A Veresegyházi Egymi adatkezelési és továbbítási rendje – Veresegyházi EGYMI
2112 Veresegyház, Újiskola u. 15. * OM-szám: 200 121 *
Iroda: 30/782-8401, Ig.: 30/782-8319, Igh.: 30/782-8335, 30/782-8387
veresegyhazegymi@gmail.com
ADATKEZELÉS ÉS -TOVÁBBÍTÁS INTÉZMÉNYI RENDJE
I. Az adatkezelés és- továbbítás intézményi rendjének jogszabályi háttere
Az adatvédelmi nyilvántartásba bejelentési kötelezettség alá nem eső adatkezelők kivételével – egyéb állami és önkormányzati adatkezelőknek e törvény végrehajtása érdekében adatvédelmi és adatbiztonsági szabályzatot kell készíteniük.
Az adatvédelem szabályai
Az adatvédelem szabályai minden adatkezelőre vonatkoznak.
Az adatvédelmi szabályok betartása, adatkezelési szabályzat készítése kötelező mindenhol, ahol személyes adatokat kezelnek.
Az új adatvédelmi törvény megállapítja a felelősséget.
Az adatbiztonság követelményeinek be nem tartása
A törvény lehetőséget biztosít az adatkezelő részére, hogy maga válassza meg az adatok biztonságát garantáló eszközöket és módszereket, ugyanakkor komoly anyagi és akár büntetőjogi szankciókkal is járhat az adatbiztonság következményeinek be nem tartása.
Az adatkezelő köteles az adatkezelési műveleteket úgy megtervezni és végrehajtani, hogy az adatokhoz való jogosulatlan hozzáférés, megváltoztatás, továbbítás, nyilvánosságra hozatal, törlés vagy megsemmisítés, valamint a véletlen megsemmisülés és sérülés, a hozzáférhetetlenné válás vagy más események megelőzhetők legyenek.
Adatfajták, adatkezelés, adatbiztonság
Adatfajták:
Személyes adat 3. § (2)
Különleges adat 3. § 3.);b) Közérdekű adat 3. § 5.
Közérdekből nyilvános adat 3. § 6.
Adatkezelés 3. 10.
Adatkezelési műveletek 3. 11-17.
Adattovábbítási nyilvántartást vezetni kell
Adatmegjelölés (pl. SNI-sek)
az érintettel kapcsolatba hozható adatok – különösen az érintett neve, azonosító jele, valamint egy vagy több fizikai, fiziológiai, mentális, gazdasági, kulturális vagy szociális azonosságára jellemző ismeret -, valamint az adatból levonható, az érintettre vonatkozó következtetés;
a faji eredetre, a nemzetiséghez tartozásra, a politikai véleményre vagy pártállásra, a vallásos vagy más világnézeti meggyőződésre, az érdek-képviseleti szervezeti tagságra, a szexuális életre vonatkozó személyes adat, az egészségi állapotra, a kóros szenvedélyre vonatkozó személyes adat, valamint a bűnügyi személye adata;
az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő és tevékenységére vonatkozó vagy közfeladatának ellátásával összefüggésben keletkezett, a személyes adat fogalma alá nem eső, bármilyen módon vagy formában rögzített információ vagy ismeret, függetlenül kezelésének módjától, önálló vagy gyűjteményes jellegétől, így különösen: a hatáskörre, illetékességre, szervezeti felépítésre, szakmai tevékenységre, annak eredményességére is kiterjedő értékelésre, a birtokolt adatfajtákra és a működést szabályozó jogszabályokra, valamint a gazdálkodásra, a megkötött szerződésekre vonatkozó adat;
Adatkezelés 3. § 10
az alkalmazott eljárástó függetlenül az adatokon végzett bármely művelet vagy a műveletek összessége, így különösen: gyűjtési, felvétele, rögzítése, rendszerezése, tárolása, megváltoztatása, felhasználása, lekérdezése, továbbítása, nyilvánosságra hozatala, összehangolása vagy összekapcsolása, zárolása, törlése és megsemmisítése, valamint az adatok további felhasználásának megakadályozása, fénykép-, hang-, vagy képfelvétel készítése, valamint a személy azonosítására alkalmas fizikai jellemzők rögzítése;
Adatkezelési műveletek 3. § 11-17.
VI. Adatkezelési kötelezettség és lehetőség
Nyilvántartási kötelezettség 41. § 1.
Alkalmazottak adatai 41. § (2) (3)
Gyermekek adatai 41 § (4)
Alkalmazottak adatai 41. § (5) (6)
Gyerekek adatai 41. § (7) (8)
További adatkezelés lehetősége
A nevelési-oktatási intézmény nyilvántartja továbbá azokat az adatokat, amelyek a jogszabályokban biztosított kedvezményekre való igényjogosultság elbírálásához és igazolásához szükségesek. E célból azok az adatok kezelhetők, amelyekből megállapítható a jogosult személye és a kedvezményekre való jogosultága.
• Nyilvántartási kötelezettség
A köznevelési intézmény és a köznevelési feladatot ellátó nem köznevelési intézmény (a továbbiakban: köznevelési feladatokat ellátó intézmény) köteles a jogszabályban előír nyilvántartásokat vezetni, a köznevelés információ rendszerébe bejelentkezni, valamint az Országos statisztikai adatgyűjtési program keretében előírt adatokat szolgáltatni.
1. Az intézményben az alkalmazottakról nyilvántartott adatok a következők lehetnek:
név, születési hely, idő, állampolgárság;
lakóhely, tartózkodási hely, telefonszám, azonosítószám;
munkaviszonyra, közalkalmazotti jogviszonyra vonatkozó adatok, iskolai végzettség, szakképesítés, erkölcsi bizonyítvány;
munkában eltöltött idő, közalkalmazotti jogviszonyba beszámítható idő, besorolással kapcsolatos adatok;
alkalmazott által kapott kitüntetések, díjak, és más elismerések, címek;
munkakör, munkakörbe nem tartozó feladatra történő megbízás, munkavégzésre irányuló további jogviszony, fegyelmi büntetés, kártérítési kötelezés;
munkavégzés ideje, túlmunka ideje, munkabér, illetmény továbbá
az azokat terhelő tartozások és annak jogosultja;
az alkalmazott részére történő kifizetések és azok jogcímei;
az alkalmazott munkáltatóval szemben fennálló tartozásai és azok jogcímei;
egyéb adatok (a munkavállaló hozzájárulásával).
az alkalmazottak tekintetében az intézmény vezetője, helyettese;
az intézmény vezetője tekintetében a Német Nemzetiségi Önkormányzat Újhartyán
Az adatok továbbíthatók:
a fenntartónak, kifizetőhelynek, bíróságnak, rendőrségnek, ügyészségnek, államigazgatási szerveknek, a munkavégzésre vonatkozó rendelkezések ellenőrzésére jogosultaknak és a nemzetbiztonsági szakszolgálatnak.
Az intézményben a gyerekekről nyilvántartott adatok a következők lehetnek:
a gyermek neve, születési helye, ideje, neme, állampolgársága;
lakóhelyének, tartózkodási helyének címe;
társadalombiztosítási azonosító jele, nem magyar állampolgár esetén a Magyarország területén való tartózkodás jogcíme és a tartózkodásra jogosító okirat megnevezése, száma;
a szülő neve, lakóhelye, tartózkodási helye, telefonszáma;
a gyermek csecsemőkori fejlődésével kapcsolatos adatok;
az óvodai jogviszonnyal kapcsolatos adatok;
a gyermek mulasztásával kapcsolatos adatok;
a gyermekbalesetre vonatkozó adatok;
a gyermek oktatási azonosító száma; • egyéb adatok (a szülő hozzájárulásával).
A gyermekek adatai továbbíthatók:
a fenntartó, bíróság, rendőrség, ügyészség, önkormányzat, államigazgatási szerv és a nemzetbiztonsági szakszolgálat részére valamennyi adat;
a sajátos nevelési igényre vonatkozó adatok a pedagógiai szakszolgálat intézményeitől a nevelési-oktatatási intézményeknek oda és vissza;
az óvodai fejlődéssel kapcsolatban a szülőknek, az iskolának és a pedagógiai szakszolgálat intézményeinek;
a gyermek óvodai fel- és átvételével kapcsolatban az érintett intézménynek;
valamint a családvédelemmel foglalkozó intézménynek, szervezetnek.
A pedagógust hivatásánál fogva harmadik személyekkel szemben titoktartási kötelezettség terheli a gyermekkel és családjával kapcsolatos minden olyan adatot, információt illetően, amelyről a gyermekkel, szülővel való kapcsolattartás során szerzett tudomást. E kötelezettség független a foglalkozási jogviszony fennállásától, és annak megszűnése után is határidő nélkül fennmarad.
A titoktartási kötelezettség nem terjed ki az értekezleteken a pedagógusok egymás közti, a gyermek fejlődésével kapcsolatos megbeszélésére.
Az adattovábbításra jogosult
Az adattovábbításra az intézmény vezetője és az általa meghatározott vezető, vagy más közalkalmazott jogosult.
Önkéntes adatszolgáltatás esetén a szülőt tájékoztatni kell arról, hogy az adatszolgáltatásban való részvétel nem kötelező.
Az alkalmazottak és gyermekek jelen szabályzatban felsorolt adatai statisztikai célra felhasználhatók, de statisztikai felhasználás céljára személyazonosításra alkalmatlan módon kell azokat átadni.
VII. A közoktatás információs rendszere (KIR) (Nkt. 41 § (1) a bejelentkezési kötelezettségről)
(Nkt. 44. § a KIR rendszerről és működtetéséről (oktatási azonosító; tanuló és alkalmazotti nyilvántartás))
(és működtetéséről: oktatási azonosító, tanuló és alkalmazotti nyilvántartás;)
A Közoktatás Információs Rendszere a nemzetgazdasági szintű tervezéshez szükséges fenntartói, intézményi, foglalkoztatási, gyermek- és tanulói adatokat tartalmazza. A közoktatás Információs Rendszerébe az intézmény köteles bejelentkezni, valamint az Országos Statisztikai Adatgyűjtési Program keretében előírt adatokat szolgáltatni.
A KIR adatkezelője oktatási azonosító számot ad ki annak:
aki tanulói jogviszonyban áll,
akit pedagógus-munkakörben alkalmaznak,
akit nevelő és oktató munkát közvetlenül segítő munkakörben alkalmaznak, • akit pedagógiai előadó vagy pedagógiai szakértő munkakörben alkalmaznak,
akit óraadóként foglalkoztatnak.
A gyermek nyilvántartás tartalmazza a gyerek
nevét, nemét, állampolgárságát,
oktatási azonosító számát,
saját nevelési igénye, beilleszkedési, tanulási és magatartási nehézsége tényét,
jogviszonyával kapcsolatban azt, hogy a tanköteles-e, jogviszonya szüneteltetésének kezdetét és befejezésének idejét,
jogviszonya keletkezésének, megszűntetésének jogcímét és idejét,
A nyilvántartásból személyes adat – az érintetten kívül – csak a jogviszonyhoz kapcsolódó juttatás jogszerű igénybevételének megállapítása céljából továbbítható a szolgáltatást nyújtó részére, valamint a személyi adat- és lakcímnyilvántartás központi szerve részére.
A nyilvántartásban adatot a jogviszony megszűnésére vonatkozó bejelentéstől számított harminc évig lehet kezelni, kivéve, ha ez alatt az idő alatt az érintettet ismét bejelentik a nyilvántartásba.
3. Az alkalmazott nyilvántartás tartalmazza az alkalmazott
nevét, anyja nevét,
végzettségére és szakképzettségére vonatkozó adatokat: felsőoktatási intézmény nevét, a diploma számát, a végzettséget, szakképzettséget, a végzettség, szakképzettség, a pedagógus-szakvizsga, PhD megszerzésének idejét,
munkaköre megnevezését,
munkáltatója nevét, címét, valamint OM azonosítóját,
munkavégzésének helyét,
jogviszonya kezdetének idejét, megszűntetésének jogcímét és idejét,
vezetői beosztását,
jogviszonya, munkaviszonya időtartamát,
munkaidejének mértékét,
tartós távollétének időtartamát,
Az alkalmazotti nyilvántartásban adatot az érintett foglalkoztatásának megszűnésére vonatkozó bejelentéstől számított tíz évig lehet kezelni, kivéve, ha ez alatt az idő alatt az érintettet ismét bejelentik a nyilvántartásba.
VIII. A tájékoztató rendszer és a köznevelési intézmények közzétételi listája (229/2012. (VIII.28.) Kormányrendelet)
A közzétételi lista tartalmazza:
8.1. A szabályzat időbeli és személyi hatálya
A szabályzat hatálya kiterjed az intézmény valamennyi dolgozójára. Jelen szabályzat és annak melléklete 2016. év szeptember hó 01. napján lép hatályba, és ezzel egyidejűleg hatályát veszti az intézmény iratkezelésére vonatkozó minden más belső utasítás.
8.2. A szabályzat hozzáférhetősége és módosítása
A szabályzat tartalmát az intézmény vezetői kötelesek ismertetni a beosztott munkatársakkal. A szabályzat egy példányát hozzáférhetővé kell tenni az intézmény valamennyi alkalmazottja számára a tanári szobában, és a titkárságon.
Az intézményvezetőnek, vagy az általa kijelölt felelős munkatársnak gondoskodni kell jelen szabályzat olyan módosításáról, amely az új törvények és rendeletek hatálybalépése miatt szükséges.
Veresegyház, 2017. szeptember 01.


text:
Kérdések és válaszok az új civil törvénnyel kapcsolatban.
Az Országgyűlés elismerve, hogy az emberek önkéntes összefogása nélkülözhetetlen Magyarország fejlődéséhez, a civil szervezetek a társadalom alapvető egységei, amelyek folyamatosan hozzájárulnak közös értékeink mindennapi megvalósulásához; az egyesülési szabadság érvényesülése, valamint a civil szervezetek működési alapjainak megteremtése, társadalmilag hasznos és közösségteremtő tevékenységük elismerése, közérdekű, illetve közhasznú tevékenységük támogatása érdekében – összhangban az Alaptörvénnyel, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának rendelkezéseivel 2011. december 5-én elfogadta a 2011. évi 175. törvényt, mellyel kapcsolatban ezúton szeretnénk értelmezési segítséget nyújtani a tisztelt érdeklődőknek:
„Adomány: a civil szervezetnek – létesítő okiratban rögzített céljaira – ellenszolgáltatás nélkül juttatott vagyon, áru, illetve nyújtott szolgáltatás” (Ectv. 2.§ 1.).
„Befektetési tevékenység: a civil szervezet eszközeiből történő értékpapír-, társasági tagsági jogviszonyból eredő vagyoni értékű jog, ingatlan és más egyéb éven túli befektetést szolgáló vagyontárgy szerzésére irányuló tevékenység” (Ectv. 2.§ 3.).
· A befektetési tevékenységet végző közhasznú jogállású szervezetnek befektetési szabályzatot kell készítenie, melyet a legfőbb szerv fogad el. (Ectv. 45.§)
· A civil szervezet gazdasági-vállalkozási bevételének minősül különösen a befektetési tevékenységből származó bevétel. [350/2011. kormányrendelet 4.§ (4)]
Mivel az Ectv. szankcionálja, ha a civil szervezet elsődlegesen gazdasági-vállalkozási tevékenységű szervezetnek minősül (Ectv. 23.§), ezért kiemelt fontosságú a fenti rendelkezések betartása és a befektetési tevékenység folyamatos ellenőrzése.
„…elsődlegesen gazdasági-vállalkozási tevékenységű szervezet: azon szervezet, amelynek éves összes bevétele hatvan százalékát eléri vagy meghaladja a gazdasági-vállalkozási tevékenységéből származó éves összes bevétele”(Ectv. 2.§ 7.).
Amennyiben a gazdasági-vállalkozási tevékenységből származó bevétel meghaladja az éves összes bevétel 60 százalékát, úgy a civil szervezet elsődlegesen gazdasági-vállalkozási tevékenységű szervezetnek minősül. Ezt a jogszabály szankcionálja, mégpedig úgy, hogy az adóhatóság a civil szervezettel szemben törvényességi ellenőrzési eljárást kezdeményez (Ectv. 23.§).
„…gazdálkodó tevékenység: azon tevékenységek összessége, amelyek a civil szervezet vagyoni, pénzügyi, jövedelmi helyzetére kiható gazdasági eseményt eredményeznek”(Ectv. 2.§ 10.)
„…induló tőke: a civil szervezet létrehozásakor az alapító(k), illetve alapító tag(ok) által a civil szervezet rendelkezésére bocsátott vagyon”(Ectv. 2.§ 14.).
„…tartós adományozás: a civil szervezet és az adományozó által írásban kötött szerződés alapján nyújtott pénzbeli támogatás, ha a szerződésben az adományozó arra vállal kötelezettséget, hogy az adományt a szerződéskötés (szerződésmódosítás) évében és az azt követő legalább három évben, évente legalább egy alkalommal – azonos vagy növekvő összegben – ellenszolgáltatás nélkül adja, azzal, hogy nem számít ellenszolgáltatásnak, ha a közhasznú szervezet a közhasznú szolgáltatás nyújtása keretében utal az adományozó nevére, tevékenységére” (Ectv. 2.§ 27.).
A gazdálkodást érintő új kötelezettségként megjelenő költségvetési terv készítéséről is beszámol a friss kiadvány. A civil szervezet ugyanis a friss jogszabály szerint éves költségvetési tervet készít, melyet a 224/2000. (XII. 19.) kormányrendelet alapján készített beszámoló tartalmi elemeinek megfelelően állít össze. A gyakorlatban eddig csak a nagyobb bevételű szervezetekre volt jellemző, hogy éves költségvetési tervet készítettek, melyet a legfőbb szerv hagyott jóvá. Az új szabályozás szerint minden civil szervezet készít költségvetési tervet. A jogszabály rendelkezik arról is, hogy a civil szervezet az éves költségvetését úgy tervezi meg, hogy kiadásai és bevételei egyensúlyban legyenek [350/2011. (XII. 30) kormányrendelet 3.§].
Új elemként jelenik meg az önkéntes munka értékének definiálása. A 350/2011. (XII. 30.) kormányrendelet 4.§ (5) pontja szabályozza az önkéntes munka értékét, melynek közlésére elsősorban pályázatok benyújtásánál van szüksége a szervezetnek. Egyes pályáztatók ugyanis elfogadják az önkéntes munka értékét mint önerőt egy-egy pályázati program megvalósítása során. A szabályozás szerint: a közérdekű önkéntes tevékenységről szóló törvény szerinti önkéntes munka egy órára jutó értékének számításánál a mindenkori kötelező legkisebb havi munkabér százhatvanad részét kell figyelembe venni.
· az átlagos éves bevétele meghaladja az egymillió forintot, vagy
· a két év egybeszámított adózott eredménye (tárgyévi eredménye) nem negatív, vagy a személyi jellegű ráfordításai (kiadásai) – a vezető tisztségviselők juttatásainak figyelembevétele nélkül – eléri az összes ráfordítás (kiadás) egy negyedét.
· a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerint a szervezetnek felajánlott összegből kiutalt összeg eléri az Ectv. 54. § szerinti bevétel nélkül számított összes bevétel két százalékát, vagy
· a közhasznú tevékenység érdekében felmerült költségek, ráfordítások két év átlagában elérik az összes ráfordítás felét, vagy
· a közhasznú tevékenységének ellátását tartósan (két év átlagában) legalább tíz közérdekű önkéntes tevékenységet végző személy segíti a közérdekű önkéntes tevékenységről szóló 2005. évi LXXXVIII. törvénynek megfelelően.
· Igen, a 2011. végén közhasznú vagy kiemelkedően közhasznú jogállású szervezetek jogállása automatikusan közhasznú jogállásra változik. A nonprofit gazdasági társaságoknak továbbra is lehetősége van a közhasznú státus elnyerésére. Legkésőbb 2014. május 31-ig a Civil törvény 32. §-a szerinti feltételeknek is kell megfelelniük a státus megtartásához.
· A Civil tv. szerinti közhasznú szervezetekkel szembeni követelményeknek kell megfelelniük vázlatosan: közhasznú tevékenység, kettős könyvvitel, beszámoló készítés, megfelelő erőforrás, megfelelő társadalmi támogatottság és létesítő okiratba foglalt szükséges kellékek.
· Igen, támogatás nyújtása tekintetében nincs változás.
· A társasági adóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 7. § (1) bekezdés z) pontja szerinti adóalap-kedvezményt veheti igénybe: adományozás esetén az adomány 20 %-ának megfelelő, tartós adományozási szerződés keretében adott támogatás, juttatás esetében további 20 %-ának megfelelő mértékben csökkentheti az adózás előtti eredményt.
· Változás a közhasznú jogállás elérésében van, e tekintetben a Civil törvénynek kell megfelelni.
· A bíróságon nyilvántartásba vett egyesület változatlan formában működhet tovább, a Civil törvény nem írja elő a szervezetek ismételt bejegyzését.
· A gazdasági-vállalkozási tevékenységből származó bevétel nem haladhatja meg az éves összes bevétel 60 %-át, valamint nem veszélyeztetheti a szervezet céljának elérését. Amennyiben ezt a mértéket a gazdasági-vállalkozási tevékenységből származó bevétel mégis meghaladja, az adóhatóság felhívja erre a törvényességi ellenőrzésért felelős ügyészséget. Az ügyészség – saját megítélése alapján – eljárást indíthat, amelynek keretében megvizsgálja és szükség esetén felszólítja az egyesületet a törvénybe ütköző állapot megváltoztatására.
Az egyesület által végzett gazdasági-vállalkozási tevékenység bevétele szabadon felhasználható, tehát adományként továbbadható, cél szerinti- vagy működési költségekre is felhasználható.
· A kiemelkedően közhasznú minősítés megszűnt, a közhasznú jogállás egyfokozatú lett. A Civil törvény hatálybalépését megelőzően közhasznú jogállást elnyerő szervezeteket 2014. május 31. napjáig megilletik az ezzel kapcsolatos kedvezmények, ettől az időponttól azonban a Civil törvény szerinti feltételeknek kell megfelelniük.
A közhasznú tevékenység és a közhasznú jogállás mást jelent: az előbbit végezheti bármely civil szervezet – bírósági jóváhagyás nélkül is –, viszont az utóbbi – kedvezmények igénybe vételére is jogosító – jogállást csak a törvényszék határozata alapján nyeri el a szervezet.
· Ahol a Civil törvény bíróságról ír, ott a nyilvántartást vezető bíróságot (törvényszék) kell érteni. A Civil törvény hatályba lépését megelőzően is lehetőség volt a beszámolók bírósági letétbe helyezésére. A korábbiakhoz képest annyi a változás, hogy a beszámolót – melynek elkészítése egyébként is kötelező – a bíróságnak kell megküldeni. Ez számos előnnyel jár a civil szervezetek számára is, mert további intézkedés nélkül nyilvánosságra kerül, a civil szervezetek működése átláthatóvá, megbízhatóbbá válik, és nem jár további adminisztrációval, a pályázatokhoz nem kell mellékelni.
· Végelszámolási eljárást kell lefolytatni. Az új "egyesületi, vagy civil" tv. lehetővé teszi a végelszámolást. A 9. § vonatkozik erre az eljárásra. Ezzel végre egyértelműen szabályozásra kerülnek a teendők. Ez az eljárás önkéntes döntésen alapul ebben az esetben, szemben a kényszer végelszámolással, vagy a felszámolással. Teljesen analóg módon került szabályozásra a cégek végelszámolásával, sőt hivatkozik is a törvény a Ctv-re (2006. évi V. tv) mint alkalmazandó szabályra, tehát a Ctv-t kell alkalmazni megfelelően. Az eljárás a nyilvántartást vezető megyei törvényszéknél (ez a megyei bíróságok új neve) folytatható le.
A Ctv. szerinti egyszerűsített eljárás nem alkalmazható, ezért csak a "normál eljárás" szabályai irányadók. Alapítványok esetében a végelszámolást meg kell előzze egy bírósági nem peres eljárás, amelyben a bíróság megállapítja, hogy a Ptk. 74/E.§ (1), vagy (3) bekezdése szerinti helyzet fennáll-e (cél megvalósult, meghatározott időtartam eltelt, feltétel bekövetkezett, cél lehetetlenné vált).
3. 45 napon belül a korábbi képviselő át kell adja az iratokat a végelszámolónak és el kell készíttetni a tevékenységet lezáró mérleget a számviteli tv. szabályai szerint. (ez lényegében egy közbenső mérleg) Köteles a munkavállalókat értesíteni a végelszámolás megkezdéséről. Ezzel a korábbi képviselő feladatai megszűnnek, innentől a végelszámoló jár el mindenben.
Kérelmet kell benyújtani a törvényszékhez az alábbi tartalommal:
"A végelszámoló a végelszámolás iránti kérelemben köteles bejelenteni a végelszámolás megindítását elrendelő határozat keltét, a végelszámolás kezdő időpontját, a végelszámoló nevét (cégnevét) és lakóhelyét (székhelyét), ha a végelszámoló nem természetes személy, akkor a cégjegyzékszámát és a megbízásából eljáró természetes személy nevét és lakóhelyét, valamint a civil szervezet ügyintéző és képviseleti szerve jogviszonyának megszűnését. A bíróság a végelszámolás megindításáról végzést hoz, melynek közzétételéről a bíróság a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvényben meghatározott nyilvántartás útján gondoskodik. A végelszámolás elrendelésekor a nyilvántartásban a "v.a." toldatot fel kell tüntetni."
Fenti összefoglalás terjedelmi korlátok miatt nem tartalmaz minden részletszabályt, ezért minden esetben át kell tekinteni a Ctv. és más hivatkozott jogszabályok rendelkezéseit!
- Milyen éves beszámolót kell készíteni a különféle civil szervezeteknek, és mit kell tenniük- e beszámolókkal?
· Minden szervezetnek december 31-i fordulónappal a számviteli tv szerinti éves beszámolót kell készítenie. A beszámoló formáját a civil szervezet által folytatott tevékenység, az éves összes bevétel (az alaptevékenység és a gazdasági-vállalkozási tevékenység összes bevételének) nagysága, valamint a könyvvezetés módja határozza meg.
„27. § (1) A civil szervezetnek az alapcél szerinti (ezen belül közhasznú) tevékenységéből, illetve a gazdasági-vállalkozási tevékenységéből származó bevételeit és költségeit, ráfordításait (kiadásait) elkülönítetten kell nyilvántartani.
(2) A civil szervezet nyilvántartásaira egyebekben a reá irányadó könyvvezetési szabályokat kell alkalmazni, azzal, hogy közhasznú jogállású szervezet kizárólag kettős könyvvitelt vezethet.”
Egyszeres, vagy kettős könyvvitel rendszerében beszámoló magyar nyelven és forint kimutatásban kell készüljön.
Itt szeretném megjegyezni, hogy az egyszeres könyvvitel alá eső (nem közhasznú) szervezetek a pályázati projektek megvalósításánál nem tudnak megfelelni a pályázati pénzek elkülönült kezelésének követelményének, ezért érdemes a kettős könyvvitelre áttérni.
„(2) A civil szervezet beszámolója tartalmazza:
(7) A közhasznúsági melléklet tartalmazza a vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatást, a közhasznú cél szerinti juttatások kimutatását, a vezető tisztségviselőinek nyújtott juttatások összegét és a juttatásban részesülő vezető tisztségek felsorolását.”
A beszámolót - ha a szervezet külön törvény rendelkezése alapján a beszámoló letétbe helyezésére köteles - az OBH (Országos Bírósági Hivatal) részére kell megküldeni, aki gondoskodik a közzétételről. 2012. június 30-tól a letétbe helyezés elektronikus úton történik az OBH-nál, és a közzétett beszámolók az Országos Névjegyzékben lesznek elérhetők. Papír alapon az OBH alábbi címére kell megküldeni a beszámolót:
· A közhasznú szervezeteknél a korábbi összeférhetetlenségi szabályok érvényesek az új szabályozásban is. Az alapszabálynak kötelezően rendelkezni kell az összeférhetetlenségről. A 39.§ a cégekhez hasonlóan szabályozza a kizárás eseteit.
· A területért felelős miniszter Civil Információs Portált működtet, amelyen valamennyi civil szervezet adatai nyilvánosan hozzáférhetők. A szervezetek adatai, beleértve az okiratokat, kérelmeket is nyilvánosak (bíróságon megtekinthetők). Kivétel a tagok névsora és az alakuló ülés jegyzőkönyve, amelyek nem nyilvánosak.
A közhasznú szervezetekre a korábbi szabályozáshoz hasonlóan további nyilvánossági elvárások vonatkoznak. Lényegében a korábbi ksztv. rendelkezései kerültek beemelésre a törvénybe.
A több tagból álló legfőbb szerv, valamint az ügyintéző és képviseleti szerv ülései nyilvánosak, amely nyilvánosság csak jogszabályban meghatározott esetekben korlátozható.
Az alapító okiratnak tartalmaznia kell a legfőbb szerv üléseinek nyilvánosságára vonatkozó rendelkezéseket. Az alapító okirat, vagy belső szabályzat tartalmazza a döntések nyilvánosságra hozatalának, illetve az érintettekkel való közlésének módját, valamint a beszámoló nyilvánosságra hozatalának módját.
Egy személyes legfőbb szerv esetén a döntéseket a felügyelő szerv elé kell tárni (kivéve személyi döntések). A felügyelő szervnek ülésén, vagy ülés nélkül, írásos formában véleményezi kell a döntéseket. Az ülés jegyzőkönyve, vagy az írásos vélemény nyilvános.
Minden civil szervezet köteles előző éves beszámolóját mellékleteivel együtt letétbe helyezni és közzétenni május 31-ig. Erre a szervezet alapszabályi felhatalmazása alapján a szervezet saját honlapján is lehetőség van (ebben az esetben elegendő csak itt közzétenni). Ha van honlapja a szervezetnek, akkor az alapszabály rendelkezése hiányában is két évig a honlapon is elérhetővé kell tenni a beszámolót.
A közhasznú szervezet beszámolója (a közhasznúsági melléklettel) nyilvános, abba bárki betekinthet (a nyilvántartást vezető bíróságon), arról másolatot készíthet.
· Új társasági forma jött létre. A Ptk. az alábbi erre vonatkozó 578/J. §-al egészült ki:
"6. Civil társaság
578/J. § (1) Természetes személyek társaságot nem gazdasági érdekű közös céljaik előmozdítására és közösségi célú tevékenységük összehangolására vagyoni hozzájárulás nélkül is létrehozhatnak (civil társaság).
(2) A civil társaságra a polgári jogi társaságra vonatkozó szabályokat azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a társaságot a társasági szerződésben ügyvitelre kijelölt tag kivételével bármely tag azonnali hatállyal indokolás nélkül felmondhatja, a tag halála, illetve felmondása esetén a társaság pedig csak akkor szűnik meg, ha ezáltal a tagok száma egy főre csökken.”
· A költségvetési terv vélhetően tévedésből került a törvénybe (a közszférából), mivel ilyet nem ismer egyetlen más jogszabály sem a civil, vagy céges szférában. Ez alatt valószínűleg a pénzügyi (esetleg likviditási) tervet kell érteni, amely tartalmazza a tervezett bevételeket és kiadásokat. A kérdésnek nincsen semmiféle részletszabályozása.
A pénzügyi terveket praktikusan a következő évre szokták készíteni általában legkésőbb decemberben. Ettől még nem kizárt egy később készített pénzügyi terv. A tervet a legfőbb szerv egyszerű többségi szavazással elfogadja.
· Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény (a továbbiakban: Civiltv.) 2. § 20. pontja határozza meg a közhasznú tevékenység fogalmát. Ennek értelmében közhasznú tevékenység minden olyan tevékenység, „amely a létesítő okiratban megjelölt közfeladat teljesítését közvetlenül vagy közvetve szolgálja, ezzel hozzájárulva a társadalom és az egyén közös szükségleteinek kielégítéséhez.” A közfeladat definícióját a Civiltv. 2. § 19. pontja határozza meg: az olyan „jogszabályban meghatározott állami vagy önkormányzati feladat, amit az arra kötelezett közérdekből, haszonszerzési cél nélkül, jogszabályban meghatározott követelményeknek és feltételeknek megfelelve végez, ideértve a lakosság közszolgáltatásokkal való ellátását, valamint e feladatok ellátásához szükséges infrastruktúra biztosítását is.”
2. A fenti két definíció alapján tehát közhasznú státusz megőrzéséhez (lásd még: Memorandum 5. pont), illetőleg elnyeréséhez az szükséges, hogy az érintett szervezet olyan tevékenységet folytasson, mely bizonyos állami vagy önkormányzati feladattal azonos, azaz közfeladatot kell ellátnia. Ennek a feladatnak jogszabályban meghatározottnak kell lennie. A képet árnyalja, hogy nem szükséges közvetlenül ellátni az adott közfeladatot, közhasznú tevékenységnek minősülnek azok a tevékenységek is, melyek közvetveszolgálják az adott közfeladat megvalósulását. Közvetett feladatellátás tág kategória, álláspontom szerint csak esetről esetre dönthető el, hogy egyes, civil szervezetek által végzett tevékenységek ebbe a körbe tartoznak-e.
3. A Civiltv. 32. §-a a fentieken túl további három feltételt határoz meg a közhasznú státusz eléréséhez. Ezen konjunktív feltételeket a közhasznú státuszt élvező szervezeteknek folyamatosan teljesíteniük kell, ellenkező esetben kötelesek a Civiltv. 48. §-a értelmében közhasznú jogállásuk törlését kérni. Teljesítendő feltételek a következők: - hozzá kell járulni a társadalom és az egyén közös szükségleteinek kielégítéséhez (ez gyakorlatilag közfeladatot ellátási kötelezettség másképpen megfogalmazva). Ez a feltétel akkor teljesül, ha a szervezet szolgáltatásai a szervezet tagjain kívüli személyek számára is hozzáférhetőek (Civiltv. 32. § (3) bekezdés)
- megfelelő erőforrásokkal kell rendelkezni; azaz a) évi átlagos bevételnek meg kell haladnia az egymillió forintot vagy b) két év egybeszámított adózott eredménye nem lehet negatív vagy c) a személyi jellegű ráfordítások - a vezető tisztségviselők juttatásainak figyelembevétele nélkül - el kell érjék az összes ráfordítás egynegyedét [Civiltv. 32. § (4) pont].
- Végezetül, megfelelő társadalmi támogatottsággal kell rendelkezni, mely követelmény akkor teljesül, ha az alábbi feltételek valamelyikét teljesíti a szervezet:
a) a személyi jövedelemadó meghatározott részének (azaz az 1%-os felajánlásoknak) a szervezetnek felajánlott összegből kiutalt összeg eléri a Civiltv. 54. §-a szerinti bevétel nélkül számított összes bevétel kettő százalékát, vagy
c) közhasznú tevékenységének ellátását tartósan (két év átlagában) legalább tíz közérdekű önkéntes tevékenységet végző személy segíti a közérdekű önkéntes tevékenységről szóló 2005. évi LXXXVIII. törvénynek megfelelően. [Civiltv. 32. § (5) bekezdés]
4. Felhívom a figyelmet ugyanakkor arra, hogy a Civiltv. hatálybalépése - azaz 2012. január 1-je - előtt nyilvántartásba vett közhasznú, illetve kiemelkedően közhasznú jogállás esetében a Civiltv. 30. § szerinti számviteli beszámolót letétbe helyezett szervezetek 2014. május 31. napjáig továbbra is igénybe vehetik az e törvény hatálybalépése előtt megszerzett, valamint a jogszabályok által számukra biztosított kedvezményeket, jogállásuk közhasznú marad.
5. A Civiltv. hatályba lépése előtt nyilvántartásba vett közhasznú, illetve kiemelkedően közhasznú jogállású szervezet az új Civiltv. szerinti feltételeknek való megfelelése esetén 2014. május 31. napjáig kezdeményezheti az ennek az új törvénynek megfelelő közhasznúsági nyilvántartásba vételét (melynek feltételei a 3. pontban bemutatásra kerültek). 2014. június 1. napjától csak az e törvény szerint közhasznúsági nyilvántartásba vett szervezet jogosult a közhasznú megjelölés használatára és a közhasznú jogálláshoz kapcsolódó kedvezmények igénybevételére [Civiltv. 75. § (5) bekezdés].
- Közhasznú szervezeteket milyen kedvezmények illetik meg, illetőleg milyen előnyöket élvez egy közhasznú szervezet egy nem közhasznúval szemben?
· 6. A Civiltv. 35. § (1) bekezdése értelmében civil szervezettel állami, közigazgatási, költségvetési szerv közszolgáltatási szerződést csak akkor köthet, ha az érintett civil szervezet közhasznú jogállással rendelkezik. Ezzel szoros összefüggésben a Civiltv. 36. §-a kimondja, hogy a közhasznú megjelölést csak a közhasznú jogállással rendelkező szervezet használhatja.
· 7. A közhasznú szervezetek számos adókedvezményben is részesülnek, különösképpen:
- Mentesülnek az ÁFA megfizetése alól az általános forgalmi adóról szóló 2077.évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: ÁFAtv.) 85. §-ában taxatíve felsorolt esetekben. Az ÁFAtv. 257/A. § továbbá lehetővé teszi, hogy külföldi adományozás és segély esetén az abból beszerzett termék és szolgáltatás után a közhasznú szervezetre áthárított ÁFA-t vissza lehet igényelni, feltéve, hogy a termék illetve a szolgáltatás beszerzésére a közhasznú feladat ellátása érdekében került sor;
- a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény3. § (2) bekezdése értelmében a helyi adók alól az egyesületek – függetlenül attól, hogy közhasznúnak minősülnek-e vagy sem -, továbbra is egységesen mentesek;
- az illetékről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban Itv.) 5. § (1) bekezdés d) pontja értelmében az egyesületek, és így a közhasznú civil szervezetek is, teljes személyes illetékmentességben részesülnek. Az Itv. 17. § (1) bekezdés i) pontja értelmében mentes az ajándékozási illeték alól a közhasznú szervezetnek közhasznú tevékenység céljára juttatott ajándék;
- a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény I. mellékletének 3.3. pontja alapján mentesül a személyi jövedelemadó alól a közhasznú egyesület részéről a közhasznú feladat ellátásával magányszemélynek nem pénzbeli juttatás, illetőleg a pénzbeli juttatás minimálbér 50%-át meg nem haladó összegben havonta történő juttatás;
- a társasági adóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Taotv.) 7. § (1) bekezdésének z) pontja értelmében a közhasznú egyesültnek való juttatás a juttató társaság adózás előtti eredményét a juttatás értékének 20%-ával csökkenti, feltéve, ha a juttatásra adományozási szerződés keretében került sor. A közhasznú szervezetek társasági-adó alapjának megállapítására általánosságban is kedvezőbb társasági-adó szabályok vonatkoznak (Taotv. 9. §);
· 8. Hangsúlyozandó - tekintve, hogy a fenti kérdéskör speciálisan adózási kérdés-, ajánlatos az adóhatóságot megkeresni további információk beszerzése érdekében.
· 9. A civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyűjtés és a közhasznúság egyes kérdéseiről szóló 350/2011. (XII. 30.) Kormányrendelet (a továbbiakban: Rendelet) 2. §-a értelmében a civil szervezetek folyamatosan, de évente legalább egy alkalommal kötelesek tájékoztatni a nyilvánosságot. A civil szervezet az általa használt tájékoztatási eszközökön keresztül - így különösen honlapján, hírlevélben - köteles tájékoztatást adni működéséről és az adományok felhasználásáról. Ennek a tájékoztatásnak szélesebb körűnek kell lennie, a közhiteles nyilvántartások számára benyújtandó beszámolókban található információknál [Rendelet 2. § (1)-(2) bekezdés].
· 10. Felhívom a figyelmet továbbá arra, hogy a civil szervezetek az általuk kezelt un. közérdekű adatokat szintén elérhetővé kell tenniük. Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CLXXV. törvény (a továbbiakban: Infotv.) 26. §-a értelmében a közérdekű adatok nyilvánosak, azokhoz bárki indokolás nélkül hozzá férhet. Közérdekű adatnak minősül minden olyan információ, mely az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő és tevékenységére vonatkozó vagy közfeladatának ellátásával összefüggésben keletkezett. Nem esnek a közérdekű adatok körébe a személyes adat fogalma alá tartozó adatok.
· 11. A közérdekű adatok köre széles, abba beletartozik bármilyen módon vagy formában rögzített információ vagy ismeret, függetlenül kezelésének módjától, önálló vagy gyűjteményes jellegétől, így különösen a hatáskörre, illetékességre, szervezeti felépítésre, szakmai tevékenységre, annak eredményességére is kiterjedő értékelésére, a birtokolt adatfajtákra és a működést szabályozó jogszabályokra, valamint a gazdálkodásra, a megkötött szerződésekre vonatkozó információk.
· 12. A civil szervezeteknek tehát - különösen a közhasznú szervezeteknek - az ezen körbe tartozó adatokat nyilvánossá kell tenni. Ebben a körben taxatív felsorolás nem lehetséges. Fontos rámutatni ugyanakkor arra, hogy az Infotv. közérdekű adat definíciója szinte szó szerint megegyezik a Civiltv. közhasznú tevékenység/közfeladat fogalom-meghatározásával, így véleményem szerint a közhasznú tevékenység ellátásával kapcsolatos adatok túlnyomó többségükben közérdekű adatnak és ezért nyilvánosnak minősülnek, azokat az érintett civil szervezeteknek kérésre bárki számára korlátozás nélkül hozzáférhetővé kell tennie. Ez alól csak törvény határozhat meg kivételeket. (Ilyen kivételeket határoz meg például az Infotv. 27. §-a honvédelmi, nemzetbiztonsági érdekből stb.)
· 13. Az Infotv. a közérdekű adatokon túl ismer még egy, törvény erejénél fogva nyilvános adatkört, az un. közérdekből nyilvános adatot. Az Infotv. 26. § (2)-(3) bekezdései értelmében ilyen adatnak minősül a közfeladatot ellátó szerv feladat- és hatáskörében eljáró személy neve, feladatköre, munkaköre, vezetői megbízása, a közfeladat ellátásával összefüggő egyéb személyes adata, valamint azok a személyes adatai, amelyek megismerhetőségét törvény előírja. Közérdekből nyilvános adat továbbá - kivéve, ha törvény másként rendelkezik -, a jogszabály vagy állami, illetőleg helyi önkormányzati szervvel kötött szerződés alapján kötelezően igénybe veendő vagy más módon ki nem elégíthető szolgáltatást nyújtó szervek vagy személyek kezelésében lévő, e tevékenységükre vonatkozó, személyes adatnak nem minősülő adat.
- Ki a vezető tisztségviselő? (pl.: ha az alapítványnak van kuratóriuma az igazgató vezető tisztségviselő-e)
· 14. A Civiltv. 2. § 29. pontja értelmében vezető tisztségviselőnek minősül az alapítvány kezelőjének/kezelő szervének, valamint felügyelő szervének elnöke és tagja. Vezető tisztségviselő továbbá - ha az alapítvány kezelő szerveelkülönült jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet vagy állami szerv - a kezelő szerv egyszemélyi felelős vezetője vagy ilyen jogkörben eljáró testületének tagja; valamint az egyesület ügyintéző és képviseleti szervének továbbá felügyelő szerv elnöke és tagja.
- Milyen tevékenységet végző és hány éve működő szervezet gyűjthet 1%-ot? Jogosultak-e az 1% gyűjtésére azon volt egyházak, melyek az új egyházi törvény értelmében egyesületként folytathatják munkájukat, és ha igen, akkor milyen módon lehet a részükre rendelkezni? Továbbra is az ismert technikai számon, vagy kapnak adószámot?
· 15. A személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról szóló 1996. évi CXXVI. törvény (továbbiakban: Szf. tv.) 1. § (4) bekezdése szerint a magánszemély külön-külön nyilatkozatban rendelkezhet befizetett adójának egy százalékáról a 4. §-ban, további egy százalékáról pedig a 4/A. §-ban meghatározottak közül kiválasztott egy-egy kedvezményezett javára.
· 16. Az Szf. tv. 4. §-a szerint minősülő civil kedvezményezettek többek között:
- egyesületek és alapítványok, melyeket a magánszemély 1%-ról való rendelkezése előtt a bíróság legalább két évvel jogerősen nyilvántartásba vett és alapszabálya szerint ténylegesen közhasznú tevékenységgel foglalkozik [Szf. tv. 4. § (1) bekezdés a pontja].
- továbbá az Szf. tv. 4/A. § által nevesített kedvezményezettek.
· 17. Közhasznú alapítvány, egyesület és közalapítvány abban az esetben jogosult az 1%-os jutatás gyűjtésére, ha a bíróság a rendelkező nyilatkozat évének első napja előtt legalább egy évvel vagy ez idő letelte előtt közhasznú szervezetként jogerősen nyilvántartásba vette. Az is szükséges továbbá, hogy a közhasznú szervezet alapszabálya, illetőleg az alapító okirata szerint a rendelkező nyilatkozat(ok) évét megelőző év első napja óta megszakítás nélkül - Civiltv-ben meghatározott - közhasznú tevékenységgel ténylegesen foglalkozik [Szf. tv. 4. § (1) bekezdés ac) pontja] .
· 18. Az Szf. tv. 4/A. §-a szerint minősülő további kedvezményezettek:
- az Ehtv. 34. § (2) bekezdése szerinti, 2011. december 20-ig az Országgyűléshez egyházként történő elismerés iránt kérelmet benyújtott egyházak, amennyiben a Nemzeti Adó- és Vámhivatal technikai számmal látta el őket. Az egyházak az azt követő évben válnak jogosulttá a kedvezményre, hogy őket technikai számmal látták el.
· 19. Az Ehtv. mellékletében nem szereplő, a NAV honlapján közzétett, technikai számmal rendelkező egyházak, melyek 2011. december 20-ig benyújtották kérelmüket az Országgyűléshez, a 2012. rendelkező évben az Szf. tv. 4/A. §-a szerinti kedvezményezettnek minősülnek, május 20-ig megőrzik technikai számukat és az Ehtv. mellékletében szereplő egyházakkal megegyezően un. egyházi egy százalékra jogosultak.
· 20. A fentiekben ismertetett szabályozás alapján az egyesületeknek és alapítványoknak két éve folyamatosan kell működniük és ráadásul közhasznú feladatot ellátniuk ahhoz, hogy részükre először 1%-ról rendelkezni lehessen. A szabályozás véleményem szerint kissé egybemossa a közhasznú státuszú és a nem közhasznú szervezeteket, ugyanis a SZf. tv. szövegének nyelvtani értelmezése szerint az utóbbi kategóriának is ténylegesen „közhasznú tevékenységgel” kell foglalkoznia (még akkor is, ha – esetlegesen az egyéb törvényi feltételek nem teljesítése miatt – közhasznú státusszal nem rendelkezik.)
· 21. Mindezek alapján a 2012. január 1-ével egyesületi formában továbbműködő egyházak jogosultsága az 1%-os juttatás gyűjtésére kérdéses. Ennek oka, hogy ezek az entitások 2012. január 1-ével (illetőleg egy kisebb kör 2012. február 29-ével) válik egyesületté. Álláspontom szerint az Szf. tv. nyelvtani értelmezéséből az következik, hogy a két éves időtartam ettől a naptól kezdve számítódik, azaz ezek a szervezetek még két évig nem gyűjthetnek 1%-os felajánlásokat. Véleményem szerint több mint védhetően állítható, hogy amennyiben ez az értelmezés helyes, úgy az érintett egyesületi formában működő egyházakat súlyos méltánytalanság és joghátrány éri, mit több, akár a vonatkozó jogszabályhely alaptörvény-ellenessége is felvethető a diszkriminációtilalom megsértése okán. Mindazonáltal ez a megfontolás az Szf. tv. értelmezésén önmagában nem változtathat.
22. Végezetül hangsúlyozandó - tekintve, hogy a fenti kérdéskör speciálisan adózási kérdés -, hogy hasonlatosan a II. pontban tárgyalt kedvezmények kérdésköréhez ajánlatos az adóhatóságot megkeresni pontosabb információk beszerzése érdekében.
- Mikor és mely civil szervezetnek kell a közhasznúsági jelentését letétbe helyezni?
Nonprofit szervezet (a civil törvény által definiált civil szervezetek) állami forráshoz csak akkor tud hozzá jutni, pályázni, ha 2012-ben letétbe helyezi a 2011-es üzleti évről készített közhasznúsági jelentését. A közhasznúsági jelentés alaki formájára a korábbi évek alakisága érvényes, azonban 2012-es üzleti évről 2013-ban a 350/2011. Kormány rendelet szabálya szerinti alakiság érvényesül.

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
§ 20
§ 19
§ 29
bíróság
bíróság


text:
Ez a rész a skóciai bíróságokról nyújt áttekintést.
Az Egyesült Királyságon belül három joghatósági terület van: Anglia és Wales, Skócia, valamint Észak-Írország.
Skóciában a Skót Bírósági Szolgálat (Scottish Court Service) felelős a bíróságok igazgatásáért. A Skót Bírósági Szolgálat független jogi személy, elnöke a Lord President, Skócia legfelsőbb bírája.
A bíróságok típusai és a bírósági hierarchia – a főbb bíróságok rövid bemutatása
A skóciai bíróságok szervezete a következőképpen épül fel:
A büntetőbíróságok előtti eljárás lehet „esküdtszéki eljárás” (ezt a legsúlyosabb esetekben alkalmazzák, amikor is az ügyet esküdtszék előtt tárgyalják) vagy „egyszerűsített eljárás” (ezt kevésbé súlyos esetekben alkalmazzák, ilyenkor az ügyet egyesbíró tárgyalja).
A Legfelsőbb Büntetőbíróság (High Court of Justiciary) vezetője a vezető főbíró (Lord Justice General), aki egyúttal a bíróság elnöke (Lord President) is. Ez az ország legfelsőbb szintű büntetőbírósága, amely a legsúlyosabb – pl. emberöléssel vagy nemi erőszakkal kapcsolatos – ügyekben jár el. A bíróság egyúttal büntetőügyekben a végső fellebbviteli fórum.
A legtöbb büntetőügyben (esküdtszéki és egyszerűsített ügyekben egyaránt) a rendőrbíróság (Sheriff Court), a kevésbé súlyos egyszerűsített ügyekben pedig a békebíróság (Justice of the Peace Court) jár el. Ez utóbbi békebírákból áll (akik jogvégzett tanácsadóval együtt eljáró laikus bírák, vagy jogvégzett, fizetett békebírák).
A polgári bíróságok számos jogvitában eljárnak, ideértve a követelésbehajtást, a családjogi pereket és a kereskedelmi ügyeket. Skóciában a polgári ügyekben eljáró legfelsőbb szintű bíróság a Legfelsőbb Polgári Bíróság (Court of Session). A Legfelsőbb Polgári Bíróság egyrészt a Külsőházból (Outer House) áll, amely a fellebbviteli szakaszt megelőzően jár el az ügyekben, másrészt pedig a Belsőházból (Inner House), amely elsősorban fellebbezésekkel foglalkozik. Vezető bírája az elnök (Lord President).
Jogkérdésben az Egyesült Királyság új Legfelsőbb Bíróságához (Supreme Court) lehet fellebbezést benyújtani.
A rendőrbíróságok a Legfelsőbb Polgári Bíróság előtt felmerülő ügyekhez hasonló ügyekkel foglalkoznak, emellett pedig egyszerűsített eljárást is lefolytathatnak jogi képviseletet nem igénylő olyan ügyekben, ahol a pertárgy értéke nem haladja meg az 5 000 GBP összeget.
A Skóciai bíróságokra vonatkozó részletes tájékoztatás a Skót Bírósági Szolgálat weboldalán található.
Skót Bírósági Szolgálat, Skót kormány

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
A német bíróság megtiltja a muszlim imádságot az iskolákban – Dzsihádfigyelő
By dzsihadfigyelo on 2012/01/05 No Comment
Németország legfelsőbb bírósága olyan szabályt hozott, amely egy muszlim diáknak megtiltja , hogy az iskolájában imádkozzon arra hivatkozva, hogy ezzel „nagyon súlyos konfliktusokat” generálhat.
A német szövetségi bíróság úgy találta, hogy bár az alkotmány (Grundgesetz) által meghatározott vallásszabadság az iskolai imádsághoz való jogot garantálja, a diákok elveszítik ezt a jogot, mihelyst konfliktushelyzet áll elő az imádkozás miatt.
A bíróság azt is szabályba foglalta, hogy az iskolák nem kötelezhetők különálló imahelyek fenntartására a muszlimoknak.
A szabályozást elindító esetnek törvényi és politikai következményei is vannak. Nem csupán az történt, hogy az iskolák egész Németországban törvényes hátteret nyertek, hogy megtiltsák a muszlimoknak az imádkozást, hanem az is, hogy a széleskörű érdeklődést mutató eset felkavarta az iszlám szerepéről szóló vitát Németországban.
Az eset 2007-re nyúlik vissza, amikor egy 14 éves diák és néhány társa imádságba kezdett egy berlini középiskolában a szünet alatt.
Másnap az igazgató tájékoztatta a fiút és szüleit, hogy az imádkozás nem megengedett az iskola területén, aminek tanulói 30 különböző országból származnak és csaknem valamennyi nagy vallás képviselteti magát. Az igazgatónő elmondta, félti az iskola békéjét.
A diák azzal érvelt, hogy mivel az ima a napkeltéhez és a napnyugtához igazodik, a téli időszakban nem volt más választása, mint hogy a nap délben imádkozzon, amikor éppen iskolában van. Ezután keresetet adott be, hogy így csikarja ki az iskolától az imádkozáshoz szükséges engedélyt. Ez volt az első ilyen eset a német bíróságok történetében.
2009 szeptemberében a berlin-brandenburgi legfelsőbb bíróság megadta a diáknak a jogot, hogy szünetben az iskola területén imádkozzon. Később a középiskolája egy külön helyiséget biztosított a számára, hogy elvégezze a déli imádságot, ami a naponta végzett öt imádság közül az egyik.
Azonban Berlin állam fellebbezett az ítélet ellen arra hivatkozva, hogy a napi imádság megzavarja az iskola rutinját és veszélyezteti annak vallási semlegességét.
Most a lipcsei szövetségi bíróság megsemmisítette a diák vallási jogaira vonatkozó korábbi megerősítést.
A lipcsei székhelyű bíróság az alábbi döntésével egy négy éves jogi háborúnak vetett véget: „A bíróság döntése értelmében az iskolai folyosón zajló imádsági rituálé az iskolai közösség békéjét fenyegeti. Az ’iskolai közösség békéje’ alatt egy olyan környezetet értünk, mely mentes a konfliktusoktól és ami lehetővé teszi, hogy a tanórák megfelelő módon legyenek megtartva.”
A bíróság azt is elmondta, hogy a diák „az osztályon kívül sem imádkozhat, amennyiben ez megzavarja az iskola menetrendjét.” Hozzátette, hogy „az iskola nem tudja biztosítani a külön helyiséget sem az imádkozás számára.”
A bírák megjegyezték, hogy a konfliktus az iszlám hívő tanulók között robbant ki, miután megvádolták a fiút, hogy a rituálé nem aszerint zajlott, ahogy azt az iszlám Korán erre vonatkozó tanítása előírja.
A bíróság kihangsúlyozta, hogy a szabályozás nem jelenti azt, hogy egyetlen tanuló sem imádkozhat az iskolában. A döntést minden egyes esetben felül kell vizsgálni.
Tilman Nagel iszlámszakértő, aki tanúként volt jelen egy korai bírósági meghallgatáson elmondta, hogy van egy lényeges különbség aközött, ahogy a muszlimok és a keresztények imádkoznak. Ezt azzal magyarázta, hogy az iszlám imaszertartást gyakran nagy csoportban végzik, ami – eltérően a keresztények magányosan végzett imádságától – a nyilvános helyeken bomlasztó lehet.
Ralph Ghadban, berlini iszlámszakértő szerint a muszlim csoportok azzal a szándékkal próbálják kihasználni a vallásszabadságot garantáló német törvényeket, hogy iszlamizálják a német iskolákat. Azzal érvelt, hogy a német törvények szerint az államnak kötelessége semlegesnek maradnia, azonban a muszlimok veszélyeztetik ezeket a törvényeket azáltal, hogy arra késztetik az államot, hogy az speciális kedvezményeket biztosítson a számukra.
Aiman Mazyek, a Muszlimok Központi Tanácsának németországi vezetője elmondta: „A múltban a német iskolák sokkal gyakorlatiasabbak és nyitottabbak voltak ezen a téren, de most visszafogták magukat. Most értük el az utolsó jogi szakaszba és ez az oka annak, hogy politikai vitát váltott ki az eset.”
A bírósági ügy csakugyan egy nagyobb vita részévé vált, ami a muszlim bevándorlás kérdéséről és becslések szerint 4,3 millió muszlimnak otthont adó párhuzamosan működő iszlám társadalom létéről szól Németországban.
2011 novemberében a Német Szövetségi Családügyi Minisztérium egy 160 oldalas jelentést adott ki „Kényszerházasság Németországban: számok és a jogi esetek elemzése” címmel, melyből kiderül, hogy Németországban évente fiatal nők és lányok ezrei válnak kényszerházasság áldozatává. Az áldozatok többsége muszlim családokból származik; sokukat erőszakosan megfenyegetik akár azzal is, hogy megölik őket.
Egy 2011 szeptemberében megjelent új könyv, a „Törvényen kívüli bírák: az iszlám párhuzamos igazságszolgáltatás veszélyezteti alkotmányos államunkat” rávilágít arra, hogy az iszlám sária bíróságok mára már Németország valamennyi nagyvárosában működésbe léptek. A könyv leírja, hogy ez a „párhuzamos igazságszolgáltató rendszer” aláássa a német törvénykezést, hiszen a muszlim döntőbírók – az imámok – bíróságon kívülre helyezik a bűncselekményeket anélkül, hogy a német ügyészeket és ügyvédeket bevonnák és még azelőtt, hogy a német rendhatóság az ügyet a német bíróság elé tudná vinni.
Ugyanebben a hónapban Hans-Peter Friedrich német belügyminiszter rávilágította arra, hogy Németország vagy ezer olyan iszlám radikálisnak ad otthont, akik potenciális terroristák. Elmondta, hogy sok ilyen hazai iszlamista olyan társadalmilag kívülálló muszlim fiatal, akikre nagy hatást gyakorol a német nyelvű iszlám propaganda, ami a nyugat gyűlöletére uszít. Néhány esetben a szélsőségeseket arra buzdítják, hogy alvó sejtekhez csatlakozzanak, melyek aztán egy napon „felébrednek” és terrorista merényleteket követnek el Németországban és másutt.
2010 decemberében „A vallási sokszínűség észlelése és elfogadása” nevű közvélemény-kutatás – melyet a Münsteri Egyetem szociológiai tanszéke a neves TNS Emnid politikai elemző céggel karöltve bonyolított le – azt mutatta, hogy a német lakosságnak kevesebb mint 5 %-a hiszi, hogy az iszlám egy békés vallás, és több mint 40 %-a azon a véleményen van, hogy az iszlám gyakorlását határozottan korlátozni kellene. Jelentős számban, a németek több mint 80 %-a értett egyet a következő állítással: „A muszlimoknak alkalmazkodniuk kell a kultúránkhoz.”
2010 szeptemberében a Friedrich Ebert Alapítvány, egy a balközép Szociáldemokrata Párthoz (SPD) köthető tanácsadó testület olyan felmérést adott közre, mely szerint sok német gondolja úgy, hogy hazájukat „lerohanták” a muszlim bevándorlók. Az is kiderült, hogy ezek a nézetek nem csupán a német társadalom szélsőséges elemeire korlátozódnak, hanem nagymértékben annak „közepén” is fellelhetők.
2010 augusztusában a „Németország felszámolja önmagát” című könyv azokat a társadalmi változásokat elemezte, melyek a többmilliós, beilleszkedni képtelen muzulmán jelenlét következtében átalakították Németországot.
2010 júliusában Kirsten Heisig egykori német rendőrbíró a „Türelem vége” című könyvében a következőre figyelmeztetett: „A törvény kezd kicsúszni a kezeink közül. Az utcákra vagy egy olyan párhuzamos rendszer kezébe kerül, ahol egy imám vagy a Korán egy másik képviselője szabja meg, mit kell tennünk.”
2009 májusában a német belföldi hírszerző ügynökség, a Budesamt für Verfassungsschutz (BfV) által közreadott jelentés szerint nagyjából 29 iszlamista csoport van Németországban összesen 34720 taggal, illetve támogatóval, akik valódi fenyegetést jelentenek az ország biztonságára. Közülük sokan „Korán-államot” akarnak alapítani Németországban: úgy hiszik, hogy az iszlám sária törvény isteni elrendelés, ami arra hivatott, hogy minden más jogrendszer helyébe lépjen.
ima, Iszlám, muzulmán, németország
A német bíróság megtiltja a muszlim imádságot az iskolákban added by dzsihadfigyelo on 2012/01/05

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Európai Bíróság - A „BUDWEISER” a Budějovický Budvar cseh sörfőzdét illeti | hírek | Jogi Fórum
Európai Bíróság - A „BUDWEISER” a Budějovický Budvar cseh sörfőzdét illeti
2009.03.26. Jogi Fórum / Európai Közösségek Bírósága
Az Elsőfokú bíróság megerősíti, az OHIM azon határozatát, hogy az Anheuser‑Busch amerikai sörfőzde javűra közösségi védjegyként többek között a sör tekintetében nem lajstromozza a „BUDWEISER” kifejezést. A „BUDWEISER” kifejezés sör esetében történő kereskedelmi használatának joga ugyanis Németországban és Ausztriában már a Budějovický Budvar cseh sörfőzdét illeti meg.
Az Elsőfokú Bíróság T‑191/07. sz. ügyben hozott ítélete - Anheuser‑Busch, Inc. kontra OHIM:
1996‑ban az Anheuser‑Busch amerikai sörfőzde a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnál (OHIM) kérte a „BUDWEISER” szómegjelölés közösségi védjegyként történő lajstromozását a következő termékek tekintetében: „Sörök, ale típusú sörök, porter típusú sörök, alkoholos és alkoholmentes malátatartalmú italok”.
Az OHIM elutasította az Anheuser‑Busch közösségi védjegybejelentését azzal az indokolással, hogy a bejelentett védjegy azonos a többek között Németországban és Ausztriában oltalom alatt álló BUDWEISER korábbi nemzetközi szóvédjeggyel. Az OHIM megállapította, hogy az amerikai sörfőzde kérelmében szereplő áruk alapvetően azonosak a korábbi védjeggyel megjelölt „minden sörtípus” termékeivel. Az alkoholmentes malátatartalmú italok esetében, figyelembe véve a védjegyek azonosságát és a szóban forgó termékek nyilvánvaló hasonlóságát, az OHIM szintén helyt adott a cseh sörfőzde felszólalásának.
Az Anheuser‑Busch az OHIM határozata ellen keresetet nyújtott be az Elsőfokú Bírósághoz.
Az Elsőfokú Bíróság mindenekelőtt megállapítja, hogy az Anheuser‑Buschnak volt lehetősége az OHIM előtti eljárás folyamán észrevételeket tennie a korábbi védjegy érvényességével kapcsolatban, és hogy ezért nem sérült a meghallgatáshoz való joga. Az Elsőfokú Bíróság e tekintetben megjegyzi, hogy a Budějovický Budvar kellően bizonyította e védjegy érvényességét az OHIM előtti eljárás folyamán.
Ezenkívül az Elsőfokú Bíróság elutasítja az Anheuser‑Busch azon érvét, miszerint az OHIM nem vehette volna figyelembe a Budějovický Budvar által felszólalása alátámasztására késedelmesen benyújtott dokumentumokat. Az OHIM ugyanis széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik annak eldöntésére, hogy ilyen dokumentumokat figyelembe kell‑e venni vagy sem.
Ezt követően az Elsőfokú Bíróság megállapítja, hogy a Budějovický Budvar be tudott mutatni a korábbi védjegyet tartalmazó olyan reklámanyagokat és számlákat, amelyeket az Anheuser‑Busch közösségi védjegybejelentésének a közzétételét megelőző öt év során sörértékesítés céljából a németországi és ausztriai ügyfeleknek címeztek. Az Elsőfokú Bíróság megjegyzi, hogy e reklámok és számlák bizonyítják a korábbi védjegy cseh sörfőzde általi tényleges használatát. Következésképpen a Budějovický Budvar jogosan hivatkozott e védjegyre az Anheuser‑Busch által bejelentett védjegy többek között a sör esetében történő lajstromozása elleni felszólalás alátámasztására.
Végül a malátatartalmú alkoholmentes italokkal kapcsolatban az Elsőfokú Bíróság megjegyzi, hogy mivel ezek hasonlóak a korábbi védjegy „minden sörtípus” termékeihez, az Anheuser‑Busch lajstromozás iráni kérelmét ezek tekintetében szintén el kell utasítani. Ilyen körülmények között az Elsőfokú Bíróság megjegyzi, hogy a „minden sörtípus” magában foglalja az alkoholmentes sört is, amely fogalmilag malátatartalmú alkoholmentes ital.
Márpedig egy ilyen hasonlóság a német és ausztriai fogyasztók esetében összetéveszthetőséghez vezethet, mivel ezek azt gondolhatják, hogy a BUDWEISER védjeggyel értékesített malátatartalmú alkoholmentes italok ugyanazon forrásból származnak, mint a BUDWEISER védjeggyel árusított sörök.
Ezen okok összességére tekintettel az Elsőfokú Bíróság az Anheuser‑Busch keresetét teljes egészében elutasítja.

matches: Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
3. Jogforrási rendszer | HVG-ORAC Könyvek
Publikáció: Az Európai Bíróság legújabb post-Francovich ítéletei: a felelősségi kritériumok differenciálódása
2012. február. 22. admin
Prof. Dr. Kecskés László: Tíz év múlva – Az Európai Bíróság legújabb post-Francovich ítéletei: a felelősségi kritériumok differenciálódása
[Megjelent az Európai Jog 2001/4. számában, 8-12. o. ]
Az angol nyelvű fordításában a mai középkorú jogászgeneráció számára talán nosztalgikusan csengő cím (Ten years after) az állami kárfelelősség európai jogi joganyagának fejlődésére is vonatkoztatható. „Ten years of Francovich” címmel 2001. május 14-én és 15-én az Európai Jogi Akadémia (ERA) Trierben tartott konferenciát a közösségi jognak a nemzeti bíróságok előtti kikényszerítéséről. Az egyik előadó, Pekka Aalto előadásának címében kifejezetten a jogtudomány évtizedének nevezte azt az utóbbi tíz évet, amelyben az állami felelősség esetjoga megalapozódott az Európai Bíróság joggyakorlatában.
Publikáció: A post-Francovich jelenség kialakulása
Prof. Dr. Kecskés László: A post-Francovich jelenség kialakulása
[Megjelent az Európai Jog 2001/2. számában, 3-11. o.]
Az Európai Bíróságnak a közösségi tagállamok jogharmonizációs kötelezettségszegései miatti kárfelelősségének lehetőségét dogmatikailag megnyitó úgynevezett „Francovich ítéletnek”1 az utóélete meglehetősen színesen és ellentmondásosan alakult. Már az alapul szolgáló ügynek az Európai Bíróság által 1991-ben hozott híres ítéletét követő pertörténete is éles fordulatot hozott. Francovich úr és felperesi pertársai ugyanis az 1991. évi nagy jogi diadal ellenére végül vagy talán egyelőre mégsem kaptak kártérítést az olasz államtól. A felperesek konkretizált kártérítési igényének az ügye is az Európai Bírósághoz került 1993-ban az olasz perbíróságoktól és 1993. november 9-én hozott ítéletében azt mondta ki az Európai Bíróság, hogy a felpereseket nem illeti meg a követelt kártérítés. Az ugyanis az Olaszország által átvenni elmulasztott közösségi irányelvre alapozottan nem érvényesíthető, lévén hogy a perben a másodrendű alperes olasz állam mellett elsőrendű alperesként szerepelő olasz társasággal szemben az olasz fizetésképtelenségi jog szerint a hitelezők nem indíthatnak „kollektív eljárást”2. A Francovich ítélet hatásait az Európai Bíróság joggyakorlatában elsőként és legjellegzetesebb módon a Brasserie3, a Factortame4, a British Telecommunications5 a Hedley Lomas6 és a Dillenkofer7 ügyekben hozott ítéletek mutatják.
Publikáció: Magyarázatok az irányelvek horizontális alkalmazására
Dr. Blutman László: Magyarázatok az irányelvek horizontális alkalmazására
Alaptételek az irányelvek belső jogvitákban történő alkalmazására
A közösségi jog közvetlen hatályának kérdése időről-időre vitákat kavar, amióta csak az Európai Bíróság a van Gend en Loos ügyben megvetette az elmélet elvi alapjait. A jelen munkában én a közvetlen hatály kérdését egy viszonylag szűk keresztmetszetben vizsgálom: csak az irányelvek, irányelvi rendelkezések tekintetében, és horizontális belső jogvitákban. A szokásoknak megfelelően horizontális jogviták vagy jogviszonyok alatt azon jogvitákat vagy jogviszonyokat értem, mely magánfelek között áll fenn, míg ezzel szemben vertikális jogvitában vagy jogviszonyban az egyik fél állam, állami szerv, vagy annak ellenőrzése alatt álló szervezet.
Publikáció: Irányelvek alkalmazása magánfelek közötti jogvitákban – újragondolva
Dr. Blutman László: Irányelvek alkalmazása magánfelek közötti jogvitákban – újragondolva
[Megjelent az Európai Jog 2006/1. számában, 12-20. o.]
Egy irányelv joghatásai belső jogvitákban
Az Európai Közösségek Bírósága a Pafitis üggyel kezdődő esetjogban sajátos joghatásokat tulajdonított az irányelveknek horizontális jogviszonyokban, és erre a fejleményre sok magyarázat született. 1 Kérdés, hogy ezen ügyekre van-e egységes magyarázat, és e joghatások minősülhetnek-e egy közvetlen hatályú norma ismérveinek. A válaszra a következőkben teszek kísérletet. Ehhez azonban rögzíteni kellene, hogy mi a közvetlen hatály. Bármilyen meglepő, de a közvetlen hatály fogalma nem egyértelmű, és esetenként nehéz elhatárolni más, lehetséges joghatásoktól.
Publikáció: Az alapszabadságok az alapjogok konfliktusa
Dr. Vincze Attila: Az alapszabadságok az alapjogok konfliktusa – az Európai Bíróságnak a C-438/05. számú International Transport Workers’ Federation kontra Viking Line ügyben 2007. december 11-én hozott ítélete1
[Megjelent az Európai jog 2008/1. számában, 15-20. o.]
I. Bevezetés, az ügy háttere
Az Európai Bíróság 2007. december 11-én, a C-438/05. sz., az International Transport Workers’ Federation, a Finnish Seamen’s Union és a Viking Line ABP, az OÜ Viking Line Eesti ügyben hozott ítélete számos, az alapszabadságok szempontjából alapvető kérdéseket vetett fel. Az International Transport Workers’ Federation [szállítási dolgozók nemzetközi szövetsége, (ITF)], a Finnish Seamen’s Union [finn tengerészunió, (FSU)], valamint a Viking Line ABP (Viking) illetve annak leányvállalata, az OÜ Viking Line Eesti (Viking Eesti) közötti eljárás a szakszervezetek kollektív fellépésére illetve az ilyen fellépéssel való fenyegetésekre vezethető vissza, melyek azt célozták, hogy a Viking az egyik hajóját ne lajstromozza át a finn lobogóról egy másik tagállam, az észt lobogójára.
4/1997. (I. 22.) AB határozat
2012. február. 20. admin
határozatot,
amelyhez dr. Vörös Imre alkotmánybíró különvéleményt csatolt:
1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § b) pontja alapján utólagos alkotmányossági vizsgálat tárgya lehet a nemzetközi szerződést kihirdető jogszabály.
2. Az alkotmányossági vizsgálat a szerződést kihirdető jogszabály részévé vált nemzetközi szerződés alkotmányellenességének a vizsgálatára is kiterjedhet.
3. Ha az Alkotmánybíróság a nemzetközi szerződést vagy annak valamely rendelkezését alkotmányellenesnek találja, a nemzetközi szerződést kihirdető jogszabály alkotmányellenességét állapítja meg.
4. Az Alkotmánybíróság alkotmányellenességet megállapító határozatának a Magyar Köztársaság nemzetközi kötelezettségvállalására nincs hatása.
5. Az Alkotmánybíróság határozata folytán a jogalkotónak – szükség esetén az Alkotmány módosításával is – meg kell teremtenie a vállalt nemzetközi jogi kötelezettségek és a belső jog összhangját. Ennek megtörténtéig az Alkotmánybíróság a megsemmisítés időpontja tárgyában a határozathozatalt ésszerű határidőre felfüggesztheti.
6. Az Alkotmánybíróság az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § a) pontjában, 21. § (1) bekezdésében és 35-36. §-aiban foglalt rendelkezések alkotmányellenességének megállapítására vonatkozó indítványt elutasítja.
7. Az Alkotmánybíróság az Alkotmánybíróságról szóló törvény hatásköri kiegészítésére irányuló indítványt visszautasítja.
2011/503/EU határozat
A Bizottság határozata ( 2011. augusztus 11. ) Spanyolországnak a munkavállalók Unión belüli szabad mozgásáról szóló 492/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 1–6. cikke alkalmazásának a román munkavállalók tekintetében való ideiglenes felfüggesztésére való felhatalmazásáról
( 2011. augusztus 11.)
Spanyolországnak a munkavállalók Unión belüli szabad mozgásáról szóló 492/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 1–6. cikke alkalmazásának a román munkavállalók tekintetében való ideiglenes felfüggesztésére való felhatalmazásáról
2011/276/EU határozat
A Bizottság határozata ( 2010. május 26. ) a Belgium által az Umicore S.A. (korábbi Union Minière S.A.) számára adóügyi egyezség formájában nyújtott állami támogatásról (C 76/03 (korábbi NN 69/03) állami támogatás) (az értesítés a C(2010) 2538. számú dokumentummal történt) EGT-vonatkozású szöveg
( 2010. május 26.)
a Belgium által az Umicore S.A. (korábbi Union Minière S.A.) számára adóügyi egyezség formájában nyújtott állami támogatásról (C 76/03 (korábbi NN 69/03) állami támogatás)
Publikáció: A WTO és az EU jog viszonyának újabb felvonása a dömpingellenes jog díszletei között
Dr. Vincze Attila, LL.M.: A WTO és az EU jog viszonyának újabb felvonása a dömpingellenes jog díszletei között
[Megjelent az Európai Jog 2007/6. számában, 20-25. o.]
Az Európai Bíróság 2007. szeptember 27-én a C-351/04. számú, az IKEA Wholesale Ltd. kontra Commissioners of Customs & Excise ügyben hozott ítélete
Az Európai Bíróság 2007. szeptember 27-ei ítélete újabb és nem lebecsülendő elem a világkereskedelmi (WTO) és a közösségi jog viszonyában, és érdekes fejleményt jelent a közösségi dömpingjogban is.
Az ügy központjában az a kérdés állt, hogy a WTO jogával ellentétesen kivetett dömpingellenes vám visszakövetelhető-e. Ez két főbb problémakört érintett, az egyik, hogy mi a viszony a közösségi és a WTO jog között, illetve hogyan kell megítélni a közösségi jog szempontjából azokat a dömpingellenes praktikákat, jelen esetben a nullázás (zeroing) módszerét, mely aligha tekinthető fairnek, és mint ilyen ellentétben áll a WTO joggal.
EH 2008.1745
2012. február. 16. admin
EH 2008.1745 Az egyéb feltételek fennállása esetén a közösségi irányelvet kell alkalmazni, ha az abban foglalt szabályokat a hazai jog tévesen vette át. Nem szükséges a termék címkéjén feltüntetni azon anyagok megnevezését, melyek alapján a készítmény az irritatív veszélyességi kategóriába tartozik (2000. évi XXV. tv. 17. §).
Az első fokon eljárt fogyasztóvédelmi hatóság helyszíni ellenőrzése alapján megállapította, hogy a felperes által forgalmazott terméken a szerves és szervetlen sav megnevezés pontatlan, ezáltal a felperes megsértette a kémiai biztonságról szóló 2000. évi XXV. törvény (a továbbiakban: Kbtv.) 17. § (2) bekezdés a) pontjában foglaltakat. Az elsőfokú hatóság ezért határozatával kötelezte a felperest a terméken a szerves és szervetlen sav megnevezés pontosítására, továbbá 51 206 forint vizsgálati díj megfizetésére. A felperes fellebbezése folytán eljárt alperes határozatával az elsőfokú határozatot helybenhagyta. Határozatának indokolásában kifejtette, hogy az elsőfokú hatóság a Kbtv. 17. §-ának (2) bekezdésében foglaltakat helyesen alkalmazta, mivel az a termékben lévő összes veszélyes anyag megnevezésének címkén való feltüntetését írja elő. A felperes által a fellebbezésében hivatkozott EK irányelv címzettjei a tagállamok, így annak joghatásai magánszemélyek vonatkozásában közvetett módon, tagállami aktusok révén állnak be. A felperes keresetében az alperes határozatának hatályon kívül helyezését kérte. Fenntartotta azt a fellebbezésében kifejtett álláspontját, hogy a perbeli termékre az 1999/45/EK irányelvet kellett volna alkalmazni, amely szerint nem szükséges megnevezni a címkén azon anyagok nevét, amelyek alapján a készítményt az irritatív veszélyességi kategóriába sorolták. Az elsőfokú bíróság ítéletével a felperes keresetét elutasította. Indokolása szerint az alperes jogszerű határozatot hozott, amikor a Kbtv. 17. § (2) bekezdésének a) pontja alapján kötelezte a felperest, hogy a perbeli termék címkéjén magyar nyelven, jól olvashatóan és letörölhetetlen módon tüntesse fel a termékben lévő veszélyes anyagok megnevezését. A Kbtv. 35. § a) és b) pontjai szerint a törvény az európai közösségek jogszabályaival és azok módosításaival összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. Ezen túlmenően a felperes által becsatolt biztonsági adatlap szerint a perbeli termék “Xi” veszély-jellel ellátott szulfaminsavat és tejsavat, illetve “C”-szimbólummal ellátott nátrium hipokloridot tartalmaz. Ezen anyagokat pedig a felperes által hivatkozott irányelv alapján is a címkén meg kell nevezni.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság


text:
A BM törvényellenesen tagadta meg közérdekű adatok kiadását | TASZ
Mi a legfőbb baj a civiltörvénnyel? Összegyűjtöttük, amit a törvényről tudnod kell Címlap » Információszabadság » Információszabadság » Titok (minősített adatok) JogklinikaÜgyvédhálóTitok (minősített adatok)LobbiKözpénzKorrupcióJogalkotás nyilvánosságaElektronikus információszabadságKözérdekű bejelentő (whistleblower)
2005. augusztus 24., szerda Szervezetünk 2005 februárjában fordult a Belügyminisztérium egyik főosztályvezetőjéhez, mivel szerettük volna megismerni a BM aktuális jogalkotási tervét. A BM kérésünk megtagadásakor szokás szerint arra hivatkozott, hogy amit kérünk, az döntés-előkészítő anyag. Az adatvédelmi biztos megállapította, hogy nem minősül annak, és a kérésünk teljesítésének megtagadása jogellenes volt.
Ahhoz, hogy egy társadalmi szervezetnek esélye legyen arra, hogy az államigazgatás roppant méretű jogalkotási munkáját követni tudja arra van szüksége, hogy hozzájusson a legalapvetőbb információkhoz. Például azokhoz, hogy egyes minisztériumok milyen jogszabályokat készítenek elő, mikorra készülnek el a terveikkel, kik foglalkoznak az adott szabályozás kidolgozásával, stb. Ha látható, hogy mivel foglalkozik egy minisztérium, akkor van arra esély, hogy időben meg tudjuk fogalmazni az észrevételeinket a munkájukkal kapcsolatban, és olyan jogszabályokat terjesszenek a Parlament elé, amelyek legalább az Alkotmánnyal összhangban állnak.
Nos, a Belügyminisztérium másképp látta a kérdést, egyszerűbb megoldásnak tekintette, ha senki nem szól bele a jogalkotási és jogszabály-előkészítési munkájukba, még akkor sem, ha a jogalkotásról szóló törvény kifejezetten biztosítja, hogy „a Kormány elé terjesztendő jogszabálytervezetről véleményt nyilvánítanak az érdekelt társadalmi szervezetek és érdekképviseleti szervek”. Ha az érdekelt társadalmi szervezetek nem tudják, hogy mi kerül a Kormány elé, akkor legfeljebb majd nem véleményeznek és akkor nincsen annyi gond velük.
Mivel a BM nem adta ki 2005 első félévére vonatkozó jogalkotási tervét (N.B. például a Parlament a sajátját!!!az interneten teszi közzé), így az ombudsmanhoz fordultunk. Az adatvédelmi biztos ebben a hónapban meg is hozta állásfoglalását, melyben nekünk ad igazat. „A Belügyminisztérium jogalkotási tervét arra hivatkozva, hogy az »döntés előkészítést segítő belső munkaanyag«, nem lehet jogszerűen a nyilvánosságtól elzárni” és felkérte az azóta főosztályvezetőből helyettes államtitkárrá kinevezett Dr. Horváth Istvánt, hogy a jövőbeni hasonló adatkérések teljesítésénél az adatvédelmi törvény rendelkezései szerint szíveskedjen eljárni.
Nem teljes titok többé a médiahatóság internetes feketelistája Kiderült, hogy a Médiatanács jogszerűtlenül rajzolta át a rádiós piacot Mi áll a Malév csőd hátterében? Most megtudhatja! Paksi szerződések: „Titkos!” – akár 30 évig Fény derülhet a Daimler-ügyre, pert nyert a K-Monitor a TASZ segítségével Pert nyertünk a MÁK ellen Sumákol a MÁK Az állami cégek is kötelesek elszámolni az Alkotmánybíróság szerint Paks 2: A kormány saját szabályait sem tartja be? Nyert a TASZ: végre kiderülhet, drágább volt-e a 4-es metró az indokoltnál Paks 2: kinél vannak az elemzések? Ha bejelentést teszek, az a baj, ha hallgatok róla, az a baj Nem titkolhatja az ELTE, hogy mennyit keresnek a HÖK-ös vezetők Újraélesztette a bíróság az információszabadságot Fontos ügyekre emlékezteti az új ombudsmant a TASZ Vége az időhúzásnak Heten a dohányügyletek iratainak nyilvánosságáért Meglepő fordulat másodfokon: a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium nem köteles kiadni a Századvég-tanulmányokat Újabb győzelem az üzleti titok felett Kiderülhet, hogy volt-e mutyizás a földhaszonbérleti pályázatok körül Pert nyertünk a Médiatanács-RTL Klub-TV2 trió ellen Első fokon pert nyertünk: nyilvánosak a Századvég által készített tanulmányok A minisztérium szerint a nemzeti légitársaság nem a MALÉV Bíróság előtt a közérdek súlya Pert nyertünk a Médiatanács-RTL KLUB-TV2 trojka ellen Dörzsölhetik a markukat a pártpénztárnokok! Hol pattog a labda? – Nyilvánosak a közpénzből fenntartott kosárlabda csapat szerződései Schmitt Pál kegyelmi határozatai titkosak Nem titkolhatóak a polgármester tanácsadóinak a szerződései és tanácsai Alkotmányos a tényleges életfogytiglani szabadságvesztés? „Általános tétel – 1,2 milliárd forint”: TITOK Pert nyert a TASZ a Médiahatóság ellen Már a bíróság is unja: az MVM nem titkolhatja a szerződéseit Példás gyorsasággal – atomerőmű v. nyilvánosság Nyilvánosságra kell hozni Schmitt Pál kegyelmi határozatait Ki kell listázni a környezetszennyezőket MVM – átláthatóság 2:0 Megismerhetőek a szombathelyi kosárlabdacsapatot működtető cég szerződései Újabb adatokat kell nyilvánosságra hozni a Paksi Atomerőmű bővítéséről Jogerősen is vesztett a szombathelyi polgármesteri hivatal – nyilvánosak a kényes szakértői anyagok Rejtélyes szerződések közpénzből a szombathelyi kosárlabdacsapatnál Mennyibe kerül az atomerőmű bővítés? Magyar nyelven a strasbourgi döntés Vértesi-erőmű ügy: Nyilvánosak a csődeljárás alatt álló állami cég szerződései Nem lát el közfeladatot a Paksi Atomerőmű Egy meglepő ítélet - avagy miért nem kötelezhető a Magyar Villamos Művek Zrt. a szponzori adatok kiadására? Tiszta víz a pohárban – nyilvánosak a közművek gazdálkodási adatai MEGHÍVÓ TÁRGYALÁSRA A TASZ pert nyert a szombathelyi polgármesteri hivatal ellen Margit-híd per: elsőfokú bíróság szerint titkolhatóak az adatok Hídpénz: mennyi az annyi? - Kezdődik a Margit-híd felújításának részletes pénzügyi adataiért indított per Pert nyertünk: nyilvános a sávolyi beruházással kapcsolatos kormányülés összefoglalója Érdemes volt perelni: A lényeget kitakarták a sávolyi tanulmányból Véletlenek márpedig nincsenek, avagy hogyan húzódnak el a közérdekű adat kiadása iránt induló perek Győrben Nyilvánosak az állami vállalat szponzori tevékenységével kapcsolatos adatok – abszurd tárgyalás a Fővárosi Bíróságon Közérdekű adatos perek csütörtökön a Fővárosi Bíróságon Jogszerűtlenül titkolta a sávolyi projekt megvalósíthatósági tanulmányát az MFB Sikeres civil akció, felfüggesztették az átláthatatlan kormánytámogatást - A civil-koalíció továbbra is a dokumentumok nyilvánosságra hozatalát kéri a kormányzattól Meghívó tárgyalásra: Bodoky Tamás vs. MFB A rektori fizetések nyilvánosságáról - Olvassa el az elsőfokú ítéletet! Következő tárgyalás: TASZ vs. Budapesti Gyógyfürdő és Hévizei Zrt. (január 28.) Nyert az információszabadság: részben nyilvános az Omninvest egyik szerződése Nem tudhatjuk meg, hogy a nemzetbiztonság milyen mértékben figyeli meg a lakosságot Közérdekű adat a parkolásból származó bevétel mértéke Nyilvánosak a közművek gazdálkodási adatai Veszítettek a titkolózó pártok a bíróságon – komoly siker a pártfinanszírozás átláthatósága terén Per a pártok ellen Boszorkányüldözés Szombathelyen Pert nyert a TASZ a parkolási társulás ellen Vesztett a titkolózó PSZÁF Legfelsőbb Bíróság az állami tulajdonú gazdasági társaságok vezetői fizetésének nyilvánosságáról Átláthatóbb parkolási rend Szombathelyen 1956 vs. Legfőbb Ügyészség - MÁR A TÁRGYALÁSRÓL KÉSZÜLT VIDEÓVAL! Szennyvíz Kőszeg belvárosában - titkolózó önkormányzat PSZÁF döntés a kisbefektetők milliárdjairól - továbbra is homályban TASZ vs. Nemzetbizonsági Hivatal Átláthatóbb pályázatok Nyilvános az önkormányzati cég szerződése Első Jogklinika ítélet, első győzelem "Parkolási per" Szombathelyen Pert nyert a TASZ Strasbourgban a magyar állam ellen: történelmi információszabadság győzelem Elébe mentek – további állami cégvezetők fizetése nyilvános Mit ér a világörökség? Kitűzték a Fővárosi Közterület-fenntartó Zrt. elleni tárgyalást TASZ vs. Nemzetbiztonsági Hivatal Egy nap – két információszabadság győzelem Titkos a parkolási pénzek sorsa Nem titkolható állami cégek vezetőinek a fizetése Nyilvánosak a Szegedi Jazz Napok adatai Adatigénylés a veszprémi strand ügyében Továbbra is titkolózhat a Centrum Pert nyert a TASZ a lustálkodó önkormányzattal szemben Átlátható pályázat, átláthatatlan pályáztatás Jogerősen lezárult az Országos Rendőr-főkapitányság elleni per Sikeres Gripen kampány – üröm az örömben TASZ-mozgósítás a hülyét játszó minisztérium ellen: Legyen nyilvános, ami közérdekű! Pert nyert a TASZ a Miniszterelnöki Hivatal ellen Kié a TV Maci és barátai filmjoga? Pert nyert a TASZ a Fővárosi Bíróságon, nyilvánosak az adatok Ismét pert nyert a TASZ és Lát-kép Egyesület a Centrum ellen Győzött a nyilvánosság a kormánnyal szemben A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok nyilvánosságra hozzák a jelentéseiket – a polgáriak miért nem? Látkép vs. Centrum parkolóház Kht. Második forduló - elhalasztva Mi a sorsa a parkoló-millárdoknak? A Legfelsőbb Bíróságon is nyert a TASZ a Magyar Nemzeti Vagyonkezelővel szemben Kármán Irén kontra ORFK 0:1 Terézváros elleni per dosszié Székesfehérvár elleni per dosszié Petrétei-per dosszié Nemzetbiztonsági bizottság elleni per dosszié Közlönykiadó per dosszié KEHI-per dosszié EÜM-per dosszié Az Alkotmánybíróság elleni per dosszié Atomperek dosszié Kiadták. Nem adták. Kiadják? AB-indítvány a tárgyalások nyilvánossága ügyében Vesztettünk a Kormányzati Ellenőrzési Hivatallal szemben Az adatkezelő nem kezel adatot Biztosan 50 évre kell elzárni a nyilvánosságtól a kormányülések összefoglalóit? FTC Pártolói Egyesület vs. Magyar Labdarúgó Szövetség 1:0 Jogerősen is győzött az információszabadság [origo] vs. GKM 1:0 Győzött az információszabadság a Gripen-ügyben: origo.hu - GKM 1:0 -VIDEÓ! A Legfelsőbb Bíróság hatályon kívül helyezte a TASZ IRM elleni perének ítéletét Nyert az információszabadság! Titkos privatizációs záradékot kell kiadnia az ÁPV Zrt.-nek! - sajtóközlemény Hankook-per: első fokon pernyertes az újságíró a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium ellen A Fővárosi Bíróság ma meghozta elsőfokú ítéletét a TASZ kontra Országos Rendőr-Főkapitányság perének harmadik tárgyalásán Megérkezett a Legfelsőbb Bírósági ítélete a BRFK elleni perben Megérkezett a Legfelsőbb Bírósági ítélete a BRFK elleni perben A Parlamenthez fordult a TASZ a nem létező Tölgyessy-Bizottság ügyében Hiába van új KEHI rendelet - a jelentések továbbra sem hozzáférhetõk Pert vesztett a TASZ a miniszterelnök ellen - Nem létezik a Tölgyessy-bizottság Pert nyert első fokon a Manager Magazin az ÁPV Rt ellen Nyilvánosak a budapesti térfigyelő kamerák adatai - döntött a Legfelsőbb Bíróság Ismét a paksi kármentési adatok nyilvánossága mellett ítélt a bíróság 100 milliárdos pert nyert a TASZ Per a gyülekezési törvény tanulmányért A paksi atomerőmű kárelhárítási adataiért folyó per holnapi tárgyalására meghívó A bíróság ítélete szerint titokban tarthatja a miniszter az új Alkotmány tervezetét Soronkívüliség a közérdekű adatigényléssel kapcsolatos perekben Anomáliák, avagy hibák a Mátrixban Törvényrontók: a Közlönykiadó esete a Legfelsőbb Bírósággal Ismét nyert az információszabadság - megismerhetőek lesznek a BRFK térfigyelő-rendszerekkel Pert nyert a TASZ a közkiadásokat titkoló Pénzügyminisztérium ellen Pert nyert a TASZ - a bíróság az új Alkotmány nyilvánossága mellett döntött Győzött az információszabadság! – az ítélet jogerős Továbbra sem ismerhetők meg a KEHI jelentései – első fokú tárgyalás a TASZ vs. KEHI ügyben Perelhúzás az atomperben Titkos alkotmány-tervezet? Az Információszabadság Világnapja - öt TASZ per közérdekű adatokért Per a közkiadásokat titkoló Pénzügyminisztérium ellen Atomper: nincs ítélet Közérdekű adatokért pereljük a Pest Megyei Kórházat Információszabadság statisztikák januártól Első fokon pert nyert a TASZ az Egészségügyi Minisztérium ellen A végrehajtó kopogtat a Közlönykiadónál Atomper - továbbra sem lehet megismerni a paksi kármentés részleteit Hiányzó statisztikák A Közlönykiadó magyarázza a jogerős ítéletet Kettős siker: győzött az információszabadság és a TASZ! Legyen öt percre Ön is joghallgató és oldja meg információszabadság esetünket! Nyilvános adat-e egy állami cég vezetőinek a fizetése? Elutasította a Legfelsőbb Bíróság az AB elleni perünk felülvizsgálati kérelmét A kármentés részletei továbbra is titkosak - megszületett az elsőfokú ítélet Beszámoló a kármentéssel kapcsolatos adatokért folyó perről Per a 2003-as paksi üzemzavar kármentésére vonatkozó szakértői anyagokért Fél siker az atomperben Meghívó a Városliget bekamerázásával kapcsolatos információkért folytatott perre Meghívó az atomos per másodfokú tárgyalására Felülvizsgálati kérelemmel fordultunk a Legfelsőbb Bírósághoz az AB-perben A BM törvényellenesen tagadta meg közérdekű adatok kiadását Valaki nem mond igazat A TASZ vesztett az AB ellen közérdekű adatok kiadása iránt indított perében, a nyilvánosság nyert Kitűzték az Alkotmánybíróság elleni perünk következő tárgyalását Elvesztettük első fokon az atomos pert Meghívó az atomos per második tárgyalására Beszámoló az atomos perről TASZ pert nyert a IV. kerületi önkormányzat ellen Közérdekű adatok kiadása iránti per Újpest Önkormányzata ellen Alkotmánybírósági amnézia? Információszabadság-gyász Pert nyertünk Székesfehérvár Önkormányzata ellen! Beszámoló az Alkotmánybíróság elleni per első tárgyalásáról Sajtótájékoztató (Paks-ügy) Az Alkotmánybíróság ellen indított per első tárgyalása Kövess minket!

matches: bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság