1997. évi XXX. törvénya jelzálog-hitelintézetről és a jelzáloglevélről2012-01-012013-06-28261997. évi XXX. törvény
a jelzálog-hitelintézetről és a jelzáloglevélről1
1. §2 E törvény rendelkezéseit kell alkalmazni Magyarországon alapított és működő jelzálog-hitelintézetre, valamint a jelzáloglevélre.
(2)3 A jelzálog-hitelintézet alapítására, működésére, felügyeletére a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Hpt.), a jelzálog-hitelintézet befektetési szolgáltatási tevékenységére és befektetési szolgáltatási tevékenységet kiegészítő szolgáltatására a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(3)4 Jelzálog-hitelintézet legalább hárommilliárd forint induló tőkével alapítható, melyet pénzben kell befizetni.
3. § (1)6 Jelzálog-hitelintézet pénzkölcsönt nyújt Magyarország, az Európai Unió más tagállama vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államnak (a továbbiakban: EGT-állam) területén lévő ingatlanon alapított jelzálogjog, ideértve az önálló zálogjogként alapított jelzálogjogot is (a továbbiakban együtt: jelzálogjog) fedezete mellett, amelyhez forrásait alapvetően jelzáloglevél kibocsátásával gyűjti.
b)7 pénzkölcsön nyújtása Magyarország vagy EGT-állam területén lévő ingatlanon alapított jelzálogjog fedezete mellett (a továbbiakban: jelzáloghitel);
e)8 letéti szolgáltatás;
(3)9 Amennyiben jelzáloghitel nyújtásához kapcsolódóan, azzal egyidejűleg jogszabályon alapuló állami készfizető kezességvállalás biztosítéka mellett további hitel nyújtása történik (a továbbiakban ezen hitelrész: kapcsolódó kölcsönrész), úgy az 5. § (1) bekezdésében, a 6. §-ban, a 7. §-ban és a 8. § (3)–(4) bekezdésében a jelzáloghitelre vonatkozó szabályokat a teljes kölcsönre kell alkalmazni azzal, hogy a kapcsolódó kölcsönrészre a fedezetül kikötött jelzálogjog nem terjedhet ki.
(4)10 Jelzálog-hitelintézet jogosult a devizakölcsönök törlesztési árfolyamának rögzítéséről és a lakóingatlanok kényszerértékesítésének rendjéről szóló törvényben szabályozott gyűjtőszámlahitel nyújtására.
(5)11 A jelzálog-hitelintézet a (2) bekezdésben meghatározott pénzügyi, befektetési, illetve kiegészítő befektetési szolgáltatáson kívül üzletszerűen kizárólag ingatlanok forgalmi és hitelbiztosítéki értékének meghatározását végezheti.
(7)–(9)13
(10)14 Jelzálog-hitelintézet csak kockázatkezelési és likviditási célból jogosult, kizárólag fedezeti célú származtatott (derivatív) ügyletek megkötésére.
3/A. §15 (1) A jelzálog-hitelintézet EGT-állam területén lévő ingatlanfedezet mellett akkor nyújthat pénzkölcsönt (a továbbiakban: EGT-jelzáloghitel), illetve vásárolhat meg, előlegezhet meg és számítolhat le jelzáloghitelt (a továbbiakban: EGT-jelzáloghitel-vásárlás), ha a fedezetként szolgáló ingatlant a jelzálog-hitelintézet javára alapított olyan jelzálogjog terheli, amely a zálogjogosult részére a magyar jog szerinti jelzálogjoggal azonos biztonságot nyújt. Az EGT-állam területén lévő ingatlanon alapított jelzálogjog különösen akkor nyújt a magyar jog szerinti jelzálogjoggal azonos biztonságot, ha
c)16 benyújtsa a Felügyelet részére az a)–b) pontban megjelölt dokumentumokat, valamint a vagyonellenőr írásbeli állásfoglalását arról, hogy a módszertani és leíró szabályzatban foglaltaknak megfelelő EGT-jelzáloghitel-nyújtás és -vásárlás az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek eleget tesz.
(4) A jelzálog-hitelintézet az érintett EGT-állam területén lévő ingatlanfedezet mellett történő jelzáloghitel-nyújtást, illetve -vásárlást a (2) bekezdés szerinti dokumentumok Felügyelethez történő beérkezésétől számított egy hónap elteltével kezdheti meg, ha a Felügyelet nem emel kifogást.
(5) A jelzálog-hitelintézet köteles folyamatosan figyelemmel kísérni az érintett EGT-állam jogrendjének változását. A hitelezést érintő lényeges változásról a jelzálog-hitelintézet a Felügyeletet és a vagyonellenőrt haladéktalanul köteles tájékoztatni.
(6) Ha az EGT-állam jogrendjének változása miatt a módszertani és leíró szabályzatot módosítani kell, a szabályzat módosítására a (2)–(4) bekezdésben foglaltak értelemszerűen irányadók.
(3)18 Jelzálog-hitelintézet letéti szolgáltatást kizárólag azon ügyfele részére végezhet, akinek (amelynek) jelzáloghitelt nyújtott.
5. § (1)19 A teljes hitelállományban a kölcsönszerződések megkötésekor, a jelzáloghitelek megvásárlásakor, valamint az önálló zálogjogvásárlások időpontjában a legalább ötéves futamidejű jelzálog-hitelintézeti követelések aránya nem lehet kevesebb nyolcvan százaléknál.
(2)20 A jelzálog-hitelintézet jelzálogjogával (önálló zálogjogával) terhelt ingatlant a jelzálogjognak (önálló zálogjognak) a jelzálog-hitelintézet által történő alapítása, illetve megszerzése időpontjától e jogának megszűnéséig csak a jelzálog-hitelintézet hozzájárulásával lehet elidegeníteni és megterhelni. Az ingatlant terhelő elidegenítési és terhelési tilalmat a jelzálogjog (önálló zálogjog) jelzálog-hitelintézet javára történő bejegyzésével, illetve átjegyzésével egyidejűleg – erre irányuló külön kérelem nélkül is – az ingatlan-nyilvántartásban fel kell jegyezni, ennek elmaradása esetén azonban a jogosult azt nem érvényesítheti a jóhiszemű harmadik jogszerzővel szemben.
(3)21 A jelzáloghitelekből, valamint önálló zálogjog visszavásárlásából eredő tőkekövetelések állományának mértéke – ide nem értve a kapcsolódó kölcsönrészből eredő tőkeköveteléseket, továbbá a visszavásárlási vételár kapcsolódó kölcsönrészre eső összegét – nem haladhatja meg a fedezetül szolgáló ingatlanok együttes hitelbiztosítéki értékének hetven százalékát.
(4)22 A hitelbiztosítéki érték megállapításának módszertani elveit jogszabály határozza meg. Ennek alapján a jelzálog-hitelintézet értékmegállapítási szabályzatot készít, amelyet a Felügyelet hagy jóvá.
(7)25 A jelzálog-hitelintézet jelzálogjog és a hozzá kapcsolódó elidegenítési és terhelési tilalom bejegyzésére, módosítására vagy törlésére irányuló kérelem tárgyában az ingatlanügyi hatóság soron kívül, nyolc napon belül dönt.
6. §26 A jelzálog-hitelintézet által kötött jelzáloghitel szerződést – a kölcsönszerződés és a zálogszerződés külön okiratba foglalása esetén mindkettőt – közjegyzői okiratba kell foglalni. Elegendő azonban csupán teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalni azt a kölcsönszerződést, illetve zálogszerződést,
b) amelynek összes kötelezettje a kölcsön folyósításának megkezdését – szerződésmódosítás esetén a módosítás hatálybalépését – megelőzően közjegyzői okiratba foglalt egyoldalú kötelezettségvállalást tesz a szerződés, illetve a szerződésmódosítás szerinti kötelezettsége fennállásáról és a jelzálog-hitelintézet követelései e szerződések alapján történő kielégítésének tűréséről.
7. §27 A jelzálog-hitelintézet jogosult az előtörlesztés miatt keletkező költségeinek megtérítésére. Fogyasztónak nyújtott hitel esetében az előtörlesztésre – törvény eltérő rendelkezése hiányában – a fogyasztónak nyújtott hitelről szóló 2009. évi CLXII. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
8. § (1)28 Jelzálog-hitelintézet kizárólag jelzáloghitelt, valamint kapcsolódó kölcsönrészt vásárolhat meg, előlegezhet meg (ideértve a faktoringot és a forfetírozást is), valamint számítolhat le (a továbbiakban együtt: jelzáloghitel vásárlás).
(2)29 Jelzálog-hitelintézet olyan jelzáloghitel-szerződésből vagy kapcsolódó kölcsönszerződésből eredő követelést vásárolhat meg pénzügyi intézménytől, illetve biztosító részvénytársaságtól,
a) amely szerződést Magyarország vagy EGT-állam területén lévő ingatlanon alapított jelzálogjog biztosít és a jogosult javára elidegenítési és terhelési tilalmat kötöttek ki, vagy a jelzálogjogot alapító szerződésben szerepel az a tájékoztatás, hogy ha a jelzálog-hitelintézet az eredeti jogosult helyébe lép, a jelzálog-hitelintézet javára elidegenítési és terhelési tilalom áll fenn, és a kapcsolódó kölcsönrész esetében a 3. § (3) bekezdésében meghatározott szabályok szerint kötöttek,
b) amely az eladó pénzügyi intézmény vagy biztosító részvénytársaság könyvvizsgálója szerint problémamentes minősítésű,
c) amelynek fedezetéül szolgáló ingatlan hitelbiztosítéki értékét a jelzálog-hitelintézet az erre vonatkozó szabályok betartásával állapította meg, és a jelzáloghitel tőkeösszege nem haladja meg a hitelbiztosítéki értéket, a kapcsolódó kölcsönrész tőkeösszege és kamata pedig nem haladja meg az állami készfizető kezességvállalással biztosított összeget, és
(3)30 Ha a felek a jelzáloghitel-vásárlásról szóló szerződésben másként nem állapodnak meg, úgy a jelzáloghitel-vásárlással az ennek tárgyát képező, illetve az ezt biztosító szerződéses jogviszonyból származó és az eladó pénzügyi intézményt vagy biztosító részvénytársaságot megillető valamennyi jog átszáll a jelzálog-hitelintézetre.
(4)31 Jelzálog-hitelintézet olyan Magyarország területén lévő ingatlanon alapított önálló zálogjogot vásárolhat meg,
a) amelyet az eladó hitelintézet jelzáloghitel biztosítékaként a (2) bekezdésben meghatározott valamennyi egyéb feltételnek megfelelően alapított, és
b) amelyet az eladó hitelintézet – az eladással egyidejűleg – részletvétel keretében vagy halasztott fizetés mellett azzal a feltétellel vásárol vissza, hogy a jelzálogjog a visszavásárló hitelintézetre a teljes vételár megfizetése napján száll át.
(5)32 A jelzálog-hitelintézet (4) bekezdés b) pontja szerinti vételár-követelése (a továbbiakban: visszavásárlási vételár) nem haladhatja meg az önálló zálogjoggal biztosított jelzáloghitelből és a kapcsolódó kölcsönrészből még fennálló követelés mértékét.
(6)33 Ha a visszavásárló hitelintézet a jelzálog-hitelintézettel megkötött visszavásárlási szerződésből, illetőleg szerződésekből eredő bármely fizetési kötelezettségét megszegi, továbbá, ha a Felügyelet a visszavásárló hitelintézet felszámolását kezdeményezte, a felszámolás iránti kérelem bírósághoz történő benyújtásának napjával valamennyi visszavásárlási szerződéssel érintett, önálló zálogjoggal biztosított jelzáloghitel és a kapcsolódó kölcsönrész a (3) bekezdés szerinti jogkövetkezménnyel a jelzálog-hitelintézetet illeti meg, amely – törvényi engedményesként – e tényről maga is jogosult a kötelezettet az engedményező értesítési kötelezettségének hatályával [Ptk. 328. § (4) bek.] tájékoztatni. Ebben az esetben a jelzálog-hitelintézet az elszámolás során csak a visszavásárlási vételárnak azt a részét köteles a hitelintézetnek kiadni, amellyel az – a visszavásárlási vételár eddig törlesztett és a jelzálog-hitelintézetet megillető hitel, illetve az abból még fennálló, a hitelintézet által elszámolt értékvesztéssel csökkentett követelés együttes összegét figyelembe véve – többet teljesített.
9. § (1)34 Jelzálog-hitelintézet közvetlen tulajdoni részesedést – más hitelintézet, biztosító részvénytársaság, befektetési alapkezelő, befektetési vállalkozás, illetve járulékos vállalkozás kivételével – csak olyan gazdasági társaságban szerezhet, illetve tarthat meg, amely kizárólag a 10. § (2) bekezdése alapján megszerzett ingatlanok kezelésével, hasznosításával, értékesítésével összefüggő tevékenységet végez.
(3) A (2) bekezdés szerinti korlátozásnál nem kell figyelembe venni a jelzálog-hitelintézet tulajdonába csak átmenetileg, a szerzés időpontjától számított legfeljebb hároméves időtartamra, felszámolás vagy végrehajtás következtében került – elkülönítetten nyilvántartott és elkülönítetten kezelt, rendszeresen minősített – tulajdoni hányadokat.
(2) Jelzálog-hitelintézet ingatlanokat – a közvetlen banküzemi célt szolgáló ingatlanokon kívül – kizárólag
11. § (1)35 A jelzáloglevél kizárólag a jelzálog-hitelintézet által e törvény alapján kibocsátott névre szóló, átruházható értékpapír.
(2)36 A Magyarország területén előállított jelzáloglevélre a kötvényről szóló jogszabály37 rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
d)39 a jelzáloglevél tulajdonosának megnevezését;
(4)40 Amennyiben a jelzáloglevél előállítására a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (a továbbiakban: OECD) más tagállamában kerül sor, a (3) bekezdés d) pontjában, a 12. § (2) bekezdésében és a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény (a továbbiakban: Tpt.) 6. §-ának (3) bekezdésében foglaltakat nem kell alkalmazni. Ebben az esetben a jelzáloglevél névre szólónak minősül, ha a nyilvántartására szolgáló számla tulajdonosa egyértelműen beazonosítható. Az ekként előállított jelzáloglevél nem veszíti el jelzáloglevél-minőségét abban az esetben sem, ha az értékpapír letéti őrzési, vagy értékpapír letétkezelési tevékenység végzésére jogosult szervezetnél letétbe helyezett, összevont címletű jelzáloglevelet az alapcímletnek megfelelő egyedi értékpapírrá alakítják. Az előállítás módjára az előállítás helyének joga az irányadó.
12. § (1)41 Egy sorozatban csak azonos jogokat megtestesítő, azonos névértékű jelzáloglevelek bocsáthatók ki. Az azonos sorozathoz tartozó jelzálogleveleket – a dematerializált formában kibocsátott jelzáloglevelek kivételével – folyamatos sorszámozással kell ellátni, és azonos formátumban kell kibocsátani. Az azonos sorozatban kibocsátott jelzáloglevelek összevont címletként is kibocsáthatók.
13. §42 (1)43
(2)44 Ha a jelzáloglevél kibocsátása során a Tpt. 45. §-a (2) bekezdése szerint ismertető kerül közzétételre, annak az előírásain túlmenően tartalmaznia kell a kibocsátás alapjául szolgáló rendes és pótfedezet értékét is.
(3)45 A visszavásárolt jelzálogleveleket újból forgalomba hozni nem lehet. Az ilyen jelzáloglevelek forgalomból kivontnak minősülnek és azok fedezetét a jelzálog-hitelintézet nem köteles biztosítani.
14. § (1)46 A jelzálog-hitelintézetnek mindenkor rendelkeznie kell a forgalomban levő jelzáloglevelek még nem törlesztett névértéke és kamata összegét meghaladó értékű fedezettel. A fedezet rendes fedezetet és pótfedezetet tartalmazhat.
(2)47 Az (1) bekezdésben meghatározott követelményt a jelzálog-hitelintézetnek oly módon kell teljesítenie, hogy
(3)48 Rendes fedezetként azon jelzáloghitelből eredő tőkekövetelés és a szerződés alapján járó kamat, valamint a fennálló tőkekövetelés százalékában meghatározott, a kölcsönszerződés szerint a futamidő alatt rendszeresen felszámítható kezelési költség (a továbbiakban: kamat jellegű bevétel) vehető figyelembe, amely fedezetéül kikötött jelzálogjog az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzésre került. Rendes fedezetként a visszavásárlási vételár, valamint a kapcsolódó kölcsönrészből eredő tőkekövetelés és a szerződés alapján járó kamat, valamint kamat jellegű bevétel, továbbá a származtatott (derivatív) ügylet (6) bekezdés szerinti értéke is figyelembe vehető.
(4)49 A jelzáloglevelek mindenkori fedezetét – a (2) bekezdés szerinti megfelelés mellett – a jelzálog-hitelintézet a jelenérték alapján is biztosítani köteles.
(5)50 Amennyiben a jelzáloglevelek és azok fedezetei nem azonos devizában állnak fenn, úgy a jelzálog-hitelintézet köteles az árfolyamkockázatot származtatott (derivatív) ügylet megkötésével kiküszöbölni.
(6)51 Ha a jelzálog-hitelintézet az általa kibocsátott jelzálogleveleket, illetőleg azok fedezetét érintő származtatott (derivatív) ügyletet köt, úgy ezen származtatott (derivatív) ügyletet jogosult a derivatív partner szerződésben megadott előzetes hozzájárulása esetén – az erre vonatkozó külön jogszabályi rendelkezések szerint – a jelzáloglevelek rendes fedezeteként figyelembe venni. A derivatív partner a fedezetbe vont származtatott (derivatív) ügylet tekintetében felmondási jogát a jelzálog-hitelintézet fizetésképtelensége esetén nem gyakorolhatja. Rendes fedezetként a származtatott (derivatív) ügyletből származó követelésnek vagy kötelezettségnek az ezek fedezetéül szolgáló biztosítékkal korrigált összegét kell nyilvántartásba venni. Ha a korrigált összeg a jelzálog-hitelintézet számára kötelezettség, akkor azt negatív előjellel kell a fedezetek között számba venni. A rendes fedezetbe vont származtatott (derivatív) ügyletekből fennálló követelések és kötelezettségek jelenértéken számított egyenlege nem haladhatja meg a forgalomban lévő jelzáloglevelekből származó kötelezettségek jelenértékének 12%-át.
(7)52 Ha a jelzáloghitelből eredő tőkekövetelés, illetve visszavásárlási vételár összege a fedezetül lekötött ingatlan hitelbiztosítéki értékének hatvan százalékát meghaladja, rendes fedezetként legfeljebb 60% mértékéig vehető figyelembe. Amennyiben a fedezetül lekötött ingatlan lakóingatlan [a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 147. §-a (4) bekezdésének a) pontja], akkor a jelzáloghitelből eredő tőkekövetelés, illetve visszavásárlási vételár összege a hitelbiztosítéki érték 70%-áig vehető rendes fedezetként figyelembe.
(8)53 A fedezeten belül a rendes fedezet aránya nem lehet kevesebb nyolcvan százaléknál.
(9)54 A (8) bekezdésben meghatározott arányt a jelzálog-hitelintézetnek működése harmadik naptári évétől kell elérnie.
(10)55 A jelzáloglevelek fedezetén belül a rendes fedezet aránya a jelzálog-hitelintézet működésének első évében nem lehet kevesebb hatvan, a második évében pedig hetven százaléknál.
(11)56 A pótfedezet a rendes fedezet kiegészítésére szolgál és a következő eszközökből állhat:
a)57 a Magyar Nemzeti Banknál elkülönített, zárolt pénzforgalmi számlán tartott pénz,
b)58 az Európai Unió, az EGT és az OECD tagállamainak nemzeti bankjai, valamint az Európai Központi Bank által kibocsátott értékpapír,
c)59 az Európai Unió, az EGT és az OECD tagállamai, illetve teljes jogú tagjai által kibocsátott értékpapír,
g) a Magyar Állam készfizető kezességvállalása mellett nyújtott – a 3. § (3) bekezdésében szabályozott körbe nem tartozó – hitel,
h)60 a hitelezési kockázat kezeléséről és tőkekövetelményéről szóló 196/2007. (VII. 30.) Korm. rendelet 14. §-ának (1) bekezdése szerint fedezett kötvénynek minősülő azon értékpapír, amelyet valamely tagállam nemzeti bankja, vagy az Európai Központi Bank elfogadható fedezetnek minősített, ide nem értve a jelzálog-hitelintézet saját kibocsátású jelzálogleveleit, valamint a Hpt. 2. számú mellékletének II/5. pontja értelmében a jelzálog-hitelintézettel szoros kapcsolatban álló hitelintézet vagy befektetési vállalkozás által kibocsátott fedezett kötvényt.
(12)61 A (11) bekezdés c), d), f) és h) pontjaiban felsorolt egyazon kötelezettel szembeni összes követelés pótfedezetként legfeljebb a jelzálog-hitelintézetek által kibocsátott, forgalomban lévő jelzáloglevelek névértékének 2%-áig vehető figyelembe. A (11) bekezdés h) pontjában felsorolt eszközök együttesen legfeljebb a pótfedezetek összegének 25%-áig vehetők figyelembe pótfedezetként, illetve összegük nem haladhatja meg a jelzálog-hitelintézet által kibocsátott, forgalomban lévő jelzáloglevelek névértékének 5%-át.
(13)62 A jelzálog-hitelintézet haladéktalanul jelenti a Felügyeletnek, ha
(14)63 A jelzáloglevelek rendes fedezetét biztosító zálogtárgyakról, a rendes és a pótfedezeti értékekről a jelzálog-hitelintézet fedezet-nyilvántartást vezet, amelyben a fedezeteket egyedileg mutatja ki.
(15)64 A jelzálog-hitelintézet fedezet-nyilvántartási szabályzatot készít, melyet a Felügyelet hagy jóvá.
14/A. §65 (1) EGT-jelzáloghitel akkor vonható rendes fedezetbe, ha a jelzálog-hitelintézet
(2) Az (1) bekezdés c) pontjának megfelelő fedezet-nyilvántartási szabályzatot a Felügyelet abban az esetben hagyja jóvá, ha az (1) bekezdés a)–b) pontjában foglalt feltételek az adott tagállam területén lévő ingatlanon alapított jelzálogjog fedezete mellett nyújtott jelzáloghitel esetében teljesülnek.
15. § (1)66 A jelzálog-hitelintézet, átalakítása vagy felszámolása esetén, a Felügyelet engedélyével a jelzáloglevélből és a fedezetbe vont származtatott (derivatív) ügyletből eredő kötelezettségét egészben vagy részben más jelzálog-hitelintézetre átruházhatja.
(2)67 Jelzáloglevélből és származtatott (derivatív) ügyletből eredő kötelezettség átruházása során a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) tartozásátvállalásra vonatkozó szabályait kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy az átruházáshoz nem szükséges a jelzáloglevél-tulajdonos és a fedezetbe vont származtatott (derivatív) ügylet szerződött partnerének hozzájárulása. Az átruházással – az engedély kézhezvételének időpontjától – a jelzáloglevélből és a fedezetbe vont származtatott (derivatív) ügyletből eredő kötelezettség az átvevő jelzálog-hitelintézetet terheli.
c)68 az átruházandó jelzáloglevelekhez kapcsolódó fedezetek tételes megjelölését, ezen belül a fedezetbe vont származtatott (derivatív) ügyletekre vonatkozó részletes információkat, valamint a fedezetül lekötött ingatlanok hitelbiztosítéki értékének feltüntetését;
f)69 részleges átruházás esetén annak igazolását, hogy az átruházás a jelzálog-hitelintézet fizetőképességének folyamatos fenntartása és a jelzáloglevél-tulajdonosok kielégítése érdekében szükséges, illetve a vagyonellenőr írásbeli nyilatkozatát arról, hogy az átruházással nem érintett jelzáloglevelek tulajdonosai az átruházást követően nem kerülnek hátrányosabb helyzetbe.
(4)70 A Felügyelet az átruházás engedélyezését megtagadja, ha az veszélyezteti az átruházással érintett jelzáloglevelekből eredő kötelezettségek teljesítését. A Felügyelet részleges átruházás esetén az átruházás engedélyezését akkor is megtagadhatja, ha az az átruházással nem érintett jelzáloglevelekből eredő kötelezettségek teljesítését veszélyezteti.
(7) Az állományt átvevő jelzálog-hitelintézet az állomány átvételéről és az átadó jelzálog-hitelintézet által forgalomba hozott jelzáloglevelek bevonásáról – az engedélyező határozat kézhezvételétől számított harminc napon belül – egy országos napilapban és a tőzsde lapjában hirdetményt köteles közzétenni.
(2)71 Vagyonellenőri megbízatást csak könyvvizsgáló társaság vagy természetes személy kaphat.
(4)72 Vagyonellenőri megbízást csak olyan természetes személy kaphat, aki
d)73 a jelzálog-hitelintézettel, illetve az a) pontban meghatározott személyekkel üzleti kapcsolatban, illetve a jelzálog-hitelintézetnél minősített befolyással rendelkező tulajdonos alkalmazásában áll;
e) a jelzálog-hitelintézetnek – bármilyen jogcímen – tartozik.
(8) A vagyonellenőrt megbízója – vagyonellenőri tevékenysége körében – nem utasíthatja.
(10) A vagyonellenőrt a tevékenysége során tudomására jutott tények, adatok, üzleti információk tekintetében – a 17. § (2) bekezdésében meghatározott eset kivételével – titoktartási kötelezettség terheli.
b)74 a 14. § (11) bekezdése szerint részletezett pótfedezeti értékeket.
19. §75 A jelzálog-hitelintézet éves jelentésének a Tpt.-ben előírt tartalmi követelményeken túl az alábbiakat is tartalmaznia kell:
20. §76 (1) Jelzálog-hitelintézet elleni felszámolási eljárás során a hitelintézetek felszámolására vonatkozó szabályokat a (2)–(6) bekezdésben, valamint a 20/A. §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A jelzáloglevelekből és a fedezetbe vont származtatott (derivatív) ügyletekből eredő követelések teljesítése érdekében a bíróság – a felszámolást elrendelő végzésében – a felszámolón túl fedezeti gondnokot is kirendel, a fedezeti gondnok pedig e feladat ellátására a vele létesített munkaviszony, tagsági viszony vagy megbízási jogviszony alapján a nevében eljáró természetes személyt nevez ki, aki nem lehet azonos a felszámoló által a jelzálog-hitelintézet felszámolásának lefolytatására kinevezett felszámolóbiztossal.
(4) A jelzáloglevelekből eredő követeléseket a fedezeti gondnok – a felszámolónak történő bejelentésükre tekintet nélkül – a jelzálog-hitelintézet (5) bekezdésben meghatározott vagyontárgyai terhére, a felszámolási eljáráson kívül, a jelzáloglevélben foglalt kamatfizetési és beváltási (törlesztési) időpontokban elégíti ki. A rendes fedezetek nyilvántartásába bejegyzett származtatott (derivatív) ügyletek szerződött partnereit a fedezetbe vont ügyletből eredő követeléseik erejéig a jelzáloglevél-tulajdonosokkal azonos jogok illetik, ezen követeléseik kielégítésére a jelzáloglevelekből eredő követelések kielégítésére irányadó szabályokat értelemszerűen alkalmazni kell.
(5) Jelzálog-hitelintézet felszámolása esetén – a fedezeti gondnok díjának, és a jelen bekezdésben meghatározott egyes követelések nyilvántartásával és érvényesítésével, valamint a vagyonellenőr tevékenységével kapcsolatos költségek kiegyenlítését követően – kizárólag a jelzáloglevél-tulajdonosokkal szemben fennálló kötelezettség kielégítésére használható fel
(6) Ha a jelzáloglevelekből, és a fedezetbe vont származtatott (derivatív) ügyletekből eredő követelések kielégítésére a követelések megnyíltakor a jelzálog-hitelintézet (5) bekezdésben meghatározott vagyontárgyai nem elegendőek, a jelzáloglevelek tulajdonosainak, és a fedezetbe vont származtatott (derivatív) ügyletek szerződött partnereinek követelései a fedezetből követelésük arányában kerülnek kielégítésre. Ha a követelés lejáratakor arányos kielégítés történt, úgy az (5) bekezdésben meghatározott vagyontárgyakból származó későbbi bevételek terhére és erejéig a fedezeti gondnok köteles a ki nem elégített követeléseket – a lejáratok sorrendjében, azonos lejáratú követelések tekintetében követelésarányosan – kifizetni. Késedelmes teljesítés esetén a jelzáloglevél-tulajdonos az érintett jelzáloglevélre vonatkozó kibocsátási feltételekben meghatározott mértékben késedelmi kamatra is jogosult. Az eredeti lejárati időtől kezdődően járó késedelmi kamatot a jelzáloglevelekből eredő tőke- és kamatkövetelések kielégítését követően kell kiegyenlíteni.
20/A. §77 (1) A fedezeti gondnokra a pénzügyi intézmény felszámolójára, a fedezeti gondnoki feladatok ellátására kinevezett természetes személyre pedig a felszámolóbiztosra irányadó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
(2) A fedezeti gondnok a felszámolás kezdő időpontjától kezdődően kizárólagosan jogosult a 20. § (5) bekezdésében meghatározott vagyontárgyak tekintetében – a vagyonellenőri jogosultságok változatlan fennállása mellett – a jelzálog-hitelintézet nevében eljárni.
(4) A fedezeti gondnok köteles mindent megtenni annak érdekében, hogy a 20. § (5) bekezdésében meghatározott vagyontárgyakból mindenkor biztosított legyen a követelések esedékességkor történő teljes körű kielégítése (fizetőképesség folyamatos fenntartása). Ha ez maradéktalanul nem biztosítható, úgy a fedezeti gondnok úgy köteles eljárni, hogy – a jelzáloglevelek lejárati időpontjától függetlenül – a jelzáloglevél-tulajdonosok kielégítése tőkekövetelésük arányában történjen.
(8) A bíróság – ide nem értve a felszámolási zárómérleg elfogadását – azt követően jogosult a felszámolás befejezéséről, és a jelzálog-hitelintézet megszüntetéséről dönteni, hogy a jelzáloglevelekből, valamint a fedezetbe vont származtatott (derivatív) ügyletekből eredő valamennyi követelést kielégítették, más jelzálog-hitelintézetre átruházták, vagy az ezek fedezetére szolgáló vagyon teljes mértékben felhasználásra került.
21. § (1) Jelzálog-hitelintézet elleni végrehajtási eljárás során a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvényt a (2)–(3) bekezdésben foglalt eltéréssel kell alkalmazni.
(2)78 A jelzálog-hitelintézet 20. § (5) bekezdésében meghatározott vagyontárgyaira – követeléseik erejéig – kizárólag a jelzáloglevél-tulajdonosok, valamint a fedezetbe vont származtatott (derivatív) ügyletekből fennálló követelések tekintetében ezen ügyletek szerződött partnerei vezethetnek végrehajtást.
(3)79 A jelzáloglevél-tulajdonosokkal, illetve a fedezetbe vont származtatott (derivatív) ügyletek szerződött partnereivel szemben fennálló kötelezettség kielégítésére a végrehajtási költségek kiegyenlítését követően kerül sor.
22. §80 A Felügyelet a jelzálog-hitelintézet felett a Hpt.-ben és a Tpt.-ben meghatározottakon túl különleges felügyeletet gyakorol. A különleges felügyelet keretében a Felügyelet az általa összeállított vizsgálati terv szerint a jelzálog-hitelintézetnél évenként helyszíni ellenőrzést végez.
23. §81 A Felügyelet a Hpt.-ben és a Tpt.-ben meghatározottakon túlmenően a következő intézkedést és kivételes intézkedést alkalmazhatja:
b)82 a jelzáloglevelekből eredő kötelezettség és a fedezetet képező jelzáloghitel-állomány, ideértve a visszavásárlási vételárból eredő követelésállományt is (a továbbiakban együtt: jelzáloghitel-állomány), továbbá a pótfedezet átruházására kötelezheti a jelzálog-hitelintézetet, ha tőkemegfelelési mutatója – kilencven napot meghaladóan – négy százaléknál alacsonyabb, és azt a Felügyelet által megállapított határidőn belül nem tudják helyreállítani.
24. §83 (1)–(3)
25/A. §86 (1) Fióktelep formájában működő jelzálog-hitelintézetet kizárólag olyan külföldi hitelintézet létesíthet, amelynek jogában áll jelzáloglevelet kibocsátani. Jelzáloglevél alatt e rendelkezés szempontjából az alábbi feltételekkel kibocsátott értékpapírt kell érteni:
(2)87 E törvény az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 85/611/EGK (1985. december 20.) tanácsi irányelvet módosító 88/220/EGK (1988. március 22.) tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
27. § (1)88 Felhatalmazást kap
a)89 az agrárpolitikáért felelős miniszter, hogy a termőföld,90
b)91 a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter, hogy a termőföldön kívüli egyéb ingatlanok
hitelbiztosítéki értéke meghatározásának módszertani elveit rendeletben állapítsa meg.92
(2)93 Felhatalmazást kap a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter, hogy:
a) a származtatott (derivatív) ügyletek fedezetbe vonására és nyilvántartására vonatkozó részletszabályokat,94 valamint
b) a jelzáloglevelek fedezete körében alkalmazandó jelenérték számítás szabályait,95
28. §97
29. §98
30. §99
31. §100
35. §104
1 A törvényt az Országgyűlés az 1997. április 29-i ülésnapján fogadta el. A kihirdetés napja: 1997. május 8.
2 Az 1. § a 2011: CCI. törvény 137. § a) pontja szerint módosított szöveg.
3 A 2. § (2) bekezdése a 2007: CXXXVIII. törvény 187. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
4 A 2. § (3) bekezdése a 2009: LXXXV. törvény 98. §-a szerint módosított szöveg.
5 A 2. § (4) bekezdését a 2006: CXII. törvény 22. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte.
6 A 3. § (1) bekezdése a 2007: LI. törvény 82. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
7 A 3. § (2) bekezdésének b) pontja a 2006: CXII. törvény 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
8 A 3. § (2) bekezdésének e) pontja a 2004: XLVIII. törvény 23. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
9 A 3. § új (3) bekezdését a 2003: CXVI. törvény 95. § (1) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (3)–(4) bekezdés számozását (4)–(5) bekezdésre változtatva.
10 A 3. § eredeti (3) bekezdésének számozását (4) bekezdésre változtatta a 2003: CXVI. törvény 95. § (1) bekezdése. A 3. § (4) bekezdését a 2006: CXII. törvény 22. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2011: LXXV. törvény 15. §-a iktatta be.
11 A 3. § (4) bekezdését a 2001: L. törvény 56. §-a iktatta be, számozását (5) bekezdésre változtatta a 2003: CXVI. törvény 95. § (1) bekezdése. A 3. § (5) bekezdése a 2009: LVI. törvény 162. §-ával megállapított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
12 A 3. § új (6) bekezdését a 2007: LI. törvény 82. § (3) bekezdése iktatta be, egyidejűleg a korábbi (6) bekezdés számozását (10) bekezdésre változtatva. A 3. § (6) bekezdését a 2009: LVI. törvény 164. §-a hatályon kívül helyezte. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
13 A 3. § (7)–(9) bekezdését a 2007: LI. törvény 82. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2009: LVI. törvény 164. §-a. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
14 A 3. § (6) bekezdését a 2004: XLVIII. törvény 23. § (2) bekezdése iktatta be, számozását (10) bekezdésre változtatta a 2007: LI. törvény 82. § (3) bekezdése.
15 A 3/A. §-t a 2006: CXII. törvény 2. §-a iktatta be.
16 A 3/A. § (2) bekezdésének c) pontja a 2007: LI. törvény 82. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
17 A 4. § (2) bekezdését a 2009: CL. törvény 169. § (11) bekezdése hatályon kívül helyezte.
18 A 4. § (3) bekezdését a 2004: XLVIII. törvény 24. §-a iktatta be.
19 Az 5. § (1) bekezdése a 2006: CXII. törvény 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
20 Az 5. § (2) bekezdése a 2004: XLVIII. törvény 25. §-ával megállapított szöveg.
21 Az 5. § (3) bekezdése a 2006: CXII. törvény 4. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
22 Az 5. § (4) bekezdése a 2006: CXII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
23 Az 5. § új (5) bekezdését az 1997: CX. törvény 27. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (5) bekezdésének számozását (6) bekezdésre változtatta. Az 5. § (5) bekezdését a 2007: CXXVI. törvény 440. §-a hatályon kívül helyezte.
24 Az 5. § eredeti (5) bekezdésének számozását (6) bekezdésre változtatta az 1997: CX. törvény 27. §-a. Az 5. § (6) bekezdését a 2006: CXII. törvény 22. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte.
25 Az 5. § (7) bekezdését a 2001: L. törvény 57. §-a iktatta be, szövege a 2006: CIX. törvény 73. § (1) bekezdésének r) pontja, a 2009: LVI. törvény 163. §-a, a 2010: CLII. törvény 2. § (35) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 6. §-a alapján a 2011. január 1-jét követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
26 A 6. § a 2006: CXII. törvény 5. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 22. § (2) bekezdése alapján a rendelkezést a 2007. január 1. napját megelőzően megkötött jelzáloghitel szerződések módosítása esetén is alkalmazni kell.
27 A 7. § a 2011: CXXI. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
28 A 8. § (1) bekezdése a 2003: CXVI. törvény 95. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
29 A 8. § (2) bekezdése a 2006: CXII. törvény 6. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
30 A 8. § (3) bekezdését a 2001: L. törvény 59. §-a iktatta be, szövege a 2006: CXII. törvény 6. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
31 A 8. § (4) bekezdését a 2001: L. törvény 59. §-a iktatta be, szövege a 2006: CXII. törvény 6. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
32 A 8. § (5) bekezdését a 2001: L. törvény 59. §-a iktatta be, szövege a 2010: CLIX. törvény 91. §-ával megállapított szöveg.
33 A 8. § (6) bekezdését a 2001: L. törvény 59. §-a iktatta be, szövege a 2006: CXII. törvény 6. § (4) bekezdésével megállapított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 22. § (3) bekezdése alapján a rendelkezést a 2007. január 1. napját követően indult felszámolási eljárásokban kell alkalmazni.
34 A 9. § (1) bekezdése a 2006: CXII. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
35 A 11. § (1) bekezdése a 2004: XLVIII. törvény 27. §-ával megállapított szöveg.
36 A 11. § (2) bekezdése a 2007: CXXXVIII. törvény 187. § (2) bekezdésével megállapított, a 2011: CCI. törvény 137. § b) pontja szerint módosított szöveg.
37 Lásd a 285/2001. (XII. 26.) Korm. rendeletet.
38 A 11. § (3) bekezdésének c) pontját a 2006: CXII. törvény 22. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte.
39 A 11. § (3) bekezdésének d) pontja a 2006: CXII. törvény 8. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
40 A 11. § (4) bekezdése a 2010: CLIX. törvény 92. §-ával megállapított szöveg.
41 A 12. § (1) bekezdése a 2006: CXII. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
42 A 13. § a 2001: CXX. törvény 444. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
43 A 13. § (1) bekezdését a 2005: CLXXXVI. törvény 181. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
44 A 13. § (2) bekezdése a 2007: CXXXVIII. törvény 187. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
45 A 13. § (3) bekezdését a 2004: XLVIII. törvény 28. §-a iktatta be.
46 A 14. § (1) bekezdése a 2004: XLVIII. törvény 29. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
47 A 14. § (2) bekezdése a 2004: XLVIII. törvény 29. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
48 A 14. § (3) bekezdése a 2006: CXII. törvény 11. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
49 A 14. § új (4) bekezdését a 2004: XLVIII. törvény 29. § (4) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (4) bekezdés számozását (7) bekezdésre változtatva. A 14. § (4) bekezdése a 2006: CXII. törvény 11. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
50 A 14. § új (5) bekezdését a 2004: XLVIII. törvény 29. § (4) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (5) bekezdés számozását (8) bekezdésre változtatva.
51 A 14. § új (6) bekezdését a 2004: XLVIII. törvény 29. § (4) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (6) bekezdés számozását (9) bekezdésre változtatva. A 14. § (6) bekezdése a 2006: CXII. törvény 11. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
52 A 14. § (4) bekezdése a 2001: L. törvény 60. §-ával megállapított szöveg, számozását (7) bekezdésre változtatta a 2004: XLVIII. törvény 29. § (4) bekezdése. A 14. § (7) bekezdése a 2006: CXII. törvény 11. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
53 A 14. § eredeti (5) bekezdésének számozását (8) bekezdésre változtatta a 2004: XLVIII. törvény 29. § (4) bekezdése.
54 A 14. § eredeti (6) bekezdésének számozását (9) bekezdésre változtatta a 2004: XLVIII. törvény 29. § (4) bekezdése. A 14. § (9) bekezdése a 2006: CXII. törvény 11. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
55 A 14. § eredeti (7) bekezdésének számozását (10) bekezdésre változtatta a 2004: XLVIII. törvény 29. § (4) bekezdése.
56 A 14. § eredeti (8) bekezdésének számozását (11) bekezdésre változtatta a 2004: XLVIII. törvény 29. § (4) bekezdése. A 14. § (11) bekezdése a 2006: CXII. törvény 11. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
57 A 14. § (11) bekezdésének a) pontja a 2009: LXXXV. törvény 98. §-a szerint módosított szöveg.
58 A 14. § (11) bekezdés b) pontja a 2010: CLIX. törvény 93. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
59 A 14. § (11) bekezdésének c) pontja a 2007: LI. törvény 82. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
60 A 14. § (11) bekezdés h) pontját a 2010: CLIX. törvény 93. § (2) bekezdése iktatta be.
61 A 14. § új (12) bekezdését a 2006: CXII. törvény 11. § (7) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (12)–(14) bekezdésének számozását (13)–(15) bekezdésre változtatta. A 14. § (12) bekezdése a 2010: CLIX. törvény 93. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
62 A 14. § eredeti (9) bekezdésének számozását (12) bekezdésre változtatta a 2004: XLVIII. törvény 29. § (4) bekezdése. A 14. § (12) bekezdésének számozását (13) bekezdésre változtatta a 2006: CXII. törvény 11. § (7) bekezdése.
63 A 14. § eredeti (10) bekezdésének számozását (13) bekezdésre változtatta a 2004: XLVIII. törvény 29. § (4) bekezdése. A 14. § (13) bekezdésének számozását (14) bekezdésre változtatta a 2006: CXII. törvény 11. § (7) bekezdése.
64 A 14. § eredeti (11) bekezdésének számozását (14) bekezdésre változtatta a 2004: XLVIII. törvény 29. § (4) bekezdése. A 14. § (14) bekezdésének számozását (15) bekezdésre változtatta a 2006: CXII. törvény 11. § (7) bekezdése.
65 A 14/A. §-t a 2006: CXII. törvény 12. §-a iktatta be.
66 A 15. § (1) bekezdése a 2006: CXII. törvény 13. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
67 A 15. § (2) bekezdése a 2006: CXII. törvény 13. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
68 A 15. § (3) bekezdésének c) pontja a 2006: CXII. törvény 13. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
69 A 15. § (3) bekezdésének f) pontját a 2006: CXII. törvény 13. § (4) bekezdése iktatta be.
70 A 15. § (4) bekezdése a 2006: CXII. törvény 13. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
71 A 16. § (2) bekezdése a 2003: XXXIX. törvény 55. § (1) bekezdésének c) pontja szerint módosított szöveg.
72 A 16. § (4) bekezdése a 2003: XXXIX. törvény 55. § (1) bekezdésének c) pontja szerint módosított szöveg.
73 A 16. § (6) bekezdés d) pontja a 2008: CIII. törvény 40. §-ával megállapított szöveg.
74 A 18. § (2) bekezdésének b) pontja a 2006: CXII. törvény 14. §-ával megállapított szöveg.
75 A 19. § bevezető szövegrésze a 2001: CXX. törvény 444. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
76 A 20. § a 2006: CXII. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
77 A 20/A. §-t a 2006: CXII. törvény 16. §-a iktatta be.
78 A 21. § (2) bekezdése a 2006: CXII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
79 A 21. § (3) bekezdése a 2006: CXII. törvény 17. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
80 A 22. § a 2006: CXII. törvény 18. §-ával megállapított szöveg.
81 A 23. § bevezető szövegrésze a 2001: CXX. törvény 444. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
82 A 23. § b) pontja a 2001: L. törvény 61. §-ával megállapított, a 2006: CXII. törvény 22. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
83 A 24. §-t a 2009: CXLVIII. törvény 84. § (5) bekezdés g) pontja hatályon kívül helyezte.
84 A 24. § (4) bekezdését a 2007: CXXXV. törvény 58. § (1) bekezdésének c) pontja hatályon kívül helyezte.
85 A 25. §-t és az azt megelőző alcímet a 2008: XLVII. törvény 54. § e) pontja hatályon kívül helyezte.
86 A 25/A. §-t és az előtte lévő címet az 1997: CLVIII. törvény 64. §-a iktatta a szövegbe. Hatályos 1998. január 1. napjától.
87 A 26. § (2) bekezdése a 2006: CXII. törvény 20. §-ával megállapított szöveg.
88 A 27. § eredeti szövegének jelölését (1) bekezdésre változtatta a 2004: XLVIII. törvény 30. §-a.
89 A 27. § (1) bekezdésének a) pontja a 2006: CIX. törvény 170. § (3) bekezdésének e) pontja szerint módosított szöveg.
90 Lásd az 54/1997. (VIII. 1.) FM rendeletet.
91 A 27. § (1) bekezdésének b) pontja a 2006: CIX. törvény 170. § (3) bekezdésének e) pontja szerint módosított szöveg.
92 Lásd a 25/1997. (VIII. 1.) PM rendeletet.
93 A 27. § (2) bekezdését beiktatta, egyidejűleg a § eredeti szövegének jelölését (1) bekezdésre változtatta a 2004: XLVIII. törvény 30. §-a. A 27. § (2) bekezdésének felvezető szövege a 2006: CIX. törvény 170. § (3) bekezdésének e) pontja szerint módosított szöveg.
94 Lásd az 5/2007. (III. 28.) PM rendeletet.
95 Lásd a 40/2005. (XII. 9.) PM rendeletet.
96 A 27. § (2) bekezdésének c) pontját a 2006: CXII. törvény 21. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2009: LVI. törvény 164. §-a.
97 A 28. §-t és az azt megelőző alcímeket a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 295. pontja hatályon kívül helyezte.
98 A 29. §-t és az azt megelőző alcímet a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 295. pontja hatályon kívül helyezte.
99 A 30. §-t és az azt megelőző alcímet a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 295. pontja hatályon kívül helyezte.
100 A 31. §-t a 2001: CXX. törvény 450. §-a (2) bekezdésének i) pontja hatályon kívül helyezte. A 31. §-t megelőző alcímet a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 295. pontja hatályon kívül helyezte.
101 A 32.§-t a 2000: XCVIII. törvény 118.§-a (3) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte. A 32. §-t megelőző alcímet a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 295. pontja hatályon kívül helyezte.
102 A 33. §-t és az azt megelőző alcímet a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 295. pontja hatályon kívül helyezte.
103 A 34. §-t és az azt megelőző alcímet a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 295. pontja hatályon kívül helyezte.
104 A 35. §-t és az azt megelőző alcímet a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 295. pontja hatályon kívül helyezte.