text:
2011. évi CLXI. törvény - 1.oldal - Törvények és országgyűlési határozatok
3. A járásbíróság, valamint a közigazgatási és munkaügyi bíróság
9. Az elvi bírósági határozat és az elvi bírósági döntés
13. A jogegységi határozat, az elvi bírósági határozat és az elvi bírósági döntés közzététele
A Kúria önkormányzati tanácsa, az önkormányzati rendeletek felülvizsgálatára és a helyi önkormányzat törvényen alapuló jogalkotási kötelezettsége elmulasztásának felülvizsgálatára irányuló eljárás
14. A Kúria önkormányzati tanácsa
15. A önkormányzati rendelet felülvizsgálatára irányuló nemperes eljárás
16. A helyi önkormányzat törvényen alapuló jogalkotási kötelezettsége elmulasztása miatti nemperes eljárás
Az eljáró bíróság kijelölése az ügyek ésszerű időn belül való elbírálásának biztosítása érdekében
17. Az eljáró bíróság kijelölésének feltétele és a kijelölés iránti indítvány
18. Az eljáró bíróság kijelölése
45. Kollégium, továbbá a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium
64. Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény módosítása
65. A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény módosítása
66. A Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosítása
67. A bíróságok elnevezéséről, székhelyéről és illetékességi területének meghatározásáról szóló 2010. évi CLXXXIV. törvény módosítása
68. Az egyes büntető vonatkozású törvények módosításáról szóló 2011. évi CL. törvény módosítása
9. § (1) Az ügyelosztási rendet - a bírói tanács és a kollégiumok véleményének ismeretében - a bíróság elnöke határozza meg, legkésőbb a tárgyévet megelőző év december 10. napjáig. Az ügyelosztási rend a tárgyévben szolgálati érdekből vagy a bíróság működését érintő fontos okból módosítható.
(2) Ha a bírót a bíróságra az ügyelosztási rend meghatározását követően rendelik ki, az ügyelosztási rendet ennek megfelelően ki kell egészíteni.
10. § (1) Az ügyelosztási rend tartalmazza, hogy az adott bíróságon milyen összetételű és számú tanácsok működnek, a bírák, a tanácsok - ideértve a kirendeléssel foglalkoztatott bírákat is - és a törvényben meghatározott ügyben az egyesbíró hatáskörében eljáró bírósági titkárok melyik ügycsoportba tartozó ügyeket intézik, akadályoztatásuk esetén ki jár el helyettük, az ügyek elosztására melyik bírósági vezető jogosult, továbbá, hogy az ügyek elosztása milyen módon történik. Az ügyelosztási rend a tárgyalási tevékenységet folytató bírósági vezetők által tárgyalt ügyek körét és az ezekre vonatkozó elosztási módot is magában foglalja. Az ügyelosztási rend rögzíti mely tanácsok, bírák járnak el a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti kiemelt jelentőségű perekben, továbbá a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben.
(3) Az ügyelosztási rend kialakítása során figyelembe kell venni az ügyek jelentőségét, munkaigényességét - különös tekintettel a kiemelt jelentőségű perekre és kiemelt jelentőségű ügyekre -, az ügyérkezés statisztikai adatait, emellett törekedni kell az arányos munkateher megvalósítására is.
11. § (1) Az ügyelosztási rendet és annak módosítását, kiegészítését az érintettekkel haladéktalanul ismertetni kell és a bíróságon, a felek által is hozzáférhető helyen ki kell függeszteni, továbbá a bíróságok központi internetes honlapján (a továbbiakban: központi honlap), valamint - ha a bíróság azzal rendelkezik - az érintett bíróság honlapján közzé kell tenni.
(3) Az Országos Bírósági Hivatal (a továbbiakban: OBH) elnöke, az Országos Bírói Tanács (a továbbiakban: OBT) és a bírósági vezetők kötelesek a bírósági igazgatás és az ahhoz kapcsolódó döntéshozatal nyilvánosságát e törvény szerint biztosítani.
16. § Magyarországon az igazságszolgáltatást a következő bíróságok gyakorolják:
d) a járásbíróság és
e) a közigazgatási és munkaügyi bíróság.
17. § (1) Bíróság létesítéséről, összevonásáról, megszüntetéséről, elnevezéséről, székhelyéről, illetékességi területének meghatározásáról, valamint a katonai tanácsokkal rendelkező bíróságok kijelöléséről - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - külön törvény rendelkezik.
(2) A járásbíróságot az elnök vezeti.
19. § (1) A közigazgatási és munkaügyi bíróság első fokon jár el
a) a közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálata iránti,
b) a munkaviszonyból és a munkaviszony jellegű jogviszonyból származó, valamint
c) a törvény által hatáskörébe utalt egyéb ügyekben.
(2) A közigazgatási és munkaügyi bíróságot az elnök vezeti.
(3) A közigazgatási és munkaügyi bíróság nem jogi személy, azonban az elnöke az államháztartási gazdálkodási szabályok szerint kötelezettségeket vállalhat a törvényszék belső szabályzatában meghatározott módon.
(4) A közigazgatási és munkaügyi bíróságon meghatározott jellegű ügyek intézésére csoportok létesíthetők.
20. § (1) A kollégiumok tevékenységétől függetlenül, azok mellett, külön törvényben meghatározott számban és illetékességi területtel közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium működik.
(2) A közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium törvényben meghatározott szakmai feladatokat lát el, szervezeti kereteit a törvény által meghatározott törvényszék biztosítja.
(3) Ha a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium illetékességi területe kizárólag egy törvényszékre terjed ki, a törvényszék közigazgatási-munkaügyi kollégiumára a kollégiumi tagság és a működés tekintetében a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégiumra vonatkozó szabályokat megfelelően alkalmazni kell, továbbá ebben az esetben a törvényszék közigazgatási-munkaügyi kollégiuma, illetve kollégiumvezetője ellátja a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium, illetve regionális kollégiumvezető feladatait is.
21. § (1) A törvényszék - a törvényben meghatározott ügyekben - első fokon jár el, és másodfokon elbírálja a járásbíróságok, valamint a közigazgatási és munkaügyi bíróságok határozatai ellen bejelentett fellebbezéseket.
(4) A törvényszéken tanácsok, csoportok és büntető, polgári, gazdasági, valamint közigazgatási-munkaügyi kollégiumok működnek. A kollégiumok összevontan is működhetnek.
(5) Törvény által meghatározott ügyekben első fokon - a külön törvényben meghatározott törvényszékeken és illetékességi területtel - katonai tanácsok járnak el.
(3) Az ítélőtábla jogi személy.
(4) Az ítélőtáblán tanácsok, büntető, valamint polgári kollégiumok működnek.
d) joggyakorlat-elemzést folytat a jogerősen befejezett ügyekben, ennek keretében feltárja és vizsgálja a bíróságok ítélkezési gyakorlatát,
e) elvi bírósági határozatokat és elvi bírósági döntéseket tesz közzé,
(2) A Kúrián ítélkező, jogegységi, önkormányzati, valamint elvi közzétételi tanácsok, büntető, polgári, közigazgatási-munkaügyi kollégiumok, továbbá bírósági joggyakorlat-elemző csoportok működnek.
26. § (1) Ha az ítélőtábla, a törvényszék, a közigazgatási és munkaügyi bíróság vagy a járásbíróság tanácsa, illetve egyesbírája valamely elvi kérdésben határozott és a határozata jogerőre emelkedett, köteles az elvi jelentőségű határozatot a bíróság elnökének bemutatni.
(2) Az ítélőtábla és a törvényszék elnöke, valamint kollégiumvezetője, a közigazgatási és munkaügyi bíróság, továbbá a járásbíróság elnöke köteles a vezetése alatt álló bíróságok - illetve a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium kollégiumvezetője a regionális kollégiumhoz tartozó bíróságok - ítélkezését folyamatosan figyelemmel kísérni.
(3) Ha a bíróság elnöke, az ítélőtábla vagy a törvényszék kollégiumvezetője, illetve a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium kollégiumvezetője az (1) bekezdés szerinti határozatból, a bíróság által elintézett ügyekből, a bíróságokon lefolytatott vizsgálat alkalmával vagy más módon arról szerzett tudomást, hogy a vezetése vagy a felügyelete alatt álló, illetve a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégiumhoz tartozó bíróságon elvi jelentőségű döntés született, elvi kérdésben ellentétes gyakorlat alakult ki vagy ellentétes elvi alapokon nyugvó jogerős határozatokat hoztak, erről köteles a magasabb szintű bíróság elnökét - a határozatok és a szükséghez képest az egyéb iratok felterjesztésével - tájékoztatni.
(4) A közigazgatási és munkaügyi ügyekben a (3) bekezdés szerinti kötelezettségének teljesítése során a törvényszék elnöke, kollégiumvezetője, valamint a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium kollégiumvezetője a Kúria elnökét tájékoztatja.
(5) A (3) és (4) bekezdés szerinti tájékoztatás előtt a törvényszék és az ítélőtábla elnöke, valamint kollégiumvezetője, továbbá a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium kollégiumvezetője kikérheti az elvi kérdés tárgya szerint érintett kollégium, illetve közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium bíráinak véleményét.
27. § (1) A kollégium, valamint a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium az egységes ítélkezési gyakorlat biztosítása érdekében figyelemmel kíséri a bíróságok gyakorlatát, és véleményt nyilvánít a vitás jogalkalmazási kérdésekben, valamint a joggyakorlat-elemző csoport vezetőjének felkérésére közreműködik a joggyakorlat-elemző munkában.
(2) Ha a jogalkalmazás egysége érdekében szükséges, az ítélőtábla és a törvényszék kollégiumának kollégiumvezetője a Kúria kollégiumvezetőjének vagy az ítélőtábla elnökének jogegységi eljárás indítványozására, a Kúria elnökének vagy kollégiumvezetőjének elvi bírósági döntés közzétételére tesz javaslatot.
(3) A (2) bekezdésben meghatározottak szerinti eljárás során, közigazgatási és munkaügyi ügyekben a törvényszék kollégiumának kollégiumvezetője, valamint a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium kollégiumvezetője a jogegységi eljárás indítványozására a Kúria kollégiumvezetőjének, az elvi bírósági döntés közzétételére a Kúria elnökének vagy kollégiumvezetőjének tesz javaslatot.
(4) Az OBH elnöke a Kúria elnökének jogegységi eljárás indítványozására tesz javaslatot, ha a feladatai ellátása során észleli, hogy a jogalkalmazás egysége érdekében ez szükséges.
28. § (1) A Kúria képviselője útján részt vesz az ítélőtábla és a törvényszék kollégiumának, valamint a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégiumnak az ülésein.
(3) A közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium kollégiumvezetője meghívottként részt vesz a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium illetékességi területéhez tartozó törvényszékek közigazgatási-munkaügyi kollégiumának ülésén.
29. § (1) A bírósági joggyakorlat-elemző csoport feladata az ítélkezési gyakorlat vizsgálata. A vizsgálati tárgyköröket a Kúria elnöke - a Kúria kollégiumai véleményének beszerzését követően - évente meghatározza. A vizsgálati tárgykörökre az ítélőtáblai és a törvényszéki kollégium kollégiumvezetője, továbbá a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium kollégiumvezetője, az OBH elnöke és a legfőbb ügyész (a továbbiakban együtt: kezdeményező) is indítványt tehet.
(2) A bírósági joggyakorlat-elemző csoport vezetőjét és tagjait a Kúria elnöke - vizsgálati tárgykörönként - a Kúria bírái közül, a Kúria kollégiumvezetőinek javaslatai alapján jelöli ki. A csoport vezetője a csoport munkájába - a kezdeményező javaslatára, vagy ha azt a vizsgálati tárgykör indokolja - alsóbb fokú bíróságra beosztott bírót és a vizsgált területen működő elméleti vagy gyakorlati szakembert is bevonhat.
30. § (1) A bírósági joggyakorlat-elemző csoport a vizsgálat eredményéről összefoglaló véleményt készít. Az elkészült összefoglaló véleményt a Kúria tárgykör szerint illetékes kollégiuma megvitatja, és egyetértése esetén annak megállapításait a csoport vezetője a Kúria honlapján közzéteszi. Ezzel egyidejűleg a teljes összefoglaló véleményt a csoport elnöke a bíróságok belső informatikai hálózatán (a továbbiakban: intranet) is közzéteszi.
31. § (1) Az elvi bírósági határozatok és az elvi bírósági döntések kiválasztására és közzétételére a Kúrián büntető, polgári, gazdasági, munkaügyi és közigazgatási szakágú elvi közzétételi tanács működik. Az elvi közzétételi tanács az elnökből és további 4 tagból áll.
(2) Ha a Kúria ítélkező tanácsa valamely, a társadalom széles körét érintő vagy a közérdek szempontjából kiemelkedő jelentőségű ügyben elvi kérdésekre is kiterjedő határozatot hozott, a tanács elnöke a határozat írásba foglalását követően haladéktalanul köteles arról az érintett szakág szerint illetékes kollégiumvezetőt tájékoztatni. A kollégiumvezető a határozatot az elvi közzétételi tanács elé terjeszti, amely indokolt esetben dönt annak elvi bírósági határozatként történő közzétételéről.
(3) Ha a Kúria elnöke vagy kollégiumvezetője a 26. § (3) és (4) bekezdése szerinti tájékoztatás vagy a 27. § (2) és (3) bekezdése szerinti javaslat alapján, illetve más módon tudomást szerez arról, hogy az alsóbb fokú bíróság a (2) bekezdésben foglalt szempontoknak megfelelő határozatot hozott, és jogegységi eljárás lefolytatásának vagy elvi bírósági határozat közzétételének feltételei nem állnak fenn, a határozatot a Kúria érintett szakág szerint illetékes elvi közzétételi tanácsa elé terjeszti, amely dönt az elvi bírósági döntésként történő közzétételéről.
32. § (1) Jogegységi eljárásnak van helye, ha
33. § (1) Jogegységi eljárást kell lefolytatni, ha azt
a) a Kúria elnöke vagy kollégiumvezetője, illetve helyetteseik, valamint az ítélőtábla elnöke,
b) a 32. § (1) bekezdés b) pontjában említett esetben a Kúria tanácselnöke vagy
34. § (1) A Kúrián büntető, összevont polgári-gazdasági, továbbá összevont közigazgatási-munkaügyi szakágú jogegységi tanács (a továbbiakban: jogegységi tanács) működik. A jogegységi tanácsot a Kúria elnöke, elnökhelyettese, kollégiumvezetője vagy kollégiumvezető-helyettese vezeti. A jogegységi tanács az elnökből és további 4 tagból áll, a tagokat a jogegységi tanács elnöke választja ki.
(3) A jogegységi indítvány előterjesztője - a (4) bekezdésben foglalt kivétellel - nem lehet a jogegységi tanács elnöke, továbbá a 32. § (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben a jogegységi tanács tagjait úgy kell kiválasztani, hogy abban nem lehetnek többségben annak a tanácsnak a tagjai, amely jogkérdésben el kíván térni a Kúria másik ítélkező tanácsának elvi bírósági határozatként közzétett határozatától vagy közzétett elvi bírósági döntéstől, illetve annak az elvi közzétételi tanácsnak a tagjai, amely az elvi bírósági határozat vagy az elvi bírósági döntés közzétételéről döntött.
42. § (1) A jogegységi határozatot a Magyar Közlönyben, a központi honlapon és a Kúria honlapján közzé kell tenni. Az elvi közzétételi tanács által kiválasztott elvi bírósági határozatot és elvi bírósági döntést a központi honlapon és a Kúria honlapján közzé kell tenni. A jogegységi határozat a bíróságokra a Magyar Közlönyben történő közzététel időpontjától kötelező.
(4) Ha a jogegységi tanács a jogegységi határozatot hatályon kívül helyezi, vagy a 32. § (1) bekezdés b) pontja alapján indult jogegységi eljárás alapján meghozott jogegységi határozatával a határozat elvi bírósági határozatként vagy elvi bírósági döntésként való fenntartását megszünteti, a Bírósági Határozatok Gyűjteményében, a központi honlapon és a Kúria honlapján ezt jelezni kell.
(3) Az önkormányzati tanács feladata a jogszabálysértő önkormányzati rendelet felülvizsgálatára irányuló nemperes eljárás, valamint a helyi önkormányzat törvényen alapuló jogalkotási kötelezettsége elmulasztása miatti nemperes eljárás lefolytatása.
46. § Az önkormányzati tanács eljárására a polgári perrendtartásról szóló törvénynek kizárólag az eljárás nyelvére, az anyanyelv használatára, a rendeltetésszerű joggyakorlásra (a pénzbírság kiszabása nélkül), a bírák kizárására, az idézésre, a kézbesítésre, a határidők számítására, a jegyzőkönyvre, az iratok megtekintésére, a másolatokra, a határozathozatalra vonatkozó rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
47. § A jogszabálysértő önkormányzati rendelet felülvizsgálatára irányuló nemperes eljárásban a fővárosi és megyei kormányhivatalt és a helyi önkormányzatot teljes költségmentesség illeti meg.
48. § (1) Az önkormányzati rendelet felülvizsgálatára irányuló nemperes eljárást a helyi önkormányzattal szemben a felette törvényességi felügyeleti jogot gyakorló fővárosi és megyei kormányhivatal a helyi önkormányzatokról szóló törvényben meghatározott követelményeknek megfelelő indítvánnyal és határidőn belül kezdeményezi.
(2) Az önkormányzati tanács előtti eljárásban a jogi képviselet kötelező. Jogi képviselőnek kell tekinteni a helyi önkormányzat képviseletében eljáró ügyvédet vagy ügyvédi irodát, továbbá a fővárosi és megyei kormányhivatal jogi szakvizsgával rendelkező alkalmazottját és a helyi önkormányzat jogi szakvizsgával rendelkező jegyzőjét, valamint - jogi szakvizsgával rendelkező - alkalmazottját. Az ügyvéd vagy ügyvédi iroda részéről ügyvédjelölt nem járhat el jogi képviselőként.
(3) Ha a bírónak az előtte folyamatban lévő egyedi ügy elbírálása során önkormányzati rendelet olyan rendelkezését kell alkalmaznia, amelynek más jogszabályba ütközését észleli - a bírósági eljárás felfüggesztése mellett - kezdeményezi az önkormányzati rendelet felülvizsgálatára irányuló nemperes eljárást a helyi önkormányzattal szemben.
(4) A (3) bekezdés szerinti indítvány tartalmazza
a) az önkormányzati tanács által vizsgálandó önkormányzati rendeletet,
c) azon jogszabályi rendelkezés megjelölését, amelyet az önkormányzati rendelet rendelkezése sért,
d) annak okát, hogy a bíró az adott rendelkezést miért tartja jogszabálysértőnek.
(5) Az önkormányzati tanács együttes elbírálás céljából elrendeli az előtte folyamatban lévő eljárások egyesítését, ha az indítványok tárgya egymással összefügg.
49. § Az önkormányzati tanács az indítvány érdemében határozattal, az eljárás során felmerült minden más kérdésben - ideértve az eljárás megszüntetését is - végzéssel dönt. A határozattal és a végzéssel szemben jogorvoslatnak helye nincs.
50. § (1) Az írásba foglalt határozatnak és végzésnek tartalmaznia kell:
a) az önkormányzati tanács megjelölését és az ügyszámot,
b) a feleknek és képviselőiknek nevét, székhelyét, illetve lakóhelyét,
c) az eljárás tárgyának megjelölését,
d) a rendelkező részt, valamint - a (2) és (3) bekezdésben foglaltak szerint - az indokolást, és
e) a határozat, illetve a végzés meghozatala helyének és idejének megfelelő keltezést.
(2) A határozatot, az érdemi vizsgálat nélküli elutasító végzést és az eljárást megszüntető végzést a (3) bekezdésben foglaltaknak megfelelően, az egyéb végzéseket a szükséges mértékben kell indokolni.
(3) A határozat és a végzés indokolásában elő kell adni az önkormányzati tanács által megállapított tényállást, hivatkozni kell azokra a jogszabályokra, amelyeken az önkormányzati tanács döntése alapszik, valamint részletesen ki kell fejteni az önkormányzati tanács döntéséhez vezető indokokat.
(4) Az önkormányzati tanács által hozott határozatokat és végzéseket a tanács elnöke és tagjai írják alá; ha valamelyikük az aláírásban akadályozva van, ezt az akadály megjelölésével a határozaton fel kell tüntetni.
51. § (1) Az önkormányzati tanács az indítvány beérkezésétől számított 15 napon belül érdemi vizsgálat nélkül elutasítja az indítványt, ha
a) azt nem az arra jogosult fővárosi és megyei kormányhivatal vagy az egyedi ügyben eljáró bíró nyújtja be,
b) azt a fővárosi és megyei kormányhivatal a helyi önkormányzatokról szóló törvényben előírt határidőn túl nyújtja be,
c) azt a fővárosi és megyei kormányhivatal nem a helyi önkormányzatokról szóló törvényben foglaltaknak, vagy az egyedi ügyben eljáró bíró nem az e törvényben foglaltaknak megfelelő tartalommal nyújtja be, vagy
d) az önkormányzati rendeletnek az indítvánnyal támadott rendelkezése hatályát vesztette.
(2) Az önkormányzati tanács az eljárást megszünteti, ha
a) az indítvány benyújtója az indítványt visszavonta, vagy
b) az (1) bekezdés alapján az indítványt érdemi vizsgálat nélkül el kellett volna utasítani.
(3) Az önkormányzati tanács az indítványt érdemi vizsgálat nélkül elutasító végzést az indítvány benyújtójával, az eljárást megszüntető végzést az indítvány benyújtójával és a helyi önkormányzattal kézbesítés útján közli.
52. § Az önkormányzati tanács az indítványt 30 napos határidő tűzésével megküldi a helyi önkormányzatnak az indítvánnyal kapcsolatos állásfoglalása beszerzése céljából.
53. § (1) Az önkormányzati tanács a rendelkezésére álló iratok alapján, szükség szerint a jogi képviselő, továbbá más, az indítvány elbírálása szempontjából megfelelő szakértelemmel rendelkező személy személyes meghallgatását követően dönt.
(2) A személyes meghallgatáson az önkormányzati tanács elnöke által - az (1) bekezdésben meghatározott személyek közül - megidézettek vesznek részt, továbbá az önkormányzati tanács elnöke által értesített egyéb meghívott személyek részt vehetnek. A személyes meghallgatást az önkormányzati tanács elnöke vezeti.
(3) Az indítvány elbírálása szempontjából megfelelő szakértelemmel rendelkező megidézett személyek tekintetében a polgári perrendtartásról szóló törvény tanúk díjazására vonatkozó szabályait megfelelően alkalmazni kell.
54. § Az önkormányzati tanács az indítvány beérkezésétől számított 90 napon belül szótöbbséggel hozza meg határozatát. Személyes meghallgatás esetén az eljárás lefolytatására nyitva álló határidő 30 nappal meghosszabbodik.
55. § (1) Az önkormányzati tanács az indítványhoz kötve van, de az önkormányzati rendeletnek az indítványban megjelölt rendelkezésével szoros összefüggésben álló más rendelkezését is vizsgálhatja.
(2) Ha az önkormányzati tanács megállapítja, hogy az önkormányzati rendelet vagy annak valamely rendelkezése más jogszabályba ütközik,
a) az önkormányzati rendeletet vagy annak rendelkezését megsemmisíti, vagy kimondja, hogy a kihirdetett, de még hatályba nem lépett önkormányzati rendelet vagy annak rendelkezése nem lép hatályba,
b) elrendeli a határozat Magyar Közlönyben való közzétételét, és
c) határidő tűzésével elrendeli, hogy a határozat közzétételére - a Magyar Közlönyben való közzétételt követően - az önkormányzati rendelet kihirdetésével azonos módon kerüljön sor.
(3) Ha a (2) bekezdésben foglalt feltételek nem állnak fenn, az önkormányzati tanács az indítványt elutasítja.
(4) Az önkormányzati tanács határozata mindenkire nézve kötelező.
56. § (1) Az önkormányzati tanács a határozatot kézbesítés útján közli az indítvány benyújtójával, a fővárosi és megyei kormányhivatallal és a helyi önkormányzattal, továbbá az önkormányzati tanács elnöke gondoskodik a határozatnak a központi honlapon, valamint a Kúria honlapján történő közzétételéről.
(2) A megsemmisített önkormányzati rendelet vagy annak rendelkezése a határozatnak a Magyar Közlönyben való közzétételét követő napon hatályát veszti.
(3) Az önkormányzati tanács a (2) bekezdésben meghatározottaktól eltérően is megállapíthatja az önkormányzati rendelet vagy annak rendelkezése hatályvesztését, ha azt a jogbiztonság vagy a rendelet hatálya alá tartozó jogalanyok különösen fontos érdeke indokolja.
(4) A megsemmisítés - az (5) bekezdésben meghatározott kivétellel - nem érinti a hatályvesztést megelőzően létrejött jogviszonyokat, valamint a belőlük származó jogokat és kötelezettségeket.
(5) Ha az önkormányzati tanács bírói kezdeményezés alapján semmisíti meg az önkormányzati rendeletnek a bíróság előtt folyamatban lévő ügyben alkalmazandó rendelkezését, az önkormányzati rendelet megsemmisített rendelkezése nem alkalmazható a bíróság előtt folyamatban lévő egyedi ügyben, valamint valamennyi, a megsemmisítés időpontjában valamely bíróság előtt folyamatban lévő egyedi ügyben.
57. § A helyi önkormányzat törvényen alapuló jogalkotási kötelezettsége elmulasztása miatti nemperes eljárásra a jogszabálysértő önkormányzati rendelet felülvizsgálatára irányuló nemperes eljárás szabályait jelen alcímben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
58. § Ha a helyi önkormányzat az önkormányzati tanács eljárása során eleget tesz a törvényen alapuló rendeletalkotási kötelezettségének, az önkormányzati tanács az eljárást megszünteti. Az eljárás megszüntetése előtt az önkormányzati tanács határidő tűzésével gondoskodik a fővárosi és megyei kormányhivatal állásfoglalásának beszerzéséről.
59. § Ha az önkormányzati tanács megállapítja, hogy a helyi önkormányzat a törvényen alapuló jogalkotási kötelezettségét elmulasztotta, határozatában határidő tűzésével elrendeli, hogy a helyi önkormányzat a jogalkotási kötelezettségének tegyen eleget.
60. § Ha az önkormányzati tanács a fővárosi és megyei kormányhivatal kezdeményezésére azt állapítja meg, hogy a helyi önkormányzat a megadott határidőn belül az 59. §-ban megállapított jogalkotási kötelezettségének nem tett eleget, határozatában határidő tűzésével elrendeli, hogy a fővárosi és megyei kormányhivatal vezetője a mulasztás orvoslásához szükséges önkormányzati rendeletet a helyi önkormányzat nevében alkossa meg. Az elrendelést követően a helyi önkormányzat a jogalkotási kötelezettség elmulasztását nem orvosolhatja.
61. § A határozat a fővárosi és megyei kormányhivatalra és a helyi önkormányzatra kötelező.
66. § Az OBH elnökét az Országgyűlés a határozatlan időre kinevezett és legalább 5 éves bírói szolgálati viszonnyal rendelkező bírák közül 9 évre választja meg a képviselők kétharmadának szavazatával.
(2) Ha az OBH elnökének megbízatása a 70. § (1) bekezdés b)-i) pontjában meghatározott okból szűnt meg, a köztársasági elnök 30 napon belül tesz javaslatot az OBH elnökének személyére.
b) akivel szemben fegyelmi vagy - a magánvádas és pótmagánvádló vádindítványa alapján indult eljárást kivéve - büntetőeljárás van folyamatban,
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni akkor is, ha az OBH elnök bírói szolgálati viszonya - az elnöki tisztség érintése nélkül - megszűnik.
70. § (1) Az OBH elnökének megbízatása megszűnik:
c) a cselekvőképességet kizáró vagy korlátozó gondnokság alá helyezésével,
d) országgyűlési, európai parlamenti, helyi önkormányzati képviselővé vagy polgármesterré történő megválasztásával, továbbá állami vezetővé történő megválasztásával vagy kinevezésével,
e) a bíróságnak vele szemben bűncselekmény miatt szabadságvesztést, közérdekű munkát, illetőleg közügyektől eltiltást kiszabó jogerős határozatával, továbbá, ha büntetőeljárás során jogerős határozattal kényszergyógykezelését rendelték el,
g) az összeférhetetlenség kimondásával,
h) felmentéssel vagy
i) a tisztségtől való megfosztással.
(2) Az OBH elnöke megbízatásának megszűnését az (1) bekezdés a)-f) pontja esetében az Országgyűlés elnöke állapítja meg. Az (1) bekezdés g)-i) pontja esetében a megbízatás megszűnésének kérdésében az Országgyűlés határoz. A megbízatás megszűnésének kimondásához a képviselők kétharmadának szavazata szükséges.
(4) Ha az OBH elnökének megbízatása az (1) bekezdés a) pontja alapján szűnt meg, és a megbízatás megszűnéséig az Országgyűlés nem választott új OBH elnököt, az OBH elnöke az elnöki jogköröket az új OBH elnök megválasztásáig gyakorolja.
75. § (1) Ha az OBH elnökének megbízatása a határozott idő leteltével szűnik meg - és bírói szolgálati viszonya korábban nem szűnt meg -, őt pályázat kiírása nélkül, legalább az elnöki megbízatását megelőzővel azonos szintű bíróságra, illetve ha járásbírósági vagy közigazgatási és munkaügyi bírósági bíró volt, legalább törvényszékre tanácselnöknek kell kinevezni.
(2) Ha az OBH elnökének megbízatása a határozott idő letelte előtt szűnik meg - és bírói szolgálati viszonya korábban nem szűnt meg -, őt pályázat nélkül, lehetőleg a korábbi szolgálati helyére és legalább a korábbival azonos bírói beosztásba kell helyezni.
b) az igazgatási feladatainak ellátása érdekében jogszabályi keretek között - normatív utasításként - a bíróságokra kötelező szabályzatokat alkot, továbbá ajánlásokat és határozatokat hoz,
d) a bíróságokat érintő jogszabály alkotását kezdeményezheti,
a) összeállítja - az OBT, továbbá a Kúria tekintetében a Kúria elnöke véleményének kikérésével és ismertetésével - a bíróságok költségvetésére vonatkozó javaslatát és az annak végrehajtására vonatkozó beszámolóját, amelyet a Kormány a központi költségvetésről szóló törvényjavaslat és az annak végrehajtására vonatkozó törvényjavaslat részeként változtatás nélkül terjeszt az Országgyűlés elé,
(4) Az OBH elnöke a statisztikai adatgyűjtéssel, az ügyelosztással és a munkateher méréssel kapcsolatos feladatkörében
a) a központi költségvetésről szóló törvény bíróságokra vonatkozó költségvetési fejezetének létszám-előirányzata, valamint a peres és nemperes eljárások átlagos országos munkaterhének mutatói alapján meghatározza a bíróságok - a törvényszékek esetében az illetékességi területükön működő közigazgatási és munkaügyi bírósággal, valamint járásbíróságokkal együttes - szükséges bírói létszámát,
b) az eljáró bíróság helyett másik bíróságot jelöl ki az eljárásra, ha az az ügyek ésszerű időn belül való elbírálásának biztosítása érdekében szükséges,
c) kivételesen indokolt esetben elrendelheti a társadalom széles körét érintő vagy a közérdek szempontjából kiemelkedő jelentőségű ügyek soron kívüli intézését,
e) kijelöli - a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvényben foglaltak szerint - a Be. 17. §-ának (5) és (6) bekezdésében, továbbá 448. §-ának (2) bekezdésében meghatározott ügyekben ítélkező bírákat, valamint a törvényszék elnökének javaslatára a törvényszéken közigazgatási és munkaügyi ügyekben eljáró bírákat,
f) beoszthatja a bírót a Kúriára, az OBH-ba, továbbá az igazságügyért felelős miniszter által vezetett a minisztériumba, illetve dönt a beosztás megszüntetéséről és a bírónak ismét tényleges bírói álláshelyre történő beosztásáról,
h) dönt a bíró más szolgálati helyre történő kirendeléséről, ha a kirendelés nem a törvényszék és az illetékességi területén működő közigazgatási és munkaügyi bíróság, illetve járásbíróság között vagy a törvényszék illetékességi területén működő járásbíróságok között, vagy a törvényszék illetékességi területén működő közigazgatási és munkaügyi bíróság és a járásbíróságok között történik,
k) a bíró lemondása esetén hozzájárulhat, hogy a lemondási idő 3 hónapnál rövidebb legyen, illetve a bírót a lemondási időre vagy egy részére mentesítheti a munkavégzési kötelezettség alól,
l) a bíró nyugállományba helyezése vagy a felső korhatár elérése esetén a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvény alapján dönt a felmentési időre vonatkozóan a munkavégzési kötelezettség alóli mentesítés idejéről,
n) felmentést adhat a bírósági vezető és a vezetése alatt álló szervezeti egységben bíráskodó hozzátartozója közötti összeférhetetlenség esetében, és
b) irányítja és ellenőrzi - a járásbírósági, valamint a közigazgatási és munkaügyi bírósági elnökök kivételével - a bírósági elnökök igazgatási tevékenységét, ennek során: figyelemmel kíséri a bíróságok igazgatására vonatkozó szabályok érvényesülését, az eljárási határidők és az ügyviteli szabályok megtartását, mindezek érdekében vizsgálatot rendel el,
b) meghatározza a bírák képzési rendszerének és a képzési kötelezettség teljesítésének szabályait.
c) évente beszámol az Országgyűlésnek a bíróságok általános helyzetéről és a bíróságok igazgatási tevékenységéről,
b) „címzetes törvényszéki bíró”, „címzetes táblabíró”, „címzetes kúriai bíró”, „kúriai tanácsos” cím továbbá igazságügyi alkalmazott esetén főtanácsosi, tanácsosi cím, valamint kitüntetés, díj, oklevél vagy plakett adományozását kezdeményezi az OBT-nél,
(2) Az OBH elnökének határozatait az érintettekkel haladéktalanul, de legkésőbb 8 napon belül írásban kell közölni.
(3) Az OBH elnökének szabályzatát a Magyar Közlönyben, ajánlását és - az (5) bekezdésben foglalt kivétellel - határozatát a bíróságok hivatalos honlapján és a központi honlapon, továbbá a bíróságok hivatalos lapjában kell közzétenni.
(4) A központi honlapon közzé kell tenni az OBH elnökének a bíróságok általános helyzetéről és a bírósági igazgatási tevékenységéről szóló éves tájékoztatóját, továbbá az OBH elnökének kinevezési jogkörébe tartozó vezetői állásra pályázó meghallgatásának jegyzőkönyvét.
78. § (1) Az OBH-ban egy általános elnökhelyettes, továbbá elnökhelyettesek működnek.
(2) Az OBH elnökét akadályoztatása esetén - ideértve azt is, ha a tisztség nincs betöltve, kivéve a 70. § (4) bekezdésében foglalt esetet - az OBH általános elnökhelyettese helyettesíti.
79. § (1) Az OBH általános elnökhelyettesét és elnökhelyetteseit a köztársasági elnök pályázat útján, az OBH elnökének javaslatára határozatlan időre nevezi ki.
(3) Az OBH általános elnökhelyettesévé és elnökhelyettesévé nem nevezhető ki az, akivel szemben a 68. § (1) bekezdésében felsorolt összeférhetetlenségi okok valamelyike áll fenn, továbbá az, aki a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti hozzátartozói kapcsolatban áll az OBH elnökével.
80. § (1) Az OBH általános elnökhelyettese bíró, az OBH elnökhelyettese bíró vagy igazságügyi alkalmazott.
(2) Az OBH általános elnökhelyettese és elnökhelyettese felett a munkáltatói jogokat az OBH elnöke gyakorolja.
(3) Ha törvény másképpen nem rendelkezik, az OBH általános elnökhelyettesére, továbbá - amennyiben bíró - az OBH elnökhelyettesére a bírákra vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
81. § (1) Az OBH általános elnökhelyettesének és elnökhelyettesének megbízatása megszűnik:
(2) Az OBH általános elnökhelyettese és elnökhelyettese megbízatásának megszűnését az (1) bekezdés a) és d) pontja esetében az OBH elnöke állapítja meg. Az (1) bekezdés b) és c) pontja esetében a megbízatás megszűnésének kérdésében az OBH elnökének javaslatára a köztársasági elnök határoz.
83. § (1) Ha az OBH általános elnökhelyettese és elnökhelyettese az összeférhetetlenségét a kinevezésétől számított 30 napon belül nem szünteti meg, vagy a tisztsége gyakorlása során vele szemben összeférhetetlenségi ok merül fel, a köztársasági elnök az OBH elnökének írásbeli indítványára, annak kézhezvételétől számított 30 napon belül dönt az összeférhetetlenség kimondásának kérdésében.
(2) Ha az összeférhetetlenségi eljárás ideje alatt az OBH általános elnökhelyettese és elnökhelyettese a vele szemben fennálló összeférhetetlenségi okot megszünteti, az összeférhetetlenség kimondását mellőzni kell.
84. § A köztársasági elnök felmenti az OBH általános elnökhelyettesét és elnökhelyettesét, ha az OBH elnöke - az indítvány okának részletes kifejtésével és az annak alapjául szolgáló iratok egyidejű csatolásával - indítványozza.
85. § Ha az OBH elnökhelyettese bíró, a megbízatás megszűnése esetén a 75. §-ban foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
b) meghatalmazás alapján képviseli az OBH elnökét és a bíróságokat a bírósági eljárásokban,
88. § (1) Az OBT a bíróságok központi igazgatásának felügyeleti testülete.
a) akivel szemben fegyelmi vagy - a magánvádas és pótmagánvádló vádindítványa alapján indult eljárást kivéve - büntetőeljárás van folyamatban,
f) aki a választás évében betölti a bírói felső korhatárt, vagy
(3) A törvényszéken a küldötteket úgy kell megválasztani, hogy azok közül legalább egy járásbírósági és legalább egy közigazgatási és munkaügyi bírósági bíró legyen.
(4) A Kúriára, az OBH-ba, továbbá az igazságügyért felelős miniszter által vezetett minisztériumba beosztott bírák a beosztásukat közvetlenül megelőző szolgálati helyük szerinti bíróság összbírói értekezletén választanak.
(3) Az OBH elnöke a (2) bekezdés foglalt felkéréssel egyidejűleg a legidősebb kúriai, ítélőtáblai, törvényszéki, járásbírósági, közigazgatási és munkaügyi bírósági küldöttből álló 5 tagú jelölő bizottságot - a szakmai önéletrajzok továbbítása mellett - felkéri, hogy a 99. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a küldöttek közül a tagok és a póttagok személyére tegyen javaslatot.
b) javaslatot tesz az OBH elnökének a bíróságokat érintő jogszabály megalkotásának kezdeményezésére, és
c) véleményezi az OBH elnöke által kiadott szabályzatokat, ajánlásokat.
(3) Az OBT a személyzeti területen
a) évente közzéteszi véleményét az OBH, valamint a Kúria elnökének a bírói, valamint a bírósági vezetői pályázatok elbírálása tekintetében folytatott gyakorlatáról,
b) az OBH elnökének kezdeményezése alapján „címzetes törvényszéki bíró”, „címzetes táblabíró”, „címzetes kúriai bíró”, „kúriai tanácsos” címet, igazságügyi alkalmazott esetén főtanácsosi, tanácsosi címet adományozhat, továbbá az OBH elnökének kezdeményezésére javaslatot tehet kitüntetés adományozására, díjat, oklevelet, plakettet adományozhat, illetve díj, plakett, oklevél más általi adományozásához hozzájárulhat,
c) lefolytatja a bírák vagyonnyilatkozatával kapcsolatos ellenőrzési eljárást,
d) kinevezi a szolgálati bíróság elnökét és tagjait,
e) személyes meghallgatás alapján előzetes véleményt nyilvánít az OBH elnökének és a Kúria elnökének tisztségére jelölt személyéről,
f) dönt az ítélőtáblai, a törvényszéki, a közigazgatási és munkaügyi bírósági, továbbá a járásbírósági elnök és elnökhelyettes újbóli kinevezéséhez való hozzájárulás kérdésében, ha az elnök vagy elnökhelyettes ugyanazon tisztséget korábban már két alkalommal betöltötte, és
g) előzetes véleményt nyilvánít a pályázóról a 132. § (6) bekezdése szerinti esetben.
104. § (1) Az OBT működési feltételeit az OBH biztosítja.
(2) Az OBT ülését össze kell hívni, továbbá a javasolt témát napirendre kell tűzni, ha azt az OBT tagjainak legalább egyharmada javasolja.
106. § (1) Az OBT ülése a bírák számára nyilvános, kivéve, ha az OBT zárt ülés tartását rendeli el. Az OBT ülésén - ideértve a zárt ülést is - az OBT tagjain kívül részt vesz az OBH által delegált jegyzőkönyvvezető, tanácskozási joggal részt vesz az OBH elnöke és az igazságügyért felelős miniszter, valamint az OBT elnöke, az OBH elnöke és az igazságügyért felelős miniszter által meghívott eseti szakértő, továbbá az OBT elnöke által meghívott érdek-képviseleti szerv képviselője.
(2) Az OBT ülésén - akadályoztatása esetén - az igazságügyért felelős minisztert államtitkár, az OBH elnökét az OBH általános elnökhelyettese helyettesíti.
(3) Az OBT zárt ülést rendelhet el, különösen, ha az minősített adat, üzleti titok vagy külön törvényben meghatározott más titok megőrzése végett feltétlenül szükséges, továbbá ha az ülésen meghallgatott személyiségi jogainak védelme érdekében indokolt.
107. § (1) Az OBT ülésén elhangzottakról az OBH jegyzőkönyvet, a bíróságok igazgatását és a bírák tevékenységét szélesebb körben érintő, a közérdeklődésre számot tartó döntésekről összefoglalót készít. Az összefoglalóba kerülő napirendekről és az összefoglaló tartalmáról az OBT az ülésen határoz. A zárt ülésen tárgyalt napirendet az összefoglaló nem tartalmaz.
a) az ellene indított fegyelmi vagy - a magánvádas és pótmagánvádló vádindítványa alapján indult eljárást kivéve - büntetőeljárás alatt,
114. § (1) A Kúria elnökét az Országgyűlés a határozatlan időre kinevezett és legalább 5 éves bírói szolgálati viszonnyal rendelkező bírák közül választja az Alaptörvény 26. cikk (3) bekezdésében foglaltak szerint.
A törvényt az Országgyűlés a 2011. november 28-ai ülésnapján fogadta el.

matches: bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria


text:
Lásd „A bíróságok hatásköre” című ismertetőt.
Lásd „A bíróságok hatásköre – Lettország” című ismertetőt.
A keresetet a bíróság elnöke által kijelölt alkalmazott, rendszerint az elnök asszisztense vagy a nyilvántartó munkatársa veszi át ügyfélfogadási időben.
A polgári perrendtartásról szóló törvény (Civilprocesa likums) értelmében a feleknek az idegen nyelvű okiratokat az előírt eljárásoknak megfelelően hitelesített, a hivatalos, azaz lett nyelvre készült fordítással együtt kell benyújtaniuk. A bírósági költségek megtérítése alól mentesített személyeknek nem kell fordítást csatolniuk.
A kérelmet írásban kell benyújtani. A követelések többségnél nincs alaki kötöttség. A kis értékű követelések (maza apmēra prasības, a polgári perrendtartásról szóló törvény 30.3 fejezete), a bírósági fizetési meghagyásos követelésérvényesítés (saistību piespiedu izpildīšana brīdinājuma kārtībā, a polgári perrendtartásról szóló törvény 50.1 fejezete) és az erőszak elleni átmeneti védelem iránti kérelem (pagaidu aizsardzība pret vardarbību, a polgári perrendtartásról szóló törvény 30.5 fejezete) esetében a keresetet meghatározott formában kell benyújtani.
a felperes családi és utóneve, személyi azonosítószáma, bejelentett lakóhelye vagy ennek hiányában a tényleges lakóhelye; jogi személy esetében annak neve, nyilvántartási száma és székhelye; amennyiben a kérelmező hozzájárul a bírósággal történő elektronikus kommunikációhoz, és ha a polgári perrendtartás 56. cikk (23) bekezdésében felsorolt személyek közé tartozik, fel kell tüntetnie az e-mail-címét és ha nyilvántartásba lett véve az online bírósági kapcsolattartó rendszerben, a nyilvántartási hivatkozást is. A felperes más kapcsolattartási címet is megadhat a bíróságnak;
az alperesnek vagy az érdekelt félnek a családi és utóneve, személyi azonosítószáma, bejelentett lakóhelye vagy más további bejelentett címe, ennek hiányában a tényleges lakóhelye; jogi személy esetében annak neve, nyilvántartási száma és székhelye. Az alperes személyi azonosítószámát vagy nyilvántartási számát akkor kell feltüntetni, ha ismert;
a felperes képviselőjének családi és utóneve, személyi azonosítószáma és a bírósággal való kapcsolattartásra szolgáló címe, ha a keresetet képviselő nyújtotta be; jogi személy esetében annak neve, nyilvántartási száma és székhelye. Amennyiben a felperes képviselője rendelkezik lettországi nyilvántartott tartózkodási hellyel vagy levelezési címmel, és hozzájárul, hogy elektronikus úton tartson kapcsolatot a bírósággal, fel kell tüntetni egy e-mail-címet és ha nyilvántartásba lett véve az online bírósági kapcsolattartó rendszerben, a nyilvántartási hivatkozást is. Ha a felperes képviselőjének nyilvántartott tartózkodási helye vagy levelezési címe Lettországon kívül van, fel kell tüntetni az e-mail-címét és a részvételét az online kapcsolattartó rendszerben. Ha a kérelmező képviselője ügyvéd, a kamara e-mail-címét is fel kell tüntetni;
a hitelintézet neve és a számlaszám, amelyre a kifizetést teljesíteni kell, és a jogi költségeket vissza kell fizetni;
az ügy bíróság elé vitelét megelőzően tett bármely közvetítési eljárási kísérletről szóló jelentés;
a kereset keltének napja, továbbá bármely más lényeges információ. A felperes feltüntetheti a telefonszámát, ha hozzájárul a bírósággal való telefonos kapcsolattartáshoz.
A keresetet annyi példányban kell benyújtani a bírósághoz, ahány alperes vagy harmadik fél az ügyben szerepel.
Az európai uniós jogszabályokban és nemzetközi egyezményekben foglaltaknak megfelelően a tartási ügyben benyújtott keresetet a vonatkozó jogszabályban megjelölt formanyomtatvány használatával kell elkészíteni, és az együttműködés céljára kijelölt lett központi hatóságokon keresztül lehet benyújtani vagy megküldeni.
A címen elérhető lett bírósági portál E-Pakalpojumi („E-szolgáltatások”) menüpontjának E-veidlapas („E-nyomtatványok”) alpontjában számos nyomtatvány található különböző eljárási iratokhoz. A nyomtatványok letölthetők, kitölthetők és kinyomtatva benyújthatók.
A bírósági költségeket (illeték [valsts nodeva], regisztrációs díj [kancelejas nodeva], valamint az ügy vizsgálatával járó költségek [ar lietas izskatīšanu saistītie izdevumi]) a kereset benyújtása előtt kell megfizetni; ez megtehető valamely bankban. Amikor a bíróság valamely fél javára dönt, egyúttal elrendeli, hogy a pervesztes fél viselje a pernyertes fél eljárással kapcsolatosan felmerült összes költségét. Amennyiben a követelés csak részben nyert kielégítést, a bíróság arányosan osztja el a költségeket. Amennyiben a felperes eláll a keresettől, vagy az ügyben nem születik ítélet, a felperesnek kell megtérítenie az alperes bírósági költségeit (kivéve azokat a jogszabályban meghatározott eseteket, amikor a követelés az 1896/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben előírt meghagyás kibocsátásával kapcsolatos). Ebben az esetben az alperes nem téríti meg a felperes bírósági költségeit, ha azonban a felperes azért áll el a keresettől, mert annak benyújtása után az alperes önként kielégíti a követelést, a bíróság a felperes kérésére elrendelheti, hogy az alperes térítse meg a felperes bírósági költségeit.
Lásd a „Költségmentesség” című ismertetőt.
A peres felek idézést kapnak, amely tájékoztatja őket a bírósági tárgyalás helyéről és idejéről, valamint egyéb eljárási cselekményekről. A bíróság az érintettek nyilvántartott lakóhelyére küldi idézést, de másik cím is megadható a bírósággal való kapcsolattartáshoz.
Ha az alperesnek nincs nyilvántartott lakóhelye Lettországban, és a felperesnek objektív okokból nem sikerült megtudnia az alperes Lettországon kívüli lakóhelyét, akkor a bíróság a felperes indokolt kérelmére igénybe veheti a Lettországra nézve kötelező erejű nemzetközi megállapodásokban vagy az európai uniós jogszabályokban meghatározott eljárásokat az alperes címének kiderítésére.
A címen elérhető lett bírósági portál E-Pakalpojumi („E-szolgáltatások”) menüpontjának Tiesvedības gaita („A peres eljárások állása”) alpontjában az ügy vagy az idézés számának megadásával lehet tájékozódni a peres eljárás állásáról.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Terroristának néztek egy vonat vécéjében gyakorló színészt
Kitört a pánik egy Párizsból Marseille-be tartó vonaton, miután az egyik vonatőr meghallotta, hogy a mosdóban egy férfi fegyverekről és lövöldözésről társalog.
2017. 06. 08. 11:31 - hírkereső
2017. 06. 08. 16:51 - index
Börtönbe küldték Tátrait és Császyt a Sukoró-ügyben!
Három év börtönbüntetésre és három év közügyektől eltiltásra ítélte a Kúria csütörtök reggeli, harmadfokú ítéletében a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő (MNV) Zrt. volt vezetőjét hűtlen kezelés kísérlete miatt a Sukoró-ügyben
Fordulat a Sukoró-ügyben: mégis börtönbe mennek a vagyonkezelő vezetői
Három, illetve két es fél év letöltendő börtönbüntetésre ítélte hűtlen kezelés kísérlete miatt a Kúria a 2008-as sukorói telekcsere ügyében Tátrai Miklóst és Császy Zsoltot, a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. egykori vezetőit csütörtökön
2017. 06. 08. 10:55 - hírkereső
Ahmed H. kövekkel támadt a rendőrökre, tíz évet kapott. Bárándy Péter vette a szárnyai alá.
Felrobbant egy tűzijátékgyár Indiában - sok halott
2017. 06. 08. 05:44 - hírstart
3 napig rejtőzött boltjában a gyrosos a londoni terror után
London - Birsen Sabri nem merte elhagyni az üzletet, ezért inkább bent várakozott.
2017. 06. 08. 08:08 - hírkereső
"Politikai balesetek szülöttei": Kiélezett verseny Nagy-Britanniában
Előrehozott parlamenti választásokat tartanak ma Nagy-Britanniában
2017. 06. 08. 07:54 - hírkereső
Így néz ki az aleppói fiú egy évvel a bombatámadás után
2016 augusztusában tarolta le az internetet a kép arról az 5 éves fiúról, akit egy aleppói bombatámadás után fényképeztek le egy mentőautóban ülve.
2017. 06. 08. 19:12 - hírkereső
A szaúdi fociválogatott nem volt hajlandó összeállni a londoni terror miatti gyászszünetre
Focimeccsek előtt bevett szokás az egyperces gyászszünet, látványosan, összefogva, tanító hatással megemlékezni halálesetekről, tragédiákról. Erről is szól a sport. Szaúd-Arábia focicsapata a kivétel.
2017. 06. 08. 21:54 - hírkereső
Milliókra perli a magyar államot a pest megyei férfi, aki megölte barátnőjét, majd megerőszakolta húgát
Pest megye - Kártérítést szeretne az államtól az a férfi, aki megerőszakolta, majd megölte volt barátnőjét, majd a haldokló nő mellett fajtalankodott az áldozat 12 éves húgával.
2017. 06. 08. 21:24 - blikk
Járólappal törte be a teraszajtót a betörő
Egy cinkotai házba akart betörni az a férfi, akit a ház tulajdonosa megzavart.
2017. 06. 08. 21:49 - police.hu
Brit választás: középpontban a terror és a brexit
Este 11-kor vége a szavazásnak, jönnek az első exit pollok. Az előzetes felmérések a konzervatívok győzelmét jósolják.
2017. 06. 08. 22:53 - hírkereső
A Police.hu tájékoztatása szerint terézvárosi rendőrök elfogták azt a férfit, aki egy bevásárlóközpontban késsel támadt egy ismeretlen férfira.Budapesten június 6-án este fél hét körül előzetes szóváltást követően T
2017. 06. 08. 22:28 - hírkereső
2017. 06. 08. 23:50 - hírkereső
2017. 06. 08. 23:48 - index
Sukoró: börtönre ítélte Tátrait és Császyt a Kúria
2017. 06. 08. 22:09 - hírkereső
Terrorakcióval fenyegetőztek
Végrehajtandó fegyház kiszabását kérte a Fejér Megyei Főügyészség két férfira terrorcselekmény előkészülete miatt.
2017. 06. 08. 22:06 - hírkereső
Börtönbe mennek az MNV korábbi vezetői
Három, illetve két és fél év letöltendő börtönbüntetésre ítélte tegnap hűtlen kezelés kísérlete miatt a Kúria a 2008-as sukorói telekcsere ügyében Tátrai Miklóst és Császy Zsoltot, a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. egykori vezetőit
Álorvos miatt kerülhet egy évre börtönbe Cicciolina
Több mint egymillió forintot csalt ki egy doktor a pornódívától.
2017. 06. 08. 21:49 - hírkereső
Gyönyörű: volt szoci miniszter védi a röszkei terroristát
Új ügyvédet kapott Ahmed H., a tavaly novemberben terrorizmus vádjával első fokon elítélt szír bevándorló
2017. 06. 08. 21:28 - hírstart
Sokan menekülni próbáltak, mások a székek alá bújtak.
2017. 06. 08. 21:04 - hírkereső
2017. 06. 08. 21:03 - 24
Az osztrák bíróság enyhített egy erőszakoló migráns büntetésén
Széles körben okozott Ausztriában megütközést, hogy az osztrák legfelsőbb bíróság enyhítette egy olyan migráns ítéletét, aki egy tízéves kisfiút erőszakolt meg egy bécsi uszodában
2017. 06. 08. 20:55 - hírkereső
2017. 06. 08. 20:32 - hírstart
2017. 06. 08. 20:29 - hírkereső
2000 dolláros keblekkel a terroristák ellen
40 éve a dúskeblű Lynda Carter testesítette meg a férfiak álmát, ma a karcsú izraeli Gal Gadot a csodálatos nő, aki egyben remek harcos is.
2017. 06. 08. 20:25 - hírkereső
Juncker: Csehországnak a menekültkérdést is európai módon kell kezelnie
Csehország elfogadja az Európai Unió segítségét, ezért szolidaritást kellene mutatnia a többiekkel a migrációs válság közös megoldása érdekében - jelentette ki Jean-Claude Juncker, az Európai Bizottság elnöke csütörtökön Prágában, az Európai Unió...
2017. 06. 08. 20:05 - hírkereső
Méltó élet - A mozgássérültek esélyei Magyarországon - Egy érintett megrázó levele
Az államnak adóforintokat hozna a munkánk. Mi pedig nem éreznénk, hogy semmik vagyunk, legfeljebb púp a társadalom hátán.
2017. 06. 08. 19:55 - hírkereső
Mi lesz így a vb-vel? Vállsérüléssel bajlódik Kenderesi Tamás
Pécs – Vállsérüléssel bajlódik az olimpiai bronzérmes úszó, Kenderesi Tamás (20).
2017. 06. 08. 19:37 - blikk
2017. 06. 08. 19:01 - hírkereső
Pécs Vállsérüléssel bajlódik az olimpiai bronzérmes úszó, Kenderesi Tamás (20).
2017. 06. 08. 18:43 - hírkereső
Rendőrautó gázolt el egy gyereket Miskolcon, életveszélyben van
2017. 06. 08. 18:43 - blikk
Életveszélyes sérüléseket szenvedett a fiú, akit rendőrautó gázolt el Miskolcon
2017. 06. 08. 18:39 - hírkereső
Hamarosan felrobban a kínai hitelbomba?
A kínai jegybank politikájának érzékelhető változása nyomán egyre többen tartanak attól, hogy egy hitelválság küszöbén állunk. A Fidelity International legújabb elemzésében azt írja, hogy mindez ez...
2017. 06. 08. 18:17 - portfolio
2017. 06. 08. 17:43 - hírstart
A gyerek életveszélyesen megsérült.
2017. 06. 08. 17:41 - 24
2017. 06. 08. 17:41 - hírstart
Már újra versenyezne - először beszélt súlyos balesetéről Keszthelyi Vivien
Budapest – Sűrű napokon van túl Keszthelyi Vivien a Nürburgringen történt súlyos balesete óta.
2017. 06. 08. 17:35 - blikk
Halálos baleset történt Kiskunlacháza mellett, teljes útzár
Összeütközött három személyautó Kiskunlacháza mellett, az 51-es főút 33-as kilométerénél, egy ember életét vesztette - tájékoztatta a Pest Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság szóvivője csütörtökön az MTI-t.
2017. 06. 08. 17:07 - 24
Robban-e a Trump-bomba? Folyik a várva várt meghallgatás
Megkezdődött James Comey volt FBI-igazgató meghallgatása a szenátus hírszerzési bizottságában
2017. 06. 08. 16:46 - hírkereső
A szaúdi fociválogatott nem kért a londoni terror miatti gyászszünetből
A közel-keleti ország válogatottja Ausztráliával játszott vb-selejtezőt, de a meccs előtt nem voltak hajlandóak összeállni az egyperces néma megemlékezésre.
2017. 06. 08. 16:08 - hírkereső
Egy mobillal készített felvétel jelent meg.
2017. 06. 08. 16:01 - index
A mexikói kormány korlátozza a halászatot.
2017. 06. 08. 15:43 - index
2017. 06. 08. 09:56 - hírkereső
A 36 menekült nem tudta igazolni magát, sem azt, hogy mit is keresnek az ország területén, ezért visszakísérték őket a határkerítéshez.A Bács-Kiskun megyei határszakaszon szolgálatot teljesítő rendőrök 2017
2017. 06. 08. 07:13 - hírkereső
A Munkáspárt megnyerte a kampányt, de mégis a konzervatívok győznek így értékeli a mai Nagy-Britanniai választásokat a szigetország egyik legnagyobb közvélemény-kutatója
2017. 06. 08. 07:25 - hírkereső
Horrorbaleset Kiskunlacházánál - megrázó fotók érkeztek a helyszínről
Összeütközött három személyautó Kiskunlacháza mellett, az 51-es főút 33-as kilométerénél, egy ember életét vesztette - tájékoztatta a Pest Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság szóvivője csütörtökön az MTI-t
2017. 06. 08. 15:34 - blikk
Balesetet szenvedett Phil Collins - kórházba került, műteni kell
London - A tíz éves szünet után visszatérő brit énekes fejsérülést szenvedett, és műteni kell.
2017. 06. 08. 15:06 - blikk
2017. 06. 08. 14:47 - hírkereső
Sukoró-ügy - Börtönbe mennek Tátraiék
Három illetve két és fél év letöltendő ennyit kaptak.
Balesetet szenvedett Phil Collins
A tíz éves szünet után visszatérő brit énekes fejsérülést szenvedett, és műteni kell.A The Sun információja szerint, a 66 éves Phil Collins egy lépcsőfokon botlott meg vagy veszítette el az egyensúlyát, amint szerda éjjel ki akart menni a mosdóba
2017. 06. 08. 14:27 - hírstart
Robbanás volt a kijevi amerikai nagykövetségnél
Egy támadó dobott robbanószerkezetet a területre, szerencsére senki sem sérült meg.
2017. 06. 08. 10:19 - hírkereső
A menekültkérelmeket a benyújtás helyén kell vizsgálni
Azok a tagállamok felelősek a nemzetközi védelem iránti kérelmek megvizsgálásáért, amelyekben először nyújtották be ezeket a kérelmeket - ismertette az uniós főtanácsnok indítványát az Európai Unió luxembourgi székhelyű bírósága csütörtökön.
2017. 06. 08. 13:19 - hírkereső
2017. 06. 08. 10:18 - 24
Fegyházbüntetést kértek két férfira terrorcselekmény előkészülete miatt
2017. 06. 08. 11:10 - index
Botrány a bíróságon: Újságírókra támadt a zalai nő kegyetlen gyilkosa
Életfogytiglant kapott az a 30 éves férfi, aki tavaly júniusban halálra vert egy otthonában alvó idős asszonyt, majd kirabolta.
2017. 06. 08. 13:17 - hírkereső
2017. 06. 08. 10:38 - hírstart
Londoni terrortámadás: újabb három embert fogtak el
Egy 27 és egy 29 éves férfit terrorcselekmények előkészítésének gyanújával állítottak elő, míg a harmadikat kábítószerrel való visszaélés miatt fogták el.
Megszületett az ítélet: ennyit kapott a zalaegerszegi idős nő brutális gyilkosa
Zalaegerszeg - Első fokon életfogytig tartó fegyházbüntetésre ítélte a Zalaegerszegi Törvényszék csütörtökön azt a 30 éves férfit, aki tavaly júniusban halálra vert Zalaegerszegen egy otthonában alvó idős asszonyt, majd kirabolta.
2017. 06. 08. 13:11 - blikk
Szörnyű: megkéselte pszichológusát egy szír menekült férfi
Németország - Egy szír menekült megölte a pszichológusát.
2017. 06. 08. 12:08 - blikk
2017. 06. 08. 12:47 - 24
A nap videója: ez történik, ha egy kutya horrorfilmet néz
London - Futótűzként terjed a neten az önfeledten tévéző bulldog videója.
2017. 06. 08. 13:00 - blikk
Jogerősen letöltendő börtönt kaptak az MNV volt vezetői Sukoró-ügyben
Mégsem úszta meg Tátrai és Császy.
2017. 06. 08. 12:46 - hírkereső
Választás a terror árnyékában: ma minden eldől, a magyarok számára is nagy a tét
Nagy-Britanniában ma tartják a parlamenti választást. Theresa May áprilisban jelentette be, hogy előrehozott választást tartanak az országban.
2017. 06. 08. 13:43 - blikk
2017. 06. 08. 12:12 - hírkereső
Börtön vár Polt Péterre
Varju László DK-alelnök csütörtöki, budapesti sajtótájékoztatóján a Kúria jogerős döntését kommentálva koncepciós perről beszélt, továbbá - kormányváltáskor - szabadulást és teljes kárpótlást ígért a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő (MNV) Zrt
2017. 06. 08. 14:06 - hírkereső
2017. 06. 08. 14:12 - hírkereső
Halálos tömegbaleset az 51-es úton
Összeütközött három személygépkocsi az 51-es főút 33-as kilométerszelvényénél, Kiskunlacháza térségében - írja a katasztrófavédelem honlapja.
2017. 06. 08. 12:09 - hírkereső
Nemzetbiztonsági ügy: Közép-Európában is várhatók terrortámadások
Miközben a Közel-Keleten egyre nagyobb területeket foglalnak vissza az Iszlám Államtól, Európában az utóbbi hetekben megszaporodtak a terrortámadások
2017. 06. 08. 07:33 - hírkereső
2017. 06. 08. 12:03 - hírkereső
Magyarországról akartak az Iszlám Államhoz csatlakozni, fegyházat kaphatnak
Végrehajtandó fegyházbüntetés kiszabását kérte a Fejér Megyei Főügyészség két férfira terrorcselekmény előkészülete miatt - tájékoztatta a főügyészség az MTI-t közleményben csütörtökön
2017. 06. 08. 11:25 - hírkereső
2017. 06. 08. 14:19 - index
2017. 06. 08. 11:14 - hírstart
Fejvesztve menekültek a csempészek Beregsuránynál
Még az árut is hátrahagyták
2017. 06. 08. 10:52 - hírkereső
Halálra verte az alvó idős nőt, életfogytiglant kapott
Döbbenetes részletek a manchesteri robbantóról
Tripol - Megbocsátásért esedezett a múlt heti manchesteri robbantás elkövetője, amikor a merénylet napján felhívta a Líbiában élő családját - közölte csütörtökön Ahmed Bin Szálem, a líbiai terrorellenes erők szóvivője Tripoliban.
2017. 06. 08. 14:27 - blikk
Brutális felvétel a londoni terroristák utolsó másodperceiről
Szombaton éjszaka három terrorista vérfürdőt rendezett Londonban. Először egy fehér furgonnal gyalogosok közé hajtottak a London hídon, majd a nem messze lévő Borough Market környékén késeltek meg sok embert
2017. 06. 08. 10:45 - hírkereső
2017. 06. 08. 10:18 - hírkereső
Csúnya baleset érte a TV2 sztárját a felvétel alatt. Megfagyott a levegő, alig mertek ránézni
Nagyon csúnya volt.
2017. 06. 08. 10:16 - hírkereső
Tátrai Miklóst és Császy Zsoltot letöltendő börtönbüntetésre ítélték. Jogerősen.
2017. 06. 08. 09:41 - index
Letöltendő börtönre ítélték az MNV egykori vezetőit
Három, illetve két es fél év letöltendő börtönbüntetésre ítélte hűtlen kezelés kísérlete miatt a Kúria a 2008-as sukorói telekcsere ügyében Tátrai Miklóst és Császy Zsoltot, a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. egykori vezetőit
2017. 06. 08. 10:01 - hírkereső
Sukoró-ügy: Jogerősen letöltendő börtönre ítélték Tátrait és Császyt
2017. 06. 08. 10:01 - hírstart
Letöltendő börtönre ítélték a sukorói telekcsere vádlottjait
2017. 06. 08. 10:00 - hírkereső
Három autó karambolozott az 51-es főúton.
2017. 06. 08. 12:06 - hírkereső
2017. 06. 08. 09:55 - hírkereső
2017. 06. 08. 09:54 - hírkereső
2017. 06. 08. 05:52 - hírkereső
Három, illetve két és fél év börtönre ítélték Tátrai Miklóst és Császy Zsoltot.
Három illetve két és fél év letöltendő – ennyit kaptak.
2017. 06. 08. 09:49 - hírstart
Újabb három embert vettek őrizetbe a londoni terrorakció miatt
Így már összesen 17 embert van őrizetben a London Bridge-nél történt véregzés miatt.
2017. 06. 08. 09:25 - index
2017. 06. 08. 11:52 - blikk
Sukoró-ügy – Börtönbe mennek Tátraiék
Három illetve két év letöltendő - ennyit kaptak.
2017. 06. 08. 09:49 - 24
2017. 06. 08. 06:04 - hírkereső
2017. 06. 08. 09:46 - hírkereső
2017. 06. 08. 09:17 - index
2017. 06. 08. 09:19 - hírkereső
2017. 06. 08. 09:43 - hírkereső
2017. 06. 08. 06:32 - hírkereső
Videón a terroristák utolsó pillanatai.
2017. 06. 08. 09:37 - hírkereső
2017. 06. 08. 09:52 - index
Horror: fejbe rúgta a takarítónőt, majd kényelmesen elsétált - videó
Egy svéd turista fejbe rúgott egy szállodai takarítónőt, majd dolga végeztével kényelmesen elsétált.
2017. 06. 08. 09:35 - blikk
Így végeztek a londoni terroristákkal - videó
2017. 06. 08. 07:15 - hírkereső
Most érkezett: Terrortámadás a nagykövetségnél
Bombát dobott a külképviselet területére egy ismeretlen, még csütörtök éjszaka.
Ketten előztek egy kamiont: baleset a 47-esen
Sáránd és Derecske között történt.
2017. 06. 08. 09:07 - hírkereső
2017. 06. 08. 09:05 - blikk
Kedden támadt rá késsel egy férfire T. Krisztián a Westendben, azóta keresték a rendőrök. Kőbányán kapták el.Elfogták azt a férfit, aki még kedden késsel támadt rá Budapesten egy emberre közölte honlapján a Budapesti Rendőr-főkapitányság.A 37 éves T
2017. 06. 08. 22:02 - hírkereső
Robbanószerkezettel támadták meg az USA ukrajnai képviseletét
Robbanószerkezetet dobott a kijevi amerikai külképviselet területére egy ismeretlen támadó csütörtökre virradó éjszaka. A robbanásban senki nem sebesült meg
Tragédia Kiskunlacházán: szörnyethalt a sofőr a balesetben
2017. 06. 08. 13:21 - blikk
Motorost gázoltak Debrecen határában
Motorost gázoltak csütörtökön reggel a Vámospércsi úton, a Debrecen határát jelző tábla közelében
Hármas karambol Pécsen
2017. 06. 08. 08:51 - hírkereső
Botrány a vb-selejtezőn: magasról tettek a terrortámadás miatti gyásszünetre a szaúdi futballisták - videó
A mérkőzés előtt egy perc néma csenddel emlékeztek meg az ausztrálok a múltheti terrortámadás áldozataira. A szaúdi játékosok nem csatlakoztak hozzájuk.
2017. 06. 08. 16:39 - blikk
Bombariadó a fővárosban, kiürítették az összes plázát - Fotó
Röviddel délután 13.30 körül valaki betelefonált a rendőrségre és azt mondta, bomba van az egyik bankban. Pontos helyszínt nem mondott...
2017. 06. 08. 15:48 - hírstart
Házi őrizetbe kerültek az autóversenyekhez fiktív reklámszerződéseket kötő gyanúsítottak
2017. 06. 08. 08:01 - hírkereső
2017. 06. 08. 07:50 - hírkereső
Több munkás életét vesztette és heten megsérültek egy indiai tűzijátékgyár felrobbanásakor.Legalább 23 munkás meghalt és heten megsérültek egy közép-indiai tűzijátékgyár felrobbanásakor India középső részén, jelentette a PTI indiai hírügynökség.Egy...
2017. 06. 08. 07:27 - hírkereső
2017. 06. 08. 07:04 - hírkereső
Szörnyű: felrobbant egy tűzijátékgyár - legalább 23-an meghaltak
Újdelhi - Legalább 23 munkás meghalt és heten megsérültek egy közép-indiai tűzijátékgyár felrobbanásakor - jelentette szerda éjjel a PTI indiai hírügynökség.
2017. 06. 08. 07:21 - blikk
Ennek ellenére még mindig úgy nyilatkozott: Ez életem legszebb napja.
Tanyán keverte az amfetamint - aztán jöttek a rendőrök
2017. 06. 08. 17:17 - hírkereső
Felrobbant egy tűzijátékgyár - legalább 23-an meghaltak
2017. 06. 08. 06:26 - hírkereső
Borzalmas balesetet szenvedett egy fiatal házaspár, busznak csapódtak
Nem vettek figyelembe egy stoptáblát, tragédia lett a vége...
2017. 06. 08. 10:20 - hírkereső
Katonákat öltek, nőket fejeztek le az al-Shaabab terroristái
Egy észak-szomáliai támaszpontra csaptak le.
2017. 06. 08. 17:33 - index
A kettős rendőrhalálban érintett apa: az unokám felnő, mire elítélik a fiam gyilkosát
Máig forrnak az indulatok egy Üllői úti balesettel kapcsolatban, amelyben két rendőr vesztette életét. A tragikus eseményeken a hozzátartozók képtelenek túllépni, főként, hogy a felelős elszámoltatása továbbra is várat magára.Mint ismeretes: 2015
2017. 06. 08. 09:31 - hírkereső
Tetten érték a betörőket – képekkel!
A Kalocsai Rendőrkapitányság munkatársai elfogták és őrizetbe vették annak a ötfős társaságnak a tagjait, akik a megalapozott gyanú szerint kétszer törtek be egy dunapataji szórakozóhelyre.
2017. 06. 08. 06:11 - hírstart
Halálra gázolt egy embert a vonat Ják-Balogunyomnál
Halálra gázolt egy embert egy személyvonat Ják-Balogunyom vasútállomásnál, a 86-os főút vasúti átjárójánál.
2017. 06. 08. 06:11 - hírkereső
Terror és választások hatása alatt a britek - Random Reggeli
Terror és választások hatása alatt sokkolódik a britek többsége. Izgalmas lehet a választás végkimenetele. A nem egyértelmű eredmény pedig félelemmel töltheti el a befektetőket.
2017. 06. 08. 09:10 - hírkereső
2017. 06. 08. 06:00 - hírstart
Felrobbant egy indiai tűzijátékgyár
23-an meghaltak, heten megsérültek.
2017. 06. 08. 05:01 - hírkereső
Nem találtak robbantásra utaló jeleket az oroszok a szmolenszki tragédia kapcsán
Nem mutatott ki robbanásra utaló jeleket a lengyel elnöki delegációt szállító, 2010-ben Szmolenszknél lezuhant Tu-154-es repülőgép roncsain a tragédia okait vizsgáló műszaki bizottság - erősítette meg Alekszej Morozov, az orosz Államközi Repülésügyi...
2017. 06. 08. 17:16 - hírkereső

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria


text:
Az ismertetés napja: 2011. június 16.(1)
C‑139/10. sz. ügy
J. A. Van der Meer, mint az Arilco Holland B.V. felszámolóbiztosa
„44/2001/EK rendelet – Bírósági határozatok elismerése és végrehajtása – Kizáró okok – Az okiratban megállapított követelésre vonatkozó anyagi jogi kifogások”
1. Ez az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22‑i 44/2001/EK tanácsi rendeletre vonatkozik.(2) Arra a kérdésre irányul, hogy a megkeresett állam bíróságai végrehajthatóságot megállapító határozattal szembeni jogorvoslati eljárás keretében vizsgálhatják‑e az adós arra vonatkozó kifogását, miszerint a külföldi ítéletben megállapított követelést az ítélet meghozatalát követően teljesítette.
2. A 44/2001 rendelet III. fejezete a határozatok elismerését és végrehajtását szabályozza.
3. A 38. cikk (1) bekezdése a határozatok végrehajtására vonatkozik:
4. A 41. cikk szerint – az 53. cikkben említett alaki követelmények teljesítését követően – a határozatot a kizáró okok 34. és 35. cikk szerinti felülvizsgálata nélkül nyomban végrehajthatónak kell nyilvánítani. Az a fél, akivel szemben a végrehajtást kérték, az eljárásnak ebben a szakaszában a kérelemre észrevételt nem tehet. A 43. cikk szerint a végrehajthatóság megállapítására irányuló kérelem tárgyában hozott határozat ellen bármely fél jogorvoslatot nyújthat be.
5. A 45. cikknek a jogorvoslati eljárás a tárgya, és a következőképpen rendelkezik:
6. A 34. cikk a következőket határozza meg:
„A határozat nem ismerhető el, amennyiben
7. A 35. cikk a következőképpen rendelkezik:
8. 2006. december 5‑i ítéletével a Hof van Beroep te Brussel a Prism Investments B.V.‑t (a továbbiakban: Prism) 1 048 232,30 euró megfizetésére kötelezte az Ariolco Holland B.V.‑vel (a továbbiakban: Arilco) szemben.
9. 2007 augusztusában felszámolási eljárás indult az Arilcóval szemben, és felszámolóbiztosként J. A. van der Meer lett kijelölve. J. A. van der Meer 2007. szeptember 3‑án a Rechtbank ’s Hertogenboschtól a 44/2001 rendelet 38. cikke alapján végrehajtási záradék kiállítását kérte az ítélet hollandiai végrehajtása céljából. E kérelemnek helyt adtak.
10. A Prism ezzel szemben a 44/2001 rendelet 43. cikke értelmében jogorvoslatot kezdeményezett, és a végrehajthatóságot megállapító határozat visszavonását kérte. Indokolásul előadta, hogy a végrehajthatóvá nyilvánított ítéletből fakadó kötelezettségeit beszámítás útján már teljesítette.
11. 2008. július 22‑i határozatával a Rechtbank elutasította a Prism keresetét. Ezt azzal indokolta, hogy a rendelet 45. cikke értelmében a végrehajthatóságot megállapító határozat kizárólag az e rendelet 34. és 35. cikkében meghatározott okok egyike alapján vonható vissza. A teljesítési kifogás nem szerepel az ott felsorolt okok között, és ezért nem a végrehajthatóságot megállapító határozattal szemben indított jogorvoslati eljárásban, hanem csak a tényleges végrehajtás későbbi szakaszában lehet figyelembe venni.
12. A Prism felülvizsgálati kérelmet terjesztett elő a Rechtbank határozatával szemben a kérdést előterjesztő bíróság, a Hoge Raad előtt. A Hoge Raad úgy döntött, hogy felfüggeszti az eljárást, és az alábbi kérdést terjeszti előzetes döntéshozatalra a Bíróság elé:
Ellentétes‑e a 44/2001 rendelet 45. cikkével, ha az e rendelet 43. vagy 44. cikke alapján benyújtott jogorvoslat tárgyában dönteni hivatott bíróság a végrehajthatóságot megállapító határozatot olyan, az e rendelet 34. és 35. cikkében említettektől eltérő ok alapján utasítja el vagy vonja vissza, amelyre a végrehajthatóvá nyilvánított határozat végrehajtásával szemben hivatkoznak, és amely e határozat meghozatalát követően merült fel, mint például az az ok, miszerint a határozatnak eleget tettek?
13. A Bíróság előtti eljárásban az Arilco felszámolóbiztosa, Belgium, Németország, Hollandia, Svédország, Csehország és az Egyesült Királyság, valamint az Európai Bizottság írásban nyilatkozott. A 2011. február 10‑én tartott tárgyaláson Hollandia, Csehország, Németország, valamint a Bizottság vett részt.
14. Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés arra irányul, hogy ellentétes‑e a 44/2001 rendelet 45. cikkével az, ha figyelembe veszik az adósnak a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárásban előadott anyagi jogi kifogásait. „Anyagi jogi kifogásokon” olyan kifogásokat kell érteni, amelyek az okirat kibocsátása után keletkeztek, és amelyek utólagosan megszüntetik az okiratban meghatározott követelést. Ilyen lehet például a fizetésre vagy a beszámításra vonatkozó kifogás. Így az a fél is, akivel szemben az alapeljárásban a végrehajtást kérik, azt adja elő, hogy az ítéletben megállapított fizetési kötelezettségnek időközben beszámítás útján eleget tett. A kérdést előterjesztő bíróság most azt szeretné tudni, hogy a végrehajthatóságot megállapító határozat ellen irányuló jogorvoslati eljárásban figyelembe lehet–e venni ezt a beszámítási kifogást.
15. Mielőtt belefognék a rendelet 45. cikkének értelmezésébe, először az Egyesült Királyságnak az alapeljárásban hozott határozat végrehajthatóságára vonatkozó érvével szeretnék foglalkozni.
A – A határozat végrehajthatósága a 44/2001 rendelet 38. cikke értelmében
16. Az Egyesült Királyság azon az állásponton van, hogy a végrehajtandó ítéletben megállapított követelés teljesítése megszünteti már magát a származási állambeli végrehajthatóságot, és ezért ellentétes a végrehajthatóságot megállapító határozattal is.
17. Az Egyesült Királysággal egyet kell érteni abban, hogy a határozat származási tagállamban való végrehajthatósága az említett határozat megkeresett tagállamban való végrehajtásának egyik feltételét képezi.(3) Ez már a rendelet 38. cikkéből is következik, amely szerint a valamely tagállamban hozott és „ebben az államban végrehajtható”(4) határozatot más tagállamban végre lehet hajtani. Az is helytálló, hogy nem lehet valamely ítéletnek – annak végrehajtása során – olyan jogkövetkezményeket tulajdonítani, amelyek a származási tagállamban sem fűződnek hozzá.(5)
18. Az okiratban megállapított követelés teljesítése önmagában azonban nem fosztja meg az ítéletet a végrehajthatóságától, és nem fűz hozzá a külföldön történő végrehajtása során olyan jogkövetkezményeket sem, amelyekkel a származási államban nem rendelkezik.
19. A „végrehajthatóságnak” a rendelet 38. cikkében szereplő fogalma ugyanis csupán a külföldi ítéletek alaki szempontú végrehajthatóságát takarja.(6) Hiányzik az alaki végrehajthatóság például akkor, ha a határozat ellen jogorvoslatot terjesztettek elő, illetve terjeszthetnek még elő, és a határozatot nem nyilvánították előzetesen végrehajtatóvá.(7)
20. A Bíróság az Apostolides‑ítéletben ezért úgy határozott, hogy a „végrehajthatóság” kérdése szempontjából nincsen jelentősége annak, hogy milyen lehetőségei vannak a végrehajtásnak a származási államban. Ezért az a körülmény, hogy a felperesek nehézségekkel szembesülhetnek a szóban forgó ítéleteknek Ciprus északi részén történő végrehajtatását illetően, nem fosztja meg ezeket az ítéleteket végrehajthatóságuktól, és ennélfogva nem akadályozza azt, hogy a megkeresett tagállam bíróságai végrehajthatóvá nyilvánítsák ezeket az ítéleteket.(8)
21. Hasonlóképpen, a rendelet 38. cikke szerinti végrehajthatóság fennállása szempontjából az is irreleváns, hogy a követelés származási államban történő teljesítése ebben az államban akadálya lehet‑e a tényleges végrehajtásnak. Az ítélet alapjául szolgáló követelés teljesítése nem szünteti meg automatikusan a végrehajthatóságot.
22. Az Egyesült Királyság Kormánya által előadottakkal ellentétben a jelen ügyben ráadásul vitatott a beszámítás révén történt teljesítés megtörténte. A felszámolóbiztos beadványában hevesen tagadja a beszámítást. Ezenkívül az állítólagos beszámítás jogi megítélése is igen összetettnek tűnik. Azt, hogy a beszámítás a követelés teljesítését eredményezi‑e, a származási állam bíróságának is tisztáznia kellene először valamilyen formában. A beszámítás ezért még a származási államban sem szünteti meg automatikusan a végrehajtandó ítélet jogi hatásait.
23. Az adós teljesítésre vonatkozó kifogásai ellenére a rendelet 38. cikke értelmében a határozat formális végrehajthatósága továbbra is fennáll.(9) Az Egyesült Királyság kifogása mögött az az aggodalom húzódik meg, hogy az adóst arra lehetne kényszeríteni, hogy másodszor is egyenlítse ki a követelést. Ezért különösen hangsúlyozni kell, hogy ha a teljesítésre vonatkozó kifogás nem fogadható el a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárásban, ez nem jelenti azt, hogy a védtelen adóstól többször is követelni lehet a teljesítést.
24. A jelen ügyben ugyanis nem az a kérdés, hogy a teljesítésre vonatkozó kifogás egyáltalán akadálya lehet‑e a teljesítésnek, hanem csupán az, hogy ez már a megkeresett államban a jogorvoslat ügyében eljáró bíróság által hozott, végrehajthatóságot megállapító határozat szakaszában is lehetséges‑e.
B – A vizsgálat terjedelme a jogorvoslati eljárásban, a 44/2001 rendelet 45. cikke
25. A 44/2001 rendelet 45. cikke úgy rendelkezik, hogy az a bíróság, amelynél a 43. vagy 44. cikk alapján jogorvoslatot nyújtottak be, kizárólag a 34. és 35. cikkben meghatározott okok egyike alapján utasíthatja el vagy vonhatja vissza a végrehajthatóságot megállapító határozatot.
26. A kérdést előterjesztő bíróság szerint a 44/2001 rendelet 34. és 35. cikkében meghatározott okok közül egyik sem vonatkozik az alapeljárásra. Az a fél, akivel szemben a végrehajtást kérték, ugyanis csupán arra hivatkozott, hogy a végrehajtandó ítéletben megállapított követelés beszámítás következtében megszűnt.
27. Azt kell tehát tisztázni, hogy a jogorvoslat ügyében eljáró bíróság figyelembe veheti‑e ezt a kifogást.
1. Nyelvtani értelmezés
28. A 45. cikk (1) bekezdésének szövege kizárja a rendelet 34. és 35. cikkében felsorolt, elismerést kizáró okokon kívüli egyéb kifogások vizsgálatát. Úgy rendelkezik ugyanis, hogy a bíróság „kizárólag” a 34. és 35. cikkben meghatározott okok egyike alapján „utasíthatja” el vagy „vonhatja” vissza a végrehajthatóságot megállapító határozatot.(10) A teljesítésre vonatkozó kifogás itt nem szerepel.
29. A (18) preambulumbekezdés is megerősíti azt, hogy a 45. cikkben hivatkozott felsorolás kimerítő jellegű. Eszerint az a fél, akivel szemben a végrehajtást kérték, akkor nyújthat be jogorvoslatot, amennyiben úgy véli, hogy „végrehajtást kizáró ok[ok valamelyike(11)] áll fenn”. Mivel a rendelet nem a „valamely végrehajtást kizáró ok” megfogalmazást választotta, egyértelmű, hogy abból indul ki, hogy a rendelet kimerítő jelleggel szabályozza a végrehajtást kizáró okokat, és éppen a meghatározott okok egyikének kell fennállnia.
2. A Brüsszeli Egyezmény előzménynek tekinthető szabályozása
30. Azok a tagállamok, amelyek a jelen eljárásban amellett érvelnek, hogy a teljesítésre vonatkozó kifogást figyelembe lehet venni, a rendelet szabályozási előzményének tekinthető Brüsszeli Egyezményre vonatkozó két magyarázó jelentésre hivatkoznak. A szerzők ezekben a jelentésekben – jóllehet további indokolás nélkül – megjegyzik, hogy a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárásban a Brüsszeli Egyezmény 36. cikkében meghatározott jogorvoslati eljárást lehet arra alapítani, hogy a követelést már teljesítették.(12)
31. A rendelet előzményének tekinthető szabályozásra vonatkozó jogi álláspontra való hivatkozás azonban nem meggyőző. A Brüsszeli Egyezményhez fűzött magyarázatokra ugyanis csak annyiban lehet a 44/2001 rendelet értelmezése szempontjából hivatkozni, amennyiben a rendelet szövege és szabályozási tartalma megegyezik az egyezményével.
32. A 45. cikk (1) bekezdésének első mondatát illetően ez nincsen így. A Brüsszeli Egyezményben a végrehajthatóságot megállapító határozattal szembeni jogorvoslati eljárást a 36. cikk szabályozta. Ez a rendelkezés a jogorvoslati eljárás vizsgálati terjedelmére vonatkozóan nem tartalmaz a rendelet 45. cikkében található „kizárólag” szóhoz hasonló megfogalmazást. A rendelettől eltérően a Brüsszeli Egyezmény már a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás első szakaszában előírta a végrehajtást kizáró okok bíróság általi vizsgálatát. Csak itt találkozunk a vizsgálat terjedelmének a mostani 45. cikkhez hasonló korlátozásával.(13) A jogorvoslati eljárás tekintetében azonban a Brüsszeli Egyezmény nem rendelkezik a vizsgálat tárgyáról és terjedelméről.
33. A vonatkozó rendelkezések szövegétől eltekintve is különbözik a rendelet az egyezménytől a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás tekintetében. A 44/2001 rendeletben megtestesülő új szabályozás központi célja a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás gyorsítása és formalizása volt.(14)
34. Jelentősen átalakították mind a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárásra, mind az elismerést kizáró okokra vonatkozó rendelkezéseket.(15) A döntő változás abban mutatkozik meg, hogy a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás első szakaszában a bíróság már nem vizsgálja a kizáró okokat. A rendelet csak a jogorvoslati eljárás keretében teszi lehetővé a kizáró okok vizsgálatát. Ezek a változtatások jelentősen hozzájárultak a rendeletben foglalt végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás megszilárdításához és felgyorsításához.
35. Érdemes azt is megjegyezni, hogy a Brüsszeli Egyezményre vonatkozóan készült magyarázó jelentések egyik szerzője a 44/2001 rendelethez fűzött kommentárjában a Brüsszeli Egyezményben képviselt felfogástól eltérően ahhoz az állásponthoz csatlakozik, amely szerint a rendelet 43. és azt követő cikkei szerinti eljárásban nem lehet anyagi jogi kifogásokat elfogadni, viszont az adós jogi védelme a tényleges végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás keretében is biztosítható.(16)
36. Az egyezmény és a rendelet közötti, imént kifejtett különbségek alapján is megállapítható, hogy nem lehet a Bíróság által a Coursier‑ügyben hozott – elsősorban az Egyesült Királyság Kormánya által hivatkozott – ítéletből(17) a jelen jogvitára vonatkozó következtetéseket levonni.
37. Ez a jogvita arra a kérdésre irányult, hogy egy másik tagállamban hozott, fizetésre kötelező ítélet végrehajthatóságát megállapító határozat esetében figyelembe lehet‑e venni egy csődeljárásban meghozott ítéletet. Az adott ügyben egy Franciaországban hozott, fizetésre kötelező ítélet luxemburgi végrehajtásáról volt szó. A francia ítélet meghozatalát követően Franciaországban született egy ítélet, amely elegendő vagyon hiányában megszüntette az adóssal szemben indított csődeljárást. A francia jog szerint ez azt eredményezte, hogy a fizetésre kötelező ítéletet nem lehetett végrehajtani Franciaországban.
38. Felmerült ezért az a kérdés, hogy figyelembe kell‑e venni a luxemburgi végrehajthatóvá nyilvánítási eljárásban azt a tényt, hogy a franciaországi csődeljárásban hozott ítélet miatt Franciaországban nem lehetséges a végrehajtás. A Bíróság azt állapította meg, hogy itt arról van szó, hogy figyelembe lehet‑e venni egy külföldi csődeljárásban hozott ítélet hatásait, vagyis olyan kérdésről, amelyet kifejezetten kizártak a Brüsszeli Egyezmény hatálya alól. Ennélfogva a megkeresett állam bíróságának kell a Brüsszeli Egyezmény 36. cikke szerinti jogorvoslati eljárás keretében saját joga, és így különösen a nemzetközi magánjog alapján meghatároznia, hogy az ítélet milyen jogi hatásokat vált ki a megkeresett államban.(18)
39. Nem szabad ezt a megállapítást látatlanban átültetni a szóban forgó ügyre. Igaz, hogy a Bíróság a Coursier‑ítélet bevezető megjegyzéseiben a tartozás kiegyenlítését is egy külföldi ítélet végrehajthatatlanságával összefüggésben említi.(19) A konkrét ügy azonban ‑ mint már említettem, és ahogyan a svéd kormány jogosan hangsúlyozza – egy speciális területre, a csődjogra vonatkozik. Nem lehet ezért azt feltételezni, hogy a Bíróság a tartozás kiegyenlítésére vonatkozó mellékes megjegyzésével véglegesen el akarta dönteni a teljesítési kifogás kérdését. Ez az ítélkezési gyakorlat ezért nem csak a Brüsszeli Egyezmény és a 44/2001 rendelet közötti, ismertetett különbségek miatt nem ültethető át a szóban forgó ügyre.
3. Teleológiai értelmezés
40. A 45. cikk értelmezése szempontjából a szövegén kívül ezért csak a 44/2001 rendelet szerinti végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás értelmének és céljának lehet döntő jelentősége.
41. A rendelet a polgári és kereskedelmi ügyekben a tagállamokból származó határozatok – azok elismerése és gyors és egyszerű végrehajtása céljából – korlátozás nélküli kézbesítésének az alaki követelmények egyszerűsítésével történő biztosítására irányul.(20) Ez különösen a (2), (6), (16) és (17) preambulumbekezdésben jut kifejezésre. Az igazságszolgáltatás iránt az Unióban táplált kölcsönös bizalom azt indokolja, hogy a tagállamokban hozott határozatokat főszabály szerint automatikusan, bármilyen külön eljárás nélkül elismerjék.(21)
42. Ugyancsak a kölcsönös bizalom elve alapján – ahogyan a rendelet (17) preambulumbekezdéséből is kitűnik – az egyik tagállamban hozott határozat más tagállamban történő végrehajtására szolgáló eljárásnak hatékonynak és gyorsnak kell lennie. E célból a határozat végrehajthatóságát megállapító nyilatkozatot az eljárás első szakaszában a rendelkezésre bocsátott iratok tisztán formai ellenőrzését követően gyakorlatilag automatikusan ki kell bocsátani, anélkül hogy a bíróság lehetőséget kapna arra, hogy hivatalból a végrehajtást e rendelet alapján kizáró okot vizsgáljon. A kizáró okok vizsgálatára csak a jogorvoslati eljárásban kerülhet sor.
43. Az eljárás gyorsítására irányuló szándék a 45. cikk (2) bekezdésének második mondatában is kifejezésre jut. E rendelkezés szerint a jogorvoslat ügyében eljáró bíróság késedelem nélkül határozatot hoz.
44. Ebben az összefüggésben a végrehajthatóságot megállapító határozat 45. cikk szerinti elutasítása vagy visszavonása kivételnek tekinthető, amelyet a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint megszorítóan kell értelmezni.(22)
45. Másrészt az ítéletek „gyors és egyszerű elismerés[ének] és végrehajtás[ának]”(23) célja két alapelv figyelembevételét követeli meg: egyfelől a végrehajthatóságot megállapító határozat gyors és egyszerű végrehajtását, másfelől pedig azt, hogy a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás az egész Unióban egységes legyen.
46. Ezekkel az alapelvekkel nem egyeztethető össze az, hogy a teljesítési kifogást a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárásban figyelembe vegyék.
47. Az anyagi jogi kifogásoknak a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárásban történő figyelembevétele ugyanis felduzzasztaná, megbonyolítaná és elhúzná ezt az eljárást. A jelen ügy jól szemlélteti ezt. Az adós által a végrehajthatóságot megállapító határozattal szemben emelt kifogás arra vonatkozik, hogy az okiratban meghatározott követelést beszámítás útján állítólag teljesítették. Amint az a beadványából kitűnik, a felszámolóbiztos a beszámítást tényekkel alátámasztva vitatja. A beszámítási feltételek fennállását következésképpen nem lehet majd egyszerűen és gyorsan megállapítani. Szükség lehet a beszámítandó követelésre vonatkozó tények átfogó vizsgálatára. Ezen túlmenően a holland bíróságnak esetleg még szakértői véleményt is be kell szereznie arról, hogy a belga jog szerint melyek a beszámítás feltételei és következményei.
48. A tényállás tisztázása – amely a teljesítési kifogás vizsgálata esetén gyakran szükséges – nem illeszkedik továbbá a rendelet 45. cikke szerinti jogorvoslati eljárás kereteibe. Ez nem utolsósorban abból is látszik, hogy a rendelet szerint joghatósággal rendelkező bíróságok főszabály szerint felsőbb bíróságok(24), Németországban például az Oberlandesgerichtek. Ha a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárásban el lehetne fogadni anyagi jogi kifogásokat, akkor a felsőbb bíróságok ezekről első fokon döntenének. Ez nemcsak ellentétes a rendszerrel, de a feleket is megfosztaná egy tényeket vizsgáló bírósági fórumtól.
49. A végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás hatékonyságára irányuló ezen érvelést a ‑ különösen a német kormány által előadott ‑ pergazdaságosságra történő hivatkozás sem tudja megrendíteni.
50. Ez a kifogás arra irányul, hogy a felek tekintetében nem kellene két eljárást lefolytatni, ha lehetővé válna számukra, hogy már a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás keretében, és nem csak a tényleges végrehajtás ezt követő szakaszában hivatkozhassanak anyagi jogi kifogásokra.
51. Első látásra elfogadhatónak tűnik ez az érvelés. Közelebbről szemlélve azonban kiderül, hogy ez eleve csak arra az esetre vonatkozik, amikor az adós a jogorvoslati eljárásban a rendelet 34. és 35. cikke szerinti elismerést kizáró okra, valamint egy anyagi jogi kifogásra is hivatkozik. Csak ebben az esetben kell – amennyiben az anyagi jogi kifogásokat nem lehet a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárásban figyelembe venni – először a végrehajthatóságot megállapító határozatra vonatkozó jogorvoslati eljárást, majd ezután a végrehajtás keretében egy másik eljárást lefolytatni. Rendkívül ritkán fordul azonban elő az, hogy az adós egyszerre hivatkozik a rendelet 34. és 35. cikkében szereplő kizáró okok egyikére és egy teljesítési kifogásra is.
52. Ha az a személy, akivel szemben a végrehajtást kérik, csak teljesítési kifogást emel – mint például a szóban forgó ügyben, amelyben az adós nem hivatkozik még ezenkívül a rendelet 34. és 35. cikkében szereplő kizáró okok valamelyikére is –, és ezt a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárásban elfogadhatatlannak nyilvánítják, akkor is csak egy eljárásra kerül sor. Ha ezt a kifogást nem lehet figyelembe venni a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárásban, az adósnak nem kell jogorvoslatot benyújtania, hanem a kifogását egyedül és kizárólag a végrehajtás keretében kell érvényesítenie. Nem kerül tehát sor két eljárás lefolytatására.
53. Annak elfogadása, hogy a végrehajthatóságot megállapító határozatra vonatkozó kizáró okok felsorolása – amint ezt a rendelkezés szövege is megerősíti – kimerítő jellegű, azt is biztosítja, hogy az eljárás az egész Unióban egységes legyen. Nem történhet meg az, hogy az egyik tagállamban figyelembe lehet venni anyagi jogi kifogásokat, más tagállamokban pedig nem. Az ilyen különbözőség ellentétes lenne azzal a követelménnyel, hogy a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás az egész Unióban egységesen kerüljön kialakításra. Ez az egységes eljárás viszont fontos abból a szempontból, hogy a határozatok külföldi végrehajtása egyszerű és kiszámítható legyen.
54. Ahogyan azt a Bizottság meggyőzően ismertette, a rendelet éppen a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás egyszerűsítésével és megszilárdításával kívánja a megkeresett államban a külföldi okiratokat, amilyen gyorsan csak lehet, a belföldi okiratokkal egyenértékűvé tenni.(25) A gyors és formalizált végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás után a külföldi és a belföldi okiratokat ugyanolyan bánásmódban részesítik. A belga kormány is jogosan emelte ki, hogy a rendelet keretében a külföldi és a belföldi okiratokat a legmesszebbmenőkig össze kell hangolni egymással. Nem kerülhet tehát sor hátrányos megkülönböztetésre a tisztán nemzeti jellegű tényállásokhoz képest. Tisztán nemzeti jellegű tényállás esetén azonban az adóst a teljesítési kifogásával úgyszintén a tényleges végrehajtási eljárásba utalják.
55. Ebben az összefüggésben meg kell említeni a német kormánynak a tárgyaláson elhangzott egyik kérdésre adott válaszát. A német jog szerint az ítéletek nem automatikusan végrehajthatóak, hanem a végrehajtásukhoz egy „klauzula” előzetes kibocsátása szükséges, amellyel megállapítják a végrehajthatóságot. Ha ezt a záradékot az ítéletek határokon átnyúló végrehajtása esetén a végrehajthatóságot megállapító határozat ellenpárjának tekintjük, akkor felmerül az a kérdés, hogy a két tényállást ugyanúgy kezelték‑e. A német kormány elismerte, hogy ebből a szempontból a német jogban megtörténhet a nemzeti és a határokon átnyúló tényállások eltérő bánásmódban részesítése. A záradék kibocsátására irányuló német eljárásban ugyanis a teljesítési kifogást nem lehet figyelembe venni, azt csak a tényleges végrehajtás keretében lehet előterjeszteni. A külföldi ítéletek végrehajtásakor a német jog ezzel szemben megengedi a teljesítési kifogás figyelembevételét a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárásban.
56. A pergazdaságosságra vonatkozó érvelés – amint azt a fentiekben ismertettem – nem indokolja ezt az eltérő bánásmódot. Így az egyenlő bánásmód elve is azt követeli meg, hogy a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás keretében csak a rendeletben kifejezetten meghatározott kizáró okokat vegyék figyelembe, és az egyéb kifogásokat – csakúgy, mint a nemzeti ítéletek végrehajtásakor – a tényleges végrehajtás körébe utalják.
4. Az adós nem vitatott kifogásainak sajátos esete – Az anyagi jogi kifogások érvényesítésére vonatkozóan joghatósággal rendelkező bíróságok
57. A szóban forgó alapeljárásban a felek között vita tárgyát képezi, hogy az okiratban meghatározott követelést beszámítás útján teljesítették‑e. Sok minden szól amellett, hogy a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárásban történő figyelembevétel elutasításának szabálya alól kivételt tegyünk az olyan tényállások esetében, amelyekben a teljesítés nem vitatott a felek között, vagy jogerős megállapítást nyert, mivel a nem vitatott teljesítési kifogás nem eredményezi az eljárás elhúzódását.(26) Mivel azonban ez a kérdés nem tárgya a jelen eljárásnak, erről nem kell véglegesen dönteni.
58. Ugyanígy nem tárgya a jelen eljárásnak az a kérdés, hogy melyik tagállamban kell teljesítési kifogást emelnie annak a félnek, aki ellen a végrehajtást kérték. Csupán arról a kérdésről van szó, hogy a kifogást a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás keretében nyújthatja‑e be. A jelen eljárás valamennyi résztvevője minden további nélkül abból indult ki, hogy a teljesítésre vonatkozó kifogást ‑ ha nem a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárásban, akkor a tényleges végrehajtási eljárásban ‑ a megkeresett államban kell benyújtani. Egyes jogtudományi művek szerzőiben azonban az is felmerült, hogy ebben az esetben kizárólag a származási állam bíróságainak kellene joghatósággal rendelkezniük.(27) Erre a kérdésre a 44/2001 rendelet 22. cikkének 5. pontjában kereshető a válasz, amely „a határozat végrehajtását érintő eljárásban” a megkeresett állam kizárólagos joghatóságát állapítja meg.
59. Mivel azonban a kérdést előterjesztő bíróság erre vonatkozóan nem tett fel kérdést, és így ez a kérdés nem képezte az eljárás tárgyát, a jelen eljárás nem ad lehetőséget arra, hogy végleges döntés szülessen erről a problémáról. Amennyiben a Bíróság mégis határozni szeretne erről a kérdésről, véleményem szerint újból meg kellene nyitnia a szóbeli szakaszt és lehetőséget kellene biztosítania a feleknek észrevételeik megtételére.
60. Összefoglalva még egyszer meg kell ismételni, hogy a 44/2001 rendelet 43. és azt követő cikkeiben meghatározott jogorvoslati eljárásban az olyan anyagi jogi kifogások figyelembevétele, amelyek a végrehajtandó ítélet kibocsátása után keletkeztek, és amelyek magára az okiratban meghatározott követelésre vonatkoznak, túlságosan elnyújtaná és felduzzasztaná az eljárást, amely nem egyeztethető össze a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás rendelet szerinti koncepciójával. Az ilyen anyagi jogi kifogások figyelembevétele ezért ellentétes a 44/2001 rendelet 45. cikke (1) bekezdésének első mondatával.
61. A fenti megállapításokra tekintettel azt javasolom a Bíróságnak, hogy az előzetes döntéshozatal iránti kérelmet a következőképpen válaszolja meg:
A joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet 45. cikkével ellentétes, ha a rendelet 43. vagy 44. cikke szerinti jogorvoslat ügyében eljáró bíróság az adós ‑ felek között vitatott ‑ azon kifogását vizsgálja, amely szerint a végrehajtandó határozatban megállapított kötelezettségnek az ítélet kibocsátását követően eleget tett.
2 –	HL L 12., 1. o.
3 –	A C‑420/07. sz. Apostolides‑ügyben 2009. április 28‑án hozott ítélet (EBHT 2009., I‑3571. o.) 66. pontja.
4 –	Kiemelés tőlem.
5 –	A 3. lábjegyzetben hivatkozott Apostolides‑ügyben hozott ítélet 66. pontja.
6 –	A Brüsszeli Egyezmény 31. cikkére vonatkozóan lásd a C‑267/97. sz. Coursier‑ügyben 1999. április 29‑én hozott ítélet (EBHT 1999., I‑2543. o.) 29. pontját.
7 –	Lásd a fent hivatkozott Apostolides‑ügyre vonatkozó 2008. december 18‑i indítványom 97. pontját.
8 –	A 3. lábjegyzetben hivatkozott Apostolides‑ügyben hozott ítélet 70. pontja.
9 –	A Brüsszeli Egyezményre vonatkozóan ezzel kapcsolatban lásd a 6. lábjegyzetben hivatkozott Coursier‑ügyben hozott ítélet 24. pontját.
10 –	Lásd többek között az angol nyelvű változatban is: „only on one of the grounds”; a franciában: „que pour l’un des motifs”; az olaszban: „solo per uno dei motivi”; a hollandban: „slechts op een van de […] genoemde gronden”.
11 –	Kiemelés tőlem.
12 –	A Brüsszeli Egyezményre vonatkozóan Jenard által készített jelentés (HL 1979. C 59., 1. és 51. o.) és a Dán Királyságnak, Írországnak, valamint Nagy‑Britannia és Észak‑Írország Egyesült Királyságának a Brüsszeli Egyezményhez történő csatlakozásáról szóló egyezményre vonatkozóan P. Schlosser által készített jelentés (HL 1979. C 59., 71. és 134. o.).
13 –	A Brüsszeli Egyezmény 34. cikkének (2) bekezdése.
14 –	Lásd a rendelet (2), (6), (16) és (17) preambulumbekezdését, valamint a teleológiai értelmezés keretében a következőkben kifejtett megállapításokat.
15 –	Lásd ezzel kapcsolatban: Christian Kohler, Systemwechsel im Europäischen Anerkennungsrecht, in: Baur/Mansel (kiadó), Systemwechsel im europäischen Kollisionsrecht, München 2002., 147. és 150. o.
16 –	Peter F. Schlosser, EU-Zivilprozessrecht, 3. kiadás, München 2009., 43. cikk, 14. pont.
17 – Lásd ezzel kapcsolatban a 145/86. sz. Hoffmann‑ügyben 1988. február 4‑én hozott ítéletet (EBHT 1988., 645. o.).
18 –	A 6. lábjegyzetben hivatkozott Coursier‑ügyben hozott ítélet 33. pontja.
19 –	A 6. lábjegyzetben hivatkozott Coursier‑ügyben hozott ítélet 24. pontja.
20 –	Lásd a C‑283/05. sz. ASML‑ügyben 2006. december 14‑én hozott ítélet (EBHT 2006., I‑12041. o.) 23. pontját.
21 –	Lásd a rendelet (16) preambulumbekezdését.
22 –	Lásd az elismerés ordre public megsértése miatti elutasítására vonatkozóan a C‑7/98. sz. Krombach‑ügyben 2000. március 28‑án hozott ítéletet (EBHT 2000., I‑1935. o.), a C‑394/07. sz. Gambazzi‑ügyben 2009. április 2‑án hozott ítéletet (EBHT 2009., I‑2563. o.) és a 3. lábjegyzetben hivatkozott Apostolides‑ügyben hozott ítéletet.
23 –	Lásd a jelen indítvány 41. pontját.
24 –	Lásd a 44/2001 rendelet III. mellékletét.
25 –	A végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás eltörlésére vonatkozó reformtörekvésekre vonatkozóan lásd a Bizottság jelentését az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 44/2001/EK tanácsi rendelet alkalmazásáról, COM(2009) 174 végleges, 4. o.: „Az Európai Tanács által a tamperei (1999) és a hágai (2004) programban adott politikai megbízatás értelmében a rendelet felülvizsgálatának fő célja a rendelet hatálya alá tartozó valamennyi ügytípusban a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás eltörlése.”
26 –	Lásd ezzel kapcsolatban a német Bundesgerichtshof 2007. március 14‑i határozatát, Europäische Zeitschrift für Wirtschaftsrecht 2007., 445. o.
27 –	Lásd erre vonatkozóan Burkhard Hess: Die Zulässigkeit materiellrechtlicher Einwendungen im Vollstreckbarerklärungsverfahren nach Art. 43 ff. EuGVO, Praxis desInternationalen Privat- und Verfahrensrechts, 2008., 25. és 28. o.

matches: Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság