text:
A jelenlegi bíróságokat a bíróságokról (bíróságok létrehozásáról és szervezetéről) szóló, 1961. évi törvény (Courts [Establishment and Constitution] Act) hozta létre az ír nép által 1937-ben elfogadott Alkotmány 34. cikk alapján. A fellebbviteli bíróság 2014. október 29-én, 2013. évi népszavazást követően jött létre.
Az igazságszolgáltatással általánosságban az Alkotmány 34–37. cikke foglalkozik. A 34. cikk (1) bekezdése értelmében „Az igazságszolgáltatás a törvény által létrehozott bíróságok feladata.” Az Alkotmány körvonalazza a fellebbviteli bíróságból, a Legfelsőbb Bíróságból, a büntető- és polgári ügyekben illetékességgel rendelkező fellebbviteli bíróságból, valamint a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszéket teljes hatáskörrel rendelkező elsőfokú bíróságból, a körzeti bíróságon és a körzeti bíróságon regionális alapon működő elsőfokú bíróságból álló bírósági rendszert.
Jelentős változások történtek a Legfelsőbb Bíróság fellebbviteli joghatóságában, amely 2014. október 28-én, a Fellebbviteli Bíróságot létrehozó alkotmánymódosítás. -jén lépett hatályba. A székhelytől kezdődő hatállyal a Supreme Court (Supreme Court) a fellebbviteli illetékkel (Supreme Court) rendelkezik.
a fellebbviteli bíróság határozata alapján, ha a Legfelsőbb Bíróság meggyőződött arról, hogy a határozat közérdekű vagy igazságszolgáltatási szempontból általános jelentőségű kérdés, szükséges, hogy legyen fellebbezés a Legfelsőbb Bíróság előtt, valamint
a Legfelsőbb Bíróság határozatából, ha a Legfelsőbb Bíróság meggyőződött arról, hogy bizonyos kivételes körülmények indokolják a közvetlen fellebbezést – a Legfelsőbb Bíróság akkor tekinthető úgy, hogy a következő tényezők valamelyike vagy mindkettő jelen van – a határozat általános nyilvános jelentőséggel bír; az igazságszolgáltatás érdekei.
A Legfelsőbb Bíróság elé terjesztett, a harmincharmadik módosítást megelőzően a Legfelsőbb Bíróság előtti polgári eljárás iránti fellebbezések ügyében a Fellebbviteli Bíróság található, kivéve azokat az eseteket, amelyekben a Legfelsőbb Bíróság fellebbezést nyújtott be ahhoz, hogy meggyőződhessen arról, hogy a fellebbezés megfelel az Alkotmány 34. cikk (5.4) bekezdésében meghatározott küszöbértéknek. Ezen túlmenően a fellebbviteli bíróság megállapítja azokat a jogkérdéseket, amelyek korábban a körzeti bíróság által a Legfelsőbb Bíróság elé utalhatók („meghatározott eset”).
A harmincharmadik módosító indítvány nem érintette a Legfelsőbb Bíróság eredeti joghatóságát, amely valójában az Alkotmány 26. cikk szerinti feladatból áll. A 26. cikk úgy rendelkezik, hogy a Legfelsőbb Bíróság hatáskörébe tartozik annak eldöntése, hogy egy törvényjavaslat (vagy annak bármely rendelkezése vagy rendelkezése) – amelyet mindkét ház elfogadott az Oireachtas Házban, és amelyet az ír elnök elé terjesztettek az aláírása érdekében, mielőtt azt törvénybe iktatják – az elnök által a bíróság elé terjesztett ügyről szól. Amennyiben felmerül, a Legfelsőbb Bíróság dönthet annak kérdésében is, hogy az elnök feladatai ellátására tartósan alkalmatlanná vált-e.
A Bíróság általában három vagy öt bíró és kivételes esetben hét bíró részvételével jár. Az Oireachtas (parlament) egyik jogi aktusának alkotmányos érvényességével kapcsolatos ügyekben az Alkotmány előírja, hogy a bíróság legalább öt bíróból álljon. Ez a követelmény akkor is alkalmazandó, amikor a Bíróságnak véleményt kell nyilvánítania az Oireachtas által elfogadott törvénytervezet alkotmányos érvényességéről, amikor azt Írország elnöke az Alkotmány 26. cikk értelmében hivatkozik rá. A bíróságnak legalább öt bíróból kell állnia, amennyiben a Bíróságnak az Alkotmány 12. cikk értelmében meg kell állapítania, hogy az elnök végleg cselekvőképtelenné vált. A főbíró vagy a Legfelsőbb Bíróság bíró egyedül is tagja lehet bizonyos közbenső és eljárási kérelmeknek.
A fellebbviteli bíróság
A Fellebbviteli Bíróságot 2014. október 29-én, 2013. évi népszavazást követően hozták létre. A többi Superior Courthoz hasonlóan az alkotmány és néhány jogszabály is a fellebbviteli bíróság egyes joghatóságát köti. A Felsőbíróság és a Legfelsőbb Bíróság között fellebbviteli bíráskodási fórumot foglal el.
A Bíróság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy meghallgassa a High Court polgári eljárásaiban benyújtott fellebbezéseket, amelyek az Alkotmány harmincharmadik módosítása előtt a Legfelsőbb Bíróság előtti meghallgatáson elhangzottak. Kivételt képeznek azok az esetek, amelyekben a Legfelsőbb Bíróság fellebbezést nyújtott be ahhoz, hogy meggyőződhessen arról, hogy a fellebbezés megfelel az Alkotmány 34. cikk (5.4) bekezdésében megállapított küszöbértéknek. A bíróság meghallgathatja a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék által arra vonatkozóan benyújtott fellebbezéseket, hogy egy törvény alkotmányjogi -e vagy sem. Az Alaptörvény úgy rendelkezik, hogy a fellebbviteli bíróság hatáskörének korlátozására nem kerülhet sor jogszabály elfogadására.
A Fellebbviteli Bíróság egy elnökből és kilenc rendes bíróból áll. A Legfelsőbb Bíróság elnöke és a Felsőbíróság elnöke hivatalból a Fellebbviteli Bíróság (Court of Appeal) bírái. A Bíróság három bíróból álló tanácsban ítélkezhet. Egyes közbenső és eljárási kérelmeket egyedül az elnök vagy az elnök által kijelölt más bíró hallgathat meg.
A High Court (Felsőbíróság)
Az Alkotmány szerint a Felsőbíróság teljes körű eredeti hatáskörrel és hatáskörrel rendelkezik valamennyi ügy és kérdés, akár törvény, akár tény, polgári jogi vagy büntetőjogi kérdés meghatározására. A Felsőbíróság kizárólagos hatáskörrel bír a gyermekek örökbefogadásával kapcsolatos ügyekben, valamint a kiadatási kérelmek tekintetében. Az alkotmány alapján a Felsőbíróság bármely jogszabály érvényességét megvizsgálhatja (az ír elnök által a Legfelsőbb Bírósághoz már benyújtott jogszabályok kivételével). A Felsőbíróság általában egyesbíróként jár el, bár a jogszabály lehetővé teszi, hogy bizonyos – így például rágalmazással, testi sértéssel vagy személyi szabadság megsértésével kapcsolatos – ügyeket a bíró esküdtszékkel együtt tárgyaljon. Kiemelkedő jelentőségű ügyeket két vagy több bíró tanácsban eljárva is tárgyalhat.
A körzeti bíróság polgári jogi hatásköre korlátozott, valamennyi peres fél egyetértésének esetét kivéve, amikor is lehet korlátlan. A bíróság joghatóságának határa elsősorban azokra a keresetekre vonatkozik, amelyek esetében a követelés nem haladja meg a 75,000 EUR-t (személyi sérüléssel járó tevékenységek esetén a 60,000 EUR-t).
A körzeti bíróság jár el örökösödési, valamint ingatlantulajdonnal és -bérlettel kapcsolatos ügyekben, ha az ingatlan helyi adó alapját képező értéke nem haladja meg a 253.95 eurót. A körzeti bíróság rendelkezik joghatósággal a családjogi ügyekben is, ideértve a bírósági különválást, a házasság felbontását, az érvénytelenséget és a kerületi bíróság által benyújtott fellebbezéseket is.
A kerületi bíróság polgári jogi hatásköre szerződéses, áruhitel, részletre vásárlás, jogellenes károkozás, bérleti díj fizetésének elmaradása vagy áruk jogellenes visszatartása miatti, legfeljebb 15,000 euró perértékű ügyekre terjed ki. Hatásköre van bármely bíróság tartozás megfizetésére kötelező határozatának végrehajtása, továbbá nagyszámú – például szeszes italok értékesítéséhez kötődő – engedélyezés, valamint a rosszhiszemű károkozás miatti keresetek tárgyában, ha a követelt összeg nem haladja meg a 15,000 eurót.
A kerületi bíróság országszerte 24 körzetben ülésezik, beleértve a Dublin Metropolitan és 23 egyéb körzeteket is. Általánosságban a tárgyalás helyszíne a szerződés megkötésének helyétől, az alperes lakóhelyétől vagy üzleti tevékenysége végzésének helyétől, vagy engedélyezési ügyekben az engedély tárgyát képező helyiségek helyétől függ.
A Legfelsőbb Bíróság a fellebbviteli bíróság fellebbezésével foglalkozik olyan esetekben, amikor felmerül a kivételes, közjelentőséggel bíró jog kérdése.
A 2014. évi Fellebbviteli Bíróság (Court of Appeal Act) alapján a fellebbviteli bíróság a fellebbviteli bíróság elé vitte a fellebbviteli bíróságot.
A Fellebbviteli Bíróságon vagy a Központi Büntetőbíróságon vádemelésre ítélt személyek fellebbezései, akik a per során igazolást szereznek arról, hogy az ügy tárgyalására alkalmassá vált, a Fellebbviteli Bíróság elé kerülnek. Amennyiben ezt a tanúsítványt elutasítják, a fellebbviteli bíróság az elutasítással szembeni fellebbezésről helyt adhat a fellebbezésnek.
Emellett az ügyészség igazgatója fellebbezést nyújthat be a Fellebbviteli Bírósághoz a büntető igazságszolgáltatásról szóló 1993. évi 2. törvény. szakasza alapján. Az állítólagos téves igazságszolgáltatás a büntetőeljárásról szóló 2. évi törvény 1993. § -a alapján nyújtható be.
A Fellebbviteli Bíróság szintén hatáskörrel rendelkezett, hogy meghallgassa az ügyész igazgatója által a büntetőperekkel kapcsolatban felmerült, a felmentéshez vezető jogra vonatkozó fellebbezéseket. A Fellebbviteli Bíróság határozata ilyen esetekben nem érinti a felmentő ítéletet.
A bíróság a felmentő vagy az újratárgyalás ellen hozott határozat ellen is fellebbezést nyújt be a Fellebbviteli Bírósághoz. A 2014. évi Fellebbviteli Bíróság (Court of Appeal Act) alapján a fellebbviteli bíróság a bírósági fellebbviteli bíróság (Cours-Martial Fellebbviteli Bíróság) által gyakorolt fellebbviteli hatáskört kapta. Ez azt jelenti, hogy a bíróság által bíróság elé állított személyek ellen benyújtott fellebbezéseket a Fellebbviteli Bíróság elé kell terjeszteni.
A 2014. évi Fellebbviteli Bíróság (Court of Appeal Act) értelmében a Fellebbviteli Bíróság fellebbviteli joghatósága átkerült a Fellebbviteli Bírósághoz.
Kerületi Bíróság

matches: bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Hír archívum: 2011. április
Ombudsman: sérül a HIV-pozitívak egészségügyi ellátásához való joga és a jogbiztonság
2011.04.29.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának most lezárult vizsgálata szerint sérül a HIV-pozitívak egészségügyi ellátásához való joga és a jogbiztonság, mivel a gondozás decentralizációja csak jogszabály módosítás szintjén valósult meg, a gyakorlatban azt nem alkalmazzák.
Izland: akár öt új fejezetet is megnyithatnak az izlandi csatlakozási tárgyalásokon
2011. április 26-27-én, Izlandon került sor az EU-Izland Parlamenti Vegyes Bizottság ülésére, amelyen Ódor Bálint, a Külügyminisztérium helyettes államtitkára is részt vett. Előzetes várakozások szerint a magyar elnökség alatt akár öt fejezetet is megnyithatnak a csatlakozási tárgyalásokon.
Módosítják a polgárőrségről szóló törvényt is
Büntethetőek lesznek a büntető törvénykönyv módosítása nyomán azok, akik egyenruhában félelmet és riadalmat keltenek az ország lakosságában, és a közbiztonság erősítése érdekében módosítani fogják a polgárőrségről szóló törvényt is - mondta Pintér Sándor belügyminiszter a polgárőrség fennállásának 20. évfordulója alkalmából tartott központi ünnepségen pénteken a budapesti SYMA csarnokban.
Magyarország ismét az élmezőnyben az uniós fejlesztéspolitikában
A támogatási intézményrendszer radikális megújítása mellett is sikerült az európai uniós források szakszerű és hatékony lehívását biztosítani.
Füstölni vagy nem füstölni - Zéró tolerancia?
Idén februárban került benyújtásra a Parlamenthez a nemdohányzók védelméről és a dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának egyes szabályairól szóló 1999. évi XLII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat.
A közelmúltban megjelent dr. Kocsis Miklósnak, a Jogi Fórum felsőoktatási rovatvezetőjének "A felsőoktatási autonómia közjogi keretei Magyarországon" című kötete.
Mennyibe kerül az atomerőmű-bővítés?
Hamarosan megtudhatjuk a választ a fenti kérdésre, mivel a Tolna Megyei Bíróság április 27-én jogerősen az atomerőmű bővítését célzó szerződések nyilvánosságra hozatalára kötelezte a Paksi Atomerőmű Zrt.-t.
Megszűnnek a közép-európai országok munkavállalóit sújtó korlátozások
Németországban és Ausztriában is megszűnnek vasárnaptól a 2004-ben csatlakozott kelet- és közép-európai európai uniós tagországok előtt a munkavállalási korlátozások.
Médiatanács: Kiegyensúlyozatlan volt Az Este
Nem tájékoztatott átfogóan és elfogulatlanul a Magyar Televízió Az Este című műsorában, ezért a Médiatanács mai ülésén figyelmeztetéssel hívta fel a közszolgálati televíziót a jogsértő magatartás megszüntetésére és a jövőbeni jogsértésektől való tartózkodásra.
Szeptember végén tartják a keleti partnerségi csúcsot
Szeptember végén tartják Lengyelországban a keleti partnerségi csúcstalálkozót. A tanácskozáson Fehéroroszország képviselői nem lesznek ott.
Romagyilkosságok – Ellentmondásokba került a másodrendű vádlott élettársa is
A romák elleni, hat halálos áldozatot követelő támadássorozat csütörtöki büntetőtárgyalásán a másodrendű vádlott, Kiss István élettársát, K. Editet is többször figyelmeztetnie kellett a hamis vád és hamis tanúzás büntetőjogi következményeire Miszori László tanácsvezető bírónak, a nő ugyanis több alkalommal ellentmondásba került nyomozati vallomásaival.
Négyen állnak bíróság elé a West-Balkán ügyben
2011.04.28.
Négy rendezvényszervező ellen emelt vádat a VI.-VII. kerületi ügyészség a Nyugati téri West-Balkán nevű szórakozóhelyen január 15-én három halálos áldozatot követelő tragédia ügyében halálos tömegszerencsétlenség okozásáért.
Btk. szigorítás: "egyenruhás bűnözés", költségvetési csalás
A büntető törvénykönyv (Btk.) szigorítását javasolja a kormányzat azzal összefüggésben, hogy egy új bűnözési forma, az "egyenruhás bűnözés" jelent meg Magyarországon - jelentette be a miniszterelnök szóvivője szerdai budapesti sajtótájékoztatóján, a kabinet ülése után. Szijjártó Péter közölte azt is, a rendőrség folyamatosan nyomoz az éjszakai gyöngyöspatai verekedés ügyében.
Amit az adótitokról tudni érdemes II.
Alkotmányunk, az 1949. évi XX. törvény az alapvető jogok legfőbb garanciája. A hatályos alaptörvény szerint a Magyar Köztársaságban mindenkit megillet a jóhírnévhez, a magánlakás sérthetetlenségéhez, valamint a magántitok és a személyes adatok védelméhez való jog. Ez a gyakorlatban több fontos kérdést is felvet. Az alapszinten rögzített jogoknak van-e korlátja; és ha igen, az mit jelent? A magántitok, illetve a személyes adatok védelmének minden körülmények között érvényre kell-e jutniuk? A titokvédelem körébe tartoznak-e az adózással is összefüggő egyes információk? Három részből álló cikksorozatom második részében az adótitok jogszerű felhasználásának szabályait ismertetem.
Eredményes volt az elítéltek társadalmi visszailleszkedését segítő EU-program
2011.04.27.
Eredményes volt az elítéltek társadalmi visszailleszkedését segítő európai uniós program magyarországi képzése. Az idén lezárult programban 82 elítélt vett részt, közülük 45-en találtak maguknak munkát a szabadulásuk után.
Romagyilkosságok - Újabb kizárási indítvány a bíró ellen elfogultság miatt
Újabb, elfogultság miatti kizárási indítványt terjesztettek elő a romák elleni támadássorozat büntetőperében az öttagú bírói tanács elnöke, Miszori László ellen a Pest Megyei Bíróságon szerdán.
Schengeni módosításokat sürgetnek a franciák és az olaszok
Közös levélben szorgalmazza a francia államfő és az olasz miniszterelnök a schengeni szabályok módosítását. Róma és Párizs között az utóbbi hetekben a menekültáradat kezelése miatt lett egyre feszültebb a viszony.
Tilos a dohányzás januártól a munkahelyeken, a vendéglátóhelyeken és a vasúton
Jövő év januárjától lényegében minden zárt légterű helyen tilos lesz a dohányzás; munkahelyen, éttermekben és kocsmákban csak szabad levegőn, illetve a bejárat előtt lehet rágyújtani.
A büntető törvénykönyv módosításával lépne fel a csoportosan elkövetett erőszak ellen az LMP
Az LMP a büntető törvénykönyv (Btk.) módosításával adna hatékonyabb védelmet a csoportos erőszak különböző formái ellen - mondta el a párt kedden benyújtott törvényjavaslatait ismertetve Schiffer András.
A kimentési okok vékony határmezsgyéje: a diagnosztikai tévedés
Az egészségügyi kártérítési perek egyik leggyakoribb motívuma, a Legfelsőbb Bíróság elvi állásfoglalásainak gyakori szereplője, a polgári és büntetőjogi felelősség megállapítása vonatkozásában- e perekben- a bírói gyakorlat effektív formálója.
A vádlottak családtagjainak meghallgatásával folytatódik a tárgyalás
2011.04.26.
A vádlottak családtagjainak tanúkénti meghallgatásával folytatódik szerdán a romák elleni, hat halálos áldozatot követelő támadássorozat büntetőügyének tárgyalása a Pest Megyei Bíróságon. Az egyes cselekmények részletes elemzését csak egy hónap múlva, május 24-én kezdi meg Miszori László tanácsvezető bíró.
Már a Bizottság asztalán van a nemzeti reformprogram
Az EU2020 stratégiát végrehajtó nemzeti reformprogram egyfajta finomhangolást végez a korábbi gazdaságpolitikai dokumentumokhoz képest – közölte Cséfalvay Zoltán, a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkára kedden az Országgyűlés európai ügyek bizottságának ülésén.
Partnerségi megállapodás a szellemi tulajdon védelméről
Stratégiai partnerségi megállapodást kötött kedden Budapesten a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala és tizenhat, a szellemi tulajdon védelmével foglalkozó szervezet.
Magyarul is elérhető az Emberi Jogok Európai Bíróságának 2009. áprilisában hozott határozata, amelyben a TASZ beadványa nyomán első alkalommal mondta ki a testület, hogy a véleménynyilvánítás szabadságának jogellenes korlátozását jelentheti közérdekű adatok bizonyos körének jogellenes visszatartása.
Közlönyfigyelő 2011/4
A Közlönyfigyelő negyedik számában a 2011. április 12. és április 25. közötti időszakot tekintettük át. Ezt összesen két törvény - köztük Magyarország új alkotmánya - de számos kormányrendelet hatálybalépése jellemzi.
Párizs és Róma az uniós határellenőrzés szigorítását fontolgatja
Az „arab tavasz” hatására több tízezer menekült érkezik folyamatosan az Unió déli országaiba, jelentős kihívás elé állítva ezzel az olasz vagy épp a francia rendvédelmi szerveket - egyes vélemények szerint ez a schengeni rendszer alapjait is kikezdheti. Silvio Berlusconi és Nicolas Sarkozy ma Rómában egyeztetnek a schengeni határok esetleges megerősítéséről.
Making the transition – new law graduates
The fourth annual “New Law Graduate Seminar” was held at the Corinthia Hotel in Budapest, on Tuesday 5 April 2011. The event, which is run annually by Hudson Legal, in conjunction with White & Case and Wolf Theiss, was a great success. The aim of these seminars is to provide practical guidance on how new graduates can best achieve their personal career goals, and in so doing, become meaningful contributors in the legal field, whether in private practice or in-house.
Előzetesből házi őrizetbe került Koltai Gábor filmproducer
Előzetes letartóztatás helyett házi őrizetet rendelt el a Fővárosi Bíróság az adócsalással és más bűncselekményekkel gyanúsított Koltai Gábor filmproducer és társai ellen.
Aggályok a személy- és vagyonőri igazolvány kiállításának feltételei körül
Szabó Máté szerint a jogszabálynak teljes körűen rendelkeznie kellene a képesítési előírásokról.
Aláírta Schmitt Pál az alaptörvényt
Aláírta Magyarország új, 2012. január 1-jén hatályba lépő alaptörvényét a köztársasági elnök hétfőn.
A Ház elé került az államadósság elleni alapról szóló kormányjavaslat
A személyijövedelemadó-alapot csökkenti, a társasági adónál pedig költség lesz az az összeg, amelyet az Összefogás az Államadósság Ellen Alapba fizet be a magánszemély, illetve a cég. Az erről szóló törvényjavaslatot Matolcsy György nemzetgazdasági miniszter pénteken nyújtotta be a parlamentnek.
Volt APEH-alkalmazottakat vádolnak hivatali befolyással való üzérkedéssel
Az ügyben pénteken indult per a Fővárosi Bíróságon.
Hatályon kívül helyezték az ítéletet a volt rendőrfőkapitány ügyében
A Baranya Megyei Bíróság pénteken hatályon kívül helyezte az elsőfokú ítéletet és új eljárásra utasította a Pécsi Városi Bíróságot a halálos közlekedési balesetet okozó Berta Attila, volt Tolna megyei és budapesti rendőrfőkapitány perében.
Ötödször tart állásbörzét a Pázmány jogi kara
Április 27-én Karrier Nap 2011 néven immáron ötödik alkalommal rendezi meg állásbörzéjét a Pázmány Péter Katolikus Egyetem Jog- és Államtudományi Kara Budapesten. A szervezők a kiállítók mellett egyéb szakmai programokkal és kiegészítő szolgáltatásokkal várják az érdeklődőket.
Július 11-ig ülésezhet nyáron a parlament
Várhatóan július 11-ig ülésezik nyáron az Országgyűlés. A kormány a rendkívüli ülésszakra vonatkozó indítványát a jövő héten terjeszti a házbizottság elé, s akkor jelöli meg azt is, hogy ebben az időszakban mely törvényjavaslatok benyújtását tervezi.
Jogerősen felmentették a Szebb Jövőért Polgárőr Egyesület aktivistáit
Hatályosnak mondta ki a Szebb Jövőért Polgárőr Egyesület öt aktivistájának felmentő végzését pénteken a Hajdú-Bihar Megyei Bíróság, ezzel jogerőre emelkedett a Debreceni Városi Bíróság döntése, miszerint nem követtek el garázdaságot a Hajdúhadházon aláírásokat gyűjtő aktivisták - tájékoztatta Figula Ildikó bíró, megyei bírósági szóvivő az MTI-t.
Jelentés a bonyhádi fogyatékos személyek otthonában tett látogatásról
A TASZ 2010-ben fogyatékos személyek nagy létszámú bentlakásos intézményeiben tényfeltáró monitoring-programot indított.
Interjú az Országgyűlési Könyvtár főigazgatójával
Mintegy 2 millió oldalnyi jogforrás, történeti országgyűlési dokumentum, jogtudományi, politikatudományi és történettudományi szakirodalom válik hamarosan hozzáférhetővé az Országgyűlési Könyvtár „Digitalizált Törvényhozási Tudástár” elnevezésű projektje eredményeképpen.
Vizsgálat a TV2 és RTL Klub SMS-szavazásai miatt
A héten egyeztetési eljárást kezdeményezett dr. Bodonovich Jenő, média- és hírközlési biztos a televíziós műsorok szavazási rendjét kifogásoló panaszok ügyében az érintett médiaszolgáltatókkal.
Az elnökség továbbra is mindent megtesz a "hatos" csomagért
Az uniós elnökséget összességében akkor lehet majd sikeresnek nevezni, ha az európai integráció július elsején valamivel erősebb lesz, mint január elsején volt – vélekedett csütörtökön az Országgyűlés külügyi bizottságában a külügyminiszter.
Több mint egymilliárdos informatikai fejlesztés a büntetés-végrehajtásban
Az 1,2 milliárd forint összegű informatikai fejlesztés eredményeképpen nagyobb lesz a biztonság a büntetés-végrehajtás intézményeiben, és az őrök munkája is könnyebbé válik - mondta Pintér Sándor belügyminiszter csütörtökön a Kalocsai Fegyház és Börtönben tartott sajtótájékoztatón.
Az ügyészség a törvényességi felügyeleti eljárásról
Ha a vizsgálat azt állapítja meg, hogy egy egyesület alkotmánysértően működik, tevékenységével bűncselekményt valósít meg, vagy mások jogait és szabadságát sérti, a főügyészség a bíróságon pert indít az egyesület feloszlatása érdekében.
Védjegy- és Internetjog
A védjegy- és internetjog folyamatosan változó, bővülő szabályai nem könnyítik meg a jogalkalmazó dolgát. A Jogi Fórum 2011. április 28. napján Budapesten konferenciát szervez, melynek során a téma szakértői ismertetik a vonatkozó gyakorlatot.
Az adatvédelmi biztos a közszféra munkavállalóinak adatairól
Jogszerűen hozhatja nyilvánosságra a közszféra munkaadója a köztisztviselők, önkormányzati tulajdonban álló cégek vezető tisztségviselőinek feladattal összefüggő személyes adatait.
Hétfő délben írja alá az új alaptörvényt az államfő
Schmitt Pál köztársasági elnök április 25-én délben, a televízió nyilvánossága előtt a Sándor-palotában írja alá Magyarország, hét elején elfogadott új alaptörvényét.
Pert vesztett a PSZÁF a Determinnel szemben
A vonatkozó jog részleges mellőzésével, egyszerűen javítható adminisztratív hibákra hivatkozva a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (PSZÁF) 2007-ben visszavonta a Determin Zrt. pénzügyi szolgáltatási engedélyét, egyúttal elrendelte a cég kényszer-végelszámolását. Az ügyben közel négy év eltelte után a Legfelsőbb Bíróság szolgáltatott igazságot.
Összefoglaló az Alkotmánybíróság 2011. április 18-i teljes üléséről
Az Alkotmánybíróság az április 18-i teljes ülésén megtárgyalta a napirendjén szereplő előterjesztéseket.
Meginduló kilakoltatások
Hosszú szünet után ismét megkezdődtek a kilakoltatások, egyelőre csak az önkormányzati tartozásoknál van lehetőség ilyen eljárásra, a végrehajtók eddig minden esetben üres lakásokat találtak - írja csütörtöki számában a Magyar Nemzet.
A nevelőszülőknek járó juttatások késedelméről
Forráselvonások miatt késve, illetve részletekben kapják meg a nevelőszülők a nekik járó juttatásokat, amiben Szabó Máté ombudsman a gyermekek védelemhez és gondoskodáshoz való jogát látja veszélyeztetve.
A zoldhetfo.hu regisztrációjával kapcsolatosan bejelentett panasz
A Tanácsadó Testület 07/2011. (IV. 18.) sz. Állásfoglalása a zoldhetfo.hu regisztrációjával kapcsolatosan bejelentett panasz (848/2011. sz. ügy) tárgyában.

matches: Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Darák Péter a Kúria elnökének nyilatkozata a Kossuth Rádió 180 perc című műsorában a Budapesten tartandó Közép- és Kelet-Európai Főbírák Hetedik Konferenciájáról | Kúria
A Kúria meghívására 20 ország legfelsőbb bíróságának bírái tanácskoznak június 4. és 7. között Budapesten. A tapasztalatcserén túl több az igazságszolgáltatást és ítélkezést érintő aktuális témáról is tartanak előadásokat a konferencián. A témák között szerepel a bírói függetlenség, az igazságszolgáltatás finanszírozása, a legfelsőbb bíróságok szerepe és hatásköre, a bírósági reformok, a bíróságok kommunikációja, a bírósági ítélkezés gyorsasága és stratégiai tervezés. A találkozó fő célja az, hogy fórumot biztosítsanak a főbírók számára arra, hogy egymás jó gyakorlatát megismerjék, ismereteket szerezzenek az egyes nemzeti megoldásokról.
A Közép- és Kelet-Európai Főbírók Találkozójának létrehozása amerikai kezdeményezésre valósult meg. A konferenciát minden évben más-más országban tartják. Az idei, 2011 óta immár hetedik tanácskozásra résztvevők érkeznek Albániából, Azerbajdzsánból, Bosznia-Hercegovinából, Csehországból, Észtországból, Georgiából, Horvátországból, Koszovóból, Lengyelországból, Lettországból, Litvániából, Macedóniából, Montenegróból, Oroszországból, Romániából, Szerbiából, Szlovákiából, Szlovéniából és Ukrajnából. Összesen 14 legfelsőbb bírósági elnök vesz részt a budapesti rendezvényen, de Kínából és az Egyesült Államokból is érkezik delegáció.
A konferencián megnyitó beszédet mond dr. Solt Pál, a magyar Legfelsőbb Bíróság volt elnöke, dr. Darák Péter, a Kúria elnöke, dr. John Walker és dr. Clifford Wallace, az Amerikai Egyesült Államok Körzeti Fellebbviteli Bíróságainak bírái, illetve dr. Christopher Lehmann a CEELI Intézet ügyvezető igazgatója. A konferencia nyelvei: angol, orosz és szerb.
A konferencia jelentőségéről dr. Darák Péter, a Kúria elnöke interjút adott a Kossuth Rádió 180 perc című műsorának 2017. május 31-én.
Az interjú itt meghallgatható. Forrás: Kossuth Rádió 180 perc
MTI cikke itt olvasható:
Jog-bíróság-konferencia
Budapesten tartják a közép- és kelet-európai főbírák konferenciáját
Budapest, 2017. május 31., szerda (MTI) - Budapesten tartják a közép- és kelet-európai főbírák hetedik konferenciáját, többi között a bírói függetlenségről, az igazságszolgáltatás finanszírozásáról és a közép-európai bíróságok reformjairól lesz szó - mondta Darák Péter, a Kúria elnöke a Kossuth Rádió 180 perc című műsorában szerdán.
Hangsúlyozta: egyszerre húsz ország legfelsőbb bírósága még soha nem volt jelen Budapesten, és a húsz országból tizennégy elnök érkezik a találkozóra. Ez az évente megrendezett munkatalálkozó minden legfelsőbb bírósági elnöknek sokat segít a munkájában - tette hozzá.
A rendezvény 2011-ben indult és a hetedik találkozót tartják jövő hétfőtől szerdáig. Nyolc témában - amelyek felölelik a legfelsőbb bíróságok működésének minden szegmensét - aktuális tapasztalatokat osztanak meg a résztvevők - közölte az elnök. Jelezte: a témák között szerepel egyebek mellett a bírói függetlenség, az igazságszolgáltatás finanszírozása és a közép-európai bíróságok előtt álló reformok.
Darák Péter kifejtette: a régióban hasonló gondokkal küzdenek az igazságszolgáltatások, ez úgy foglalható össze, hogy egy korábbi, nem demokratikus társadalmi berendezkedéshez képest, amelyben a jog "leértékelt szerepet játszott", az elmúlt évtizedekben nagy változás következett be, "az államélet szervezésének nyelve a jog lett", és a jog értelmezése, alkalmazása elsősorban a legfelsőbb bíróságok feladata. Felértékelődtek ezek az intézmények, és a felértékelődött szerephez hozzá kell rendelni a modern eszközöket.
MTI 2017. május 31., szerda 8:56

matches: Kúria Kúria Kúria Bíróság Kúria Kúria Kúria


text:
Devizahitelesek: minden visszajár? - Ha megmarad, óriási változást hoz a jogerős ítélet - Az én pénzem
Ha megmarad, óriási változást hoz a jogerős ítélet
2012. december 13. Szinte az összes devizahiteles szerződés érvénytelen, azaz semmis – legalábbis ez következik a Fővárosi Törvényszék OTP ellen hozott jogerős döntésének indoklásából. Hacsak a Kúria a felülvizsgálat során nem jut más eredményre. A jogászoknak erős kételyeik vannak az ítélettel kapcsolatban.
Semmis az a kölcsönszerződés, amelynél a szerződésben nincs leírva az adóst terhelő minden költség – derül ki a Fővári Törvényszék OTP ellen múlt héten meghozott jogerős döntésének indoklásából. Az OTP ellen, a teljes hiteldíj számítási módja alapján indított pert elsőfokon elbukta az a jogász, aki a Pénzügyi Ismeretterjesztő és Érdek-képviseleti Egyesület (PITEE) égisze alatt tevékenykedik. A Fővárosi Törvényszék számtalan pontban osztotta az elsőfok véleményét, a legfontosabb kérdésben azonban ellentétesen határozott. A részletes indoklás és a döntés alapján (ami ma került nyilvánosságra) úgy tűnik, a PITEE olyan fogást talált a rendszeren, amibe kapaszkodva szinte minden devizahiteles akár meg nem történtté is teheti az elmúlt évek lidércnyomását. Mielőtt részleteznénk, hogy miről is van igazán szó, azért rögzítjük: a jogászok körében sebtében végzett felmérésünk során a perben nem érintettek közül egyelőre senki sem gondolja, hogy a Kúria változatlanul hagyja ezt az ítéletet.
A leírtak alapján az OTP a teljes hiteldíj (THM) számítása során figyelembe vette, hogy az adós a devizahitelhez vételi árfolyam jutott, míg a törlesztést eladásin teljesítette, de annak számítási módja és mértéke nem volt világos előtte. Hasonló okból a Szegedi Ítélőtábla a Kásler Árpád, a Banki Adósok Érdekvédelmi Szervezetének elnöke és felesége kezdeményezte perben ezt az eljárást már részben érvénytelennek minősítette. A Kúria iránymutatása az ilyen ügyekben még nem ad eligazítást, az ugyanis csak az egyoldalú szerződésmódosításokról szól (a gyakorlati következmények egyébként még ezen a téren is a konkrét ítéletekből derülhet majd ki). A helyzetnek viszont most mindenképpen változnia kell. Az OTP ugyanis mindkét ügyben törvényességi felülvizsgálatot kért.
Forinhitellé alakítják az egészet
A deviza vételi és eladási árfolyama közötti eltérésből a PITEE alkotott egy viszonyszámot. Ez a különbség és a deviza vételi árfolyam hányadosa, mértéke 1-3 százalék. A mostani perben egyébként egy százalékos érték szerepel.
A konkrét mértéknél az OTP (nem minden bank tett egyébként így) a törlesztőrészleteket forintban, méghozzá a deviza eladási árfolyammal kalkulált forintértékkel vette számításba.
A tét most már nagyon nagy. A mostani döntésben alaposan rávertek a szegedire. A bíróság ugyanis nem egyetlen pontot, hanem a teljes devizahitel-szerződést mondta ki semmisnek. A hitelintézeti törvény akkor hatályos szövege szerint ugyanis – mint az indoklásban olvasható – „semmis az a fogyasztási, lakossági kölcsönszerződés, amelyik nem tartalmazza az éves, százalékban kifejezett teljes hiteldíj mutatót és a hiteldíj mutató számítása során figyelembe nem vett egyéb költségek meghatározását és összegét vagy becslését; továbbá a szerződéssel kapcsolatos összes költséget”. A költségek közé pedig a bíróság besorolta az „árfolyamrést” is.
Ez a fogalom azért sem bukkanhatott fel a leírások között, mert tulajdonképpen nem is létezett. Ezt a PITEE (mint látszik, igen ügyesen) vetette fel a felügyelet egyik tájékoztató anyagába és a Pénzügyi Békéltető Testület határozatának szövegezésébe kapaszkodva. A felügyelet annak idején tiltakozott az értelmezés ellen, de – minket is alaposan meglepve – a bíróság az egyesületi nézőpontot tette magáévá. Kulcskérdés, hogy a vételi és eladási devizaárfolyam közötti eltérést a THM szempontjából költségnek kell-e tekinteni. Ha igen – mint ahogy a Fővárosi Törvényszék értelmezte –, akkor gyakorlatilag nincs olyan devizahiteles, aki ne tudna eredményesen fellépni bankja ellen.
A következmény pedig elsöprő. Semmisségnél – mint arra az ítélet is kitér – „a teljesített szolgáltatások kölcsönös egyidejű visszatérítésének van helye”.Az is kiderül, hogy az elszámolás milyen módon mehet végbe. A konkrét ügyben az elsőfokú bíróságnak a 2006 novemberében felvett 12 millió forintos kölcsönnél a jegybanki alapkamatot kell figyelembe vennie. Ez a hitel felvételekor 8,0 százalék volt, a válság alatt 11,5 százalékig futott fel, a kormányváltás előtt pedig 5,25 százalékon állt. Összességében tehát a devizahitelesek különlegesen jó (nyugodtan kedvezményesnek is minősíthetjük) feltételekkel szabadulhatnának tartozásuktól. Elfeledve például azt, hogy a svájci frank árfolyama a felvétel kori 162 forintról mára 234-re emelkedett. Időközben volt magasabb is, ami most csak jó lehetne az adósoknak, hiszen az azzal számított törlesztő még nagyobbat harapott – az így tulajdonképpen forinttá alakított – tartozásukba.
Címkék: devizahitelesek, per, fővárosi ítélet, PITEE, Kúria, semmis szerződés
2013.01.28 - Vigyázat devizahiteles, átverhetnek!
2012.12.22 - Banktulajdonos lehet a pénzügyi biztos
2012.11.23 - Az árfolyamveszteség is perelhető?
2012.10.03 - Alaptalanul hergelte az egyesület a devizahiteleseket
2012.09.25 - Perre buzdítja a devizahiteleseket a Kúria elemző anyaga

matches: Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria


text:
2011.09.30. 20:38 | béla lászló | Szólj hozzá! Dr Czirmes György kommentárja: a Legfelsőbb Bíróság által elhalasztott, Szegedi Ítélőtábla ügyében hozott precedens ítéletet X Beérkező levelek X VálaszFehér Kéményseprők címzett: dabasit; bcc: saját magamrészletek megjelenítése szept. 29. (1 napja) Közlemény:A "Fehér Kéményseprők" Országos Társadalmi Szervezetek Szövetsége, jogi szakmai véleményt kért Vezető ügyvédjétől, hogy mi laikusok is megértsük, a Legfelsőbb Bíróság által elhalasztott, Szegedi Ítélőtábla ügyében hozott precedens ítéletet. Sajnos a média nem a megfelelő szemszögből közelíti meg és tudósítja a meghozott ítéletet, ezért volt szükség a szakmai állásfoglalásra.A Szegedi Ítélőtábla ügyében a precedens ítélet a Legfelsőbb Bíróság által elhalasztva: Dr Czirmes György kommentárja A Legfelsőbb Bíróság részben hatályon kívül helyezte az adott pénzintézet Általános Szerződési Feltételei jó részét érvénytelennek tartó Szegedi Ítélőtábla ítéletét és új alaposabb tény és jogi vizsgálat lefolytatására utasította az alsó bíróságokat. Az LB kimondta, hogy a nem lakás célú kölcsönszerződéseknél elvileg nem kizárt a bank egyoldalú szerződésmódosításának a joga, de azt csak igen precízen, részletesen és előre lefektetett oklista, és beárazása alapján lehet megejteni. Erre csak akkor kerülhet sor, ha a változásban a bank nem játszott szerepet, az nem volt részéről, mint szakember részéről előrelátható és a módosítás oka jelentős változást jelenthet.További feltétel, hogy csak azok az okok játszhatnak szerepet, amelyek a szerződésben -ÁSZF-ben, a szerződés megkötésekor már szerepeltek. A döntés a kamat, költség és díjak tekintetében történő változást érinti.A részbeni hatályon kívül helyezésnek az volt az oka, hogy sem a kereset, sem az ellen kérelem, sem az alsó bíróságok ítéletei az ÁSZF felhívott rendelkezései részletes és konkrét vizsgálatát és elemzését nem végezték el, azaz az indokolásuk csak az általánosság szintjén mozgott. A Legfelsőbb Bíróság szerint ezek csak az általánosság szintjén álló indokok nem alapozzák meg a döntések elvárható alaposságát és indokát. Az ítélet alapján, ugyanakkor, az azonnali hatályú felmondási okok között, mint pl. a nem túl hosszú késedelem, avagy kis összegű törlesztő részlet elmaradás, mint nem súlyos szerződésszegés, nem alapozza meg a felmondást. Ezt az LB ítélete helyben hagyta Az ítélet alapján a bank nem szerepelhet pl. a vagyonbiztosítási szerződésekben kedvezményezettként, mert a biztosítási esemény bekövetkezéséért fizetett kártérítés a biztosított ingatlan helyreállítására vagy pótlására szolgál és nem a bank kártérítésére. Jogászi vélemény és következtetések: A bíróság a benyújtott keresetben foglaltakhoz kötve van. A felperesként eljáró főügyészség keresetében, az általunk civil érdekvédők által eddig feltárt és az egyéb perekben alkalmazott jogi érvek kb. csak 35-4o%-ra hivatkozott.A kereseti kérelemben foglalt jogi érvek és az ebből következő döntés korlátaira maga az ítélet is felhívja a figyelmet. A döntés nem hátrányos az adósokra nézve, mert a pontos és részletes tényállás és jogi helyzet tisztázása mindenki érdeke. Más kérdés az elmaradt precedens döntés időbeli csúszásának következményei. A fentiekből az következik, hogy a kb. 1-2 év múlva bekövetkező végső megismételt döntéstől függetlenül, időközben a mostanitól eltérő jogi alapú döntés is születhet, remélve, hogy az adósok javára. Az LB ítéletben megfogalmazott iránymutatások az alsó bíróságok részére, az adósok érdekében is felhasználhatóak a folyó eljárásokban, mint törvényes befolyásolási eszközök. Az iránymutatások, a kamat, a költségek, és a díjak tekintetében a nem lakáscélú szerződésekben történő egyoldalú módosításának feltételei részletes és lényegi vizsgálatára utasítják az ügyben eljárt alsó bíróságokat. Az LB ítélet kiemelte, hogy a döntés-az egyoldalú módosítási jog tekintetében -, a nem lakáscélú kölcsönszerződésekre vonatkozik. Ebből levonható az a következtetés, hogy a lakáscélú szerződések esetében, a banknak nincs joga a kölcsönszerződést egyoldalúan módosítani. Az ítéletek külön nevesítve nem foglalkoznak az árfolyamkérdéssel, de mivel az forrásköltség, a mi véleményünk szerint, azzal kapcsolatban is döntés született a Szegedi Ítélőtábla határozatában, így az is újból megvizsgálásra és újratárgyalásra kerül. Az ítéletben foglalt vizsgálandó megfelelőségi feltételeket olvasva, továbbá ismerve a legtöbb bank Általános Szerződési Feltételeit, valószínűsíthető, hogy azoknak a legtöbb pénzintézet ÁSZF-je nem fog megfelelni, így a megismételt új eljárásban várhatóan a korábbihoz hasonló-adósokra kedvező-, alsó bírósági döntés születhet, amelyet remélhetőleg az LB helyben hagy. Bp. 2011. 09. 28. Dr Czirmes György Ajánlott bejegyzések:Nincs következmény(!)?Amikor már semmi sem számít...Nem értem az emberi reakciókat.
http://magyaratveres.blog.hu/api/trackback/id/tr473268668

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság


text:
2017. évi LXX. törvény az oktatás szabályozására vonatkozó és egyes kapcsolódó törvények módosításáról - Törvények és országgyűlési határozatok
2. A Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról szóló 2011. évi CXXXII. törvény módosítása
5. A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény módosítása
6. Az egyes szociális, gyermekvédelmi, családtámogatási tárgyú és egyéb kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2015. évi CCXXIII. törvény módosítása
1. melléklet a 2017. évi LXX. törvényhez
1. § A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) 79/D. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:
„(3a) A (3) bekezdés b) pontja alkalmazásában tanár esetén a köznevelési intézményben pedagógus-munkakörben foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban, illetve oktatói munkakörben eltöltött időt is figyelembe kell venni.”
2. § A Kjt. a következő 93/A. §-sal egészül ki:
„93/A. § Azon felsőoktatási intézményben közalkalmazotti jogviszonyban álló tanárokat, akik 2018. szeptember 1-jéig az oktatás szabályozására vonatkozó és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2017. évi LXX. törvény által megállapított 79/D. § (3a) bekezdésében foglaltak alkalmazásával megfelelnek a magasabb fizetési fokozatba sorolás feltételeinek, legkésőbb 2018. szeptember 1-jén át kell sorolni.”
3. § A Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról szóló 2011. évi CXXXII. törvény (a továbbiakban: NKE tv.) 21/A. § (1)-(6) bekezdései helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) A költségviselés formája szerint az Egyetem képzésében részt vevő lehet
(2) A közszolgálati ösztöndíjas hallgatóra az Nftv. magyar állami ösztöndíjjal támogatott hallgatóra vonatkozó szabályait kell alkalmazni az e törvényben foglalt eltérésekkel.
(3) A levelező munkarendben tanuló közszolgálati ösztöndíjas hallgató hallgatói juttatásra nem jogosult.
(4) A közszolgálati ösztöndíjas hallgatókkal az Egyetem szerződést köt.
(5) A közszolgálati ösztöndíjas hallgatók tekintetében az Nftv.-nek a támogatási idő számítására vonatkozó 47. §-ának rendelkezései közül kizárólag az Nftv. 47. § (2)-(3) bekezdését és azzal összefüggésben (4)-(6) bekezdését, valamint (8) bekezdését kell alkalmazni azzal, hogy a támogatási idő számításakor kizárólag az Egyetem közszolgálati ösztöndíjjal támogatott képzésén igénybe vett támogatási időt kell figyelembe venni. Az (1) bekezdés b)-d) pontjában meghatározott hallgatók tekintetében az Nftv. 47. §-a - az Nftv. 47. § (6) bekezdés d) pontja kivételével - nem alkalmazandó.
(6) Az Nftv. 48. § (2)-(3) bekezdését kizárólag az önköltséges képzésben részt vevő, valamint a közszolgálati ösztöndíjas hallgató tekintetében kell alkalmazni.”
4. § Az NKE tv. 53. és 54. §-a helyébe a következő rendelkezés lép, és az NKE tv. kiegészül a következő 53/A. §-sal:
„53. § Az oktatás szabályozására vonatkozó és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2017. évi LXX. törvénnyel (a továbbiakban: Módtv. 2.) megállapított 21/A. § (5) és (6) bekezdést alkalmazni kell a 2012/2013. tanévben vagy azt követően tanulmányaikat nem önköltséges formában megkezdő hallgatók tekintetében is, ide nem értve a rendészeti ösztöndíjas, valamint a tisztjelölti, hivatásos vagy szerződéses jogviszonyban álló hallgatókat. A tanulmányaikat a 2012/2013. tanévet megelőzően nem költségtérítéses formában megkezdett, nem rendészeti ösztöndíjas, valamint honvéd tisztjelölti, hivatásos vagy szerződéses jogviszonyban nem álló hallgatók tekintetében az átsorolásra a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvényben foglaltak szerint kerül sor.
53/A. § (1) E törvénynek Módtv. 2.-vel megállapított 21/A. § (2) bekezdését azok közül, akik a 2013/2014. tanévet megelőzően létesítettek az Egyetemmel vagy jogelődjével hallgatói jogviszonyt, azok tekintetében kell alkalmazni, akik a 2012/2013. tanévben létesítettek hallgatói jogviszonyt, és nem minősülnek, minősültek rendészeti ösztöndíjas hallgatónak, továbbá a hallgatói jogviszonyuk fennállása alatt honvéd tisztjelölti, illetve hivatásos vagy szerződéses jogviszonyban nem állnak, illetve álltak.
54. § E törvénynek a Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról szóló 2011. évi CXXXII. törvény és a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény módosításáról szóló 2015. évi CXXXII. törvénnyel (a továbbiakban: Módtv.) módosított 21/A. § (1) bekezdés b) pontját és (3) bekezdését, 24. §-át, valamint 26. § (1) bekezdését a 2016. július 1-jén vagy azt követően rendészeti alapképzésre, nappali tagozatra felvételt nyert személyekre kell alkalmazni.”
5. § Hatályát veszti az NKE tv. 36. § (1) bekezdésében a „képzésben részt vevő közszolgálati” szövegrész.
6. § (1) A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (a továbbiakban: Nkt.) 4. §-a következő 4a. ponttal egészül ki:
„4a. egészségügyi és pedagógiai célú habilitáció, rehabilitáció: a szakértői bizottság szakértői véleményében meghatározott fejlesztési területekre és a fejlesztéshez szükséges szakemberre vonatkozó javaslat figyelembevételével a sajátos nevelési igényű gyermek, tanuló egyéni szükségleteinek támogatására, az akadályok leküzdésére, új funkciók kialakítására és a környezeti feltételek optimalizálására irányuló kötelező foglalkozás,”
(2) Az Nkt. 4. §-a a következő 15a. ponttal egészül ki:
„15a. külföldi iskolai kirándulás: azonos nevelési-oktatási intézménnyel tanulói jogviszonyban álló legalább hét tanuló részvételével, a nevelési-oktatási intézménnyel foglalkoztatási jogviszonyban pedagógus- vagy nevelő oktató munkát közvetlenül segítő munkakörben foglalkoztatott személy felügyeletével megszervezett a szomszédos államokban élő magyarokról szóló 2001. évi LXII. törvény hatálya alá nem tartozó állam területére irányuló térítésköteles kirándulás,”
7. § Az Nkt. 27. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) A beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézség vagy a sajátos nevelési igény miatt a szakértői bizottság véleménye alapján, vagy súlyos betegség miatt magántanulóként tanulmányokat folytatók egyéni foglalkozás keretében történő felkészítésére az iskolának tanulónként az osztályok heti időkeretén felül átlag heti tíz óra áll a rendelkezésre. A sajátos nevelési igény miatt magántanulóként tanulmányokat folytató tanulók esetében az e bekezdésben meghatározott időkereten belül kell biztosítani az egészségügyi és pedagógiai célú habilitációs, rehabilitációs foglalkozásokat. Az időkeret az egyes hetek és tanulók között átcsoportosítható.”
8. § Az Nkt. 41. § (4) bekezdése a következő g) ponttal egészül ki:
„g) azt, hogy a tanuló hányadik évfolyamon, mely országban vett részt a 9. § (4) bekezdése alapján szervezett határon túli kiránduláson.”
9. § Az Nkt. 44. § (5) bekezdése a következő s) ponttal egészül ki:
[A (3) bekezdés a)-b) pontja szerinti nyilvántartás (a továbbiakban: tanulói nyilvántartás) a gyermek, tanuló]
„s) azon adatát, hogy melyik évfolyamon, mely országban vett részt a 9. § (4) bekezdése alapján szervezett határon túli kiránduláson”
10. § Az Nkt. 47. § (9) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép és a bekezdés a következő d) ponttal egészül ki:
„c) az enyhe értelmi fogyatékos tanulók idegen nyelv oktatását elláthatja gyógypedagógus végzettséggel és szakképzettséggel, továbbá „komplex” típusú felsőfokú államilag elismert nyelvvizsga-bizonyítvánnyal vagy azzal egyenértékű okirattal rendelkező pedagógus,
d) az enyhe értelmi fogyatékos tanulók rajz, testnevelés, technika, ének-zene, etika, a középsúlyos értelmi fogyatékos tanulók rajz, technika, ének-zene, etika, valamint az egyes kerettantervek által tartalmilag ezekkel egyenértékű tantárgyak oktatását elláthatja a tantárgynak megfelelő szakos tanár is.”
11. § Az Nkt. a következő 56/A. §-sal egészül ki:
„56/A. § A beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézséggel küzdő gyermekek, tanulók a szakértői bizottság szakértői véleménye alapján fejlesztő foglalkoztatásban és az e törvényben, továbbá jogszabályban meghatározott kedvezményekben részesülnek.”
„(1) A tanuló az iskola magasabb évfolyamába akkor léphet, ha - az e bekezdésben foglalt kivétellel - az előírt tanulmányi követelményeket sikeresen teljesítette. Az egyéni előrehaladású nevelésben és oktatásban részt vevő tanuló esetében az előírt tanulmányi követelményeket az e törvény felhatalmazása alapján kiadott miniszteri rendeletben meghatározott évfolyam végéig kell teljesíteni. Az iskola igazgatója a szülő kérésére legfeljebb egy alkalommal engedélyezheti az iskola első évfolyamának megismétlését, akkor is, ha a tanuló az előírt tanulmányi követelményeket sikeresen teljesítette. Ebben az esetben csak a megismételt évfolyamról kap bizonyítványt a tanuló. Középfokú iskolai tanulmányok folytatása esetén a sikeresen teljesített kilencedik évfolyam megismétlését az iskola igazgatója a tanuló, kiskorú tanuló esetén a szülő kérésére legfeljebb egy alkalommal akkor engedélyezheti, ha arra a gimnáziumi nevelés-oktatásba vagy az iskolai rendszerű szakképzésbe történő bekapcsolódás vagy másik szakképesítés megszerzésére irányuló tanulmányok folytatása vagy másik tanulmányi terület választása miatt van szükség.”
13. § Az Nkt. 59. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:
„(3a) A tanulmányi és a külföldi iskolai kirándulások esetén a köznevelési intézmény a tanulónak okozott kárért a kártérítési felelősség általános szabályai szerint felel.”
14. § Az Nkt. 32. alcíme a következő 59/A. §-sal egészül ki:
„59/A. § A többnapos tanulmányi és a külföldi iskolai kirándulások esetében - külön jogszabályban meghatározott - felelősségbiztosítást kell kötni az iskolának vagy a szervezőnek, amelynek kedvezményezettje a tanuló.”
15. § Az Nkt. 75. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az oktatásért felelős miniszternek a köznevelési közszolgálati feladatok megszervezéséhez szükséges döntései előkészítése céljából a hivatal tankerületi központ illetékességi területe szerinti bontásban, fenntartó típusonként évente jelentést készít az oktatásért felelős miniszter számára a KIR-ben rendelkezésre álló adatok felhasználásával a nevelési-oktatási intézményi férőhelyek és a nevelésben-oktatásban részt vevő gyermekek, tanulók létszámának alakulásáról. A jelentést az oktatásért felelős miniszter által vezetett minisztérium honlapján közzé kell tenni.”
16. § Az Nkt. 77. §-a a következő (7) és (8) bekezdéssel egészül ki:
„(7) Az oktatási jogok biztosa
a) az oktatásért felelős miniszternek tartozik felelősséggel,
b) tevékenységét határozatlan idejű vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselőként kormányzati szolgálati jogviszonyban végzi,
c) jogosult a megbízatásának megfelelő cím használatára.
(8) Az oktatási jogok biztosa
a) vezeti az oktatási jogok biztosa hivatalát,
b) előzetesen véleményt nyilvánít a hivatalának munkatársaival kapcsolatos munkáltatói intézkedésekkel kapcsolatosan,
c) feladatai végrehajtásában nem kérhet és nem fogadhat el utasítást,
d) nem járhat el olyan ügyben, amelyben tőle pártatlan feladatellátás nem elvárható,
e) a d) pont szerinti körülményt köteles haladéktalanul írásban jelezni az oktatásért felelős miniszternek, egyidejűleg az adott ügyben az alapvető jogok biztosának eljárását kezdeményezni.”
17. § Az Nkt. 90. §-a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:
„(4a) Ha a működés helye szerinti állam belső joga vagy nemzetközi szerződés ezt lehetővé teszi, Magyarországon működő magyar szakképző iskola tagintézménye külföldön folytathat nevelési-oktatási, szakképzési tevékenységet és ehhez kapcsolódóan kollégiumi ellátást az oktatásért felelős miniszter engedélyével és a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter, valamint az érintett szakképesítésért felelős miniszter egyetértésével. A tagintézmény nyilvántartásba vételére a (4) és (5) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni. A köznevelési intézmény felett a 79. § (2) bekezdése szerinti hatósági ellenőrzési jogkört az érintett szakképesítésért felelős miniszter gyakorolja.”
18. § (1) Az Nkt. 94. § (1) bekezdés k) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„k) az oktatási jogok biztosának feladatait, eljárását, továbbá az általa vezetett hivatal szervezetének és működésének szabályait,”
(2) Az Nkt. 94. §-a a következő (4b) bekezdéssel egészül ki:
„(4b) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az Arany János Tehetséggondozó Program, az Arany János Kollégiumi Program és az Arany János Kollégiumi-Szakközépiskolai Program megvalósítását szolgáló támogatás igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének rendjét és feltételeit rendeletben állapítsa meg.”
19. § Az Nkt. 97. §-a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
20. § Az Nkt. 99. §-a következő (16)-(18) bekezdéssel egészül ki:
„(16) Ha a pedagógus-munkakör megfelelő végzettséggel és szakképzettséggel rendelkezővel nem tölthető be, akkor a megfelelő pedagógus-szakképzettség megszerzéséig, de legfeljebb egy alkalommal, vagy több egymást követő jogviszony esetén mindösszesen öt évig határozott időre foglalkoztatható az is, aki
c) alapfokú művészeti iskolában felsőoktatásban művészet képzési terület szakján szerzett művészeti tárgynak megfelelő felsőfokú végzettségi szinttel és előadóművész-szakképzettséggel
(17) A tánc és dráma tantárgyat 9-12. évfolyamon taníthatja az is, aki magyar nyelv és irodalom szakos tanári szakképzettséggel rendelkezik, valamint elsajátította a tantárgy oktatásához szükséges elméleti és módszertani ismereteket a 98. § (14) bekezdés szerinti továbbképzésben vagy a tantárgy szakirányának megfelelő felsőfokú végzettséggel és szakképzettséggel is rendelkezik.
(18) Alapfokú művészeti iskolában az azonos tanszakhoz tartozó tantárgyakat taníthatja az is, aki bármely, az adott tanszakhoz tartozó tantárgy tanításához megfelelő felsőfokú végzettségi szinttel és szakképzettséggel rendelkezik, és vállalja, hogy a 98. § (14) bekezdés szerint elsajátítja a tantárgy tanításának módszertanát. E bekezdésben foglaltak szerint legfeljebb egy alkalommal, vagy több egymást követő jogviszony esetén mindösszesen öt évig határozott időre foglalkoztatható az is, aki vállalja a megfelelő tanári szakképzettség megszerzését.”
1. 19. § (5) bekezdésben az „Az önkormányzati” szövegrész helyébe az „A nem állami”,
2. 21. § (2) bekezdésében a „csak akkor vehető nyilvántartásba, ha működése összhangban van a fővárosi, megyei feladatellátási, intézményhálózat-működtetési és köznevelés-fejlesztési tervben (a továbbiakban: köznevelés-fejlesztési terv) foglaltakkal.” szövegrész helyébe a „nyilvántartásba vétele során figyelembe kell venni a 75. § (1) bekezdés szerinti jelentésben foglaltakat.”,
3. 47. § (9) bekezdés a) pontjában az „a sajátos nevelési igény” szövegrész helyébe az „a c) és d) pontban, valamint a 3. mellékletben foglalt kivétellel a sajátos nevelési igény”,
4. 56. § (1) bekezdésében
a) a „tanulót” szövegrész helyébe a „sajátos nevelési igényű tanulót”,
b) a „véleménye” szövegrész helyébe a „szakértői véleménye”,
5. 59. § (3) bekezdésében a „vétkességére tekintet nélkül, teljes mértékben” szövegrész helyébe „- a (3a) bekezdésben meghatározott kivétellel - vétkességére tekintet nélkül, teljes mértékben”,
6. 62. § (6) bekezdésében a „rendelhető el” szövegrész helyébe a „rendelhető el, amelybe bele kell számítani legfeljebb heti két-két óra időtartamban a pedagógus által ellátott osztályfőnöki, kollégiumi, tanulócsoport-vezetői, vagy munkaközösség vezetéssel összefüggő feladatok, továbbá legfeljebb heti egy óra időtartamban a tanulók nevelési-oktatási intézményen belüli önszerveződésének segítésével összefüggő feladatok időtartamát. E szabályokat kell alkalmazni abban az esetben is, ha e törvény egyes pedagógus munkakörök esetében az e bekezdésben foglaltaktól eltérően határozza meg a munkaidő egyes feladatokra fordítandó részeinek arányát.”,
7. 90. § (9) bekezdésében a „menedékesek” szövegrész helyébe a „menedékesek, valamint az államhatárról szóló 2007. évi LXXXIX. törvény 5. §-ában és 15/A. §-ában meghatározott tranzitzónában tartózkodó gyermekek részére”,
8. 94. § (1) bekezdés h) pontjában az „egyes szolgáltatásokkal összefüggő” szövegrész helyébe az „egyes szolgáltatásokkal összefüggő, valamint a felnőttoktatásban az iskola két vagy több évfolyamára megállapított tanulmányi követelményeket egy tanévben vagy az előírtnál rövidebb idő alatti teljesítésére megszervezett osztályozó vizsgára vizsgabiztos kirendeléséért fizetendő”,
9. 99/E. §-ban a „2017.” szövegrészek helyébe a „2018.”,
10. 99/I. §-ban az „állami intézményfenntartó központ, illetve a tankerületi központ” szövegrész helyébe az „oktatási központ, illetve a tankerületi központ, valamint az állami felsőoktatási intézmény”
22. § Hatályát veszti az Nkt.
1. 7. § (2) bekezdésében a „konduktív pedagógiai ellátás, gyógytestnevelés, kiemelten tehetséges gyermekek, tanulók gondozása pedagógiai szakszolgálati feladatot,” szövegrész,
2. 20. § (1) bekezdés a) pontja és (10) bekezdése,
3. 23. § (7) bekezdés d) pontja,
4. 32. § (2) bekezdésében az „Az egyoldalú nyilatkozat alapján a köznevelési feladatokat ellátó hatóság a nevelési-oktatási intézményt felveszi a köznevelés-fejlesztési tervbe.” szövegrész,
5. 50. § (8) bekezdésében az „- a köznevelés-fejlesztési tervvel összhangban -” szövegrész,
6. 65. § (9b) bekezdése,
7. 75. § (2)-(4) bekezdése,
8. 78. § (1) bekezdés e) pontja,
9. 87. § (5) bekezdésében az „Az intézmény ellenőrzésében részt vevő szakértő kijelöléséhez a fenntartó egyetértése szükséges.” szövegrész,
10. 94. §
a) (1) bekezdés f) pontja,
b) (4) bekezdés l) pontjában az „a köznevelés-fejlesztési terv részletes tartalmát és elkészítésének eljárásrendjét” szövegrész,
11. 99. § (15) bekezdése,
12. 99/C. §-a.
23. § A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 3. § (9) bekezdésében az „az állami intézményfenntartó központ vezetőjének” szövegrész helyébe „az oktatási központ vezetőjének” szöveg lép.
24. § A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Nftv.) 12. § (7) bekezdés e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„e) általános szenátusi választást négyévente kell tartani, azzal, hogy
ea) a szenátust négy évre választják, de a hallgatói és a doktorandusz önkormányzat képviselőjének megbízatása legfeljebb három év lehet,
eb) ha a szenátus tagjának a soron következő általános szenátusi választást megelőzően megszűnik a megbízatása, a szenátus létszámának kiegészítése céljából - amennyiben az általános szenátusi választás keretében póttag választására nem került sor - időközi szenátusi tagválasztást kell tartani,
ec) megszűnik a megelőző szenátus, illetve valamennyi tagjának a tagi megbízatása az általános szenátusi választást követően az új szenátus alakuló ülésének napján,”
25. § Az Nftv. 28. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Ha a tanársegéd megfelel a foglalkoztatási követelményrendszerben meghatározott feltételeknek, a doktori fokozat megszerzését követő három éven belül adjunktusi munkakörbe kell átsorolni.”
26. § Az Nftv. 36. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény alkalmazottjának havi illetményét, havi rendszeres illetménypótlékát a közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény 21. § (3) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani.”
27. § Az Nftv. 41/B. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„41/B. § Az elsőfokú döntés a közléssel véglegessé válik.”
28. § Az Nftv. 41/C. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Ha a címzett tudomást szerez arról, hogy a neki küldött iratot az eljáró szerv kézbesítettnek tekinti, a tudomásszerzéstől számított öt napon belül, de legkésőbb a közléstől számított harmincnapos jogvesztő határidőn belül kifogást terjeszthet elő az eljáró szervnél.”
29. § Az Nftv. 41/F. § (1) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
(A felsőoktatási felvételi eljárást meg kell szüntetni, ha)
„e) a jelentkező a jelentkezés hitelesítésére vonatkozó hiánypótlási felhívásnak nem tesz eleget.”
30. § Az Nftv. 41/G. §-a és 41/H. §-a helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„41/G. § Az elsőfokú eljárásban igazolási kérelem nem terjeszthető elő.
41/H. § (1) A jelentkező - jogszabálysértésre hivatkozással - az elsőfokú döntés ellen közigazgatási pert indíthat.
(2) A keresetlevél alapján a felsőoktatási információs rendszer működéséért felelős szerv az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény 115. § (1) és (2) bekezdésében foglaltak szerint módosíthatja vagy visszavonhatja a döntését.”
31. § Az Nftv. 45. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) Ha a felsőoktatási intézmény a (2) bekezdés c) pontja szerint a hallgatói jogviszony szünetelését engedélyezi, az adott képzési időszakra vonatkozó bejelentkezést visszavontnak kell tekinteni, azzal, hogy a már megkezdett, de a szüneteléssel érintett képzési időszakra vonatkozóan a bejelentkezés jogkövetkezményei nem állapíthatóak meg.”
32. § Az Nftv. 58. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A jogorvoslati eljárás rendjét, különösen a döntés közlését és a jogorvoslati kérelem elbírálására irányadó határidőt a felsőoktatási intézmény - a jelen törvényben meghatározott keretek között - a szervezeti és működési szabályzatában szabályozza, azzal, hogy a határidő legfeljebb harminc nap lehet.”
33. § Az Nftv. 66. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Az e §-ban meghatározott eljárásra az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvényt kell megfelelően alkalmazni. A miniszteri döntés ellen indított perben a közigazgatási ügyekben eljáró bíróság dönt.”
34. § Az Nftv. 102. §-a a következő (3a) és (3b) bekezdéssel egészül ki:
„(3a) A Klebelsberg Képzési Ösztöndíjjal támogatott képzésre tekintettel megállapított visszafizetési kötelezettség adók módjára behajtandó köztartozás.
(3b) Az állami adó- és vámhatóság a visszatérítési kötelezettség érvényesítésére folytatott végrehajtási eljárásában a végrehajtási jogot az ingatlan-nyilvántartásba a magyar állam javára jegyezteti be.”
35. § Az Nftv. 103. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A pedagógusképzést folytató felsőoktatási intézmények részt vesznek a pedagógus-továbbképzésben. Állami felsőoktatási intézményben a pedagógus-továbbképzés igazgatási jellegű koordinációjának biztosítása a kancellár feladata.”
36. § Az Nftv. 63. alcíme a következő 104/E. §-sal egészül ki:
„104/E. § A Semmelweis Egyetem egyetemként működő felsőoktatási intézmény, amely - alapító okiratában foglaltak szerint - eltérhet a 9. § (3) bekezdésében a felsőoktatási intézményekre előírt feltételektől, azzal, hogy a 15-16. § szerinti képzési rendszert meg kell tartania.”
37. § Az Nftv. 107. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:
„(3a) Mentes az igazgatási szolgáltatási díj alól a DSD II nyelvvizsga-bizonyítvány (Deutsches Sprachdiplom der Kultusministerkonferenz) honosítása.”
38. § (1) Az Nftv. 110. § (1) bekezdése a következő 1. ponttal egészül ki:
„1. a szakirányú továbbképzés szervezésének általános feltételeit,”
(2) Az Nftv. 110. § (3) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„a) az oktatási jogok biztosának a felsőoktatást érintő feladatait, eljárását, továbbá az e feladatok ellátásával összefüggésben az általa vezetett hivatal szervezetének és működésének szabályait,”
39. § (1) Az Nftv. 115. §-a a következő (5) és (6) bekezdéssel egészül ki:
„(5) E törvénynek - az oktatás szabályozására vonatkozó és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2017. évi LXX. törvénnyel megállapított - 12. § (7) bekezdés e) pontja alapján 2019. június 30-ig a szenátust meg kell választani.
(6) E törvénynek - az oktatás szabályozására vonatkozó és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2017. évi LXX. törvénnyel megállapított - 28. § (1a) bekezdése alkalmazása során azon tanársegédeket, akik 2018. szeptember 1-jéig megfelelnek a foglalkoztatási követelményrendszerben meghatározott feltételeknek és doktori fokozattal legalább három éve rendelkeznek, legkésőbb 2018. szeptember 1-jén adjunktusi munkakörbe kell átsorolni.”
(2) Az Nftv. 115. §-a következő (9) bekezdéssel egészül ki:
„(9) E törvénynek - az oktatás szabályozására vonatkozó és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2017. évi LXX. törvénnyel megállapított - 41/A-41/H. §-át első alkalommal a 2018. évi általános felsőoktatási felvételi eljárás során kell alkalmazni.”
(3) Az Nftv. 115. §-a a következő (10) bekezdéssel egészül ki:
„(10) E törvénynek - az oktatás szabályozására vonatkozó és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2017. évi LXX. törvénnyel megállapított - 103. § (3) bekezdésére tekintettel az állami felsőoktatási intézmények legkésőbb az oktatás szabályozására vonatkozó és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2017. évi LXX. törvény hatálybalépését követő egy éven belül módosítják a szervezeti és működési szabályzatukat.”
(4) Az Nftv. 115. §-a a következő (18a) bekezdéssel egészül ki:
„(18a) A Pallasz Athéné Egyetem 2017. augusztus 1. napjától Neumann János Egyetem megnevezéssel működik.”
40. § Az Nftv. 3. melléklete az 1. melléklet szerint módosul.
41. § Az Nftv.
1. 20. § (2) bekezdésében az „egyesülhet.” szövegrész helyébe az „egyesülhet vagy költségvetési szervbe olvadhat be.”,
2. 37. § (3) bekezdésében a „több alkalommal meghosszabbíthatók” szövegrész helyébe a „pályázat útján több alkalommal meghosszabbíthatók”,
3. 41/A. § (1) bekezdésében az „a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.)” szövegrész helyébe az „az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény (a továbbiakban: általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény)”,
4. 41/A. § (1a) bekezdésében az „a Ket. eljárási alapelveit - a kapcsolattartás formája megválasztása kivételével -” szövegrész helyébe az „az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény alapelveit”,
5. 41/C. § (1) bekezdésében az „a Ket. 79. § (1) és (2) bekezdése” szövegrész helyébe az „az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény 86. § (1), (3) és (6) bekezdése”,
6. 41/C. § (3) bekezdésében a „kérelemben” szövegrész helyébe a „kifogásban” szöveg, a „kérelemnek” szövegrész helyébe a „kifogásnak”,
7. 41/E. § (3) bekezdésében a „jogerőre emelkedésétől” szövegrész helyébe a „véglegessé válásától”,
8. 41/E. § (6) bekezdésében a „jogerős” szövegrész helyébe a „jogerős, illetve végleges”,
9. 41/F. § (1) bekezdés a) pontjában az „érdemi vizsgálat nélküli elutasításának” szövegrész helyébe a „visszautasításának”, az „az elutasítási ok” szövegrész helyébe az „a visszautasítási ok”,
10. 41/F. § (2) bekezdésében az „érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani” szövegrész helyébe a „vissza kell utasítani”,
11. 47. § (6) bekezdés d) pontjában az „és b) pontjában” szövegrész helyébe a „, b) és d) pontjában”,
12. 48/O. § (1) bekezdésében a „miatt nem képes” szövegrész helyébe a „miatt, vagy más váratlan ok miatt, önhibáján kívül nem képes”,
13. 48/R. § (1) bekezdésében a „jogerősen” szövegrész helyébe a „véglegesen”,
14. 64. § (2) bekezdés a) pont ab) alpontjában az „az oktatási jogok” szövegrész helyébe „- az Nkt.-ban meghatározottak szerint - az oktatási jogok”,
15. 71. § (4) bekezdésében a „hat évre” szövegrész helyébe a „legfeljebb hat évre” szöveg, a „kettő évre” szövegrész helyébe a „legfeljebb kettő évre”
16. 114/D. § (1) bekezdésében az „E törvénynek a 2012. évi CCVIII. törvénnyel megállapított 85/A. § (1) bekezdése” szövegrész helyébe az „ A 85/A. § (1) bekezdése”,
17. az 1. melléklet C:39-es mezőjében a „Pallasz Athéné” szövegrész helyébe a „Neumann János”
42. § Hatályát veszti az Nftv.
a) 12. § (7) bekezdés d) pontjában és 39. § (3) bekezdésében a „reprezentatív” szövegrész,
b) 41/D. § (4) bekezdése,
c) 41/E. § (2) bekezdés második mondata,
d) 41/E. § (4) bekezdés második mondata,
e) 41/E. § (5) bekezdés második mondata,
f) 41/F. § (1) bekezdés f) pontja,
g) 104. §(4) bekezdése,
h) 104/A. § (1) bekezdése,
i) 110. § (3) bekezdés c) pontja,
j) 1. melléklet 46. sora.
43. § Nem lép hatályba az egyes szociális, gyermekvédelmi, családtámogatási tárgyú és egyéb kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2015. évi CCXXIII. törvény 82. § (2) bekezdése.
44. § (1) Ez a törvény - a (2)-(6) bekezdésben foglaltak kivételével - a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
(2) A 3-5. §, a 41. § 11. pontja, a 41. § 17. pontja és a 42. § g), h) és j) pontja 2017. augusztus 1-jén lép hatályba.
(3) A 7. §, a 22. § 1. pontja 2017. szeptember 1-jén lép hatályba.
(4) A 17. §, a 27-30. §, 32. §, 33. §, 38. § (1) bekezdése, a 39. § (2) bekezdése, a 41. § 3-10. és 13. pontja, a 42. § b)-f) és i) pontja 2018. január 1-jén lép hatályba.
(5) A 15. §, a 21. § 2. pontja, 22. § 3-5.,7., 8., 10. b) pontja 2018. április 1-jén lép hatályba.
(6) A 8-9. §, a 19. §, a 21. § 4. pontja és a 22. § 2., 6. pontja 2018. szeptember 1-jén lép hatályba.
1. Az Nftv. 3. melléklet II/A. fejezet ad) pontjában az „a felsőfokú képzések” szövegrész helyébe az „alap- és mesterképzése” szöveg lép.
2. Hatályát veszti az Nftv. 3. melléklet II/A. fejezet bc) pontja.

matches:
bíróság
§ 11
§ 17
§ 1
§ 3
§ 2
§ 3
§ 4
§ 2


text:
JogÁsz: Strasbourgi magyar ügyek
Strasbourgi magyar ügyek
A választások előtti utolsó teljes évben változtat-e vajon a Fidesz kormány az eddigi – bátran mondhatjuk – nem jogállami kormányzásán? Nagy kérdés, hogy tanult-e a kormánypárt az elmúlt esztendő nemzetközi kudarcaiból? Mi volt és mi várható a strasbourgi Emberi Jogok Európai Bíróságán megtámadott magyar ügyekben?
(Foró: igazmondó.hu)
Az elmúlt év végén emelkedett jogerőre az a strasbourgi ítélet, amely elmarasztalta Magyarországot egy közalkalmazott indoklás nélküli elbocsátása miatt. A bíróság a panaszosnak hatezer euró nem vagyoni kártérítést és háromezer euró költségtérítést ítélt meg. Ez a konkrét ügy ugyan befejeződött, de még legalább nyolc ugyanilyen ügy fekszik a bíróság előtt, amelyekben nyilván hasonló döntések várhatóak az idén. A közalkalmazottak indokolás nélküli elbocsátásakor a kormány a tisztességes eljáráshoz való jogot sértette meg. Nem kétséges, hogy a jogsértések nagy számához az Alkotmánybíróság is hozzájárult azzal, hogy – bár már az év elején megállapította a jogszabály alkotmányellenességét - a törvény megsemmisítését csak májustól mondta ki. Ezzel időt és lehetőséget hagyott a kormánynak számos további törvényszegés elkövetéséhez.
Még a bírák kényszernyugdíjazásával kapcsolatos eljárások sem zárultak le. Mintegy százötven bíró beadványa fekszik a strasbourgi bíróság előtt, ezek elbírálása is legfeljebb 2013-ban lehet esedékes. Az emberi jogi bíróság eddig ismert joggyakorlata szerint a jogellenesen nyugdíjba küldött bírák esetében csak a teljes reparáció, vagyis az eredeti állapot helyreállítása lehetne a megoldás. Az országgyűlés elé kerülő törvénytervezet azonban ettől meglehetősen messze van. Bár az Európai Unió luxemburgi Bírósága 2013. január 6-áig adott határidőt a magyar államnak, hogy megtegye a megfelelő, diszkriminációtól mentes intézkedéseket, az eddigi értesüléseink szerint a parlament legközelebb csak februárban ülésezik. Kérdés az is – valóban kérdés? – hogy az országgyűlés változatlan tartalommal fogadja-e el a benyújtott tervezetet. Ha így lesz, attól tartok, hogy ez még sokba kerülhet a magyar államnak, vagyis nekünk, adófizetőknek.
Strasbourgi döntésre vár még Geréb Ágnes panasza, melyet az ellene folytatott tisztességtelen eljárás miatt nyújtott be, Baka Andrásé, a Legfelsőbb Bíróság volt elnökéé, akit elmozdítottak tisztségéből, így a hat évre szóló mandátumának felét sem tudta kitölteni. Strasbourg előtt fekszik a megtámadott médiatörvény is. Ugyancsak keresetet nyújtott be az Emberi Jogok Európai Bíróságához Galambos Lajos, az egykori Nemzetbiztonsági Hivatal (NBH) kémkedéssel vádolt volt főigazgatója, mert álláspontja szerint az ellene tavaly nyáron indított büntetőügyben a hatóságok megsértették a tisztességes eljáráshoz való jogát, számos eljárásjog-sértést követtek el, és „meg nem engedett eszközökkel próbáltak nyomást gyakorolni súlyosan cukorbeteg fiára”.
(Kép: http://www.168ora.hu)
A magyar állam az elmúlt évben jó ideig próbált ellenszegülni az emberi jogi bíróság döntésének. Hosszú hónapok teltek el azzal, hogy nem voltak hajlandóak végrehajtani azt a strasbourgi ítéletet, melyben az államot kártérítésre kötelezték a vörös csillag viselése miatt itthon büntetőjogi felelősségre vont Fratanolo János ügyében. A márciusban jogerőre emelkedett ítélet szerint összesen mintegy 1,8 millió forintot kellett az államnak kártérítés és perköltség címén fizetnie. Emlékezetesen hosszú huzavona után – nem értünk egyet, nem fizetünk, az MSZP fizessen, a pártok pénzéből fizessünk - júliusban történt meg a kifizetés, akkor már persze késedelmi kamattal együtt. Az a tény, hogy egy állam vitába szálljon az emberi jogi bíróság ítéletében foglaltakkal, még nemzetközi összehasonlításban is példátlan.
A tavalyi tapasztalatok így aztán nem sok jóval kecsegtetnek az előttünk álló esztendőre sem.
(A cikk megjelent a Vasárnapi Hírek 2012. december 30-i számában)
Bejegyezte: Zsuzsa Sándor dátum: 11:40
Címkék: jogász, bíró, író Baka, bíró, Emberi Jogok Európai Bírósága, Fidesz, Galambos Lajos, Geréb Ágnes, Strasbourg, vörös csillag
Nemzeti saláta
„A Lucifer-hatás”
Lezárul egy jogi korszak?
Kit izgat?
Jogállam 2012 - bővebben

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság