(2b)6 A külföldi természetes személy kérelmező a tulajdonjog megszerzésének engedélyezése iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg a fővárosi és megyei kormányhivatal részére hatósági bizonyítvánnyal igazolja azt a tényt, hogy büntetlen előéletű, vagy kéri, hogy e tény fennállására vonatkozó adatokat a fővárosi és megyei kormányhivatal részére – a kérelem elbírálása céljából benyújtott adatigénylése alapján – a bűnügyi nyilvántartó szerv továbbítsa. Az adatigénylés során a fővárosi és megyei kormányhivatal a (2a) bekezdésben meghatározott adatokat igényelheti a bűnügyi nyilvántartó szervtől. Az ennek alapján megismert személyes adatokat a fővárosi és megyei kormányhivatal a kérelem elbírálása iránti eljárás jogerős befejezéséig kezeli.
64/A. §94 (1)95 Az üzletszerű ingatlanközvetítői tevékenység folytatásához az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóság engedélye szükséges.
64/B. §96 (1)97 Az üzletszerű ingatlanvagyon-értékelő és közvetítői tevékenység folytatásához az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóság engedélye szükséges.
64/C. §98 (1) Az üzletszerű ingatlanközvetítői, illetőleg üzletszerű ingatlanvagyon-értékelő és közvetítői tevékenység folytatását az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóság annak engedélyezi, aki rendelkezik az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott szakmai képesítéssel és megfelel az e törvényben vagy a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott egyéb feltételeknek.
a)99 aki büntetett előéletű,
c)100 aki gazdasági társaság vezető tisztségviselője nem lehet.
(3)101 Az engedély iránti kérelem tartalmazza a kérelmező természetes személyazonosító adatait, lakcímét, értesítési címét, a szakképzettségét tanúsító bizonyítvány (oklevél) számát, és ahhoz csatolni kell a szakképesítést tanúsító bizonyítványt.
(5)102 A gazdálkodó szervezet köteles az üzletszerű ingatlanközvetítői vagy üzletszerű ingatlanvagyon-értékelő és közvetítői tevékenység folytatására irányuló szándékát az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóságnak bejelenteni. A bejelentéshez csatolni kell a (4) bekezdés szerinti nemleges köztartozásról szóló igazolást. Az állami adóhatóságtól beszerezhető adóigazolással egyenértékű, ha az adózó szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban.
(8)103 Ingatlanközvetítői, ingatlanvagyon-értékelő és -közvetítői tevékenységet folytatni kívánó személy e tevékenység engedélyezése iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg hatósági bizonyítvánnyal igazolja azt a tényt, hogy büntetlen előéletű, valamint nem áll e tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, vagy kéri, hogy e tények fennállására vonatkozó adatokat a bűnügyi nyilvántartó szerv az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóság részére – annak az ingatlanközvetítői, az ingatlanvagyon-értékelő és -közvetítői tevékenység engedélyezése iránti kérelem elbírálása céljából benyújtott adatigénylése alapján – továbbítsa. Az adatigénylés során az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóság a 64/D. § (5) bekezdésében meghatározott adatokat igényelheti a bűnügyi nyilvántartó szervtől.
64/D. §104 (1)105 Az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóság az üzletszerű ingatlanközvetítői vagy az üzletszerű ingatlanvagyon-értékelő és -közvetítői tevékenység folytatására engedéllyel rendelkező természetes személyekről és az arra jogosult, 64/C. § (5) bekezdése szerinti bejelentést tevő gazdálkodó szervezetekről nyilvántartást vezet. A nyilvántartás – az (1a) bekezdés a)–f) pontjában meghatározottak kivételével – közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül. A nyilvántartásba való bejegyzésre és törlésre irányuló eljárás során okirati bizonyításnak van helye.
(1a)106 Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás – a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvényben meghatározott adatokon túl – tartalmazza:
(1b)107 Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásban szereplő adatok – az (1a) bekezdés c) pontjában foglaltak kivételével – nyilvánosak.
(1c)108 Az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóság az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásban szereplő adatokat a nyilvántartásból való törlésig kezeli.
b)109 aki büntetett előéletű,
(4)110 A nyilvántartásban szereplő személy köteles az (1) bekezdésben foglalt adatok megváltozásáról az eljáró hatóságot a változástól számított tíz napon belül tájékoztatni.
(5)111 Az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóság az ingatlanközvetítői, valamint az ingatlanvagyon-értékelő és -közvetítői tevékenység gyakorlásának időtartama alatt lefolytatott hatósági ellenőrzés keretében ellenőrzi azt is, hogy a nyilvántartásba vett ingatlanközvetítői, ingatlanvagyon-értékelő és -közvetítői tevékenységet végző személy büntetlen előéletű, és nem áll a tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt. A hatósági ellenőrzés céljából az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóság adatot igényelhet a bűnügyi nyilvántartási rendszerből. Az adatigénylés kizárólag azon adatra irányulhat, hogy az ingatlanközvetítő, illetve az ingatlanvagyon-értékelő és ingatlanvagyon-közvetítő büntetlen előéletű-e, valamint, hogy a tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll-e.
(6)112 A 64/C. § (8) bekezdése és a 64/D. § (5) bekezdés alapján megismert személyes adatokat az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóság
66–67. §113
69–74. §114
(2)–(4)115
77–78. §116
Az önkormányzatokra vonatkozó külön rendelkezések117
(3) E törvény rendelkezései nem érintik az önkormányzati törzsvagyonra vonatkozó szabályokat.118
81. §119 (1) Az egyes állami tulajdonban lévő vagyontárgyak önkormányzatok tulajdonába adásáról szóló 1991. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Övt.) alapján a Kincstári Vagyonkezelő Szervezet, illetőleg a jogutódja vagyonkezelésében lévő lakások és e törvény hatálybalépésekor bérbeadás útján hasznosított helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre a lakás, illetőleg a helyiség fekvése szerinti önkormányzat rendeletének szabályait kell alkalmazni.
(3)120 Az (1)–(2) bekezdések rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell az Egészségbiztosítási Önkormányzat tulajdonából állami tulajdonba és az egészségbiztosítási szerv vagyonkezelésébe került, bérbeadás útján hasznosított lakásokra és helyiségekre.
82. §121
83. §122 (1) A bérbeadás útján hasznosított önkormányzati lakás és helyiség tulajdonjoga nem pénzbeli hozzájárulásként nem bocsátható gazdasági társaság vagy más, a cégnyilvántartás hatálya alá tartozó jogalany rendelkezésére.
84. §123 (1) Az önkormányzat képviselő-testülete dönthet arról, hogy a szociális helyzet alapján történő bérbeadás érdekében évente lakásigénylési névjegyzéket készít. Az önkormányzat a névjegyzék készítéséről hozott döntés esetén a lakásigénylés jogosultságát alátámasztó szociális helyzetre vonatkozó személyes adatokat az érintett önkéntes hozzájárulása alapján – az igénylés elbírálásáig, illetőleg a lakásbérleti szerződés megszűnéséig – kezeli. A kérelmek befogadásának, a névjegyzékbe vételnek és a névjegyzékbe vett igénylések teljesítésének eljárási szabályait az önkormányzati rendelet állapítja meg; a kérelmek befogadásának feltételeként azonban ellenérték megfizetése nem írható elő.
(2)124 Az (1) bekezdés szerinti lakásigénylési névjegyzék készítése esetén a névjegyzékben szereplő személyes adatok kezelésének szabályait az önkormányzati rendelet határozza meg.
85. §125 (1) A lakás fekvése szerinti települési – a fővárosban a kerületi – önkormányzat (e § és a 90. § alkalmazásában a továbbiakban együtt: önkormányzat) a 62. § (3) bekezdésében meghatározott kényszerbérlet fennállása esetén a kényszerbérlő, illetőleg a bérbeadó erre vonatkozó írásbeli bejelentésétől számított három éven belül köteles a kényszerbérlő részére – a bérbeadó egyidejű értesítésével – az e törvény rendelkezéseinek megfelelő önkormányzati cserelakás (a továbbiakban: cserelakás) bérbeadását felajánlani. Ha az önkormányzat a cserelakást felajánlotta, a bérbeadó a kényszerbérletet – a 26. § (1) bekezdésében meghatározott felmondási idővel – a következő hónap utolsó napjára felmondhatja.
(8)126 Ha a kényszerbérletnek sem az (1)–(3), sem pedig a (6) bekezdésben említett módon történő megszüntetésére irányuló intézkedés nem járt eredménnyel, a volt kényszerbérlő az (1) bekezdésben meghatározott időtartam lejártát követő hónap első napjától a bérleti jogviszony fennmaradása mellett a lakás bérlőjévé válik. Ha a volt kényszerbérlő nyugdíjas vagy nyugdíjszerű ellátásban részesül és a bérbeadóval másképp nem állapodnak meg, a bérbeadó a bérleti szerződés megszűnéséig legfeljebb az önkormányzati rendeletben a szociális helyzet alapján bérbe adott lakásra meghatározott lakbérmérték háromszoros mértékének megfelelő lakbér megfizetésére tarthat igényt. Ha az önkormányzat e törvény rendelkezései alapján nem köteles rendeletet alkotni, a szociális helyzet szerinti lakbérmértéket a képviselő-testület határozata állapítja meg.
(9) Az önkormányzat – a kényszerbérletnek az (1)–(3) vagy a (6) bekezdésben említett módon történő megszűnéséig – köteles a kényszerbérlő által a szerződés alapján fizetett lakbér és a bérbeadó által közölt lakbér különbözetét a bérbeadónak megtéríteni. Ha az önkormányzat a bérbeadó által közölt lakbérkülönbözet összegét nem fogadja el, úgy annak megállapítását – a 6. § (2) bekezdése alapján történő lakbér-megállapítás keretében – a bíróságtól kérheti.127
85/A. §128
85/B. §129
85/C. §130
85/D. §131
85/E. §132
85/F. §133 (1) A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 147. §-ának (3) és (4) bekezdése szerinti lakóingatlan fekvése szerinti települési önkormányzatot – az (5) bekezdésben foglalt kivétellel – a beköltözhető állapotban értékesítendő lakóingatlan bírósági és közigazgatási végrehajtási árverése, valamint nyilvános pályázati értékesítése során – az árverésen, nyilvános pályázaton, a végrehajtási eljárásra vonatkozó külön jogszabály szerint gyakorolható – elővásárlási jog illeti meg.
A fővárosi és a fővárosi kerületi önkormányzatokra vonatkozó külön rendelkezések134
86. § (1)135 A fővárosi közgyűlés – e törvény keretei között – rendeletben határozza meg a kerületi önkormányzatok tulajdonában lévő, szociális helyzet alapján bérbe adott lakásokra vonatkozóan a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 63/A. §-ának b) pontjában említett lakbér-megállapítás elveit.
(3)136 E törvény alkalmazásában kerületi önkormányzaton a fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi önkormányzatot is érteni kell.
87. §137 (1)138 Felhatalmazást kap a Kormány tagja, hogy az általa vezetett minisztériummal, a felügyelete vagy irányítása alá tartozó központi költségvetési szervekkel közszolgálati jogviszonyban vagy foglalkoztatásra irányuló más jogviszonyban álló személyek elhelyezéséhez szükséges állami lakásokra és helyiségekre, továbbá a bérlőkijelölési és a bérlőkiválasztási jog gyakorlására – e törvény keretei között – rendeletben határozza meg139
l) a lakás és helyiség (ideértve a bérlőkijelölési joggal érintett helyiség) elidegenítéséhez való hozzájárulás feltételeit;140
m)141 a lakás és helyiség – ideértve a bérlőkijelölési joggal érintett helyiség – elidegenítésének szabályait.142
(3)143 A kulturális örökség védelméért felelős miniszter a műteremlakásra vonatkozó bérlőkijelölési jog gyakorlásának feltételeit – e törvény keretei között – rendeletben határozza meg.144
87/A. §145 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóságot vagy hatóságokat rendeletben jelölje ki.146
87/B. §147 Felhatalmazást kap a lakásgazdálkodásért és lakáspolitikáért felelős miniszter, hogy
rendeletben szabályozza.148
87/C. §149
88/A. §150 (1) A bérlő a nyugdíjasok házában lévő lakásba – a házastársa kivételével – más személyt állandó jelleggel a bérbeadó hozzájárulásával fogadhat be.
(3)151 Az e törvényben említett vételi vagy elővásárlási jog alapján lakás és helyiségtulajdon érvényesen — ha a törvény másként nem rendelkezik — akkor szerezhető, ha a jogszabályokban előírt engedélyt (hozzájárulást) a hatáskörrel rendelkező szerv megadta.
(4)152 Nem gyakorolhatja a helyiségre elővásárlási jogát a bérlő, ha a szerződéskötés időpontjában adó vagy adók módjára behajtandó köztartozása vagy a társadalombiztosítási alap javára teljesítendő tartozása van.
(5)153 Tartási szerződés fennállása esetén a jogosult a lakást csak akkor vásárolhatja meg, ha az eltartó ahhoz írásban hozzájárult.
90. §154 (1) Az önkormányzatot a 85. § (1)–(3) vagy a (6) bekezdésében meghatározott feladatának ellátásához – a feladat teljesítése után, egyszeri – költségvetési támogatás illeti meg.
(3)155 A teljesített feladatok után járó támogatásra az önkormányzat jogosult benyújtani az igényét a lakásgazdálkodásért és lakáspolitikáért felelős miniszterhez, aki a benyújtást követő 30 napon belül rendelkezésre bocsátja az igényelt támogatást.
90/A. §156 Ha az állami lakás tulajdonjogát ingyenesen közhasznú szervezet vagy köztestület részére ruházták át, vagy azt törvény ingyenesen ilyen szervezet tulajdonába adta, a lakásban határozatlan idejű lakásbérleti joggal rendelkező bérlő bérleti jogviszonyára az e törvény szerinti, állami lakások bérletére vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
91. § (1)157 E törvény hatálybalépését követően a lakás és más – nem lakás céljára szolgáló – helyiség vagy ezek egy részének, továbbá az épület közös használatra szolgáló helyiségének vagy területének kiürítésével, átadásával, használatával kapcsolatos határozatok végrehajtására a bírósági végrehajtásról szóló külön törvény158 rendelkezéseit kell alkalmazni.
91/A. §159 E törvény alkalmazásában:
22.160 Önkormányzati helyi támogatás: kamatmentes kölcsön, illetőleg részben vagy egészben vissza nem térítendő támogatás nyújtása rászoruló családok részére lakótelek, új vagy használt lakás megszerzéséhez, lakás bővítéséhez, korszerűsítéséhez, felújításához, fenntartásához, lakáscélú kölcsön törlesztőrészleteinek, lakás lakbérének megfizetéséhez és más, a lakással kapcsolatos költségeik viseléséhez, valamint társasházi közös tulajdonú és lakásszövetkezeti tulajdonú épületrészek és épületberendezések felújításához, korszerűsítéséhez.
23.161 nyugdíjszerű ellátás: a korhatár előtti ellátás, a szolgálati járandóság, az átmeneti bányászjáradék és mindaz az ellátás, amely a nyugdíjszerű rendszeres szociális ellátások emeléséről szóló jogszabály hatálya alá tartozik, vagy amely ellátást a nyugdíjemelésre vonatkozó rendelkezések szerint kell emelni.
24.162 Külföldi jogi személy: az Európai Unió tagállamában, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes államban, valamint nemzetközi szerződés alapján velük egy tekintet alá eső államban székhellyel nem rendelkező jogi személy és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet.
25.163 Külföldi természetes személy: az Európai Unió tagállama, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam, valamint nemzetközi szerződés alapján velük egy tekintet alá eső állam állampolgárának nem minősülő természetes személy.
92. § (1)164 E törvény — a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivételekkel — 1994. január 1. napján lép hatályba.
(3)166 A törvénynek az önkormányzati és a miniszteri rendelet megalkotására, az önkormányzati lakás lakbéremelésének tilalmára, valamint az önkormányzati lakás és helyiség tulajdonjoga gazdasági társaság rendelkezésére bocsátásának tilalmára vonatkozó rendelkezése a törvény kihirdetése napján lép hatályba.
(5)168 Az e törvény alkalmazásához szükséges értelmező rendelkezéseket a 2. számú melléklet tartalmazza.
93. §169 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a mező- és erdőgazdasági hasznosítású földnek nem minősülő ingatlanokra vonatkozóan a külföldi jogi vagy természetes személy tulajdonszerzésével kapcsolatos szabályokat rendeletben állapítsa meg.170
(7)–(10)171
95. §172 (1) E törvénynek az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénnyel173 megállapított 11/A. §-át – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a 2012. június 1. napját követően kötött bérleti szerződés és közzétett kereskedelmi közlemény tekintetében kell alkalmazni.
95/A. §174 (1) A lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény módosításáról szóló 2013. évi CCXXVI. törvénnyel (a továbbiakban: Módtv.) megállapított rendelkezéseket a Módtv. hatálybalépését175 megelőzően nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházássá nyilvánítás esetén is megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy amennyiben a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházásról szóló kormányrendelet a Módtv. hatálybalépését megelőzően lépett hatályba, akkor a Módtv. hatálybalépésének napját kell a 23/A. § (1) bekezdésében meghatározott feltételek bekövetkeztének napjaként figyelembe venni.
(2) Ha a Módtv. hatálybalépését176 követően 90 napnál kevesebb van hátra a határozott időtartamú lakásbérleti szerződésből, akkor az a lakásbérleti szerződésben foglalt időpontban szűnik meg.
96. §177 E törvény 11/A. §-a az épületek energiahatékonyságáról szóló 2010. május 19-i 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 12. cikk (2) és (4) bekezdésének való megfelelést szolgálja.
1. számú melléklet az 1993. évi LXXVIII. törvényhez178
2. számú melléklet az 1993. évi LXXVIII. törvényhez179
6 Az 1/A. § (2b) bekezdését a 2014: XCIX. törvény 190. §-a iktatta be.
95 A 64/A. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 74. § (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
97 A 64/B. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 74. § (2) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
98 A 64/C. §-t a 2005: CXXXII. törvény 27. §-a iktatta be, szövege a 2009: LVI. törvény 74. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
99 A 64/C. § (2) bekezdés a) pontja a 2009: CXLIX. törvény 24. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
100 A 64/C. § (2) bekezdés c) pontja a 2013: CCLII. törvény 138. § (3) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
101 A 64/C. § (3) bekezdése a 2009: CXLIX. törvény 25. §-a szerint módosított szöveg.
102 A 64/C. § (5) bekezdése a 2009: CX. törvény 63. § (3) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 61. § (1) bekezdése alapján 2010. január 1-jétől kezdődően kell alkalmazni.
103 A 64/C. § (8) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 24. § (2) bekezdése iktatta be.
104 A 64/D. §-t a 2005: CXXXII. törvény 27. §-a iktatta be, szövege a 2009: LVI. törvény 74. § (4) bekezdésével megállapított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
105 A 64/D. § (1) bekezdése a 2013: CXV. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
106 A 64/D. § (1a) bekezdését a 2013: CXV. törvény 2. §-a iktatta be.
107 A 64/D. § (1b) bekezdését a 2013: CXV. törvény 2. §-a iktatta be.
108 A 64/D. § (1c) bekezdését a 2013: CXV. törvény 2. §-a iktatta be.
109 A 64/D. § (3) bekezdés b) pontja a 2009: CXLIX. törvény 24. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
110 A 64/D. § (4) bekezdése a 2010: CLII. törvény 2. § (14) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító törvény 6. §-a alapján a 2011. január 1-jét követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
111 A 64/D. § (5) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 24. § (4) bekezdése iktatta be.
112 A 64/D. § (6) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 24. § (4) bekezdése iktatta be.
113 A 66–67. §-t a 2005: CXXXII. törvény 45. § (6) bekezdése hatályon kívül helyezte.
114 A 69–74. §-t a 2005: CXXXII. törvény 45. § (6) bekezdése hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 40. §-a alapján, ha a szükséglakásra fennálló lakásbérleti szerződés megszűnik, azt ismételten, lakás céljára bérbe adni nem lehet.
115 A 76. § (2)–(4) bekezdését a 2005: CXXXII. törvény 45. § (6) bekezdése hatályon kívül helyezte.
116 A 77–78. §-t a 2005: CXXXII. törvény 45. § (6) bekezdése hatályon kívül helyezte.
117 A IX. Fejezetet követő alcím a 2005: CXXXII. törvény 28. §-ával megállapított szöveg.
118 Lásd az 1990: LXV. törvényt, valamint az 1991: XXXIII. törvényt.
119 A 81. § a 2005: CXXXII. törvény 29. §-ával megállapított szöveg.
120 A 81. § (3) bekezdése a 2006: CIX. törvény 79. § (6) bekezdésének o) pontja szerint módosított szöveg.
121 A 82. §-t a 2009: LVI. törvény 75. §-a hatályon kívül helyezte, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
122 A 83. § a 2005: CXXXII. törvény 30. §-ával megállapított szöveg.
123 A 84. § a 2005: CXXXII. törvény 31. §-ával megállapított szöveg.
124 A 84. § (2) bekezdése a 2011: CXII. törvény 86. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
125 A 85. § a 2007: LV. törvény 3. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 6. § (1)–(2) bekezdését.
126 A 85. § (8) bekezdése a 2011: CXCI. törvény 71. § b) pontja szerint módosított szöveg.
127 Lásd a 25/2006. (VI. 15.) AB határozatot.
128 A 85/A. §-t és az előtte lévő címet az 1995: CXII. törvény 2. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2009: LVI. törvény 75. §-a. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
129 A 85/B. §-t az 1995: CXII. törvény 2. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2009: LVI. törvény 75. §-a. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
130 A 85/C. §-t az 1995: CXII. törvény 2. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2009: LVI. törvény 75. §-a. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
131 A 85/D. §-t az 1995: CXII. törvény 2. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2009: LVI. törvény 75. §-a. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
132 A 85/E. §-t az 1995: CXII. törvény 2. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2009: LVI. törvény 75. §-a. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
133 A 85/F. §-t és az azt megelőző alcímet a 2009: XLVIII. törvény 1. §-a iktatta be. E módosító törvény 16. § (7) bekezdése alapján a rendelkezéseket a folyamatban lévő végrehajtási eljárásokban és a zálogtárgyak folyamatban lévő bírósági végrehajtáson kívüli értékesítése esetében is alkalmazni kell, ha 2009. augusztus 21. napjáig még nem került sor az árverés, nyilvános pályázat kitűzésére vagy a zálogtárgy végrehajtáson kívüli értékesítésének meghirdetésére.
134 A 86. § előtti alcím a 2005: CXXXII. törvény 32. §-ával megállapított szöveg.
135 A 86. § (1) bekezdése a 2005: CXXXII. törvény 32. §-ával megállapított szöveg.
136 A 86. § (3) bekezdését a 2013: CXXVIII. törvény 6. §-a iktatta be.
137 A 87. § és az előtte lévő alcím a 2005: CXXXII. törvény 33. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 45. § (8) bekezdését.
138 A 87. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 74. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
139 Lásd a 6/1994. (IV. 30.) HM rendeletet, a 2/1994. (IX. 20.) TNM rendeletet, a 17/1994. (IX. 29.) IM rendeletet, a 7/1995. (V. 30.) KHVM rendeletet, a 22/1995. (XII. 29.) IM rendeletet, az 1038/1995. (V. 10.) Korm. határozatot, a 14/1996. (III. 5.) IKM rendeletet, a 7/1996. (VII. 9.) MKM rendeletet, a 42/1996. (XI. 29.) NM rendeletet, a 17/1999. (XI. 18.) NKÖM rendeletet, a 106/1999. (XII. 28.) FVM rendeletet, a 41/2000. (XII. 12.) BM rendeletet, a 46/2013. (X. 31.) NGM rendeletet, a 75/2013. (XII. 18.) BM rendeletet.
140 Lásd a 8/2013. (VIII. 9.) HM rendeletet.
141 A 87. § (1) bekezdés m) pontját a 2012: CCXIV. törvény 95. §-a iktatta be.
142 Lásd a 8/2013. (VIII. 9.) HM rendeletet.
143 A 87. § (3) bekezdése a 2006: CIX. törvény 168. § (2) bekezdésének j) pontja, a 2010: CXLVIII. törvény 53. §-a, a 2014: XXXV. törvény 12. §-a szerint módosított szöveg.
144 Végrehajtására lásd a 15/1995. (XII. 29.) MKM rendeletet.
145 A 87/A. §-t a 2009: LVI. törvény 74. § (5) bekezdése iktatta be.
146 Lásd a 217/2009. (X. 2.) Korm. rendeletet.
147 A 87/B. §-t a 2009: LVI. törvény 74. § (5) bekezdése iktatta be, nyitó szövegrésze a 2010: CXLVIII. törvény 52. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
148 Lásd a 23/2013. (VI. 28.) NGM rendeletet.
149 A 87/C. §-t a 2012: CCVIII. törvény 3. § (5) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2012: CCVIII. törvény 86. § a) pontja.
150 A 88/A. §-t és az előtte lévő alcímet a 2005: CXXXII. törvény 34. §-a iktatta be.
151 A 89. § (3) bekezdését az 1994: XVII. törvény 4. §-a iktatta a szövegbe. (Eredeti szövegét a 64/1993. (XII. 22.) AB határozat megsemmisítette.)
152 A 89. § (4) bekezdését az 1994: XVII. törvény 4. §-a iktatta a szövegbe. (Eredeti szövegét a 64/1993. (XII. 22.) AB határozat megsemmisítette.)
153 A 89. § (5) bekezdését az 1994: XVII. törvény 4. §-a iktatta a szövegbe. (Eredeti szövegét a 64/1993. (XII. 22.) AB határozat megsemmisítette.)
154 A 90. § a 2007: LV. törvény 4. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 6. § (1) bekezdését.
155 A 90. § (3) bekezdése a 2010: CXLVIII. törvény 52. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
156 A 90/A. §-t megelőző alcímet a 2000: XLI. törvény 1–2. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2012: XCIII. törvény 91. § (4) bekezdés a) pontja. A 90/A. §-t újonnan a 2013: CXIX. törvény 1. §-a iktatta be.
157 A 91. § (1) bekezdése a 2005: CXXXII. törvény 36. §-ával megállapított, a 2012: XCIII. törvény 91. § (4) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
158 Lásd az 1994. évi LIII. törvényt.
159 A 91/A. §-t és az előtte lévő alcímet a 2005: CXXXII. törvény 37. §-a iktatta be.
160 A 91/A. § 22. pontját a 2007: LV. törvény 5. §-a iktatta be.
161 A 91/A. § 23. pontját a 2011: CXCI. törvény 70. §-a iktatta be.
162 A 91/A. § 24. pontját a 2014: XXXIX. törvény 2. §-a iktatta be.
163 A 91/A. § 25. pontját a 2014: XXXIX. törvény 2. §-a iktatta be.
164 A 92. § (1) bekezdése az 1993: CXIII. törvény 1. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg. A bekezdés új (2) bekezdést is iktatott a szövegbe, s egyidejűleg a korábbi (2)-(4) bekezdés számozását (3)-(5) bekezdésre változtatta.
165 A 92. § új (2) bekezdését az 1993: CXIII. törvény 1. § (1) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (2)–(4) bekezdés számozását (3)–(5) bekezdésre változtatva. A (2) bekezdést az 1994: XVII. törvény 7. §-ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
166 A 92. § eredeti (2) bekezdésének számozását (3) bekezdésre változtatta az 1993: CXIII. törvény 1. § (1) bekezdése.
167 A 92. § eredeti (3) bekezdésének számozását (4) bekezdésre változtatta az 1993: CXIII. törvény 1. § (1) bekezdése. A 92. § (4) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 134. pontja hatályon kívül helyezte.
168 A 92. § eredeti (4) bekezdésének számozását (5) bekezdésre változtatta az 1993: CXIII. törvény 1. § (1) bekezdése.
169 A 93. §-t a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 134. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: CCXII. törvény 124. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XXXIX. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
170 Lásd a 251/2014. (X. 2.) Korm. rendeletet.
171 A 94. § (7)–(10) bekezdését a 2005: CXXXII. törvény 45. § (6) bekezdése hatályon kívül helyezte.
172 A 95. §-t és az azt megelőző alcímet a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 134. pontja hatályon kívül helyezte, a 95. §-t újonnan a 2011: CCI. törvény 74. § (3) bekezdése iktatta be.
173 A Magyar Közlöny 2011. évi 166. számában megjelent helyreigazításnak megfelelő szöveg.
174 A 95/A. §-t a 2013: CCXXVI. törvény 3. §-a iktatta be.
175 A hatálybalépés időpontja 2013. december 19.
176 A hatálybalépés időpontja 2013. december 19.
177 A 96. §-t a 2011: CCI. törvény 74. § (4) bekezdése iktatta be.
178 Az 1. számú mellékletet a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 134. pontja hatályon kívül helyezte.
179 A 2. számú melléklet a 2005: CXXXII. törvény 38. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 45. § (7) bekezdését.


text:
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság - PDF Free Download
1 A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság A Kúria Dr. Bencze Péter és Társa Ügyvédi Iroda (ügyintéző:... ügyvéd, 1053 Budapest, Veres Pálné utca 14.) által képviselt Magyar Szocialista Párt (1066 Budapest, Jókai utca 6.) I. rendű, Együtt - a Korszakváltók Pártja (1123 Budapest, Alkotás utca ) II. rendű, Demokratikus Koalíció (1132 Budapest, Victor Hugo utca ) III. rendű és a Magyar Liberális Párt (5000 Szolnok, Tarló út 14. I/3.) IV. rendű kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság április 16. napján meghozott 1040/2014. számú határozata ellen benyújtott bírósági felülvizsgálati kérelme folytán megindult nemperes eljárásban - tárgyaláson kívül - meghozta az alábbi v é g z é s t : A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 1040/2014. számú határozatát helybenhagyja. Kötelezi a kérelmezőket, hogy egyetemlegesen fizessenek meg az államnak külön felhívásra (tízezer) forint eljárási illetéket. A végzés ellen további jogorvoslatnak helye nincs. I n d o k o l á s A Budapest 12. számú Országgyűlési Egyéni Választókerületi Választási Bizottság (a továbbiakban: OEVB) 54/2014. (IV. 12.) számú határozatában megállapította, hogy a Budapest 12. számú Országgyűlési Egyéni Választókerületben a választás eredményes volt, a legtöbb érvényes szavazatot László Tamás, a FIDESZ-Magyar Polgári Szövetség és a Kereszténydemokrata Néppárt közös egyéni jelöltje kapta. Az OEVB határozata ellen M.E. fellebbezést nyújtott be. Állította és két tanú nyilatkozatával is alátámasztotta, hogy a Budapest XV. kerület 5. számú szavazókör szavazóhelyiségében a szavazás napján két urnát vettek használatba, melyek szabályos lezárását a szavazatszámláló bizottság (a továbbiakban: SZSZB) nem hajtotta végre, megsértve ezzel a választási eljárásról szóló évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) át. Tekintettel arra, hogy a Ve. szerint az urna nem szabályos lezárása a szavazatok érvénytelenségét nem eredményezi, kérte a Ve. 2. (1) bekezdés a) pontjában foglalt alapelvi sérelem
2 - 2 - megállapítását (1.pont). Továbbiakban sérelmezte, hogy a Budapest XV. kerület 5. számú szavazókörében a mozgóurnát igénylő és átjelentkezőként szavazó választópolgárok számára az SZSZB nem biztosította a Ve (2) bekezdése szerinti speciális borítékot, mely szavazatok emiatt érvénytelenek lettek, mely ahhoz vezetett, hogy összesen 74 egyéni és 65 listás szavazatot nyilvánított a bizottság érvénytelennek. Tekintettel arra, hogy ebben a szavazókörben az összes egyéni szavazat 13,03 %-a és az összes listás szavazat 11,44 %-a érvénytelen lett, a beadványozó kezdeményezte e szavazókörben a szavazás és annak eredménye megsemmisítését, valamint kérte, hogy a Nemzeti Választási Bizottság ismételtesse meg e szavazókörben a szavazást (2.pont). A fellebbező arra is hivatkozott, hogy a választókerületben több SZSZB is olyan szavazólapokat, illetve szavazatokat minősített érvénytelennek, melyek a Ve ában foglaltak szerint nem voltak érvénytelenek. Álláspontja szerint értékelendő az, hogy a választókerületben az érvénytelen szavazólapok aránya meghaladja az országos átlagot és az érvénytelen szavazólapok száma több mint kétszerese az első és második helyen végzett jelölt közötti szavazatkülönbségnek (3.pont). Mindezek alapján kérte, hogy a Nemzeti Választási Bizottság a Ve (3) bekezdése alapján Budapest 12. számú országgyűlési egyéni választókerület szavazatszámláló bizottságainak a szavazólapok érvénytelenségét megállapító döntéseit, illetve a szavazatok érvényességét vizsgálja meg és e körben döntsön, a vizsgálat alapján állapítsa meg a választás egyéni választókerületi eredményét. A Budapest 12. számú Országgyűlési Egyéni Választókerületi Választási Iroda a fellebbezés felterjesztése során rögzítette, hogy Budapest 12. számú Országgyűlési Egyéni Választókerület XV. kerület 5. számú szavazókörében a választáson megjelentek száma és az urnában lévő szavazatok száma +10-el tért el. Az egyéni képviselőjelöltektől 71 érvényes szavazat lett levonva a Ve a alapján és további 3 szavazat, amely a Ve ában foglaltak alapján volt érvénytelen. A Nemzeti Választási Bizottság (továbbiakban: NVB) 1040/2014. számú határozatában az OEVB határozatát helybenhagyta. A Ve (1)-(2) bekezdéseire utalva megállapította, hogy a fellebbezés 1. és 2. pontjában foglalt tényállással azonos tartalmú beadványt az 1036/2014. számú határozatában már elbírálta, fenntartotta az ott rögzített álláspontját, így azt, hogy Budapest XV. kerület 5. számú szavazókörében az urna nem szabályszerű lezárására vonatkozó fellebbezői
3 - 3 - bizonyíték nem alkalmas a közokiratoknak minősülő, az SZSZB tagjai, a jegyzőkönyvvezető és az elsőként szavazó választópolgár aláírásával ellátott országos listás és egyéni választókerületi szavazóköri jegyzőkönyvekben foglalt, az urnák szabályos lezárását tartalmazó állítás érdemi cáfolatára. Megállapította, hogy a fellebbező korábbi jogorvoslati kérelmében foglaltakhoz képest új, érdemi bizonyítékot nem csatolt, és egyúttal rámutatott, hogy a szavazás napján vélelmezett jogsértés miatt a Ve (1) bekezdése alapján jogorvoslati kérelmet a jogsértés elkövetésétől számított 3 napon belül lehet benyújtani. A fellebbezés 2. pontjában foglaltakkal kapcsolatban megállapította, hogy a Budapest XV. kerület 5. számú szavazókörében a mozgóurnás szavazás során, a mozgóurnát kezelő két szavazatszámláló bizottsági tag nem vitte magával az átjelentkezéssel és mozgóurnával szavazó választópolgárok részére a Ve (2) bekezdése szerinti borítékot. A Ve ában foglaltak alkalmazásával az SZSZB a +10 többletként megjelenő szavazatok számát valamennyi jelöltre, illetve listára leadott érvényes szavazatból levonta. Mindezek alapján a fenti tény a szavazókörben megállapított eredményre, valamint a szavazókörben az első és második legtöbb szavazatot szerző jelölt eredményére érdemben kihatással nem volt. Ez okból alaptalannak találta a fellebbező azon kérelmét, mely a szavazóköri eredmény megsemmisítésére és a szavazás megismételtetésére vonatkozott. A fellebbezés 3. pontjában foglaltakkal kapcsolatosan rögzítette, hogy a jogorvoslati kérelem általános hivatkozásokat tartalmaz, a fellebbezésben a beadványozó nem jelölte meg, illetve nem részletezte a konkrét jogszabálysértést, jogi okfejtést és konkrét tényállítást nem tett, így a Ve (2) bekezdés a) pontjában foglaltak vizsgálatára nincs lehetőség. A Ve. 28. (2) bekezdésében foglalt lehetőség folytán alaptalannak minősítette azt az érvelést is, hogy a fellebbező a törvénysértés bizonyításában akadályozott volt. Rögzítette, hogy az első és második legtöbb szavazatot szerzett jelölt közötti szavazat különbség és az érvénytelen szavazatok számának magas aránya nem alapozza meg, illetve nem indokolja az egyéni választókerületi eredmény felülvizsgálatát és a szavazatok újraszámlálását. A kérelmezők mint nyilvántartott jelölőszervezetek - bírósági felülvizsgálati kérelmükben az 1040/2014. számú határozat megváltoztatását, a Budapest XV. kerület 5. számú szavazókörében (továbbiakban: adott szavazókör) a szavazás és annak eredményének megsemmisítését, a szavazás megismétlésének elrendelését, továbbá a Budapest 12. számú
4 - 4 - országgyűlési egyéni választókerület szavazatszámláló bizottságainak a szavazólapok érvénytelenségét és érvényességét megállapító, a támadott határozat alapjául szolgáló döntéseinek vizsgálatát, szükség esetén az érvényes és érvénytelen szavazatok újraszámolását, a szavazatok érvényessége tárgyában új határozat meghozatalát kérték. Állították, hogy az NVB a becsatolt tanúnyilatkozatokat és a fellebbező jogi érveit nem megfelelően értékelte. Álláspontjuk szerint a tanúk nyilatkozata alapján igazoltnak kellett volna tekinteni az urnák szabálytalan lezárását, mivel a szavazás napján 9:30 órakor az egyik tanú azt lezáratlanul találta. A szabálytalan urnazárás körében utalt arra, hogy az adott szavazókörben az országos átlagot meghaladó volt a többletszavazatok száma (+10 db). Érvelt azzal is, hogy az adott szavazókör SZSZB által április 6-án felvett, rendkívüli eseményről szóló jegyzőkönyve rögzíti, hogy a mozgóurnát igénylő és átjelentkezőként szavazók Ve (2) bekezdése szerinti zöld borítékot és az átjelentkezők számára szóló egyéni szavazólapokat nem kaptak, így e jogsértés megállapítását az NVB nem mellőzhette volna. Álláspontjuk szerint az adott szavazókörben olyan súlyú eljárási szabálysértések történtek, amelyek következtében a szavazás törvényes eredményét nem lehetett volna megállapítani. Valószínűnek tartották, hogy olyan egyéb lényeges szabálysértések is történtek, amelyek indokolják a szavazás megismétlését, de legalább a szavazatok újraszámolását. Vitatták, hogy a fellebbezőnek a fellebbezés 3. pontjában foglaltak bizonyítására lehetősége és egyben kötelezettsége lett volna. Utaltak arra, hogy sikertelenül kérték a szavazóköri jegyzőkönyvek kiadását, ennek igazolására csatolták a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság megállapítását. A választási eljárás dokumentumainak jogsértő visszatartása miatt is valószínűsítettnek tartották a fellebbező állítását, azaz azt, hogy az SZSZB-k törvénysértően nyilvánítottak érvénytelennek szavazólapokat, melyek száma és az első két jelölt közötti szavazatkülönbség miatt is indokoltnak tartották az érvényes és érvénytelen szavazatok vizsgálatát, újraszámolását. A kérelmezők felülvizsgálati kérelme az alábbiak miatt alaptalan. A Kúria álláspontja szerint az NVB az adott szavazókörben használt urnák szabálytalan lezárásával kapcsolatos fellebbezési kifogás tekintetében helyesen és megalapozottan döntött. Megállapította a Kúria, hogy ez a kérdés külön az egyik tanúnyilatkozatot tevő által április 9-én kezdeményezett - jogorvoslati eljárás részét képezte, az e tárgyban hozott 1036/2014. számú és a kifogást érdemi vizsgálat nélkül elutasító NVB határozatot a Kúria Kvk.I /2014/2. számú döntésében helybenhagyta. Ezzel e kérdésben a határidőben indult jogorvoslati eljárás - jogsértés megállapítása nélkül - lezárult. A Kúria a helybenhagyott 1036/2014. számú határozatban foglalt álláspontot fenntartva - mely szerint az urnák kifogásolt lezárása a szavazatszámláló bizottság eljárását érintő és nem a szavazóköri eredményt megállapító döntés elleni jogorvoslat - megállapította, hogy az urnák szabálytalan lezárása miatt a jelen ügyben fellebbező a jogvesztő három napos határidőn túl (Ve. 10. (1) bekezdés, 209.
5 - 5 - (1) bekezdés és 211. ) terjesztett elő jogorvoslati kérelmet, ezt az NVB helyesen állapította meg. Ezért a kérelmezők bírósági felülvizsgálati kérelmében minden, e körben előadott érvelés is alaptalan, mert nem lehet egy már lezárt és jogerősen elbírált ügyben a kúriai döntést felülbírálni és jogvesztő határidőn túl a szavazatszámláló bizottság eljárása miatti jogorvoslati kérelmet sikerrel előterjeszteni, annak érdemi vizsgálatát kérni. A fellebbezés 2. pontjában foglaltakkal kapcsolatos NVB határozati állásfoglalás is törvényes, mert az, hogy az adott szavazókörben a mozgóurnát igénylő és átjelentkezőként szavazók részére a Ve (2) bekezdése szerinti borítékot, egyéni szavazólapot a szavazatszámláló bizottsági tagok nem biztosították szintén az SZSZB eljárása elleni kifogás (Ve ) keretében vizsgálható, melyre sor került a 1036/2014. számú NVB határozattal lezárt eljárásban és mellyel kapcsolatos döntést a Kúria Kvk.I /2014/2. számú végzésében helybenhagyott. Ugyanezen kérdést érintően, de jogvesztő határidőn (Ve. 10. (1) bekezdés és Ve (1) bekezdése) túl került előterjesztésre a fellebbezés e pontjában foglalt kifogás is, így ez, mint az adott szavazókörben eljáró SZSZB jogsértő eljárása miatti kifogás már nem vizsgálható, még akkor sem, ha a felülvizsgálati kérelemhez ezen jogsértést igazoló bizonyítékot csatoltak. A felülvizsgálati érvelésre figyelemmel jegyzi meg a Kúria, hogy ebben az eljárásban nem jogosult annak vizsgálatára, hogy más jogorvoslati eljárásban a kérelmező miért nem tudott eleget tenni eljárási kötelezettségeinek. A határidő jogvesztő jellege folytán a bizonyítékok megszerzésének nehézsége nem teremt jogi lehetőséget az igény későbbi, újbóli érvényesítésére. Ezért az alapelvi sérelem megállapítására ebben az eljárásban már nem volt mód. A mozgó urnát igénylő és átjelentkezőként szavazók tekintetében elkövetett jogsértés egyéni választókerületi választási eredménnyel összefüggő volta kapcsán a fellebbező, de a felülvizsgálati kérelmet előterjesztő kérelmezők nem fejtették ki jogi álláspontjukat. Hangsúlyozza a Kúria, hogy az átjelentkezőként szavazók tekintetében elkövetett jogsértés nincs okozati kapcsolatban az adott szavazókörben megállapított érvénytelen szavazatokkal. A rendelkezésre álló adatok szerint az adott szavazókörben 10 db többletszavazat volt. A Ve a alapján a többletként jelentkező szavazatokat valamennyi jelöltre és listára leadott érvényes szavazatból le kell vonni, melyre sor került. A fellebbezésben és a felülvizsgálati kérelemben hivatkozott 71 egyéni és 65 listás szavazat érvénytelenítésére a többletszavazat folytán és a Ve a alapján, míg 3 db szavazólap érvénytelenítésére a Ve a alapján került sor. Így e körben jogsértés nem áll fenn. Megjegyzi a Kúria, hogy az érvénytelen szavazatok országos átlagot meghaladó száma önmagában nem elegendő indok az egyéni választókerületi eredmény vizsgálatára, annak megsemmisítésére, a szavazás megismétlésének elrendelésére. A fellebbezés I/2. pontjában hivatkozott, 74 egyéni és 65 listás szavazat érvénytelenné nyilvánításának megvolt a jogi indoka, így ezen érvénytelen szavazatoknak a kiemelkedő száma kellő magyarázatot kapott. A Kúria álláspontja szerint az adott esetben a fellebbezőt nem az állított jogsértés bizonyítása, hanem kellő valószínűsítése
6 - 6 - terhelte, feltételezésekre a jogorvoslati kérelem nem alapulhat. Ezért az NVB támadott határozatában helyesen állapította meg, hogy a fellebbező a jogorvoslati kérelmének 3. pontjához tartozóan sem konkrét jogsértést nem jelölt meg, sem konkrét tényállítást nem tett, holott köteles lett volna pontosan megjelölni, hogy a Ve (2) bekezdésének megsértésére vonatkozó állítását mire alapozza. Az általánosságban megjelölt és kellően nem is valószínűsített jogsértés(ek) alapján nincs mód a kérelem szerinti döntés meghozatalára. Az elszigetelt, egyedi és más jellegű jogsértések esetleges igazolása sem vezethet oda, hogy az adott országgyűlési egyéni választókerületi választási eredmény megállapításának törvényességét kétségbe lehessen vonni közelebbről meg nem határozott jogsértésekre utalással. Megjegyzi a Kúria, hogy továbbra is irányadó a Kvk.I /2014/2. számú végzésben kifejtettek, miszerint ha a választási bizottságok előtti eljárásban teljesen elmarad a bizonyítás (kellő valószínűsítés), akkor ez utóbb a bírósági felülvizsgálati eljárásban már nem is pótolható, mert nem a bizonyíték, hanem az új bizonyíték szolgáltatásának lehet tere a bírósági felülvizsgálati eljárásban. Fentiek alapján a Kúria a felülvizsgálati kérelmet alaptalannak találta és a NVB érdemben helyes döntését a Ve (5) bekezdés a) pontja alapján helybenhagyta. A Kúria a nemperes eljárásban felmerült illeték mértékét az évi XCIII. törvény 43. (7) bekezdésében foglaltak szerint állapította meg, melynek viselésére a kérelmezőket egyetemlegesen kötelezte a 6/1986.(VI.26.) IM rendelet 13. (2) bekezdése, valamint az évi III. törvény 78. (1) bekezdése és 82. (1) bekezdés a) pontja alapján. Budapest, április 22. Dr. Tóth Kincső s.k. tanácselnök, előadó bíró, Dr. Rothermel Erika s.k. bíró, Dr. Kalas Tibor s.k. bíró

matches: KÚRIA bíróság KÚRIA bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Miért gyilkolt a marfűi rém? - Magyar noir
Itt jársz: Főoldal » Miért gyilkolt a marfűi rém?
Miért gyilkolt a marfűi rém?
„A Magyar Népköztársaság nevében hirdetem ki a bírósági tanács ítéletét. A gyilkossággal és erőszakos nemi közösüléssel vádolt Kirják Jánost a bíróság bűnösnek mondja ki, és összbüntetésképpen halálra ítéli. Továbbá elrendeli a vádlott baltájának elkobzását, a bírósági költségek megtérítését és a kerékpárjának visszaadását.”
Már az év július 25-én, három nappal a fiatal lány meggyilkolását követően dörgedelmes cikk jelent meg a Tiszavidék című megyei napilapban. Nem csupán a tényt rögzítették, miszerint Szegedi Margit, a martfűi Tisza cipőgyár fiatal dolgozójának holttestét egy vízelvezető árokban találták meg. Az újságíró arról sem feledkezett meg, hogy kifejtse: „Reméljük, hogy az emberi bestia – az elvetemült gyilkos – méltóan meglakol tettéért, s hatóságainknak sikerül összeszedni a társadalom söpredékét, akiket javarészt az ellenforradalmárok szabadítottak rá októberben újból a lakosságra”.
Kirják ekkor előkapta az előre elkészített baltát, s azzal életveszélyesen fejbe sújtotta Szegedi Margitot. Ezután a lányt bevonszolta az út melletti kukoricásba és állatias módon megbecstelenítette a vérében hörgő leányt. Szadista cselekedete után – hogy tettét fel ne fedezzék – a leányt bevonszolta a kukoricásból a mellette levő árokba, s addig nyomkodta vízbe, míg az teljesen el nem lepte, mire az eszméletén kívül lévő leány vízbe fulladt. Utána Kirják, mint aki jól végezte dolgát, kerékpárra ült, hazament, s másnap rendesen munkába állt” – jelent meg az ügyészég 1957. augusztus 31-én, újságban közzétett közleményében.
A történet olyan kerekre sikeredett, a vádlott tettét előbb bevallva, majd vallomását visszavonva annyira zavartan viselkedett, hogy az ítélet kihirdetése után csak kevesekben merült fel a kétely – talán mégsem Kirják a bűnös. A Legfelsőbb Bíróság másodfokon ítélkező tanácsának tagjai viszont úgy vélték: a gyilkosság körülményeit nem tisztázta elég alaposan a Szolnok Megyei Bíróság, ezért újratárgyalásra visszautalták az ügyet első fokra. Szolnokon megint az a döntés született: csak és kizárólag Kirják lehet a tettes, s 1958 júniusában újra kimondatott a halálos ítélet, amit újabb fellebbezés követett. Az ügyre a Legfelsőbb Bíróság tett pontot – a vádlott beismerő vallomása alapján életfogytiglani börtönre ítélték Kirják Jánost. Miközben akadt olyan tanú, - az egyetlen, aki láthatta az elkövetőt -a bűncselekmény helyszíne mellett elhaladó vasúti motorvonat vezetője, aki a szembesítés során nem ismerte fel Kirjákban a tettest, s még évek múlva is azt mesélte: nem a gyilkost ítélték el.
Lehet, hogy Kirják mégiscsak ártatlan? – merült fel sokakban a kérdés.
1967. június 20-án reggel, úgy hét kilométernyire az öcsödi közúti hídtól a Körös partján, egy bokron fennakadt holttestet találtak. A harminc év körüli nő mindkét mellét levágták. Durva bántalmazásra utaló sérüléseket találtak a nyomozók a holttest orránál, szájánál és nyakán is, míg a koponyán egy repedést fedeztek fel. Már a halottszemle idején két helybéli asszony szólt a rendőröknek: a közúti hídon vérfoltokat látott. A helyszínre siető rendőrök a vérszennyeződés közelében hat darab, borsó nagyságú üvegdarabkát is találtak, s megállapították: a híd vaskorlátjára zsírszövet maradványok tapadtak. A boncolás után kiderült: a nőt megfojtották. Az is egyértelművé vált, hogy a hídkorláton felfedezett maradványok az áldozat testéből származnak. Fény derült az áldozat nevére is: a halottat Szekeres Károlyné, 28 éves, tiszaföldvári lakosként azonosították.
A brutális tett nagyon felajzotta a környéken élőket. Szerencsére olyan is akadt, közöttük nem is egy nyomozó, aki korábbi, hasonló esetekre emlékezett vissza. A Marfű mellett meggyilkolt Szegedi Margit ügyét először nem sorolták ezek közé, hiszen úgy tudták a rendőrök – elfogták a gyilkost. Nyugalmukat jogerős bírói ítélet is erősítette. Viszont a nyomozókban felrémlett Sipos Ilona neve. Őt 1962. május 4-én Nagyrév községben emelték ki a Tiszából. Mivel már vagy két hónapja volt a vízben, bűncselekményre utaló értékelhető nyomot nem találtak, a felületes vizsgálatot azzal zárták le: a nő vízbe fulladt.
1963. november 13-án este Homok községben Sz. Istvánné munkásasszonyt – aki, akárcsak Szegedi Margit – a martfűi cipőgyárban dolgozott, egy kalapáccsal leütötték, ruháját elszaggatták, de más támadás nem érte. Az asszony életét meg tudták menteni. Nem vált halálos áldozattá S. Józsefné sem, akit 1964. március 21-én este Tiszaföldváron akarta valaki hátulról kalapáccsal leütni, de az ütés a S.-né nyakát érte, s a nő el tudott menekülni. (E két megtámadott esetében azért nem írom ki a teljes nevet, mert még élhetnek, és szeretném megóvni őket attól, hogy netán környezetük zaklatásának legyenek kitéve.)
Ilyen előzmények után a nyomozók – elfogadván a korábban lezárt ügyek „igazságát”, csupán egy kéjgyilkosság és két kísérlet ügyében kezdtek el vizsgálódni. Hamar „képbe került” egy Kovács Péter nevű gépkocsivezető, aki az öcsödi gyilkosság előtt egy nappal feketefuvart végzett a sógorával Tiszaföldváron. Neve nem volt ismeretlen a rendőrök előtt, már Méhes Éva megtalálásakor kihallgatták Kovácsot. Ugyanis akkor indult egy vizsgálat, mivel felmerül a gyanú, hogy Méhész Éva és Sipos Ilona vízbefulladása között föllelhető valamilyen összefüggés. Közel negyven embert vontak szoros ellenőrzés alá, s közöttük volt Kovács is. (Csak közbevetőleg: végül úgy vélték a rendőrök, hogy a rendezett családi körülmények között élő férfi nem hozható összefüggésbe Méhész Éva halálával. Mivel tettest nem találtak, a felületes vizsgálat a már említett módon zárult le.)
A rendőrség nem tétovázott: 1967. augusztus 11-én, nyolc héttel a legutolsó gyilkosság után őrizetbe vette Kovácsot. Miközben igyekeztek szóra bírni, a Szolnok Megyei Főügyészség nyomozó csoportjának vezetője,dr. Szabó Zoltán nagy figyelemmel kísérte a nyomozás minden mozzanatát, és összevetette az öcsödi ügy részleteit a megyéjükben korábban megtörtént, hasonló gyanús ügyekkel. Szabó doktor már az öcsödi gyilkosság előtt azt állította, hogy Szolnok megyében 1955 óta hat olyan bűncselekmény történt, ami kriminalisztikailag jól elemezhető egyezőségeket mutat.
Végre kiderült, mi is vezetett Szegedi Margit megöléséhez. 1957. július 22-én Kovács délelőtti műszakban dolgozott a martfűi Tisza Cipőgyárban, ami egyébként 1957 márciusától 1958 áprilisig volt a munkahelye. A munka végeztével hazatért Tiszaföldvárra, s mivel gyakran eljárt a község mozijába, ezen az estén is a filmnézés mellett döntött. Egy olyan argentin filmet adtak este 9-től, amelynek egyik jelenetében fiatal vetkőző nőt rögzített a kamera, míg egy másikban egy férfi erőszakoskodott ezzel a nővel. Ezek a részletek olyan erős hatást váltottak ki Kovácsból, hogy elhagyta a mozi termet, kerékpárra ült, és megszületett benne a terv: valami hasonlót kell elkövetnie. Mivel naponta járt Martfűre, ekkor is arra indult. Úgy 15-20 perces kerékpározás után a martfűi cipőgyárhoz közel eső iskola épületéhez ért. Az iskola mellett akkor vasúti sínek futottak, és Kovács itt várakozott. Szegedi Margit a délutáni műszak este tíz órás zárása után lépett ki a gyárkapun, és gyalog indult haza a Tiszaföldvár felé vezető dűlőúton.
A tíz évvel később zajlott nyomozás során, miközben egyre mélyebbre ástak a gyilkosság részleteibe, természetesen felmerült az is, hogy Kovács Péter egyáltalán felelősségre vonható-e, vagy esetében, mint elmebeteget, kényszergyógykezelésre kell utalni. A bíróság végül hat orvos szakértőt is meghallgatva arra az álláspontra jutott, hogy Kovács felelősségre vonható. Mert nemi aberráltságot mindenképp felfedeztek jellemében. Többször is megmagyarázhatatlan, de megfékezhetetlen ölési vágy kerítette hatalmába, egy-egy filmben látott erőszakos jelenet feltüzelte annyira, hogy gyilkolni induljon. Ám tetteit céltudatosan tervelte ki, hajtotta végre. Nagyon józan megfontolások vezették akkor is, amikor az áldozatok eltüntetését végezte. A leleplezés veszélyét igyekezett a legminimálisabbra csökkenteni.
Az időközben házasságot kötött Kovács egyébként a hétköznapi emberek normális életét élte, házat épített, tervezte családi jövőjét, életében semmi nem utalt arra, hogy bűncselekményeket kövessen el. A tárgyalás egyik legmegdöbbentőbb jelenete éppen az volt, amikor az orvosszakértői vélemények elhangzása után Kovács a doktorok felé fordult és azt kérdezte:
- Mi történt velem? Mondják meg, kérem, mi?
Mint írtam: Szegedi Margit holttestének megtalálásakor a marfűi cipőgyárban mindenki Kirjákra gyanakodott, ugyanis a közte és Szegedi Margit között fennálló kapcsolatról, vitáikról többen is tudtak. Érezte ezt a férfi is. Így amikor a nyomozók megkérdezték tőle, hol járt a gyilkosság estéjén, Kirják megijedt. Az egyedül élő, elvált férfi úgy gondolta, ha azt mondja, otthon volt, nem hisznek neki. Ezért azt válaszolta: édesanyjánál időzött. Ám - erről mit sem tudva - a mama a nyomozók kérdésre azt a választ adta: ritkán jön el hozzám a fiam, már két hete nem láttam. Hazugságon érték Kirjákot, aki később egyre jobban összezavarodott, és beismerő vallomást tett.
Olyan sok szálon, annyi szereplőt érintve bonyolódott ez a tíz éven át tartó történet, hogy joggal merülhet fel a kérdés: valamilyen kapcsolat volt-e az ártatlanul elítélt Kirják és Kovács Péter között. Mint kiderült, a két férfi nem ismerte egymást, de találkoztak. Mégpedig akkor, amikor Kirjákot kivezették a dűlőútra, hogy rekonstruálják Szegedi Margit meggyilkolásának következményeit. Kovács valahonnan tudomást szerzett erről a rendőrségi akcióról, s nem bírt ellenállni a kíváncsiságának – több, véletlenül odavetődő bámészkodó között figyelte a történteket. Ezt maga mondta el. Arra a bírói kérdésre viszont – mit érzett, amikor megtudta, hogy 1957-ben elkövetett gyilkossága miatt más ítéltek el? – nem válaszolt.
- Az eddigi eljárás a bűnösségemet és az igazmondásomat igazolta. Az ember, véleményem szerint felel azért, amit elkövetett. Úgy gondolom, hogy ezért minden esetben felelni kell. Az én állapotomra nem tudok mit mondani, erre magyarázatot sem tudok találni – hangzottak szavai. Közölte azt is: nem akar fellebbezni, nem kér kegyelmet. Mivel törvényi előírás volt, hogy halálos ítélet esetében a védelem köteles fellebbezést benyújtani, ez meg is történt. A Legfelsőbb Bíróság helybenhagyta az I. fokon meghozott döntést, és Kovács Pétert kivégezték.
Kirják János egyébként már korábban szabadult. Ugyanis Kovácsot csak akkor lehetett megvádolni Szegedi Margit meggyilkolásával, ha előtte a Legfelsőbb Bíróság perújrafelvételt rendel el, s ennek eredményeként rehabilitálja a korábban ártatlanul elítéltet. Ez megtörtént. Kirják 1968-ban ismét az akkor már Néplap címet viselő Szolnok megyei újság címlapjára került. A „Mégsem ő volt a gyilkos” című írásban idéztek a felmentő ítéletből. Így többek leírták:
„Kirják beismerő vallomását azzal indokolta, hogy kényszerítették őt erre. Ez ma már nem bizonyítható. A Fővárosi Bíróság Kirják János beismerő vallomását megviselt idegállapotának tudta be. A Fővárosi Bíróság megállapította: annak idején az ítéletet alátámasztó tanúvallomásokban is tisztázatlan ellentmondások voltak. A szakértői vizsgálatok sem voltak kielégítőek, mint ahogy a tárgyi bizonyítékok elemzése sem volt pontos.”
Kirják János ezek után hazaköltözött Tiszaföldvárra, és rokkantnyugdíjazásáig a martfűi cipőgyárban dolgozott. Fia elmondása szerint új családot nem alapított, a börtönben ártatlanul eltöltött évekért pénzbeli kárpótlást soha nem kapott, egyedül élt a nyolcvanas években bekövetkezett haláláig. Ki tudja milyen gondolatok kavarogtak fejében, amikor kezébe vette a Szolnok megyei Néplap 1968. december 5-i számát, s elolvasta a néhány soros hírt:
„Kivégezték a tiszaföldvári kéjgyilkost – Amint arról annak idején a sajtó hírt adott, a Fővárosi Bíróság halálra ítélte Kovács Pétert, aki magányos nőket támadott meg, erőszakoskodott velük, majd közülük négyet megölt. A legfelsőbb Bíróság az ítéletet helybenhagyta. Az elítélt kegyelmi kérelmét a Népköztársaság Elnöki Tanácsa elutasította. Az ítéletet szerdán végrehajtották.”
https://magyarnoir.blogstar.hu/./pages/magyarnoir/contents/blog/22140/pics/14466439061412591_800x600.jpg
https://magyarnoir.blogstar.hu/2015/11/04/miert-gyilkolt-a-marfui-rem-/22140/
Miért kért pálinkát a rendőrgyilkos?

matches: bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság