text:
V. CÍM A NAGYKORÚ CSELEKVŐKÉPESSÉGÉNEK KORLÁTOZÁSA
A kiskorúakra vonatkozó szabályozással ellentétben a nagykorúak cselekvőképességének korlátozására irányadó rendelkezések a nemzetközi egyezményekkel összhangban több ponton jelentősen megváltoznak.
A fogyatékossággal élő személyek jogainak gyakorlásáról szóló – Magyarországon a 2007. évi XCII. törvénnyel kihirdetett – ENSZ Egyezmény 12. cikke szerint a fogyatékossága miatt senkit nem érhet hátrányos megkülönböztetés, és a cselekvőképesség korlátozására az érintett személy akaratának, választásának tiszteletben tartásával, arányosan, személyre szabottan, továbbá a korlátozás rendszeres felülvizsgálata mellett kerülhet csak sor. Az Egyezmény 5. cikk 4. pontja pedig ezzel összefüggésben arról rendelkezik, hogy a fogyatékkal élő személyek tényleges egyenlőségének előmozdításához szükséges különleges intézkedések az Egyezmény értelmében nem tekinthetők hátrányos megkülönböztetésnek.
A törvényi változások az alábbiak szerint foglalhatók össze:
Az új Ptk. nem ad lehetőséget nagykorú személyek esetén a cselekvőképesség általános korlátozására, a cselekvőképesség csak a bíróság által meghatározott ügycsoportban korlátozható (részleges korlátozás). Ennek megfelelően a nagykorúak esetén a cselekvőképesség korlátozása kétféle lehet: teljes korlátozás (kizáró gondnokságnak felel meg) és részleges korlátozás (ügycsoportok szerinti korlátozást jelenti). Fontos törvényi kitétel, hogy a cselekvőképesség teljes korlátozására csak akkor kerülhet sor, ha az érintett személy jogainak védelmére a cselekvőképesség részleges, korlátozás nem elégséges (arányosság, szükségesség elvének megjelenése).
A gondnokság alá helyezés feltételei között az új Ptk. előírja a belátási képesség csökkenése mellett az érintett „egyéni körülményeire, családi, társadalmi kapcsolataira” kitételt, vagyis önmagában a belátási képesség csökkenése nem elegendő ok a cselekvőképesség korlátozásához. Az érintett személy egyéni, családi körülményeit is figyelembe kell venni a bírónak a gondnokság alá helyezés szükségességének megállapításánál.
A törvény a korlátozható ügycsoportok körét példálódzóan sem említi, így a bíró az egyéni körülményekhez igazodva, bármilyen szűkkörűen rendelkezhet a cselekvőképesség korlátozásáról.
Lényeges garanciális szabály, hogy a gondnokság alá helyezés nem határozatlan időre szól, hanem a bíróságnak meg kell határoznia a kötelező felülvizsgálat időpontját. Az új Ptk. – a hatályos szabályozástól eltérően – nem állapít meg kivételt a kötelező felülvizsgálat alól. A felülvizsgálat részleges és teljes korlátozás esetén is egyaránt törvényben meghatározott időközönként kötelező.
Új jogintézményekről rendelkezik az új Ptk. a cselekvőképesség korlátozásával, illetve az érintett személyek önrendelkezési jogának gyakorlásával összefüggésben. A törvény bevezeti az előzetes jognyilatkozat tételének lehetőségét. Az új jogintézmény lényege, hogy bármely cselekvőképes személy rendelkezhet arról, hogy cselekvőképességének esetleges korlátozása esetén ki legyen a gondnoka, illetve meghatározhatja, hogy gondnoka személyes és vagyoni ügyeiben milyen módon járjon el.
Szintén újdonságként utal az új Ptk. a támogatott döntéshozatal lehetőségére is A támogató az érintett személy cselekvőképességének korlátozása nélkül nyújt segítséget a döntések meghozatalában.
2:19. § [A cselekvőképesség részleges korlátozása]
(1) Cselekvőképességében részlegesen korlátozott az a nagykorú, akit a bíróság ilyen hatállyal gondnokság alá helyezett.
(2) A bíróság cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság alá azt a nagykorút helyezi, akinek ügyei viteléhez szükséges belátási képessége - mentális zavara következtében - tartósan vagy időszakonként visszatérően nagymértékben csökkent, és emiatt - egyéni körülményeire, valamint családi és társadalmi kapcsolataira tekintettel - meghatározott ügycsoportban gondnokság alá helyezése indokolt.
(3) A cselekvőképességet részlegesen korlátozó ítéletben a bíróságnak meg kell határoznia azokat a személyi, illetve vagyoni jellegű ügycsoportokat, amelyekben a cselekvőképességet korlátozza.
(4) A cselekvőképesség részlegesen sem korlátozható, ha az érintett személy jogainak védelme a cselekvőképességet nem érintő más módon biztosítható.
(5) A cselekvőképességében részlegesen korlátozott személy minden olyan ügyben önállóan tehet érvényes jognyilatkozatot, amely nem tartozik abba az ügycsoportba, amelyben cselekvőképességét a bíróság korlátozta.
Az új Ptk. 2:19. §-a a cselekvőképesség részleges korlátozásának feltételeit foglalja össze. A (2) bekezdés szerint a bíróság cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság alá azt a nagykorút helyezi, akinek ügyei viteléhez szükséges belátási képessége – mentális zavara következtében – tartósan vagy időszakonként visszatérően nagymértékben csökkent, és emiatt, figyelemmel egyéni körülményeire, valamint családi és társadalmi kapcsolataira, meghatározott ügycsoportban gondnokság alá helyezése indokolt.
A cselekvőképesség korlátozásának fogalma több ponton módosul. Az új Ptk. szerint a cselekvőképesség csak részlegesen korlátozható, nincs lehetőség a cselekvőképesség általános korlátozására.
A törvény a régi Ptk. „pszichés állapota, szellemi fogyatkozása vagy szenvedélybetegsége” megjelölés helyett a „mentális zavara” kifejezést használja, figyelemmel arra, hogy a kifejezés teljesebb körúen írja le a pszichés elváltozásokat. A mentális zavar önmagában változatlanul nem elég a gondnokság alá helyezéshez, ahhoz az is szükséges, hogy az érintett személy mentális zavara az ügyek viteléhez szükséges belátási képesség törvényben előírt mértékű csökkenését idézze elő. Az eddigi bírói gyakorlat szerint is a gondnokság alá helyezés nem kizárólag az orvosszakértői véleményen alapult, hanem a bíróságnak vizsgálnia kellett, hogy ezen állapot korlátozta-e a nagykorú személyt abban, hogy valamely ügyét ellássa, és ezen ügyek körét eddig is fel kellett tárni. Ezt a vizsgálati kört az új Ptk. azzal az új feltétellel egészíti ki, hogy az érintett „egyéni körülményeire, valamint családi és társadalmi kapcsolataira” tekintettel kell arról dönteni, hogy a bíróság cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság alá helyezi-e az érintettet. Vagyis a bíróságnak nem elegendő önmagában azt vizsgálnia, hogy az érintett önállóan el tud-e járni saját ügyeiben, hanem egyrészt azt is fel kell derítse, hogy az érintett belátási képességének csökkenése esetén a környezete, családja elegendő segítséget tud-e nyújtani neki ügyei intézésében. Másrészt azt is vizsgálni kell, hogy az érintettnek van-e egyáltalán olyan ügye, ami miatt gondnokság alá helyezése indokolt.
A cselekvőképességet korlátozó gondnokság esetén annak megállapítása, hogy mely ügycsoportok tekintetében szükséges a gondnokság alá helyezés, nem orvosszakértői, hanem jogi kérdés, amelyről a bizonyítási eljárás alapján kizárólag a bíróság dönthet. (EBH2007. 1597)
További új elem a (4) bekezdésben foglalt feltétel, tehát amennyiben más módon (gyámhatóság általi támogató kirendelésével, 2:38. §) biztosítható az érintett személy jogainak védelme, nincs helye a cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság alá helyezésnek sem. Ezáltal a jogalkotó törvényi szintre emeli az „arányosság” „szükségesség” nemzetközi egyezményekben hangsúlyozott elvét.
A bíróságnak a cselekvőképesség korlátozásáról személyre szabottan, a gondnokság alá helyezendő személy életkörülményeit vizsgálva kell döntenie. A cselekvőképesség részleges korlátozásával összefüggésben – a régi Ptk. példálózó jellegű ügycsoport felsorolásához képest – az új Ptk. ügycsoportokat példálózó módon sem tartalmaz. A bíróságnak minden egyes ügyben egyediesítve kell azon ügycsoportokat meghatározni, melyeknél a cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság alá helyezés felmerülhet. Ez az ítélet részletesebb indoklását igényli. Valószínűleg a gyakorlat abba az irányba fog elmenni, hogy a régi Ptk. példálózó felsorolása szerinti ügycsoportokból indul ki, amely az eddigi gyakorlatban már kiegészült azon ügycsoporttal is, hogy a bíróság a peres eljárások indítása tekintetében korlátozta a nagykorú személyt. Hangsúlyozandó, hogy a jogalkotói cél az, hogy a bíróság az egyén életkörülményeinek figyelembevételével tágabban és szűkebben is meghatározhatja az ügycsoportokat, mint a régi Ptk.
A Legfelsőbb Bíróság már korábbi ítélkezési gyakorlatában is hangsúlyozta, hogy „a cselekvőképesség nemcsak a törvényben felsorolt ügycsoportokban, hanem más területen, így például a peres eljárások tekintetében is korlátozható, ha az érintett személy belátási képessége e vonatkozásban tartósan vagy időszakonként visszatérően nagymértékben csökkent.” (BH 2008.11.).
A gondnokoltak nyilvántartását a jelenleg hatályos gondnokoltak nyilvántartásáról szóló 2010. évi XVIII. törvény és a 18/2012. OBH utasítás alapján és keretei között az Országos Bírósági Hivatal végzi. A jelenlegi számítógépes nyilvántartás nem alkalmas arra, hogy az új Ptk. szerint majd a bíróságok által megalkotott ügycsoportokat nyilvántartsa. A jelenlegi rendszer a régi Ptk. példálózó felsorolását tartalmazza és egy további „egyéb” rovatot, ami alá tartalom nem vihető fel. Indokolt a megváltozott követelményeknek megfelelően a program módosítása.
A választójogból való kizárás kérdése az ügycsoportok körébe nem tartozik. Jelenleg a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 9/A. §-a (2013. június 21-től hatályos) rendelkezik arról, hogy a bíróságnak a gondnokság alá helyezés iránti, valamint a felülvizsgálati eljárásban hozott ítéletében a választójogból való kizárás kérdéséről rendelkeznie kell. 2013. május 3-tól lépett hatályba a régi Ptk. 15/B. §-a, amely arról rendelkezik, hogy a bíróságnak a választójogból való kizárás kérdéséről döntenie kell a gondnokság alá helyezés iránti pereknél. Az új Ptk. erre nézve rendelkezést nem tartalmaz, kizárólag a hivatkozott választási eljárásról szóló törvény írja elő a bíróságnak az ilyen tárgyú perekben az ez irányú kötelezettségét.
2:20. § [A cselekvőképességében részlegesen korlátozott személy jognyilatkozata]
(1) A cselekvőképességében részlegesen korlátozott személynek a bíróság ítéletében meghatározott ügycsoportokra vonatkozó jognyilatkozatának érvényességéhez gondnokának hozzájárulása szükséges. Ha a cselekvőképességében részlegesen korlátozott személy cselekvőképessé válik, maga dönt függő jognyilatkozatainak érvényességéről.
(2) A cselekvőképességében részlegesen korlátozott személy és gondnoka közötti vitában a gyámhatóság dönt.
(3) A cselekvőképességében részlegesen korlátozott személy a bíróság ítéletében meghatározott ügycsoportok tekintetében a gondnoka hozzájárulása nélkül
c) rendelkezhet jövedelme bíróság által meghatározott hányadával; annak erejéig kötelezettséget is vállalhat;
(4) Ha a cselekvőképességében részlegesen korlátozott személy érdekeinek védelme, károsodástól való megóvása azonnali intézkedést igényel, a gondnok a hozzájárulását igénylő ügyekben önállóan eljárhat, az érintett személy helyett jognyilatkozatot tehet. Erről a cselekvőképességében részlegesen korlátozott személyt és a gyámhatóságot késedelem nélkül tájékoztatnia kell.
Az új Ptk. lényegében nem változtat a régi Ptk-nak a gondnokság alatt álló jognyilatkozatai érvényességére vonatkozó szabályain.
A régi Ptk. szabályozásához képest változott a (2) bekezdés c.) pontja és további e.) ponttal egészült ki. Korábban a jövedelme 50 %-ával rendelkezhetett a korlátozottan cselekvőképes személy, az új Ptk. szerint a cselekvőképességében részlegesen korlátozott személy a jövedelme azon százalékával rendelkezhet, amelyet a bíróság meghatározott és ennek erejéig kötelezettséget is vállalhat. A bíróságnak tehát feladata, hogy ítéletében – amennyiben ezen ügycsoportra tekintettel helyezi az érintett személyt korlátozó gondnokság alá – meg kell állapítsa ezt a hányadot, amit valószínűleg százalékos mértékben fog a bíróság meghatározni. Ennek hiányában a gyámhivatal a gondnokrendeléskor nem tud erről rendelkezni, és az ítélet a későbbiekben kiegészítésre szorul.
Hasonlóan a korlátozottan cselekvőképes kiskorú jognyilatkozatához (2:12. § (1) bekezdés e.) pont), a cselekvőképességében részlegesen korlátozott személy a bírósági ítéletben meghatározott ügycsoportok tekintetében a gondnok hozzájárulása nélkül ajándékozhat a szokásos mértékben.
2:21. § [A cselekvőképesség teljes korlátozása]
(1) Cselekvőképtelen az a nagykorú, akit a bíróság cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság alá helyezett.
(2) A bíróság cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság alá azt a nagykorút helyezi, akinek az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége - mentális zavara következtében - tartósan, teljeskörűen hiányzik, és emiatt - egyéni körülményeire, valamint családi és társadalmi kapcsolataira tekintettel - gondnokság alá helyezése indokolt.
(3) A bíróság a cselekvőképességet abban az esetben korlátozhatja teljesen, ha az érintett személy jogainak védelme a cselekvőképességet nem érintő módon vagy a cselekvőképesség részleges korlátozásával nem biztosítható.
Az új Ptk. nem szünteti meg teljesen a régi Ptk. szerinti cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezés lehetőségét, de szigorítja annak feltételeit és cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság alá helyezésnek hívja. A jogalkotói cél az, hogy a cselekvőképesség teljes korlátozására csak kivételesen, kizárólag akkor kerülhet sor, ha az érintett személy gondnokával nem képes együttes jognyilatkozat tételre és feltétlenül szükséges, hogy valaki helyette eljárjon. Négy együttes feltételnek kell fennállnia ahhoz, hogy a bíróság valakit teljesen korlátozó gondnokság alá helyezzen: a nagykorú személy mentális zavara, ennek következtében az ügyei viteléhez szükséges belátási képességének tartós és teljes körű hiánya, mindezek miatt – egyéni körülményeire tekintettel – a gondnokság alá helyezés indokoltsága, valamint az érintett jogainak védelme szempontjából más, kevésbé korlátozó eszköz (támogató kirendelése, cselekvőképesség részleges korlátozása) nem alkalmas ennek biztosítására (szükségesség, arányosság elvének érvényesülése). (Ld. 2:19. §-hoz fűzött magyarázat.)
2:22. § [A cselekvőképtelen nagykorú jognyilatkozata]
(1) A cselekvőképtelen nagykorú jognyilatkozata semmis, nevében gondnoka jár el.
(2) A cselekvőképtelenség miatt nem semmis a cselekvőképtelen nagykorú által kötött és teljesített csekély jelentőségű szerződés, amelynek megkötése a mindennapi életben tömegesen fordul elő és különösebb megfontolást nem igényel.
(3) A gondnoknak a véleménynyilvánításra képes cselekvőképtelen nagykorú kívánságát az őt érintő jognyilatkozata megtétele előtt meg kell hallgatnia és lehetőség szerint figyelembe kell vennie.
Az új Ptk. a cselekvőképtelen nagykorú személy jognyilatkozatára vonatkozó szabályokon nem változtat. E szerint a cselekvőképtelen személy jognyilatkozata általában semmis, nevében gondnoka jár el és tehet érvényes jognyilatkozatot. A jognyilatkozat semmisségére kizárólag a cselekvőképtelen érdekében lehet hivatkozni (2:24. §).
2:23. § [A gyámhatóság jóváhagyásának szükségessége]
(1) A cselekvőképességében részlegesen korlátozott személy és gondnoka jognyilatkozatának, továbbá a cselekvőképtelen nagykorú gondnoka jognyilatkozatának érvényességéhez a gyámhatóság jóváhagyása szükséges, ha a jognyilatkozat a cselekvőképességében részlegesen korlátozott vagy cselekvőképtelen nagykorú
a) tartására;
b) öröklési jogviszony alapján őt megillető jogára vagy terhelő kötelezettségére;
c) nem tehermentes ingatlanszerzésére, ingatlana tulajdonjogának átruházására vagy bármely módon történő megterhelésére;
d) gyámhatóságnak átadott vagyonára; vagy
e) a gondnokot kirendelő határozatban megállapított összeget meghaladó értékű vagyontárgyára
(2) A cselekvőképességében a vagyoni ügyeit érintően korlátozott személy és a gondnoka közös kérelmére a gyámhatóság kivételesen indokolt esetben hozzájárulhat az érintett személy vagyona terhére
a) az érintett személy leszármazója önálló háztartásának alapításához, fenntartásához vagy más fontos célja eléréséhez, ha a támogatás mértéke a leszármazó - a hozzájárulás időpontjában fennálló állapot és érték szerinti - törvényes örökrészének felét nem haladja meg; vagy
b) ingyenes juttatáshoz, jogokról ellenérték nélküli lemondáshoz vagy közcélra történő felajánláshoz, ha a jogügylet az érintett személy megélhetését nem veszélyezteti.
(3) A gyámhatóság kivételesen indokolt esetben hozzájárulhat a cselekvőképtelen nagykorú gondnoka kérelmére az érintett személy leszármazója önálló háztartásának alapításához, fenntartásához vagy más fontos célja eléréséhez az érintett személy vagyona terhére, ha a támogatás mértéke a leszármazó - a hozzájárulás időpontjában fennálló állapot és érték szerinti - törvényes örökrészének felét nem haladja meg.
(4) Nincs szükség a gyámhatóság jóváhagyására, ha a cselekvőképességében részlegesen korlátozott vagy cselekvőképtelen nagykorú ingatlantulajdonának megterhelésére az ingatlan ellenérték nélküli megszerzésével egyidejűleg, az ingyenes juttatást nyújtó személy javára történő haszonélvezet alapításával kerül sor.
(5) Nincs szükség a gyámhatóság jóváhagyására, ha a jognyilatkozat érvényességét bírósági vagy közjegyzői eljárásban elbírálták.
Az új Ptk. érdemben nem változtat azoknak a jognyilatkozatoknak a körén, amelyeknek az érvényességéhez a gyámhatóságnak a jóváhagyása is szükséges. Az (1) bekezdés e.) pontja annyiban módosult, hogy a korábbi minimum összeget (legalább 50.000.-Ft) nem tartalmazza, a gyámhatóságra bízza, hogy meghatározza azon összeghatárt, mely felett a gondnok jognyilatkozatának érvényességéhez a gyámhatóság jóváhagyása szükséges.
A (3) bekezdés tartalmazza a korábbi szabályozáshoz hasonlóan, hogy a gyámhatóság kivételesen indokolt esetben hozzájárulhat ahhoz, hogy a cselekvőképtelen nagykorú személy leszármazója az érintett személy vagyona terhére támogatáshoz jusson. A régi Ptk. szerint ennek a támogatásnak a mértéke a leszármazó kötelesrészét nem haladhatta meg. Ez a megfogalmazás az új Ptk.-ban annyiban módosult, hogy a támogatás mértéke a törvényes örökrész felét nem haladhatja meg. Figyelemmel a törvényben megváltozott szóhasználatára (módosult a viszonyítási alap) a szabályozás tartalma annak ellenére változatlan, hogy a kötelesrész mértékét az új Ptk. csökentette (a 7:82. § (1) bekezdése szerint a törvényes örökrész 1/3-a). A régi Ptk. szerinti kötelesrész mértéke ugyanis az új Ptk. 2:23. § (3) bekezdésében megjelölt törvényes örökrész fele.
2:24. § [A cselekvőképességében részlegesen korlátozott és a cselekvőképtelen nagykorú jognyilatkozatának relatív semmissége]
A cselekvőképesség részleges korlátozásán és a cselekvőképtelenségen alapuló semmisségre annak érdekében lehet hivatkozni, aki a cselekvőképességében részlegesen korlátozott vagy cselekvőképtelen.
Változatlan a szabályozás atekintetben, hogy a cselekvőképesség részleges korlátozásán és a cselekvőképtelenségen alapuló semmisségre csak annak érdekében lehet hivatkozni, akinek cselekvőképessége korlátozott vagy hiányzik.
A jelenlegi szabályozás mellőzi a régi Ptk.-nak azt a rendelkezését, melynek értelmében „aki cselekvőképességét illetően a másik felet megtéveszti, ezért felelősséggel tartozik, és felelőssége alapján a szerződés teljesítésére is kötelezhető”. Az új Ptk. szerint ezeket az eseteket a kötelmi jog megtévesztésre (6:91. §), illetve a vétőképes személy károkozására vonatkozó szabályok (6:544. – 6:547. §) alapján kell megítélni.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Nem kúrál a Kúria | szoclibek a néppártiak ellen, avagy fordítva
deviza-hitelek Varga István a Kúria döntését elemzi (CivilkontrollTv YouTube csatorna, 2013. december 17.)
FACEBOOK: https://www.facebook.com/pages/Nemzeti-Civil-Kontroll/342783665741979 WEB: http://www.civilkontroll.com/ – Nemzeti Civil Kontroll http://www.magyarforum.com – Magyarok Fóruma deviza-hitelek Varga István a Kúria döntését elemzi
Dr. Varga István: Mégis csak helyben a jövő (Krokotanarur YouTube csatorna, 2013. november 26.)
A szervezett magánhatalom és a magyar nemzet sorskérdései. Az új, 12 részes előadás sorozat 9. része a Magyarok Házában (http://drabikjanos.org)
Róna Péter telefonos interjú a Kúria döntése után (Vágott) – 2013-12-17 (Hír TV a qwerty999915 YouTube csatornán keresztül, 2013. december 18.)
Magyarország élőben — Róna Péter telefonos interjú a Kúria döntése után (Vágott) Hír TV – 2013-12-17 21:15:00
avagy a nyilvánvalóan tetten érhető fenyegetés a Kúria döntése előtt
(erről az alábbi videóban szó is esik)
Háttérkép – "Jogállamban a pénz a fegyver".- Bogár László, Boros Imre – 2013-12-19 (Echo TV a qwerty999915 YouTube csatornán keresztül, 2013. december 20.)
Koppány csoport tüntetés (Balogh Dénes YouTube csatorna, 2013. december 17.)
Akik ott voltak a Kúria előtt a jogegységi döntéskor – 2013-12-16 15:40:00 (Hír TV Élő adás qwerty999915 YouTube csatornán keresztül, 2013. december 16.)
Döntött a Kúria: az adós viseli az árfolyamváltozás kockázatát
Jog-deviza
Budapest, 2013. december 16., hétfő (MTI) – A devizaalapú kölcsönszerződés önmagában az adóst terhelő árfolyamkockázat miatt nem ütközik jogszabályba, sem jó erkölcsbe, nem uzsorás és nem színlelt szerződés – döntött a Kúria polgári kollégiuma jogegységi határozatában hétfőn.
A határozat szerint a szerződési terheknek a szerződés megkötését követő – előre nem látható – egyoldalú eltolódása az érvénytelenség körében nem értékelhető.
Ha ezeket a hátrányos következményeket a jogalkotó bizonyos körben jogszabállyal rendezte, a jogalkotói beavatkozás e körben az egyedi bírói mérlegelést kizárja – olvasható a határozatban.
Ez a döntés azért volt "különösen nehéz, mert a rendelkezésre álló jogi eszközök, az alkalmazható jogintézmények nem adnak megfelelő lehetőséget az ellentétes érdekek közötti mérlegelésre, a szerződéses terhek és kockázatok utólagos, igazságos és méltányos megosztására" – fogalmazott Wellmann György.
Banki Hitel Károsultjainak Egyesülete szakértői vélemény a Kúria döntéséről (ATVzrt YouTube csatorna, 2013. december 17.)
A Híróra vendége Galcsikné Erdősi Éva szakértő, Banki Hitel Károsultjainak Egyesülete: “A jelenlegi jogszabályok alapján nem születhetett más döntés. … Rengeteg olyan lehetőség lenne, ami felett elsiklunk”.
Nem jogszabályellenes a devizahitel! – ifj. Lomniczi Zoltán alkotmányjogász – 2013.12.17 (Ma reggel a qwerty999915 YouTube csatornán keresztül, 2013. december 17.)
Megvan a Kúria döntése – nem jogszabályellenes a devizahitel! (Vágott) A Ma reggel vendége ifj. Lomniczi Zoltán alkotmányjogász, a CÖF jogi szakértője 2013. december 17. 07:37 http://videotar.mtv.hu/Videok/2013/12/17/07/Megvan_a_kuria_dontese__nem_jogszabalyellenes_a.aspx
A Kúria döntött a devizahitelekről-Póka László interjú (neoworldmedia YouTube csatorna, 2013. december 18.)
Végre döntött a Kúria az árfolyamkockázat ügyében, az egyoldalú szerződésmódosítással kapcsolatban azonban egyelőre kivárják az Európai Bíróság véleményét. A Kúria kétharmados többséggel döntött és a következő megállapításokat tette: A devizaadós viseli az árfolyamváltozás hatásait. Az árfolyamkockázat önmagában nem ütközik jogszabályba. A pénzügyi intézménynek van tájékoztatási kötelezettsége az árfolyamkockázat ügyében is. A bíróságnak a szerződés érvényessé nyilvánítására kell törekednie. Ha egy rész érvénytelen a szerződésben, de enélkül a rész nélkül is teljesíthető a szerződés, akkor a kikötés érvénytelennek nyilvánítása nem vált ki joghatást. Azzal kapcsolatban, hogy átlátható-e az egyoldalú szerződésmódosítás feltételrendszere, a Kúria megvárja az Európai Bíróság döntését. A bírói szerződésmódosítás nem alkalmas arra, hogy szerződések tömegeit módosítsa: csak egyedi esetekben alkalmazható. Amennyiben viszont a jogalkotó „rendezné a hátrányos következményeket”, az kizárná a bírói mérlegelést. Az üggyel kapcsolatban megszólalt Póka László, a Nem adom a házamat mozgalom elnöke, aki bár egyességre lépett az összefogás pártjával, ugyanúgy harcol tovább az utcán a devizaadósokért. Póka emellett arra kér minden devizahitelest, hogy ne üljenek otthon ölbe tett kézzel és várják, hogy az ügyvédek és a döntéshozók foglalkozzanak az ügyükkel, hanem vegyék kezükbe az irányítást és tegyenek azért, hogy megoldódjon a problémájuk és vegyék fel a harcot a bankokkal, ahogyan ő és a mozgalom tagjai is teszik.
Rendkívüli Pártprogram (József Kiss YouTube csatorna, 2013. december 18.)
Méltó választ ígértem — hát íme! (a videót végignézni és terjeszteni kötelező) ELTÖRLÉSRE kerülnek a „devizahitelek”! Emberek! Mi elvégeztük a házifeladatot, most Önökön a sor. Tisztelet és köszönet mindazoknak, akik eddig kivették a részüket ebből az egyenlőtlen küzdelemből. A „hatóságok” kétségbeesetten próbálnak ellehetetleníteni, pofátlan módon megszüntették a Csányi elleni kártérítési pert és nagymértékű illeték megfizetésére köteleztek engem és a BAÉSZ-t. Így Karácsony közeledtére megérkezett a pénzbírság is az augusztus 20-i Astoria elfoglalásáért, ezen felül tovább folytatva ugyanezen okból a két évtől nyolc évig terjedő szabadságvesztést kilátásba helyező büntető eljárást ellenünk. Jól van ez így! Elsöprő győzelmet fogunk aratni a hazaárulók felett! Tisztelettel, Kásler Árpád A Haza Nem Eladó Mozgalom Párt Programja letölthető itt: http://kaslerarpad.hu/images/AHazaNemEladoPart_Programja_2014.pdf http://kaslerarpad.hu/
Pártok-Együtt-PM
Devizahitelek – Együtt-PM: a kormány már nem tud másra mutogatni
Budapest, 2013. december 16., hétfő (MTI) – Az Együtt-PM véleménye szerint a Kúria jogegységi döntésének megszületése után a kormány már nem tud másra mutogatni a devizahitelesek ügyében – mondta hétfőn újságíróknak Jávor Benedek. A Párbeszéd Magyarországért (PM) társelnöke kijelentette: a kabinetnek kell sürgősen rendeznie annak a mintegy 220 ezer bajban lévő devizahitelesnek az ügyét, akik hónapok, évek óta várják a megoldást.
A független képviselő arra reagált, hogy a Kúria polgári kollégiuma hétfőn hozta meg jogegységi határozatát, amely szerint nem ütközik jogszabályba, sem jó erkölcsbe, nem uzsorás és nem színlelt szerződés a devizaalapú kölcsönszerződés.
Devizahitelek – MSZP: a kormány nem halogathatja tovább az érdemi lépéseket
Budapest, 2013. december 16., hétfő (MTI) – A Kúria állásfoglalása után nincs ok arra, hogy a kormány tovább halogassa az érdemi lépéseket a devizahitelesek ügyében – mondta Simon Gábor, az MSZP elnökhelyettese.
A politikus hétfőn újságírók előtt azt hangsúlyozta, felesleges volt a kormány elmúlt hónapokban követett időhúzó taktikája, hogy nem tett érdemi lépéseket, hanem a Kúria jogegységi állásfoglalására várt. A várakozás közepette a kormány nem volt hajlandó a leginkább rászorulókat segítő lépéseket megtenni – tette hozzá.
A Kúria hétfői döntését úgy értékelte, hogy innentől kezdve nincs ok arra, hogy a kormány tovább halogassa az érdemi lépéseket. Mint mondta, várják a magáncsőd intézményének beterjesztését, a Nemzeti Eszközkezelő megerősítését, a bérlakásprogram elindítását.
Az Országgyűlés fogyasztóvédelmi bizottságának elnöke szerint ha ezeket a lépéseket megteszi a kormány, akkor nemcsak a magasabb jövedelmű, tehetősebb, önálló megtakarítással rendelkező devizahiteleseken, hanem legnehezebb helyzetben lévő, és az otthonuk elvesztése előtt álló vagy azt már elvesztő devizahiteleseken is segíthetnek.
Simon Gábor azt mondta, azzal egyetértenek, hogy önmagában ez nem egy jogi, hanem társadalom- és gazdaságpolitikai probléma, amit nem lehet egy jogi lépéssel megoldani.
Egy komplex gazdasági, társadalompolitikai lépéssorozatra van szükség – mondta, hozzátéve, azt gondolják, hogy a kormány a felelősséget nem lökheti át a Kúria nyakába.
Wellmann György, a kollégium vezetője azt mondta, a devizahiteles perek mögött meghúzódó gazdasági-társadalmi probléma káros következményeit nem lehet kizárólag jogi úton felszámolni és a megoldást nem lehet kizárólag a bíróságoktól várni.
Devizahitelek – Az LMP sajnálatosnak tartja, de tudomásul veszi a Kúria döntését
Budapest, 2013. december 16., hétfő (MTI) – Az LMP szerint sajnálatos a Kúria devizahitelesek ügyében meghozott jogegységi döntése, de a párt ugyanakkor teljes mértékben tiszteletben tartja a határozatot – közölte Schiffer András.
Az ellenzéki párt frakcióvezetője sajtótájékoztatóján arra reagált, hogy a Kúria polgári kollégiuma hétfőn hozta meg jogegységi határozatát, amely szerint nem ütközik jogszabályba, sem jó erkölcsbe, nem uzsorás és nem színlelt szerződés a devizaalapú kölcsönszerződés.
Az LMP társelnöke szerint a jogegységi döntés után még sürgetőbbé vált, hogy a Ház foglalkozzon Ertsey Katalin és Vágó Gábor néhány hónapja benyújtott törvényjavaslatával. Eszerint a parlamentnek meg kellene tiltani a közjegyzői okiratokon alapuló kilakoltatásokat, ahogy tilossá kellene tenni, hogy a pénzintézetek átruházhassák követeléseiket az adósságbehajtó cégeknek – ismertette az indítványt. Hozzátette, a bíróságokat pedig arra kellene kötelezni, hogy az eléjük kerülő kölcsönszerződések egészét vizsgálják.
Schiffer András azt mondta, ha jogegységi döntés teljes terjedelmében nyilvánossá válik, akkor mérlegelni kell, hogy – a visszamenőleges jogalkotás tilalma mellett – milyen törvényalkotási lépéseket lehet tenni annak érdekében, hogy a "bankok csalárd módon ne fosztogathassák tovább az embereket".
Devizapiac – Délutánra mérséklődött a forint erősödése
Budapest, 2013. december 16., hétfő (MTI) – Jelentősen erősödött a forint a Kúria polgári kollégiumának a devizahitelekről szóló jogegységi határozatát követően, de délutánra már kissé korrigált az árfolyam a főbb nemzetközi devizákkal szemben.
Az eurót reggel 301,68 forinton jegyezték, délelőtt 301,48 forinton, a Kúria döntése után ideiglenesen 300 forint alá csökkent az árfolyam, majd délután visszaemelkedett 300,25 forintra.
A dollár kora reggel 219,25 forinton állt, délelőtt 219,10 forinton, délután négy után 217,93 forinton.
A svájci frankot reggel és délelőtt lényegében ugyanott, 246,78 forinton jegyezték, de délutánra már 245,74 forintra csökkent a jegyzés.
A japán jennel reggel 2,1336 forintért kereskedtek a bankközi devizapiacon, délelőtt 2,1263 forint volt a jen árfolyama, délután 2,1172 forintra csökkent az árfolyam.
Felcsuti: a szellemi kútmérgezés megtette hatását (ATVzrt YouTube csatorna, 2013. december 16.)
Az drámai, ahogy kormánypárti politikusok nyilatkoznak más hatalmi ágak döntéseiről, ez rombolja a lakosság hitét a jogban – így reagált Felcsuti Péter, a Bankszövetség volt elnöke Rogán Antalnak arra a kijelentésére, hogy “a Kúria a bankok mellé állt”.
Devizahitelek – Rogán: a Kúria a bankok oldalára állt
Budapest, 2013. december 16., hétfő (MTI) – A legfőbb bírói fórum is a bankok oldalára állt – így értékelte Rogán Antal, a Fidesz parlamenti frakcióvezetője sajtótájékoztatón a Kúriának a devizahitelek ügyében hozott határozatát.
"Csalódottak vagyunk, mert a legfőbb bírói testület is – a hétfői döntésével – a bankok oldalára állt" – reagált újságírók előtt Rogán Antal.
A Fidesz frakcióvezetője azt is mondta ugyanakkor, hogy a mostani határozatból nem derül ki, foglalkozott-e és ha igen, milyen döntést hozott a Kúria például az egyoldalú kamatemelések vagy az árfolyamrés ügyében. Ezért ezekkel kapcsoltban továbbra is várják a legfőbb bírói testület döntését, mert a Fidesz szerint a bankok mindkettő alkalmazásával megkárosították a devizahiteleseket – jelezte.
Ha ezek az érdemi állásfoglalások megszületnek, reményeik szerint minél hamarabb, a parlament ki fogja alakítani álláspontját – közölte a politikus.
"Amíg a végső jogi helyzetet nem ismerjük meg", az árfolyamgát kiszélesítése mindenkinek segítséget jelent – hívta fel a figyelmet Rogán Antal.
Devizahitelek – Jobbik: a Kúria kiszolgáltatja a bankok önkényének a lakosságot
Budapest, 2013. december 16., hétfő (MTI) – A Jobbik szerint a Kúria hétfői döntésével bebizonyosodott, hogy nemcsak igazságot nem tud szolgáltatni az igazságszolgáltatás, de a jogot is hibásan értelmezi és kiszolgáltatja a bankok önkényének a magyar lakosságot. Volner János sajtótájékoztatóján kijelentette: hétfőn kiderült, hogy a bíróság nem fog a devizahitelesek oldalára állni, csak a bankok érdekeit védi.
Hangsúlyozta: a kormány a bíróságokhoz hasonlóan nem tett érdemi lépéseket, hogy megakadályozza a bankok egyoldalú kamatemelését. A Jobbik a "legkeményebben visszautasítja" a Kúria döntését és a kormány halogató taktikáját is és ha nem lesz "nagyon rövid időn belül döntés", akkor országos demonstrációt szervez annak érdekében, hogy kikényszerítsék a devizahitelesek védelmét.
Leszögezte: a devizahitelesek nem csak azt az árfolyamváltozást fizetik meg, hanem a kétszeresére emelkedő kamatterheket is, amelyekkel a hitelfelvétel időpontjában nem számolhattak és ami annak köszönhető, hogy a kormány hagyja áthárítani a bankszektorra kivetett adókat a devizahitelesekre és "hagyja őket megfulladni a devizahitelek csapdájában".
Volner János szerint a politikának a jogalkotás a dolga, de a kormány időhúzó taktikájának az a lényege, hogy nem alkot világos törvényi szabályozást, így "ide-oda pattog a labda a Kúria és a kormány között". Pedig a Jobbik szerint a kétharmados kormánytöbbségnek lenne lehetősége egy hét alatt rendbe tenni a devizahitelek jogi környezetét az Országgyűlésben.
Gazdaság-devizahitelesek
Devizahitelek – Bankszövetség: a Kúria döntése megerősítette, hogy a bankszektor eddig is jogkövető magatartást gyakorolt
Budapest, 2013. december 16., hétfő (MTI) – A Magyar Bankszövetség és minden tagintézménye elkötelezett a jogszabályok és a bírósági döntések maradéktalan betartása mellett, a Kúria hétfői döntésével pedig megerősítette, hogy a bankszektor eddig is jogkövető magatartást gyakorolt – mondta a bankszövetség főtitkára az MTI-nek hétfőn.
Kovács Levente hangsúlyozta: a bankszövetség gyakorlatának megfelelően "a bírósági döntéseket nem véleményezzük, hanem maradéktalanul végrehajtjuk." Kiemelte: a Kúria hétfői döntésével sok nyitott kérdés és jogi próbálkozás lezárult, a devizahiteles szerződések élő és jogszerű szerződések, melyeket teljesíteni kell. "Ugyanakkor látjuk a lakáshitelezés társadalmi problémáit. Tudjuk, hogy sok családnak segítőkézre van szüksége." – mondta. Hozzáfűzte: a nehézségek mérséklésében a bankszektor szerepet vállal.
A devizahiteles ügyfelek kétharmada már kézzel fogható segítséget kapott a kormányzat, a bankok és a közös programok révén. Az árfolyamgát kibővítése már valamennyi devizahiteles ügyfélnek segítséget biztosít – emelte ki végezetül Kovács Levente.
A Kúria polgári kollégiuma jogegységi határozatában hétfőn
úgy döntött: nem ütközik jogszabályba, sem jó erkölcsbe, nem uzsorás és nem színlelt szerződés a devizaalapú kölcsönszerződés. Wellmann György, a kollégium vezetője a testület jogegységi ülése után ismertette: a devizaalapú kölcsönszerződések olyan szerződések, amelyekben az adós az adott időszakban irányadó forintkölcsönnél kedvezőbb kamatmérték mellett devizában adósodott el, amiből következően ő viseli az árfolyamváltozás hatásait.
Devizahitelek – Elemzők: a legrosszabb forgatókönyv veszélye elhárult
Budapest, 2013. december 16., hétfő (MTI) – A devizahitelek ügyében elhárult a legrosszabb forgatókönyv veszélye az MTI által megkérdezett elemzők szerint, akik ugyanakkor arra is felhívták a figyelmet, hogy fontos kérdésekben még nincs döntés.
BÉT – Kedvezően fogadta a piac a Kúria döntését – FRISSÍTETT (új: áruszekció)
Budapest, 2013. december 16., hétfő (MTI) – A Budapesti Értéktőzsde részvényindexe, a BUX 356,29 pontos, 1,93 százalékos emelkedéssel, 18 781,01 ponton zárt hétfőn.
A részvénypiac forgalma 16,2 milliárd forint volt, a vezető részvények erősödtek a pénteki záráshoz képest.
Kedvezően fogadta a piac a Kúria devizahitelekkel kapcsolatos döntését, a határozat közzététele után emelkedett az OTP-részvények árfolyama – emelte ki Német Sándor, a Buda-Cash Brókerház Zrt. kereskedelmi igazgatóhelyettese az MTI-nek. A Kúria polgári kollégiuma jogegységi határozatában hétfőn úgy döntött, hogy a devizaalapú kölcsönszerződés önmagában az adóst terhelő árfolyamkockázat miatt nem ütközik jogszabályba, sem jó erkölcsbe, nem uzsorás és nem színlelt szerződés. Hozzátette: a döntés kivette a szerződések semmisségének kockázatát, "a devizaadósoknak törleszteniük kell".
A Mol 335 forinttal, 2,37 százalékkal 14 495 forintra erősödött, 2,2 milliárd forintos forgalomban.
Az OTP-részvények ára 116 forinttal, 2,77 százalékkal 4311 forintra nőtt, forgalmuk 11,0 milliárd forintot tett ki.
A Magyar Telekom árfolyama 4 forinttal, 1,37 százalékkal 295 forintra emelkedett, forgalma 1,1 milliárd forint volt.
A Richter papírok árfolyama 35 forinttal, 0,79 százalékkal 4490 forintra növelte értékét, a részvények forgalma 1,7 milliárd forintot ért el.
A BUMIX 1242,17 ponton zárt hétfőn, ez 2,39 pontos, 0,19 százalékos emelkedés a pénteki záráshoz viszonyítva.
A BÉT áruszekciójában hétfőn csak a nagy olajtartalmú repce ára változott egy határidőre: márciusra 990 forinttal, 105 010 forintra esett.
Devizahitelek – MNB: a Kúria nem döntött az erőfölénnyel való visszaélésről
Budapest, 2013. december 16., hétfő (MTI) – Az MNB tudomásul veszi a Kúria hétfői döntését, de Nagy Márton a jegybank ügyvezető igazgatója arra hívta fel a figyelmet: a Kúria nem határozott abban a kérdésben, hogy a devizahiteleknél a bankok vissza éltek-e erőfölényes helyzetükkel.
"Tudomásul vesszük a Kúria mai döntését. Felhívjuk ugyanakkor a figyelmet arra, hogy a Kúria nem hozott döntést az erőfölénnyel való visszaélés, azaz az egyoldalú szerződésmódosítás tekintetében. Mi ebben a kérdésben egyértelmű véleményt képviselünk" – mondta az MNB az MTI-nek a Kúria döntését kommentálva.
A bankok költségei számos indokkal emelkedhetnek, ezek szerződésbe foglalása azonban nem történt transzparens módon és e problémára a későbbiekben a banki magatartás kódexben lefektetett, kamatemelésre indokot adó lista sem adott megnyugtató választ. Egyrészt a felsorolt okok hiányosak, másrészt további problémát jelent általánosságban is, hogy azokat nem lehet egzakt módon leírni, így az ügyfél számára maga az emelés oka és az emiatt indokolt mértéke nem transzparens. Ez azt jelenti, hogy sérül a ténylegesség és arányosság elve – mondta az ügyvezető igazgató.
Más országokban a hitelek kamata tipikusan fix vagy referenciakamathoz kötött, ami azt jelenti, hogy a hitel devizaneme szempontjából releváns bankközi kamatok felett fix felárat kell fizetni az ügyfélnek, azaz a kamatterhek csak a – a bank döntési körén kívül álló – referenciakamat miatt változhatnak – tette hozzá Nagy Márton.
Budapest, 2013. december 17., kedd (MTI) – Megoszlanak az elemzői várakozások a keddi tőzsdenapról: az MKB szakértője kis mínuszt vár nyitásban, míg a Raiffeisen üzletkötője szerint pozitív tartományban nyithat a BUX, bár nagy pluszokat ő sem vár.
Balásy Zsolt, az MKB részvénystratégája az MTI-hez eljuttatott várakozásában kifejtette: hétfőn nagy visszapattanás volt a világban, amire a magyar piacon ráerősített a Kúria döntése, de este már kifogyott a lendület Amerikában, így aztán kedden már enyhén negatív nyitás jöhet Európában, így a BÉT-en is.
A Kúria polgári kollégiuma jogegységi határozatában hétfőn úgy döntött, hogy a devizaalapú kölcsönszerződés önmagában az adóst terhelő árfolyamkockázat miatt nem ütközik jogszabályba, sem jó erkölcsbe, nem uzsorás és nem színlelt szerződés.
Balásy Zsolt szerint a szerda esti Fed döntés előtt pedig már vélhetően visszafogottabb kereskedés lesz, utána jöhet még egy, a hétfőihez hasonló nap, remélhetőleg emelkedéssel.
Szatmári Tamás, a Raiffeisen üzletkötője további, ugyanakkor a hétfőinél mérsékeltebb, óvatos emelkedésre számít kedden a BÉT-en a Kúria döntésének köszönhetően. Úgy vélte, hogy a Mol árfolyama tovább emelkedhet, többek között a kedden reggel bejelentett vezetői részvényvásárlás is erősíti a papír iránti bizalmat.
A szakértő már nyitásban kis pluszra számít.
A részvénypiac forgalma 16,2 milliárd forint volt, a vezető részvények erősödtek a pénteki záráshoz képest. A Mol 335 forinttal, 2,37 százalékkal 14 495 forintra erősödött, 2,2 milliárd forintos forgalomban. Az OTP-részvények ára 116 forinttal, 2,77 százalékkal 4311 forintra nőtt, forgalmuk 11,0 milliárd forintot tett ki. A Magyar Telekom árfolyama 4 forinttal, 1,37 százalékkal 295 forintra emelkedett, forgalma 1,1 milliárd forint volt. A Richter papírok árfolyama 35 forinttal, 0,79 százalékkal 4490 forintra növelte értékét, a részvények forgalma 1,7 milliárd forintot ért el.
A Kúria a bankok oldalára állt (nemzeti1tv YouTube csatorna, 2013. december 16.)
A Jobbik szerint, a Kúria a bankok érdekét nézte, a kormány pedig cserben hagyta a bajbajutottakat. Vona Gáboron kívül egyetlen párt vezetője sem ment el a devizások demonstrációjára.
Devizahitelek – Vona: a kormány szabotálta a devizahitelesek ügyét
Budapest, 2013. december 17., kedd (MTI) – A Jobbik szerint a Kúria hétfői döntése nem csak az igazságszolgáltatás szégyene, hanem a kormányé is, amely szabotálta a devizahitelesek ügyét. Vona Gábor pártelnök kedden bejelentette: ha a kormány februárig nem hoz érdemi lépéseket a témában, akkor legalább száz helyen egy időben tartanak demonstrációt.
Devizahitelek – KDNP: az egyoldalú kamatemelés és az árfolyamrés utáni összeg visszajár
Budapest, 2013. december 17., kedd (MTI) – A Kereszténydemokrata Néppárt (KDNP) a Kúria jogegységi határozata után úgy látja, hogy a devizahitelesek még mindig jogosan visszakövetelhetik az egyoldalú kamatemelésekből és az árfolyamrés miatt rájuk rótt törlesztés növelését.
A kisebbik kormánypárt keddi, MTI-hez eljuttatott közleményében azt írta, megértik azokat, akik a Kúriahétfői döntése után úgy érzik, hogy nem igazságszolgáltatás hanem jogszolgáltatás történt.
A Kúria döntése a bankoknak ma kedvező, azonban – sajnálatosan – a legfontosabb kérdések megválaszolása elől a legfőbb jogi fórum ellépett: a KDNP véleménye szerint az egyoldalú kamatemelés és az árfolyamrés utáni összeg változatlanul visszajár – fogalmaztak.
A KDNP úgy látja, a hazai devizahitelesek ügyében nem az Európai Bíróságnak kellene döntenie, hanem a szuverén magyar bíróságnak, amint az Horvátországban történt hasonló ügyben.
Minden devizahitelest arra kérnek, hogy amíg a bíróság a nyitott kérdésekben dönt, vegyék igénybe az árfolyamgát védelmét, a hitelkönnyítést, és a törlesztő részletek csökkentését.
Hozzátették: megértik az adósok türelmetlenségét, de most az árfolyamgát védelme biztonságot nyújthat minden családnak. A KDNP családi csődvédelmi javaslata pedig aktuálisabb, mint valaha, bár a bírósági döntések késleltetik az elfogadását – jegyezték meg.
HírTv – Rétvári Bence a Kúria döntése utáni feladatokról (Vágott) – 2013-12-17 (Hír TV a qwerty999915 YouTube csatornán keresztül, 2013. december 18.)
Magyarország élőben — A szocialista rendszer bűnei és a devizahitelek (Vágott) Vendég Rétvári Bence politikai államtitkár Hír TV – 2013-12-17 21:15:00 http://mno.hu/videok/88363
Gazdaság-költségvetés
Varga Mihály: az építkezés költségvetése lesz a jövő évi
Budapest, 2013. december 17., kedd (MTI) – Varga Mihály nemzetgazdasági miniszter szerint a jövő évi költségvetés az építkezés költségvetése lesz, amelyben van lehetőség a növekedésre.
A tárcavezető erről a 2014-es költségvetés elfogadását követően tartott sajtótájékoztatóján beszélt kedden a Parlamentben.
Közlése szerint a költségvetés elkészítésekor arra törekedtek, hogy az egyszerre teremtse meg pénzügyi stabilitást, illetve érdemben csökkentese a háztartások, családok terheit. Mind a két cél maradéktalanul teljesült, mert a családok terhei a rezsicsökkentés következtében jelentősen mérséklődni fognak 2014-ben. Ennek az átvezetése megtörtént, a további lépések előkészítése most zajlik – tette hozzá.
Kifejtette, az elfogadott családi adókedvezmény, a gyed extra bevezetése, és a diákhitel-kedvezmény miatt is csökkennek a családok terhei.
Varga Mihály elmondta: az intézkedések között szerepelnek olyan bérnövelő intézkedések, amelyek az egészségügyi ágazatban dolgozókat, a szociális ágazatban dolgozókat és a pedagógusokat fogják érinteni 2014-ben. Jövőre a nyugdíjak 2,4 százalékkal nőnek, ezzel a kormány azt a vállalását teljesíti, hogy a nyugdíjak megőrzik a reálértéküket – emelte ki.
Az év jelentős fordulatának nevezte, hogy az ország augusztusban előtörlesztette az IMF-hitelt, ezzel a magyar kormány gazdaságpolitikai értelemben is teljes mértékben önállóan tudja meghozni a döntéseit.
Emlékeztetett arra is, hogy az idén júniusban Magyarország kikerült a túlzottdeficit-eljárás alól.
"Ezek voltak azok a lépések, amelyek megalapozhatták azt, hogy a 2014-es költségvetést sokkal nagyobb biztonsággal tudjuk megtervezni" – fogalmazott. Ismertette: az idén októbertől indult téli közfoglalkoztatási programra több mint 30 milliárd forintot fordítanak a költségvetésből.
A jövő évi költségvetés tartalmazza az uniós támogatások felhasználásának új rendszerét is, a források 60 százalékát gazdaságfejlesztésre költik – mondta.
Véleménye szerint fontos eleme a 2014-es költségvetésnek az elmúlt három évben kialakított arányos és kölcsönös tehervállalás.
Kérdésre válaszolva közölte: a Kúria devizahitelek ügyében hozott hétfői döntését a kormánynak ki kell értékelnie, de a munkát folytatni kell annak érdekében, hogy az ország és a háztartások sebezhetősége a jövőben csökkenjen. Az a cél változatlan, hogy a kormány a jelzálogalapú devizahiteleket kivezesse és további lépéseket tegyen a devizahitelesek érdekében – mondta.
Hozzátette: a Kúria beadványáról – az árfolyamrés és a szerződések ügyében – az Európai Bíróság döntését várják.
Hangsúlyozta: nincs olyan terület a költségvetésben, amelyik az ideinél kevesebb forráshoz jutna jövőre.
Ismertetése szerint a költségvetésben nagyjából 220 milliárd forint tartalék áll rendelkezésre, amely bármilyen év közben meghozott döntéshez elegendő fedezetet nyújt.
Közölte: a hitelintézeti törvény elfogadott módosítása – miszerint a deviza alapú jelzáloghitel-szerződésekre kiterjesztik az MNB-középárfolyamának alkalmazását – lehetőséget ad az árfolyam változásával, az árfolyamréssel kapcsolatos banki visszaélések elkerülésére.
Kormány-jog
Devizahitelek – Rétvári: a kormány következő ülésein tárgyalhatnak a különböző gazdasági modellekről
Budapest, 2013. december 17., kedd (MTI) – A kormány következő ülésein ismét tárgyalhatnak a devizahitelesek megsegítését célzó különböző gazdasági modellekről, a közigazgatási tárca pedig ezután öntheti jogszabályi formába az esetleges változtatásokat. Rétvári Bence ezt a Kúria előző napi jogegységi határozatára reagálva mondta kedden újságírói kérdésre.
Darák: a Kúria nem tehetett többet a devizaadósokért (ATVzrt YouTube csatorna, 2013. december 18.)
A Kúria mindazt megtette, amit a legfelsőbb bírói fórum a rendelkezésére álló eszközökkel egy jogállamban megtehet a bajba jutott devizaadósokért, ennek a súlyos társadalmi, gazdasági problémának az átfogó kezeléséhez azonban a bíróságoknak nincsenek eszközei – mondta a Kúria elnöke az MTI-nek a hétfőn meghozott jogegységi döntés kapcsán.
Devizehitelek-Jog-Kúria
Devizahitelek – Darák Péter: a Kúria nem tehetett többet (1. rész)
Budapest, 2013. december 18., szerda (MTI) – A Kúria mindazt megtette, amit a legfelsőbb bírói fórum a rendelkezésére álló eszközökkel egy jogállamban megtehet a bajba jutott devizaadósokért, ennek a súlyos társadalmi, gazdasági problémának az átfogó kezeléséhez azonban a bíróságoknak nincsenek eszközei – mondta aKúria elnöke az MTI-nek a hétfőn meghozott jogegységi döntés kapcsán.
A kérdés az, hogy a szerződéses terhek radikális eltolódásával mit lehet kezdeni. Mindenki átérzi, hogy méltánytalan, esetenként rendkívül nehéz helyzetbe kerültek a devizahitelesek, elsősorban az árfolyamkockázat miatt. A kialakult helyzetre a jog elsősorban a szerződésmódosítás lehetőségét kínálja, aminek alapvetően háromféle módja lehet: a felek, azaz a hitelezők és az adósok közötti megegyezés, a bírói út és a jogszabályalkotás – fejtette ki Darák Péter.
Darák Péter elmondta: az utólagos szerződésmódosítás egy másik módja a jogszabályalkotás, és az azzal járó politikai felelőség vállalása, és a harmadik lehetőségre – a felek közti megegyezésre – is vannak példák a fejlett jogállamok gyakorlatában.
Hollandiában egy, az 1980-as években kidolgozott befektetési konstrukció óriási társadalmi és pénzügyi problémákhoz vezetett a 2000-es évek közepére. A jelentős hozamokkal kecsegtető pénzügyi szolgáltatásoknál ugyanis a hozamok nagy része a költségekre, például magas díjtételeket alkalmazó befektetési biztosításokra ment el. A társadalmi felháborodást érzékelve azonban az ombudsman fellépése nyomán a fogyasztók érdekvédelmi szervezeteinek és a pénzügyi szolgáltatóknak sikerült egyezséget kötniük és a felmerülő költségeket igazságosan, mindkét oldal számára elfogadhatóan megosztaniuk – fűzte hozzá.
Ehhez nyilván konszenzuskereső, kompromisszumkész társadalmi, közéleti közegre van szükség, ahol az ilyen mechanizmusoknak már jól bejáratott gyakorlata van, az abban részt vevő intézményekben pedig bízik a társadalom. A hazai közéletben is felvetődtek már olyan vélemények, hogy a balul sikerült devizahitelezés nyomán felmerülő terheket meg kellene osztani a bankok, az ügyfelek és a kormány között. A bíróság azonban nem jogosult semmiféle ilyen jellegű döntés meghozatalára, ez nem annyira jogi problémák bírói megoldását, hanem sokkal inkább társadalmi problémák politikai kezelését kívánja meg – mutatott rá Darák Péter.
A Kúria hétfőn mindazt megtette, amit jelen helyzetben egy jogegységi eljárás keretei között meg lehetett tenni, és nagyon tudatos volt a tekintetben, hogy mi az, amiről nem határoz – hangsúlyozta az elnök.
Devizahitelek – Darák Péter: a Kúria nem tehetett többet (2. rész)
Darák Péter kitért arra is, hogy a szaksajtóban olvasható becslések szerint az árfolyamkockázattal összefüggésben a hétfői jogegységi döntés a devizahiteles tőkeösszeghez mérten is jelentős nagyságrendű összeget illetően lehet döntő. Az egyoldalú szerződésmódosítás tisztességtelenségének kérdése – mellyel összefüggésben az Európai Bíróság dönt majd – jogi értelemben ugyan nagy jelentős elvi kérdés, pénzügyi hatásait tekintve azonban kisebb súlyú mint az árfolyamkockázat.
Dr. Wellmann György a Kúriai döntéséről — 2013.12.19 (qwerty999915 YouTube csatorna, 2013. december 19.)
Dr. Wellmann György a Kúriai döntéséről A Ma reggel vendége Dr. Wellmann György, a Kúria Polgári kollégiumának vezetője 2013. december 19. 08:12 (Részlet a Ma reggel műsorból) http://videotar.mtv.hu/Videok/2013/12/19/08/Dr_Wellmann_Gyorgy_a_Kuriai_donteserol.aspx
Budapest, 2013. december 18., szerda (MTI) – A devizahitelek összetett, súlyos társadalmi problémákat okoznak, amelyek a hagyományos jogi eszközökkel nehezen kezelhetők, a bíróságok azonban nem léphetnek ki a jogállami keretekből – mondta Darák Péter, a Kúria elnöke újságírói kérdésre a legfelsőbb bírói fórum évzáró sajtótájékoztatóján, szerdán Budapesten.
A közszereplők felvetései fontos társadalmi jelenségekre hívják fel a figyelmet, a megnyugtató ítélethez hozzájárul annak társadalmi beágyazottsága, a közéletben elhangzó nyilatkozatok pedig a figyelemfelhíváson nem mentek túl, a bíróságokat nem befolyásolták – fűzte hozzá a Kúria elnöke.
Vezekényi Ursula kúriai tanácselnök kérdésre válaszolva elmondta, várhatóan a tavasz folyamán megszülethet az unió luxembourgi székhelyű Európai Bíróságának az a döntése, amelyben a Kúria indítványára az árfolyamréssel kapcsolatban foglalnak állást, ami általában kihathat a devizahiteles szerződések tisztességtelenségének kérdéskörére is. Az egyoldalú szerződésmódosítás – kamat-, költség- és díjemelés – problémájával már egy évvel ezelőtt foglalkozott a Kúria.
A Kúria joggyakorlat-elemző csoportjai idén foglalkoztak többek között az uniós jog és a hazai jogalkalmazás problémáival, a vád törvényességének és a vád esetleges hiányosságai kiküszöbölésének kérdésével, a vagyonosodási vizsgálatokkal, a közigazgatási bírságokkal és a bírósági határozatszerkesztéssel, ami a főbíró szerint alapvetően megújítja a Kúria munkáját. Ez utóbbi témában egy nyelvészprofesszort és az egy színházi dramaturgot is bevontak a legfelsőbb bírói fórumon folyó munkába – tette hozzá a főbíró.
Ismertetése szerint a Kúriára idén több mint hatezer ügy érkezett, az összesen 83 kúriai bíró ugyanakkor több mint hétezer ügyet fejezett be, a felülvizsgálati eljárások időtartama csökken, mintegy félszáz volt, ami valamivel több mint egy évig tartott. Az idén nyáron hatályba lépett új büntető törvénykönyv kapcsán a Kúriabüntetőkollégiuma foglalkozott többek között a jogos védelem és a feltételes szabadságra bocsátás elvi kérdéseivel. A közigazgatási és munkaügyi kollégium vizsgálta az adótitok, a sztrájkjog és az új munka törvénykönyv egyes elvi kérdéseit. A polgári kollégium pedig foglalkozott a csődtörvény és a fogyasztási szerződések kérdéseivel.
Külföldi sajtó Magyarországról – A Financial Times cikke a devizahitelesekről
London, 2013. december 18., szerda (MTI) – "Nem kell sírni a magyar devizahitelesekért" címmel közöl írást a Kúria minapi végzését kommentálva a Financial Times feltörekvő piacokra szakosodott blogrovata (beyondbrics).
A tekintélyes londoni gazdasági napilap szerzője, Verity Ratcliffe megkérdőjelezi a devizahitelesek megsegítésére indított kormányzati kezdeményezéseket. Ennek alátámasztására – az MNB adatai alapján – kimutatja, hogy aki 2006 januárjában 5 millió forint értékű, húsz évi futamidejű, svájcifrank-alapú ingatlanhitelt vett fel, az hat teljes évig jobban járt az alacsonyabb törlesztési részletek miatt, mint az, aki ugyanakkor ugyanilyen értékű és futamidejű forinthitelt vett fel.
A két adós törlesztési kötelezettségei csak 2011 végére konvergáltak nagyjából azonos szintre, vagyis a deviza- és a forintadós onnantól jórészt ugyanolyan pozícióban volt – csak éppen az, aki svájci frankban denominált hitelt vett fel, addig már hat éven át élvezhette az olcsóbb kölcsön előnyeit.
A kormány mégis a devizaalapú hitelekkel eladósodottakat segíti meg, vagyis azokat, akik "árfolyam-szerencsejátékra" vállalkoztak, és nem azokat, akik megmaradtak a forintalapú hiteleknél – áll a Financial Times cikkében.
Az írás szerint "a helyzet mélységesen igazságtalan" . A lap szerint a Kúria döntése az első, helyes lépés annak a nézetnek felszámolása felé, hogy a társadalomra kell terhelni a nem a tervek szerint alakuló szerződések veszteségeit.
http://blogs.ft.com/beyond-brics/2013/12/17/dont-cry-for-hungarys-forex-borrowers/#axzz2njTEeQO1
Magyarország élőben — Dr. Kövér László a Kúria döntésről — 2013.12.19 (qwerty999915 YouTube csatorna, 2013. december 19.)
Magyarország élőben — (Részlet) 2013-12-19 20:30:00 http://mno.hu/videok/88511
Budapest, 2013. december 19., csütörtök (MTI) – Az Országgyűlés elnöke gyáva döntésnek nevezte a Kúriahatározatát a devizahitelesek ügyében a Hír TV Magyarország élőben című csütörtöki műsorában.
"Ha ezek a szerződések nem ütköznek a jó erkölcsbe, akkor ennek a törvényi helynek semmi értelme, mert akkor jó erkölcs nincs is Magyarországon" – fogalmazott Kövér László.
A választás addig tart, amíg az eredményt ki nem hirdetik, "a bíró le nem fújja a meccset". Sok minden történhet a következő néhány hónapban – hangsúlyozta, és a bajai hamis videót hozva példaként hozzátette: látható, hogy az ellenzék "nem nagyon finnyás" az eszközök megválogatásában.
Ugyanakkor nem ez az igazán fontos kérdés abban a "cirkuszban", amit Mesterházy Attila és Bajnai Gordon művel Gyurcsány Ferenccel szemben. Hanem az az erkölcsi botrány, hogy azzal az emberrel és azokkal az iszonyatos bűnökkel, amelyeket az MSZP nevében elkövetett, még nem tudtak mit kezdeni – mondta a házelnök.
Ha 2010-ben nem volt bátorságuk kitenni a pártból, és elhatárolódni attól, amit tettek, legalább akkor megtehették volna, amikor Gyurcsány Ferenc maga választotta ezt az utat. Az, hogy megint előállt az a helyzet, hogy "egy ilyen gonosztevővel, politikai értelemben brigantival, mint Gyurcsány Ferenc" felmerül a tárgyalás lehetősége, azt mutatja, hogy "semmiből nem tanulnak és egyáltalán nem hajlandók megváltozni" – tette hozzá.
"Az egész egy szánalomtenger" – fogalmazott az Országgyűlés elnöke.
By Nacsa Sándor, on december 20, 2013 at 10:47 de., under Esettanulmány. Címke: A Haza Nem Eladó Mozgalom Párt, a Kúria polgári kollégiumának elnöke, árfolyam, árfolyamkockázat, érdekérvényesítés, értelmiség, Banki Hitel Károsultjainak Egyesülete, Bankszövetség, Bogár László, Boros Imre, CÖF, Darák Péter, devizaalapú kölcsönszerződés, devizahitelek, dr. Kövér László, dr. Varga István, dr. Wellmann György, Együtt-PM, elit, Felcsuti Péter, Fidesz, Financial Times, ifj. Lomniczi Zoltán, Jávor Benedek, Jobbik, jogegységi döntés a devizahitelekről, Kásler Árpád, Kövér László, Kúria, KDNP, Koppány csoport, LMP, Magyar Bankszövetség, MNB, MSZP, Nem adom a házamat mozgalom, Párbeszéd Magyarországért, Póka László, Rétvári Bence, Róna Péter, Rogán Antal, Schiffer András, Varga István, Varga Mihály, Volner János, Vona Gábor, Wellmann György.	1 hozzászólás
« Rasszista gyerekszáj: “öljünk meg mindenkit Kínában”, hogy ne kelljen a Kína felé fennálló, 1,3 billió (milliószor millió) dolláros USA államadósságot visszafizetni
Mediáció: hozhat-e megbékélést úgy a legnagyobb, mint a legkisebb közösségekben? »
By Negatív látlelet az Orbán Viktor, kormánya és pártszövetsége politikai hatalmát zsigeri módon gyűlölők társadalmi táboráról | Magyar Hon on november 18, 2014 at 10:25 de.
[…] árfolyamának alakulása 2008. január 1. és 2013. december 10. között. További információ: Nem kúrál a Kúria (‘szoclibek a néppártiak ellen, avagy fordítva’ című és témájú blogom, 2013. […]

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Bíróság Kúria Kúria Bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
⭐KÖZHASZ ÚSÁGI JELE TÉS. a PHOE IX FIREBALL SPORT EGYESÜLET as tevékenységéről
KÖZHASZ ÚSÁGI JELE TÉS. a PHOE IX FIREBALL SPORT EGYESÜLET as tevékenységéről
Download "KÖZHASZ ÚSÁGI JELE TÉS. a PHOE IX FIREBALL SPORT EGYESÜLET. 2009-as tevékenységéről"
1 KÖZHASZ ÚSÁGI JELE TÉS a PHOE IX FIREBALL SPORT EGYESÜLET 2009-as tevékenységéről A közhasznúsági jelentést a Phoenix Fireball SE közgyűlése én elfogadta. Tartalomjegyzék A.) Számviteli beszámoló B.) A pályázati támogatás felhasználása C.) A vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatás D.) A kapott támogatások kimutatása E.) A közhasznú szervezet vezető tisztségviselőinek nyújtott juttatások F.) Tartalmi beszámoló adatok ezer forintban Egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolójának eredménylevezetése év/ kivonat / A tétel megnevezése 2008 Tárgyév Összes közhasznú tevékenység bevétele Helyi önkormányzattól Egyéb Pályázat 500 Tagdíj Egyéb bevétel 40 6 Tényleges pénzbevételek Ráfordítást jelentő elszámolások Közh. tev. pénzügyi eredménye Tájékoztató adatok Pénzügyileg rendezett személyi jellegű ráfordítások - - Személyi jellegű egyéb kifizetések - - Pénzügyileg rendezett anyag jellegű ráfordítások Értékcsökkenési leírás Pénzügyileg rendezett egyéb jellegű ráfordítások2 Egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolójának mérlege év / kivonat / A tétel megnevezése 2008 Tárgyév Tárgyi eszközök Befektetett pénzügyi eszközök - - Forgóeszközök Készletek - - Források összesen B.) Egyesületünk 2009-ban költségvetési támogatásban nem részesült C.) A vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatás az adatok forintban 2008 Tárgyév Telefonköltség - - Útiköltség - - Nyomtatvány Előfizetések (internet) Tárgyi eszközök Versenybírói díj Számlavezetési díj Tagdíj Összesen: D.) Cél szerinti juttatások az adatok forintban Tárgyév Díjazás, sportfelszerelés 2320 Szállás, bérlet - tábor Rendezvényköltség evezési díjak, versenyengedélyek Bérleti díjak Összesen: 23 E.) Kimutatás a kapott támogatásokról év az adatok forintban Támogató Támogatott Támogatás Elszámolás megnevezése Cél összege Mind System Consulting Kft. Fiú u19 világbajnokság Ft Ft Betonmix Kft Európa Kupa Ft Ft Viaconsulting Kft. Európa Kupa Ft Ft Lóti-Futi Kft. Európa Kupa Ft Ft Újság-Futi Kft Európa Kupa Ft Ft XII.kerületi Önkormányzat Európa Kupa Ft Ft Arch International Kft. Egyesületi támogatás Ft Ft Összesen: Ft Ft F.) A közhasznú szervezet vezető tisztségviselőinek nyújtott juttatások A Szervezet tisztségviselői, dolgozói anyagi juttatásban nem részesültek 34 Phoenix Fireball Sport Egyesület Szakmai beszámoló Státusza: Közhasznú szervezet / bejegyezve ben / A Szervezet célja és feladata: (1) A fiatalság testkultúrájának magasabb színvonalra emelése, testnevelési és testkultúrális igények érdekképviselete, érdekvédelme. (2) A ifjúsági sportban érintettek- kiemelten a egyesület tagjainak-érdekképviselete, érdekvédelme. (3) A fiatalok sportjának szervezeti és működési feltételeinek, a fejlesztési célkitűzések megvalósításának segítése. (4) A versenyrendszer működtetése, sporttalálkozók, vetélkedések és versenyek szervezése, lebonyolítása. (5) Sporttáborok szervezése, lebonyolítása. (6) Együttműködés a diáksportban érintett állami, társadalmi és sportszervezetekkel. (7) A magyar diáksport területi szintű képviselete. (8) Éves eseménynaptár készítése és az ehhez kapcsolódó költségvetés összeállítása. (9) Pártoktól független szervezet, működése során pártoktól anyagi támogatásra nem tart igényt, pártoknak anyagi támogatást nem nyújt; célkitűzései között országgyűlési képviselő jelölését, illetve támogatását nem szerepelteti. (l0) Felvilágosítás, véleményadás diáksport és az egyéb hatáskörbe tartozó ügyekben. (11) A szervezet közhasznú szolgáltatásaiból, tagjain kívül bárki részesülhet, amennyiben a szervezet célkitűzéseivel egyetért. A szervezet közhasznú tevékenységet folytat az egészségmegőrzés, a fiatalok sportja és azzal kapcsolatos ismeretterjesztés terén (az évi CLVI. tv.5. Fejezet 26..C.l1.,4.,9.,14., és 20. alpontja alapján.) Közhasznú szolgáltatásait tagjain kívül mások is igénybe vehetik. A szolgáltatásokról információt szerezhet: - - a saját honlapról / / A Szervezet alapításának időpontjától számítva ez a negyedik teljes pénzügyi, szakmai év. Jelenleg több iskolából járnak hozzánk gyerekek, egyre több a felsőfokú oktatási intézménybe járó tagunk valamint a felnőttek. Létszámunk közel 130 fő (igazolt játékosok, nem igazolt sportolóink). Ebből: - általános iskola (Budenz, Klebelsberg, Szabó Lőrinc, Waldorf, Virányos, Kiss János, Batthyányi, Koós, Kiss János, ) - középiskola (Toldy, Waldorf, Budenz, Madách, Hunfalvy, Árpád, Vörösmarty, Árpád, Városmajor, Rákóczi, Baár-Madas, Kisképző, Ilyés, stb.) - felsőoktatási intézmény (Corvinus Egyetem, Műszaki Egyetem, Kodolányi, ELTE, BGF) 45 Az iskola típusa 2009-es létszám Általános iskolás (fiú/lány) 40 (37/7) Középiskolás (fiú/lány) 47 (31/20) Felsőoktatási hallgató (fiú/lány) 15 (13/2) Felnőtt 18 (14/4) Összlétszám: 125 Az elmúlt évben több mint 100 mérkőzésen, 2 nemzetközi tornán, 1 hazai rendezésű kupán, versenyen vettünk részt, melyeken jó eredményeket értünk el. Jelentősebb események, az év szakmai értékelése: - az első félév eredményessége a 2008/2009-es bajnokságban mutatkozott meg: 7 bajnokságban indultunk, ebből 3 bajnoki arany női felnőtt, leány U19, fiú u19; 1 bronzérem U13, negyedik helyezés férfi OBI; valamint női csapatunk Magyar Kupa győzelme (ez a 2008/2009-es bajnokság, az idén, azaz 2009/2010-ben 10 bajnokságban indultunk..) - a sporttábor sikeres programjai (dömsödi, budapesti edzőtáborok) - külföldi kupamérkőzések (Prága Games B14, B16, B18, lány B18; Cseh Open női, férfi csapat) - a sportcsarnok használataink bővültek (Sportmax csarnok, Városmajori Szabadidő Központ tornaterme, II. Rákóczi Ferenc Gimnázium tornaterme, SOTE Magyar Testnevelési Egyetem sportcsarnoka, Bálint Márton Iskola) - egyesületünk 2 stabil új csapattal bővült: az első félév kezdeti próbálkozásai után már a nemzeti bajnokságok alsó osztályába is nevezhetővé vált a Fitt floorball csapatunk, akiknek heti 1 edzése van, és eddig kiválóan szerepelnek a bajnokságban (8 meccs, 7 győzelem, 1 vereség). Csordás Tamás vezetésével alakult meg az OB II-es csapat, Phoenix FSE Wizard néven, augusztusától aktív tagjai egyesületünknek. Kezdetben régi phoenixesek és egy megszűnő csapatból (Szada SE) érkeztek hozzánk, de ma egyre többen érdeklődnek a nem legfelső osztályú, de rendszeres floorballozás iránt. Létszámuk változó, az idei év az építkezésé volt számukra. - az önálló honlap nyújtotta lehetőségek kiszélesítése (www.phoenixfloorball.hu a 4Brainz Bt. Segítségével fórum és a védett oldalak lehetősége) - a legfontosabb változás az elmúlt évben (és talán az egyesület életében), hogy az egyesület vezetése, munkája szülők aktív segítségével szétosztódott. Különváltak a feladatok, amelyekhez felelős személyt kellett találni. Egy aktív, tenni akaró csapat jött létre, akikkel havonta 1 alkalommal rendszeres megbeszélést tartunk. Ennek eredménye az Elnökség átalakulása. - a kommunikáció, az elismertség fejlődése (többször jelentünk meg a helyi újságokban, Helyi Théma, Hegyvidék) 56 ehézségek, megoldandó feladatok: - felszerelés biztosítása (palánk, sportfelszerelés, sportruházat) - a munka elismertsége, a társadalmi megbecsültség nehézségei - a szponzori lehetőségek kiszélesítése - a különböző pályázatok kiaknázása - nemzetközi kapcsolatok kiépítése - a jelenlegi viszonyok mellett átgondolni a programokat - az anyagi feltételek mellett a versenyeztetés átgondolása Kapcsolataink, szakembergárdánk: - az iskolákkal az jó a kapcsolat, azonban ezt tovább szeretnénk erősíteni, hogy az utánpótlást biztosítani tudjuk, illetve a sportágat népszerűsítsük. - az önkormányzatok, a kerületi sportbizottság anyagi segítségét szeretnénk kiaknázni (szerencsére itt is jók a kapcsolataink, de az önkormányzatok leehetőségei szűkösek illetve sportágunk még nem elég felnőtt ahhoz, hogy nagyobb támogatást kapjon) - az adó 1% egyesületünk felé történő felajánlását szorgalmazni kell minden úton Végezetül: Eredményeinkben megpróbáljuk megtartani illetve javítani az előző év teljesítményét, bővíteni a szakembergárdát, emelni az edzéslátogatottságot és erősíteni az Egyesülethez való kötődést. Budapest, Varsányi Zsuzsanna Phoenix Fireball SE Elnök 6 Hasonló dokumentumok
Adószám: 18254675-1-43 Törvényszék: 01 Fővárosi Törvényszék Bejegyző határozat száma: 9 PK 60533 /2005/ Nyilvántartási szám: 01/01/ Phoenix Fireball Sport Egyesület 1122 Budapest, Maros utca 8. Közhasznúsági Részletesebben KÖZHASZNÚ JELENTÉS. a Honvéd Sas-hegy Sportegyesület 2008. évi közhasznú tevékenységéről (Az 1997. évi Tv. alapján)
KÖZHASZNÚ JELENTÉS a 2008. évi közhasznú tevékenységéről (Az 1997. évi Tv. alapján) Tartalom: A. A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolója a. Mérleg (T. 1715/B.r.sz. Részletesebben A Byblos Alapítvány közhasznú szervezet. 2012. évi közhasznúsági jelentése
ŐCSÉNYI REPÜLŐKLUB SE K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2010 TARTALOM 1. Számviteli beszámoló 2. Költségvetési támogatás felhasználása 3. A vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatás 4. Cél Részletesebben ORMÁNSÁG SZÍVE KIEMELKEDŐEN KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY
18329394995692 statisztikai számjel ORMÁNSÁG SZÍVE KIEMELKEDŐEN KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 26 Székhely: 7838 Vajszló Rákóczi u 1 Adószám: 183293-1-2 Statisztikai számjel: 183293-9499-569-2 Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2003. évről
Közhasznúsági jelentés 2003. évről LENA Leányvári Nagycsaládosok Egyesülete 2518. Leányvár, Kálvária utca 69. Adószám: 18613425-1-11 Közhasznúsági fokozat: közhasznú szervezet Közhasznúsági bejegyzés száma: Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011. ALU-SE Alapítvány
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011. ALU-SE Alapítvány 1116 Budapest, Fehérvári út 144. Adószám: 19650218-1-43 Budapest, 2011. március 05. A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített Részletesebben SANDAN KARATE KÖZHASZNÚ SPORTEGYESÜLET. 2220 Vecsés Hunyadi u. 13. Adószám: 18701335-1-13. Cégjegyzékszám: TE 3777. Ksh: 450135
SANDAN KARATE KÖZHASZNÚ SPORTEGYESÜLET 2220 Vecsés Hunyadi u. 13. Adószám: 18701335-1-13 Cégjegyzékszám: TE 3777 Ksh: 450135 2010. évi Közhasznúsági jelentése Vecsés, 2011. május 23. Közhasznúsági jelentés Részletesebben 2005. évi közhasznú beszámoló
MAGYAR ÚSZÓSZÖVETSÉG SZENIOR ÚSZÓ ALSZÖVETSÉGE 2005. évi közhasznú beszámoló KÉSZÜLT MAGYAR ÚSZÓSZÖVETSÉG SZENIOR ÚSZÓ ALSZÖVETSÉGE ILLETVE A MAGYAR ÚSZÓSZÖVETSÉG 2006 ÉVI KÖZGYŰLÉSÉRE A beszámolót a MÚSZ-SZÚASZ Részletesebben KRÚDY SPORT ALAPÍTVÁNY NYÍREGYHÁZA, EPRESKERT U. 64.
KRÚDY SPORT ALAPÍTVÁNY NYÍREGYHÁZA, EPRESKERT U. 64. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008. TARTALOM 1. Az alapítvány alapadatai 2. Egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámoló mérlege 3. Kimutatás Részletesebben KRÚDY SPORT ALAPÍTVÁNY NYÍREGYHÁZA, EPRESKERT U. 64.
KRÚDY SPORT ALAPÍTVÁNY NYÍREGYHÁZA, EPRESKERT U. 64. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. TARTALOM 1. Az alapítvány alapadatai 2. Egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámoló mérlege 3. Kimutatás Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolója. 2012.év
A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolója 2012.év Szivárványhíd Alapítvány egyéb szervezet megnevezése 9476 Zsira, Rákóczi Ferenc u. 12. címe Kelt: Zsira, 2013.01.24. Részletesebben 1427 VÍZILABDA SPORTEGYESÜLET
1 2 P K 6 0 0 1 1 2 0 0 5 3 Bírósági végzés száma 1427 VÍZILABDA SPORTEGYESÜLET 2014. ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE Budapest, 2015. május 4. Tartalomjegyzék: I. Számviteli beszámoló II. III. IV. Költségvetési Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolója. Magyar Sürgösségi Orvostani Társasság Közhasznú Egyesület
A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolója Magyar Sürgösségi Orvostani Társasság egyéb szervezet megnevezése 4400 Nyíregyháza, Szent István u.68. címe Keltezés: Részletesebben SANDAN KARATE KÖZHASZNÚ SPORTEGYESÜLET. 2220 Vecsés Hunyadi u. 13. Adószám: 18701335-1-13. Cégjegyzékszám: TE 3777. Ksh: 450135
1 8 1 1 9 3 2 3 9 4 9 9 5 2 9 1 A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolója 2 8 év egyéb szervezet megnevezése 139.Budapest, Budakalász utca 1. X. 91. címe Keltezés:_Budapest, Részletesebben MAGYAR NEMZETI SZÍVALAPÍTVÁNY
K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2009 MAGYAR NEMZETI SZÍVALAPÍTVÁNY székhely: 1146 Budapest, Cházár András u. 19. adószám: 18049471-2-42 közhasznúsági fokozat: kiemelkedően közhasznú szervezet Részletesebben TÜRRÖS DIÁKSPORT EGYESÜLET
TÜRRÖS DIÁKSPORT EGYESÜLET 2013. ÉV Türrös Diáksport Egyesület 6500 Baja, Bácska tér 1. Adószám: 19550170-1-03 KSH szám: 19550170-9133-529-03 Cégjegyzékszám: 60021/2007/4. Elnök: 6500 Baja, Holló u. 1/c Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. SZENTGYÖRGYI ÓVODÁSOKÉRT Alapítvány
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. SZENTGYÖRGYI ÓVODÁSOKÉRT Alapítvány 5054 Jászalsószentgyörgy, Rákóczi út 15. Adószám: 18829723-1-16 Jászalsószentgyörgy, 2011. május 31. a) Számviteli beszámoló 18829723949956916 Részletesebben A KOSSUTH ÚTI ÓVODÁÉRT ALAPÍTVÁNY. Közhasznúsági jelentése a 2011-es esztendőről
A KOSSUTH ÚTI ÓVODÁÉRT ALAPÍTVÁNY Közhasznúsági jelentése a 2011-es esztendőről 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ Az alapítvány 2011. évben gazdálkodásáról a számviteli törvénynek és a kapcsolódó előírásoknak megfelelve Részletesebben Bevételek alakulása: Kiadások alakulása:
MAGYAR ADDIKTOLÓGIAI TÁRSASÁG KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2006 Tartalomjegyzék I. A szervezet alapadatai... 3 II. Számviteli beszámoló... 4 III. Költségvetési támogatás felhasználása... 6 IV. Vagyon felhasználásával Részletesebben Öreglak Tanulóifjúságáért Alapítvány 8697 Öreglak, Nagy J. u. 12. /fax: 85-330-255, e-mail: oreglak@t-online.hu
SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. Adószám: 18771929-1-14 A szervezet megnevezése: Öreglak Tanuló Ifjúságáért Alapítvány A szervezet címe: EGYSZERES KÖNYVVITELT VEZETŐ EGYÉB SZERVEZETEK, Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolója 2 0 1 1 év. Vízililiom Egyesület egyéb szervezet megnevezése
A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolója egyéb szervezet megnevezése 1039 Budapest, Budakalász u.1. címe Keltezés: Budapest, 2012. március 31. Szucskieviczné Részletesebben KÖZHASZNÚ JELENTÉS. a Honvéd Sas-hegy Sportegyesület 2009. évi közhasznú tevékenységéről (Az 1997. évi Tv. alapján)
KÖZHASZNÚ JELENTÉS a 2009. évi közhasznú tevékenységéről (Az 1997. évi Tv. alapján) Tartalom: A. A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolója a. Mérleg (T. 1715/B.r.sz. Részletesebben Phoenix Fireball Sport Egyesület
Phoenix Fireball Sport Egyesület Egyesületünk 2005 júliusában alakult meg. Fő célunk, melyet az elkövetkezendő években is szeretnénk képviselni, hogy egy Európa-szerte igen népszerű sportágat, a FLOORBALL*-t Részletesebben A. Számviteli törvény szerinti beszámoló
A. Számviteli törvény szerinti beszámoló MAGYAR TERÁPIÁS és SEGÍTŐKUTYÁS SZÖVETSÉG EGYESÜLET EGYSZERES KÖNYVVITELT VEZETŐ EGYÉB SZERVEZETEK KÖZHASZNÚ EGYSZERŰSÍTETT BESZÁMOLÓJÁNAK MÉRLEGE Mérleg ezer Ft-ban Részletesebben PRIZMA KOLLEKTÍVA KORTÁRS ÖSSZMŰVÉSZETI KÖZHASZNÚ EGYESÜLET
1 8 3 2 7 7 5 7 1 0 2 Statisztikai számjel vagy adószám A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek beszámolója 2010. év FEKETE GYÉMÁNT FÚVÓSZENEKARÉRT EGYESÜLET Egyéb szervezet megnevezése 7622 PÉCS, Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS (TERVEZET) Környezeti Tanácsadók Egyesülete 2008
Közhasznúsági jelentés Év: 2009 Székhely:Kiskunfélegyháza Kapcsolattartó: Mészáros Gyuláné Közhasznúsági jelentés szövege: Darvas Iskola Diákjaiért Oktatási Alapítvány 2009. évi közhasznúsági jelentése Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS. 2010 évi. Református Elemi Iskola és Szeretetotthon Alapítvány. Székhelye: 5530 Vésztő, Bartók Béla tér 6
Közhasznúsági jelentés Év: 2013 Szervezet neve: Kölyök Úszó Klub Sportegyesület Székhely: 9028 Győr, Koppány utca 19. Kapcsolattartó: Ladocsi Adrienn Közhasznúsági jelentés szövege: A Sportegyesület 2010. Részletesebben Közhasznú jelentés 2010. Az Alapítványt a Fővárosi Bíróság 11. Pk. 66. 070/1991/8. számon tartja nyilván.
Közhasznú jelentés 2010. Az alapítvány adószáma: 19671183-1-41 Az Alapítvány nyilvántartási száma: 1782 Az Alapítványt a Fővárosi Bíróság 11. Pk. 66. 070/1991/8. számon tartja nyilván. Az Alapítvány az Részletesebben KERESZTÚRI REFORMÁTUS MISSZIÓ ALAPÍTVÁNY. Tartalom
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2009 Székhely: 1173. BUDAPEST, Pesti út 31 Adószám: 18195998-1-42 Közhasznúsági fokozat: közhasznú alapítvány Tartalom 1. Számviteli beszámoló 2. Kimutatás a költségvetési támogatás Részletesebben 2 0 1 3 ÉV adatok ezer Forintban Sor- Megnevezés
1 9 3 3 0 3 3 6 1 0 5 9 3 2 9 5 2 9 0 5 adószáma KSH száma ALAPÍTVÁNY/EGYESÜLET MEGNEVEZÉSE: A Sárospataki Lokálpatrióták Egyesülete ALAPÍTVÁNY/EGYESÜLET CÍME: 3950 Sárospatak, Kossuth Lajos út.59. KETTŐS Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolója
190323829199933102 Magyarországi Ciszterci Rend Incipit Vita Nova Alapítvány az egyéb szervezet megnevezése 7621 Pécs, Széchenyi tér 11. az egyéb szervezet címe H A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek Részletesebben Budakeszi Cserkészekért Alapítvány 2092 Budakeszi, Rózsa u. 3.
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2009 Az egyéb szervezet megnevezése: Budakeszi Cserkészekért Alapítvány Az egyéb szervezet címe (székhely): Adószám: 18693805-1-13 Közhasznúsági fokozat: közhasznú Közhasznúsági Részletesebben Tiszazug Egészségügyért Alapítvány KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. ÉV
Tiszazug Egészségügyért Alapítvány KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. ÉV Kelt: Kunszentmárton, 2011. március 8. TARTALOM 1. A szervezet alapadatai 2. Számviteli beszámoló 3. Kimutatás a költségvetési támogatás Részletesebben 2010. ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
Magyar Zarándokút Egyesület 2030 Érd, Alsó utca 11. 18035746-1-13 2010. ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS Érd, 2011 január 25.... elnök 1. I. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ A Magyar Zarándokút Egyesület 2010. évben közhasznú Részletesebben 2006. évi közhasznú beszámoló
MAGYAR ÚSZÓSZÖVETSÉG SZENIOR ÚSZÓ ALSZÖVETSÉGE 2006. évi közhasznú beszámoló KÉSZÜLT MAGYAR ÚSZÓSZÖVETSÉG SZENIOR ÚSZÓ ALSZÖVETSÉGE ILLETVE A MAGYAR ÚSZÓSZÖVETSÉG 2007 ÉVI KÖZGYŰLÉSÉRE I. 2006. évi mérleg Részletesebben Közhasznúsági jelentés
Zala Megyei Bíróság nyilvántartási száma Petrikeresztúri Közösségfejlesztő Közhasznú Egyesület 8984 Petrikeresztúr, Kossuth út 60. Közhasznú társadalmi szervezet egyszerűsített beszámolója A beszámolási Részletesebben Budakeszi Cserkészekért Alapítvány
2092 Budakeszi, Rózsa u. 3. Tel/fax: 06 23 452 110 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008 Az egyéb szervezet megnevezése: Budakeszi Cserkészekért Alapítvány Az egyéb szervezet címe (székhely): 2092 Budakeszi, Rózsa Részletesebben PRIZMA KOLLEKTÍVA KORTÁRS ÖSSZMŰVÉSZETI KÖZHASZNÚ EGYESÜLET
1821323-9499-529-1 PRIZMA KOLLEKTÍVA KORTÁRS ÖSSZMŰVÉSZETI KÖZHASZNÚ EGYESÜLET 164 Budapest, Vörösmarty utca 59. 3/24. KÖZHASZNÚ EGYÉB SZERVEZET EGYSZERŰSÍTETT BESZÁMOLÓJA 211. JANUÁR 1. - 211. DECEMBER Részletesebben Magyar Lábtoll-labda Szövetség 5052 Újszász, Kossuth L. u. 13. 2008. évi Közhasznúsági jelentése
Magyar Lábtoll-labda Szövetség 5052 Újszász, Kossuth L. u. 13. 2008. évi Közhasznúsági jelentése Újszász, 2009. március 10. Főtitkár 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ A Magyar Lábtoll-labda Szövetség 2008. évben Részletesebben Magyar Ökogazdálkodók Szövetsége
Magyar Ökogazdálkodók Szövetsége 2009. ÉVI MÉRLEGBESZÁMOLÓ ESZKÖZÖK (AKTÍVÁK) Magyar Ökogazdálkodók Szövetsége 2009. évi M É R L E G A. Befektetett eszközök 573 I. Immateriális javak - II. Tárgyi eszközök Részletesebben K Ö Z H A S Z N Ú J E L E N T É S
Dél-Zalai Civil Fórum Egyesület K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2011 Nagykanizsa, 2012. május T a r t a l o m 1. A Dél-Zalai Civil Fórum Egyesület számviteli beszámolója 2. Kimutatás a költségvetési Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. ÉV EGYÜTT BEREMENDÉRT KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. ÉV EGYÜTT BEREMENDÉRT KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY Székhely: 7827 Beremend, Szabadság tér 1. Alapítás éve: 2006. Bejegyzés sorszáma:1562 Közhasznúsági fokozat: közhasznú szervezet. Részletesebben A Mezőtúri Hallgatókért Alapítvány Közhasznúsági jelentése 2013. év
A Mezőtúri Hallgatókért Alapítvány Közhasznúsági jelentése 2013. év Székhely: 5400 Mezőtúr Petőfi tér 1. Adószám: 19223261-1-16 Közhasznúsági fokozat: közhasznú szervezet Közhasznúsági végzés: A Jász-Nagykun-Szolnok Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2007. évi
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2007. évi TARTALMA: 1. Számviteli beszámoló I/A Mérleg I/B Közhasznú eredmény-kimutatás és tájékoztató adatok 2. Kimutatás a költségvetési támogatás felhasználásáról 3. Kimutatás Részletesebben Phoenix Fireball Sport Egyesület
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS Szociális Háló Egyesület 7960 Sellye Batthyány u. 4. Közhasznúsági fokozat: Kiemelten közhasznú Közhasznúsági végzés: Pk. 60.163/1995/22 2008.év Tartalom: I. Közhasznú beszámoló Részletesebben 2010. évi. Közhasznúsági jelentése
Nagyszénási Állatvédő Közhasznú Egyesület 5931 Nagyszénás, Ságvári u 68. 2010. évi Közhasznúsági jelentése Nagyszénás, 2011. 04. 26. Az egyéb szervezet vezetıje (képviselıje) A Nagyszénási Állatvédő Közhasznú Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010. év
Közhasznúsági jelentés Év: 2010 Székhely:Kiskunfélegyháza Kapcsolattartó: Mészáros Gyuláné Közhasznúsági jelentés szövege: Darvas Iskola Diákjaiért Oktatási Alapítvány 2010. évi közhasznúsági jelentése Részletesebben Csodapók Alapítvány 1104 Budapest Mádi u. 127 2011. évi Közhasznúsági jelentése
Csodapók Alapítvány 1104 Budapest Mádi u. 127 2011. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2012. május 25. Szegedi Pálné elnök 1 Csodapók Alapítvány Közhasznúsági jelentése a 2011 es esztendőről 1. SZÁMVITELI Részletesebben Közhasznú jelentés és pénzügyi beszámoló 2011.
Martfűi Városi Sportegyesület 5435 Martfű, Strand út 3. Adószám: 19866358-1-16 Közhasznú jelentés és pénzügyi beszámoló 2011. KIMUTATÁS A VEZETŐ TISZTSÉGVISELŐKNEK NYÚJTOTT JUTTATÁSOKRÓL Juttatás megnevezése Részletesebben FACULTAS NONPROFIT KÖZHASZNÚ KFT.
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS FACULTAS KÖZHASZNÚ NONPROFIT KFT 2011. évi tevékenységéről (készült a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. Törvény 19. előírásai szerint) FACULTAS NONPROFIT KÖZHASZNÚ KFT. Részletesebben Négy Kos Hagyományőrző és Íjász Egyesület 8960 Lenti, Bottyán J. utca 3. II/4.
Négy Kos Hagyományőrző és Íjász Egyesület 8960 Lenti, Bottyán J. utca 3. II/4. 2010. évi Közhasznúsági jelentése 1 Négy Kos Hagyományőrző és Íjász Egyesület Közhasznúsági jelentése a 2010-es esztendőről Részletesebben KRÚDY ALAPÍTVÁNY NYÍREGYHÁZA, EPRESKERT U. 64.
KRÚDY ALAPÍTVÁNY NYÍREGYHÁZA, EPRESKERT U. 64. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008. TARTALOM 1. Az alapítvány alapadatai 2. Egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámoló mérlege 3. Kimutatás a kapott Részletesebben FELDERÍTŐK TÁRSASÁGA EGYESÜLET 2012. ÉVI PÉNZFORGALMA. Bevétel Ft Megjegyzés. Kiadás Ft Megjegyzés
1 Tisztelt Közgyűlés! A civil szervezetek történetében az adó 1%-ának felhasználását szabályzó 1996-os törvény hatálybalépése óta nem volt olyan komoly felbolydulás, mint a 2011.évi jogszabályi változások Részletesebben Közhasznúsági jelentés
Közhasznúsági jelentés TORNATEREMÉRT Kiemelten Közhasznú alapítvány Kuratóriumának 1/2013. (13.04.24.) sz. határozata:(kivonat a jegyzőkönyvből): A Kuratórium elfogadta a 2012. évi TORNATEREMÉRT alapítvány Részletesebben FACULTAS KÖZHASZNÚ NONPROFIT KFT
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS FACULTAS Közhasznú Nonprofit Kft 2010. évi tevékenységéről (készült a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. Törvény 19. előírásai szerint) FACULTAS KÖZHASZNÚ NONPROFIT KFT Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010 RÁKOSKERESZTÚRI REFORMÁTUS TEMPLOMÉPÍTÉSI ALAPÍTVÁNY Székhely: 1172. BUDAPEST, Ferihegyi út 21. Adószám: 18065200-1-42 Közhasznúsági fokozat: közhasznú alapítvány Tartalom 1. Részletesebben Közhasznúsági jelentés a Becsehelyi Közhasznú Sportegyesület 2013. évi működéséről és tevékenységéről
Közhasznúsági jelentés a Becsehelyi Közhasznú Sportegyesület 2013. évi működéséről és tevékenységéről Készült a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. törvény 19. (3) bekezdésének megfelelően. Részletesebben HÉREGI KÁLVIN ALAPÍTVÁNY 2832 Héreg, Fő u. 151. Adószám: 18615537-1-11 Bankszámla szám: 63200250-11037204. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011.
HÉREGI KÁLVIN ALAPÍTVÁNY 2832 Héreg, Fő u. 151. Adószám: 18615537-1-11 Bankszámla szám: 63200250-11037204 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011. évi 1 Tartalom 1. Számviteli beszámoló - egyéb szervezetek közhasznú Részletesebben Magyar Lábtoll-labda Szövetség 5052 Újszász, Kossuth Lajos út 13. 18827006-1-16. 2009. évi Közhasznúsági jelentése
Magyar Lábtoll-labda Szövetség 5052 Újszász, Kossuth Lajos út 13. 18827006-1-16 2009. évi Közhasznúsági jelentése Újszász, 2010. március 12. Fehér János főtitkár 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ A Magyar Lábtoll-labda Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2012.
Adószám: 18181256-2-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: nyilvántartási szám: 8949 MAGYAR KARDIOLÓGUSOK TÁRSASÁGÁNAK SZÍVALAPÍTVÁNYA 1146.BUDAPEST. CHÁZÁR ANDRÁS ÚT 19. 2012. Fordulónap: Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008. Tartalom
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008. Vándor Sándor és Révész László Emlékére Alapítvány Székhely: 1112 Budapest, Méra utca 3/a/6. Közhasznúsági fokozat: közhasznú szervezet Tartalom 1. Számviteli beszámoló 2. Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
Adószám: 18188394-2-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 60953/2005 EgÉszsség, PRevenció, BizTonság, Életmód, Közbiztonság (ÉRTÉK-REND) Alapítvány 1161 Budapest, Baross utca 191 A Közhasznúsági Részletesebben M. O. CHRON COLITISES BETEGEK E.
1 8 2 3 2 8 1 9-9 4 9 9-5 2 9-0 1 Statisztikai számjel M. O. CHRON COLITISES BETEGEK E. 1021 BUDAPEST, HŰVÖSVÖLGYI U.112. Közhasznú Egyéb Szervezet Egyszerűsített Beszámolója Éves zárómérleg 2011. január Részletesebben Közhasznú Egyéb Szervezet Egyszerűsített Beszámolója
1 8 2 1 1 1 4-9 4 9 9-5 6 9-1 3 Közhasznú Egyéb Szervezet Egyszerűsített Beszámolója Éves zárómérleg 211. május 23. - 211. december 31. 211 Kelt Fót, 212. május 2. P. H. A vállakozás beszámolóját készítette Részletesebben VIDÉKEN ÉLŐK ESÉLYEIÉRT EGYESÜLET
K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2009 VIDÉKEN ÉLŐK ESÉLYEIÉRT EGYESÜLET székhely: 8960 Lenti, Vörösmarty Mihály u. 24/d. postacím: 8988 Kozmadombja, Jókai u.20. adószám: 18967669-1-20 közhasznúsági Részletesebben KUKA Környezetvédelmi és Újrafelhasználó Közhasznú Alapítvány. 2010. évi Közhasznúsági jelentése
KUKA Környezetvédelmi és Újrafelhasználó Közhasznú Alapítvány 2010. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2010. május 9. Dr. Huszák Gáborné KUKA Környezetvédelmi és Újrafelhasználó Közhasznú Alapítvány Részletesebben MOZGÁSJAVÍTÓ DIÁK SPORTEGYESÜLET 1145 Budapest Mexikói út 60.
Statisztikai számjel: 18178711926252101 Adószám: 18178711-1-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 10185 Nyilvántartási szám: 11.PK.60850/2002/4 MOZGÁSJAVÍTÓ DIÁK SPORTEGYESÜLET 1145 Budapest Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2007.
18566945-8042-569-09 REVITA ALAPÍTVÁNY 4225 Debrecen, Csonkatorony u 4. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2007. ----------------------------------------------------- az egyéb szervezet képviselıje 1 EGYSZERES KÖNYVITELŐ Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolója 2 0 1 0 év. Vízililiom Egyesület egyéb szervezet megnevezése
1 8 1 1 9 3 2 3 9 4 9 9 5 2 9 1 A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolója 2 1 év egyéb szervezet megnevezése 139.Budapest, Budakalász utca 1. X. 91. címe Keltezés:_Budapest, Részletesebben Keltezés: 2009.április 06... az egyéb szervezet vezetője
Egyéb szervezet neve 19032382-91999-331-02 Magyarországi Ciszterci Rend Incipit Vita Nova Alapítvány Egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolójának eredménylevezetése Részletesebben dr. Regele Károly Szenior Úszóklub 2011. évi Közhasznú beszámoló
dr. Regele Károly Szenior Úszóklub 2011. évi Közhasznú beszámoló 18377305-1-04 dr. Regele Károly Szenior Úszó Klub EGYSZERES KÖNYVVITELT VEZETŐ EGYÉB SZERVEZETEK KÖZHASZNÚ EGYSZERŰSÍTETT BESZÁMOLÓJÁNAK Részletesebben KOLLÁZS Művészeti Egyesület
A JÁSZBERÉNYI BARÁTOK TEMPLOMA KÖZÖSSÉGÉNEK ALAPÍTVÁNYA az egyéb szervezetmegnevezése az egyéb szervezet címe, telefonszáma 2011 évi KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011. 01. 01. - 2011. 12. 31. 1. Számviteli beszámoló Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolója
Statisztikai számjel vagy adószám (csekkszámlaszám): 18818716949952915 Cg:2914 (PK 60018/2008/2-2914) A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolója 2009 év Szabolcs-Szatmár-Bereg Részletesebben Dunabogdányi Iskoláért Alapítvány
Zöld Liliom Alapítvány Székhely: 1114 Budapest, Villányi út 27. Adószám: 18696664-1-43 Közhasznúsági fokozat: közhasznú Közhasznúsági végzés: 2002.08.15. Budapest, 2012. május 22. Készítette: A kuratórium Részletesebben M E N E D É K A L A P Í T V Á N Y
MAGYAR ADDIKTOLÓGIAI TÁRSASÁG KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2007 Tartalomjegyzék I. A szervezet alapadatai... 3 II. Számviteli beszámoló... 4 III. Költségvetési támogatás felhasználása... 7 IV. Vagyon felhasználásával Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS A 2009. évi tevékenységről
DUNAFERR a Magyarországi Kohómérnök-képzésért Alapítvány 2400 Dunaújváros, Vasmű tér 1-3. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS A 2009. évi tevékenységről Az alapítványt 1995-ben a DUNAFERR alapította. A bejegyzés 1995-ben Részletesebben MAGYAROCK DALSZÍNHÁZ SZÍNHÁZI EGYESÜLET KÖZHASZNÚ EGYÉB SZERVEZET 1. KÖZHASZNÚ EGYSZERŰSÍTETT BESZÁMOLÓJA
Közhasznú egyéb szervezet neve: MAGYAROCK DALSZÍNHÁZ SZÍNHÁZI EGYESÜLET Címe: 2900 KOMÁROM, Mártírok útja 8/A 3/1 Adószáma: 18614189-1-11 KÖZHASZNÚ EGYÉB SZERVEZET 1. KÖZHASZNÚ EGYSZERŰSÍTETT BESZÁMOLÓJA Részletesebben K Ö Z H A S Z N Ú J E L E N T É S

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság