A Kormány – a hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény 59. §-a (1) bekezdésének p) pontjában kapott felhatalmazás alapján – a következőket rendeli el.
1. §1 A szabályozás célja, hogy egyes szennyvizek, kezelt iszapok, ideértve a szennyvíziszap komposztokat, mezőgazdasági területen való szakszerű felhasználásával elkerülhetővé váljanak a talajra, a felszíni és felszín alatti vizekre, valamint az emberek egészségére, a növényekre és az állatokra gyakorolt káros hatások.
2. §2 A rendelet szabályozza a szennyvízelvezető művel összegyűjtött és szennyvíztisztító műben tisztított szennyvíz, illetve iszap és kezelt iszap, ideértve a szennyvíziszap komposzt mezőgazdasági területre történő kijuttatását, illetve felhasználásának szakmai feltételeit, ideértve a gyűjtött és kezelt települési folyékony hulladékok mezőgazdasági felhasználásának feltételeit is.
a)3 iszap: a települési szennyvíz tisztítása során keletkező és az ehhez hasonló összetételű szennyvizeket kezelő egyéb szennyvíztisztító művekből, szennyvízkezelő berendezésekből származó iszap és a települési folyékony hulladék;
b)4 kezelt iszap (a továbbiakban: szennyvíziszap): biológiai, kémiai, illetve hőkezeléssel vagy más megfelelő eljárással (így különösen szennyvíziszap felhasználásával történő biogáz előállítás, komposztálás révén), továbbá a települési folyékony hulladék tartós, legalább 6 hónapig tartó tárolásával vagy kémiai kezelésével nyert olyan iszapok, melyek szennyezőanyag tartalma e rendelet előírásainak megfelel, és amelyekben a kezelés hatására a fekál coli és a fekál streptococcus szám iszap ml-ben mért mennyisége az eredeti érték tíz százaléka alá csökken;
e)5 mezőgazdasági terület: az a külterületi földrészlet, amelyet a település külterületén az ingatlan-nyilvántartásban szántó, szőlő, gyümölcsös, kert, rét, legelő, fásított terület művelési ágban tartanak nyilván;
g)6 ökológiai gazdálkodás: a mezőgazdasági termékek ökológiai termeléséről, valamint a mezőgazdasági termékeken és élelmiszereken erre utaló jelölésekről szóló 1991. június 24-i 2092/91/EGK rendelet alapján történő gazdálkodás;
h)7 mezőgazdasági felhasználás: olyan tevékenység, ami szennyvíznek, szennyvíziszapnak, valamint szennyvíziszap komposztnak mezőgazdasági terület talajára történő kijuttatását, illetve bedolgozását célozza;
i)8 engedélyes: a 4. § szerinti hatósági engedéllyel rendelkező földhasználó vagy a szennyvíztisztító mű, szennyvízkezelő berendezés, komposztáló telep üzemeltetője;
j)9 szennyvíziszap komposzt: olyan szennyvíziszap, amelyhez az e rendelet előírásainak megfelelő minőség elérése érdekében biohulladékot és ásványi eredetű adalékokat kevertek, és az a külön jogszabály szerinti komposztáló telepen kerül előállításra.
4. §10 (1) A mezőgazdasági területen csak az e rendeletnek megfelelő szennyvíz, szennyvíziszap és szennyvíziszap komposzt használható fel.
(2)11 A szennyvíz, szennyvíziszap és szennyvíziszap komposzt mezőgazdasági felhasználása engedélyhez kötött tevékenység, amit a talajvédelmi hatáskörében eljáró megyei kormányhivatal (a továbbiakban: talajvédelmi hatóság) engedélyez.
(5)13 A talajvédelmi hatóság (4) bekezdés szerinti engedélye a külön jogszabályban meghatározott egyszerűsített talajvédelmi terv alapján elsősorban a területegységre kijuttatható szennyvíziszap komposzt mennyiségét határozza meg.
(8)14 A talajvédelmi hatóság a szennyvíz, szennyvíziszap, szennyvíziszap komposzt mezőgazdasági felhasználására kiadott engedélyről szóló határozatot közli a jegyzővel is.
5. §16 (1)17 A földhasználónak vagy a szennyvíztisztító mű, szennyvízkezelő berendezés üzemeltetőjének a mezőgazdasági felhasználási engedély kiadásához szükséges kérelmet a szennyvíz, szennyvíziszap felhasználására tervezett mezőgazdasági terület fekvése szerint illetékes talajvédelmi hatósághoz kell – három példányban – benyújtani.
(2)18 A kérelemhez mellékelni kell a talajvédelmi tervet.
(3)19 A földhasználónak vagy a komposztáló telep üzemeltetőjének a mezőgazdasági felhasználási engedély kiadásához szükséges kérelmet a mezőgazdasági terület fekvése szerint illetékes talajvédelmi hatósághoz kell – egy példányban – benyújtani. Az engedélykérelemhez mellékelni kell a 4. § (5) bekezdése szerinti egyszerűsített talajvédelmi tervet, továbbá a komposztáló telep hulladékkezelési engedélyét.
(4) Az (1)–(3) bekezdés szerinti engedélykérelem tartalmi követelményei:
(6)20 Ha a kérelmező a (3) bekezdésben meghatározott hulladékkezelési engedélyre vonatkozó adatokat nem igazolja, a talajvédelmi hatóság a kérelem elbírálásához adatszolgáltatás iránti kérelemmel fordul az adatokról nyilvántartást vezető hatósághoz.
6. §21 (1) A szennyvíz, szennyvíziszap mezőgazdasági felhasználását megalapozó talajvédelmi terv és a szennyvíziszap komposzt mezőgazdasági felhasználását megalapozó egyszerűsített talajvédelmi terv elkészítéséhez
(2)22 A talajvédelmi hatóság a talaj, a talajvíz, a szennyvíz, a szennyvíziszap, illetve a szennyvíziszap komposzt vizsgálatát – a 10. § (1) bekezdésének f) pontjában foglaltak figyelembevételével – a földtani közeg és a felszín alatti víz szennyezéssel szembeni védelméhez szükséges határértékekről és a szennyezések méréséről szóló miniszteri rendeletben23 (a továbbiakban: R.) meghatározott jellemzőkre is kiterjesztheti az abban foglalt (B) szennyezettségi határértéknek megfelelő egyedi határérték megállapításával.
7. § (1) Az 1. és 2. számú mellékletben felsorolt vizsgálatokat és mintavételt – ha erre szabvány vonatkozik – az abban meghatározott eljárások szerint kell végrehajtani.
(3)24 A szennyvíz, szennyvíziszap, szennyvíziszap komposzt mintavételét, valamint a 6. §-ban előírt vizsgálatokat csak a mintavételre, illetve a vizsgálatokra akkreditált laboratóriumok végezhetik el.
(3)25 A felhasználandó szennyvíziszap komposzt a felhasználásra engedélyezett mezőgazdasági tábla szélén legfeljebb 2 hónapig tárolható. A tárolás céljára minden évben más helyszínt kell kijelölni.
(4)26 A szennyvíziszapot a talaj felszíne alá kell juttatni, vagy felszíni kijuttatás esetén szikkadás után haladéktalanul be kell dolgozni. A szennyvíziszap komposztot felszínre történő kijuttatás után azonnal be kell dolgozni.
(2) Termő szőlő és bogyósgyümölcs-, valamint intenzív, alacsony törzsű gyümölcsültetvényekben szennyvizet és szennyvíziszapot csak a vegetációs időn kívül lehet felhasználni. Hagyományos művelésűmagas törzsű gyümölcsfák esetében a kijuttatás és a betakarítás között legalább hat hét várakozási idő szükséges.
(4)27 A szennyvíziszap komposzt felhasználása során alkalmazni kell az (1)–(3) bekezdésében foglaltakat.
(5)28 A talaj szennyvízzel történő öntözése megengedhető a (3) bekezdésben foglaltak esetében a vegetációs időn belül is, de a kijuttatás befejezésétől a betakarításig legalább három hét várakozási időt kell betartani.
a)29 a 3. számú mellékletben közölt értékeket meghaladó koncentrációban tartalmaz mérgező (toxikus) elemeket és káros anyagokat,
f)30 talajvizének nitrát koncentrációja az 1. melléklet szerinti mintavétellel vett minta vizsgálata alapján meghaladja az 50 mg/l értéket,
g)31 fagyott, hóval borított, vízzel telített.
(2)32 A szennyvíziszap komposzt az (1) bekezdés a), e) és g) pontjaiban meghatározott talajon nem használható fel.
(3)33 Ha a talaj pH-értéke 5,5–6,2 közötti, a szennyvíz és szennyvíziszap felhasználása csak mésztrágya egyidejű kijuttatásával lehetséges.
(4)34 A 6 százaléknál nagyobb lejtésű területen szennyvíz, illetve folyékony szennyvíziszap felhasználása tilos. Víztelenített szennyvíziszapot (ha szárazanyag tartalma több mint 25 százalék) csak 12 százaléknál kisebb lejtésű területen lehet felhasználni.
(5)35 A szennyvíziszap mezőgazdasági felhasználásának engedélyezési eljárása során a hatóság a felszíntől számított 5 méteren belüli talajvízszint esetén előírhatja talajvíz észlelő kút létesítését a talajvíz állapotának figyelemmel kísérése érdekében. Az észlelő kút a mezőgazdasági terület rendeltetésszerű használatát nem zavarhatja.
11. § (1)36 Tilos a szennyvíz vagy szennyvíziszap mezőgazdasági felhasználása, ha azokban a mérgező (toxikus) elemek vagy károsanyagok koncentrációja meghaladja a 4–5. számú mellékletekben közölt határértékeket.
(2)37 A szennyvíziszap komposztban megengedhető mérgező (toxikus) elem, káros anyag határértékeket az 5. számú melléklet tartalmazza. Amennyiben a mérgező (toxikus) elem, valamint káros anyag koncentrációja meghaladja az 5. számú melléklet határértékeit, úgy a szennyvíziszap komposzt mezőgazdasági felhasználására a szennyvíziszap felhasználására meghatározott előírások vonatkoznak.
(3)38 Tilos a szennyvíziszap komposzt mezőgazdasági felhasználása, ha az nem felel meg az 5. számú melléklet szerinti talajhigiénés mikrobiológiai előírásoknak.
(4) Az ivóvízbázisok védőterületén a szennyvíz és szennyvíziszap elhelyezésének külön jogszabályban – a vízbázisok, a távlati vízbázisok, valamint az ivóvízellátást szolgáló vízi létesítmények védelméről szóló 123/1997. (VII. 18.) Korm. rendeletben – megállapított szabályait e rendeletben foglalt előírásokkal együttesen kell alkalmazni.
(6)39 Szennyvizek, szennyvíziszapok és szennyvíziszap komposztok mezőgazdasági felhasználása esetén 300 méter védőtávolságot kell tartani a lakott területtől, lakóépülettől. A szennyvíziszap felszíni kijuttatása esetén a hatóság ezt a védőtávolságot legfeljebb a kétszeresére növelheti. Ha a felhasználásra kijelölt mezőgazdasági terület olyan földterülettel érintkezik, ahol a 9. §, valamint a 12. § (1), illetve (3)–(5) bekezdése szerint tilos szennyvíz, szennyvíziszap vagy szennyvíziszap komposzt mezőgazdasági felhasználása, szintén 300 méter védőtávolságot kell betartani, amelyet az engedélyező hatóság legfeljebb 100 méterre csökkenthet, ha a talajvédelmi terv, illetve az egyszerűsített talajvédelmi terv igazolja, hogy a kijuttatás nem jár egészségügyi, valamint környezeti kockázattal.
(7)40 A szennyvíziszap komposzt felhasználása során alkalmazni kell az (1)–(5) bekezdésében foglaltakat.
(2)41 A felhasználás módját, gyakoriságát, a felhasználható szennyvíz, valamint a szennyvízzel kiadható mérgező (toxikus) elemek és károsanyagok mennyiségét a talaj legfeljebb 25 cm-es művelési mélységére elvégzett terhelhetőségi számítások alapján a talajvédelmi tervben kell rögzíteni.
(3)42 A felhasználható szennyvíziszap és szennyvíziszap komposzt mennyiségét az abban levő nitrogén, mérgező (toxikus) elem és károsanyag-tartalom alapján kell meghatározni a talaj tápelem-ellátottsága, valamint a termeszteni kívánt növény tápanyagigénye figyelembevételével.
(4)43 A felhasználás módját, a területegységre kiadható mennyiséget, az azzal kijutó tápanyagok, mérgező (toxikus) elemek és káros anyagok mennyiségét
b)44 szennyvíziszap komposzt esetében a 4. § (5) bekezdése szerinti egyszerűsített talajvédelmi tervben
(5)45 A szennyvíz, szennyvíziszap, szennyvíziszap komposzt mezőgazdasági felhasználása során úgy kell eljárni, hogy az ne eredményezze a talajban a 3. számú mellékletben meghatározott határértéknél, felszín alatti vízben – a 10. § (1) bekezdés f) pontjában meghatározott eltérés figyelembevételével – a 6. § (2) bekezdés szerinti külön jogszabályban meghatározott (B) szennyezettségi határértéknél kedvezőtlenebb állapotot.
14. §46 (1) A mezőgazdasági területre évente, hektáronként kijuttatható mérgező (toxikus) elemek és káros anyagok mennyisége nem haladhatja meg a 6. számú mellékletben meghatározott értékeket, illetve szennyvíziszap komposzt esetében a mellékletben foglalt értékek betartása mellett a kijuttatható szennyvíziszap komposzt mennyisége nem haladhatja meg a 10 t szárazanyag/ha/év adagot.
15. §47 (1) A talajvédelmi hatósági engedélyben foglaltak alapján a szennyvíztisztító mű, szennyvízkezelő berendezés, illetve a komposztálótelep üzemeltetője köteles a szennyvíz, szennyvíziszap, illetve szennyvíziszap komposzt mezőgazdasági felhasználásra történő átadásáról, átvételéről bizonylatot kiállítani. Szennyvíziszap komposztálás céljára történő átadásáról, átvételéről szintén bizonylatot kell kiállítani.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bizonylatok mintáit a 7–8. számú mellékletek tartalmazzák.
(3) A bizonylathoz csatolni kell a felhasználásra kerülő szennyvízből, szennyvíziszapból vagy szennyvíziszap komposztból a kijuttatási időszak előtti, a 18. § (3) bekezdése szerinti laboratóriumi vizsgálat eredményeit. A 8. számú mellékletben meghatározott bizonylathoz csatolni kell a komposztálás céljára átadott szennyvíziszap – 2. számú melléklet szerinti – laboratóriumi vizsgálat eredményeit.
16. §48 (1) A szennyvíztisztító mű, szennyvízkezelő berendezés, valamint a komposztálótelep üzemeltetője köteles nyilvántartást vezetni a telepen keletkező szennyvíz, szennyvíziszap, szennyvíziszap komposzt mennyiségéről, azok minőségi jellemzőiről, az alkalmazott iszapkezelés módjáról, a szennyvíz, szennyvíziszap, szennyvíziszap komposzt mezőgazdasági felhasználásra történő átadásáról.
17. §49 (1) A szennyvíztisztító mű, szennyvízkezelő berendezés, komposztálótelep üzemeltetője minden év március 31-éig köteles naprakész nyilvántartása alapján a talajvédelmi hatóságnak – az engedélyben foglaltakra hivatkozással – megküldeni az előző évi tevékenységére vonatkozó adatokat a következők szerint:
(2)50 Az engedélyező talajvédelmi hatóság az (1) bekezdés a)–d) pontjai szerinti adatokról összesítést készít, amelyet minden év május 31-ig továbbít a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatalnak, valamint az illetékes vízvédelmi hatóságnak.
(2)51 A szennyvíziszap komposzt mezőgazdasági felhasználásra kiadott engedély meghosszabbítását az 5. § (3) bekezdésben foglaltak szerint a talajvédelmi hatóság engedélyezi. A jegyző tekintetében a 4. § (8) bekezdése szerint kell eljárni.
(3)52 A szennyvíztisztító mű, szennyvízkezelő berendezés, illetve a komposztálótelep üzemeltetője a mezőgazdasági felhasználásra kerülő szennyvízből, szennyvíziszapból, szennyvíziszap komposztból legalább hathavonta, de minden kijuttatási időszak előtt köteles megvizsgáltatni a 2. számú mellékletben meghatározott jellemzőket.
(4)53 A szennyvíz, szennyvíziszap, szennyvíziszap komposzt minőségének kedvezőtlen változása esetén a talajvédelmi hatóság elrendelheti hat hónapnál rövidebb időtartamon belül is vizsgálatok elvégzését.
(5) Az (1)–(4) bekezdésekben meghatározott ellenőrzések eredményéről a vizsgálati adatok megküldésével tájékoztatni kell a talajvédelmi hatóságot.
(2)54 A talajvédelmi hatóság megtiltja a tevékenység folytatását és elrendeli a szennyező források felszámolását a szennyvíz esetében a 4. számú mellékletben, a szennyvíziszap és szennyvíziszap komposzt esetében pedig az 5. számú mellékletben előírt határértékeik túllépése, továbbá az engedély nélküli felhasználás esetén.
(3)55 A talajvédelmi hatóság haladéktalanul tájékoztatja a vízvédelmi hatóságot, ha talaj vagy talajvíz szennyezettségi szintje meghaladja az R.-ben foglalt (B) szennyezettségi határértéket.
19/A. §56 (1)57 A környezetvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) tájékoztatja a Bizottságot – a szennyvíziszap mezőgazdasági felhasználása során a környezet, és különösen a talaj védelméről szóló 1986. június 12-i 86/278/EGK tanácsi irányelv (a továbbiakban: irányelv) 12. cikkében foglaltaknak megfelelően – az irányelvben megadottaknál szigorúbb szabályozásokról.
(2)58 A miniszter – a 17. § (2) bekezdés szerint összesített nyilvántartások alapján – három évenként az iszap mezőgazdasági felhasználásáról a felhasznált mennyiségek, az alkalmazott kritériumok és a felmerült nehézségek feltüntetésével az irányelv 17. cikkének megfelelően a Bizottságnak összefoglaló jelentést készít.
(2)59 Ez a rendelet a szennyvíziszap mezőgazdasági felhasználása során a környezet, és különösen a talaj védelméről szóló 1986. június 12-i 86/278/EGK tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
1. számú melléklet az 50/2001. (IV. 3.) Korm. rendelethez60
Szennyvíz, szennyvíziszap, szennyvíziszap komposzt mezőgazdasági felhasználásának megkezdéséhez
szükséges talaj- és vízvizsgálatok
MSZ–08–0206–2:1978.
Humusztartalom H%
MSZ–08–0210:1977.
MSZ 21470–52:1983.
MSZ–08–0452:1980.
Összes karbonáttartalom
Összes vízben oldható só-tartalom
Arany féle kötöttség (KA)
MSZ–08–0205:1978
Mechanikai összetétel
MSZ–08–0205:1978.
pF-sor*
Kicserélhető kationok
MSZ–08–0214–1:1978
MSZ–08–0214–2:1978.
Toxikus elem tartalom
(As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mo,
Ni, Pb, Se, Zn)
MSZ–21470–50:2006.
Talajtoxicitás-vizsgálat
(Azotobacter agile teszt)
MSZ–21978–30:1988.
Felvehető tápanyagtartalom
P2O5, K2O, Mg, NO3-NO2,
MSZ–20135:1999.
Aktuális talajvízszint meghatározása 5 m-ig
MSZ 21464:1998.
CO3-, HCO3-, Cl–, SO4-, NO3-, NO2-, toxikus elemek,
SPAH**, SPCB**, TPH**
MSZ–1484–3:2006.
o Legfeljebb 50 hektáronkénti gyakorisággal, jellemző fizikai, vízgazdálkodási, kémiai tulajdonságú talajfoltokban feltárt talajszelvények genetikai szintjeiből vett talajmintákból kell meghatározni.
X Legfeljebb 5 ha-ként kialakított mintatereken 25 leszúrásból átlagmintát kell képezni 0–25 cm-es talajrétegből, melyekből a jelzett paraméterek vizsgálandók. Injektálás esetén 5 ha-ként 25–60 cm-es talajrétegből is átlagmintát kell venni.
XI Az „X” szerint képzett átlagminták 0–25 cm-es szintjéből vett talajmintákból kell meghatározni.
XII Amennyiben a talajvíz 5 m-en belül elérhető, 50 ha-ként egy vízmintát, ha a talajvíz 3–1,5 m-en belül elérhető, 50 ha-ként két vízmintát kell venni.
2. számú melléklet az 50/2001. (IV. 3.) Korm. rendelethez61
Szennyvíz, szennyvíziszap, szennyvíziszap komposzt vizsgálandó komponensei
és egyéb jellemzői mezőgazdasági felhasználás előtt
Szennyvíziszap +
MSZ ISO 5667–10:1995
MSZ EN ISO 5667–13:2000
MSZ–260–4:1971
MSZ–318–4:1979
Elektromos vezetőképesség (sótartalom)
MSZ–260–3:1973
MSZ–318–3:1979
Összes oldott anyag/
oldott ásványi anyag
Ca++, Mg++, Na+, K+
kiegészítő listán (1)
CO3- -, HCO3-, Cl-,
SO4- -, NO3-, NO2-
kiegészítő listán (2)
MSZ 12750–21:1971
MSZ 448–27:1985
MSZ–08–0478–3:1987
MSZ–318–18:1981
MSZ–08–1744–1:1988
MSZ–260–9:1988
Összes foszfor (P2O5)
MSZ–260–20:1980
MSZ–1484–3:2006
15681–1:2005
15681–2:2005
MSZ–318–19:1981
Összes kálium (K2O)
15587–2:2002
MSZ–08–0478–7:1987
MSZ–318–8:1986
MSZ–08–1744–3:1988
MSZ–08–1933–7:1986
MSZ 21470–50:2006
Pb, Cd, Co, Cr, Cu, Mo, Ni, Hg, Se, Zn, As
MSZ 260–32:1989
MSZ EN ISO 11969:1998
MSZ–21470–50:2006
Fe, Al, Mn, B, Ba
MSZ 448–49:1981
MSZ–260–47:1983
Állati-növényi zsiradék (szerves oldószer extrakt) *
MSZ–318–6:1979
Összes alifás szén-hidrogén (TPH) *
MSZ 1484–7
MSZ 21470:94
(SPAH) *
MSZ 21978–90:1999
MSZ 1484–6
Poliklórozott bifenilek (SPCB) *
MSZ 1484–11
MSZ 21470:98
Fekál coli és fekál
MSZ 318–7:1986
Humán parazita bélféreg pete
K+ és Na+: MSZ 260–38:1986
Ca++ és Mg++: MSZ 260–52:1989
Ca++: MSZ 260–51:1988
Mg++: MSZ 260–36:1987
K+, Na+, Ca++, Mg++ MSZ EN ISO 15587–1:2002
MSZ EN ISO 15587–2:2002
HCO3-, CO3- - (karbonát-lúgosság) MSZ EN ISO 9963–1:1998
MSZ EN ISO 9963–2:1998
NO2-, NO3-, SO4- -, Cl-: MSZ EN ISO 10304–1:1998
MSZ EN ISO 10304–2:1998
NO2-: MSZ 260–10:1985
NO3-: MSZ 260–11:1971
Cl-: MSZ 260–7:1977
SO4- -: MSZ EN ISO 10304–1:1998
Ni: MSZ 318–7:1983
Pb: MSZ 318–10:1985
Cr: MSZ 318–11:1983
Zn: MSZ 318–20:1983
Cd: MSZ 318–21:1983
Co: MSZ 318–23:1984
Hg: MSZ 318–24:1984
Mo: MSZ 318–25:1984
As: MSZ 318–28:1992
1. A 4. § (2) bekezdése szerinti engedély beszerzéséhez a reprezentatív vizsgálati eredmény érdekében szúrópróbaszerűen kiválasztott napon, a technológia ismerete alapján meghatározott különböző időpontokban egész napos mintavétel során kell 5 db részmintát venni, majd ezek homogenizálása után 2 db párhuzamos – egyenként 2 liter vagy 2 kg – mintát kell a laboratóriumi vizsgálatra képezni.
2. A 18. § (3) bekezdése szerinti ellenőrzéshez a mezőgazdasági felhasználásra előkészített szennyvízből, szennyvíziszapból, illetve szennyvíziszap komposztból kell legalább 5 részmintából homogenizált reprezentatív átlagmintát képezni, majd ebből 2 db párhuzamos – egyenként 2 liter vagy 2 kg – mintát a laboratóriumi vizsgálatra előkészíteni.
Határérték mg/kg sza.
SPCB**
7 PCB (28, 52, 101, 118, 138, 153, 180).
4. számú melléklet az 50/2001. (IV. 3.) Korm. rendelethez62
Szennyvízben megengedhető mérgező elemek és káros anyagok határértékei
mezőgazdasági felhasználás esetén
Állati és növényi eredetű zsiradék
1,0 mg/kg szárazanyag
0,1 mg/kg szárazanyag
5. számú melléklet az 50/2001. (IV. 3.) Korm. rendelethez63
Szennyvíziszapban és szennyvíziszap komposztban megengedett mérgező elemek
és káros anyagok határértékei mezőgazdasági felhasználás esetén
Szennyvíziszap határérték
Szennyvíziszap komposzt határérték
Cr VI.
25 g negatív
2×5 g negatív
6. számú melléklet az 50/2001. (IV. 3.) Korm. rendelethez64
Mezőgazdasági területre szennyvízzel, szennyvíziszappal és szennyvíziszap komposzttal
kijuttatható mérgező elemek és káros anyagok mennyisége
7. számú melléklet az 50/2001. (IV. 3.) Korm. rendelethez65
1. A szennyvíztisztító mű, szennyvíziszap komposzt előállító üzemeltetőjének neve (cége), címe (székhelye), telefon-
2. A szennyvíztisztító mű, szennyvíziszap komposzt előállító telephelyének címe, telefonszáma:
3. A kijuttatással megbízott neve, címe (székhelye), telefonszáma:
4. A szennyvizet, szennyvíziszapot, szennyvíziszap komposztot fogadó földhasználó neve, címe, telefonszáma:
5. A kijuttatásra kijelölt termőföld helyrajzi száma, művelési ága, területe (ha):
6. A felhasznált anyag mennyisége: m3 vagy tonna szárazanyag
átvevő földhasználó
8. számú melléklet az 50/2001. (IV. 3.) Korm. rendelethez66
A bizonylat sorszáma: ..................
1. A szennyvíztisztító mű üzemeltetőjének neve (cége), címe (székhelye), telefonszáma:
2. A szennyvíztisztító mű telephelyének címe, telefonszáma:
3. A szennyvíziszap komposzt előállító telep neve, címe (székhelye), telefonszáma:
4. A szennyvíziszap komposzt előállítás céljára átadott szennyvíziszap mennyisége: m3 vagy tonna szárazanyag:
1 Az 1. § a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
2 A 2. § a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
3 A 3. § a) pontja a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
4 A 3. § b) pontja a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
5 A 3. § e) pontja a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
6 A 3. § g) pontja a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 3. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
7 A 3. § h) pontja a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 3. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
8 A 3. § i) pontja a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 3. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
9 A 3. § j) pontját a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 3. § (3) bekezdése iktatta be.
10 A 4. § a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
11 A 4. § (2) bekezdése a 351/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 80. § (1) bekezdésével megállapított, a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 49. §-a szerint módosított szöveg.
12 A 4. § (3) bekezdését a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 44. § (1) bekezdés 53. pontja hatályon kívül helyezte, e módosító rendelet 45. § (1) bekezdése alapján a 2009. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
13 A 4. § (5) bekezdése a 99/2008. (IV. 29.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
14 A 4. § (8) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 226. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
15 A 4. § (9) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 227. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
16 Az 5. § a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
17 Az 5. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 226. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
18 Az 5. § (2) bekezdése a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 44. § (1) bekezdés 53. pontja szerint módosított szöveg, e módosító rendelet 45. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
19 Az 5. § (3) bekezdésének második mondata a 99/2008. (IV. 29.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
20 Az 5. § (6) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 225. §-a iktatta be. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
21 A 6. § a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
22 A 6. § (2) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 226. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
23 Lásd a 6/2009. (IV. 14.) KvVM–EüM–FVM együttes rendeletet.
24 A 7. § (3) bekezdése a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
25 A 8. § (3) bekezdése a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
26 A 8. § (4) bekezdését a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta be.
27 A 9. § új (4) bekezdését a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 9. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (4) bekezdésének számozását (5) bekezdésre változtatta.
28 A 9. § eredeti (4) bekezdésének számozását (5) bekezdésre változtatta a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 9. §-a.
29 A 10. § (1) bekezdésének a) pontja a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
30 A 10. § (1) bekezdésének f) pontja a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 10. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
31 A 10. § (1) bekezdésének g) pontja a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 10. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
32 A 10. § (2) bekezdése a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 10. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
33 A 10. § új (3) bekezdését a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 10. § (3) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (3) bekezdésének számozását (4) bekezdésre változtatta.
34 A 10. § eredeti (3) bekezdésének számozását (4) bekezdésre változtatta a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 10. § (3) bekezdése.
35 A 10. § (5) bekezdését a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 10. § (4) bekezdése iktatta be, szövege a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 44. § (1) bekezdés 53. pontja szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 45. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
36 A 11. § eredeti szövegének számozását (1) bekezdésre változtatta a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 11. §-a.
37 A 11. § (2) bekezdését a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 11. §-a iktatta be, egyidejűleg a § eredeti szövegének számozását (1) bekezdésre változtatta.
38 A 11. § (3) bekezdését a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 11. §-a iktatta be.
39 A 12. § (6) bekezdése a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 12. §-ával megállapított és a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 44. § (1) bekezdés 53. pontja szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 45. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
40 A 12. § (7) bekezdését a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 12. §-a iktatta be.
41 A 13. § (2) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 226. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
42 A 13. § (3) bekezdése a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 13. §-ával megállapított szöveg.
43 A 13. § (4) bekezdése a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 13. §-ával megállapított szöveg.
44 A 13. § (4) bekezdésének b) pontja a 99/2008. (IV. 29.) Korm. rendelet 1. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
45 A 13. § (5) bekezdése a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 13. §-ával megállapított szöveg.
46 A 14. § a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 14. §-ával megállapított szöveg.
47 A 15. § a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 15. §-ával megállapított szöveg.
48 A 16. § a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 16. §-ával megállapított szöveg.
49 A 17. § a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 17. §-ával megállapított szöveg.
50 A 17. § (2) bekezdése a 351/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 80. § (2) bekezdésével megállapított, a 23/2012. (II. 29.) Korm. rendelet 6. §-a, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 15. § a) pontja szerint módosított szöveg.
51 A 18. § (2) bekezdése a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 18. §-ával megállapított és a 99/2008. (IV. 29.) Korm. rendelet 1. § (4) bekezdése, a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 44. § (1) bekezdés 53. pontja, a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 226. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
52 A 18. § (3) bekezdése a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 18. §-ával megállapított szöveg.
53 A 18. § (4) bekezdése a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 18. §-ával megállapított szöveg.
54 A 19. § (2) bekezdése a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 19. §-ával megállapított szöveg.
55 A 19. § (3) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 15. § b) pontja szerint módosított szöveg.
56 A 19/A. §-t a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 20. §-a iktatta be.
57 A 19/A. § (1) bekezdése a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 219. § a) pontja szerint módosított szöveg.
58 A 19/A. § (2) bekezdése a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 219. § b) pontja szerint módosított szöveg.
59 A 20. § (2) bekezdése a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 21. §-ával megállapított szöveg.
60 Az 1. számú melléklet a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 22. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
61 A 2. számú melléklet a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 22. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
62 A 4. számú melléklet a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 22. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
63 Az 5. számú melléklet a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 22. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
64 A 6. számú melléklet a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 22. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
65 A 7. számú melléklet a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 22. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
66 A 8. számú mellékletet a 208/2003. (XII. 10.) Korm. rendelet 6. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 40/2008. (II. 26.) Korm. rendelet 22. § (3) bekezdése iktatta be.


text:
22/2016. (IV. 5.) FM rendelet az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, valamint a központi költségvetésből finanszírozott egyes támogatások igénybevételével kapcsolatos eljárási szabályokról - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
22/2016. (IV. 5.) FM rendelet
az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, valamint a központi költségvetésből finanszírozott egyes támogatások igénybevételével kapcsolatos eljárási szabályokról
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdés a) pontjában és (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65. § 1. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva - a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 7. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben - a következőket rendelem el:
1. adatváltozás bejelentése: az egységes kérelem módosítása, pontosítása, visszavonása, a vis maior tényének bejelentése, a hasznosító személyében bekövetkező változás bejelentése és az egyazon területen több növénykultúra egymás utáni termesztésének bejelentése;
2. bejelentett tábla: az ügyfél által az egységes kérelemben bejelentett legkisebb, azonos hasznosítású, összefüggő földterület, amelyet nem metsz kötelezettségvállalással érintett egybefüggő terület;
3. bezárt terület: azon földterület, amelyre
a) a tárgyévet két évvel megelőző évben az egységes kérelemben az ügyfél bejelentett táblát nem jelölt meg, vagy a tárgyévet megelőző évi ellenőrzéseket követően az adott bejelentett terület tekintetében a hatóság támogatási jogosultsággal érintett területet nem állapított meg, és
b) a tárgyévet megelőző évi egységes kérelemben az ügyfél bejelentett táblát nem jelölt meg, vagy a tárgyévi ellenőrzéseket követően az adott bejelentett terület tekintetében a hatóság támogatási jogosultsággal érintett területet nem állapított meg;
4. egybeművelt terület: olyan, több ügyfél által azonos növénykultúra termesztésére használt, azonos hasznosítású összefüggő földterület, amelyen belül az egyes mezőgazdasági termelők által hasznosított területek határai a helyszíni ellenőrzés során nem különíthetőek el;
5. egységes kérelem: az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 72. cikk (1) bekezdése alapján, a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 11. cikke szerint benyújtásra kerülő támogatási kérelem;
6. előzetes ellenőrzés: a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 11. cikk (4) bekezdése szerinti ellenőrzés;
7. fizikai blokk: a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerről szóló 71/2015. (XI. 3.) FM rendelet (a továbbiakban: MePAR rendelet) 1. § 5. pontjában meghatározott földterület;
8. hasznosítás: a mezőgazdasági földterületen az adott támogatási jogcímre vonatkozó miniszteri rendeletben előírt növénykultúra, növényfaj, növényfajta vagy azok keverékének termesztése, vagy a mezőgazdasági földterület pihentetése - figyelemmel az egységes területalapú támogatások és egyes vidékfejlesztési támogatások igényléséhez teljesítendő „Helyes Mezőgazdasági és Környezeti Állapot” fenntartásához szükséges feltételrendszer, az állatok állategységre való átváltási arányának meghatározásáról szóló 50/2008. (IV. 24.) FVM rendelet (a továbbiakban: HMKÁ rendelet) 1. számú mellékletében, továbbá az éghajlat és környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtandó támogatás igénybevételének szabályairól, valamint a szántóterület, az állandó gyepterület és az állandó kultúrával fedett földterület növénytermesztésre vagy legeltetésre alkalmas állapotban tartásának feltételeiről szóló 10/2015. (III. 13.) FM rendelet [a továbbiakban: 10/2015. (III. 13.) FM rendelet] 2. §-ában foglalt követelményekre -, valamint a 1307/2013. európai parlamenti és tanácsi rendelet 32. cikk (2) bekezdés b) pontja szerinti hasznosítás;
9. hasznosító: az egységes kérelemben bejelentett terület vonatkozásában hasznosítást végző mezőgazdasági termelő;
10. kamarai meghatalmazott: a Magyar Agrár-Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara (a továbbiakban: NAK) munkavállalója, aki e rendelet szerinti agrárigazgatási feladatai teljesítése kapcsán az elektronikus benyújtás és elektronikus kapcsolattartás választása esetén kizárólag technikai segítséget nyújtó személyként jár el;
11. kölcsönös megfeleltetés: a közvetlen mezőgazdasági támogatások, valamint az egyes vidékfejlesztési és borpiaci támogatások egységes feltételrendszere, amely a kölcsönös megfeleltetés körébe tartozó ellenőrzések lefolytatásával, valamint a jogkövetkezmények alkalmazásával kapcsolatos szabályokról szóló 81/2009. (VII. 10.) FVM rendelet 1. melléklete szerinti értékelési szempontok és a HMKÁ rendelet 1. számú melléklete szerinti előírások érvényesítése;
12. kötelezettségvállalással érintett egybefüggő terület: a többéves kötelezettségvállalással érintett egyes támogatások esetén a MePAR rendeletben meghatározott Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszer (a továbbiakban: MePAR) szerinti fizikai blokkon belüli, az ügyfélhez köthető, térképileg egyértelműen lehatárolt, összefüggő földterület;
13. Központi Elektronikus Szolgáltató Rendszer: az elektronikus közszolgáltatások nyújtását, illetve igénybevételét támogató központi informatikai és kommunikációs rendszer;
14. * KR dokumentum: az ügyfél által ügyfélkapus azonosítással benyújtott vagy az ügyfél elektronikus ügyintézésre szolgáló értesítési tárhelyére (a továbbiakban: értesítési tárhely) továbbított dokumentum tartalmát, valamint az elektronikus benyújtás vagy továbbítás adatait tartalmazó elektronikus dokumentum, amelyet a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) az ügyfél értesítési tárhelyére a Központi Elektronikus Szolgáltató Rendszeren (a továbbiakban: KR) keresztül megküld;
15. mezőgazdasági parcella: az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 67. cikk (4) bekezdés a) pontja szerinti földterület, figyelemmel az adott támogatási jogcím sajátosságaira;
16. mezőgazdasági termelő: az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikk (1) bekezdés a) pontja szerinti természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely a mezőgazdasági tevékenységét az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikk (1) bekezdése szerinti területen folytatja;
17. módosítás: a támogatási igény növelésére irányuló adatváltozás bejelentése;
18. nem támogatható terület: a MePAR rendelet 1. § 10. pontja szerinti terület;
19. * ökológiai jelentőségű terület: a 10/2015. (III. 13.) FM rendelet 13. § (1) bekezdése szerinti terület;
20. pontosítás: az egységes kérelemben megadott adatokra vonatkozó minden olyan adatváltozás bejelentése, ami az egységes kérelemben megadott adatok valóságnak megfelelő kiigazítására irányul;
21. referenciaterület:
a) egy adott fizikai blokk,
b) egy adott fizikai blokk támogatható területe,
c) egy adott fizikai blokk nem támogatható területe,
d) az egybeművelt terület,
e) egyes, a MePAR rendelet 1. § 17. pontja szerinti tematikus rétegek (a továbbiakban: tematikus fedvény) területe,
f) * MePAR-ban lehatárolt ökológiai jelentőségű terület és ennek a maximálisan leigényelhető területe;
22. referenciaterület mérete:
a) egy adott fizikai blokk mérete,
b) egy adott fizikai blokk támogatható területének mérete,
c) egy adott fizikai blokk nem támogatható területének mérete,
d) az egybeművelt terület helyszíni ellenőrzése során mért területének mérete,
e) a tematikus fedvények területének mérete,
f) * MePAR-ban lehatárolt ökológiai jelentőségű területek igényelhető területe;
23. támogatható terület: az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 32. cikk (2)-(6) bekezdésében meghatározott, a támogatás szempontjából valamennyi feltételnek megfelelő földterület;
24. tárgyév: azon naptári év, amelynek vonatkozásában a mezőgazdasági termelő az egységes kérelmet benyújtja;
25. * termesztő berendezés: az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikk (1) bekezdés f) pontjában meghatározott szántóterületen lévő üvegház, valamint rögzített vagy mobil fedél, amely alatt a termeszteni kívánt növény közvetlen kapcsolatban áll a lefedett szántóterülettel;
26. terménycsoport: a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikk (1) bekezdése és 22. cikk (1) bekezdése szerint megkülönböztetett területek;
27. vélelmezett örökös: a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: eljárási törvény) 45. § (9) bekezdésében meghatározott azon személy, aki az e rendelet szerinti eljárást megindítja, és a hagyatéki eljárás jogerőslezárásáig eljárási cselekményeket végez;
28. termőképes terület: azon mezőgazdasági parcella, ahol a növényegyedek legalább 50%-a terméshozásra képes.
2. § (1) E rendelet hatálya a következő támogatásokra terjed ki:
a) a Nemzeti Vidékfejlesztési Terv alapján az Európai Unió által társfinanszírozott mezőgazdasági területek erdősítéséhez nyújtott támogatás igénybevételének részletes szabályairól szóló 132/2004. (IX. 11.) FVM rendelet szerinti támogatás,
b) az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás, valamint az ahhoz kapcsolódó átmeneti nemzeti támogatás igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 5/2015. (II. 19.) FM rendelet szerinti egységes területalapú támogatás,
c) a termeléshez kötött közvetlen támogatások igénybevételének szabályairól szóló 9/2015. (III. 13.) FM rendelet [a továbbiakban: 9/2015. (III. 13.) FM rendelet] III. fejezete szerinti támogatások,
d) a 10/2015. (III. 13.) FM rendelet szerinti támogatás,
e) a fiatal mezőgazdasági termelők támogatásáról szóló 11/2015. (III. 13.) FM rendelet [a továbbiakban: 11/2015. (III. 13.) FM rendelet] szerinti támogatás,
f) a mezőgazdasági kistermelői támogatásról szóló 16/2015. (IV. 9.) FM rendelet szerinti támogatás,
g) a dohány szerkezetátalakítási nemzeti programról és az azzal összefüggésben igényelhető csekély összegű támogatások feltételeinek megállapításáról szóló 53/2015. (IX. 14.) FM rendelet szerinti támogatás.
(2) A 9/2015. (III. 13.) FM rendelet alapján igényelhető támogatások vonatkozásában e rendeletet kizárólag a 9/2015. (III. 13.) FM rendeletben eltérően nem szabályozott tárgykörökben kell alkalmazni.
(4) A mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló 2011. évi CLXVIII. törvény (a továbbiakban: Mkk tv.) alapján az egységes kérelemben
a) kell eleget tennie
aa) az Mkk tv. 6. § (1) és (2) bekezdése szerinti kockázatközösségben tag mezőgazdasági termelőnek, valamint
ab) az Mkk tv. 16. § (1) bekezdése szerinti mezőgazdasági biztosítási szerződés díjához nyújtott támogatást igénylő mezőgazdasági termelőnek
az Mkk tv. 18. § (3) bekezdésében előírt adatszolgáltatási kötelezettségének;
b) tehet nyilatkozatot az Mkk tv. 6. § (2) bekezdése szerinti mezőgazdasági termelő a kockázatközösségben való részvételre irányló önkéntes kötelezettségvállalásáról.
(5) A (4) bekezdés a) pontja szerinti mezőgazdasági termelő a kárenyhítő juttatás igénybevételéhez szükséges referenciahozam kiszámításához az egységes kérelemben nyilatkozatot tehet a tárgyévet megelőző négy év vonatkozásában az Mkk tv. 18. § (3) bekezdésében meghatározottakról.
(6) Az (5) bekezdés szerinti nyilatkozat kizárólag azon év vagy évek vonatkozásában tehető meg, amelyre vagy amelyekre vonatkozóan az ügyfél valamely korábbi évben nem szolgáltatott az egységes kérelmében, az elektronikusan benyújtott kárenyhítő juttatás iránti kérelmében vagy az elektronikusan benyújtott biztosítási szerződés területösszesítő mellékletében hozamadatot. Az ügyfél által a korábbi egységes kérelemben és az (5) bekezdés szerinti nyilatkozatban megadott adat a nyilatkozat megtételét követően nem módosítható.
(7) Az (1) bekezdésben meghatározott támogatásokra vonatkozó igényléseken kívül az egységes kérelemben kell bejelentenie az összes, a hasznosításában lévő mezőgazdasági területet a 3. § (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően azon ügyfélnek, aki
a) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet) 46. cikke szerinti, a szőlőültetvények szerkezetátalakításához és átállításához nyújtott támogatást kérelmez, és rendelkezik mezőgazdasági területtel, vagy
b) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 46. cikke szerinti, a szőlőültetvények szerkezetátalakításához és átállításához nyújtott támogatásban részesül a támogatási döntés jogerőre emelkedésétől számított három évig.
2. Az egységes kérelem tartalma
3. § (1) Az egységes kérelemnek tartalmaznia kell az ügyfél támogatási, illetve kifizetési igényét a 2. § (1) bekezdésében meghatározott támogatások vonatkozásában, azzal, hogy a 2. § (1) bekezdés g) pontja szerinti támogatás esetén a miniszteri rendeletben meghatározott adatszolgáltatási kötelezettséget kell teljesíteni. Az ügyfélnek az egységes kérelemben meg kell jelölnie, hogy mely támogatási jogcímre vonatkozik az igénylése, ki kell töltenie az igényléshez kapcsolódó mezőket, és meg kell adnia a támogatásra való jogosultság megállapításához szükséges adatokat.
(2) * Az egységes kérelemben a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 14. cikk (1) bekezdés d) pontjában meghatározott területadatokat az ügyfélnek a MePAR szerinti fizikai blokk alfanumerikus, továbbá a bejelentett tábla numerikus és grafikus azonosításával, valamint a bejelentett táblák hasznosítására vonatkozó adatok megjelölésével kell megadnia. A bejelentett tábla numerikus területadatait négy tizedesjegy pontossággal kell megadni.
4. § (1) Az ügyfél az egységes kérelemben köteles megjelölni az általa hasznosított összes támogatható és nem támogatható mezőgazdasági területet az 1. § 2. pontjában meghatározott területi lehatárolás szerint - függetlenül attól, hogy az adott területre igényel-e támogatást -, a bejelentett táblák hasznosítására vonatkozó adatok megadásával. A bejelentési kötelezettség az egyes támogatási jogcímekre vonatkozóan meghatározott, minimális támogatható méretet el nem érő mezőgazdasági táblára is vonatkozik. Amennyiben az ügyfél egyetlen bejelentett tábla kapcsán sem igényel támogatást, ezt köteles az egységes kérelemben jelezni.
(2) A bejelentett táblát a grafikus azonosításkor - a MePAR rendelet 4. § (1) és (2) bekezdése szerinti adatokat felhasználva - úgy kell megadni, hogy
a) * az ne metssze a fizikai blokk és a támogatható terület határát, kivéve, ha az ügyfél a grafikus azonosítással egyidejűleg a MePAR rendelet 8. §-a szerinti változásvezetési bejelentést tesz,
b) * a tábla beazonosítása - az adminisztratív ellenőrzésen történő felhasználása érdekében - a valósághű elhelyezkedést kövesse, és
c) * a tábla manuálisan megadott grafikus területének nagysága, valamint az adott tábla numerikusan megadott területértéke legfeljebb a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 38. cikk (4) bekezdése szerinti mérési tűréshatárnak megfelelő (a továbbiakban: mérési tűréshatár) mértékben de legfeljebb 0,25 hektár területnagyságban térjen el egymástól. Ha a grafikus adatok shape, illetve EOV koordináta segítségével kerülnek megadásra, akkor a grafikus terület nagysága, valamint az adott tábla numerikusan megadott területértéke nem térhet el egymástól.
(3) * Ha a 2. § (1) bekezdésében meghatározott miniszteri rendelet másként nem rendelkezik, az igénybe vehető támogatások alapjául szolgáló terület megállapításánál nem vehetők figyelembe a MePAR rendelet 1. § 10. pontjában felsorolt területek.
(4) Az ügyfélnek az egységes kérelemben meg kell jelölnie azokat a bejelentett táblákat, amelyeken öntözési tevékenységet kíván végezni, illetve termesztő berendezés alatt kíván termeszteni.
(2) * A 9/2015. (III. 13.) FM rendelet 16. §-a szerinti azon cukorrépa termesztés támogatását igénylőnek, aki
a) közvetlenül termel cukorrépát, a 9/2015. (III. 13.) FM rendelet 16. § (1) bekezdés szerinti szállítási szerződés másolatát,
b) cukorrépa integrátoron keresztül termel cukorrépát, a cukorrépa integrátorral kötött termeltetési szerződés másolatát
kell az egységes kérelméhez csatolnia.
(3) * A 9/2015. (III. 13.) FM rendelet
a) 19. §-a szerinti extenzív gyümölcstermesztés támogatását igénylő ügyfélnek a 9/2015. (III. 13.) FM rendelet 19. § (1) bekezdés d) pontja szerinti nyilatkozatot,
b) 19/A §-a szerinti intenzív gyümölcstermesztés támogatását igénylő ügyfélnek a 9/2015. (III. 13.) FM rendelet 19/A. § (1) bekezdés d) pontja szerinti nyilatkozatot
az egységes kérelem felületen kell megtennie.
(4) A 9/2015. (III. 13.) FM rendelet 21. §-a szerinti, többéves szálas fehérjetakarmány-növények termesztésének támogatását igénylő ügyfélnek az egységes kérelemben kell megjelölnie az első vetés évét és az első vetéssel érintett terület nagyságát, továbbá ha a tárgyévben a 9/2015. (III. 13.) FM rendelet 21. § (3) bekezdése szerinti felülvetés valósul meg, a felülvetés tényét és a felülvetéssel érintett terület nagyságát.
(5) Az ügyfél az egységes kérelemben köteles megjelölni, hogy az adott táblán termesztett növénykultúra - vagy az egymás után termesztett növénykultúrák esetében mely növénykultúra - vonatkozásában igényli a 9/2015. (III. 13.) FM rendelet szerinti támogatást.
6. § (1) * A 10/2015. (III. 13.) FM rendelet szerinti támogatást igénylő ügyfélnek - a 10/2015. (III. 13.) FM rendelet 8. § (5)-(7b) bekezdésében foglaltakra figyelemmel - az egységes kérelemben kell mezőgazdasági parcellánként feltüntetnie
a) a vetőmagkeverékek vetésének tényét,
b) a két vagy több növénykultúra külön sorokban történő vetésével megvalósuló vegyes növénytermesztés tényét, valamint
c) a tanúsító szervezet által tanúsított, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek ökológiai gazdálkodási követelmények szerinti tanúsításáról, előállításáról, forgalmazásáról, jelöléséről és ellenőrzésének eljárásrendjéről szóló 34/2013. (V. 14.) VM rendelet szerinti ökológiai hasznosítás tényét.
(2) A 10/2015. (III. 13.) FM rendelet szerinti támogatást igénylő ügyfélnek az egységes kérelem mellékleteként kell benyújtania a környezeti szempontból érzékeny gyepterület feltörésére vonatkozó hatósági engedély másolatát, ha környezeti szempontból érzékeny gyepterületet feltört vagy a tárgyévben feltörni szándékozik.
(3) A 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 17. cikk (5) bekezdése alapján a 10/2015. (III. 13.) FM rendelet szerinti támogatást igénylő ügyfélnek az egységes kérelemben kell feltüntetnie az ökológiai jelentőségű terület
a) 10/2015. (III. 13.) FM rendelet 13. § (1) bekezdése szerinti típusát,
b) grafikusan megjelölt elhelyezkedését, valamint
c) kiterjedését a 10/2015. (III. 13.) FM rendelet 5. mellékletében foglalt fizikai kiterjedésre vonatkozó előírásoknak megfelelően.
(4) Az ügyfélnek a bejelentett táblák vonatkozásában az egységes kérelemben kell megneveznie az egyazon területen tárgyévben termesztett vagy termeszteni kívánt valamennyi növénykultúrát, valamint meghatároznia a tárgyévben több egymás után termesztett növénykultúrával érintett földterület nagyságát, azok fizikai elhelyezkedésének térképen történő megjelölésével. Ha az ügyfél az egységes kérelemben a tárgyévben egyazon területen másodvetés termesztését is bejelenti, akkor az első és minden további növénykultúra tekintetében is be kell jelenteni a vetés és a betakarítás megvalósulásának időpontját. Az egységes kérelem benyújtása után vetett növénykultúrák megvalósult vetési időpontját a 20. § szerint kell bejelenteni.
7. § (1) Annak az ügyfélnek, amely a 11/2015. (III. 13.) FM rendeletben meghatározott támogatást jogi személyként igényli (a továbbiakban: jogi személy igénylő), az egységes kérelemben kell nyilatkoznia a 11/2015. (III. 13.) FM rendelet 1. § 4. pontja szerinti tényleges és hosszú távú ellenőrzést megvalósító fiatal mezőgazdasági termelő nevéről és ügyfél-azonosítójáról, valamint az egységes kérelemhez kell csatolnia a tényleges és hosszú távú ellenőrzést biztosító szavazati arányt igazoló dokumentum másolatát, ha az a (2) bekezdés szerint csatolt létesítő okirat alapján nem állapítható meg.
(2) A jogi személy igénylőnek az egységes kérelemhez csatolnia kell a - személye szerinti társasági formára vonatkozó, a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvényben (a továbbiakban: Ptk.) meghatározott, módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt - létesítő okiratának másolatát.
(3) Ha a (2) bekezdés alapján megállapítható, hogy a tényleges és hosszú távú ellenőrzést a jogi személy igénylő felett több - köztük legalább egy, a 11/2015. (III. 13.) FM rendelet szerinti támogatásra jogosult fiatal mezőgazdasági termelőnek minősülő - mezőgazdasági termelő együttesen gyakorolja, a jogi személy igénylőnek nyilatkoznia kell
a) a jogi személy feletti tényleges és hosszú távú ellenőrzést az (1) bekezdés szerint megnevezett fiatal mezőgazdasági termelővel együttesen gyakorló valamennyi más mezőgazdasági termelő (a továbbiakban: más mezőgazdasági termelő) nevéről és ügyfél-azonosítójáról,
b) a más mezőgazdasági termelő tényleges és hosszú távú ellenőrzést biztosító szavazati arányáról az ezt igazoló dokumentum másolatát csatolva, továbbá egyidejűleg csatolva mindazon, a (2) bekezdés szerinti létesítő okirat másolatát is, amely igazolja, hogy a más mezőgazdasági termelő tényleges és hosszú távú ellenőrzést gyakorol olyan jogi személy vagy jogi személyek felett, amely vagy amelyek a mezőgazdasági termelők részére nyújtandó közvetlen támogatás igénybevételére vonatkozó szabályokról szóló 8/2015. (III. 13.) FM rendelet [a továbbiakban: 8/2015. (III. 13.) FM rendelet] alapján közvetlen támogatásra jogosult mezőgazdasági termelőnek minősül vagy minősülnek, valamint
c) a más mezőgazdasági termelő - 8/2015. (III. 13.) FM rendelet szerinti - közvetlen támogatásra való jogosultságának fennállásáról.
(4) Ha a jogi személy igénylő más jogi személy ellenőrzése alatt áll, - az (1)-(3) bekezdésben meghatározottak mellett -
a) a 11/2015. (III. 13.) FM rendelet 3. § a) pontja szerinti uralmi szerződés másolatát, vagy
b) a 11/2015. (III. 13.) FM rendelet 3. § b) pontja szerinti ellenőrzés esetén az ellenőrzést gyakorló társaságnak az adott társasági formára a Ptk.-ban meghatározott, módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt létesítő okirata másolatát
is csatolnia kell az egységes kérelemhez.
(5) Az igénylő szövetkezet vezető tisztségviselője a mezőgazdasági termeléssel összefüggő személyes közreműködés tényleges megvalósulását az ezt igazoló okirat másolatának az egységes kérelemhez történő csatolásával köteles igazolni.
(6) Az ügyfélnek az egységes kérelemben kell nyilatkoznia azon jogi személy nevéről, ügyfél-azonosítójáról, továbbá a tényleges és hosszú távú ellenőrzés megkezdésének időpontjáról, amelyben a fiatal mezőgazdasági termelő a mezőgazdasági tevékenységét a 11/2015. (III. 13.) FM rendelet 4. § (3) bekezdése szerint megkezdte.
9. § Az Mkk tv. szerinti kockázatközösségi tag és a mezőgazdasági biztosítási szerződés díjához támogatást igénylő mezőgazdasági termelő az egységes kérelemben köteles nyilatkozni a bejelentett ültetvények és a többéves hasznosítású területek termőképességéről.
3. Az egységes kérelem benyújtásának szabályai
10. § (1) * Az ügyfél az egységes kérelmét tárgyév május 15-éig elektronikus úton, ügyfélkapus azonosítással elérhető elektronikus felületen keresztül köteles benyújtani a Kincstár honlapján keresztül elérhető elektronikus űrlapkitöltő felületen (a továbbiakban: elektronikus űrlapkitöltő felület). Az egységes kérelem elektronikus benyújtásával egyidejűleg annak egyes mellékleteit - ha a 2. § (1) bekezdésében meghatározott miniszteri rendelet vagy e rendelet annak csatolását előírja - és a mellékletekre vonatkozó adatváltozás bejelentését elektronikus úton kell benyújtani a Kincstárhoz.
(2) * Az egységes kérelem tárgyév május 15-éig a 16. § (2) bekezdésében meghatározott jogkövetkezmény nélkül elektronikusan feltölthető az elektronikus űrlapkitöltő felületre. Az egységes kérelem benyújtási időpontjának az egységes kérelem utolsó, tárgyév május 15-én vagy azt megelőzően történő elektronikus feltöltésének napja minősül.
(3) * Az elektronikus úton, ügyfélkapus azonosítással történő benyújtási kötelezettség az (1) bekezdésben foglaltakon kívül kiterjed az adatváltozás bejelentésére - a hasznosító személyében bekövetkező változás kivételével - a 23. § (4) bekezdés a) pontja, valamint a 23. § (11) és (14) bekezdése szerinti adategyeztetés (a továbbiakban együtt: adategyeztetés), illetve a jogszerű földhasználat vizsgálat során tett nyilatkozat megtételére is.
(4) * Ha az ügyfél földhasználatának jogszerűsége vonatkozásában kétség merül fel, a Kincstár az eljárási törvény 44. §-a szerint jár el.
(5) * Az eljárási törvény 52. § (6) bekezdése szerinti, az ügyfélre nézve terhelő megállapításokat tartalmazó jegyzőkönyvre vonatkozó észrevétel a 2. § (1) bekezdés a)-f) pontjában meghatározott támogatások és a kölcsönös megfeleltetés vonatkozásában kizárólag elektronikus úton, ügyfélkapus azonosítással elérhető elektronikus felületen keresztül nyújtható be.
(6) A késedelmesen vagy nem elektronikus úton benyújtott, az (1) bekezdés szerinti mellékletek, a (2) és (3) bekezdés szerinti bejelentés, a (3) bekezdés szerinti nyilatkozat és az (5) bekezdés szerinti észrevétel a döntés meghozatalánál nem vehető figyelembe.
11. § (1) * Ha az egységes kérelemre indult eljárásban az ügyfél helyett és nevében meghatalmazottja jár el, akkor a meghatalmazott saját ügyfélkapus azonosítással elérhető elektronikus felületet használja az eljárási cselekmények elektronikus elvégzéséhez. Az eljárási cselekmény meghatalmazott általi elektronikus elvégzéséhez a meghatalmazottnak a Kincstár által vezetett Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben (a továbbiakban: ügyfél-nyilvántartási rendszer) „kérelemre nyilvántartásba vett” besorolású ügyfélként ügyfél-azonosítóval kell rendelkeznie, továbbá a meghatalmazást személyesen, postai úton az ügyfél lakóhelye vagy székhelye szerint illetékes kormányhivatalhoz vagy elektronikus úton, ügyfélkapus azonosítással elérhető elektronikus felületen keresztül a Kincstár részére be kell nyújtania.
(2) A meghatalmazást a Kincstár által rendszeresített nyomtatványon vagy elektronikus űrlapon kell benyújtani, amely tartalmazza: *
a) a meghatalmazás típusát,
b) a meghatalmazó és a meghatalmazott ügyfélazonosítóját,
c) a meghatalmazás időbeli hatályára vonatkozó adatokat,
d) azon támogatási jogcímeket és intézkedéseket, amelyekre a meghatalmazás kiterjed,
e) az ügyfél nyilatkozatát az iratok kézbesítésére vonatkozóan, továbbá
f) a meghatalmazás érvényességéhez szükséges formai kellékeket.
(3) * A Kincstár kizárólag a (2) bekezdés szerinti, hiánytalan adattartalmú meghatalmazást veszi nyilvántartásba, hiányos meghatalmazás esetén a Kincstár a meghatalmazást visszautasítja.
(4) * A meghatalmazott által a saját ügyfélkapus azonosítással elérhető elektronikus felületen keresztül benyújtott meghatalmazást - a (9) bekezdésben foglaltak kivételével - a meghatalmazásban szereplő eljárási cselekmény elvégzését megelőzően legalább öt nappal postai úton vagy személyesen is be kell nyújtani az ügyfél lakóhelye vagy székhelye szerint illetékes kormányhivatalhoz. A meghatalmazást a Kincstár a papíralapú beérkezését követő három napon belül - a képviseleti jogosultság ellenőrzését követően - nyilvántartásba veszi, és erről döntést hoz. A (9) bekezdésben foglaltak kivételével a meghatalmazott csak a postai úton vagy személyesen benyújtott meghatalmazás Kincstár általi nyilvántartásba vételét követően végezhet eljárási cselekményt.
(5) * A meghatalmazó által saját ügyfélkapus azonosítással elérhető elektronikus felületen keresztül benyújtott meghatalmazás a (4) bekezdésben foglaltaktól eltérően a meghatalmazás elektronikus beérkezésének időpontjában hatályossá válik a Kincstárral szemben.
(6) A meghatalmazás módosítására a meghatalmazás benyújtására vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. Több meghatalmazott esetén az ügyfelet a meghatalmazottak bármelyike képviselheti, azonban az elektronikus űrlapkitöltő felületen eljárási cselekményt egyidejűleg csak egy meghatalmazott végezhet.
(7) * A meghatalmazás visszavonása az erre a célra rendszeresített nyomtatványon, postai úton vagy személyesen a lakóhely vagy székhely szerint illetékes kormányhivatalhoz vagy elektronikus űrlapon nyújtható be a Kincstárhoz. A meghatalmazás meghatalmazott általi visszavonása esetén a bejelentéshez csatolni kell annak igazolását, hogy a meghatalmazott a meghatalmazás visszavonásáról értesítette a meghatalmazót. Az igazolás hiányában a meghatalmazás megszüntetése a Kincstár irányában nem hatályos.
(8) * A meghatalmazott által saját ügyfélkapus azonosítással elérhető elektronikus felületen keresztül benyújtott, a meghatalmazás megszüntetésére irányuló nyilatkozatot az elektronikus benyújtást követő öt napon belül postai úton vagy személyesen is be kell nyújtani az ügyfél lakóhelye vagy székhelye szerint illetékes kormányhivatalhoz. A meghatalmazás meghatalmazott általi egyoldalú megszüntetése esetén a papíralapú bejelentéshez csatolni kell a (7) bekezdés szerinti igazolást. A postai úton vagy személyesen történő benyújtás és az igazolás hiányában a meghatalmazás megszüntetése a Kincstárral szemben nem hatályos.
(9) * Ha a meghatalmazott mellett az ügyfél is rendelkezik saját ügyfélkapuval, akkor a meghatalmazott által ügyfélkapus azonosítással benyújtott meghatalmazást, illetve annak módosítását vagy megszüntetését a meghatalmazó az ügyfélkapus azonosítással elérhető elektronikus felületen jóváhagyhatja. A meghatalmazó által jóváhagyott elektronikus meghatalmazást vagy megszüntetést papír alapon nem kell benyújtani. A meghatalmazás időbeli hatályának kezdete vagy visszavonás esetén a meghatalmazás időbeli hatályának vége a meghatalmazó által történt elektronikus jóváhagyás beérkezésének időpontja vagy a meghatalmazáson megjelölt időpont, amely nem lehet korábbi, mint a meghatalmazás vagy a meghatalmazás visszavonás ügyfélkapus azonosítással történő benyújtásának időpontja. Ha a meghatalmazó általi elektronikus jóváhagyás nem történik meg, akkor a kinyomtatott és aláírt meghatalmazást postai úton vagy személyesen is be kell nyújtani a lakóhely vagy székhely szerint illetékes kormányhivatal részére a (4) bekezdésben foglaltak szerint.
12. § (1) * Ha az elektronikus űrlapkitöltő felületen történő támogatási és kifizetési kérelembenyújtással kapcsolatos valamely eljárási cselekményt kamarai meghatalmazott végez, a kamarai meghatalmazott - a képviseleti jogosultságának a (2) bekezdés szerinti igazolását követően - e cselekmények elvégzésére saját ügyfélkapus azonosítással elérhető elektronikus felületet használja.
(2) * Az eljárási cselekmények elektronikus elvégzéséhez a kamarai meghatalmazottnak „kérelemre nyilvántartásba vett” besorolású ügyfélként ügyfél-azonosítóval kell rendelkeznie az ügyfél-nyilvántartási rendszerben, és az eljárására vonatkozó kamarai meghatalmazást az erre a célra rendszeresített elektronikus űrlapon, elektronikus úton, ügyfélkapus azonosítással elérhető elektronikus felületen keresztül be kell nyújtania a Kincstárhoz.
(3) * A kamarai meghatalmazott a saját ügyfélkapus azonosítással elérhető elektronikus felületen keresztül benyújtott kamarai meghatalmazást az elektronikus benyújtást követő tizenkét napon belül papír alapon, postai úton vagy személyesen is köteles benyújtani az ügyfél a lakóhely, illetve székhely szerint illetékes kormányhivatalhoz. Az ügyfél és a kamarai meghatalmazott aláírásával ellátott papíralapú kamarai meghatalmazást mindkét fél köteles megőrizni. Az elektronikusan benyújtott kamarai meghatalmazás papíralapú benyújtásáig a kamarai meghatalmazott az ügyfél helyett és nevében eljárhat, de amennyiben a kamarai meghatalmazott a meghatalmazást a jelen bekezdés szerinti határidőn belül nem nyújtja be az ügyfél a lakóhely vagy székhely szerint illetékes kormányhivatalhoz, a meghatalmazott által elvégzett eljárási cselekmények nem hatályosak. A kamarai meghatalmazás időbeli hatályának kezdete vagy visszavonás esetén a meghatalmazás időbeli hatályának vége a meghatalmazás elektronikus benyújtásának időpontja vagy a kamarai meghatalmazáson megjelölt időpont, amely nem lehet korábbi, mint a meghatalmazás benyújtásának vagy a meghatalmazás visszavonásának dátuma. A kamarai meghatalmazást az ügyfél a kamarai meghatalmazott általi elektronikus benyújtást követő tizenkét napon belül jóváhagyhatja elektronikusan is, ha rendelkezik saját ügyfélkapus azonosítással elérhető értesítési tárhellyel. Ebben az esetben a kamarai meghatalmazást nem kell papír alapon benyújtani.
(4) A kamarai meghatalmazás benyújtására a 11. § (5) bekezdése nem alkalmazható.
(5) A kamarai meghatalmazás benyújtására, a kamarai meghatalmazott eljárására és a több kamarai meghatalmazott igénybevételének esetére, valamint a kamarai meghatalmazás megszüntetésére - jelen §-ban foglalt eltérésekkel - a 11. §-ban foglaltak az irányadók. A kamarai meghatalmazás módosítására a kamarai meghatalmazás benyújtásának szabályait kell alkalmazni.
(6) * A kamarai meghatalmazás megszűnik a kamarai meghatalmazott NAK-nál fennálló munkaviszonya megszűnésének időpontjában. A kamarai meghatalmazottnak a tartós távollétéről vagy munkaviszonyának megszűnéséről - a távollét időtartamának vagy a megszűnés időpontjának pontos megjelölésével - a Kincstárt és az ügyfelet egyidejűleg értesítenie kell. A kamarai meghatalmazott tartós távolléte esetén - ha az ügyfél ehhez a kamarai meghatalmazásban hozzájárult - a NAK helyettesítő kamarai meghatalmazottat jelöl ki.
13. § (1) * Ha az ügyfél halála miatt vélelmezett örökös kíván eljárni, a vélelmezett örökösnek az eljárási cselekmény elvégzését megelőzően, személyesen vagy postai úton, a Kincstár által rendszeresített nyomtatványon be kell nyújtania a vélelmezett örökösként való eljárásra irányuló kérelmét a lakóhelye vagy székhelye szerint illetékes kormányhivatalhoz.
(2) Az egységes kérelmet, az adatváltozás bejelentését, az adategyeztetés során tett nyilatkozatot és a 10. § (5) bekezdése szerinti észrevételt benyújtani kívánó vélelmezett örökösnek „kérelemre nyilvántartásba vett” besorolású ügyfélként rendelkeznie kell ügyfél-azonosítóval. Ennek érdekében legkésőbb az (1) bekezdés szerinti kérelem benyújtásával egyidejűleg kérelmeznie kell az ügyfél-nyilvántartási rendszerbe történő nyilvántartásba vételét.
(3) Az (1) bekezdés szerinti kérelemhez csatolni kell az elhalálozást igazoló okirat (halotti anyakönyvi kivonat), továbbá a házastársi minőséget igazoló vagy a törvényes öröklési rend szerinti örökösi minőséget megalapozó okirat (házassági anyakönyvi kivonat vagy születési anyakönyvi kivonat) másolatát.
(4) Az (1) bekezdés abban az esetben is alkalmazandó, ha az ügyfél halála az egységes kérelem benyújtását követően következett be.
14. § (1) Az egységes kérelemre indult eljárást érintő vis maior bejelentést az elháríthatatlan külső ok (vis maior) esetén alkalmazandó egyes szabályokról és a vis maiorral összefüggő egyes miniszteri rendeletek módosításáról szóló 94/2015. (XII. 23.) FM rendeletben foglaltaknak megfelelően kell megtenni.
(2) * Az egységes kérelemmel egyidejűleg benyújtott, a MePAR rendelet 8. §-a szerinti változásvezetési bejelentést, valamint az ügyfél-nyilvántartási rendszerben nyilvántartott adatokra vonatkozó adatváltozás bejelentését elektronikus úton kell benyújtani.
15. § (1) * Az egységes kérelem, az adatváltozás bejelentése, az adategyeztetés során tett nyilatkozat, a jogszerű földhasználatra vonatkozó nyilatkozat és a 10. § (5) bekezdése szerinti ügyféli észrevétel (a továbbiakban együtt: beadvány) Kincstár általi elektronikus fogadásának tényét az ezeket tartalmazó KR dokumentumnak a benyújtó ügyfél vagy meghatalmazott értesítési tárhelyére történő feltöltése jelenti, beérkezésének időpontját pedig KR dokumentum igazolja. A beadvány beérkezéséről a Kincstár elektronikus úton értesíti az ügyfelet.
(2) Az (1) bekezdés szerinti értesítésnek tartalmaznia kell:
a) az ügyfél-azonosító adatokat,
b) az ügyfél ügyfél-nyilvántartási rendszerben rögzített fizetési számlaszámát,
c) a beadvány beérkezésének időpontját (év, hónap, nap, óra, perc),
d) a beadvány érkeztetési számát, valamint
e) a beadvány mellékleteként elektronikusan csatolt dokumentumok darabszámát.
(3) * Az egységes kérelem benyújtásáról szóló igazolást a Kincstár az ügyfél írásbeli kérelmére harminc napon belül papír alapon is kiállítja és megküldi az ügyfél részére.
(4) A (3) bekezdés szerinti igazolás az egységes kérelemben foglaltaknak megfelelően tartalmazza:
b) a bejelentett táblák adatait az alábbiak szerint:
ba) a fizikai blokk azonosító számát,
bb) a bejelentett tábla sorszámát,
bd) a bejelentett terület nagyságát,
c) a bejelentett támogatási jogcímeket,
d) az ügyfél ügyfél-nyilvántartási rendszerben rögzített fizetési számlaszámát,
e) az egységes kérelem benyújtásának időpontját,
f) a támogatás vonatkozásában kérelmezett állategyed azonosító számát, valamint
g) a támogatás vonatkozásában kérelmezett állatlétszámot.
4. Az egységes kérelem késedelmes benyújtása
16. § (1) * Az egységes kérelem tárgyév május 15-e után - a (2) bekezdésben foglalt jogkövetkezménnyel - tárgyév június 9-éig nyújtható be, amely benyújtási határidő jogvesztő.
(2) * A tárgyév május 15-e után, de tárgyév június 9-éig benyújtott egységes kérelem esetében a Kincstár a támogatási összeget munkanaponként egy százalékkal csökkenti az igényelt támogatás vonatkozásában.
17. § (1) * A 10. § (1) bekezdése szerint benyújtott egységes kérelemben megadott adatokra vonatkozó adatváltozás - a 10. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően - tárgyév május 15-e után jelenthető be.
(2) Az adatváltozás bejelentéséhez kapcsolódóan a 2. § (1) bekezdésében meghatározott miniszteri rendeletekben foglalt jogkövetkezményeket kell alkalmazni.
(3) Ha az egységes kérelemben bejelentett terület hasznosítása vonatkozásában az egységes kérelem benyújtását követően a hasznosító személye megváltozik, arról a terület új hasznosítója a változás bekövetkezésétől számított tizenöt napon belül bejelentést köteles tenni a Kincstár által rendszeresített, a Kincstár honlapján közzétett nyomtatványon, amely tartalmazza *
a) a kérelmet benyújtó és az új hasznosító adatait,
b) az új hasznosító nyilatkozatát a hasznosítás feltételeinek ismeretére vonatkozóan, valamint
c) a hasznosító személyének változásával érintett földterületek numerikus adatait.
(4) Az új hasznosító (3) bekezdés b) pontja szerinti nyilatkozatának ki kell terjednie arra, hogy a benyújtott egységes kérelemben megjelölt támogatási jogcímek vonatkozásában a támogatási feltételeket megismerte, és azok betartását vállalja.
(5) A hasznosító személyében bekövetkezett, teljes üzem átruházással járó változásokra a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 8. cikkében foglaltakat kell alkalmazni.
(6) Az egységes kérelemben igényelt támogatás a hasznosító személyének változásától függetlenül az egységes kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelőnek kerül kifizetésre.
(7) A hasznosító személyében bekövetkezett változásra vonatkozó, e rendelet szerinti rendelkezéseket abban az esetben kell alkalmazni, ha a 2. § (1) bekezdésében meghatározott miniszteri rendelet eltérően nem rendelkezik.
6. Az egységes kérelem módosítása
18. § (1) * A tárgyév május 15-éig benyújtott egységes kérelem a mezőgazdasági parcellák vonatkozásában tárgyév május 31-éig jogkövetkezmény nélkül módosítható.
(2) * A módosítás tárgyév május 31-ét követően - az érintett mezőgazdasági parcella tényleges hasznosítására vonatkozó támogatási összeg munkanaponkénti egy százalékos csökkentése mellett - tárgyév június 9-éig nyújtható be.
7. Az előzetes ellenőrzés
19. § (1) * Az előzetes ellenőrzés kiterjed a bejelentett táblák, ökológiai jelentőségű területek, állategyedek, valamint az egységes kérelemben igényelt támogatások tekintetében a 2. § (1) bekezdésében meghatározott miniszteri rendeletekben előírt kötelező mellékletek csatolása tényének vizsgálatára. A vizsgálat nem terjed ki a mellékletek tartalmának vizsgálatára.
(2) * Ha a Kincstár az egységes kérelmek előzetes ellenőrzése során megállapítja, hogy a bejelentett táblák, ökológiai jelentőségű területek, állategyedek esetében valószínűsíthetően meg nem felelés miatti eljárás lefolytatása lenne indokolt, vagy megállapításra kerül, hogy a kötelező melléklet nem került csatolásra, úgy erről a megállapításáról a 10. § (1) bekezdésében meghatározott határnapot követő 26 napon belül értesíti az ügyfelet.
(3) Az ügyfél a tárgyévi egységes kérelmét az (1) bekezdés szerinti megállapításoknak megfelelően a 10. § (2) bekezdésében meghatározott határnapot követő 35 napon belül jogkövetkezmények nélkül módosíthatja, valamint egyéb adatváltozást jelenthet be.
(4) * Az előzetes ellenőrzésről szóló felszólító végzésre adott válasz benyújtási időpontjának a tárgyév június 20-áig utoljára történt elektronikus feltöltés napja minősül. A 18. § (2) bekezdésében foglalt határidőn túl benyújtott válasz nem eredményezheti a 18. § (2) bekezdésében foglalt határnapig benyújtott kérelem módosítását az addig bejelentett terület, illetve állategyedek tekintetében.
(5) * Amennyiben a (4) bekezdésben foglalt határnapot követően a bejelentett táblák, illetve ökológiai jelentőségű területek esetében az előzetes ellenőrzés során valószínűsített meg nem felelés továbbra is fennáll, a Kincstár az előzetes egyeztetéssel érintett bejelentett táblák, illetve ökológiai jelentőségű területek tekintetében a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 3. cikk (2) bekezdésében foglaltak szerint jár el.
8. A másodvetés és az ökológiai jelentőségű másodvetés bejelentése
20. § * (1) Ökológiai másodvetés és zöldtrágyázás céljából elvetett másodvetés bejelentése során az ügyfélnek az egységes kérelmében - az egységes kérelem benyújtására előírt határidőn belül - meg kell jelölnie
a) az ökológiai másodvetéssel, zöldtrágyázás céljából elvetett másodvetéssel érintett terület nagyságát,
b) az ökológiai másodvetésben, zöldtrágyázás céljából elvetett másodvetésben érintett növény megnevezését,
c) az ökológiai másodvetés, zöldtrágyázás céljából elvetett másodvetés tervezett vetési időpontját és
d) az ökológiai másodvetés, zöldtrágyázás céljából elvetett másodvetés fizikai elhelyezkedését.
(2) Az ügyfélnek az egységes kérelemben bejelentett tábláin megvalósított másodvetés, ökológiai jelentőségű másodvetés és zöldtrágyázás céljából elvetett másodvetés tényleges vetését, annak helyét és az esetleges betakarítását vagy beforgatását - a vetést, a betakarítást vagy beforgatást követő tizenöt napon belül - külön be kell jelentenie a Kincstár részére az elektronikus űrlapkitöltő felületen. Az egy másodvetésre vonatkozó tényleges vetési, betakarítási és beforgatási időpontokat külön-külön kell bejelenteni.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti határidő elmulasztása esetén az egységes kérelemben bejelentett, tervezett másodvetés nem kerül figyelembevételre az egyes támogatások vonatkozásában. Az egységes kérelem benyújtására előírt határidőn túl új ökológiai jelentőségű másodvetés és zöldtrágyázás céljából elvetett másodvetés csak akkor jelenthető be és vehető figyelembe, ha azzal
a) az egységes kérelem benyújtására előírt határidőn belül bejelentett másodvetés kerül kiváltásra, és
b) a határidőn belül bejelentett ökológiai jelentőségű másodvetés és zöldtrágyázás céljából elvetett másodvetés területe nem növekszik.
(4) Nem vehető figyelembe olyan másodvetés és zöldtrágyázás céljából elvetett másodvetés, amely a tárgyév október 31-e és a tárgyévet követő év február 15-e között kerül elvetésre.
(5) Ha jogszabály eltérően nem rendelkezik, akkor nem fogadható el olyan másodvetés, amely a vetéstől számított legalább hatvan napig nincs jelen a mezőgazdasági termelő földterületén.
21. § A 3. § alapján az egységes kérelem kötelező tartalmát képező adatok, valamint az egységes kérelem adatainak igazolására szolgáló, az egységes kérelem mellékletét képező dokumentumok hiánypótlás tárgyát nem képezhetik.
10. Adminisztratív és helyszíni ellenőrzés
22. § (1) A 2. § (1) bekezdés c)-f) pontjában meghatározott támogatás a 8/2015. (III. 13.) FM rendelet 3. § (1) bekezdése szerinti, kizárt mezőgazdasági termelő részére nem nyújtható.
(2) * Az ügyfél földhasználati jogosultságát a Kincstár az eljárási törvény 22. § (2) bekezdésében szabályozottaknak megfelelően, a 44. § (7) bekezdése szerinti dokumentumok alapján vizsgálhatja. A jogszerű földhasználattal nem igazolt területek után az ügyfél nem jogosult támogatásra, ezen területeket jogosulatlanul igényelt területként kell figyelembe venni.
(3) * Az eljárási törvény 44. § (7) bekezdésében felsorolt, jogszerű földhasználat igazolásaként elfogadható okiratok közül - amennyiben a jogszerű földhasználat igazolása földhasználati szerződéssel történik - a Kincstár kizárólag azt fogadja el, amely a megkötése időpontjában hatályos jogszabályok alapján érvényes földhasználati, vagy föld hasznosítására irányuló jogcímnek minősül.
(4) * A jogszerű földhasználat igazolására felszólító végzés a 809/2014/EU rendelet 3. cikk (2) bekezdése alapján ellenőrzésről történő értesítésnek minősül.
23. § (1) Az egységes kérelemben foglaltak, valamint a támogatási feltételek adminisztratív és helyszíni ellenőrzésére
a) a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben,
b) a HMKÁ rendeletben,
c) a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet III. címében, valamint
d) a 2. § (1) bekezdésében meghatározott miniszteri rendeletekben
foglaltak szerint kerül sor a 4. § (2) bekezdés a) pontja szerinti grafikus azonosítással egyidejűleg kezdeményezett MePAR rendelet 8. §-a szerinti változásátvezetési bejelentés feldolgozása során megállapítottak figyelembevételével. *
(2) Ha az adott referenciaterületre benyújtott támogatási kérelmekben szereplő igénylések, illetve az (1) bekezdés alapján végzett ellenőrzések által lefedett terület összesen nagyobb, mint a referenciaterület mértéke, akkor túligénylés kerül megállapításra.
(3) * Ha a túligénylés nem haladja meg a referenciaterület méretének mérési tűréshatárral számolt területét, akkor a Kincstár a túligénylés arányában a referenciaterület méretéig csökkenti a referenciaterületen belüli támogatási igénylésekben megjelölt területeket.
(4) Ha a túligénylés meghaladja a mérési tűréshatárral számolt referenciaterületet, akkor a Kincstár *
a) adategyeztetést rendel el, és felhívja az érintett ügyfeleket a kérelemben megadott adatok valóságnak megfelelő helyesbítésére, vagy
b) a (9) bekezdés b) pontja szerint jár el.
(5) * Ha a túligénylés vizsgálata során a Kincstár megállapítja, hogy az adott referenciaterületen egyetlen ügyfél érintett, akkor a referenciaterületet meghaladó terület jogosulatlan igénylésnek számít, és a Kincstár a támogatási igénylésekben megjelölt területet csökkenti a referenciaterület mértékéig.
(6) A (4) bekezdés a) pontja szerinti felhívásban meg kell jelölni az érintett referenciaterületre egységes kérelmet benyújtó ügyfelet és a kérelmében foglaltaknak megfelelően a bejelentett táblára vonatkozó adatokat.
(7) * A (4) bekezdés a) pontja szerinti felhívásban megjelölt határidőt elmulasztó ügyfél adategyeztetéssel érintett referencia területre benyújtott támogatási kérelmében szereplő igénylések földhasználati jogszerűségének kivizsgálása érdekében - tekintettel arra, hogy ezen területek esetében a földhasználat jogszerűsége az eljárási törvény 44. § (5) bekezdése alapján kétségesnek tekintendő - az eljárási törvény 44. § (6) bekezdése alapján a Kincstár felhívására köteles földhasználata jogszerűségét igazolni.
(8) * Ha a (4) bekezdés a) pontja szerinti felhívásban foglalt határidőt a kérelmet benyújtó ügyfél elmulasztotta, és a (7) bekezdés szerint lefolytatott, jogszerű földhasználatra vonatkozó vizsgálat eredménye alapján továbbra is fennáll a mérési tűréshatárral számolt referenciaterületet meghaladó túligénylés, akkor a túligényléssel érintett összes, jogszerű földhasználatra vonatkozó vizsgálattal korábban nem érintett ügyfél esetében a Kincstár adminisztratív, illetve - valamennyi, a túligényelt referenciaterületen igénylő ügyfél esetében - helyszíni ellenőrzést folytat le az érintett referenciaterület vonatkozásában.
(9) * Ha a (7) bekezdés szerinti jogszerű földhasználatra vonatkozó vizsgálatot nem kell lefolytatni, és a (4) bekezdés a) pontja alapján megállapított túligénylés az ügyfelek által az adategyeztetés során tett nyilatkozatokat követően részben vagy egészben továbbra is fennáll, a Kincstár
a) a mérési tűréshatárral számolt referenciaterületet meg nem haladó túligénylés esetén a túligénylés arányában a referenciaterület méretéig arányosan csökkenti a referenciaterületen belüli támogatási igénylésekben megjelölt területeket, vagy
b) a mérési tűréshatárral számolt referenciaterületet meghaladó túligénylés esetén adminisztratív, illetve helyszíni ellenőrzést folytat le az érintett referenciaterület vonatkozásában.
(10) * Ha az adott referencia területre végzett helyszíni ellenőrzések által a mérési tűréshatár figyelembevételével meghatározott területek összege meghaladja a referenciaterületet, abban az esetben a Kincstár a referenciaterület felett megállapított területet az egyes táblákra megállapított területek arányában levonja a referencia területen belüli támogatási táblák megállapított területeiből.
(11) * Ha adott referenciaterületen az ügyfelek által a 4. § (2) bekezdés b) pontja szerint bejelentett táblák grafikus adatai egymással, valamint a táblaszintű ökológiai jelentőségű terület grafikus adatai egymással minimum 15% vagy minimum 0,25 hektár, a táblával szomszédosan elhelyezkedő ökológiai jelentőségű terület esetében minimum 15%, a pontszerű ökológiai jelentőségű terület esetében 100% átfedést mutatnak, akkor a Kincstár az érintett területek vonatkozásában egyeztetésre hívja fel az ügyfeleket, felszólítva a megadott grafikus tábla adatainak helyesbítésére. A helyesbítést az ügyfél ügyfélkapus azonosítással elérhető elektronikus felületen keresztül elektronikus úton köteles megtenni.
(12) * Ha a (11) bekezdésben megállapított, az ott meghatározott mértéket elérő átfedés az ügyfelek által benyújtott helyesbítéseket követően továbbra is fennáll, a Kincstár adminisztratív vagy helyszíni ellenőrzést folytat le az érintett táblák vonatkozásában.
(13) * A (11) bekezdés szerinti felhívás - e rendelet vagy más jogszabály eltérő rendelkezése hiányában - a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 3. cikk (2) bekezdése szerinti meg nem felelésről való értesítésnek minősül. Ha a helyesbítés során a táblaterület pontosítása az eredeti igényléshez képest csökkentéssel jár, vagy a kérelem visszavonásra kerül, akkor a szankció mértéke az eredetileg igényelt táblaterület vonatkozásában elvégzett adminisztratív vagy helyszíni ellenőrzés eredménye alapján kerül megállapításra. Az adminisztratív vagy helyszíni ellenőrzés az érintett táblák igényelt numerikus és grafikusan megadott adatain alapul.
(14) * Ha adott referenciaterülettel az ügyfelek által a 4. § (2) bekezdés b) pontja szerint bejelentett táblák, illetve ökológiai jelentőségű területek, másodvetések grafikus adatai a MePAR rendelet 8. § (1) bekezdésében foglalt toleranciát meghaladó mértékben ráfedést mutatnak, akkor a Kincstár az érintett területek vonatkozásában adminisztratív vagy helyszíni ellenőrzést folytat le az érintett táblák vonatkozásában.
(15) * A Kincstár a vonatkozó referenciaterületeken az adminisztratív vagy helyszíni ellenőrzés során a 4. § (2) bekezdés a) pontja szerinti grafikus azonosítástól eltérően is megállapíthatja a kérelmezett terület valós elhelyezkedését.
(16) * Az adategyeztetés során az ügyfél által csökkentett területet jogosulatlanul igényelt területként kell figyelembe venni.
(17) * A (4) bekezdés a) pontja szerinti felhívásra adott válasz benyújtási időpontjának az adategyeztetésre történő felszólításban megjelölt határidőn belül utoljára feltöltött elektronikus válasz benyújtásának időpontja minősül, azzal, hogy ezen pontosítás során megjelölt objektum területnagysága nem haladhatja meg az adategyeztető elektronikus űrlapkitöltő felületre történő első belépéskori állapotnak megfelelő területnagyságot.
24. § (1) * Ha a Kincstár több egységes kérelem alapján többszörös igénylést állapít meg, akkor a 23. § (3)-(9) bekezdése szerint jár el.
(2) * Túligénylés vagy többszörös igénylés esetén a Kincstár azon ügyfél számára állapítja meg a támogatást, amely ügyfél hitelt érdemlően bizonyítja, hogy az adott terület vonatkozásában jogszerű földhasználónak minősül. Ha a jogszerű földhasználó ügyfél egyébként jogosult támogatás igénybevételére, részére a Kincstár a támogatást az adott terület hasznosításához igazodva, azzal megegyezően állapítja meg.
(3) Ha a (2) bekezdés és a 23. § (3)-(9) bekezdése szerinti eljárás eredményeképpen sem szüntethető meg a túligénylés vagy a többszörös igénylés, akkor a referenciaterületet meghaladó terület minden érintett kérelem esetében jogosulatlan igénylésnek számít.
(4) A (3) bekezdés szerinti terület - a jogosulatlan igényléshez kapcsolódó jogkövetkezmények számítása szempontjából - nem haladhatja meg az adott referenciaterületen kérelmezett terület 100%-át.
(5) * A (3) bekezdés szerinti jogosulatlan igénylés mindaddig fennáll, amíg valamelyik érintett ügyfél a jogvita elbírálására egyébként illetékes hatóság vagy bíróság jogerős határozatával nem igazolja jogosultságát, vagy az érintett ügyfelek együttesen nem helyesbítik a kérelmeiket. Ha bármelyik érintett ügyfél igazolja, hogy a jogvita elbírálására eljárás indult, az érintett ügyfelek egységes kérelmei alapján indított, a jogosulatlan igényléssel érintett eljárásokat a Kincstár a jogvita jogerős eldöntéséig felfüggeszti.
(6) * Részben vagy egészben bezárt területre történő igénylés esetén a Kincstár az adott táblákat a jogszerű földhasználat vizsgálatra vonatkozó kiválasztási eljárásában kockázati tényezőként veszi figyelembe.
25. § Amennyiben az ügyfél nem tesz eleget az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 72. cikk (1) bekezdésében írt valamennyi mezőgazdasági parcella bejelentésére vonatkozó kötelezettségének, és az egységes kérelmén bejelentett összes mezőgazdasági parcella területének, valamint az általa bejelentett és be nem jelentett mezőgazdasági parcellák területének összege közötti különbözet
a) meghaladja a bejelentett területek 3%-át, de nem éri el a 10%-ot, úgy az adott évre a mezőgazdasági termelőnek fizetendő, az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 67. cikk (4) bekezdés b) pontja szerinti területalapú közvetlen támogatások teljes összege 1%-kal,
b) a bejelentett területek legalább 10%-a, de nem éri el a 20%-ot, úgy az adott évre a mezőgazdasági termelőnek fizetendő, az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 67. cikk 4. bekezdés b) pontja szerinti területalapú közvetlen támogatások teljes összege 2%-kal,
c) a bejelentett területek legalább 20%-a, úgy az adott évre a mezőgazdasági termelőnek fizetendő, az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 67. cikk 4. bekezdés b) pontja szerinti közvetlen területalapú támogatások teljes összege 3%-kal
kerül csökkentésre.
26. § (1) A bejelentett tábla tekintetében a helyszíni ellenőrzés során mértnél nagyobb terület bejelentését ellensúlyozza az ugyanazon terménycsoportba tartozó egyéb tábla esetében a helyszíni ellenőrzés során mértnél kisebb terület bejelentése (a továbbiakban: területkompenzációs mechanizmus).
(3) * A területkompenzációs mechanizmusban azon támogatásra bejelentett tábla vehető figyelembe, amely megállapított területe kizárólag az (1) és (5) bekezdés szerinti helyszíni ellenőrzés eredményeként kerül meghatározásra. A megállapított terület meghatározásánál figyelembe kell venni a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 18. cikkében foglaltakat.
(4) A területkompenzációs mechanizmus a 2. § (1) bekezdés b)-f) pontjában meghatározott támogatások esetében alkalmazandó.
(5) * Az (1) bekezdés szerinti helyszíni ellenőrzésbe nem értendő bele az a mérés, amelynek eredményeként a bejelentett tábla egybeművelt tábla részeként kerül megállapításra.
11. Az elektronikus kapcsolattartás szabályai
27. § (1) * Az ügyfél vagy meghatalmazottja az egységes kérelemre indult eljárásban - ideértve a bírósági felülvizsgálat és a felügyeleti eljárás kivételével a jogorvoslati eljárást is - a Kincstár felé teljesítendő, az e rendeletben, valamint a Kincstár döntésében meghatározott kötelezettségét, illetve jogosultságát az elektronikus kapcsolattartás választása esetén esetén - az elektronikus űrlapkitöltő felületen - kizárólag elektronikus úton teljesítheti, illetve gyakorolhatja. Jelen bekezdésben foglalt rendelkezés nem érinti az elektronikus kapcsolattartás e rendeletben előírt kötelező eseteit, valamint a 11. § (4), (7) és (8) bekezdésében, valamint a 12. § (3) bekezdésében szabályozott papír alapon történő benyújtási kötelezettséget.
(2) Az ügyfél vagy meghatalmazottja az elektronikus űrlapkitöltő felületen nyilatkozhat arról, hogy elektronikus kapcsolattartást választ.
(3) * Az ügyfél vagy meghatalmazottja az elektronikus kapcsolattartásra irányuló nyilatkozatát - az elektronikus űrlapkitöltő felületen keresztül vagy papír alapon megküldött nyilatkozatban - visszavonhatja.
(4) * Az előzetes ellenőrzés, a jogszerű földhasználat vizsgálata, valamint az adategyeztetés vonatkozásában kötelező az elektronikus kapcsolattartás.
12. Kifizetés
28. § (1) * Ha a 2. § (1) bekezdésben meghatározott miniszteri rendelet másképp nem rendelkezik, akkor a támogatás kifizetése tárgyév december 1. és tárgyévet követő év június 30. között az ügyfélnek a Kincstár által vezetett ügyfél-nyilvántartási rendszerben nyilvántartott fizetési számlájára történő átutalással történik.
(2) Ha a 2. § (1) bekezdésben meghatározott miniszteri rendelet másként nem rendelkezik, a támogatás euróban kerül megállapításra és forintban kerül kifizetésre. Az átváltásra az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 106. cikk (3) bekezdés első fordulata szerint meghatározott árfolyamot kell alkalmazni.
29/A. § * (1) E rendeletnek a földművelésügyi miniszter feladat- és hatáskörébe tartozó, egyes agrártámogatásokat szabályozó rendeletek módosításáról szóló 37/2016. (V. 18.) FM rendelettel [a továbbiakban: 37/2016. (V. 18.) FM rendelet] megállapított 10. § (2) bekezdését, 11. § (10) bekezdését, 12. § (3) bekezdését, 12. § (7) bekezdését, 16. §-át, 17. § (1) bekezdését, és 18. §-át a 37/2016. (V. 18.) FM rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
(2) A 2016. május 23-ig benyújtott egységes kérelmek esetén a 10. § (1) bekezdés szerinti benyújtási határidőt megtartottnak kell tekintetni.
29/B. § * (1) E rendeletnek az egyes közvetlen támogatásokat szabályozó miniszteri rendeletek módosításáról szóló 72/2016. (XI. 3.) FM rendelettel [a továbbiakban: 72/2016. (XI. 3.) FM rendelet] megállapított 20. § (2)-(4) bekezdését a 72/2016. (XI. 3.) FM rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell.
(2) E rendeletnek a 72/2016. (XI. 3.) FM rendelettel hatályon kívül helyezett 5. § (1) bekezdését a 2016. évben benyújtott egységes kérelemre indult eljárásokban nem kell alkalmazni.
30. § Ez a rendelet
a) a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek,
b) a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek,
c) a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről és X. mellékletének módosításáról szóló, 2014. március 11-i 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek,
d) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer, a kifizetések elutasítására és visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a közvetlen kifizetésekre, a vidékfejlesztési támogatásokra és a kölcsönös megfeleltetésre alkalmazandó közigazgatási szankciók tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. március 11-i 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek,
e) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az integrált igazgatási és kontrollrendszer, a vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő megállapításáról szóló, 2014. július 17-i 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek
Megállapította: 8/2018. (III. 29.) FM rendelet 42. §. Hatályos: 2018. III. 30-tól.
Megállapította: 10/2019. (IV. 1.) AM rendelet 16. § (1). Hatályos: 2019. IV. 9-től.
Megállapította: 10/2019. (IV. 1.) AM rendelet 16. § (2). Hatályos: 2019. IV. 9-től.
Megállapította: 10/2019. (IV. 1.) AM rendelet 16. § (3). Hatályos: 2019. IV. 9-től.
Megállapította: 10/2019. (IV. 1.) AM rendelet 16. § (4). Hatályos: 2019. IV. 9-től.
Hatályon kívül helyezte: 10/2019. (IV. 1.) AM rendelet 24. §. Hatálytalan: 2019. IV. 9-től.
Megállapította: 13/2017. (III. 17.) FM rendelet 44. §. Módosította: 10/2019. (IV. 1.) AM rendelet 23. § a).
Módosította: 10/2019. (IV. 1.) AM rendelet 23. § b).
Megállapította: 10/2019. (IV. 1.) AM rendelet 17. § (1). Hatályos: 2019. IV. 9-től.
Megállapította: 8/2018. (III. 29.) FM rendelet 43. §. Hatályos: 2018. III. 30-tól.
Megállapította: 10/2019. (IV. 1.) AM rendelet 17. § (2). Hatályos: 2019. IV. 9-től.
Hatályon kívül helyezte: 72/2016. (XI. 3.) FM rendelet 15. §. Hatálytalan: 2016. XI. 4-től.
Megállapította: 10/2019. (IV. 1.) AM rendelet 18. §. Hatályos: 2019. IV. 9-től.
Módosította: 8/2018. (III. 29.) FM rendelet 49. § b).
Hatályon kívül helyezte: 8/2018. (III. 29.) FM rendelet 50. § a). Hatálytalan: 2018. III. 30-tól.
Megállapította: 13/2017. (III. 17.) FM rendelet 46. § (1). Módosította: 8/2018. (III. 29.) FM rendelet 49. § c).
Megállapította: 13/2017. (III. 17.) FM rendelet 46. § (2). Hatályos: 2017. III. 18-tól.
Megállapította: 8/2018. (III. 29.) FM rendelet 44. §. Hatályos: 2018. III. 30-tól.
Módosította: 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 109. § b).
Módosította: 8/2018. (III. 29.) FM rendelet 49. § c), 10/2019. (IV. 1.) AM rendelet 23. § c).
Megállapította: 13/2017. (III. 17.) FM rendelet 47. § (1). Módosította: 8/2018. (III. 29.) FM rendelet 49. § c), d).
Módosította: 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 109. § b), d), 8/2018. (III. 29.) FM rendelet 49. § f).
Megállapította: 13/2017. (III. 17.) FM rendelet 47. § (2). Módosította: 8/2018. (III. 29.) FM rendelet 49. § e).
Módosította: 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 109. § g), 8/2018. (III. 29.) FM rendelet 49. § e).
Megállapította: 13/2017. (III. 17.) FM rendelet 47. § (3). Hatályos: 2017. III. 18-tól.
Megállapította: 13/2017. (III. 17.) FM rendelet 47. § (3). Módosította: 8/2018. (III. 29.) FM rendelet 49. § e).
Megállapította: 8/2018. (III. 29.) FM rendelet 45. §. Módosította: 10/2019. (IV. 1.) AM rendelet 23. § d).
Hatályon kívül helyezte: 8/2018. (III. 29.) FM rendelet 50. § b). Hatálytalan: 2018. III. 30-tól.
Módosította: 8/2018. (III. 29.) FM rendelet 49. § d).
Módosította: 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 109. § f), 8/2018. (III. 29.) FM rendelet 49. § c).
Megállapította: 13/2017. (III. 17.) FM rendelet 48. §. Módosította: 8/2018. (III. 29.) FM rendelet 49. § e), g), 10/2019. (IV. 1.) AM rendelet 23. § e).
Módosította: 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 109. § i).
Hatályon kívül helyezte: 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 110. § b). Hatálytalan: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 13/2017. (III. 17.) FM rendelet 49. §. Hatályos: 2017. III. 18-tól.
Módosította: 10/2019. (IV. 1.) AM rendelet 23. § f).
Megállapította: 10/2019. (IV. 1.) AM rendelet 19. §. Hatályos: 2019. IV. 9-től.
Módosította: 37/2016. (V. 18.) FM rendelet 26. § d), e), 13/2017. (III. 17.) FM rendelet 54. § a), b).
Módosította: 37/2016. (V. 18.) FM rendelet 26. § d), e), 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 109. § b), 13/2017. (III. 17.) FM rendelet 54. § a), b).
Módosította: 37/2016. (V. 18.) FM rendelet 26. § d), f), 13/2017. (III. 17.) FM rendelet 54. § a).
Módosította: 88/2016. (XII. 29.) FM rendelet 109. § c).
Módosította: 37/2016. (V. 18.) FM rendelet 26. § a), g), 13/2017. (III. 17.) FM rendelet 54. § c), d).
Módosította: 37/2016. (V. 18.) FM rendelet 26. § e), h), 13/2017. (III. 17.) FM rendelet 54. § b), e).
Megállapította: 13/2017. (III. 17.) FM rendelet 50. § (1). Hatályos: 2017. III. 18-tól.
Megállapította: 9/2018. (VII. 2.) AM rendelet 20. §. Hatályos: 2018. VII. 3-tól.
Beiktatta: 10/2019. (IV. 1.) AM rendelet 20. §. Hatályos: 2019. IV. 9-től.
Megállapította: 10/2019. (IV. 1.) AM rendelet 21. §. Hatályos: 2019. IV. 9-től.
Beiktatta: 8/2018. (III. 29.) FM rendelet 46. §. Hatályos: 2018. III. 30-tól.
Módosította: 10/2019. (IV. 1.) AM rendelet 23. § g).
Megállapította: 8/2018. (III. 29.) FM rendelet 47. § (1). Hatályos: 2018. III. 30-tól.
Megállapította: 13/2017. (III. 17.) FM rendelet 52. § (1). Hatályos: 2017. III. 18-tól.
Megállapította: 13/2017. (III. 17.) FM rendelet 52. § (2). Módosította: 8/2018. (III. 29.) FM rendelet 49. § c), i).
Megállapította: 8/2018. (III. 29.) FM rendelet 47. § (2). Hatályos: 2018. III. 30-tól.
Beiktatta: 13/2017. (III. 17.) FM rendelet 52. § (3). Módosította: 10/2019. (IV. 1.) AM rendelet 23. § h).
Beiktatta: 13/2017. (III. 17.) FM rendelet 52. § (3). Hatályos: 2017. III. 18-tól.
Beiktatta: 8/2018. (III. 29.) FM rendelet 47. § (3). Hatályos: 2018. III. 30-tól.
Beiktatta: 9/2018. (VII. 2.) AM rendelet 21. §. Hatályos: 2018. VII. 3-tól.
Hatályon kívül helyezte: 8/2018. (III. 29.) FM rendelet 50. § c). Hatálytalan: 2018. III. 30-tól.
Módosította: 10/2019. (IV. 1.) AM rendelet 23. § i).
Beiktatta: 9/2018. (VII. 2.) AM rendelet 22. §. Hatályos: 2018. VII. 3-tól.
Megállapította: 10/2019. (IV. 1.) AM rendelet 22. § (1). Hatályos: 2019. IV. 9-től.
Megállapította: 10/2019. (IV. 1.) AM rendelet 22. § (2). Hatályos: 2019. IV. 9-től.
Hatályon kívül helyezte: 8/2018. (III. 29.) FM rendelet 50. § d). Hatálytalan: 2018. III. 30-tól.
Beiktatta: 37/2016. (V. 18.) FM rendelet 25. §. Hatályos: 2016. V. 19-től.
Beiktatta: 72/2016. (XI. 3.) FM rendelet 14. §. Hatályos: 2016. XI. 4-től.

matches:
§ 1
§ 7
§ 5
§ 10
§ 17
§ 2
§ 10
§ 4
bíróság