text:
Tájékoztatás feltételes szabadságra bocsátást mellőző végzés jogerőre emelkedéséről
A Szegedi Törvényszék három bíróból álló másodfokú tanácsa érdemben helyben hagyta a büntetés-végrehajtási bíró 2016. szeptember hó 07. napján meghozott azon döntését, melyben a több emberen elkövetett emberölés bűntette miatt életfogytig tartó fegyházbüntetésre ítélt B. L. elítélt feltételes szabadságra bocsátását mellőzte.
Tájékoztatás előzetes letartóztatás nem jogerős elrendeléséről - csoportosan elkövetett rablás bűntette
A Szegedi Járásbíróság a hétvégén elrendelte annak a három férfinak az előzetes letartóztatását, akiket társtettességben, csoportosan elkövetett rablás bűntettének megalapozott gyanúja miatt pénteken vett őrizetbe a rendőrség. A bíróság döntése alapján a gyanúsítottak előzetes letartóztatása egy hónapig tart.
Tájékoztatás előzetes letartóztatás nem jogerős elrendeléséről - közveszéllyel fenyegetés bűntette
A Szegedi Járásbíróság nem jogerősen elrendelte annak a gyanúsítottnak az előzetes letartóztatását, aki a rendőrségre robbantással fenyegetve telefonált be, illetőleg ehhez arab kijelentéseket is fűzött. A bíróság döntése alapján a gyanúsított előzetes letartóztatása 2016. október hó 08. napjáig tart.
Tájékoztatás feltételes szabadságra bocsátás - nem jogerős - mellőzéséről
A büntetés-végrehajtási bíró 2016. szeptember hó 07. napján a több emberen, részben előre kitervelten, részben nyereségvágyból, részben aljas indokból elkövetett emberölés bűntette miatt életfogytig tartó szabadságvesztésre ítélt B. L.
Tájékoztatás előzetes letartóztatásról - hivatalos személy elleni erőszak bűntette és más bűncselekmény
A Szegedi Járásbíróság nem jogerősen elrendelte annak a gyanúsítottnak az előzetes letartóztatását, akit hivatalos személy elleni erőszak bűntette és más bűncselekmény megalapozott gyanúja miatt 2016. augusztus 26. napján vett őrizetbe a rendőrség. A bíróság döntése alapján a gyanúsított előzetes letartóztatása 2016. szeptember hó 29. napjáig tart.
Tájékoztatás előzetes letartóztatás nem jogerős elrendeléséről - kifosztás bűntette és más bűncselekmények
A Szegedi Járásbíróság nem jogerősen elrendelte annak a gyanúsítottnak az előzetes letartóztatását, akit édesanyjának sérelmére elkövetett kifosztás bűntette és zaklatás vétsége, valamint más bűncselekmény megalapozott gyanúja miatt szerdán vett őrizetbe a rendőrség. A bíróság döntése alapján a gyanúsított előzetes letartóztatása 2016. szeptember hó 12. napjáig tart.
Tájékoztatás előzetes letartóztatás nem jogerős elrendeléséről - embercsempészés bűntette
A Szegedi Járásbíróság szombaton nem jogerősen elrendelte annak a férfinak az előzetes letartóztatását, akit embercsempészés bűntettének megalapozott gyanúja miatt pénteken vett őrizetbe a rendőrség. A bíróság döntése alapján a gyanúsított előzetes letartóztatása 2016. szeptember hó 06. napjáig tart.
A Szegedi Járásbíróság nem jogerősen elrendelte annak a férfinak az előzetes letartóztatását, akit kábítószer birtoklása bűntettének megalapozott gyanúja miatt szerdán vett őrizetbe a rendőrség. A bíróság döntése alapján a gyanúsított előzetes letartóztatása 2016. szeptember hó 05. napjáig tart.
Tájékoztatás előzetes letartóztatás nem jogerős elrendeléséről - lopás bűntette
A Szegedi Járásbíróság nem jogerősen elrendelte annak a férfinak az előzetes letartóztatását, akit üzletszerűen, részben dolog elleni erőszakkal elkövetett lopás bűntettének megalapozott gyanúja miatt kedden vett őrizetbe a rendőrség. A bíróság döntése alapján a gyanúsított előzetes letartóztatása 2016. szeptember hó 05. napjáig tart.
Tájékoztatás előzetes letartóztatás, illetőleg házi őrizet nem jogerős elrendeléséről - rablás bűntette és más bűncselekmény
A Szegedi Járásbíróság nem jogerősen házi őrizet, illetőleg előzetes letartóztatás kényszerintézkedést rendelt el azzal a három nővel szemben, akiket rablás bűntette és más bűncselekmény megalapozott gyanúja miatt vett őrizetbe a rendőrség.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Az egészségkárosodás minősítésénél rögzíteni kell a vizsgált személy egészségi állapotát, a rehabilitáció lehetőségeit és körültekintően kell meghatározni a rehabilitáció lehetséges irányát | THE CURIA OF HUNGARY
Az egészségkárosodás minősítésénél rögzíteni kell a vizsgált személy egészségi állapotát, a rehabilitáció lehetőségeit és körültekintően kell meghatározni a rehabilitáció lehetséges irányát
A Kúria Kfv.X.37.763/2019/6. számon hozott ítéletet. A határozat rögzíti: A bíróságnak mindig egyedileg, a körülményeket és a szakvéleményt értékelve kell állást foglalnia a perben kirendelt igazságügyi szakértő szakvéleményének aggálytalanságáról.
A hatósági eljárásban a felperes egészségi állapotát 54%-os mértékűnek, állapota alapján B2 minősítési kategóriába tartozását állapították meg. A bíróság a perben kirendelt igazságügyi orvosszakértői szakvéleményre alapítottan megállapította, hogy a felperes össz-szervezeti egészségkárosodásának mértéke 52%-os, így C2 minősítési csoportba tartozik.
A Kúria rögzítette: a Pp. 300. § (2) bekezdése értelmében a perben az igazságügyi szakértőkről szóló 2016. évi XXIX. törvény szerinti szakértőt vagy az abban meghatározott eseti szakértőt lehet alkalmazni, ami azt jelenti, hogy a Pp. alkalmazásában csak ezek minősülnek igazságügyi szakértőnek; a hatósági eljárásban eljáró első- és másodfokú orvosi bizottságok véleményei nem minősülnek a Kp. 80. §-a által meghatározott más eljárásban kirendelt igazságügyi szakértő által adott szakvéleménynek. A Pp.-ben a törvényhozó új alapokra helyezte a szakértői bizonyítást: a szakértőt bizonyítási eszközként, a szakvéleményt bizonyítékként szabályozza [Pp. 268. § (2) bekezdés, 279. § (3) bekezdés], a szakértői bizonyítást az egyik bizonyítási módnak tekinti [Pp. 267. §]. A szakértővel történő bizonyítás továbbra is nélkülözhetetlen, ha releváns tények észlelése vagy értékelése speciális ismereteket kíván. A bíróság a szakvélemény szakmai szempontú megítélésére nem képes, a bíróság szabad mérlegelési joga szakkérdésben nem érvényesül, a szakvélemények közötti, szakmai kérdésben fennálló ellentmondást a bíró értékelő tevékenysége keretében nem szüntetheti meg. A bíróság a szakvéleménnyel kapcsolatban általában azt tudja vizsgálni, hogy az aggálymentes-e, azaz a logika és az általános intelligencia alapján meggyőző erővel bír-e. Ha a szakvélemény nem aggályos, úgy a Pp. kifejezetten kizárja, hogy a bíróság ugyanarra a szakkérdésre új szakértőt rendeljen ki. Ebben az esetben a bíróságnak a rendelkezésre álló aggálymentes szakvélemény alapján kell érdemi döntést hoznia.
A bíróságnak ítéletében a szakvéleményt – mint bizonyítékot – a többi bizonyítékhoz hasonlóan értékelnie kell. A szakvélemény szabad mérlegelése a bíróság szakismeretének hiányában csupán annyit jelent, hogy a bírónak a szakvélemény logikai egységét, meggyőző erejét a per adataival való összhangját vagy ellentmondását kell értékelnie. A bíróság hivatalból is vizsgálja, hogy a szakvélemény aggályos-e, ha igen, úgy erre fel kell hívnia a felek figyelmét [Pp. 317. § (1) bekezdés d) pont] és csak ezt követően kerülhet sor a szakvélemény kiegészítésére (Pp. 313. §), majd ennek esetleges eredménytelenségét követően a további indítványok megtételére. A Pp. 316. §-a pontosan megjelöli, hogy a kirendelt szakértő szakvéleménye mely esetben tekinthető és tekintendő aggályosnak. Így a perben kirendelt igazságügyi szakértő szakvéleménye aggályos, ha az hiányos, homályos, ellentmondásos vagy egyébként kétséges. Ez utóbbi eset azt jelenti, hogy a szakvélemény abban az esetben is aggályos, ha ugyan nem hiányos, nem homályos, nem ellentmondásos, azonban a per adatait, a szakvélemény egyedi sajátosságait figyelembe véve a bizonyítékok alapján a bíróságnak nyomatékos kétsége áll fenn a szakvélemény helyességével kapcsolatban. Ezért a bíróságnak mindig egyedileg, a körülményeket és a szakvéleményt értékelve kell állást foglalnia abban a kérdésben, hogy a szakvélemény helyességéhez nyomatékos kétség fér-e. A bíróságra fokozott követelmény hárul azzal, hogy az ítéletben arra is ki kell térnie, ha a perbeli adatok, bizonyítékok ellenére a szakvéleményt aggálytalannak értékeli. A felülvizsgálni kért jogerős ítéletben a bíróság nem adta indokát annak, hogy a szakértő szakvéleményét az alperes által benyújtott szakmai nyilatkozat, mint bizonyíték ismeretében miért tartotta aggálytalannak.
A Kúria a minősítési kategóriák megállapíthatósága körében kifejtette: a komplex minősítés során keletkező összefoglaló véleményben mind az egészségkárosodás, mind az egészségi állapot mértéke, mind a kategóriához kapcsolódó kód, mind pedig az Mmtv. 3. § (2) bekezdése szerinti besorolás szerepel. Amennyiben a személy rehabilitálhatóságát a rehabilitációs hatóság a komplex minősítés során megállapítja, az rehabilitációs javaslatot is tartalmaz. A minősítési kategóriába történő besorolás szoros összefüggésben van a megváltozott munkaképességű személyek ellátásának formáján túl az összegével is, ezért alapvető fontosságú, hogy a komplex minősítés megfelelően rögzítse a vizsgált személy egészségi állapotát, a rehabilitáció lehetőségeit és körültekintően meghatározza a rehabilitáció lehetséges irányát. A perben a felperes minősítése alapjául szolgáló egyik, nevezetesen az egészségi állapotára vonatkozó kritériumot érintő megállapítás megdőlt, az igazságügyi orvosszakértő az első-, másodfokú orvosi bizottságok által a felperes egészségi állapotát 54%-ban meghatározó szakvéleményével szemben 48%-osnak véleményezett. Ez a NEFMIr. és Mmtv. együttes értelmezése kapcsán nem jelenthette a felperes további vizsgálata nélküli B2 minősítési kategóriából a C2 minősítési kategóriába történő átsorolását, a 31-50% közötti (felperes esetében 48%) egészségi állapothoz kapcsolódó kategóriába soroláshoz az Mmtv. 3. § (2) bekezdés a) és b) pontjaiban foglalt további feltételek tisztázása nem mellőzhető. A Kúria a jogerős ítéletet hatályon kívül helyezte és a bíróságot új eljárásra és új határozat hozatalára utasította.

matches: Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria


text:
KezdölapRólunkKapcsolatImpresszumHírekFriss HírekFTSZ HírekRÉFÁÉTBÉTSZÉFFTSZLevelekVT HatározataiPortréDokumentumokHangtárVideótárJogszabályJogiszabályokFTSZ AlapszabályaEU Alkotmánya (pdf)Az Európai Unió jogszabályaiIngyenes jogsegélyletOrszággyűlési Biztos HivatalaBíróságHatározatok / tanulmányokElőterjesztésekSportHősi halottakNemzetközi2006 Műszaki E. Hírfigyelő2006 Műszaki EgyetemSZENT FLÓRIÁNKedvezményekTelefonKereskedelemPénzügyiSzórakozásTÚLÓRAPÉNZLinkekSzövetségekSzakszervezetekSzervezetekÖnkéntes tűzoltó egyesületekHivatásos tűzoltóságokTűzoltós honlapokGALÉRIADEMONSTRÁCIÓKÉTMRK
Kezdölap Jogszabály FTSZ Alapszabálya Népszerű hírek
Fővárosi Tűzoltóság Szakszervezete Alapszabály	Alapszabály	2005. August 17.	Fővárosi Tűzoltóság Szakszervezete Alapszabály 2005. I. Általános Rendelkezések 1.§. Szervezet neve: Fővárosi Tűzoltóság Szakszervezete (továbbiakban: FTSZ) 2.§. Székhelye: Budapest VIII. Dologház u. 1. Levélcíme: 1081 Bp. Dologház út 1. 3.§. A FTSZ fővárosi jelleggel működő szervezet, mely egységbe foglalja a Fővárosi Tűzoltó Parancsnokságnál (továbbiakban FTP) működő alapszervezeteket. 4.§. A FTSZ önálló jogi személy, melynek működési területe Budapest. 5.§. A FTSZ képviselője az Elnök. 6.§. A FTSZ legfőbb döntéshozó szerve a Küldöttgyűlés (továbbiakban Kgy), ügyintéző és képviseleti választott szerve a Vezető Testület (továbbiakban VT). II. A FTSZ célja, és működésének alapelvei 7.§. Célja: a fővárosi tűzoltóság tevékenységéhez kapcsolódó szervek, szolgálati ágak hivatásos és közalkalmazotti állományú tagjai, jogfolytonos nyugdíjasai, valamint a szervekkel tanulmányi szerződéses jogviszonyban állók sajátos társadalmi, szolgálati, szociális és kulturális érdekeinek egységes és hatékony képviselete és védelme, a tagok jogainak és kötelességeinek érvényesítésének elősegítése. Az FTSZ az Alkotmány 4. §-a alapján feladatának tekinti szerveződési területén a nem szakszervezeti tag munkavállalók érdekeinek képviseletét és védelmét is. 8.§. A FTSZ tevékenységét a mindenkori hatályos jogszabályok alapján végzi. 9.§. Tagsága az alapszervezetek tagjaiból tevődik össze. Az alapszervezet minden tagja az FTSZ-nek egyéni tagja. 10.§. A FTSZ feladata, hatásköre kiterjed: - A tűzoltó tevékenységgel, szervezettel, a szolgálati viszonnyal az eredményes munkavégzés feltételeivel összefüggő döntések, intézkedések kialakításában való részvételre; - Az állomány szociális biztonságával, kulturális fejlődésével, szakmai képzésének segítésével, egészségének megóvásával összefüggő kérdések rendezésében való közreműködésre és ellenőrzésre; - Rendezvények, programok szervezésére; - Önsegélyező tevékenységre; - Akciós lehetőségek felkutatására és megszervezésére - A kollektívák jogainak védelmezése mellett, a tagok személyes érdekvédelmének biztosítására; - Tagjainak információs, jogi, szociális és kulturális szolgáltatások nyújtására. 11.§. A FTSZ fellép a tűzoltósági munka pozitív hagyományai és értékei védelméért, állami és társadalmi elismertetéséért. 12.§. A FTSZ a demokrácia, a szolidaritás és a közmegegyezés elvei szerint működik. Biztosítja az alulról építkező önszerveződési kezdeményezéseket, elősegítve a munkáltatói és a döntéshozói szinteknek megfelelő szervezeti formákat, illetve az ezekhez kapcsolódó nyilvánossági fórumokat. 13.§. Biztosítja az FTSZ-hez csatlakozó szakszervezeti egységek önálló véleményének megismerését, a tagság folyamatos és állandó tájékoztatását és a nyilvánosságot. Lehetőséget ad a mozgalomban kialakult eltérő álláspontok kifejtésére és képviseletére. 14.§. A FTSZ működésének alapelvei: - független érdekképviselet és érdekvédelem - pártsemlegesség - önkéntesség, önszerveződés - demokratikus választás - szolidaritás - nyilvánosság; az információ szabad áramlásának biztosítása 15.§. Céljai érdekében kész együttműködni mindazon szervezetekkel, melyek az Alapszabályban foglaltak szellemében partnerként kívánnak tevékenykedni a célok elérésének érdekében. III. A FTSZ tagsága 16.§. A szakszervezeti tagság önkéntes, a tagok jogai egyenlőek. A FTSZ tagjai egyidejűleg más társadalmi szervezetnek is tagjai lehetnek. A taggá válás a Belépési Nyilatkozat sajátkezű aláírásával, és valamely meglévő alapszervezetben, vagy új alapszervezet létrehozása esetén a VT-ben történő nyilvántartásba vétellel történik meg. A nyilvántartásba vételt az alapszervezeti Képviselő; új alapszervezet alapításakor az Elnök végzi. A belépéskor meg kell határozni a tagság jellegét. A taggá válással egyidejűleg intézkedni kell a tagdíjfizetés módjáról (Meghatalmazás a munkáltató felé) is. 17.§. A tagok lehetnek: - Rendes - Jogfenntartó18.§. Rendes tagként beléphet a FTSZ-be, a FTP hivatásos és közalkalmazotti állományú dolgozója, aki elfogadja a FTSZ Alapszabályát, és vállalja a tagdíj fizetésének kötelezettségét. 19.§. A FTSZ jogfenntartó tagja lehet (kivéve ha vállalja a rendes tagsággal járó kötelezettségeket; illetve akit az alapszervezet rendes tagként nyilvántartásban tart): - a nyugdíjas; - a hallgatói jogviszonyban álló; - a gyermekellátásban résztvevő (pl: GYES); - a tartósan munkahelyétől távol levő; - akinek szolgálati viszonya illetőleg közalkalmazotti jogviszonya szünetel; 20.§. A tagsági viszony megszűnik: - a tag halálával - a tag önkéntes kilépésével; ha a tag írásban nyilatkozik kilépési szándékáról, - a tag fegyelmi határozattal való kizárásával, - a FTSZ megszűnésével, - a tagdíj fizetésének felszólítás ellenére három hónapot meghaladóan önhibájából történő elmulasztása esetén, - nyugdíjba vonulás esetén a tag nyilatkozik 3 hónapon belül, hogy rendes, vagy jogfenntartó tagként kíván-e szakszervezeti tag maradni, amennyiben önhibájából nem tesz nyilatkozatot, úgy tagsága megszűnik. - szolgálati viszonya illetőleg közalkalmazotti jogviszonya megváltozása esetén a tagsági viszony megszüntetéséről a Kgy dönt. 21.§. Kilépés esetén a kilépési nyilatkozat aláírását követően a tárgyhó utolsó napján szűnik meg a tagság. Ezt követően a tag nevét törölni kell a nyilvántartásból. 22.§. Fegyelmi határozattal kizárható az a tag, aki a FTSZ Alapszabályát súlyosan megszegi, vagy a tagsághoz méltatlan magatartást tanúsít. A kizárást bármely tag kezdeményezheti; arról a VT tagjai soron következő ülésükön minősített többséggel döntenek. A kizárás ellen 15 napon belül a Kgy-hez fellebbezéssel lehet élni. A fellebbezési időszak végéig a tag jogai és kötelezettségei szünetelnek. 23.§. A tagok jogai: - az FTSZ választásain az erre vonatkozó szabályok szerint választhat és választható bármely tisztségre; - részt vehet a FTSZ különböző szerveinek munkájában, döntéshozatalában, valamint a közös munka ellenőrzésében; - a szakszervezeti fórumokon megjelenhet, felszólalhat, indítványokat, javaslatokat terjeszthet elő, álláspontja megvitatását kérheti; - véleményét a fórumokon, szabadon kinyilváníthatja külön véleményét, fenntarthatja, annak érdekében propagandát fejthet ki; - indítványozhatja a jogszabályba, vagy az Alapszabályba ütköző határozat megsemmisítését; - igényelheti hogy ügyében, érdekeinek védelmében és érvényesítésében a tisztségviselők és a képviseleti testületek eljárjanak; - ellenőrizheti (VT Határozatban szabályozott módon) a tisztségviselők és a képviseleti testületek tevékenységét; - kezdeményezheti a választott tisztségviselők visszahívását; - igénybe veheti a szakszervezeti juttatásokat és szolgáltatásokat. 24.§. A társadalmi szervezet valamely szervének törvénysértő határozatát bármely tag — a tudomására jutástól számított 30 napon belül — a bíróság előtt megtámadhatja. A határozat megtámadása a határozat végrehajtását nem gátolja, a bíróság azonban indokolt esetben a végrehajtást felfüggesztheti. 25.§. A FTSZ minden tagjának, csoportjának és testületének jogában áll, hogy - akár önállóan, akár másokkal összefogva - javaslataival, problémáival vagy tájékozódási igényével közvetlenül, vagy közvetve a megbízott képviselőhöz, illetve a FTSZ bármely testületéhez forduljon. A felszólított tisztségviselőnek vagy testületnek 8 napon belül kell válaszolnia. 26.§. A tagok kötelességei: - az Alapszabály, a Kgy és a VT Határozatainak rendelkezéseit betartani; - szolidaritást vállalni egymással és a választott tisztségviselőkkel, megvédeni a szakszervezetet, testületeit és tisztségviselőit az ellenük intézett jogtalan támadásoktól és retorzióktól; - eleget tenni a tagdíjfizetési kötelezettségnek; - tisztségviselőként a vállalt feladatok ellátása, a képviselt tagság érdekeinek képviselete és védelme, a választók folyamatos tájékoztatása és segítése. IV. A FTSZ szervezeti felépítése A.) Az Alapszervezetek 27.§. Alapszervezetek - Küldöttgyűlés - Bizottságok - Vezető Testület - Felügyelő Bizottság 28.§. A FTSZ testületeit, ügyintéző szerveit a tagság érdekeinek érvényesítésére és képviseletére hozza létre, hogy minden egyes döntéshozói szinten hatásosan felléphessen azokért. 29.§. A FTSZ az érdekközösség alapján munkahelyi és szakmai szervezeti rendbe szerveződik. 30.§. A FTSZ szervezeti egysége az Alapszervezet, egy Alapszervezetet legalább 10 tag hozhat létre. A szervezet legfelsőbb szerve a tagok összessége. 31.§. Képviseletükről 1 fő választott tisztségviselő - az Alapszervezeti Képviselő - valamint a Kgy-re delegált küldöttek (minden megkezdett 10 fő tag egy küldött mandátumra jogosult) gondoskodnak. 32.§. Az Alapszervezeti Képviselő /megbízatásuk 3 évre szól/ az adott szervezeti egység szakvezetésével, teljes joggal tárgyalhat; a helyi kérdésekben intézkedhet. Javaslatai érdekében más alapszervezetek tagjai körében kampányt folytathat (pl. visszahívás, szavazás kezdeményezése, stb). Köteles végrehajtani és képviselni az FTSZ VT Határozatait azok érvénybe lépése után. B.) A Küldöttgyűlés 33.§. A FTSZ legfelsőbb döntési joggal felruházott szerve, mely a tagság meghatalmazott küldötteinek gyűlése. Illetékes a tagság érdekeit érintő minden kérdésben. a.) Elfogadja és szükség szerint módosítja az Alapszabályt; - Meghatározza a szakszervezeti tevékenység fő irányait, kialakítja a FTSZ programját; b.) Meghatározza az éves költségvetést; c.) Beszámoltatja a VT-t, és a Felügyelő Bizottságot (továbbiakban FB) a két Kgy között végzett munkájáról; - Dönt a beterjesztett indítványokról, panaszokról, fellebbezésekről; - Jóváhagyja a VT beszámolóját a FTSZ gazdálkodásával, pénzügyeivel kapcsolatban; - Dönt a tagdíjakról; d.) Dönt a szövetséghez tartozás, vagy más társadalmi szervezettel való egyesülés kérdésében; - Megválasztja a VT és a FB tagjait; e.) Dönt a szakszervezet feloszlásának kérdésében, megszünése esetén – a hitelező kielégítése után – a vagyonáról rendelkezik. 34.§. Összehívására szükség szerint, de évente legalább egyszer kerül sor. A Kgy időpontját a napirend egyidejű közlésével legalább 30 nappal előbb meg kell hirdetni. Összehívás rendje: Kgy összehívására az Elnöknek; a VT többségének; a FB-nak van joga, ha a tagok egyharmada ok és cél megjelölésével kívánja. 35.§. Rendkívüli Kgy-t kell összehívni: - az Elnök kérésére - a VT többségi határozatára; - a FB kérésére; - a tagság egyharmadának kezdeményezésére; - a Bíróság elrendelésére; Rendkívüli küldöttgyűlés esetén a kitűzött idő előtt 8 nappal kell a Kgy-t meghirdetni, a napirend egyidejű közlésével. 36.§. A Kgy teljes szavazati joggal felruházott résztvevői: - A mandátummal (megbízólevéllel) rendelkező tagok /megbízatásuk a Kgy-re szól/ Minden küldöttnek egy szavazata van, mely másra át nem ruházható. Szavazni csak személyesen lehet. - A FTSZ VT tagjai /megbízatásuk 3 évre szól/. - Határozatképes az a Kgy ahol a képviselői mandátumok 50 %-a + 1 fő megjelent. Az Alapszervezetekhez a Kgy összehívása során továbbítani kell, az adott küldöttgyűlésen szavazásra jogosító képviselői mandátumokat. - A Határozatképtelenség miatt azonos témában ismételten – 30 perc elteltével – az összehívott Kgy, a létszámától függetlenül határozatképes, melyet a meghívóban fel kell tüntetni. 37.§. Határozathozatal módja: 1.) Általában a szavazás nyílt; a.) a döntés egyszerű többséggel (szavazásra jogosultak 50%-a +1fő) történik. Szavazategyenlőség esetén a szavazást meg kell ismételni. b.) Az Alapszabály elfogadása és módosítása; más társadalmi szervezettel történő egyesülés; a FTSZ feloszlásának kimondása mindenkor nyílt szavazást, minősített többséget igényel. 2.) Személyi ügyekben a szavazás titkos; a döntés minősített többséggel (a szavazásra jogosultak 66%-a +1fő) történik. Lehetőség van név szerinti szavazás kérésére is. 38.§. A Kgy üléseiről jegyzőkönyvet, és lehetőség szerint hangfelvételt kell készíteni. A jegyzőkönyvben - amennyiben az választásokat is rögzít - utalni kell annak Alapszabály szerinti lefolytatására, a megválasztottak nevének pontos felsorolása mellett. A jegyzőkönyvet az erre a feladatra megválasztott két küldött hitelesíti. 39.§. A döntéseket írásban le kell fektetni a Határozatok Könyvében. C.) A Vezető Testület 40.§. A FTSZ ügyintéző és képviseleti szerve, mely két Kgy közti időszakban a legmagasabb szintű döntést hozó, állásfoglaló és képviseleti választott testület. 41.§. A VT üléseit szükség szerint, de legalább félévenként tartja. Összehívása az Elnök feladata, a napirend megjelölésével. A VT 15 napon belüli összehívását a FB kezdeményezheti. Tagjai egyharmadának az ok és cél egyidejű megjelölése melletti írásbeli kérésére is össze kell hívni. 42.§. Működőképessége érdekében minimum 5 fő maximum 10 fő demokratikusan megválasztott képviselőből, + 1 fő közalkalmazott szakszervezeti tagok által delegált képviselőből áll. 43.§. Munkáját az Alapszabályban rögzített célok és feladatok jegyében; a tagság megbízatásai, valamint a jogszabályokban előírt jogok és kötelezettségek alapján végzi. A Kgy ülésén elfogadott program határozza meg alapvető feladatait, melynek megvalósításához hatáskörrel és felhatalmazással rendelkezik. 44.§. A VT tagjait 3 évre választja a Kgy, Tagjai: - Elnök - Elnökhelyettes … 1 fő delegált közalkalmazotti képviselő + minimum 2 maximum 4 fő választott képviselő - Társadalmi Kapcsolatok Felelőse - Területi Felelősök … 3 fő választott képviselő - Ügyvivő 45.§. A VT határozatképes, ha legalább 6 tagja jelen van. Határozatképtelenség miatt azonos témában ismételten - 8 napon belül - összehívott VT a létszámától függetlenül határozatképes! Ez utóbbi esetben, a meghívóban fel kell hívni a tagok figyelmét arra a tényre, hogy a VT a létszámtól függetlenül határozatképessé válik! 46.§. Szavazategyenlőség esetében a szavazás meg kell ismételni, újbóli szavazat egyenlőség esetén az elnök szavazata dönt. A VT döntéseit általában nyílt szavazással, egyszerű többséggel hozza. Egyes esetekben az Elnök indítványozhatja titkos; név szerinti, vagy minősített többségű szavazás tartását is. A VT minden tagja egy személyesen adott szavazattal rendelkezik. 47.§. A VT kizárólagos jogkörébe tartozik: - más szövetséghez való csatlakozás előkészítése; - az FTSZ által képviselt munkavállalókat érintő szakmai, szervezeti és bértárgyalások főbb irányelveinek meghatározása; - a Szervezeti és Működési Szabályzat kidolgozása; - az éves költségvetés, és az előző éves beszámoló előkészítése; - a Kollektív Szerződés véleményezése; - a FB jelentésének megvitatása és elfogadása; - a választások lebonyolításának előkészítése; - az Elnök éves beszámolójának elfogadása; - alkalmazott státusz szükség szerinti kialakítása - az Elnök kezdeményezésére a VT tagjainak felfüggesztése; azok pótlása; ideiglenes megbízás adása a választásra jogosult Kgy idejéig; - döntés minden - az Elnök által előterjesztett ügyben 48.§. A VT-nek 8 napon belül reagálnia kell, minden megkeresésre. Érdemi válasz adásra a VT-nek meg kell jelölni a válaszadó VT tag személyét, kompetenciáját és határidejét. 49.§. A VT üléseiről jegyzőkönyvet, és lehetőség szerint hangfelvételt kell készíteni. A jegyzőkönyvet a jegyzőkönyvvezető VT tag, és az Elnök hitelesíti. A Vezető Testület Tagjai 50.§. A szakszervezeti tagok ügyeinek intézésére, képviseletére titkos szavazással Tisztségviselőket választanak. Tisztségviselő lehet a FTSZ bármely tagja, akit a Kgy szavazásra jogosult tagjai megválasztanak. A megválasztás feltétele, hogy a Kgy határozatképes legyen, és a jelölt megkapja az érvényes szavazatok 66 % +1 szavazatát. 51.§. A Tisztségviselő megválasztásának szabályaival egyező módon, bármikor visszahívható, a választásra jogosultak egyharmadának írásbeli kezdeményezésére. A Tisztségviselő megbízatásáról bármikor lemondhat írásban a VT-nél, illetve a Küldöttgyűlésen szóban. 52.§. Összeférhetetlenség: a tisztségviselők összeférhetetlenségét megválasztásuk előtt a Kgy, utána a VT állapítja meg. - A szakszervezetben nem lehet tisztségviselő, a munkáltatói jogkör gyakorlója. - A FTSZ valamennyi tisztségviselőjének a tisztségre jelölés elfogadásakor írásban nyilatkoznia kell az alábbiakról: szakmai előélet; FTP beosztás; társadalmi szervezeteknél betöltött tagság, illetve vezető tisztség. A Nyilatkozat nyilvános, mindenki számára hozzáférhető, amely az FTSZ irodájában kerül örzésre. - Minden tisztségviselő köteles személyi adataiban, valamint a Nyilatkozatban bekövetkezett változásokról a VT-t írásban, 8 napon belül értesíteni. 53.§. Elnök * Az Elnök a FTSZ önálló képviselője. * A VT feladatait két ülés között, vagy el nem hárítható akadályoztatás esetén az Elnök látja el (a kizárólagos jogkörök kivételével). * Az Elnök látja el a FTSZ általános vezetését, ennek keretében: - a FTSZ nevében szerződéseket, megállapodásokat köt; - szakbizottságok felállítását kezdeményezi, a tagjait felkéri; - gondoskodik a VT és a Kgy összehívásáról; - vezeti a VT üléseit; - képviseli a FTSZ-t hatóságok, más szervek, és személyek előtt; - utalványozási jogot gyakorol. - helyettesítéséről gondoskodik - felelős a FTSZ jóváhagyott költségvetésének, vagyonának kezeléséért, a hatályos jogszabályok szerinti gondos, hatékony, takarékos felhasználásáért, megóvásáért, gyarapításáért; közvetlenül felügyeli az Ügyvivő tevékenységét - meghatározza és irányítja a VT tagjainak tevékenységét, végzett munkájukról rendszeresen beszámoltatja őket; kezdeményezi az alkalmatlan VT tag felfüggesztését. -gyakorolja a munkáltatói jogokat, az FTSZ alkalmazottai felett. -az Elnök tiszteletdíjban részesül, amely a mindenkori minimál bér nettó összege; -saját, és a VT munkájáról beszámol a Kgy-nek; 54.§. Elnökhelyettes /1 fő delegált közalkalmazotti képviselő + minimum 2 maximum 4 fő választott képviselő / * A delegált Elnökhelyettes feladata a közalkalmazottak, és a jogfenntartó tagság ügyeinek teljes körű intézése. Az Elnök megbízása alapján helyettesíti őt. A VT felhatalmazása alapján képviseli a FTSZ-t egyes fórumokon. * A választott Elnökhelyettesek teljes jogkörrel helyettesíthetik - annak felhatalmazása alapján - az Elnököt. Ellátják azokat a feladatokat, melyeket a VT hatáskörükbe utal. 55.§. Társadalmi Kapcsolatok Felelőse * Sajtó és média kapcsolatokat épít ki, és tart fenn. * Hatáskörébe tartozik a társadalmi szervezetekkel (egyesületek, alapítványok) folyamatos kapcsolattartás; a civil programok szervezése. * Vezeti a Kgy üléseit; 56.§. Területi Felelősök /3 fő választott képviselő/ * Alapvető feladatuk a területi és szakmai alapokon nyugvó szervezetépítés. * Menedzselik a területi alapszervezeteket, segítik a szakszervezeti Alapszervezeti Képviselő tevékenységét. Feladatuk a tisztségviselő jelöltek beterjesztése a Kgy felé. 57.§. Ügyvivő * Feladatai (az Elnök, és a VT felügyeletével): - az adminisztrációs feladatok ellátása; - a hatályos rendelkezések (országos és FTP szinten) figyelemmel kísérése; - szabályzatok, határozatok előkészítése; gazdasági jellegű javaslatok beterjesztése; - a házipénztár kezelése; - javaslatot tesz a VT felé, a személyi juttatásokról, díjazásokról; * Az Ügyvivő az elnök felhatalmazása alapján az FTSZ önálló törvényes képviselője. A felhatalmazásban foglaltak szerint önálló képviseleti joggal jár el a FTSZ adminisztratív tevékenységeivel kapcsolatban: a Bíróságnál; az APEH-nél; az OEP-nél; a Fővárosi és a kerületi Önkormányzatoknál. Banki kérdésekben az Elnökkel, vagy annak kijelölt helyettesével együttes módon képviseli a FTSZ-t. * Utalványozási joggal rendelkezik második aláíróként, az Elnökkel együttes módon. * Helyettesítéséről a VT, tagjai közül gondoskodik. * Az Ügyvivő teljes anyagi és erkölcsi felelősséggel tartozik a kezelésére bízott készpénzért, és értékekért. * az Ügyivő tiszteletdíjban részesül, amely a mindenkori minimál bér nettó összege; D.) A FTSZ bizottságai és egyéb szervei 58.§. A FTSZ feladata ellátásához állandó és eseti bizottságokat hoz létre. Bizottságai: a Felügyelő Bizottság, a Jelölő Bizottság és a Tanácsadó Testület. Az állandó Bizottság tagjait a Kgy választja, 3 év időtartamra. Eseti bizottságot a FTSZ VT meghatározott feladat ellátására, határozott időtartamra hoz létre. 59.§. Felügyelő Bizottság (Állandó Bizottság): - Tagjai: FB elnök és 2 fő FB tag. A FB tagjai megbízatásuk időtartama alatt nem lehetnek a FTSZ más tisztségviselői; s közvetlenül a Kgy alá rendeltek - Feladata: * a FTSZ tevékenységének figyelemmel kísérése törvényességi (hatályos jogszabályok és a belső szabályzatoknak való megfelelőség), és gazdálkodási (pénz és vagyonkezelés) szempontból; * ellenőrzi a nyilvántartásokat; * felkérésre célvizsgálatot folytathat; * véleményezi a költségvetés tervezetét; * felülvizsgálja az év végi zárszámadást; - A FB-nek joga van a VT valamennyi ülésén tanácskozási joggal részt venni; a FTSZ irataiba, előzetes egyeztetés után betekinteni; a tisztségviselőktől tájékoztatást kérni. Egyes szakkérdések megvizsgálására szakértőt vehetnek igénybe. - A FB kötelessége évente legalább egyszer átfogó vizsgálatot tartani, és annak eredményéről a VT-nek és a Kgy-nek beszámolni. 60.§. Tanácsadó Testület - Tagjai: az alapszervezeti Képviselők. - Üléseit szükség szerint tartja, az Elnök összehívása alapján. Feladata: az Elnök, és a VT segítése a döntés-előkészítésben. 61.§. Jelölő Bizottság: - 3 tagú testület. Tagjait a VT (1fő), a FB (1fő), és a Tanácsadó Testület választja meg. A Jelölő Bizottság tagjai nem tölthetnek be tisztséget a VT-ben és a FB-ban. - Feladata: Jelöltek kiválasztása valamennyi személyi kérdésben. Kötelessége a jelöltek Nyilatkozata alapján az előzetes összeférhetetlenség megállapítása, és ennek megállapításáról a Kgy tájékoztatása. - Üléseit általában 3 évenként, illetve szükség szerint tartja, az Elnök összehívására. 62.§. Eseti Bizottságok: - Tagjai: az Elnök, illetve a VT által felkért személyek. - Feladata: az Elnök, illetve a VT által meghatározott témák véleményezése. V. A szakszervezet szövetségesei 63.§. A Szakszervezetek szövetségeinek szervezetére és működésére, valamint nyilvántartásba vételére és jogképességére a társadalmi szervezetre vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni. VI. A szakszervezet felügyelete 64.§. A szakszervezet működése felett az ügyészség a reá irányadó szabályok szerint törvényességi felügyeletet gyakorol. Ha a működés törvényessége másképpen nem biztosítható, az ügyész a bírósághoz fordulhat. A társadalmi szervezet tagja által, valamint az ügyész által indított perek a megyei bíróság, illetőleg a Fővárosi Bíróság hatáskörébe tartoznak. VII. A FTSZ gazdálkodása 65.§. A FTSZ pénzügyi alapja a tagdíjakból, és a befolyó egyéb bevételekből áll. A FTSZ pénzeszközei biztosítják a működés költségei mellett, a tagságnak nyújtott juttatások és szolgáltatások, valamint a szakszervezeti akciók anyagi fedezetét. Források lehetnek: - tagdíjak; - állami és társadalmi szervektől származó juttatás; - a FTSZ rendezvényeiből, és tevékenységéből származó egyéb bevételek; - felajánlások, támogatások. 66.§. A tagság által fizetendő tagdíj alapját és mértékét, és a pénzügyi keret felhasználásának tervezetét a VT köteles évente a Kgy elé hozni, vitára bocsátani. A javaslatok összegzése után a felhasználásról a VT dönt. A FTSZ anyagi forrásait, vagyonát - a testületek által elfogadott elveknek megfelelően - a költségvetésben rögzített irányelvek szerint lehet felhasználni. 67.§. A FTSZ tulajdonában ingó és ingatlan vagyon lehet, mellyel a vonatkozó pénzügyi előírások, és az Alapszabály keretei között, éves költségvetés alapján önállóan gazdálkodik. Gazdálkodásáról éves zárszámadást készít. 68.§. A FTSZ tartozásaiért saját vagyonával felel. A tagok (az Ügyvivő esetében külön meghatározottak kivételével) saját vagyonukkal - a tagdíjfizetési kötelezettségükön túl - nem felelnek. Az Ügyvivő az általa kezelt házipénztár összegéért teljes mértékben - saját vagyonával is - anyagi felelős. 69.§. A FTSZ-re vonatkozó pénzügyi előírásokat részletesen - a VT által kidolgozásra kerülő - Pénzügyi Szabályzatban rögzíti. VIII. A Szakszervezet megszünése 70.§. Megszűnés: A FTSZ megszűnik, ha - megszűnését a bíróság megállapítja - feloszlatását a bíróság elrendeli - feloszlását vagy más társadalmi szervezettel való egyesülését a Kgy kimondja. A FTSZ megszűnése esetén vagyonának további sorsáról - a hitelezők követeléseinek kielégítése után - elsődlegesen a Kgy határoz. A Kgy Határozat hiányában, ha a FTSZ feloszlatással szűnik meg, vagy ha a bíróság a megszűnését állapítja meg, a fennmaradó vagyont a fővárosi tűzoltók céljára létrehozott alapítvány számára kell fordítani IX. Vegyes záró rendelkezések 71.§. A FTSZ VT dolgozza ki, a működést részletesen szabályzó Szervezeti és Működési Szabályzatot. 72.§. Minden az Alapszabályban nem szabályozott kérdésben a mindenkori hatályos jogszabályok az irányadók. A módosított Alapszabályt - egységes szerkezetben – 2005. május 31-én tartott Küldöttgyűlés elfogadta. Utolsó frissítés ( 2007. October 15. )
JogiszabályokFTSZ AlapszabályaEU Alkotmánya (pdf)Az Európai Unió jogszabályaiIngyenes jogsegélyletOrszággyűlési Biztos HivatalaBíróságHatározatok / tanulmányokElőterjesztések Online felhasználók	TÚLÓRAPÉNZ TAGDÍJFIZETÉS DEMONSTRÁCIÓ VODAFONE	Kedvezményes jogsegélyletMinden hónapban Érdekképviseleti nap Statisztikák	OS: Linux s
Idő: 20:36
Archívum	October, 2009

matches: bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Transindex - Sorshúzással nevezte ki öttagú testületeit a legfelsõbb bíróság
2018. november 09. 12:37, utolsó frissítés: 12:37
Az alkotmánybíróság döntését figyelembe véve, sorshúzással, nyilvános ülésen választotta ki a legfelsõbb bíróság pénteken öttagú bírói testületeit.
Az eljárás eredményeképpen a büntetõjogi pereken bíráskodó elsõ fellebbviteli testület a következõ tagokból áll: Rodica Cosma, Valentin Horia ªelaru, Simona Cristina Neniþã, Francisca Maria Vasile és Ioana Alina Ilie. Helyetteseik: Tatiana Rog, Florentina Dragomir, Andrei Claudiu Rus, Luciana Mera, Sãndel Macavei.
Ez a testület foglalkozik többek közt Liviu Dragnea, Toni Greblã, Victor Ponta, Sebastian Ghiþã perével.
A legfelsõbb bíróság második büntetõjogi öttagú testületének tagjai: Lavinia Lefterache, Ionuþ Matei, Gheorghe Aurel Ilie, ªtefan Pistol és Ioana Bogdan. Helyetteseik: Oana Burnel, Rodica Aida Popa, Maricela Cobzariu, Leontina ªerban, Ilie Iulian Dragomir.
Ez a bírói testület ítélkezik többek közt Cãlin Popescu-Tãriceanu, Sebastian Ghiþã, Iulian Bãdescu, Cristian David ügyében.
Ugyanakkor két, polgári perekben bíráskodó öttagú testület összetétele is eldõlt pénteken. Az elsõ polgári peres fellebbviteli testület tagjai: Adina Georgeta Nicolae, Elena Carmen Popoiag, Minodora Condoiu, Iuliana Mãireanu, Farmathy Géza Attila, a másodiké: Alina Macavei, Florentina Duminecã, Ileana Dolache, Cezar Hâncu, Claudia Viºoiu.
Az alkotmánybíróság szerdán állapított meg alkotmányos természetû jogi konfliktust a parlament és a legfelsõbb bíróság között az öttagú bírói tanácsok létrehozása kapcsán.
A taláros testület szavazattöbbséggel hozta meg a döntést, helyt adva ezzel a Viorica Dãncilã miniszterelnök által benyújtott óvásnak, amely szerint azért alakult ki alkotmányos jellegû jogi konfliktus a parlament és a legfelsõbb bíróság között, mert utóbbi nem ültette gyakorlatba a 2004/304-es törvény módosításait, és nem alakította újra öttagú bírói tanácsait a parlament által módosított jogszabálynak megfelelõen.
A szerdai ülés után Valer Dorneanu alkotmánybírósági elnök rámutatott, 2014 óta a legfelsõbb bíróság több olyan határozatot is hozott, amelyek értelmében a bírói tanácsok öt tagja közül csak négy tag személyérõl döntenek sorsolással. A legfelsõbb bíróságnak "haladéktalanul meg kell hoznia a szükséges intézkedéseket" annak érdekében, hogy az öttagú bírói tanácsok mindegyik tagjáról sorsolással döntsenek, ahogyan azt a módosított jogszabály elõírja - magyarázta az elnök.
A legfelsõbb bíróság vezetõtestülete szeptember elején úgy döntött, hogy nem alkalmazza a 2004/304-es törvényt módosító jogszabály új elõírásait. A legfelsõbb bíróság elnöke, Cristina Tarcea azzal indokolta a határozatot, hogy a jogszabály nem tartalmaz átmeneti rendelkezéseket, amelyek elõírnák, hogy még ez év folyamán alakítsák újra a bírói tanácsokat. Ezért a legfelsõbb bíróság vezetõsége csak 2019 januárjától tervezte alkalmazni az új törvényt. (agerpres)
Nem fognak újra büntetõjogi eljárást indítani abban az ügyben amelyben érintett a kormányfõhelyettes is
Legfelsõbb bíróság: nem diszkrimináció a kétnyelvûség hiánya
Varga Attila: jeleztük, hogy a nyugdíjtörvénnyel problémák vannak
Az amerikai legfelsõbb bíróság ítél az Obamacare-rõl
Egyelõre csak az RMDSZ februári kongresszusa foglalkoztat 17 Az európai parlamenti választások, mert tényleg sok múlik rajta 178 Az év végi államfõválasztás, mert biztos sokan pofára fognak esni 49 Fél évig Románia az EU soros elnöke, így minden, ami ehhez kapcsolódik 11 Március végére volt tervezve a Brexit, nem? 33 Idén is egy váratlan nemzetközi esemény viszi a prímet, például ha megbukik Trump 32 Hagyjatok már ezekkel, inkább mondjatok egy jó sorozatot, hogy túléljem a januárt! 74

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
IV/03506/2012
. IV/03506/2012
Első irat érkezett: 10/26/2012
Az ügy tárgya: a Kúria Mfv. II.10.527/2011/5. számú ítélete ellen előterjesztett alkotmányjogi panasz
Előadó alkotmánybíróra szignálás napja: 12/07/2012
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Kúria Mfv. II10.527/2011/5. számú ítélete megsemmisítését kérte.
Az indítványozóra a munkaügyi felügyelőség 300.000 Ft munkaügyi bírságot szabott ki, mely ellen az indítványozó fellebbezett, majd a határozat bírói felülvizsgálatát kezdeményezte. A bíróság jogerősen helybenhagyta a közigazgatási határozatot. Ezt követően az indítványozó perújítást kezdeményezett. A bíróság a perújító felperes keresetének megfelelően döntve a közigazgatási határozatot hatályon kívül helyezte. A Kúria azonban a perújítási eljárásban hozott határozatot hatályon kívül helyezte, és az alapeljárásban hozott ítéletet hatályában fenntartotta.
Álláspontja szerint a Kúria ítélete sérti az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdésében és XXVIII. cikk (1) bekezdésében deklarált tisztességes eljáráshoz való jogot, valamint az Alaptörvény 28. cikkét, mert a Kúria téves jogértelmezésen alapulva a bizonyítékok felülmérlegelését végezte el, amelyre felülvizsgálati eljárásban nincs lehetőség. .
Kúria Mfv. II.10.527/2011/5. számú ítélete
R. cikk (1)-(2) bekezdés
A határozat száma: 3085/2013. (III. 27.) AB végzés
ABH oldalszáma: 2013/1607
Az Alkotmánybíróság a Kúria Mfv.III.10.527/2011/5. számú ítéletének megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a szerinti alkotmányjogi panaszt terjesztett az Alkotmánybíróság elé.
[2]	Az indítvány arra irányult, hogy az Alkotmánybíróság állapítsa meg a Kúria mint felülvizsgálati bíróság Mfv.III.10.527/2011/5. számú ítéletének alaptörvény-ellenességét, és semmisítse azt meg.
[3]	A Nemzeti Munkaügyi Hivatal Munkavédelmi és Munkaügyi Igazgatósága (a továbbiakban munkaügyi igazgatóság) – a Kúria előtti per alperese – jogelődjének, vagyis az Országos Munkaügyi és Munkavédelmi Főfelügyelőségnek az Észak-magyarországi Munkaügyi Felügyelősége (a továbbiakban munkaügyi felügyelőség) 2007. szeptember 13-án munkaügyi ellenőrzést tartott az indítványozó – a Kúria előtti per felperese – munkaterületén.
[4]	Ezt követően a munkaügyi felügyelőség bizonyítási eljárást folytatott le két alkalommal, amelynek eredményeképpen a 872-7/2008-5205/HP. számú elsőfokú határozatában azt állapította meg, hogy 2007. szeptember 13-án az indítványozó úgy foglalkoztatott két személyt, hogy közöttük munkaviszony, foglalkoztatásra irányuló jogviszony állt fenn. Miután az indítványozó a bejelentési kötelezettségének nem tett eleget, a munkaügyi felügyelőség munkaügyi bírsággal sújtotta.
[5]	Az indítványozó fellebbezése alapján eljárt másodfokú hatóság a 4318-2/2008-5010/W. számú határozatával az elsőfokú határozatot helybenhagyta. A panaszos ezt követően a közigazgatási határozatok felülvizsgálata iránt előterjesztett keresetében elsődlegesen azok hatályon kívül helyezését, másodlagosan a kiszabott bírság mérséklését kérte.
[6]	A Fővárosi Munkaügyi Bíróság a 24.M.3986/2008/16. számú ítéletével az indítványozó keresetét elutasította. Indokolásában megállapította, hogy a munkaügyi felügyelőség a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (Ket.) szabályait betartotta és határozatait a rendelkezésre álló bizonyítékok okszerű mérlegelésével hozta meg, továbbá a munkaügyi ellenőrök jogszerűen vélelmezték az 1996. évi LXXV. törvény (Met.) 1. § (6) bekezdése alapján, hogy az érintettek munkáltatója az indítványozó volt.
[7]	A panaszos a határidőben benyújtott perújítási kérelmében a Fővárosi Munkaügyi Bíróság 24.M.3986/ 2008/16. számú ítélete, valamint a közigazgatási határozatok hatályon kívül helyezését kérte. A perújítás tárgyában eljáró Fővárosi Munkaügyi Bíróság a 16.M.1312/2010/17. számú ítéletével a Fővárosi Munkaügyi Bíróság 24.M.3986/2008/16. számú ítéletét, valamint az első és másodfokú közigazgatási határozatokat hatályon kívül helyezte. Az ítélet indokolása szerint a Pp. 336/A. § (2) bekezdése alapján a munkaügyi felügyelőséget terhelte a bizonyítási kötelezettség arra vonatkozóan, hogy a két foglalkoztatott az indítványozó alkalmazásában állt.
[8]	A bíróság a panaszos bizonyítási indítványa alapján tanúként hallgatta meg az indítványozónak az ellenőrzéskor a munkaterületen jelen lévő megbízottját, aki előadta, hogy 2007-ben szakmai tanácsadóként segítette az indítványozót, azonban szerződéses kapcsolatban nem álltak. Tagadta, hogy az érintett két munkavállalót munkavégzésre vette volna fel. A két foglalkoztatott a közigazgatási eljárásban megtett nyilatkozatát megváltoztatta és a bírósági eljárás során azt vallotta, hogy a panaszossal semmilyen jogviszonyban nem állt, a felperes részéről sem utasítást, sem díjazást nem kapott. Mindezek alapján azt a következtetést vonta le a perújítás során eljáró bíróság, hogy a két érintett személy és az indítványozó között az ellenőrzés időpontjában munkaviszony nem jött létre.
[9]	A munkaügyi igazgatóság ezt követően felülvizsgálati kérelmet nyújtott be, melyben a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését és új határozat meghozatalát kérte a Pp. 206. § (1) bekezdésének, illetve 339/A. és 339/B. §-ainak sérelmére hivatkozva.
[10]	A Kúria mint felülvizsgálati bíróság a kérelmet alaposnak találta, és Mfv.III.10.527/2011/5. számú ítéletével a Fővárosi Munkaügyi Bíróság 16.M.1312/ 2010/17. számú ítéletét hatályon kívül helyezte és a 24.M.3986/2008/16. számú ítéletét tartotta fenn hatályában. A Kúria rámutatott ítéletében, hogy a közigazgatási eljárás során a két foglalkoztatott két alkalommal került meghallgatásra, vallomásuk annyiban egyező volt, hogy kifejezetten napi bérért történő munkavégzésről nyilatkoztak. A perújítási eljárás során a két munkavállaló a korábbi közigazgatási eljárásban tett tanúvallomásával teljesen ellentétes nyilatkozatot tett. A Kúria álláspontja szerint a tanúvallomások alapján a munkaügyi felügyelőség és a munkaügyi igazgatóság jogszerűen döntött a közigazgatási határozatokban arról, hogy a Met. 1. § (6) bekezdésében szabályozott foglalkoztatói vélelem feltételei fennálltak és ennek alapján – ellentétben a perújítási eljárásban kifejtett bírósági állásponttal – az indítványozónak kellett bizonyítania, hogy a munkavállalók foglalkoztatója nem ő volt. A Kúria rámutatott, hogy az indítványozónak a foglalkoztatói vélelem megdöntésére irányuló bizonyítása nem járt sikerrel.
[11]	Az indítványozó ezt követően fordult az Alkotmánybírósághoz. Álláspontja szerint a Kúria az ügyben nem az Alaptörvény XXIV. cikk (1) és a XXVIII. cikk (1) bekezdésében foglalt elveknek megfelelően, részrehajlás nélkül, tisztességes módon járt el, illetőleg az irányadó jogszabályokat nem az Alaptörvény 28. cikkében foglalt elvekkel összhangban értelmezte, tehát az ügy érdemében hozott döntés az Alaptörvényben biztosított jogait sérti. Az indítványozó állítása szerint a Kúria felülvizsgálati eljárása során megsértette a Pp. 275. §-át is, mivel a bizonyítékokat felülmérlegelte. Nem tartja továbbá tisztességesnek azt az eljárást, amelyben “a Kúria azokat a bizonyítékokat hagyta figyelmen kívül az eljárása során, amelyek az indítványozó pernyertességét támasztották alá.”
[12]	2. Az Abtv. 56. § (1) bekezdésében meghatározottak szerint az Alkotmánybíróságnak elsődlegesen az alkotmányjogi panasz befogadhatóságáról szükséges döntenie. Az Alkotmánybíróság jelen ügyben ezért mindenekelőtt azt vizsgálta meg, hogy az Abtv. 26–27. §-aiban és az Abtv. 29–31. §-aiban foglalt feltételeket az alkotmányjogi panasz kimeríti-e.
[13]	Az Alkotmánybíróság vizsgálata során azt állapította meg, hogy a panasz nem felel meg az Abtv. 29. §-ában előírt követelménynek, amelynek értelmében az alkotmányjogi panasz a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség, vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés esetén fogadható be.
[14]	Az Alkotmánybíróság az Alaptörvény 24. cikkének (1) bekezdése alapján az Alaptörvény védelmének legfőbb szerve. Az Alkotmánybíróságnak az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés d) pontja, illetve az Abtv. 27. §-a alapján a bírói döntéseknek kizárólag az alkotmányossági szempontú felülvizsgálata tartozik hatáskörébe. A bírói döntés elleni alkotmányjogi panasz nem tekinthető tehát a bírósági szervezeten belül jogorvoslattal már nem támadható bírói döntések által okozott valamennyi jogsérelem orvoslása eszközének.
[15]	Az indítvány az Alaptörvény hivatkozott rendelkezéseivel összefüggésben semmilyen alkotmányjogi jelentőségű kérdést nem vet fel, alkotmányjogilag értékelhető indokolást nem ad elő. Az indítványozó valódi célja, hogy az Alkotmánybíróság a Kúria által eldöntött kérdéseket vizsgálja felül és a Kúria álláspontjától eltérően értékelje.
[16]	A Pp. 275. §-ának a bizonyítékok felülmérlegelésével megvalósító sérelmével összefüggésben az Alkotmánybíróság tanácsa megjegyzi, hogy a Kúria eljárása során nem vett fel újabb bizonyítást és nem vett igénybe semmilyen bizonyítási eszközt. A Kúriának lehetősége van jogszabálysértést megállapítani a felülvizsgált ítéletben megállapított tényállással összefüggésben, ha az nyilvánvalóan helytelen, kirívóan okszerűtlen vagy logikai ellentmondást tartalmazó következtetésen alapszik. Jelen esetben is ez történt.
[17]	Mindezekre figyelemmel az Alkotmánybíróság tanácsa megállapította, hogy az alkotmányjogi panasz sem alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést, sem bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet nem vetett fel, ezért azt az Abtv. 56. § (2) és (3) bekezdése valamint az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) pontja alapján visszautasította.
. 10/26/2012
. 3085/2013. (III. 27.)

matches: Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Kúria bíróság Bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Galamus - Még egyszer a siófoki ítéletről
Még egyszer a siófoki ítéletről
2012. október 01. hétfő, 03:21
főszerkesztő asszonynak
Kedves Főszerkesztő Asszony, Kedves Zsófi!
Olvastam a Galamuson mind Fleck Zoltán, mind a Te véleményedet a siófoki ítéletről. Mindenben osztom Fleck Zoltán véleményét, nevezetesen azt, hogy Kónya nem szólalhatott volna meg Dániel Péter ügyében. Azzal azonban nem tudok egyetérteni – és ez főként a Te írásodból tűnik ki –, hogy a siófoki bíró indokolása nem tekinthető nyilvános politikai állásfoglalásnak. Az más kérdés, hogy – Veled együtt – magam is úgy gondolkodom, mint a bíró úr, de változatlanul az a véleményem, hogy ezek a mondatok a pulpitusról így nem hangozhattak volna el. A büntetés kiszabását természetesen alapvetően befolyásolja az elkövetés motívuma és arra a bíró hivatkozhat is, sőt hivatkoznia is kell, de nem ilyen formában. A motiváció az elkövető személyéhez és nem a bíró véleményéhez kapcsolódik. Egy ítélet indokolásából nem derülhet ki a bíró politikai állásfoglalása. Sok egyéb módon is megindokolhatta volna a megrovás alkalmazását anélkül, hogy meg kelljen tudnunk, hogy a bírónak mi a véleménye Horthyról, a Horthy kultuszról, a mai társadalmi állapotokról (amelyek amúgy rettenetesek).
Szeretném, ha az alábbi cikkemet, amelyet ugyan már máshol publikáltam, e sorokkal együtt lehoznád a Galamuson. Demokraták vagyunk, hadd vitatkozzunk!
a Fővárosi Bíróság kényszernyugdíjazott bírája
Incze Mózes: Horthy Miklós kora (1919–1944) – az Alaptörvény Asztala mellé készített „történelmi festménysorozat” egyik darabja
Nem vagyok azzal vádolható, hogy bármikor is egyetértenék a Jobbikkal, most sem jó szívvel teszem. Az objektivitás azonban megköveteli, hogy ha igazuk van, azt ez esetben – minden egyéb meggyőződésem ellenére – elismerjem.
Természetesen Dániel Péterről van szó. Dániel Péterről általában, és a Siófoki Városi Bíróság ítéletéről konkrétan.
A történet bizonyára sokak előtt ismert: Dániel Péter – előzetes ígéretéhez híven – két nappal az avatás után vörös festékkel öntötte le a Kerekiben felállított Horthy-szobrot.
A bíróság szerdán, első fokon bűnösnek mondta ki a vádlottat rongálás vétségében, ezért megrovásban részesítette, de egyúttal kimondta azt is, hogy cselekedete „erkölcsileg pozitív tartalmú és társadalmilag hasznos figyelemfelhívás volt”.
A Büntető törvénykönyv szerint bűncselekmény az a szándékos vagy – bizonyos esetekben – gondatlan cselekmény, ami veszélyes a társadalomra, és amelyre a törvény büntetés kiszabását rendeli. Ebből a meghatározásból egyértelműen következik, hogy nem lehet valami egyidejűleg „társadalmilag hasznos”, miként az ítélet szóbeli indokolásában szerepelt, és ugyanakkor veszélyes a társadalomra. Pedig ez az utóbbi az előfeltétele annak, hogy egy magatartás bűncselekménynek minősüljön.
De lépjünk tovább. Azt senki sem vitathatja, hogy a bíróság az ítéletét, annak szóbeli indokolásával együtt, nyilvánosan hirdeti ki, már csak azért is, mert erre törvény kötelezi. A bírákról szóló törvény ugyanakkor határozottan megtiltja, hogy egy bíró a nyilvánosság előtt politikai véleményt fejtsen ki.
Nem kétséges, hogy Dániel Péter elkövette a rongálást azzal, hogy 100 ezer Ft kárt okozott a szobor tönkretételével. A rongálás pedig társadalomra veszélyes cselekmény, vagyis bűncselekmény. Egy bíró döntését nem befolyásolhatja az, hogy kinek a szobrát rongálták meg. Hová vezetne az olyan ítélkezési gyakorlat, amelyben a bíró, akár politikai, akár esztétikai ízlése szerint tenne különbséget rongálás és rongálás között? Ha a Horthy-szobor nem tetszik, ha Horthyt nem szeretem (jelzem én sem), ha Horthynak történelmi bűnei vannak, akkor az ő szobrának megrongálását elintézem egy megrovással? Ha József Attilát szeretem, ha nagy költőnek tartom, és ha valaki hozzá merészel nyúlni, akkor legalábbis felfüggesztett szabadságvesztésre ítélem? Szándékosan nem politikai ellenpéldát említek azért, hogy érzékeltessem: itt nem csupán a bíró tilalmas politikai megnyilvánulásáról szól a történet, hanem az objektivitás olyan mértékű hiányáról, ami – politikai felhang nélkül is – megengedhetetlen.
Én azonban nemcsak Horthyt, de Dániel Pétert sem szeretem. Nem csak azért nem, mert a bíróságon adott interjúja alatt a zsidó férfiak hagyományos fejfedőjét, egy kipát viselt, amelyen Israeli Army felirat szerepelt. Mi köze van Dániel Péternek az izraeli hadsereghez? Annak a Dániel Péternek, aki úgy jellemzi magát: „Ügyvéd és férj vagyok, értelmiségi vagyok és demokrata. Magyar értelmiségi és magyar demokrata. Nem gondoltam volna 10 éve, hogy egyszer, az éjszaka leple alatt szoborra fogok vadászni a magyar pusztákon... De így hozta az élet, ezt kívánta meg a tisztesség, a becsület. Szerintem. Az én értékrendem szerint. Nem vagyok büszke rá. Nem tudom, hogy jól tettem-e. Majd a történelem eldönti és megítéli. De meg kellett, hogy tegyem. Mert ha nem tettem volna meg, talán bele is haltam volna a szégyenbe.”
Egy „magyar értelmiségi” nem ken kaszinótojást a Nemzeti Együttműködési Nyilatkozatra, nem öntözi körbe ketchuppal az alaptörvény asztalát, nem sértegeti ordenáré szavakkal Wittner Máriát és nem önti le vörös festékkel Horthy Miklós szobrát. Egy „magyar értelmiségi”, mi több egy „magyar demokrata” nem követ el bűncselekményeket, különösen akkor nem, ha ez a magyar demokrata történetesen még ügyvéd is.
Félreértés ne essék, ideológiailag még egyet is értek Dániel Péterrel, hiszen magam is nevetségesnek tartom a Nemzeti Együttműködési Nyilatkozatát az alaptörvény asztalával együtt, nem rajongok Wittner Máriáért és az ő megszólalásaiért, mi több, Horthy Miklóst felelősnek tartom – egyebek között – sok ezer vidéki zsidó elhurcolásáért. Mégsem rongálok meg szobrokat, és nem maszatolok össze semmit. Elmondom a véleményemet, ahol csak lehet, de nem bíróként és nem ügyvédként. Bíró már nem vagyok, kirekesztettek a „nemzeti együttműködésből”, így tehát nyugodtan politizálhatok, bírálhatok, kritizálhatok. Ám amíg a pulpituson ültem, soha nem jutott és nem is juthatott volna eszembe, hogy bármilyen módon hangot adjak politikai meggyőződésemnek, tetszésemnek vagy nem tetszésemnek.
Igaz, ügyvédnek nem tilos politizálnia. De bűncselekményeket tilos elkövetnie. Etikátlan és felelőtlen úgy viselkednie, ahogyan azt politikai ellenlábasai teszik. Mert korpa közé keveredik.
Dániel Péter a tárgyalás után úgy nyilatkozott a sajtónak, hogy „mivel a demokratikus ellenzék részéről sem érez kellő támogatottságot, néhány hete visszavonult a közélettől”.
Köszönöm ügyvéd úr! Ideje volt.
Lásd még Bolgár György interjúját Sándor Zsuzsával.
Sándor Zsuzsa nyugalmazott bíró (nagygeneracio.hu)
Sándor Zsuzsa a Fővárosi Bíróság büntetőbírója, illetve szóvivője, később az Országos Igazságszolgáltatási Tanács szóvivője volt. A Fővárosi Bíróság (ma már Törvényszék) I. fokú büntető tanácselnökeként küldték nyugdíjba. A blogja itt olvasható.

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
1 SZEMIOTIKAI TÁJÉKOZTATÓ A szemiotika a humán tudományok matematikája, a modern nyelvtudomány a szemiotika matematikája (Ivanov nyomán Papp Ferenc, 1963.) A szemiotika kettős viszonyban áll a tudományokkal: egyrészt az utóbbi években önállóvá vált a tudományok között, másrészt minden tudomány, így a kartográfia vizsgálati eszköze is. (Klaus és Freitag nyomán: Klinghammer István, 1991.) A szemiotika konferenciákon él (Thomas Sebeok, 1996.) A szemiotika összeköti a természetet és a kultúrát" (Guadalajara, 1997.) A szemiotika napfényes filológia (Szépe György, 2002.) Új folyam 15 (1991-) (20) * szeptember 19. * szám A Magyar Szemiotikai Társaság tájékoztatója Szerkeszti: Balázs Géza A szerkesztésben közreműködött: H. Varga Gyula Kiadó: Voigt Vilmos, a társaság elnöke A társaság levélcíme: 1364 Budapest, Pf ELTE BTK Folklore Tanszék Cím: ELTE BTK Folklore Tanszék, 1088 Budapest, Múzeum krt fszt. 19. Telefonszám: sz. társ. szervezet, a bírósági bej. száma: 6.Pk.65345/1. Főv. Bíróság, Adószám: , Számlaszám: OTP Elnök: Voigt Vilmos, titkár: Balázs Géza Választmányi tagok: Gráfik Imre, Orosz Magdolna, Szívós Mihály A számvizsgáló bizottság vezetője: Heverdléné Laborc Júlia Tagjai: Bárth Dániel, Kovácsné Séra Katalin & SEMOTICA AGRIENSIS HARMADSZOR! & Adószámunk: évi 1%-s támogatás: Ft. Köszönjük! Szemiotikai naptár 12 2005. október Semiotica Agriensis 3. Ifjú szemiotikusok 3. konferenciája október 31 november th Finnish-Hungrian Semiotic Symposium Food and Eating Semiotics in Budapest november A Magyar Szemiotikai Társaság közgyűlése, Budapest december Bécs: Innovation and Reproduction in Cultural Societies. Rendező: IASS-AISS augusztus Kultúra, nemzet identitás. VI. Nemzetközi Hungarológiai Kongresszus. Közgyűlési meghívó A Magyar Szemiotikai Társaság elnöksége november 17-én csütörtökön ra összehívja a társaság évi rendes, tisztújító közgyűlését. A közgyűlés helyszíne: az ELTE Folklór Tanszékének könyvtára (1088 Budapest, Múzeum krt fsz. 19.). A társaság tagsága 50%-ának meg nem jelenése esetén a közgyűlés november 17-én csütörtökön órakor lesz ugyanott. A második alkalommal összehívott közgyűlés a megjelentek létszámától függetlenül határozatképes. A közgyűlés napirendje: 1. Az elnök beszámolója 2. A titkár pénzügyi beszámolója 3. A számvizsgáló bizottság jelentése 4. A jelölőbizottság jelentése 5. Tisztségviselők megválasztása a közötti időszakra. 6. Alapszabály-módosítás (a kiemelt közhasznúsággal kapcsolatban) 7. Egyebek Közgyűlési előadás: Scheder Veronika (Nyíregyházi Főiskola): A gyorsírás és a nyelv kapcsolata 23 FELHÍVÁS A Magyar Szemiotikai Társaság, az Eszterházy Károly Főiskola Kommunikáció Tanszéke és az Inter Kultúra-, Nyelv- és Médiakutató Központ konferenciát rendez a szemiotika kutatásának és oktatásának témakörében. A konferencia ideje: október Helye: Eszterházy Károly Főiskola, 3300 Eger, Egészségház u. 4. A tervezett program: Társadalom és jelek. Társadalomkutatók a szemiotikai perspektívákról. Bármilyen szemiotikai témában (művelődéstörténet, néprajz, folklór, irodalomelmélet, nyelvészet, szociológia, média- és kommunikációelmélet, filozófia stb.) lehet jelentkezni max. 20 perces előadásokkal. Ifjú szemiotikusok 3. konferenciája. Bármilyen szemiotikai vagy szemiotikai jellegű filozófiai, folklorisztikai, kommunikációelméleti, nyelvészeti, művészetelméleti, irodalmi, pedagógiai stb. témában jelentkezhetnek főiskolai, egyetemi hallgatók, PhD-hallgatók, fiatal kutatók. A max. 15 perces előadásokat szabad megbeszélés követi szociológus, néprajzkutató, nyelvész szakember közreműködésével. Finn magyar szemiotikai szimpózium. A két konferencia mellett rendezi meg a Magyar Szemiotikai Társaság finn magyar szemiotikai szimpóziumját, amelyre angol, német, finn stb. nyelvű előadásokkal lehet jelentkezni. Mindhárom rendezvényre a jelentkezési határidő: szeptember 30. Előadóinktól rövid rezümét is kérünk. Részvételi díj: A kétnapos rendezvény részvételi díja 7500 Ft (program, szállás, étkezés). Előadóknak, a Magyar Szemiotikai Társaság tagjainak a kedvezményes részvételi díja: 5000 Ft. Jelentkezés: Magyar Szemiotikai Társaság, 1088 Budapest, Múzeum krt fszt Információ: A rendezvény anyagát a Magyar Szemiotikai Társaság a tervek szerint megjelenteti. Az előző két konferencia anyagából készített Magyar szemiotikai tanulmányok 7-8. kötete (Semiotica Agriensis) Egerben a konferencia idején már kapható lesz. Budapest Eger, június 30. Dr. Voigt Vilmos Dr. Balázs Géza Dr. H. Varga Gyula egyetemi tanár egyetemi tanár főiskolai tanár 34 Magyar Szemiotikai Társaság Hungarian Association for Semiotic Studies Ungarische Gesellschaft für Semiotik Association Hongroise de Recherche Sémiotique 1088 Budapest VIII. Múzeum krt H-1364 Budapest 4. Pf telefon és fax: 36 (1) INVITATION Herewith I invite You to participate (and deliver a lecture) at the 27 th Finnish-Hungarian Semiotic Symposium Food and Eating Semiotics in Budapest, which will be held on 31st October (Monday) at the Department of Folklore (address as above, room földszint 26 ground floor to the left from the entrance) from 10 A.M. until 4 P.M. (lunch included) papers (30 minutes each) Henri BROMS: Remarks on Hungarian Food in Hungarian literature Altti KUUSAMO: The matrix of cafés: al banco a tutta la Roma the survival of Roman 20th century cafféterias Hannu RIIKONEN: Oskar Levin s Party at Porvoo Géza BALÁZS: A well known Hungaricum: pálinka (with pictures) Mihály HOPPÁL: Food code in the Hungarian peasant weddig (including video presentation of an ethnographic film) Győző ZSIGMOND (Bucuresti): Semiotics of Mushrooms in food habits 1st November (Tuesday) morning: excursion, cultural program, including a round-table discussion: Further tasks in food and eating semiotics -- lead by Vilmos VOIGT) evening : reception for the participants of the Russian-Hungarian Symposium on Food organized by the MTA Néprajzi Kutatóintézet + Ethnographic Institute of the Russian Academy of Sciences (between 2nd and 4th November 2005 in Budapest (at the Ethnographic Research Institute: Budapest I. Országház utca 30). Our symposium participants are cordially invited to the reception. Thus: two full days in Budapest, from morning to evening. All participants cover their own expenses. 5 th September 2005 Vilmos Voigt president Hungarian Association for Semiotic Studies 45 Társasági hírek A Magyar Szemiotikai Társaság nevében Tiszteletreméltó Társaság! Őszinte tisztelettel köszöntjük a Magyar Nyelvtudományi Társaságot fennállásának 100. évfordulója alkalmából, mint a legszélesebb értelemben vett hazai nyelvtudományi érdeklődés megtestesítőjét. További hatékony, eredményes tevékenységet kívánunk. Annál inkább tehetjük ezt, mivel a mi Magyar Szemiotikai Társaságunk éppen a Magyar Nyelvtudományi Társaság szemiotikai szakosztályából alakult ki, és reményeink szerint együttműködésünk azóta is felhőtlennek mondható, sőt bizonyára folytatódik is. Ad multos annos! Budapest, december 1. Voigt Vilmos (Magyar Nyelv, 2005/1. 20.) Csőd. A korábbi országgyűlési támogatásokat átvevő Nemzeti Civil Alapprogram 2005-ben sem támogatta társaságunkat. Beadott pályázatunkkal kapcsolatban azt írták: Az igényelt támogatás magasabb mint az adható. A hiánypótlásként megküldött eredménylevezetés hitelesítése nem megfelelő, a hitelesítő szöveg hiányzik. Csak annyit fűzünk hozzá, hogy 2004-ben ugyanilyen módon számítottuk ki az igényelt támogatás összegét, ugyanilyen eredménylevezést küldtünk, akkor az szerepelt az elutasító levélben, hogy forráshiány miatt nem támogatják társaságunkat. Jövőre nyilván az lesz az ok, a bélyegző kék. Vagy fekete. (BG) Közhaszontalanok. A Magyar Szemiotikai Társaság 2004-ben és 2005-ben két közgyűlést is tartott, amelyen a kiemelt közhasznúsággal kapcsolatban hozott határozatokat januárjában beadtuk a Fővárosi Bírósághoz a kiemelt közhasznú szervezetté válással kapcsolatos kérelmünket. A Bíróság 2005 áprilisában társaságunkat kiemelt közhasznú szervetetté nyilvánította, amely határozat ellen 15 napon belül lehetett fellebbezni. A Fővárosi Főügyészség élt a fellebbezés lehetőségével, és megtámadta a határozatot. Több kifogásuk közül a leglényegesebb az volt, hogy csak az a szervezet lehet kiemelten közhasznú, amely állami feladatokat vállal át. A Magyar Szemiotikai Társaság végez ugyan oktatást, ismeretterjesztést, de nem alapított iskolát, amellyel állami feladatot vállalna át. Dr. Tomszer Miklós ügyvéd segítségével megfogalmaztuk kifogásunkat (hogy társaságunk egy olyan tudományterületet művel, amelynek nincs állami bázisa, hogy a szemiotika mind a közép-, mind a felsőfokú oktatásban benne van, ehhez szakanyagokat, szakembereket stb. bocsát rendelkezésre a társaság). Mindezeket a Fővárosi Bíróság nem fogadta el, és visszavonta korábbi határozatát, amellyel társaságunkat kiemelten közhasznú társasággá nevezte ki. Dr. Tomszer Miklós ügyvéd javaslatára a társaság 2005-ben más indokokkal ismét benyújtja a kérelmét. A kiemelt közhasznúság azért lenne fontos társaságunk számára, mert így több pályázaton indulhatnánk. (BG) 56 Hírek Második kiadásban jelent meg A jel tudománya című tanulmánykötet Horányi Özséb és Szépe György szerkesztésében. A második kiadás részben új anyagot is tartalmaz, ezért címe: A jel tudománya/szemiotika, s Társaságunkra is tesznek utalást a bevezetőben. A gondolkodó világ modellje. In memoriam Jurij Lotman címmel közöl tanulmányt Szabó Tünde Aetas (Szeged) 2003/1. számában. Megjelent Kincses Kovács Éva tagtársunk Kaleidoszkóp a világra című könyve (Debrecen, 2005.), amelyben több szemiotikai tanulmány is olvasható. A Sokszínű nyelvészet című kötetben (szerk.: Simigné Fenyő Sarolta Bodnár Ildikó, Miskolc, 2005.) két szemiotikai tanulmány is olvasható: Szabó Mária Helga: A magyar jelnyevlt helyzete eredmények és visszásságok, valamint: Tokaji Ildikó: A térképi ábrázolás kommunikációs eszköztára. Az Antik Tanulmányok évi kötetében Esztétika Theokritos idilljeiben, Theokritos Hylas-idillje címmel jelent meg Domány Judit tagtársunk tanulmánya. A évi kötetében Theokritos XXII. idillje címmel írt tanulmányt. A Tanulmányok Bollók János emlékére című kötetben pedig Agón-helyzetek Theokritos költeményeiben címmel publikált Domány Judit április 20-án az ELTE Folklore Tanszékén tartották meg T. Litovkina Anna és Vargha Katalin Éhes diák pakkal álmodik. Egyetemisták közmondáselváltoztatásai és Viccében él a nemzet. Magyar közmondás-paródiák című könyvének bemutatóját. Balázs Géza és Veszelszki Ágnes szerkesztésében, az EKF Kommunikáció Tanszékének támogatásával 2005 októberében, az egri konferenciára jelenik meg Semiotica Agriensis címmel a Magyar szemiotikai tanulmányok 7 8. kötete. A kötet 28 tanulmányt tartalmaz az elmúlt két év egri szemiotikai konferenciáinak anyagából. John Pier szíves információja jutott el hozzánk Kroó Katalin tagtársunk segítségével. A de Gruyter Narratologia sorozatában megjelent John Pier és Jean-Marie Schaeffer szerkesztésében a Métalepses című tanulmánykötet (Etorses au pacte de la représentation). A kötet tartalomjegyzékét lapunk dokumentumai között közöljük. 67 A Magyar szemiotikai tanulmányok sorozat eddigi kötetei: 1. A magyar jelrendszerek évszázadai. Szerk.: Voigt Vilmos és Balázs Géza. MSZT, Bp., oldal 2. Felfedezőúton a jelek világában. Szerk.: Balázs Géza. MSZT, Bp., oldal 3. Jeles jogok jogos jelek. Nyelvi jogok társadalmi konfliktusok. Szerk.: Balázs Géza és Voigt Vilmos. MSZT, Bp., 224 oldal 4. A jelek mélyvilága. Barlangi helynevek. A Baradla, Béke-, Sátorkőpusztai és Pénzpataki-barlang névanyaga. Írta és szerk.: Balázs Géza, Lieber Tamás, Varga Ferenc. MSZT, Bp., oldal A kezdetektől a máig. A modern magyar szemiotika olvasókönyve. Szerk.: Voigt Vilmos és Balázs Géza. MSZT, oldal. (7 8. Semiotica Agriensis. Az egri szemiotikai konferenciák anyaga. Szerk.: Balázs Géza és Veszelszki Ágnes. Megj. alatt, 2005.) A sorozat kötetei a Társaság tagjai számára kedvezménnyel megrendelhetők a Társaságnál (kérésre csekket küldünk, vagy utánvéttel juttatjuk el a köteteket, az 1 4. kötetek ára a Társaságnál 500 Ft, az 5 6. kötet ára 1200 Ft), illetve megvásárolhatók az ELTE BTK Jegyzetboltjában (1088 Budapest, Múzeum krt alagsor). 1% Az APEH értesítette társaságunkat, hogy a évi személyi jövedelemadó bevallásakor az 1%-os felajánlások eredményeként társaságunk forintot kapott. Köszönjük! 7 Hasonló dokumentumok
SZEMIOTIKAI TÁJÉKOZTATÓ A szemiotika összeköti a természetet és a kultúrát (Guadalajara, 1997.) Új folyam 26 (1991-) 2016. február 10. 2016. 1. szám A Magyar Szemiotikai Társaság tájékoztatója (hagyományos Részletesebben A Szemiotikai Tájékoztató (a Magyar Szemiotikai Társaság kiadásában) új folyamának bibliográfiája
SZEMIOTIKAI TÁJÉKOZTATÓ A szemiotika a humán tudományok matematikája, a modern nyelvtudomány a szemiotika matematikája (Ivanov nyomán Papp Ferenc, 1963.) A szemiotika kettős viszonyban áll a tudományokkal: Részletesebben SZEMIOTIKAI TÁJÉKOZTATÓ A szemiotika összeköti a természetet és a kultúrát" (Guadalajara, 1997.) Új folyam 17 (1991-) (22) * 2007. szeptember 3.
SZEMIOTIKAI TÁJÉKOZTATÓ A szemiotika összeköti a természetet és a kultúrát" (Guadalajara, 1997.) Új folyam 17 (1991-) (22) * 2007. szeptember 3. * 2007. 2. szám (i) A Magyar Szemiotikai Társaság tájékoztatója Részletesebben SZEMIOTIKAI TÁJÉKOZTATÓ
SZEMIOTIKAI TÁJÉKOZTATÓ A szemiotika összeköti a természetet és a kultúrát" (Guadalajara, 1997.) Új folyam 19 (1991-) (24) * 2009. február 28. * 2009. 1. szám A Magyar Szemiotikai Társaság tájékoztatója Részletesebben A társaság levélcíme: 1364 Budapest, Pf. 107. ELTE BTK Folklore Tanszék E-mail: voigt@ludens.elte.hu, szemiotika@ludens.elte.hu, balazsge@due.
SZEMIOTIKAI TÁJÉKOZTATÓ A szemiotika konferenciákon él (Thomas Sebeok, 1996.) A szemiotika összeköti a természetet és a kultúrát" (Guadalajara, 1997.) A szemiotika napfényes filológia (Szépe György, 2002.) Részletesebben Beszámoló a Magyar Szemiotikai Társaság 2012-es közgyűlésén
1 Beszámoló a Magyar Szemiotikai Társaság 2012-es közgyűlésén Valamivel több mint egy éve hangzott el legutóbbi közgyűlési beszámolónk. Azóta is körülbelül ugyanúgy működött társaságunk, úgyhogy semmi Részletesebben SZEMIOTIKAI TÁJÉKOZTATÓ
A szemiotika a humán tudományok matematikája, a modern nyelvtudomány a szemiotika matematikája (Ivanov nyomán Papp Ferenc, 1963.) A szemiotika kettős viszonyban áll a tudományokkal: egyrészt az utóbbi Részletesebben Magyar Szemiotikai Társaság. 2015. évi kiegészítő melléklete és közhasznúsági jelentése
2015. évi kiegészítő melléklete és közhasznúsági jelentése KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET 1. Általános adatok A Magyar Szemiotikai Társaság (továbbiakban Társaság) a F6városi Bíróság 9. Pk. 65-345/1991/19. számú Részletesebben A társaság levélcíme: 1364 Budapest, Pf. 107. ELTE BTK Folklore Tanszék E-mail: voigt@ludens.elte.hu, szemiotika@ludens.elte.hu, balazsge@due.
SZEMIOTIKAI TÁJÉKOZTATÓ A szemiotika összeköti a természetet és a kultúrát (Guadalajara, 1997.) Új folyam 26 (1991-) 2016. április 25. 2016. 2. szám A Magyar Szemiotikai Társaság tájékoztatója (hagyományos Részletesebben SZEMIOTIKAI TÁJÉKOZTATÓ
SZEMIOTIKAI TÁJÉKOZTATÓ A szemiotika összeköti a természetet és a kultúrát" (Guadalajara, 1997.) Új folyam 18 (1991-) (23) * 2008. február 11. * 2008. 1. szám A Magyar Szemiotikai Társaság tájékoztatója Részletesebben DR. SZATHMÁRI JUDIT SZAKMAI ÖNÉLETRAJZ
DR. SZATHMÁRI JUDIT SZAKMAI ÖNÉLETRAJZ Személyi adatok Név: Dr. Szathmári Judit Születési hely, idı: Karcag, 1973. szeptember 15. Munkahely címe: Eszterházy Károly Fıiskola, Amerikanisztika Tanszék, 3300 Részletesebben Borbás Gabriella Dóra bibliográfiája
Borbás Gabriella Dóra bibliográfiája Tudományos munkássága a Magyar Tudományos Művek Tárában: https://vm.mtmt.hu//search/slist.php?lang=0&authorid=10023178 Könyv A Biblia mint kommunikációs tankönyv. Vince Részletesebben Kedves Árpád! Kedves Kollégák!
SZEMIOTIKAI TÁJÉKOZTATÓ A szemiotika összeköti a természetet és a kultúrát" (Guadalajara, 1997.) Új folyam 21 (1991-) * 2011. június 30. * 2011. 2. szám A Magyar Szemiotikai Társaság tájékoztatója (hagyományos Részletesebben 2009. november 26 csütörtök
2009. november 26 csütörtök 09.30 09.45 Megnyitó I. szekció (elnök: Lengyel Zsolt egyetemi tanár) 09.45 10.00 Kerekesné Dócs Nikoletta (hallgató): Univerzális és egyedi jellemzők az afáziások beszédében Részletesebben SZEMIOTIKAI TÁJÉKOZTATÓ A szemiotika összeköti a természetet és a kultúrát" (Guadalajara, 1997.)
SZEMIOTIKAI TÁJÉKOZTATÓ A szemiotika összeköti a természetet és a kultúrát" (Guadalajara, 1997.) Új folyam 11 (16) * 2001. március 5. * 2001. 1. szám A Magyar Szemiotikai Társaság tájékoztatója Szerkeszti: Részletesebben ELTE Bölcsészettudományi Kar Kutatási adatbázis
Kutatóhely neve: Orosz Nyelvi és Irodalmi Tanszék: Orosz Irodalom és Irodalomkutatás Összehasonlító Tanulmányok Doktori Program Kutatási téma címe: Turgenyev prózapoétikájának antik irodalmi gyökerei (Ovidius, Részletesebben SZEMIOTIKAI TÁJÉKOZTATÓ
SZEMIOTIKAI TÁJÉKOZTATÓ A szemiotika összeköti a természetet és a kultúrát (Guadalajara, 1997.) Új folyam 25 (1991-) 2015. szeptember 20. 2015. 3. szám A Magyar Szemiotikai Társaság tájékoztatója (hagyományos Részletesebben Magyar Szemiotikai Társaság. 2014. évi Kiegészítő melléklete és közhasznúsági jelentése
Kiegészítő melléklete és közhasznúsági jelentése KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET 1. Általános adatok A Magyar Szemiotikai Társaság (továbbiakban Társaság) a F6városi Bíróság 9. Pk. 65-345/1991/19. számú 2009. július Részletesebben Pro Physica Hallgatói Alapítvány SZEGED
Pro Physica Hallgatói Alapítvány SZEGED Alapító Okirat Ezen Alapító Okirat a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi törvény IV.74/A paragrafusa alapján, önálló jogi személyként működő alapítvány létrehozása Részletesebben MI A SZEMIOTIKA? A szemiotika összeköti a természetet és a kultúrát.
MI A SZEMIOTIKA? A szemiotika összeköti a természetet és a kultúrát. (Guadalajara, 1997.) A szemiotika a humán tudományok matematikája, a modern nyelvtudomány a szemiotika matematikája. (Ivanov nyomán Részletesebben MAGYAR ADDIKTOLÓGIAI TÁRSASÁG KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
MAGYAR ADDIKTOLÓGIAI TÁRSASÁG KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2006 Tartalomjegyzék I. A szervezet alapadatai... 3 II. Számviteli beszámoló... 4 III. Költségvetési támogatás felhasználása... 6 IV. Vagyon felhasználásával Részletesebben Magyar Radiológus Asszisztensek Egyesülete Rendes évi Közgyűlése 2013. április 13.
Magyar Radiológus Asszisztensek Egyesülete Rendes évi Közgyűlése 2013. április 13. JEGYZŐKÖNYV KIVONAT Közgyűlés helye: SE- I. sz. Sebészeti Klinika Előadóterme 1082 Budapest, Üllő út 78/a., 2. emelet Részletesebben 9:30 9:40 Megnyitó (Forray R. Katalin, egyetemi tanár, az Educatio "Társadalmi nemek" számának szerkesztője )
HA ROSSZUL LÁTJA E LEVÉL KARAKTEREIT KATTINTSON IDE: http://www.oktatas.uni.hu/gender.htm Meghivó Oktatás és iskolázottság nemi egyenlőtlenségek cimmel közös tudományos konferenciát rendez az MTA Nevelésszociológiai, Részletesebben A kötetben szereplő tanulmányok szerzői
Magyar Szociológiai Társaság 1014 Budapest, Országház u. 30. Paksi Veronika titkár részére Tárgy: szakosztályi beszámoló Tisztelt Titkár Asszony! Mellékelten küldjük a Magyar Szociológiai Társaság Kárpát-medencei Részletesebben Szakmódszertani iskolai gyakorlat
Dr. Makó Ferenc Bolyai János Fővárosi Gyakorló Műszaki Szakközépiskola 1134 Bp., Váci út 21. Tel.: 320-8233 Kapcsolattartó: Hegyesi László Első találkozó: 2014. szeptember 19. 8:45 igazgatói iroda előtt Részletesebben KÁROLY RÓBERT FŐISKOLA GYÖNGYÖS. Az átalakuló, alkalmazkodó mezőgazdaság és vidék
KÁROLY RÓBERT FŐISKOLA GYÖNGYÖS Az átalakuló, alkalmazkodó mezőgazdaság és vidék XIV. Nemzetközi Tudományos Napok 2014. március 27 28. 1. felhívás Gyöngyös 2013. szeptember 1 TUDOMÁNYOS BIZOTTSÁG Elnök Részletesebben SZEMIOTIKAI TÁJÉKOZTATÓ A szemiotika összeköti a természetet és a kultúrát" (Guadalajara, 1997.)
SZEMIOTIKAI TÁJÉKOZTATÓ A szemiotika összeköti a természetet és a kultúrát" (Guadalajara, 1997.) Új folyam 11 (16) * 2001. október 8. * 2001. 2. szám A Magyar Szemiotikai Társaság tájékoztatója Szerkeszti: Részletesebben Nagycsaládosok Országos Egyesületének a tagja 2030 Érd, Viola u. 35. 2008/1. Jegyzőkönyv
2008/1. Jegyzőkönyv Készült az Ága-Boga Nagycsaládosok Érdi Egyesülete Közgyűlésén 2008. február 23-án az Érdligeti Közösségi Házban, Érd, Fürdő u.1. A 9:30 órára meghirdetett kezdési időpontban nem jelent Részletesebben SZEMIOTIKAI TÁJÉKOZTATÓ A szemiotika összeköti a természetet és a kultúrát (Guadalajara, 1997.)
SZEMIOTIKAI TÁJÉKOZTATÓ A szemiotika összeköti a természetet és a kultúrát (Guadalajara, 1997.) Új folyam 22 (1991-) * 2012. február 15. * 2012. 1. szám A Magyar Szemiotikai Társaság tájékoztatója (hagyományos Részletesebben VÁROSFEJLESZTŐ TÁRSASÁGOK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2013. ÉV
VÁROSFEJLESZTŐ TÁRSASÁGOK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2013. ÉV Kecskemét, 2013. január 28. elnök 1 AZ EGYESÜLET FŐBB ADATAI Név: Rövid név: Székhely: Bírósági határozat száma: Városfejlesztők Részletesebben Közhasznúsági jelentés. A 2005. évről
Statisztikai számjel 1965480391993310 Adószám 19654803 2-42 Közhasznúsági jelentés A 2005. évről A Magyar Fotográfiai Alapítvány alapítói: FÉNYSZÖV Budapesti Fényképész Szövetkezet (1065 Budapest, Bajcsy Részletesebben - A rendszerváltás és az uniós csatlakozás gazdálkodásra gyakorolt hatása a dél- bihari régióban. - Piaci túlélés kisüzemi lavírozás.
Lovas Kiss Antal Publikációs lista Önálló könyv - A rendszerváltás és az uniós csatlakozás gazdálkodásra gyakorolt hatása a délbihari régióban. Doktori disszertáció 2003. 255. p. - Piaci túlélés kisüzemi Részletesebben Közhasznúsági jelentés. A 2007. évről
Magyar Fotográfiai Alapítvány 1065 Budapest, Nagymező u. 20. Statisztikai számjel 1965480391993310 Adószám 19654803 2-42 Közhasznúsági jelentés A 2007. évről A Magyar Fotográfiai Alapítvány alapítói: FÉNYSZÖV Részletesebben Közgyűlési jegyzőkönyv
1 Közgyűlési jegyzőkönyv Amely készült a Magyar Artériás Stiffness Társaság (1103 Budapest, X. ker. Kőér u. 2/D.) 2010. április 15-én du.17.25 órai kezdettel megtartott megismételt közgyűléséről. Helyszín: Részletesebben Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar intézeti /tanszéki kreditfelelősök 2014/2015. tanév
Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar intézeti /tanszéki kreditfelelősök 2014/2015. tanév Angol-Amerikai Intézet: Dr. Hargitai Márta (oktatási intézetigazgató-helyettes) Dr. Starcevic Attila Részletesebben A HÖOK manifesztuma az országgyűlési választások kapcsán. HÖOK Közgyűlés az. ELTE jogi karán
Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS mely készült a. Magyar Történelmi Társulat 2007.évi működési támogatásairól és költségeiről
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS mely készült a Magyar Történelmi Társulat 2007.évi működési támogatásairól és költségeiről Részei: 1. Számviteli beszámoló 2. Kapott támogatások és felhasználásuk 3. Vagyon felhasználása Részletesebben NYÍRSÉGI HÁZIORVOSI EGYESÜLET ALAPSZABÁLY
NYÍRSÉGI HÁZIORVOSI EGYESÜLET ALAPSZABÁLY I. Általános rendelkezések A szervezet neve: Nyírségi Háziorvosok Egyesülete A szervezet székhelye: 4400 Nyíregyháza, Szent István út 59. A szervezet működési Részletesebben A Magyar Kommunikációtudományi Társaság Egyesület ALAPSZABÁLYA. I. Az egyesület adatai
1 A Magyar Kommunikációtudományi Társaság Egyesület ALAPSZABÁLYA Az Egyesület tagjai a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (Ptk.) valamint az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, Részletesebben KÖZGYŰLÉSI HATÁROZATOK JEGYZÉKE
KÖZGYŰLÉSI HATÁROZATOK JEGYZÉKE a Dél-alföldi Regionális Innovációs Ügynökség Közhasznú Egyesület (a továbbiakban: DA-RIÜ KhE./Egyesület) Közgyűlésének 2011. május 30-án hozott határozatairól 1/2011. (V. Részletesebben A Synergon Informatika Nyrt. 2012. április 27-én megtartott évi rendes közgyűlésének határozatai
KÖZGYŰLÉSI HATÁROZATOK A Synergon Informatika Nyrt. 2012. április 27-én megtartott évi rendes közgyűlésének határozatai BUDAPEST, 2012. ÁPRILIS 27. A Synergon Informatika Nyrt. (1191 Budapest, Vak Bottyán Részletesebben HB elnöks a 2009-es. Szenes Zoltán bizottsági elnök. Budapest, 2009. december 17-én. MTA IX. Gazdaság- és Jogtudományi Osztály, Hadtudományi Bizottság
HB elnöks kségg beszámol molója a 2009-es évben végzettv munkáról Szenes Zoltán bizottsági elnök Budapest, 2009. december 17-én MTA IX. Gazdaság- és Jogtudományi Osztály, Hadtudományi Bizottság Tevékenységi Részletesebben A Néprajztudományi Bizottság 2014. évi tevékenysége
A Néprajztudományi Bizottság 2014. évi tevékenysége Az MTA Néprajztudományi Bizottsága 2014-ben két alkalommal ülésezett (január 15- én és november 11-én). Az ülésre első alkalommal a Néprajzi Múzeum Tanácstermében Részletesebben SZEMIOTIKAI TÁJÉKOZTATÓ
SZEMIOTIKAI TÁJÉKOZTATÓ A szemiotika összeköti a természetet és a kultúrát" (Guadalajara, 1997.) Új folyam 18 (1991-) (23) * 2008. szeptember 15. * 2008. 2. szám A Magyar Szemiotikai Társaság tájékoztatója Részletesebben Magyarország, 4031, Debrecen. tozser.zoltan@arts.unideb.hu. 2009. szeptemberétől jelenleg is Ph.D. tanulmányok folytatása
Europass Önéletrajz Vezetéknév / Utónév(ek) Cím(ek) Tőzsér Zoltán Magyarország, 4031, Debrecen. Telefonszám(ok) Mobil: +36-30-461-45-81 E-mail(ek) Állampolgárság tozser.zoltan@arts.unideb.hu Magyar Születési Részletesebben BESZÁMOLÓK, HÍREK. Thalassa (14) 2003, 2 3: 193 197
Thalassa (14) 2003, 2 3: 193 197 BESZÁMOLÓK, HÍREK In memoriam Katona Gábor Katona Gábor tanítványom és barátom volt, ma már tudom, hogy nem ismertem eléggé. A pécsi egyetem bölcsészkarának hallgatója Részletesebben Szóbeli Záróvizsga ideje (év.hó.nap.óra.perc)
Hallgató oktatási azonosítója Írásbeli Záróvizsga ideje (év.hó.nap.óra.perc) - amennyiben van Írásbeli Záróvizsga helye (cím, emelet, terem) - amennyiben van Szóbeli Záróvizsga ideje (év.hó.nap.óra.perc) Részletesebben A felsőoktatási intézmények. Pázmány Péter Katolikus Egyetem Bölcsészet- és Társadalomtudományi Kar Vitéz János Tanárképző Központ
A felsőoktatási intézmények KAZINCZY FERENC SZÉP MAGYAR BESZÉD VERSENYÉNEK 44. országos döntője scientia et f idelitate Pázmány Péter Katolikus Egyetem Bölcsészet- és Társadalomtudományi Kar Vitéz János Részletesebben Tavaszi Sporttábor / Spring Sports Camp. 2016. május 27 29. (péntek vasárnap) 27 29 May 2016 (Friday Sunday)
Tavaszi Sporttábor / Spring Sports Camp 2016. május 27 29. (péntek vasárnap) 27 29 May 2016 (Friday Sunday) SZÁLLÁS / ACCOMODDATION on a Hotel Gellért*** szálloda 2 ágyas szobáiban, vagy 2x2 ágyas hostel Részletesebben 1/4. 1/2011. Közgyűlés jegyzőkönyv
Nagycsaládosok Országos Egyesületének a tagja 2030 Érd, Viola u. 35. Levélcím: 2031 Érd, Pf.204 1/4 1/2011. Közgyűlés jegyzőkönyv Készült az Ága-Boga Nagycsaládosok Érdi Egyesülete Közgyűlésén 2011. április Részletesebben TISZTA LAP. Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület ALAPSZABÁLY. ( a módosítással egységes szerkezetben ) Általános rendelkezések.
TISZTA LAP Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület ALAPSZABÁLY ( a módosítással egységes szerkezetben ) I. Általános rendelkezések. 1. (1) Az Egyesület neve: Tiszta lap Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület Részletesebben A szociális szféra kapcsolathálózati megközelítésben
2011/5 2011/5 A szociális szféra kapcsolathálózati megközelítésben Dávid Beáta Magvas Mária: A munkakapcsolat határozza meg a jelzőrendszert. Az észlelő- és jelzőrendszer működése Veszprémben Becze Orsolya Részletesebben MAGYAR COACH EGYESÜLET 2013. ÉVI Közhasznúsági jelentése
MAGYAR COACH EGYESÜLET 2013. ÉVI Közhasznúsági jelentése Budapest, 2013.11.28. 1 I.. A SZERVEZET ALAPADATAI A szervezet neve: Magyar Coach Egyesület Adószáma: 18218295-1-42 Székhelye: 1147 Budapest, Benkő Részletesebben 2014 Január/January/Januar Február/February/Februar
Fotó: faluskriszta.hu NAPTÁR 20 5. Hét/Week/Woche 27 Montag 28 Dienstag 29 Mittwoch 30 Donnerstag 31 Freitag 1 Samstag 2 Angelika, Angyalka Károly, Karola Adél, Eta Martina, Gerda Marcella, Lujza Ignác, Részletesebben J E G Y Z Ő K Ö N Y V
Iktatva: 1/KGY/ Tárgy: Közgyűlés.02.18 Jelenlévők: Jelenléti ív szerint Mellékletek: 1. Jelenléti ív 2. Gazdasági beszámoló 3. Módosított alapszabály Tárgy: I. Alapszabály módosítás ismertetése, hozzászólások, Részletesebben A GÖRÖG KULTÚRÁÉRT ALAPÍTVÁNY 1142 Budapest, Dorozsmai u. 45. Adószám: 18172564 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008. ÉV. Tartalma:
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008. ÉV Tartalma: Számviteli beszámoló (mérleg, eredmény kimutatás) A vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatás Célszerinti kifizetések kimutatása Támogatások kimutatása A közhasznúsági Részletesebben KÖZGYŰLÉSI JEGYZŐKÖNYV
KÖZGYŰLÉSI JEGYZŐKÖNYV Jelen Közgyűlési jegyzőkönyv (a továbbiakban: Jegyzőkönyv ) felvételre került az alulírott napon a PLOTINUS HOLDING Nyilvánosan Működő Részvénytársaság (rövid név: PLOTINUS HOLDING Részletesebben MAGYAR COACH EGYESÜLET 2012. ÉVI Közhasznúsági jelentése
MAGYAR COACH EGYESÜLET 2012. ÉVI Közhasznúsági jelentése Budapest, 2012.12.06. 1 I.. A SZERVEZET ALAPADATAI A szervezet neve: Magyar Coach Egyesület Adószáma: 18218295-1-42 Székhelye: 1147 Budapest, Benkő Részletesebben Jegyzőkönyv. készült a Felsőoktatási Kollégiumok Országos Szövetségének Küldöttgyűlésén
Jegyzőkönyv készült a Felsőoktatási Kollégiumok Országos Szövetségének Küldöttgyűlésén Helyszín: Budapesti Műszaki Főiskola Kollégium Bánki Donát Tagkollégium Időpont: 2008. május 9. (péntek) 11.00 11.00 Részletesebben Szakmai beszámoló a 3508/01141 sz. pályázathoz
Egyházi Könyvtárak Egyesülése 1085 Budapest, Üllői út 24. 20/824 38 81 gabriella.hubert@lutheran.hu Szakmai beszámoló a 3508/01141 sz. pályázathoz Örökségünk jövője - A 21. század kihívásai a muzeális Részletesebben SZAKMAI BESZÁMOLÓ. A konferenciáról készült ismertető elérhető az alábbi honlapcímen: www.bathorimuzeum.hu/közérdekű információk/pályázatok
Nemzeti Kulturális Alap Igazgatósága 1388 Budapest Pf. 82 Pályázati azonosító: 3508/01085. SZAKMAI BESZÁMOLÓ A Magyar Nemzeti Múzeum 3508/01085. számú pályázati azonosítóval jelölt pályázata 290.000,- Részletesebben Publikációim listája
Publikációim listája Könyvek 1. Diskurzusok összjátéka (Tanulmányok, kritikák), Balassi Kiadó, Bp., 2001. 2. Garaczi László (monográfia), Kalligram, Pozsony, 2002. 3. A csúf másik (Kosztolányi Dezső : Részletesebben Zsűritagok névsora szekciók szerint Terembeosztás
Zsűritagok névsora szekciók szerint Terembeosztás 1. Alkalmazott műszaki tudományok szekció I. em. 36. DR. FÜLÖP ISTVÁN egyetemi adjunktus Szent István Egyetem, Gépészmérnöki Kar, Mezőgazdasági és Élelmiszeripari Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2007. ÉVRŐL
A szervezet neve: Fotoszintézis Élet a fényből Alapítvány A szervezet székhelye: 1027 Budapest, Fő u 68. A szervezet adószáma: 18084324-2-41 Statisztikai számjel: 18084324-9499-569-01 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS Részletesebben Kapuvár Térségi Szociális és Gyermekjóléti Szolgálati Társulás
2013. December 19-i ülése 22 14-9-3/2013. TARTALMAZZA Kapuvár Térségi Szociális és Gyermekjóléti Szolgálati Társulás 2013. December 19-i nyílt ülésének jegyzőkönyvét 16/2013. (XII. 19.) határozat Jegyzőkönyv Részletesebben NÁDASDY TAMÁS HALÁLÁNAK 450. ÉVFORDULÓJÁN A KEGYELMED SZERELMES URÁT AZ ÚRISTEN EZ VILÁGBÓL KIVETTE CÍMŰ KONFERENCIA
Pályázati szakmai beszámoló az NKA Múzeumi Szakmai Kollégium 3508 altéma kódszámú kiírására NÁDASDY TAMÁS HALÁLÁNAK 450. ÉVFORDULÓJÁN A KEGYELMED SZERELMES URÁT AZ ÚRISTEN EZ VILÁGBÓL KIVETTE CÍMŰ KONFERENCIA Részletesebben Archeometria - Régészeti bevezető 1. T. Biró Katalin Magyar Nemzeti Múzeum tbk@ace.hu http://www.ace.hu/curric/elte-archeometria/
Archeometria - Régészeti bevezető 1. T. Biró Katalin Magyar Nemzeti Múzeum tbk@ace.hu http://www.ace.hu/curric/elte-archeometria/ Archeometria - Régészeti bevezető 1. - Az archeometria tárgya, témakörei, Részletesebben Darvai Tibor Önéletrajz. 2008 PTE Oktatás és Társadalom Neveléstudományi Doktori Iskola Nevelésszociológia program
Darvai Tibor Önéletrajz Személyes adatok: Név: Darvai Tibor Cím: 6724, Szeged, Kossuth Lajos sgt. 103. Telefon: 70/504-83-58 E-mail: darvai.tibor@gmail.com Tanulmányok: 2008 PTE Oktatás és Társadalom Neveléstudományi Részletesebben A Keresztényekért Alapítvány 2010. évi aktivitásai
A Keresztényekért Alapítvány 2010. évi aktivitásai 1. 2010. év január 6-án, az Európai Bizottság Szociális, Foglalkoztatási és Antidiszkriminációs Bizottságának megkeresésére kérdőívet töltött ki és küldött Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS NÓGRÁDI GEOPARK EGYESÜLET 2011. éves gazdasági évéről A közhasznúsági jelentés tartalma: a). a számviteli beszámolót; b). a költségvetési támogatás felhasználását; c). a vagyon felhasználásával Részletesebben Tarnai Tamás egyesületi beszámolójának megszavazása: Tartózkodó: 0 Nem-mel szavazó: 0 Igen-nel szavazó: 23
Jegyzıkönyv a Szegedi Karszt- és Barlangkutató Egyesület március 22-i tisztújító közgyőlésérıl Tarnai Tamás egysületi elnök 10. 00 -kor megállapította, hogy a közgyőlés nem szavazóképes. A 60 tagból 23 Részletesebben Kerekegyháza Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2010. június 30-i ülésére
331-6/2010. E L Ő T E R J E S Z T É S Kerekegyháza Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2010. június 30-i ülésére Tárgy: Kunok és jászok a Kárpát-medencében 770 éve című kötet megjelentetéséhez támogatás Részletesebben PROGRAMFÜZET. Magyar Ápolási Egyesület Szociális Szekció X. Országos Konferenciája. Kihívások a szociális ellátásban
PROGRAMFÜZET Szociális Szekció X. Országos Konferenciája Kihívások a szociális ellátásban 2011. június 30. július 1-2. Visegrád Fővédnök: Soltész Miklós szociális államtitkár VÉDNÖK Helyszín: Visegrád Részletesebben A magyarságtudományok önértelmezései A doktoriskolák II. nemzetközi konferenciája. Rendező: Nemzetközi Magyarságtudományi Társaság
A magyarságtudományok önértelmezései A doktoriskolák II. nemzetközi konferenciája Rendező: Nemzetközi Magyarságtudományi Társaság Szervezőbizottság: Dobos István (elnök) Bene Sándor Tuomo Lahdelma Monok Részletesebben Csillaghegyi Polgári Kör Egyesület Alapítva: 1912-ben, újjáalapítva: 2000-ben
Csillaghegyi Polgári Kör Egyesület Alapítva: 1912-ben, újjáalapítva: 2000-ben 1039 Budapest, Mátyás király út 77 Tel.: 240-9065 Számlasz: 11703006 20036249 Közhasznú szervezet Főv. Bíróság nyt. sz: 9236 Részletesebben KÖZGYŰLÉSI JEGYZŐKÖNYV
KÖZGYŰLÉSI JEGYZŐKÖNYV Jelen Közgyűlési jegyzőkönyv (a továbbiakban: Jegyzőkönyv ) felvételre került az alulírott napon a PLOTINUS HOLDING Nyilvánosan Működő Részvénytársaság (rövid név: PLOTINUS HOLDING Részletesebben Közgyőlési meghívó. 2007. november 27. kedd 14.45 óra. Program
SZEMIOTIKAI TÁJÉKOZTATÓ A szemiotika összeköti a természetet és a kultúrát" (Guadalajara, 1997.) Új folyam 17 (1991-) (22) * 2007. október 31. * 2007. 3. szám A Magyar Szemiotikai Társaság tájékoztatója Részletesebben A Gyommentes Környezetért Alapítvány Dr. Ujvárosi Miklós Gyomismereti Társasága 29. találkozójának
A Gyommentes Környezetért Alapítvány Dr. Ujvárosi Miklós Gyomismereti Társasága 29. találkozójának valamint a Magyar Gyomkutató Társaság 18. Konferenciájának Részletes programja Kedves Tagtársaink! Mint Részletesebben Kelt: Kapostüskevár, 2010. Február 27. szombat
Jegyzőkönyv A Verebélÿ László Vasúttörténeti Egyesület közgyűléséről Időpont: 2010. február 27. szombat Helyszín: Egyesületi iroda helyiség, Kapostüskevár MÁV állomás Jelen vannak: Az egyesület tagjai Részletesebben Név: Fogarasi Mihály; 1957. 09. 19. Pszichológus; ELTE BTK 1983. Tudományos fokozat: PhD 2005.; Pszichológia tudomány
Név: Fogarasi Mihály; 1957. 09. 19. Pszichológus; ELTE BTK 1983. Tudományos fokozat: PhD 2005.; Pszichológia tudomány Jelenlegi és korábbi munkahelyei: Jelenleg: NKE RTK Magatartástudományi Tanszék; főiskolai Részletesebben II. GYŐRI ORSZÁGOS KONFERENCIÁJA A GYŐR-MOSON-SOPRON MEGYEI PEDAGÓGIAI INTÉZET
A GYŐR-MOSON-SOPRON MEGYEI PEDAGÓGIAI INTÉZET ÉS A PEDAGÓGIAI SZOLGÁLTATÓK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE TEHETSÉGGONDOZÓK ÉS VERSENYSZERVEZŐK MUNKACSOPORTJÁNAK II. GYŐRI ORSZÁGOS KONFERENCIÁJA 2005. május 18 20. Részletesebben PÁZMÁNY PÉTER CATHOLIC UNIVERSITY FACULTY OF HUMANITIES AND SOCIAL SCIENCES. The European Citizen from the Perspectives of the Humanities
The European Citizen from the Perspectives of the Humanities Workshop Program 16, 19-20 Nov, 2012 Part I. Reconceptualising the European Citizen: Identity, Culture, Religion 16 Nov 2012, Friday Budapest, Részletesebben Tanuló városok a felnőtt tanulók elvárásai. V. Nemzetközi Felnőttképzési Konferencia
2008. november 10. (hétfő) PROGRAM Időpont (óra) Tartam (perc) Téma 10.00 10.10 10 Köszöntő 10.10 10.15 5 10.15 10.25 10 10.25 11.25 60 Az V. felnőttképzés-fejlesztési konferencia céljai és programja Köszöntő Részletesebben MEGHÍVÓ. Második Felhívás. E-agrárium & E-vidék. AGRÁRINFORMATIKAI FÓRUM és KONFERENCIA
MEGHÍVÓ Második Felhívás E-agrárium & E-vidék AGRÁRINFORMATIKAI FÓRUM KONFERENCIA Rendező : Magyar Agrárinformatikai Szövetség - MAGISZ Szent István Egyetem - SZIE Társrendező: Magyar Térinformatikai Társaság Részletesebben A Magyar Műszaki Értelmiség Napja
A Magyar Műszaki Értelmiség Napja Ünnepségsorozat 2012. június 4-7. 1 Budapest 2006. január 5. 2 3 A nyilatkozat aláírói Magyar Tudományos Akadémia Magyar Mérnökakadémia Magyar Mérnök Kamara Budapesti Részletesebben ALAPSZABÁLY. I. fejezet Általános rendelkezések
ALAPSZABÁLY I. fejezet Általános rendelkezések 1. Az egyesület neve: Veszprémi Múzeumegylet 2. Az egyesület székhelye: 8200 Veszprém, Erzsébet sétány 1. 3. Az egyesület működési területe: Veszprém megye. Részletesebben KÖZGYŰLÉSI HATÁROZATOK KÖNYVE 2014. év
KÖZGYŰLÉSI HATÁROZATOK KÖNYVE 2014. év Időpont: 2014. május 22. (Budapest, Hungexpo 25. pavilon) 1/2014.05.22. sz. közgyűlési határozat: Soós Árpád elnök megállapította, hogy a 2014. május 22-i, 10.30 Részletesebben Tápiószőlősi Községi Sportegyesület
Tápiószőlősi Községi Sportegyesület JEGYZŐKÖNYV Készült: Tápiószőlős Községi Sportegyesületének 2010. március 27-én megtartott közgyűlésén Az ülés helye: Sportépület-Sport út 3. Jelen vannak: A jelenléti Részletesebben DIABETESZES GYERMEKEKET TÁMOGATÓ EGYESÜLET KÖZHASZNÚ SZERVEZET KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS. 2012.év
DIABETESZES GYERMEKEKET TÁMOGATÓ EGYESÜLET KÖZHASZNÚ SZERVEZET KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2012.év - 2 - TARTALOMJEGYZÉK Oldal I. A Szervezet alapadatai 3 II. Egyszeres könyvvitelt vezető alapítványok közhasznú Részletesebben SZAKMAI ÖNÉLETRAJZ. Intézmény: Marx Károly Közgazdaságtudományi Egyetem, Külkereskedelmi Szak Év:: 1976 Tudományos fokozat:
SZAKMAI ÖNÉLETRAJZ 1. Családnév: Dr MÉSZÁROS 2. Keresztnév: Julia 3. Születési dátum: 15 th of July 1952 4. Állampolgárság: Hungarian 5. Családi állapot: Elvált, egy lánygyermek 6. Iskolai végzettség: Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Bíróság
Bíróság
Pf. 107
Bíróság
Pf. 107
Bíróság
Pf.204
Pf. 82
Bíróság