text:
TARTALOMJEGYZÉK HATÁROZATOK 6 - PDF
Download "TARTALOMJEGYZÉK HATÁROZATOK 6"
Imre Balázs Gáspár
1 2015/2. SZÁM
2 2015/2. SZÁM
3 BÍRÓSÁGI KÖZLÖNY 2015 /2./ szám TARTALOMJEGYZÉK TARTALOMJEGYZÉK AZ ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL ELNÖKÉNEK DÖNTÉSEI HATÁROZATOK 6 79/2015. (II. 16) OBHE számú a Balassagyarmati Törvényszéken egy bírói álláshely megszüntetéséről és a bíróságok július 1.napján engedélyezett bírói és igazságügyi alkalmazotti létszámáról szóló 283/2014. (VII. 02.) OBHE számú módosításáról 88/2015. (III. 2.) OBHE számú ban egy bírósági titkári álláshely megszüntetéséről és létszámának meghatározásáról szóló 248/2014. (VI. 12.) OBHE számú módosításáról 90/2015. (III. 2.) OBHE számú a Kúrián egy bírósági titkári álláshely létesítéséről és a bíróságok július 1. napján engedélyezett bírói és igazságügyi alkalmazotti létszámáról szóló 283/2014. (VII.02.) OBHE számú módosításáról AZ ORSZÁGOS BÍRÓI TANÁCS DÖNTÉSEI HATÁROZATOK 7 8/2015. (II.10.) OBT 9/2015. (II.10.) OBT 10/2015. (II.10.) OBT 11/2015. (II.10.) OBT 12/2015. (II.10.) OBT 13/2015. (II.10.) OBT 14/2015. (II. 10.) OBT A KÖZTÁRSASÁGI ELNÖK SZEMÉLYI HATÁROZATAI 10 AZ ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL ELNÖKÉNEK SZEMÉLYI HATÁROZATAI 10 CÍM ADOMÁNYOZÁS 78/2015. (II. 13.) OBHE számú a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvény alapján február hónapban kötelezően adományozandó bírói címekről 3
4 BÍRÓSÁGI KÖZLÖNY 2015 /2. szám TARTALOMJEGYZÉK PÁLYÁZATI EREDMÉNYEK 77/2015. (II. 12.) OBHE számú a Szekszárdi Törvényszék Polgári-Gazdasági-Közigazgatási- Munkaügyi Kollégiuma kollégiumvezetőjének kinevezéséről 80/2015. (II. 18.) OBHE számú bíró első kinevezésére tekintettel történő beosztásáról 81/2015. (II. 18.) OBHE számú bíró első kinevezésére tekintettel történő beosztásáról 86/2015. (II. 25.) OBHE számú az európai jogi szaktanácsadók koordinátorának megbízásáról 89/2015. (III. 2.) OBHE számú a Gyulai Törvényszék elnöki állására kiírt pályázat eredménytelenné nyilvánításáról KIJELÖLÉSEK 66/2015. (II. 12.) OBHE számú a büntetőeljárásról szóló évi XIX. törvény 17. (5) és (6) bekezdésében meghatározott ügyekben ítélkező bírák kijelöléséről 67/2015. (II. 12.) OBHE számú bírósági közvetítői tevékenységet végző bírósági titkárok kijelöléséről 76/2015. (II. 12.) OBHE számú a közigazgatási és munkaügyi ügyekben eljáró bíró kijelöléséről 82/2015. (II. 23.) OBHE számú a fiatalkorúak büntetőügyében ítélkező bírák kijelöléséről 83/2015. (II. 24.) OBHE számú bírósági közvetítői tevékenységet végző bíró kijelöléséről KIRENDELÉSEK 87/2015. (II. 27.) OBHE számú bíró Szegedi Ítélőtáblára történő kirendeléséről 95/2015. (III. 9.) OBHE számú bírák Szegedi Törvényszékre történő kirendelésének meghosszabbításáról 97/2015. (III. 12.) OBHE számú bírák Kúriára történő kirendeléséről EGYÉB HATÁROZATOK 84/2015. (II. 24.) OBHE számú bírónak ba határozott időtartamra történő beosztása meghosszabbításáról 85/2015. (II.24.) OBHE számú bírónak ba határozott időtartamra történő beosztásáról 94/2015. (III. 9.) OBHE számú bíró minisztériumi beosztásáról 99/2015. (III. 16.) OBHE számú a Fővárosi Ítélőtábla kollégiumvezető-helyettesi tisztséggel rendelkező bírósággá kijelöléséről A BÍRÓSÁGOK ELNÖKEINEK SZEMÉLYI DÖNTÉSEI 13 4
5 BÍRÓSÁGI KÖZLÖNY 2015 /2. szám TARTALOMJEGYZÉK A BÍRÓSÁGOK ELNÖKEINEK EGYÉB DÖNTÉSEI 15 PÁLYÁZATOK 15 A bírósági vezetői állásokra vonatkozó általános pályázati tudnivalók A bírósági titkári állásokra vonatkozó általános pályázati tudnivalók A törvényszéki végrehajtójelölti állásokra vonatkozó általános pályázati tudnivalók A végrehajtási ügyintézői állásokra vonatkozó általános pályázati feltételek BÍRÓSÁGI VEZETŐI PÁLYÁZATOK 91/2015. (III. 4.) OBHE számú a Gyulai Törvényszék elnöki állásának pályázati kiírásáról 92/2015. (III. 9.) OBHE számú a Zalaegerszegi Törvényszék elnöki állásának pályázati kiírásáról 96/2015. (III. 11.) OBHE számú a Szolnoki Törvényszék elnökhelyettesi állásának pályázati kiírásáról A Fővárosi Ítélőtábla pályázatot hirdet A Gyulai Törvényszék pályázatot hirdet A Szegedi Törvényszék pályázatot hirdet A Szombathelyi Törvényszék pályázatot hirdet A Tatabányai Törvényszék pályázatot hirdet BÍRÓSÁGI TITKÁRI PÁLYÁZATOK A Gyulai Törvényszék pályázatot hirdet A Székesfehérvári Törvényszék pályázatot hirdet A Szekszárdi Törvényszék pályázatot hirdet A Veszprémi Törvényszék pályázatot hirdet EGYÉB PÁLYÁZATOK VÉGREHAJTÓJELÖLTI PÁLYÁZAT A Szolnoki Törvényszék pályázatot hirdet VÉGREHAJTÁSI ÜGYINTÉZŐI PÁLYÁZAT A Budapest Környéki Törvényszék pályázatot hirdet HÍREK 24 5
6 AZ ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL ELNÖKÉNEK DÖNTÉSEI AZ ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL ELNÖKÉNEK DÖNTÉSEI HATÁROZATOK 79/2015. (II. 16) OBHE számú a Balassagyarmati Törvényszéken egy bírói álláshely megszüntetéséről és a bíróságok július 1.napján engedélyezett bírói és igazságügyi alkalmazotti létszámáról szóló 283/2014. (VII. 02.) OBHE számú módosításáról 1. A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi CLXI. törvény 76. (4) bekezdés a) pontjában írt jogköröm alapján a Balassagyarmati Törvényszék egy bírói álláshelyét (17. számú) április 1-jei hatállyal megszüntetem. 2. Az 1. pontban írt döntésemre tekintettel április 1-jei hatállyal az alábbiak szerint módosítom a bíróságok július 1. napján engedélyezett bírói és igazságügyi alkalmazotti létszámáról szóló 283/2014. (VII. 02.) OBHE számú pontját: A Balassagyarmati Törvényszék engedélyezett törvényszéki bírói létszáma (bírósági vezetőkkel együtt): 17 fő Dr. Handó Tünde s. k. 88/2015. (III. 2.) OBHE számú ban egy bírósági titkári álláshely megszüntetéséről és az Országos Bírósági Hivatal létszámának meghatározásáról szóló 248/2014. (VI. 12.) OBHE számú módosításáról Bírósági Hivatal létszámának meghatározásáról szóló 248/2014. (VI.12.) OBHE számú ot: Az Országos Bírósági Hivatal engedélyezett létszáma március 1. napjától 277 fő, melyen belül az - engedélyezett bírósági titkári létszám: 26 (I/1. fizetési osztály/fokozatú). Dr. Handó Tünde s. k. 90/2015. (III. 2.) OBHE számú a Kúrián egy bírósági titkári álláshely létesítéséről és a bíróságok július 1. napján engedélyezett bírói és igazságügyi alkalmazotti létszámáról szóló 283/2014. (VII.02.) OBHE számú módosításáról 1. A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi CLXI. törvény 76. (4) bekezdés a) pontjában írt jogköröm alapján az európai jogi szaktanácsadók koordinátora tevékenységének segítése végett március 1-jei hatállyal a Kúrián egy I/1. fizetési osztály/ fokozatú bírósági titkári álláshelyet rendszeresítek. 2. Az 1. pontban írt döntésemre tekintettel március 1-jei hatállyal az alábbiak szerint módosítom a bíróságok július 1. napján engedélyezett bírói és igazságügyi alkalmazotti létszámáról szóló 283/2014. (VII. 02.) OBHE számú 1.2. pontját: A Kúria engedélyezett 1.2. bírósági titkári létszáma: 16 fő. Dr. Handó Tünde s. k. 1. A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi CLXI. törvény 76. (4) bekezdés a) pontjában írt jogköröm alapján március 1-jei hatállyal az Országos Bírósági Hivatalban egy I/1. fizetési osztály/ fokozatú bírósági titkári álláshelyet megszüntetek. 2. Az 1. pontban írt döntésemre tekintettel március 1-jei hatállyal az alábbiak szerint módosítom az Országos 6
7 AZ ORSZÁGOS BÍRÓI TANÁCS DÖNTÉSEI AZ ORSZÁGOS BÍRÓI TANÁCS DÖNTÉSEI HATÁROZATOK 8/2015. (II.10.) OBT Az Országos Bírói Tanács elnökének a I. félévi tevékenységről szóló beszámolóját tudomásul vette. 9/2015. (II.10.) OBT dr. Nyakó Zsuzsanna s. k. az Országos Bírói Tanács soros Az Országos Bírói Tanács tudomásul vette az OBH elnökének Tájékoztatóját az ÁROP projektekkel kapcsolatosan elért eredményekről, fejlesztésekről 10/2015. (II.10.) OBT dr. Nyakó Zsuzsanna s. k. az Országos Bírói Tanács soros Az Országos Bírói Tanács vezetői kinevezések során gyakorolt egyetértési jogának elveiről Az Országos Bírói Tanács (a továbbiakban: OBT) a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi CLXI. tv (3) bekezdés d) pontjában foglalt egyetértési jogát a vezetői álláshelyre benyújtott valamennyi pályamű ismeretében, az előterjesztő részletes indokai alapján gyakorolja. Az OBT a ának meghozatalakor a következő szempontokat veszi figyelembe: 3. a pályamű tekintetében a) annak részletessége b) az abban foglalt igazgatási elképzelések ütemezése c) a pályázati tervek meghatározottsága és megvalósíthatósága d) annak innovatív szemlélete és összhangja a pályázati felhívásban foglaltakkal 4. a pályázó tekintetében a) meghallgatása során tanúsított felkészültsége b) igazgatási vezetői tapasztalata c) a korábbi igazgatási vezetői munkájának színvonala d) bírói gyakorlata, bírói munkájának szakmai színvonala e) a központi és helyi igazgatási feladatokban történő részvétele f) közösségi életben való részvétele Az OBT az azonos elbírálás elvét gyakorolja a pályázó beosztási helyétől függetlenül. Az OBT csak különösen indokolt esetben adja egyetértését, ha a véleményező szerv vagy szervek szavazásán az érvényesen leadott szavazatok számához képest: c) a kinevezési jogkör gyakorlója által kinevezésre javasolt pályázó támogató szavazatainak száma egyharmadot nem ér el, vagy a nem támogató szavazatainak száma meghaladja a támogató szavazatainak számát. d) A véleményező szerv által első helyen kinevezésre javasolt pályázó támogató szavazatainak száma kétharmadot ér. Az OBT át zárt ülésen, titkos szavazással a következő okiratok értékelése alapján hozza: - pályaművek - szakmai önéletrajzok - a véleménynyilvánításról készült jegyzőkönyvek - meghallgatási jegyzőkönyvek dr. Nyakó Zsuzsanna s. k. az Országos Bírói Tanács soros 7
8 AZ ORSZÁGOS BÍRÓI TANÁCS DÖNTÉSEI 11/2015. (II.10.) OBT Az Országos Bírói Tanács elfogadta az OBT Tanács által a Bírák Etikai Kódexének értelmezése, hatályosulása érdekében kiadott állásfoglalás meghozatalának eljárási rendjét az alábbiak szerint 1..Az Etikai Kódex magatartási szabályainak értelmezése, hatályosulása érdekében az Országos Bírói Tanács (OBT) a hozzá benyújtott kérelem alapján állásfoglalást ad ki. 2..(1) A kérelem előterjesztésére csak bíró jogosult. (2) A kérelem nem irányulhat konkrét személlyel szembeni eljárás lefolytatására. (3) Amennyiben a kérelmet nem bíró terjeszti elő, vagy tartalma szerint konkrét személlyel szembeni eljárás lefolytatására irányul, azt az OBT soros érdemi vizsgálat nélkül elutasítja. Erről a következő ülésen tájékoztatja az OBT-t. 3..A kérelmet az OBT-nek címezve az OBT Irodára (1055. Budapest, Szalay u.16.) kell benyújtani írásban vagy elektronikus úton az címre. 4..Az állásfoglalás meghozatalának előkészítését az OBT tagjaiból álló három tagú Etikai Állásfoglalás Előkészítő Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) végzi. 5..(1) Az OBT tagjai a Bizottságban családi nevük kezdőbetűje szerinti ABC sorrendben vesznek részt, hat hónapos időtartamban. A soros elnök az aktuális bizottság tagjait működésük időtartamáról tájékoztatja. (2) Amennyiben az állásfoglalás előkészítésében a Bizottság valamely tagja akadályoztatása vagy más ok miatt részt venni nem tud, úgy köteles ezt haladéktalanul az OBT soros részére bejelenteni, aki a Bizottság munkájában való eseti részvételre az OBT tagjai közül az (1) bekezdés szerinti soron következő tagot kéri fel, és erről a bizottság tagjait értesíti. 6..A beérkező kérelmet, az OBT soros a Bizottság tagjai részére az állásfoglalás előkészítése érdekében 8 napon belül továbbítja. 7.. (1) A Bizottság az állásfoglalást i javaslattal és az indokolás tervezetével a kérelem átvételét követő 30 napon belül előkészíti és az OBT soros részére megküldi. (2) Az OBT soros kivételesen indokolt esetben az előkészítésre ettől eltérő határidőt is megállapíthat, ebben az esetben erről a kérelmezőt is tájékoztatja. 8. A Bizottság az előkészítés során a tagjai által esetileg meghatározott módon jár el és fogalmazza meg javaslatát. 9.. Az OBT az állásfoglalását a Bizottság előkészítő iratának átvételét követő 45 napon belül az OBT rendes ülésén szótöbbséggel hozza meg Az OBT az Etikai Kódexszel kapcsolatos állásfoglalásait az OBT honlapján közzéteszi, arról a kérelmezőt és az OBH elnökét közvetlenül is tájékoztatja. 12/2015. (II.10.) OBT dr. Nyakó Zsuzsanna s. k. az Országos Bírói Tanács soros Az Országos Bírói Tanács a Bszi (3) bekezdés h) pontja alapján figyelemmel arra, hogy az Országos Bírósági Hivatal szeptember 1. napjától február 28. napjáig, majd március 1. napjától február 28. napjáig terjedő időtartamra dr. Bicskei Ildikót kirendelte a Budapest Környéki Törvényszékre, megállapítja, hogy a kirendelés időtartamáig nem áll fenn összeférhetetlenség dr. Bicskei Ferenccel, a Kecskeméti Törvényszék Elnökével. dr. Nyakó Zsuzsanna s. k. az Országos Bírói Tanács soros 8
9 AZ ORSZÁGOS BÍRÓI TANÁCS DÖNTÉSEI 13/2015. (II.10.) OBT Az Országos Bírói Tanács dr. Gerber Tamás, a Székesfehérvári Törvényszék és dr. Solymos Dóra, a Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság bírája, valamint dr. Gerber Csilla, a Székesfehérvári Járásbíróság bírája között felmerülő összeférhetetlenségi ok megszüntetése alól nem ad felmentést. dr. Nyakó Zsuzsanna s. k. az Országos Bírói Tanács soros 14/2015. (II. 10.) OBT Az Országos Bírói Tanács dr. Csábráki Hajnalka, a Szekszárdi Törvényszék Polgári-Gazdasági-Közigazgatási-Munkaügyi Kollégiumának kollégiumvezetőjévé történő kinevezésével egyetért. dr. Nyakó Zsuzsanna s. k. az Országos Bírói Tanács soros 9
10 BÍRÓSÁGI KÖZLÖNY 2015 / szám A KÖZTÁRSASÁGI ELNÖK SZEMÉLYI HATÁROZATAI Magyarország köztársasági dr. Falucskai Krisztinát, a Budai Központi Kerületi Bíróság bíráját, dr. Grőber Krisztiánt, a Tatabányai Járásbíróság bíráját, dr. Knapik Zoltánt, Pesti Központi Kerületi Bíróság bíráját, dr. Szarka Balázst, a Kaposvári Járásbíróság bíráját, dr. Vida-Sós Tündét, a Szegedi Járásbíróság bíráját március 1. napjától, dr. Vass Pétert, a Budapesti II. és III. Kerületi Bíróság bíráját április 1. napjától lan időtartamra, Szakácsné dr. Székács Viktóriát, a Szolnoki Járásbíróság bírósági titkárát, dr. Tárnoki Györgyit, a Hajdúböszörményi Járásbíróság bírósági titkárát, a március 1. napjától február 28. napjáig terjedő időtartamra bíróvá, dr. Pintérné dr. Polyák Melinda, a Budapesti XX., XXI. és XXIII. Kerületi Bíróság bírájának kinevezését a március 1. napjától február 28. napjáig, dr. Bozsó Péter, a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság bírájának kinevezését a április 1. napjától március 31. napjáig terjedő időtartamra meghosszabbította. AZ ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL ELNÖKÉNEK SZEMÉLYI HATÁROZATAI CÍM ADOMÁNYOZÁS 78/2015. (II. 13.) OBHE számú a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvény alapján február hónapban kötelezően adományozandó bírói címekről Az Országos Bírósági Hivatal ként a Pécsi Törvényszék illetékességi területén dr. Makkai Zsoltnak, a Pécsi Járásbíróság bírájának február 1. napjától, a Fővárosi Törvényszék illetékességi területén dr. Ottné dr. Simon Enikőnek, a Pesti Központi Kerületi Bíróság bírájának február 13. napjától címzetes törvényszéki bíró címet adományozok. PÁLYÁZATI EREDMÉNYEK 77/2015. (II. 12.) OBHE számú a Szekszárdi Törvényszék Polgári-Gazdasági- Közigazgatási-Munkaügyi Kollégiuma kollégiumvezetőjének kinevezéséről Az Országos Bírósági Hivatal ként az Országos Bírói Tanács 14/2015. (II. 10.) OBT számú ára figyelemmel dr. Csábráki Hajnalkát a február 15. napjától február 14. napjáig terjedő időtartamra kinevezem a Szekszárdi Törvényszék Polgári-Gazdasági-Közigazgatási-Munkaügyi Kollégiuma kollégiumvezetőjévé. 10
11 BÍRÓSÁGI KÖZLÖNY 2015 / szám 80/2015. (II. 18.) OBHE számú bíró első kinevezésére tekintettel történő beosztásáról A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvény 26. (1) bekezdése alapján Szakácsné dr. Székács Viktória bírót első bírói kinevezésére tekintettel március 1. napjával a Szolnoki Járásbíróságra osztom be. 81/2015. (II. 18.) OBHE számú bíró első kinevezésére tekintettel történő beosztásáról A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvény 26. (1) bekezdése alapján dr. Tárnoki Györgyi bírót első bírói kinevezésére tekintettel március 1. napjával a Karcagi Járásbíróságra osztom be. 86/2015. (II. 25.) OBHE számú az európai jogi szaktanácsadók koordinátorának megbízásáról Az európai jogi szaktanácsadói hálózatról szóló 7/2013. (VII. 22.) OBH utasítás 11. -ának (1) bekezdése alapján, dr. Osztovits Andrást, a Kúria bíráját megbízom az európai jogi szaktanácsadók koordinátori feladatainak ellátásával a március 1. napjától február 28. napjáig terjedő időtartamra. 89/2015. (III. 2.) OBHE számú a Gyulai Törvényszék elnöki állására kiírt pályázat eredménytelenné nyilvánításáról A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011.évi CLXI. törvény a alapján alkalmazandó a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvény 20. (1) bekezdés a) pontjában foglaltakra figyelemmel a Gyulai Törvényszék elnöki állására a Bírósági Közlöny 2014/12. számában kiírt pályázatot - tekintettel arra, hogy pályázat nem érkezett - eredménytelenné nyilvánítom. KIJELÖLÉSEK 66/2015. (II. 12.) OBHE számú a büntetőeljárásról szóló évi XIX. törvény 17. (5) és (6) bekezdésében meghatározott ügyekben ítélkező bírák kijelöléséről A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvény 30. (2) bekezdése alapján hozzájárulásával dr. Diósdi Mária és dr. Makkai Zsolt pécsi járásbírósági bírákat február 20. napjától a büntetőeljárásról szóló évi XIX. törvény 17. (5) és (6) bekezdésében meghatározott ügyekben ítélkező bíróvá kijelölöm. 67/2015. (II. 12.) OBHE számú bírósági közvetítői tevékenységet végző bírósági titkárok kijelöléséről Dr. Acsádi Tímeát, a Gödöllői Járásbíróság bírósági titkárát és dr. Fromm Tünde Máriát, a Ráckevei Járásbíróság bírósági titkárát március 1. napjától bírósági közvetítővé kijelölöm. 76/2015. (II. 12.) OBHE számú a közigazgatási és munkaügyi ügyekben eljáró bíró kijelöléséről A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvény 30. (1) bekezdése alapján hozzájárulásával dr. Czifra Zsuzsannát, a Miskolci Járásbíróság bíráját február 15. napjától a közigazgatási és munkaügyi ügyekben eljáró bíróvá kijelölöm. 11
12 82/2015. (II. 23.) OBHE számú a fiatalkorúak büntetőügyében ítélkező bírák kijelöléséről A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvény 30. (2) bekezdése alapján, a büntetőeljárásról szóló évi XIX. törvény 448. (2) bekezdésére figyelemmel hozzájárulásával dr. Rácz Esztert, a Budapesti II. és III. Kerületi Bíróság bíráját és dr. Katona Ritát, a Dunakeszi Járásbíróság bíráját március 1. napjától a fiatalkorúak büntetőügyében ítélkező bíróvá kijelölöm. 83/2015. (II. 24.) OBHE számú bírósági közvetítői tevékenységet végző bíró kijelöléséről Dr. Józsa Líviát, a Salgótarjáni Járásbíróság bíráját április 1. napjától bírósági közvetítővé kijelölöm. KIRENDELÉSEK 87/2015. (II. 27.) OBHE számú bíró Szegedi Ítélőtáblára történő kirendeléséről A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi CLXI. törvény 76. (5) bekezdés h) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvény 31. (1) bekezdése alapján, hozzájárulásával, dr. Benedek Tibort, a Gyulai Törvényszék bíráját eredeti beosztásából eredő ítélkezési tevékenysége megtartása nélkül március 5. napjától június 4. napjáig terjedő időtartamra a Szegedi Ítélőtáblára kirendelem. 95/2015. (III. 9.) OBHE számú bírák Szegedi Törvényszékre történő kirendelésének meghosszabbításáról A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi CLXI. törvény 76. -a (5) bekezdésének h) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvény 31. (1) bekezdése alapján eredeti beosztásukból eredő ítélkezési tevékenységük megtartása mellett dr. Nagy László debreceni törvényszéki tanácselnök, hadbíró ezredest és dr. Vatai István debreceni törvényszéki bíró, hadbíró alezredest hozzájárulásukkal a április 1. napjától május 31. napjáig terjedő időtartamra a Szegedi Törvényszékre ismételten kirendelem. 97/2015. (III. 12.) OBHE számú bírák Kúriára történő kirendeléséről A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi CLXI. törvény 76. -a (5) bekezdésének h) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvény 31. -ának (1) bekezdése alapján hozzájárulásával 1. dr. Szathmáry Bélát, a Sátoraljaújhelyi Járásbíróság bíráját eredeti beosztásából eredő ítélkezési tevékenysége megtartása nélkül, továbbá 2. Salamonné dr. Piltz Juditot, a Fővárosi Törvényszék bíráját, 3. dr. Huber Gábort, a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság csoportvezető-helyettes bíráját, 4. dr. Jávori Tündét, az Egri Törvényszék bíráját, 5. dr. Imre Zitát, a Szekszárdi Törvényszék tanácselnökét, 6. dr. Káldi Zoltánné dr. Kollár Csillát, a Székesfehérvári Járásbíróság címzetes törvényszéki bíráját, 7. dr. Kovács Zsoltot, a Veszprémi Törvényszék bíráját eredeti beosztásából eredő ítélkezési tevékenysége részbeni megtartása mellett, április 1. napjától június 30. napjáig terjedő időtartamra a Kúriára kirendelem. 12
13 EGYÉB HATÁROZATOK 84/2015. (II. 24.) OBHE számú bírónak ba határozott időtartamra történő beosztása meghosszabbításáról A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvény 27. (2) bekezdése alapján dr. Bozsó Péter, ba beosztott bíró hivatali beosztását március 1. napjától augusztus 31. napjáig terjedő határozott időtartamra meghosszabbítom. 85/2015. (II.24.) OBHE számú bírónak ba határozott időtartamra történő beosztásáról A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvény 27. (2) bekezdése alapján dr. Horváth Helgát, a Lenti Járásbíróság bíráját március 1. napjától július 31. napjáig terjedő határozott időtartamra ba bírói munkakörbe beosztom. 94/2015. (III. 9.) OBHE számú bíró minisztériumi beosztásáról A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvény 27. -ának (2) bekezdése alapján dr. Aszódi Lászlót, a Pesti Központi Kerületi Bíróság bíráját március 15. napjától március 15. napjáig terjedő határozott időtartamra az igazságügyi miniszterrel egyetértésben az Igazságügyi Minisztériumba beosztom. 99/2015. (III. 16.) OBHE számú a Fővárosi Ítélőtábla kollégiumvezetőhelyettesi tisztséggel rendelkező bírósággá kijelöléséről Az Országos Bírósági Hivatal ként kijelölöm a Fővárosi Ítélőtáblát olyan bírósággá, ahol a Polgári Kollégiumban kollégiumvezető-helyettes működik. A BÍRÓSÁGOK ELNÖKEINEK SZEMÉLYI DÖNTÉSEI A KÚRIA ELNÖKÉNEK, A FŐVÁROSI ÍTÉLŐTÁBLA ELNÖKÉNEK ÉS A TÖRVÉNYSZÉKEK ELNÖKEINEK SZEMÉLYI DÖNTÉSEI A Kúria dr. Makai Katalint, a Kúria bíráját március 1. napjától lan időre a Kúriára tanácselnöki munkakörbe. A Fővárosi Ítélőtábla dr. Gál Juditot, a Fővárosi Ítélőtábla kollégiumvezető-helyettesét február 5. napjától - lemondására tekintettel - lan időre a Fővárosi Ítélőtáblára tanácselnöki munkakörbe, Balassagyarmati Törvényszék dr. Márton Évát, a Balassagyarmati Törvényszék bírósági fogalmazóját február 1. napjától lan időre a Balassagyarmati Törvényszékre bírósági titkári munkakörbe, Magyarné dr. Korill Krisztinát március 1. napjától lan időre a Pásztói Járásbíróságra bírósági fogalmazói munkakörbe. 13
14 A Budapest Környéki Törvényszék dr. Tóth Dávidot február 1. napjától lan időre a Budapest Környéki Törvényszék Polgári-Közigazgatási-Munkaügyi Kollégiumába bírósági titkári munkakörbe, kijelölte dr. Tóth Dávidot egyúttal szabálysértési ügyekben egyesbíró hatáskörében eljárásra jogosult bírósági titkárrá, dr. Katona Ritát, a Dunakeszi Járásbíróság bíráját február 11. napjától nyomozási bírónak. A Debreceni Törvényszék dr. Mórocz Marietta Eleonórát, a Debreceni Törvényszék bírósági ügyintézőjét a február 16. napjától február 15. napjáig terjedő időtartamra a Debreceni Törvényszékre bírósági titkári munkakörbe. áthelyezte dr. Nagy Ildikót, a Hajdúszoboszlói Járásbíróság bírósági titkárát március 1. napjától lan időre a Debreceni Törvényszékre bírósági titkári munkakörbe. A Fővárosi Törvényszék Jaszenákné dr. Hamvas Zsuzsannát a március 1. napjától augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra a Fővárosi Törvényszék Polgári Kollégiumába, dr. Mihalik-Kálmán Andreát, a Fővárosi Törvényszék fogalmazóját március 1. napjától lan időre a Pesti Központi Kerületi Bíróságra bírósági titkári munkakörbe, beosztotta Báderné dr. Szakter Gabriellát és dr. Milkovics Petrát a Fővárosi Törvényszék bírósági titkárát március 1. napjától lan időre a Pesti Központi Kerületi Bíróságra bírósági titkári munkakörbe, áthelyezte dr. Gulyás Cecíliát, a Fővárosi Törvényszék bírósági titkárát március 1. napjától lan időre a Budai Központi Kerületi Bíróságra, dr. Oláh Péter Balázst, a Budai Központi Kerületi Bíróság bírósági titkárát március 1. napjától lan időre a Pesti Központi Kerületi Bíróságra bírósági titkári munkakörbe. megszüntette dr. György Júlia Aranka, a Fővárosi Törvényszék bírósági fogalmazójának szolgálati jogviszonyát - közös megegyezésre tekintettel március 14-ei hatállyal. A Győri Törvényszék dr. Donáth Évát, a Mosonmagyaróvári Járásbíróság bíráját a február 15. napjától február 14. napjáig terjedő időtartamra a Mosonmagyaróvári Járásbíróság elnökévé. A Kaposvári Törvényszék dr. Tímár Tündét, a Kaposvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság bíráját a március 1. napjától február 28. napjáig terjedő időtartamra a Kaposvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság elnökévé. A Nyíregyházi Törvényszék kijelölte dr. Czuprák Edititet, dr. Kerekes Ritát, dr. Láposné dr. Kicsák Tündét, dr. Molnár Istvánt, a Mátészalkai Járásbíróság bíráit február 9. napjától nyomozási bírónak. A Pécsi Törvényszék dr. Schwalm Andreát, a Mohácsi Járásbíróság bírósági fogalmazóját február 15. napjától lan időre a Mohácsi Járásbíróságra bírósági titkári munkakörbe. A Szegedi Törvényszék kijelölte dr. Werner Zsoltot, a Szegedi Járásbíróság bírósági titkárát február 20. napjától büntető, polgári (gazdasági) és szabálysértési ügyekben egyesbíró hatáskörében eljárásra jogosult bírósági titkárrá. A Szekszárdi Törvényszék dr. Mándi Zoltánt, a Szekszárdi Törvényszék tanácselnökét a február 15. napjától február 14. napjáig terjedő időtartamra a Szekszárdi Törvényszék Polgári-Gazdasági-Közigazgatási-Munkaügyi Kollégiumának kollégiumvezető-helyettesévé. 14
15 A Székesfehérvári Törvényszék dr. Brettschneider Zitát a február 16. napjától február 15. napjáig terjedő időtartamra a Dunaújvárosi Járásbíróságra bírósági titkári munkakörbe. A Szombathelyi Törvényszék dr. Szabó Márkot március 1. napjától lan időre a Szombathelyi Járásbíróságra bírósági fogalmazói munkakörbe, áthelyezte dr. Milkovics Petrát, a Szombathelyi Járásbíróság bírósági titkárát március 1. napjától lan időre a Pesti Központi Kerületi Bíróságra bírósági titkári munkakörbe. A Tatabányai Törvényszék dr. Potháczki Dórát - a Győri Törvényszékről történt áthelyezésére tekintettel február 1. napjától lan időre a Tatabányai Járásbíróságra bírósági titkári munkakörbe. A Veszprémi Törvényszék dr. Vidosa Noémit a március 1.napjától február 28. napjáig terjedő időtartamra a Tapolcai Járásbíróság elnökévé, dr. Nagy Ibolya Adélt március 1. napjától lan időre a Veszprémi Törvényszékre bírósági titkári munkakörbe. A Zalaegerszegi Törvényszék dr. Pápai Ferencet, a Zalaegerszegi Járásbíróság bírósági fogalmazóját január 1. napjától lan időre a Zalaegerszegi Járásbíróságra bírósági titkári munkakörbe. A BÍRÓSÁGOK ELNÖKEINEK EGYÉB DÖNTÉSEI A Szegedi Törvényszék a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvény 20. (1) bekezdés a) pontjában foglaltakra figyelemmel a Szegedi Járásbíróság büntető ügyszakos csoportvezető bírói állására a Bírósági Közlöny 2014/12. számában kiírt pályázatot - tekintettel arra, hogy pályázat nem érkezett - eredménytelenné nyilvánította. PÁLYÁZATOK A bírósági vezetői állásokra vonatkozó általános pályázati tudnivalók Az Országos Bírósági Hivatal elnökének, a Kúria, az ítélő-táblák, valamint a törvényszékek inek bírósági vezetői álláspályázat kiírására vonatkozó jogköre a bíróságok szervezetésről és igazgatásáról szóló évi CLXI. törvény 128. (2) bekezdésén, valamint a 130. (2) bekezdésén alapul. A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló CLXI. törvény (a továbbiakban: Bszi.) 127. (1) bekezdése értelmében bírósági vezetői tisztséget csak lan időre kinevezett bíró tölthet be. A Bszi (3) és (4) bekezdése szerint a bíróság és az elnökhelyettes ugyanazon bírósági vezetői tisztségre legfeljebb két alkalommal nevezhető ki. Ha az elnök és az elnökhelyettes ugyanazon vezetői állást korábban már két alkalommal betöltötte, ugyanarra a bírósági vezetői állásra az Országos Bírói Tanács előzetes hozzájárulásával nevezhető ki. A Bszi (1) bekezdése alapján a bírósági vezetői állást pályázat útján kell betölteni, ha e törvény vagy a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvény eltérően nem rendelkezik. A pályázatot a pályázat kiírójához 3 példányban kell benyújtani. E (3) bekezdése értelmében a benyújtott pályázatnak tanácselnöki pályázat kivételével tartalmaznia kell: - pályaművet, amely a pályázónak a megpályázott tisztségtől függően a bíróság, a kollégium, illetve a csoport működésével kapcsolatos hosszú távú terveiről és azok megvalósításának ütemezéséről szól, - hozzájárulást ahhoz, hogy a kinevezésre jogosult a pályázó bírói értékelésének és vezetői vizsgálatának iratait beszerezze és kezelje. A pályázó a pályamű elkészítése érdekében az alábbi érintett bíróságra vonatkozó dokumentumokat és iratokat ismerheti meg: - szervezeti és működési szabályzat, - éves munkaterve és annak melléklete, - a működési költségekre rendelkezésre álló éves költségvetési juttatással kapcsolatos irányszámok, - a bíróságra vonatkozó, valamint az országos ügyforgalmi és statisztikai adatok, 15
16 - a bírósági és az országos engedélyezett, tényleges bírói és igazságügyi alkalmazotti létszámadatok, - az elnök összbírói értekezletre készített tájékoztatója. Fenti adatok a bíróság központi honlapján, illetve az adott bíróság honlapján elérhetők. A Bszi a szerint a bírósági vezetői pályázatokra az e törvényben nem szabályozott kérdésekben a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvénynek a bírói állások pályázatára vonatkozó rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell. A bírósági titkári állásokra vonatkozó általános pályázati tudnivalók A bírósági titkári álláshelyek betöltésére az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló évi LXVIII. törvény (a továbbiakban: Iasz.) 14. (1) bekezdése alapján a kinevező pályázatot ír ki. Az álláshelyekre azok a cselekvőképes magyar állampolgárok pályázhatnak, akik egyetemi állam- és jogtudományi diplomával és jogi szakvizsgával rendelkeznek, továbbá hatósági erkölcsi bizonyítvánnyal igazolják azt a tényt, hogy az Iasz. 11. (4) és (5) bekezdésében meghatározott körülmény velük szemben nem áll fenn. A hatósági erkölcsi bizonyítvány igénylésekor a Hatósági erkölcsi bizonyítvány kiállítása iránti kérőlap -on az adattovábbítás címzettjeként a pályázatot kiíró bíróságot kell megjelölni, amely szerv az Iasz. 37/B. (3) bekezdés a) pontja, valamint (4) bekezdése alapján jogosult az adatok kezelésére. A bírósági titkári kinevezésre pályázónak nyilatkoznia kell arról, hogy a bírák és bírósági titkárok pályaalkalmassági vizsgálatáról szóló 1/1999. (I. 18.) IM-EüM együttes rendeletben szabályozott vizsgálatnak aláveti magát és annak költségét megfizeti. Kinevezése esetén a vizsgálat költségét a munkáltató megtéríti. A pályázónak a pályázathoz a pályázati határidő utolsó napjáig mellékelnie kell: - önéletrajzot, - a jogi diploma közjegyző által hitelesített másolatát, - a jogi szakvizsga bizonyítvány közjegyző által hitelesített másolatát, - igazolást a hatósági erkölcsi bizonyítvány igényléséről, - 2 db fényképet, - érvényes pályaalkalmassági összefoglaló véleményt (Iasz. 13. (1) bekezdése szerint), - pályaalkalmassági összefoglalóval nem rendelkezőknek nyilatkozatot az Iasz. 13. (1) bekezdése alapján az 1/1999. (I. 18.) IM-EüM együttes rendelet 8. (2) bekezdésében foglaltak szerint a pályaalkalmassági vizsgálathoz való hozzájárulásról, illetve a 10. (2) és (3) bekezdése szerint a vizsgálat költségének megfizetéséről, továbbá a vagyon-nyilatkozattételi kötelezettség vállalásáról. A bírósági titkár illetményére az Iasz. rendelkezései az irányadók. A pályázati feltételeknek a pályázat beérkezésének időpontjára kell teljesülniük. A hiányosan vagy késedelmesen benyújtott pályázatot a pályázat kiírója elutasítja. A törvényszéki végrehajtójelölti állásokra vonatkozó általános pályázati tudnivalók Az állásra azok pályázhatnak, akik a bírósági végrehajtásról szóló évi LIII. törvény (továbbiakban: Vht.) 257. (1)-(2) bekezdése folytán alkalmazott 241. (2) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelnek. A pályázónak - az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló évi LXIII. törvény (továbbiakban: Iasz.) 11/A -ára figyelemmel - hatósági erkölcsi bizonyítvánnal kell igazolnia azt a tényt, hogy a betöltendő munkakör ellátásához szükséges tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt nem áll, valamint vele szemben a Vht (2) bekezdésében foglalt kizáró körülmény nem áll fenn. A hatósági erkölcsi bizonyítvány tekintetében az adattovábbítás iránti kérőlapon az adattovábbítás címzettjeként a pályázattal érintett törvényszéket kell megjelölni, amely az Iasz. 37/B (3)-(4) bekezdése alapján jogosult az adatok kezelésére. A pályázathoz mellékelni kell a bírósági végrehajtás szervezetéről szóló 16/2001. (X. 26.) IM rendelet (továbbiakban: Rendelet) szerint: - a Vht (2) bekezdésében foglalt kinevezési feltételek fennállását igazoló okiratok eredeti példányát, vagy azok hiteles másolatát, - a pályázó személyes adatait és rövid úton történő elérhetőségét is tartalmazó részletes szakmai önéletrajzot, - három hónapnál nem régebbi hatósági erkölcsi bizonyítványt vagy igazolást a hatósági erkölcsi bizonyítvány igényléséről, - vagyonnyilatkozat tételének vállalására és az összeférhetetlenségnek a kinevezés esetére vállalt megszüntetésére vonatkozó nyilatkozatot, - a köztartozás-mentességének igazolására szolgáló iratot. 16
17 A pályázat elbírálása a Rendelet 10. (1) bekezdésének b) pontja alapján a 2. számú melléklet szerint történik. Az illetmény megállapítása az Iasz. rendelkezései szerint történik. A pályázati feltételeknek a pályázat beérkezésének időpontjára kell teljesülniük. A hiányosan vagy késedelmesen benyújtott pályázatot a pályázat kiírója elutasítja. A végrehajtási ügyintézői állásokra vonatkozó általános pályázati feltételek Az állásra azok pályázhatnak, akik a bírósági végrehajtásról szóló évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) 263. (2) bekezdése értelmében a Vht (1) bekezdés a) és c-d) pontjaiban, továbbá a (2) és (4) bekezdéseiben meghatározott feltételeknek megfelelnek, felsőfokú iskolai végzettséggel és végrehajtási ügyintézői szakvizsgával rendelkeznek, valamint az álláspályázathoz pályamunkát készítenek. A munkáltató a végrehajtási ügyintézői szakvizsga megszerzésének feltétele alól kivételesen indokolt esetben az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló évi LXVIII. törvény (a továbbiakban: Iasz.) 13. (6) bekezdése értelmében - legfeljebb 3 évre - halasztást engedélyezhet. A pályázónak az - Iasz. 11/A -ára figyelemmel - hatósági erkölcsi bizonyítvánnyal kell igazolnia azt a tényt, hogy a betöltendő munkakör ellátásához szükséges tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt nem áll, valamint vele szemben a Vht (2) bekezdésében meghatározott körülmény nem áll fenn. A pályázathoz mellékelni kell a bírósági végrehajtás szervezetéről szóló 16/2001. (X. 26.) IM rendelet (továbbiakban: Rendelet) szerint: - Vht. szerinti kinevezési feltelek fennállását igazoló okiratok eredeti példányát vagy azok közjegyző által hitelesített másolatát, - a személyes adatait és a rövid úton történő elérhetőségét is tartalmazó részletes szakmai önéletrajzot, - pályamunkát a 8002/2001. (IK 12) IM tájékoztató szerint, - három hónapnál nem régebbi hatósági erkölcsi bizonyítványt, vagy igazolást a hatósági erkölcsi bizonyítvány igényléséről Az illetmény megállapítása az Iasz. rendelkezései szerint történik. A pályázati feltételeknek a pályázat beérkezésének időpontjára kell teljesülniük. A hiányosan vagy késedelmesen benyújtott pályázatot a pályázat kiírója elutasítja. BÍRÓSÁGI VEZETŐI PÁLYÁZATOK 91/2015. (III. 4.) OBHE számú a Gyulai Törvényszék elnöki állásának pályázati kiírásáról Az Országos Bírósági Hivatal a Gyulai Törvényszék elnöki tisztségére pályázatot hirdet. Bírósági vezetői tisztséget lan időre kinevezett bíró tölthet be. A pályázat elbírálásánál a pályázatban foglaltakon túl a tényleges bírói működési gyakorlat tartamának és a korábban szerzett igazgatási tapasztalatnak van jelentősége. A pályázónak a pályázatában nyilatkoznia kell arról, hogy megfelel-e a vezetői kinevezési feltételeknek, kinevezése esetén felmerül-e a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvény 41. -ában írt összeférhetetlenségi ok, hozzájárul a bírói értékelésének és vezetői vizsgálatára vonatkozó iratoknak az OBH általi beszerzéséhez és kezeléséhez. A jelentkező a pályázathoz csatolja szakmai önéletrajzát és pályaművét. A pályaműnek tartalmaznia kell a Gyulai Törvényszék működésével kapcsolatos hosszú távú terveket és azok megvalósításának ütemezését. Ezen terveket úgy kell megfogalmaznia, hogy azok megfeleljenek által meghatározott stratégiai céloknak, az elnöki tisztségre vonatkozó jogszabályi rendelkezésekben és az OBH szabályzatokban foglaltaknak, valamint a Gyulai Törvényszék Szervezeti és Működési Szabályzatából eredő feladat és felelősségi köröknek, a törvényszék előtt álló rövid- és hosszú távú kihívásoknak, amelyek a következő területeken jelentkezhetnek: - ítélkezés időszerűsége és megalapozottsága (civilisztikai ügyszakban a törvényszék másodfokán egy tárgyaló tanácsra jutó folyamatban maradt ügyek számának évek óta tartó emelkedésének megállítása, a törvényszék első fokán az egy tárgyaló tanácsra jutó befejezések számának növelése, büntető ügyszakban a törvényszék 17
18 másodfokán egy tárgyaló tanácsra jutó folyamatban maradt ügyek számának évek óta tartó emelkedésének megállítása), - emberi erőforrásokkal való gazdálkodás, - tárgyi és pénzügyi erőforrásokkal való gazdálkodás, - bírósági integritás, - bírósághoz való hozzáférés, - képzés. A pályázat beérkezésének határideje: április 20. napja óra. Országos Bírósági Hivatal Elnöki Kabinet (1055 Budapest, Szalay u. 16. I. emelet 111.). 92/2015. (III. 9.) OBHE számú a Zalaegerszegi Törvényszék elnöki állásának pályázati kiírásáról Az Országos Bírósági Hivatal a Zalaegerszegi Törvényszék elnöki tisztségére pályázatot hirdet. Bírósági vezetői tisztséget lan időre kinevezett bíró tölthet be. A pályázat elbírálásánál a pályázatban foglaltakon túl a tényleges bírói működési gyakorlat tartamának és a korábban szerzett igazgatási tapasztalatnak van jelentősége. A pályázónak a pályázatában nyilatkoznia kell arról, hogy megfelel-e a vezetői kinevezési feltételeknek, kinevezése esetén felmerül-e a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvény 41. -ában írt összeférhetetlenségi ok, hozzájárul a bírói értékelésének és vezetői vizsgálatára vonatkozó iratoknak az OBH általi beszerzéséhez és kezeléséhez. A jelentkező a pályázathoz csatolja szakmai önéletrajzát és pályaművét. A pályaműnek tartalmaznia kell a Zalaegerszegi Törvényszék működésével kapcsolatos hosszú távú terveket és azok megvalósításának ütemezését. Ezen terveket úgy kell megfogalmaznia, hogy azok megfeleljenek által meghatározott stratégiai céloknak, az elnöki tisztségre vonatkozó jogszabályi rendelkezésekben és az OBH szabályzatokban foglaltaknak, valamint a Zalaegerszegi Törvényszék Szervezeti és Működési Szabályzatából eredő feladat és felelősségi köröknek, a törvényszék előtt álló rövid- és hosszú távú kihívásoknak, amelyek a következő területeken jelentkezhetnek: - ítélkezés időszerűsége és megalapozottsága (civilisztikai ügyszakban a járásbíróságokon, valamint a törvényszék első- és másodfokán az egy tárgyaló tanácsra jutó befejezések számának növelése, járásbírósági szinten az éven túl folyamatban maradt gazdasági perek számának csökkentése, büntető ügyszakban a járásbíróságokon, valamint a törvényszék első- és másodfokán az egy tárgyaló tanácsra jutó befejezett ügyek számának növelése), - emberi erőforrásokkal való gazdálkodás, - tárgyi és pénzügyi erőforrásokkal való gazdálkodás, - bírósági integritás, - bírósághoz való hozzáférés, - képzés. A pályázat beérkezésének határideje: április 20. napja óra. Országos Bírósági Hivatal Elnöki Kabinet (1055 Budapest, Szalay u. 16. I. emelet 111.). 96/2015. (III. 11.) OBHE számú a Szolnoki Törvényszék elnökhelyettesi állásának pályázati kiírásáról Az Országos Bírósági Hivatal a Szolnoki Törvényszék elnökhelyettesi tisztségére pályázatot hirdet. Bírósági vezetői tisztséget lan időre kinevezett bíró tölthet be. A pályázat elbírálásánál a pályázatban foglaltakon túl a tényleges bírói működési gyakorlat tartamának és a korábban szerzett igazgatási tapasztalatnak van jelentősége. A pályázónak a pályázatában nyilatkoznia kell arról, hogy megfelel-e a vezetői kinevezési feltételeknek, 18
19 kinevezése esetén felmerül-e a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvény 41. -ában írt összeférhetetlenségi ok, hozzájárul a bírói értékelésének és vezetői vizsgálatára vonatkozó iratoknak az OBH általi beszerzéséhez és kezeléséhez. A jelentkező a pályázathoz csatolja szakmai önéletrajzát és pályaművét. A pályaműnek tartalmaznia kell a Szolnoki Törvényszék működésével kapcsolatos hosszú távú terveket és azok megvalósításának ütemezését. Ezen terveket úgy kell megfogalmaznia, hogy azok megfeleljenek által meghatározott stratégiai céloknak, az elnökhelyettesi tisztségre vonatkozó jogszabályi rendelkezésekben és az OBH szabályzatokban foglaltaknak, valamint a Szolnoki Törvényszék Szervezeti és Működési Szabályzatából eredő feladat és felelősségi köröknek, a Szolnoki Törvényszék által megfogalmazott közép és hosszú távú terveknek, a törvényszék előtt álló rövid- és hosszú távú kihívásoknak, amelyek a következő területeken jelentkezhetnek: -ítélkezés időszerűsége és megalapozottsága (civilisztikai ügyszakban a törvényszék első- és másodfokán az egy tárgyaló tanácsra jutó befejezett ügyek számának növelése, járásbírósági szinten az egy éven túl folyamatban maradt szabálysértési perek számának csökkentése, valamint a törvényszék első fokán az egy éven túl folyamatban maradt felszámolási ügyek számának csökkentése, büntető ügyszakban a törvényszék első fokán az egy tárgyaló tanácsra jutó befejezések számának növelése, járásbírósági szinten és a törvényszék másodfokán az egy éven túl folyamatban maradt ügyek egy tárgyaló tanácsra jutó számának csökkentése, valamint a járásbíróságokon az egy éven túl folyamatban maradt ügyek egy tárgyaló tanácsra jutó számának további csökkentése.) - emberi erőforrásokkal való gazdálkodás, - tárgyi és pénzügyi erőforrásokkal való gazdálkodás, - bírósági integritás, - bírósághoz való hozzáférés, - képzés. A pályázat beérkezésének határideje: április 20. napja óra. Országos Bírósági Hivatal Elnöki Kabinet (1055 Budapest, Szalay u. 16, I. emelet 111.). A Fővárosi Ítélőtábla pályázatot hirdet a Fővárosi Ítélőtábla Polgári Kollégiuma kollégiumvezető-helyettesi álláshelyének (6. számú) betöltésére. Bírósági vezetői tisztséget lan időre kinevezett bíró tölthet be. A pályázat elbírálásánál - a pályázatban foglaltakon túl - a tényleges bírói működési gyakorlat tartamának és a korábban szerzett igazgatási tapasztalatnak van jelentősége. A pályázónak a pályázatában nyilatkoznia kell arról, hogy - megfelel-e a vezetői kinevezési feltételeknek, - kinevezése esetén felmerül-e a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvény 41. -ában írt összeférhetetlenségi ok, - hozzájárul a bírói értékelésének és vezetői vizsgálatára vonatkozó iratoknak a kinevezésre jogosult általi beszerzéséhez és kezeléséhez. A jelentkező a pályázathoz csatolja szakmai önéletrajzát és pályaművét. A pályaműnek tartalmaznia kell a Fővárosi Ítélőtábla Polgári Kollégiuma gazdasági szakágának működésével kapcsolatos hosszú távú terveket és azok megvalósításának ütemezését. Ezen terveket úgy kell megfogalmaznia, hogy azok megfeleljenek - által meghatározott stratégiai céloknak, - a Fővárosi Ítélőtábla által megfogalmazott közép és hosszú távú terveknek, - a kollégiumvezető-helyettesi tisztségre vonatkozó jogszabályi rendelkezésekben és az OBH szabályzatokban foglaltaknak, valamint a Fővárosi Ítélőtábla Szervezeti és Működési Szabályzatából eredő feladat és felelősségi köröknek, 19
20 - Fővárosi Ítélőtábla előtt álló rövid- és hosszú távú kihívásoknak, amelyek a következő területeken jelentkezhetnek: - ítélkezés időszerűsége és megalapozottsága (gazdasági ügyszakban a folyamatban maradt ügyek egy tárgyaló tanácsra jutó számának további csökkentése, az időszerűség javítása), - emberi erőforrásokkal való gazdálkodás, - tárgyi és pénzügyi erőforrásokkal való gazdálkodás, - bírósági integritás, - bírósághoz való hozzáférés, - képzés. A pályázat beérkezésének határideje: április 15. napja. Fővárosi Ítélőtábla Elnöki Titkárság (1055 Budapest, Markó u. 16.). A Gyulai Törvényszék pályázatot hirdet a Gyulai Járásbíróság elnöki álláshelyének (31. számú) betöltésére. Bírósági vezetői tisztséget lan időre kinevezett bíró tölthet be. A pályázat elbírálásánál - a pályázatban foglaltakon túl - a tényleges bírói működési gyakorlat tartamának és a korábban szerzett igazgatási tapasztalatnak van jelentősége. A pályázónak a pályázatában nyilatkoznia kell arról, hogy - megfelel-e a vezetői kinevezési feltételeknek, - kinevezése esetén felmerül-e a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvény 41. -ában írt összeférhetetlenségi ok, - hozzájárul a bírói értékelésének és vezetői vizsgálatára vonatkozó iratoknak a kinevezésre jogosult általi beszerzéséhez és kezeléséhez. A jelentkező a pályázathoz csatolja szakmai önéletrajzát és pályaművét. A pályaműnek tartalmaznia kell a Gyulai Járásbíróság működésével kapcsolatos hosszú távú terveket és azok megvalósításának ütemezését. Ezen terveket úgy kell megfogalmaznia, hogy azok megfeleljenek - által meghatározott stratégiai céloknak, - a törvényszék által megfogalmazott közép és hosszú távú terveknek, - az elnöki tisztségre vonatkozó jogszabályi rendelkezésekben és az OBH szabályzatokban foglaltaknak, valamint a Gyulai Törvényszék Szervezeti és Működési Szabályzatából eredő feladat és felelősségi köröknek, - a törvényszék előtt álló rövid- és hosszú távú kihívásoknak, amelyek a következő területeken jelentkezhetnek: - ítélkezés időszerűsége és megalapozottsága - emberi erőforrásokkal való gazdálkodás, - tárgyi és pénzügyi erőforrásokkal való gazdálkodás, - bírósági integritás, - bírósághoz való hozzáférés, - képzés. A pályázat beérkezésének határideje: április 20. napja. A pályázatot beadásának helye: Gyulai Törvényszék Elnöki Titkárság (5700 Gyula, Béke sgt. 38. Pf. 49.). A Szegedi Törvényszék pályázatot hirdet 1. a Szegedi Törvényszék Cégbírósága csoportvezető bírói álláshelyének (16. számú) betöltésére. Bírósági vezetői tisztséget lan időre kinevezett bíró tölthet be. A pályázat elbírálásánál - a pályázatban foglaltakon túl - a tényleges bírói működési gyakorlat tartamának és a korábban szerzett igazgatási tapasztalatnak van jelentősége. A pályázónak a pályázatában nyilatkoznia kell arról, hogy - megfelel-e a vezetői kinevezési feltételeknek, - kinevezése esetén felmerül-e a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvény 41. -ában írt összeférhetetlenségi ok, - hozzájárul a bírói értékelésének és vezetői vizsgálatára vonatkozó iratoknak a kinevezésre jogosult általi beszerzéséhez és kezeléséhez. A jelentkező a pályázathoz csatolja szakmai önéletrajzát és pályaművét. A pályaműnek tartalmaznia kell a Szegedi Törvényszék Cégbírósága működésével kapcsolatos hosszú távú terveket és azok megvalósításának ütemezését. 20
21 Ezen terveket úgy kell megfogalmaznia, hogy azok megfeleljenek - által meghatározott stratégiai céloknak, - a törvényszék által megfogalmazott közép és hosszú távú terveknek, - a csoportvezetői tisztségre vonatkozó jogszabályi rendelkezésekben és az OBH szabályzatokban foglaltaknak, valamint a Szegedi Törvényszék Szervezeti és Működési Szabályzatából eredő feladat és felelősségi köröknek, - a törvényszék előtt álló rövid- és hosszú távú kihívásoknak, amelyek a következő területeken jelentkezhetnek: - ítélkezés időszerűsége és megalapozottsága - emberi erőforrásokkal való gazdálkodás, - tárgyi és pénzügyi erőforrásokkal való gazdálkodás, - bírósági integritás, - bírósághoz való hozzáférés, - képzés. A pályázat beérkezésének határideje: április 15. napja. Szegedi Törvényszék Elnöki Titkárság (6720 Szeged, Széchenyi tér 4.). 2. a Szegedi Járásbíróság büntető ügyszakos csoportvezető bírói álláshelyének (46. számú) betöltésére. Bírósági vezetői tisztséget lan időre kinevezett bíró tölthet be. A pályázat elbírálásánál - a pályázatban foglaltakon túl - a tényleges bírói működési gyakorlat tartamának és a korábban szerzett igazgatási tapasztalatnak van jelentősége. A pályázónak a pályázatában nyilatkoznia kell arról, hogy - megfelel-e a vezetői kinevezési feltételeknek, - kinevezése esetén felmerül-e a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvény 41. -ában írt összeférhetetlenségi ok, - hozzájárul a bírói értékelésének és vezetői vizsgálatára vonatkozó iratoknak a kinevezésre jogosult általi beszerzéséhez és kezeléséhez. A jelentkező a pályázathoz csatolja szakmai önéletrajzát és pályaművét. A pályaműnek tartalmaznia kell a Szegedi Járásbíróság működésével kapcsolatos hosszú távú terveket és azok megvalósításának ütemezését. Ezen terveket úgy kell megfogalmaznia, hogy azok megfeleljenek - által meghatározott stratégiai céloknak, - a törvényszék által megfogalmazott közép és hosszú távú terveknek, - a csoportvezetői tisztségre vonatkozó jogszabályi rendelkezésekben és az OBH szabályzatokban foglaltaknak, valamint a Szegedi Törvényszék Szervezeti és Működési Szabályzatából eredő feladat és felelősségi köröknek, - a törvényszék előtt álló rövid- és hosszú távú kihívásoknak, amelyek a következő területeken jelentkezhetnek: - ítélkezés időszerűsége és megalapozottsága - emberi erőforrásokkal való gazdálkodás, - tárgyi és pénzügyi erőforrásokkal való gazdálkodás, - bírósági integritás, - bírósághoz való hozzáférés, - képzés. A pályázat beérkezésének határideje: április 15. napja. Szegedi Törvényszék Elnöki Titkárság (6720 Szeged, Széchenyi tér 4.). A Szombathelyi Törvényszék pályázatot hirdet 1. a Szombathelyi Járásbíróság elnöki álláshelyének (21. számú) betöltésére. Bírósági vezetői tisztséget lan időre kinevezett bíró tölthet be. A pályázat elbírálásánál - a pályázatban foglaltakon túl - a tényleges bírói működési gyakorlat tartamának és a korábban szerzett igazgatási tapasztalatnak van jelentősége. A pályázónak a pályázatában nyilatkoznia kell arról, hogy - megfelel-e a vezetői kinevezési feltételeknek, - kinevezése esetén felmerül-e a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvény 41. -ában írt összeférhetetlenségi ok, - hozzájárul a bírói értékelésének és vezetői vizsgálatára vonatkozó iratoknak a kinevezésre jogosult általi beszerzéséhez és kezeléséhez. A jelentkező a pályázathoz csatolja szakmai önéletrajzát és pályaművét. 21

matches:
Kúria
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Kúria
Bíróság
Bíróság
Bíróság
KÚRIA
Kúria
Kúria
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Pf. 49


text:
Népszava Orbán: nem csinálunk Európát Magyarországon
Orbán: nem csinálunk Európát Magyarországon
2016.03.05. 06:07
A bajor és a magyar kormányfő: Merkelnek drukkolnak, miközben fúrják FOTÓ: MTI/KOSZTICSÁK SZILÁRD
Egy hónapnyi szünet után tegnap reggel ismét interjút adott a Kossuth rádiónak Orbán Viktor. A kormányfő sokadszorra megismételte a magyar kormány álláspontját menekültkérdésben, mondván: "ebből a szempontból nem csinálunk Európát Magyarországból". A bajor kormányfőt a menekültkérdésről tárgyaló hétfői uniós-török csúcs előtt fogadták a magyar fővárosban. Látogatását élesen kritizálták Németországban, mondván: Orbán "kihasználja, hogy a német kancellárt naponta hátba támadja saját pártcsaládja".
Magyar-bajor férfisors
Orbán Viktor "kihasználja, hogy a német kancellárt naponta hátba támadja saját pártcsaládja" - mondta Sigmar Gabriel alkancellár, a szociáldemokrata párt (SPD) elnöke egy pénteki lapinterjúban Horst Seehofer bajor kormányfő budapesti látogatásával kapcsolatban. Gabriel a Stuttgarter Zeitungban kiemelte, az a "paradox helyzet állt elő, hogy jelenleg csak az SPD garantálja Merkel asszony cselekvőképességét". Bírálta Seehofer budapesti látogatását az SPD főtitkára is. Katarina Barley a Passauer Neue Presse című lapnak megjegyezte: "akinek ilyen barátai vannak, annak nincs szüksége ellenségekre". Ugyancsak bírálta a bajor miniszterelnököt az ellenzéki Zöldek parlamenti (Bundestag-) frakciójának vezetője, Anton Hofreiter, aki a Passauer Neue Pressének azt mondta, Seehofer látogatása "gyengíti a szövetségi kormány tárgyalási pozícióját a hétfői EU-csúcson", és ezzel "a CSU sérti a német érdekeket". A kritikus hangokkal szemben Manfred Weber, az Európai Néppárt EP-frakcióvezetője úgy nyilatkozott: Seehofer budapesti látogatása a politikai kapcsolatok ápolásának szokványos formája, ugyanakkor "az üzenet is világos". ha európai megoldást akarunk, akkor neked is el kell mozdulnod, nem ragaszkodhatsz csak a magyar állásponthoz, hanem hozzá kell járulnod a kompromisszumhoz". Ez "egész konkrétan azt jelenti, hogy részt kell vennie a tehermegosztásban, és nem lehet, hogy erődöt építünk Európából". Hozzátette, Seehofer egyeztette Merkellel budapesti tárgyalásának témáit.
A két kormányfő tegnapi közös sajtótájékoztatóján Orbán azt mondta: nem Merkel ellen jöttünk össze, nem azért, hogy gyengítsük a német kormányt. És nem is azért, hogy a választásokon induló jobboldali pártszövetséget gyengítsük. Állítása szerint mindketten a CSU és a CDU sikerében, egy erős kancellárban, egy erős kormányban érdekeltek. Két férfi összejön, és mindenki arra kíváncsi, mi a véleményük egy jelen nem lévő hölgyről. De ezt ismerjük, ilyen a férfisors - mondta. Horst Seehofer udvarias frázisokra szorítkozott: gratulált Magyarország stabil pénzügyi helyzetéhez, és ő is megtette a maga hűségesküjét Merkelnek és a kancellár törekvéseinek: kívánjuk, hogy a Törökország részvételével zajló hétfői uniós csúcs sikeresen záruljon - mondta. A bajor kormányfő meghívta "barátját" a szülővárosába, Ingolstadtba, de a magyar miniszterelnök ezt a meghívást csak úgy fogadta el, ha látogatást tehet az Audi-gyárban, illetve ellátogatnak majd a futball-Eb-re is.
Uniós menedékesek
Rekordszámú, legalább 1,25 millió menedékkérő érkezett a tavalyi évben Európába, ez több mint kétszerese a 2014-ben regisztrált számoknak - derült ki az Eurostat által pénteken közzétett jelentésből. Az Unió 28 tagállamában 2015-ben 1 255 600 menedékkérelmet nyújtottak be, míg az azt megelőző évben "csak" 562 680-at. A legtöbben a polgárháború sújtotta Szíriából érkeztek az EU-ba, a vizsgált időszakban 363 ezer szíriai állampolgár ért partot a dél-európai országokban. A közel-keleti országot a jelentés szerint Afganisztán (178 200) és Irak (121 500) követi, de sokan érkeztek Koszovóból, Albániából, Pakisztánból és Eritreából is.
Nyomoznak a kopaszok után
Nyomozást rendeltek a népszavazási irodánál megjelent kopaszok ügyében  közölte Nyakó István. Az MSZP-s politikust erről a hatóságok tájékoztatták, mint feljelentőt. Azt nem tudni, hogy a döntés összefüggésben van-e a Kúria döntésével. A Kúria csütörtökön úgy döntött, hogy az NVB határozatát megváltoztatja, és megállapítja, az esélyegyenlőség és a rendeltetésszerű joggyakorlás alapelvi követelményét  a határozatban foglaltakon túl  az is sérti, hogy a székházban lévő ismeretlen személyek Nyakót akadályozták az országos népszavazás kezdeményezéséhez fűződő jogának gyakorlásában. De egyebekben a Kúria az NVB határozatát helybenhagyja. Az NVB szerint a kopaszok fizikailag nem akadályozták Nyakót, bár megsértették a választási alapelveket, de Erdősiné és kísérője ezt nem használták ki, és a NVI sem követett el mulasztást."A Kúria megállapította, a felvételen jól látható, hogy 2016. február 23-án 11 óra 33 perc 57 másodperckor a székház előterének jobb hátsó sarkában tartózkodó kérelmező a telefonhívás fogadását követően elindult a bal oldalon lévő érkeztetőhöz. 11 óra 34 perc 01 másodperckor egy sötét színű sapkában és sötét színű kabátban lévő másik személy a haladását 1-2 másodpercen keresztül akadályozta azzal, hogy elé lépett. Ezt meghaladóan a csoport többi tagja  figyelemmel az előtér nagyságára és az ott tartózkodó személyek számára  jelenlétükkel akadályozták a kérelmező haladéktalan eljutását az érkeztető géphez" - áll a Kúria közleményében. Múlt hét kedden az MSZP-s Nyakó István elment a NVI-hez, hogy beadja a boltzárról szóló kérdését. A hivatalnál azonban tucatnyi kopasz, kigyúrt ember várta, akik sorfalat állva az épület aulájában, megnehezítették a képviselőt abban, hogy elsőként érjen a blokkolóhoz. Erdösi Lászlóné szintén azért érkezett, hogy a vasárnapi zárva tartással kapcsolatban nyújtson be kérdést. A herceghalmi polgármester felesége a kopaszok segítsége révén 4 másodperccel előbb ért a blokkolóhoz, így az NVB az ő beadványát hitelesítette.
Az egykor fideszes, most független herceghalmi polgármester egyébként nem mondott le, de meg sem tudják buktatni - írta a Vs.hu. Felmerült, hogy a képviselő-testület ez esetben feloszlatja magát, és így váltják le a polgármestert, de ez se jött össze, mert nem mindenki értett egyet az ötlettel. Erdősit azért akarták lemondatni, mert szerintük felesége akciója rossz fényt vetett a településre.
EU Görögország Orbán Viktor menekültválság Seehofer kvótarendszer
Orbán üzent Brüsszelnek: "harcba hívjuk Magyarország polgárait"Orbánt figyelmeztették: "neked is el kell mozdulnod"Bakival indult Orbán és Seehofer sajtótájékoztatója
7-en a 7-ről - Mit venne még, ha ön lenne a nemzeti bank?
Olyasmit mondott a Kövér, hogy a férfivá válás érdekében hasznos lenne a sorkötelezettség (a nővé váláshoz meg nyilván az oszlopkötelezettség). Még azt is mondotta, hogy ha anno a szava és a becsülete nem kötelezi, az uniós csatlakozás ellen szavaz - titkosan… Ezt nem abban a házban mondta, ahova való (a mondandó), mert azt bezárták hétköznapra is, hanem az ország házában. MNB elnökként pedig mást nem vennék, csak egy nagy levegőt, és bejelenteném: a krumplileves legyen krumplileves és a közpénz is.
Mi közük hozzá?! Toronyórát aranylánccal. Elegem van ebből a folytonos kutakodásból, hogy így közpénz, meg úgy közpénz. A párt és a kormány kész annyi új törvényt hozni, amennyi csak kell. Ideje lenne módosítani az alaptörvényt, s belefoglalni a már bevált elvet a párt(unk) vezető szerepéről, s akkor aztán semmi okvetetlenkedés, annyit kötünk a zemberek orrára, amennyi nekünk tetszik. Közpénzköltésről például keveset.
Bolgár György rádiós újságíró
Az ehetit. Tudják, az eheti öttalálatos lottószelvényt. Jaj, mit beszélek? Hát az már megvan, nem is egyszer, legalább százszor. Annyiszor megütöttem a főnyereményt, hogy már fáj neki. Úgyhogy kösz, nem vennék semmit, mindenem megvan, még az a 112 pisztoly is 200 ezer lőszerrel. Orbáni üdvözlettel, M. Gy.
Matolcsy György jól csinálja. Ha én lennék a Magyar Nemzeti Bank, először én is megvenném magamnak a Magyar Nemzeti Bankot.
Horváth István hírlapíró
Kis piros pöttyöket Matolcsy fenekére. Simlicity.
Leginkább pénzváltót vennék jó helyen - például a Parlamentben. Ahol aztán a közpénzt dugipénzzé válthatnám.
Veress Jenő a Népszava főmunkatársa
Ha nem csak az orromig látnék, akkor egy jó tágas haciendát az egész kormányzati garnitúrának egy olyan országban, ahonnan nincs kiadatás. Esetleg megvenném azt az országot is. Nekem egyébként csak az gyanús, hogy azóta van ennyi elkölteni való százmilliárd forintja a jegybanknak, mióta közvetlenül Matolcsy felügyeli a pénzjegynyomdát is.
Matolcsy György MNB vásárlás
2016.03.05. 06:03
Tóbiás: Salgótarjánban a valóság válaszolt
2016.03.05. 06:00
„Most is munkát javaslok, júniusban is ezt fogom tenni” FOTÓ: Tóth Gergő
A bőrfejűek bevetésével világossá vált a Fidesz hatalomgyakorlásának lényege: a gondolkodás és a döntés szabadsága elfogadhatatlan a hatalom számára - összegzi az utóbbi két hét eseményeit Tóbiás József. Az MSZP elnök-frakcióvezetője szerint Salgótarjánban a hétköznapi valóság épp a hatalmi politikára válaszolt. Ugyanakkor amíg a múlt heti, keddi eseményeket nem vizsgálják ki, a kormányoldal nem tisztázza magát minden kétséget kizáróan, s amíg a bűncselekményt elkövetőket nem büntetik meg, addig alapjaiban kérdőjelezhető meg, hogy Magyarországon a kormány akarja-e biztosítani a választáshoz fűződő alapjogok érvényesülését akár most, akár 2018-ban.
- Direkt küldte épp Lukács Zoltánt és Nyakó Istvánt az Alkotmány utcába, hogy ott a hajszerkezetükkel kiríjanak a tömegből?
- Nem tudom, mire céloz (nevet - a szerk). Először is nem az a kérdés, hogy egy pártelnök milyen szempontok alapján bíz meg valakit egy jogi kezdeményezés benyújtásával, hanem az, hogy 15-20 skinhead várja a képviselőinket a helyszínen. Éppen ezért ragaszkodunk ahhoz, hogy a kormány, illetve a kormánypártok adjanak konkrét, kielégítő választ erre, vizsgálják ki a fekete kedd eseményeit, tisztázzák érintettségüket. Mondják meg, hogy mit kerestek ott azok, akik a megalapozott gyanú - és most már a Kúria megállapítása - szerint is bűncselekményt követtek el.
- A múlt heti az állampolgári joggyakorlás fekete keddje volt?
- Sőt, már két ilyen fekete kedd is van. A múlt héten bebizonyosodott, hogy a kormány - a hatalmon lévő párt felső vezetéséhez kötődő verőlegények révén - ellehetetleníti az állampolgári jogok jóhiszemű és törvényes gyakorlását. Ezzel egy társadalmilag megalapozott és az emberek többsége által elutasított kérdésben, a boltok vasárnapi zárva tartása ügyében akar megakadályozni egy kezdeményezést. A szabad döntés jogát korlátozták. Orbán Viktor azt mondta, hogy a nép feje felett nem lehet döntéseket hozni, ő maga azonban nem először rendelkezik az állampolgárok életéről, az ő bevonásuk, sőt beleszólási lehetőségük nélkül. A skinheadek bevetésére hosszú hónapok jogi trükközése után került sor. S a választások tisztaságáért felelős intézmények ahelyett, hogy tisztázták volna a helyzetet újabb jogsértésekre adták a fejüket. Mindez túlmutat a Nemzeti Választási Irodában (NVI) és a Nemzeti Választási Bizottság (NVB) ülésén történteken. Minden magyar állampolgár fölteheti most a kérdést: ha én másként gondolkozom, pedagógusként, egészségügyi dolgozóként, buszsofőrként, vagy hétköznapi munkásemberként, mint a hatalom, akkor engem is meg fognak akadályozni a jogaim gyakorlásában, korlátozni fognak választáskor az urna előtt is?
- Lehet itt másként gondolkodni, csak otthon, a négy fal között teszi az ember.
- Éppen ez a hatalomfölfogás lepleződött le a népszavazási botrányban. Leleplezték magukat azok, akik az állampolgárok szolgálatára esküdtek, elárulták az embereket. Nekem nem tisztem megvédeni az NVI, vagy az NVB elnökét, ezernyi vitám és jogi csatám van és volt velük. Az is zavar, hogy Patyi András a választási bizottság elnöki tisztsége mellett az Államreform Bizottság vezetője, illetve a Nemzeti Közszolgálati Egyetem rektora is, ami számomra összeférhetetlen. De most ő egy olyan szakmailag és törvényi szempontból megalapozott javaslatot tett le az asztalra, amelyet a sajátjai szavaztak le érdemi indoklás nélkül, kizárólag a kormány akaratát kiszolgálva. Úgy is fogalmazhatnék, a köz szolgálatát fölváltotta a direkt párthatalom szolgálata.
- Ez az ügy közérthetővé teszi a hatalomgyakorlás módjának eddigi kritikáit?
- Valóban, a bőrfejűek bevetésével világossá vált a Fidesz hatalomgyakorlásának lényege. Megmutatkozott, hogy Orbán Viktortól és körétől idegen a demokratikus joggyakorlás, ennek a hatalomnak a természetét, a manipuláció, az erőfitogtatás jellemzi. Ha valaki ezt nem fogadja el, s megpróbál szakember lenni, azt azonnal lenyomja erőből. Jelzem: a pedagógusok semmi mást nem tettek az elmúlt hónapokban, mint hogy a saját szakmai kompetenciájuk mellett érveltek, a szakma, a tudás szabadságáért küzdöttek. Azt képviselték a tanárok, hogy az a tudás, amelyet ők felhalmoztak a hivatásuk gyakorlása során, képessé teszi őket arra, hogy tudjanak önállóan dönteni, gondolkodni, s a tudásukat képesek továbbadni a jövő generációinak, a gyermekeinknek. Mindezt azért, hogy Magyarország ne veszítse el a jövőjét. Ez frázisnak tűnhet, pedig tény. "Egy nemzet ereje a kiművelt emberfők sokaságában rejlik." Széchenyi István szavai ma is aktuálisak, hiszen ami most történik, az azt bizonyítja, hogy a hatalomnak nincs igénye a szakmaiságra, a kormánynak pedig nincs önkorrekciós képessége. Egyértelműen látszik, hogy a gondolkodás és a döntés szabadsága elfogadhatatlan a hatalom számára.
- A múlt vasárnapi, salgótarjáni szocialista győzelem ennek a - mint fogalmazott - lelepleződésnek jele, vagy egy abból következő fordulatnak az előszele?
- A győzelem azt bizonyította, hogy a helyiek pontosan értették, mi a tétje, s az üzenete egy ilyen időközi választásnak. Már a kampányban is érződött, a kormányzati szereplők fenyegető fellépései is mutatták, hogy a hatalomnak elveszett a realitásérzéke, nem észleli a valóságot. Hiába fogalmaznak meg hazug üzenetet széles médiafelületen terjesztve, ha a helyiek a bőrükön érzik, a mindennapjaikban észlelik a valóságot: a nyomor, az nyomor. A szegénység kézzelfogható. A szegény emberek zsarolására a válasz az lett: a tisztesség nem megvehető. Salgótarján lakóinak többsége arra szavazott, amit Dóra Ottó megkezdett: tisztességes együttműködésre.
- Vasárnap este azt is mondta, hogy a legjobb közvélemény-kutatás a választás. Úgy hiszi, hogy túlmutat Salgótarjánon ez a választási eredmény?
- Igen, túlmutat. Helyből indul a változás. Salgótarjánban a hétköznapi valóság válaszolt arra a hatalmi politikára, amit a kormány képvisel. És ez valóban túlmutat Salgótarján közigazgatási határain. Azok az emberek, akik ugyanolyan élethelyzetben vannak, mint a tarjániak, az országban csaknem négymillióan vannak. Ha őket ma megkérdezhetnénk, mit gondolnak a kormány intézkedéseiről, például a földügyben, vagy a vasárnapi nyitva tartás ügyében, sokkal pontosabb képet kapnánk a magyar valóságról. Éppen ezt nem akarja a hatalom.
- A kormány folyamatosan a társadalom bevonását kommunikálja, például a nemzeti konzultációkkal, vagy most épp a kvótaügyi népszavazással.
- De ebben is leleplezték önmagukat. Az NVB előtt éppen ezen a héten volt egy jogilag megfelelően alátámasztott, a társadalmat ténylegesen érintő, a magyarok életvitelét és joggyakorlását lényegében befolyásoló kérdés. A valódi Magyarországnak az az igénye, hogy erről a nép dönthessen, azaz hogy legyen valódi döntési szabadsága az embereknek. Ezzel szemben áll a kormány népszavazási kezdeményezése, amelyet a hazai és a nemzetközi jogász szakma is egyértelműen vitat. Olyan kezdeményezésnek engedett utat az NVB, amelynek nem világos a következménye sem a kormányra, sem az Országgyűlésre nézve. Olyan kérdést, amely kapcsán nem világos, hogy összhangban van-e az alaptörvénnyel, mennyiben érinti az ország európai uniós elköteleződését és nemzetközi jogi kötelezettségeit. Egy ilyen lépést csak veszélyesnek lehet minősíteni. Éppen ezért a választási szervek a második fekete kedd után elvesztették azt a jogukat, hogy kijelentsék: ők a mindenkori választások tisztaságát képesek garantálni.
- De még csaknem egy évtizeden át ezek a tagok uralják a választási szerveket.
- Igen, éppen ezért nehéz munka vár ránk. A 2018-as országgyűlési és a 2019-es önkormányzati választások tisztasága érdekében, nem mondhatunk le, s nem is fogunk lemondani arról, hogy választ kapjunk, mi történt itt az elmúlt két hétben. A miniszterelnök ebben az ügyben is megkerüli az igazságot. A kormánynak ugyanis, ahogyan az általa felügyelt állami intézményeknek is, felelőssége van a választás, s az ahhoz kötődő állampolgári jogok gyakorlásának biztosításában. Ez kötelessége. Amíg a múlt keddi eseményeket nem vizsgálják ki, a kormányoldal nem tisztázza magát minden kétséget kizáróan, s amíg a bűncselekményt elkövetőket nem büntetik meg, addig alapjaiban kérdőjelezhető meg, hogy Magyarországon a kormány akarja-e biztosítani a választáshoz fűződő alapjogok érvényesülését.
MSZP Fidesz Tóbiás József bőrfejűek hatalomgyakorlás
Medián: olvad a Fidesz táboraVasárnapi boltzár - A Kúriához fordul az MSZPMSZP: romokban az egészségügyTóbiás: világméretű botránnyá vált az NVI előtti akció

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
EB: tagállami társaság magyar céggé alakulhat | hírek | Jogi Fórum
2012.07.12. Jogi Fórum / Európai Unió Bírósága
(A C‑378/10. sz. VALE Építési Kft. ügyben hozott ítélet)
A magyar jog a magyar társaságok számára engedélyezi az átalakulást, azonban a valamely más tagállam joga alá tartozó társaság számára nem teszi lehetővé a magyar társasággá való átalakulást.
Az olasz VALE COSTRUZIONI S.r.l. társaságot 2000 ben, Rómában alapították és jegyezték be a cégjegyzékbe. 2006. február 3 án e társaság kérte a cégjegyzékből való törlését, mivel székhelyét és tevékenységét Magyarországra kívánta áthelyezni, és meg kívánta szüntetni tevékenységét Olaszországban. 2006. február 13 án a társaságot azzal a megjegyzéssel törölték az olasz cégjegyzékből, hogy „a társaság Magyarországra települt”.
E törlést követően a VALE COSTRUZIONI ügyvezetője és még egy természetes személy létrehozta a VALE Építési Kft. t. Ez utóbbi társaság jogi képviselője kérte a magyar cégbíróságnál a VALE Építési Kft. nek a magyar cégjegyzékbe a VALE COSTRUZIONI mint jogelőd feltüntetésével való bejegyzését. E kérelmet a cégbíróság azonban elutasította azzal az indokkal, hogy egy Olaszországban létrehozott és bejegyzett társaság nem helyezheti át székhelyét Magyarországra, és nem jegyezhető be a cégjegyzékbe Magyarországon valamely magyar társaság jogelődjeként.
A VALE Építési Kft. cégbejegyzési kérelme ügyében eljáró Legfelsőbb Bíróság (Magyarország) azt a kérdést teszi fel a Bíróságnak, hogy összeegyeztethető e a letelepedési szabadság elvével az a magyar szabályozás, amely a magyar társaságok számára lehetővé teszi az átalakulást, a valamely másik tagállam joga alá tartozó társaság számára azonban megtiltja a magyar társasággá való átalakulást. Ezzel kapcsolatban a magyar bíróság arra vár választ, hogy valamely társaságnak a cégjegyzékbe való bejegyzésekor a tagállam megtagadhatja e e társaság másik tagállamból származó jogelődjének a bejegyzését.
A Bíróság a mai napon kihirdetett ítéletében legelőször is emlékeztet arra, hogy mivel az uniós jog nem ad egységes meghatározást a társaságokra, azok kizárólag azon nemzeti jogok alapján léteznek, amelyek szabályozzák a létrehozásukat és működésüket. Így valamely társaság nemzetközi átalakulásával kapcsolatban a fogadó tagállam meghatározhatja az ilyen ügyletre irányadó szabályokat, és alkalmazhatja a nemzeti jogának a társaságok létrehozását és működését szabályozó, a belföldi átalakulásokra vonatkozó rendelkezéseit.
A Bíróság ugyanakkor kiemeli, hogy az e területre vonatkozó nemzeti szabályozás egyúttal nem vonható ki a letelepedési szabadságának elve alól, és ezért ezen elv fényében kell e jog azon rendelkezéseit vizsgálni, amelyek megtiltják a valamely más tagállamban létrehozott társaság átalakulását, a belföldi társaságok számára azonban lehetővé teszik az átalakulást.
A Bíróság ezzel kapcsolatban megállapítja, hogy mivel a szóban forgó magyar szabályozás csak azon társaságok átalakulására vonatkozik, amelyek székhelye már Magyarország területén található, általános jelleggel eltérő bánásmódot hoz létre a társaságok között az átalakulás belföldi vagy nemzetközi jellege alapján. Márpedig ezen eltérő bánásmód – mivel visszatarthatja a letelepedés szabadságának gyakorlásától azokat a társaságokat, amelyek székhelye más tagállamokban található – e szabadság gyakorlása indokolatlan korlátozásának minősül.
Ezt követően a Bíróság egyfelől megjegyzi, hogy a nemzetközi átalakulás két nemzeti jog egymást követő alkalmazását követeli meg e jogügyletre. A Bíróság másfelől megállapítja, hogy nem lehet a letelepedés szabadságára vonatkozó EUMSZ 49. és EUMSZ 54. cikkből a nemzeti rendelkezések felváltására alkalmas, pontos szabályokat levezetni. E körülmények között a nemzeti rendelkezéseket az egyenértékűség és a tényleges érvényesülés elvének tiszteletben tartása mellett kell alkalmazni,amely elvek a jogalanyok uniós jogból származó jogai védelmének a biztosítására irányulnak.
Ennélfogva a Bíróság elsőként megállapítja, hogy nem kérdőjelezhető meg a társaságok létrehozását és működését szabályozó, a belföldi átalakulásokra vonatkozó olyan nemzeti jogi rendelkezések Magyarország általi alkalmazása, mint a vagyonmérleg és a vagyonleltár készítésére vonatkozó követelmények.
Másodsorban, ha valamely tagállam a belföldi átalakulás keretében szigorú jogi és gazdasági folytonosságot követel meg az átalakulást kezdeményező jogelőd társaság és az átalakult jogutód társaság között, e követelmény a nemzetközi átalakulás keretében is előírható.
Mindazonáltal a Bíróság harmadsorban megállapítja, hogy az uniós joggal ellentétes, hogy valamely tagállam hatóságai nemzetközi átalakulás esetén megtagadják a származási tagállam társaságának az átalakult társaság „jogelődjeként” való feltüntetését a cégjegyzékben, ha a belföldi átalakulások esetén feltüntetik a jogelőd társaságot.
Végezetül a Bíróság azt a választ adja, hogy a fogadó tagállam hatóságai kötelesek a cégbejegyzési kérelem vizsgálata során a származási tagállam hatóságaitól származó, azt igazoló iratokat figyelembe venni, hogy az utóbbi tagállamban végzett tevékenységeinek megszüntetése során e társaság ténylegesen megfelel a származási tagállam nemzeti jogszabályainak.
A jelen üggyel rokon Cartesio ügyről ld. korábbi cikkünket.

matches: Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


Fmhtv. - 2009. évi L. törvény a fizetési meghagyásos eljárásról - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
2009. évi L. törvény [ Fmhtv. ]
b) * a pénzkövetelés - az (5) bekezdésben meghatározott kivétellel - nem a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény alapján létesített jogviszonyból, közalkalmazotti jogviszonyból, rendvédelmi igazgatási szolgálati jogviszonyból, honvédelmi alkalmazotti jogviszonyból, szolgálati jogviszonyból, közfoglalkoztatási jogviszonyból, a sporttörvény alapján kötött munkaszerződéses jogviszonyból, szakképzési munkaszerződés alapjául szolgáló jogviszonyból, nemzeti felsőoktatási törvény szerinti hallgatói munkaszerződésből eredő jogviszonyból, illetve szociális szövetkezettel és foglalkoztatási szövetkezettel létesített tagi munkavégzési jogviszonyból, a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvényben (a továbbiakban: Kp.) meghatározott közszolgálati vagy közigazgatási szerződéses jogviszonyból ered.
a) * - ha a (2) bekezdésből más nem következik - az alapeljárásban 3%, de legalább 8 000 forint és legfeljebb pedig 300 000 forint;
b) * a részletekben való teljesítés, fizetésre halasztás iránt kezdeményezett eljárásban 1%, de legalább 8 000 forint, legfeljebb 15 000 forint;
c) * a kiszabott pénzbírság megfizetésére halasztás vagy részletfizetés engedélyezése iránt kezdeményezett eljárásban 1%, de legalább 8 000 forint, legfeljebb 15 000 forint.
(2) * Az alapeljárásban a díj mértéke nem lehet kevesebb annyiszor 1 600 forintnál, mint ahány fél van.
(3) * Az eljárási díj az egyébként fizetendő eljárási díj 10%-a, de legalább 3 200 forint - kettőnél több jogosult esetében legalább annyiszor 1 600 forint, ahány jogosult van -, ha a jogosult a fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelmétől a meghagyás kibocsátása előtt eláll.
(4) * Az eljárási díj az egyébként fizetendő eljárási díj 50%-a, de legalább 8 000 forint - ötnél több fél esetében legalább annyiszor 1 600 forint, ahány fél van -, ha a jogosult a fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelmét a fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelem visszautasítása vagy az eljárás 34. § (1) bekezdés a) pontja alapján történő megszüntetése után az e tárgyban hozott végzés jogerőre emelkedését követő harminc napon belül ismételten nyújtja be. E díjkedvezmény alapján visszajáró összeget a jogosult a MOKK-tól visszaigényelheti.
55. § (1) * A végrehajtási kérelem előterjesztéséért a MOKK részére - a MOKK rendszere üzemeltetési költségeinek, valamint a közjegyzők munkadíjának és költségeinek fedezése érdekében - díjat kell fizetni, melynek mértéke a díjalap 1%-a, de legalább 8 000 forint, legfeljebb 150 000 forint (a továbbiakban: végrehajtási díj). Ha a végrehajtást kérő ugyanazon fizetési meghagyás alapján, ugyanannak a követelésnek a végrehajtását több, egyetemlegesen kötelezett adóssal szemben egyidejűleg kéri, csak az egyik adóssal szemben előterjesztett végrehajtási kérelemre kell megfizetni a végrehajtási díjat, a további adóssal szemben előterjesztett végrehajtható okirat kiállítási kérelemre 8 000 Ft díjat kell adósonként megfizetni; az így megfizetett összes díjat az adósokon egyenlő arányban kell behajtani. A díjat a végrehajtást kérő előlegezi és a végrehajtás elrendelése esetén az adós, minden más esetben a végrehajtást kérő viseli. A végrehajtási díjat végrehajtási költségként kell behajtani.
(2) * A biztosítási intézkedés elrendelése iránti kérelem előterjesztéséért a MOKK részére - a MOKK rendszere üzemeltetési költségeinek, valamint a közjegyzők munkadíjának és költségeinek fedezése érdekében - díjat kell fizetni, melynek mértéke a díjalap 1%-a, de legalább 8 000 forint, legfeljebb 30 000 forint. A díjat a biztosítási intézkedést kérő előlegezi és a biztosítási intézkedés elrendelése esetén - ha a Vht. 201. és 201/A. § eltérően nem rendelkezik - az adós, minden más esetben a végrehajtást kérő viseli. A díjat végrehajtási költségként kell behajtani.
(5) * A végrehajtási díjra és a biztosítási intézkedés elrendelése iránti kérelem előterjesztéséért fizetendő díjra, illetve a végrehajtás elrendelésére irányuló eljárásra a 44. § (1) bekezdése, a 46-48. §, a 49. § (1), (2) és (5) bekezdése és az 50. § rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell. Ha a végrehajtást kérő a végrehajtási kérelmét a végrehajtás (biztosítási intézkedés) elrendelése vagy az ügy áttétele tárgyában hozott határozat meghozatala előtt visszavonja, a végrehajtási díj és a biztosítási intézkedés elrendelése iránti díj az (1), illetve a (2) bekezdésben meghatározott összeg 10%-a, de legalább 8 000 forint, vagy 50%-a, de legalább 8 000 Ft, ha a kérelem visszavonására a hiánypótlás vagy a jogutódlás tárgyában hozott határozat, illetve a hiányoknak a közjegyző által a Vht. 12. § (2) bekezdése szerinti pótlása után kerül sor. A közjegyző határozata ellen előterjesztett fellebbezésre a 43. § (5) és (6) bekezdését alkalmazni kell.
(9) * A végrehajtási lap visszavonása iránti kérelem előterjesztéséért a MOKK részére - a MOKK rendszere üzemeltetési költségeinek, valamint a közjegyzők munkadíjának és költségeinek fedezése érdekében - 15.000 Ft díjat kell fizetni; a díj öthatodát a MOKK a végrehajtást elrendelő közjegyzők között az elvégzett munka arányában az igazságügyért felelős miniszter rendeletében meghatározottak szerint munkadíj és költségtérítés címén megosztja, a fennmaradó összeget a MOKK a működésére fordítja. Ha a kérelem alapos, a közjegyző a végrehajtási lap visszavonása tárgyában hozott döntésében hivatalból rendelkezik a megfizetett díjnak a kérelmet előterjesztő részére történő visszafizetéséről.
(13) * E törvénynek az egyes igazságügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2019. évi CXVII. törvénnyel megállapított 55. § (9) bekezdése szerinti, a végrehajtási lap visszavonása iránti kérelem előterjesztéséért fizetett díjat a 2020. február 1-je után előterjesztett kérelmek után kell megfizetni.
Kihirdetve: 2009. VI. 23. A veszélyhelyzet ideje alatt eltérő rendelkezéseket kell alkalmazni. Lásd: 74/2020. (III. 31.) Korm. rendelet 8-9. § és 97. §.
Módosította: 2018. évi CXV. törvény 40. §, 2019. évi CXII. törvény 63. §.
Módosította: 2019. évi LXVI. törvény 59. § 1.
Módosította: 2019. évi LXVI. törvény 59. § 2.
Módosította: 2019. évi LXVI. törvény 59. § 2., 3.
Megállapította: 2017. évi CXXX. törvény 82. § (3). Módosította: 2017. évi CXXX. törvény 84. § 19., 2019. évi LXVI. törvény 59. § 1., 2.
Módosítva: 2011. évi CLXXX. törvény 113. §, 116. § g) alapján. A módosított törvény címe tévesen jelent meg. Módosította: 2019. évi LXVI. törvény 59. § 4.
Módosítva: 2011. évi CLXXX. törvény 116. § h) alapján. A második mondat szövegét megállapította: 2012. évi CXVII. törvény 72. § (1). Módosította: 2019. évi LXVI. törvény 59. § 1.
Az utolsó mondat beiktatva: 2011. évi CLXXX. törvény 114. § alapján. A módosított törvény címe tévesen jelent meg. Hatályos: 2012. III. 15-től. Az utolsó mondatot beiktatta: 2012. évi CXVII. törvény 72. § (2). Módosította: 2012. évi CXVII. törvény 73. § c), 2017. évi CXXX. törvény 84. § 33., 2019. évi LXVI. törvény 59. § 4.
Beiktatta: 2019. évi CXVII. törvény 44. §. Hatályos: 2020. II. 1-től.
Lásd: 28/2010. (V. 12.) IRM rendelet, 29/2019. (XII. 20.) IM rendelet.
Beiktatta: 2019. évi CXVII. törvény 45. §. Hatályos: 2020. II. 1-től.


text:
Knk.II.37.710/2016/2. számú határozat | Kúria
Knk.II.37.710/2016/2. számú határozat
Az ügy száma: Knk.II.37.710/2016/2.
A tanács tagjai: dr. Buzinkay Zoltán a tanács elnöke,
dr. Márton Gizella előadó bíró,
Képviselője: Ügyvédi Iroda
A per tárgya: a Nemzeti Választási Bizottság 50/2016. számú határozata felülvizsgálata
– a Nemzeti Választási Bizottság 50/2016. számú határozatát helybenhagyja,
– kötelezi a kérelmezőt, hogy fizessen meg az államnak – külön felhívásra – 10.000 (tízezer) forint felülvizsgálati illetéket.
[1] A kérelmezőnek a 2016. augusztus 9-én benyújtott, a 2016. október 2. napjára kitűzött országos népszavazásra feltett kérdés kapcsán Magyarország Kormányának a kérelmező által népszavazási kampánytevékenységnek minősített tevékenységét érintő kifogásait a Nemzeti Választási Bizottság (a továbbiakban: NVB) a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) 217. § (1) bekezdése értelmében egyesítve, egy határozatban bírálta el.
[2] A 2016. augusztus 12-én kelt 50/2016. számú határozatban az NVB kifejtette, hogy a választási kampányidőszak a népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 1. § (1) bekezdése folytán alkalmazandó Ve. 139. §-a szerint a szavazás napját megelőző 50. naptól a szavazás napján a szavazás befejezéséig tart. A 2016. október 2. napjára kitűzött országos népszavazás esetében a népszavazási kampányidőszak 2016. augusztus 13-tól október 2-án 19:00 óráig tart. A választási szervek a Ve. 141. § szerint definiált kampánytevékenységet a kampányidőszakban vizsgálhatják. Megállapította, hogy a kifogások a Kormánynak a kampányidőszak kezdete előtti tevékenységét érintik. Az NVB 5/2014., 36/2016. számú határozatai, a Legfelsőbb Bíróság Kvk.III.37.096/2010/2. számú végzése szerint a kampányidőszakon kívül folytatott, a Ve. 139. §-ában meghatározott tevékenység, nem része a választási kampánynak, az ilyen tevékenység nem kampánytevékenység. Hangsúlyozta, hogy a kampányidőszakon kívül eső politikai tevékenység nem tiltott. A Kormánynak a 2016. október 2. napjára kitűzött népszavazási kérdés kapcsán végzett, a közvéleményt tájékoztató tevékenysége, megjelentetett hirdetései, óriásplakátjai a kormányzati kommunikáció részei, nem tekinthetők kampánytevékenységnek, ezért azok kapcsán sem az Nsztv., sem a Ve. rendelkezései megsértésének vizsgálatára nem kerülhet sor, mert arra a választási bizottságoknak nincs hatásköre.
[3] Mindezek alapján a választási bizottságok hatáskörének hiánya miatt a kifogásokat a Ve. 215. § d) pontja értelmében érdemi vizsgálat nélkül elutasította.
[4] Az NVB határozatának felülvizsgálata iránt a kérelmező bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtott be, amelyben annak megváltoztatását és a kifogásainak helyt adó határozat hozatalát kérte. Álláspontja szerint a határozat sérti a Ve. 2. § (1) bekezdés a), b), c), e) pontjait, 14. §-át, 146. §-át, 208. §-át, a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény (a továbbiakban: Mttv.) 32. § (3) bekezdését, 203. § 55., 59., 64. pontjait.
[5] Állította, hogy érintettsége, jogos érdeke fennáll, az érintettséget népszavazási ügyekben nem lehet szűken értelmezni. Állítása szerint a népszavazási eljárás elsődleges álláspontja szerint a benyújtás napjával, 2016. február 24-ével, másodlagos álláspontja szerint a népszavazás elrendelésének napjával, 2016. május 10-vel kezdődött meg, ezért a kifogásolt tevékenységek a népszavazási eljárás folyamata alatt valósultak meg. Mivel ezen eljárás folyamatban léte alatt sem sérthetők meg a választási eljárás alapelvei, ilyen jogsértés esetén a választási szerveknek el kell járniuk a törvényesség helyreállítása érdekében.
[6] Vitatta, hogy kampányidőszakon kívül kampánytevékenység nem folytatható és annak jogszerűsége hatáskör hiányában nem vizsgálható. Utalt arra, hogy politikai hirdetés kampányidőszakon kívül is közzétehető. A Kormány - állítása szerint - 2016. május közepétől folyamatosan nem közérdekű tájékoztatást végez a kérelemhez csatolt bizonyítékok alapján, hanem olyan kampánytevékenységet, amelynek során a választási alapelvek betartása számon kérhető. Álláspontja szerint a Kormánynak semleges pozíciót kellene elfoglalnia a népszavazási kérdésben. Az esélyegyenlőséget sérti, ha a Kormány kampányidőszakon kívül is végezhet kampánytevékenységet, míg a politikai pártok csak a kampányidőszakban élhetnek ezzel a lehetőséggel. Sérelmezte, hogy az NVB a kifogásolt reklámokat nem tekintette politikai reklámnak. Kifogásolta a vitatott reklámok tartalmát, állítva, hogy azokban valótlan tényeket közöltek.
[8] A kérelmező nem vitatta, hogy a kampányidőszakra vonatkozóan a Ve. 139. § rendelkezése az irányadó. A Ve. 141. §-a kampánytevékenységnek csak a kampányidőszakban végzett, ott meghatározott tevékenységet minősíti. A kérelmező álláspontjától eltérően, ezért nem annak van jelentősége, hogy az adott tevékenység kampánytevékenység-e, mi a tevékenység jellege, mi a reklám tartalma, hanem annak, hogy a Ve. által definiált kampánytevékenységet mikor, mely időpontban, azaz kampányidőszakban végzik-e. Az NVB helyesen foglalt állást abban a kérdésben, hogy kampányidőszakon kívül eső időben a Ve. szerinti kampánytevékenység folytatása nem lehetséges. A kampányidőszakon kívül eső időben folytatott politikai tevékenység nem minősül a Ve. szerinti kampánytevékenységnek. Mindebből következően nincs jelentősége annak, hogy a népszavazási eljárás mikor kezdődött meg, mert a kampányidőszak kezdetét a Ve. 139. §-a meghatározza. Ebből kifolyólag nincs jelentősége annak sem, hogy a Kormány milyen eszközöket használ fel a politikai tevékenysége során, ezért nem kellett állást foglalni arról sem, hogy a Kormánynak semlegesnek kell-e maradnia a népszavazást érintő kérdésben, reklámjai politikai reklámok-e.
[9] Mivel a kérelmező által állított kapmányidőszakon kívüli kapmánytevékenységgel történő alapelvsértés nem értelmezhető kampányidőszakon kívül, így alapelvi sérelmekre hivatkozással sem állapítható meg a választási szerv hatásköre.
[10] Az NVB a fentiekben is kifejtettekre figyelemmel helytállóan állapította meg hatásköre hiányát, a kampányidőszakon kívül eső kampánytevékenység nem tartozik a Ve. hatálya alá, arra a Ve. kampányra vonatkozó szabályai nem alkalmazhatóak, a választási bizottságoknak az ilyen tevékenység választási szabályoknak való megfelelése vizsgálatára ezért nincs hatásköre.
[11] A kifejtettek alapján a Kúria a kérelmező bírósági felülvizsgálat iránti kérelmét nem tartotta megalapozottnak, ezért az NVB határozatát a Ve. 231. § (5) bekezdés a) pontja alapján helybenhagyta.
[12] A Kúria a közigazgatási nemperes eljárás illetékének mértékét az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 43. § (7) bekezdése alapján állapította meg, és az ennek alapján számított eljárási illeték viselésére a 6/1986.(VI.26.) IM rendelet 13. § (2) bekezdése alapján kötelezte a kérelmezőt.
[13] A Kúria határozata elleni további jogorvoslat lehetőségét a Ve. 232. § (5) bekezdése kizárja.

matches:
Kúria
Bíróság
§ 55
Kúria
Kúria
Kúria


text:
Erdélyi-zászló használata - A kolozsvári bíróság érvénytelenítette a kirótt bírságot
Jogerőssé vált az az ítélet, amellyel a kolozsvári bíróság érvénytelenítette az Erdély-zászló március 15-i felvonuláson való használata miatt Soós Sándorra, az Erdélyi Magyar Néppárt (EMNP) alelnökére kirótt bírságot.
Kiválási tárgyalások - Kész felgyorsítani az Európai Unió a Brexitet
Az Európai Unió kész felgyorsítani az Egyesült Királyság kiválásának feltételeiről szóló tárgyalásokat, az idő ugyanis fogytán van, és ez komoly aggodalomra ad okot - jelentette ki Michel Barnier, az Európai Bizottság Brexit-ügyi főtárgyalója Brüsszelben.
Felfüggesztett népszavazás - A spanyol alkotmánybíróság rendkívüli döntésen határozott a referendumról
A spanyol alkotmánybíróság felfüggesztette az október 1-jére kiírt katalán függetlenségi népszavazást.
A DACA-program megszüntetése - 15 szövetségi állam indít pert Donald Trump ellen
Pert indít Donald Trump elnök ellen az Egyesült Államok 15 szövetségi állama és a főváros, Washington D.C. a bevándorló fiatalokat kitoloncolástól védő DACA-program megszüntetése miatt. A keresetet New Yorkban nyújtották be, a döntést elsőként az északnyugati Washington állam főügyésze, Robert Ferguson jelentette be.
Új taktikára lesz szüksége a cégeknek az adóperekben - Január elsejétől új jogszabályok az adóeljárásokban
Szankciós semmisségből népmesei semmisség? - Tanulmány
Lezárult a Magyar Állatorvosi Kamara ellenőrzése - Az Állami Számvevőszék megállapításai
Az Állami Számvevőszék befejezte a Magyar Állatorvosi Kamara 2013-2015 közötti időszakra vonatkozó ellenőrzését. Az ÁSZ megállapította, hogy a Kamara 2013–2015 közötti gazdálkodása nem volt szabályszerű. A költségvetési támogatást a meghatározott célra használták fel, azonban a támogatások pénzügyi elszámolása nem felelt meg a jogszabályi előírásoknak. A gazdálkodás körébe tartozó közérdekű adatokkal kapcsolatos közzétételi kötelezettséget a Kamara nem teljesítette, ezáltal az átláthatóság nem volt biztosított.
Az Európai Bíróság elutasította a magyar és a szlovák keresetet - A menedékkérők elosztásáról döntött az Eb
Elutasította az Európai Bíróság a menedékkérők tagállamok közötti elosztását szolgáló uniós mechanizmus ellen benyújtott magyar és szlovák keresetet - ismertette ítéletét a luxembourgi székhelyű bírói testület.
Az outsourcing munkajogi szabályai - Akár jelentős többletköltségekkel is járhat a kiszervezés
A cégek a hatékony munkaszervezés és a költségcsökkentés érdekében gyakran bizonyos tevékenységeik kiszervezése mellett döntenek. A kiszervezés vagy outsourcing jogi szempontból azt jelenti, hogy a cégek meghatározott gazdasági funkcióik működtetését nem belső erőforrásból, hanem külső vállalkozások útján biztosítják. Ezt jellemzően gazdasági megfontolások indokolják, melynek során azonban sokszor nem veszik figyelembe, hogy a kiszervezés egyúttal a Munka Törvénykönyve („Mt.”) szerinti munkáltató személyében bekövetkező változással járhat (az új Mt. már nem használja a munkáltatói jogutódlás elnevezést). A munkáltató személyében bekövetkező változás pedig az abban érintett cégek részére akár jelentős többletköltséget is jelenthet (pl. az átvett munkáltatókra hosszabb felmondási idő, illetve végkielégítés lehet alkalmazandó), mely jelentős kihatással lehet az üzleti megfontolásokra.
Új terrorelhárítási törvény Franciaországban - Az államfő a jogszabály felülvizsgálatát kéri 2020-tól
Emmanuel Macron francia államfő az ősszel elfogadásra kerülő új terrorelhárítási törvény felülvizsgálatát ígérte 2020-tól a prefektusok előtt tartott beszédében, amelyben a franciák biztonságának szavatolását "abszolút prioritásnak" nevezte.
Lengyel jogállamisági kérdés - Az Európai Bizottság ismét a tagállamok elé terjesztené az ügyet
Várhatóan arra fogja kérni az Európai Bizottság az uniós tagállamok kormányait tömörítő tanácsot, hogy szeptemberben ismét tűzze napirendre a lengyel jogállamiság kérdését.
Munkahelyi levelezés munkáltatói megfigyelése? - Előzetes értesítés szükséges az EJEB végleges döntése értelmében
Hosszabb elévülési idő korrupciós cselekményeknél? - A Kúria hitelesítette az NVB korábbi döntését
A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság (NVB) korábbi döntését helybenhagyva hitelesítette a korrupciós cselekmények jelenleginél hosszabb, legalább 12 éves elévülési idejéről szóló népszavazási kérdést, továbbá az NVB döntését helybenhagyva elutasított két további kezdeményezést kedden - tudatta a legfelsőbb bírói fórum közleményben a honlapján.
Változott a szakmai felelősségbiztosítás szabályozása - Legalább 1 millió forint értékű felelősségbiztosítás szükséges
Szakmai felelősségbiztosítást írnak elő bizonyos tevékenységet végzők számára a szeptember elsejétől életbe lépett kormányrendeletek - közölte a Magyar Biztosítók Szövetsége (Mabisz).
Nem jogsértőek a nyugdíjtörvény egyes rendelkezései - Az EJEB döntése végleges
Másodfokon érvénytelenítette az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) a Magyarországot a nyugdíjtörvény egyes rendelkezései miatt korábban elmarasztaló ítéletet, kimondva, hogy a vitatott szabályok nem jogsértőek - közölte a strasbourgi székhelyű törvényszék.
Naprakész az ítélkezés a Szegedi Ítélőtáblán - Általában hat hónap alatt döntés születik az ügyekben
Naprakész az ítélkezési tevékenység a Szegedi Ítélőtáblán, az ügyek jelenetős részében hat hónap alatt döntés születik, egy éven belül pedig szinte valamennyi per lezárul - közölte Harangozó Attila elnök.
Hosszabb ideig tartó ingatlanügyletek - Érdemes közjegyzőhöz fordulni
Hosszabb ideig tartó ingatlanügyleteknél érdemes közjegyzőhöz fordulni, mert nagyobb a szerződésszegés kockázata - mondta a Budapesti Közjegyzői Kamara elnöke.
Veres András katolikus püspök szerint bűnös, aki részt vesz a lombikbébiprogramban. A kormány azonban kitart a program mellett. Magyarországon mintegy százötvenezer meddő házaspár él, és évente 1700 gyermek születik mesterséges megtermékenyítéssel. Miről szól a több évtizedes jogi-teológiai vita?
Befejeződött a Néprajzi és a Szépművészeti Múzeum ellenőrzése - Az Állami Számvevőszék megállapításai
Az Állami Számvevőszék befejezte a Néprajzi Múzeum és a Szépművészeti Múzeum ellenőrzését. Az ÁSZ megállapította, hogy a Nemzeti Erőforrás Minisztérium és az Emberi Erőforrások Minisztériuma irányító szervi feladatellátása mindkét múzeum esetében szabályszerű volt. A belső irányítási rendszer a Néprajzi Múzeumnál nem, a Szépművészetinél azonban megfelelően biztosította a szabályszerű, átlátható és elszámoltatható közpénzfelhasználást. A pénzügyi gazdálkodás mindkét intézménynél, a vagyongazdálkodás azonban csak a Néprajzi Múzeumnál volt megfelelő; a Szépművészetinél a mérlegek nem a valós helyzetet tükrözték. Az ellenőrzés megállapította, hogy egyik múzeum sem épített ki megfelelő védelmet a korrupciós veszélyekkel szemben, és gazdálkodásukban nem támasztották alá mérhető célok a közpénzfelhasználás eredményességét.
Az EU irányelve új kihívásokkal szembesíti a bankokat - Mielőbbi válaszlépések kialakítása szükséges
A Roland Berger tanulmánya az EU Pénzforgalmi Szolgáltatásokról szóló irányelvének (PSD2) hatásait vizsgálja, amely 2018-ban lép érvénybe és eurómilliárdokat fog befolyásolni. A bankok számára elengedhetetlen, hogy készen álljanak az új versenyhelyzetre, ennek ellenére Közép- és Kelet-Európában 40%-uk egyelőre nem dolgozott ki a PSD2 kihívásaira megoldást adó stratégiát. A magyar bankok a szabályozásnak való megfelelés és IT fejlesztés szintjén készülnek a PSD2-re, de a stratégia, üzleti terv és az üzleti modell fejlesztését illetően többségük még nem rendelkezik pontos elképzeléssel
Gépjármű-kibocsátásra vonatkozó új szabályozás - Életbe lépett az egységes uniós koncepció
Érvénybe lép az az egységes uniós szabályozás, amelynek értelmében az új gépjárműmodellek csak akkor közlekedhetnek az európai utakon, ha megfeleltek a valós vezetési feltételek (RDE) mellett végzett új és megbízhatóbb kibocsátási vizsgálaton - közölte az Európai Bizottság.

matches: bíróság bíróság Bíróság Bíróság Kúria Kúria