(1a)1 A klímavédelemért felelős hatóság Ügkr. tv-ben megállapított feladatait országos illetékességgel a Nemzeti Klímavédelmi Hatóság (a továbbiakban: hatóság) látja el. Az e rendelet hatálya alá tartozó tevékenységekre vonatkozó kérelem kizárólag a hatóságnál nyújtható be, az e rendeletben foglalt kivételekkel.
(1b)2 A hatóság a fluortartalmú üvegházhatású gázokkal és az ózonréteget lebontó anyagokkal kapcsolatos tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 14/2015. (II. 10.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdése szerinti Klímagáz adatbázis önálló részeként vezeti az Ügkr. tv. 31/B. § (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszert (a továbbiakban: ETS rendszer).
(1c)3 Az üzemeltető, a hitelesítő és azon gazdasági társaság, egyéb szerv vagy szervezet, amely felügyeleti díj vagy számlavezetési díj fizetésére kötelezett, az e célra rendszeresített elektronikus űrlap kitöltésével és megküldésével kezdeményezi regisztrációját a hatóságnál az ETS rendszerben.
(2)4 Az üzemeltető a regisztráció jóváhagyását követően az ETS rendszerben megadott adatok és az e rendeletben meghatározott dokumentumok ETS rendszerbe való becsatolása alapján elkészült kibocsátási engedély iránti kérelmet nyújt be elektronikus úton a hatóságnak.
(2a)5 Az üzemeltető – a 2. §-ban meghatározott, a kibocsátási engedély módosítását igénylő adatváltozások esetén – az általa az ETS rendszerben megadott adatok és az e rendeletben meghatározott dokumentumok alapján a kibocsátási engedély módosítása iránti kérelmet a 2. §-ban meghatározott határidőn belül elektronikus úton nyújtja be a hatóságnak.
(2b)6 Az üzemeltető a kibocsátási engedély módosításával nem járó adatváltozásokról szóló tájékoztatást a 2. § (3) bekezdés c) pontjában meghatározott határidőn belül elektronikus úton nyújtja be a hatóságnak.
(4)7 A kibocsátási engedély iránti kérelmet a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 66. §-ában meghatározott, a környezethasználat feltételeit megállapító hatósági határozat véglegessé válását követően lehet benyújtani a hatósághoz.
(5)8 A hatóság a kibocsátási engedélyt a környezethasználat feltételeit megállapító hatósági határozat alapján adja ki, ha megállapítja, hogy az üzemeltető megfelel az Ügkr. tv.-ben foglalt feltételeknek. A kibocsátási engedély részletes tartalmi követelményeit a 3. melléklet állapítja meg.
(6)9 Az üzemeltető a kibocsátások nyomonkövetését a 601/2012/EU Bizottsági rendeletben meghatározottak szerint végzi az 5. mellékletben meghatározottakkal összhangban.
(7)10 Az üzemeltető és annak forrásanyag szolgáltatója, beszállítója köteles folyamatosan biztosítani
a)11 a mérésügyről szóló törvény végrehajtásáról szóló 127/1991. (X. 9.) Korm. rendelet (a továbbiakban: 127/1991. Korm. rendelet) szerint szükséges, etalonra visszavezethető mérőeszközöket, mérőberendezéseket és mérőrendszereket (a továbbiakban együttesen: mérőrendszerek) az üzemeltetőnél felhasznált forrásanyag mennyiségének számbavételére, és
(8)12 Az üzemeltetőnél felhasznált forrásanyag mennyiséggnek számbavételére szolgáló, a 127/1991. Korm. rendelet szerint szükséges, etalonra visszavezethető mérőrendszerek hitelesítési és kalibrálási bizonyítványait kibocsátó szervezetek kötelesek feltüntetni a hitelesítési és kalibrálási bizonyítványokon a pontosságot vagy a hibahatárt, az érvényességet, valamint a további kalibrációk javasolt gyakoriságát. Az üzemeltető és annak forrásanyag szolgáltatója, beszállítója csak az így kiállított hitelesítési és kalibrálási bizonyítványokat köteles befogadni a hitelesítési és kalibrálási bizonyítványokat kibocsátó szervezetektől.
(9)13 A forrásanyag szolgáltatója, beszállítója a (7) és (8) bekezdésekben meghatározott mérőeszközök, mérőrendszerek érvényes hitelesítési vagy kalibrálási bizonyítványának a másolatát a felszerelés időpontjától számított 15 napon belül köteles átadni az üzemeltető részére.
(10)14 Ha a forrásanyag szolgáltatója, beszállítója a hitelesítési bizonyítvány másolatát az üzemeltető részére a (9) bekezdésben meghatározottak szerint nem adja át, akkor a hitelesítési bizonyítványt kiállító hatóságtól való beszerzése érdekében a hatóság határidő tűzésével kötelezi a forrásanyag szolgáltatóját, beszállítóját a mérőműszer szükséges adatainak közlésére. A forrásanyag szolgáltatója, beszállítója által közölt adatok alapján a hitelesítési bizonyítványt a hatóság szerzi be.
(11)15 Ha a forrásanyag szolgáltatója, beszállítója a kalibrálási bizonyítvány másolatát az üzemeltető részére a (9) bekezdésben meghatározottak szerint nem adja át, akkor a hatóság határidő tűzésével kötelezi a forrásanyag szolgáltatóját, beszállítóját a kalibrálási bizonyítvány hatóság részére történő átadására.
1/A. §16 Az üzemeltető és a légi jármű üzembentartó a tárgyévet követő évben benyújtandó kibocsátási jelentése és tonnakilométer-adatokat tartalmazó jelentésének hitelesítésére – a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó adatokat tartalmazó jelentések és a tonnakilométer-adatokat tartalmazó jelentések hitelesítéséről, valamint a hitelesítők akkreditációjáról szóló 600/2012/EU bizottsági rendelet 76. cikke által előírt kötelezettségének való megfelelése biztosítása érdekében – legkésőbb a tárgyév november 15-éig akkreditált hitelesítőt bíz meg.
2. §17 (1) A kibocsátási engedély alapján a létesítmény üzembe helyezhető:
a)18 a kibocsátási engedély véglegessé válásától számított 3 éven belül,
b)19 ha az 1. § (4) bekezdése szerinti határozat hatályának lejárta hamarabb következik be, mint a kibocsátási engedély közlésétől számított 3 év, úgy az 1. § (4) bekezdése szerinti engedély vagy határozat hatályának lejártáig, vagy
c)20 ha az 1. § (4) bekezdése szerinti határozat felfüggesztése, korlátozása vagy visszavonása iránt eljárás indul, az engedély vagy határozat felfüggesztését, korlátozását vagy visszavonását elrendelő döntés véglegessé válásáig.
(2)21 Üzembe helyezés alatt a próbaüzem megkezdése vagy a 2011/278/EU bizottsági határozat 3. cikk n) pontja szerinti üzemszerű működés kezdete értendő. Az üzembe helyezést az üzemeltető köteles a hatóságnak az üzembe helyezést megelőző 30 napon belül bejelenteni. Ha az üzembe helyezés az (1) bekezdésben előírt időpontig nem következett be, a hatóság a kibocsátási engedélyt visszavonja.
a)22 a 3. melléklet g) pontjában nevesített, a környezethasználat feltételeit megállapító, a tevékenység alapjául szolgáló engedély adataiban bekövetkezett változást a változás nyomán kiadott környezethasználat feltételeit megállapító határozat véglegessé válását követő 15 napon belül,
b)23 a 3. melléklet h) pontjában foglalt és a létesítményben a környezethasználat feltételeit megállapító határozat alapján folytatott tevékenységben bekövetkező változást
bb)24 ha a tevékenységváltozás a már kiadott, a környezethasználat feltételeit megállapító engedély vagy határozat tartalmát is érinti, a változás nyomán kiadott környezethasználat feltételeit megállapító határozat véglegessé válását követő 15 napon belül
c)25 a 3. melléklet j) pont jd) és jh) alpontjában foglalt, a jóváhagyott nyomonkövetési tervben rögzített adatok tervezett megváltozását a változtatás tervezett időpontját megelőző 15 napon belül, vagy az előre nem látható változás miatt a bejelentés alapjául szolgáló esemény bekövetkezésének napját követő 15 napon belül
(3a)26 Az üzemeltető a (3) bekezdés a)–b) pontjaiban foglalt bejelentéssel egyidejűleg a kibocsátási engedély módosítása iránti kérelmet köteles benyújtani, ha e változás a már kiadott kibocsátási engedély módosítását is szükségessé teszi.
(4)27 Az üzemeltető köteles a 3. melléklet b)–f) és m) pontjában – ideértve a normál üzemmódban, azaz folyamatos üzemeltetésben bekövetkező változást is – foglalt adatok megváltozását a kibocsátási engedély módosítása iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg
b)28 ha a változás a már kiadott környezethasználat feltételeit megállapító határozat tartalmát is érinti, a változás nyomán kiadott környezethasználat feltételeit megállapító határozat véglegessé válását követő 15 napon belül,
(4a)29 Az üzemeltető köteles
a) a 3. melléklet i) pontjában, valamint a j) pont jb)–jc), je)–jg) alpontjában foglalt, az engedélyezett kibocsátási kategóriában, valamint a jóváhagyott nyomonkövetési tervben rögzített adatok tervezett megváltozását megelőzően legalább 45 nappal, a kibocsátási engedély módosítása iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg;
bb)30 ha a változás a már kiadott környezethasználat feltételeit megállapító határozat tartalmát is érinti, a változás nyomán kiadott környezethasználat feltételeit megállapító határozat véglegessé válását követő 15 napon belül,
(5)31 Az üzemeltető haladéktalanul köteles a hatóság részére bejelenteni a kibocsátási engedély módosítása iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg, ha a kibocsátások a kibocsátási engedélyben előírt, illetve a jóváhagyott adatmeghatározási szintekhez tartozó pontosságnál nagyobb pontossággal határozhatók meg, vagy ha a hitelesítő a kibocsátások pontosabb meghatározására tesz javaslatot.
(6)32 A (3)–(5) bekezdésben meghatározott bejelentés és kérelem alapján a hatóság intézkedik a már kiadott kibocsátási engedély módosítása iránt úgy, hogy a korábbi engedély egyidejű visszavonásával ugyanazon engedélyazonosító alatt új kibocsátási engedélyt ad ki.
(7)33 A hatóság az üzemeltető (3) bekezdés c) pontja szerinti adatok bejelentését követően az adatváltozás tartalmát és annak hatásait mérlegelve vagy határozathozatal nélkül tudomásul veszi a bejelentést, vagy a bejelentő kérelemére a már kiadott kibocsátási engedély módosításáról dönt.
(8)34 Ha a 3. melléklet j) pont jd) alpontjában meghatározott mérőberendezés úgy változik, hogy az a kibocsátás nyomonkövetését jelentősen nem érinti, a hatóság az üzemeltető bejelentését tudomásul veszi.
(9)35 Ha a 3. melléklet j) pont jd) alpontjában meghatározott mérőberendezés úgy változik, hogy az a kibocsátás nyomon követését jelentősen érinti – így különösen, ha a mérőberendezés jellegében, számában változás történik, vagy ha a változás során módosul a felhasznált mennyiség meghatározására vonatkozó adatmeghatározási szint –, kérelem alapján az engedély módosítása szükséges.
(10)36 Ha a hatóság – a (9) bekezdésben meghatározott esetet kivéve – a (3) bekezdés c) pontja szerinti üzemeltetői bejelentésről az ügyintézési határidőn belül nem nyilatkozik, azt úgy kell tekinteni, hogy a hatóság a bejelentést tudomásul vette.
(11)37 A hatósági ellenőrzés lehetséges eszközei:
(11a)38 A helyszíni ellenőrzésre a hatóság az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény szemlére vonatkozó, valamint az Ügkr. tv.-ben foglalt rendelkezéseket alkalmazza.
(11b)39 Ha a hatóság a hatósági ellenőrzés során jogsértést nem tapasztal, az ellenőrzés lezárásáról feljegyzést készít, és megállapításairól az ellenőrzés lezárásától számított 15 napon belül értesíti az ellenőrzés alá vontat.
3. §40 (1)41 Az üzemeltető a harmadik kereskedési időszakban minden tárgyévet követő év január 20-ig
c)42 ha a létesítményben
elektronikus jelentést nyújt be az iparügyekért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter) az általa vezetett minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) honlapján közzétett módon.
(1a)43 Nem kell benyújtani az (1) bekezdés c) pontja szerinti nyilatkozatot
(8)44 Ha a tárgyévet megelőző évben nem történt a létesítmény működésében a térítésmentesen kiosztandó kibocsátási egység mennyiségét csökkentő jelentős változás, úgy egyszerűsített eljárás keretében, az (1) bekezdés c) pontja szerinti jelentés alapján a miniszter tájékoztatását követően a hatóság az érintett létesítmény részére az adott évre vonatkozóan kiosztja a korábban megállapított kibocsátási egységmennyiséget. Ha a létesítményt érintően olyan, e rendelet szerinti eljárás van folyamatban, amely a térítésmentesen kiosztandó kibocsátási egységmennyiségnél több egységmennyiséget állapít meg, egyszerűsített eljárás keretében a miniszter tájékoztatása alapján a hatóság az érintett létesítmény részére az adott évre vonatkozóan kiosztja a korábban megállapított kibocsátási egységmennyiséget, míg a többlet-egységmennyiség kiosztására a többlet-egységmennyiség megállapításáról szóló miniszteri határozat véglegessé válását követően kerül sor.
(9)45 A (7) és (8) bekezdés tekintetében az ügyintézési határidő az (1) bekezdésben meghatározott jelentés miniszterhez történő megérkezését követő napot követő hónap utolsó napja. Az e rendelet hatálya alá tartozó egyéb eljárásokban az ügyintézési határidő 25 nap.
(10)46 Az e § szerinti adatszolgáltatási és jelentéstételi kötelezettségek teljesítéséhez a miniszter jogosult önálló elektronikus rendszert létrehozni az üzemeltetők megfelelő tájékoztatása mellett. Erről a tényről a miniszter az önálló elektronikus rendszer üzembe helyezését követő 15 napon belül tájékoztatja az üzemeltetőket.
(13)49 A hatóság a kibocsátási egységek és a légiközlekedési kibocsátási egységek (a továbbiakban együtt: ÜHG-egység) kiosztásával kapcsolatos jogkörének gyakorlása érdekében a miniszter részére hozzáférést biztosít az ETS rendszerhez.
(14)50 Ha az (1) bekezdés szerinti jelentés nem felel meg az e rendelet szerinti követelményeknek, a miniszter az üzemeltetőt legfeljebb két ízben hiánypótlásra szólítja fel.
4. §51 (1) A kis kibocsátónak minősülő légi jármű üzembentartó által a hatóságnak jóváhagyásra benyújtott egyszerűsített nyomonkövetési terv a 601/2012/EU bizottsági rendelet 54. cikk (3) bekezdésében foglaltakat tartalmazza.
(2)52 A légi jármű üzembentartó a nyomonkövetési tervet a hatóság honlapján közzétett nyomtatványok alkalmazásával, elektronikus úton nyújtja be jóváhagyásra a hatóság részére. A nyomtatványok kitöltését segítő útmutatókat a hatóság a honlapján minden év december 31. napjáig közzéteszi.
(5)53 Az akkreditált hitelesítő szervezet által hitelesített éves kibocsátási jelentést és tonnakilométer-adatokat tartalmazó jelentést az üzemeltető és a légi jármű üzembentartó a hatóság által honlapján közzétett kérelem és nyomtatványok alkalmazásával elektronikus úton nyújtja be a hatóság részére. A számításokat tartalmazó mellékleteket elektronikus úton újraszámolható formátumban is be kell nyújtani.
(6)54 A hatóság az (5) bekezdés szerinti jelentések elkészítését segítő útmutatókat a honlapján közzéteszi. A hatóság a jelentéseket és azok mellékleteit, a hitelesítői záradékot és annak mellékleteit az ETS rendszerben tartja nyilván és kezeli.
(7) Az (5) bekezdésben meghatározott hitelesített jelentéseken túl a hatóság jogosult – az engedélyben meghatározott tevékenységekre vonatkozóan, az engedélyben és az alkalmazandó jogszabályokban foglalt követelmények teljesítéséhez szükséges – további rendszeres, illetve eseti információkat kérni.
5. § (1)55 A forgalmi jegyzékben vezetett magyar nemzeti folyószámlán lévő kibocsátási egységeket és légiközlekedési kibocsátási egységeket a miniszter a nemzeti tisztviselő útján tartja nyilván.
(3)56 A jegyzékkezelő feladatait a hatóság látja el.
6. §57 (1)58 A miniszter minden évben – az Európai Bizottság erre vonatkozó közlésétől számított 30 napon belül – tájékoztatja a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaságot (a továbbiakban: MNV Zrt.) az adott évben az állam által az 1031/2010/EU bizottsági rendeletben meghatározott módon értékesíthető ÜHG-egységek mennyiségéről.
(2)59 A jegyzékkezelő az üzemeltetők és a légi jármű üzembentartók részére ingyenesen kiosztásra került ÜHG-egységek pontos mennyiségéről a kiosztásban részesült üzemeltetők és a légi jármű üzembentartók megjelölésével a kiosztás megtörténtét követő 15 napon belül tájékoztatást nyújt a miniszter részére. A tájékoztatás kézhezvételét követően a miniszter minden év június 30. napjáig tájékoztatja az MNV Zrt.-t az üzemeltetők és a légi jármű üzembentartók részére ingyenesen kiosztásra került ÜHG-egységek mennyiségéről a kiosztásban részesült üzemeltetők és a légi jármű üzembentartók megjelölésével.
7. §61 (1)62 A miniszter az ÜHG-egységek értékesítésének pénzügyi teljesítését követő 30 napon belül tájékoztatja az MNV Zrt.-t az értékesítés tényéről, az értékesített ÜHG-egységek mennyiségéről és az ÜHG-egység vételáráról.
(1a)63 A miniszter az ÜHG-egységek értékesítéséből származó, a Magyarország központi költségvetéséről szóló törvény szerint felhasználható összegről minden hónap 20. napjáig tájékoztatja az államháztartásért felelős minisztert. Ezen kötelezettség a minisztert az államháztartásért felelős miniszter külön kérelme alapján is terheli az előzőekben meghatározott határidőktől eltérően.
8–10. §64
4.65 Az ÜHG-egységek térítésmentes kiosztása üzemeltetők, légi jármű üzembentartók, valamint új belépők részére
9. § (1)67 A CO2 kibocsátás-áthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatok és alágazatok listájának (a továbbiakban: szénszivárgási lista) módosulása esetén a miniszter az érintett létesítményeket illetően korrigálja a Nemzeti Végrehajtási Intézkedéseket vagy a megfelelő jelentős változást tartalmazó táblázatot, ez alapján elkészíti a nemzeti kiosztási tábla módosítására vonatkozó javaslatát, majd jóváhagyásra megküldi azt az Európai Bizottság részére.
(3)68 Ha a szénszivárgási lista módosulása a megállapított térítésmentesen kiosztható kibocsátási egységmennyiségek növekedésével jár, a korábban kiosztásra meghatározott kvótamennyiség esetében a kiosztás a 3. § (8) bekezdése szerint hajtható végre, a többletkiosztásra pedig az Európai Bizottság jóváhagyását követően kerül sor.
(4)69 Ha a szénszivárgási lista módosulása a megállapított térítésmentesen kiosztható kibocsátási egységmennyiségek csökkenésével jár az adott évre vonatkozóan, az Európai Bizottság jóváhagyásának megérkezéséig
(5)70 Az (1) bekezdés szerinti korrigáláshoz a miniszter jogosult további, akkreditált hitelesítő által hitelesített információkat bekérni az érintett létesítményektől, amely információk a CO2-kitettség alátámasztásához szükségesek és megalapozzák a korrigálás véglegesítését.
10. § (1)71 Az új belépőnek minősülő létesítmény üzemeltetőjének a kibocsátási egységek térítésmentes kiosztására vonatkozó kérelmét (a továbbiakban: új belépő kérelem) a Minisztérium honlapján közzétett útmutató alapján – összhangban a 2011/278/EU bizottsági határozattal –, létesítményrészenként kell elkészítenie.
11. § (1)72 A miniszter a benyújtott, hiánytalanul kitöltött új belépő kérelem alapján, létesítményrészenként ellenőrzi a benyújtott adatokat.
(3)73 Ha a kérelem nem felel meg az (1) bekezdésben foglalt követelményeknek, a miniszter az üzemeltetőt legfeljebb két ízben hiánypótlásra, ha a hiánypótlás során rendelkezésre álló adatok továbbra sem elegendőek a döntés meghozatalához tényállás tisztázására szólítja fel. Nem minősül hiánypótlásra okot adó körülménynek a név-, szám- vagy más elírás.
(4)74 Az új belépőknek – az Ügkr. tv. 2. § 29. pont a) és c) alpontjai esetében – az üzemszerű működés megkezdése előtt keletkezett, hitelesítő által hitelesített kibocsátásai tekintetében az új belépő tartalékból a további kibocsátási egységek kiosztásának kiszámítása a széndioxid-tonna egyenértékben kifejezett múltbeli kibocsátások alapján történik.
(6)75 A kérelmet a miniszter – az Ügkr. tv. 16. § (2) bekezdésében meghatározottak szerint – a nemzeti kiosztási táblára vonatkozó javaslatával együtt továbbítja az Európai Bizottságnak a kérelem beérkezését követő 60 napon belül.
(7)–(8)76
11/A. §77
4/A. Az ÜHG-egységek jóváírása és törlése78
11/B. § (1) Az ÜHG-egységek jóváírását a nemzeti kiosztási táblában és a nemzeti légiközlekedési kiosztási táblában szereplő adatoknak megfelelően kell elvégezni, a jóváírás végrehajtásáért a jegyzékkezelő felel.
(2)–(4)79
12. §80 (1) A létesítmény bezárásának minősül:
a)81 ha a létesítmény kibocsátási engedélyét végleges döntéssel visszavonták;
b)82 ha a kibocsátási engedély alapjául szolgáló, a környezethasználat feltételeit megállapító hatósági határozatot végleges döntéssel visszavonták;
c)83 ha a kibocsátási engedély alapjául szolgáló, a környezethasználat feltételeit megállapító hatósági határozatban foglalt tevékenységet végleges döntéssel felfüggesztették;
g) ha a létesítmény nem üzemel, de korábban üzemelt és az üzemeltető nem tudja hitelt érdemlően – okirattal – meggyőzően valószínűsíteni, hogy a létesítmény legkésőbb 6 hónappal a működés beszüntetését követően újra üzemelni fog.
(1a)84 Ha egy létesítmény esetében a 12. § (1) bekezdés a)–g) pontok közül több is teljesül, akkor a kibocsátási egységek kiosztása tekintetében az először teljesülő kritériumot kell a bezárás okának tekinteni.
(2)85 A miniszter az üzemeltető kérelmére az (1) bekezdés g) pontjában meghatározott időszakot legfeljebb 18 hónappal meghosszabbíthatja, ha az üzemeltető igazolni tudja, hogy a létesítmény 6 hónapon belül olyan kivételes és előre nem látott körülmények miatt nem tudta folytatni működését, amelyeket a legteljesebb gondosság mellett sem lehetett volna elkerülni, és amelyek kívül esnek az érintett létesítmény üzemeltetőjének hatáskörén. Ilyen körülménynek minősülnek különösen természeti katasztrófák, háború, háborús fenyegetés, terrorcselekmények, forradalom, lázadás, szabotázs, vandalizmus. A bezárttá-minősítés felfüggesztésére vonatkozó kérelmet a miniszterhez és tájékoztatásul a hatósághoz kell benyújtani. A hatóság a bezárttá minősítés ügyében a kérelem elbírálását követően jár el.. A kérelem tartalmazza a bezárttá-minősítés felfüggesztésének kezdő időpontját és a bezárttá-minősítés felfüggesztésének okát, amelyhez mellékelni kell a rendelkezésre álló, a bezárttá-minősítés felfüggesztésének okát alátámasztó dokumentumok másolatát. Kizárólag gazdasági okok nem indokolhatják a bezárttá minősítés felfüggesztését.
(3)86 Az (1) bekezdés g) pontja és a (2) bekezdés nem alkalmazandó a tartalék- vagy készenléti, illetve szezonális üzemmódban tartott létesítményekre, ha:
(4)87 A létesítmény az (1) bekezdés g) pontja szerinti leállását követő 30 napon belül köteles a működés leállásának a tényét bejelenteni a miniszternek és a hatóságnak. Az (1) bekezdés g) pontja szerinti esetben a miniszter a térítésmentes kiosztás végrehajtását a létesítmény újraindításának igazolásáig végzéssel felfüggesztheti.
(5)88 A létesítmény üzemeltetője a bezárás napjától számított 30 napon belül köteles a létesítmény bezárttá-minősítésének tényét bejelenteni a hatóság honlapján közzétett módon a hatóságnak, valamint a Minisztérium honlapján közzétett nyomtatvány kitöltése útján a miniszternek. A hatóság felé történő bejelentés tartalmazza a bezárás napjának megjelölését és az annak igazolására alkalmas dokumentumot. A bezárás napja az (1) bekezdés a)–c) pontjában rögzített határozat véglegessé válásának napja, az (1) bekezdés d)–g) pontjában meghatározott esemény bekövetkezésének a napja.
(6)89 A bezáró létesítmény üzemeltetője az (5) bekezdésben meghatározott bezárás napjától – vagy ha a hatóság a bezárás napját hivatalból észleli, a kibocsátási engedélyt visszavonó határozat véglegessé válásától – számított 60 napon belül, a bezárás évére vonatkozó, az akkreditált hitelesítő szervezet által hitelesített jelentést tesz.
(7)90 Az (1) bekezdés b)–g) pontjában meghatározott esetekben a hatóság a kibocsátási engedélyt az (5) bekezdés szerinti bejelentés alapján visszavonja. A bezárásra tekintet nélkül az (5) bekezdésben meghatározott bezárás napjáig fennálló nyomonkövetési, jelentéstételi kötelezettségét az üzemeltetőnek a vonatkozó jogszabályok szerint teljesítenie kell. A bezárás napjáig fennálló kibocsátási egységek visszaadására vonatkozó kötelezettségét az üzemeltetőnek legkésőbb a bezárás napjától vagy – ha a hatóság a bezárás napját hivatalból észleli – a kibocsátási engedélyt visszavonó határozat véglegessé válásától számított 60 napon belül teljesítenie kell. Ha a bezárás évére vonatkozó hitelesített kibocsátási jelentéstétel időpontjáig a tárgyévi térítésmentes kibocsátási egységek kiosztására nem kerül sor, a bezárás évére vonatkozó egységvisszaadás határideje a létesítmény részére történő kiosztás megtörténtét követő 30 nap.
(8)91 Ha a bezárás következtében a jegyzékkezelő az érintett üzemeltető forgalmi jegyzékben vezetett számláját lezárja, és az adott számlán a kibocsátási egységek pozitív egyenleget mutatnak, akkor a jegyzékkezelő az (5) bekezdésben rögzített bezárttá-minősítés tényének bejelentésétől vagy – ha a hatóság a bezárás napját hivatalból észleli – a kibocsátási engedélyt visszavonó határozat véglegessé válásától számított 30 napon belül felszólítja a számlatulajdonost egy olyan másik számla megnevezésére, amelyre ezeket a kibocsátási egységeket át kívánja vezettetni. Ha a számlatulajdonos 30 napon belül nem válaszol a jegyzékkezelő felszólítására, akkor a jegyzékkezelő a kibocsátási egységeket a saját nemzeti folyószámlájára átvezeti, amelyről tájékoztatja a minisztert az átvezetést követő 15 napon belül.
(9) A miniszter a kiosztás évét megelőző évben bezáró létesítmények listáját megküldi az Európai Bizottság részére, és nemzeti kiosztási táblában – annak esetleges újbóli kereskedelmi rendszer hatálya alá való kerülését követő új belépő kérelméig – többet nem szerepelteti a létesítményt.
12/A. §92 (1)93 Beolvadás legalább két létesítmény egy létesítménnyé történő egyesülése a (6) bekezdésben foglalt feltételek együttes teljesülése esetében. Létesítmény beolvadása a beolvadó létesítmény 12. § (1) bekezdés a) pontja szerinti bezárásának és a beolvadással érintett másik létesítmény kapacitása bővítésének minősül, ekkor a beolvadó létesítmény kibocsátási engedélyét vissza kell vonni. A beolvadással összefüggésben a kiosztandó kibocsátási egységmennyiség meghatározása és a kérelem elbírálása az (5)–(11) bekezdésében meghatározott minősített eljárásban történik.
(3) Kiválás egy létesítmény legalább kettő létesítménnyé történő szétválása úgy, hogy azok a kiválást követően műszakilag önálló és működőképes egységet alkotnak. Kiválás esetében az eredeti létesítmény jelentős kapacitáscsökkentésen átesett létesítményként, a kiválással létrejövő legalább egy új létesítmény új belépő létesítményként minősítendő. A kiválással összefüggésben a kiosztandó kibocsátási egységmennyiség meghatározása és a kérelem elbírálása az (5)–(11) bekezdésben meghatározott minősített eljárásban történik.
b)94 a beolvadásban vagy kiválásban részt vevő létesítmények kibocsátási engedélye jogerősen módosításra – a beolvadó létesítmény kibocsátási engedélye végleges döntéssel visszavonásra – került, és azok a változást követő állapotot tartalmazzák, valamint
(12)95 Az e § szerinti adatszolgáltatási és jelentéstételi kötelezettségek teljesítéséhez a miniszter jogosult önálló elektronikus rendszert létrehozni. Erről a tényről a miniszter az önálló elektronikus rendszer üzembehelyezését követő 15 napon belül tájékoztatja az üzemeltetőket.
(13)96
(14)97
(15)98 Ha a (8) bekezdés szerinti bejelentés nem felel meg az e rendelet szerinti követelményeknek, a miniszter az üzemeltetőt legfeljebb két ízben hiánypótlásra szólítja fel.
13. §99 (1)100 A működését részlegesen beszüntetett létesítmény számára történő kibocsátási egység kiosztást a működés részleges beszüntetésének évét követő évben, illetve ha a részleges beszüntetésre 2013. január 1-je előtt került sor, 2013-tól úgy kell kiigazítani, hogy ha a mérvadó létesítményrész tevékenységi szintje a Nemzeti Végrehajtási Intézkedések szerinti, vagy a jóváhagyott új belépő kérelem szerinti, vagy a kapacitáscsökkentés figyelembe vételével meghatározott kezdeti tevékenységi szinthez képest
14. §101 (1) Ha a létesítmény kapacitása jelentősen csökken, akkor a létesítmény számára történő kiosztás ennek megfelelően a kapacitáscsökkenés évét követő évtől, illetve ha a jelentős kapacitáscsökkentés 2013. január 1-je előtt történt, 2013-tól módosul.
(2)102 A létesítmény üzemeltetője a jelentős kapacitáscsökkentés tényét a miniszter részére a 3. § (1) bekezdésében meghatározott határidőben és módon jelenti be. Abban az esetben, ha a jelentős kapacitáscsökkentés tényének bejelentéséhez a létesítmény üzemeltetője számára nem áll rendelkezésre 6 hónapnyi hitelesített adat, akkor erről a tárgyévet követő év január 20-ig a miniszter részére elektronikus jelentést nyújt be a Minisztérium honlapján közzétett módon. A létesítmény üzemeltetője haladéktalanul benyújtja a jelentést, amint az ahhoz szükséges valamennyi adat a rendelkezésére áll.
(4)103 Az Európai Bizottság jóváhagyását követően a miniszter határozatban megállapítja a létesítménynek térítésmentesen kiosztható kibocsátási egységek módosított mennyiségét, valamint a jegyzékkezelő útján gondoskodik a nemzeti kiosztási tábla európai uniós ügyleti jegyzőkönyvben történő módosításáról és a módosított kibocsátási egységek üzemeltető számláján történő jóváírásáról.
5/A. A légi jármű üzembentartó működésében bekövetkező változások104
14/A. § (1)105 Ha a légi jármű üzembentartó légiközlekedési tevékenysége megszűnik vagy a tevékenysége az Ügkr. tv. 1. § (3) és (4) bekezdése szerint kivételnek minősülve kikerül a rendszer hatálya alól, a légi jármű üzembentartó köteles azt a bejelentés alapjául szolgáló esemény bekövetkeztétől számított 30 napon belül írásban bejelenteni a hatóságnak. A bejelentés tartalmazza a bejelentés alapjául szolgáló esemény időpontját és az annak igazolására alkalmas, cégszerű aláírással ellátott dokumentumot. A bezárás napja a bezárást megalapozó esemény bekövetkezésének a napja.
(1a)106 A hatóság a minisztert a bejelentés tényéről és az eljárás nyomán hozott döntésről a bejelentéstől és a döntés meghozatalától számított 15 napon belül tájékoztatja.
(2)107 Ha a bezárás következtében a jegyzékkezelő a légi jármű üzembentartó forgalmi jegyzékben vezetett számláját lezárja, és az adott számlán a kibocsátási egységek pozitív egyenleget mutatnak, a jegyzékkezelő a bezárás bejelentésétől számított 30 napon belül felszólítja a számlatulajdonost egy olyan másik számla megnevezésére, amelyre ezeket a légiközlekedési kibocsátási egységeket át kívánja vezettetni. Ha a számlatulajdonos 30 napon belül nem válaszol a jegyzékkezelő felszólítására, akkor a jegyzékkezelő a kibocsátási egységeket a saját nemzeti folyószámlájára átvezeti.
(3)108 Az érintett légi jármű üzembentartó a megszűnés vagy a kivétellé válás napjától számított 60 napon belül köteles a tárgyévi tevékenység folytatásának idejére vonatkozóan hitelesített jelentést tenni.
(4)109 A légi jármű üzembentartó megszűnésének alapjául szolgáló esemény napjáig fennálló nyomonkövetési, jelentéstételi kötelezettségét a légi jármű üzembentartónak a vonatkozó jogszabályok szerint teljesítenie kell. A tevékenység megszűnésének napjáig a kibocsátási egységek visszaadására vonatkozó kötelezettségét a légi jármű üzembentartónak legkésőbb a megszűnés napjától számított 60 napon belül teljesítenie kell. Ha a bezárás évére vonatkozó hitelesített kibocsátási jelentéstétel időpontjáig a tárgyévi térítésmentes kibocsátási egységek kiosztására nem kerül sor, a bezárás évére vonatkozó egységvisszaadás határideje a légi járművek részére a bezárás évében történő kiosztás megtörténtét követő 30 nap.
(5)110 A miniszter a bezárásra vonatkozó bejelentést követően gondoskodik a légi jármű üzembentartó megszűnése tényének Európai Bizottság részére történő bejelentéséről és a vonatkozó nemzeti légiközlekedési kiosztási tábla módosításáról.
(6)111 Az Ügkr. tv. 22. § (1) bekezdés a) és c) pontja szerinti változás esetén a jegyzékkezelő – az egyes évekre az érintett légi járművek részére térítésmentesen kiosztandó légiközlekedési kibocsátási egységek érintett légi jármű üzembentartókhoz tartozó légiközlekedési kibocsátási egységek teljes mennyiségének változatlanul hagyása mellett – az európai uniós ügyleti jegyzőkönyvben módosítja a nemzeti légiközlekedési kiosztási táblát.
(7)112 Az Ügkr. tv. 22. § (1) bekezdés c) pontja szerinti olyan változás esetén, amelyben egy olyan légi jármű üzembentartó olvad be egy eltérő tagállam által igazgatott légi jármű üzembentartóba, amely esetében Magyarország az adminisztrációért felelős tagállam, úgy a jegyzékkezelő a másik tagállam jegyzékkezelőjének előzetes beleegyezését követően kezdeményezi a nemzeti légiközlekedési kiosztási tábla módosítását a másik tagállam jegyzékkezelőjénél.
6.113 A nemzetközi jóváírási jogosultságok felhasználása, valamint a kibocsátás-csökkentési egység (ERU) és az igazolt kibocsátás-csökkentési egység (CER) beszámítása és átváltása
15. § (1) Az üzemeltető és a légi jármű üzembentartó az Ügkr. tv. 29. § (1)–(4) bekezdése alapján kérheti nemzetközi jóváírási jogosultságainak ÜHG-egységekre történő átváltását.
(3)114 A jegyzékkezelő minden év május 31. napjáig írásban tájékoztatást ad a miniszter részére az átváltás eredményéről, így különösen az átváltás tényéről és az átváltás egységmennyiségéről.
(2)115 A számlavezetési díjat a miniszter által vezetett minisztérium Magyar Államkincstárnál vezetett ITM igazgatás 10032000-00290713-00000000 számú fizetési számlájára kell befizetni.
(3)116 A forgalmi jegyzékhez kapcsolódó üzemeltetői számla, légijármű-üzembentartói számla, közönséges ügyfélszámla, kereskedési számla, külső kereskedési platform számla, valamint árverési kézbesítőszámla esetében a számlavezetési díjat – a 18. §-ban meghatározott kivétellel – a számlatulajdonos évente, a hatóság által kiállított számla alapján a számlán meghatározott fizetési határidőig köteles megfizetni.
(4)117 A számlavezetési díjat átutalási megbízással kell teljesíteni vagy készpénz-átutalási megbízással postai úton kell befizetni, megjelölve a tárgyévet, valamint a kibocsátási engedély azonosítóját (ÜHG-engedély-azonosító).
18. § (1)118 A számlavezetési díjat, amennyiben a számla nyitására év közben kerül sor, a számla nyitásával egyidejűleg kiállított és a számlatulajdonos részére megküldött számla alapján, annak kézhezvételétől számított 30 napon belül kell befizetni.
(4)119 Ha a forgalmi jegyzékhez kapcsolódó üzemeltetői számlát és közönséges ügyfélszámlát a számlatulajdonos év közben megszünteti, a hatóság a számla megszüntetését követő 15 napon belül visszautalja a számlatulajdonos részére a számla megszüntetését követő naptól a tárgyév december 31-ig terjedő időszakra eső számlavezetési díjat.
19. §120 Ha a miniszter az Ügkr. tv. 33. § (5) bekezdése alapján kérelemmel fordul az Európai Bizottsághoz, hogy egy légi jármű üzembentartóra vonatkozóan működési tilalmat állapítson meg, a kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:
d)121 a közösségi szintű működési tilalom hatályára és az esetlegesen alkalmazandó feltételekre vonatkozó ajánlást.
20. §122 (1) Ha a 2. mellékletben meghatározott üvegházhatású gázkibocsátással járó tevékenységet az üzemeltető kibocsátási engedély, vagy a légi jármű üzembentartó nyomon követési terv nélkül folytatja, a hatóság – az Ügkr. tv. 32. § és 33. §-ában rögzítetteket figyelembe véve – az üzemeltetőt a kibocsátási engedély megszerzése iránti, a légi jármű üzembentartót a nyomon követési terv jóváhagyása iránti kérelem beadásáig terjedő időszakra napi 20 000-től 100 000 forintig terjedő bírság megfizetésére kötelezi.
(3) Ha az üzemeltető vagy a légi jármű üzembentartó az üvegházhatású gázok nyomon követését és jelentését nem a 601/2012/EU bizottsági rendeletben, az Ügkr. tv.-ben, e rendeletben, valamint a kibocsátási engedélynek vagy a nyomon követési tervnek megfelelően végzi, a hatóság – az Ügkr. tv. 33. § (2) bekezdésében rögzítetteket figyelembe véve – az üzemeltetőt vagy a légi jármű üzembentartót 50 000-től 500 000 forintig terjedő egyszeri bírság megfizetésére kötelezi.
(4)123 Ha az üzemeltető vagy a légi jármű üzembentartó a hatóság vagy a miniszter által előírt, a vonatkozó hazai és európai uniós jogszabályokban foglalt követelmények teljesítéséhez szükséges regisztrációs, adatszolgáltatási kötelezettségének nem tesz eleget, a hatóság vagy a miniszter – az Ügkr. tv. 33. § (2) bekezdésében rögzítetteket figyelembe véve – az üzemeltetőt vagy a légi jármű üzembentartót 50 000-től 500 000 forintig terjedő egyszeri bírság megfizetésére kötelezheti a közigazgatási szabályszegések szankcióiról szóló törvény alkalmazásával. A (2) bekezdésen alapuló bírság kiszabásával egyidejűleg ez a jogkövetkezmény nem alkalmazható.
(5)124 Ha a hatóság a benyújtott éves hitelesített jelentésben foglaltak alapján megállapítja, hogy az üzemeltető vagy a légi jármű üzembentartó a tárgyévben nem folytatott üvegházhatású gázkibocsátással járó tevékenységet, arról 15 napon belül tájékoztatja a minisztert. A miniszter a hatóság tájékoztatását követő 30 napon belül erről a tényről tájékoztatja az Európai Bizottságot. Az Európai Bizottság jóváhagyását követően a hatóság az üzemeltetőt vagy a légi jármű üzembentartót kötelezi a kiosztott kibocsátási egységmennyiségnek az általa kiadott határozat közlésétől számított 30 napon belül történő visszautalására. A visszautalási kötelezettség nem vonatkozik azon létesítményekre, melyek az Ügkr. tv. 1. melléklete értelmében a rendszer hatálya alá tartoznak, azonban a létesítmény műszaki adottságai miatt tevékenységük kizárólag közvetett üvegházhatású gázkibocsátással jár.
(6)125 Ha az üzemeltető vagy a légi jármű üzembentartó a kibocsátási egységmennyiség visszautalására irányuló kötelezettségének határidőre nem tesz eleget, a hatóság az üzemeltetőt vagy a légi jármű üzembentartót minden egyes jóváírt kibocsátási egységmennyiség után 100 eurónak megfelelő forintösszegű bírság egyszeri megfizetésére kötelezi. A bírság mindenkori összege az Eurostat által meghatározott európai fogyasztói árindexszel összhangban növekszik.
(7)126 A hatóság a miniszter részére minden év május 31-ig elküldi azon létesítmények listáját, amelyek április 30-ig nem tettek eleget a visszaadásra irányuló kötelezettségüknek.
(8)127 A hatóság az (1), (3), (4) és (6) bekezdésekben és az Ügkr. tv.-ben szabályozott bírságok megfizetéséről szóló határozat másolatát tájékoztatásul továbbítja a miniszter részére, és a kiszabott bírság megfizetésének tényéről tájékoztatja a minisztert.
21. §128 (1) A (2)–(5) bekezdésben meghatározott eljárásrend követendő
b)129 a bejelentés elmulasztása miatt az üzemeltető részére jogosulatlanul jóváírt többlet térítésmentes kibocsátási egységnek a hatóság (6) bekezdés szerinti határozatát követő visszautalására.
(6) A (3) bekezdés szerinti miniszteri tájékoztatás és módosítási javaslat Európai Bizottság általi jóváhagyását követően a hatóság – a miniszter tájékoztatását követően – az üzemeltetőt határozatban kötelezi
(8)130 Ha nem az üzemeltető mulasztásából eredően van a számláján a jogoshoz képest többlet kibocsátási egységmennyiség, akkor a miniszter határozatban megállapítja a kibocsátási egységek mennyiségét, valamint kötelezi az üzemeltetőt a többlet-egység visszautalására a határozat véglegessé válásától számított 30 napon belül.
21/A. §131 (1)132 Ha az üzemeltető vagy a légi jármű üzembentartó az Ügkr. tv. 24. § (1) és (2) bekezdése szerinti egységvisszaadásra irányuló kötelezettségének önhibájából határidőre részben vagy egészben nem tesz eleget, a hatóság az üzemeltetőt vagy légi jármű üzembentartót a mulasztással érintett minden egyes tonna széndioxid-egyenértéknek megfelelő kibocsátás után 100 eurónak megfelelő forintösszegű egyszeri bírság megfizetésére kötelezi, továbbá a visszaadást nem teljesített üzemeltetők és légi jármű üzembentartók névsorát a honlapján közzéteszi. A többletkibocsátási bírság mindenkori összege az Eurostat által meghatározott európai fogyasztói árindexszel összhangban növekszik.
(2) A 20. § (6) bekezdésében, a 21. §-ban és a 21/A. § (1) bekezdésében foglaltak nem alkalmazandók abban az esetben, ha az üzemeltető a bejelentési, visszautalási vagy visszaadási kötelezettségét önhibáján kívül nem teljesíti, és ezt hitelt érdemlően igazolja. Ha az üzemeltető vagy a légi jármű üzembentartó önhibáján kívül nem tudja teljesíteni a 20. § (6) bekezdésében, a 21. §-ban és a 21/A. § (1) bekezdésében előírt kötelezettségét, a mulasztás okáról az akadály megszűnését követően haladéktalanul, de legkésőbb öt napon belül értesíti a hatóságot, és az akadály elhárulását követően a hatóság újabb határidő kitűzésével – amely határidő nem lehet korábban, mint a tájékoztatást követő második munkanap – kötelezi az üzemeltetőt vagy a légi jármű üzembentartót a vonatkozó kötelezettségének teljesítésére.
(4)133 Ha a hatóság – az egyes létesítmények vonatkozásában – az ÜHG-egység jóváírásának időpontjában bármely olyan tény, információ birtokában van, amely a térítésmentesen kiosztható ÜHG-egységmennyiségek csökkentéséhez vezethet, akkor haladéktalanul felfüggeszti a vonatkozó ÜHG-egységek kiosztását és erről 15 napon belül tájékoztatja a minisztert.
(5)134 A miniszter a hatóság tájékoztatása alapján felülvizsgálja az egyes évekre térítésmentes kiosztás szerint meghatározott ÜHG-egységek mennyiségeit.
(6)135 Ha a miniszter megállapítja, hogy a jóváhagyott nemzeti kiosztási táblában lévő kvótamennyiségek
21/B. §136 (1)137 A hatóság a határidő lejártát követően fizetési kötelezettség teljesítésének elmulasztását megállapító és a számlavezetési díj megfizetésére kötelező határozatot hoz.
(3)139 A jegyzékkezelő a számlához való hozzáférést a számlavezetési díj megfizetéséig zárolja. A jegyzékkezelő a számla zárolását a számlavezetési díj és a késedelmi pótlék hatósághoz történő beérkezését követő 15 napon belül oldja fel.
(4)140 A 17. § és 18. §-ban, továbbá a (3) bekezdésben rögzített számlavezetési díj üzemeltetői és légi jármű üzembentartói teljesítéséhez kapcsolódó zárolás és a zárolás feloldás tényéről a jegyzékkezelő minden esetben értesíti az érintetteket.
22/A. §141 E rendeletnek az egységes elektronikus ügyintézési rendszer kialakításával összefüggésben egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 477/2016. (XII. 27.) Korm. rendelettel megállapított 3. § (1) bekezdését, 4. § (2) és (5) bekezdését 2017. december 31-ig csak akkor kell alkalmazni, ha az érintett szerv az elektronikus ügyintézést az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény 108. § (2) bekezdése szerint 2018. január 1-jét megelőzően vállalta. Ezen vállalás hiányában 2017. december 31-ig az érintett szerv vonatkozásában az elektronikus kapcsolattartásra e rendelet 2016. december 31-én hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni.
22/B. §142 A 2020. január 1-jét követően keletkező számlavezetési díj fizetési kötelezettséget a hatóság által az ETS rendszeren keresztül kiállított és megküldött elektronikus számla alapján, a 17. és a 18. § szerint kell teljesíteni.
23. §143 (1) 2014. március 31-ig hitelesítőként olyan hitelesítő szervezet is eljárhat, amely rendelkezik a Nemzeti Akkreditáló Testület által kiállított dokumentummal arról, hogy az akkreditálás iránti kérelmet benyújtotta, és az igazgatási szolgáltatási díjat megfizette. Ez nem vonatkozik az Ügkr. tv. 10. § (1) és (2) bekezdése szerinti jelentés hitelesítésére, amelynek vonatkozásában kizárólag akkreditált hitelesítő szervezet járhat el.
(2)144 Ha az üzemeltetők részére történő ingyenes kibocsátási egységmennyiség-kiosztás nem történik meg az Ügkr. 15. § (5) bekezdésében és 20. § (4) bekezdésében meghatározott határidőig, a hatóság az Európai Bizottság által jóváhagyott és a létesítmény részére a tárgyévet megelőző évre megállapított kibocsátási egységmennyiséget alapul véve a 4. mellékletben meghatározott számlavezetési díjak 70%-ának megfelelő előlegszámlát jogosult kiállítani.
(4)145 A létesítmény részére a tárgyévre történő térítésmentes kibocsátási egységkiosztást követő 20 napon belül a hatóság a jóváhagyott kibocsátási egységmennyiségeket alapul véve a 4. mellékletben foglaltak szerint a számlavezetési díjat meghatározza és végszámlát állít ki.
(7)146 Az 1. § (1c) bekezdése alapján az ETS rendszerbe történő regisztrációt 2019. december 31. napjáig kell teljesíteni.
b)147 a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 280/2004/EK és a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról, továbbá a 920/2010/EU és az 1193/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. május 2-i 389/2013/EU bizottsági rendelet,
e)148 a nemzetközi jóváírási jogosultságoknak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében történő meghatározásáról szóló, 2013. november 8-i 1123/2013/EU bizottsági rendelet,
f)149 a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatok és alágazatok 2015–2019-es időszakra vonatkozó listájának a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti meghatározásáról szóló 2014/746/EU európai bizottsági határozat,
g)150 az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003/87/EK irányelvnek egy egységes globális piacalapú intézkedés nemzetközi légi közlekedésből származó kibocsátásokra való alkalmazásáról rendelkező nemzetközi megállapodás 2020-ig történő végrehajtására tekintettel történő módosításáról szóló, 2014. április 16-i, 421/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
h)151 az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelő nyomon követéséről és jelentéséről, valamint a 601/2012/EU bizottsági rendelet módosításáról szóló, 2018. december 19-i 2018/2066/EU európai bizottsági végrehajtási rendelet,
i)152 az 1031/2010/EU rendeletnek a piaci stabilitási tartalékból 50 millió ki nem osztott kibocsátási egységnek az innovációs alap számára árverés útján való értékesítése tekintetében és egy Németország által kijelölendő aukciós platform bejegyzése céljából történő módosításáról szóló, 2018. október 30-i 2019/7/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet és,
j)153 a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében az adatok hitelesítéséről és a hitelesítők akkreditálásáról szóló, 2018. december 19-i 2018/2067/EU európai bizottsági végrehajtási rendelet
25–32. §154
33. §155
34. §156
A.3.2.157 A létesítmény telephelyére kiadott, a környezethasználat feltételeit megállapító határozat megnevezése, engedély száma, kiadásának dátuma, kiállító hatóság megnevezése és az engedély véglegessé válásának dátuma.
A.3.3158 A próbaüzem és az üzemszerű működés megkezdésének tervezett ideje (éééé/hh/nn), a létesítmény státusza és annak leírása (folyamatos működés, tartalék üzemmód, készenléti üzemmód vagy szezonális üzemmód).
c)159 C kategóriájú létesítmény 500 000 tCO2(e)-nél nagyobb.
B.2.5.160 A mennyiségi adatokat mérő mőrőberendezés mérési pontossága, és annak megjelölése, hogy rendelkezik-e a fővárosi és megyei kormányhivatal által mérésügyi és műszaki biztonsági feladatkörében eljárva, a 127/1991. Korm. rendelet szerint szükséges, érvényes visszavezetettségű mérőrendszerek hitelességét és kalibrációját igazoló érvényes hitelesítési és kalibrálási bizonyítványokkal.
2. melléklet a 410/2012. (XII. 28.) Korm. rendelethez161
Tüzelőanyagok égetése
a 20 MWth-ot meghaladó bemenő hőteljesítményű létesítményekben
(kivéve a veszélyes hulladék- és települési hulladékégető létesítményeket, az atomerőművekben szükségáramforrásként használt dízelgenerátorokat)
Közcélú villamos energia- és hőtermelés
Tüzelőberende-zések
Egyéb energiaipar
Egyéb szállítás (csővezeték)
1.A.2. g
2.A.4.d.i
tüzelőanyag-előállítás
Vas- és acélgyártás-
Fémérc (beleértve a szulfidércet) pörkölő és színterelő létesítmények
Vasfémek (beleértve a vasötvözeteket is) előállítása vagy feldolgozása, ha
20 MW-ot meghaladó teljes bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezéseket működtetnek. A feldolgozás magában foglalja többek között a hengerműveket, a fűtőberendezéseket, a temperált kohókat, kovácsműhelyeket, öntödéket, bevonatolást és a lemaratást is
Vasötvözet előállítása-
dioxid és
Nem vasfém előállítás-
Létesítmények nem vas nyersfémek ércből,
szénhid-
rogének
Alumínium előállítás-
koncentrátumból vagy másodlagos nyersanyagokból kohászati, vegyi vagy elektrolitikus eljárással történő előállítására
Másodlagos alumínium előállítása, amennyiben
20 MW-ot meghaladó teljes bemenő hőteljesítményű tüzelőegységeket működtetnek
Nem vasfémek előállítása vagy feldolgozása, beleértve az ötvözetek előállítását, a finomítást, az öntést stb., ha (a redukáló-anyagokként alkalmazott tüzelőanyagokat is beleszámítva) 20 MW-ot meghaladó teljes bemenő hőteljesítményű tüzelőegységeket működtetnek
Létesítmények nem vasfémek, ezen belül visszanyert termékek (finomítás, öntés céljából történő) olvasztására (ötvözésére is)
Egyéb fém előállítása-
Cement-klinker napi
500 tonnát meghaladó gyártókapacitással rendelkező forgókemencében történő előállítása vagy gyártása napi 50 tonnát meghaladó gyártókapacitással rendelkező más típusú kemencében történő kalcinálása
Szén- dioxid
Ásványi termékek - hőtermelés
Cement/klinker
Mész előállítása vagy dolomit és magnezit napi
50 tonnát meghaladó gyártókapacitással rendelkező forgókemencében vagy más típusú kemencében történő kalcinálása
Ásványi termékek hőtermelés
Mészgyártás-technológia
Gipszszárítás vagy kalcinálás, illetve gipszkarton és más gipsztermékek előállítása, amennyiben 20 MW-ot meghaladó teljes bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezéseket működtetnek
Üveg gyártására szolgáló létesítmények, beleértve az üvegszálat is,
20 tonna/nap olvasztó-kapacitáson felül
Üveggyártás-technológia
Ásványi gyapot szigetelőanyag előállítás, kőzet, üveg vagy salak felhasználásával, napi
Ásványi anyagok olvasztására, ideértve az ásványi szálakat is, előállítására szolgáló létesítmények
20 tonna/nap olvadási kapacitás felett
2.A. 4.d.ii
Egyéb ásványanyag ipari termelés
Kerámiatermékek égetéssel történő gyártására szolgáló létesítmények, különösen csempék, téglák, tűzálló téglák, kőáruk vagy porcelánok gyártása
2.A.4.a
Csempe, kőáru vagy porcelán gyártása
4 m3 és abban az árusűrűség a 300 kg/m3-t meghaladja
a kemence térfogata
2.A. 4.a
Papír és karton gyártása
20 tonna/nap termelési kapacitáson felül
Ipari üzemek papír és karton gyártására
Szén- dioxid és dinitro-
Salétromsav előállítás-
Adipinsav (dikarbonsav) előállítás
Adipinsav előállítás-
Glioxál és glioxálsav előállítás
Ammónia előállítás-
Nátrium-karbonát (Na2CO3) és nátriumhidrogén-karbonát (NaHCO3) előállítás
2. B.7.
Egyéb vegyipari termelés / Petrolkémia
Korom szerves anyagok - mint például olaj, kátrány, krakkoló, desztillációs maradékok - karbonizálásával járó előállítása, amennyiben 20MW-ot meghaladó teljes bemenő hőteljesítményű tüzelőegységeket működtetnek
2.B. 8.f
Egyéb vegyipari termelés / Koromgyártás
2.3. Küszöbértékek értelmezése: a megadott küszöbértékek maximális kapacitásokra vonatkoznak. Ha egy üzemeltető több, azonos római számmal jelölt tevékenységhez tartozó berendezést üzemeltet egy létesítményen belül, a küszöbérték megállapítása során ezen berendezések kapacitásának összegét kell figyelembe venni. Az oktatási intézmények és egészségügyi szolgáltatók esetében a tüzelő berendezések küszöbértékének számítása során nem kell figyelembe venni a biztonsági tartalék tüzelőberendezések kapacitását.
2.5. Ha egy létesítmény tevékenységre vonatkozó kapacitása meghaladja az 1. mellékletben meghatározott küszöbértéket, a veszélyes és a települési hulladék égetését végző egységeken kívül valamennyi, a létesítmény részét képező tüzelőanyag-égetést folytató egységet szerepeltetni kell az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó engedélyben.
2.7. Ha egy létesítmény teljes névleges bemenő hőteljesítményét a közösségi rendszer hatálya alá tartozás meghatározása céljából számítják ki, akkor a létesítményen belül a részét képező valamennyi – beleértve az Ügkr. tv. 15/B. §-a szerinti kivett berendezéseket is – üzemanyag-égetést folytató technikai egység névleges bemenő hőteljesítménye összeadandó. Ezen egységek lehetnek valamennyi – beleértve az Ügkr. tv. 15/B. §-a szerinti kivett berendezéseket is – típusú kazánok, égetőművek, turbinák, fűtőberendezések, kohók, égetők, kalcináló- és égetőkemencék, szárítók és motorok, üzemanyagcellák, vegyi tüzelőberendezések, fáklyázók, hő- vagy katalitikus utánégetők. A 3 MW alatti névleges bemenő hőteljesítményű, továbbá a kizárólag biomasszát használó egységeket e számítás céljából nem kell figyelembe venni. A „kizárólag biomasszát használó egységekbe” azon egységek is beleértendők, amelyek csak indításukhoz vagy leállításukhoz használnak fosszilis tüzelőanyagot.
A kibocsátási engedély az alábbiakat tartalmazza:162
d)163 a létesítmény névleges kapacitása a 2. melléklet szerinti, tevékenység-specifikus mértékegységben;
f)164 az engedélyezett üvegházhatású gáz (vagy gázok) megjelölése;
i)165 az engedélyezett kibocsátási kategória (A; B; C);
jh)166 a jóváhagyott adatkezelő és adatminőség-ellenőrzési tevékenység;
m)167 a létesítmény üzemmódjának megnevezése tartalék, készenléti, vagy szezonális üzemmód esetén.
4. melléklet a 410/2012. (XII. 28.) Korm. rendelethez168
Sorszám (fő)/
1 000 001 kibocsátástól
5. melléklet a 410/2012. (XII. 28.) Korm. rendelethez169
(54,6)c
1 Az 1. § (1a) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 421. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 24/2019. (II. 27.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
2 Az 1. § (1b) bekezdését a 236/2019. (X. 15.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdése iktatta be.
3 Az 1. § (1c) bekezdését a 236/2019. (X. 15.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdése iktatta be.
4 Az 1. § (2) bekezdése a 236/2019. (X. 15.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
5 Az 1. § (2a) bekezdését a 236/2019. (X. 15.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
6 Az 1. § (2b) bekezdését a 236/2019. (X. 15.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
7 Az 1. § (4) bekezdése a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdésével megállapított, a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 19. § a) pontja, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 422. § a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
8 Az 1. § (5) bekezdése a 135/2018. (VII. 25.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
9 Az 1. § (6) bekezdése a 178/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
10 Az 1. § (7) bekezdése a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 178/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 9. § a) pontja szerint módosított szöveg.
11 Az 1. § (7) bekezdés a) pontja a 178/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 9. § a) pontja szerint módosított szöveg.
12 Az 1. § (8) bekezdését a 329/2013. (IX. 3.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdésével megállapított, a 178/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 9. § a) pontja szerint módosított szöveg.
13 Az 1. § (9) bekezdését újonnan a 435/2017. (XII. 21.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
14 Az 1. § (10) bekezdését a 435/2017. (XII. 21.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
15 Az 1. § (11) bekezdését a 435/2017. (XII. 21.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
16 Az 1/A. §-t a 178/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be, szövege a 435/2017. (XII. 21.) Korm. rendelet 9. § a) pontja szerint módosított szöveg.
17 A 2. § a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
18 A 2. § (1) bekezdés a) pontja a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 422. § b) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
19 A 2. § (1) bekezdés b) pontja a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 19. § a) pontja szerint módosított szöveg.
20 A 2. § (1) bekezdés c) pontja a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 19. § a) pontja, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 422. § c) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
21 A 2. § (2) bekezdése a 24/2019. (II. 27.) Korm. rendelet 2. §-a szerint módosított szöveg.
22 A 2. § (3) bekezdés a) pontja a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 19. § a) pontja, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 422. § a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
23 A 2. § (3) bekezdés b) pont nyitó szövegrésze a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 19. § a) pontja szerint módosított szöveg.
24 A 2. § (3) bekezdés b) pont bb) alpontja a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 19. § a) pontja, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 422. § a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
25 A 2. § (3) bekezdés c) pontját a 178/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdése iktatta be.
26 A 2. § (3a) bekezdését a 178/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdése iktatta be.
27 A 2. § (4) bekezdése a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
28 A 2. § (4) bekezdés b) pontja a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 422. § a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
29 A 2. § (4a) bekezdését a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 8. § (2) bekezdése iktatta be.
30 A 2. § (4a) bekezdés b) pont bb) alpontja a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 422. § a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
31 A 2. § (5) bekezdése a 178/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 3. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
32 A 2. § (6) bekezdése a 135/2018. (VII. 25.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
33 A 2. § (7) bekezdését a 178/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 3. § (5) bekezdése iktatta be.
34 A 2. § (8) bekezdését a 178/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 3. § (5) bekezdése iktatta be.
35 A 2. § (9) bekezdését a 178/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 3. § (5) bekezdése iktatta be.
36 A 2. § (10) bekezdését a 178/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 3. § (5) bekezdése iktatta be, szövege a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 421. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
37 A 2. § (11) bekezdését újonnan a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 421. § (3) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
38 A 2. § (11a) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 421. § (3) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
39 A 2. § (11b) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 421. § (3) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
40 A 3. § a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
41 A 3. § (1) bekezdése a 477/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 65. § (1) bekezdésével megállapított, záró szövegrésze a 135/2018. (VII. 25.) Korm. rendelet 6. § a) pontja szerint módosított szöveg.
42 A 3. § (1) bekezdés c) pontja a 435/2017. (XII. 21.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
43 A 3. § (1a) bekezdését a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdése iktatta be.
44 A 3. § (8) bekezdése a 76/2019. (IV. 10.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
45 A 3. § (9) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 421. § (4) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
46 A 3. § (10) bekezdése a 435/2017. (XII. 21.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
47 A 3. § (11) bekezdését a 178/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 135/2018. (VII. 25.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdés a) pontja.
48 A 3. § (12) bekezdését a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 10. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 135/2018. (VII. 25.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdés a) pontja.
49 A 3. § (13) bekezdését a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 10. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 236/2019. (X. 15.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
50 A 3. § (14) bekezdését a 435/2017. (XII. 21.) Korm. rendelet 2. § (3) bekezdése iktatta be.
51 A 4. § a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
52 A 4. § (2) bekezdése a 477/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 65. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
53 A 4. § (5) bekezdése a 477/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 65. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
54 A 4. § (6) bekezdése a 236/2019. (X. 15.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
55 Az 5. § (1) bekezdése a 329/2013. (IX. 3.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított, a 236/2019. (X. 15.) Korm. rendelet 10. § a) pontja szerint módosított szöveg.
56 Az 5. § (3) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 216. § b) pontja szerint módosított szöveg.
57 A 6. § a 329/2013. (IX. 3.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
58 A 6. § (1) bekezdése a 225/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított, a 135/2018. (VII. 25.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
59 A 6. § (2) bekezdése a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított, a 178/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 10. § a) pontja, a 135/2018. (VII. 25.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
60 A 6. § (3) bekezdését a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 19. §-a hatályon kívül helyezte.
61 A 7. § a 329/2013. (IX. 3.) Korm. rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
62 A 7. § (1) bekezdése a 225/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított, a 135/2018. (VII. 25.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
63 A 7. § (1a) bekezdését a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta be, szövege a 135/2018. (VII. 25.) Korm. rendelet 6. § b) pontja szerint módosított szöveg.
64 A 8–10. §-t a 329/2013. (IX. 3.) Korm. rendelet 25. §-a hatályon kívül helyezte.
65 A 4. alcím (8–11/A. §) a 101/2015. (IV. 20.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
66 A 8. §-t a 76/2019. (IV. 10.) Korm. rendelet 10. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
67 A 9. § (1) bekezdése a 178/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 9. § e) pontja szerint módosított szöveg.
68 A 9. § (3) bekezdése a 178/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
69 A 9. § (4) bekezdését a 178/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
70 A 9. § (5) bekezdését a 435/2017. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
71 A 10. § (1) bekezdése a 435/2017. (XII. 21.) Korm. rendelet 8. § d) pontja szerint módosított szöveg.
72 A 11. § (1) bekezdése a 178/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
73 A 11. § (3) bekezdése a 435/2017. (XII. 21.) Korm. rendelet 8. § e) pontja szerint módosított szöveg.
74 A 11. § (4) bekezdése a 178/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 9. § f) pontja szerint módosított szöveg.
75 A 11. § (6) bekezdése a 435/2017. (XII. 21.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
76 A 11. § (7)–(8) bekezdését a 435/2017. (XII. 21.) Korm. rendelet 9. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
77 A 11/A. §-t a 76/2019. (IV. 10.) Korm. rendelet 10. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
78 A 4/A. alcímet (11./B. §) a 329/2013. (IX. 3.) Korm. rendelet 12. §-a iktatta be.
79 A 11/B. § (2)–(4) bekezdését a 178/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 10. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
80 A 12. § a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
81 A 12. § (1) bekezdés a) pontja a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 422. § e) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
82 A 12. § (1) bekezdés b) pontja a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 19. § c) pontja, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 422. § e) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
83 A 12. § (1) bekezdés c) pontja a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 18. § a) pontja, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 422. § e) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
84 A 12. § (1a) bekezdése a 435/2017. (XII. 21.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
85 A 12. § (2) bekezdése a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
86 A 12. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 178/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 9. § g) pontja szerint módosított szöveg.
87 A 12. § (4) bekezdése a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 11. §-ával megállapított szöveg.
88 A 12. § (5) bekezdése a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 19. § a) pontja, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 422. § f) pontja, a 236/2019. (X. 15.) Korm. rendelet 10. § b) pontja szerint módosított szöveg.
89 A 12. § (6) bekezdése a 236/2019. (X. 15.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
90 A 12. § (7) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 422. § b) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
91 A 12. § (8) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 422. § b) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
92 A 12/A. §-t a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 9. §-a iktatta be.
93 A 12/A. § (1) bekezdése a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
94 A 12/A. § (5) bekezdés b) pontja a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 12. § (2) bekezdésével megállapított, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 422. § g) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
95 A 12/A. § (12) bekezdését a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 12. § (3) bekezdése iktatta be.
96 A 12/A. § (13) bekezdését a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 12. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 135/2018. (VII. 25.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdés b) pontja.
97 A 12/A. § (14) bekezdését a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 12. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 135/2018. (VII. 25.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdés b) pontja.
98 A 12/A. § (15) bekezdését a 435/2017. (XII. 21.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdése iktatta be.
99 A 13. § a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 10. §-ával megállapított szöveg.
100 A 13. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 435/2017. (XII. 21.) Korm. rendelet 8. § f) pontja szerint módosított szöveg.
101 A 14. § a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 10. §-ával megállapított szöveg.
102 A 14. § (2) bekezdése a 435/2017. (XII. 21.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
103 A 14. § (4) bekezdése a 435/2017. (XII. 21.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
104 Az 5/A. alcímet (14/A. §) a 329/2013. (IX. 3.) Korm. rendelet 16. §-a iktatta be.
105 A 14/A. § (1) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 421. § (5) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
106 A 14/A. § (1a) bekezdését a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 11. § (1) bekezdése iktatta be.
107 A 14/A. § (2) bekezdése a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 18. §-a szerint módosított szöveg.
108 A 14/A. § (3) bekezdése a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 11. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
109 A 14/A. § (4) bekezdése a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 11. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
110 A 14/A. § (5) bekezdése a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 11. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
111 A 14/A. § (6) bekezdését a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 11. § (2) bekezdése iktatta be.
112 A 14/A. § (7) bekezdését a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 11. § (2) bekezdése iktatta be.
113 A 6. alcím (15. §) a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 12. §-ával megállapított szöveg.
114 A 15. § (3) bekezdése a 135/2018. (VII. 25.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
115 A 17. § (2) bekezdése a 329/2013. (IX. 3.) Korm. rendelet 18. §-ával megállapított, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 216. § c) pontja, a 135/2018. (VII. 25.) Korm. rendelet 6. § c) pontja szerint módosított szöveg.
116 A 17. § (3) bekezdése a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 13. §-ával megállapított szöveg.
117 A 17. § (4) bekezdése a 329/2013. (IX. 3.) Korm. rendelet 18. §-ával megállapított szöveg.
118 A 18. § (1) bekezdése a 329/2013. (IX. 3.) Korm. rendelet 19. §-ával megállapított szöveg.
119 A 18. § (4) bekezdése a 329/2013. (IX. 3.) Korm. rendelet 24. § e) pontja szerint módosított szöveg.
120 A 19. § a 101/2015. (IV. 20.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
121 A 19. § d) pontja a 435/2017. (XII. 21.) Korm. rendelet 8. § g) pontja szerint módosított szöveg.
122 A 20. § a 101/2015. (IV. 20.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
123 A 20. § (4) bekezdése a 236/2019. (X. 15.) Korm. rendelet 9. § d)–e) pontja szerint módosított szöveg.
124 A 20. § (5) bekezdése a 435/2017. (XII. 21.) Korm. rendelet 8. § h) pontja szerint módosított szöveg.
125 A 20. § (6) bekezdése a 76/2019. (IV. 10.) Korm. rendelet 10. § c) pontja szerint módosított szöveg.
126 A 20. § (7) bekezdését a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 13. §-a iktatta be.
127 A 20. § (8) bekezdését a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 13. §-a iktatta be.
128 A 21. § a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 14. §-ával megállapított szöveg.
129 A 21. § (2) bekezdés b) pontja a 76/2019. (IV. 10.) Korm. rendelet 9. § a) pontja szerint módosított szöveg.
130 A 21. § (8) bekezdését a 76/2019. (IV. 10.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta be.
131 A 21/A. §-t a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 14. §-a iktatta be.
132 A 21/A. § (1) bekezdése a 178/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 10. § c) pontja szerint módosított szöveg.
133 A 21/A. § (4) bekezdését a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 15. §-a iktatta be.
134 A 21/A. § (5) bekezdését a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 15. §-a iktatta be.
135 A 21/A. § (6) bekezdését a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 15. §-a iktatta be.
136 A 21/B. §-t a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 14. §-a iktatta be, szövege a 178/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 422. § h) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
137 A 21/B. § (1) bekezdése a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 16. §-ával megállapított, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 422. § h) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
138 A 21/B. § (2) bekezdését a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 19. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
139 A 21/B. § (3) bekezdése a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 19. § e) pontja szerint módosított szöveg.
140 A 21/B. § (4) bekezdése a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 19. § e) pontja, a 135/2018. (VII. 25.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
141 A 22/A. §-t újonnan a 477/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 65. § (4) bekezdése iktatta be.
142 A 22/B. §-t a 236/2019. (X. 15.) Korm. rendelet 6. §-a iktatta be.
143 A 23. § a 329/2013. (IX. 3.) Korm. rendelet 22. §-ával megállapított szöveg.
144 A 23. § (2) bekezdése a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 15. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
145 A 23. § (4) bekezdése a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 15. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
146 A 23. § (7) bekezdését a 236/2019. (X. 15.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta be.
147 A 24. § (2) bekezdés b) pontja az 528/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 16. §-ával megállapított szöveg.
148 A 24. § (2) bekezdés e) pontját a 101/2015. (IV. 20.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
149 A 24. § (2) bekezdés f) pontját a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 16. §-a iktatta be, szövege a 236/2019. (X. 15.) Korm. rendelet 9. § f) pontja szerint módosított szöveg.
150 A 24. § (2) bekezdés g) pontját a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 16. §-a iktatta be.
151 A 24. § (2) bekezdés h) pontját a 76/2019. (IV. 10.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta be.
152 A 24. § (2) bekezdés i) pontját a 76/2019. (IV. 10.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta be, szövege a 236/2019. (X. 15.) Korm. rendelet 9. § g) pontja szerint módosított szöveg.
153 A 24. § (2) bekezdése j) pontját a 236/2019. (X. 15.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta be.
154 A 25–32. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
155 A 33. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
156 A 34. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
157 Az 1. melléklet A.3.2. pontja a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 17. § (1) bekezdésével megállapított, a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 19. § a) pontja, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 422. § f) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
158 Az 1. melléklet A.3.3. pontja a 178/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
159 Az 1. melléklet 4. pont c) alpontja a 329/2013. (IX. 3.) Korm. rendelet 23. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
160 Az 1. melléklet B.2.5. pontja a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 17. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
161 A 2. melléklet a 178/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 8. § (2) bekezdésével megállapított, a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 17. §-a és 18. § c) pontja, a 76/2019. (IV. 10.) Korm. rendelet 9. § b) pontja szerint módosított szöveg.
162 A 3. melléklet nyitó szövegrésze a 329/2013. (IX. 3.) Korm. rendelet 23. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
163 A 3. melléklet d) pontja a 329/2013. (IX. 3.) Korm. rendelet 23. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
164 A 3. melléklet f) pontja a 329/2013. (IX. 3.) Korm. rendelet 23. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
165 A 3. melléklet i) pontja a 178/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 8. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
166 A 3. melléklet j) pont jh) alpontja a 394/2016. (XII. 5.) Korm. rendelet 18. § d) pontja szerint módosított szöveg.
167 A 3. melléklet m) pontját a 178/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 8. § (3) bekezdése iktatta be.
168 A 4. melléklet a 329/2013. (IX. 3.) Korm. rendelet 23. § (3) bekezdése, a 131/2015. (V. 27.) Korm. rendelet 17. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
169 Az 5. mellékletet a 329/2013. (IX. 3.) Korm. rendelet 23. § (4) bekezdése iktatta be, szövege a 178/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 8. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.


GDZ A jogtudomany alapjai 9. osztály. Tankönyv Narovljanskj O.D. 2017 » Rule.School - просто ГДЗ для учнів
Rule.School » 9 Клас » Правознавство » GDZ A jogtudomany alapjai 9. osztály. Tankönyv [Narovljanskj O.D.] 2017
24-02-2019, 19:24, 9 Клас / Правознавство, 285, 0
1. szakasz: Az állam- és jogelmélet alapjai
§ 1. Az állam általános jellemzői (7. oldal)
§ 2. Állami hatalom. Állami űrlap (14. oldal)
§ 3-4. A szociális normák fogalmai és típusai (23. oldal)
Gyakorlati lecke 1. Szociális normák az emberek életében (33. oldal)
Ellenőrizze magát (34. oldal)
2. szakasz. Kapcsolatok. Bűncselekményekről. Jogi felelősség
§ 5. Kapcsolat (36. oldal)
§ 6. Bűncselekmények (43. oldal)
§ 7-8. Jogi felelősség (47. oldal)
Gyakorlati lecke 2. Olyan körülmények, amelyek kizárják a cselekmény károsodását (nyilvános veszély) (56. oldal)
Ellenőrizze magát (61. oldal)
3. fejezet Az ember és az állam közötti kapcsolat
§ 9. Ukrajna alkotmánya (63. oldal)
§ 10. Ukrajna állampolgársága (71. oldal)
§ 11. Egy személy és állampolgár alkotmányos jogai, szabadságai és kötelességei (81. oldal)
§ 12. A polgárok fellebbezése (91. oldal)
Praktikus lecke 3. Állampolgári fellebbezés (94. oldal)
§ 13-14. Kormányzati szervek Ukrajnában (96. oldal)
4. szakasz. Kiskorúak a polgári, családi, munkaügyi, közigazgatási és büntetőjogi jogviszonyok tárgyaként.
§ 15. A polgári jogi kapcsolatokban élő kiskorúak (110. oldal)
Gyakorlati lecke 4. A kiskorúak tulajdonjoga (118. oldal)
§ 16. Ön fogyasztó (118. oldal)
Gyakorlati órák 5. Fogyasztóvédelem (124. oldal)
§ 17. Házasság és család (127. oldal)
§ 18. A szülők és a gyermekek kölcsönös jogai és kötelességei (133. oldal)
Gyakorlati lecke 6. A szülői gondozás nélkül megfosztott gyermekek elhelyezése (139. oldal)
§ 19-20. A fiatalkorú munkaerő (141. oldal)
Gyakorlati órák 7. A kiskorúak foglalkoztatása (Oldal 150)
§ 21. Adminisztratív bűncselekmények. Bűncselekmények (152. oldal)
§ 22-23. Adminisztratív és büntetőjogi felelősség (157. oldal)
Gyakorlati lecke 8. A kiskorúak adminisztratív és büntetőjogi felelősségének jellemzői (167. oldal)
Ellenőrizze magát (169. oldal)
5. Ha a jog szakma
§ 24. A jogi szakmák világa (172. oldal)
ГДЗ Правознавство 9 клас Наровлянський 2017 Світ Підручник


text:
E-jegyzet 3/4 – Ingóságok lefoglalása | www.europe-eje.eu
Címlap › Fiches EJE › Németorszag › E-jegyzet 3/4 – Ingóságok lefoglalása
E-jegyzet 3/4 – Ingóságok lefoglalása
Ha a végrehajtás előfeltételei teljesültek, a végrehajtást kérő felszólítja a végrehajtót a végrehajtás megindítására az adós javai ellen.
Az adós ingóságai, követelései és egyéb tulajdoni jogai, valamint ingatlana képezhetik tárgyát a végrehajtásnak.
A német Polgári Eljárási Kódex [ZPO] szerint, a „movables” (ingóságok) kifejezés az alábbiakat foglalja magában:
ingó tárgyak,
követelések és
egyéb jogok.
A végrehajtási lap
1. Általános rendelkezések (a ZPO 803-807 szakaszai)
A 803-1 szakasz szerint: „Az ingóságok végrehajtása a végrehajtási lap kiállításával indul meg.”
A 803-2 szakasz szerint: „A végrehajtás nem terjedhet tovább, mint ami feltétlenül szükséges a végrehajtást kérő követelésének és a végrehajtási költségek teljes kifizetéséhez”. Ennek következménye, hogy a végrehajtó nem hajthat végre túlzott mértékű lefoglalást, még akkor sem, ha nincs szüksége más végrehajtási jogcímre ennek érdekében. Kizárólag olyan ingóságokon hajthat végre, amelyek értéke elegendő a végrehajtást kérő követelésének és a végrehajtó költségeinek fedezésére.
A Végrehajtók Szakmai Irányelvének (GVGA) 132-8 szakasza szerint a végrehajtó felel a lefoglalt ingóságok értékének becsléséért. Előfordulhat, hogy a becsült értéket később alacsonyabb áron állapítják meg. Ilyen esetben, mivel a végrehajtást kérő teljes kielégítése többé nem biztosítható, a végrehajtó hivatalból köteles gondoskodni további végrehajtási lapról (a GVGA 132-9 szakasza).
Ellenkezőleg, egy végrehajtási lapon szereplő végrehajtást tilos végrehajtani, ha a tárgyak végrehajtásából nem eredményezhet profitot: 803-2 szakasz „A végrehajtást meg kell szüntetni, ha a végrehajtás járulékos költségeit sem fedezi a lefoglalt javak értékesítése”.
2. Áruk - ingó javak lefoglalása (808-827 szakasz)
A végrehajtó hatásköre
808-1 szakasz „Az adós birtokában levő ingó javak végrehajtását a végrehajtó végzi el a javak elvétele és más birtokába adása útján”. Ezen szakasz szerint a végrehajtó illetékes az ingóságok végrehajtásában.
Csak azokat az ingóságokat szabad végrehajtani, amelyek „birtokban” vannak:
az adósnál (808-1 szakasz),
a végrehajtást kérőnél (809-es szakasz)
vagy olyan harmadik félnél, aki hajlandó azokat átadni (809-es szakasz).
A „birtokban levő” kifejezés alatt azt kell érteni, hogy az ingóság ténylegesen az adós, a végrehajtást kérő vagy egy harmadik fél birtokában van. Emellett meg kell jegyezni, hogy a harmadik fél birtokában levő ingó javakat csak a birtokos előzetes hozzájárulásával szabad végrehajtani („… olyan harmadik félnél, aki hajlandó azokat átadni”). Ez a beleegyezés vonatkozik mind az átadásra, mind az ingóságok értékesítésére. Ezért a végrehajtásba való beleegyezés önmagában nem elegendő a végrehajtáshoz.
Az átadásba és értékesítésbe történő beleegyező nyilatkozatával a harmadik fél elveszti a jogát az ítélet végrehajtása elleni kifogás benyújtására (a 771-es szakasz szerint: „Ha egy harmadik fél olyan jogára hivatkozik, amely akadályozza egy ingóság elidegenítését, a tárgy lefoglalása elleni kifogását az elé az elsőfokú bíróság elé kell vinni, amelyik a végrehajtást elrendelte.”).
Amikor a végrehajtó megérkezik az adós lakására, felszólítja az adóst önkéntes fizetésre, amely egyben végső felszólítás is a végrehajtás megkezdése előtt. Emellett a 806b szakasz úgy rendelkezik, hogy „(2) Ha az adós javai nem foglalhatók le, de az adós hitelt érdemlően úgy nyilatkozik, hogy részletekben rövid idő alatt megfizeti adósságát, a végrehajtó hajtja be a részleteket, ha a végrehajtást kérő elfogadja ezt a megállapodást.”
A végrehajtó jogosult engedélyezni az adós számára a részletfizetést, és felelős annak biztosításáért, hogy a végrehajtási eljárást időben és hatékonyan le lehessen zárni.
Beszedheti az adósság részletekben történő megfizetésének összegeit, ha a tárgyak mentesek a végrehajtás alól, amennyiben a végrehajtást kérő elfogadja a részletfizetést.
A végrehajtást kérő végrehajtási rendelkezése a 754-es szakaszból következik: a végrehajtó ennek erejénél fogva jogosult fizetések és egyéb javak átvételére, valamint az adós részére - ha már a teljesítés megtörtént - a végrehajtási záradékkal ellátott lap kiszolgáltatására.
Az adós vagy a harmadik fél felé a végrehajtó végrehajtási eljárási jogosultságát a végrehajtási lap végrehajtási záradékkal ellátott példánya igazolja (755-ös szakasz).
A végrehajtási lap végrehajtási záradékkal ellátott példányát át kell adni az adós részére a fizetés teljesítésének nyugtázásával együtt (757 I szakasz)
A lefoglalási eljárás
A 808-as szakasz szerint a végrehajtónak a lefoglalást a tárgyak kisajátításával kell végrehajtania. Ebben az értelemben az elsajátítás jelenti a lefoglalt tárgyak azonosítását, az azonosított tárgyak elszállítását vagy lepecsételését, illetve elzálogosításuk hivatalos közlését, ha a tárgyak az adós őrzésében maradnak (808 II 2 szakasz). Az elszállított ingóságok tekintetében a végrehajtó a felelős őrzővel egy tekintet alá eső birtokjogot szerez.
A 758-as szakasz tartalmazza a végrehajtási tárgyalások korlátait. A szakasz szerint „(1) Az adós lakásába [...] tilos belépni ez utóbbi hozzájárulása nélkül, kivéve, ha az elsőfokú bíróság végzéssel rendeli el az adós lakásába történő belépést. Ez a szakasz nem alkalmazható, ha a bírósági végzés veszélyeztetné a lakásba történő belépés sikerét.
(4) A végrehajtó számára tilos a lakásokban történő végrehajtás éjjel, vasárnap és bankszünnapokon, ha az adós (és a vele együtt lakók) számára méltatlan kényelmetlenséggel járna, vagy ha a beavatkozással elérhető eredmény aránytalanul csekély lenne a beavatkozáshoz képest, kivéve, ha a végrehajtó az elsőfokú bíróság végzésével rendelkezik. Az éjszakai órák az este 9 és a reggel 6 óra közötti időszakot jelentik.”
Következésképpen, a lakásokban éjjel, vasárnap és bankszünnapokon történő végrehajtás csak akkor foganatosítható, ha a végrehajtó erre külön végzést kapott az illetékes bíróságtól.
Az végrehajtás helye tekintetében a végrehajtó az illetékességi helyén belül bárhol eljárhat.
Valóban meg kell jegyezni, hogy a 758a III szakasz értelmében azok a személyek, akik házas/élettársakként élnek az adós lakásában, kötelesek előzetesen hozzájárulni a lakásba történő belépéshez.
Ekkor, a végrehajtó köteles eljárási jegyzőkönyvet felvenni az általa megtett valamennyi intézkedésről (762 I szakasz), amelynek tartalmaznia kell az alábbi információt (762 II szakasz):
a jelentés keltét és helyszínét;
a végrehajtási tárgyalás tárgyát, röviden említve a végrehajtó által foganatosított intézkedéseket;
azon személyek neveit, akikkel a tárgyalásokat folytatták;
ezen személyek aláírását az alatt az írásos záradék alatt, amely igazolja, hogy a jegyzőkönyvet elolvasták és aláírás előtt jóváhagyták;
A végrehajtó aláírását
Ezenkívül a végrehajtó köteles minden igényt és egyéb közlést jegyzőkönyvezni, amely az eljárás alatt elhangzott (763-as szakasz). Ezenkívül a végrehajtó köteles jegyzőkönyvezni a lefoglalt tárgyak becsült értékét (GVGA 132-8 szakasza).
Fontos lépés a foglalás során az adós hivatalos értesítést a végrehajtásról, amennyiben nem volt jelen az eljárás során (808 III szakasz „a végrehajtó köteles értesíteni az adóst az elvégzett lefoglalásról”). Az adós részére megküldött hivatalos értesítésnek tartalmaznia kell a végrehajtó által felvett jegyzőkönyvet is (GVGA 135-5 szakasza). A jegyzőkönyv egy példányát csak kérelemre kell átadni a végrehajtást kérő részére, vagy ha a döntésről őt tájékoztatni kell, a GVGA 108a szakasza szerint (pl. ha az adósnak harmadik féllel szembeni követelései vannak) (GVGA 135-5a szakasza).
A végrehajtás alól mentesülő javak
A foglalási korlátozások általában az adós védelmét szolgálják. A 811-es szakasz felsorolja a végrehajtás alól mentes tárgyakat, amelyeket a végrehajtónak hivatalból kell mentesítenie. A valóságban az adósnak és családjának a létfenntartáshoz szükséges minimumot kellene megtartania: a végrehajtó számára tilos olyan tárgyak lefoglalása, amelyek nélkülözhetetlenek a személyes szükségletekhez vagy a szakmai tevékenység gyakorlásához.
A végrehajtás alól mentesülő javak:
személyes használati cikkek és a háztartáshoz szükséges tárgyak (ruházat, fehérnemű, ágynemű...);
négyheti élelmiszer, fűtésre és világításra szolgáló anyagok, ill. az a pénzmennyiség, amellyel ezeket meg lehet vásárolni;
az adós és családja élelmezését szolgáló állatok és az etetésükhöz szükséges takarmány;
a kereső tevékenység folytatásához nélkülözhetetlen javak;
a megszolgált és kifizetett jövedelem;
811 II szakasz „(2) Az első bekezdés 1, 4, 5-7. pontjaiban felsorolt javakat le lehet foglalni, ha eladójuk kéri a végrehajtást az áruk jogfenntartással történt eladása és az ellenérték ki nem fizetése miatt. A jogfenntartási megállapodást dokumentumokkal kell igazolni.” Ezen szakasz alapján nem tilos a lefoglalás, ha a végrehajtást kérő leszállította az árut az adósnak (amelyeket felsoroltak az 1, 4, 5-7 pontok) a tulajdonjog fenntartásával, és ha ezt a jogfenntartást hitelt érdemlő dokumentumokkal igazolják.
A lefoglalás és a végrehajtást kérő zálogjoga
A lefoglalás és a végrehajtást kérő zálogjoga a német végrehajtási törvény fő rendelkezéseit képezi.
A 804 I (1) szakasz szerint: „A lefoglalással a végrehajtást kérő részére zálogjogot biztosítanak a lefoglalt javak felett.” Ennek eredményeként a végrehajtást kérő a lefoglalással biztosítéki zálogjogot kap a lefoglalt javakra. Sőt, a lefoglalási eljárás a tárgy zárolását hajtja végre.
A zárolás azt jelenti, hogy az adós nem gyakorolhatja egyetlen, a lefoglalt javakhoz fűződő magánjogát sem (eladás, bérbeadás...). A büntetőjogi védelem révén, a zárolás fontossága, amelynek a végrehajtást kérő védelme a célja, megerősödik (a német Büntető Kódex [StGB] 136 I szakasza szerint - Zárolt javak felszabadítása, hatósági pecsét feltörése „(1) Aki részben vagy egészben megrongálja, megsérti vagy használhatatlanná teszi azt a tárgyat, amelyet hivatalos céllal lefoglaltak vagy zároltak, maximum 1 évi börtönbüntetéssel vagy pénzbüntetéssel büntetendő.”)
A 804 III(2) szakasz szerint „A zálogjog ugyanazokkal a jogokkal ruházza fel a végrehajtást kérőt, mint amelyet más hitelezők kapnak az egyezségi megállapodás keretében [...]”.
Meg kell jegyezni, hogy a zálogjogot első helyen adják az első foglalás következményeként, és elsőbbsége van a rákövetkező foglalásokkal szemben.
A zálogjog révén a végrehajtást kérő jogosult lesz a lefoglalt javak használatára annak érdekében, hogy a végrehajtási jogcím szerint megnevezett követelésének kifizetését megkapja (Példa: hogy eladhassa a lefoglalt tárgyakat).
Számlakövetelések és egyéb tulajdonjogok végrehajtása
Bevételi számlakövetelések és egyéb tulajdonjogok végrehajtása magában foglalja a megszolgált és kifizetett jövedelem végrehajtását is.
A bíróság illetékes a bevételi számlák és egyéb tulajdoni jogok végrehajtása feletti intézkedésre (ide nem értve az ingóságokat) (828 szakasz „(1) Azokat a jogcselekményeket, amelyek magukban foglalják a bevételi számlák és egyéb tulajdoni jogok végrehajtását, az illetékes végrehajtási bíróságnak kell megtennie”).
Az a végrehajtási intézkedés, amely javak visszaadására, valaminek a megtételére vagy valamitől való tartózkodásra irányul
A német Polgári Eljárási Kódex [ZPO] szabályozza a 3. §-ában azokat a végrehajtási intézkedéseket, amelyek javak visszaadására, valaminek a megtételére vagy valamitől való tartózkodásra irányulnak:
tételek visszaszolgáltatása vagy felettük való rendelkezés (883-886. szakaszok)
valami megtételének vagy a megtételétől való tartózkodásnak a végrehajtása (887-893. szakaszok)
büntetőjogi felelősség tudatában tett nyilatkozat a tételekről (894-898. szakaszok)
A visszaszolgáltatást a végrehajtó által foganatosított kényszerítéssel kell végrehajtani intézkedéseket (883 I szakasz: „(1) Ha az adósnak a birtokában levő ingó javakat vissza kell adni részben vagy egészben, ezeknek birtoklásából való eltávolítását a végrehajtó végzi el és juttatja el a végrehajtást kérőhöz.”).
A visszaszolgáltatás az alábbiakra vonatkozik:
ingóság visszaadása (883-1 szakasz),
ingóságok bizonyos mennyiségének visszaadása (883-1 szakasz),
ingatlan vagy hajó visszaadása (885. szakasz),
helyettesíthető tételek vagy értékpapírok bizonyos mennyiségének visszaadása (884. szakasz, amely hivatkozik a 883 I szakaszra)
Ki kell hangsúlyozni, hogy a visszaszolgáltatás harmadik felek részére is történhet. Ilyenkor az elvétel, nem pedig a végrehajtást kérő részére történő kiszolgáltatás jellemzi a visszaszolgáltatást.
Ha a végrehajtás minden feltétele teljesül a 883 I szakasz szerint, a javakat a végrehajtó elkobozza és visszaszolgáltatás gyanánt eljuttatja a végrehajtást kérőhöz.
Ha a javak nem találhatók meg, a 883 II szakasz szerint kell eljárni „az adós köteles a végrehajtást kérő felszólítására büntetőjogi felelőssége tudatában nyilatkozni a javakról, és igazolni, hogy a javak nincsenek a birtokában, és azt sem tudja, merre találhatók.”
Büntetőjogi felelősség tudatában tett nyilatkozat a vagyontárgyakról
A végrehajtó egyik fő feladata az ingóságokról szóló büntetőjogi nyilatkozatok átvétele. Ha a végrehajtást kérő nem nyert teljes kielégítést a foglalásból és értékesítésből, a végrehajtást kérő kérelmére az adóst kötelezni lehet arra, hogy a végrehajtó részére büntetőjogi nyilatkozatot tegyen vagyontárgyairól.
A vagyontárgyakról szóló büntetőjogi nyilatkozatot a 4-8. könyv szakaszai tartalmazzák, az adós kötelezettségeit pedig a 807, 836 és 883 szakaszok írják le. Ez vonatkozik az „eskü tételére”, és ennek megfelelően tartalmazza az adós nyilvánosságra hozási kötelezettségét.
Ahogy a fentiekben említettük, ha a végrehajtás eredménytelen maradt, a végrehajtást kérő követelhet egy büntetőjogi nyilatkozatot a vagyontárgyakról. Ezen eljárás keretében az adós köteles vagyontárgyait felsorolni és a listát benyújtani.
Ezenkívül meg kell említenie a 807 II szakaszban felsorolt tranzakciókat is.
„2) A vagyontárgyak felsorolásának az alábbiakat is kell tartalmaznia:
1. az adósnak az utolsó két évben tett, fizetést megtagadó rendelkezéseit egy bizonyos személy vonatkozásában azt megelőzően, hogy az első határidőt kapta a büntetőjogi nyilatkozat megtételére (Fizetésképtelenségi Törvény 138-as szakasza);
2. az adós által az utolsó négy évben nyújtott ingyenes szolgáltatásait azt megelőzően, hogy az első határidőt kapta volna a büntetőjogi nyilatkozat megtételére, feltéve, hogy ezek nem alkalmi ajándékok és minimális értékűek voltak.
Azokat a javakat, amelyek a 811-es szakasz (1) bekezdés 1, 2 pontjai szerint világosan mentesülnek a foglalás alól, nem kell felvenni a javak jegyzékébe, kivéve, ha helyettesítési célú elkobzásuk foganatosítható.”
Az adós lakóhelye szerinti, illetve állandó lakóhely híján annak ideiglenes lakóhelye szerinti elsőfokú bíróság végrehajtója illetékes a büntetőjogi vagyonnyilatkozatok átvételére (899 I szakasz).
A végrehajtást kérő köteles időpontot egyeztetni a végrehajtóval a büntetőjogi vagyonnyilatkozat átvételére. Ez utóbbi köteles biztosítani, hogy az adóst is beidézzék a tárgyalásra (900 I 2 szakasz).
A büntetőjogi vagyonnyilatkozat megtételét illetően ellenőrizni kell, hogy a végrehajtás általános és különös feltételein túlmenően teljesültek-e a nyilvánosságra hozatali kötelezettség különös feltételei.
A 807-es szakasz rendelkezése szerint az adósnak 4 esetben kell vagyonnyilatkozatot tennie:
1. a lefoglalás nem vezetett a végrehajtást kérő teljes kielégítéséhez,
2. a végrehajtást kérő bejelentette az okok valószínűsítése mellett, hogy a foglalással valószínűleg nem fogja tudni megkapni a teljes kielégítést,
3. az adós visszautasította a szemlét (758-as szakasz), illetve
4. a végrehajtó többször megkísérelte megtalálni az adóst a lakásán, az időpontok két héttel előre történő bejelentése mellett; ez a rendelkezés nem alkalmazható, ha az adós kellően igazolta távollétét.
A 836 III szakasz még egy esetet sorol fel, amikor meg kell követelni a büntetőjogi vagyonnyilatkozat megtételét az adóstól „(3) Az adós köteles információt szolgáltatni a végrehajtást kérő részére a követelése végrehajtásához, valamint eljuttatni részére a követelésre vonatkozó dokumentumokat. Ha az adós nem szolgáltatja az információt, a végrehajtást kérő kérelmére őt jegyzőkönyvileg kötelezni kell a nyilatkozattételre, amelyet büntetőjogi nyilatkozattal kell megerősítenie. A dokumentumok nyilvánosságra hozatalát biztosítani kell a végrehajtást kérő részére a végrehajtás útján.”
Végül, a fentiek értelmében a 883 II szakasz az alábbiak szerint rendelkezik: „883 II szakasz „(2) Ha nem találják a visszaszolgáltatandó tárgyat, az adós a végrehajtást kérő felszólítására büntetőjogi felelőssége tudatában köteles jegyzőkönyvileg nyilatkozni a javakról, valamint igazolni, hogy a javak nincsenek a birtokában, és azt sem tudja, merre találhatók.”
Ha az adós nem jelenik meg az idézésre a büntetőjogi vagyonnyilatkozat megtételére, vagy ha ok nélkül elutasítja annak megtételét, a bíróság kérelemre (901-es szakasz) letartóztatási parancsot állít ki a büntetőjogi vagyonnyilatkozat megtételének kikényszerítésére.
A letartóztatási parancsot nem hivatalból, hanem kizárólag kérelemre állítják ki. Az adós letartóztatását a végrehajtó foganatosítja (909 I 1 szakasz). A fogvatartás nem haladhatja meg a hathónapos időtartamot (913-as szakasz).
A többi adatlap Allemagne
E-jegyzet 1 – A végrehajtás előfeltételei
E-jegyzet 2 – Végrehajtó testületek

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Darák: konkrét ügyekben nem döntök - Jogászvilág - Jogászvilág
Darák: konkrét ügyekben nem döntök - Jogászvilág
Kezdőlap » Darák: konkrét ügyekben nem döntök
„Választási ügyekben a Kúria vezetői nem járnak el, éppen azért, nehogy bárki azt vethesse fel, hogy a Kúriának a parlament által megválasztott elnöke nem kívánatos módon részt vesz választási ügyekben. Tehát korábban sem én döntöttem ezekben az ügyekben, és a törvény megváltoztatása után sem kerülhetek döntési helyzetbe” – válaszolta Darák Péter a választások után elmondott miniszterelnöki kritikára, mely szerint a Kúria döntése elvett egy mandátumot a Fidesztől.
„A Kúria elnökének a törvények nem engednek beleszólást az egyes ügyekbe. Bűncselekményt követne el az a bírósági vezető, aki konkrét ügyekbe beavatkozna.” – közölte a Kúria elnöke.
„A törvényes bíróhoz való jog megkívánja, hogy minden polgár, aki a bíróság elé kerül, tisztában lehessen azzal, hogy az ügyét nem ad hoc jelleggel és nem egy igazgatási vezető, például az elnök adja oda valamelyik bírónak, hanem az előre meghatározott szigorú rendben történik az elosztás. A bíró esetleges világnézeti irányultsága nem ügyelosztási szempont.” – választolt Darák Péter arra a kérdésre, amely az ügyelosztások politikai motivációit firtatta.
„A Kúria elkötelezett az alkotmányos változás mellett, és mindent megtesz azért, hogy e szervezeti átalakulás gördülékenyen történjen” – mondta Darák Péter a közigazgatási bíróságok létrehozásáról.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria