text:
BLOGÁSZAT, napi blogjava: 07/25/18
RÁADÁS: REZILIENCIA
Szerző: Gyerekek, Életrevaló Egyesület, Északi Támpont Egyesület
A reziliencia általános értelemben rugalmas ellenállási képesség, azaz valamely rendszernek – legyen az egy egyén, egy szervezet, egy ökoszisztéma vagy éppen egy anyagfajta – azon reaktív képessége, hogy erőteljes, meg-megújuló, vagy akár sokkszerű külső hatásokhoz sikeresen adaptálódjék.
A reziliencia a pszichológiában lényegében azt a tulajdonságot vagy helyesebben képességet jelöli, hogy az ember gyorsan vissza tudja nyerni eredeti, jó állapotát testi-lelki szenvedés illetve nehéz élethelyzetek átélése után.
Szereplők: Farkas Cintia Horváth B. Patrik Selyem Márk Smith Laura Smith Vanessza Szalai Noémi Projektvezető: Preszl Éva Rendező – operatőr Chilton Flóra Producer – gyártásvezető: Tóth Bálint Mentor és szöveg: Horváth Kristóf / Színész Bob Mentálhigiénés szakember: Csepregi János Zeneiproducer: Oláh Edmond Mizo Rap technika: Paszik Cristopher Ének: Bakos Bettika B kamera operatőr: Soós Csaba Hejüsz Betti Kovács Márk Fővilágosító: Hejüsz Betti Világosító, technikus: Váradi-Orosz Kristóf Hangmérnök: Lőrincz György Hangtechnikus: Farkas Krisztián Jócsávók: Pumped Gabo Göncz János Stylist: Csillag Rita Fodrász: Czobor Ildikó Sminkes: Benkóczi Zsuzsa Vágó Chilton Flóra © 2018 - Minden jogot fenntartunk. Életrevaló Egyesület Északi Támpont Egyesület
A magyar rádiózás egyik legnagyobb alakját 96 éves korában érte a halál - értesült a Nemzeti Sport.
Szepesi György 1922. február 5-én született Budapesten, Friedländer György néven. Édesapja a buchenwaldi koncentrációs táborban halt meg. Szepesi György 1945-ben került a Magyar Rádióhoz, ahol előbb riporterként, majd osztályvezetőként, és bonni tudósítóként dolgozott. 1948-tól 2012-ig közvetített olimpiákról, a labdarúgó-világbajnokságokon 1954-től 2010-ig dolgozott, közvetítéseire milliók emlékeznek.
NEM A TELJESÍTMÉNYRE, CSAK PÁRTOKRA SZAVAZTAK A VÁLASZTÓK
Független jelöltként elindul a jövő évi IX. kerületi polgármester-választáson Baranyi Krisztina. A már megszűnt Együtt korábbi politikusa szerint a Jobbikkal is meg kell egyezni a rendszer leváltása érdekében, de a taktikai szavazás hamis ígéret volt áprilisban.
– Az Együtt sikeres gyűjtés után visszafizette az Államkincstárnak azt a 153 millió forintot, amelyet kampánytámogatásként vett fel. Ön mennyi pénzt adott bele?
– Úgy gondoltam, hogy ennek a pártnak a halála valahol az én halálom is. Mi minden fillért a kampányra költöttünk, az Együtt nem volt kamupárt, senki sem tett zsebre egy forintot sem. Nem volt racionális oka annak, hogy nem járultam hozzá a gyűjtéshez, valószínűleg nekem is kellett volna pénzt adnom. Az utolsó pillanatig vártam, hogy úgyis hiányzik majd valamennyi, akkor én is adok bele.
– A kormánypárti politikusok szerint „gyanús” körülmények között gyűlt össze a pénz. A hazai viszonyokat ismerve valóban szokatlan teljesítmény, hogy a támogatók összedobtak 153 millió forintot.
– Amikor elkezdtük a támogatói kampányt – a korábbi gyűjtéseinkből kiindulva - nagyjából 20-30 millió forintra számítottunk. Álmunkban sem gondoltuk volna, hogy összejön ennyi pénz. Ráadásul ez az összeg mikroadományokból gyűlt össze, néhányan fizettek csak 100-200 ezer forintot. Valószínűleg valamilyen nemzeti lelkiismeret állhat a háttérben, sokan úgy érezhették együtt buktunk április 8-án. A választás után hetekig arra gondoltam, hogy az ellenzék megalázó veresége után nincs más választásom, mint abbahagyni a politizálást. A sok személyes biztatás, valamint az eredményes gyűjtés miatt viszont végül úgy döntöttem, folytatom.
– Az Együtt már bejelentette a feloszlását, hogyan tervezi a folytatást?
– Az én munkám kicsit mindig is elvált az Együtt-től, például soha nem voltam a párt vezetőségének tagja. Ferencvárosi képviselőként és zöldpolitikusként ismernek, képviselő leszek 2019 októberéig, ismerem a kerületet, és van egy vízióm is róla. Egy átfogó programot írok éppen, amit néhány hét múlva nyilvánosságra is hozok. Jövőre elindulok Ferencváros polgármesteri tisztségéért, függetlenként, egy civil szervezettel a hátam mögött. Az biztos, most nincs az az isten, hogy belépjek egy pártba.
– Melyik civil szervezet támogatja az indulását?
– A Kulcs a városhoz, kulcs a közélethez nevű szervezet áll mögöttem, amelynek korábban elnöke is voltam.
– Egyeztetett az ellenzékkel is?
– Mindenképpen egyetlen jelöltnek kell indulnia a kormánypártnak nevezett maffia emberével szemben. Szeretnék az összes ellenzéki párt közös jelöltje lenni, és erről folynak már biztató tárgyalások. A programom rövidített, a legfontosabb elemeket tartalmazó változatát eljuttatom az ellenzéki pártoknak. Erről szeretnék velük megállapodni. ..
"ÖSSZEFOGTA A FARMER A BUGYIJÁT, EZÉRT HASALTUNK EL" - 40 ÉVES A TRAPPER
A nyugati életérzést jelképező farmer viselését a pártállam először tiltotta, majd megtűrte, végül annyira elfogadta, hogy engedte a hazai gyártását is. Ez egyszerre mutatta be a diktatúra puhulását és a szocialista ipar sikereit. Negyven éves a Trapper, néhány lelkes budakalászi mérnök „gyermeke”, amelyet mellesleg még ma is beszerezhetünk. Kis magyar farmerológia.
„Vannak egyes nyugati divatok, amelyek bizonyos mértékig nálunk is hatottak [...] és ezek egyike a cinizmus és a közöny a közéleti kérdésekkel szemben. Nyugaton ez párosul a vadnyugati-nadrág viselettel meg a hosszú hajjal, a borotválkozás elhagyásával. [...]
A vadnyugati nadrágokkal meg a szakállal meg a hajviselettel nem akarok foglalkozni. [...] Ami itt fontos, az az, hogy a párt, az ifjúsági szövetség nem divattervező cég és nem fodrászipari ktsz, és nem is kell az ilyesmivel foglalkoznia“
– jelentette ki Kádár János pártfőtitkár 1967-ben, a KISZ VII. kongresszusán.
Ma már furán hangzik, hogy a hajviselet, a divat, és konkrétan a farmer a legfelsőbb politikai fórumok témája volt (bár, amikor az irodalmi ízlés vagy mondjuk, a sportmezek kormánypártközeli iránymutatásaira gondolunk, talán nem is olyan fura), de az államszocializmus éber őrei vigyáztak, nehogy a kapitalista kultúra megmételyezze a magyar fiatalokat is.
A pártfőtitkári beszéd e téren már az enyhülést vetítette elő, hiszen korábban a farmer – ha a fogyasztói kultúra részeként értelmezzük - a hírhedt aczéli „3T“ elve (tilt-tűr-támogat) szerinti tiltott kategóriába tartozott. Hordása ugyanúgy, mint a hosszú haj és a szakáll akár rendőrségi vegzálást is vonhatott maga után – mondja Müller Fruzsina, Lipcsében élő kultúrtörténész. Kádár viszont a hatvanas évek végére felismerte, hogy a fiatalokat toleranciával jobban megnyerheti, mint terrorral, mondatait tehát egyfajta rendszerstabilizálásként is értelmezhetjük...
Szerző: HAJDÚ D. ANDRÁS
Kadarkúton a Dózsa utca egyike a kisváros szegregátumainak. A Máltai Szeretetszolgálat hat éve van jelen a szinte kizárólag romák által lakott utcában, ahol tanodát üzemeltetnek, és mindenféle programmal próbálják bevonzani környék fiataljait. A szegregátumban havonta rendeznek erősember-versenyt, ami annyira népszerű a telepiek között, hogy az amúgy telefonfüggő fiatalok is megfeledkeznek a Facebook percenkénti frissítéséről, és verítékben fürödve igyekeznek szkanderben vagy éppen kocsihúzásban felülkerekedni a többieken. Hajdú D. András képriportja januárban dicséretet érdemelt a Sajtófotó-pályázaton...
NEKÜNK PUTYIN KELL
- Putyin kedvelik leginkább a magyarok a nagyhatalmak vezetői közül
- Trumpot viszont sem szimpatikusnak, sem alkalmasnak nem látja a többség
- Csak a diplomások ismerik el Angela Merkel német kancellár vezetői képességeit
Országok és vezetőik közötti konfliktusoktól hangos a világpolitika, gyakran tűnik úgy, hogy amit eddig a „négy fal között” csináltak egymással az állam- és kormányfők – a vitákra, egyezkedésekre, helyezkedésekre gondolunk, persze -, azt most a széles nyilvánosság előtt teszik – diplomaták, hírszerzők és mindenféle elemzők őszinte megrökönyödésére. Donald Trump amerikai elnök Twitter-diplomáciája e téren kétség kívül új színt hozott, és olyanra se emlékezhetünk, hogy egy amerikai-orosz csúcstalálkozó után a fél világ azt találgatja, a szabad világ vezetőjét egyszerűen átverték, avagy ő maga az áruló, netán éppenséggel orosz ügynök. Szóval, van ok elég megérdeklődni a magyaroktól, ők mit gondolnak a világpolitika legfontosabb alakítóiról. Nyolc állam-, illetve kormányfőt választottunk ki, azokat, akik mostanság legtöbbet szerepelnek a külpolitikai hírekben: az amerikai, az orosz, a kínai, a francia és a török elnök mellett a német kancellárt, valamint a brit és a kanadai miniszterelnököt. Róluk kérdezte meg a magyarokat a Ténygyár a Pulzus telefonos kutatási applikáció segítségével. A beérkezett mintegy kétezer válaszból képeztük azt az 1000 fős mintát, amely a 18-59 éves alapsokaságot reprezentálja nem, kor, végzettség és településtípus szerint.
Attól, hogy egy politikus „erős”, vagyis hatékony vezetőnek tűnik, még nem biztos, hogy szimpatikus is, és ez fordítva is igaz. Ezért ketté is választottuk a kérdést, ki az az egy, akit jó vezetőnek tartanak, és ki szimpatikus a válaszadóknak a nyolc világpolitika-alakító közül. Nos, úgy látszik, hiába az egyre erősödő vád az amerikai választásokba történt beavatkozásról, hiába a Krím annektálása, hiába a 30 éves elköteleződés Paks 2 ügyében, Vlagyimir Putyin orosz elnök elnyerte a magyarok szívét. Mindkét kérdésre, vagyis arra is, hogy kit tartanak hatékonynak és kit szimpatikusnak a magyarok, az orosz elnök nyert, méghozzá meggyőző fölénnyel. Érdekes, sőt elgondolkodtató, hogy a fiatalabbak körében népszerűbb Putyin, mint a 30 év fölöttiek körében – ezt talán az magyarázhatja, hogy a ’90 után születtek már nem tudják, milyenek is voltak a Moszkva befolyása alatt töltött évtizedek Magyarországon. Arról pedig valószínűleg nem hallottak, hogy Putyin elnök egyre többször nyíltan is éppen azt a befolyást sírja vissza, a szovjet idők világpolitikai szerepét szánja Oroszországnak. Ennek a tudásnak viszont alighanem birtokában van a diplomások többsége, övék az egyetlen csoport, amelynek körében nem Putyin ül a trónon: a diplomások Merkel német kancellárt tartják a leghatékonyabbnak és Trudeau kanadai miniszterelnököt a legszimpatikusabbnak. A többi csoportban a sármos, és a hírekbe színes zokniaival is gyakorta bekerülő kanadai kormányfő nem szerepelt jól, alighanem az ismertsége hiányzik hozzá. Az ismertsége valószínűleg meglenne hozzá, Merkel német kancellár mégis inkább antipatikus a magyaroknak, nem múlt el nyomtalanul a Merkelt támadó kormánypárti kommentárok özöne az elmúlt években. Viszonylag sok szavazatot kapott ugyanakkor Macron francia elnök, bár élünk a gyanúperrel, hogy őt sokan az elmúlt hetekben ismerték meg „közelebbről”, és nem is államfőként, hanem szurkolóként: felmérésünk néhány nappal a francia fociválogatott világbajnoki győzelme után készült.
Ami viszont biztos, hiába tesz jelentős erőfeszítéseket Orbán Viktor miniszterelnök annak érdekében, hogy fogadják végre a Fehér Házban, annak lakóját, Donald Trump amerikai elnököt nem szerették meg a magyarok. Trump a hatékonysági és a szimpátia-listának is a legalján küzd a kínai és a török elnökkel, pedig ez utóbbi kettő ismertsége alighanem jóval alacsonyabb, mint az amerikai elnöké...
Szerző: LOVASSG
Az első tízbe öt fideszes politikus, egy herevasalós celeb, aki korábban klubelnök volt, egy újságíró és tévés szakértő is bekerült szavazásunkon, mellyel azt próbáltuk kideríteni, ki idegesíti önöket leginkább a focinkban az elmúlt 20-30 évet nézve.
Összesen 34 ezren szavaztak a múlt héten megjelent cikkünkben, melyben arra kértük olvasóinkat, hogy a magyar futballban érdekelt huszonöt személyt osztályozzák 1-10-es skálán aszerint, hogy mennyire tartják irritálónak, kártékonynak a tevékenységüket.
Különösebben nem lett meglepő a végeredmény, egyetlen kivétellel, és az is jól látszik, hogy melyik az a réteg, amit a legzavaróbbnak találnak a magyar foci környékén: a kormánypárti politikusokat.
A miniszterelnök futballimádata miatt hiába dől a pénz a magyar futballba, érezhetően nem lett jobb, csak sokkal drágább. A legnagyobb siker a válogatott Eb-szereplése volt, de azóta elég komoly a visszaesés válogatottfronton is, a vb-re nem sikerült kijutni, az őszt már új szövetségi kapitánnyal kezdi meg a nemzeti csapat, miután Georges Leekenst tétmeccs nélkül rúgták ki. A klubfutballunk nemzetközi szinten súlytalan, és hiába épültek új stadionok, az NB I. nézettsége továbbra is kínos: a hétvégén például az Orbán Viktor háza melletti stadionban a turulos mezben játszó felcsúti csapat hazai vereségére ezer ember sem volt kíváncsi...
9 ÉVE ÁPOLJA OTTHON KÓMÁS LÁNYÁT, AZ ÁLLAM MINDENBEN MAGÁRA HAGYTA
Kiss Szabina svájci frank alapú hitelt vett fel 2008 őszén felsőgödi házára, amit egy ideig élettársával gond nélkül fizettek. Azonban egy évvel azután, hogy lányukat, Annát baleset érte, aminek következtében kómába esett, az édesapa eltűnt az életükből. Szabina magára maradt a hitellel, akkor még kiskorú fiával, Dáviddal és az állandó otthoni ápolásra szoruló kómában fekvő lányával. Megélhetési és lakhatási problémák, pereskedés, orvosi hibák és az otthonápolás viszontagságai kísérik a család életét a baleset óta eltelt 9 évben. Szabinának két már dolgozó idősebb lánya segítségével sikerült talpon maradnia.
2009 szeptemberében az akkor 12 éves Anna barátaival játszani indult, ám útjuk végül egy körbekerítetlen építkezési területre vezetett, ahol egy hatalmas löszfal üregeibe bemászva próbáltak alagutat ásni. Barátai épp nem voltak az üregben, amikor megtörtént a baj: a löszfal rászakadt a kislányra. Anna percekre oxigén nélkül maradt, szíve leállt, és bár újraélesztése sikeres volt, kómába esett. A telek tulajdonosai tudomása szerint a Kormányhivatal, a Polgármesteri Hivatal és egy magánkézben lévő cég, velük 2013 óta folyik kártérítési per, habár Szabina úgy gondolja,
„Nincs az a pénz, ami kárpótolná az embert. A fájdalmak, a szomorúságok, a bánatok, a keserűségek, amin túl kellett lépni és erősnek kellett lenni.”
Annak ellenére, hogy a két idősebb lány külföldi munkát vállalt, hogy segíthessen, annyira kilátástalanná vált a helyzet, hogy Szabina 2017-ben már nem tudott fizetni, ekkor ugyanis már havi 170 ezer forintra ugrott a hitel forintosított törlesztőrészlete.
A banktól semmilyen segítséget nem kapott, így 2017-ben nem fizetett tovább, ezután került az ügye végrehajtóhoz, ahonnan állandóan telefonon keresték, elmondása szerint minősíthetetlen stílusban beszéltek vele.
„Folyton úgy beszéltek az emberrel, mintha én lennék a hibás, mintha én tehetnék minderről, hogy én nem tudom fizetni. Mocskos módon beszéltek velem.”
Egy idő után elmaradtak a telefonhívások, majd 2017 májusában újra jelentkezett a bank: az egyik lehetőség az volt, hogy elárverezik a házat a család feje felől, a másik, hogy Szabina közreműködik és hagyja, hogy a bank eladja a házát.
A közreműködést választva az ingatlan meghirdetésétől számított egy héten belül elkelt a család felsőgödi otthona, így egy hónapjuk maradt új lakhelyet találni a kómában fekvő Annával...
… "egy évekkel ezelőtt leköszönt volt képviselőt nem lenne méltányos kizárni egy ilyen jellegű pályázatból. Senki előnyt vagy hátrányt nem szenvedhet azért, mert országgyűlési képviselőként tevékenykedett vagy tevékenykedik."
"ha valaki országgyűlési képviselő, nem biztos, hogy a családjában is el tudja magyarázni, hogy innentől kezdve ők semmiben sem vehetnek részt, ami közvetetten állami vagy uniós forrásokhoz kötődik."
Tehát az országgyűlési képviselő síkhülye, gombnyomogatásra alkalmas, előre leírt baromságok visszabüfögésére alkalmas, a pártfegyelmet betartani alkalmas, csak erre az egyre nem: hogy elmagyarázza anyunak, apunak, hogy nem nyúlunk a közpénzes vályúba könyékig. Aha. Ebből az is következik, hogy egy 1860 fős településen most majd 9 panzió épül (valószínűleg ilyen a szórás a fideszes érdekeltség tekintetében), de ezt is ki lehet magyarázni: igenis létezhet kismillió olyan indok, ami miatt szükség van ezekre a turisztikai fejlesztésekre. Szerintem is. Felcsútra is 9 panziót, mert sose lehet tudni...
"EGYETLEN NEMZET SEM TŰR ILYEN HÁMOT A VÉGTELENSÉGIG"
Jóllehet, a napnál is világosabb, hogy az emberek nem kérnek abból a csúfos színjátékból, amit hivatalosan még demokráciának neveznek. A szavazásra jogosultak elsöprő többsége már-már tüntetően távol marad a voksolásoktól.
Mi ez, ha nem a legkeményebb kritika arra vonatkozóan, hogy a hazai politika kiüresedett, és sem a hatalom, sem az ellenzék nem tudja hitelesen megszólítani az állampolgárokat.
Amiben nem hiszünk, azt nem választjuk. Amiből nem akarunk enni, azért nem megyünk a boltba.
Ahol már nem hisznek senkiben és semmiben, ott a csend és a passzívitás intő jel. Érti-e valaki a figyelmeztetést? Vagy csak hangerős, félelemkeltős reakciói vannak a politikának, mondván, hogy tessenek jobbat csinálni tisztelt birkanép?!
Biztos vagyok abban, hogy egyetlen nemzet sem tűr olyan hámot a végtelenségig önmagán, ami terhére van. Nyel, néma, hallgat, sorba áll, vagy otthon morgolódik, de amikor élhetetlenné teszik a létét a többségnek jobbról-balról, akkor a változás is bekövetkezik...
NYOMTASS, MÁSOLJ, TERJESZD!
Egy friss közvéleménykutatás szerint a teljes népességnek csupán 41 százaléka támogatja a paksi atomerőmű bővítését. Még rosszabb az arány, ha az oroszoktól felvett hitelről is kérdezték az embereket...
AZ 53. SZÁM ITT OLVASHATÓ, INNEN NYOMTATHATÓ, TERJESZTHETŐ
A gondolatnak teremtő ereje van. Ez még szellemi képességeinkre is kihathat.
A barcelonai egyetem kísérletében, amely a Frontiers in Psychology-ban jelent meg, egy 30 fős, 18-30 éves fiatalemberekből álló csoport egy része Albert Einstein szerepébe helyezte magát hála a virtuális valóságnak. A kutatók előzőleg tesztekkel mérték a kísérleti alanyok problémamegoldó képességeiket, önbizalmukat, az idősebbekkel szembeni esetleges előítéleteiket.
A kísérleti alanyok fele különleges intelligens öltözéket kapott egy olyan maszkkal, amely révén a tükörben Einsteinnek látszottak. A kontroll-csoport tagjai pedig saját kortársaikat jelenítették meg. A „virtuális megtestesülés” kísérletei már korábban is érdekes eredményeket hoztak a viselkedésre gyakorolt hatásukkal. Kiderült például, hogy ha fehér emberekre színesbőrűek szerepét osztják, kevésbé gondolkodnak rasszista sztereotípiákban. Ebben a kísérletben a szellemi színvonalra gyakorolt hatásra is kíváncsiak voltak a kutatók.
Jelentősebb eredményeket csak azoknál találtak, akiknek eleve alacsonyabb szintű volt az önbizalmuk és kevesebb előítéletet tápláltak az idősebb generáció iránt.
A kutatók szerint a virtuális megtestesülés javítja az embernek az önmagáról alkotott képét, felszabadítja a blokkolt mentális forrásokat. A továbbiakban szükségesnek tartanak nagyobb részvételű kísérleteket, és ezt a módszert alkalmazni lehetne a magukban bizonytalan fiatalok megsegítésére is – mondta Mark Slater, a kísérletről született tanulmány társszerzője.
KAMAT, ÁRFOLYAM: EGYEDI A MAGYAR ÚT - A TÉRSÉGI DEVIZÁK ERŐSEBBEK
Az elemzők gyakran hivatkoznak arra, hogy a térség devizaárfolyamai nemzetközi piaci hatásoknak engedelmeskedve többé-kevésbé együtt mozognak. A forint brutális gyengülése azonban a térségben egyedüli. Hosszabb távon nézve a helyzet még rosszabb.
Változatlanul hagyta a jegybanki alapkamatot tegnap a Monetáris Tanács, így az továbbra is 0,9 százalék marad. A döntés megfelelt a várakozásoknak. Nem jelent meglepetést, hogy az MNB vezetői továbbra is ragaszkodnak az eddig vitt laza monetáris politikához, annak ellenére is, hogy piaci résztvevők és az elemzők a pár héttel ezelőtti forintgyengülést követően – amikor a 330 forintos szintet is megjárta az euró forintárfolyama - felvetették a kamatemelést szükségességét.
A nemzetközi környezet érzékelhetően változóban van, ami kihat a forintárfolyamra is. Az amerikai jegybank szerepét betöltő FED 2018-ban már kétszer is emelt a kamatain, és sokak szerint még az idén sor kerülhet a harmadik emelésre. Az Európai Központi Bank egyelőre még nem tett hasonló lépést – és úgy vélik, hogy az irányadó kamatok legalább 2019 nyaráig változatlanok maradnak –, eszközvásárlási programján azonban szűkített, így általános az a piaci vélemény hogy lassan vége a monetáris lazítás időszakának...
„Az érzelmi távolság elmélete alapján tehát arra lehet számítani, hogy idegen nyelven hazudni érzelmileg kevéssé felkavaró” - fejtegette Kristina Suchotzki, aki szerint ebből az is következik, hogy a kevésbé felkorbácsolt érzelmek miatt könnyebb hazudni...
- A kormány 623 jelentkezőnek osztott ki EU-s milliárdokat egy vidékfejlesztési pályázaton, túlnyomó többségüknek falusi szálláshely építésére.
- Aki ezt megnyeri, annak öt évig kell szálláshelyként üzemeltetnie az új ingatlant, utána eladhatja vagy családi házzá alakíthatja.
- A nyertesek között sok a fideszes, illetve független polgármester, de találtunk exállamtitkárt, miniszteri rokont, elítélt bűnözőt, útépítőcég-vezetőt is.
- Területi elosztásban is vannak érdekességek: van falu, ahol 1800-an laknak, de most tíz darab, egyenként 60-80 milliós panzió épülhet. Másutt a polgármester két különböző rokona kapott kétszer ötvenmilliót.
- A séma ismerős: másfél éve ugyanez történt.
Emlékeznek még Mondok József izsáki polgármesterre, aki EU-s pénzből építtetett két falusi „panziót" is, de mindkettőről kiderült, hogy csak ő és esetleg néha a vadász haverjai laknak benne?
Jó trükk volt, de aztán lebukott, vádat is emeltek ellene, mi pedig akkoriban írtunk egy hosszú cikket arról, hogy nem is kell konkrétan ellopni az ilyen pénzeket, mert teljesen legálisan is ki lehet használni az EU jóhiszeműségét, nemtörődömségét, bénaságát, nevezzük, ahogy akarjuk. Arról van ugyanis szó, hogy az ilyen pályázati pénzből épülő ingatlanokat öt évig kell csak szállásként üzemeltetni, utána bármit lehet vele csinálni. Például saját magunknak családi házzá átalakítani és beköltözni, vagy simán eladni...
Szalma György rezsimszolga ma is megdolgozott a harmincezer forintjáért. A balliberális fake news-ról írt a kis görény, ezért fizetik, ez rendben van. A vicces az egészben a fake newsról szóló szöveg utolsó mondata:
Klasszikust, London szultánját idézve nyugtassuk meg őket: „a terrortámadások a nagyvárosok életének a részei”.
Az egy dolog, hogy ez a büdös náci kretén az alt-right haverjai által használt "Sultan of London" kifejezést használja Sadiq Khan-ra, az egy másik, hogy ez az eredeti szöveg:
BRUCK ANDRÁS: KULTÚRA ÉS BARBARIZMUS
VÁROSI KURÍR / BLOG ZÓNA
A Morrison-lánc 439 üzletében ezentúl szombatonként reggel 9-10 között
csökkentik a fényeket, kikapcsolják a zenét és az autista gyerekeket rémületbe ejtő egyéb zajokat is igyekeznek kiiktatni. Fantasztikus vívmány ez, valóságos civilizációs mérföldkő, amikor egy nemzet idáig jut a szolidaritásban, törődésben.
Na és nálunk,
konkrétan az orbáni Magyarországon miképp bánnak az emberekkel? Mennyire becsülik őket? Merthogy ez jelzi legpontosabban, hogy egy ország az embertelenség-emberség skála mely fokán áll.
A válasz egyértelmű, mint annyi másban, ezen a skálán is közelebb vagyunk a nullához, mint a tízhez. Íme, a destrukció elrettentő listája, és annak is csupán egy része: a fizikailag, szellemileg hátrányos helyzetűek taposása, kifosztása, felülvizsgálatuk ésszerűtlen kíméletlensége; a rokkantnyugdíjaknak és az őket gondozó családtagok ápolási díjának minimálisra, kb. harmincezer forintra csökkentése; közmunka-kényszermunka rendszer, aljasul a kötelező minimálbérnek kevesebb, mint feléért, a munkajogok középkori megkurtítása, közte a mindössze három hónapra levitt munkanélküli segéllyel, ami a legalacsonyabb egész Európában: ez mindenhol másutt 6-24 hónap...
...Egy informátorunk elmondása szerint egy kormányközeli közvélemény-kutató olyan, hosszabb, 15-20 kérdéses telefonos felmérést végzett budapesti választók körében, amelyben kifejezetten arra kérdeztek rá, elfogadnák-e a válaszadók, hogy a kormányzat nevezze ki a fővárosi önkormányzat első emberét. Sőt arra is, hogy elfogadnák-e a kinevezés egy extrém formáját.
A kérdésben megfogalmazott verzió szerint a kormány
- két évre nevezné ki a budapesti főpolgármestert,
- a főpolgármester pedig a megválasztott kerületi polgármesterek közül kerülne ki...
Az áprilisi parlamenti választás után fideszes körökben is biztosra vették, hogy hamarosan módosítják az önkormányzati választás szabályait. A félelem főleg arra alapozódott, hogy a Fidesznek nem sikerült abszolút többséget szereznie Budapesten, és a választási eredmények alapján úgy tűnt, hogy még egyes, hagyományosan jobboldali budai választókerületekben is meggyengült...
Ennek a tébolynak ölég komoly és fajsúlyos pénzügyi vonzata van még a kódolt lopáson túl is. Balmazújvárosban például már van ilyen csudadolog, ilyen radiátoros talaj, és mégis csak a baj van vele. Mert például egy meccsre azért nem tudtak pályát fűteni, mert ezt termálvízre tervezték, s ha a láblabdások talpait fűtötték volna, a közeli fürdő vize fagy be. Pénz melegítésre meg nem volt, ebből is látszik, hogy bonyolult az élet a föld nevű bolygón és a Magyar nevű országban még inkább...
Szerző: BOTOS TAMÁS, ÁCS DÁNIEL
Kedden kezdődött a 2018-as Tusványos, a rendezvény, ami leginkább arról híres, hogy minden évben egy nagy Orbán-beszéd a csúcspontja. Tusványos viszont egyben fesztivál is, koncertekkel és bulizó emberekkel egy elképesztően látványos helyszínen. Így indult az első nap, Rúzsa Magdi-koncerttel.
Lassan egy hónapja nincs elnöke az állami iskolafenntartónak, miután az eddigi vezető, Solti Péter megbízatása június végén lejárt. Oktatási forrásokból úgy értesültünk, két név is felmerült a Klebelsberg Központ (KK, korábbi nevén KLIK) elnöki posztjának betöltésére: az egyik Hajnal Gabriella jelenlegi szakmai elnökhelyettes, a másik pedig Kucsák László, Pestszentlőrinc-Pestszentimre egykori fideszes országgyűlési képviselője. Hajnal Gabriella tavaly év elejétől tevékenykedik a KK szakmai elnökhelyetteseként, előtte egy budapesti középiskola igazgatója, valamint az Oktatási Vezetők Szakszervezetének (OVSZ) elnöke volt. Érdekvédőként többször bírálta a kormány oktatáspolitikáját, az OVSZ a Pedagógusok Sztrájkbizottságának is tagja volt. Kinevezése után lapunknak adott interjújában Hajnal már úgy vélekedett: a jelenlegi tankerületi központokból és a Klebelsberg Központból álló fenntartói rendszerrel jó az irány...
TÖRÖK MONI HÁZA
Amióta elment, Török Moni háza körül különös dolgok történnek.
A Bükkös-patakra, amely a kapu előtt csörgedezik, leszállt egy addig erre sosem látott fekete gólya.
A patakpartra kiültetett karácsonyfából mára terebélyes fenyő lett: ágán a napokban egy gyermekkar-vastagságú sikló napozott.
A terasz magasságában kifeszülő vezetéken mókus egyensúlyozik reggelente.
A házba a minap egy cinke próbált bejutni.
Én tudom, mit jelent ez.
Szabó Lőrinc szavait suttogja a kavicsokra csapódó vízsugár.
POLITIZÁLOK, DE NEM VAGYOK POLITIKUS - MOLNÁR ÁRON: A TANÁROK LÉNYEGÉBEN TITOKBAN ENGEDNEK BE AZ ISKOLÁBA
– Persze, nem is egyszer. Volt, hogy lefejeltek. De sokkal többször fordult elő, hogy a határozott fellépésem meglepte a másik felet, és nem lett tettlegesség a dologból. Az a legnagyobb siker, ha egy nyílt konfliktus beszélgetéssé szelídül. Volt olyan, hogy egy ismeretlen srác előbb leordította a fejem, aztán meglepődött a kedvességemen és a kérdéseimen, végül elmentünk együtt sörözni. Az a tapasztalatom, hogy a szeretet és az észérvek zavarba hozzák a gyűlöletet...
REJTÉLYES KÓR PUSZTÍTJA A VADDISZNÓKAT - A BETEGSÉG LENULLÁZHATJA A MAGYAR SERTÉSEXPORTOT
Az afrikai sertéspestis rendkívül könnyen terjedő („nagy ragályozó képességű”) fertőző vírusos állatbetegség, amely ellen nincs orvosi védelem: sem gyógyszer, sem védőoltás. A vírus nemcsak az állatok közti közvetlen érintkezéssel, hanem akár egy autó kerekére került ürülékkel is képes tovább terjedni, ráadásul hónapokig életképes marad. A megfertőződött állatok szinte kivétel nélkül elhullanak, gyakran néhány nap alatt. Bonyolítja a járvány elleni védekezést, hogy nem mindig pusztul el a teljes állomány: akad példány, amelyik túléli a konda többi tagját, de vírushordozó marad, ezzel hozzájárul a járvány terjedéséhez. Az ASP ugyanakkor nem fertőz meg sem más vadfajokat, sem az embert, a legnagyobb fenyegetést a házi sertésállományra jelenti...
KAFKA VISSZANÉZ - A POLGÁRI PERRENDTARTÁS ÚJ RENDSZERÉRŐL
Szerző: BOZÓKI ANDRÁS-KUNDRÁK JUDIT
...A polgári peres eljárások szabályait a polgári perrendtartás1 (a továbbiakban: új Pp.) tartalmazza, amely törvény a korábbi polgári perrendtartástól2 (továbbiakban: régi Pp.) 2018. január 1-től gyökeresen eltérő szabályokat vezetett be a peres eljárásokat illetően. Ezek nemhogy nem váltották be azokat az új szabályozáshoz fűződő reményeket, hogy a polgári peres eljárások ezáltal majd felgyorsulnak, éppen ellenkezőleg, az eljárások eddig nem tapasztalt lelassulását hozták. Mi több, a polgári perek megindításának olyan mérvű akadályát jelentik, amely miatt az állampolgárok jogérvényesítéshez és tisztességes bírói eljáráshoz fűződő joga már-már ellehetetlenülni látszik.
Vegyünk egy alapesetet: házasság felbontása közös megegyezéssel. A peres felek közös megegyezéssel fel kívánják bontani a házasságukat. Kiskorú gyermekük nincs, közös lakásuk már nincs, mert évek óta külön élnek, közös vagyonukat egymás közt megosztották, és azt kérik, hogy a bíróság a házasságukat közös megegyezésük alapján bontsa fel.
A régi Pp. szerint ilyenkor a házasság felbontásához egyetlen tárgyalásra volt szükség. Valamelyik házasfél felperesként beadta a házasság felbontása iránti kérelmét tartalmazó keresetlevelet. Ezt választása szerint megtehette saját maga vagy meghatalmazott ügyvédje révén. Ha személyesen, tehát jogi képviselő nélkül adta be a keresetet, akkor előfordulhatott, hogy a bíróság hiánypótlásra szólította fel: például a beadványt a törvény által kért megfelelő példányszámban terjessze elő, vagy rója le a házasság felbontásának illetékét, csatolja a házassági anyakönyvi kivonatot stb. Ügyvéd általi benyújtás esetén, közös megegyezéses bontóperben a legritkább esetben merült fel hiánypótlás szükségessége. A hiánypótlást követően a bíróság kitűzte a tárgyalás napját, amely a kereset beadásától számítva 3 hónapon belüli időpontra esett. A tárgyaláson a feleket meghallgatták, majd a házasságukat a bíróság felbontotta, ők a közös megegyezésükre tekintettel lemondtak az ítélet elleni fellebbezési jogukról, így azon az egy tárgyaláson, a keresetlevél beadásától számított 3 hónapon belül a házasságukat felbontották, és az írásba foglalt bontóperi ítéletet 30 napon belül megkapták.
Összevetésként vegyünk egy ugyanilyen, ám konkrét esetet már az új Pp. időszakából. A férj mint katona Ázsiában lévő támaszponton tartózkodik, felesége Budapesten. Évek óta nincs közük egymáshoz, mindketten fel kívánják bontani a házasságot. Sem közös gyermekük, sem közös lakásuk, sem pedig vagyoni vitájuk egymással nincs. A férj 2017 karácsonyán Budapestre érkezik, és szándékában áll benyújtani a bontókeresetet a bírósághoz. Nem fordul ügyvédhez, hanem tájékozódik, majd leírja a tényállást a keresetlevélben, ráragasztja a 30 000 Ft értékű illetékbélyeget, csatolja a házassági anyakönyvi kivonatot, és a beadványt három példányban benyújtja az egyik központi kerületi bírósághoz.
Ott hibázott, hogy keresetlevelét nem terjesztette elő 2017. december 31-ig, hanem azt 2018. január első napjaiban „érkeztette” a bíróság, így arra már az új Pp. lett az irányadó.
A keresetlevél ugyanis az új szabályoknak nem felelt meg. Ügyvéd nélkül eljáró magánszemélyek ugyanis csak a bíróságok hivatalos honlapjára feltett formanyomtatvány kitöltése útján jogosultak keresetet benyújtani. A házassági perek megindítására használatos keresetnyomtatvány 18 oldalas, azt módosítani nem szabad, hanem a kérdéseknek megfelelően kitölteni. A nyomtatvány szövegének bonyolultsága miatt a kérdések megértése és megválaszolása egy nem jogvégzett ember számára nem könnyű.
A bíróság az új Pp. alapján eljárva felhívta tehát emberünket a hiánypótlásra, amit ő először nem is értett. Végül előterjesztette a nyomtatványon a keresetlevelet, azonban a bíróság szerint a nyomtatványt hibásan töltötte ki, így újabb hiánypótlásra vonatkozó felszólítást kapott, amiben leírták, hogyan töltse ki a nyomtatványt, majd újra terjessze elő három példányban. A felperes ezt megtette, majd telefonon kapcsolatba lépett a bírósággal kérdezve, hogy – mivel áprilisban újra Budapestre jön – lehetséges volna-e akkor megtartani a bírósági tárgyalást. Erre nem volt mód, mert a szabályszerűen kitöltött keresetlevelet kötelezően ki kellett adni az alperesnek, hogy ő arra 45 napon belül észrevételeket tegyen, vagy viszontkeresetet terjesszen elő. Ez megtörtént, ám a feleség az általa alperesként előterjesztett beadványt szintén visszakapta hiánypótlásra részletes „hibajegyzék” kíséretében, amiben meg volt jelölve, hogy miket javítson ki. Hiába írták meg mindketten, hogy ők csak azt szeretnék, hogy a házasságukat mielőbb felbontsák, az eljárási szabályok merevsége miatt e kérelmüket nem vették figyelembe. A helyzet a sokadik forduló után most úgy áll, hogy a bíróság a felperes napi telefonálása hatására végül idén novemberre kitűzte a tárgyalást, amikor ez a két ember remélhetőleg képes lesz elválni egymástól. A tárgyalást tehát a keresetlevél beadását követően úgy tűzték ki 10 hónappal későbbi időpontra, hogy a per csupán formális, a felek között akarategység van, és semmiféle jogvita nem merül fel. Annak köszönhetik a „gyors” kitűzést, hogy a férj nagyon kitartóan járt az érintettek nyakára.
Miért van ez így? Hogyan lehet így jogot érvényesíteni?
TRUMP ÉS BANON NAGYON NEM ÉRTI KÖZÉP-EURÓPÁT - SZELESTEY LAJOS NEMZETKÖZI SAJTÓSZEMLÉJE
- Európának meg kell találnia a választ a lakosság migrációs aggályaira, mert különben nagy bajba kerül, noha jelenleg nincsen bevándorlási válsághelyzet
- Van, ahol komolyan veszik a keresztény értéket: az idegengyűlölő jelszavak miatt zuhan a CSU taglétszáma
- Az unió nem támolyoghat bele alvajáró módjára egy újabb válságba, nagyon oda kell figyelni az EP-választásokra. Amivel Bannon próbálkozik, az reménytelen, de veszedelmes
A vezércikk szerint Európa gyakorlatilag túl van a migránsválságon, az érkezők száma jó 70 %-kal csökkent a 3 évvel ezelőtti csúcshoz képest, ám az EU továbbra is bizonytalan, hogy miként reagáljon az emberek aggályaira. Azaz a helyzet politikailag súlyosabb, mint bármikor korábban. Ily módon igen komoly az esélye annak, hogy a szélsőjobb kerekedik felül a közelgő nemzeti, illetve európai választásokon, hacsak a vezetők addig ki nem találnak valamit. Ehhez kis lépés az a brüsszeli javaslat, hogy az unió 6 ezer eurós fejpénzt fizetne a déli államoknak a menekültek után. Ennél azonban több kell, mert a populista olasz belügyminiszter az ország kikötőinek lezárásával fenyegetőzik. Retorikája riasztó, de attól még törődni kell az olasz szavazók panaszaival. Joggal érzik úgy, hogy Brüsszel magukra hagyta őket, miközben a dublini rendszer bünteti őket.
Nem ők az egyetlenek, akik elégedetlenek a menedékjog szabályozásával. Merkel sorsa nemrégiben hajszálon múlott. Az osztrák kancellár szintén megvillantja a populizmust. Kurz az arra kész államok szövetségére hívott fel az illegális migráció ellen. A magyar bujtogató, Orbán Viktor osztja az aggályokat, de ő nem sok segítséget jelent Ausztriának, illetve Olaszországnak, mivel ellenez bármiféle megoldást, amelynek értelmében országának több menekültet kellene befogadnia. A gond ott van, hogy mitévő legyen az EU azokkal a menekültekkel, akik már bejutottak Európába. Itt pénzzel nem lehet segíteni. Az olasz elutasítás jelzi, hogy kemény küzdelem következik a dühös választók megnyerésére.
Bajban a CSU, mert a kereszténydemokratákkal kirobbantott migránsvita, illetve a kemény hang elriasztotta a párt sok hívét. Sorra lépnek ki ősrégi helyi tisztségviselők, valamint egyszerű párttagok, és ez veszedelmes az őszi tartományi választás előtt. Hozzávetőleg 50 év után majdnem távozott a keresztényszociálisok egyik parlamenti képviselője is, aki annyira elidegenedett, hogy feltette a kérdés: ez még az ő pártja? Göppel azzal vádolja a CSU vezérét, valamint a bajor miniszterelnököt, Seehofert és Södert, hogy keresztény politikus létükre átvették a szélsőséges AfD jelszavait. Megfeledkeztek a polgári tisztességről, mind a menekültekkel, mind a CDU-val szemben. Sokan viszont már mennek, miközben a párt egyre veszít népszerűségéből és rogyadozik a támogatói bázis. Az ok mindannyiszor a korlátozó menedékpolitika, illetve elsősorban az uniópártokon belüli nézeteltérések.
Vannak persze belépők is, de a párt mindent egybevéve alighanem tovább zsugorodik. Már csak azért is, mert a tagok egyre öregebbek, sok a haláleset. A múlt év végén a létszám már csupán 141 ezer volt, 20 %-kal kevesebb, mint 15 évvel ezelőtt. Egy szakértő szerint a kilépések a CSU „történelmi gerincét” gyengítik. Az érintettek úgy látják, hogy odalett a keresztény értékrend. Ugyanakkor a kilépők sok más embert is elfordítanak a párttól. Blüme, a CSU főtitkára azt mondja, csak akkor maradhatnak meg néppártnak, ha a liberálisok a jövőben is ugyanolyan természetesnek számítanak náluk, mint a konzervatívok.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Figyelő online |Globálfalu | Német bíróság vizsgálja az ECB kötvényvásárlásait
Német bíróság vizsgálja az ECB kötvényvásárlásait
- Csepi Lajos 2016.02.15 13:35 Tweet A német alkotmánybíróság kedden vizsgálatot kezd az Európai Központi Bank (ECB) kötvényvásárlási programja ügyében. Azt kívánják megállapítani, hogy az ECB alapító okirata feljogosítja-e a bankot korlátlan mennyiségű államkötvény felvásárlására. A vizsgálat éppen akkor indul, amikor az ECB kötvényvásárlási programjának további bővítésére készül. Az OMT-t, a Közvetlen Pénzügyi Tranzakciók Programját 2012-ben, az eurozóna adósság-válságának tetőpontján, az ECB hatékony eszközeként vezették be,azzal a céllal, hogy a befektetőket elriasszák az államkötvényekkel történő spekulációtól. A program nem valósult meg, azóta pedig egy sokkal nagyobb volumenű kötvény-vásárlási program, a QE-nek nevezett gazdaság-élénkítő projekt váltotta fel, bár ennek célja nem a spekuláció megelőzése, hanem az infláció élénkítése. A legmagasabb szintű német bíróság vizsgálata a mára már valószínűleg céltalanná vált intézkedésre irányul, a döntés azonban minden bizonnyal komoly hatással lesz az ECB folyamatban lévő, 1,1 trillió euró értékű, 2017 márciusáig lebonyolítani tervezett kötvényvásárlási programjára. A program bírálói azt állítják: az ilyen intézkedések gyakorlatilag nem jelentenek mást, mint az államadósságok frissen nyomtatott pénzzel történő kifizetését. Az OMT ellen eredetileg 2014-ben, 37 ezer euro-szkeptikus aláírásával kezdeményeztek eljárást a legfelsőbb német bírói fórum előtt. Az alkotmánybíróság akkor részlegesen egyetértett a kezdeményezők aggodalmaival. Állásfoglalásában úgy fogalmazott, hogy „lényeges indokok utalnak arra, hogy a program túlmutat az ECB pénzügy-politikai felhatalmazásán, sérti a tagállamok hatáskörét és ellentmond a költségvetési hiány finanszírozását tilalmazó előírásnak.” A végső döntés előtt azonban megküldte az ügyet a luxemburgi Európai Bíróságnak (ECJ). Az ECJ a múlt év júniusában félresöpörte a német bíróság aggályait és kimondta, hogy a program összeegyeztethető az EU jogával. A német alkotmánybíróságnak ennek ismeretében kell kimondania a végső döntést. Erre néhány hónapon belül aligha lehet számítani. Az adósságtól irtózó Németország különösen bizalmatlan az ilyen kötvényvásárlási programok sikerét illetően. Az ország központi bankjának vezetője, Jens Weidmann mind az OMT, mind pedig a QE esetében nemmel szavazott. Weidmann nem titkolta ellenvéleményét az ECB rendszeres pénzügy-politikai ülésein sem, amikor a Bank főnöke, Mario Draghi a kötvényvásárlási program további bővítését javasolta. A Commerzbank elemzője, Michael Schubert úgy véli, hogy a német bíróság „valószínűleg az ECJ döntése után sem fogja megváltoztatni korábbi döntését. Szerinte a német bírák „bizonyára megpróbálnak egy kompromisszumot keresni”. Ez azt jelentheti, hogy elfogadják az ECJ következtetéseit, de visszautasítják annak indoklását, vagy egyszerűen fenntartják maguknak a jogot, hogy az új fejlemények fényében a helyzet ismételten áttekintsék. Egy sor ismert német közgazdász, közöttük az Ifo Intézetet vezető Clemens Fuest arra figyelmeztetett: ha a német bíróság egyetért az ECJ-vel, az további, unortodox módszerek alkalmazásának sorát indíthatja el. „Attól a perctől kezdve, hogy az ECB beavatkozik a válság megoldásába, fennáll annak a veszélye, hogy az eurozónát rossz irányba indítjuk el” mondta Fuest, rámutatva, hogy az adóssággal küzdő országok ebben az esetben nem kényszerülnek érdemi gazdasági reformok megvalósítására és egyszerűen megvárják, hogy az ECB kihúzza őket a csávából. Mario Draghi már utalt arra, hogy az ECB első, idei pénzügy-politikai ülésén a Bank újabb ösztönző intézkedéseket fogadhat el és további, kamatcsökkentő lépést tehet, hogy az alacsony szinten ragadó inflációt feljebb lökdösse. Kapcsolódó cikkek

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Mégis lehet helyi népszavazás a római partról! | Amdala.hu
Mégis lehet helyi népszavazás a római partról!
Szerző: admin in Itthon, Nopicture 2017-10-11
Megváltoztatta a Kúria a Fővárosi Választási Bizottság (FVB) döntését és hitelesítette a római-parti mobilgát megépítésével kapcsolatos népszavazási kérdést kedden – derül ki a Kúria internetes oldalán közzétett végzésből. Az Együtt és a Párbeszéd jelezte: egy héten belül megkezdi az aláírásgyűjtést a római-parti mobilgát megépítésével kapcsolatos közös népszavazási kezdeményezésükhöz. Az MSZP, az LMP és a DK is üdvözli a döntést és támogatja a referendumot.
A helyi népszavazást Béres András, a Párbeszéd elnökségi tagja, III. kerületi önkormányzati képviselő és Pataki Márton, az Együtt budapesti elnöke nyújtotta be, magánszemélyként. Azt akarják elérni, hogy a főváros helyezze hatályon kívül a mobilgát létesítéséről hozott áprilisi határozatát, mert véleményük szerint a gátat nem a part mentén, hanem beljebb, a Királyok útja, Nánási út nyomvonalán kellene megépíteni.
A benyújtott kérdés úgy szólt: “Egyetért-e Ön azzal, hogy a Fővárosi Közgyűlés helyezze hatályon kívül a Csillaghegyi-öblözet árvízvédelmi létesítményének nyomvonalával kapcsolatban hozott 229/2017. (IV.5.) számú határozatát?”
Az FVB augusztus végén megtagadta a kérdés hitelesítését, arra hivatkozva, hogy a csillaghegyi öblözet árvízvédelmét szolgáló létesítmény helyét meghatározza a beruházásgyorsítási törvény, pontosan körülírva azt a területet, ahol a védmű megvalósítására irányuló beruházás megvalósul. Ennélfogva az árvízvédelmi mű elhelyezkedésének, nyomvonalának meghatározása nem tartozik a Fővárosi Közgyűlés hatáskörébe – szögezték le.
Az FVB álláspontja szerint tehát a Fővárosi Közgyűlés a népszavazási kezdeményezéssel visszavonni kívánt határozatában a hatókörén kívül eső jogszabályokban, törvény által előírt kötelezettsége körében, a törvényben foglaltaknak megfelelően jelölte ki a csillaghegyi öblözet védelmét szolgáló árvízvédelmi védmű nyomvonalát, ezért az FVB szerint a kérdésben nem lehet helyi népszavazást tartani.
A határozat ellen jogorvoslati kérelmet nyújtottak be a Kúriához, amely kedden megváltoztatta az FVB döntését és a kérdést hitelesítette.
A Kúria végzésében leszögezte: nem volt megalapozott az FVB indoka, hogy a Csillaghegyi-öblözet árvízvédelmi létesítményének nyomvonalát az Országgyűlés már kijelölte a beruházásgyorsításról szóló törvényben és emiatt az árvízvédelmi mű nyomvonalának meghatározása nem tartozik a Fővárosi Közgyűlés hatáskörébe. A bíróság szerint valójában ebben a törvényben csak a területi hatály lehatárolása érdekében használják az öblözeti megjelölést, maga a szabályozás egészen más tárgyról szól.
A Kúria leszögezte, a Fővárosi Közgyűlésnek a nyomvonal kijelölését illetően elvonhatatlan jogosítványa van, amely elsősorban az önkormányzati és területfejlesztési törvények vonatkozó rendelkezésein alapul.
A Kúria egyetértett a jogorvoslati kérelem benyújtójával abban, hogy az FVB által hivatkozott jogszabályhely hatásköri szabály, nem pedig nyomvonal-kijelölés, így nem állítható ennek alapján, hogy a védmű helyét törvény határozná meg, vagyis a Fővárosi Közgyűlésnek, határozata meghozatalakor volt mozgástere. E mozgástéren belüli döntési szabadság “visszaadására” irányul a népszavazási kérdés, amikor a határozat hatályon kívül helyezésének helyeslésére kérdez rá.
A bíróság szerint tehát a népszavazási kérdés nem ütközik magasabb szintű jogszabályba, a tárgya pedig egyértelműen az önkormányzat hatáskörébe tartozó ügy, így megfelel a népszavazási törvény előírásainak. A Kúria jelezte: a népszavazási kérdés egyértelműségét nem kellett vizsgálnia, tekintettel arra, hogy sem az FVB határozata, sem az azzal szemben benyújtott kifogás nem említett ilyen indokot.
A bíróság döntése jogerős.
Az Együtt és a Párbeszéd közleményben tudatta: egy héten belül megkezdik az aláírásgyűjtést a római-parti mobilgát megépítésével kapcsolatos közös népszavazási kezdeményezésükhöz. Mint írták, harminc nap alatt kell majd több mint 138 ezer budapesti választópolgár aláírását összegyűjteni, ehhez várják civil szervezetek és további pártok segítségét is.
A két ellenzéki párt azt írta, a mobilgát ügye ma már túlmutat önmagán, “arról szól, hogy egy szűk kisebbség érdeke fontosabb-e a többségénél”. A közleményben azt írták, a népszavazással végre Budapest újra megmutathatja, hogy nem hagyja magát, nem lehetnek “álszakértői véleményekkel alátámasztott mutyigyanús ügyletek” a fővárosban.
Hozzátették: a Római-part megvédésére az egyetlen reális lehetőséget ez a népszavazás jelenti, miután a Fővárosi Közgyűlés szeptember 27-i ülése egyértelművé tette, hogy “sem a folyamatos civil tiltakozás, sem a hangjukat egyre nagyobb számban felemelő független szakértők nem érnek el eredményt, sem a tervek megváltoztatásában, de abban sem, hogy az ellenvéleményeket legalább tisztességesen meghallgassák”.
Horváth Csaba fővárosi MSZP-s képviselő úgy reagált, hogy a népszavazáson a budapestiek megerősíthetik, nem kérnek “Tarlós István természetromboló, kétes minőségű terveiből”, és lehetőséget kaptak, hogy eldöntsék, a főváros egyik utolsó természetközeli állapotban lévő partszakaszát akarják megvédeni vagy “Orbán Viktor barátjának, Garancsi Istvánnak a tervezett lakóparkjára szavaznak”.
Csárdi Antal, az LMP fővárosi képviselője azt írta: pártja minden segítséget megad, hogy a népszavazás sikeres legyen. Az LMP szerint egy sikeres referendummal nemcsak a nyomvonalról dönthetnek a budapestiek, de azt is kifejezésre juttathatják, hogy nem dönthetnek a fejük felett olyan kérdésekben, mint a Római-part vagy a Városliget jövője.
Gy. Németh Erzsébet, a DK fővárosi képviselője azt közölte: pártja részt vesz az aláírásgyűjtésben. Hozzátette: a budapesti lakosoknak joguk van kinyilvánítani akaratukat az életüket döntően befolyásoló kérdésben.
béres andrás DK Fővárosi Közgyűlés fvb Kúria lmp mszp	2017-10-11
Elhunytak is kaptak nemzeti konzultációs kérdőívet
Az MSZP azt javasolja, hogy már 60 évesen lehessen öregségi nyugdíjba menni

matches: Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria


text:
Knk.VII.37.918/2018/2. számú határozat | K Ú R I A
Knk.VII.37.918/2018/2. számú határozat
Az ügy száma: Knk.VII.37.918/2018/2.
A kérelmező: Civil Mozgalom Egyesület
(1144 Budapest, Füredi utca 60-62. fsz. 6.)
A kérelmező képviselője: Dr. Resán Gergely ügyvéd
1013/2018. számú határozata
A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 1013/2018. számú határozatát helybenhagyja.
[1] A Nemzeti Választási Bizottság (a továbbiakban: NVB) a Civil Mozgalom Egyesület (a továbbiakban: kérelmező) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés ügyében 1013/2018. számú határozatával döntött. Az NVB az „Egyetért Ön azzal, hogy a pártok ne kapjanak állami támogatást az országgyűlési képviselők választásán kampánytevékenységre?” kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését jelzett számú határozatával megtagadta.
[2] Az NVB vizsgálta, hogy a népszavazási kérdés ellentétben áll-e az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés c) pontjával, amely szerint nem lehet országos népszavazást tartani „az országgyűlési képviselők, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint az európai parlamenti képviselők választásáról szóló törvények tartalmáról”.
[3] Az NVB megállapította, hogy az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés c) pontjában szereplő választásokról szóló szabályokat az Alaptörvény 2. cikk (1) bekezdésének megfelelően sarkalatos törvények tartalmazzák. Ilyen sarkalatos törvény az országgyűlési képviselők választásáról szóló 2011. évi CCIII. törvény (a továbbiakban: Vjt.), valamint a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.), de ebbe a katalógusba tartozik az országgyűlési képviselők választása kampányköltségeinek átláthatóvá tételéről szóló 2013. évi LXXXVII. törvény (a továbbiakban: Kftv.) is, amelynek 12. §-a rögzíti, hogy a törvény 1-11. §-ai és az 1. melléklete az Alaptörvény 2. cikk (1) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
[4] Az NVB álláspontja szerint a Kftv. tartalma, illetve az Alaptörvény 2. cikk (1) bekezdése szerinti meghatározás alapján is egyértelműen az országgyűlési képviselők választását szabályozó törvények közé sorolandó, olyan anyagi jogi szabályokat rögzítő jogszabály, amely szabályozási tárgyát tekintve a jelöltek és jelölő szervezetek közötti, a választópolgári akarat befolyásolására, formálására, a választópolgárok meggyőződésének kialakítására irányuló verseny eszközéhez, a kampánytevékenység folytatásához való jog gyakorlásához szervesen kapcsolódó jogosultságot szabályoz. A törvény kiemelt célja, hogy az állami támogatáshoz való jogosultság biztosításával a kampányhoz kötődő jogegyenlőséget, illetve a jelöltek, jelölő szervezetek számára egyenlő feltételeket teremtsen.
[5] Az NVB következtetése szerint a népszavazás eredménye kizárólag a Kftv. tartalmának jelentős módosításával lenne végrehajtható, ennél fogva pedig a kezdeményezés összeütközésbe kerül az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés c) pontjában megfogalmazott tilalommal, ezért a kérdés népszavazásra nem bocsátható.
[6] Az NVB az Nsztv. 9. § (1) bekezdése alapján vizsgálta a kérdés egyértelműségét is, amelynek során – figyelembe véve a Kftv. módosításait is – a 96/2017. számú határozatában írtakat vette alapul.
[7] Az NVB szerint a kérdésben szereplő, a „pártok ne kapjanak állami támogatást” kitétel alapján a választópolgárok számára nem egyértelmű, hogy a kezdeményezés támogatása esetén hogyan valósul meg a népszavazási kezdeményezésben foglalt tartalom. Az lesz-e döntésük eredménye, hogy a párt sem közvetlenül a pártlista jogán nem lesz jogosult állami támogatásra, sem közvetve, azaz a párt által állított egyéni jelölt révén, vagy döntésük eredménye az lesz, hogy a pártnak csak a pártlista jogán járó támogatásra való jogosultsága szűnik meg. Ez utóbbi esetben azonban az sem világos, hogy a párt jelöltje továbbra is lemondhat-e a párt javára támogatásáról, vagy a népszavazás megszüntetné a jelöltnek ezt a jogát is.
[8] Az NVB szerint megállapítható, hogy a kérdés nem teljesíti a népszavazási egyértelműség követelményéből fakadó azon elvárást, hogy az legyen világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető, mivel ahogy az a fentiekben is bemutatásra került, legalább kétféle értelmezési lehetőséget is felvet, illetve a kérdésből származó érdemi következmények a választópolgár számára nem átláthatók. Azáltal, hogy a kezdeményezésből származtatni kívánt eredmény többféle tartalommal is meghatározható, a választópolgároknak nincs lehetőségük arra, hogy átlássák a kérdés lényegét, illetve célját, ennek hiányában pedig sem tudatosan, sem átgondoltan nem tudják népszavazáshoz való jogukat gyakorolni. Tudatos döntés hiányában pedig a jogalkotó feladatának egyértelmű meghatározása sem lehetséges.
[9] Az NVB úgy véli, a kérdés többféle értelmezési lehetősége a jogalkotó számára is kérdésessé teszi azt, hogy milyen tartalmú jogszabály megalkotásával tehet eleget a népszavazásból eredő kötelezettségének.
[10] Az NVB az egyértelműség vizsgálata körében jegyezte meg azt is, hogy a kérdés többféle értelmezéséből adódóan csak látszólagosan valósulna meg a népszavazási kezdeményezéssel elérni kívánt cél.
[11] A fentiek alapján az NVB megállapította, hogy a kérelmező által benyújtott népszavazási kérdés az Nsztv. 9. § (1) bekezdésében rögzített egyértelműség követelményét sem teljesíti.
[13] A felülvizsgálati kérelem részletesen kitért a népszavazási kezdeményezés céljára, annak aktualitására, valamint bemutatta és értékelte a jelenlegi szabályozás – általa visszásnak tartott – következményeit.
[14] A felülvizsgálati kérelem kitért arra is, hogy az országgyűlési képviselők választása kampányköltségeinek átláthatóvá tételéről szóló 2013. évi LXXXVII. törvény módosításáról szóló 2017. évi CLX. törvény (a továbbiakban: Kftv. mód.) sem az Alaptörvénynek, sem a magasabb szintű jogszabályoknak, sem pedig a józan észnek nem felel meg, továbbá az esélyegyenlőséget sem biztosítja.
[15] A felülvizsgálati kérelem szerint az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés c) pontjába foglaltakra hivatkozás téves. Véleménye szerint az Alaptörvény e rendelkezése kizárólag az Vjt.-re és a Ve.-re vonatkozik, míg jelen népszavazási kezdeményezés nem az országgyűlési képviselők, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint az európai parlamenti képviselők választásáról szól, hanem a kampányköltségekről, illetve azok átláthatóvá tételéről, így a kérdés nem tartozik tiltott tárgykörbe.
[16] A felülvizsgálati kérelem hangsúlyozta, hogy az állami támogatás megszüntetése csak a támogatáshoz kapcsolódó, és az arra vonatkozó törvényi kötelezettségeket és szabályokat teszi okafogyottá, de a választások menetét nem befolyásolja. A Kftv.-nek az országgyűlési képviselők választására, vagy a választás menetére gyakorlati befolyása nincsen, kizárólag a pénzügyi finanszírozásra vonatkozik.
[17] A felülvizsgálati kérelem az Nsztv. 9. § (1) bekezdésébe foglalt egyértelműség követelményével kapcsolatban az NVB érvelését teljesen irrelevánsnak és elfogadhatatlannak tartja.
[18] A népszavazási kérdés álláspontja szerint egyértelmű, a képviselőjelöltek részére járó kampánytámogatásokat nem érinti, csak a pártoknak járó választási kampánytámogatás megszüntetésére irányul. Kifejtette, hogy a népszavazási kérdés következtében viszont már nem lehetne az egyéni választókerületi jelölteknek a kampánytámogatásról egy párt javára lemondani, mert az már az országgyűlési képviselők választásán kampánytevékenységre adott állami támogatásnak minősülne. Hangsúlyozta, hogy a népszavazás következtében a pártoknak az állami kampánytámogatásra való joga szűnne meg, de ettől még bárki, akár a jelöltjeik is adhatnak nekik támogatást.
[19] A kérelmező szerint teljesen egyértelmű, hogy a népszavazási kezdeményezés támogatása esetén hogyan valósul meg a kérdésbe foglalt tartalom, és mi lesz annak a következménye. A kérdés szerinte világos, és kizárólag egyféleképpen értelmezhető, így annak érdemi következményei a választópolgárok számára is átláthatók, ezért tudatosan és átgondoltan tudják a népszavazáshoz való jogukat gyakorolni.
[20] Álláspontja szerint a népszavazási kérdés a jogalkotó számára is egyértelmű, nem kérdéses, hogy milyen tartalmú jogszabály megalkotásával, vagy megváltoztatásával tehet eleget a népszavazásból következő jogalkotási kötelezettségének.
[21] A Kúria megállapítja, hogy a felülvizsgálati kérelem az alábbiak szerint nem megalapozott.
[22] A Kúria mindenek előtt rögzíti, hogy a felülvizsgálati kérelem azon része, amely a kérdés népszavazásra bocsátásának aktualitását és indokait taglalja, a felülvizsgálat szempontjából irreleváns. A Kúria eljárásának tárgya a hitelesíteni kért kérdés alkotmányosságának és törvényességének vizsgálata. Nem tartozik a Kúria hatáskörébe a kérdés célszerűségi, avagy okszerűségi minősítése, és a hatályos szabályozás alkotmányossági felülvizsgálata sem.
[23] A Kúria az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés c) pontjába foglalt tiltott tárgykör vonatkozásában a Knk.IV..37.943/2018/2., a Knk.IV.37.944/2018/2., Knk.VII.37.945/2018/2. és a Knk.VII.37.946/2018/2. számú döntésekben kifejtettekre tekintettel a következőket állapítja meg. Az Alaptörvény e szabálya szerint nem lehet országos népszavazást tartani „az országgyűlési képviselők, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint az európai parlamenti képviselők választásáról szóló törvények tartalmáról”.
[24] Alkotmányértelmezési kérdés, hogy az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés c) pontjába foglalt tiltott tárgykörök közé mely törvények tartoznak. A bírósági jogértelmezés objektív teleológiai módszerét az Alaptörvény 28. cikke fogalmazza meg, amely alapján az objektív jogalkotói célból kell kiindulni. Ezen jogértelmezés nem zárja ki, hogy e mellett a nyelvtani, logikai, rendszertani és egyéb értelmezési módszerek is segítségül hívhatók legyenek a norma tartalmának feltárása során.
[25] Az Alaptörvény 8. cikke (3) bekezdése c) pontja a három anyagi jogi szabályt tartalmazó törvény – jelenleg hatályosan a Vjt., a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásáról szóló 2010. évi L. törvény, és az Európai Parlament tagjainak választásáról szóló 2003. évi CXIII. törvény – tartalmát jelöli meg. Tehát az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés c) pontja ezen törvényekre nem pusztán formálisan mutat rá, hanem azok tartalmának a figyelembevételét írja elő. Nyilvánvaló, hogy a választási anyagi jogi szabályok önmagukban nem, csak az eljárási szabályokkal együtt érvényesülhetnek, az eljárási szabályokkal együtt fejthetik ki hatásukat. A Ve. 1. § a), b) és d) pontjai szerint e törvényt kell alkalmazni az országgyűlési képviselők választásán, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán, és az Európai Parlament tagjainak választásán is. A Ve. szabályai nélkül tehát az anyagi jogi szabályok nem érvényesülhetnek. A Kúria megítélése szerint a tiltott tárgykör e három választási kategóriában a működőképes választás szabályaira vonatkozik, s bár szövegszerűen a törvényeket „működőképessé” tévő választási eljárási törvény ott nem szerepel, azokba a Ve. mindenképpen beleértendő. A Ve. módosítása visszahat az anyagi jogi szabályokat tartalmazó törvények érvényesülésére. Az alkotmányozói cél nem lehetett, pusztán az anyagi jogi szabályok tiltott tárgykörbe sorolása, hiszen azok tiltott tárgykörbe való felvételének így önmagában nincs ésszerűen igazolható oka.
[26] Ugyanakkor nemcsak a cél szerinti értelmezés alapján vonható az Alaptörvény 8. cikke (3) bekezdése c) pontja körébe a Ve. Az Alaptörvény e szabálya a „törvények” tartalmáról szól, nyelvtani értelemben helyes lenne a szöveg, ha a három anyagi jogi szabályt tartalmazó „törvény”-t jelölné meg többes szám nélkül. A három választási kategóriát tartalmazó anyagi és eljárási szabályok, mint „törvények” nyelvtani és logikai értelmezés alapján is a kizárt tárgykörbe sorolhatók.
[27] A Kúria megítélése szerint az Alkotmánybíróság által a 30/1992. (V. 26.) AB határozatában (Indokolás V/1.) kifejtett megszorító értelmezés elvét nem sérti az, hogy az Alaptörvény 8. cikke (3) bekezdése c) pontja alatt a három választási kategória anyagi jogi és eljárási szabályait is érteni kell. Az alkotmányozó az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdésben felsorolta azokat a tárgyakat, amelyeket tartalmuk szerint kivett az országos népszavazás tárgyköréből. Ugyanakkor ezen kivételeket nem lehet az ésszerű indokot, vagy más alkotmányos összefüggéseket figyelmen kívül hagyva értelmezni. Ahogy a megszorító értelmezés elvét kidolgozó Alkotmánybíróság a 2/1993. (I. 22.) AB határozatában az Alkotmányba akkor még szövegszerűen nem szereplő kivett tárgyként jelölte meg az alkotmánymódosítást (Rendelkező rész 2. pont második mondat), ugyanúgy az értelmező ma sincs elzárva attól, hogy a szövegszerűen összefüggő törvények között (a három anyagi jogi szabályt tartalmazó törvény és a Ve. között) kapcsolatot létesítsen a 8. cikk (3) bekezdés c) pontjának értelmezése során.
[28] A Kúria megítélése szerint azonban az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés c) pontja körébe nem lehet további, a választásokkal összefüggésbe hozható törvényeket bevonni, ha azok nem érintik közvetlenül az előbbiekben említett választási anyagi és eljárásjogi szabályokat. A Kúria tehát nem ért egyet az NVB-vel abban, hogy e tiltott tárgykörbe önmagában a Kftv. anélkül lenne sorolható, hogy a népszavazási kérdés közvetlenül érintené valamely fenti törvény tartalmát is.
[29] A Kúria az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés c) pontjának értelmezése során tehát jelen ügyben azt vizsgálta, hogy a népszavazási kérdés érinti-e a választási anyagi jogi és eljárásjogi szabályokat. A népszavazási kérdés tárgya, azaz a pártok kampánytevékenységgel kapcsolatos állami támogatásának részletszabályai a Kftv.-ben találhatók, azonban a Ve. több helyen is tartalmaz rendelkezéseket e vonatkozásban. Így a Ve. 120. § (3) bekezdés c) pontja szerint „[a]z ajánlóív iránti igénynek tartalmaznia kell a jelöltként indulni szándékozó választópolgár nevét, személyi azonosítóját, ennek hiányában személyazonosságát igazoló hatósági igazolványának számát lakcímét, továbbá nyilatkozatát arról, hogy az országgyűlési képviselők választása kampányköltségeinek átláthatóvá tételéről szóló törvény szerinti párttámogatás visszafizetésére a tartozás párttól való behajthatatlansága esetére kötelezettséget vállal.”; a Ve. 129. § (1) bekezdés c) pontja szerint „[a] lista bejelentésének tartalmaznia kell a listán állított valamennyi jelölt nevét, személyi azonosítóját - ennek hiányában a személyazonosságát igazoló hatósági igazolványának számát -, lakcímét, valamint nyilatkozatát arról, hogy az országgyűlési képviselők választása kampányköltségeinek átláthatóvá tételéről szóló törvény szerinti párttámogatás visszafizetésére a tartozás párttól való behajthatatlansága esetére kötelezettséget vállal.”; a Ve. 252. § (3) bekezdése alapján „[a] közös jelölt állításával egyidejűleg be kell jelenteni, hogy a jelölt - a pártok költségvetési támogatása szempontjából - melyik jelölő szervezethez tartozik.”; míg a Ve. 253. § (3) bekezdése arról rendelkezik, hogy [a] közös lista állításával egyidejűleg be kell jelenteni, hogy az egyes jelöltek - a pártok költségvetési támogatása szempontjából - melyik jelölő szervezethez tartoznak.”
[30] Mindebből adódóan megállapítható, hogy egy érvényes és eredményes népszavazás következtében a Ve. módosítása az idézett rendelkezések tekintetében elkerülhetetlen lenne. Mivel a Kúria az említett Knk.IV.37.943/2018/2., a Knk.IV.37.944/2018/2., Knk.VII.37.945/2018/2. és a Knk.VII.37.946/2018/2. számú döntéseiben akként foglalt állást, hogy a Ve. az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdése szerinti tiltott tárgykörbe sorolható, ezért jelen népszavazási kérdés sem vonhatja maga után a Ve. módosítását.
[31] A fentiek alapján a Kúria – az NVB döntésében foglaltaktól eltérő érvek mellett, de - arra a következtetésre jutott, hogy a népszavazási kérdés Alaptörvény 8. cikke (3) bekezdése c) pontja szerinti tiltott tárgykört érint.
[32] Az Nsztv. 9. § (1) bekezdésének sérelmével kapcsolatban pedig a Kúria jelen ügyben arra az álláspontra helyezkedett, hogy annak vizsgálata okafogyottá vált. A Kúria jelen határozatában részletesen indokolta, hogy a népszavazási kérdést az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés c) pontja alapján miért nem lehet hitelesíteni. Mivel alaptörvényi kizáró ok áll fenn a hitelesítés megtagadása mögött, ezért az egyértelműség törvényi követelményének további vizsgálata szükségtelenné vált.
[33] A Kúria a fentiekben rögzített okokból megállapította, hogy a hitelesítés megtagadása az NVB részéről az Nsztv. 11. §-ára tekintettel jogszerű volt, amelynél fogva az Nsztv. 30. § (1) bekezdése alapján rendelkezett az NVB határozatának helybenhagyásáról.
[34] A Kúria a kérelmező személyes illetékmentességére tekintettel, az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 5. § (1) bekezdés d) pontja és (2) bekezdése szerint rendelkezett akként, hogy a le nem rótt illetéket az állam viseli.
[35] A Kúria e végzéséről az Nsztv. 30. § (4) bekezdése alapján a Magyar Közlönyben nyolc napon belül közleményt tesz közzé.
[36] A Kúria végzése elleni további jogorvoslatot az Nsztv. 30. § (1) bekezdése zárja ki.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Megtévesztő lehet a csődtörvényi céltartalék fogalma - Jogászvilág
Kezdőlap » Megtévesztő lehet a csődtörvényi céltartalék fogalma
Ami a tényállást illeti, az adós felszámolását az adóhatóság hitelező kezdeményezte. Felszámolást elrendelő jogerős döntésében a bíróság az adóst arra kötelezte, hogy a hitelezőnek 80 000 Ft eljárási illetéket és 25 000 Ft közzétételi költségtérítést fizessen meg. A vezető tisztségviselő 120 000 Ft-ot adott át a felszámoló részére, melyből 100 000 Ft volt a céltartalék, 20 000 Ft pedig a pénzkészlet. A felszámoló ebből a 20 000 Ft-ot eljárási illetékként megfizette, a fennmaradó összeget irattározási, posta és adminisztrációs költsége kifizetésére…
Ami a tényállást illeti, az adós felszámolását az adóhatóság hitelező kezdeményezte. Felszámolást elrendelő jogerős döntésében a bíróság az adóst arra kötelezte, hogy a hitelezőnek 80 000 Ft eljárási illetéket és 25 000 Ft közzétételi költségtérítést fizessen meg. A vezető tisztségviselő 120 000 Ft-ot adott át a felszámoló részére, melyből 100 000 Ft volt a céltartalék, 20 000 Ft pedig a pénzkészlet. A felszámoló ebből a 20 000 Ft-ot eljárási illetékként megfizette, a fennmaradó összeget irattározási, posta és adminisztrációs költsége kifizetésére fordította.
A csődtörvény szabályai szerint [26. § (5) bekezdés] az adós a felszámolást elrendelő elsőfokú végzés kézhezvételét követően, a végzés jogerőre emelkedéséig köteles céltartalékot képezni
a határozat meghozataláig felmerült eljárási illeték, közzétételi költségtérítés, valamint a hitelező jogi képviselőjének munkadíja és készkiadásai megfizetésére,
az iratanyagának rendezésével, kezelésével, tárolásával és elhelyezésével, számláinak vezetésével összefüggő díjakkal, valamint a vagyontárgyai őrzésével, állagmegóvásával kapcsolatos legszükségesebb kiadások fedezetére.
A hitelező szerint bár ez a rendelkezés nem tartalmaz kizárólagos felsorolást arra, hogy mely költségek élveznek elsőbbséget, de úgy vélte a csődtörvény szabályai szerint a felszámolási költségeket esedékességük sorrendjében kell kiegyenlíteni. Mivel a felszámolás kezdeményezésének a költségei a legkorábbi esedékességűek, a felszámolónak ezt kellett volna kiegyenlítenie. Kérte ezért a bíróságot, hogy 85 000 Ft megfizetésére kötelezze a felszámolót. A felszámoló azt hangsúlyozta, hogy a céltartalékot a törvényhely szerinti felszámolási költségek fedezetére fordította.
Az elsőfokú és a másodfokú eljárás
Az elsőfokú bíróság a kért összeg megfizetésére kötelezte a felszámolót. Álláspontja szerint elsőként a hitelező költségeit kellett volna kifizetni, s csak a fennmaradó összeget fordíthatta volna a felszámoló a későbbi esedékességű felszámolási költségek kiegyenlítésére. A csődtörvény nem teszi lehetővé a felszámolónak, hogy céltartalék megléte esetén az időben később keletkezett felszámolási költségek előbb kerüljenek kiegyenlítésre.
A másodfokú bíróság helybenhagyta az elsőfokú döntést. Kiemelte, hogy a jogalkotó a felszámolási költségekkel kapcsolatos kiadások fedezetére rendelte a céltartalék képzését, így ezen költségek a céltartalék terhére kielégíthetőek. A felszámolási költségek tekintetében irányadó csődtörvényi rendelkezés alapján [58. § (1) bekezdés] a felszámolási költségeket esedékességükkor kell kiegyenlíteni. Mivel a hitelező igénye korábban esedékessé vált, ezért megelőzi a felszámoló felszámolással felmerült költségeit.
A felszámoló kérése azon dilemma eldöntésére irányult, hogy a csődtörvény 26. § (5) bekezdés alapján képzett céltartalék csak az ott megjelölt célra fordítható-e, vagy a céltartalék összege az általános szabályok szerint használható fel általánosságban a hitelezői igények kielégítésére. Egyetértett azzal, hogy ugyan a jogszabályhely többféle értelmezést is lehetővé tesz, de meglátása szerint a rendelkezés célja az, hogy a külön nevesített felszámolási költségek fedezésre kerüljenek. A céltartalék célhoz kötött, csak meghatározott célra használható fel. Álláspontja szerint, csak ha a célra történő felhasználást követően marad még felhasználható összeg, akkor lehet azt az általános szabályok szerint a felszámolási költségekre fordítani.
A Kúria rámutatott, hogy a csődtörvényben használt „céltartalék” kifejezés nem azonos a számviteli tartalommal, ezért megtévesztő a jogszabályhely. A jogalkotó a céltartalék szónak a használatával azt akarta kifejezni, hogy ez egy pénzből álló tartalék, amelyet csak egy bizonyos célra használhat fel a felszámoló. Ezt támasztja alá az, hogy nem a számviteli szabályoknál rendelkezik róla a törvény, valamint, hogy a céltartalékot nem elszámolni kell, hanem az összeget át is kell adni a felszámoló részére. Az értelmezéshez a Kúria felhívta a jogszabályhely jogalkotói indokolását, mely azt emelte ki, hogy a gyakorlatban problémát jelentett, hogy a felszámolás alatt álló vállalkozásoknál nincs meg a felszámolói munkával és a vállalkozás tevékenységének lezárásával összefüggő költségek fedezete, és nincs bevétel sem. Nincs meg a forrása annak sem, hogy a felszámolás alá került cég vagyonának az állami nyilvántartásokból való összegyűjtésével, az iratanyag rendezésével, elhelyezésével, a bankszámlavezetéssel összefüggő készkiadásokat ki tudja a felszámoló fizetni. Elvárható, hogy a vállalkozások még akkor is, ha felszámolásuk elkerülhetetlenné vált, a piacról történő kivezetésük legszükségesebb költségeiből részt vállaljanak.
A Kúria szerint mindezekből az következik, hogy a céltartalék kifejezés azt jelzi, hogy csak a megjelölt célokra (a legszükségesebb felszámolási költségek) lehet az így elkülönített összeget felhasználni, függetlenül azok esedékességétől.
A legszükségesebb felszámolási költségek kifizetése után megmaradt összeg használható fel a követelések esedékességének sorrendjében a többi felszámolási költségként besorolt hitelezői igény kiegyenlítésére. Így a Kúria a jogerős végzést hatályon kívül helyezte és az elsőfokú bíróság végzésének megváltoztatásával a kifogást elutasította.
Az ismertetett döntés (Kúria Gfv. VII. 30.333/2017.) a Kúriai Döntések 2018/9. számában 258. szám alatt jelent meg.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság


text:
IV/01008/2017
Ügyszám: IV/01008/2017
Az ügy tárgya: A Kaposvári Törvényszék 2.Mpkf.22.037/2016/2. számú végzése és a Kúria 4/2003. PJE határozata elleni alkotmányjogi panasz (igazolási kérelem)
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a és 26. § (1) bekezdése alapján - a Kaposvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 5.M.305/2016/2. számú végzése és a Kaposvári Törvényszék 2.Mpkf.22.037/2016/2. számú végzése, valamint - az Abtv. 37. § (2) bekezdése alapján - a Kúria 4/2003. PJE határozata alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését indítványozta.
Az indítványozó munkaviszony megszüntetésének jogellenessége megállapítása iránt nyújtott be keresetet, és azzal együtt igazolási kérelmet terjesztett elő. Az igazolási kérelmet a Kaposvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 5.M.305/2016/2. számú végzésben elutasította, majd a Kaposvári Törvényszék 2.Mpkf.22.037/2016/2. számú végzésével az elsőfokú bíróság végzését helybenhagyta.
Az indítványozó álláspontja szerint a bírósági végzések azért alaptörvény-ellenesek, mert a jogértelmezés keretein túlterjeszkedő, valójában általános magatartási szabályt alkotó 4/2003. PJE határozatot automatikusan alkalmazták. Az indítványozó szerint a 4/2003. PJE határozat sérti az Alaptörvény C) cikk (1) bekezdését, T) cikk (1)-(3) bekezdéseit, a 25. cikket és a XXVIII. cikk (1) bekezdésében foglalt tisztességes bírósági eljáráshoz való jogot.
Álláspontja szerint a bírósági végzések sértik az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében foglalt tisztességes eljáráshoz való jogát, mert a bíróság az igazolási kérelme elutasításánál nem vette figyelembe az önhiba hiányát, és az alperes által elhallgatott tény véletlenszerű kiderülése ellenére a terhére rótta a keresetindítási határidő elmulasztását..
a Kúria 4/2003. PJE határozata
Kaposvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 5.M.305/2016/2. számú végzése
Kaposvári Törvényszék 2.Mpkf.22.037/2016/2. számú végzése
IV_1008_7_2007_ind_kieg_anonim.pdf Iv_1008_5_2017_indkieg_anonim.pdf IV_1008_0_2017_indítvány_anonim.pdf

matches: Kúria Bíróság Kúria Bíróság bíróság bíróság Kúria Bíróság


text:
Amennyiben a munkavégzés, a munkakörülmények nem függnek össze a munkavállaló rokkanttá válásával | Környezetvédelem, munka- és tűzvédelem, műszaki információk - Műszakifórum.hu
Amennyiben a munkavégzés, a munkakörülmények nem függnek össze a munkavállaló rokkanttá válásával
2017.06.09, Nemeskey Károly, Forrás: Verlag Dashöfer (http://www.dashofer.hu)
A felperes keresetében 21,96 millió forint vagyoni kártérítés és 30 millió forint nem vagyoni kártérítés megfizetésére kérte kötelezni az alperest, arra hivatkozással, hogy a CNC lángvágó gépkezelőként végzett munkája során az alperesnél 67 %-os munkaképesség csökkenést okozó egészségkárosodást szenvedett.
A munkaügyi bíróság a felperes keresetét elutasította. A bíróság megállapította, hogy a felperes az időszakos orvosi vizsgálatok alapján a munkaköre ellátására alkalmas volt, a lángvágók környezetében az ÁNTSZ légszennyezettségi mérési vizsgálatainak adatai megfelelőek voltak. A bíróság az igazságügyi orvosszakértői vélemény alapján azt is megállapította, hogy a felperes megbetegedései és a munkakörülmények közötti okozati összefüggés nem bizonyított.
A felperes fellebbezése alapján eljáró másodfokú bíróság ítéletével az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta. A másodfokú bíróság beszerezte az ETT-IB felülvéleményét, amely a felperesnél már 100 %-os munkaképesség-csökkenést rögzített azzal, hogy valamennyi megbetegedés természetes kórokú. Mindezek alapján a másodfokú bíróság megalapozottnak találta a munkaügyi bíróság elutasító döntését.
A felperes felülvizsgálati kérelmében kérte a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését és az eljárt bíróságok új eljárásra és új határozat hozatalára utasítását kérte. Sérelmezte, hogy a munkaügyi bíróság a kérése ellenére sem rendelt ki műszaki szakértőt a munkakörülmények vizsgálatára. Hivatkozott arra is, hogy az orvosszakértői vélemények ellentmondóak.
A különleges (magasban lévő munkahelyen ideiglenesen végzett munkánál használt) munkaeszközökre és használatukra vonatkozó követelmények
Áram aludobozokból: egy kisvárost is elláthatnánk

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság