1 Környezetmérnöki Szak Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Környezetvédelmi Analitika és Technológia Project munka: ARH riasztás : alkalmas érzékelők I. Kellner Viktória AB7526 Budapest, 2012.2 ARH riasztás : alkalmas érzékelők I. Bevezetés: Miért van szükség erre? Érzékelőket kell felszerelni valamennyi olyan térségben, ahol veszélyes gázkoncentráció alakulhat ki. Egy helyhez kötött gázérzékelő rendszert olyan módon kell kialakítani, hogy felügyelni lehessen a létesítménynek azon részeit vagy térségeit, amelyekben veszélyes gázok gyűlhetnek fel, és ekképpen egészségi kockázat vagy veszélyhelyzet áll elő. A rendszernek képesnek kell lennie arra, hogy hallható, illetve látható (vagy mindkét) riasztó jelet szolgáltasson a gáz felgyülemlésének úgy jelenlétéről, mint elhelyezkedéséről oly módon, hogy automatikus üzemben a következő intézkedéseket lehessen megtenni: a szellőztetés vezérlése, illetve az érintett térségek biztonságos kiürítése. A gázok koncentrációjának mérése A gázok egymástól jelentősen eltérő tulajdonságai miatt sokféle mérési eljárást vezettek be, elsősorban a félvezetőipar fejlődése és a fizikai kutatások eredményeként. Ennek köszönhetően ma már széles választékban állnak rendelkezésre mérőeszközök úgy mérési tartományukat, mint mérési elvüket és kivitelüket illetően. A különböző mérési feladatokban a gázok általában más-más koncentrációban vannak jelen, ezért az alkalmazott műszerek mérési tartománya, érzékenysége és a gáz fajtájától függően a mérés elve is más. A méréshez villamos mérőműszereket alkalmaznak. A koncentrációmérésnél használt érzékelőknek az a feladata, hogy a koncentrációval arányos villamos jelet szolgáltassanak, amelyet egy kiértékelő műszer fogad és leolvasható jelzéssé alakít, s adott esetben hang és fényjelzés kísér. Gázérzékelő típusok: - katalitikus elégetés elvén működő érzékelő - hővezetés elvén működő érzékelő - elektrokémiai elven működő érzékelő - fényelnyelés elvén működő érzékelő - fémoxid érzékelők - fotoionizációs elven működő érzékelő - infravörös fotóakusztikus mérési elvén működő érzékelő Néhány eljárás már ötven éves, a kutatás és a fejlesztés területén állandó erőfeszítések történnek a gázérzékelő műszerek teljesítőképességének fokozására. Néhány esetben csak közelítő eredményt nyújtó meghatározás szükséges, más esetben nagyon pontos méréseket kell végezni. A jól kiválasztott érzékelő, egy hozzáillesztett elektronikával megfelelő védelmet nyújthat a veszélyes gázokkal szemben. A fenn említett gázérzékelők alapvető tulajdonságainak összehasonlítása az Elektronikus Periodika Adatbázisa szerint szemléltetésképp: Az érzékelők tulajdonságai, rangsorolva a következő besorolások szerint történik - gyenge - megfelelő3 - jó - nagyon jó - kiváló Az érzékelők tulajdonságainak meghatározása, mely szerint a jellemzés történik: - méréshatár: mérési tartomány, ppb/ppm szint a mérgező gázokra, ARH % tartomány az éghető gázokra, térf % tartomány az oxigén mérésénél - élettartam: várható élettartam; < 3 hónap, < 1 év, < 2 év, < 5 év, > 5 év - üresjárási időtartam: néhány érzékelő esetében megfelelő száraz, hűvös helyen történő tárolás esetében lényegében korlátlan (, de egyes érzékelők esetén 6 hónap ( ) - meghatározott gázok: meghatározott gázokra történő kalibrálhatóságuk szerint is besorolhatók - megszólalási idő: amíg az üzemkész állapotban lévő érzékelő eléri a mért érték 90 %-át - energia felhasználás: teljesítményfelvételi igény, különösen fontos a hordozható műszerek esetében a korlátozott akkumulátorteljesítmény miatt - ismétlőképesség: egymást követő kalibrálások között - stabilitás/nullpont-eltolódás: néhány érzékelő esetében lassú nullpont-eltolódás észlelhető, Ez az ún. drift, amely meghatározza a nulla és érzékenység kalibrálás gyakoriságát. - kalibráció időközök: kalibrálás gyakorisága egy hiteles anyagmintával - hőmérsékleti tartomány: különböző érzékelő, különböző hőmérsékleten működőképes; -40 C alatt is működőképes, mások csak 0 C fölött képesek megfelelően működni - nedvesség hatása: rövididejű nem kondenzálódó nedvesség hatása - ár: beruházást meghatározó tényező4 Gázérzékelők elektroanalitikai módszerének ismertetése Az elektroanalitikai módszerek a vizsgálandó anyag elektrokémiai tulajdonságainak mérésén alapuló, mennyiségi meghatározásra alkalmas eljárások. Gázok érzékelésekkor hővezetést, ellenállást, elektromos áramot mérhetünk gázkoncentrációkkal arányosan. Az elektroanalitikai módszerek : - katalitikus elégetés elvén működő érzékelők - hővezetés elvén működő érzékelők - elektrokémiai elven működő érzékelők Katalitikus elégetés elvén működő érzékelők ismertetése /Katalitikus bead (gyöngy) szenzor/ Működés alapelve Az éghető gáz/gőz érzékelők jelentős része ezen az alapelven működik. Működési elve az éghető gáznak egy elektromosan fűtött katalitikus elem felületén történő elégetésén alapul. Ezt az érzékeny elemet bead-nek (gyöngy) vagy pellisztornak nevezzük. Gyúlékony gázkomponensek nem robbanak, míg el nem érik a gyulladási hőmérsékletet. Viszont, speciális kémiai anyagok felületén alacsonyabb hőmérsékleten is meggyulladhat, ezek a speciális anyagok a gázkatalizátorok. A legtöbb fémoxid és keverékei biztosítják ezt a katalitikus hatást (pl. vulkanikus kőzetek). Szokták kandallókba is rakni, mert elősegíti a jobb, tisztább és hatékonyabb égést. Ezért hívják katalitikus gázszenzornak, mert a benne lévő folyamat végmenetelét gyorsítja. Előzmény A szenzor felületén alacsonyabb hőmérsékleten oxidálódik a gáz molekula, mint a gyulladási hőmérséklete. Minden elektromos vezető megváltoztatja vezetőképességét, ha változik a hőmérséklet. Vezetőket jellemezhetjük egy állandóval: hőellenállási együtthatóval, ami megadja, hogy hány %- ot változik vezetés / hőmérséklet fokonként. Platinumnak ez az értéke nagyobb, mint a többi fémnek, sőt lineáris C között. A szenzor ebben a hőmérséklettartományban működik. Az egyenes arányosság miatt, a gáz koncentráció és az elektromos jel között is fennáll az arányosság, ez egyszerűsíti a mérést. Sőt kiváló mechanikai tulajdonságai miatt vékony kábel húzható belőle, ami könnyen belehelyezhető egy kis szerkezetbe, melyet buboréknak vagy pellisztornak hívunk. Továbbá korrózióálló és magas hőmérsékleten hosszú ideig működtethetem anélkül, hogy fizikai tulajdonságai megváltoznának. Érzékelő szerkezete Az elektromos áramkör, amit használnak Wheatstone-hídnak neveznek, melyet egy angol fizikus Samuel Hunter Christie talált fel,majd Charles Wheatstone továbbfejlesztett. Ez az áramköri elrendezés nagy ellenállások mérésére alkalmas. Tehát az érzékelő két spirális platina fűtőszálból áll (referencia és aktív elektród), melyek mindegyike kerámiaréteggel (alumínium-oxid) van /Wheatstone - híd /5 bevonva, és ezek elektromosan hídban kapcsolódnak egymáshoz. A gyöngyök vagy pellisztorok egyikének bevonata speciális platina vagy palládium katalizátort tartalmaz, amely elősegíti az oxidációt (aktív), míg a másik nincs kezelve (referencia). A pellisztor egy igen pici, nagy felületű szivacsként képzelhető el. Az áram keresztülhalad a spirálokon, és így lehetővé teszi azon hőmérséklet elérését, amelyen a gáz oxidációja végbemegy (mintegy 500 C) láng nélküli égés formájában. Amikor az éghető gáz elég az érzékelőben, a felületkezelt pellisztor hőmérséklete megnő. A nem kezelt pellisztor hőmérséklete ugyanakkor nem változik, és ennek következtében a hídáramkör egyensúlya felbillen (ellenállásváltozás alakul ki). Ezt az áramváltozást könnyen és pontosan lehet mérni, mivel az áramváltozás a gázkoncentrációval gyakorlatilag lineárisan arányos. R B =elektródokon kialakuló ellenállás R 1 = megszakitó ellenállás, egyensúly fenntartásához Szenzor fejlődése: Kezdetben a szenzor egy összetett alakzatot biztosító platinum tekercs volt, mely biztosította a hatékony fűtést, de szénhidrogénekre nem volt olyan jó katalizátor. Ahhoz, hogy végbemenjen a reakció C-osnak kellett lennie a / Pt tekercs / szenzornak, Egyik probléma volt, hogy ezen a hőmérsékleten a platina el kezd párologni és a párolgás gyorsul, ha a szénhidrogén gázokkal is reakcióba lép és nagymértékben emeli a szenzor hőmérsékletét. Ez a tekercs elvékonyodásához vezet,kisebb lesz a keresztmetszet,tehát nagy mértékben nő az ellenállás és mérési hibát ill. zéró jelet ad. Megoldást adott, hogy a referencia tekercset sokkal alacsonyabb hőmérsékleten kell tartani, hogy ne oxidáljon szénhidrogén gázok jelenlétében illetve kezelve van nem katalitikus fémbevonattal (arannyal), hogy csökkentse a platinum katalizáló hatását a referencián. Másik probléma, hogy a platinum tekercs 1000 C-on lágyul és elveszti a tekercs stabil formáját és a hőellenállási együttható kevésbé lesz lineáris a hőmérséklet emelkedésével. Stabilitás növelése érdekében ideális fémoxidokkal kell bevonni a platinum kábelt. Végső lépésként ezt a szenzort kezeled a katalizátorral - platinummal, palládiummal, thóriummal. A megfelelő szenzor: Összegezve a pellisztor felépítése ma: a buborékon belül található a a platinum tekercs szál, ami fémoxid köpennyel van körbevéve,biztosítva az alacsonyabb C-os stabilitást. Ezt a felületet kezelik az aktív elektródnál katalizátorral, hogy gyorsítja a szénhidrogén gázok reakcióját. Ezen felül más kemikáliákkal is kezelhetik, pl. káliummal,mely gátolja a további gázreakciókat. Érdekességképpen megemlítendő, hogy a mai korszerű gyártástechnológiának /Katalitikus bead-szenzor szerkezete/ köszönhetően már 4000 m 2 /g fajlagos felületű pellisztort is gyártanak.6 Karakterisztikája a szenzornak: A kimenő jel az oxidáció mértékével egyenes arányban van. Ha elméleti égési reakció menne végbe (sztöchiometrikus arányban vannak a gázok) az lenne a maximális kimenete a jelnek. Metán elméleti égési reakció: CH O N 2 CO H 2 O + 8 N 2 Tehát elméleti égéskor 20 % oxigént és 80 % nitrogént feltételezünk, ez reagál 1 mól metánnal. 1/11 rész a metán koncentráció a levegőben, ami 9 %. A metán gáz koncentráció a kimenő jel függvényében: /Szenzor kimenő jele-metánkoncentráció/ A diagrammot vizsgálva - ahhoz, hogy a szenzor metánt észleljen, 0-5 %-os metán tartalomnál lineáris a jel - közeledve a 9 %- os sztöchiometriai arányhoz a jel gyorsan nő és 10%- nál lokális maximum helye van - utána a jel lassan csökkenni kezd 20 %- ig - 20 %-ot elérve meredeken esik 100% koncentrációig (itt már nincs jel) Az alsó robbanás határ, a robbanási tartomány alsó határa, az éghető gáznak vagy gőznek azon koncentrációja a levegőben, amely alatt a gázközeg nem robbanóképes. Ettől az értéktől a felső robbanási határig képesek égésre, robbanásra. A diagramon látható az alsó robbanáshatárig lineáris a jel, majd felette megugrik. A jelenlegi szabályozások értelmében az alsó robbanási határérték 20 %-ánál riasztási, 40 %-nál beavatkozási kötelezettséget írnak elő. Propán elméleti égési reakció: C 3 H O N 2 3 CO H 2 O + 20 N 2 Propán esetén 1/26 része elméleti égéskor a levegőnek, tehát 2,1% - nál van az alsó robbanási határ, ez az érték közel a metán értékének fele. A levegőben feltételeznünk kell propán is lehet, ezért használni kell a biztonság érdekében egy kétszeres biztonsági faktor szorzót. Működési körülmények Különböző tényezők befolyásolhatják a szenzor működését.7 Katalizátor mérgek: A katalizátorméreg tartós érzékenység-csökkenést okozhat, sőt, az érzékelőt teljesen tönkre is teheti. Ezek közé tartoznak a szilikonvegyületek, fémtartalmú etilezett benzin és a pigmenttartalmú festékek. Inhibitor (gátló ) anyagok: A gátló anyagok olyan vegyületek, amelyek az érzékelő átmeneti érzékenységvesztését okozzák. Az érzékenység részlegesen vagy teljes mértékben visszaállítható friss levegőn történő hosszabb-rövidebb üzemeltetéssel. A legismertebb gátló anyagok közül megemlíthetjük a H 2 S-t, a klórt, a klórtartalmú szénhidrogéneket és általában a halogénes vegyületeket. Szenzor törés: Ha felső robbanás határ feletti koncentrációban van jelen a gáz, nagyon nagy hő keletkezhet, mely különböző további oxidációs folyamatokat indíthat el a szenzor felületén, így elveszíti érzékenységét. A külső környezeti hatások, úgymint a hőmérséklet, páratartalom és nyomás változásai mind a két "gyöngyöt" (a szenzort és a referenciaelemet) egyaránt érik, ezáltal a hídban nem lesz kiegyenlítetlenség. Ez kölcsönzi ennek az érzékelőtípusnak azt a tulajdonságot, hogy pontos mérést tegyen lehetővé nagyon szélsőséges környezeti körülmények között is. Kalibráció Leggyakrabban metánra vannak kalibrálva: % ARH-i g (levegőben 5% gázkoncentrációt jelent). Azért a metánt használják elsődleges kalibrációhoz, mert ezzel a szén hidrogén arány érhető el a legnagyobb égéshő(tökéletes égés játszódik le). A leadott hő,nagy hőmérsékletváltozást okoz a buborékon, és a legnagyobb mértékben változik a két pont között az ellenállás és ehhez mérten adjuk meg a használni kívánt ellenállás tartományt. Ezenfelül kezelése is könnyű. Korrekciós tényező értelmezése Korrekciós faktorokat adnak a gyártók, hogy más szénhidrogének is értelmezhetőek legyenek. Mivel a metán alsó robbanás határig van kalibrálva,ez a 100 %, de ha pl. csak probán gázom van a levegőben és a műszer 100 % -ot jelez, akkor a táblázat alapján tudjuk,hogy a propán ARH-nak a 60 %-nál vagyok. Hexán tartalmú levegőnél,ha a műszer 100%-ot jelez - valójában csak 45 %- a a hexán ARH-nak. Ezek a faktorok szenzoronként változhat, sőt a működési élettartam alatt is változhatnak, kalibrálni kell. Működése során folyamatosan veszít egy keveset érzékenységéből, jellegzetesen 10-20%-ot évente. Ezért ellenőrizendő és újra beállítandó 6-12 havi időszakos karbantartással. Normál üzemi körülmények között azonban a pellisztoros érzékelő sok éven át működik (akár 5 éven túl is). Mindebből következik,hogy nem szelektív módszerről beszélünk, mivel 100%-os metán jelre van kalibrálva, de más gyúlékény szénhidrogénre is jelez. / Korrekciós tényezők / Válaszidő: A katalitikus érzékelő az éghető gázok széles körének mérésére alkalmas az alsó robbanási határig8 terjedő koncentráció mellett, tekintve, hogy karakterisztikája % ARH között lineáris. A válaszidő a mérendő gáz fajtájától függ: minél nagyobb a gáz molekula súlya vagy mérete, annál hosszabb a válaszidő. A gyártók jellemző adatként minden érzékelőhöz megadják annak T90-es értékét. Ez arra utal, hogy az érzékelő hány másodperc elteltével jelzi a tényleges koncentráció 90%-át. Előnyei a katalitikus gázérzékelőnek: egyszerű működi elv egyszerű telepítés, kalibrálás és használat hosszú élettartam és alacsony költségek ezalatt bevált technológia: megbizható és kiszámítható értékelések rugalmas alkalmazási terület Hátrányai a katalitikus gázérzékelőknek: szennyezők hatására inaktívvá válhat katalizátor mérgek miatt szükségszerű az időszakos újrakalibrálás, hogy megfelelő érzékenységet mutasson detektáláshoz oxigén szükséges hosszabb ideig fennálló magas koncentrációjú éghető gáz ronthatja szenzor működését nem szelektív, az éghető szénhidrogén gázok kimutatására alkalmas Hővezetés elvén működő érzékelő: A hővezetéses elvén működő érzékelőket néhány éve használják az éghető gázok mérésére szolgáló műszerekben az ARH% feletti méréstartományban és gázszivárgás keresésre. Érzékelő szerkezete és működés elve: Az érzékelő két elemből áll, mindkettő egy tekercselt fémszál - néhány esetben a tekercset bevonják. Az érzékelő elemhez (detektor) bejut a környezetben lévő gázelegy. Ezzel szemben a másik elem (kompenzátor) légmentesen záródó térben van, amelyben pl. nitrogén van. Ez az elem egyenlíti ki a környezeti hőmérsékletváltozás hatását. Az elemeket körülbelül 250 C hőmérsékletre fűtik. Az elemen (detektorszál) keletkező hőt a környező gáz elvezeti. Az elvezetett hőmennyiség függ a gáz hővezető-képességétől, amely egy anyagra jellemző érték. A hőelvezetés miatt az érzékelő elem hőmérséklete megváltozik, és ez a változás mérhető egy hídáramkörrel. Előnye: A hővezetéses elven működő érzékelő leglényegesebb előnye, hogy működéséhez nem szükséges oxigén, és az érzékelő nem érzékeny a mérgezésre. Hátránya: Nem lehet mérni vele olyan gázokat, amelyek hővezető-képessége szempontjából hasonlítanak a referencia gázra (azaz a nitrogénre). A hővezetéses elven működő érzékelőket elsősorban szivárgáskeresőkben, vagy 100 térf %-ig történő koncentrációmérésre alkalmas hordozható műszerekben használják. A gázveszély-jelző készülékek gyártásában nagy tapasztalattal, és fejlett gyártástechnológiával rendelkező9 cégek a hővezetés elvén és katalizátoros égetés elvén működő érzékelők együttesét használják, amellyel ki lehet küszöbölni a mérendő gáz változó oxigén tartalmából adódó hibát. / Hővezetés elvén működő érzékelő / Kitérő mérgező gázok érzékelése Elektrokémiai elven működő érzékelők Az elektrokémiai elven működő érzékelőket széles körben használják mérgező gázok érzékelésére, mérési tartományuk néhány ppm-től kezdődik, az oxigént térfogatszázalék tartományban tudnak mérni. Az elektrokémiai elven működő érzékelők különböző mérgező gázok mérésére használhatók, beleértve a szén-monoxidot, a kén-hidrogént, a kéndioxidot, a nitrogéndioxidot. Az érzékelőt egy adott gáz mérésére készítik, ennek ellenére az gyakran mutat keresztérzékenységet más, a légkörben lévő gázzal vagy gázokkal szemben. Érzékelő szerkezete és működési elve: Alapelemei: az érzékelő elektród, az ellenelektród, valamint általában egy összehasonlító (referencia) elektród Az elektródokat zárt, elektrolittal töltött házban helyezik el. A gáz diffúziós membránon keresztül jut az érzékelőelektródra. Ha a gáz az elektródra,vagy az elektrolitba, ezt követően a mérőelektródra jut, és kémiai reakció - oxidáció vagy redukció - játszódik le. A reakció típusa a mérni kívánt gáztól függ. A szén-monoxid pl. szén-dioxiddá alakul, (oxidáció) az oxigénből pedig víz képződik (redukció). A reakció következtében áram keletkezik, a kimeneti jel a gáz koncentrációjával egyenesen arányos. Előnye: Az elektrokémiai reakción alapuló érzékelők kisméretűek, energia igényük szintén kicsi, így hordozható műszerekben is használhatók. Az érzékelők hőmérsékleti tartománya széles (-20 C C), mert a jelfeldolgozó áramkörbe hőmérséklet-kiegyenlítő (kompenzáló) elemeket építenek be. Az ilyen érzékelőknek igen kicsiny feszültségre van szükségük, és lineárisak, pontosak, szelektívek. A gyakorlatban az elektródok alkalmas megválasztásával minden mérgező gázhoz egyedi érzékelőt gyártanak. Képesek detektálni igen kicsiny, milliomod nagyságú értéket is általában másodperc válaszidő mellett. Hátrány: Alacsony hőmérséklet vagy páratartalom csökkentheti a detektor érzékenységét.10 Az élettartam függ a mérendő gáz koncentrációjától, miután az elektródot vagy az elektrolitot a fent említett kémiai reakció elfogyasztja. / Elektrokémiai elven működő érzékelő / Befejezés: Az érzékelők elhelyezése, beállítás Az ellenőrzött területen az érzékelők térbeli elrendezését a szellőztető berendezés befújó és elszívó nyílásainak helye, az építészeti kialakítás és a várható járműforgalom határozza meg. Az eredményes működés érdekében ezért az érzékelőket nem szabad szellőzőnyílások közelében, közvetlenül a parkolóhelyek mögött vagy közvetlenül a fő közlekedési utak fölött elhelyezni. Riasztáskor fényjelzőket (villogó feliratú táblák) és esetenként eldöntendően hangjelzőket kell működtetni. A fényjelzőket a garázs területén legfeljebb 400 m2-enként, a fő közlekedési utak fölött vagy falfelületen, de bárhonnan jól láthatóan, a hangjelzőket a hallhatóság szem előtt tartásával (járó motorú gépkocsiban ember is tartózkodhat) kell elhelyezni. Kerüljük a különösen poros, szennyezett területen történő telepítést. Ne telepítsünk gázérzékelőt olyan helyekre, ahol a gázérzékelő korróziónak lehet kitéve ill. egyéb, az érzékelőt károsító hatás várható. Érzékelők vizsgálata, karbantartás A berendezés időszakos ellenőrzésére és beállítására nagy gondot kell fordítani. Ez a művelet alapvető fontosságú a rendszer megbízhatóságának megőrzése érdekében. Az ellenőrzést valamennyi érzékelőnél hiteles koncentrációjú mintagázzal végezzük. Hagyjunk mindig megfelelő hosszúságú időt a jelzések megjelenésének, a vezérlés létrejöttének. A rendszer jellemzőivel, sajátosságaival, az alkatrészek élettartamával stb. kapcsolatos észrevételeket gondosan jegyezzük le. Tilos és káros - ezért kerülni kell azt a gyakorlatot, amelyben az érzékelők működőképességéről cigarettafüsttel vagy pl. öngyújtóból kiáramló gázzal kívánnak meggyőződni. Ennek a teljesen szakszerűtlen beavatkozásnak eredményeként szinte biztosan számíthatunk az érzékelők használhatatlanná válására. Nem éri meg próbálkozással kockára tenni az érzékelők épségét! Gondoljunk arra, hogy a szénmonoxidérzékelő milliomod résznyi koncentrációt kell érzékeljen.11 Újonnan telepített rendszer üzembe helyezését követően az ellenőrzést, szükség esetén a beállítást a legtöbb gyártmány esetében nagyobb gyakorisággal kell végrehajtani. Katalitikus érzékelőknél a kezdeti időszakban 2-3 hetes időközökben szükséges a nullpontot ellenőrizni. Egy-egy üzemi periódus két ellenőrzés között pedig ne legyen 6 hónapnál hosszabb. Az az időintervallum, mely szerint az ellenőrzést el kell végezni, különböző tényezőktől függ, beleértve az alkalmazott érzékelési technikát, az üzemeltetés alatt fennálló környezeti körülményeket. Általános gyakorlat és a gyártók előírása szerint az újra beállítás gyakorisága 6 hónap. A korszerű érzékelőkben működő mikroprocesszor viszont folyamatos önellenőrzést (nullpontállítás, linearizálás), valamint digitális szűrést (analóg értékek integrálása) hajt végre, ezért ezeknél utánállítás nem szükséges, de egyeseknél nem is lehetséges. A vizsgálat ekkor csupán a jelzési szintek ellenőrzésére kell korlátozódjon.12 Források: epa.oszk.hu/00000/00025/00002/torok.html Pokol György, Sztatisz Janisz (szerk.): Analitikai kémia I., Műegyetemi Kiadó Hasonló dokumentumok
3. Laboratóriumi gyakorlat A HŐELLENÁLLÁS 1. A gyakorlat célja A Platina100 hőellenállás tanulmányozása kiegyensúlyozott és kiegyensúlyozatlan Wheatstone híd segítségével. Az érzékelő ellenállásának mérése Részletesebben STS GROUP ZRt. FUELCELL (Hidrogén üzemanyagcellás erőművek). Előadó: Gyepes Tamás (Elnök Igazgató) Kriston Ákos. Vándorgyűlés előadás, 2009.09.11.
STS GROUP ZRt. FUELCELL (Hidrogén üzemanyagcellás erőművek). Előadó: Gyepes Tamás (Elnök Igazgató) Vándorgyűlés előadás, 2009.09.11. Kriston Ákos Tartalom Elméleti ismertetők Kriston Ákos Mi az az üzemanyagcella? Részletesebben EGY DOBOZ BELSŐ HŐMÉRSÉKELTÉNEK BEÁLLÍTÁSA ÉS MEGARTÁSA
EGY DOBOZ BELSŐ HŐMÉRSÉKELTÉNEK BEÁLLÍTÁSA ÉS MEGARTÁSA Az elektronikával foglalkozó emberek sokszor építenek házilag erősítőket, nagyrészt tranzisztorokból. Ehhez viszont célszerű egy olyan berendezést Részletesebben Gázszivárgás kereső műszer
Gázszivárgás kereső műszer Gyors áttekintés testo 317-2 testo 316-1 testo 316-2 testo gáz detektor testo 316-Ex CH4 C3H8 H2 Gázszivárgás vizsgálat Időről időre hallani szivárgó gázvezetékek által okozott Részletesebben TU 7 NYOMÁSSZABÁLYZÓ ÁLLOMÁSOK ROBBANÁSVESZÉLYES TÉRSÉGÉNEK MEGHATÁROZÁSA ÉS BESOROLÁSA AZ MSZ EN 60079-10:2003 SZABVÁNY SZERINT.
TU 7 NYOMÁSSZABÁLYZÓ ÁLLOMÁSOK ROBBANÁSVESZÉLYES TÉRSÉGÉNEK MEGHATÁROZÁSA ÉS BESOROLÁSA AZ MSZ EN 60079-10:2003 SZABVÁNY SZERINT. Előterjesztette: Jóváhagyta: Doma Géza koordinációs főmérnök Posztós Endre Részletesebben Elektrokémiai érzékelők használata toxikus gázok mérésére
MUNKABIZTONSÁG 2.5 Elektrokémiai érzékelők használata toxikus gázok mérésére Tárgyszavak: munkabiztonság; toxikus anyag; detektálás; elektrokémiai eljárás; érzékelő; veszélyes anyag. Az elektrokémiai érzékelők Részletesebben H-2040 Budaörs, Komáromi u. 22. Pf. 296. Telefon: +36 23 365280, Fax: +36 23 365087
MŰSZER AUTOMATIKA KFT. H-2040 Budaörs, Komáromi u. 22. Pf. 296. Telefon: +36 23 365280, Fax: +36 23 365087 Telephely: H-2030 Érd, Alsó u.10. Pf.56.Telefon: +36 23 365152 Fax: +36 23 365837 www.muszerautomatika.hu Részletesebben On-line és off-line helyszíni hibagáz analízis. Czikó Zsolt MaxiCont Kft. 2009/10/16 1
On-line és off-line helyszíni hibagáz analízis Czikó Zsolt MaxiCont Kft. 2009/10/16 1 Előadás vázlata: Oldott gáz analízis (DGA) Off-line On-line Foto-akusztikus eljárás GE Energy DGA eszközei Készülékek Részletesebben Környezeti CO-/CO 2 mérőműszer
Környezeti CO-/CO 2 mérőműszer testo 315-3 Párhuzamos CO- és CO 2 mérés, az európai EN 50543 szabványnak megfelelően Párhuzamos és közvetlen CO-/CO 2 mérés C Megfelel az EN 50543 szabványnak Kényelmes Részletesebben MÉRÉSI JEGYZŐKÖNYV. A mérés megnevezése: Potenciométerek, huzalellenállások és ellenállás-hőmérők felépítésének és működésének gyakorlati vizsgálata
MÉRÉSI JEGYZŐKÖNYV A mérés megnevezése: Potenciométerek, huzalellenállások és ellenállás-hőmérők felépítésének és működésének gyakorlati vizsgálata A mérés helye: Irinyi János Szakközépiskola és Kollégium Részletesebben Digitális hangszintmérő
Digitális hangszintmérő Modell DM-1358 A jelen használati útmutató másolása, bemutatása és terjesztése a Transfer Multisort Elektronik írásbeli hozzájárulását igényli. Használati útmutató Óvintézkedések Részletesebben 2. Laboratóriumi gyakorlat A TERMISZTOR. 1. A gyakorlat célja. 2. Elméleti bevezető
. Laboratóriumi gyakorlat A EMISZO. A gyakorlat célja A termisztorok működésének bemutatása, valamint főbb paramétereik meghatározása. Az ellenállás-hőmérséklet = f és feszültség-áram U = f ( I ) jelleggörbék Részletesebben Méréstechnika. Hőmérséklet mérése
Méréstechnika Hőmérséklet mérése Hőmérséklet: A hőmérséklet a termikus kölcsönhatáshoz tartozó állapotjelző. A hőmérséklet azt jelzi, hogy egy test hőtartalma milyen szintű. Amennyiben két eltérő hőmérsékletű Részletesebben STATOX 501 telepíthető gázmonitor. Műszaki adatok
Kicsi, de erős! Kipróbált szenzorok, a gázok megbízható detektálására A Compur oxigén és toxikus gázok detektálására gyárt elektrokémiai szenzorokat. Ezek a szenzorok az aktuális gáz-koncentrációval arányos Részletesebben Adatgyűjtés, mérési alapok, a környezetgazdálkodás fontosabb műszerei
Tudományos kutatásmódszertani, elemzési és közlési ismeretek modul Gazdálkodási modul Gazdaságtudományi ismeretek I. Közgazdasá Adatgyűjtés, mérési alapok, a környezetgazdálkodás fontosabb műszerei KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI Részletesebben 601H-R és 601H-F típusú HŐÉRZÉKELŐK
601H-R és 601H-F típusú HŐÉRZÉKELŐK 1. BEVEZETÉS A 601H-R és 601H-F hőérzékelők a mennyezetre szerelhető, aljzatra illeszthető 600-as sorozatú érzékelők közé tartoznak. Kétvezetékes hálózatba szerelhető, Részletesebben KÉMIA FELVÉTELI DOLGOZAT
KÉMIA FELVÉTELI DOLGOZAT I. Egyszerű választásos teszt Karikázza be az egyetlen helyes, vagy egyetlen helytelen választ! 1. Hány neutront tartalmaz a 127-es tömegszámú, 53-as rendszámú jód izotóp? A) 74 Részletesebben Épületvillamosság. Robbanásbiztos villamos gyártmányok. Gyújtószikramentes védelem "i" MSZ EN 50020:2003
Épületvillamosság Robbanásbiztos villamos gyártmányok. I-es alkalmazási csoport. Gyújtószikramentes rendszerek. 1. rész: Szerkezet és vizsgálatok MSZ EN 50394-1:2004* Villamos gyártmányok robbanóképes Részletesebben ÚJ AVANT Széria (RAS-077-167SKV-E5) Modern dizájn - Kifinomult megjelenés
ÚJ AVANT Széria (RAS-077-167SKV-E5) Modern dizájn - Kifinomult megjelenés Toshiba DC Hybrid Inverter Toshiba, az Inverter-technika feltalálója A Toshiba 1980-ban kifejlesztette az inverter-technológiát, Részletesebben STIEBER Levegőtisztaság-védelmi védelmi Bt STIEBER Környezetvédelmi Kft. STIEBER Akkreditált Kalibráló Laboratórium Előadó: Stieber József Tevékenységi körünk Gázelemző szerviz Akkreditált kalibráló laboratórium Részletesebben - MSZ EN 50110-1:2005 Villamos berendezések üzemeltetése. - MSZ 447:1998+1M:2002 Közcélú kisfeszültségű hálózatra kapcsolás
Az alábbiakban összefoglaltuk a fontosabb szabványokat, amelyek szükségesek lehetnek a mindennapi munkáink során. Igyekszünk minden változást naprakészen vezetni ezen az oldalon. Minden ezzel kapcsolatos Részletesebben H-2040 Budaörs, Komáromi u. 22. Pf. 296.
MŰSZER AUTOMATIKA KFT. H-2040 Budaörs, Komáromi u. 22. Pf. 296. Telefon: +36 23 365280, Fax: +36 23 365087 Telephely: H-2030 Érd, Alsó u.10. Pf.56.Telefon: +36 23 365152 Fax: +36 23 365837 www.muszerautomatika.hu Részletesebben A legjobb fűtés minden évszakban. DIGITÁLIS SZABÁLYOZÁSÚ ELEKTROMOS KAZÁNOK Fűtéshez és használati melegvíz előállításához.
A legjobb fűtés minden évszakban DIGITÁLIS SZABÁLYOZÁSÚ ELEKTROMOS KAZÁNOK Fűtéshez és használati melegvíz előállításához 2010 Katalógus Teljes biztonság és maximális kényelem A GABARRÓN elektromos kazánokok Részletesebben MSA munkavédelmi megoldások az ipar részére
MSA munkavédelmi megoldások az ipar részére Előadó: Szilva Balázs termékfelelős, értékesítő MSA Hungária Biztonságtechnika Kft. Megelőzéssel a gépipar biztonságáért Szimpózium a gépiparral összefüggő veszélyek Részletesebben SZAKMAI NAP 2013. március 21. Laboratórium
Laboratórium A Messer Hungarogáz Kft. laboratóriumának feladata a laboratóriumi háttér biztosítása a cég teljes tevékenységéhez. Ebbe tartoznak a következő feladatok: A gyártott ipari, élelmiszeripari, Részletesebben 9. Laboratóriumi gyakorlat NYOMÁSÉRZÉKELŐK
9. Laboratóriumi gyakorlat NYOMÁSÉRZÉKELŐK 1.A gyakorlat célja Az MPX12DP piezorezisztiv differenciális nyomásérzékelő tanulmányozása. A nyomás feszültség p=f(u) karakterisztika megrajzolása. 2. Elméleti Részletesebben Ellenállásmérés Ohm törvénye alapján
Ellenállásmérés Ohm törvénye alapján A mérés elmélete Egy fémes vezetőn átfolyó áram I erőssége egyenesen arányos a vezető végpontjai közt mérhető U feszültséggel: ahol a G arányossági tényező az elektromos Részletesebben Égéshő: Az a hőmennyiség, amely normál állapotú száraz gáz, levegő jelenlétében CO 2
Perpetuum mobile?!? Égéshő: Az a hőmennyiség, amely normál állapotú száraz gáz, levegő jelenlétében CO 2,- SO 2,-és H 2 O-vá történő tökéletes elégetésekor felszabadul, a víz cseppfolyós halmazállapotban Részletesebben Megújuló energiaforrások
Megújuló energiaforrások Energiatárolási módok Marcsa Dániel Széchenyi István Egyetem Automatizálási Tanszék 2015 tavaszi szemeszter Energiatárolók 1) Akkumulátorok: ólom-savas 2) Akkumulátorok: lítium-ion Részletesebben PiAndTECH FluidKAT katalitikus izzóterek
PiAndTECH FluidKAT katalitikus izzóterek Hő felszabadítás katalitikus izzótéren, (ULE) ultra alacsony káros anyag kibocsátáson és alacsony széndioxid kibocsátással. XIV. TÁVHŐSZOLGÁLTATÁSI KONFERENCIÁT Részletesebben Az Oldham gyártmányválasztéka
Az Oldham gyártmányválasztéka Egyetlen gázra Többféle gázra Zseb- vagy hordozható gázérzékel k Modell EX 2000 OX/TX 2000 OX 12 / TX12 MX 2000 MX 21 Plus BM 22 Plus 1 intelligens érzékel 4 dugaszolható Részletesebben TP-01 típusú Termo-Press háztartási műanyag palack zsugorító berendezés üzemeltetés közbeni légszennyező anyag kibocsátásának vizsgálata
Veszprém, Gátfő u. 19. Tel./fax: 88/408-920 Rádiótel.: 20/9-885-904 Email: gyulaigy1@chello.hu TP-01 típusú Termo-Press háztartási műanyag palack zsugorító berendezés üzemeltetés közbeni légszennyező anyag Részletesebben INFRA HŐMÉRŐ (PIROMÉTER) AX-6520. Használati útmutató
INFRA HŐMÉRŐ (PIROMÉTER) AX-6520 Használati útmutató TARTALOMJEGYZÉK 1. Biztonsági szabályok... 3 2. Megjegyzések... 3 3. A mérőműszer leírása... 3 4. LCD kijelző leírása... 4 5. Mérési mód...4 6. A pirométer Részletesebben Harmadik generációs infra fűtőfilm. forradalmian új fűtési rendszer
Harmadik generációs infra fűtőfilm forradalmian új fűtési rendszer Figyelmébe ajánljuk a Toma Family Mobil kft. által a magyar piacra bevezetett, forradalmian új technológiájú, kiváló minőségű elektromos Részletesebben GFE AD. Analóg címezhető hő és hősebesség érzékelő, illetve füstérzékelő analóg tűzjelző központhoz
GFE AD Analóg címezhető hő és hősebesség érzékelő, illetve füstérzékelő analóg tűzjelző központhoz 1.oldal Kábelezés Az 1 ábrán a kábelezés látható. A hurokra az eszközök sorra kapcsolódnak rá, a központ Részletesebben Intelligens Digitális Szenzortechnika
Kézi zavarosságmérő IDS elektróda a MultiLine IDS műszerekhez helyszíni mérések céljára Egyszerű 2- vagy 3-pontos kalibrálás Multi-paraméteres mérésekhez alkalmazható Az új VisoTurb 900 IDS egy IR fényforrással Részletesebben Ex Fórum 2009 Konferencia. 2009 május 26. robbanásbiztonság-technika 1
1 Az elektrosztatikus feltöltődés elleni védelem felülvizsgálata 2 Az elektrosztatikus feltöltődés folyamata -érintkezés szétválás -emisszió, felhalmozódás -mechanikai hatások (aprózódás, dörzsölés, súrlódás) Részletesebben M2037IAQ-CO - Adatlap
A biztonsággal kapcsolatos információk Model AX-C850 Használati útmutató Áramütés vagy testi sérülések elkerülése érdekében: Sosem csatlakoztasson két bemeneti csatlakozó aljzatra vagy tetszőleges bemeneti Részletesebben 7. gyak. Szilárd minta S tartalmának meghatározása égetést követően jodometriásan
7. gyak. Szilárd minta S tartalmának meghatározása égetést követően jodometriásan A gyakorlat célja: Megismerkedni az analízis azon eljárásaival, amelyik adott komponens meghatározását a minta elégetése Részletesebben Áramköri elemek. 1 Ábra: Az ellenállások egyezményes jele
Áramköri elemek Az elektronikai áramkörök áramköri elemekből épülnek fel. Az áramköri elemeket két osztályba sorolhatjuk: aktív áramköri elemek: T passzív áramköri elemek: R, C, L Aktív áramköri elemek Részletesebben Brüel & Kjaer 2238 Mediátor zajszintmérő
Brüel & Kjaer 2238 Mediátor zajszintmérő A leírást készítette: Deákvári József, intézeti mérnök Az FVM MGI zajszintméréseihez a Brüel & Kjaer gyártmányú 2238 Mediátor zajszintmérőt és frekvenciaanalizálót Részletesebben Termokémia. Hess, Germain Henri (1802-1850) A bemutatót összeállította: Fogarasi József, Petrik Lajos SZKI, 2011
Termokémia Hess, Germain Henri (1802-1850) A bemutatót összeállította: Fogarasi József, Petrik Lajos SZKI, 2011 A reakcióhő fogalma A reakcióhő tehát a kémiai változásokat kísérő energiaváltozást jelenti. Részletesebben Digitális hőmérő Modell DM-300
Digitális hőmérő Modell DM-300 Használati útmutató Ennek a használati útmutatónak a másolásához, terjesztéséhez, a Transfer Multisort Elektronik cég írásbeli hozzájárulása szükséges. Bevezetés Ez a készülék Részletesebben Hordozható Infravörös Hőmérők
Hordozható Infravörös Hőmérők MicroRay PRO - Alacsony költségű infra hőmérő otthoni vagy ipari használatra A Eurotron gyártmányú MicroRay PRO infravörös hőmérő az ideális eszköz arra, hogy ellenőrizze Részletesebben Valódi mérések virtuális műszerekkel
Valódi mérések virtuális műszerekkel Kopasz Katalin, Dr. Makra Péter, Dr. Gingl Zoltán SZTE TTIK Kísérleti Fizikai Tanszék A legfontosabb célok Kísérletezéses oktatás támogatása Egyetlen eszköz, mégis Részletesebben Energochem Kft. Dr. Gaál-Szabó Zsuzsanna: Diagnosztikai érdekességek 2011
Energochem Kft. Dr. Gaál-Szabó Zsuzsanna: Diagnosztikai érdekességek 2011 A vizsgált termék/anyag Szigetelőpapír A vizsgált/mért jellemző, a vizsgálat típusa Szigetelőpapír átlagos polimerizálódási fokának Részletesebben TARTÁLY ÁTLAGHŐMÉRSÉKLET TÁVADÓ BENYÚLÓ ÉRZÉKELŐVEL
MŰSZERKÖNYV TARTÁLY ÁTLAGHŐMÉRSÉKLET TÁVADÓ BENYÚLÓ ÉRZÉKELŐVEL Típusszám: 80-0-00 - Gyártási szám: Gyártás kelte: A műszerkönyvön és a terméken levő gyártási számnak azonosnak kell lennie! A változtatás Részletesebben A 10/2007 (II. 27.) 1/2006 (II. 17.) OM
A 10/2007 (II. 27.) SzMM rendelettel módosított 1/2006 (II. 17.) OM rendelet Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről alapján. Szakképesítés, Részletesebben OP-300 MŰSZAKI ADATOK
OP-300 Félautomata, mikrokontrolleres vezérlésű, hálózati táplálású, asztali készülék fóliatasztatúrával 40 karakter, alfanumerikus LCD, háttérvilágítással i tartományok Felbontás ph 0,000... 14,000 ph Részletesebben Ózon fertőtlenítéshez és oxidációhoz ProMinent Környezetbarát ózon előállítás és adagolás
INTIEL Elektronika az Ön oldalán Programozható differenciál termosztát TD-3.1 Beüzemelési útmutató Forgalmazó: NatEnCo Bt. 9200 Mosonmagyaróvár, Móra Ferenc ltp. 3. Tel.: 20 373 8131 1 I. Alkalmazási terület Részletesebben Nedvességmérő. Használati útmutató... 2
Nedvességmérő MD Használati útmutató... 2 HASZNÁLATI ÚTMUTATÓ BEVEZETÉS Ez a nedvesség mérő hasznos eszköz arra a célra, hogy a fa vagy építőanyagok (pl. beton, tégla, esztrich, gipszkarton, tapéta stb.) Részletesebben Foglalkozási napló a 20 /20. tanévre
Foglalkozási napló a 20 /20. tanévre Gáz- és hőtermelő berendezés-szerelő szakma gyakorlati oktatásához OKJ száma: 35 52 01 A napló vezetéséért felelős: A napló megnyitásának dátuma: A napló lezárásának Részletesebben Két szóból kihoztuk a legjobbat... Altherma hibrid
Két szóból kihoztuk a legjobbat... Altherma hibrid Elromlott a gázkazánom és gyorsan ki kell cserélnem Az ügyfelek elvárásai szeretnék hőszivattyút használni, de azt hallottam, hogy nem lenne hatékony Részletesebben A KVDST410 típusú infravörös hőmérő kezelési útmutatója
A KVDST410 típusú infravörös hőmérő kezelési útmutatója Műszaki adatok Mérési tartomány: (-33...+500) C Pontosság: max. a mért érték ±2 %-a, ill. ±2 C (amelyik nagyobb) Felbontás: 0,1 C (200 C felett 1 Részletesebben Infravörös melegítők. Az infravörös sugárzás jótékony hatása az egészségre
Infravörös melegítők Infravörös melegítőink ökológiai alternatívát jelentenek a hagyományos fűtőanyag alapú készülékekkel szemben. Készülékeink nagytömegű meleget állítanak elő, anélkül, hogy szennyeznék Részletesebben 1. ERŐMÉRÉS NYÚLÁSMÉRŐ BÉLYEG ALKALMAZÁSÁVAL
1. ERŐMÉRÉS NYÚLÁSMÉRŐ BÉLYEG LKLMZÁSÁVL nyúlásmérő bélyegek mechanikai deformációt alakítanak át ellenállás-változássá. lkalmazásukkal úgy készítenek erőmérő cellát, hogy egy rugalmas alakváltozást szenvedő Részletesebben HASZNÁLATI UTASÍTÁS. AM50 légsebességmérő
HŰTŐTECHNIKAI ÁRUHÁZAK 1163. Budapest, Kövirózsa u. 5. Tel.: 403-4473, Fax: 404-1374 3527. Miskolc, József Attila u. 43. Tel.: (46) 322-866, Fax: (46) 347-215 5000. Szolnok, Csáklya u. 6. Tel./Fax: (56) Részletesebben zeléstechnikában elfoglalt szerepe
A földgf ldgáz z eltüzel zelésének egyetemes alapismeretei és s a modern tüzelt zeléstechnikában elfoglalt szerepe Dr. Palotás Árpád d Bence egyetemi tanár Épületenergetikai Napok - HUNGAROTHERM, Budapest, Részletesebben Rádiókommunikációval is Az adatokat szabad rádiófrekvencián sugározza az őt lekérdező AQUADAT készüléknek.
- Műszaki adatok - Bekötés - Érzékelők - Levegő tisztítású ph armatúra - Nyomás alatt szerelhető ph armatúra Rádiókommunikációval is Az adatokat szabad rádiófrekvencián sugározza az őt lekérdező AQUADAT Részletesebben AX-PH02. 1. Az eszköz részei
AX-PH02 1. Az eszköz részei A. PH/TEMP kapcsoló: üzemmód kapcsoló: állítsa a kapcsolót PH érték, hőmérséklet vagy nedvességtartalom állásba. B. ON gomb: a bekapcsoláshoz nyomja meg a gombot. C. ÉRZÉKELŐ Részletesebben TxBlock-USB Érzékelőfejbe építhető hőmérséklet távadó
TxBlock-USB Érzékelőfejbe építhető hőmérséklet távadó Bevezetés A TxBlock-USB érzékelőfejbe építhető, kétvezetékes hőmérséklet távadó, 4-20mA kimenettel. Konfigurálása egyszerűen végezhető el, speciális Részletesebben HU Használati utasítás. devireg 330
HU Használati utasítás devireg 330 Ž Felhasználási terület A devireg 330 szobahõmérséklet, padlóhõmérséklet, hûtõházak, fagyvédõk, hójelzõk, ipari létesítmények, tetõcsatornák hõmérsékletének szabályozására Részletesebben Instacioner kazán füstgázemisszió mérése
Instacioner kazán füstgáz mérése A légszennyezés jelentős részét teszik ki a háztartási tüzelőberendezések. A gázüzemű kombi kazán elsősorban CO, CO 2, NO x és C x H y szennyezőanyagokat bocsát ki a légtérbe. Részletesebben Magyar Mérnöki Kamara ELEKTROTECHNIKAI TAGOZAT Villámvédelmi vizsgára felkészítő tanf. 2015 MSZ EN 62305-3
Magyar Mérnöki Kamara ELEKTROTECHNIKAI TAGOZAT Villámvédelmi vizsgára felkészítő tanf. 2015 MSZ EN 62305-3 Alapok - Az építményben és annak környezetében a fizikai károsodás és az élőlények érintési és Részletesebben TURBÓGENERÁTOR FORGÓRÉSZEK Élettartamának meghosszabbítása
Szigetelés Diagnosztikai Konferencia 2007. 04. 26-28. TURBÓGENERÁTOR FORGÓRÉSZEK Élettartamának meghosszabbítása Az élettartam kiterjesztés kérdései A turbógenerátorok üzemi élettartamának meghosszabbítása, Részletesebben Víz - és környezetanalitikai gyorstesztek
Víz - és környezetanalitikai gyorstesztek Chemetrics Inc. már több, mint 35 éve jelen van a picaon, számos Európai Uniós országban terjedtek már el termékei. Kifejezetten vízminta elemző készleteket és Részletesebben Porrobbanás elleni védelem. Villamos berendezések kiválasztása
Porrobbanás elleni védelem Villamos berendezések kiválasztása Villamos berendezések kiválasztása Por fajtája Robbanásveszélyes atmoszféra fellépésének valószínűsége 31 Por fajtája Por minimális gyújtási Részletesebben 1. ábra A Wheatstone-híd származtatása. és U B +R 2 U B =U A. =0, ha = R 4 =R 1. Mindezekből a hídegyensúly: R 1
A Wheatstone-híd lényegében két feszültségosztóból kialakított négypólus áramkör, mely Sir Charles Wheatstone (1802 1875) angol fizikus és feltalálóról kapta a nevét. UA UB UA UB Írjuk fel a kész feszültségosztó Részletesebben Oktatási feladat: Értse az összetett technikai rendszerek fogalmát, működését.
ÓRATERVEZET 2 A tanítás helye: A tanítás ideje: A tanítás osztálya: 8. osztály + szakkör Tanít: Tanítási egység: Technika - Irányítástechnika A tanítási óra anyaga: Vezérlés, szabályozás Oktatási feladat: Részletesebben Forgalmas nagyvárosokban az erősen szennyezett levegő és a kedvezőtlen meteorológiai körülmények találkozása szmog (füstköd) kialakulásához vezethet.
SZMOG Forgalmas nagyvárosokban az erősen szennyezett levegő és a kedvezőtlen meteorológiai körülmények találkozása szmog (füstköd) kialakulásához vezethet. A szmog a nevét az angol smoke (füst) és fog Részletesebben VK-2001 V1.0 Vezetőképesség mérő és szabályozó műszer
VK-2001 V1.0 Vezetőképesség mérő és szabályozó műszer Ipari Elektronika Project Kft 8800 Nagykanizsa, Magyar u. 132. Tel. / Fax: 93 / 311-364 TARTALOMJEGYZÉK 1. A KÉSZÜLÉKEN TALÁLHATÓ KIJELZŐ- ÉS KEZELŐSZERVEK:... Részletesebben HASZNÁLATI UTASÍTÁS. TIF 5500 automatikus halogén gáz detektor
HŰTŐTECHNIKAI ÁRUHÁZAK 1163. Budapest, Kövirózsa u. 5. Tel.: 403-4473, Fax: 404-1374 3527. Miskolc, József Attila u. 43. Tel.: (46) 322-866, Fax: (46) 347-215 5000. Szolnok, Csáklya u. 6. Tel./Fax: (56) Részletesebben Peltier-elemek vizsgálata
Peltier-elemek vizsgálata Mérés helyszíne: Vegyész labor Mérés időpontja: 2012.02.20. 17:00-20:00 Mérés végrehatói: Budai Csaba Sánta Botond I. Seebeck együttható közvetlen kimérése Az adott P-N átmenetre Részletesebben Mérési hibák 2006.10.04. 1
e-gépész.hu >> Szellőztetés hatása a szén-dioxid-koncentrációra lakóépületekben Szerzo: Csáki Imre, tanársegéd, Debreceni Egyetem Műszaki Kar Az ember zárt térben tölti életének 80-90%-át. Azokban a lakóépületekben, Részletesebben Gázveszély jelző és riasztó
Gázveszély jelző és riasztó Rendszer konfiguráció A rendszer tartalmaz egy fokozottan biztonságos szenzorfejet, amely kommunikál a kontrol modullal. Egy 19 -os tartóba 9 kontrol modult lehet elhelyezni, Részletesebben Megbízható mérés és szabályozás
Megbízható mérés és szabályozás Pontosság tervezéssel www.prominent.com Az optimális adagolás garanciája az adagolószivattyú, a szabályzó és az érzékelő tökéletese együttműködése. A ProMinent maximális Részletesebben ŐSZINTÉN A GÁZKONVEKTOROKRÓL
ŐSZINTÉN A GÁZKONVEKTOROKRÓL Fazakas Miklós FÉG Konvektorgyártó Zrt. Magyarországon, az energetikailag felújítandó lakóépületek felét gázkonvektorral fűtjük. Összesen mintegy 4,5 millió gázkonvektor üzemel,ezek Részletesebben KÉMIA ÍRÁSBELI ÉRETTSÉGI- FELVÉTELI FELADATOK 1997
1. oldal KÉMIA ÍRÁSBELI ÉRETTSÉGI- FELVÉTELI FELADATOK 1997 JAVÍTÁSI ÚTMUTATÓ I. A HIDROGÉN, A HIDRIDEK 1s 1, EN=2,1; izotópok:,, deutérium,, trícium. Kétatomos molekula, H 2, apoláris. Szobahőmérsékleten Részletesebben HÍRLEVÉL. A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal közleménye
HÍRLEVÉL I. A Borsod-Abaúj Zemplén Megyei Kormányhivatal Miskolci Mérésügyi és Műszaki Biztonsági Hatósága által előírt tájékoztató a társasházi tulajdonosok részére A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Részletesebben KÖZEG. dv dt. q v. dm q m. = dt GÁZOK, GŐZÖK ÉS FOLYADÉKOK ÁRAMLÓ MENNYISÉGÉNEK MÉRÉSE MÉRNI LEHET:
GÁZOK, GŐZÖK ÉS FOLYADÉKOK ÁRAMLÓ MENNYISÉGÉNEK MÉRÉSE MÉRNI LEHET: AZ IDŐEGYSÉG ALATT ÁTÁRAMLÓ MENNYISÉG TÉRFOGATÁT TÉRFOGATÁRAM MÉRÉS q v = dv dt ( m 3 / s) AZ IDŐEGYSÉG ALATT ÁTÁRAMLÓ MENNYISÉG TÖMEGÉT Részletesebben 31 582 21 0001 31 04 Hűtő-, klíma- és hőszivattyúberendezés-szerelő. Épületgépészeti rendszerszerelő
Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/10. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben Végrehajtó elem. - Transzformátor mint legfontosabb elem nem üzemképes - Távvezetékeken nem szállítható villamos energia - Hurok nem alakítható ki
Nagyfeszültségű (120 kv-os) SF6 gáz szigetelésű megszakítók üzemeltetési tapasztalatai /néhány gondolat az SF6 gáz szigetelésű megszakítókkal kapcsolatban/ Kovács János Megszakító mint fontos hálózati Részletesebben PERREKUP DxxTx - HDK10 Rekuperátor vezérlő Használati Utasítás
PERREKUP DxxTx - HDK10 Rekuperátor vezérlő Használati Utasítás Permanent Kft ver.20130502 Műszaki adatok Hálózati feszültség 220-240V AC / 50Hz Működési hőmérséklettartomány -30 ~ +65 C Maximális relatív Részletesebben Nagyszilárdságú feszítőcsavarokban ébredő orsóerő meghatározása mágneses Barkhausen-zaj mérésére alkalmas műszerrel
Nagyszilárdságú feszítőcsavarokban ébredő orsóerő meghatározása mágneses Barkhausen-zaj mérésére alkalmas műszerrel Műszaki szabályozás végleges tervezete METALELEKTRO KFT 2004. Tartalomjegyzék 1. A VIZSGÁLAT Részletesebben Gázérzékelők az üzemi biztonságtechnikában
MUNKABIZTONSÁG 2.5 Gázérzékelők az üzemi biztonságtechnikában Tárgyszavak: munkabiztonság; gázérzékelő; egészségvédelem; katalizátor; félvezető; infravörös sugárzás; kommunikációs technológia; biztonság. Részletesebben Hőmérsékletmérő (1 csatornás)
Hőmérsékletmérő (1 csatornás) testo 926 Hőmérséklet mérés minden alkalmazásra Ideális az élelmiszeripari alkalmazásokra C Vezeték nélküli rádiófrekvenciás mérés lehetősége Riasztási határértékek beállítása Részletesebben AC feszültség detektor / Zseblámpa. Model AX-T01. Használati útmutató
AC feszültség detektor / Zseblámpa Model AX-T01 Használati útmutató Mielőtt használni kezdené a készüléket, vagy javítaná a készüléket, kérjük olvassa el a teljes használati útmutatót, különösen vegye Részletesebben Infra hőmérsékletmérő
Infra hőmérsékletmérő testo 835 Gyors, pontos infrahőmérő az ipar számára Mérjen pontosan és biztonságosan még magas hőmérsékleten is A 4 pontos lézerjelölés - a mérési hibák elkerülése érdekében- megmutatja Részletesebben H-2040 Budaörs, Komáromi u. 22. Pf. 296.
MŰSZER AUTOMATIKA KFT. H-2040 Budaörs, Komáromi u. 22. Pf. 296. Telefon: +36 23 365280, Fax: +36 23 365087 Telephely: H-2030 Érd, Alsó u.10. Pf.56.Telefon: +36 23 365152 Fax: +36 23 365837 www.muszerautomatika.hu Részletesebben Harkány, Bercsényi u. 18. dimatkft@gmail.com +36 (70) 601 0209 www.dimat.hu
Harkány, Bercsényi u. 18. dimatkft@gmail.com +36 (70) 601 0209 www.dimat.hu SAS816FHL-0 szoba termosztát egy nem programozható elektromos fűtéshez kifejlesztett, digitális hőmérséklet kijelzővel. Padlóérzékelő Részletesebben A jövő elkötelezettje. U-érték mérése
U-érték mérése Mi az U-érték? Az U-érték, (korábban k-érték) a legfontosabb indikátor a használatra kész építőanyagok és építőelemek hőtechnikai tulajdonságainak vizsgálata terén. U-érték = hőátvezetési Részletesebben Nemzeti Akkreditáló Testület. SZŰKÍTETT RÉSZLETEZŐ OKIRAT (1) a NAT-1-1002/2012 nyilvántartási számú akkreditált státuszhoz
Nemzeti Akkreditáló Testület SZŰKÍTETT RÉSZLETEZŐ OKIRAT (1) a NAT-1-1002/2012 nyilvántartási számú akkreditált státuszhoz A KÖR-KER Környezetvédelmi, Szolgáltató és Kereskedelmi Kft. Vizsgálólaboratórium Részletesebben Ipari kondenzációs gázkészülék
Ipari kondenzációs gázkészülék L.H.E.M.M. A L.H.E.M.M. egy beltéri telepítésre szánt kondenzációs hőfejlesztő készülék, mely több, egymástól teljesen független, előszerelt modulból áll. Ez a tervezési Részletesebben Elektromos ellenállás, az áram hatásai, teljesítmény
Elektromos ellenállás, az áram hatásai, teljesítmény Elektromos ellenállás Az anyag részecskéi akadályozzák a töltések mozgását. Ezt a tulajdonságot nevezzük elektromos ellenállásnak. Annak a fogyasztónak Részletesebben Távvezetéki szigetelők, szerelvények és sodronyok diagnosztikai módszerei és fejlesztések a KMOP-1.1.4-09-2010-0067 számú pályázat keretében Fogarasi
Távvezetéki szigetelők, szerelvények és sodronyok diagnosztikai módszerei és fejlesztések a KMOP-1.1.4-09-2010-0067 számú pályázat keretében Fogarasi Tiborné - Dr. Varga László VILLENKI VEIKI VEIKI-VNL Részletesebben Digitális multiméterek
PÉCSI TUDOMÁNYEGYETEM TERMÉSZETTUDOMÁNYI KAR FIZIKAI INTÉZET Fizikai mérési gyakorlatok Digitális multiméterek Segédlet környezettudományi és kémia szakos hallgatók fizika laboratóriumi mérési gyakorlataihoz) Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés


text:
Cikk: Az önálló zálogjog jogi természetéről
Peres iratokra vonatkozó formalizmus
Polgári Jog, 2017/11.
A Kúria Sajtótitkársága rövid tájékoztatást adott ki arról, hogy a Pfv.I.21.934/2016. számú ügyben a Kúria a következőket fejtette ki: „Az önálló zálogjog abban az esetben sem járulékos jellegű mellékkötelezettség, ha egyébként kölcsönszerződés biztosítására alapították: jogi sorsa nem függ a biztosított követelés jogi sorsától. Ebből következik, hogy az önálló zálogjog kötelezettje az ellene folyó végrehajtás megszüntetése érdekében […] nem vitathatja az önálló zálogjog mögött esetlegesen meghúzódó alapügylet (kölcsönszerződés) létrejöttét vagy érvényességét.” (2017. szeptember 27.; http://kuria-birosag.hu/hu/sajto/tajekoztato-pfvi219342016-szamu-ugyben-regi-ptk-hatalya-ala-tartozo-onallo-zalogjog-jogi).
A Kúria által felülvizsgált ügy előzménye, hogy a felperes 2007 októberében az alperes jogelődjétől kölcsönt vett fel, és az alperes jogelődje javára, egy üzlethelyiségül szolgáló ingatlanán önálló zálogjogot alapított. „Megállapodtak abban, hogy az önálló zálogjogot alapító szerződés a kölcsönszerződés elválaszthatatlan részét képezi, azonban az önálló zálogjog a főkötelezettség […]-től függetlenül létezik és önálló jogviszony tárgya.” Az alperes refinanszírozást nyújtott a hitelező számára, és ennek keretében megszerezte az önálló zálogjogot, majd pedig 2013 decemberében zálogjogosultként bekapcsolódott a felperes ellen, a zálogtárgy terhére folyó végrehajtási eljárásba. A felperes keresetében, a kölcsönszerződés semmisségére hivatkozva, az alperes által vezetett végrehajtás megszüntetését kérte. Az elsőfokú bíróság a végrehajtást megszüntette, alapvetően két indokkal. Először is,„[a]z elsőfokú bíróság álláspontja szerint az önálló zálogjog alapításával az alperes „megduplázta” a felperes kötelezettségét, […]. A régi Ptk. 200. § (2) bekezdése alapján jogszabályba ütköző, ezért semmis az, hogy a felperes a kölcsönösszeggel tartozik a hitelezőnek, ugyanakkor az önálló zálogjog alapján a kölcsönnel azonos összegű teher áll fenn az alperes javára.” Ezen túlmenően, a kölcsönszerződés – a régi Hpt. több rendelkezésébe ütközése miatt – semmis, „ezért semmis a kölcsönszerződés biztosítékául megkötött, legfeljebb jelzálogjogi jogviszonyt keletkeztető megállapodás is.”A másodfokú bíróság az elsőfokú ítéletet helyben hagyta, de törölte a kölcsönszerződés érvénytelenségére vonatkozó megállapításokat,„[m]ivel nem a kölcsönszerződés alapozta meg az alperes bekapcsolódását a végrehajtási eljárásba”.
A jogerős ítélet ellen az alperes élt felülvizsgálati kérelemmel. Vitatta, hogy az önálló zálogjog megalapítása jogszabályba ütközne, és azt is, hogy ennek következtében az adós kétszeres teljesítésére lenne köteles. Kifejtette, hogy ha az adós „valamely okból mégis kétszeresen, vagy csak túlteljesít, ez elszámolás során rendezhető. […], az önálló zálogjog alapításával nem kettőződött meg a felperes kötelezettsége, nem tartozik kötelmi és dologi jogi alapon is. A zálogtárgyból történő kielégítést vagy a zálogtárgy értékesítését követően, illetve a személyes követelés kiegyenlítésével a felek között elszámolási jogviszony jön létre”. A Kúria a felülvizsgálati kérelmet megalapozottnak találta, és a keresetet elutasító határozatot hozott. Azt állapította meg, hogy „a jogerős ítéleti döntés alapját képező jogi álláspont nem felel meg a Ptk. 269.§ (1) bekezdése helyes értelmezésének”. A felülvizsgálati határozat indokolása szerint az önálló zálogjog biztosítékként kiköthető, és lehetséges, hogy a zálogkötelezettel szemben személyes követelés is érvényesíthető, mindez azonban nem érinti azt, hogy „[a] zálogkötelezettség ez esetben nem járulékos mellékkötelezettség, hanem maga a főkötelezettség”; közömbös, hogy van-e mögötte kötelmi jogviszony, és hogy az önálló zálogjogot ennek biztosítékául alapították-e, „mert az önálló zálogjog a zálogtárgyat ettől a követeléstől függetlenül fogja terhelni”.
Az önálló zálogjog a pozitív jog terméke, és mint dologi jog, léte és tartalma egyaránt a rá vonatkozó jogi szabályozás függvényében alakul. A Kúria szóban forgó állásfoglalása az 1959-es Ptk. hatálya alá tartozó önálló zálogjogra vonatkozik. Az új Ptk. alapján az önálló zálogjog természete lényegesen különbözik attól, amit a Kúria itt kifejtett, ennek ellenére érdekes a régi zálogjog vizsgálata, egyrészt azért, mert az ilyen zálogjogok még sokáig velünk élhetnek, másrészt pedig azért, mert ez segít megérteni azokat a problémákat, amelyeket a jogalkotónak az új szabályozás során kezelnie kellett, és amelyek, bár eltérő szabályozás mellett, de az új Ptk. hatálya alá tartozó esetekben is felmerülnek. A Ptk., a korábbiaktól eltérően, az önálló zálogjogot kifejezetten biztosítéki jogként szabályozza. Azonban, mint ez az eset is példázza, az önálló zálogjogot korábban is többnyire dologi biztosítékként alkalmazták. Az önálló zálogjog biztosítéki alkalmazása a felek között fiduciárius jellegű jogviszonyt hoz létre. Ez nem változott ma sem, a különbség csak abban áll, hogy a mai szabályozásban kifejezetten megjelennek a jogviszony e fiduciárius elemei az. A kérdés az, hogy kifejezett szabályozás hiányában miként tudnak érvényesülni ezek az elemek. Ez a kérdés ma is jelentős, hiszen a törvény nem képes e jogviszonyt teljes körűen szabályozni.
A Kúria által felülvizsgált esetben a felek kölcsönszerződést kötöttek, és a kölcsön biztosítékául önálló zálogjogot alapítottak. A tényállás e két meghatározó elemét egészíti ki az, hogy az önálló zálogjog átruházásra került a kölcsönt refinanszírozó bank számára. A döntés jelentőségét pedig az adja, hogy ez a megoldás egyáltalán nem ritka, amint fentebb említettük, a gyakorlatban az önálló zálogjog a legtöbb esetben biztosítéki célt szolgál. Az önálló zálogjog biztosítéki alkalmazásán és átruházhatóságán alapul a zálogfedezet mellett hitelező bankok refinanszírozásának egy tipikus formája, amikor a refinanszírozásra úgy kerül sor, hogy a hitelező visszavásárlási kötelezettség mellett eladja az önálló zálogjogot a refinanszírozó banknak [a jelzálog-hitelintézetről és a jelzáloglevélről szóló 1997. évi XXX. tv.(Jht.) 5. § (1) bek.].
A probléma alapjául az szolgál, hogy a biztosítéki funkciónak legtermészetesebb módon a biztosítéki jog járulékossága felel meg. Ez biztosítja azt, hogy a jogosult valóban a biztosított követelés által indokolt módon és mértékben gyakorolhatja a biztosítékból fakadó kielégítési jogát. Ha illetve amennyiben nincs követelés (akár mert nem is jött létre, akár pedig azért, mert időközben megszűnt), akkor a biztosítéki jog is kiürül, vagy akár meg is szűnik. A szóban forgó esetben azonban a felek biztosítékul a zálogjognak nem az erre rendeltetett járulékos formáját, hanem a biztosítéki funkcióval elvileg nem rendelkező önálló zálogjogot alkalmazták. A tisztázandó kérdés az, hogy miként alakul a biztosított követelés és a biztosítékul alkalmazott nem járulékos önálló zálogjog kapcsolata.
A Kúria egyértelmű választ adott e kérdésre: az 1959-es Ptk. hatálya alá eső önálló zálogjog nem járulékos jog, mégpedig abban az esetben sem, ha biztosítékul alapították. Ennek legfontosabb következménye, e zálogjog akkor is érvényesíthető, ha a biztosított követelés – az alapul szolgáló szerződés nem-léte vagy érvénytelensége miatt – létre sem jött, illetve ha a biztosítani szándékozott követelés létrejött, de megszűnt, például az adós teljesítése révén. Ezért mondta ki a Kúria, hogy a zálogjog érvényesítésére irányuló végrehajtás megszüntetésének – a biztosított követelés alapjául szolgáló kölcsönszerződés érvénytelenségére hivatkozással – nincs helye.
A Kúria álláspontja kapcsán, az 1959-es Ptk. hatálya alá tartozó esetekben is, elkerülhetetlenül felmerül azonban a kérdés, hogy valóban rendben van-e az, hogy egy követelés biztosítékaként létrehozott zálogjog – függetlenül attól, hogy járulékos vagy önálló zálogjogról van-e szó – érvényesíthető akkor is, ha nem áll fenn az a követelés, amelynek biztosítékául e jogot megalapították. Általánosabban fogalmazva, azt a kérdést kell megválaszolni, hogy alkalmas-e, illetve miként lehet alkalmas az önálló zálogjog biztosítéki funkció betöltésére.
Két alapvető feltételnek kell teljesülnie ahhoz, hogy egy vagyoni jog tisztességes módon biztosítékul szolgálhasson: elsősorban hatékonyan kell, hogy elősegítse a hitelező számára a biztosítandó követelés érvényesítését; ugyanakkor azonban ezzel egyenrangú követelmény az is, hogy az adott jog nem szolgálhat eszközül a hitelező alaptalan gazdagodásához. Márpedig ez utóbbi követelménynek nem felel meg az olyan megoldás, amely lehetővé teszi azt, hogy a biztosíték jogosultja létező követelés hiányában is érvényesítse a biztosítékból fakadó jogokat, ideértve azt az esetet is, amikor a biztosíték érvényesítésére a tartozás törlesztését követően kerül sor, és ezáltal az adós lényegében kétszeresen teljesíti kötelezettségét.
Az előzőekben vázolt jogi dilemma az önálló zálogjog biztosítéki alkalmazásából fakad: egyfelől áll az önálló zálogjog alapvető sajátossága, függetlensége bármilyen követeléstől, másfelől pedig a biztosítéki funkcióból fakadó járulékosság iránti igény. Az alábbiakban azt vizsgáljuk meg, hogy feloldható-e valamiként ez az ellentmondás, és ennek fényében helytálló-e a Kúria ítélete. [Az önálló zálogjoggal kapcsolatos kérdések áttekintéséhez l. Bodzási Balázs: Javaslat az önálló zálogjog újraszabályozására (Polgári Jogi Kodifikáció 2007/1. 12-26. o.) és Gárdos István – Csizmazia Norbert: Az önálló zálogjogról kodifikációs szempontból (Polgári Jogi Kodifikáció, 2007/3. 32-41. o.).]
A járulékosság hiánya
A zálogjog ún. értékjog, amely meghatározott vagyontárgyból meghatározott összeg érvényesítésére jogosít. A zálogjog alapformájában fogalmilag járulékos biztosítéki jog (1959-es Ptk. 251. §; Ptk. 5:86. §). Eltérően attól, ami a Kúria állásfoglalásából is kiolvasható, a zálogjog járulékossága nem azt jelenti, hogy annak jogi sorsa a biztosított követelés jogi sorsától függ, hiszen zálogjog alapítható úgy is, hogy a biztosított követelés még nem áll fenn [1959-es Ptk. 251. § (2) bek.; Ptk. 5:89. § (5) bek]. A járulékosság nem kapcsolja szorosan össze a biztosított követelés és a zálogjog létét, csupán azt biztosítja, hogy a zálogjogból fakadó kielégítési jog terjedelme a biztosított követeléshez igazodik [1959-es Ptk. 251. § (3) bek.; Ptk. 5:98. § (1) bek.].
Önálló zálogjog esetén azonban még ez a függés sem áll fenn. Alapvetően ez a függetlenség különbözteti meg az önálló zálogjogot. Az 1959-es Ptk. alapján az önálló zálogjog sajátossága, hogy a jogosultja számára „személyes követelés nélkül” biztosít kielégítési jogot, azaz anélkül, hogy e kielégítési jog léte illetve terjedelme kötődne egy, a zálogjogtól függetlenül fennálló követeléshez [269. § (1) bek.] A Ptk. sok szempontból a korábbiaktól eltérően, biztosítéki jogként szabályozza az önálló zálogjogot, de annak lényegét továbbra is abban látja, hogy az „a biztosított követeléstől függetlenül” terheli a zálogtárgyat [5:100. § (1) bek.].
Az önálló zálogjog jogosultját tehát egy absztrakt kielégítési jog illeti meg, és e jogával a zálogszerződésben meghatározott keretek (pl. határidő) között saját belátása szerint élhet, anélkül, hogy indoklási kötelezettség terhelné a tekintetben, hogy miért gyakorolja e jogát, vagy elszámolással tartozna arról, hogy mire fordítja a zálogtárgyból érvényesített összeget. Ezért, aki más személy javára valamely vagyontárgyán önálló zálogjogot alapít, az lényegében, a zálogjog összegének erejéig, feltétel nélkül lemond az adott vagyontárgy feletti tulajdonjogáról.
A zálogjog alapításának jogcíme
Az előzőek alapján megállapíthatjuk, hogy az önálló zálogjog egy vagyoni értékű jog. Az önálló zálogjogot a zálogkötelezett a zálogjog megalapítása útján vagy egy korábbi zálogjogosult a zálogjog átruházása útján juttatja a jogosult számára. Mint minden egyéb vagyoni juttatásnak, önálló zálogjog alapításának illetve átruházásának is szükségszerűen van valamilyen jogcíme, azaz a juttatásra meghatározott gazdasági és jogi megfontolásból kerül sor. A juttatás történhet ajándékozási céllal, vagy, ajándékozási szándék hiányában, arányos ellenérték fejében (1959-es Ptk. 201. §, Ptk. 6:61. §). Igazán életszerű példát az ilyen juttatásra nehéz említeni, mert a gyakorlatban nemigen találkozunk olyan esettel, amelyben önálló zálogjog alapítására, ajándékozás címén vagy ellenérték fejében, végleges vagyoni juttatásként kerül sor. Mindenesetre az megállapítható, hogy önálló zálogjog ellenérték nélküli alapítása vagy átruházása esetén, hacsak nem ajándékozásról van szó, valójában nem végleges és korlátlan juttatásról van szó, hanem olyanról, amely meghatározott célt szolgál, és tartalmában e cél által korlátozott.
Zálogjog megalapításának hátterében jellemzően az áll, hogy az adós kölcsönhöz szeretne jutni, a hitelező viszont a kölcsönnyújtást ahhoz a feltételhez köti, hogy megfelelő dologi biztosítékot kapjon. A hitelező – saját működési körébe tartozó megfontolások alapján, és anélkül, hogy ez a hitelügylet feltételeire lényeges hatással lenne – járulékos vagy önálló zálogjogot kér biztosítékul. A zálogjog megalapítása jellemzően a kölcsönszerződésben van előírva az adós számára kötelezettségként vagy folyósítási feltételként. A zálogjog megalapítására ezen előírás teljesítéseként, biztosítéknyújtási célból kerül sor. Ez a zálogjog megalapításának a jogcíme.
A zálogjog alapítása nem jogcímes ügylet. A jogcím létét a zálogjog bejegyzése során nem kell vizsgálni, és a jogcím esetleges hiánya vagy érvénytelensége nem eredményezi automatikusan a zálogjog megszűnését sem. Ennek ellenére, a jogviszony tartalmát nem csupán a dologi jogi szabályok alkotják. Figyelembe kell venni a zálogjog alapításának körülményeit, a feleknek a zálogjog alapításához vezető kifejezett szándékait, és az ennek során született kötelmi jellegű megállapodásait is. A felek jogainak és kötelezettségeinek vizsgálatakor a zálogjog szabályai mellett a zálogjog alapításának jogcíme sem hagyható figyelmen kívül. Ha a zálogjog alapítására biztosítéki céllal került sor, akkor a biztosítéki célból fakadó következmények a felek jogviszonyának a részévé válnak.
A biztosítéki célú önálló zálogjog
A biztosítéknyújtás címén juttatott zálogjog jogosultjának jogai és kötelezettségei alapvetően eltérnek azoktól a jogoktól, amelyekkel az olyan zálogjogosult rendelkezik, aki az önálló zálogjogát végleges vagyoni juttatásként kapta. A biztosítéknyújtás célja nem az, hogy a jogosult a biztosítékul szolgáló jogot vagy az annak tárgyát képező vagyontárgyat sajátjaként megszerezze, az a jogosult vagyonának a részévé váljon. A biztosíték rendeltetése az, hogy segítse a jogosultat abban, hogy valamely, a biztosítéktól függetlenül fennálló követelését érvényesítse. Ennek megfelelően, a biztosítékul szolgáló vagyontárgy e cél szolgálatában, csupán feltételesen, időlegesen, célhoz kötötten és elszámolási kötelezettség mellett kerül a biztosítéki jogosulthoz. A biztosítéknyújtás tehát az említett feltételek által korlátozott vagyoni juttatás. A biztosítéki célú vagyoni juttatás itt említett sajátosságai magától értetődően, a törvény kifejezett rendelkezései révén jellemzik a járulékos zálogjogot. Kifejezett törvényi rendelkezés hiányában is, a juttatás biztosítéki céljából következően, ugyanezek a korlátozó feltételek kell, hogy érvényesüljenek a biztosítéki célú tulajdonátruházás, a biztosítéki célú engedményezés, a biztosítéki célú önálló zálogjog alapítása és a dologi biztosítéknyújtás egyéb eseteiben is, függetlenül annak jogi formájától és a biztosítékul szolgáló vagyontárgy természetétől.
Az önálló zálogjog biztosítéki célú alapítása – a biztosítéki célú tulajdonátruházáshoz hasonlóan – fiduciárius ügylet. A Ptk. sem korábban, sem ma nem tartalmaz szabályokat a fiduciárius ügyletekre. Ez azonban nem jelenti azt, hogy ilyen ügyletek ne lennének. Éppen ellenkezőleg, a fiduciárius ügyletek a Ptk. előtti joggyakorlatnak is szerves részét képezték (Szladits Károly: A magyar magánjog vázlata. 4. átdolgozott kiadás. Budapest, 1933, 144-145. o.). A fiduciárius ügyletek egyik csoportját éppen a biztosítéki célú átruházó és jogalapító ügyletek alkotják. [A fiduciárius biztosítékokkal kapcsolatos általános kérdésekről és az egyes fiduciárius biztosítékokról részletes áttekintés nyerhető a Gárdos Péter (szerk.): Tanulmányok a fiduciárius biztosítékok köréből (Budapest, 2010. HVG-ORAC) c. műből.]
A Ptk. előkészítése során hosszas vita folyt a fiduciárius biztosítékok kezelésének lehetséges módjairól. A biztosítéki célú engedményezéssel, tulajdonátruházással és vételi joggal kapcsolatos ellentmondásos bírói gyakorlatot látva az az álláspont alakult ki, hogy hosszan elhúzódó jogbizonytalanságot okozna annak a helyzetnek a fenntartása, amelyben az ilyen ügyletekre nem vonatkozik semmilyen szabályozás. Ugyanakkor a pozitív szabályozás ösztönzésként hatott volna az ilyen ügyletek tekintetében, ami a kodifikátoroknak nem volt célja. A törvény miniszteri indokolásában megjelenő kifejezett jogalkotói cél volt, hogy a jogbiztonság erősítése érdekében, dologi biztosítékként kizárólag a törvényben kógens módon szabályozott járulékos zálogjog érvényesüljön. Ebből következett az a megoldás, amely tilalmat állított fel ezen ügyletekre (Ptk. 6:99. §). Hasonló megfontolások érvényesültek az önálló zálogjoggal kapcsolatban is. A nem biztosítéki célú absztrakt kielégítési jog létét a gyakorlati igények nem indokolták, az önálló zálogjog biztosítéki célú alkalmazása pedig osztotta a fiduciárius biztosítékok általános sorsát. Ennek megfelelően, az eredeti Ptk. nem tartalmaz rendelkezéseket az önálló zálogjogra, kizárólag a zálogjog járulékos formáját szabályozza.
A fiduciárius ügyletek legfontosabb jellemzője azok kettős természete: bizonyos diszkrepancia áll fenn a külvilág számára észlelhető dologi jogi státusz és a felek belső jogviszonyában érvényesülő kötelmek között. Dologi jogi szempontból a jogosultat a zálogszerződésben rögzített tartalommal korlátlanul megilletik az önálló zálogjogból fakadó jogosultságok; harmadik személyek őt az adott vagyontárgyat terhelő zálogjog jogosultjának tarthatják, illetve jogosultjaként kell, hogy elismerjék. Az önálló zálogjog szabályai alapján a zálogjog alapvetően független a felek között fennálló minden egyéb jogviszonytól és az azokból fakadó követelésektől. Ez odavezet, hogy sem a zálogjog érvényesítése nem érinti a kölcsönszerződés alapján fennálló követelést, sem pedig e követelés teljesítése nem érinti az önálló zálogjog fennállását. A felek belső, kötelmi jogviszonya alapján viszont az egyik fél a kapott dologi jogosultságokkal csak meghatározott cél érdekében, az e célból fakadó korlátokkal, elszámolási kötelezettség mellett élhet. Biztosítéki célból alapított önálló zálogjog esetén ez azt jelenti, hogy a jogosult a kötelezettel fennálló jogviszonyában csak akkor jár el jogszerűen, ha az önálló zálogjogból fakadó jogokat kizárólag a zálogjoggal biztosított követelés érvényesítése érdekében gyakorolhatja. Ez tehát feltételezi a biztosított követelés létét és azt, hogy a kötelezett mulasztásban legyen e kötelezettsége teljesítésével kapcsolatban. A zálogjogi jogosultságok e korlát átlépésével való gyakorlása dologi jogi szempontból ugyan érvényes ügyletet eredményez (tehát például jóhiszemű harmadik személy átruházás útján megszerezheti a zálogjogosulttól a zálogtárgy tulajdonjogát), azonban a zálogjogosult és a zálogkötelezett jogviszonyában szerződésszegést valósít meg.
Teoretikusan, a jogintézmény működésének megértése érdekében, fontos elkülöníteni a jogviszony dologi és kötelmi jogi elemeit, egy jogvitában azonban ezeket együttesen kell figyelembe venni, mert együtt alkotják az adott jogviszony tényleges tartalmát. A fiduciárius ügyletek fent említett Janus-arcúsága lényeges kockázatot jelent a kötelezettek számára. Formálisan nézve, a hitelezőnek az adóssal szemben két egymástól független igénye áll fenn: egy kölcsönkövetelés és az önálló zálogjog érvényesítése iránti igény. A kötelmi és a dologi jogviszonyok formális különválasztása elkerülhetetlenül az adóssal szembeni követelés megkettőződéséhez vezet. A jogviszony egészét egyben vizsgálva, és a zálogalapítás biztosítéki célját figyelembe véve, azonban nyilvánvaló, hogy a jogosult nem rendelkezik két önálló igénnyel; csupán egy követelése van és ezt a követelést támogatja egy olyan jog, amely segíti annak érvényesítését. A kötelmi követelés és a dologi jog kötelmi kapcsolatából következően, azaz a felek közötti jogviszony tényleges tartalma alapján, nem kerülhet sor mindkét igény egymástól független érvényesítésére. A jogviszony fiduciárius jellegéből következően csak a dologi jognak a kötelmi jogi korlátokkal együttes értékelése vezethet a felek szándékának és a jogintézmény rendeltetésének megfelelő eredményre, csak ennek révén kerülhető el az, hogy az adóssal szemben a biztosított követelés fennállásának hiányában is, adott esetben kétszeresen lehessen igényt érvényesíteni. Ez a követelmény nem csupán a biztosítékul alkalmazott önálló zálogjoggal, hanem valamennyi fiduciárius biztosítékkal kapcsolatban egységesen érvényesül.
A hitelező és a zálogjogosult szétválása
Az önálló zálogjog függetlenségének egy lényeges megnyilvánulása, hogy önmagában, az általa biztosított követelés nélkül átruházható [1959-es Ptk. 269. § (3) bek., Ptk. 5:100. § (4) bek.]. Az önálló zálogjog átruházásának következtében már nem csupán arról van szó, mint a fiduciárius ügyletek esetén általában, hogy egymás mellett él ugyanazon felek között egy dologi jogi és egy kötelmi jogi jogviszony, hanem arról is, hogy e jogviszonyok jogosulti oldalára két különböző személy kerül: más lesz a személyes hitelező és más lesz a zálogjog jogosultja. A hitelező és a zálogjogosult szerepének két különböző személyre való átszállása kizárólag önálló zálogjog esetében történhet meg, járulékos zálogjog esetén – következően abból, hogy a zálogjog a hitelezői követelés érvényesítésének eszköze – a zálogjogosult és a személyes hitelező fogalmilag ugyanaz a személy [1959-es Ptk. 251. § (1) bek.; Ptk. 5:86. § (1) bek.].
A hitelező és a zálogjogosult személyének – a zálogjog átruházása eredményeként bekövetkező – szétválása még jobban kiélezi a kétszeres teljesítésnek az önálló zálogjog fiduciárius jellegéből fakadó, előzőekben vázolt kockázatát. A jogosulti pozíciók formális vizsgálata alapján azt mondhatnánk, hogy mindkét személy, külön-külön, egymásra tekintet nélkül érvényesítheti a maga igényét: egyikük a kötelmi követelést, másikuk pedig az önálló zálogjogot. Tehát, az adóssal szemben (mivel ő a személyes és a dolgi adós is) felléphet a kölcsönnyújtó is, és az azt refinanszírozó bank is. A helyzetet tovább súlyosbítja, azaz a jogviszonyok átláthatóságát tovább rontja az önálló zálogjogot átruházó ügylet sajátossága. Egyrészt, az átruházó ügylet tartalma szerint nem adásvétel, hibásan nevezik így. Valójában biztosítéki célú átruházásról van szó, ezért a jogcím helyesen biztosítéknyújtás lenne, hiszen az átruházásban részes két fél közötti jogviszony alapvető tartalma a (refinanszírozási) hitelnyújtás. Az átruházásra kerülő önálló zálogjog, a kettejük közötti jogviszonyban e hitel biztosítékául szolgál. Az átruházás e biztosítéki céljából fakad, hogy nem csupán az önálló zálogjog alapítása, hanem az átruházó ügylet is fiduciárius jellegű. A refinanszírozó bank a megszerzett önálló zálogjogot nem szabadon, annak feltételei szerint érvényesítheti, hanem csak a hitelező bankkal szembeni követelése kielégítése érdekében, a vele kialkudott feltételek keretei között.
A helyzet megvilágítása érdekében, nézzük meg, mi a helyzet akkor, ha az eredeti hitelnyújtó nem teljesíti a refinanszírozó bankkal szembeni törlesztési kötelezettségét! Ebben az esetben, feltéve, hogy ennek feltételei fennállnak, a refinanszírozó bank a zálogtárgy terhére érvényesíti az önálló zálogjogot. A zálogjogosult ezt a jogát attól függetlenül gyakorolhatja, hogy a zálogkötelezett követett-e el mulasztást a személyes kötelezettsége tekintetében. Ha formálisan vizsgáljuk a jogviszonyokat, akkor az önálló zálogjog érvényesítése, e zálogjog nem járulékos jellegéből adódóan, nem érinti sem a zálogkötelezett, sem pedig a refinanszírozást igénybevevő hitelező személyes tartozását. Ez azt jelenti, hogy az eredeti hitelező az adóssal szembeni, a refinanszírozó pedig az eredeti hitelezővel szembeni kölcsönkövetelését továbbra is jogosult érvényesíteni. Ha tehát a zálogjog és a kölcsön teljesen elszakad egymástól, akkor a kölcsöntartozás a zálogjog érvényesítése után is érvényesíthető. Ez azonban az adós kétszeres teljesítéséhez vezetne, ami nyilvánvalóan nem lenne elfogadható eredmény, hiszen ő csupán egyetlen kölcsönt kapott. Ezt a problémát valamelyest kezeli az a Jht. alapján kialakult refinanszírozási gyakorlat, amely szerint a refinanszírozó hitelt igénybevevő adós kötelezettsége az önálló zálogjog „visszavásárlása”, ami megakadályozza a kétszeres teljesítést, hiszen a visszavásárlás eredményeként ismét ő válik a zálogjog jogosultjává, illetve a zálogjog érvényesítése megszünteti a zálogjogot és vele együtt a visszavásárlási kötelezettséget is. E gyakorlatban tehát megvalósul a zálogjog és a személyes adósság összekapcsolása, ami hiányzik akkor, ha a zálogjogot alapító vagy átruházó adós személyes kötelezettsége kölcsön vagy egyéb, a zálogjogtól függetlenül létező jogcímen áll fenn.
Az 1959-es Ptk. nem tartalmaz kifejezett rendelkezést az önálló zálogjog nem járulékos jellegéből valamint a zálogot alapító és átruházó ügyletek fiduciárius jellegéből fakadó probléma kezelésére. Ezen ügyletek Janus-arcúságából fakadó kockázatokat a feleknek a szerződésekben, részben az eredeti adósnak és hitelezőnek az önálló zálogjog alapítása során, részben pedig a két hitelezőnek az átruházó ügyletben lehet kezelni, és így, legalább kötelmi úton kizárni a kétszeres igényérvényesítés lehetőségét. Az, hogy milyen eljárást kell követni az eredeti adós, illetve a refinanszírozási hitel adósa mulasztása esetén, nem a dologi jog körébe, hanem a felek egymás közötti kötelmi jogviszonyába tartozó kérdés. Ez a szerződéses rendelkezésekből, illetve ilyen rendelkezés hiányában a jogviszony tartalmából, a zálogjog alapításának illetve átruházásának céljából vezethető le.
A kifogásolási jog
Kifogásról tágan véve akkor beszélünk, ha az adós egy követelés teljesítését annak jogalapját vagy összegszerűségét vitatva tagadja meg (ilyen eset például a közönséges kezest megillető sortartási kifogás). Speciális jelentést kap a kifogás intézménye, abban a kivételesnek tekinthető esetben, amikor az adós a követelést egy másik jogviszonyból fakadó indokkal utasít vissza (ilyen eset kezesség esetén a főkövetelés fennállásának, esedékességének, összegszerűségének vitatása). Az ilyen kifogásolási lehetőség tipikus járulékos kötelezettségek esetén. Így például, járulékos zálogjog kötelezettje megtagadhatja a zálogjog alapján való helytállást a biztosított követelésből felhozott kifogások alapján [1959-es Ptk. 251. § (1) bek., 251. § (3) bek., 256. § (2) bek.; Ptk. 5:86. § (1) bek., 5:98. §, 5:105. § (2) bek., 5:126. § (1) bek.].
Az önálló zálogjog azonban nem járulékos, hanem független jog, kérdés ezért, hogy a zálogkötelezett felhozhat-e kifogásokat a biztosított követelésből. Éppen ez a kérdés az egyike azoknak, amelyekben a Ptk. szabályozása lényegesen eltér az önálló zálogjogra vonatkozó korábbi szabályozástól. Az új Ptk.-ba beiktatott önálló zálogjogi szabályozás kifejezetten arra épül, hogy az önálló zálogjog is biztosítéki célt szolgál, és csak e biztosítéki cél szolgálatában kerülhet sor annak érvényesítésére. Ezzel összhangban biztosítja a zálogkötelezett számára azt a jogot, hogy a biztosított követelésből származó kifogással éljen a vele szemben fellépő zálogjogosulttal szemben, mégpedig függetlenül attól, hogy a zálogjogot érvényesítő jogosult maga az eredeti zálogjogosult vagy pedig annak valamely jogutódja [Ptk. 5:100. § (6) bek.].
Azonban, annak ellenére, hogy az önálló zálogjogot a mai szabályozáshoz képest sokkal inkább absztrakt jogként tételezte, már a korábbi szabályozás sem vágta el teljesen annak lehetőségét, hogy a zálogkötelezett visszanyúljon a biztosított követeléshez. Bizonyos korlátokkal, az 1959-es Ptk. is lehetővé teszi a zálogjog alapjául szolgáló jogviszonyból fakadó körülmények, jogok és kötelezettségek figyelembe vételét. E jogot oly módon korlátozza, hogy megkülönbözteti egyfelől az önálló zálogjog „közvetlen megszerzőjét”, másfelől pedig ennek jogutódjait. Az alapügyletből, így például a biztosított követelésből származó kifogás lehetőségét korlátlanul biztosítja az első kategóriába tartozó zálogjogosultakkal szemben, de csupán korlátozottan engedi meg a zálogjogot átruházás útján megszerző jogosulttal szemben. Az eredeti zálogjogosult jogutódjai körében két csoporttal szemben engedi meg az ilyen kifogások érvényesítését: azokkal szemben, akik az önálló zálogjogot ingyenesen szerzik meg, és azokkal szemben, akik ismerik (vagy elvárható tőlük, hogy ismerjék) az alapjogviszonyt [1959-es Ptk. 269. § (3) bek.]. Azt látjuk tehát, hogy a Ptk. – a korábbi szabályozás szűkebb, a mostani szabályozás pedig tágabb körben – megköveteli az önálló zálogjog alapításához vezető körülmények vizsgálatát, áttöri az önálló zálogjognak az alapjogviszonytól való függetlenségét, és ezzel akadályt támaszt egy olyan gyakorlatnak, hogy az adósokkal szemben kétszeres igényérvényesítésre kerüljön sor.
Az önálló zálogjoggal kapcsolatos álláspontja kialakításakor a Kúria is figyelembe vette a kifogásolás lehetőségét, azonban, egyoldalúan, csupán annak korlátozott jellegét hangsúlyozta. A korlátok létét nem vitatva, fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az eredeti zálogjogosulttal szemben semmilyen korlát nem érvényesül, ezért annyi biztosan megállapítható, hogy abban az általános formában, ahogy az a Kúria által kiadott tájékoztatásban és az ítélet ismertetőjében is megjelenik, nem helytálló az önálló zálogjog és az általa biztosított követelés közötti függetlenségre vonatkozó megállapítás. Ez a teljes függetlenség, amint láttuk, csak átruházása következtében válik az önálló zálogjog jellemzőjévé, de még akkor sem minden esetben. A Kúria nagyvonalúan utasította el annak a lehetőségét, hogy az adott esetben a zálogkötelezett kifogással élhessen a zálogjogosulttal szemben: az ingyenességet azzal utasította el, hogy a zálogjogosult jogosultságát refinanszírozás kapcsán szerezte, az alapjogviszony ismeretét pedig azzal, hogy ő a kölcsönszerződés megkötésében nem vett részt. Mindkét megállapítás vitatható. Egyrészt egyáltalán nem magától értetődő az, hogy az alapügylet refinanszírozási jellegéből automatikusan következik az, hogy a zálogjog megszerzése visszterhesen történt, különös tekintettel arra, hogy önálló zálogjogról van szó, amely nem csupán az alapító, hanem az átruházó ügylettől is független. Másrészt, éppen az ügylet refinanszírozási jellegéből következik, hogy a zálogjog megszerzője tisztában volt azzal, hogy a zálogjog alapítására kölcsönnyújtással kapcsolatban került sor, és feltehetőleg tisztában volt a kölcsön alapvető feltételeivel is. Az alapjogviszony ennél mélyebb ismeretére nincs szükség ahhoz, hogy megalapuljon a zálogkötelezettnek az a joga, hogy kifogással éljen a zálogjog érvényesítésével szemben.
Az eddigiek alapján megállapítható, hogy a biztosítékul alkalmazott önálló zálogjog alapvető problémája az, hogy a kölcsönnyújtás és az önálló zálogjog alapítása két külön igényt, egy kötelmi követelést és egy dologi értékjogot keletkeztet, és ha valamilyen módon e kettő nincs összekötve, akkor az adósnak kétszer kell teljesítenie, annak ellenére, hogy ő csak egy szolgáltatást (kölcsönt) kapott. Fogalmilag is és gyakorlatilag is nehezen egyeztethető össze az a két állítás, hogy az önálló zálogjog minden követeléstől független, ugyanakkor biztosítékul szolgál. A biztosítékul szolgáló zálogjog esetén valamilyen módon meg kell teremteni annak járulékosságát, és nem fogadhatjuk el, hogy a zálogjog érvényesítését követően még a biztosított követelést is érvényesíteni lehessen.
A megoldás nyilvánvalóan csak a Janus-arcú fiduciárius jogviszony két elemének, a dologi és a kötelmi igénynek az összekapcsolása lehet: ha a zálogjogot érvényesítik, akkor abban a mértékben megszűnik a személyes kötelezettség, ha pedig a személyes követelés érvényesítésére kerül sor, ezzel megszűnik az adósnak a zálogjog alapján fennálló helytállási kötelezettsége. Ez utóbbi esetben persze, nem feltétlenül a zálogjog tényleges megszűnéséről van szó, de legalább arról, hogy a felek közötti szerződések illetve a biztosítéki jogviszony tartalma megtiltják a zálogjogból fakadó jogosítványok érvényesítését. Járulékos zálogjog esetén a járulékosságot a törvény, a zálogjog dologi jogi tartalmi elemeként biztosítja. A járulékosság önálló zálogjog esetén sem nélkülözhető, ha az biztosítékul szolgál. A különbség csupán abban áll, hogy ebben az esetben a járulékosság nem a dologi jog elemét képezi, hanem a zálogjog alapítása mögött meghúzódó kötelmi jogviszonyban jelenik meg.
A Kúria fentebb idézett álláspontjának hibája, hogy formálisan értelmezi a jogviszonyokat. Kiderül a tájékoztatásból, hogy a Kúria észlelte azt, hogy az önálló zálogjog alapítására biztosítéki célból került sor, ennek ellenére, az ügylet biztosítéki céljából fakadó járulékosság iránti követelményt nem érvényesítette. Az ügylet biztosítéki céljának deklaráltan nem tulajdonított jelentőséget, úgy tekintette, mintha valóban mindentől független önálló zálogjogról lenne szó. Az ügylet körülményeitől eltekintve, szabad teret engedett a dologi jogok kizárólagos érvényesülésének. Kirekesztette a jogvita megoldásából a dologi jogi elemeken túlmutató, az önálló zálogjog alapításának céljából fakadó kötelmi jogokat és kötelezettségeket. Így azonban nem engedte érvényesülni a felek közötti jogviszony alapvető elemét, azt, hogy az önálló zálogjog az adott esetben biztosítékul szolgált.
A Ptk. 2016 októberi módosítása a fiduciárius biztosítékok tilalmát olyan esetekre korlátozta, amelyekben ezek alkalmazása fogyasztókkal szembeni követelés biztosítékaként szolgálna. Ezzel egyidejűleg újra kodifikálta a biztosítéki célú önálló zálogjogot, méghozzá úgy, hogy annak alkalmazását a fogyasztói hitelek esetén is lehetővé tette, azonban korlátozta az önálló zálogjog lehetséges jogosultjainak körét: ilyen zálogjogot kizárólag pénzügyi intézmény javára lehet alapítani illetve átruházni (Ptk. 5:100. §). Az önálló zálogjogra vonatkozó, az új Ptk.-ba beiktatott szabályozás messze nem tökéletes. Egyrészt nem sikerült következetesen kezelnie az önálló zálogjog függetlensége és a biztosítéki célból fakadó járulékossága közötti ellentmondást, másrészt pedig számos értelmezési nehézség fakad abból a kodifikációs hibából, hogy az önálló zálogjogra vonatkozó szabályok nem a – zálogjog létszakaszai szerint felépülő – zálogjogi szabályozás megfelelő helyein, hanem egy csokorban, azoktól elválasztva szerepelnek. Ennek ellenére, az új szabályozás alapján egyértelmű, hogy önálló zálogjog csak biztosítékul alapítható, és ezzel összhangban, az új szabályozás számos ponton megteremtette a kapcsolatot az önálló zálogjog és az általa biztosított követelés között. Ennek témánk szempontjából két fontos megnyilvánulása, hogy a biztosított követelés megszűnése a zálogjog megszűnését eredményezi, valamint hogy a zálogkötelezett a korábbinál tágabb körben érvényesíthet, mind az eredeti, mind pedig a későbbi zálogjogosultakkal szemben az alapügyletből fakadó kifogásokat [Ptk. 5:100. § (6) és (8) bek.].
Az 1959-es Ptk. nem biztosítékként, hanem absztrakt jogként szabályozta az önálló zálogjogot. Ennek ellenére, a gyakorlatban annak biztosítéki célú alkalmazása vált uralkodóvá. Az önálló zálogjog biztosítéki célú alkalmazása fiduciárius jellegű jogviszonyt hoz létre a felek között, amely jogviszony meghatározó tartalmi elemei éppen a zálogjog célhoz kötött alapításából fakadnak. E jogviszony tartalmát azok a jogok és kötelezettségek alkotják, amelyek biztosítják azt, hogy az önálló zálogjog felhasználására az alapítás biztosítéki céljával összhangban kerüljön sor. A Kúriának az 1959-es Ptk. alapján is figyelembe kellett volna vennie azt, hogy az adott esetben az önálló zálogjog biztosítéki célt szolgált, és erre tekintettel érvényesítenie kellett volna a zálogjogosulttal szemben azokat a kötelmi jogi korlátokat, amelyek a szükséges mértékben összekötik a zálogjogot az általa biztosított követeléssel. Mindezek alapján a Kúriának nem lett volna szabad elzárkóznia annak a kérdésnek a vizsgálatától, hogy egyáltalán fennáll-e a zálogkötelezettnek az a tartozása, amelynek biztosítékául az önálló zálogjogot megalapították.
A Kúria, azzal, hogy figyelmen kívül hagyta az elé vitt ügyletben a jogalapítás célját, nem akadályozta meg azt, hogy a biztosítéki célból alapított önálló zálogjogot esetleg a biztosított követelés hiányában is érvényesítsék. Ezen túlmenően pedig, azt is elmulasztotta, hogy iránymutatást adjon a fiduciárius ügyletek jogszerű kezelésére vonatkozóan, rámutasson az ilyen ügyletek kettős, dologi és kötelmi jellegére, és arra, hogy az ügylet helyes értelmezéséhez nélkülözhetetlen a dologi ügylet céljának és a felek belső kötelmi jogviszonyának a figyelembe vétele. A Ptk. fiduciárius biztosítékokra vonatkozó tilalmának a 2016 októberi módosítással történt korlátozása, az ilyen ügyletekre vonatkozó pozitív törvényi szabályozás hiányában, különösen nagy felelősséget hárít a bírói gyakorlatra azért, hogy jogunkban kialakuljon a fiduciárius ügyletek, közöttük a fiduciárius biztosítékok megfelelő értelmezése és jogi feltételrendszere.

matches: Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria