text:
KÜLFÖLDI OKIRATOK FELHASZNÁLÁSA | Cégvezetés
KÜLFÖLDI OKIRATOK FELHASZNÁLÁSA
Milyen szabályok mellett lehet felhasználni itthon a külföldön született okiratokat? Hogyan alakul a bizonyítóerő, mikor van szükség a magyar külképviselet felülhitelesítésére?
Az okiratokról általában
A gyakorlat - a fogalom szűk értelmezésével - az emberi gondolatok általánosan elfogadott írásjelekkel történő megörökítését tekinti okiratnak.
Okiratfajták
Besorolás az okiratok tartalma alapján
Az okirat tartalma szerint lehet:
- tanúsító: amely valamely múltban történt tényt tanúsít (nyilatkozattétel);
- rendelkező: amely a kiállító jogviszonyt keletkeztető, módosító vagy megszüntető rendelkezését bizonyítja (végrendelet);
- beismerő: amelynek kiállítója egy vele szemben fennálló követelést tanúsít (tartozáselismerő nyilatkozat).
Besorolás keletkezés szerint
Az okirat keletkezése alapján lehet:
- eredeti: ha kiállításával az okirat tartalma létrejön (ha az eredeti okiratot egy időben több példányban állítják ki, valamennyi példányt eredetinek kell tekinteni);
- másolat: ha az nem az eredeti okirattal azonos módon jön létre. [A másolat lehet egyszerű (okiratról készített egyszerű fénymásolat), hiteles (hitelesített másolatot közjegyző vagy az okiratot kiállító hatóság készíthet, melyben azt a tényt tanúsítja, hogy a másolat az eredetivel mindenben megegyezik), kivonat (az okirat egyes részeinek másolata, amely tartalmazza az okirat bevezetését és befejezését), valamint kiadmány (a kiállító által a reá vonatkozó szervezeti szabály szerint készített hiteles másolat)].
Köz- és magánokiratok
A bizonyítóerő szempontjából az okirat lehet:
- közokirat;
- magánokirat, ezen belül teljes bizonyítóerejű és szabadon mérlegelhető okirat.
Közokirat az olyan okirat, amelyet bíróság, közjegyző vagy más hatóság, illetve közigazgatási szerv ügykörén belül a megszabott alakban állított ki, és mint ilyen, teljesen bizonyítja
- a benne foglalt intézkedést vagy határozatot, továbbá
- az okirattal tanúsított adatok és tények valóságát,
- az okiratban foglalt nyilatkozat megtételét, valamint
- annak idejét és módját.
Ugyanilyen bizonyítóereje van az olyan okiratnak is, amelyet más jogszabály közokiratnak nyilvánít.
Az eredeti közokiratéval azonos bizonyítóereje van
- a közokiratról - általában műszaki vagy vegyi úton - készült felvételnek (fénykép-, film-, hang- stb.);
- az eredeti okiratról bármely adathordozó (mágneslap, mágnesszalag stb.) útján készült okiratnak,
-ha a felvételt, illetőleg az adathordozóról az okiratot bíróság, közjegyző vagy más hatóság vagy ezek ellenőrzése mellett más szerv készítette,
-az okirat megőrzésére hivatott szerv (pl. levéltár) által vagy ellenőrzése mellett készített felvételnek vagy okiratnak,
- a közokiratot kiállító vagy őrzésére hivatott szerv által a felvétel (vagy adathordozó útján nyert adatok) alapján készített kiadványnak.
Ellenbizonyításnak a közokirattal szemben is helye van, de az ellenkező bebizonyításáig valódinak kell tekinteni.
- két tanú az okiraton aláírásával igazolja, hogy a kiállító a nem általa írt okiratot előttük írta alá, vagy aláírását előttük saját kezű aláírásának ismerte el; az okiraton a tanúk lakóhelyét (címét) is fel kell tüntetni,
- a kiállító aláírása vagy kézjegye az okiraton bíróilag vagy közjegyzőileg hitelesítve van,
Idegen nyelvű közjegyzői okirat
A közjegyzőt az igazságügy-miniszter feljogosíthatja, hogy idegen nyelven készítsen közjegyzői okiratot. Az igazságügy-miniszter a közjegyzőhelyettest foglalkoztató közjegyző kérelmére a közjegyzőhelyettes részére nyelvi jogosítványt adhat, ha a közjegyzőhelyettes a nyelvismeretét megfelelően igazolta, és a kérelmet előterjesztő közjegyző az adott nyelvre nyelvi jogosítvánnyal rendelkezik. A Magyar Országos Közjegyzői Kamara a nyelvi jogosítvány iránti kérelmet a véleményével együtt terjeszti fel az igazságügy-miniszterhez.
A nyelvi jogosítvány számának a közjegyzői okiratból ki kell tűnnie. Az idegen nyelven készített közjegyzői okirathoz hozzá kell fűzni a teljes magyar fordítását.
Közjegyzői fordítás
Az a közjegyző, aki idegen nyelven okirat készítésére jogosult, ezen a nyelven a közjegyzői hatáskörbe tartozó ügyekben keletkezett okiratról hiteles fordítást készíthet, vagy a fordítás helyességét tanúsíthatja. A fordítást az eredeti okiratra kell írni, vagy hozzá kell fűzni. A fordításnak az eredetivel való megegyezését a közjegyző a fordítás végén záradékkal tanúsítja.
Konzuli okirat
A Magyar Köztársaságnak a külügyminiszter által egyes közjegyzői feladatok végzésére felhatalmazott konzuli tisztviselője a magyar állampolgár érdekeihez közvetlenül kapcsolódó jognyilatkozatokról vagy jogügyletekről - a végintézkedést is beleértve - konzuli okiratot állíthat ki, és a jogilag jelentős tényekről és körülményekről konzuli tanúsítványt készíthet, okiratról hiteles fordítást készíthet vagy a fordítás helyességét tanúsíthatja. Az e feladatok ellátására felhatalmazott konzuli tisztviselők jegyzékét a külügyminiszter évente közzéteszi.
A konzuli tisztviselő a konzuli okirat készítésénél és a konzuli tanúsítvány kiállításánál a közjegyzőkről szóló törvény rendelkezései szerint jár el. Az elkészített okirat közokirat.
Magyar külképviseleti hatóság által kiállított, hitelesített és felülhitelesített külföldi okiratok
A külföldön kiállított közokiratnak, illetőleg magánokiratnak általában abban az esetben van a belföldön kiállított közokirattal, illetőleg magánokirattal azonos bizonyítóereje, ha azt az illetékes magyar külképviseleti hatóság állította ki, vagy hitelesítette, illetőleg felülhitelesítette.
A magyar külképviseleti hatóság által külföldön kiállított közokiratnak a belföldön kiállított közokirattal, a magyar külképviseleti hatóság által külföldön hitelesített magánokiratnak pedig a belföldön hitelesített magánokirattal azonos a bizonyítóereje. A konzul (konzuli tisztviselő) okirat-készítési és okirat-hitelesítési jogkörét az egyes államokkal hatályban lévő két- és többoldalú konzuli szerződések részletesen szabályozzák.
A felülhitelesítés módja
A magyar külképviseleti hatóság az illetékes külföldi hatóság - legtöbbször a külföldi közjegyző - által kiállított, illetőleg hitelesített okiratot rendszerint oly módon hitelesíti felül, hogy az okiraton az illetékes külügyminisztérium aláírását és pecsétjét hitelesíti (diplomáciai felülhitelesítés).
Az okiratnak a kiállítás helye szerint illetékes külügyminisztérium aláírásával és pecsétjével történő hitelesítésére (felülhitelesítésére) rendszerint az okirat kiállításának helye szerinti állam belső jogszabályaiban meghatározott hitelesítési láncolat eredményeként van lehetőség. A magyar külképviseleti hatóság által diplomáciai hitelesítéssel (felülhitelesítéssel) ellátott okirat esetében a bíróságnak általában nem kell vizsgálnia, hogy az okiratot mely külföldi szerv állította ki (hitelesítette).
Amennyiben nemzetközi szerződés eltérően nem rendelkezik, a külföldi közokirat magyarországi felhasználása céljából a konzul felülhitelesítheti a fogadó állam hatóságának az okiraton szereplő aláírását és bélyegzőlenyomatát, feltéve, hogy az okirat kiállítására jogosult hatóság aláírás- és bélyegzőmintáját a fogadó állam közölte.
Amennyiben nemzetközi szerződés eltérően nem rendelkezik, külföldi felhasználás céljából a Külügyminisztérium konzuli feladatokat ellátó szervezeti egysége felülhitelesíti a magyar minisztériumok vagy országos hatáskörű szervek által kiállított okiraton szereplő aláírást és bélyegzőlenyomatot.
Az említett hatóságok megküldik a külföldi felhasználás céljából okirat hitelesítésére jogosult munkatársaik aláírás- és bélyegzőmintáját a Külügyminisztérium konzuli feladatokat ellátó szervezeti egységének, s előzetesen értesítik az abban bekövetkező változásokról.
A felülhitelesítést meg kell tagadni, ha az okirat, a kiállító hatóság aláírása vagy bélyegzője valódiságát, vagy a kiállításra való jogosultságát illetően kétely merül fel.
Diplomáciai felülhitelesítéssel el nem látott külföldi okiratok
Nincs szükség a külföldön kiállított okirat diplomáciai felülhitelesítésére akkor, ha nemzetközi szerződés lehetővé teszi annak a mellőzését. Nemzetközi szerződéseink, illetőleg a viszonosság irányadó annak elbírálásánál, hogy mely külföldi szerv által milyen módon kiállított (hitelesített) okiratot kell a belföldön kiállított közokirattal azonos bizonyítóerejű közokiratnak tekinteni, illetőleg a belföldön hitelesített magánokirattal azonos bizonyítóerejű hitelesített magánokiratnak elfogadni. Nemzetközi szerződés és viszonosság hiányában az általános belső jogszabályok irányadók.
Hágai Egyezmény a közokiratok hitelesítésének, felülhitelesítésének mellőzéséről
Egyes államok tekintetében a diplomáciai felülhitelesítés a külföldön felhasználásra kerülő közokiratok diplomáciai vagy konzuli hitelesítésének (felülhitelesítésének) mellőzéséről Hágában, az 1961. évi október hó 5. napján aláírt egyezmény (kihirdette az 1973. évi 11. tvr.) alapján mellőzhető. Az egyezmény alkalmazása körében a bíróságnak azt kell vizsgálnia, hogy az okirat szabályszerűen el van-e látva az egyezményben előírt hitelesítési záradékkal ("Tanúsítvány" - "Apostille").
- az igazságügyi hatóság vagy igazságügyi tisztviselő által kiállított okiratokat, ideértve azokat az okiratokat is, amelyeket az ügyészség, a bírósági tisztviselő vagy a bírósági végrehajtó állított ki;
- az államigazgatási okiratokat;
- a közjegyzői okiratokat, valamint
- a magánokiratokon levő igazolásokat, mint például nyilvántartásba vétel igazolása, meghatározott időpont tanúsítása és aláírások hitelesítése.
Az egyezmény alkalmazásának kizárása
Az Egyezmény nem alkalmazható
- a diplomáciai vagy konzuli tisztviselő által kiállított okiratokra, továbbá
- azokra az államigazgatási okiratokra, amelyek közvetlenül a kereskedelmi forgalomra vagy a vámeljárásra vonatkoznak.
A szerződő államok mentesítik a felülhitelesítés kötelezettsége alól a területükön felhasznált olyan okiratokat, amelyek az Egyezmény hatálya alá esnek.
Felülhitelesítés és igazolás az Egyezményben
Felülhitelesítésen az Egyezmény alkalmazása szempontjából csupán azt az alakiságot kell érteni, amellyel az okirat felhasználása szerinti ország diplomáciai vagy konzuli tisztviselője igazolja, hogy az aláírás valódi, hogy az aláíró személy milyen minőségben járt el, és - adott esetben - hogy az okiraton levő pecsét vagy bélyegzőlenyomat valódi.
Az igazolás pedig az okirat származása szerinti illetékes hatóság által kiállított tanúsítvány.
A tanúsítványt magán az okiraton vagy a túloldalán kell kiállítani, és olyannak kell lennie, mint az Egyezményhez csatolt minta. Kiállítását az okirat aláírója vagy birtokosa kérheti.
A tanúsítvány kiadására kijelölt hatóságok lajstromot vagy kartoték-nyilvántartást vezetnek, és ebben feljegyzik a tanúsítványok kiállítását, különösen a tanúsítvány nyilvántartási számát és kiállításának időpontját; a közokiratot aláíró személy nevét és azt, hogy milyen minőségben járt el, illetőleg az aláírás nélküli okiratoknál azt a hatóságot, amely az okiratot pecséttel vagy bélyegzőlenyomattal látta el.
A tanúsítványt kiállító hatóság bármely érdekelt kérelmére igazolja, hogy a tanúsítvány adatai megegyeznek a lajstromban vagy a kartoték-nyilvántartásban foglalt adatokkal.
Magyar diplomáciai képviselet hiánya
Diplomáciai felülhitelesítésre lehetőség van olyan esetben, ha az adott államban nem működik ugyan magyar diplomáciai képviselet, de ott akkreditálva van más államban tevékenykedő magyar külképviselet.
Eljárás diplomáciai kapcsolat hiánya esetén
Nincs mód a külföldön kiállított okirat diplomáciai felülhitelesítésére akkor, ha az okirat kiállítási helye szerinti állammal Magyarországnak nincs diplomáciai kapcsolata, illetőleg ha az szünetel, és a magyar külképviseleti hatóság feladatát e vonatkozásban más állam külképviseleti hatósága sem látja el. Az ilyen államban kiállított okirat elfogadhatósága kérdésében a bíróság (közjegyző) mérlegelés alapján dönthet. Ha a bíróság (közjegyző) szükségesnek tartja, az okiratot az elfogadhatóság kérdésében való állásfoglalás végett megküldi a Nemzetközi Jogi Főosztálynak.
Bírói (közjegyzői) mérlegelés
A bíróság (közjegyző) eljárásában a hitelesítéssel, illetőleg diplomáciai felülhitelesítéssel el nem látott okiratot olyankor is elfogadhatja, ha nemzetközi szerződés (viszonosság) a hitelesítést, illetőleg a felülhitelesítést nem teszi mellőzhetővé, és annak egyébként jogi akadálya sem volna. Ilyen esetben a bíróság (közjegyző) a Nemzetközi Jogi Főosztály véleményét kéri, és az alapján dönt. Az okiratot véleményezés végett az esetleges mellékletekkel (például fél kérelme), valamint a méltánylást érdemlőnek látszó körülmények megemlítésével kell felterjeszteni.
Magánokiratok bizonyítóereje
* Ha az okirat kiállítója olvasni nem tud, vagy nem érti azt a nyelvet, amelyen az okirat készült, az okiratnak csak akkor van teljes bizonyítóereje, ha magából az okiratból kitűnik, hogy annak tartalmát a tanúk egyike vagy a hitelesítő személy a kiállítónak megmagyarázta. * Ellentétben a közokirattal, a magánokirat valódisága mellett a törvény vélelmet nem állít fel. Az okirat akkor valódi, ha kiállítójától ered, azaz a kiállító vagy megbízásából más személy írta alá, vagy olyan aláírás van rajta, amelyet a kiállító magáénak elismer. * Ha a külföldi okiratot jogügylet bizonyítása céljából állították ki, de az nem felel meg a teljes bizonyítóerejű magánokiratra vonatkozó rendelkezéseknek, a bíróság az általa nem ismert külföldi jog felől - az okirat bizonyítóerejének megállapítása érdekében - hivatalból tájékozódik. A bíróság megkeresésére az alkalmazandó külföldi jogszabályokról, azok rendelkezéseiről az Igazságügyi Minisztérium Nemzetközi Jogi Főosztálya ad felvilágosítást. Ezt segíti a külföldi jogról való tájékoztatásról szóló, Londonban 1968-ban aláírt, valamint Strasbourgban 1978-ban kiegészített Európai Egyezmény. * A bíróság a külföldi jog felől szükség esetén szakértői véleményt is beszerezhet, és a fél által előterjesztett bizonyítékokat is figyelembe veszi. Adott esetben a fél is igazolhatja, hogy az okirat a külföldi jog szerint teljes bizonyítóerejű magánokiratnak minősül. Ha azonban a külföldi jog tartalmát nem lehet megállapítani, a magyar jogot kell alkalmazni. * A külföldi magánokiratok közül a meghatalmazás és a peres eljárás céljára kiállított nyilatkozat csak hitelesítés vagy felülhitelesítés esetén minősül teljes bizonyítóerejű magánokiratnak.
Tanúsítványminta
1. Ország..............................................................................................
2................................................................................................írta alá
3......................................................................minőségben eljárva
4. Az okirat .................................pecsétjével (bélyegzőlenyomatával) van ellátva.
5................................................ 6...................................................
(helység)..................................... (időpont)
(kiállító)......................................

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Közös lónak túros a háta… avagy a közös tulajdon megszüntetése - Jogadó Blog
Jogadó Blog > Ingatlan > Közös lónak túros a háta… avagy a közös tulajdon megszüntetése
Szerző: Dr. Jean Kornél | 2018.04.05 | Ingatlan
Nagyon nagy eséllyel kerülünk életünk során olyan helyzetbe, hogy valaki mással, akár másokkal közösködünk – szándékosan vagy kényszerből – egy dolog tulajdonjogán. Közös tulajdon többféleképpen keletkezhet. Például ilyen helyzetet idéz elő az, ha két vagy több személy közösen vásárol egy ingatlant vagy egy adott ingatlant többen örökölnek.
Az ismert régi közmondás szerint azonban közös lónak „túros” (azaz „sebes” a nyeregtől vagy a hámtól, nem pedig helytelenül „túrós”!) a háta. Ez a mondás azért is passzol ide – a közös tulajdonban álló lovon kívül –, mert sok esetben a közösködés már nem egy fenntartható, kívánt állapot a tulajdonostársak részéről, s ezért szeretnének véget vetni a közösködésnek.
Mindenekelőtt azt kell tisztáznunk, hogy egyáltalán van-e jogi lehetőség a közös tulajdon megszüntetésére. A válasz: igen, van. Ennek a barátságos, konszenzusos formája az, ha a tulajdonostársak egymás között meg tudnak állapodni a közös tulajdon megszüntetésének részleteiben.
A második és egyben jóval problémásabb esetben a bíróság egy peres eljárás végén fog dönteni a közös tulajdon megszüntetéséről. A Ptk. főszabályként kimondja, hogy a közös tulajdon megszüntetését bármelyik tulajdonostárs követelheti. Ennek indoka, hogy a tulajdonközösség fenntartását egyik tulajdonostárstól sem lehet követelni, a közös tulajdon megszüntetését tehát bármelyik tulajdonostárs – külön indok nélkül is – követelheti.
Ez minden tulajdonostársnak olyan elévülhetetlen joga, amelyről érvényesen lemondani sem lehet. A tulajdonostárs tehát a közös tulajdon megszüntetését akkor is követelheti, ha a jogáról korábban lemondó nyilatkozatot tett, hiszen ez a korábbi nyilatkozata semmisnek fog minősülni.
Néhány sorral feljebb azt állítottuk, hogy főszabályként bármikor, bármelyik tulajdonostárs igényelheti a közös tulajdon megszüntetését. Ez alól a főszabály alól azonban a törvény meghatároz egy kivételt: amikor a bíróság nem rendelheti el a közös tulajdon megszüntetését, mégpedig akkor, ha az alkalmatlan időre esik (pl. ingatlanok esetében jelentős áringadozás vagy időleges piaci helyzetek).
A közös tulajdon megszüntetése során két nagyon fontos elvet kell kiemelni. Az egyik a sorrendiség elve, a másik pedig az, hogy nem érvényesül maradéktalanul a kérelemhez kötöttség elve.
A Ptk. felállít egy sorrendet, amit követni kell a felek egybehangzó akaratnyilatkozatának hiányában: (1.) természetbeni megosztás, (2.) az egyik tulajdonostárs általi magához váltás, (3.) közös értékesítés és (4.) a társasházzá alakítás.
Fontos, hogy a bíróság az eljárás során azt veszi figyelembe, hogy a felek kölcsönös, egybehangzó nyilatkozata alapján mely megszüntetési módot tartják kívánatosnak. Igaz, hogy a bíróság nincs kötve a felek akaratához, azonban a bíróság nem alkalmazhatja a közös tulajdon megszüntetésének olyan módját, amely ellen valamennyi tulajdonostárs tiltakozik.
A közös tulajdont elsődlegesen természetben kell megosztani. Ha ez nem lehetséges, mert pl. a közös tulajdon tárgyát fizikailag nem lehet megosztani, vagy a természetbeni megosztás jelentős értékcsökkenéssel járna, akkor a dolgot értékesíteni kell.
A megszüntetési módok közül az árverési értékesítést megelőzi a valamelyik tulajdonostárs általi magához váltás. A közös tulajdon tárgyait vagy azok egy részét – ha ez a tulajdonostársak körülményeire tekintettel indokolt – megfelelő ellenérték fejében a bíróság egy vagy több tulajdonostárs tulajdonába adhatja. Főszabályként ehhez a tulajdonjogot megszerző tulajdonostárs beleegyezése szükséges.
Ha a magához váltással nem lehet eredményt elérni, akkor a közös tulajdon tárgyát értékesíteni kell, és a vételárat kell a tulajdonostársak között megfelelően felosztani.
Végül, utolsó lehetőségként az ingatlanon fennálló közös tulajdon – ha a társasház létesítésének feltételei egyébként fennállnak – az ingatlan társasházzá alakításával is megszüntethető.
Tekintettel arra, hogy akár a megállapodásos utat választják a tulajdonostársak, akár pereskedni kényszerülnek azért, hogy ki tudjanak szállni a tulajdonközösségből, rengeteg kérdés merülhet fel, amit meg kell válaszolnunk.
Azt javasoljuk, hogy kérdéseivel keresse bizalommal az Ecovis Hungary Legal jogi szakértőit!

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


Építési jog | Termőföld
Utolsó frissítés: 2019.03.16. 10:09
Közzétéve: 2013.05.04. 20:52
Termőföld fogalma
Termőföld (a Termőföld védelméről szóló törvény, Tfvt. alkalmazásában): az a földrészlet, amely a település külterületén fekszik, és az ingatlan-nyilvántartásban szántó, szőlő, gyümölcsös, kert, rét, legelő (gyep), nádas vagy fásított terület művelési ágban van nyilvántartva, kivéve, ha a földrészlet az Erdőtörvényben (Evt.) meghatározott erdőnek minősül [2007. évi CXXIX. tv. 2. § 19. pont].
Termőföld (a Termőföld törvény alkalmazásában): az a földrészlet, amelyet a település külterületén az ingatlan-nyilvántartásban szántó, szőlő, gyümölcsös, kert, rét, legelő (gyep), nádas, erdő, fásított terület művelési ágban vagy halastóként tartanak nyilván (1994. évi LV. tv. 3. § a) pont – Hatályon kívül: lásd: 2013. évi CCXII. tv. 126. § (2) bek.).
Termőföld (az Illetéktörvény, Itv. alkalmazásában): az a földrészlet, amelyet a település külterületén az ingatlan-nyilvántartásban szántó, szőlő, gyümölcsös, kert, rét, legelő (gyep), nádas, erdő, fásított terület művelési ágban vagy halastóként tartanak nyilván, továbbá az olyan művelés alól kivett területként nyilvántartott földrészlet, amelyre az ingatlan-nyilvántartásban Országos Erdőállomány Adattárban erdőként nyilvántartott terület jogi jelleg van feljegyezve és a felsorolt valamelyik célra hasznosítják, ide nem értve a földrészleten bármilyen célra létesített épületet [1990. évi XCIII. tv. 102. § (1) bek. m) pont].
Termőföld (az Szja. tv. alkalmazásában): a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvényben meghatározott mező-, erdőgazdasági hasznosítású föld [1995. évi CXVII. tv. 3. § 51. pont].
Mező-, erdőgazdasági hasznosítású föld (a Földforgalmi törvény alkalmazásában): a föld fekvésétől (belterület, külterület) függetlenül valamennyi olyan földrészlet, amely az ingatlan-nyilvántartásban szántó, szőlő, gyümölcsös, kert, rét, legelő (gyep), nádas, erdő és fásított terület művelési ágban van nyilvántartva, továbbá az olyan művelés alól kivett területként nyilvántartott földrészlet, amelyre az ingatlan-nyilvántartásban Országos Erdőállomány Adattárban erdőként nyilvántartott terület jogi jelleg van feljegyezve [2013. évi CXXII. tv. 5. § 17. pont].
Mező-, erdőgazdasági művelés alatt álló belterületi föld: az a földrészlet, amely a település belterületén fekszik, és az ingatlan-nyilvántartásban szántó, szőlő, gyümölcsös, kert, rét, legelő (gyep), nádas vagy fásított terület művelési ágban van nyilvántartva, kivéve, ha a földrészlet az Evt.-ben meghatározott erdőnek minősül [2007. évi CXXIX. tv. 2. § 12. pont].
Mező-, erdőgazdasági művelés alatt álló belterületi föld (a Termőföld törvény alkalmazásában): az a földrészlet, amelyet a település belterületén az ingatlan-nyilvántartásban szántó, szőlő, gyümölcsös, kert, rét, legelő (gyep), nádas, erdő, fásított terület művelési ágban vagy halastóként tartanak nyilván (1994. évi LV. tv. 3. § f) pont – Hatályon kívül: lásd: 2013. évi CCXII. tv. 126. § (2) bek.).
A termőföld hasznosításához kapcsolódó fogalmak
Mezőgazdasági célú tereprendezés: mindazon - nem termesztéstechnológiai - földmunkák és az azokhoz kapcsolódó kiegészítő beavatkozások - különösen a szintvonalas művelés feltételeinek megteremtése, káros vízbőség megszüntetése, erózió elleni védekezés -, amelyek a tervezett mezőgazdasági célú földhasználat fenntartásához szükségesek és a termeszteni kívánt kultúrák igényét kielégítő, tartós felszíni formák kialakításával hozzájárulnak a talaj termékenységének megvalósításához és optimális feltételeket teremtenek a korszerű termesztéstechnológia gazdaságos alkalmazásához [2007. évi CXXIX. tv. 2. § 13. pont].
Mezőgazdasági hasznosításra alkalmatlanná váló termőföld: olyan termőföld, amelynek igénybevétele, vagy használatának, hasznosításának jogszabályi előíráson alapuló korlátozása eredményeként mezőgazdasági tevékenységet nem lehet folytatni [2007. évi CXXIX. tv. 2. § 14. pont].
Mezőgazdasági tevékenység: növénytermesztés, kertészet, állattenyésztés, halászat, haltenyésztés, szaporító anyag termesztés, vadgazdálkodás, erdőgazdálkodás, vegyes gazdálkodás [2007. évi CXXIX. tv. 2. § 15. pont].
Átlagos minőségű termőföld: lásd: Termőföld más célú hasznosítása
Mezőgazdasági tevékenység »


text:
⭐A gyermek érdeke a felbomló családban
A gyermek érdeke a felbomló családban
Download "A gyermek érdeke a felbomló családban"
1 Széchenyi István Egyetem Deák Ferenc Állam- és Jogtudományi Kar Állam- és Jogtudományi Doktori Iskola Reiderné dr. Bánki Erika A gyermek érdeke a felbomló családban Doktori értekezés Témavezető: Dr. Lenkovics Barnabás CSc. egyetemi tanár Győr 2014.2 Isten a gyermeknek két kis kezet adott. Egyikkel Édesanyja, a másikkal Édesapja kezét fogja. Ezt a láncot nem lehet büntetlenül szétszakítani. (Gárdonyi Géza)3 3 TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés 7. Vizsgált kérdések 9. Kutatás célja 11. Kutatási terület lehatárolása 11. Kutatási módszer A család A család fogalma A család fogalma a különböző jogforrásokban A család fogalma a különböző tudományágakban A család funkciói A házasság felbontása A házasság felbonthatóságának történeti változása A házasság felbontása a statisztikai adatok tükrében A gyermekek helyzete A gyermekek jogi, társadalmi helyzetének történeti változása A római időktől az 1877-es gyámtörvényig Az 1877-es gyámtörvényt követő időszak A gyermekjogok kialakulása Univerzális nemzetközi egyezmények Regionális nemzetközi egyezmények Gyermekjogok a hazai szabályozásban Gyermekjogok az alkotmányos szabályozásban Gyermekjogok a családjogi, gyermekvédelmi szabályozásban A gyermekek érdekének védelme a család felbomlását megelőzően A gyermek érdeke a házasság felbontására vonatkozó anyagi jogi szabályok körében A gyermek érdekének megjelenése a Ht.-ben A gyermek érdeke a Csjt.-ben gyermek érdeke az új Ptk. Családjogi Könyvében A család felbomlásának gyermekre gyakorolt hatásai Pszichés hatások Változó körülmények 81.4 4 7. Szülői felügyeleti jogok gyakorlása az életközösség megszakadását és a házasság felbontását követően Szülői felügyeleti jogok gyakorlása a Csjt. hatályba lépését megelőzően Szülői felügyeleti jogok gyakorlása a Csjt. hatályba lépését követően Szülői felügyeleti jogok az új Ptk. Családjogi Könyvében A gyermek érdeke a gyermekelhelyezés rendezésénél A gyermekelhelyezés szabályai a Ht.-ben A gyermekelhelyezés a Csjt. hatályba lépését követően A gyermek elhelyezése a szülők megállapodása alapján A bíróság döntése a gyermek elhelyezéséről A gyermekelhelyezés során figyelembe veendő szempontok A gyermek meghallgatása Szakértői bizonyítás gyermekelhelyezési perben Harmadik személynél történő elhelyezés A gyermekelhelyezés megváltoztatása A gyermek érdeke a gyermektartás szabályai körében A gyermektartás szabályai a Csjt. hatályba lépését megelőzően A gyermek tartáshoz való joga, mint alapjog A gyermektartás szabályai a Csjt.-ben és az új Ptk. Családjogi Könyvében A gyermektartásdíj megállapítása A gyermek szükségletei A kötelezett teljesítőképessége A tartásdíj mértéke A gyermektartás speciális esetei A gyermektartásdíj a végrehajtási eljárásban A gyermektartásdíj megelőlegezése A kapcsolattartás és a gyermek érdeke A kapcsolattartást rendező jogforrások A kapcsolattartás körül felmerülő problémák A kapcsolattartás szabályozása körüli nehézségek A kapcsolattartás végrehajtása körüli nehézségek A gondozó szülő részéről megvalósuló jogsértések A kapcsolattartásra jogosult szülő részéről megvalósuló jogsértések Javaslatok a kapcsolattartás körében 200.5 5 11. A gyermek érdeke a lakáshasználat rendezésénél A lakáshasználat rendezése a Csjt.-t módosító évi I. törvényt megelőzően A lakáshasználat rendezése a Csjt.-t módosító évi I. törvényt követően A házastársak megállapodása A lakáshasználat bíróság általi rendezése A kizárólagos jogcímen lakott lakás használatának rendezése A közös jogcímen lakott lakás használatának rendezése Élettársi lakáshasználat A házassági bontóper eljárási szabályai és a gyermek érdeke A polgári perrendtartásról szóló évi I. törvény A polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény A békítés A kereseti kérelemhez kötöttség elvének áttörése Egyezség a bontóperben Ideiglenes intézkedés Egyéb, a gyermek érdekét szolgáló eljárási szabályok Védelembe vétel A közvetítői eljárás A közvetítői eljárás menete Gyermekvédelmi közvetítői eljárás Kötelező közvetítői eljárás Hazai tapasztalatok a közvetítői eljárásról Összegzés A kutatás eredményei A jövő? 260. Felhasznált irodalom 268. Kézirat lezárva: augusztus 31.6 Rövidítések jegyzéke Alkotmány Be. régi Btk. új Btk. CEFL CSJK Csjt. Csjtr. II. Csvt. EJEB EJEE Gyámtörvény Gyer. Gyvt. Hke. tv. Ht. Ket. Pp. régi Ptk. új Ptk. Szmtv évi XX. tv. a Magyar Köztársaság Alkotmánya évi XIX. tv. a Büntetőeljárásról évi IV. tv. a Büntető Törvénykönyvről évi C. tv. a Büntető Törvénykönyvről Commission on European Family Law (Európai Családjogi Bizottság) A Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. tv. Családjogi Könyve évi IV. tv. a házasságról, a családról és a gyámságról 4/1987. (VI. 14.) IM rendelet a családjogi törvény végrehajtásáról, valamint a családjogi törvény módosításáról szóló évi IV. törvénnyel kapcsolatos átmeneti rendelkezésekről évi CCXI. tv. a családok védelméről Emberi Jogok Európai Bírósága Emberi Jogok Európai Egyezménye (1950 Róma) évi XX. tvc. a gyámsági és gondnoksági ügyek intézéséről 149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról évi XXXI. tv. a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról évi LXXII. tv. a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartásról évi XXXI. tvc. a házassági jogról évi CXL. tv. a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól évi III. tv. a Polgári Perrendtartásról évi IV. tv. a Polgári Törvénykönyvről évi V. tv. a Polgári Törvénykönyvről évi I. tv. a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról7 7 Bevezetés Napjaink társadalmában uralkodó, olykor egymásnak ellentmondani látszó folyamatok ösztönöztek a dolgozat megírására, melyekkel mind magánemberként, mind munkámból kifolyólag gyakran találkozom. Melyek ezek? Az egyik ellentmondást abban látom, hogy bár a magyar társadalom család és gyermekpárti amit az attitűdvizsgálatok is alátámasztanak 1 ennek ellenére azt tapasztalhatjuk, hogy egyre kevesebben kötnek a hagyományos családmodell alapjául szolgáló házasságot, s a megkötött házasságok nagy része is körülbelül fele válással végződik. A családi kapcsolatok tehát bomlékonyak, s egyre kevesebb gyermeknek adatik meg a lehetőség, hogy teljes családban nőjön fel. Ha körülnézünk szűkebb-tágabb környezetünkben, mindenkinek van olyan rokona, ismerőse, aki elvált, ismer olyan gyermeket, aki egyik szülő gondozásában nevelkedik. S az emelkedő tendenciát nem csak, hogy érezzük, de a statisztikai adatok is alátámasztják. A gyermekek 27 %-a 15 éves koráig megtapasztalja, hogy milyen egyszülős családban élni. 2 Ez a gyermekek közel 1/3-a, ami ijesztően magas arány. Megdöbbentett Takács Péter klinikai szakpszichológus közétett 3 tapasztalata is, mely szerint szociális munkás képzésben részt vevő, másodéves nappali tagozatos hallgatók nem tudták értelmezni a családfő fogalmát, ami arra volt visszavezethető, hogy a 22 hallgató közül egy sem volt, aki teljes családban, azaz a szülők közös gondozásában nőtt volna fel 4. Az egyszülős családban, vagy változó összetételű un. mozaikcsaládban felnövekvő generációtól hogyan várhatjuk a családi kapcsolatok Alaptörvényben célul tűzött erősítését? A különélő szülők gyermekeinek egy része nem fogja megtapasztalni mit jelent a házastársi szerep. Az apai, anyai viselkedésminta amennyiben egyik szülővel sem szakad meg a kapcsolata megtapasztalható lesz számukra, de hogy miként viselkedik egy férfi és egy nő házastársi szerepben, milyen kompromisszumokra van, vagy lenne szükség a sikeres együttéléshez, azt már kevésbé fogják ezek a gyermekek elsajátítani. A válás eredményeként sajnos nagyon sok gyermek el is veszíti egyik szülőjével és annak rokonságával a kapcsolatot, s mivel az esetek túlnyomó többségében a gyermekek ma is az anyánál kerülnek elhelyezésre 5, az apai, a férfi 1 SZALMA Ivett: Attitűdök a házasságról és a gyermekvállalásról Demográfia 2010/ o. 2 MURINKÓ Lívia FÖLDHÁZI Erzsébet: Háztartás és családszerkezet Demográfiai portré o. 3 TAKÁCS Péter: Válás és következményei 4 Ez azért is különösen lesújtó, mert éppen a szociális munkásoktól várjuk a válsághelyzetbe került személyek (felnőttek és gyermekek) megsegítését, a családi problémák megoldásában való közreműködést, holott a jól működő családi életről - ezek szerint - maguknak sincsenek tapasztalataik. 5 Ezt támasztja alá, hogy az egyszülős háztartások 87 % anya-gyermek típusú család. (forrás: lj. 2.)8 8 viselkedésminta elsajátítására az ilyen gyermekeknek nem lesz megfelelő lehetőségük. Ez pedig nem csak a fiú, hanem a lánygyermekek esetében is problémát jelent. A válások magas száma tovább erősíti a fiatalokban a fogyasztói társadalom negatív hatásait, a partnerkapcsolatok is áruvá degradálódnak: ha nem működik a kapcsolat, le kell cserélni, nem kell bajlódni a megjavítással. A válás napjainkra konfliktuskezelési eszközzé vált. A partnerek (házastársak vagy élettársak) sok esetben nem beszélik meg egymással a felmerülő problémákat, vagy nem hajlandóak változ(tat)ni a családi béke érdekében, hanem egyszerűen kilépnek a problémásnak tartott kapcsolatból. Mivel a gyermekekben az esetek túlnyomó részében a szülői viselkedésminta rögzül, félő, hogy az elvált szülők gyermekei felnőve könnyebben döntenek maguk is a házasság felbontása mellett, ami csak tovább erősíti az amúgy is kedvezőtlen tendenciát. A családok védelméről szóló évi CCXI. törvény elfogadásával és a Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvény kodifikációja során ismét fellángoltak az indulatok az élettársi kapcsolatok 6 jogi megítélése tekintetében. Azért hangsúlyozom, hogy csak a jogi megítélése tekintetében dúl(t) a vita, mert a társadalom évtizedek óta egyértelműen az elfogadás irányába haladt. Bár a házasságot a társadalom jogi védelemre is méltó intézménynek és az élettársi kapcsolathoz képest pozitív értéknek tartja, de az élettársi kapcsolatot sem tekinti már a többség devianciának, társadalmi elterjedtsége, elfogadottsága mára széles körű. Az élettársi kapcsolatok terjedését jelzi, hogy 2001-ben a háztartások 6,3 %-át, 2005-ben már 7,8 %-át alkotta egy élettársi kapcsolatban együtt elő pár (és az esetleges gyermekeik). Ez azt jelenti, hogy 2005-ben az egy családból álló házaspáros típusú háztartások 13,2 %-ában a partnerek házasságkötés nélkül éltek együtt. 7 A gyermekek 42 %- a házasságon kívül születik. 8 Ehhez képest ellentmondásosnak érzem, hogy az Alaptörvény melyre a dolgozatomban később még visszatérek a gyermek nélkül együtt élő, különnemű személyek élettársi kapcsolatát nem ismeri el családi kapcsolatnak, holott ez a kapcsolati forma is magában hordozza a gyermekvállalás, a tényleges családdá válás lehetőségét. Az Alaptörvény - ahogy az az elnevezéséből is kitűnik - olyan alapvető értékeket véd, mint a házasság és a család intézménye, ám e két intézményt - az Alaptörvény negyedik módosításáig - sem az Alaptörvény, sem a korábbi Alkotmány nem kapcsolta össze, hanem 6 Élettársi kapcsolat alatt - dolgozatom témájához igazodóan - a különnemű személyek élettársi kapcsolatát értem. Az azonos neműek élettársi kapcsolatával nem kívánok foglalkozni, figyelemmel arra, hogy az ilyen kapcsolatból - sem természetes úton, sem jogi aktussal (örökbefogadás útján) - gyermek nem származhat. 7 MURINKÓ FÖLDHÁZI (lj. 2.) 114. o. 8 KAPITÁNY Balázs SPÉDER Zsolt: Gyermekvállalás Demográfiai portré o.9 9 mind a házasságot, mind a családot önállóan részesítette védelemben. Az Alkotmánybíróság 1097/B/1993. AB határozatában megállapította, hogy "a család alkotmányos védelme nemcsak a házasságon alapuló családra, hanem a szociológiai értelemben vett családi életre is vonatkozik." Az Alaptörvény negyedik módosítása, mely kimondja, hogy a családi kapcsolat alapja a házasság, mintha nem volna figyelemmel a bekövetkezett társadalmi változásokra. Ezzel még véletlenül sem kívánom az sugallni, hogy az államnak ne lenne fontos, az Alaptörvényben is célul tűzött feladata a házasság védelme más együttélési formákkal szemben, hanem csak arra kívánok rámutatni, hogy ennek a védelemnek - véleményem szerint - nem az lenne a megfelelő módja, hogy az élettársi kapcsolatot nem ismeri el családi kapcsolatnak. A 32/2010. (III. 25.) AB határozat is rámutatott, hogy "a házasság értékként tételezése nem zárja ki, hogy a jogalkotó - figyelemmel a társadalmi tendenciákra, igényekre, a hagyományos családformák változására, egyszersmind elismerve a személyek jogát arra, hogy egyéni boldogságukat az általuk szabadon megválasztott kapcsolati keretben keressék - más, a házassághoz hasonló funkciójú kapcsolati formákat is védelemben részesítsen." A Csvt. tervezetéhez fűzött indokolás is rámutat, hogy a családnak, mint a társadalom legkisebb egységének kiegyensúlyozott működése nélkül nincs harmonikus társadalom és gazdaság. E kijelentéssel egyetértve a házasságkötések ösztönzésénél is fontosabbnak tartanám a meglévő családi kapcsolatok - legyen az házasságon vagy élettársi kapcsolaton alapuló - erősítését, stabilitásuk növelését. Vizsgált kérdések A gyermekek érdekének figyelembe vétele napjainkban kiemelkedő hangsúlyt kapott. E körben az alábbi kérdések merültek fel bennem: 1. Mennyiben egyeztethető össze a gyermeki érdek a házasságok felbomlásával, az élettársi kapcsolatok megszűnésével? Hiszen a gyermek érdeke azt kívánná, hogy lehetőleg a szülők közös gondozásában, a szülők közti harmóniát megtapasztalva nőjön fel. Sajnos tudomásul kell venni, hogy ez az idilli elképzelés utópisztikus, hiszen az életközösségüket fenntartó szülők közös gondozásában felnövő gyermek sem biztos, hogy a harmonikus családi életről szerez tapasztalatokat. Tehát számos esetben a házasság felbontása, az életközösség megszüntetése és nem annak formális fenntartása szolgálja a gyermek érdekét. Ezért kutatásaim során inkább arra kerestem a választ, hogy a házasság felbontása, a szülők életközösségének megszűnése során miként érvényesül a gyermeki érdek? Jár-e hátrányokkal, esetleg előnyökkel s ha igen, milyenekkel a gyermek számára, ha szüleinek életközössége10 10 megszüntetésre, házasságuk felbontásra kerül? Milyen jogi eszközök, megoldások biztosítják a gyermek érdekének érvényesülését a családi élet viharai közepette? Ahhoz, hogy erre választ kapjak, megvizsgálom, hogy a házasság felbontásához kapcsolódó un. járulékos kérdések közül melyek azok, amelyek érintik a gyermeket is, s e kérdések szabályozása során a gyermek mindenek felett álló érdeke miként jelenik meg. Élettársi kapcsolatban élő szülők esetében a kapcsolat felszámolása nem igényel bírósági közreműködést, hiszen köztük nincs olyan jogi kötelék, melynek felbontásáról rendelkezni kellene, de közös kiskorú gyermek esetén ugyanazok a kérdések várnak szabályozásra, mint házasságban élő szülők kapcsolatának felszámolásakor. A kiskorú gyermek feletti szülői felügyeleti jogok gyakorlását, különélő szülő és a gyermek kapcsolattartást, a gyermektartás valamint a lakáshasználat kérdését élettárs szülők esetén is rendezni kell. 2. A gyermeki érdek kapcsán számos tudományos munka az 1989-ben New Yorkban elfogadott gyermekjogi egyezménynek tulajdonít kiemelkedő jelentőséget, amelynek 3. cikke vezette be a gyermek mindenek felett álló érdekének fogalmát. Az egyezmény ratifikálását követően igaz néhány évet igénybe vett sor került mind a családjogi szabályozás módosítására 9, mind a gyermekvédelmi rendszer átalakítására 10. Azt gondolom nem vitatható az egyezmény jelentősége a gyermekjogok szempontjából, ám bennem felvetődött a kérdés: a korábbi jogi szabályozás nem volt-e figyelemmel a gyermeki érdekre, vagy a gyermekjogi egyezmény és az ahhoz kapcsolódó jogszabályváltozások csak a kialakult gyakorlatot, az erkölcsi elvárásokat foglalták egységbe? Hogyan jutottunk el a római jogban szabályozott, a gyermek élete és halála feletti rendelkezési jogot biztosító atyai hatalomtól a gyermek mindenek felett álló érdekéig? 3. Ellentmondásosnak tartom, hogy bár a gyermeki érdek egyre hangsúlyosabbá válik, mégis azt tapasztalhatjuk, egyre több gyermek él rossz lakáskörülmények, anyagi nehézségek között. A szülőknek egyre kevesebb idejük és energiájuk van a gyermeknevelésre, a gyermekek egyre több időt töltenek intézményi keretek közt, valamint a TV, a számítógép előtt ülve. Egyre kevesebb gyermek nevelkedhet az érzelmi fejlődését, szocializációját is megfelelően biztosító, az érekeit legjobban szolgáló, a szülők együttélésén alapuló családban, melyben megtapasztalhatja mindkét szülő önzetlen, odaadó szeretetét, a család egysége által nyújtott biztonságot. Vajon a jogi szabályozás hiányosságai állnak ennek a helyzetnek a hátterében, vagy a problémák más okokra vezethetők vissza? A válások számának emelkedése évi XXXI. tv. a házasságról, a családról és a gyámságról szóló évi IV. törvény módosításáról évi XXXI. tv. a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról11 11 összefüggésbe hozható-e a jelzett problémákkal? A negatív irányú tendencia jogi eszközökkel vajon befolyásolható-e? A polgári házasság intézményét a házassági jogról szóló évi XXXI. tvc. vezette be a magyar jogrendszerbe, s a válás lehetősége ekkortól intézményesült, bár - ahogy arra később még részletesebben kitérek - a házasságok felbontása nem volt teljesen kizárt az ezt megelőző időkben sem. Tekintettel arra, hogy a Ht. előtt a válással végződő házasságok száma elenyésző volt, a válással felmerülő problémák sem kívántak részletes jogi szabályozást. Ezért a házasság felbontásához kapcsolódó járulékos kérdések szabályozását az 1800-as évek végétől kezdve kívánom áttekinteni elsősorban abból a szempontból, hogy a gyermekek érdekére figyelemmel volt-e már a jogalkotó, valamint a kialakult joggyakorlat. Figyelemmel arra, hogy ebben az időszakban bár létezett, de még nem volt jellemző és elterjedt az élettársi együttélés, a család felbomlását az 1980-as évekig még döntően a házassági életközösség megszűnése jelentette. Kutatás célja A kutatás célja a vizsgált kérdések bemutatásán keresztül rávilágítani a felbomló családban jelentkező azon problémákra, melyek a gyermek érdekével ellentétben állnak. A gyermek érdeke szempontjából aggályos mozzanatokat feltárva igyekszem választ adni arra, hogy a napjainkra kialakult helyzet a jogi szabályozás esetleges módosításával orvosolható-e. A társadalmi folyamatok és jogszabályi változások leírásával azt kívánom bemutatni, hogy egy egy újonnan felmerülő problémára miként reagált korábban a joggyakorlat, valamint a jogalkotás. Kutatási terület lehatárolása A dolgozat két nagy témakört ölel fel: Egyrészt a család felbomlását, mely a házasság felbontásában, s az élettársi kapcsolatok megszűnésében ölt testet, másrészt a gyermek érdekének védelmét, mely, mint családjogi alapelv az egész családjogi szabályozást áthatja. Ha a házasság felbontását és az ahhoz kapcsolódó un. járulékos kérdéseket nézzük, mely utóbbiak jelentőséghez jutnak élettársi kapcsolatban élő szülők életközösségének megszűnésekor is, akkor azt láthatjuk, hogy a családjogi szabályozás jelentős részét kitevő joganyag vizsgálata válik szükségessé. Ezért nem törekszem arra, hogy ezeket a kérdéseket teljes részletességgel ismertessem. Nem az a célom, hogy pl. a gyermektartás, vagy a12 12 kapcsolattartás valamennyi részletszabályát és kialakult gyakorlatát ismertessem, hanem azokat a problémákat kívánom kiemelni, melyek megítélésem szerint a gyermek érdeke szempontjából relevánsak. Az egyes részterületeket bemutató, minden kérdésre kiterjedő és a bírói gyakorlatot is feldolgozó monografikus művek megtalálhatók a jogi szakirodalomban 11, ezért célom egy másfajta szempontú megközelítés volt, a jogi szabályozást és gyakorlatot kizárólag a gyermek érdeke szempontjából kívánom vizsgálni. Bár dolgozatomban alapvetően az anyagi jogi szabályok és az ezekhez kapcsolódó gyakorlat elemzésére törekszem, egyes eljárásjogi kérdések vizsgálata mégsem kerülhető meg. Így értekezésemben kitérek arra, hogy miként érvényesül a gyermek érdeke a bontó-, valamint a szülői felügyelet rendezésére irányuló peres eljárásokban. Az eljárásjogi kérdések körében sem célom az említett perekre vonatkozó valamennyi részletszabály ismertetése, hanem itt is a gyermek érdeke szempontjából fontos mozzanatokra koncentrálok. A gyermeket, de a szülőket is jelentősen megterhelő peres és államigazgatási eljárások elkerülése, mielőbbi lezárása, valamint a szülői együttműködés kialakítása és fenntartás szempontjából számos szakember kiemelkedő jelentőséget tulajdonít a mediáció jogintézményének, mely az új Ptk. megalkotása kapcsán ismét az érdeklődés középpontjába került. Ennek az eljárásnak a fajtáira, az előnyeire szintén röviden kitérek. Figyelemmel arra, hogy bár egyre nagyobb a jogegységesítésre irányuló törekvés a családi jog területén is 12, a nemzeti sajátosságok e területen jobban érvényesülnek, mint a magánjog egyéb területein (gondolok itt pl. a kötelmi jogra), ezért nemzetközi kitekintést csak annyiban kívánok tenni, amennyiben az hatást gyakorol(t), vagy gyakorolhat a magyar jogfejlődésre. E körben kiemelkedő jelentőségűek a strasbourgi székhelyű Emberi Jogok Európai Bíróságának ítéletei, melyek az Emberi Jogok Európai Egyezményében deklarált jogok érvényesítését célozzák. Témám szempontjából az Egyezmény magán- és családi élet tiszteletben tartását deklaráló 8. cikkéhez kapcsolódó esetjognak van kiemelkedő jelentősége. A másik terület a szülői felügyeleti jogok kérdése, mely napjainkban a nemzetközi érdeklődés 11 Ilyen monografikus művek a teljesség igénye nélkül: Bencze Lászlóné: Gyermekelhelyezés, gyermektartás (HVG-ORAC 2001.) Bencze Lászlóné Csánitzné Csiky Ilona Csiky Ottó: A házasság megkötése, felbontása, házastársi tartás (HVG-ORAC 1999.) Somfai Balázs: A kapcsolattartás mint a gyermek emberi joga (HVG-ORAC 2009.) Wopera Zsuzsa: Az európai családjog kézikönyve (HVG-ORAC 2012.) Brávácz Ottóné - Szőcs Tibor: Jogviták határok nélkül: joghatóság, külföldi határozatok elismerése és végrehajtása polgári ügyekben (HVG-ORAC 2003.) 12 Számos, a családi jog területét érintő, az Európa Tanács által kiadott Ajánlás látott az elmúlt évtizedekben napvilágot, nemzetközi egyezmények és európai uniós rendeletek jelzik a jogegységesítési törekvéseket.13 13 középpontjában áll. E körben a közös szülői felügyelet és a váltott elhelyezés kérdései, az e területen szerezett gyakorlati tapasztalatok foglalkoztatják a jogtudományt. Napjaink intenzív társadalmi mobilitására tekintettel egyre több gyermek nevelkedik olyan családban, melyben a szülők állampolgársága különböző. Ezekben az esetekben a család felbomlása még több probléma forrásává válik, s szélesebb jogi szabályozást igényel. Az Európai Unió a probléma jelentőségét felismerve szabályozta a szülői felelősségre, gyermektartásra, kapcsolattartásra vonatkozó joghatósági szabályokat, meghatározta az ilyen jogvitákban alkalmazandó jogot, valamint az egyik tagállamban született határozatok más uniós tagállamban történő elismerésének és végrehajtásának rendjét. Ezek a szabályok nem vitásan a gyermek érdekét szolgálják, dolgozatomban ezekre a kérdésekre mégsem kívánok részletesen kitérni, mert e rendelkezések megítélésem szerint inkább a polgári eljárásjog, a nemzetközi magánjog területére tartoznak, s önálló dolgozat tárgyát képezhetik. A téma önálló feldolgozását indokolja, hogy nem csak az európai uniós szabályozás jelentős a nemzetközi elemet is tartalmazó családi jogi jogvitákban, hanem számos két és többoldalú nemzetközi egyezmény is született e téren. 13 Az ilyen ügyekben a jelen dolgozatban jelzett problémák mellett tehát további leküzdendő nehézségek, akadályok is jelentkeznek, melyekre a különböző nemzetközi dokumentumok 14 próbálnak legalább részben megoldást találni. Kutatási módszer Dolgozatomban alapvetően a magyar jogfejlődés bemutatására törekszem az évi gyámtörvénytől kezdve a Ht.-n és Csjt.-n keresztül egészen az új Polgári Törvénykönyv Családjogi Könyvének megalkotásáig. A kutatás részét képezte a vizsgált életviszonyokat szabályozó jogi normák feltárása, amit nehezített, hogy a gyermektartás, kapcsolattartás részletkérdései az 1980-as évekig nem törvényi, hanem rendeleti szinten kerültek szabályozásra. Munkám során a gyakorlatiasság elve vezérelt, ezért kitérek a bírói jogalkalmazás során kimunkált elvekre, mert álláspontom szerint a gyermek számára annak van kiemelkedő jelentősége, hogy érdekeit, törvényben megfogalmazott jogait a mindennapok során, az őt 13 A témáról részletesen: Wopera Zsuzsa: Az európai családjog kézikönyve (HVG-ORAC 2012.) és Brávácz Ottóné - Szőcs Tibor: Jogviták határok nélkül: joghatóság, külföldi határozatok elismerése és végrehajtása polgári ügyekben (HVG-ORAC 2003.) 14 pl. az 1980-ban Hágában elfogadott, A gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló egyezmény, valamint az 1996-ban szintén Hágában kelt, A szülői felelősséggel és a gyermekek védelmét szolgáló intézkedésekkel kapcsolatos együttműködésről, valamint az ilyen ügyekre irányadó joghatóságról, alkalmazandó jogról, elismerésről és végrehajtásról szóló Egyezmény14 14 érintő döntések meghozatalakor figyelembe veszik-e; hiszen önmagában a leghangzatosabb jogi szabályozás sem ér semmit, ha a gyakorlatban nem, vagy nem megfelelően kerül alkalmazásra. A bírói gyakorlatot a Legfelsőbb Bíróság és a Kúria által közzétett eseti döntések, irányelvek és a szakirodalomban elsősorban jogtudományi folyóiratokban megjelent tanulmányok feldolgozásával kívánom bemutatni. Munkám során természetesen támaszkodom a témához kapcsolódó monografikus művekre és a kommentár-irodalomra is. A jogfejlődés bemutatásának részeként kitérek az Alkotmánybíróság témám szempontjából releváns határozatainak ismertetésére. A Csjt. hatályba lépését megelőzően érvényesülő bírói gyakorlat megismerésében túlnyomó részt a Szladits Károly által szerkesztett Magánjogi Döntvénytár kötetei voltak segítségemre. A család fogalmának elemzésénél feldolgoztam a strasbourgi Emberi Jogok Európai Bíróságának a dolgozatban hivatkozott határozatait, míg a közös szülői felügyeletre, váltott elhelyezésre vonatkozó, külföldi tapasztalatokat bemutató résznél a magyar nyelven rendelkezésre álló források mellett a német jogtudományban megjelent tanulmányok álltak rendelkezésemre. 15 A téma komplexitása miatt a gyermek érdekeinek vizsgálata során nem hagyhatók figyelmen kívül a válás gyermekekre gyakorolt pszichés, gazdasági és társadalmi hatásai sem, hiszen a jogi szabályozás kialakításánál ezekre figyelemmel kell lenni, kísérletet kell tenni az e terülteken jelentkező hátrányok jogi eszközökkel történő kiküszöbölésére is. Ezért dolgozatomban felhasználom az egyéb társadalomtudományok (szociológia, pszichológia) eredményeit, megállapításait is, nem szorítkozom kizárólag a jogirodalmi művek feldolgozására. Célom nem csak a jogi szabályozás és joggyakorlat történeti változásainak bemutatása, hanem törekszem azon társadalmi problémák legalább jelzésszerű felvillantására is, melyek hatással vannak a gyermek helyzetére, s amelyek a jogi szabályozás változásait is indokolták. A társadalmi folyamatok leírása során döntően a Központi Statisztikai Hivatal Népességtudományi Kutatóintézetének különböző kiadványait (Demográfia c. folyóirat, Kutatási Jelentések, Demográfiai Portré c. kötetek, KorFa c. folyóirat, stb.) használtam fel. A téma feldolgozásánál kitérek az új Polgári Törvénykönyv rendelkezéseire is. Figyelemmel arra, hogy a törvény hatályba lépése óta még rövid idő telt el, az új családjogi szabályozás gyakorlatáról még nem beszélhetünk. Az új törvény kapcsán így annak bemutatására törekszem, hogy az mennyiben tér el a korábbi rendelkezésektől, s vajon továbbra is alkalmazhatóak-e a joggyakorlatban kimunkált elvek. 15 Zeitschrift für das gesamte Familienrecht című, 14 naponként megjelenő, Ernst und Werner Gieseking GmbH. által kiadott német jogtudományi folyóiratban megjelent tanulmányokat dolgoztam fel.15 15 1. A család 1.1. A család fogalma A család fogalma a különböző jogforrásokban A család kifejezést, mint magától értetődőt, számos nemzetközi egyezmény, hazai jogszabály használta és használja anélkül, hogy meghatározná a család fogalmát. A hazai jogalkotás sem tett kísérletet a család jogi fogalmának meghatározására egészen 2011-ig. Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata cikkében deklarálja a családalapítás szabadságát, kimondja, hogy a család a társadalom természetes és alapvető közössége, amelynek joga van a társadalom és az állam védelmére. Ugyanezt erősíti meg az évi XXXI. törvénnyel kihirdetett, az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában, november 4-én kelt Egyezmény (Emberi Jogok Európai Egyezménye) 12. cikke, mely szerint a házasságkötési korhatárt elért férfiaknak és nőknek joguk van a házasságkötésre és a családalapításra, az e jog gyakorlását szabályozó hazai törvények szerint. Ezt szinte szó szerint ismétli meg az évi 8. tvr-rel kihirdetett, 1966-ban elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya 23. cikkében, mely rögzíti, hogy az egyezményben részes államoknak a házasságkötésre alkalmas korban levő férfiak és nők házasságkötési és családalapítási jogát el kell ismerni. Az utóbbi két nemzetközi egyezmény az elfogadásukkor fennálló társadalmi viszonyoknak megfelelően a házasságot még férfi és nő közötti viszonyaként fogta fel 17, és a házasságkötés jogát összekapcsolta a családalapítás jogával, ami arra enged következtetni, hogy a család alapjának egy férfi és egy nő közti törvényes házasságot tekintette. Ezt az értelmezést támasztja alá az is, hogy az egyezmények elfogadásakor a homoszexuális cselekményeket az európai államok még általában büntették 18, így az azonos neműek párkapcsolata még biztosan nem tartozott e fogalom körébe. A család definícióját - annak ellenére, hogy magát a fogalmat használták ezek az egyezmények nem határozták meg. 16 Elfogadva és kihirdetve az ENSZ Közgyűlésének 217 A (III) határozata alapján, december 10-én 17 Ezzel ellentétes álláspont: DRINÓCZI Tímea ZELLER Judit: A házasság és a család alkotmányjogi helyzete Jura 2006/ o. Mivel az egyezmények általában a férfiak és a nők házasságkötéshez való jogának kategóriáját használják, nem dönthető el egyértelműen, hogy itt a férfiak és a nők egymás közötti, vagy általános értelemben vett házasságkötéshez való jogáról van-e szó. - Álláspontom szerint az egyezmények keletkezéskor még nem merült fel az azonos neműek házasságkötéshez való joga, ennek elismerése iránti igény, így evidens volt, hogy a házasságkötés szabadsága férfi és nő közti házasságkötést jelentett. 18 VASILY LUKASHEVICH: Egy új európai család Fundamentum 2010/ o.16 16 A évi CLXVIII. törvénnyel kihirdetett, Európai Unió Alapjogi Chartája 9. cikkében az Emberi Jogok Európai Egyezményéből kiindulva szintén kimondja, hogy biztosítani kell a házasságkötéshez és a családalapításhoz való jogot, az e jogok gyakorlását szabályozó nemzeti törvények szerint. E cikk szövegezése a Római Egyezményhez képest reflektálva az időközben Európa szerte bekövetkezett jelentős társadalmi változásokra korszerűsítésre került annak érdekében, hogy azon esetek is a hatálya alá tartozzanak, amikor a nemzeti jogszabályok a házasságon kívül más útját is elfogadják a családalapításnak. E cikk nem tiltja, de nem is biztosítja a házassági státus megadását két azonos nemű személy párkapcsolatának. E jog alkalmazási köre tehát tágabb lehet, mint az Emberi Jogok Európai Egyezményében megfogalmazott jogosultság, amennyiben a nemzeti jogszabályok így rendelkeznek. 19 Az Emberi Jogok Európai Egyezményének 8. cikke kimondja, hogy mindenkinek joga van arra, hogy magán- és családi életét, lakását és levelezését tiszteletben tartsák. Az Emberi Jogok Európai Bíróságának számos elé került esetben kellett választ adnia arra kérdésre, hogy milyen kapcsolatok tartoznak a magán- és családi élet fogalma körébe. A társadalmi változások hatással voltak a Bíróság gyakorlatára is, így a család fogalmának változása jól nyomon követhető a Bíróság esetjogában is. A Bíróság már elég korán arra az álláspontra helyezkedett, hogy nem csak a házasságon alapuló, un. törvényes családi kapcsolatok tartoznak a családi élet fogalma körébe, hanem a 8. cikk hatálya alá tartoznak a tényleges együttélésen alapuló, de facto családi kapcsolatok is. Tehát az élettársi kapcsolatok (különnemű személyek esetében) a Bíróság gyakorlata értelmében már régóta a családi élet fogalmi körébe tartoznak. Kifejtette, hogy a házasságon kívüli kapcsolatból született gyermek születésének pillanatától fogva részévé válik a családnak, de hogy a családi kapcsolat a szülő és a házasságon kívül született gyermek közt ténylegesen fennmarad-e, számos tényezőtől függ. (pl. Marckx v. Belgium Judgement of 13. June No. 6833/74., Johnston and Others v. Ireland Judgement of 18. Dec No. 9697/82., Elsholz v. Germany Judgement of 13. July No.25735/94.). Több határozatában azt is kifejtette a Bíróság, hogy még az együttélés sem feltétlenül szükséges a családi élet meglétének megállapításához, de az szükséges, hogy a kapcsolat ne csak formálisan fennálló, hanem ténylegesen létező legyen. (pl. Berrehab v. the Netherlands, Judgement of 21. June No /84., E. A. and A. A. v. the Netherlands Decision of 6. Jan No /89., Keegan v. Ireland Judgement of 26. May No /90.) Így a szülő gyermek viszony sem feltétlenül tartozik a családi élet fogalma alá, ha az tényleges tartalom nélküli, kizárólag 19 Magyarázatok az Alapjogi Kartához Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 303/21.17 17 formális kötelék. A tényleges kapcsolat fennállása együttélés hiányában akkor állapítható meg, ha a szülő tartja a kapcsolatot tőle különélő gyermekével, hozzájárul a tartásához, érdeklődik a gyermek állapota, hogyléte felől. A bíróság még akkor is megállapíthatónak látta a családi élet fennállását, amikor a szülő és házasságon kívül született gyermeke között nem volt semmilyen tényleges kapcsolat, ez azonban nem az ő, hanem mások (a vizsgált esetben az anya és annak férje) magatartására volt visszavezethető. E körben a bíróság azt értékelte, hogy az apa mindent megtett annak érdekében már a gyermekek születése előtt és azt követően is, hogy gyermekeivel a kapcsolatot tarthassa. (Anayo v. Germany Judgement of 21. Dec No /07.) A szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló évi I. törvényben (továbbiakban: Szmtv.) megjelenő magyar szabályozás és az ennek nyomán kialakult bírói gyakorlat az EJEB gyakorlatát csak részben követi, s kevésbé szigorú szabályokat állapít meg. A Legfelsőbb Bíróság közzétett eseti döntésében megállapította, hogy a szülői felügyeleti joggal rendelkező nem magyar állampolgár családtagi minőségének a megítélésében nem változtat az a körülmény, hogy nem él közös háztartásban a gyermekével. 20 A hivatkozott idegenrendészeti ügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt indult perben azonban az volt a legfőbb bírói fórum álláspontja, hogy azt kellett volna vizsgálnia a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatalnak, hogy a kérelmező a kiskorú magyar állampolgár felett szülői felügyeleti joggal rendelkezik-e, és nem azt, hogy ezt a jogát ténylegesen gyakorolja-e. Az Szmtv. 2. bg) pontja ugyanis akként rendelkezik, hogy családtagnak minősül a kiskorú magyar állampolgár felett szülői felügyeleti joggal rendelkező személy. Megállapítható tehát, hogy a szülői felügyeleti joggal rendelkezés önmagában megalapítja a családtagi minőséget, ahhoz nem szükséges, hogy az adott személy a szülői felügyeleti jogot gyakorolja. Ezért mind az első, mind a másodfokú hatóság túllépte a hatáskörét akkor, amikor azt vizsgálta, hogy a kérelmező a szülői felügyeleti jogát gyakorolja-e, tekintettel arra, hogy az a jogszabályoknál fogva nem feladatuk, ugyanis önmagában a szülői felügyeleti joggal való rendelkezés megalapozza a családtagi minőséget. 21 A szülő gyermek viszonyon túl a nagyszülő unoka kapcsolat is a családi élet körébe tartozik, amennyiben az ténylegesen létező kötelék. (Lawlor v. United Kingdom Dicison of 14. July No /87., Bronda v. Italy Judgement of 9. June No /93.) 20 BH Fővárosi Törvényszék K /2011/4.18 18 Az azonos neműek párkapcsolatának megítélésében figyelhető meg a legnagyobb változás a Bíróság esetjogában. A Mata Estevez v. Spain ügyben (Decision of 10. May , No /00.) a Bíróság elismerte ugyan, hogy az azonos nemű személyek tartós kapcsolata a magánélet fogalmi körébe tartozik, de még nem tartotta a családi élet fogalma alá sorolhatónak. A szemléletbeli változás 2010-ben következett be, amikor a Schalk and Kopf v. Austria ügyben (Judgement of 24. June 2010., No /04.) meghozott ítéletével kinyilvánította, hogy azoknak az azonos nemű pároknak az együttélése is a családi élet fogalma alá tartozik, akik közös háztartásban, stabil párkapcsolatban élnek. 22 A Bíróság ítéletében hivatkozott arra, hogy az Egyezmény értelmezése során mindig figyelemmel kell lenni a fennálló társadalmi viszonyokra, s e körben nem hagyta figyelmen kívül az európai országok többségében a homoszexuális párkapcsolatok megítélése tekintetében bekövetkezett változásokat. Mindazonáltal kifejtette, hogy az egyes tagállamok joga eldönteni azt, hogy az adott állam biztosítja-e az azonos nemű személyek számára a házasságkötés jogát, s amennyiben elismeri is az együtt élő, azonos neműek párkapcsolatát (pl. nyilvántartott élettársi kapcsolatként, mint Ausztria, vagy bejegyzett élettársi kapcsolatként, mint Magyarország), akkor sem köteles ugyanolyan jogállást biztosítani számukra, mint a házastársak számára. A családot az általános emberi jogi egyezményeken túlmenően a szociális tárgyú nemzetközi egyezmények 23 is a társadalom természetes és alapvető egységének tekintik, és kimondják, hogy a családnak joga van a szociális, jogi és gazdasági védelemhez. A Gazdasági, Szociális, Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának cikkében a részes államok vállalták, hogy a lehető legszélesebb körű védelmet és segítséget nyújtanak a családnak, amely a társadalom természetes és alapvető egysége, különösen a családalapítás tekintetében és addig, amíg a család felelős az eltartott gyermekek gondozásáért és neveléséért. Ez utóbbi kitétel arra enged következtetni, hogy a család különös jelentőségét azáltal nyeri, hogy tipikusan nagykorúságukat még el nem ért gyermekek nevelkednek keretei között. 25 Az általam kiragadott nemzetközi egyezmények láthatóan használják a család fogalmát anélkül, hogy annak definícióját megadnák. 22 Lásd LUKASHEVICH (lj. 26.) 121. o. 23 Így az évi 9. tvr. által kihirdetett, az Egyesült Nemzetek közgyűlése XXI. ülésszakán, december 16-án elfogadott Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 10. cikke, valamint a évi C. törvénnyel kihirdetett Európai Szociális Karta 16. cikke. 24 Az 1966-ban az ENSZ közgyűlése által elfogadott egyezményt az évi 9. tvr. hirdette ki hazánkban. 25 SZEIBERT Orsolya: Házasság házasságon kívüli partnerkapcsolat család a nemzetközi emberi jogi egyezmények, az Alkotmány és az alkotmánybírósági gyakorlat tükrében IN: SAJÓ András: Alkotmányosság a magánjogban (Complex, Budapest 2006.) 252. o.19 december 31. napjáig hatályos Alkotmányunk 15. -a rögzítette, hogy a Magyar Köztársaság védi a házasság és a család intézményét. A 2011-ben elfogadott Alaptörvény L) cikk (1) bekezdése szerint Magyarország védi a házasság intézményét, mint férfi és nő között, önkéntes elhatározás alapján létrejött életközösséget, valamint a családot, mint a nemzet fennmaradásának alapját. Kimondja, hogy a családok védelmét sarkalatos törvény szabályozza. Az Alaptörvény idézett rendelkezése a család társadalmi fontosságát hangsúlyozza, mintegy indokát adva a különleges védelemre való jogosultságnak, de továbbra sem határozta meg a család fogalmát. Ezt a hiányt pótolta a családok védelméről szóló évi CCXI. törvény 7. -a, mely az először határozta meg jogi normába foglaltan a család definícióját: A család a természetes személyek érzelmi és gazdasági közösségét megvalósító olyan kapcsolatrendszer, amelynek alapja egy férfi és egy nő házassága vagy egyenesági rokoni kapcsolat, vagy a családbafogadó gyámság. Egyenesági rokoni kapcsolat leszármazással vagy örökbefogadással jön létre. 26 A család fogalmát a törvény jóval szűkebb körben vonta meg, mint ahogy azt az Emberi Jogok Európai Bírósága esetjogában kialakította. A Csvt. értelmében ugyanis nem minősül családi kapcsolatnak az élettársak együttélése sem heteroszexuális, sem homoszexuális párok esetében. Gyermeküket közösen nevelő élettársak esetében a szülő gyermek viszony családi kapcsolatnak minősül, de az élettársként, házasságkötés nélkül együtt élő szülők egymás közti kapcsolata már nem feltétlenül tekinthető családi kapcsolatnak, ahogy a nem közös gyermekeiket közös háztartásban nevelő élettársak és gyermekei együttélése sem minősül családi köteléknek. Az Alkotmánybíróság 43/2012. (XII. 20.) számú határozatával a családvédelmi törvény hivatkozott rendelkezését alaptörvény-ellenes mivolta miatt megsemmisítette. Kifejtette, hogy a Csvt. 7. -ában megjelenő család-fogalom az Alaptörvény L. cikkével nem azonos, az abban foglaltakhoz képest leszűkítő definíciót ad, így nem képes eleget tenni az e cikkből fakadó szélesebb körű állami intézményvédelmi kötelezettségnek. Az Alaptörvény hivatkozott rendelkezése az Alkotmánybíróság értelmezése szerint nem kapcsolja össze a házasság és a család fogalmát, hanem mindkettőt önállóan részesíti védelemben. Már az 1097/B/1993. AB határozatban is kifejtette az Alkotmánybíróság, hogy a család alkotmányos védelme nemcsak a házasságon alapuló családra, hanem a szociológiai értelemben vett családi életre is vonatkozik. A 43/2012. (XII. 20.) AB határozat érdemei közé sorolható, hogy a gyermekek érdekeire hivatkozva megerősítette, hogy a házasságon alapuló családhoz hasonló védelmet évi CCXI. törvény 7.20 20 kell élveznie azoknak a tartós, élettársi kapcsolatra épülő családoknak is, amelyekből közös gyermek származik. A Csvt. vitatott rendelkezése az 1993-as alkotmánybírósági határozathoz képest jelentős visszalépést jelentett, és a család lehető legszűkebb fogalmát 27 adta meg. Nem követte azonban az Alkotmánybíróság az Emberi Jogok Európai Bíróságának gyakorlatát, mert az azonos nemű élettársak kapcsolatát továbbra sem minősítette családi kapcsolatnak. Az Alkotmánybíróság hivatkozott a korábbi, 154/2008. (XII. 17.) AB határozatára, melyben kifejtette, hogy a jogalkotó az azonos nemű bejegyzett élettársak számára az örökbefogadás kizárásával nem kívánja elősegíteni a jogi értelemben vett családdá válást. Megerősíti a 14/1995. (III. 13.) AB határozatban megfogalmazott megállapítást, mely szerint a házasság tipikusan a közös gyermekek születését és a családban való felnevelését célozza, kimondja, hogy az Alaptörvény L.) cikkéből az a következtetés vonható le, hogy az állam az élet továbbadásának potenciális lehetősége miatt, e célhoz kötötten védi a családot. Ebből következik, hogy az Alaptörvényben biztosított fokozott védelmet az e cél szolgálatára nem képes kapcsolatok nem igényelhetnek. Az Alkotmánybírósági határozat indokolása tehát különbséget tesz az azonos nemű és a különnemű személyek élettársi kapcsolata között, melyek közül ez utóbbit tartja a család fogalma alá besorolhatónak. A Csvt. vitatott rendelkezésének nemzetközi szerződésbe ütközését a taláros testület nem vizsgálta, figyelemmel arra, hogy a jogszabályhely alaptörvény-ellenességét az Alaptörvény L.) cikkének sérelme miatt megállapította. Az Emberi Jogok Európai Bírósága az EJEE 12. cikkének 28 értelmezéséhez kapcsolódóan kifejtette, hogy bár a házasságkötés célja a családalapítás, azaz a gyermekvállalás, a gyermek nemzésére, felnevelésére való képtelenség önmagában nem zárja ki a házasságkötéshez való jogot, így kizárólag ezen az alapon nem zárható ki az azonos neműek házasságkötéshez való joga sem. (Goodwin v. United Kingdom, Judgement of 11. July No /95., Schalk and Kopf v. Austria, Judgement of 24. June No /04.) Mint láthattuk, az Emberi Jogok Európai Bírósága több ítéletében 29 kifejtette, hogy a részes államok nem kötelesek biztosítani az azonos nemű személyek számára a házasságkötéshez való jogot, de már viszonylag korán elismerte, hogy kapcsolatuk a magánélet szférájába tartozik, s az életviszonyok változásához igazodva később azt is 27 43/2012. (XII. 20.) ABh. III/ Az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában, november 4-én kelt Egyezmény 12. cikk: A házasságkötési korhatárt elért férfiaknak és nőknek joguk van a házasságkötésre és a családalapításra, az e jog gyakorlását szabályozó hazai törvények szerint. 29 Goodwin v. United Kingdom, Judgement of 11. July No /95., Schalk and Kopf v. Austria, Judgement of 24. June No /04. Több megjelenítése
Széchenyi István Egyetem Deák Ferenc Állam- és Jogtudományi Kar Állam- és Jogtudományi Doktori Iskola Reiderné dr. Bánki Erika A házasság felbontása és a gyermek érdeke Doktori értekezés Témavezető: Dr. Részletesebben Az élettársi kapcsolat az új Polgári Törvénykönyv tükrében
Reiderné Bánki Erika * Az élettársi kapcsolat az új Polgári Törvénykönyv tükrében 1. A család fogalmának változása Ha az élettársi kapcsolat jogi megítélését vizsgáljuk, az első kérdés, amit tisztázni Részletesebben A gyermek érdeke a felbomló családban
Széchenyi István Egyetem Deák Ferenc Állam- és Jogtudományi Kar Állam- és Jogtudományi Doktori Iskola Reiderné dr. Bánki Erika A gyermek érdeke a felbomló családban Doktori értekezés Témavezető: Dr. Lenkovics Részletesebben A családjog kézikönyve
Dr. Bajory Pál Dr. Kiss Éva Dr. Bencze Lászlóné Dr. Kőrös András Dr. Brávácz Ottóné Dr. Makai Katalin Dr. Csiky Ottó Némethné dr. Bokor Klára Dr. Filó Erika Dr. Söth Lászlóné Dr. Katonáné dr. Pehr Erika Részletesebben A gyermek érdeke a felbomló családban
Széchenyi István Egyetem Deák Ferenc Állam- és Jogtudományi Kar Állam- és Jogtudományi Doktori Iskola Reiderné dr. Bánki Erika A gyermek érdeke a felbomló családban Doktori értekezés tézisei Témavezető: Részletesebben dr. Kusztos Anett A HÁZASTÁRSI KÖZÖS LAKÁS HASZNÁLATÁNAK RENDEZÉSE AZ ÚJ PTK.-BAN I.
dr. Kusztos Anett A HÁZASTÁRSI KÖZÖS LAKÁS HASZNÁLATÁNAK RENDEZÉSE AZ ÚJ PTK.-BAN I. Novissima Kiadó 2014 1 Megjelent a Novissima Kiadó gondozásában 2014-ben, elektronikus formában. Szerző: dr. Kusztos Részletesebben dr. Boros Zsuzsa Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
Párkapcsolat, gyermekvállalás: Magyarországi jogi helyzet, nemzetközi kitekintés, célok és feladatok Sándor Bea Az előadás témái a magyarországi jogi helyzet; milyen alapvető kérdések merülnek fel a partnerkapcsolat Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ ÉS MINTA Házasság felbontása iránti keresetlevél benyújtásához
TÁJÉKOZTATÓ ÉS MINTA Házasság felbontása iránti keresetlevél benyújtásához A mellékelt minta szerint benyújtott keresetlevélben kérheti a bíróságtól házasságának felbontását. Hogyan készítse el a keresetlevelet? Részletesebben T/4448. számú törvényjavaslat
TISZASZENTIMRE KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 8/2012. (III.30.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelem helyi szabályairól Tiszaszentimre Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a gyermekek Részletesebben Budapest Főváros XV. kerületi Önkormányzat Polgármesteri Hivatala Gyámhivatal
Budapest Főváros XV. kerületi Önkormányzat Polgármesteri Hivatala Gyámhivatal 1153 Bp., Bácska u. 14. 1601 Bp. Pf. 46. Tel.: 305-3100 Fax.: 305-3211 gyamhivatal@bpxv.hu www.bpxv.hu Ügyfélfogadási idı: Részletesebben A családtámogatási ellátások
A családtámogatásról általában A családtámogatási ellátások Előadó: dr. Kártyás Gábor kartyas.gabor@jak.ppke.hu - Megkülönböztetett jelentőség, külön törvény - Jövő generáció nevelése, a közösséghez tartozó Részletesebben Ócsa Város Önkormányzat Képviselő-testületének.../2015. (...) rendelete a gyermekvédelmi ellátások helyi szabályozásáról
Ócsa Város Önkormányzat Képviselő-testületének.../2015. (...) rendelete a gyermekvédelmi ellátások helyi szabályozásáról Ócsa Város Önkormányzatának Képviselő-testülete Magyarország Alaptörvénye 32. cikk Részletesebben KÖVEGY KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA. 12/2005./X.11./Ö.r. Számú rendelete
KÖVEGY KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA 12/2005./X.11./Ö.r. Számú rendelete A RENDSZERES ÉS RENDKÍVÜLI GYERMEKVÉDELMI TÁMOGATÁS SZABÁLYOZÁSÁRÓL SZÓLÓ 6/1998./IV.27./ÖR. MÓDOSÍTÁSÁRÓL (Egységes szerkezetben a 6/2003./VI.25./Ö.r., Részletesebben A családtámogatási ellátások
A családtámogatásról általában A családtámogatási ellátások Előadó: dr. Kártyás Gábor - Megkülönböztetett jelentőség, külön törvény - Jövő generáció nevelése, a közösséghez tartozó gyermekek védelme, születések Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben Biharkeresztes Város Önkormányzat Képviselő-testülete. 8/2007. (II. 1.) BVKt rendelete
Rendelet Önkormányzati Rendeletek Tára Dokumentumazonosító információk Rendelet száma: 10/2008.(IX.16.) Rendelet típusa: Módosító Rendelet címe: A pénzbeli és természetbeni gyermekvédelmi ellátásokról Részletesebben I. számú melléklet. 2. számú táblázat Rendszeres gyermekvédelmi támogatásban részesített gyermekek száma kor szerinti eloszlásban:
29 I. számú melléklet 1. számú táblázat 0-18 éves gyermekek korcsoport szerinti megoszlása 2004. év 2005. év korosztály férfi (fő) nő (fő) összesen férfi (fő) nő (fő) összesen 0-2 éves 2265 2122 4387 2364 Részletesebben 54 762 01 0010 54 03 Szociális, gyermek- és ifjúságvédelmi ügyintéző. Szociális segítő É 1/6
Kincsesbánya Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 10/2004. (IV. 29.) önkormányzati R E N D E L ET E A gyermekek védelméről (Egységes szerkezetben a 8/2005. (VI. 28.) Kt. rendelet*, a 4/2010. (II. Részletesebben HÁZASSÁG FELBONTÁSA IRÁNTI KERESET
HÁZASSÁG FELBONTÁSA IRÁNTI KERESET Tisztelt Járásbíróság! Felperes neve: Születési név: Születési hely, idő: Anyja neve: Lakcíme: Telefon, fax: E-mail: Munkahelyének címe: (ha nyugdíjat, járadékot, vagy Részletesebben Tájékoztató a városi gyámhivataloknak a gyámhatósági jogszabályok 2011. január 1-i változásairól
Tájékoztató a városi gyámhivataloknak a gyámhatósági jogszabályok 2011. január 1-i változásairól 2011. január 1. napján hatályba lépett a 2010. évi CLXXI. törvény, mely módosította a gyermekek védelméről Részletesebben A felek megállapodásán alapuló gyermektartásdíj megváltoztatásának. feltételrendszere. Szerző: dr. Sarkadi Mónika
A felek megállapodásán alapuló gyermektartásdíj megváltoztatásának feltételrendszere Szerző: dr. Sarkadi Mónika Tatabánya 2015. november 21. I. Bevezetés A gyermektartásdíj tárgyában megkötött és a bíróság Részletesebben A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története. A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma. Eljárásfajták a közigazgatásban
A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története 1 A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma 2 Eljárásfajták a közigazgatásban Az eljárás és az eljárásjog definiálása Magyary Zoltán: Részletesebben Bejegyzett élettársi kapcsolat
Bejegyzett élettársi kapcsolat Az ügyintézéshez szükséges: Magyar állampolgárok esetén mindkét fél részéről az alábbiak szükségesek: - az élettársak érvényes személyazonosító igazolványa (vagy más személyazonosításra Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK FELDOLGOZOTT JOGSZABÁLYOK...3 ELŐSZÓ...4 2013. ÉVI V. TÖRVÉNY A POLGÁRI TÖRVÉNYKÖNYVRŐL NEGYEDIK KÖNYV, CSALÁDJOG...
TARTALOMJEGYZÉK FELDOLGOZOTT JOGSZABÁLYOK...3 ELŐSZÓ...4 2013. ÉVI V. TÖRVÉNY A POLGÁRI TÖRVÉNYKÖNYVRŐL NEGYEDIK KÖNYV, CSALÁDJOG...5 IV. Fejezet A Ptk. Negyedik Könyvéhez kapcsolódó átmeneti rendelkezések...6 Részletesebben Rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény 2010.06.11. 1
Rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény 2010.06.11. 1 Jogszabályi háttér: - 1997. évi XXXI. törvény (Gyvt.) 19-20/A. -ai, - 149/1997. IX.10.) Korm. rendelet (Gyer.) - 331/2006. (XII.23.) Korm. rendelet - Részletesebben Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.12.21. COM(2011) 909 végleges 2011/0444 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Seychelle-szigeteknek a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól Részletesebben KÉRELEM. Alulírott kérem, hogy gyermekeim részére a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultságot szíveskedjenek megállapítani.
KÉRELEM Alulírott kérem, hogy gyermekeim részére a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultságot szíveskedjenek megállapítani. Kérelem indokolása: NYILATKOZAT A) Személyi adatok A rendszeres Részletesebben Inárcs Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 11/2006. (VIII. 10.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelem helyi szabályairól
Salgótarján Megyei Jogú Város Önkormányzat Polgármesteri Hivatal Gyámhivatal KÉRELEM gyermektartásdíj állami megelőlegezéséhez Kérelmező adatai: Kérelmező neve (leánykori név):... Születési hely, idő:...,...év,...hó,...nap Részletesebben Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság
Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság 2012. december 13. Európai integráció és emberi jogok az EGK/Euroatom és ESZAK keretében lezajló európai integráció egyértelműen gazdasági célkitűzéseket Részletesebben A gyermekjóléti szolgálatok működésének bemutatása. Az együttműködés lehetőségei
A gyermekjóléti szolgálatok működésének bemutatása Az együttműködés lehetőségei Gyermekvédelmi rendszer jogi háttere 1997. évi XXXI. Törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról 15/1998. (IV. Részletesebben HONOSÍTÁSI - VISSZAHONOSÍTÁSI KÉRELEM az 1993. évi LV. törvény 4. (3) bekezdése, illetve 5. -a alapján
Fénykép Fénykép A Magyar Köztársaság Elnökének Budapest HONOSÍTÁSI - VISSZAHONOSÍTÁSI KÉRELEM az 1993. évi LV. törvény 4. (3) bekezdése, illetve 5. -a alapján Alulírott Minta Péter és házastársam, Mintaová Részletesebben Drinóczi Tímea. A személyi biztonsághoz való jogról egy hatáskör-módosítás apropóján
Pázmány Law Working Papers 2015/14 Drinóczi Tímea A személyi biztonsághoz való jogról egy hatáskör-módosítás apropóján Pázmány Péter Katolikus Egyetem Pázmány Péter Catholic University Budapest http://www.plwp.jak.ppke.hu/ Részletesebben Községi Önkormányzat Polgármesteri Hivatala Ludányhalászi
K É R E L E M Alulírott kérem, hogy részemre/gyermekeim részére a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultságot szíveskedjenek megállapítani. NYILATKOZAT A) Személyi adatok 1. A rendszeres Részletesebben (4) 5 A gyermek átmeneti gondozása az annak alapjául szolgálók fennállásáig, de legfeljebb 12 hónapig tart.
TÁMOP-5.5.7-08/1-2008-0001 Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ Gyermekvédelmi ellátás rendszere I/I. A gyermekjóléti alap és gyermekvédelmi szakellátási rendszer intézményeinek Részletesebben HÁTTÉRANYAG AZ ALAPTÖRVÉNY NEGYEDIK MÓDOSÍTÁSÁHOZ
HÁTTÉRANYAG AZ ALAPTÖRVÉNY NEGYEDIK MÓDOSÍTÁSÁHOZ I. ELŐZMÉNYEK 1. A módosítás indoka Az Országgyűlés 2013. március 11-én elfogadta az Alaptörvény negyedik módosítását (a továbbiakban: Módosítás). A Módosítást Részletesebben Algyő Nagyközség Önkormányzat. Képviselő-testületének. 21/2015. (IX.30.) önkormányzati rendelete
Algyő Nagyközség Önkormányzat Képviselő-testületének 21/2015. (IX.30.) önkormányzati rendelete az újszülött gyermekek és a házasulandó személyek támogatásáról / egységes szerkezetben / Hatályos: 2016. Részletesebben Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben TANULMÁNY A BÍRÓSÁGOK KÖZÉRDEKŐ ADATOK KÖZLÉSÉNEK GYAKORLATÁVAL KAPCSOLATBAN VÉGZETT KUTATÁSRÓL
TANULMÁNY A BÍRÓSÁGOK KÖZÉRDEKŐ ADATOK KÖZLÉSÉNEK GYAKORLATÁVAL KAPCSOLATBAN VÉGZETT KUTATÁSRÓL TARTALOMJEGYZÉK BEVEZETÉS...3 A BÍRÓI HATALOM ÁTLÁTHATÓSÁGA...3 A NYILVÁNOSSÁG ALAPELVE...5 SAJTÓNYILVÁNOSSÁG Részletesebben I. fejezet Általános rendelkezések
NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK 4/1998.(II.1.) számú r e n d e l e t e a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvényből adódó feladatok végrehajtásáról (egységes Részletesebben Miskolczi Bodnár Péter. Fogyasztói szerződések
Miskolczi Bodnár Péter Fogyasztói szerződések P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y B e t h l e n s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Kereskedelmi Jogi és Pénzügyi Részletesebben A GYERMEKVÉDELEM HELYI SZABÁLYAIRÓL
BÁTAAPÁTI KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 16/2013. (XII.21.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelem helyi szabályozásáról szóló 5/2009. ( IV.2) önkormányzati rendelet módosításáról A gyermekvédelmi Részletesebben A MAGYAR LMBT SZÖVETSÉG VÉLEMÉNYE A CSALÁDOK VÉDELMÉRŐL SZÓLÓ T/5128. SZ. TÖRVÉNYJAVASLATRÓL. 2011. december 7. www.lmbtszovetseg.
A MAGYAR LMBT SZÖVETSÉG VÉLEMÉNYE A CSALÁDOK VÉDELMÉRŐL SZÓLÓ T/5128. SZ. TÖRVÉNYJAVASLATRÓL 2011. december 7. www.lmbtszovetseg.hu ÖSSZEFOGLALÓ A hat magyarországi leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű Részletesebben A rendelet hatálya 1..
Székkutas Község Önkormányzat Képviselőtestületének 4/2006.(III.21.) Ktr. rendelete A gyermekek védelmét szolgáló pénzbeli és természetbeni ellátásokról. 1 Székkutas Község Önkormányzat Képviselőtestülete Részletesebben (Anyakönyvi szerv azonosítója): Külképviselet megnevezése: Iktatószám: (Apai elismerő nyilatkozat azonosító száma):
1 Jegyzőkönyv i elismerő nyilatkozatról megszületett gyermekre (Anyakönyvi szerv azonosítója): Külképviselet megnevezése: Iktatószám: (Apai elismerő nyilatkozat azonosító száma): I. A személyesen megjelent Részletesebben Rendelet. Önkormányzati Rendeletek Tára. Dokumentumazonosító információk
N Y I L A T K O Z A T gyermekétkeztetés normatív kedvezményének igénybevételéhez bölcsődei ellátás és óvodai nevelés esetén 1. Alulírott:... Születési neve:... Születési hely, idő:... Anyja neve:... Lakcíme:..., Részletesebben Szerkesztette: Sándor István. Az öröklési jog, A családi jog
Polgári jog III. Szerkesztette: Sándor István Polgári jog III. Az öröklési jog, A családi jog Patrocinium Budapest, 2015 Tartalomjegyzék oldalszám RÖVIDÍTÉSEK JEGYZÉKE...7 V. AZ ÖRÖKLÉSI JOG...9 77. Az Részletesebben Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében
Dr. Szalma Mária Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében I. A Szerb Köztársaság Bíróságokról szóló törvénye 1 értelmében az ország legfelsőbb Részletesebben TELEPÜLÉSI TÁMOGATÁS KÉRELEM - Beteggondozási támogatás megállapításához-
TELEPÜLÉSI TÁMOGATÁS KÉRELEM - Beteggondozási támogatás megállapításához- I. A gondozást végző személyre vonatkozó adatok Neve: Születési neve:. Anyja neve:... Születési hely, év, hó, nap:. TAJ szám:.. Részletesebben Nyékládháza Város Önkormányzata Képviselő-testületének. 9/2004. (IV. 28.)sz. rendelete. a gyermekek pénzbeli és természetbeni ellátásáról
Nyékládháza Város Önkormányzata Képviselő-testületének 9/2004. (IV. 28.)sz. rendelete a gyermekek pénzbeli és természetbeni ellátásáról (A módosítással egységes szerkezetbe foglalva.) Nyékládháza Város Részletesebben 300/1993 T Ö R V É N Y
300/1993 T Ö R V É N Y a család- és utónévről *) A Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa az alábbi törvényt alkotta: Az utónév 1. (1) A Szlovák Köztársaság területén született személy utónevét a szülők közösen Részletesebben G y e r m e k e i n k
MEDIÁCIÓ A viták békés rendezésének útja. Ha megtanulunk a szívünkből beszélni, az asztalra tenni a különbségeinket, és kölcsönös tisztelettel és méltósággal párbeszédet folytatni, annak a konfliktus megoldása Részletesebben Az élettársi életközösség szabályozásának előzményei és új rendelkezései.
Az élettársi életközösség szabályozásának előzményei és új rendelkezései. Szerző: Kepesné dr. Bekő Borbála 2015. szeptember 14 Budapest Az élettárs köznapi értelemben is gyakran használt szó, azoknak a Részletesebben RENDSZERES GYERMEKVÉDELMI KEDVEZMÉNY IRÁNTI KÉRELEM
1.Személyi adatok: RENDSZERES GYERMEKVÉDELMI KEDVEZMÉNY IRÁNTI KÉRELEM Név (szülő, törvényes képviselő) szám alatti lakos kérem, hogy az alábbi gyermekeimre tekintettel szíveskedjenek rendszeres gyermekvédelmi Részletesebben A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE ( )
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.9.30. C(2015) 6466 final A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2015.9.30.) az (EU) 2015/288 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az Európai Tengerügyi Részletesebben KÉRELEM KIEGÉSZÍTŐ GYERMEKVÉDELMI TÁMOGATÁSHOZ
B7148 Budapest Főváros IX Kerület Ferencváros Önkormányzatának Polgármesteri Hivatala Családvédelmi és Ügyfélszolgálati Iroda Gyámügyi Csoport 1091 Budapest, Üllői út 45 telefon: 215-1077 KÉRELEM KIEGÉSZÍTŐ Részletesebben MAGYAR SZABADALMI ÜGYVIVŐI KAMARA 2014. 02. 03. DR. TÖRÖK FERENC szabadalmi ügyvivő
1. KAMARAI NAP MAGYAR SZABADALMI ÜGYVIVŐI KAMARA 2014. 02. 03. DR. TÖRÖK FERENC szabadalmi ügyvivő 1 A jogeset alapjai A tárgyalt ügy elsőbbsége: 1985. 01. 24., így az 1969. évi II. törvény alapján folyt Részletesebben Módosította: a) 45/2007. (XII. 22.) /2008. I. 1-2009. X. 31./
Budapest Főváros Terézváros Önkormányzat 3/2006. (I. 30.) rendelete a szociális rászorultságtól függő egyes pénzbeli és természetbeni gyermekvédelmi ellátásokról Módosította: a) 45/2007. (XII. 22.) /2008. Részletesebben ÉVFOLYAMDOLGOZAT. A h o n v é d e l mi k ö t e l e z e t t s é g a l k o t má n yjogi p r o b l é má i
Régi új vagyonjog Aktuális jogtörténet Szerző: Kepesné dr. Bekő Borbála 2015. október 2. Budapest A házastársi joghelyzet nem a másik házasfél fölött, hanem annak irányában való jog, csakúgy miként a kötelmi Részletesebben Általános rendelkezések
Döbrököz Község Önkormányzatának 4/2006 (III.18.) rendelete a gyermekvédelem helyi szabályozásáról Döbrököz Községi Önkormányzat Képviselő-testülete a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló Részletesebben Előterjesztés. Készült: Monostorapáti község Önkormányzata Képviselő-testülete 2012. november 6-án tartandó ülésére
Előterjesztés Készült: Monostorapáti község Önkormányzata Képviselő-testülete 2012. november 6-án tartandó ülésére Tárgy: Az állatok tartásáról szóló 7/2007. (VIII.22.) önkormányzati rendelet felülvizsgálata Részletesebben Apaság és a második párkapcsolat kialakítása Franciaországban, Norvégiában és Magyarországon az 1980-as évektől napjainkig
Apaság és a második párkapcsolat kialakítása Franciaországban, Norvégiában és Magyarországon az 1980-as évektől napjainkig Murinkó Lívia KSH Népességtudományi Kutatóintézet Szalma Ivett Swiss Centre of Részletesebben A házasság társadalom által elismert és jóváhagyott szexuális közösség két ember között. házaspárt házaspárt gyermekkel egy szülőt gyermekkel
CSALÁDTÖRTÉNELEM Családnak nevezzük a szociológiában az olyan együtt élő kiscsoportokat, amelynek tagjait vagy házassági kapcsolat, vagy leszármazás, más szóval rokoni, vérségi (kivételes esetben örökbefogadási) Részletesebben Drávatamási Község Önkormányzata Képviselő-testületének 8/2006 (XI.27.) rendelete a gyermekvédelem helyi szabályozásáról Drávatamási Község
Jakabszállás Község Önkormányzat Képviselő-testületének 8/2003. /IX.9/ a gyermekvédelem helyi rendszeréről Jakabszállás Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a helyi önkormányzatokról szóló 1990. Részletesebben Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek
Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek c. előadása Köz/ z/állam igazgatási alapok 1. A közigazgatás és az államigazgatás szinonim fogalmak Általános Részletesebben Beleg Község Önkormányzata Képviselő-testületének./2015. (..) önkormányzati rendelete a gyermekvédelem helyi rendszeréről. 1.
Tisztelt Osztályfőnök/Pályaválasztási Felelős! Az Arany János Kollégiumi Programra jelentkezéshez szeretnénk tájékoztatást nyújtani a leggyakrabban felmerülő kérdésekre adott válaszok segítségével. Milyen Részletesebben NYILATKOZAT KÖZELI HOZZÁTARTOZÓI VISZONYRÓL 1
TÁJÉKOZTATÓ A mező és erdőgazdasági földekre szerződéssel alapított, 2014. április 30-án fennálló, határozatlan időre, vagy 2014. április 30-a után lejáró, határozott időtartamra nem közeli hozzátartozók Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 48/2015. (III. 25.) számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt V. Z. T. szervezőnek, a dr. Pálffy Ilona elnök által képviselt Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítése kapcsán Részletesebben KÉRELEM ÁTMENETI SEGÉLY MEGÁLLAPÍTÁSÁRA
Nádudvar Város Önkormányzat 4181 Nádudvar, Fő u. 119. sz. Tel: 54/529-010 Fax: 54/528-551 E-mail: nadudvar@nadudvar.hu KÉRELEM ÁTMENETI SEGÉLY MEGÁLLAPÍTÁSÁRA Alulírott azzal a kéréssel fordulok Nádudvar Részletesebben AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA
AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben Házastársi lakáshasználat Élettársi jogviszony és fajtái: Pjt, élettársak, bejegyzett élettársak, új Ptk. dr. Kenderes Andrea 2011.Május 21.
Házastársi lakáshasználat Élettársi jogviszony és fajtái: Pjt, élettársak, bejegyzett élettársak, új Ptk. dr. Kenderes Andrea 2011.Május 21. Házastársi lakáshasználat! 1952. évi IV. törvény! Csjt. 31. Részletesebben A SARKALATOS TÖRVÉNYEK AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG GYAKORLATÁBAN. Szilágyi Emese tudományos segédmunkatárs, MTA TK JTI
A SARKALATOS TÖRVÉNYEK AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG GYAKORLATÁBAN Szilágyi Emese tudományos segédmunkatárs, MTA TK JTI Az Alaptörvény elfogadása után az alkotmányos rendszer változásait elemző szakirodalomi diskurzusban Részletesebben (Anyakönyvi szerv azonosítója): Külképviselet megnevezése: Iktatószám: (Apai elismerő nyilatkozat azonosító száma):
1 Jegyzőkönyv i elismerő nyilatkozatról születendő gyermekre (Anyakönyvi szerv azonosítója): Külképviselet megnevezése: Iktatószám: (Apai elismerő nyilatkozat azonosító száma): I. A személyesen megjelent Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S A Képviselő-testület 2008. április 25-i ülésére. Tárgy: Beszámoló Dorog Város Gyámhatóságának 2007.
EGÉSZSÉGÜGYI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG E L N Ö K E E L Ő T E R J E S Z T É S A Képviselő-testület 2008. április 25-i ülésére Tárgy: Beszámoló Dorog Város Gyámhatóságának 2007. évi munkájáról Tisztelt Képviselő-testület! Részletesebben Vaskovics László (Univesität Bamberg) Újabb tendenciák Európában a családi együttélésben
Vaskovics László (Univesität Bamberg) Újabb tendenciák Európában a családi együttélésben Az előadás vázlata 1. A családfejlődési tendenciák iránya: konvergencia vagy divergencia? 2. Új tendenciák 1. Elhalasztott Részletesebben Magyarszerdahely község Önkormányzat Képviselő-testületének 7/2006.(V.18.) számú rendelete a gyermekvédelem helyi rendszeréről
Szilvásvárad községi Önkormányzat Képviselő-testületének 17/2008.(VI.25.) RENDELETE a gyermekvédelem helyi végrehajtási szabályairól (Egységes szerkezetbe foglalva a módosítására hozott 22/2008. (VIII. Részletesebben Házasság joghatásai. Házastársak vagyoni viszonyai törvényes házassági vagyonjogi rendszer: vagyonközösség szerződéssel eltérően rendezhetik
Házasság Partnerkapcsolatok körében a legvédettebb Alaptörvény védelme, Ptk védelme Házasság megkötése Házasság érvénytelensége Házasság felbontása házasság teljes és helyrehozhatatlan megromlása közös Részletesebben GYERMEKTARTÁSDÍJ MEGELŐLEGEZÉSE
GYERMEKTRTÁSDÍJ MEGELŐLEGEZÉSE Ügyleírás: Gyermektartásdíj megelőlegezésének akkor van helye, ha a bíróság a gyermektartásdíjat jogerősen megállapította, behajtása átmenetileg lehetetlen, továbbá a gyereket Részletesebben I. Fejezet. A rendelet hatálya 2.
Mikebuda Község Önkormányzata Képviselő-testületének 5/2012. (V.02.) önkormányzati rendelete a gyermekek részére nyújtott pénzbeli és természetbeni ellátásokról, valamint a személyes gondoskodás nyújtó Részletesebben NAGYECSED VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 11/2012. (V.30.) önkormányzati rendelete
NAGYECSED VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 11/2012. (V.30.) önkormányzati rendelete A gyermekvédelem helyi szabályozásáról (egységes szerkezetben a módosító 16/2013. (XII.20.) és az 5/2015. IV.7.) Részletesebben 20/1997. (III. 19.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
20/1997. (III. 19.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabályi rendelkezések alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában - dr. Lábady Tamás, Részletesebben SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA 15/1995. /V. 25./ sz. RENDELETE
SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA 15/1995. /V. 25./ sz. RENDELETE a bölcsődés-korú gyermeket nevelő családok szociális támogatásáról (Hatálytalan 2011. május 1-jétől, hatályon kívül helyezte a bölcsődés korú Részletesebben 1/1998.(I. 20.) 1 R E N D E L E T E

matches:
bíróság
bíróság
Bíróság
Kúria
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Pf. 46
bíróság
Kúria
KÚRIA
Kúria
bíróság