner jártas a jogban, akkor aláírja a foglalós külön megállapodást, és ha később mégse veszi meg az ingatlant, visszakövetelheti a pénzt –az előleg szabályai szerint.
A gyakorlat általában 10% -ot szokott elfogadhatónak tartani, a vételárhoz viszonyítva. Ez a mérték korrekt, és nem is javaslom 15 % fölé menni, a túlzott mértékű foglalót ugyanis a bíróság csökkentheti.
Lakásbérleti jog értéke szolgálati lakás esetén
Üdvözlöm, jogtanácsos úr!
Jelenleg MÁV szolgálati lakásban élek a családommal. Az épületet, amiben a lakásaink vannak, az állam és a vasút más célra szeretné hasznosítani. Elhelyezésünkhöz csereingatlanokat, vagy bérleti jogunk pénzbeni megváltását ajánlotta fel. Utóbbihoz független értékbecslőt kért fel. Kérdéseim: lehet-e függetlennek tekinteni az értékbecslőt, akit a kivásárló szerv kért fel? Milyen tényezők befolyásolják a bérleti jog értékét, annak mi a számítási alapja? Lehet-e értékcsökkentő tényező, hogy az épűlet lepusztult állapotban van, amikor a bérbeadó elmulasztotta a fenntartási és sok esetben a hibaelhárítási kötelezettségeit? Az épület műemlék jellege miatt, mi lakók sem végezhettünk el olyan felújításokat, mint pl. ablakcsere és ez a véleményben értékcsökkentő tényezőként szerepel.
Válaszait és segítségét előre is köszönöm, üdvözlettel:
Lehet-e függetlennek tekinteni az értékbecslőt, akit a kivásárló szerv kért fel? Önmagában az, hogy a kivásárló szerv kérte fel a szakértőt, még nem teszi kérdésessé a függetlenségét, azonban, ha ez a szakértő a megelőző 24 hónapban kapcsolatban állt az érdekelt féllel, akkor a függetlennek nem tekinthető. (A szakmai gyakorlat alapján A független értékbecslő az a szakértő, aki az elmúlt 24 hónapban és jelenleg sem rendelkezik az értékbecslési díjakon kívül az értékelt ingatlannal kapcsolatba hozható egyéb jövedelemforrással, és írásban kijelenti, hogy sem a múltban sem a jelenben nincs érdekeltsége a vizsgált ingatlan tekintetében, és a megelőző 24 hónapban nem volt kapcsolata az egyéb érdekelt vagy kapcsolódó felekkel. TEGOVA-szabályok)
Milyen tényezők befolyásolják a bérleti jog értékét, annak mi a számítási alapja? Bérlakás esetén a lakáshasználati jog ellenértéke legalább a hasonló bérlakásra irányadó összeg. Bérlakásoknál (akkor is, ha a lakás nem önkormányzati, hanem egyéb bérlakás) a helyi hatályos rendelet is iránymutatásul szolgálhat.
Lehet-e értékcsökkentő tényező, hogy az épület lepusztult állapotban van, amikor a bérbeadó elmulasztotta a fenntartási és sok esetben a hibaelhárítási kötelezettségeit? Sajnos, nem, viszont, ha végeztek állagmegóvó javításokat, vagy más ráfordítást eszközöltek, akkor annak ellenértékét a bérleti szerződésre irányadó, vagy a megbízás nélküli ügyvitel szabályai alapján követelheti.
A leveléből egyértelmű nekem, hogy a megajánlott ellenértéket inkorrektnek tartja. Ez esetben nem köteles elfogadni a bérbeadó által felkínált összeget. Megoldás lehet, hogy az értékbecslés függetlenségét támadva, az abban foglalt ellenértéket kísérli megemelni, akár a peres eljárással is megfenyegetve a bérbeadót.
Konkrétumot a szerződése ismeretében tudok mondani, ezért, ha részletes választ szeretne, küldje meg azt nekem.
Közös tulajdon-elővásárlási jog
Közös ingatlan hányadunk van a testvéremmel a nagyszüleim házara 25-25%-ban, a másik 50%-át a nagynéném örökölte meg.
A nagynéném a testvéremtől meg szeretné venni csak az Ő részét. Engem csak a testvérem értesítet erről is.
Megszeretném kérdezni, hogy a nagynéném kihagyhat-e az Ő közöttük valamilyen formájában létrejövő szerződésből úgy, hogy az én jogaim ne sérüljenek, ill. milyen jogom marad?
Én és testvérem nem kívánjuk megvenni az Ő általa birtokolt tulajdon részt vagy ház részt, mi ebből az ingatlanból pénzt szeretnénk.
A másik kérdésem, hogy mi a testvéremmel eladhatjuk-e a tulajdonosi hányadunkat egy kívülálló személynek, anélkül a külföldön élő nagynénénk beleegyezését kérnénk?Ill, ha Ő megkeresésünkre határidőn belül nem ad érdemi választ?
Mielőbbi gyors válaszában bízva
Először a kérdéseire válaszolok röviden:
1) Jogszerűen nem hagyhatja ki önt. Önnek ugyanis elővásárlási joga van a tulajdoni hányadra a Ptk szabályai alapján. Ha mégis kihagyná önt, akkor az adásvételi szerződés megtámadható lesz bíróság előtt.
2) A testvére és az ön tulajdoni hányadára vonatkozóan szintén él az elővásárlási jog, ez esetben az elővásárlási jog jogosultja a nagynénje. Tehát az előző pontban leírt kötelezettség fordítva is igaz, a nagynénjét sem hagyhatják ki értékesítés esetén.
Fontos tisztáznom: Nem a tulajdonostárs beleegyezése szükséges az értékesítéshez, hanem az elővásárlási jog biztosítása. Ez azt jelenti, hogy ha ön talál vevőt a tulajdoni hányadára, akkor a vevő által megajánlott áron megvételre fel kell kínálnia az ingatlant a nagynénjének. A nagynénjének 8-15 napja van a válaszra, ha nem jelenti be a vételi szándékát, vagy az elővásárlási jogáról lemond, akkor ön a megajánlott vételáron értékesítheti az ajánlattevőnek az ingatlant.
Amennyiben attól tart, hogy a nagynénje úgy adná el a hányadát, hogy erről önt előzetesen nem értesíti, úgy javaslom ajánlott, tértivevényes levélben megkeresni őt, és felhívni a figyelmét arra, hogy elővásárlási joguk áll fenn. Írja le neki, hogy amennyiben vételi ajánlatot kap az ingatlan tulajdoni hányadára, úgy haladéktalanul fel kell keresnie önt és testvérét, az elővásárlási jog biztosítása érdekében. Ha ezt nem teszi meg, önök a vevővel kötött adásvételi szerződést bíróságon megtámadják.
Öröklés-köztes örökösök
Örökösödési ügyben szeretnék tájékoztatást kérni.
Nagybátyám nemrégiben elhalálozott. Gyermekei nincsenek, felesége már 2 éve meghalt, szülei nem élnek. Törvényes örökösei tudomásom szerint a testvérei. Nagybátyámnak Édesanyámon kívül még négy testvére van. Az Édesanyám 19…-ban meghalt, így az Ő részét Én örökölném (már a testvérem sem él).
A Nagybátyám Testvérei szerint Ők a közvetlen örökösök, Én csak „köztes” örökös vagyok, és ezen a jogcímen az ingóságból nem illet meg semmi, csupán az ingatlanból származó örökség Édesanyámra eső része.
Kérdésem: létezik-e törvényi megkülönböztetés közvetlen és köztes örökös között? Mi illeti meg az egyik illetve a másik örököst?
A Ptk öröklési jogi szabályai szerint elsőként a leszármazók örökölnek, ezek –valamint túlélő házastárs- hiányában a szülők. Szülők hiánya esetén azok leszármazói –tehát az örökhagyó testvérei- az örökösök, a kiesett testvér helyén annak leszármazója örököl.
Tehát ön egy testvéri részt megillető örökrészre jogosult.
A köztes örökös jogintézményét a magyar polgári jog nem ismeri.
Az ingók és ingatlanok közötti megkülönböztetésnek nincs jogi alapja. Az öröklés tárgya a hagyaték, annak minden terhével és aktívájával együtt, függetlenül attól, hogy ingókról vagy ingatlanokról van szó.
Tehát ön az elmondottak alapján a hagyaték ¼ részére jogosult, melyet érteni kell az ingókra, ingatlanra, bankbetétre, stb.
Szolgálati lakás-kárfelelősség
A MÁV, szolgálati lakásunk bérleti/használati jogának megváltásaként, kártalanítási összeget ajánlott fel. Ennek kifizetését a megállapodás tervezetében, többek között, a következő feltételhez köti:
"Felek jelen megállapodás hatályát a Ptk.228.§ (1) bekezdése alapján történő felfüggesztő feltételek együttes teljesülésétől teszik függővé. Felek rögzítik, hogy a jelen megállapodás hatályba lépésének együttes feltétele, hogy a ............. területén meglévő MÁV Zrt. tulajdonú 24 lakott lakás közül, 2013 ….. –ig legalább a ........ épületben lévő 23 lakott lakásra vonatkozóan a fennálló bérleti/használati jogviszony közös megegyezéssel történő megszüntetése tárgyában a megállapodások valamennyi bérlővel/használóval aláírásra kerüljenek, ......................................................................................................................... A hatályba lépési feltételek bekövetkezéséről és így a jelen megállapodás hatályba lépéséről a MÁV Zrt. haladéktalanul tájékoztatja a Lakót. Amennyiben a fenti feltételek csak részben teljesülnek, jelen megállapodás nem lép hatályba."
Kérdésem: jogszerű-e, hogy a bérbeadó 23, teljesen más lakhatási feltételek és körülmények között élő családdal történő, együttes megállapodáshoz köti az egyénenként kötött paktum hatályba lépését?
Válaszát és segítségét előre is köszönöm! Üdvözlettel:
A kérdésére a válaszom rövid: igen, jogszerű.
A kiegészítés a válaszhoz:
Feltéve, ha ezt a kitételt ön elfogadja. A polgári jogi jogviszonyokban ugyanis a felek általában szabadon állapodhatnak meg.
A szöveget illetően az alábbi aggályaim merültek fel:
Nem egyértelmű a szövegből, hogy a megállapodás lehetetlenülése esetén önnek a kártalanításra való joga elveszik-e, vagy ilyen megállapodás hiányában a kiköltöztetésre sem kerül sor?
Kártalanítást ír a szöveg, azonban a jogcímet illetően vannak aggályaim. A bérleti szerződést ismerni kellene ahhoz, hogy tudjam, hogy kártalanítás, kártérítés, bérleti jog megváltás, stb. jogcímen fizet a bérbeadó.
Ha nem kártalanítás szerepel a szerződésben, hanem kártérítés, akkor jogellenes a kárigényre való jog elenyészése.
Az önök ráfordításaival –hacsak a bérleti szerződésben nem zárta ki ezt a bérbeadó- a MÁV jogalap nélkül gazdagodna, ezért ennek a kérdésnek a tisztázása is szükséges.
Ne fogadja el a kitételt, ezzel ugyanis kiszolgáltatott helyzetbe sodorná önmagát. Szükséges tisztázni a MÁV vagyoni helytállásának hátterét is. Ahhoz, hogy konkrét tanácsot és szövegterv –javaslatot tudjak adni, a teljes megállapodás tervezetét és a bérleti szerződést ismernem kell, ezért, ha ennél részletesebb választ szeretne, kérem, hogy ezeket küldje meg nekem.
Közös tulajdon - az ügy folytatása I.
Tisztelt dr.Balczer Balázs Úr!
Nem tudom, hogy még egyszer az alábbi ügyre vonatkozóan kérhetem-e még abban a segítségét, hogy milyen szempontok legyen a Nagynénémnek elküldött levelünkben, hogy se kevesebb, se több információt ne írjunk meg.
A nagymama 20… novemberében halt meg, akkor a Nagynéném közölte, hogy mivel mi is öröklünk, abban arányában a temetéssel kapcsolatos összeg költséget felosztva viselnünk kell. Természetesen ez csak annyiban háborított fel bennünket (testvérem és magamat), hogy milyen ember az ilyen, aki saját édesanyát így cserben tudja hagyni (bár ez nem ide tartozik, elnézést).
2011 ……-ban volt egy szóbeli megbeszélésünk hármunk között,( mert a testvérem a lányát a saját hányadú lakrészbe be szerette volna költöztetni), a Nagynéném nem engedte (akkor még én is ellenálltam ennek a megoldásnak ), de felajánlotta, hogy vegyük meg az Ő 50%-os részét. Nagyon jól tudta, hogy mi nem tudjuk kifizetni Őt, ezt közöltük, akkor Ő felajánlotta, hogy az értékbecslésnek megfelelő áron a mi részünket megvenni, de csak 2012-ben tudna fizetni, mert akkor jut nagyobb összeghez. Én 2011 decemberében felvettem a e-mailben a kapcsolatot vele, hogy én elfogadom az ajánlatát. E-mailemre erre vonatkozóan nem válaszolt, de viszont 2012 augusztusában, a testvéremmel vette fel a kapcsolatot, hogy én mondjak le az elővásárlási jogomról és a Nagynéném csak a testvéremmel köt szerződést. Engem a Nagynéném, akkor semmilyen formában nem keresett meg, az elővásárlási jogomról való nyilatkozatot csak írjam alá és kész. Én ezt nem tettem meg és közöltem a testvéremmel, hogy én is az ügyvédhez el szeretnék menni. Sajnos az ügy semmilyen formában nem hiúsult meg, mert a Nagynéném az ügyvédhez nem ment el, a testvérem hiába kereste nem találta több napon keresztül.(Vissza ment ………….-ba, ott az állandó lakcíme, amit sajnos nem tudunk).
Most 2013 augusztusában hívatta a testvéremet, hogy csak Őt fizeti ki és aug. …..-én adjon választ neki, hogy hogy döntött. Szerencsémre engem a testvérem a napokban e-mailben értesítet erről, akkor vettem fel Önnel a kapcsolatot.
Abban szeretném kérni a segítségét, hogy egy olyan hivatalos levelet (amit Ön is javasolt) szeretnénk írni, amiben közölnénk a Nagynénémmel, hogy az ügy már 2 éve húzódik, csak hiteget a részünk megvásárlásával és közben használja a házat, amikor itt Magyarországon van (a családjával és barátaival együtt).A közüzemi számlákat a nevére átíratta a mi meghatalmazásunkkal, ebbe akkor azért mentünk bele, mert a családja több tagból áll és nem akartuk részarányosan az Ő általa elfogyasztót közüzemi számlákat (nagyon nagy lábon tud élni más kontroljára, ezt az előbbi évek tapasztalata szerint döntöttünk). Tehát Őt komolyan vettük és a szándékunk vele szemben is ugye ezt mutatja. Mi nem tudunk a jogos részünkhöz jutni és a pénzre lenne szükségünk. Tudunk neki úgymond ultimátumot adni neki?
Ne haragudjon, hogy kicsit bővebbre sikerült, de szerettem volna hogy lássa, hogy a testvéremmel jóhiszeműek vagyunk, bár ez csak töredéke annak hogy miket követett el ellenünk.
Mielőbbi válaszát és segítségében bízva
A levelet átolvasva, számomra az vált világossá, hogy a helyzetet mihamarabb szükséges rendezniük. Úgy tűnik, hogy a tisztázatlan állapot nem kedvezőtlen a nagynénje számára. Ezt a helyzetet azonban szükséges lezárni. Azt javaslom, hogy hozza lépéskényszerbe a nagynénjét, azzal, hogy megemlíti, hogy a tulajdoni hányadot akár maguk is eladnák harmadik személynek. Fontos, hogy ez a kijelentés akkor vezethet eredményre, ha a nagynénje ragaszkodik az ingatlanhoz. Ha ugyanis nem ragaszkodik az ingatlanhoz, akkor ő maga is értékesítheti annak 50%-át harmadik személynek.
A fenti szempont és a korábban egyeztetettek alapján az alábbi tartalmú szöveget javaslom:
Megkaptuk 2013. augusztus …-i megkeresésedet a hagyatéki ingatlan tulajdoni hányadának vételére vonatkozóan.
Ezzel összefüggésben az alábbiakról kívánunk téged tájékoztatni: A Ptk 4§ szerinti kölcsönös együttműködés kötelezettségének megfelelően kérjük, hogy bármelyikünk felé érkező vételi megkeresésedet mindkettőnkkel közölni szíveskedj.
A tulajdoni hányad értékesítésére vonatkozóan továbbá tájékoztatunk, hogy az ingatlan résztulajdonának adásvétele kizárólag az elővásárlási jog biztosítása mellett lehetséges, a Ptk és a PK 9. sz. állásfoglalása szerint. Ennek megfelelően kérünk, hogy amennyiben tulajdoni hányadod értékesíteni kívánod, úgy erről előzetesen, a hivatkozott szabályok alapján értesíts minket, jogunk gyakorlása érdekében, ellenkező esetben a szerződés érvénytelen lesz, és így bíróság előtt megtámadható.
Természetesen, tulajdoni hányadunkat külső, harmadik személyek részére mi magunk is értékesíthetjük, -ahogy azt a veled megkötendő adásvételi szerződéskötés több, mint két éves elhúzódása miatt tervbe is vettük- ez esetben azonban természetesen a törvényi előírások alapján a jogod gyakorlása érdekében meg fogunk keresni.
Az ingatlan tulajdoni helyzetének rendezésére 2011-ben tettél ígéretet, úgy, hogy a tulajdoni hányadunkat megvásárolod. Ez nem történt meg a mai napig. Az ingatlant érintő vagyoni és tulajdoni kérdéseket azonban haladéktalanul rendezni kívánjuk, ezért kérünk tőled 2013. augusztus 21-ig választ, hogy szándékozol –e a tulajdoni hányadokat megvásárolni.
Közös tulajdon - az ügy folytatása II.
Megint szeretném a segítségét kérni az alábbi levelezésünkre hivatkozva.
Válasz érkezett a nagynéném ügyvédjétől és abban szeretném a segítségét kérni, hogy milyen szerződési formát javasol abban a tekintetbe, hogy a testvéremmel elfogadnánk az ajánlatott olyan feltétellel, hogy a fennmaradó részt ne 4 év alatt, hanem 2 év alatt egyenlítse ki felénk, hiszen a nagynéném 19…. szeptemberében született (…. éves), valamint ha még sem teljesíteni valamelyik összeg kifizetését (netán haláleset következtében), akkor milyen biztosítékot kérjünk.
Nem tudom, de úgy érzem, hogy az Ügyvédnő levelében lenne egy kis csavar, ha letétbe van a 2.500.000,- Ft, akkor miért csak 5 munkanapon belül fizetne? Ön lát valamilyen más jogi megfogalmazási „buktatót” az egész levélben?
A konkrét megfogalmazást illetően:
A letétről: A szerződéskötéstől számított 5 napos utalás nem probléma, ha kikötik, hogy: a birtokbaadás és a bejegyzési engedély megadása az első vételárrészlet megfizetésével történik meg. (Vagy: szerződéskötéssel egy időben történjen meg a fizetés, a birtokbaadás és a bejegyzési engedély megadása.)
Azt is lehet, hogy tulajdonjog-fenntartással kerül átruházásra az ingatlan, tehát a teljes vételár megfizetéséig önök a tulajdonjogukat fenntartják.
A fizetési feltételek tekintetében: Önök támaszthatnak olyan feltételt, hogy a vételár fennmaradó részét 24 hónap alatt fizesse meg a vevő. Kérdés, hogy mi védi önöket, ha a vevő nem fizet. Ekkor csak perben érvényesíthetik a jogaikat. Ezért vagy inkasszót kössenek ki, vagy bankgaranciát. Az is megoldás, ha a 2,5, Mft-t foglaló jogcímén fizeti meg a vevő.
A vételár nagyságáról: Önök döntenek, hogy az ajánlat elfogadható –e az önök részéről. Ha arányban áll az épület tulajdoni hányadának értékével, és a nagynénje ráfordítását is korrekt módon figyelembe vette, akkor rendben van a dolog.
A buktató a részletfizetés, mégpedig azért, mert a fizetési kötelezettség elmaradása esetén futhatnak a pénzük után –amit persze meg fognak kapni, de csak hosszas jogvita után.
Összességében az alábbiakat válaszolnám:
A vételárra vonatkozó ajánlatot elfogadjuk.
A fizetési feltételek vonatkozásában az első vételárrészlet mértékét és fizetési határidejét elfogadjuk, azonban a részleteket 48 hónap helyett …. hónap alatt igényeljük megfizetni. Biztosítékként inkasszót vagy bankgaranciát kérünk. (Ennek alternatívája: A 2,5 Mft –s első részlet foglaló jogcímén kerüljön megfizetésre, azzal, hogy a részletek 30 napot meghaladó elmaradása esetén a foglaló összegét a vevő elveszíti.)
Tehát: Sok megoldás lehetséges, ezért a lényeg a peremfeltételekben történő előzetes megállapodás. Utána a konkrét megszövegezésről már lehet tárgyalni.
(Megjegyzem: Az ügyvéd által adott határidő csak kérés, ne vágják magukat haptákba.)
Házastársi vagyonközösség és öröklés
1979-ben apám halála után megörököltem a családi házunk felét. 1984-ben házasságot kötöttem, 1985-ben anyám házrészét megvásároltam (300 000 Ft), az Ő haszonélvezete megmaradt.
Mindketten folyamatosan munkaviszonyban álltunk, házasságkötés előtt nem készült semmilyen vagyoni szerződés, 1kiskorú gyermekem van. A férjem eladott 1989-ben egy ingatlant, melynek egy részéből a családi házon tetőcserét végeztünk.(kb 150 000 Ft akkori értékek)
Azt szeretném kérdezni, hogy válás esetén mire tarthat igényt a férjem?
Az ingatlan, amit ön örököl, az ön különvagyona, tehát az nem lehet vagyonmegosztás tárgya. Azonban, a fele házrészt már a házasság alatt vásárolta, ezért a ház ½ tulajdoni hányadán közös vagyon keletkezett a férjével. Tehát a családi házon hozzávetőlegesen Önnek 75%, a férjének 25% tulajdoni aránya áll fenn.
A férje által eladott ingatlan, feltételezem, hogy a külön vagyonába tartozott. Ennek ellenértéke szintén az ő külön vagyona.
Az álláspontom az, hogy a férje különvagyonából fedezett tetőjavítást a közös vagyoni elemre fordított különvagyoni hozzájárulásként kell tekinteni, mely önmagában tulajdoni igényt (tehát a férje tulajdoni részarányának növekedését) nem keletkeztet
Az ön által elmondottak alapján a családi házon a férje ¼ tulajdoni illetőséggel rendelkezik.
Ha a váláson gondolkodnak, akkor azt javaslom, hogy kíséreljék meg először a megegyezést, ezzel elkerülhetik a hosszas és pénzigényes, idegőrlő jogvitát.
Személyes adatok kiadása-banki követeléskezelés
Az lenne a problémám hogy 2006-ban vásároltam egy gépkocsit amire hitelt is vettem fel. 2011ig rendesen ahogy le volt írva törlesztettem amit kellett , de elváltam és súlyos anyagi válságba kerültem és többek között ezt a hitelt sem tudtam tovább fizetni. A bank visszavette a gépkocsit értékesítette is és idestva másfél két éve nem hallotam semmit efelől se írásban se sehogy. A minap kaptam egy levelet számomra ismeretlen cégtől hogy egy összegben fizessem ki az autóhitelem elmaradt részét ( 490.000ft volt a hitel és az autó értékesítése után 700 000 ft a tartozás). a levél szerit a bank eladta a tartozást ennek a cégnek. Én a tartozást elismerem a bank felé viszont én ezzel a céggel nem állok semmilyen kapcsolatban. Az a kérdésem hogy a bank eladhatja a személyes adataimmal együtt egy tartozást a beleegyezésem nélkül? A levél szerint már csak a tartozáskezelő cégnek fizethetek nem a banknak Előre is köszönöm válaszát
Tisztelettel: ………
A kérdésére a válaszom az, hogy igen, a bank értékesítheti a követelést, és ehhez az ön adatait is átadhatja a követeléskezelőnek -a behajtáshoz szükséges mértékben. Ilyenkor a követeléskezelő vállalkozás a bank jogutódja lesz, tehát a továbbiakban ezzel a vállalkozással fog ön jogviszonyban állni.
Azonban, mielőtt még érdemben belebocsátkozna az egyeztetésbe a tartozást illetően, győződjön meg arról, hogy ténylegesen megtörtént -e a követelés átadása! (Pl. írjon levelet banknak, hogy tájékoztassák önt, hogy tényleg megtörtént -e a jogutódlás.)
Kérdésem: A 700 eFt reális összegű tartozás? Ha igen, akkor komolyan kell vennie a felszólítást. Azonban javaslom, hogy egyeztessen a céggel a részletfizetésről, illetőleg a engedményekről. (Pl. a követelés 70% -át befizeti egy összegben, vagy 18 havi, egyenlő összegű részletfizetést kér.)
Mindenképpen szükséges a fenti lépéseket megtenni, mert a vállalkozás végrehajtást kérhet ön ellen, ami a megfizetendő költségeket tovább fogja növelni.
Válásom után (több mint 10 éve) a volt feleségemmel közös gyermekeink az anyához kerültek elhelyezésre. A kapcsolattartás, a tartásdíj fizetése rendben történt. A lányom 17 éves, a fiam 19 éves (végzős középiskolás). A fiam hozzám szeretne költözni, mik azok a teendők (bíróság, gyámügy), amik ezt törvényesen lehetővé teszik? Milyen költségek terhelik az ilyen jellegű eljárásokat? Kell-e tartásdíjat fizetni az édesanyánál maradó lányom után, illetve, követelhetek-e tartásdíjat a hozzám költöző fiam után amennyiben nappali tagozaton tovább tanul (főiskola)? Esetleg létezik olyan megoldás hogy, a két fizetési igény kioltja egymást?
Válaszát előre megköszönve.
Kérdéseire az alábbiak szerint válaszolok:
Fia költözését illetően: A fia nagykorú, tehát már nem áll szülői felügyelet alatt. Ennek az a folyománya, hogy fia szabadon dönt a lakóhelye megválasztásáról, nincs szükség hatósági vagy bírósági eljárásra, így költség sem merülhet fel.
A tartásdíjfizetést illetően: A lánya után ugyanúgy kell tartásdíjat fizetnie, a nagykorúság eléréséig, illetve azután is, ha tanulmányokat folytat. Ha a fia önhöz költözik, akkor ön a tartási kötelezettségét természetben kell, hogy teljesítse, ha fia továbbtanul. Így a pénzbeli tartás nem követelhető meg öntől a fia esetében, viszont a különélő szülő (anya) kötelezhető a díjfizetésre.
Tartásdíjigények beszámítása: Ennek lehetősége kizárt a Ptk 297. § (1) bekezdés szerint. Annak viszont nincs akadálya, hogy a módosítsák a tartásdíjfizetés mértékét. (Ezt a bíróságtól kell kérniük.)
Ha volt feleségével egyezik az akaratuk, akkor gyorsan megoldható az ügy. Ezért javaslom, hogy egyeztessen vele, mielőtt lépne.
Ha további kérdése merül fel, keressen.
Személyes adatok kezelése pénzintézet által - kiadhatóak az adatok követeléskezelőnek?
20 évig Bankban dolgoztam egyetlen egy kérdésem lenne .
A Bank követeléskezelőnek történő értékesítéskor a banki teljes hitelszerződést jogosult átadni a behajtó cégnek? Ez a hitelszerződés tartalmazza a személyes munkáltatómat, havi fizetésemet , más hiteleim törlesztő részleteit .. Valóban szükségesek ezen adatok a követelés eladás pillanatában? Tudomásom szerint csak a nevet, lakcímet , elérhetőséget és a hitel összeget illetve a késedelmi összegeket adhatja át a pénzintézet még a születési hely , idő, édesanyja neve stb adatokat sem nem hogy munkáltatót havi jövedelmet stb..
Természetesen megtettem a rendőrségi feljelentést az ügyben, hogy a teljes hitelszerződést átadta a bank a személyes adataimmal a követeléskezelő cégnek!
A pénzintézet az adatfeldolgozónak átadhat adatokat, erre a törvény lehetőséget biztosít a számára. Azonban az adatok átadása során is figyelemmel kell lennie az adatkezelés elveire, tehát, hogy kizárólag célhoz kötötten, és a célhoz szükséges mértékben adja át az adatokat.
Álláspontom szerint bűncselekményt nem valósított meg a pénzintézet, azonban az adatkezelésével kapcsolatos protokollja adatvédelmi szempontból aggályos, mely megalapozhatja a az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény szerinti tiltakozás igénybe vételének lehetőségét.
Volt házastárs adatmegismerési joga, FIP igénylése különélő gyermek részére
Szeretném ismételten a segítségét kérni magánéleti ügyben.
Volt férjem is a cégnél dolgozik,elég régen elváltunk,bár konkrétan a kapcsolatunk .... éve ért véget. A kérdésem az lenne,hogy élhet ő azzal a lehetőséggel,hogy a humánnál érdeklődhet-e bármi téren felőlem,beletekinthetnek-e az adataimba a törzsszámom belépésével,kikérhet-e nélkülem kedvezményes utazást (FIP jegyet) a nálam elhelyezett gyermekünknek,aki utánam jogosult az arcképes igazolványra....
Köszönöm ismételten a segítségét.
A válaszom minden feltett kérdésére nemleges.
Az önről a munkáltató által nyilvántartott adatok az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény hatálya alá tartoznak.
E törvény 7. § (1) bekezdése szerint az adatkezelő köteles az adatkezelési műveleteket úgy megtervezni és végrehajtani, hogy az e törvény és az adatkezelésre vonatkozó más szabályok alkalmazása során biztosítsa az érintettek magánszférájának védelmét. A (3) bekezdés szerint az adatokat megfelelő intézkedésekkel védeni kell különösen a jogosulatlan hozzáférés, megváltoztatás, továbbítás, nyilvánosságra hozatal, törlés vagy megsemmisítés, valamint a véletlen megsemmisülés és sérülés, továbbá az alkalmazott technika megváltozásából fakadó hozzáférhetetlenné válás ellen.
Ön abban az esetben, ha az adatkezelő megsértette az adatkezelési előírásokat, a törvényben meghatározottak szerint tiltakozást nyújthat be, bírósági jogérvényesítést kezdeményezhet, illetőleg kártérítési igénnyel léphet fel. Ezek a szankciók komolyak, és egy felelős adatkezelő nem kockáztatná meg, hogy alkalmazásra kerüljenek. Azért azt javaslom, hogy az adatkezelő figyelmét hívja fel a lehetséges szankciókra. Ezzel elejét lehet venni az adatai kiszolgáltatásának. Amennyiben pedig ez már megtörtént, akár élhet a jog biztosította lehetőségekkel.
Ha a FIP –jegyet az ön jogcímén veheti igénybe a gyerekük, úgy volt férje nem jogosult sem az adatai megismerésére, sem a jegy igénylésére.
Végrehajtási kifogás lehetősége-végrehajtó előzetes tájékoztatásának elmaradása
Az alábbi kérdéssel kapcsolatban szeretném a segítségét kérni:
közeli családtagom munkaadójához érkezett Önálló Bírósági Végrehajtó által küldött „Letiltás” , amelyben a fizetésének 33%-káig terjedően kell törleszteni a kölcsönösszeg jogcímű tartozást.
A tartozás törlesztésével kapcsolatban sem értesítés, sem pedig felszólítás nem érkezett. A tegnapi nap folyamán kapta meg a munkáltatójától a tájékoztatást, hogy az októberi bérből már levonásra kerül a törlesztendő összeg.
A kérdésem az lenne, hogy a „Letiltás” ellen családtagom fellebbezhet-e? Ha igen, kinél, illetve a fellebbezéssel egyidejűleg a törlesztés szüneteltethető?
A bírósági végrehajtásról szóló törvény 58. § (1) bekezdése szerint ha az adós a végrehajtó helyszíni eljárása alkalmával, illetőleg a végrehajtható okirat postai kézbesítésétől számított 15 napon belül nem fizette meg a tartozását, a végrehajtó az adós munkabérét letiltja, és ilyen módon lefoglalja.
Tehát, a jogkérdés az, hogy végrehajtható okiratot kaptak –e megelőzően postai úton. (például: bíróság/ közjegyző által kiállított végrehajtási lapot, végrehajtási záradékolt okiratot, bírósági végzést végrehajtás elrendeléséről, letiltásról, közvetlen bírósági felhívást)
Ha ilyen okiratokat megelőzően nem kaptak, akkor a végrehajtó –legalábbis az általam eddig ismert adatok alapján- feltehetően megsértette a törvény 58§ -át.
Amennyiben jogsértés történt, úgy a végrehajtási kifogás lehetősége áll nyitva a családtagja előtt. A végrehajtási kifogást a végrehajtó intézkedésétől számított 15 napon belül lehet benyújtani a végrehajtást elrendelő bírósághoz. Az interneten számos kifogás-minta áll rendelkezésre (pl.: http://veraweb5.webnode.hu/products/vegrehajtasi-kifogas-minta-2/) ezeket megfelelően átírva, és a Vht 58§ -ra hivatkozva elkészíthető a beadvány. Maga a végrehajtási kifogás 15 000 Ft illetékfizetési kötelezettséggel jár együtt.
Az ön által leírtak alapján egy általános választ tudok adni, ha ennél bővebb választ szeretne, kérem, hogy írja le részletesen az ügy hátterét és küldje meg a részemre a szükséges háttérdokumentumokat szkennelten.
Végrehajtási költségek megnövekedése
.............(név), tagkód: ..................
Ismételten szeretném a tanácsát kérni abban a letiltási ügyben hogy van nekem egy .......... (vállalkozás) tartozásom amit a munkahelyemre letiltásként beküldtek , amiről nekem van egy fizetési meghagyásom amelyen 1.488.778 Ft-t szerepel, ami ................. hónapban letelt volna. De sajnos tovább vonta a cég így érdeklődni kezdtem. Dr. ................. ügyvéd úr tájékoztatott arról hogy a beküldött fizetési letiltás miből áll össze (tőke 1.448.778ft , kamat 484.365ft , ügyvédi díj 70.635ft , közjegyzői díj 59.501ft, földhivatali illeték 6.600ft)=2.109.879ft
Viszont kértünk tájékoztatást ................... -tól (vállalkozás) , Vasúttól és a végrehajtótól is viszont az összegek sehol nem egyeznek.
Végezetül kértem tájékoztatást a végrehajtótól ami igen nehezen akart megtenni míg végezetül ki küldött egy olyan tájékoztatást hogy még a ................. felé 730.455 ft tartozás áll fent. 20.........-én kaptam . A mai napon 20.......-én voltam Szegeden az ügyfélszolgálati irodán ahol közölték velem hogy már nem is szerepelek az adósok között mivel a végrehajtáskor a végrehajtó kivásárolja a tartozást és utána Ő rendelkezik a behajtandó összeggel.
Ez nekem érthetetlen dolgok , akkor hogy tartozok még mindig a ........ -nak a végrehajtó szerint ha a ..................(vállalkozás) tájékoztatása szerint a végrehajtó kivásárolta.
Úgy gondolom ha végrehajtanak akkor fix összeggel teszik a munkáltató felé, ha igen az összegek nem stimmelnek. Mivel az ügyvéd által megjelölt összeg 2.109.879ft, amit eddig tőlem levontak 1.821.001ft plusz a most követelt összeg 730.455 ft ez összesen: 2.551.456 ft a két összeg közti különbség nagyon nagy.
Már jó párszor kértem a végrehajtót hogy tájékoztasson a cégemnek beküldött végleges letiltási összegről, ez a mai napig nem sikerült.
A kérdésem az volna :
1. A végrehajtó köteles-e tájékoztatni a változásokról, számlaszám módosításról , esetleges végösszegről.
2. A legnagyobb kérdésem az hogy jogos lehet-e ez a szerintem végtelenített levonás.
Szeretnék a végére jutni ebben kérném segítségét.
Tisztelettel: .................
Ha jól értem a szavait, egy már megindult végrehajtási eljárás során az önnel szemben érvényesített követelést a hitelező eladta egy behajtó vállalkozásnak (vagy végrehajtónak), aki a saját költségeit ráterhelte önre.
Nem lehetetlen, hogy a fizetési meghagyásban szereplő összeg nő, mivel a járulékok és a végrehajtói átalány növelik a végrehajtandó összeget, de az, hogy az egyes összegek nem egyeznek, illetve valamilyen okból jelentősen nőnek, mindenképpen alaposabb vizsgálatot igényel.
Áttekintettem az anyagokat, de a végleges válaszhoz még szükségem van időre. Annyit elöljáróban mindenképpen jelzek, hogy a növekedés a tartozásban sajnos jogszerűen merül fel. Ennek oka az, hogy a fizetési meghagyásban megadott kamat kizárólag a 2011.11.15-i napig került kiszámításra, ezen időponton túl is sajnos kamatozik a követelés. Az adhatja a magyarázatát a költségnövekedésnek. Egy késedelmi kamatszámítást követően közel hasonló eredményre jutottam, mint az önnek küldött utolsó tájékoztató szövege. (A 2011 –es letiltás ugyanis csak utal arra, hogy 2011.11.16 után a Ptk. szerinti kamatokat kell fizetnie, de a pontos összeget nem írták be a letiltásba – mivel nem lehet tudni előre, hogy a jegybanki kamatok hogyan alakulnak.)
Ugyanakkor az számomra is érthetetlen, hogy milyen okból növekedett meg az ügyvédi díj, ill. miért változott a közjegyzői díj. Ez utóbbi két költség a tetemes kamatköveteléshez képest sajnos lényegesen kisebb, de ezzel is érdemes foglalkozni.
Az ügyvéd sajnos nem utóbb kapcsolódott be az eljárásba, a 2011 –ben kibocsátott fizetési meghagyásból egyértelmű, hogy az ügyvédi iroda megvásárolta a követelést, és a behajtást az iroda intézte.
(Ez látszik a végrehajtói letiltásból is.)
Átszámoltam ........... ügyvéd úr által összeállított kimutatásban foglaltakat:
A kamat vonatkozásában: sajnos, a tőkeösszeg 2011.11.16 –t követően –jegybanki alapkamattal számítva hozzávetőlegesen 240 000 Ft –tal nőtt 2015.10.15-ig. (Persze, a számolás egyszerűsítése érdekében a tőkeösszeg csökkenését nem kalkuláltam bele a számításba, de a kb. 150 eFt-vel megnövekedett kamat reálisnak látszik.) Így az ügyvédi levélben foglalt 484.365, Ft sajnos, helytállónak tűnik. (Csatolok egy linket, mely a késedelmi kamatszámításra vonatkozó kalkulátort alkalmaz: http://magyarugyved.eu/index.php?option=com_kamatkalkulator&sent=1&mode=kesedelmi )
A közjegyezői díjra vonatkozóan a fizetési meghagyásos eljárásról szóló 2009. évi L. törvény tartalmaz rendelkezéseket: A 45§ szerint a tőke 3% -a (+ÁFA) illeti meg a közjegyzőt. Ez sajnos nagyságrendileg egyezik a leírt 59501 Ft-tal. (Én ugyan 56722 Ft-t számoltam, tehát egy közel 3 eFt –s differencia felmerül, de a követelés mértéke alapvetően helyes, bár az kétségtelen, hogy tisztázásra szorul.)
Az ügyvédi díjról 32/2003. (VIII. 22.) IM rendelet rendelkezik. Ennek 3§ (4) bekezdése szerint a munkadíj a tőketartozás munkadíjának fele, tehát 2,5% +ÁFA. (nemperes eljárási díj) Ennek mértéke a számításaim szerint 47269 Ft. Az ügyvéd további díjat számíthat fel végrehajtási költség címén, melynek mértéke a 12/1994. (IX. 8.) IM rendelet 3§ szerint a tőketartozás 1% -a +ÁFA. 18907 Ft –t számítottam ki ezen a jogcímen. Így az ügyvédi díjazás a számításaim szerint összesen 66176 Ft-t tesz ki. (A jelen esetben is megfigyelhető a differencia, ezúttal 4 eFt értékben.)
Sajnos, az ön által átküldött anyagok alapján úgy tűnik, hogy a tartozás mértéke alapvetően helytálló. Úgy látom, hogy nem történt visszaélés – bár ez nem vigasztaló.
Ettől függetlenül, ha kéri, szívesen összeállítok egy levelet az ügyvédnek, melyben az egyes költségelemek alaposabb bemutatását és a számítás részletezését kérve. Esetleg pár ezer forintot le lehet faragni a költségekből. Vagy, ha esetlegesen van rá lehetősége, felvehetjük a kapcsolatot az ügyvéddel annak érdekében, hogy a tartozás egy részét elengedjék, pl. magasabb havi törlesztő részletek fejében.
Gyermektartás nagykorú gyerek esetén
Tisztelt Jogász Úr! Azt szeretném kérdezni, hogy gyermektartásdíjat köteles e fizetni az akinek gyermeke betöltötte a 18. születésnapját de nappali tagozatos középiskolába jár. A kötelezett személy 4 órás munkaidőben foglalkoztatott, havi nettó 39 ezer forintból él. Azt hallottam, hogy ha a gyermektartásdíjra kötelezett szülő saját megélhetése veszélyeztetett, akkor nem köteles fizetnie.
Köszönettel! ............. Tagkártya azonosító: ............
Tisztelt ............... Úr!
A Ptk. 4:220. § (1) bekezdés szerint „a továbbtanuló nagykorú, munkaképes gyermek a rászorultsági vélelem esetén kívül is jogosult a tartásra, ha szükséges tanulmányai indokolt időn belüli folytatása érdekében arra rászorul.”
A gyakorlat a középiskolai tanulmányokat kivétel nélkül szükséges tanulmánynak minősíti. Ezért erre hivatkozással a kérdés nem kezelhető.
Az viszont kétségtelen, hogy a 4:220§ (3) c) pont szerint a szülő nem köteles nagykorú, továbbtanuló gyermekét eltartani, ha ezáltal a szülő saját szükséges tartását vagy kiskorú gyermekének tartását veszélyeztetné.
Tehát, ha ön arra hivatkozik, hogy a kereseti viszonyai folytán a saját, vagy másik kiskorú gyereke tartását veszélyeztetné a tanulmányokat folytató gyerek tartása, és ezt a tényt a bíróság előtt igazolja, akkor a tartási kötelezettség megszűnhet.
Diákhitel törlesztőrészlet fizetésének elmaradása
Tagsági kártyaszám: ....................
Azzal a problémával fordulok önhöz, hogy diákhitel tartozásom van, ................ forint.
Tavaly kaptam részletfizetési lehetőséget a Diákhitel Zrt-től havi 21000 forintot.
Sajnos október óta anyagi problémáim adódtak, emiatt nem tudtam fizetni a törlesztő részletet. Írtam is egy kérvényt, hogy átmenetileg nem tudom fizetni a törlesztést. A Diákhitel Zrt nem fogadta el a kérelmet amit írtam és 2016 .............én érkezett levelükben tájékoztattak arról,hogy érvénytelenítik a részletfizetést, továbbá, 8 napon belül fizessem meg a tartozásom. Ha nem, át adják az ügyet az adóhatóságnak.
A kérdésem az volna, hogy mivel a jövedelemből márciusig vonják le a fizetés előleget, ezért csak 5000 forintot tudnék addig utalni a Diákhitel Zrt részére. Továbbá áprilistól lenne az, hogy a munkáltató utalná át a Diákhitel Zrt részére a havi 21000 forintot.
Van e rá mód és lehetőség?
Sajnos 2001-ben kötöttem szerződést a Diákhitel Központ Zrt-vel. 2006-ig összesen 600000 forintot vettem fel.
Huzamosabb ideig ápolási díjból éltem, ezért nem tudtam fizetni a törlesztő részletet. Az adóhatóságnál volt az ügy, de én még a Diákhitel Központ Zrt-től részletfizetési lehetőséget nem kértem, csak tavaly, azaz 2015-ben.
És komoly szándékom az hogy vissza fizessem a tartozásom, amennyiben lehetséges 21000 forintjával, áprilistól!
Mégegyszer köszönöm a nagylelkű segítségét!
Tisztelt ...................!
Ha jól veszem ki a szavait, átmeneti fizetési nehézsége támadt, mely 2015. ... és 2016. ... között áll fenn, s így a 21 000 Ft havi törlesztő részletet nem tudja a Diákhitel központ részére megfizetni, de, hogy fizetési hajlandóságát igazolja, havonta addig is 5-5 ezer forintot fizetne be.
A fizetési hajlandóság igazolására fizetni - a lehetőségekhez mérten – egy bizonyos összeget mindig hasznos, ezt mindenképpen javasolni tudom.
Ugyanakkor a kérdésem az, hogy vajon a késedelmet megelőzően volt –e már huzamosabb ideig tartozása a központ felé? Ugyanis, a levele alapján a központ felmondja az ön szerződését, azonban ezt kizárólag huzamosabb (általában 12 hónapon túl) tudja alkalmazni a kölcsönt folyósító.
Kérdés még, hogy melyik Diákhitelt vette fel (1. v 2.), illetve, hogy mikor kötötte a megállapodást.
Sajnos, a leírtak alapján kevés mozgástere maradt. Az üzletszabályzat szerint az ilyen esetekben a kölcsönt nyújtó a megállapodást felmondhatja, bizonyos esetekben pedig köteles felmondani.
Ettől függetlenül érdemes egy levelet írni még a kölcsönt nyújtónak, mert megállapodásra mindig van lehetőség. Ha a Központ látja, hogy ön komoly fizetési szándékkal rendelkezik, úgy van esély (csak esély!) az ügy rendezésére.
A dokumentumok és az üzletszabályzat alapján most azzal néz szembe, hogy a központ felmondja a szerződést, és a tartozást adók módjára hajtatja végre. Ezt pedig mindenképpen szükséges elkerülni, mivel végrehajtás esetén a fizetéséből történő letiltás elérheti a havi járandóság 33% -át, de az is előfordulhat, hogy a bankszámlájára vezetnek fel végrehajtást, ami azt jelenti, hogy minden pénz, ami a számlájára érkezik (tehát a fizetése levonás utáni része is) végrehajtás alá kerül, és havonta csak 28500 Ft-t hagynak rajta. (Ennyit a törvény alapján mindenképpen hagyni kell a számlán.) Nem is beszélve arról, hogy sajnos a végrehajtás költségeit is önre fogják hárítani, mely szintén jelentős összeget jelent.
A körülményeket megismerve úgy látom, hogy a végrehajtás elkerülésére egyetlen esélye van a levél elküldésén felül, az, hogy a központ részére haladéktalanul a lehetőségeihez mérten legnagyobb összeget küldi meg, igazolva a fizetési hajlandóságát. Tartok tőle, hogy a körülményekre tekintettel a jelen esetben az 5 eFt nem lesz elég, azt javaslom, hogy minél többet próbáljon utalni, mert ezzel nyílik módja a fizetési szándéka igazolására. (És sajnos, a körülmények alapján még ez sem hozhat garantált sikert.)
Csatoltan megküldöm a levelet. A kipontozott részeket kérem, hogy töltse ki, a körülményei alapján. Ezeket nem ismerem, de feltételezem, hogy nagyon nehéz helyzetekről van szó, ezeket érdemes és szükséges is leírnia. (A levélben a körülmények alapján feltételezett állapotot írtam le, mintaként.)
A levelet ajánlva, tértivevénnyel és elsőbbségi küldeményként javaslom mihamarabb (1-2 napon belül) megküldeni, valamint a pdf/jpg szkennelt változatot a központ részére e-mailben.
Kérem, hogy majd tájékoztasson a fejleményekről.
Társasházi lakás árverezésével kapcsolatos költségek
Tagkártyaszám azonosítóm : ...............
Az alábbi jogi kérdéssel fordulok Önhöz.
Egy 12 lakásos társasházban lakom, ahol az egyik lakó már lassacskán 15 éve nem fizet közös költséget. Állítólag a társasházi közös képviselő az ügyet átadta végrehajtásra.
Sajnos a bizonyítékot nem hajlandó megmutatni a képviselő, de viszont nem havi rendszerességgel, de ügyvédi felszólítás címen a ház közös számlájáról utal pénzt hol ügyvédnek, hol a Magyar Országos Közjegyzőnek Fizetési meghagyás ,Végrehajtási költség címén.
Az lenne a kérdésem, hogy ha az ügy végrehajtónak át lett adva, akkor miért a társasháznak kell fizetni-e az ügyvédet? Egyáltalán hogy lehet egy ilyen tartozást jogi útra terelni hivatalososan. Ha időközben a tartozó befizet, akkor mi történik a jogi eljárás alatt lévő üggyel? Kezdődik minden előről?
A leírtak alapján azt feltételezem, hogy –mint sajnos minden ilyen esetben – a társasház, és nem a tartozást felhalmozó személy lett a fizetésre kötelezett. (A törvény szerint a közös költségért a társasház, mint jogi személy, és nem az egyes lakók felelnek.) Ez lehet az oka annak, hogy a közös költségért a végrehajtásban a társasháznak és nem a nem fizető tulajdonosnak kell helytállnia.
Ha a tartozást a társasház helyett rendezi az adós lakó, akkor a végrehajtás fenntartásának nincs további indoka.
Kérdés, hogy a tartozást felhalmozó lakó elérhető –e. Mert ha igen, akkor érdemes megfontolniuk, hogy az általa felhalmozott tartozást rá hárítják. (Akár pl. fizetési meghagyás útján is.) Ahhoz azonban , hogy részletes tanácsot adjak, szükséges ismernem az ügy hátterét és dokumentumait. A jelenlegi információim alapján csak általános választ tudok adni. Ha részletes választ szeretne, kérem, hogy ezeket juttassa el nekem.
Magánéleti kérdésben szeretném ismételten a tanácsát kérni. Azt megbeszéltük már a nyáron,hogy volt férjemnek nincs joga az adataimba belenézetni,illetve nem kérhet FIP jegyet a nálam elhelyezett gyermekünk részére. Megpróbálta,de nem jött össze.
Gyermek-elhelyezési pert indított ellenem, , volt egy tárgyalás, és a novemberire már nem került sor,szünetelteti a pert. A beadványában sok hazugság szerepel, ezek is bosszantanak,de mivel valószínű a per megszűnik majd,így nem tudom a bíróságon ezt szóvá tenni. Illetve nagyon bosszant az is,hogy a szolgálati helyre most odakerült embernek így évek után is azt kell hallgatnia,hogy én milyen vagyok,mit tettem szegény volt férjemmel,hogy ő bíróságra járhat miattam.... A volt férjem és a szolgálati hely dolgozói nem tudják,hogy én az illetővel jóban vagyok,aki nagyjából tudja az én részemről a dolgokat,és ő nem is akarta tudomásukra hozni,hogy ismerjük egymást. Meghallgatta őket,és úgy látja teljesen az ő pártján állnak, pedig azok az emberek nem is ismernek engem. Nagyon elegem van,hogy évek után is én vagyok a téma,hogy mindenféle jelzőkkel illetnek holott nem is ismernek. Tűrtem a megaláztatást,a lelki terrort,de most betelt a pohár. Nem hajlandó velem szóba állni,az esetek nagy részében a gyerekkel üzenget,csak akkor ír sms-t,ha valami gondja van,vagy éppen csesztetni akar valamiért és mindezt természetesen cinikusan teszi,burkoltan szidva a családomat .Kérem segítsen nekem abban,hogy mivel a feljelentést fontolgatom igen erősen mi a konkrét kifejezés erre. Rágalmazás? Becsületsértés? Valótlanság állítása? ....
Tisztelt .............................!
A jelen esetben a becsületsértés és a rágalmazás kérdése is felmerülhet.
Ha önnel szemben becsület csorbítására alkalmas tényt állít, híresztel, vagy ilyen tényre közvetlenül utaló kifejezést használ, rágalmazásról beszélünk. (pl. ha valakiről azt állítják, hogy lopott.)
Ha viszont önnel szemben nagy nyilvánosság előtt becsület csorbítására alkalmas kifejezést használ, vagy egyéb ilyen cselekményt követ el,becsületsértés a tényállás.(Ide tartozik, ha nem nagy nyilvánosság előtt követik el a cselekményt, de a becsületet csorbító kifejezés munkakörének ellátásával összefüggésben merül fel.) Pl. : ha valakiről azt állítják, hogy rohadék, vagy hogy lógós a munkahelyen.)
Mindkét cselekmény lehet büntetőjogi kategória, magánindítványra üldözik, tehát külön feljelentést kell tennie. De – nem győzöm hangsúlyozni – csak akkor tegye, ha tanúval, kép/hangfelvétellel tudja igazolni a cselekmény elkövetését.
Ezen felül, mivel az ilyen cselekmények személyhez fűződő jogokat is sértenek, a Ptk. által biztosított személyiségi jogi pert is lehet indítani. (Ez nem büntetőügy, itt elégtételt lehet kérni, ún. sérelemdíjat, a jogsértő eltiltását a további cselekményektől.)
A személyes véleményem az, hogy a jogi megoldást ilyen ügyekben kizárólag az utolsó lehetőségként érdemes számon tartani. Ha minden kötél szakad, és elviselhetetlen a helyzet, akkor lehet helye a jogvitának.
Érdemes lenne lecsökkentenie az érintkezési lehetőségeket, pl. jelezze, (akár írásban is) hogy a gyerekkel ne üzenjen, ne írjon SMS-t és ne hívja önt. Ellenkező esetben zaklatás miatt eljárás is indítható lesz ellene. Szólítsa fel arra, hogy 1) ne terjesszen önről valótlan tényeket, és mellőzze a becsületsértő kifejezések használatát, mert ellenkező esetben eljárást indít, 2)kizárólag e- mailen keresse önt, kizárólag a közös gyerek tartásával kapcsolatos kérdésben.
Haszonélvezeti jog öröklése, túlélő élettárs jogai
Tisztelt Dr Balczer Úr!
A kérdésem a következő lenne. A párommal 10. éve lessz hogy együtt élünk, neki a házon haszon élvezeti joga van,és a két lánya a tulajdonos.
Én ide állandó lakcímmel vagyok bejelentve de semmi,közöm nincsen a házhoz. A párom aki jóval idősebb nálam attól fél,ha őt éri valami, engem kidobnak az utcára. Össze házasodni ha nem muszály nem szeretnénk,viszont,azt szeretnénk megtudni hogy a haszon élvezeti jogot hogyan örökölhetném. Legvégső esetben a házasság is szóba jöhet. Ebben kérném
segítségét. Megtísztelő válaszát előre is köszönöm.
Az ön párja haszonélvező az ingatlanon, tehát nem tulajdonos. Így viszont az ő elhunyta esetén ön nem örökölné a ház használatának jogát, mivel a haszonélvezet személyhez kötött és nem örökölhető.
Tehát, ha ön házasságot is kötne, a haszonélvezeti jogot nem örökölhetné meg a hatályos jogszabályi rendelkezések szerint.
Így azt javaslom, hogy
vagy kössön megállapodást a tulajdonosokkal, és alapítson ön is holtig tartó haszonélvezetet az ingatlanra –tehát önálló jogcímet a használatra, (ez pénzbe kerül, de megéri az ön biztonságát)
esetlegesen öröklési szerződést kössön a tulajdonosokkal, melynek alapján a párja halála után is használja az ingatlant holtáig, melynek fejében ön örökössé nevezi őket az öntől örökölhető hagyaték vonatkozásában.
A további lehetőségek attól függnek, hogy a felek milyen viszonyban állnak.
Egyebekben mindenképpen szerencsés lenne házasságot kötnie, mivel a jelenleg hatályos törvények az élettárs törvényes öröklési jogát nem ismerik el, tehát jelenleg csak végintézkedés útján örökölhet. Ha ön házastárs lenne, úgy egy gyermekrészre mindenképpen igényt tarthatna.
Gyermektartás és jóhiszemű pervitel
Bátyám mondta,próbáljak meg Öntől jogi tanácsot kérni,folyamatban lévő ügyünkkel kapcsolatban.Megpróbálom röviden leírni mi volt,hol tartunk.
Párom 20...-ben adta be a válópert volt feleségével szemben.Ők 11 évig voltak házasok.20.. novemberében párom személyi hitelt vett fel,hogy megvegyenek egy a felesége által örökölt ingatlant.Az exe nem volt hitelképes mivel a 11 év alatt kb 3 évet dolgozott,a hitel a párom nevén van. Miután megvették az ingatlant áprilisban páromat kitette belőle és hozzá költözött a jelenlegi élettársa akitől 20.. májusában gyermeke született. A párommal 2 közös gyermeke van.11 és 17 évesek.A 11 éves lánya velünk élt majdnem egy évet,mert nem akart az édesanyjával élni.Elkezdődött a válóper.A mi álláspontunk szerint kértük a hitelek megosztását mivel az arra a házra lett költve amiben most ők élnek,de a párom fizette amíg tudta.Jelenleg ma lett volna a kb 5. per,de eddig csak az elsőn jelent meg,a mait is halasztották.Az első per 20... Októberében volt. Az ügyvédjük küldött egy mailt miszerint 2 hitelt átvállalnak,és elfogadják hogy a párom 20...októberétől 25-25 ezer ft gyerektartást fizet.(Akkor hazacsábította a kislányt)párom attól a hónaptól magátol fizetett!20.. áprilisában párom bankszámláját inkasszálták,az ő házára költött hitele miatt,azt a hónapot és az utána lévőt nem fizettük mivel nem volt miből. Ma közölte az ügyvédje hogy beadott egy ideiglenes gyerektartasi beadvanyt hogy 20-20%-ot kér,vagy 30-30 ezerFt letiltva,és vizsgálják meg,hogy a párom nem fizetett 2 hónapot.Azt mondta a mi ügyvédünk,hogy ezt lehet előbbre veszi a bíróság mert gyermekekről van szó.Az egyik kérdésem pont ez,ilyen létezik??tárgyalás nélkül?hiszen nekünk is van közös gyermekünk.Ezt ő is tudja.Azon kívül utalással fizettünk.A másik kérdésem meddig csinálhatják azt,hogy nem jönnek el.
Nem adhatunk be valamit?még gyerektartást se lehetett tárgyalni,nemhogy a hitelt amit elfogadtunk,mégse jelent meg.Állandoan azt mondták ő nem tud fizetni mert nagycsaládos,gyeden van.Ez igaz, de ott él vele az élettársa.Meddig mehet ez így??A kisebbik lány nálunk négyes tanuló volt,most éppen hogy nem bukott meg,ráadásul közölte az anyjával nem akar velük élni.Kérem amennyiben lehetséges segítsen tanáccsal,pl hogyan hathatnánk rájuk,hogy lezárhassuk a pert és élhessünk.
Egyrészről javaslom, hogy a kislányt próbálják meg saját háztartásban nevelni, tehát kérjék az elhelyezését saját maguknál. Ezzel a tartásdíj összege természetszerűen csökkenne, és a gyerek testi-szellemi fejlődése is jobb kezekben lenne.
Másrészről, szükséges lenne megnézni, hogy milyen körülmények változtak a tartást illetően. A tartásdíj mértékét a bíróság a szülők jövedelmi viszonyai/vagyoni helyzete alapján, és az eltartott más gyermekekre tekintettel határozza meg. Szükséges lehet firtatni azt is, hogy kap –e az anya támogatást (gyes, vagy más jogcímen adott támogatás) a gyerekek után.
Ideiglenes intézkedést akar az ügyvéd benyújtani. Ilyen esetekben a bíróság írásban nyilatkoztatja a feleket, amit sürgős szükség esetén mellőzhet. Ezért azt javaslom, hogy jelezzék előre, hogy értesültek arról, hogy ideiglenes intézkedésként akar az anyuka 20-20%-ot letiltatni, és kérjék a bíróságot arra, hogy a kérelemben foglaltaktól alacsonyabb mértékben állapítsa meg a követelést. Jelezzék, hogy eleve fizetett a párja, és hogy a 25-25 eFt gyerektartás eddig elegendő volt a jogosultnak. Jelezzék, hogy az egyéb hitelek miatt, -és más, általam nem ismert, de biztosan rosszabbra fordult körülmények miatt- a korábbi mértéknél kis mértékben alacsonyabb összeget fizetnének. Jelezzék, hogy a magasabb tartásdíj azért sem indokolt, mert az anyát az élettárs is segíti.
Javaslom, hogy a sorozatos mulasztások miatt a Pp. 8. § (1) alapján kérjék, hogy a bíróság járjon el a másik peres féllel szemben, mivel az a megítélésük szerint a jogait rendeltetésellenesen gyakorolja.
(A Pp alapján a bíróság köteles megakadályozni minden olyan eljárást, cselekményt/magatartást, amely a jóhiszemű joggyakorlás követelményével ellentétes, pl. azt, amely a per elhúzására irányul, vagy erre vezet. A bíróság pénzbírságot is alkalmazhat, és az így felmerülő többletköltségeket is megtéríttetheti.) Írják le, hogy minden tárgyalási napon megjelentek, és hogy a sorozatos mulasztás az anya részéről a per elhúzódósát eredményezi. Jelezzék, hogy így a saját háztartásban tartott gyerekek érdeke is sérül. Írják meg, hogy eddig mindig határidőben fizettek, és kizárólag a párján kívül álló okok miatt maradt el a megállapodás szerinti összeg fizetése.
Örökség visszautasítása, lemondás az örökségől
Kedves Dr. Balczer Balázs Jog tanácsos Úr!
Következő dologban kérném okos tanácsát!
Hagyatéki eljárásban kaptam idézést,mint örökös!
Ebben az évben hunyt el édesanyám bátyja,annak nevén van egy ház,mely rossz állapotban van,mocsaras területen épült.hogy közműdíjakat nem fizette,villany,víz ...stb ki van kapcsolva!/Talán árverezés alatt?/Ezt nem tudhatom!Vegyük annak!
Édesanyámék hárman voltak testvérek,/Anyám 1993-ban elhunyt!/Aki most elhunyt,s egy élő testvér!
Anyámnak 5 gyereke lett,2 bátyám,1 nő vér,1 húgom,és én alkotom az 5 gyermeket!
Tudom,hogy így örökösként,az élő testvér,s mi öt gyermek/Elhunyt édesanyánk után!/tartozunk,vagyunk megidézve!
Annyit tudok,hogy mindenki le akar mondani az örökségről!
Magam és húgom nevében lenne pár kérdésünk az adott ügyben!
Én nem mentem férjhez,tehát hajadon vagyok,egyedülálló.
Húgom férjhez ment 20...-ban,1 gyereke született 2005.05.25.
1 Ha le akarok mondani az örökségről,milyen módjai vannak,mint egyedülálló,mert őszintén szólva nem kell az ingatlan,s szeretném az ügyet a legkönnyebb módon megoldani!
2 Ha húgom is le akar mondani,és hogy a fia se tudja örökölni,hogyan lehetne bele foglalni a közjegyzőnél,a hagyatéki eljárás napján!
Ajándékozás,lemondás.....többi szóba jöhető mód!
Az elhunytat nem tudom mikor hunyt el!Mert változott,ha jól tudom 2014. március után a törvények!Tehát a 2014.március 15 előtt ha elhunyt,s arra vonatkozó törvény állás szabályai,s a 2014.márciusi 15 után elhunyt személyek után vonatkozó törvény szabályok érdekelnek!
Rám nézve,s húgomra nézve,mellékelem az idézést PDF!
Ha az ügyel még más fontos információ hiányzik,megírom.
Kedves Jog tanácsos Úr!Nagyon köszönöm előre is kedvességét!
Tisztelettel:............
Ne a lemondást válassza. Ez a megoldás ugyanis drága lehet önnek, mivel az illetékszabályok szerint, ha a hagyaték megnyílása után (örökhagyó halála)az örökös lemond az örökségről - értelemszerűen más javára- az a hagyaték elfogadását és egyúttal továbbajándékozását jelenti. Ez pedig azt jelenti, hogy az illetéket meg kell, hogy fizessék az örökség után. (Lemondani csak szerződéssel lehet, még az örökhagyó életében.)
Szerencsésebb a hagyatékot visszautasítani a Ptk 7: 89§ alapján. Ez annyit jelent, hogy az egészet visszautasítják, minden aktívával és passzívával együtt. Végül az állam lesz azörökös. Ne vegyék birtokba az örökséget, és ne is tegyenek olyan nyilatkozatot, ill. ne végezzenek olyan cselekményt, amiből az tűnne ki, hogy önök akarják a hagyatékot. (pl. hitel felvétele az ingatlanra, a ház bérbe adása, stb.)
A közjegyző előtt utasítsák vissza a hagyatékot (A „visszautasítás” szót kell használniuk, mert a „lemondás” szó mást jelent.) És előtte is érdemes egy nyilatkozatot tenniük –külön-külön, mindannyijuknak - a visszautasításról, amit vagy tértivevényes levélben, vagy faxon juttassanak el a közjegyzőnek.
Alulírott …………(adatok: …………………………) a 2014….. –án meghalt ……. örökhagyó (adatok: …………………….) hagyatékát egészében, feltétel és megszorítás nélkül, visszavonhatatlanul
visszautasítom a Ptk 7:89§ alapján.
1) … 2) ….
Név, A.n. Cím: Név, A.n. Cím:
Tájékoztasson majd fejleményekről.
Házasság felbontása-tulajdon megváltása
Tisztelt Jogász Úr !
Korábban már érdeklődtem Öntőt, most újabb segítséget szeretnék kérni.
A jelen helyzet: a családi házban a férjem él a közös gyermekünkkel és az édesanyámmal, én albérletbe költöztem. Még válásról nem beszéltünk,nem is akarom addig szorgalmazni, amíg (október) autóhitelt törleszt. Mivel a ház nagyobb részének én vagyok a tulajdonosa, van-e rá lehetőség, hogy én határozzam meg meddig lakhat a lakásban, ha a rá jutó részt pénzzel megváltom?
A másik kérdésem: a jelenlegi párom szintém elköltözött a fele részben közös tulajdonban lévő családi házból. A feleség egyedül lakik a házban. A páromtól rendszeres pénzügyi támogatást akar kérni, mivel szerinte ez jár neki, 100 000 Ft nyugdíjjal rendelkezik. Tényleg jogosan követelne ilyet? A párom vállalta, hogy a házra fordítandó felújítási költségek felét fizeti, de a rezsibe is be kellene fizetnie, akkor is ha nem lakik ott?
1) A vagyonközösség megosztása többféleképpen történhet: Vagy egyikük megváltja az ingatlant („kifizeti a másikat”) vagy, ha fizikailag megosztható, természetben osztják el. Ezen felül a közös értékesítés is szóba jöhet.
2) A vagyonmegosztás után, ha ön váltja magához az ingatlant, ön rendelkezik felette, és dönthet arról, hogy ki és hogyan lakjon az ingatlanban. A vagyonmegosztásig azonban erre nincs joga. Mivel ön elköltözött az ingatlanból, azt javaslom, hogy rögzítsék a férjével megállapodásban, hogy ön elköltözött az ingatlanból ideiglenesen. (Tehát a visszatérés szándékáról nem mondott le.) Ennek a megállapodásnak a birtokában ön kérhet a Ptk 4:84 § alapján használati ellenértéket. (Mivel a férje az ingatlan olyan részét is használja, amit ön nem.)
3) Arra viszont figyelemmel kell lennie, hogy a bíróság a gyerek érdekeit is figyelembe veszi. Ezt azt jelenti, hogy a bíróság dönthet úgy is, hogy az ingatlant annak a szülőnek ítéli, aki a gyerek felett a felügyeleti jogot megszerzi, függetlenül a vagyoni hányadtól. Ebben az esetben a bent maradó szülő köteles a másik felet kifizetni.
4) A tulajdoni hányadot illetően: Természetesen a főszabály az, hogy a tulajdoni arányoknak megfelelően történik a megosztás. Ezt azonban számos tényező befolyásolhatja.
A párja ingatlanát illetően:
1) A feleség valóban követelhet házastársi tartást, ha magát önhibáján kívül nem képes eltartani, de ha az életközösség megszűnését követő öt év eltelte után válik rászorulttá, akkor csak kivételes esetben. (Ha pedig csak egy évig voltak házasok, akkor a tartás is ezzel arányos.) Egyáltalán nem kell tartást nyújtani a volt házastársnak, ha az érdemtelen rá, ez különösen azt jelenti, ha súlyosan kifogásolható magatartása/életvitele miatt romlott meg a viszony. (pl. házasságtörés)
2) Ha a párja a saját szükséges tartását/gyermekének tartását veszélyeztetné a házastársi tartással, akkor nem kötelezhető tartásra.
3) Természetesen az is járható út, hogy párja kifizeti a felújítás felét a tartás fejében, de ezt közokiratban vagy ügyvéd által ellenjegyzett magánokiratban rögzítsék.
4) Ha a 100 eFt nyugdíj fedezi a feleség tartását, akkor nem szorul tartásra, és így nem is követelhet rendszeres tartást.
5) A rezsit illetően: Ha a párja nem lakik az ingatlanban, nem köteles ahhoz hozzájárulni. ennek oka az, hogy a vagyonközösség fennállása alatt együtt viselik a felek a terheket, de a vagyonközösség megszűnése után már nem. A vagyonközösség pedig megszűnik, ha felek között az életközösség megszakad. Ha a párja elköltözött, az ingatlanban maradt feleségtől a párja lakáshasználati díjat is követelhet.
Mind az Ön, mind a párja esetében kérem, hogy legyenek higgadtak, és kerüljék el azt, hogy a vitában bíróság döntsön! A bírósági jogvita nemcsak költséges, hanem lélekölő is. Szerencsésebb tehát előzetesen minden kérdést rendezniük, és ezekről ügyvéd előtt megállapodniuk. Így a bíróság az önök megállapodását jóváhagyja. Így a bírósági szakasz pár hónap alatt lezárul, az illeték is kedvezőbb, nem kell költséges ügyvédre és szakértőre költeni, és az idegrendszerüket is megkímélik. Higgyék el, az ilyen jogvitáknak csak vesztese van, elsők között a gyerek.
Tartásdíj rendeltetésszerű felhasználása
Férjem előző házasságából két gyermeke született. Most 6 és 10 évesek. A hónap 55%-ában az anyukájukkal és 45%-ában nálunk vannak a gyerekek. Mindezek mellett válásukkor a volt felesége 30% gyerektartást követelt, melyet a férjem elfogadott (fontosabbnak tartotta, hogy láthassa a gyerekeit). Mivel az elmúlt években bebizonyosodott, hogy ezt az összeget nagyobb részben nem a gyerekekre fordítja, szeretnénk elérni a gyerektartás összegének csökkentését. Van erre lehetőségünk? Amennyiben ez nem lehetséges, van arra mód, hogy a gyerektartás vagy annak legalább egy része egy külön számlán gyarapodjon a gyerekeknek és ne az édesanyjuk életszínvonalának emelését szolgálja?
Azon a jogcímen, hogy a gyerekekkel együtt élő szülő a tartásdíjat nem egészében a gyerekekre fordítja, csak akkor lehet, ha az elvonás olyan mértékű, hogy az a gyerekek testi- szellemi- erkölcsi fejlődését gátolja. Más szóval, ha a gyerekek járnak iskolába, megkapják a szükséges orvosi ellátást és étkeznek, akkor a bírói gyakorlat úgy tekinti, hogy a tartásdíjat az együtt élő szülő rájuk fordította.
Mivel a tartás célja a megélhetés biztosítása, a külön számlán történő elhelyezés –és ezzel együtt tartalékképzés- sem járható út.
Jelezzék az anyának, hogy módosítanák az egyezséget, úgy, hogy a havonta fizetendő összeget csökkentenék, a csökkentéssel egyidejűleg azt az összeget, amit nem fizetne meg, külön számlán helyezné el.
Az is megoldás, ha a körülmények megváltozására hivatkozással (pl. betegség, újabb eltartott merült fel, pl. beteg szülő, keresetcsökkenés) csökkentik a tartásdíjat. Ezt bíróságtól lehet kérni, de ehhez bizonyítani kell a megváltozott körülményeket.
Kölcsönszerződéses érvényessége, banki tájékoztatás
-- 2003-ben vásároltunk autót CHF hitelre. Az autót lecseréltük 2006-ban. Akkor kiegyenlítésre került a kölcsön.
Sajnos időközben minden iratunk eltűnt ezzel a szerződéssel kapcsolatban.
Kérhetek-e a banktól hivatalos másolatot, mert megítélésem szerint a dokumentumok nélkül az elszámolást sem kérhetem. Ki kell-e adnia a banknak?
-- A 2006-ban vásárolt autót szintén CHF alapú hitel terheli. Ott másik bank volt a finanszírozó.
A szerződést a kereskedő alkalmazottja írta alá 1 személyben. A kereskedő nevét nem találjuk a listában, hogy eljárhatott volna a szerződés kötésnél.
A szerződésben nincs meghatározva, mennyi CHF volt a felvett összeg.
Nem kapunk éves elszámolásokat a banktól a hátra lévő egyenlegről.
Kérhetjük-e bíróságtól a szerződés semmisségét a leírtak alapján?
Mielőbbi megtisztelő válaszát köszönöm.
Tisztelt .........................!
Az kérdéseire a következő választ adom:
A másolatra vonatkozóan:
Igen, kérhetnek másolatot, ezt a Ptk. kölcsönös együttműködésre irányadó előírásai lehetővé teszik. Tértievényes levélben kérjék meg a pénzintézetet, hogy az önök által megjelölt dokumentumokból egy –egy másolati példányt (vagy szkennelt anyagot a megjelölt e-mail címre) küldjenek meg. Arra számítsanak, hogy ezért a pénzintézet adminisztrációs díjat számíthat fel. A Hitelintézeti törvény az „Időszakos tájékoztatás” szabályai között írja elő azt, hogy 5 évre visszamenőleg köteles a hitelintézet az egyedi ügyletekről 90 napon belül adatokat szolgáltatni. Ugyan az 5 éves határidő letelt, de ez nem jelenti azt, hogy az adatszolgáltatás ne lenne kérhető.
A 2006. évi kölcsönösszegre vonatkozóan:
A szerződés az 1996. évi CXII törvény (régi hitelintézeti törvény) hatálya alá tartozik. Ezért a kérdéseket ennek a rendelkezésnek az alapján kell megválaszolni.
Ha a kölcsönszerződést egy személy írta alá, akkor felmerülhet az alaki érvénytelenség kérdése: A törvény 47. § (1) bekezdése a hitelintézet nevében a pénzügyi szolgáltatási tevékenységgel kapcsolatos kötelezettségvállalásra két igazgatósági tag, illetve két ügyvezető (rt esetén) vagy két vezető állású személy (külföldi hitelintézet esetén) jogosult. (Egyébként ugyanezt a szabályt tartalmazza az új törvény 141§ -a is.)
Ha a megállapodás nem tartalmazza a felvett összeg mértékét, akkor a szerződés egy lényeges eleme hiányzik, mely akár a szerződés létrejöttét is kétségessé teheti.
Kivonatot köteles a hitelintézet küldeni, legalább évente egyszer. Ha ezt a szabályt megsérti a vállalkozás, ön az MNB felügyeleti eljárását (lényegében a korábbi PSZÁF felügyeleti eljárása) kérheti.
A javaslatom az, hogy elsőként ésszerű megállapodásra törekedjenek a pénzintézettel, és –hacsak az eset körülményei nem indokolják- a hosszadalmas és költséges jogvitát végső megoldásként vegyék igénybe.
Lemondás az öröklésről, örökség visszautasítása
Tisztelt Dr. Balczer Balázs Ügyvéd Úr
A Magyar Vasutas Februári számában olvastam „ Mit tegyünk ha öröklünk” című témában ,tanácsait. Nagyon örültem , mert engem is érdeklő téma volt, és könnyen érhetően volt leírva, amit ezúton is köszönök. Ennek kapcsán felmerült még két kérdés, amiben szeretném kérni szíves tanácsát.
Lemondás az öröklésről, az örökhagyóval kötött szerződés alapján, még életében: Ki köti meg ezt a szerződést, hivatalosan kell e ezt megtenni, ügyvéd vagy közjegyzővel, mert az úgy már költséges.( ha igen akkor KB. milyen árakra kell számítani).? Vagy csak egymás között két tanú jelenlétében?
A visszautasítással kapcsolatosan a kérdésem, hogy amikor az örökhagyó már elhunyt , és a közjegyző behívatja az örökösöket, akkor kell szóban ,vagy írásban( előre megírva) VISSSZAUTASÍTANI az örökséget vagy mikor?
Mindezt azért szeretném kérdezni mert az örökségi ügyintézéssel kapcsolatban semmilyen költséget nem tudnék felvállalni.
Ügyvéd Úr melyiket javasolja?
Előre is nagyon köszönöm szépen
Nagyon örülök a kérdésének, és annak is, hogy sikerült hasznos ismereteket átadni.
A feltett kérdéseire a következő választ adom:
A megállapodás alakszerűségére vonatkozóan: A lemondást az örökhagyóval kell megkötni, méghozzá szerződéses formában, tehát a felek pontos megnevezése, dátum, és két tanú szükséges minimálisan az érvényességhez. Ha nem szeretné, hogy az ön leszármazói örököljenek –mert tartozás terheli az örökséget- akkor erről külön kell rendelkezni. (Egyébként, ha ön a kötelesrésze fejében mond le, akkor a leszármazókra eleve ki fog terjedni a lemondás.) A megállapodás megköthető maguk között is, tehát nem érvényességi feltétel az ügyvéd/közjegyző ellenjegyzése. (Ettől függetlenül javaslom, hogy keressenek meg egy közjegyzőt, ha van rá keretük, mivel a közjegyző által készített okirat közokirat lesz, és ezért utóbb az érvényessége nem –vagy csak elhanyagolható mértékben- lesz támadható.) A díjak változóak lehetnek, tízezres nagyságrendről beszélhetünk, akár ügyvéd, akár közjegyző segítségét vesszük igénybe. Viszont, a támadhatatlanság miatt inkább a közjegyzői megoldást javaslom, ha úgy döntenek, hogy külső segítséget vesznek igénybe.
Arra az esetre, ha saját hatáskörben akarják megoldani a lemondást, csatoltan megküldöm a jogi adattár által alkalmazott iratmintát. (Ez az ellenérték fejében történő lemondást szabályozza mások javára, de meg lehet úgy is állapodni, hogy ingyenesen történik a lemondás.)
A visszautasításról: Lehet a hagyatéki tárgyalás előtt és közben is. Bárhogy meg lehet tenni a jognyilatkozatot, tehát szóban is, de semmiképpen nem javaslom! Az én gyakorlatom az, hogy írásbeli visszautasítást írok, és ajánlva, tértivevénnyel feladom, még a hagyatéki tárgyalás előtt. Ez utóbb letagadhatatlan és bizonyítja a visszautasítás egyértelmű szándékát.
Hangrögzítő berendezés használata-adatvédelem
Az alábbi témával kapcsolatban kérek segítséget:
............ állomásra hangrögzítő berendezés telepítésre került,mert felmerült,hogy az állomáson a rendelkező és a táblakezelő személyzet közötti kommunikációt rögzíteni kellene valamilyen formában. Kialakítottak egy nyomógombos berendezést,amit mi többek között technikai problémák miatt nem voltunk hajlandóak használni,illetve az erről szóló parancskönyvet tudomásul venni. Az elmúlt körülbelül két hónapban annyi fejlemény történt,hogy átalakították a rendszert folyamatos 24 órás üzeműre ami állítólag 72 óráig rögzíti az anyagot azután törli. Kijött az újabb parancskönyv, ami szintén nem említi meg,hogy ki,mikor,milyen körülmények között hallgathatja vissza. Egy szolgálat alatt magánjellegű beszélgetések is elhangozhatnak. Összefoglalva nem az ellen vagyunk,hogy a rendszer ne rögzítsen folyamatosan,hanem az anyag tárolása illetve utóéletével vannak aggályok. Kérdésem az volna,hogy a 2011 évi CXII törvény 20.§ -vagy bármely más törvény,rendelet - alapján kötelezhető-e a MÁV arra,hogy ezen dolgokat betartsa? Kell-e a munkáltatónak bármilyen beleegyezést aláíratni velünk?
A rögzített hanganyagok minden kétséget kizáróan a személyes adatok védelmére vonatkozó előírások hatálya esnek, tehát a munkáltató adatkezelőnek minősül. Ilyenformán az adatkezeléssel érintettek –tehát a jelen esetben ti, mint munkavállalók- megkövetelhetitek a 2011. évi CXII. törvény előírásainak betartását.
elengedhetetlen a hozzájárulásotok a törvény 5§ -a alapján. Feltételezem, hogy a hangrögzítő berendezés használatát nem írja elő szakágazatai jogszabály. Így viszont csak a hozzájárulás alapján kezelhető az adat.
Az Mt 9§ (2) bek szerint a munkavállalói személyiségi jogok korlátozása esetén a munkavállalók előzetes tájékoztatása szükséges. Ezt szerencsés, ha a munkáltató írásban teszi, mivel ennek hiányában a munkavállaló letagadhatja a tájékoztatás megtörténtét. Ezt javasolt szabályzatban megtennie a munkáltatónak.
a szabályok be nem tartása esetén a munkaügyi bíróság előtt keresettel élhetnek a kollégák.
a hangfelvétel csak a szükséges mértékben is ideig kezelhető, a cél szerint. Tehát, ha a rögzítés célja megvalósult, a felvételt törölni kell. A 3 nap törlési idő így helytállónak tűnik. De ezt is egyértelműen szabályoznia kell a munkáltatónak, a szokáson alapuló megoldások nem jogszerűek. Ezért az adatkezelésről indokolt és szükséges külön szabályzatot készítenie a munkáltatónak.
a 20§ rendelkezései természetesen alkalmazhatóak.
Összefoglalva, a 2011. évi CXII. törvény előírásainak való megfelelés a munkáltatótól megkövetelhető, mely kérésnek szükséges eleget tennie, ellenkező esetben a munkáltató munkajogi és közigazgatási jogkövetkezményekkel számolhat.
Lakástulajdonos kötelezettségei bérlet esetében
A következő problémával/kéréssel/kérdéssel fordulok Önökhöz!
Szüleim ............ óta laknak egy MÁV szolgálati lakásban Budapesten ...............sz alatt.Gyakorlatilag 40 éve próbálják megvásárolni a lakást,leveleket írtak ,a média segítségét kérték,de állandóan csak azt a választ kapták,hogy türelmüket kérjük,az ügy folyamatban van! Az évek teltek,a lakások és a ház állapota azonban folyamatosan romlott,romlik.Sajnos a Máv-ot nem érdeklik ezek a lakások,de arra sem tesznek egy lépést sem,hogy akkor a lakók megvásárolhassák.Természetesen szüleim sem hagyták a lakástleamortizálódni,pl. saját költségükön leszigetelték a lakást
DE!Jelenleg már olyan állapotok állnak fenn a házban,ami életveszélyes állapotokkal jár!
-A lépcsőházban a falból kiáll a vezeték,esős időben bokáig állnak a lakók a vízben,ami borzasztó balesetveszélyes,mivel a lépcsőház kövezete igencsak csúszik!Ráadásul a nyitott vezetéken ömlik le a víz,a lámpa burában pedig ilyenkor megáll a víz.. (fényképet mellékeltem!)
-Az,hogy ez a lépcsőház emberemlékezet óta nem volt még csak kifestve sem,meg sem említem!
-Az pedig,hogy a lépcsőházi ajtó mikor fog tokostól kidőlni csak idő kérdése (szintén fotót csatoltam)
-Az emeleti nyitott folyosó vakolata hatalmas darabokban hullik le (szintén fotót mellékeltem)
-A csatornát évek óta nem tisztítják ki,tavaly édesapám legalább hatszor telefonált be (idén már szintén megtette) és kérte,hogy jöjjenek ki és takarítsák ki a leveleket,mivel tele van a csatorna,a víz a folyosóra ömlik,ahol télen lefagy.Életveszély!!A napokban voltam szüleimnél a két éves kisfiammal ,alig bírtam a lakásból kilépni.
-A teraszról fél méteres darabokban hullik a vakolat.Idáig csak a szerencsének volt köszönhető,hogy nem zuhant valakinek a fejére!
-A lakásban egyetlen földelt konnektor sincs,a villanyszerelő a napokban szörnyülködve állapította meg,jelezve,hogy nem is érti,hogy engedi ezt a Máv,mint tulajdonos.
Sorolhatnám azt gondolom napestig,mert kritikán aluli állapotok uralkodnak!Édesapám becsülettel ledolgozott több mint 40 évet a vasútnál,de segítséget a mai napig nem kapnak.De levelet azt igen,melyben jelzik,hogyha nem megfelelően fűtik a lakást és emiatt történik a lakásban kár,akkor lesz következménye!
-Mellékeltem megjegyzem,úgy adták át a lakást,hogy a konyhában fűtés sem igen volt,azt is a szüleim vezetették be.
Kérem Önöket segítsenek abban,hogy
1.Meg lehessen vásárolni a lakást,mert akkor a szüleim is nyugodtan tudnák eltölteni hátralévő nyugdíjas éveiket.
2.Ha nem megvásárolható a lakás,akkor tegye meg a Máv vagy akinek ez kötelessége lenne hogy gondoskodjon arról,hogy biztonságosan élhető környezetet biztosítson az ott lakóknak!Édesanyám is nehezen mozog,ha elcsúszik pl. a vizes kövön,beláthatatlan következményeilehetnek!
Kérem mielőbbi válaszukat,segítségüket a jelzett problémák megoldásában!
A problémát a leírtak és a csatolt képek alapján megismerve egyértelmű a számomra, hogy a MÁV a bérbeadói kötelezettségei teljesítésével elmaradásban van. Érdemes tehát megtenni a szükséges lépéseket.
Az ügyében most általános álláspontot tudok adni: A Ptk 6: 355§ alapján a fenntartással kapcsolatos nagyobb költségeket a bérbeadó viseli. Az pedig, hogy az életveszély lehetősége is felmerül, felvetheti a bérbeadó más irányú, polgári jogon kívüli felelősségét is.
Ezért azt gondolom, hogy önök akkor járnak el helyesen, ha az elvégzendő munkákról és az azok elvégzésének hiányával okozott veszélyekről írásban, a megfelelő bizonyítékok mellékelésével értesítik a MÁV-ot. (Ajánlott, tértivevényes küldeménnyel)
Ha szeretné, hogy ennél konkrétabb lépéseket tegyünk, kérem, hogy küldje meg
1) Az ingatlan használatára vonatkozó okiratot (elsősorban a bérleti szerződésre gondolok)
2) Egy meghatalmazást, a Vasutasok Szakszervezete nevére kiállítva a meghatalmazótól.
Sajnos, a tagkártya száma nem került megadásra, így a konkrét lépéseket akkor tudjuk megtenni, ha édesapja tagkártya-számát megadja, ezért kérem, hogy azt is küldje meg nekem. Tagkártya-szám hiányában nem tudunk eljárni.
VÁLASZ 2 (AZ IDŐKÖZBEN MEGKÜLDÖTT ADATOK ALAPJÁN):
Előzetesen az üggyel kapcsolatosan a következő tájékoztatást adom:
A dokumentumokat átnézve egyértelmű, hogy a szülei nem bérlőként, hanem más jogviszonyban („elismert lakáshasználóként”) használják az ingatlant. Ez a kategória leginkább a Ptk. szívességi lakáshasználó –fogalomnak felelne meg, ha nem lenne díjfizetési kötelezettségük. A MÁV deklarálta, hogy a szüleit a bérlőket megillető jogok nem illetik meg, de arról nem adott számot, hogy mik azok a jogok, amiket bérlőként nem gyakorolhat a lakáshasználó.
Bekérettem a jogviszonyt szabályozó 74/94 Hf utasítást, melynek rendelkezései alapján a bérbeadó karbantartási kötelezettségei nemcsak az életveszélyt okozó és állagot veszélyeztető hibákra terjednek ki, hanem az általános karbantartási feladatokra is.
Az utasítás a lakáshasználó jogává teszi a csere igénylését is, bármilyen esetben.
A legfontosabb, amit az utasítás alapján megállapíthatok, az, hogy a lakáshasználó is bérleti díj fizetésére köteles. (Ezt a MÁV „lakáshasználati díjnak” hívja.) Ha viszont a használatért díjat fizetnek, akkor az a Ptk szerint –a jogviszony elnevezésétől függetlenül- bérleti jogviszony. És így bérlőként igenis joguk van a karbantartási feladatok elvégeztetésére.
Kérdésem, hogy fizetnek –e a szülei díjat, és ennek mekkora a mértéke? Van –e esetlegesen más megállapodás is a használatra vonatkozóan?
Meggyőződésem, hogy elsődlegesen a hibák bejelentését kell kimutatható módon megtenni.
Az álláspontom az, hogy az utasítás és a Ptk alapján az állagfenntartó munkák elvégzését a MÁV –tól követelni lehet.
A jövő hét folyamán egy felszólítást küldök a MÁV-nak az ingatlant érintő karbantartási munkákra vonatkozóan.
VÁLASZ A JOGITANÁCS ÁLTAL FELTETT KÉRDÉSRE:
Igen,fizetnek a szüleim lakbért,amit idén kb. .............. ft-al emeltek fel! Így januárban egy hónapra fizetett ............. Ft-ot. Ez tartalmazza a víz,csatorna díját,a szemétszállítást (amit a lakók maguk intéznek) illetve a bérlakás díját.
Egyéb megállapodásról nem tudok.
Úgy tűnik,a levél elérte célját,mert március 31-én a lakásfenntartótól kimennek megnézni a lakásokat. Ha bármi további információm lesz,természetesen jelezni fogom.
Közüzemi tartozás-végrehajtás
Tisztelt dr. Balczer Balázs jogtanácsos úr
Alul írott ................. tagsági ig. sz.: .............
Azzal a kéréssel fordulnék önhöz ,hogy van ,vagy volt nekem egy DÉMÁSZ tartozásom,amit idáig törlesztettem illetve tiltották a fizetésemből amit mostanáig szerintem letörlessz tettem az az (KB 1.500 000 Ft). De sajnos tovább vonták a fizetésemből. Megkérdezésemre a humán partner azt válaszolta hogy sajnos ég van egy kevéske törlesztésem ,én elővettem a kis levelemet és írtam a papíromon lévő ügyvéd úrnak és ezt a választ kaptam tőle. A csatolt „file”. Amint ezt meg kaptam sajna nagyon elszomorodtam és kezdtem csendben kérdezősködni ,bizonyos dolgok után .A humánnál azt a választ kaptam KB 1.9 mill az össz tartozás a Démászná és az ügyvéd úrnál is más összegek vannak és feltüntetett levont összegek sem stimmelnek. A második csatolt „file”, a bérpapíromról ki másolva .
Kaptam én egy dolgot amit szeretnék öntől meg kérdezni .
1) A 2012. január 1-én hatályba lépett, új adatvédelmi törvény , 6. §.-nak 8. pontjára hivatkozva A személyes adatkezelésről szóló törvény szerint nem adható ki személyes adat harmadik félnek, – csak abban az esetben, ha az adóst erről levélben tájékoztatják, és beleegyezését megkapják.
2) Szerintem én a Démászal kötöttem szerződést nem egy ................ közjegyzővel ill. Budapesti ................ ügyvéd úrral ill. ................ végrehajtó val.
A Démász oldalán találtam jogszabályt amit viszont nem tudok értelmezni sajnos 3.Csatolt „file”.
Hát röviden ez volna a leírásom , mit kellene tennem hogy ne vonják tovább az összeget vagy még valóban lekell hogy vonják a nem tudom hogy mennyi összeget .Még annyit hogy én a válásom óta ami 2005 ben volt a lakó ingatlanból 2009 ben ki költöztem ahol a volt feleségem és még az otthon maradt gyerekek tartózkodnak azt hiszem . Sajna a ház még mindig a nevemen van amit minél előbb szeretnék a nevemről le íratni .
Nagyon köszönöm ,hogy meghallgatott!
A kérdést az adatvédelmi szabályok oldaláról nem szerencsés megközelítenie, mivel érdemben a tartozásának jogalapját nem érinti. A közjegyző, a végrehajtó és az ügyvéd jogszabály alapján jogosult az ön adatait megismerni, ezért az eljárásuk az adatvédelmi előírásoknak megfelelnek.
A javaslatom az, hogy a fizetési meghagyás alapul vételével győződjön meg arról, hogy a) mekkora volt az eredeti tartozás, b) a tartozás milyen járulékokkal terhelt (pl. kamat.) Ha az összeg egyezik az ügyvéd által közöltekkel, úgy nem érdemes jogvitát kezdeményeznie.
Házastársi vagyonközösség-hitelelszámolás
A következő kérdésben szeretném a tanácsát kérni:
A volt feleségemmel 20...-ben, gépjárművásárlásra, deviza hitelt vettünk fel melynek futamideje 20...-ig tartott. A gépjármű tulajdonjoga és a hitelszerződés is az én nevemre szólt.
2014-ben elváltunk, a közös vagyont oly módon megosztva, hogy a feleségem birtokába és tulajdonába került az ingatlanunkban található minden bútorzat, elektronikai és háztartási eszköz, az én birtokomba és tulajdonomba került a személygépkocsi.
Az „Elszámolási törvény” alapján visszatérítés jár az említett hitelre.
A jelenlegi helyzetben a volt feleségem követelheti-e a visszatérített összeg felét?
A felesége érvelhet azzal, hogy a tulajdonostársakat tulajdoni hányaduk arányában illetik meg a közös dolog hasznai a Ptk szerint. Kérdés továbbá, hogy önök között pontosan milyen megállapodás született a közös vagyon megosztásáról. A vagyon megosztását a törvény szerint méltányosan kell elvégezni, tehát figyelemmel kell lenni a dologra fordított kiadásokra és a vagyoni hozzájárulások mértékére is.
Fontos szempont lehet, hogy a közös vagyon megosztásánál lemondtak-e az egymással szembeni egyéb igényeikről. Amennyiben igen, úgy véleményem szerint az utólagos igénylésnek nincs alapja.
Az ön számára érvként nyitva áll a Ptk 5:22. §: „A tulajdonos jogosult a dolgot használni és a dolog hasznait szedni; viseli a dologgal járó terheket és a dologban beállott azt a kárt, amelynek megtérítésére senkit sem lehet kötelezni.” Ez annyit tesz, hogy ön, mint a jármű tulajdonosa kizárólagosan jogosult a járművel kapcsolatos visszatérítés összegére is. Álláspontom szerint, mivel az elszámolási törvény hatályba lépése a vagyonmegosztás után történt, az elszámolás a vagyonmegosztás utáni állapotnak megfelelően kell, hogy végbe menjen.
Társasházi ingatlan közös területén építkezés
Osztatlan közös telken fekvő 3 lakásos társasházzal kapcsolatban kérném a véleményét, tanácsát. Az ingatlan földszintes amelyben mint írtam is 3 lakóingatlan van. A lakások a lakóépület két szélén található kapukon keresztül közelíthetőek meg amelyre szolgalmi joga van a lakóknak. A lakások a MÁV tulajdonában voltak. amikor megvásároltuk őket a társasházi alapító okiratban lefektetésre kerültek a saját tulajdonba kerülő és a közös tulajdonba kerülő részek. Saját tulajdon a lakótér közös a telek, amit a lakások alapterületének hányadában használhatnak a tulajdonosok. Eddig minden rendben volt, de a napokban az egyik szélső ingatlan tulajdonos úgy döntött, hogy építkezni, pontosabban bővíteni fog. Régebben érdeklődött, hogy nem adnánk-e el neki egy szobát ami közös falon van vele, de nem volt a válasz. Javasoltam a tetőtér beépítést de erre azt mondta, hogy akkor az udvar felé fog bővíteni. Itt jeleztem Neki, hogy ezt csak a másik két tulajdonos beleegyezésével teheti meg. Visszakérdezett hogy miért nem írnánk alá. Válaszomban elmondtam, hogy nekünk ez a közös terület csökkenését okozná, ergo az értéke csökkenne az ingatlanunknak tehát nem érdekünk.Ennek ellenére nekilátott az alap kiásásának, és az építőanyagok egy része is a telken van már. Most azt mondja, hogy csak elő-tetőt épít, és egy új ajtót is fog nyitni az udvar belseje felé. Problémámmal megkerestem az illetékes építésügyi osztályt, aki tovább irányított, mondván az eljárást nem Ők intézik. Megkerestem az általa említett szervet. Ők azt mondták, hogy amennyiben polgári bejelentésre vizsgálódnak annak 15000 Ft az eljárási díja, amin igen csak meglepődtem.
Elvileg végeznek saját feltárásra is vizsgálatot, és az ingyenes.
Ezekkel kapcsolatosak lennének a kérdéseim:
Jól tudom- e hogy az írásos beleegyezésünk nélkül nem építhet (elő-tetőt sem) az osztatlan közös telken?
A hivatalt rá lehet-e venni az önálló vizsgálat megindítására? (most már tud az általam vélt szabálysértésről)
Milyen lehetőségünk van az építkezés leállítására?
Az már csak hab a tortán, hogy a tervezett építmény elzárja az egyik gépkocsi behajtót. Alább csatolok pár képet a tervezett méretekről. A képen látható zöldes színű épület amit pár éve szintén engedélyünk nélkül épített lebontásra került, mert a képen látható módon szeretné növelni az alapterületét. Csatolok egy linket ami az utcafrontról készült pár éve a Google közreműködésével.
Az észrevételeimet az alábbiakban foglalom össze:
1) Kérdés, hogy építési engedéllyel rendelkezik –e a tulajdonos az épület megépítésére. Feltételezhetően nem, mivel a társasházi ingatlanok közös tulajdonú részei felett a rendelkezési jogot a tulajdonosok közösen gyakorolják, az építési engedélyhez pedig a tulajdonosok döntése is kell. (Megjegyzem, az építeni kívánt épületrész esetében előfordulhat –az építmény jellegétől függően- hogy nincs szükség engedélyre, ám az ön által vázoltak alapján úgy tűnik, hogy építési engedélyezési kötelezettség áll fenn.) Az építési hatóság az Épített környezet védelméről szóló törvény (1997. évi LXXVIII. törvény) 47§ alapján a jogszerűtlen építési tevékenység végzésének megszüntetését vagy a jogerős és végrehajtható építési engedélynek és a hozzá tartozó, jóváhagyott engedélyezési terveknek megfelelő állapot kialakítását, az építmény, átalakítását, lebontását vagy az újraépítését rendelheti el. Azt gondolom, hogy az építési hatósághoz megírt –tértivevénnyel küldött- tájékoztatás esetében a hatóság vizsgálódni fog. (A 15 eFt illetékkötelezettséggel együtt járó intézkedés-kezdeményezés más jogintézmény, mint a feljelentés.)
2) Polgári jogi vonatkozások: A szomszédja idegen földön építkezik, mivel a közös tulajdonú ingatlanok esetében a másik két lakás tulajdonosa idegennek minősül. Ezért a szomszédja ráépítést végez. A ráépítésnek rendkívül súlyos joghatása van: kötelezhető lesz a tulajdonostársa a föld megvásárlására, vagy bontásra is. Ez utóbbi lehetőség azonban akkor áll be, ha a tulajdonos rosszhiszemű volt. Rosszhiszemű a ráépítő, ha az építkezés megkezdése előtt tudta vagy a körülmények alapján tudnia kellett volna, hogy az építés a tulajdonos tulajdonjogát sérti. Ahhoz, hogy egy jogvita esetén ön bármikor kérhesse a bontást, azt javaslom, hogy ajánlott, tértivevényes levélben szólítsa fel a szomszédot a tevékenység befejezésére. Írja le, hogy közös tulajdonú ingatlanra készül építeni, mely ráépítésnek minősül, s hogy ön –amennyiben nem hagy fel az építkezéssel- birtokvédelmet fog kérni, továbbá perben fogja kötelezni a Ptk. 5:70§ - 5: 72§ alapján az építmény elbontására és a kárai megtérítésére. Mindenképpen könyvelt postai küldeményben tájékoztassa, mivel később ez a levél bizonyítékul fog szolgálni.
3) Javaslom, hogy kérjen a jegyzőtől birtokvédelmet, ennek 3000 Ft eljárási illetéke van. Egy formanyomtatvány-mintájának linkjét tájékoztatásul megosztom. (Előfordulhat, hogy a kérdéses önkormányzat más mintát használ, érdemes érdeklődni a hivatalban.) A jegyző is jogosult a szomszédot a jogsértő magatartástól eltiltani.
Tehát összességében három irányban indulhat el: építésügyi úton, polgári jogin, és jegyzőin. Az utóbbi kettőt haladéktalanul javaslom megindítani.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság