(2)88 A Kormány által rendeletben kijelölt vízügyi igazgatási szervnek a vizek többletéből eredő kockázattal érintett területekre veszély- és kockázati térképet, valamint kockázatkezelési tervet kell készítenie.
(3)89 A vízügyi igazgatási szervek feladata a folyók vízkár-elhárítási célú szabályozása, a kettőnél több települést szolgáló vízkár-elhárítási létesítmények – az árvízvédelmi fővédvonalak, vízkár-elhárítási célú tározók, belvízvédelmi főművek (a továbbiakban: védművek) – építése, ezek, valamint az állam kizárólagos tulajdonában lévő védművek fenntartása és fejlesztése, azokon a védekezés ellátása, továbbá a mezőgazdasági vízszolgáltatás és vízkárelhárítás feladatainak ellátása.
(4)90 A vízügyi igazgatási szervnek vízkárelhárítással összefüggő feladata;
(5)91 A helyi önkormányzatok feladata:
(6)92 A vizek kártételei elleni védelem érdekében szükséges állami vagy helyi önkormányzati feladatkörbe nem tartozó tevékenységek ellátása az érdekelt tulajdonosok, illetve az ingatlant egyéb jogcímen használók feladata.
17. § (1)93 Az árvíz- és belvízvédekezés országos irányítása
(3)96 A saját szervezettel védekező települések által fenntartott műveken az árvíz- és belvízvédekezés műszaki feladatait a település közigazgatási határán belül — a vízügyi igazgatási szervnek szakmai irányításával — a polgármester (Budapesten a főpolgármester) a polgármesteri (főpolgármesteri) hivatal útján látja el.
(5)97 A vizek kártételei elleni védekezés részletes feladatait, módját és a vízügyi igazgatási szervek irányításáért felelős miniszter jogkörét a Kormány rendeletben állapítja meg.
(6)98 A főpolgármester, a megyei, fővárosi védelmi bizottság elnöke, illetve a polgármester rendeli el az árvíz- és belvízvédekezéssel, valamint a helyi vízkárelhárítással kapcsolatos – a külön jogszabályban meghatározott államigazgatási feladatok körében – a kitelepítést, a kimenekítést, a visszatelepítést, továbbá közreműködik az ezzel kapcsolatos egyéb feladatok végrehajtásában.
b)99 gondoskodik a közerők – ezen belül a polgári védelmi szervezetbe beosztottak és a közfoglalkoztatottak –, továbbá a védekezéshez szükséges anyagok, eszközök és felszerelések összeírásáról, nyilvántartásáról, szükség szerinti mozgósításáról, továbbá a közerők – ezen belül a polgári védelmi szervezetbe beosztottak és a közfoglalkoztatottak – általános ellátásáról;
c)100 megtervezi a kitelepítést, a kimenekítést, a mentést és a visszatelepítést, illetőleg ezek elrendelése esetén gondoskodik a végrehajtásról;
e)101 gondoskodik a védekezésben részt vevők egészségügyi ellátásáról, továbbá a kitelepítés, a kimenekítés, a mentés és visszatelepítés során a járványok megelőzésével és elhárításával kapcsolatos intézkedésekről, az egészségügyi államigazgatási szerv közreműködésével;
18. §102 (1) Aki tevékenységével vagy mulasztásával a vizeket veszélyezteti vagy károsítja, a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény szerinti felelősséggel tartozik, illetve a vízügyi hatóság által meghatározott intézkedések megtételére köteles.
(2) A vízminőségben jelentkező környezetkárosodás megelőzésének és elhárításának rendjét a Kormány rendeletben állapítja meg.103
19. § (1)104 A 18. § (1) bekezdés alkalmazása szempontjából károkozónak minősül a halászati jog gyakorlója, ha a halpusztulás és az azzal okozott vízminőségi kár a halászatra vonatkozó előírások megszegésével és nem vízszennyezés, illetve vízminőségromlás miatt következett be.
(2)105 Ha a károkozó ismeretlen, a kárelhárítás költségeit az elszennyeződött víz vagy vízilétesítmény tulajdonosa viseli.
20. § (1)106 Az ingatlan tulajdonosa (használója) köteles tűrni, hogy a vízügyi hatóság határozata alapján a közcélú vízilétesítményt az ingatlanán elhelyezzék és üzemeltessék, illetve az ehhez szükséges vízimunkákat elvégezzék, feltéve, ha az ingatlan rendeltetésszerű használatát nem zárja ki (vízvezetési szolgalmi jog).
(2)107 A vízügyi hatóság kérelemre engedélyezi meglévő és vízjogi engedély alapján üzemelő vízilétesítményhez történő csatlakozást, ha a vízilétesítmény az eredeti rendeltetésének, valamint a csatlakozó céljának együttesen megfelel, illetve arra alkalmassá tehető (vízhasználati szolgalmi jog).
(4)108 Az ingatlan tulajdonosát (használóját) az (1) és (3) bekezdés szerinti korlátozás mértékének megfelelő kártalanítás illeti meg. Ha a korlátozás következtében az ingatlan használata, az ingatlannal kapcsolatos jog vagy foglalkozás gyakorlása lehetetlenné, illetve számottevően költségessé válik, a tulajdonos az ingatlan kisajátítását kérheti.
(5)109 A nemzeti vagyonba tartozó vizek medrében elhelyezett mederhasználati vízilétesítmények üzemeltetőjét a vízjogi üzemeltetési engedély jogerőre emelkedése napjától kezdődően e törvény erejénél fogva mederhasználati jog illeti meg, melyet külön jogszabályban meghatározottak szerint kell bejegyezni.
21. §110 (1) Vízkárelhárítási célú tározónak minősül a záportározó, az árvízcsúcs-csökkentő tározó, a szükségtározó, a vésztározó és a belvíztározó.
21/A. §111 (1) Ha a záportározóhoz, az árvízcsúcs-csökkentő tározóhoz, a szükségtározóhoz, illetve a belvíztározóhoz kapcsolódó vízilétesítmény elhelyezése, vagy a 21/E. § szerinti használati korlátozás az ingatlan rendeltetésszerű használatát megszünteti vagy jelentős mértékben akadályozza, a tulajdonos az ingatlan megvásárlását a beruházótól kérheti, illetve az ingatlan kisajátításának kérését a beruházónál kezdeményezheti.
21/B. §112 (1) A záportározó, az árvízcsúcs-csökkentő tározó, a szükségtározó és a belvíztározó területéhez tartozó ingatlan ingatlan-nyilvántartásban bejegyzett tulajdonosát – a rendelkezésre állással és a használattal, illetve a 21/E. § szerinti használati korlátozással összefüggő értékcsökkenés miatt, azok ellenértékeként – tulajdoni illetőségének arányában egyszeri térítés illeti meg. Ha az ingatlan már eredetileg is állami vagy önkormányzati tulajdonban volt, vagy a 21/A. § (1) vagy (2) bekezdése alapján állami vagy önkormányzati tulajdonba kerül, az egyszeri térítés kifizetésére nem kerül sor.
21/C. §113 (1) A 21/B. § (1) bekezdése szerinti egyszeri térítés megfizetéséről a vízügyi hatóság határozatában dönt, és a beruházó gondoskodik az egyszeri térítés kifizetéséről.
21/D. §114 A vízügyi hatóság a vízkárelhárítási célú tározó kijelölése során csak a tényállás tisztázása érdekében tart közmeghallgatást.
21/E. §115 (1) A záportározó, az árvízcsúcs-csökkentő tározó, a szükségtározó és a belvíztározó területén lévő termőföldön:
24. §116 (1) A nagyvízi meder elsődleges rendeltetése a mederből kilépő árvíz és a jég levezetése.
(7)117 A folyók nagyvízi medrére vonatkozóan kezelési tervet kell készíteni, amely a nagyvízi mederben tevékenységet folytatókra kötelező. A kezelési tervet a vízgazdálkodásért felelős miniszter rendeletben állapítja meg. A kezelési tervet össze kell hangolni a folyók nagyvízi medrére vonatkozó, illetve arra kihatással lévő egyéb tervekkel, így különösen a természet védelméről szóló törvény alapján a védett természeti területekre vonatkozóan elkészített természetvédelmi kezelési tervekkel, az európai közösségi jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű területekről szóló kormányrendelet alapján a Natura 2000 területekre elkészített természetvédelmi kezelési- és fenntartási tervekkel, illetve az adott területre vonatkozó, az európai közösségi jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű területekkel érintett földrészletekről szóló miniszteri rendelet alapján meghatározott természetvédelmi célkitűzésekkel, valamint az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló törvény alapján az erdőkre vonatkozóan elkészített körzeti erdőtervekkel.
(3)118 Az ingatlan tulajdonosa (használója) az ivóvízbázisok, vízkivételi művek védelme érdekében kijelölt védőterületen, védősávon a külön jogszabályban, illetőleg a védőterületet megállapító hatósági határozatban meghatározott, vízbázist veszélyeztető tevékenységet nem végezhet, továbbá a kártalanításra vonatkozó rendelkezések mellett köteles tűrni az ezzel összefüggő közérdekű használati jogok gyakorlását, illetőleg az ingatlanhasználat meghatározott körű korlátozását.
27. §119 A 20. § (1) és (2) bekezdése alapján megállapított vízvezetési és vízhasználati szolgalmi jogot az ingatlan-nyilvántartásba be kell jegyezni, továbbá a 21. § szerinti vízkárelhárítási célú tározóban, a 25. § (3) bekezdése szerinti védőterületen, a nagyvízi mederben, illetve a parti sávban való elhelyezkedés tényét, mint jogi jelleget a vízügyi hatóságnak az érintett ingatlanra vonatkozó jogerős határozata alapján az ingatlan-nyilvántartásba fel kell jegyezni.
28. § (1)120 Vízjogi engedély szükséges – jogszabály által bejelentéshez kötött tevékenységektől eltekintve – a vízimunka elvégzéséhez, illetve vízilétesítmény megépítéséhez, átalakításához és megszüntetéséhez (létesítési engedély), továbbá annak használatbavételéhez, üzemeltetéséhez, valamint minden vízhasználathoz (üzemeltetési engedély).
(3)121 Ha a vízimunka elvégzése, illetve a vízi létesítmény megépítése vagy átalakítása jogerős hatósági engedély nélkül, vagy a jogerős hatósági engedélytől eltérően történt, a létesítő részére az üzemeltetési engedély kiadása megtagadható. Amennyiben a hatóság a vízimunka, vízi létesítmény megvizsgálása után – az eset összes körülményeire is figyelemmel – a létesítő részére a fennmaradási engedélyt utólag megadja, a létesítő vízgazdálkodási bírság fizetésére köteles. A bírság az engedély nélkül létrehozott építmény értékének 80%-áig, engedély nélküli vízimunka vagy vízhasználat esetén 1 000 000 forintig terjedhet. Természetes személy esetében a bírság összege nem haladhatja meg a 300 000 forintot.
c)122 az engedélyes jogszabályban meghatározott kötelezettség teljesítésének elmulasztása vagy jogszabályi kötelezettség megszegése
30/A. §123
30/B. §124 A közigazgatási hatósági eljárás során felmerülő mintavételi, laboratóriumi, illetve az egyéb műszeres vizsgálatok költségei, továbbá az eljárás során a tényállás tisztázása kapcsán felmerült személyi és dologi költségek egyéb eljárási költségnek minősülnek.
31. §125 A vízügyi hatóság által lefolytatott egyes közigazgatási eljárásokért (ideértve a szakhatósági eljárásokat, az igazgatási jellegű szolgáltatásokat, továbbá a bejelentéseket) igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
31/A. §126 A vízügyi igazgatási szerveknek – a környezetvédelmi, természetvédelmi, valamint a vízügyi hatósági eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól szóló rendeletben meghatározott tevékenységek esetében – nem kell igazgatási szolgáltatási díjat fizetni.
32. §127 Ha a vizek mennyiségi védelme, a vizek kártételeinek elhárítása, a károk megelőzése vagy a jogszerűen gyakorolt vízhasználat azt egyébként szükségessé teszi, a hatóság a vízhasználót, vagy azt, aki a vízviszonyokba jogellenesen beavatkozott a káros, illetve a károsodás veszélyével fenyegető állapot megszüntetésére, a szükséges vízimunka elvégzésére vagy meghatározott módon történő gyakorlására kötelezheti.
32/A.128 (1) Aki a 29. § (3) bekezdésében foglaltakon túl jogszabályban, hatósági határozatban vagy közvetlenül alkalmazandó közösségi jogi aktusban szereplő vízgazdálkodási előírást megszeg, a jogsértő magatartás súlyához igazodó, legfeljebb 1 000 000 forint összegű vízgazdálkodási bírságot köteles fizetni. Természetes személy esetében a bírság összege nem haladhatja meg a 300 000 forintot.
33. § (1)–(2)129
33/A. §130 A vízügyi hatóság jogosult – a természeti és a környezeti veszélyeztetettség megelőzése (így a nagyvízi meder vízszállító képességének megőrzése, az árvizek levezetésének biztosítása) érdekében – a nagyvízi mederben telekalakítási, illetőleg építési tilalmat elrendelni.
34. §131 (1) A vízgazdálkodási közfeladatok az e törvényben meghatározott feltételek szerint létrehozott vízgazdálkodási társulatok útján is elláthatók. A vízgazdálkodási társulat közfeladatai jellegétől függően vízitársulat, illetve víziközmű társulat.
35. §132 (1) A társulat közfeladatait szolgáló tevékenységét érdekeltségi területén végzi.
36. §133 (1) A víziközmű társulat megalakulását – egyéb jogszabály szerinti – szervező bizottság készíti elő.
(2)134 A víziközmű társulat legfőbb szerve a taggyűlés.
(3)135 A taggyűlés tagjait az alapszabályban meghatározott eljárásnak megfelelően a tagok delegálják.
(7)136 Az intézőbizottság és az ellenőrző bizottság elnökét és tagjait – az alakuló taggyűlés kivételével – a taggyűlés választja meg. Az intézőbizottság elnöke a víziközmű társulat elnöke.
37. §137 (1)138 Víziközmű társulat csak víziközmű társulattal egyesülhet, víziközmű társulat csak víziközmű társulatokká válhat szét. Víziközmű társulat átalakulással egyéb módon nem jöhet lére.
(2)139 A víziközmű társulat gazdasági társaságot, nonprofit gazdasági társaságot, alapítványt nem hozhat létre, gazdasági társaságban, nonprofit gazdasági társaságban érdekeltséget nem szerezhet, alapítvány részére pénzbeli vagy egyéb hozzájárulást nem teljesíthet.
(4)140 Ha a víziközmű társulat közfeladatát teljesítette, a vízgazdálkodási társulatokról szóló kormányrendelet szerinti elszámolási eljárásra, ha a közfeladat teljesítése nélkül jogutód nélkül megszűnik, a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló törvény szerinti végelszámolásra kerül sor.
38. §141 A víziközmű társulat közfeladatként a település, az együttesen ellátható települések belterületi, illetve lakott területi részének közműves vízellátását, szennyvízelvezetését, szennyvíztisztítását, a belterületi vízrendezést és csapadékvíz elvezetést szolgáló vízilétesítményeket hoz létre, illetve fejleszt.
39. §142 (1) A víziközmű társulat törvényességi felügyeletét a cégbíróság látja el. A cégbíróságnak a víziközmű társulattal kapcsolatos eljárására a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló törvény előírásait kell alkalmazni.
A víziközmű társulat megalakulása143
40. §144 (1) A víziközmű társulat alapításához az szükséges, hogy az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkező természetes személyek, jogi személyek, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságok (a továbbiakban: tagok) az alakuló taggyűlésen
(4)145 A víziközmű társulat a cégnyilvántartásba való bejegyzését követően kezdheti meg működését.
41. §146 A víziközmű társulat alapszabályában meg kell határozni:
A víziközmű társulat működése és tevékenysége147
42. §148 (1)149 A taggyűlés évente legalább egyszer ülést tart.
(2)150 A taggyűlést az intézőbizottság hívja össze. Ha az intézőbizottság ezt elmulasztja, az összehívásra az ellenőrző bizottság jogosult.
(3)151 A tagok legalább 10%-ának kezdeményezésére a taggyűlést össze kell hívni.
(4)152 A napirendet tartalmazó írásbeli meghívót a taggyűlés tervezett időpontja előtt legalább 15 nappal ki kell küldeni, és a helyben szokásos módon is közzé kell tenni.
(5)153 A taggyűlés akkor határozatképes, ha a tagjainak több mint 50%-a jelen van.
(6)154 Az alapszabály módosításához, a víziközmű társulat megszüntetéséhez, más víziközmű társulattal történő egyesüléséhez, illetve szétválásához a taggyűlés több mint 50%-ának szavazatával meghozott határozatára van szükség.
(7)155 Ha a taggyűlés nem határozatképes, az első üléstől számított 8 napon belüli időpontra összehívott második ülés az eredeti napirenden szereplő ügyekben a megjelentek számára és az érdekeltségi arányra tekintet nélkül határozatképes.
43. §156 A víziközmű társulatra e törvény eltérő rendelkezése hiányában a gazdasági társaságokról szóló törvénynek a gazdasági társaságokra vonatkozó közös szabályait kell alkalmazni a víziközmű társulat sajátosságainak figyelembevételével.
44. §157 (1) A víziközmű társulat a tagok hozzájárulásából, valamint az érintett helyi önkormányzat és az állam költségvetési, illetve egyéb támogatásaiból látja el a közcélú feladatait.
(2)158 A hozzájárulás mértékét a taggyűlés állapítja meg. A taggyűlés az alapszabályban meghatározott feltételek szerint a hozzájárulás mértékét mérsékelheti, illetve megfizetését meghatározott időre felfüggesztheti. A hozzájárulást a tagok pénzben kötelesek teljesíteni. A taggyűlés által elfogadott hozzájárulás a közfeladatok teljesítésével nyújtott szolgáltatás ellenértéke.
44/A. §159 (1) A víziközmű társulat jogutód nélkül megszűnik, ha
b)160 alapszabályban meghatározott közfeladatát megvalósította és az elszámolási eljárást befejezte,
c)161 a cégbíróság hivatalból elrendeli törlését.
IX/A. FEJEZET162
45. § (1)163 Ez a törvény 1996. január 1. napján lép hatályba.
(6)165 Felhatalmazást kap a települési önkormányzat képviselő-testülete, hogy a törvény 44/C. § (2) bekezdésében meghatározottakat rendeletben szabályozza.
a) a vízbázisok, a távlati vízbázisok, illetőleg az ivóvízellátást szolgáló vízilétesítmények védőidomára, védőterületére (védősávjára) vonatkozó szabályoknak;166
b) a vizekkel és a közcélú vízilétesítményekkel kapcsolatos fenntartási feladatokra vonatkozó szabályoknak;167
c)168 a vízgazdálkodási feladatokkal összefüggő alapadatok gyűjtésének, feldolgozásának, szolgáltatásának;169
d) a társulatok megalakulásával, működésével, megszűnésével, az e törvényen alapuló és a társulat belső szabályozási feladatkörébe nem utalt közcélú érdekeltségi hozzájárulással kapcsolatos szabályok;170
e)171 a vízgazdálkodással kapcsolatos hatósági jogkör gyakorlására, valamint az egyéb eljárási költségnek minősülő laboratóriumi vizsgálati költségek, illetve egyéb műszeres vizsgálatok költségeinek, továbbá az eljárás során a tényállás tisztázása kapcsán felmerült személyi és dologi költségek mértékére és fizetésének részletes szabályaira vonatkozó szabályok;172
f)173 a vízgazdálkodás országos koncepciójának végrehajtásához kapcsolódó nemzeti programok;174
g)175 a szennyvízelvezetési agglomerációk lehatárolásának és települési jegyzékének;176
h)177 a szennyvízgyűjtő hálózatok és szennyvíztisztító telepek minősítési kritériumainak;
i)178 az ivóvízminőség-javító program megvalósítását szolgáló célelőirányzat igénybevételére, folyósítására, felhasználására, a felhasználás ellenőrzésére és a program teljesítését ellátó szervezetre, továbbá a települési szennyvíz-elvezetési és -tisztítási nemzeti program támogatási rendszerére vonatkozó szabályok;
j)179 a települési szennyvíztisztításra vonatkozó nyilvántartási és jelentési kötelezettség;180
k)181 az emberi fogyasztásra szolgáló víz (ivóvíz), valamint a fürdővíz minőségi követelményeire, továbbá a vízminőség ellenőrzésére vonatkozó szabályok;182
l)183 a vízügyi őrszemélyzet (gát-, csatorna-, meder- és tározó őrök) feladat- és hatáskörének;
m)184 a vízkárelhárítás finanszírozási és elszámolási rendjének, továbbá a vízkárelhárításban foglalkoztatottak díjazásának;
n)185 a vizek hasznosítását, védelmét és kártételeinek elhárítását szolgáló tevékenységekre és létesítményekre vonatkozó szabályok;186
o)187 a közműves szennyvízelvezető és -tisztító művel gazdaságosan el nem látható területekre vonatkozó Egyedi Szennyvízkezelés Nemzeti Megvalósítási Program;
p)188 a vízgazdálkodási szakértői tevékenység folytatásának részletes feltételei, az e tevékenységre jogosító engedély kiadásának rendje és a szakértők nyilvántartásának személyes adatot nem tartalmazó adattartalma, valamint a nyilvántartás vezetésére vonatkozó részletes eljárási szabályok, továbbá a szakértői tevékenységre jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartásának esetén alkalmazandó jogkövetkezmények;189
q)190 a vizek többletéből eredő kockázattal érintett területek meghatározására, veszély- és kockázati térkép, valamint kockázatkezelési terv készítésére, tartalmára vonatkozó szabályok;191
r)192 az e törvényben, valamint a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvényben foglaltakkal összhangban a vízgyűjtő-gazdálkodási tervezésre és a jó vízállapotok eléréséhez szükséges intézkedések programjának kialakítására vonatkozó szabályok;
s)193 a vízügyi hatóságnak történő bejelentést követően megkezdhető, illetve folytatható tevékenységek körének, továbbá a bejelentés tartalmi elemeinek és a bejelentéssel érintett tevékenységek ellenőrzésére vonatkozó eljárás szabályainak, valamint az alkalmazható jogkövetkezményeknek;
t)194 a vizek kártételei elleni védekezés részletes feladatainak és módjának;
u)195
v)196 a vízkárelhárítási célú tározók létesítésére, az érintett ingatlanok használatára és a kártalanítási eljárásra vonatkozó szabályoknak;197
w)198 a nagyvízi mederre, a parti sávra, a vízjárta és a fakadó vizek által veszélyeztetett területekre, azok használatának, hasznosításának, a víziállásokra vonatkozó előírásoknak és korlátozásoknak, valamint a nyári gátak által védett területek értékének csökkenésével kapcsolatos kártalanítási eljárás szabályainak;
x)199 a folyók nagyvízi medrére vonatkozó kezelési terv készítésének rendjére és tartalmára vonatkozó szabályok;
y)200 a nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvízszállítási közszolgáltatási tevékenység végzési feltételeinek, az e tevékenységre jogosító bejelentés és a nyilvántartás tartalmi elemeire, a tevékenységre jogszabályban előírt kötelezettségek be nem tartása esetén alkalmazandó jogkövetkezményeknek, a közszolgáltatási bírság mértékének és megállapítása módjának, a közszolgáltatási szerződés tartalmának, valamint a közszolgáltatási díj megállapításának, a nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségnek
(8)201 Felhatalmazást kap a vízgazdálkodásért felelős miniszter
a) a vízgazdálkodás általános szakmai követelményeinek, képesítési előírásainak, a vízrajzi feladatoknak és a vízkészletekbe történő beavatkozás szabályainak;202
b)203 a vízgazdálkodási tanácsok összetételére és működésére vonatkozó szabályok;204
d) a vízjogi engedélyezési eljáráshoz szükséges tervdokumentáció tartalmi előírásainak és a kérelmek mellékleteinek;205
e)206 a mezőgazdasági vízszolgáltatás és vízkárelhárítás feladatait ellátó miniszterrel egyetértésben a mezőgazdasági vízszolgáltató művek üzemeltetésének
f) a vízimunkáknak, a vízilétesítményeknek és vízhasználatoknak (a vízikönyvnek), a vízkészletek nyilvántartásának;207
h)208 az ivóvízminőség-javító program forrását szolgáló célelőirányzat terhére történő költségvetési támogatás mértékére és igénybevételére vonatkozó szabályok
i)209 a fúrt kutakra vonatkozó vízjogi engedélyezési eljárás szabályainak;
j)210 egyes kiemelt jelentőségű vízilétesítmények rendszeres műszaki megfigyelésének;211
k)212 a vizek hasznosítását, védelmét és kártételeinek elhárítását szolgáló tevékenységekre és létesítményekre vonatkozó részletes szabályoknak;213
l)214
m)215 az igazgatási szolgáltatási díj fizetésére kötelezett eljárások, igazgatási jellegű szolgáltatások és bejelentések körének, továbbá a fizetendő díj mértékének, valamint a fizetésre vonatkozó egyéb szabályoknak az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben;
n)216 az országos árvízi kockázatkezelési tervnek – a helyi önkormányzatokért felelős, a területfejlesztésért felelős, a területrendezésért felelős, a földügyért felelős, a közlekedésért felelős miniszterrel egyetértésben –;
o)217 a folyók nagyvízi medrére vonatkozó kezelési terv;
p)218 a távlati vízbázisok megnevezésének, valamint az egyes távlati vízbázisokkal érintett települések jegyzékének
(9)219 A vízgazdálkodással, valamint a vizek védelmével összefüggő érdekek érvényesítését a Magyarország két- vagy többoldalú nemzetközi együttműködési, tájékoztatási, segítségnyújtási megállapodásokkal is elősegíti, különösen a szomszédos országokkal való kapcsolatában. Nemzetközi szerződés hiányában is figyelemmel kell lenni más államok — különösen a szomszédos országok — vízgazdálkodással összefüggő érdekeire.
(10)220 A 15. § (7) bekezdése szerinti rendelkezést legkésőbb 2010. december 22-ig kell végrehajtani.
(11)221 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben jelölje ki a vízügyi hatóságot vagy hatóságokat, valamint a vízügyi igazgatási szervet vagy szerveket.222
45/A. §223 Ez a törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
d)224 az Európai Parlament és a Tanács 2004/35/EK irányelve (2004. április 21.) a környezeti károk megelőzése és helyreállítása tekintetében a környezeti felelősségről, a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvénnyel, a természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvénnyel, valamint a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvénnyel, valamint azok kapcsolódó végrehajtási rendeleteivel együtt;
45/B. §225 E törvénynek az egyes törvényeknek a vízkárelhárítás hatékonyabbá tételével összefüggő módosításáról szóló 2011. évi XXII. törvénnyel (a továbbiakban: törvénymódosítás) megállapított rendelkezéseit a törvénymódosítás hatálybalépésekor226 a jogerősen még el nem bírált vízügyi és építésügyi hatósági eljárásokban is alkalmazni kell.
45/C. §227 (1) E törvénynek a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvénnyel (a továbbiakban: Ht.) megállapított rendelkezéseit a Ht. hatálybalépésekor228 jogerősen még el nem bírált ügyekben is alkalmazni kell azzal, hogy a települési folyékony hulladék begyűjtése és szállítása iránti engedélykérelem a tervezett tevékenység bejelentésének minősül.
(2) A Ht. hatálybalépését229 megelőzően kiadott és hatályos települési folyékony hulladék begyűjtési és szállítási engedély a nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz begyűjtési és szállítási tevékenységre vonatkozó bejelentéssel egyenértékű.
5.230 elsőrendű árvízvédelmi vízilétesítmény: a vízfolyások mentén lévő vagy létesülő fővédelmi művé nyilvánított, három vagy több település árvízvédelmét szolgáló (térségi) árvízvédelmi létesítmény (így például töltés, fal, magaspart, árvízi tározó, árapasztó csatorna), továbbá a folyó nyílt árterében fekvő település árvízmentesítését szolgáló körtöltés;
7.231 érdekeltségi terület: víziközmű-társulat esetén azok a területek, amelyeken az általuk megvalósított vízilétesítmények szolgáltatása (vízellátás, szennyvízelvezetés, belterületi csapadék- vagy talajvízelvezetés) igénybe vehető;
12.232 meder: a vízfolyást vagy állóvizet magában foglaló természetes mélyedés vagy kiépített terepalakulat, amelyet meghatározott partvonalig a víz rendszeresen elborít
a)233 nagyvízi meder: a vízfolyást vagy állóvizet magában foglaló terület, amelyet az árvíz levonulása során a víz rendszeresen elborít, és amelyet a mértékadó árvízszint vagy az eddig előfordult legnagyobb árvízszint közül a magasabb jelöl ki;
13.234 Mezőgazdasági célú vízgazdálkodás: a mezőgazdaság feladatait, érdekeit szolgáló vízhasznosítási és vízkárelhárítási tevékenység, a kizárólagos állami tulajdonban lévő vizek és közcélú vízilétesítményekkel összefüggő feladatok, valamint a vízügyi hatósági hatáskör gyakorlása kivételével;
14.235 regionális víziközmű: az egymással oly módon összefüggő — műszakilag elkülönítve gazdaságosan nem üzemeltethető — víziközművek, melyek egységes rendszert alkotnak, és a rendszer több települést (megyét) átfogó, összefüggő földrajzi területen (országrész, régió) nagyszámú, jellemzően vízbázistól távol fekvő település részére a vízkitermelést, -tisztítást, -elosztást — amelyhez a fogyasztók közműves ivóvízellátása, szennyvízelvezetés is tartozhat — látják el.
15.236 szennyvízelvezetéssel összefüggő
16.237 termálvíz: minden olyan felszín alatti (vízadó rétegből származó) eredetű víz, melynek kifolyó (felszínen mért) hőmérséklete a 30 °C, vagy annál magasabb;
17.238 védmű: a vizek kártételei elleni védekezéshez szükséges vízilétesítmény;
18.239 védőidom: az üzemelő, illetve tervezett vízkivételi műveket körülvevő felszín alatti térrész, amelyet a vízkivétel — mennyiségi, minőségi — védelme érdekében a környezeténél fokozottabb biztonságban kell tartani;
19.240 védőterület (ideértve a védősávot): az üzemelő, illetve a tervezett vízkivételi műveket körülvevő terület, amelyet a vízkivétel — mennyiségi, minőségi — védelme érdekében a környezeténél fokozottabb biztonságban kell tartani;
20.241 vízbázis: vízkivételi művek által igénybe vett vagy arra kijelölt terület, illetőleg felszín alatti térrész és az onnan emberi fogyasztásra, illetve hasznosításra kitermelhető vízkészlet a meglévő vagy a tervezett vízbeszerző létesítményekkel együtt;
21.242 vízfolyás: minden olyan természetes vagy mesterséges terepalakulat, amelyben állandóan vagy időszakosan víz áramlik;
22.243 vízgazdálkodás: a vizek hasznosítása, hasznosítási lehetőségeinek megőrzése, a vizek kártételei elleni védelem és védekezés (vízkárelhárítás);
23.244 vízhasználat: az a tevékenység, amelynek következménye a víz lefolyási, áramlási viszonyainak, mennyiségének, minőségének, továbbá a medrének, partjának a víz hasznosítása érdekében való befolyásolása;
24.245 vízhasználó: az a természetes személy, jogi személy és a természetes személyek jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társasága, aki (amely) vizet szolgáltatás teljesítésére vagy saját céljaira vesz igénybe;
25.246 vízimunka: az a tevékenység, amelynek az a rendeltetése, hogy a víz lefolyási, áramlási viszonyait, mennyiségét vagy minőségét, medrét, partját a vizek kártételeinek elhárítása, a víz hasznosítása, minőségének és mennyiségének megfigyelése, ásványi és földtani kutatások végzése, ásványi nyersanyag kitermelése céljából befolyásolja;
26.247 vízilétesítmény: az a mű (víziközmű), műtárgy, berendezés, felszerelés vagy szerkezet, amelynek rendeltetése, hogy a vizek lefolyási, áramlási viszonyait, mennyiségét vagy minőségét, medrének vagy partjának állapotát, a vizek kártételeinek elhárítása, a vizek hasznosítása — ideértve a víziközművekkel végzett közüzemi tevékenységgel nyújtott szolgáltatást —, minőségének és mennyiségének megfigyelése, illetve ásványi és földtani kutatások végzése céljából vagy ásványi nyersanyag kitermelése céljából befolyásolja:
27.248 vízikönyv: a vízimunkákkal, a vízilétesítményekkel és a vízhasználatokkal kapcsolatos jogok és kötelezettségek közhitelű nyilvántartása;
28.249 vízkár: a vizek többletéből vagy hiányából származó kár;
29.250 vízkészlet-gazdálkodás: azoknak a tevékenységeknek az összessége, amelyeknek célja a vizek használatára irányuló igények kielégítése oly módon, hogy ennek következtében a vizek állapotában visszafordíthatatlan változás ne következzék be és a vízkészlethez való hozzáférés lehetősége ne csökkenjen;
30.251 vizek kártételei elleni védelem és védekezés (vízkárelhárítás): a károsan sok vagy károsan kevés víz elleni szervezett tevékenység.
31.252 vízszolgáltatások: az állam, illetve a helyi önkormányzatok közfeladataival összefüggő, különösen a vízigények kielégítésére, a szennyvizek elvezetésére, illetőleg a használt vizek ártalommentes elhelyezésére, a vízkészletek védelmére irányuló közfeladatok, különösen
32.253 lakott terület: a település közigazgatási területének belterületi része, valamint az övezeti besorolástól függetlenül minden olyan külterületi településrész, ahol a nyilvántartott földrészleteket (ingatlanokat) tekintve legalább 50%-ban állandó tartózkodási hely szerint bejelentett (nyilvántartott) lakosság él, és a területfelhasználás, valamint az infrastruktúra-hálózat kialakítása a települést érintő – jóváhagyott – országos és térségi területrendezési tervekkel összhangban lévő településrendezési eszközöknek megfelel;
33.254 ivóvízminőség-javító program (intézkedési terv): az emberi fogyasztásra szolgáló vízre (ivóvízre) vonatkozó – jogszabályban meghatározott – minőségi követelményeket kielégítő cél megvalósítására irányuló feladatok összessége.
34.255 vízkárelhárítási célú tározó:
35.256 mezőgazdasági termelés: a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet 2. cikke szerinti mezőgazdasági termelő által folytatott mezőgazdasági tevékenység;
36.257 kizárólag energiahasznosítási célú termálvíz hasznosítás a mezőgazdasági termelés területén: olyan termálvíz hasznosítás, ahol a hasznosított geotermikus energia több mint 50%-a a mezőgazdasági termelést szolgálja.
37.258 nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz: olyan háztartási szennyvíz, amelyet a keletkezés helyéről vagy átmeneti tárolóból – közcsatornára való bekötés vagy a helyben történő tisztítás és befogadóba vezetés lehetőségének hiányában – gépjárművel szállítanak el ártalmatlanítás céljából;
38.259 begyűjtés: a nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíznek az ingatlan tulajdonosától, vagyonkezelőjétől, birtokosától vagy használójától történő átvétele, elszállítása és ártalmatlanítás céljából történő átadása.
39.260 mederhasználati jog: a nemzeti vagyonba tartozó vizek medrében elhelyezett mederhasználati vízilétesítmény üzemeltetőjét a vízilétesítmény által igénybe vett terület mértékéig megillető használati jog;
40.261 mederhasználati vízilétesítmény: a nemzeti vagyonba tartozó vizek medrében elhelyezett kikötői lekötőmű, móló – az úszó móló kivételével –, sólyapálya, partvédő művek, hullámtörő, energiatörő.
2. számú melléklet az 1995. évi LVII. törvényhez262
3. számú melléklet az 1995. évi LVII. törvényhez263
88 A 16. § új (2) bekezdését a 2008: XCI. törvény 29. § (4) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (2)–(5) bekezdés számozását (3)–(6) bekezdésre változtatva.
89 A 16. § eredeti (2) bekezdésének számozását a 2008: XCI. törvény 29. § (4) bekezdése (3) bekezdésre változtatta, szövege a 2011: CLXXIV. törvény 14. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
90 A 16. § (3) bekezdésének bevezető szövegrésze a 2006: CIX. törvény 145. § (5) bekezdésének f) pontja szerint módosított szöveg. A 16. § eredeti (3) bekezdésének számozását a 2008: XCI. törvény 29. § (4) bekezdése (4) bekezdésre változtatta.
91 A 16. § eredeti (4) bekezdésének számozását a 2008: XCI. törvény 29. § (4) bekezdése (5) bekezdésre változtatta.
92 A 16. § eredeti (5) bekezdésének számozását a 2008: XCI. törvény 29. § (4) bekezdése (6) bekezdésre változtatta.
93 A 17. § (1) bekezdése a 2011: CLXXIV. törvény 14. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
94 A 17. § (1) bekezdés c) pontját a 2012: XXXI. törvény 37. § 6. pontja hatályon kívül helyezte.
95 A 17. § (2) bekezdését a 2010: CXLVIII. törvény 93. §-a hatályon kívül helyezte.
96 A 17. § (3) bekezdése a 2006: CIX. törvény 145. § (5) bekezdésének f) pontja szerint módosított szöveg.
97 A 17. § (5) bekezdése a 2011: CLXXIV. törvény 15. §-a szerint módosított szöveg.
98 A 17. § (6) bekezdése a 2005: XCVI. törvény 15. §-ával megállapított, a 2011: CLXXIV. törvény 15. §-a szerint módosított szöveg.
99 A 17. § (7) bekezdés b) pontja a 2011: CXXVIII. törvény 91. §-ával megállapított szöveg.
100 A 17. § (7) bekezdésének c) pontja a 2005: XCVI. törvény 16. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg.
101 A 17. § (7) bekezdésének e) pontja a 2005: XCVI. törvény 16. §-ának (2) bekezdésével megállapított és a 2006: CIX. törvény 107. § (3) bekezdésének f) pontja szerint módosított szöveg.
102 A 18. § a 2007: XXIX. törvény 20. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 23. § (2) bekezdését.
103 Lásd a 347/2006. (XII. 23.) Korm. rendeletet, a 90/2007. (IV. 26.) Korm. rendeletet.
104 A 19. § (1) bekezdése a 2007: XXIX. törvény 21. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 23. § (2) bekezdését.
105 A 19. § eredeti (2)–(4) bekezdéseit hatályon kívül helyezte a 2007: XXIX. törvény 21. §-a, egyidejűleg az eredeti (5) bekezdés megjelölését (2) bekezdésre változtatva.
106 A 20. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 145. § (5) bekezdésének f) pontja, a 2011: CLXXIV. törvény 15. §-a szerint módosított szöveg.
107 A 20. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 145. § (5) bekezdésének f) pontja, a 2011: CLXXIV. törvény 15. §-a szerint módosított szöveg.
108 A 20. § (4) bekezdését a 2004: LXVII. törvény 20. §-ának (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: XXII. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
109 A 20. § (5) bekezdését a 2012: CXCVIII. törvény 4. §-a iktatta be.
110 A 21. § a 2011: XXII. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
111 A 21/A. §-t a 2011: XXII. törvény 3. §-a iktatta be.
112 A 21/B. §-t a 2011: XXII. törvény 3. §-a iktatta be.
113 A 21/C. §-t a 2011: XXII. törvény 3. §-a iktatta be.
114 A 21/D. §-t a 2011: XXII. törvény 3. §-a iktatta be.
115 A 21/E. §-t a 2011: XXII. törvény 3. §-a iktatta be.
116 A 24. § a 2011: XXII. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
117 A 24. § (7) bekezdése a 2011: CLXXIV. törvény 15. §-a szerint módosított szöveg.
118 A 25. § (3) bekezdése a 2003: CXX. törvény 21. §-ával megállapított szöveg.
119 A 27. § a 2011: XXII. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
120 A 28. § (1) bekezdése a 2010: XIII. törvény 16. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 15. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2010. március 1. napját követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
121 A 29. § (3) bekezdése a 2012: XXXI. törvény 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
122 A 30. § (3) bekezdés c) pontját a 2012: LXXXIV. törvény 18. §-a iktatta be.
123 A 30/A. §-t a 2006: CXXI. törvény 10. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2009: LVI. törvény 107. §-a. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
124 A 30/B. §-t a 2006: CXXI. törvény 10. § (3) bekezdése iktatta be.
125 A 31. §-t a 2009: LVI. törvény 107. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2010: XIII. törvény 16. § (2) bekezdése iktatta be. Ez utóbbi módosító törvény 15. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2010. március 1. napját követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
126 A 31/A. §-t a 2011: CCI. törvény 102. §-a iktatta be.
127 A 32. § a 2007: XXIX. törvény 23. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 23. § (2) bekezdését.
128 A 32/A. §-t a 2012: XXXI. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
129 A 33. § (1)–(2) bekezdését a 2009: LVI. törvény 107. §-a hatályon kívül helyezte, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
130 A 33/A. §-t a 2007: CXLIX. törvény 10. § (2) bekezdésének b) pontja iktatta be.
131 A 34. § a 2009: CXLIV. törvény 64. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
132 A 35. § a 2009: CXLIV. törvény 64. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
133 A 36. § a 2009: CXLIV. törvény 64. § (6) bekezdésével megállapított szöveg, a 36. §-t megelőző alcím e módosító rendelkezés alapján hatályát vesztette.
134 A 36. § (2) bekezdése a 2012: CLXXXV. törvény 106. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
135 A 36. § (3) bekezdése a 2012: CLXXXV. törvény 106. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
136 A 36. § (7) bekezdése a 2012: CLXXXV. törvény 106. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
137 A 37. § a 2009: CXLIV. törvény 64. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
138 A 37. § (1) bekezdése a 2012: CLXXXV. törvény 97. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
139 A 37. § (2) bekezdése a 2012: CLXXXV. törvény 97. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
140 A 37. § (4) bekezdése a 2012: CLXXXV. törvény 97. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
141 A 38. § és az azt megelőző alcím a 2009: CXLIV. törvény 64. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
142 A 39. § a 2012: CLXXXV. törvény 98. §-ával megállapított szöveg.
143 A 40. § előtti alcímet a 2009: CXLIV. törvény 64. § (6) bekezdése iktatta be.
144 A 40. § a 2009: CXLIV. törvény 64. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
145 A 40. § (4) bekezdését a 2012: CLXXXV. törvény 99. §-a iktatta be.
146 A 41. § a 2009: CXLIV. törvény 64. § (6) bekezdésével megállapított szöveg, a 41. §-t megelőző alcím e módosító rendelkezés alapján hatályát vesztette.
147 A 42. §-t megelőző alcímet a 2009: CXLIV. törvény 64. § (6) bekezdése iktatta be.
148 A 42. § a 2009: CXLIV. törvény 64. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
149 A 42. § (1) bekezdése a 2012: CLXXXV. törvény 106. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
150 A 42. § (2) bekezdése a 2012: CLXXXV. törvény 106. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
151 A 42. § (3) bekezdése a 2012: CLXXXV. törvény 106. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
152 A 42. § (4) bekezdése a 2012: CLXXXV. törvény 106. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
153 A 42. § (5) bekezdése a 2012: CLXXXV. törvény 106. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
154 A 42. § (6) bekezdése a 2012: CLXXXV. törvény 106. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
155 A 42. § (7) bekezdése a 2012: CLXXXV. törvény 106. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
156 A 43. § a 2012: CLXXXV. törvény 100. §-ával megállapított szöveg.
157 A 44. § és az azt megelőző alcím a 2009: CXLIV. törvény 64. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
158 A 44. § (2) bekezdése a 2012: CLXXXV. törvény 106. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
159 A 44/A. §-t és az azt megelőző alcímet a 2009: CXLIV. törvény 64. § (6) bekezdése iktatta be.
160 A 44/A. § (1) bekezdés b) pontja a 2012: CLXXXV. törvény 101. §-ával megállapított szöveg.
161 A 44/A. § (1) bekezdés c) pontja a 2012: CLXXXV. törvény 101. §-ával megállapított szöveg.
162 A IX/A. fejezetet (44/B–44/J. §-t) a 2012: CLXXXV. törvény 102. §-a iktatta be.
163 A 45. § (1) bekezdése a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 204. pontja szerint módosított szöveg.
164 A 45. § (2)–(3) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 204. pontja hatályon kívül helyezte.
165 A 45. § (6) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 204. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: CLXXXV. törvény 103. § (1) bekezdése iktatta be.
166 Lásd a 123/1997. (VII. 18.) Korm. rendeletet, a 340/2004. (XII. 22.) Korm. rendeletet.
167 Lásd a 273/2001. (XII. 22.) Korm. rendeletet, a 340/2004. (XII. 22.) Korm. rendeletet, a 78/2008. (IV. 3.) Korm. rendeletet.
168 A 45. § (7) bekezdés c) pontja a 2011: CXII. törvény 86. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
169 Lásd a 178/1998. (XI. 6.) Korm. rendeletet, a 276/2005. (XII. 20.) Korm. rendeletet.
170 Lásd a 160/1995. (XII. 26.) Korm. rendeletet.
171 A 45. § (7) bekezdésének e) pontja a 2006: CXXI. törvény 10. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
172 Lásd a 72/1996. (V. 22.) Korm. rendeletet, a 72/2007. (IV. 17.) Korm. rendeletet, a 379/2007. (XII. 23.) Korm. rendeletet.
173 A 45. § (7) bekezdésének f) pontját a 2001: LXXI. törvény 5. §-a iktatta a szövegbe.
174 Lásd a 25/2002. (II. 27.) Korm. rendeletet, a 340/2004. (XII. 22.) Korm.rendeletet.
175 A 45. § (7) bekezdésének g) pontját a 2001: LXXI. törvény 5. §-a iktatta a szövegbe.
176 Lásd a 26/2002. (II. 27.) Korm. rendeletet, a 27/2002. (II. 27.) Korm. rendeletet, a 276/2005. (XII. 20.) Korm. rendeletet.
177 A 45. § (7) bekezdésének h) pontját a 2001: LXXI. törvény 5. §-a iktatta a szövegbe.
178 A 45. § (7) bekezdésének i) pontját a 2001: LXXI. törvény 5. §-a iktatta be, szövegét újonnan a 2003: CXX. törvény 23. §-a állapította meg.
179 A 45. § (7) bekezdésének j) pontját a 2001: LXXI. törvény 5. §-a iktatta a szövegbe.
180 Lásd a 27/2002. (II. 27.) Korm. rendeletet.
181 A 45. § (7) bekezdésének k) pontját a 2001: LXXI. törvény 5. §-a iktatta be.
182 Lásd a 201/2001. (X. 25.) Korm. rendeletet, a 273/2001. (XII. 22.) Korm. rendeletet, a 340/2004. (XII. 22.) Korm. rendeletet, a 379/2007. (XII. 23.) Korm. rendeletet, a 78/2008. (IV. 3.) Korm. rendeletet.
183 A 45. § (7) bekezdésének l) pontját a 2005: CXXXI. törvény 27. §-a iktatta be.
184 A 45. § (7) bekezdésének m) pontját a 2005: CXXXI. törvény 27. §-a iktatta be.
185 A 45. § (7) bekezdésének n) pontját a 2007: LXXXII. törvény 9. § (7) bekezdése iktatta be.
186 Lásd a 379/2007. (XII. 23.) Korm. rendeletet, a 147/2010. (IV. 29.) Korm. rendeletet.
187 A 45. § (7) bekezdésének o) pontját a 2008: XCI. törvény 29. § (5) bekezdése iktatta be.
188 A 45. § (7) bekezdésének p) pontját a 2008: XCI. törvény 29. § (5) bekezdése iktatta be, szövege a 2009: LVI. törvény 106. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
189 Lásd a 297/2009. (XII. 21.) Korm. rendeletet.
190 A 45. § (7) bekezdésének q) pontját a 2008: XCI. törvény 29. § (5) bekezdése iktatta be.
191 Lásd a 178/2010. (V. 13.) Korm. rendeletet.
192 A 45. § (7) bekezdésének r) pontját a 2008: XCI. törvény 29. § (5) bekezdése iktatta be.
193 A 45. § (7) bekezdésének s) pontját a 2010: XIII. törvény 16. § (3) bekezdése iktatta be.
194 A 45. § (7) bekezdés t) pontját a 2011: XXII. törvény 6. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: CLXXIV. törvény 14. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
195 A 45. § (7) bekezdés u) pontját a 2011: XXII. törvény 6. § (1) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLXXIV. törvény 16. §-a.
196 A 45. § (7) bekezdés v) pontját a 2011: XXII. törvény 6. § (1) bekezdése iktatta be.
197 Lásd a 146/2011. (VII. 27.) Korm. rendeletet.
198 A 45. § (7) bekezdés w) pontját a 2011: XXII. törvény 6. § (1) bekezdése iktatta be.
199 A 45. § (7) bekezdés x) pontját a 2011: XXII. törvény 6. § (1) bekezdése iktatta be.
200 A 45. § (7) bekezdés y) pontját a 2012: CLXXXV. törvény 103. § (2) bekezdése iktatta be.
201 A 45. § (8) bekezdés nyitó szövegrésze a 2011: CLXXIV. törvény 15. §-a szerint módosított szöveg.
202 Lásd a 10/1997. (VII. 17.) KHVM rendeletet, a 12/1997. (VIII. 29.) KHVM rendeletet, a 15/1997. (IX. 19.) KHVM rendeletet, a 22/1998. (XI. 6.) KHVM rendeletet, a 21/2002. (IV. 25.) KöViM rendeletet, a 94/2007. (XII. 23.) KvVM rendeletet, a 101/2007. (XII. 23.) KvVM rendeletet, a 30/2008. (XII. 31.) KvVM rendeletet, a 11/2010. (IV. 28.) KvVM rendeletet, a 146/2011. (XII. 23.) VM rendeletet.
203 A 45. § (8) bekezdésének b) pontja a 2008: XCI. törvény 29. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
204 Lásd az 5/2009. (IV. 14.) KvVM rendeletet.
205 Lásd a 18/1996. (VI. 13.) KHVM rendeletet, a 101/2007. (XII. 23.) KvVM rendeletet, a 30/2008. (XII. 31.) KvVM rendeletet.
206 A 45. § (8) bekezdésének e) pontja az 1998: LXXXVI. törvény 44. §-ával megállapított, a 2010: CXXX. törvény 44. § (40) bekezdése szerint módosított szöveg.
207 Lásd a 23/1998. (XI. 6.) KHVM rendeletet.
208 A 45. § (8) bekezdésének h) pontját a 2003: CXX. törvény 24. §-a iktatta be.
209 A 45. § (8) bekezdésének i) pontját a 2007: LXXXII. törvény 9. § (8) bekezdése iktatta be.
210 A 45. § (8) bekezdésének j) pontját a 2007: LXXXII. törvény 9. § (8) bekezdése iktatta be.
211 Lásd a 97/2007. (XII. 23.) KvVM rendeletet.
212 A 45. § (8) bekezdésének k) pontját a 2008: XCI. törvény 29. § (7) bekezdése iktatta be.
213 Lásd a 30/2008. (XII. 31.) KvVM rendeletet.
214 A 45. § (8) bekezdésének l) pontját a 2008: XCI. törvény 29. § (7) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CXCVI. törvény 31. § c) pontja.
215 A 45. § (8) bekezdésének m) pontját a 2010: XIII. törvény 16. § (4) bekezdése iktatta be.
216 A 45. § (8) bekezdés n) pontját a 2011: XXII. törvény 6. § (2) bekezdése iktatta be.
217 A 45. § (8) bekezdés o) pontját a 2011: XXII. törvény 6. § (2) bekezdése iktatta be.
218 A 45. § (8) bekezdés p) pontját a 2012: CLXXXV. törvény 103. § (3) bekezdése iktatta be.
219 A 45. § (9) bekezdése a 2011: CLXXIV. törvény 15. §-a szerint módosított szöveg.
220 A 45. § (10) bekezdését a 2003: CXX. törvény 25. §-a iktatta be.
221 A 45. § (11) bekezdését a 2006: CIX. törvény 145. § (1) bekezdése iktatta be.
222 Lásd a 347/2006. (XII. 23.) Korm. rendeletet.
223 A 45/A. §-t a 2001: LXXI. törvény 7. §-a iktatta be, szövege a 2008: XCI. törvény 29. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
224 A 45/A. § d) pontja a 2012: CLXXXV. törvény 106. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
225 A 45/B. §-t a 2011: XXII. törvény 7. §-a iktatta be.
226 A hatálybalépés időpontja 2011. március 30.
227 A 45/C. §-t a 2012: CLXXXV. törvény 104. §-a iktatta be.
228 A hatálybalépés napja: 2013. január 1.
229 A hatálybalépés napja: 2013. január 1.
230 Az 1. számú melléklet 5. pontja a 2004: LXVII. törvény 20. §-ának (6) bekezdésével megállapított, a 2011: CLXXIV. törvény 16. §-a szerint módosított szöveg.
231 Az 1. számú melléklet 7. pontja a 2009: CXLIV. törvény 64. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
232 Az 1. számú melléklet 12. pontjának a) és b) pontját a 2004: LXVII. törvény 20. §-ának (6) bekezdése iktatta a szövegbe.
233 Az 1. számú melléklet 12. pont a) alpontja a 2011: XXII. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
234 Az 1. számú melléklet új 13. pontját az 1998: LXXXVI. törvény 46. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti 13–28. pont számozását 14–29. pontra változtatta.
235 Az 1. számú melléklet eredeti 13. pontjának számozását az 1998: LXXXVI. törvény 46. §-a 14. pontra változtatta.
236 Az 1. számú melléklet új 15. pontját a 2001: LXXI. törvény 6. §-a iktatta a szövegbe, egyidejűleg a korábbi 15–29. pont számozását 16–30. pontra változtatva.
237 Az 1. számú melléklet korábbi 15. – eredeti 14. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 16. pontra változtatta.
238 Az 1. számú melléklet korábbi 16. – eredeti 15. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 17. pontra változtatta.
239 Az 1. számú melléklet korábbi 17. – eredeti 16. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 18. pontra változtatta.
240 Az 1. számú melléklet korábbi 18. – eredeti 17. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 19. pontra változtatta.
241 Az 1. számú melléklet korábbi 19. – eredeti 18. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 20. pontra változtatta, szövegét a 2003: CXX. törvény 27. §-a állapította meg.
242 Az 1. számú melléklet korábbi 20. – eredeti 19. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 21. pontra változtatta.
243 Az 1. számú melléklet korábbi 21. – eredeti 20. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 22. pontra változtatta.
244 Az 1. számú melléklet korábbi 22. – eredeti 21. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 23. pontra változtatta.
245 Az 1. számú melléklet korábbi 23. – eredeti 22. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 24. pontra változtatta.
246 Az 1. számú melléklet korábbi 24. – eredeti 23. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 25. pontra változtatta.
247 Az 1. számú melléklet korábbi 25. – eredeti 24. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 26. pontra változtatta.
248 Az 1. számú melléklet korábbi 26. – eredeti 25. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 27. pontra változtatta.
249 Az 1. számú melléklet korábbi 27. – eredeti 26. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 28. pontra változtatta.
250 Az 1. számú melléklet korábbi 28. – eredeti 27. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 29. pontra változtatta.
251 Az 1. számú melléklet korábbi 29. – eredeti 28. – pontjának jelölését a 2001: LXXI. törvény 6. §-a 30. pontra változtatta.
252 Az 1. számú melléklet 31. pontját a 2003: CXX. törvény 27. §-a iktatta be.
253 Az 1. számú melléklet 32. pontját a 2003: CXX. törvény 27. §-a iktatta be.
254 Az 1. számú melléklet 33. pontját a 2003: CXX. törvény 27. §-a iktatta be.
255 Az 1. számú melléklet 34. pontját a 2004: LXVII. törvény 20. §-ának (6) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: XXII. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
256 Az 1. számú melléklet 35. pontját a 2012: CV. törvény 3. §-a iktatta be.
257 Az 1. számú melléklet 36. pontját a 2012: CV. törvény 3. §-a iktatta be.
258 Az 1. számú melléklet 37. pontját a 2012: CLXXXV. törvény 105. §-a iktatta be.
259 Az 1. számú melléklet 38. pontját a 2012: CLXXXV. törvény 105. §-a iktatta be.
260 Az 1. számú melléklet 39. pontját a 2012: CXCVIII. törvény 6. §-a iktatta be.
261 Az 1. számú melléklet 40. pontját a 2012: CXCVIII. törvény 6. §-a iktatta be.
262 A 2. számú mellékletet a 2011: CXCVI. törvény 31. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
263 A 3. számú mellékletet a 2011: CXCVI. törvény 31. § c) pontja hatályon kívül helyezte.