text:
⭐oly kötelezettséggel, hogy bósüolgáltassa a kamarába, még pedig pontos számadás terlie alatt. Ha magánűzér volt, már ö maga fizette meg a ráadást a,
oly kötelezettséggel, hogy bósüolgáltassa a kamarába, még pedig pontos számadás terlie alatt. Ha magánűzér volt, már ö maga fizette meg a ráadást a,
Download "oly kötelezettséggel, hogy bósüolgáltassa a kamarába, még pedig pontos számadás terlie alatt. Ha magánűzér volt, már ö maga fizette meg a ráadást a,"
1 834 Könyvismertetés. A kamara haszna (lucruni camerae) története kapcsolatban a magyar adó- és pénzügy fejlődésével. Irta Thallóczy Lajos. Budapest, Weiszmann testvérek bizománya (Véffe.) Legelébb azt kérdjük: alkotott-é sz. magának határozot, nem kérdjük, hogy helyes vagy helytelén képet arról^ hogy mi módon eszközölte az akkori időben az uralkodó, a kinek egyedül és kirekesztőleg volt joga pénzt veretni, új pénzének forgalomba bocsátását? Például: ikor Szt. István kezdte veretni a legelső magyar pénzt, mi módon hozta ez új pénzt forgalomba, és mily úton jutott a közönség a neki szükséges pénzmennyiség birtokába. ásodszor azt kérdjük: hogy ha az uralkodó szükségesnek látta a pénz megújítását, mi módon történt országszerte a kicserélés? Tokélyesen forgalmon kivül helyezték-é a régi pénzt, vagy megengedték-é, hogy az új pénz mellett a régi is forgalomban maradjon, csak tetemesen leszállított értékkel? it gondol sz., hogy oly lapos veretű vékony pénzek, a milyenek az akkori időbeli dénárok, az akkori forgalmi viszonyok közt, kopás által, hány százalékát veszthették eredeti sulyoknak egy év alatt? És ha ez iránt némi megállapodásra jutott, kérdezze meg magától, mi lenne a következése annak, ha valamely kormánynak eszibe jutna egy pénznem értékét alább szállítani, mint a mekkora fémbeli valóságos belértéke? Ákadna-é az országban csak egyetlen egy bolond is, a ki ez alászállitott pénzt világos kárával kiszolgáltassa, ha csak erőszakkal el nem veszik tőle? Ha pedig megengedi, hogy e leszállított pénznem forgalomban maradjon, képzelhetni-é, hogy két pénznem, a melynek belértéke közt alig van észrevehető különbség, a forgalomban tetemes értékkülönbség mellett együtt járhasson? Csupán egy esetben volna ez képzelhető, ha t. i. mind a két pénznem névértéke túlnyomólag képzeleti, az az legalább is két annyi, mint a beiértéke. De hát ilyenek voltak é a régi magyar pénzek? Harmadszor pedig azt kérdjük : kik voltak azok a pénzváltók, és honnan vették az uj pénzt? Ki állította elő ezt az uj pénzt, és ki határozta meg az előállítás költsége fedezésére veendő ráadás mekkoraságát, és ki szedte e ráadást? Nemde a király állíttatta elé az új pénzt a maga kamarájában, és az előállítás költségei természetesen a kamarát illetvén, királyi rendelet állapitá meg azt a ráadást, a melyet megtérítése czimén szedtek. Ha az új pénz terjesztésével megbízott pénzváltó hivatalos személy volt, mint ilyennek volt valami javadalmazása szolgálattételeért. és ő csak a királyi rendeletben megszabott ráadást szedhette, természetesen nem a maga számára, hanem2 295 oly kötelezettséggel, hogy bósüolgáltassa a kamarába, még pedig pontos számadás terlie alatt. Ha magánűzér volt, már ö maga fizette meg a ráadást a, kamaránál, a liol ő is csak vagy régi pénzért vagy ily pénzen vásárolt ezüstért kaphatta az új pénzt, még pedig természetesen nem olcsóbban, mint akármely más magán ember. Hogy tehát üzlete kifizesse magát, kénytelen lesz vala a törvényesnél nagyobb ráadást szedni. i jogon tehette volna ezt? ily igazság lett volna a kormánytól, valakinek erre engedélyt adni vagy tán éppen kivá,ltságot? Avagy feltehetni-é, hogy az uralkodók nem tudták vagy nem akarták tudni, hogy a ki akár bitorolva, akár jogosan bir kizárólagos egyedámsságot oly czikkre nézve, a mely a mindennapi közszükség kielégítésére szolgál, egyszersmind köteles gondoskodni róla, hogy mindenki és mindenütt bizton és a törvényesen megszabott feltételek alatt hozzá juthasson az illető czikk szükséges menynyiségéhez? S ha igen, lehet-é feltenni, hogy az uralkodó, a ki,- ha az eredeti indok mellett állunk meg, a pénzhamisitásnak kivánván bevágni az útját, ha a visszaélésre térünk át, jövedelmet akarván szerezni a kamarának, kitiltotta a közkézen levő pénzt a forgalomból és újat bocsátott ki, annyira elhanyagolta a maga saját érdekét, hogy az új pénz terjesztését, illetőleg a régi beváltását kósza pénzváltókra bizta? Hazai törvényeink kivált a bírságok megszabásában számtalan bizonyságot tesznek rdla, hogy az egész Árpád-koron végig bizonyosan, valószínűen még a vegyes házakbeli királyaink alatt is agyarországon körülbelől ugy mint egyebütt is kivált tetemes összegeket éppen úgy lehetett súly szerint mért fémrudakban, mint vert pénzben fizetni, sőt úgy látszik, hogy a nyers fémmel való fizetés volt a gyakoribb, a vert pénz csak az aprólékos forgalomnak szolgált, és noha, kivált eleintén, meglehetős jó ezüstből, sőt az akkori felfogás szerint ex argento purissimo" készült, még is csak a váltó pénz szerepére volt szánva. Sehol se találunk tételeket, a melyek nagy összegeket számlált dénárokban fejeznek ki, mindenütt pensa, marca, gyra a fizetendő mennyiség alapegysége; ezek pedig suly-, nem pénzegységek. Azt lehetne ez ellen felhozni, hogy hát külföldön se számláltak egyes pénzdarabokat, Németországon a : Pfund Pfennínge" vagy ark Pfenninge", Francziaországban a lívre^. Angolhonban a pound sterling" még máig is dívó kifejezések azt bizonyítják, hogy a súlymérték egységének a neve átment a pénzegységre, nem ^ pedig azt, hogy nyers fémmel súly szerint is lehetett fizetni. Ám az ellenvető gondolja meg, hogy egyfelől a súlyegység csak azért válhatott pénzegységgé, mivel a pénzeket csakugyan eredetileg nem számlálták hanem valósággal mér-3 236 legelték a minek ismét megvolt a maga oka és csak nagy későre keletkezett az a képzeleti font, a mely tekintet 'nélkül a valódi súlyra 240 dénárt tett; másfelől a német igen jól tudta megtenni a különbséget a ark Pfenninge" és a ark löthigen Silbers" közt; nálunk csak marca argenti vagy auri" néba még a purissimi" jelzővel fordul elő, a mely kifejezés csak nem lehet azonos a későbben Németországból bészivárgott marcha denariorum"-mal. Ha úgy, az érték állandó mérője nem a súlyban és fémtartalomban minden untalan változó pénz, hanem a változatlanul megmaradó tiszta ezüst márka volt minden számolni tudó ember előtt. Ha a pénz rosszabbá ós könynyebbé vált, kevesebbet ért, és a pénzrontásból remélt nyeremény csalókává vált. Ha mindezt alaposan átgondoljuk, legottan két dolog fog tisztává válni előttünk: először az, hogy a cambium czélja eredetileg nem volt és nem is lehetett nyereséget szerezni a kormánynak. Az államkormány, a mely a törvény értelmében egyedül birta a pénzverés jogát, e jog folyományaként két kötelességet vállalt. gyfelől azt, hogy biztositsa a közönséget az utánzott és értéktelen pénzek által őt érhető csalódás és kár ellen, és e czélra találták fel a pénz formája időközönkénti megváltóztatását, a «nova moneta» forgalomba hozatalát; másfelől azt, hogy a forgalomnak mindig nyújtsa kielégitő mennyiségben a szükséges jó új pénzt, és erre a cambium" útján törekedett. Az új pénz eloállitásának költségét az új pénz értékére rá tett, vagy is helyesebben a forgalomból kitiltott régi pénz értékéből levont" monetagium"-nak kellett fedezni. ásodszor világos hogy a monetagium"-ot semmi esetre sem lehetett ]ucrum"-nak tekinteni vagy nevezni. Nyeremény és költség megtérítése oly különböző két fogalom, hogy összetévesztése merő lehetetlenség. A pénzváltók, ha magánosok voltak, visszaélés útján húzhattak nyereményt,,lucrum"-ot a cambium-ból, de aztán az nem volt lucrum camerae, még abban az esetben sem, ha az illető üzérek a kormány közegeinek a cambium gyakorolhatása szabadalmáért fizettek is bizonvos taksát vagy, ha úgy tetszik, adót. Tehát se a cambium maga, sem a vele űzött visszaélés nem adhatott léteit a lucrum camerae"-nek. Honnan eredhetett tehát? Nem vagyunk a jelen pillanatban abban a helyzetben, hogy terjedelmes könyv- és levéltári adatokról rendelkezhessünk. Csupán emlékezetünkre vagyunk utalva, de ez nem baj. A szakértő idézet nélkül is meg fogja tudni találni az illető hiteles adatokat. Nekünk úgy tetszik, hogy a lucrum camerae eredetének nyomát egészen egyebütt kell keresnünk.4 237 A szebeni szászok 500 márka ezüstöt fizettek évenként a királynak azért, hogy Nagy-Szebenben fémbe váltóhivatalt és )énzverdét tarthattak. z 500 márkányi adőt II. ndre )eli diplomájában szabályozza, tehát kétségen kivül régibb, és alig ha nincs igázok azoknak, a kik keletkezését a stiászok betelepítése idejéig viszik vissza. ár kétséget nem szenvedhet, hogy a szászok Szebenben nem verethettek más rendszerű pénzt, mint a milyent a királyi kamarák verettek az ország más helyein; ép ugy bizonyos, hogy az ezüst forgalmi értéke a fundus regius-on nem lehetett más, mint egyebütt az országban ; azt se tehetjük fel, hogy a szebeni pénzverde többször ujitotta a pénzt cambium útján, mint a királyi kamarák: miféle nyeremény lehetett tehát az, a melyet a szászok évenként 500 márka ezüsttel megváltottak? Éppen az, a melyet nyomozunk, a lucrum camerae". És itt közeledünk a kérdés sarkpontjához, legelébb is azt kérdezvén, hát mi is volt ez a camera"? Nem kell bizonyítnunk, hogy e szónak abban a korban nem lehetett az az általános jelentése, a melyet csak későbben vett fel, és a mely szerint annyit jelentett mint királyi kincstár" (Allgemeine Hofkammer.) A királyi kamara (camera regia) meggyőződésem szerint nem volt egyéb, mint egy fémbeváltó hivatallal egybekötött pénzverőház egy kamaraispán (comes camerae) igazgatása alatt Nem csak egy volt az országban, s ha eleintén kiválóan bányavárosok vagy bányakerületek főhelyei voltak is székhelyeik, más helyt is lehettek és vannak nyomok, hogy nem csak Körmöcz- és Nagy-Bányán, hanem sztergomban, Kassán, Kolozsvárt stb. is voltak királyi kamarák, valamint Szebenben is volt egy ugyan nem királyi kamara. kamarának három különböző és elkülönített teendője volt, u. m. a) a fémbeváltás, b) a nyers fémből a nemes fém kiválasztása és kellő tisztítása, c) a kellő tisztaságban előállított nemes fém pénzzé feldolgozása. A fémbeváltás eljárása abból állott, hogy a bányatulajdonos vagy valamely közbenjáró űzér a telérből nyert s meglehetősen kezdetleges módon olvasztás vagy kiégetés útján nagyjában fémtömbbé alakított nyers bányaterményt bevitte a hivatalba ; itt az e czélra beállított tiszt átvette, próbatűvel próbaköven meghatározta finomságát, az az tiszta nemes fémtartalmát, azután megmérlegelte és a finomságból és súlyból kiszámította, hogy a beadott nyers tömbben vagy tömbekben mennyia tiszta nemes fém, és hány darab pénz jár ki következésképpen érte. z adatokat elkönyvezte, egyszersmind a benyújtónak egy igazolványt adott át, a melyre ez adatok szintén rá voltak jegyezve, és avval elbocsátotta. gy hirdetmény tudtára adta az5 238 illetőknek, mikor vehetik ki a fómjökböl készült pénzt; ekkor újból megjelentek a hivatalban, bemutatták igazolványaikat és kikapták a pénzöket. A mikor a beváltott tömbök bizonyos mennyiségre felgyűltek, beadták a választó műhelybe. Itt a fémválasztó mindenek előtt a kamaraispán jelen létében össze olvasztotta az egész mennyiséget, hogy a lehetőségig egyenletes vegyü tömeg váljék belőle. tömegből próbát vettek, és annak alapján kiszámították, mennyi tiszta nemes fémet kell, hogy szolgáltasson be belőle a választó mester. iután a választó mester bészolgáltatta a tiszta fémet, a kamara ispán jelenlétében mérlegelt súly szerint átvette a pénzverőmester, öszszeolvasztotta, rüdakba öntötte, lemezzé nyújtotta, kidarabolta a pengéket és rá verette a bélyeget. lkészülve munkájával úgy számolt be a kamaraispánnak, hogy ugyanavval a mérleggel, a melylyel a fémet átvette, visszamérte a pénzt, a melynek a pénzzé már nem alakitható apró hulladókkal- együtt pontosan ki kellett adnia az átvett fémsúlyt. Kérdezzük már most, melyikéből e három eljárásnak lehetett a kamarának nyereménye? Világos, hogy főleg az elsőből, eshetőleg e másodikból, semmi esetre sem az utolsóból. Tekintve a vegytan illetőleg tüzetesen a fémmüvelés (metallurgia) akkori állapotját, és azt a körülményt, hogy a nemes fémek a természetben nem fordulnak elő vegytanilag tiszta állapotban, arra kell különösen figyelnünk, hogy a fémelválasztás eljárásai mind a mellett, hogy nagyon kezdetlegesek, mégis bonyolultak is voltak. A beavatottak nagy titokban tartották tudományukat, esküvel kötelezték a beavatandó egyéneket a titoktartásra, és minthogy az egész eljárás nem tudományos elvek rendszeres alkalmazásának, hanem véletlenül felfedezett tapasztalati tények hagyományos közlésének volt eredménye, a teendők túlnyomó többségének valódi okát nem ismerték, hanem babonaszerü aggodalmassággal hagyományos utasítások szerint dolgoztak. gy-egy előre nem látott, szokatlan tünemény olykor oly zavarba hozta őket, úgy megakasztotta, hogy nem tudtak mihez fogni. Az avatatlan bányász vagy fémgyüjtő még annyit se tudott, és igy lehet képzelni, hogy a beváltásra benyújtott fémtömbek milyenek lehettek a tömeg egyenletes vegyaránya tekintetében A tűpróba már magában is csak hozzávetőleges; legyen már most a próbálandó darab olyan, hogy az egyik végin más próbát mutat, mint a másikán, a próbáló hivatalnok a maga fclejősségét tartva szem előtt, a próbánál még ugy is kedvez vala a kamarának, ha nincs is éppen erre czélzó utasii: pedig ez is volt; a benyujt(i pedig nem tudta ellen-6 239 őrizni. Á próba e bizonytalansága a kamara részére kizsákmányolva, már magában tetemes nyereséget adhatott. Csak egy példa: 100 márka nyers ezüst, a melynek próbája 9 és 10 közt áll, 9 próbásnak vétetik be, valósággal 9próbás, ád minden márkánál V, lat, tehát 50 lat vagy több mint 3 márkányi nyereményt. ás tekintetben is lehetett még nyereség a beváltásból. A ki aranyat hozott, annak kiszámították az, értéket a benyújtott mennyiség tiszta aranytartalma szerint. Ám a nyers aranyban ezüst is volt, a melyet ki tudtak választani. z ezüstért nem kapott a benyújtó semmit, ez tisztán a kamara nyereményének maradt. egfordítva, alig van ezüst, a melynek egy kis aranytartalraa nincs. Nem tudták ugyan egészen kiválasztani, mert még ma is megvan a csekély aranytartalom a középkori ezüst pénzekben; de valamit még is csak kaptak belőle, és ezért sem adtak semmit a benyújtónak. redeti oka ez igazságtalanságnak lehetett, hogy előre nem tudták kiszámítani, mennyi és mekkora értékű e nemes fém odavegyülése; később szándékosan foglalták le, mint jó nyereményt. Legfontosabb azonban a mi vizsgálódásunkra nézve a harmadik forrása a nyereménynek. A pénzügyi törvény egyik legnevezetesebb alkatrésze az a rendelkezés, a mely az országban a pénzlábot határozza meg, megállapítván, hogy mekkora mennyisége a pénz előállítására választott nemes fémnek legyen a pénz alapegysége értékének képviselője és kifejezője. Rendesen úgy rendelkezik ez iránt a törvény, hogy megszabja, hány darab bizonyos értékű pénz készüljön a pénzverdében divatozó súlyegységnyi tiszta, hány az ötvezett nemes fémből, meghatározván egyszersmind ez ötvezés vegyarányát (liga.) Avval a kezdetleges eljárással, a melylyel a közép korban az ötvélyt előállították, a fémet lemezzé nyújtották, a lemezből a pengéket (Schrötling) kidarabolták és e darabok súlyát helyesitették (justiren), a pénzverő munkája nagyon bizonytalan sikerű volt. Bizonyítják ezt a fenmaradt pénzek oly széles határok közt ingadozó súlyai Ám a kamara nem tehette ki magát annak a veszélynek, hogy egy nem sikerült vagy nem teljesen sikerűit munka kárát hordozza. ert ha ki volt mondva, hogy egy márka ötvezett ezüstből 360 dénár készüljön, és a kész dénárok átvételénél kisült, hogy már 350 dénár nyom egy márkát, vagy csak 370 dénár adja ki e súlyt, igaz, hogy e dénárokat nem adták ki, hanem újra összeolvasztották ; ám ez is tetemes kár volt. Hogy ez ellen biztosítsák a kamarát, arra a gondolatra jöttek, hogy a benyújtónak ne adják ki azt az egész összeget, a mely a pénzverés költségének leütése után őt megillette volna, hanem valamivel kevesebbet, és ez a kevesebblet az igazi lucrum camerae.7 240 A dolgot úgy kell képzelni Az állam tudta pl. hogy egy márka tiszta ezüst fémértéke a fémkereskedésben 400 dénár. Ám e fémértékhez hozzá járul bármely feldolgozott ezüstnél az alakitás dija (fagon), úgy hogy csak is olvasztani való anyag (Bruchsilber) jár a fennebbi értékben. Pénzzé alakíttatván e márkát az állam a maga pénzverdei költségét (monetagium, Schlagschatz) rá tette, és ezzel felemelé a márka értékét 420 dénárra. z méltányos is, helyes is. éltányos, mert illik, hogy a ki ez alakitásnak hasznát veszi, fizesse is meg a költségit; helyes, mert megóvja a vert pénzt a beolvasztástól. z árfelemelés abban leli kifejezését, hogy az állam a márka tiszta ezüstből 420 dénárt veret, holott a forgalomban 400 dénáron, még pedig éppen ilyen dénáron, lehet egy márka tiszta ezüstöt (anyagot) venni. indazonáltal az állam annak, a ki neki egy márka tiszta ezüstöt hoz beváltás végett, nem csak nem ád 4-i!0 dénárt érte, hanem még 400-at sem; ád pl. csak 380-at, az állam tehát nyer e márkán 40 dénárt, ennek egy része kétségtelenül a költségek fedezésére fog kimenni, de mégis nyereménynek tekinti az egé - szet, és a kamara nyereményének nevezi. De hát honnan merítjük e tudást? gyszerűen analógiából és visszafelé következtetésből. Az egész világ minden állama így tett; tehát a magyar állam is. Biztos adataink vannak róla, hogy a XYI százban így történt: tehát nagyon valószinü., hogy az előtt is. Nagyon erőssé teszi e valószínűséget, hogy a szebeniek 500 márkányi adója urbura" néven is fordul elő, a mi pedig bányaadót' jelent. De nyilik itt ismét nagyon tágas tér sz. számára, a melyen igen hasznos munkát végezhet, ha adatokat gyűjt a levéltárakban. agyarország egyik legaranydusabb. országa a világnak. bbeli gazdag voltát már legkorábbi őslakói is tudták, ki is zsákmányolták. ár a rómaiak bejövetele előtt is folyt Verespatakon és környékén az arany bányászat, a rómaiak is űzték, és kétségtelenül nem csak itt, hanem Asszonypatakán (Nagy Bányán) és a felső magyarhoni bányakerületben is folyt a nemes fém bányászása az Árpád házbeli királyok korában is. Az árpádházi királyok azonban nem verettek arany pénzt, mind a mellett, hogy nem csak suly szerint adott aranynyal lehetett fizetni hiszen még birság is volt törvényesen aranyban szabva, hanem valódi arany pénz is járt az országban mint törvényes fizető eszköz. leintén csak a római solidus, a mely byzantius" vagy pensa" név alatt forgott, későbben különösen a velenczei arany (a zecchino). Tehát arany törvényes fizető eszköz volt, aranyat bányásztak az országban, és még se vertek arany pénzt. i lehetett ennek az oka?8 241 Sok nyom arra látszik mutatni, hogy főoka az volt, hogy nem tudták az aranyat a nyers bánya terményből kiválasztani. mesterséghez csak Byzanczban és Olaszhonban, főleg Velenczében értettek A velencziek vásárolták meg a magyar aranybányák nyers terményét, haza szállították Velenczébe, és ott roppant nyereményt búztak aválasztásból, a melynek eljárását és módját szoros titokban tarották; az erdélyrészi bányászat ée aranymosás terményét hihetőleg görög üzérek vásárolták öszsze és vitték Byzanczba. Tán az arany aránylag magas ára agyarországon abban a korban is ebben leli magyarázatát. De hát mi köze ehhez a lucrum camerae-nek? Csak az, hogy a lucrum camerae valódi lényegét, keletkezésének történelmét, létének alapjait, növekedésének okait és végre adóvá változását csak úgy lehet alaposan megérteni és értelmesen előadni, ha a kutatás és a figyelem folytonosan szemmel tartják a nemes fém bányászata, a fémmivelés és a pénzverés mindenmozzanatát. lőadásunkból, azt hiszszük, már anynyi világos, hogy a kamara nyereményének főtényezője nem a cambium, hanem a fémbeváltás; nem a monetagium, hanem inkább egy az urburával rokon adó, a melyet az állam a nemes fém termelésére vetett, z adó beszedésére felhasználta azt az alkalmat, a mikor a termelő béhozta terményét a kamarához beváltás végett. Itt már újból az a kérdés merül fel, hogy hát agyarhonban szabad volt-é a nemes fémekkel való kereskedés? inden jel arra mutat, hogy igen is, szabad volt, semmi sem korlátolta. Szabad volt az aranyra nézve bizonyosan, mert miután az állam aranyból nem veretett pénzt, semmi érdeke sem volt az aranynyal való szabad kereskedést korlátozni. Nagyon valószínűen az ezüst is szabad kereskedés tárgya volt, a mi abban lel egy erős bizonyságot, hogy Róbert Károly, ha jól' emlékszünk, az 1342-ki rendeletével megtiltja; legalább nagyon hasonlít az ottani kifejezés újdon tilalomhoz. Ha szabad volt a kereskedés, honnan vette a kir. kamara az ezűstet? ert ha a szabad kereskedésben eladhatta valaki ezüstjét 300 dénáron márkáját, mért vitte volna 280-ért a királyi kamarának? Fedig még a Róbert ároly rendeletei még mind ilyen formán rendelkeznek. A nyers ezüstöt tehát csinyán és aránylag csekély nyereményen lehetett csak beváltani. Az állampolgár legfölebb úgy okosdott: ha oda adom az ezüstömet az ötvösnek, hogy alakítsa valami haszon- vagy gyönyörűségre való formába, munkadíjt fizetek érte; mért ne fizetnék az államnak, ha pénzt, a minden napi életben oly nélkülözhetetlen pénzt csinálja belőle? De számított ; és ha az állam igen felcsigázta volna a munkadíjt, nem9 adta volna az ezüstjét, hanem igyekezett volna más úton jutni pénzhez. Kényszerítni kellett tehát a polgárt, hogy vigye ezüstjét a kamarához. Avval az egynehány bányászszal és gozárral könynyen elbántak. De a nagy közönségtől ezüstbeváltás útján nem lehetett nyereményt húzni, mert nem volt beváltani való ezüstje. Rá vetették a nyereményt a már forgalomban levő pénzre, és kezdődött a viszszaélés a cambium mai, a melyet elébb már megteremtett volt a szükség. Ám e viszszaélés nem tarthatott sokáig. A pénz aránylag rövid idő múlva már oly apróvá és roszszá lett, hogy lehetetlen volt még tovább apasztani súlyát és nemes-fémtartamát; e mellett a külföldi kereskedés roppantul szenvedett a belföldi pénz hanyatlása miatt. Óriási agiók keletkeztek, és a reform elkerülhetetlenné vált. írásbeli emlékek hiányában a fenmaradt pénzek mutatják a reform nyomát. Rendesen Róbert Károlynak tulajdonítják a történészek a pénzügy javítását, és neki kétségtelenül nagy érdemei is vannak; de a javulás már II, ndre alatt kezdődött, és utódjai alatt a magyar pénz soha se szállott le többé anynyira, a menynyire Imre alatt meg volt romolva. De ha a király jó pénzt volt kénytelen veretni, ha a pénzérték csak keveset különbözött a valódi fémértéktől, szükségképpen megszűnt a lucrum óamerae. Ha pedig éppen azt igéri a király, hogy az egyszer kibocsátott pénzt többé nem vonja ki a forgalomból, tehát véglegesen megszünteti a cambiumot, a mint Róbert Károly a fennidézett rendeletében teszi, honnan lesz a kamarának nyereménye? rősen úgy látszik, hogy itt valami compromissumnak a tükörképe előtt állunk Az ország nagyon megúnta volt a lucrum camerae czímével takargatott és mentegetett számos visszaélést a pénzügy kezelésében, mert az ország nagyon szenvedett miatta: követelte tehát megszüntetését, és éppen nagyon alkalomszerűnek látta a követeléssel éppen akkor állani elő, a mikor nem csak új király lépett trónra, hanem ez új király egyszersmind új dynasztiát is akart alapítni és a trónon biztosítni, még pedig aránylag elég nehéz körülmények közt. Hyenkor a hatalmasak nagyon hajlandók sok mindent engedni. Ám másfelöl a király is méltán követelte, hogy az ország gondoskodjék más jövedelmi forrásról a királyi kincstár számára, ha a lucrum cameraetől megfosztja, és ekkor az ország egy egyenes adót ajánlott fel, amelyet pro lucro camerae" azaz a lucrum camerae helyett fizetni fog rovatai szerint. compromissum Róbert Károly alatt jött létre.10 243 Ugy látszik, hogy obert Károly hozott Olasíországból a caementumhoz (aranyválasztás, finomítás) értő mestereket, és megkezdte az arany pénz veretését Az aranybeváltásnál újból nyilt egy forrása a lucrum camerae-nek, a mely aztán bebizonyíthatólag még a XVI száz közepe táján is még bőven jövedelmezett. aga a caementum is nagy jövedelmet adott. De ez az új lucrum camerae nem vált soha egyenes adóvá. Távol vagyunk tőle, hogy a mit eddig elmondtunk, kétségbe vonhatatlan igaz tényállásnak tekintsük. Csak irányt akarunk mutatni az alapos kutatásnak. Azok a vizsgálatok, a melyek alapján állunk, egészen más czélból és más irányban történtek, és az elmondottak úgy szólván csak oldalhajtásai. Reméljük, hogy ha Th. ez irányban fogja folytatni további kutatásait, a mily szorgalmasnak ismerjük, kétségtelenül oly eredményekre fog jutni, a melyek majd nagyobb igénynyel fognak felléphetni. Vannak azonban a műben oly botlások is, a melyeket most rögtön helyre lehet igazítni. Ilyen mindjárt az 5. lapon a pénz első keletkezésének téves jellemzése Soha és sehol se bizta az állama pénz" verését magánosokra, magának csupán az ellenőrzést tartva fenn. Ha úgy mint a római-német birodalomban egyes dynaszták nyertek ius monetae-t, ez nem volt egyéb mint részletes és félig meddig kénytelen elismerése annak a felségjognak, a melyet az illető hűbéres úgy is már ténylt^g gyakorolt hűbérben birt birtokán. Városok mindig csak a király, az az, az összállam nevében verettek pénzt. Az már azután a legvastagabb tévedés, a mit az ide vonatkozó jegyzet állit. A római köztársaságban a pénz neve volt: pecunia signata forma publica populi Romani"; ez magára megczáfolja a jegyzet állítását. Az arany pénzt a köztársaság korában nem magánosak verették, hanem imperátorok a kezökbe letett impérium'-ba foglalt felhatalmazás alapján. A felség-jog Rómában nem a császárok alatt jutott határozottan érvényre (6 lap. 1 jegyz); határozottan érvényben volt (a királyok koráról nem is beszélve) a köztársaság korában is, gyakorolta a populus Romanus nevében a Senatus és végrehajtó közegei; a császárok csak kivették a Senatus kezéből. erőben téves úton jár sz ott, a hol, a 14 lapon kezdve, az állam-jövedelmek értékének kiszámításához fog. A tudomány mai színvonalán már véglegesen elismert tény, hogy a pénzérték arányait különböző korokban gabna vagy más czikkek árai alapján egybe hasonlítni, merő képtelenség. Hiányzik az alapmértékül szolgáló egység. Ha ma a gabona átlagos ára (tekinteten kivül hagyva a mulandó hullámzások okozta árváltozásokat) áta- Iában az ezüst árához képest 10 vagy 15 annyi, mint a meny-11 2U nyi volt a XVI százban: ki meri azt állítni, hogy ennek oka egyedül az, hogy az ezüst értéke Vio V15 részére szállott annak, a mi akkor volt; az az, hogy egy akkori ezüst márka értéke egyenlő volt avval az értékkel, a mely ma 10 vagy 15 éppen ilyen márka ezüstben lelné kifejezését? Ha maga a nemes fém nem birja megtartani változatlanul a maga értékét, hogyan lehet azt állítni vagy vitatni, hogy egy bizonyos gabonamenynyiség értéke örök időkig változatlanul mindig ugyanaz marad? Nem oly önkényes dolog a mérésben az alapul szolgáló mérték, a változatlanul egyenlő mekkoraságu egység megállapítása, mint a hogy némelyek gondolni látszanak. Hoszszuság, szélesség, terület, súly, terime mérésére vannak állandó mekkoraságu mértékeink, egységeink. Érték mérésére még eddig nem sikerült ilyet megállapítni; a rendesen használtak nélkülözik az egység alaptulajdonságát, a mekt:oraságban való változhatatlanságot. Természetes következmény: hogy minden mérés és számítás, a. mely változékony egységen alapszik, eredményeiben tele van tévedéssel és fonáksággal, és ettől senki tekintélye se mentheti meg. A mii történelmi részéhez nem szólunk most. Sok és alapos tanulmányt kellene tennünk, hogy illetékes Ítéletet mondhassunk. Anynyit azonban mondhatunk, hogy az oklevelekből vett latin idézetek értelmezésével nem értünk mindenütt egyet, mint ha némelyik egy kis erőszakkal volna a sz véleménye medrébe belé szorítva. De ebben határozottan nem merünk Ítélni, még kevésbbé elitélni. Tény csak anynyi, hogy roppant sok sajtóhiba van a könyvben, a mi nem válik dicséretére a nyomdának és a correctornak. Ueber Gymnasialwesen, Padagogik und Fachbildung. Von Ottokár Lorenz, Vorsitzendem der k. k. wiss. Gymnasial-Prüfungscommission in Wien. Wien lap és függelék ára 90 kr. Lorenz a szakképzés barátja, ehez képest a gymnasiumban is szaktanárokat őliajt. A középoskolai tanároknál nem a paedagógiai" ismeretek hiánya a baj, mint legtöbben állítják, hanem a túlterjeszkedés. Az a paedagogia, melyet könyvekből lehet meríteni igea keveset ér, a paedagogia által bitorolt, didaktika semmit. Csak az lehet jó didaktikus, ki tantárgyával tisztában van és az illető tudomány felett uralkodik. Hogy pedig ez elérethessék szükséges, ho^'y a tanítók szakszerüleg képeztessenek és alkalmaztassanak.12 zek Lorenz alapeszméi, melyeket 6 fejezetben tárgyal. 245 lismeréssel adózik azon elveknek, melyekre az Ausztriában 30 év óta fennálló középtanodai rendszer van alapítva. a már megállapítottnak lehet tekinteni, hogy a gymnasium feladata: általános miveltséget nyújtani; hogy e miveltség nyelvészet-történelmi és menynyiségtau-természettudományi ösmeretek egyesítéséből áll. lméleti és tudományos szempontból ma már számbavehetőleg nem is támadják meg a gymnasiumi tanítást, de annál inkább népszerű, mondhatni, izgatási indokokból. Általános a panasz, az ifjúság túi van terhelve. gyesek szempontjából lehet, de nem általánosságban, egészében tekintve az intézményt. Az egyes panaszkodhatik az adó miatt, de azért tagadhatja-e a honvédelem, az államháztartás költségeinek szükségességét? Éppen így állunk a felsőbb oktatással, melynek czélja az állami, társadalmi és úudományos feladatokra a legjobb erőket, a legjobb kiképzéssel szolgáltatni. A követeléseket és a czélt nem lehet a szerint mérni, hogy sokan nem tudnak megfelelni, hanem a szeiint, hogy megfelelnek-é elegen? A tapasztalás a mellett bizonyít, hogy igen is, elegen megfelelnek. A gymnasiumi tanulók száma 30 óv óta aránytalanúl emelkedik a népességi szaporodáshoz képest. Utóbbi 20 év alatt az osztrák tartományokban a népesedés 13 százalékkal emelkedett, mig a gymnasiumok látogatása 100 százalékkal. Látni való, hogy a szükségletnél többen látogatják a g'ymnasiumokat s a túlterheltság nem rémit. Ugyanerre az eredményre jutunk, ha tekintjük, hogy a tanulók közül hányan érik el czéljokat s tesznek sikerrel érettségi vizsgát ben 32, a hatvanas évek óta százalék. A szám lehető legkedvezőbb. Az ifjúság oly korban lép az iskolába, melyben távolról sincs fogalma a terhekről, melyeket magára vállal. De meg mi lenne, ha még több végezné a gymnasiumot? Lenne egy sereg féltudós, agyafúrt; szaporodnék a legveszedelmesebb proletariátus; a szellemi proletariátus. Helytelenség volna tehát a gymnasiumi oktatás követelményeit leszállítani, a 30 év óta fennálló rendszert igazolja a szellemi eredmény s a nagy pártolás, melylyel a közönség részéről találkozik. De mindamellett, hogy jó az alap, az épületen mindig lehet s kell tökéletesíteni; tanterv, tananyag, egyes szakok czéljai felett lehet vitatkozni. És igy Lorenz a nélkül, hogy részletekbe bocsátkoznék csak azon általánosabb panasz tárgyalásába akar bocsátkozni, hogy a gymnasiumi tanári kar nem bir elég paedagogiai képzettséggel. lösmeri a vád komolyságát, de állítja, hogy a bajon nem segít az a tudomány, melyet a paedagogia alatt rendesen értünk, hanem egyedül az, ha alkalom adatik a tanároknak, hogy a tudományokba mélyebben hatolhassanak. Szükséges ugyan, hogy a tanító a tanításnál a tananyag mellett bizonyos ethikai és psychologiai elveket is szem előtt tartson, melyeket a paedagogia magyarázhat és megvilágíthat; es13 246 szükséges, hogy minden tanító j<5 paedagogus is legyen; de ma mégis helytelen úton járnak el, midíia poedagogiai ösmereteket akarnak a fiatal tanárok fejébe verni. A paedagogia fogalmának kettős természete félreértetik. Értenek alatta először egy gyakorlati tanítási mesterséget, másodszor egy elméleti tudományt. Utóbbi a lélektanon és erkölcstanon alapulva, ezek teljes ösmerete nélkül nem mivelhető sikeresen, miért megpróbálták ezt dogmatice megállapított szabályok betanításával pótolni. Nemcsak, hogy a paedagogiát nem lehet magában önállólag művelni, hanem az így szerzett dogmatikai ösmeretek sem használhatók valamely ti^domány gyakorlati tanításánál. A paedagogia alkalmazását didaktika czímen tárgyalják, de a didaktikának a tudományos paedagogiával alig van valami köze. ert meggyőzhet két ember a paedagogia minden kérdésében ós mégis homlokegyenest ellenkezhetik arra nézve, hogy p.o. a földrajzot miként tanítsa. A midőn a paedagogia szárnyai alá veszi a didaktikát idegen területre lép, melyen csak rablás útján juthat uralomra. égen voltak universalis tudósok, ma nem lehetnek, a- tudományok mai szempontjából ; miért bírhatnának tehát csak a paedagogusok ama kiváltsággal, hogy minden tudományok jelen s jövö magaslatára hágva, minden irányban útat mutathassanak? Legjobb Jesz, ha a légrezgések tanítási módjának megállapitását arra bizzuk, ki a természettani törvényeket legjobban tudja. ltekintve az egyes ember tehetségétől, alig lehet remélni, hogy az általános didaktika új módszereket találjon fel. inden javítás a tanitás terén az illető tudomány új előhaladásától függ. A didaktika különösen szeret a történelem tanításáról beszélni, mint a melynek felfogásához csak miveltség kell, és mégis hány ily tárgyú könyvben nem találhatni csak egy új gondolatot is. Hogy magától a didaktika alig talál ki valamit, mutatja azon nagyszerű javítás a történelmi oktatás terén, mely a történelmi átlász által idéztetett elé. Volt-e erről a didaktikának a leghomályosabb fogalma is, mígnem a történettudomány lehetővé tette az időt földrajzilag rögzíteni? A történelem némely részéről az mondatik, hogy csak mellékesen, más pedig tüzetesen adasék elő. így a római köztársaság tüzetesen, a császárság csak futólag; de hát ha majd a történettudomány tisztázni fogja e kort, ki fogja mondhatni, hogy a serviusi alkotmány fontosabb reánk nézve, mint a császársági municipalis szerkezet? agának a tudománynak kell eldöntenie, hogy miként taníttassák. A fennebbiekből érthető, hogy minden kísérlet, a tanárjelöltektől általános paedagogia! és didaktikai előképzettséget követelni, meghiúsult. Bécsben több ezerre megy a jelöltek paedagogiai házi dolgozatai, melyek mondhatni mind kielégítőknek találtattak, és sokan mégis a paedagogiai ösmeretek hiányosságáról panaszkodnak. Helytelenség14 247 úgy Németországon, mint Ausztriában paedagogiai vizsgálatokat tartani ; a fiatal emberek csak idejüket vesztegetik, hogy egy kétes értékű tudományról számot adhassank. Hogy jő paedagogusok lesznek, azt nem a vizsgálók, hanem csak az élet fogja kimutathatni A fiatal emberre rá kényszerített paedagogiai gyakorlatok elfecsérlik idejét s e veszteség kipótolhatatlan. ennyivel jobb volna oda működni, hogy a fiatal ember minél teljesebben els íjátíthassa tudományát, mert valódi oktatásról csak akkor lehet szó, hí, a tárgy felett teljesen uralkodunk. Helytelenség állítani, hogy az elemi oktatásra kevesebb ismeret szükségeltetik, mint a felsőre. i az elemi oktatás? Sziikéges hozzá: mély belátás a szakma lényegébe; a mai kiterjedt ősmeretek sok részletét szilárdan tagolt alakban összetartani ; tudományos érzék a fődolgokra nézve; közönyösség a hagyományos, az elavult, az élettelen iránt. indezen tulajdonságokat csak az sajátíthatja el, ki mélyen tekintett szakmájába. Ha a tananyag mennyiségére nézve balfogalmakkal találkozunk, ez a szakképzettség hiányának tudandó be. Szükséges azonban a szakképzettség érdekében ós az ebbeli túlkapással szemben az ősmeretek általánosítása. De ezt nem úgy értve, mint ez előtt 50 évvel. Akkor nem haboztak az u. n. humán tárgyakat mint egy egységet venni s követelni p. o. hogy a philologus, La még fiatal is, otthon érezze magát a történelemben és földrajzban a modern és antik népek irodalmában, művészetében. a ezekeket nem lehet kívánni, de igen is azon tudományokat, melyek szerves összefüggésben állanak az illető szakokkal. A philologust tanulmányai majd az összehasonlító nyelvészetre és physiologiára, majd archaeologiára é? jogtudományra útalják. Az alapos tanárnak tekintettel kell lennie ezen melléktudományokra és csakis ezeknek és főszakmájának combinálása által juthat sikeres eredményre. A IV. fejezetben a porosz és osztrák tanári vizsgák részletezteztetnek. Poroszországban a vallástól és modern nyelvektől eltekintve 2 vizsgálati csoport van: nyelvészet-történelemi és mennyiségtantermészettudományi. A tudomány mai állása mellett ez anachronismus s ezt félig-meddig átlátja a szabály rendelet is, a mennyiben megengedi, hogy a különböző szakokból a készültséghez képest különböző tanképesítési fokozat adassék. De maguk a vizsgálók átlátják, hogy lehetetlenség követeltetik s átviszik a jelölteket, ha egy szakból jól készültek, a többiből csak alig. De a képesítés megadatik s a tanárok alkalmazásánál aztán nem gondolnak arra, hogy az illető az egyetemi tanfolyamon alig foglalkozott azon tárgygyal, melynek tanítására felhatalmaztatott. A földrajzhoz csatoltatik a történelmen kívül a classicus nyelvek, vallás és német tanítása, legalább a középosztályokban és így tovább.15 248 Ausztriában nincs meg a tárgyak ily nagymérvű felhalmozása, habár itt is van javítni való. iért kell a philologusnak az államrégiségek mellett az ókori történelemből külön vizsgát tenni, mikor az államrégiségekből vizsgázva, ebből is kimutathatja készültségét ban a vizsgára jelentkezteknek több mint Vs keresztül ment, de az át nem mentek legnagyobb része önként lépett vissza, tehát igen terhesek már igy is a k'ivet'ílmények, a csoportokat káros volna szélesíteni. A kik a vizsgát szélesíteni akarják, inkább hassanak oda, hogy a jelöltek mélyebben hatolhassanak tudományukba. z ollen van pedig az is, hogy a jelöltek túlterheltetnek írásbeli dolgozatokkal. 3-4 házi dolgozatot kell irniok. némelyek 100 íves dolgozatokkal állanak elő. enyyi idővesztegetés! a tanuló elvonatik az alapos munkától sőt másfelől a helyett, hogy igyekeznék tudományának egészét magáévá tenni, korán irodalmi hiúságra tereltetik. Beáll az, hogy kezdik szakmájuk irodalmát nem ösmerni, a könyveket nem olvassák, hanem csak lapozzák. egtörténik, hogy philologusok a legközönségesebb auctorokat nem ősmerik a vizsga alkalmával. Az V. fejezetben statistikai számok mutatják ki, kogy Pragában, Grázban, Innsbruckban sokkal elnézőbbek a vizsgálandók iránt, mint Bécsben. Feltehető, hogy Bécsben közelebb állanak ahoz, hogy mit kell egy tanárjelölttől kívánni, mint Innsbruckban. Kerülnek ki tehát nem eléggé képesített tanárok s e mellett Ausztria még sok nem vizsgázott, pőttanárt alkalmaz. indez megmagyarázza a középtanodák hiányait s másfelől meggyőz, hogy a szakképzés sürgettessék. Németországon ez meg van nehezítve a szakok felhalmozása miatt, Ausztriában jobb rendszer mellett a végrehajtás hiányos. eg kell szabadítani a vizsgát a sdllangoktól, a fel&slegestől. A fennebbieken kivül el kellene hagyni a philosophiát, mely az általános miveltségi tantárgyak közt szerepel. A philosophia nem száműzendő a gymnasiumból, de sőt valódi jogaiba helyezendő vissza. Önállóing, egészében szerepeljen a vizsga tárgyak közt, de ne sallangképpen. a már ez sem az, mi régen volt, ma szaktudomány s midőn általános miveltsédi függelékül kérdezik a jelöltektől, az eredmény szégyenletes kevés, az általános miveltségi vizsgák nem egyebek álprodactióknál. A tanárok alkalmazásánál a szakszerűség nem kevésbbé szem előtt tartandó: a tanárok ne halmoztassanak el elütő tantárgyakkal és meg kell menteni őket a mindenféle paedagogiai szabályoktól s a nagyon lábrakapott bürokratismus békóitól. A tanár legyen önálló és alapos. Ny. Stein J, m. l ir. egyet* nyond, az «Y. reí; főtanoda bet. Kolozsvárt. Több megjelenítése
KERESZTÉNY MAGVETŐ. XXX éuf. Január Február. 1895. 1-ső füzet. Vallás és művészet. Vallás és művészet, az emberi szellemnek e csodás nyilvánulásai egymással mindig közeli viszonyban állottak. Mindkettő Részletesebben ÁLTALÁNOS UTAZÁSI FELTÉTELEK. a TUI Austria Reiseveranstaltungs GmbH & Co KG által szervezett, német nyelven kiadott katalógusainak utazásaira
ÁLTALÁNOS UTAZÁSI FELTÉTELEK a TUI Austria Reiseveranstaltungs GmbH & Co KG által szervezett, német nyelven kiadott katalógusainak utazásaira A fogyasztóvédelmi törvény értelmében Az utazási iroda felléphet Részletesebben Kamat Hozam - Árfolyam
Pénzügyi számítások kamat, hozam Váltó és értékelése 7. hét 2010.10.19. 1 Kamat Hozam - Árfolyam Kamat nem egyenlő a hozammal!! Kamat-Hozam-Árfolyam összefüggés A jelenlegi gyakorlat alatt a pénz időértékének Részletesebben Jelentés az»erdélyi Múzeum«1941 1943. ^vi működéséről
tott és fájdalmasan nélkülözött intézményeinkkel ápoljuk a lelki összetartozást, jó sorsunkban ne feledkezzünk meg róluk, amikor azok a megpróbáltatás nehéz idejét élik, a felelőségérzetet, mellyel ezeknek Részletesebben Az évezred pénze. Fiatal Vállalkozók Hete Pénzügyi Intelligencia nap - 2010.11.16. Riczkó István SwissFinance Zrt.
Az évezred pénze Fiatal Vállalkozók Hete Pénzügyi Intelligencia nap - 2010.11.16. Riczkó István SwissFinance Zrt. Arany Az arany a természetben elemi állapotban előforduló, a történelem kezdetei óta ismert, Részletesebben Osztályozó- és javítóvizsga Történelem tantárgyból 2015-2016
Osztályozó- és javítóvizsga Történelem tantárgyból 2014-2015 A félévi vizsga szóbeli vizsga az első félévre megadott témakörökből. Az év végi vizsga írásbeli vizsga (feladatlap) az egész évre megadott Részletesebben a földadó-kataszter nyilvántartásáról szóló 1885. évi XXII-ik tv.-czikk végrehajtása iránt. (1885. évi 45.055. szám.) 1. FEJEZET.
LT t cl S 11 cl s a földadó-kataszter nyilvántartásáról szóló 1885. évi XXII-ik tv.-czikk végrehajtása iránt. (1885. évi 45.055. szám.) 1. FEJEZET. A földadó-kataszter nyilvántartásának czélja és tárgya. Részletesebben A TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁSI BETEGELLÁTÁS A HÁBORÚ ALATT
A TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁSI BETEGELLÁTÁS A HÁBORÚ ALATT ÍRTA: KELETI JÓZSEF A szociális állam keretében az egészség teljesen elveszti magánérdekjellegét és olyan közüggyé válik, melyre nézve az egészségügyi Részletesebben Az iskolában folyó felnőttoktatás
Az iskolában folyó felnőttoktatás Munkarend A 2015/2016-os tanévben esti és levelező munkarendben kezdjük meg a felnőttoktatási tevékenységünket. Egy tanévben 36, - végzős okon 32 - tanítási héttel számolunk. Részletesebben SEK Budapest Óvoda, Általános Iskola és Gimnázium
SEK Budapest Óvoda, Általános Iskola és Gimnázium Szerződési feltételek A Bevezetés és fogalom-meghatározások 1. A jelen Szerződési Feltételek oktatási szolgáltatásra vonatkozó jogviszony alapját képezik. Részletesebben 25. A közületi kiadások megállapításának alapelvei
25. A közületi kiadások megállapításának alapelvei A közületi kiadások megállapításánál iránytűként szolgáló elvek sarkpontjai a pénzügyi politikának. Helyes elvek felállítása a közületi kiadások mértékénél Részletesebben tábla Könyvismertetés.
20-ik 4b. Karczolat barna agyag edényrészleten. Tordosról. 2t-ik ál Vörös agyag edényrészleten karczolat. Tordosról. 22-ik áh. Vörös agyag edény oldalán karczolat. Tordosról. 23-ik ál. Vörös agyag edény Részletesebben Könyvelői Klub 2012. október 4. Budapest. Ruszin Zsolt ADÓELLENŐZÉS, EURÓPAI BÍRÓSÁGI JOGGYAKORLAT,
Könyvelői Klub 2012. október 4. Budapest Ruszin Zsolt ADÓELLENŐZÉS, EURÓPAI BÍRÓSÁGI JOGGYAKORLAT, ÚJ ADÓFORMÁK (KATA, KIVA), PDF-BEN VALÓ SZÁMLÁZÁS, ÁFAVÁLTOZÁSOK, TÉTELES ÁFA Európai Bírósági ítéletek Részletesebben PENTA UNIÓ ZRT. NÉV: Gálicza Zoltán Ottóné. Szak: Forgalmi adószakértő. Konzulens: Fábiánné Játékos Judit. Oldalszám: 1
PENTA UNIÓ ZRT. A fordított adózás alkalmazásának jogszabályi háttere, indokoltsága, valamint az ingatlanokkal kapcsolatok belföldi fordított ÁFA szabályozás részletes bemutatása Oldalszám: 1 NÉV: Gálicza Részletesebben Beszélgetés Pongrácz Tiborné demográfussal
Fórum Beszélgetés Pongrácz Tiborné demográfussal Pongrácz Tiborné Hüttl Marietta egész aktív pályáját a ma már patinásnak mondható Népességtudományi Kutatóintézetben töltötte. Az ifjú munkatárs hamarosan Részletesebben 1870. évi XXVII. törvénycikk. A valkány-perjámosi másodrendü vasut engedélyokmánya
1870. évi XXVII. törvénycikk a valkány-perjámosi másodrendü gőzmozdony vasut kiépitése tárgyában 1. A szabadalmazott államvaspálya-társaság déli vonalából Oroszlámos és Mokrin állomások közt Valkány község Részletesebben Alaphang tréning 2. rész - Családreform
Alaphang tréning 2. rész - Családreform Munkafüzet 2. Alaphang tréning 2. Családreform 2. rész Ideje másképp látni a világot és a gyereked 2. lecke Mintamókus 2. 1. Eszközök és az ő forrásuk azaz kinek Részletesebben A Könyvtártudományi és Módszertani Központ Oktatási Osztályának 19jy. évi munkájáról
A Könyvtártudományi és Módszertani Központ Oktatási Osztályának 19jy. évi munkájáról BESENYEI ANDORNÉ-PAPP ISTVÁN Az Országos Könyvtárügyi Tanács Oktatási Szakbizottsága alakítja ki a könyvtáros szakképzés Részletesebben VÁLLALKOZÁSI SZERZŐDÉS. Marton Béla polgármester, mint Megrendelő (továbbiakban: Megrendelő)
VÁLLALKOZÁSI SZERZŐDÉS amely létrejött egyrészről a szerződéskötés és teljesítése során eljáró szervezet: Balatonfűzfő Város Önkormányzata levelezési címe: 8184 Balatonfűzfő, Nike körút 1. számlázási címe: Részletesebben Leírás és megszorítás.*)
Leírás és megszorítás.*) Bevezetés. 1. A legújabb időben (1905.) Mach Ernő arra a kérdésre, hogy mit jelent e kifejezés: természettörvények?, a következő feleletet adta: Eredetük szerint a természettörvények Részletesebben OKTATÁSI MINISZTER TERVEZET! 4513/2006.
OKTATÁSI MINISZTER TERVEZET! 4513/2006. Tárgy: A tankönyvvé nyilvánítás, a tankönyvtámogatás, valamint az iskolai tankönyvellátás rendjéről szóló 23/2004. (VIII. 27.) OM rendelet módosítása Budapest, 2006. Részletesebben A HAZAI ORVOSI KÖZIGAZGATÁS TÖRTÉNETE
A HAZAI ORVOSI KÖZIGAZGATÁS TÖRTÉNETE Kapronczay Károly Az újkori európai államok közigazgatása a 18. században formálódott ki. Mintául az erõsen központosított porosz hivatali rendszer szolgált, amely Részletesebben A Magyar Köztársaság nevében!
FŐVÁROSI BÍRÓSÁG A Magyar Köztársaság nevében! A Fővárosi Bíróság dr. Éliás Sára ügyvéd /1068. Budapest, Rippl Rónai u. 28./ által képviselt Multimédia Stúdió Művészeti Egyesület/1370. Budapest, Planetárium/ Részletesebben Z20. ZÁRÓTANULMÁNYOK CSÁNYI TAMÁS A VERSENYKÉPESSÉG EGYEDI CÉGADATOK ELEMZÉSE. - Egyedi cégadatok elmzése alprojekt zárótanulmánya - TÜKRÉBEN.
ZÁRÓTANULMÁNYOK CSÁNYI TAMÁS A VERSENYKÉPESSÉG EGYEDI CÉGADATOK ELEMZÉSE TÜKRÉBEN - Egyedi cégadatok elmzése alprojekt zárótanulmánya - A tanulmánysorozat Z20. kötete BUDAPESTI KÖZGAZDASÁGTUDOMÁNYI EGYETEM Részletesebben Dr. Rubner Miksa: Változások a népélelmezésben.
Dr. Rubner Miksa: Változások a népélelmezésben. A hiányos táplálkozás mindig a relatív táplálékhiányon alapszik. Lehetséges, hogy a hiányos táplálkozás jelensége fellép, ha a felvett táplálék kalóriamennyisége Részletesebben SZEKSZÁRDI I. BÉLA GIMNÁZIUM, KOLLÉGIUM ÉS ÁLTALÁNOS ISKOLA
SZEKSZÁRDI I. BÉLA GIMNÁZIUM, KOLLÉGIUM ÉS ÁLTALÁNOS ISKOLA A Szekszárdi I. Béla Gimnázium, Kollégium és Általános Iskola iratkezelési szabályzata tartalmazza az intézményi adatkezelés és továbbítás rendjének Részletesebben Tájékoztató az Általános Szerződési Feltételek 2011. augusztus elsejei változásáról
Tájékoztató az Általános Szerződési Feltételek 2011. augusztus elsejei változásáról Tisztelt Ügyfelünk! Tájékoztatjuk Önt, hogy a pénzforgalmi keretszerződés részét képező Általános Szerződési Feltételeink Részletesebben I. ETIKAI-FEGYELMI KÓDEX A mérnök a műszaki alkotás, létesítmény és tennék (a továbbiakban mű) létrehozásával jelentősen hozzájárul a társadalom anyagi jólétének gyarapításához. Munkája nemcsak a most Részletesebben 1997. évi XI. törvény. a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról ELSŐ RÉSZ A VÉDJEGY JOGI OLTALMA. I. Fejezet A VÉDJEGYOLTALOM TÁRGYA
1997. évi XI. törvény a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról A magyar piacgazdaság fejlődésének előmozdítása, a megkülönböztetésre alkalmas árujelzők használatán alapuló verseny feltételeinek Részletesebben Taní-tani míg van tanító
Viant Katalin Taní-tani míg van tanító A könyvkiadói szerkesztőképzésről 1 A RÓZSÁK ÉS A KERTÉSZEK Két évvel ezelőtt, e helyütt, arról beszéltem Önöknek, hogy orvosi szakkönyvkiadásunkat hogyan látom szerkesztői Részletesebben NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK. 27/2003. (V. 29.) számú. r e n d e l e t e. a nem lakás céljára szolgáló helyiségek bérletéről
NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK 27/2003. (V. 29.) számú r e n d e l e t e a nem lakás céljára szolgáló helyiségek bérletéről Nyíregyháza Megyei Jogú Város Közgyűlése (a továbbiakban: közgyűlés) Részletesebben Uj szerkezetű fűrészlap.
932 Uj szerkezetű fűrészlap. Közli : Székely György urad. erdömester.*) Hosszabb ideje annak, hogy az erdöüzerh minden oly kérdésével behatóan foglalkozom, melyek kiválóan erdei nyers terményeink felhasználásával Részletesebben Oktatási segédanyag. Ha egy üzlet beindul... című előadás anyagához
Oktatási segédanyag Ha egy üzlet beindul... című előadás anyagához Téma: a vállalkozások létrehozása kapcsán szükséges teendők, eljárások cégjogi alapismeretek készítette: Dr. Lévai Nóra ügyvéd 1 I. Bevezetés Részletesebben UNION-Casco Alapbiztosítás feltételei
UNION-Casco Alapbiztosítás feltételei Az UNION Biztosító Zrt. a biztosítási díj megfizetése ellenében a kockázatviselés időtartama alatt a jelen biztosítási feltételekben rögzített esetekben és mértékben Részletesebben környezet megteremtésérõl, amelyben a hallgatag kisgyermeket megszólítják,
Útmutató a szülõknek A kilencvenes évek elején a kisgyermekek, óvodások nevelésével foglalkozó hasznos és tanulságos angol könyv szerzõje külön fejezetet szánt az átlagostól eltérõen fejlõdõ gyermekeknek. Részletesebben Végrehajtás korlátozása iránti kérelem
Végrehajtás korlátozása iránti kérelem Alulírott adós előadom, hogy önálló bírósági végrehajtó előtt számon végrehajtás folyik velem szemben. A végrehajtást kérő: Álláspontom szerint a végrehajtást kérő Részletesebben Međitaior Hitler ZS pontja
Međitaior : Hitler ZS pontja IC. Minden állampolgár első kötelessége a szellemi, vagy anyagi alkotás. Egyesek tevékenysége nem irányulhat az összeség ellen, hanem mindenki javára az Egész keretei közt Részletesebben Tájékoztató a szállítással kapcsolatos biztosításokról
Tájékoztató a szállítással kapcsolatos biztosításokról A MABISZ Tájékoztató nem mintaszabályzat, csak segítséget ad biztosítási fogalmak értelmezéséhez. Jelen tájékoztató általánosan foglalkozik a szállítással Részletesebben Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok. Forgatási célú hitelviszonyt megtestesítő értékpapír
11.) Határozza meg az értékpapírok fogalmát, fajtáit, főkönyvi nyilvántartásának és értékelésének szabályait! Ismertesse az értékpapírok analitikus nyilvántartását! Mutassa be az értékpapírokhoz (váltó, Részletesebben A Cserepes Sori Piac Kft. által üzemeltetett vásárok és a piacok
Cserepes Sori Piac Kft. 6725 Szeged, Cserepes sor 2. Nyilvántartó Cégbíróság : Szegedi Törvényszék Cégbírósága Cégjegyzékszám : 06-09-000020 Telefonszám : 62/420-394 E-mail : info@cserepessoripiac.hu Honlap: Részletesebben Veres Judit. Az amortizáció és a pénzügyi lízingfinanszírozás kapcsolatának elemzése a lízingbeadó szempontjából. Témavezető:
Vezetői Számvitel Tanszék TÉZISGYŰJTEMÉNY Veres Judit Az amortizáció és a pénzügyi lízingfinanszírozás kapcsolatának elemzése a lízingbeadó szempontjából című Ph.D. értekezéséhez Témavezető: Dr. Lukács Részletesebben JEGYZŐKÖNYV. Tanácskozási joggal meghívottak: Turóczi Hajnalka jegyző Macsóné Pálfalvi Mária ig.oszt.vezető. Megjelentek kb 15 fő tiszalúci lakos
JEGYZŐKÖNYV Készült Tiszalúc Nagyközség Képviselő-testületének 2011. április 7- napján a Községháza tanácskozó termében megtartott rendkívüli nyílt üléséről. Jelen vannak: Majdanics László polgármester Részletesebben JEGYZŐKÖNYV. a Pusztaszentlászló Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 2015. május 27-én megtartott rendes, nyilvános üléséről
Psz/51/7/2015.ny. JEGYZŐKÖNYV a Pusztaszentlászló Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 2015. május 27-én megtartott rendes, nyilvános üléséről 39/2015. (V.27.) sz. Képviselőtestületi Határozat 40/2015. Részletesebben A Kúria elnökének országgyűlési beszámolója a Kúria 2012. évi tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében
J / 11282 A KÚRIA ELNÖKE 2013. El. II. A. 4/1. szám A Kúria elnökének országgyűlési beszámolója a Kúria 2012. évi tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében 2 TARTALOMJEGYZÉK Részletesebben DIÓSD VÁROS ÖNKORMÁNYZAT KÖZBESZERZÉSI SZABÁLYZATA. (Jóváhagyta Diósd Város Önkormányzat Képviselő-testületének... /2016. (II.25.) számú határozata)
DIÓSD VÁROS ÖNKORMÁNYZAT KÖZBESZERZÉSI SZABÁLYZATA (Jóváhagyta Diósd Város Önkormányzat Képviselő-testületének... /2016. (II.25.) számú határozata) 2 Diósd Város Önkormányzat Képviselő-testülete (a továbbiakban: Részletesebben Hodosán Róza. Tízéves a szociális törvény
Hodosán Róza Tízéves a szociális törvény A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló, 1993. évi III. törvény és annak változásai Magyarország 1976-ban csatlakozott a Gazdasági, Szociális és Részletesebben 2004. évi CXL. törvény. a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól Az Országgyűlés abból a célból, hogy az állampolgárokat és a szervezeteket legszélesebb körben érintő közigazgatási Részletesebben AZ EGYETEMI KÖNYVTÁR MODERNIZÁLÁSA.
AZ EGYETEMI KÖNYVTÁR MODERNIZÁLÁSA. Ha a Pázmány Péter Tudományegyetem könyvtárának utolsó másfél évtizedéről beszélünk, rögtön megmondjuk olvasóinknak: ezen a területen is a szerves fejlődést becsüljük Részletesebben ETIKAI-FEGYELMI SZABÁLYZATA
A Magyar Mérnöki Kamara ETIKAI-FEGYELMI SZABÁLYZATA 2011. Tartalomjegyzék: I. Etikai-fegyelmi kódex (EK) II. Az etikai-fegyelmi eljárás rendje III. Kivonat a tervező- és szakértő mérnökök, valamint építészek Részletesebben Galambos Gábor, a Juhász Gyula Tanárképző Főiskolai Kar főigazgatója (2001 March 01, Thursday) - Munkatársunktól
Galambos Gábor, a Juhász Gyula Tanárképző Főiskolai Kar főigazgatója (2001 March 01, Thursday) - Munkatársunktól Amióta én vagyok a fõigazgató, kell, hogy látsszon az, hogy nagyobb rend van. Ez szép lassan Részletesebben Az iparjogvédelmi fórumrendszer mai problémái
Az iparjogvédelmi fórumrendszer mai problémái Szerző: dr. Gedeon Sándor okl. villamosmérnök, okl. mérnök-közgazdász, jogász, szabadalmi ügyvivő 2014. augusztus A magyar szabadalmi rendszer hatékonyságát Részletesebben ORVOS-TERMÉSZETTUDOMÁNYI ÉRTESÍTŐ AZ EEDÉLYI MÚZEUM-EGYLET OEVOS-TEEMÉSZETTUDOMÁ1TYI SZAZ- OSZTÁLYÁUAK SZAKÜLÉSEIEŐL ÉS NÉPSZEEÜ ELŐADÁSAIBÓL.
ORVOS-TERMÉSZETTUDOMÁNYI ÉRTESÍTŐ AZ EEDÉLYI MÚZEUM-EGYLET OEVOS-TEEMÉSZETTUDOMÁ1TYI SZAZ- OSZTÁLYÁUAK SZAKÜLÉSEIEŐL ÉS NÉPSZEEÜ ELŐADÁSAIBÓL. I. ORVOSI SZAK. vín71íötet~ íeeel ni. füzet. A HYDRASTIS CANADENSIS Részletesebben II. Az Adatvédelmi tv. 1. -ának 4.a) pontja határozza meg az adatkezelés fogalmát:
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelet elnökének 2/2003 számú ajánlása a hitelintézetek, a befektetési szolgáltatók, az árutőzsdei szolgáltatók és a biztosítók adatkezelési szabályairól A hitelintézet, Részletesebben Az ipari mérgezés judikatúránkban. Írta: Dr. Kadosa Marccl.
Az ipari mérgezés judikatúránkban. Írta: Dr. Kadosa Marccl. Az Állami Munkásbiztosítási Hivatal ismert állásfoglalása tudvalevőleg lehetetlenné tette a magyar munkásbiztosítás számára, hogy a baleset folytán Részletesebben T/ 14078. számú. törvényjavaslat
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/ 14078. számú törvényjavaslat a Magyarország Kormánya és a Bahreini Királyság Kormány között a jövedelemadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának Részletesebben Cibakháza Nagyközség Önkormányzatának Képviselő-testülete elfogadja a határozat mellékletét képező közbeszerzési tervet
Cibakháza Nagyközség Önkormányzata 46/2013.(V.29.) KT határozata Közbeszerzési szabályzat elfogadásáról Cibakháza Nagyközség Önkormányzatának Képviselő-testülete elfogadja a határozat mellékletét képező Részletesebben Bauer Henrik építész: Szociáltechnika.
Bauer Henrik építész: Szociáltechnika. Akár a szociálpolitika egyik ágának, akár azon kívül eső törekvésnek tekintsük is, bizonyos, hogy ez a fogalom nem új, még ha talán először mondjuk is itt ki a szót. Részletesebben Már megint az illeték,
Már megint az illeték, avagy kell-e a társasházi öröklakással együtt, az ahhoz tartozó közös tulajdoni hányadként vásárolt teremgarázs után külön vagyonszerzési illetéket fizetni? Az alább ismertetett Részletesebben J E G Y Z Ő K Ö N Y V
J E G Y Z Ő K Ö N Y V Készült Békés Város Képviselő-testületének 2014. szeptember 30-án, a Városháza Nagytermében (Békés, Petőfi u. 2. sz.) megtartott rendkívüli nyílt üléséről. Jelen vannak: Izsó Gábor Részletesebben Cigánykártya tanfolyam
Cigánykártya tanfolyam A cigánykártya lapjainak ismertetése http://ciganykartyatanfolyam.blogspot.hu 1 Ajándék Alapállapotban az ajándékozás, a pozitív érzelmek kimutatása, az őszinte odaadás és nyitott Részletesebben ELSŐ RÉSZ ÁLTALÁNOS ÉS A FOGYASZTÓI ÉRDEKVÉDELMET BIZTOSÍTÓ RENDELKEZÉSEK
1997. évi CLV. törvény a fogyasztóvédelemről Az Országgyűlés annak érdekében, hogy olyan szabályozás jöjjön létre, amely biztosítja a fogyasztói érdekek - különösen a biztonságos áruhoz és szolgáltatáshoz, Részletesebben Ajánlás: A TANÁCS HATÁROZATA. a Monacói Hercegséggel kötött monetáris megállapodás újratárgyalására vonatkozó rendelkezésekről
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.1.31. COM(2011) 23 végleges Ajánlás: A TANÁCS HATÁROZATA a Monacói Hercegséggel kötött monetáris megállapodás újratárgyalására vonatkozó rendelkezésekről INDOKOLÁS Az Európai Részletesebben IRATKEZELÉSI SZABÁLYZAT 2. SZ. MELLÉKLET
IRATKEZELÉSI SZABÁLYZAT 2. SZ. MELLÉKLET Tartalomjegyzék I. ÁLTALÁNOS FOGALMAK 1. Iratkezelési szabályzat 2. Iratkezelés 3. Irat 4. Irattári anyag 5. Levéltári anyag 6. Irattári terv 7. Irattári tétel Részletesebben HÁLÓZATI SZERZŐDÉS NAGYKERESKEDELMI ADSL SZOLGÁLTATÁS IGÉNYBEVÉTELÉRE
Szerződésszám: [ ] HÁLÓZATI SZERZŐDÉS NAGYKERESKEDELMI amely létrejött egyrészről a másrészről a UPC MAGYARORSZÁG KFT. Székhelye: 1092 Budapest, Kinizsi u. 30-36. Cégjegyzékszáma: 01-09-366290 Adószám: Részletesebben MUNKAANYAG A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM
FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM Ügyiratszám: 13264/9/2008. az egységes mezőgazdasági támogatási rendszer bevezetéséről, működtetéséről, valamint az ezzel összefüggő törvénymódosításokról Részletesebben A SZABADKAI KÖZSÉGI FŐGYMNASIUM RÖVID TÖRTÉNETE (1860 1918)
A SZABADKAI KÖZSÉGI FŐGYMNASIUM RÖVID TÖRTÉNETE (1860 1918) Az egykori szabadkai gimnázium épülete 8 A Szabadkai Községi Főgymnasium története 1861-ben kezdődött, amikor az 1747-ben alapított iskola megnyitotta Részletesebben ÚJABB RÁGALOM HORTHY MIKLÓS KORMÁNYZÓ ELLEN. Hiteles tanúk cáfolata. Interjú Horthy Istvánnéval
Lehet-e? ÚJABB RÁGALOM HORTHY MIKLÓS KORMÁNYZÓ ELLEN Hiteles tanúk cáfolata Interjú Horthy Istvánnéval A közelmúltban a Jobbik néven ismert, de általam kezdettől ártalmas és értelmetlen képződménynek nevezett Részletesebben Feltétel. Otthon és környezet Techno+ Lakásbiztosítás. Érvényes: 2015. október 1-tôl
Feltétel Otthon és környezet Techno+ Lakásbiztosítás Érvényes: 2015. október 1-tôl Otthon és környezet Techno+ lakásbiztosítás feltételek Tartalomjegyzék I. ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÓ 1 II. ÁLTALÁNOS FELTÉTELEK Részletesebben Melléklet a 83/2004. (VI. 4.) GKM rendelethez
83/2004. (VI. 4.) GKM rendelet a közúti jelzőtáblák megtervezésének, alkalmazásának és elhelyezésének követelményeiről A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. -a (3) bekezdése b) pontjának Részletesebben 2.2. Biztosított az a jogi személy, aki valamely áruknak közúton, járművel, díj ellenében történő belföldi fuvarozására vállalkozik.
1. A BIZTOSÍTÁS TÁRGYA 1.1. A CIG Pannónia Első Magyar Általános Biztosító Zrt. a jelen biztosítási szerződés alapján díjfizetés ellenében a 7. pontban foglalt kivételekkel megtéríti mindazokat az árukárokat, Részletesebben Munkavállalás külföldön
Munkavállalás külföldön 10+1 jó tanács, ha külföldön akar dolgozni 1. Soha ne higgyen a túl csábító ajánlatoknak! Ne feledje: sehol nincs kolbászból a kerítés. Egy átlagos magyar munkavállaló külföldön Részletesebben Könyvelői Klub INGATLANOK ÉS BEFEKTETÉSE SZÁMVITELI ÉS ADÓZÁSI KÉRDÉSEI KÖNYVELŐI KLUB - 2013. SZEPTEMBER 23. - DEBRECEN
KÖNYVELŐI KLUB - 2013. SZEPTEMBER 23. - DEBRECEN Konzultáns: Horváth Józsefné okl. könyvvizsgáló, okl. nemzetközi áfa- és adóigazgatósági adószakértő, jogi szakokleveles közgazdász; költségvetési minősítésű Részletesebben PUSZTASZABOLCS VÁROS ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETE 2014. AUGUSZTUS 28-I KÖZMEGHALLGATÁSÁNAK
Ikt.szám: 26-15/2014. PUSZTASZABOLCS VÁROS ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETE 2014. AUGUSZTUS 28-I KÖZMEGHALLGATÁSÁNAK JEGYZŐKÖNYVE HATÁROZATOK SZÁMA: 269, 270/2014. (VIII. 28.) 2 Jegyzőkönyv Pusztaszabolcs Részletesebben Elismerési szabályzat
Személy-, Vagyonvédelmi és Magánnyomozói Szakmai Kamara 1135 B u d a p e s t, Szegedi út 37-39. Telefon: 00-(36)-1-422-0079. FAX: 00-(36)-1-220-8921. Elismerési szabályzat A Személy-, Vagyonvédelmi és Részletesebben Magyar Ügyvédek Biztosító és Segélyezı Egyesületének módosított ügyvédi felelısségbiztosítási feltétele (biztosítási feltételek)
Hatályos: 2009. május hó 1. 2009. március hó 30-i küldöttközgyőlési módosítások..számú biztosítási feltétel Magyar Ügyvédek Biztosító és Segélyezı Egyesületének módosított ügyvédi felelısségbiztosítási Részletesebben BEFEKTETÉSI INFORMÁCIÓK KOCKÁZATI TÁJÉKOZTATÓ HATÁLYOS: 2014. JÚLIUS 07. NAPJÁTÓL
BEFEKTETÉSI INFORMÁCIÓK KOCKÁZATI TÁJÉKOZTATÓ HATÁLYOS: 2014. JÚLIUS 07. NAPJÁTÓL 1 TARTALOMJEGYZÉK 1 BEVEZETÉS... 5 2 ÁLTALÁNOS BEFEKTETÉSI KOCKÁZATOK... 6 2.1 PIACI KOCKÁZAT... 6 2.1.1 Árfolyam kockázat... Részletesebben JEGYZŐKÖNYV EGERÁG KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK. 2013. március 11. napján MEGTARTOTT NYILVÁNOS ÜLÉSÉRŐL
Önkormányzati Képviselőtestület 8296 Monostorapáti Száma: 230-12/2008. J e g y z ő k ö n y v Készült: Monostorapáti község Önkormányzati Képviselőtestületének 2008. október 10-én /pénteken/ 18.00 órai Részletesebben A rágalmazás és becsületsértés, valamint a megkövetés bíróság előtti ceremóniája Debrecen város XVII-XVIII. századi régi jogában.
A rágalmazás és becsületsértés, valamint a megkövetés bíróság előtti ceremóniája Debrecen város XVII-XVIII. századi régi jogában (könyvismertető) Dr. Diószegi Attila ítélőtáblai bíró 2014. június 2 A minap Részletesebben Az öröklési illeték 2016. I. Általános szabályok. Az öröklési illetékfizetési kötelezettség tárgyi, területi és személyi hatálya 1
1. Mikor kell öröklési illetéket fizetni? Az öröklési illeték 2016. I. Általános szabályok Az öröklési illetékfizetési kötelezettség tárgyi, területi és személyi hatálya 1 Öröklés esetén az illetékekről Részletesebben Berlitz 1. szint KER szint A 1
Társalgási Berlitz 1. szint KER szint A 1 A tanuló képes általános kifejezéseket és egész egyszerű mondatokat használni és megérteni. Képes személyes adatokra vonatkozó kérdések megfogalmazására illetve Részletesebben Penta Unió Oktatási Centrum
Penta Unió Oktatási Centrum A belföldi fordított adózás alkalmazásának jogszabályi háttere, indokoltsága, különös tekintettel a mezőgazdasági termékekre FARKAS ANDREA Forgalmiadó-szakértő Beck Ágnes 2 Részletesebben Könyvelői Klub 2012. október 11. Debrecen. Ruszin Zsolt ADÓELLENŐZÉS, EURÓPAI BÍRÓSÁGI JOGGYAKORLAT,
Könyvelői Klub 2012. október 11. Debrecen Ruszin Zsolt ADÓELLENŐZÉS, EURÓPAI BÍRÓSÁGI JOGGYAKORLAT, ÚJ ADÓFORMÁK (KATA, KIVA), PDF-BEN VALÓ SZÁMLÁZÁS, ÁFAVÁLTOZÁSOK, TÉTELES ÁFA 2013. évi adóellenőrzés Részletesebben Újabb lépés a munkaközvetítés terén. A munkanélküliség elleni küzdelemnek kiemelkedő határköve marad a múlt év szeptemberében Gentben lefolyt
233 Újabb lépés a munkaközvetítés terén. A munkanélküliség elleni küzdelemnek kiemelkedő határköve marad a múlt év szeptemberében Gentben lefolyt nemzetközi conferentia, mely tisztázta a munkanélküliség Részletesebben Egészség: Készülünk a nyaralásra mindig Önnél van az európai egészségbiztosítási kártyája?
MEMO/11/406 Brüsszel, 2011. június 16. Egészség: Készülünk a nyaralásra mindig Önnél van az európai kártyája? Nyaralás: álljunk készen a váratlan helyzetekre! Utazást tervez az EU területén, Izlandra, Részletesebben AZ ELIDEGENITÉS FOGALMA A KÁNONJOGBAN
PÁZMÁNY PÉTER KATOLIKUS EGYETEM KÁNONJOGI POSZTGRADUÁLIS INTÉZET VALLÁSTUDOMÁNYI DOKTORI ISKOLA KÁNONJOGI PROGRAM AZ ELIDEGENITÉS FOGALMA A KÁNONJOGBAN PhD tézisek Készítette: Fügedy Antal Levente Témavezető: Részletesebben A Veres Péter Gimnázium Pedagógiai programja
A Veres Péter Gimnázium Pedagógiai programja A HELYI TANTERV ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEI Érvényes 2014. március 31-től 1 Tartalom A választott kerettanterv:... 3 A négyosztályos és a nyolcosztályos gimnázium Részletesebben 1995. évi XXXII. törvény. a szabadalmi ügyvivőkről. A szabadalmi ügyvivő feladata
1995. évi XXXII. törvény a szabadalmi ügyvivőkről A szabadalmi ügyvivő feladata 1. (1) A szabadalmi ügyvivő feladata, hogy ügyfelét iparjogvédelmi ügyben jogai érvényesítéséhez és kötelezettségei teljesítéséhez Részletesebben Pszichológus etika. Személy voltunk nem pusztán elvehetetlen adottság, hanem egyszersmind embert próbáló feladat is.
Pszichológus etika I. Személy voltunk nem pusztán elvehetetlen adottság, hanem egyszersmind embert próbáló feladat is. I. Az etika tárgya A jó fogalma II. Ki határozza meg, mi a jó? III. A hétköznapok Részletesebben Magyar Kereskedelmi és Iparkamara. Mesterképzési és Mestervizsga Szabályzata 2015.
Magyar Kereskedelmi és Iparkamara Mesterképzési és Mestervizsga Szabályzata 2015. 1 A Magyar Kereskedelmi és Iparkamara Mesterképzési és Mestervizsga Szabályzata A Magyar Kereskedelmi és Iparkamara a szakképzésről Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: BÍRÓSÁG Bíróság Kúria Kúria KÚRIA Kúria Kúria bíróság bíróság