text:
1/2019. számú KMJE határozat | Kúria
1/2019. számú KMJE határozat
1/2019. KMJE jogegységi határozat
A Kúria öttagú Közigazgatási - Munkaügyi Jogegységi Tanácsa a Kúria Kfv.III. számú tanácsa által, a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 32. § (1) bekezdés b) pontja alapján indítványozott jogegységi eljárásban meghozta a következő
A Kúria Közigazgatási-Munkaügyi Kollégiumának tanácsa a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (a továbbiakban: Bszi.) 32. § (1) bekezdés b) pontja alapján – mivel jogkérdésben el kívánt térni a Kúria másik ítélkező tanácsának korábban elvi határozatként közzétett határozatától – jogegységi eljárás lefolytatását kezdeményezte a jogi képviselővel eljáró ügyfél részére történő kézbesítés joghatályosságának értelmezéséről.
Az indítványozó álláspontja szerint jogbizonytalanság tapasztalható annak a kérdésnek a megítélésében, hogy a jogi képviselőnek történő kézbesítés hiánya miként értékelhető, amennyiben a döntésről az ügyfél igazoltan értesül és a jogorvoslati határidő betartásával terjeszt elő jogorvoslat kérelmet.
A bíróságok egy része úgy értékeli, hogy ilyen esetben a jogi képviselő részére történő kézbesítés hiánya nem tekinthető az ügy érdemére kiható súlyos eljárási jogszabálysértésnek, amely a határozat hatályon kívül helyezését megalapozná.
Ugyanakkor a Legfelsőbb Bíróság EBH.2009. 2109. számú elvi döntésében foglalt jogi álláspontja szerint, amennyiben az ügyfél a közigazgatási eljárás során jogi képviselővel jár el, úgy az eljárásba a jogi képviselő bevonása kötelező. Ebből következően a jogi képviselőnek történő kézbesítés elmaradása esetén a határozat csak akkor joghatályos, ha annak kézbesítése/közlése a jogi képviselő részére történik meg. Az elmaradt szabályszerű kézbesítés folytán nem jogerős határozat ellen nem lehet pert indítani, a keresetlevelet idézés kibocsátása nélkül el kell utasítani (a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény szóhasználatában vissza kell utasítani), megindult per esetén, pedig a pert meg kell szüntetni.
Az indítványozó azzal érvelt, hogy a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) vonatkozó rendelkezéseinek [40. § (1) és (7) bekezdés] nyelvtani, rendszertani és logikai értelmezéséből nem következik, hogy a jogi képviselővel eljáró ügyfelek részére történő kézbesítés csak akkor joghatályos, ha az a jogi képviselő részére történik. Megítélése szerint ilyen generális elvi tétel a háttér anyagi jogviszony vizsgálata nélkül nem mondható ki, nem vonható le minden esetben az a következtetés, hogy az ügyfél eljárási jogosultságai csorbát szenvednek, erre csakis akkor kerülhet sor, ha a konkrét ügyben ez egyértelműen megtörténik. Ennek okán – figyelemmel az elvi döntés meghozatala óta eltelt hosszabb időre és hivatkozott eljárási rendelkezések eltérő hatósági és bírósági értelmezésére – szükségesnek tartotta az indítványozó az EBH-ban foglalt jogi álláspont „finomítását”.Az indítványozó végül utalt arra, hogy az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény (a továbbiakban: Ákr.) a jogi képviselő részére történő közlésre vonatkozó szabályozást egyáltalán nem tartalmaz, így a hasonló tárgyú ügyben indult közigazgatási per során kizárólag az ügyfél részére történő közlés szabályszerűsége, időpontja vizsgálandó.
Az indítványban megfogalmazott jogkérdések a következők:
- a jogi képviselővel rendelkező ügyfél részére történő határozatközlés joghatályosnak tekinthető-e, annak megtörténtekor törvényesen megnyílnak-e a jogorvoslati határidők,
- az ezen határidőn belül benyújtott jogorvoslati kérelem (kereset, felülvizsgálati kérelem) elbírálása során a jogi képviselő részére történő közlés hiánya miként értékelhető.
A legfőbb ügyész a jogegységi indítványra tett nyilatkozatában a Ket. 78. § (1) bekezdésére, valamint a Ket. 40. § (1) és (7) bekezdésére hivatkozva kifejtette, hogy a határozat akkor kézbesíthető csak az ügyfél képviselője helyett, közvetlenül magának az ügyfélnek, ha az ügyfél azt kifejezetten kéri. A határozat közléséhez az ügyféli jogok és kötelezettségek vonatkozásban számos jogkövetkezmény fűződik, így például a közlés nélkülözhetetlen előfeltétele a határozat jogerőre emelkedésének, végrehajthatóvá válásának és a jogorvoslati határidők megnyílásának. Ebből következően a kézbesítésre irányadó előírások megsértése az ügy érdemére kiható súlyos eljárási szabályszegésnek minősül.
A legfőbb ügyész nyilatkozatában hivatkozott az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésében rögzített jogállamiságra, a XXVIII. cikk (7) bekezdésében foglalt jogorvoslati jogra és a 25. cikk (3) bekezdésében foglaltakra, mely szerint a közigazgatási bíróságok döntenek a közigazgatási jogvitákban. Álláspontja szerint a kézbesítési szabályok megszegése alaptörvény-ellenességet is eredményez, „kiüresíti az ügyfél jogorvoslati jogát”, ugyanis szabályszerű kézbesítés hiányában nincs olyan hatósági döntés, amelyhez jogkövetkezmények fűződhetnének, a határozat nem emelkedhet jogerőre, ennek hiányában pedig a Ket. 109. §-a alapján kizárt a perindítás. A bíróságok ilyen esetben nem tudják elvégezni a közigazgatási döntés törvényességének érdemi kontrollját, holott a hivatkozott alaptörvényi előírások együttes értelmezéséből ez az alkotmányos követelmény fakad.
A legfőbb ügyész nyilatkozatában megjegyezte, hogy az Ákr. 13. § (6) bekezdése – mely kimondja, hogy ha az ügyfélnek képviselője van, és az ügyfél eltérően nem rendelkezik, az iratokat a hatóság, a személyes megjelenésre szóló idézés kivételével, a képviselő számára küldi meg – tartalmilag megegyezik a Ket. 40. § (7) bekezdésében foglaltakkal, tehát az Ákr. alapján lefolytatott hasonló tárgyú ügyekben, a jogi képviselőnek történő kézbesítés elmaradásával összefüggésben ugyanazok a jogértelmezési kérdéseket vetődnek fel, mint a Ket. felhívott rendelkezései kapcsán.
A legfőbb ügyész álláspontja szerint, ha a jogi képviselővel eljáró ügyfél esetében a határozat jogi képviselőnek történő kézbesítése elmarad, akkor ez minden további vizsgálat nélkül az ügy érdemére kiható súlyos eljárási szabálysértést jelent, kivéve, ha az ügyfél kifejezetten kérte, hogy a határozatot ne a jogi képviselő, hanem az ő részére kézbesítsék. A hatóságnak a kézbesítési szabályok előzőek szerinti megszegéséből eredő alaptörvény-ellenességet is eredményező jogellenes eljárása nem orvosolható a kézbesítés joghatályosnak elismerésével arra tekintettel, hogy az ügyfél vagy képviselője a hatósági döntés ellen jogorvoslattal élt és az ügyfél jogai nem csorbultak. Ez már meghaladná a jogértelmezés kereteit.
A jogegységi tanács az indítványozó által feltett kérdésben az alábbiak szerint foglalt állást.
A Ket. 40. § (1) bekezdésének értelmében, ha törvény nem írja elő az ügyfél személyes eljárását, helyette törvényes képviselője, vagy törvényes képviselője által meghatalmazott személy jár el, továbbá az ügyfél és képviselője együtt is eljárhat. Az ellenérdekű ügyfelek képviseletét nem láthatja el ugyanaz a személy.
A képviselő jogosult az ügyfél nevében eljárni és a meghatalmazás keretei között az őt megillető jogait gyakorolni, jogosult és köteles a kötelezettségeit helyette, az ő nevében teljesíteni. Kiemelendő, hogy a képviseleti megbízás révén a hatóság és az ügyfél közti eljárásjogi jogviszony mellé létrejön egyrészt egy belső (polgári jogi megbízási) jogviszony a képviselő és a képviselt személy között, másrészt a meghatalmazás folytán egy külső (közigazgatási eljárásjogi) jogviszony a hatóság és a képviselő között. Ennek a külső jogviszonynak az egyes aspektusait rendezi a Ket. 40. §-a.
A Ket. 40. § (7) bekezdése kimondja, hogy ha az ügyfélnek képviselője van, az iratokat a hatóság a képviselő részére küldi meg; a személyes megjelenésre szóló idézés kézbesítése azonban a megidézett részére történik képviselőjének egyidejű értesítésével. Az eljárási képességgel rendelkező ügyfél kérheti, hogy a hatóság akkor is a számára kézbesítse az iratokat, ha az ügyben képviselője van.
Az indítványban hivatkozott EBH.2009. 2109. számú elvi döntés értelmében, amennyiben az ügyfél jogi képviselővel jár el, és nem kéri az iratok saját részére történő kézbesítését, a határozat csakis akkor joghatályos, ha azt a jogi képviselővel közölték. Az EBH a közlési szabályok megszegését úgy minősítette, hogy a közigazgatási határozatnak csakis az ügyféllel történő nem joghatályos közlésével a jogorvoslati határidők nem nyílnak meg. Az EBH szerint ugyanis szabályszerű kézbesítés hiányában a határozathoz fűződő jogkövetkezmények nem állnak be, így nincs olyan közigazgatási határozat, amelynek bírósági felülvizsgálatára lehetőség lenne. Az EBH értelmében az I. fokú bíróságnak a pergátló akadály következtében a keresetlevelet idézés kibocsátása nélkül kellett volna elutasítani, illetve a pert megszüntetni a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 130. § (1) bekezdés b) pontja, illetve a 157. § a) pontja alapján.
A jogegységi tanács által vizsgálandó első kérdés tehát, hogy a képviselő útján eljáró ügyfél esetén joghatályos-e a kézbesítés akkor, ha a határozat kézbesítése nem a képviselő, hanem közvetlenül az ügyfél számára történik.
A Ket 1. § (1) bekezdése szerint a közigazgatási hatóság az eljárása során köteles megtartani és másokkal is megtartatni a jogszabályok rendelkezéseit. A Ket. 40. § (7) bekezdése egyértelműen rögzíti, hogy amennyiben az ügyfélnek van képviselője, akkor neki kell kézbesíteni az iratokat, csak az ügyfél kérésére lehet eltérni ettől a szabálytól: a határozat akkor kézbesíthető az ügyfél képviselője helyett az ügyfél számára, ha azt az ügyfél kifejezetten kéri. A képviselet jogintézményének lényege, hogy a képviselő az ügyfél helyett és annak nevében való eljárásra kapott felhatalmazást. Ezt a felhatalmazást – éppen az ügyfél érdekében – csak maga az ügyfél „korlátozhatja”, azzal, hogy a fentiek szerint kéri a határozat saját részére történő kézbesítését.
A határozat közléséhez mind az eljárás menete, mind az ügyféli jogok és kötelezettségek szempontjából lényeges jogkövetkezmények fűződnek. A hatóság számos esetben tévesen az ügyfél számára kézbesíti a határozatát a meghatalmazott képviselő helyett, ami pedig a közlés hiányát eredményezi és így azt, hogy a határozat nem képes joghatást kiváltani. A jogszerű közlés előtt a jogorvoslati kérelem benyújtására nyitva álló határidő sem kezdődhet el. A Legfelsőbb Bíróság számos esetben kimondta, hogy nem jogerős az a határozat, amely szabályszerűen nem lett minden ügyfél számára kézbesítve [Legf. Bír. Kfv.II.27.658/1997/4.; Kf.III.28.998/1999/9.; Kfv.III.38.087/2000/7.]. A keresetindítási és a fellebbezési határidő szempontjából is fontos tehát a kézbesítés, hiszen a szabályszerű kézbesítés időpontjától kell számítani a jogorvoslati kérelem benyújtására nyitva álló határidőt. Amennyiben a félnek meghatalmazott jogi képviselője van, a jogorvoslatra nyitva álló határidőt a jogi képviselővel való szabályos határozati közlés időpontjától kell számítani [Legf. Bír. Kpkf.II.27.813/1999.; Főv. Ít. 2.Kf.27.326/2011/2.].
A hivatkozott rendelkezésekhez kapcsolódó bírói gyakorlatot áttekintve az állapítható meg, hogy a szabálytalan kézbesítés jogkövetkezményének megítélése egységesnek mondható a jogorvoslati határidő megtartottsága kérdésének vizsgálata során. Nem csak az indítványban hivatkozott EBH, hanem más kúriai döntések [Kfv.III.37.318/2016/6, Kfv.35.731/2015/7. KGD2016. 22.] is azt a töretlen gyakorlatot követik, hogy a határozat szabálytalan kézbesítése miatt az ügyfél jogorvoslati jogától nem fosztható meg, amennyiben azzal határidőben nem tud élni. Az elkésettség jogkövetkezményeit nem lehet a félre hátrányosan alkalmazni, mivel szabályszerű kézbesítés hiányában nem nyílt meg a keresetindítási határidő, így a felperes a keresetlevél benyújtásával nem eshetett késedelembe. Amennyiben szabályszerű kézbesítés hiányában a keresetlevél benyújtása mégis megtörtént, az eljáró bíróságnak meg kell nyilatkoztatnia a felperes jogi képviselőjét arról, hogy mikor értesült az alperes határozatának kézbesítéséről, azt részére mikor adta át ügyfele. E nyilatkozat tartalmához képest tud állást foglalni a bíróság a keresetindítási határidő megtartottságáról. [Főv.Ít. 3.Kf.27.330/2007/2.] Mindez azt jelenti, hogy a határozatról való tudomásszerzéstől ilyen esetekben már nem lehet eltekinteni, még akkor sem, ha a közlés nem volt szabályszerű, azzal ugyanis elkezdődik a jogorvoslati határidő. Szükséges ugyanakkor rögzíteni, hogy a hatóság mulasztásának, a nem jogi képviselőnek történő kézbesítésnek automatikusan van egy a hatóságra nézve hátrányos következménye: az ügyfél jogi képviselője maga tehet nyilatkozatot a határozat részére történő átadásáról, mely hivatkozást az ellenkező bizonyításáig el kell fogadni, és amely hivatkozás a keresetlevél benyújtási határideje esetleges elmulasztására vonatkozó igazolási kérelem alapjául szolgálhat. A fél a nem joghatályos közlés hátrányos jogkövetkezményei, – mint amilyen az elkésettség – alól az igazolási kérelem benyújtásával mentesülhet.
A bírói gyakorlatban már megjelenő érvelés szerint a jogerős határozatok megváltoztathatatlanságához fűződő alkotmányos érdek és a jogorvoslathoz való jog gyakorolhatósága olyan módon egyeztethető össze, hogy vizsgálni kell az ügyfél tudomásszerzésének időpontját, amennyiben az ügyfél számára az elsőfokú határozatot nem szabályszerűen kézbesítették, de jelentős idő elteltével azt fellebbezéssel támadja meg. A Ket. 6. § (1) bekezdéséből fakadó jóhiszemű eljárási kötelezettség miatt a nem értesített ügyfeleket, amennyiben az értesítés elmaradása ellenére tudomást szereznek a határozatról, kötelesek a törvényben meghatározott határidőn belül igazolási kérelemmel élni, a határozat ellen fellebbezést előterjeszteni, vagy kérni a határozat kézbesítését, és azt követően élni a fellebbezési jogával. Ez az eljárás a bírósági jogorvoslati eljárásban is követendő kell, hogy legyen, ellenben előállhatna az a nem kívánatos, a Kp. hatályba lépése óta az eljárás objektív jogvédelmi funkciójával össze nem egyeztethető helyzet, hogy a határozatot az arról tudomást szerzett ügyfél korlátlan idő elteltével is megtámadhatná a nem joghatályos közlésre hivatkozással. Ez egy több ügyfeles eljárásban különös jogsérelemmel járna azon ügyfelekre nézve, akik a jogerős (Ákr. szóhasználatában végleges) határozatban bízva szereztek jogosultságokat [például építési ügyben az évekig jogerősnek (véglegesnek) hitt építési engedély másodfokú vagy bírósági megsemmisítése esetén az építkező bontásra vagy fennmaradási engedély kérelmezésre lenne kötelezhető)].
A jogegységi tanács által vizsgálandó második kérdés, hogy a nem szabályszerű kézbesítés miatt a közlés hiánya miként értékelhető, ha a határozatot nem a képviselő, hanem az ügyfél részére kézbesítették, és az ügyfél törvényes határidőn belül jogorvoslattal él a határozat ellen.
A Kúria jogegységi tanácsa úgy ítélte meg, hogy a joghatályos közlés hiánya miatt önmagában a határidőben benyújtott jogorvoslati kérelem érdemi elbírálása – egyéb ügyféli jogsérelem vizsgálata mellett – nem tagadható meg.
Alapvetés, hogy a közigazgatási eljárás célja a megalapozott döntés meghozatala, melynek során az ügyfél jogai teljes körűen érvényesülnek. Az Alaptörvényben és nemzetközi dokumentumokban nevesített eljárási alapelvek mind a bírósági, mind a közigazgatási (hatósági) eljárásban irányadók. A tisztességes eljárás követelménye az Alkotmánybíróság álláspontja szerint olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet csupán megítélni. Ezért egyes részletek hiánya ellenére éppúgy, mint az összes részletszabály betartása dacára lehet az eljárás méltánytalan vagy igazságtalan, avagy nem tisztességes. [6/1998. (III. 11.) AB határozat]
A tisztességes eljáráshoz való jog magába foglalja a bírósághoz fordulás jogát is, amelynek szervezeti oldala – a szintén az Alaptörvény által deklarált – az igazságszolgáltatás bírói monopóliumának elve. E két elv összefüggéseit, mint a jogosultság alanyi és szervezeti oldalát az Alkotmánybíróság is vizsgálta. A szervezeti oldal az egyén oldaláról jelentkezik, amely azonban az Alaptörvény alapján korlátozható az eljárási törvények által a szükségességi-arányossági teszt alapján. Ilyen korlátozást jelentenek az eljárási jogszabályokban található perakadályok vagy bírósági felülvizsgálat kizárása. [71/2002. (XII. 17.) AB határozat]
Az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésében foglalt jogorvoslathoz való jog az Alkotmánybíróság értelmezésében az érdemi határozatok tekintetében a más szervhez vagy, ugyanazon szervezeten belüli magasabb fórumhoz fordulás lehetősége. [5/1992.(I. 23.) AB határozat] „Az Alaptörvény megköveteli, hogy a jogorvoslati jog nyújtotta jogvédelem hatékony legyen, vagyis ténylegesen érvényesüljön és képes legyen a döntés által okozott sérelem orvoslására. A jogorvoslat jogának hatékony érvényesülését számos tényező befolyásolhatja, így többek között a felülbírálati lehetőség terjedelme, a jogorvoslat elintézésére meghatározott határidő, vagy a sérelmezett határozat kézbesítésének szabályai és megismerhetőségének tényleges lehetősége” [22/2013. (VII. 19.) AB határozat]. Minden jogorvoslat lényegi, immanens eleme továbbá a jogorvoslás lehetősége, vagyis a jogorvoslat fogalmilag és szubsztanciálisan tartalmazza a jogsérelem orvosolhatóságát. Nem következik mindebből, hogy a jogorvoslatot elbíráló szervnek a kérelemnek minden körülmények között helyt kell adnia, az azonban feltétlenül, hogy az eljárási szabályok által meghatározott keretek között a jogorvoslati eljárást lefolytassák és a jogorvoslati kérelemben írtakat a jogszabályban foglaltak szerint érdemben megvizsgálják. [9/2017. (IV. 18.) AB határozat]
Az Alkotmánybíróságnak az Alaptörvény releváns rendelkezéseit értelmező fent hivatkozott határozataiból, – a jogegységi tanács által vizsgált jogkérdésre vonatkozóan – az alábbi következtetések vonhatók le.
Az indítványozó által felhozott konkrét esetben az ügyfél jogorvoslati lehetősége nyitva állt, a hatóság határozatával szemben fellebbezett, a másodfokú jogerős határozatot pedig a bíróság közigazgatási perben felülvizsgálta. Ezzel az Alaptörvényben foglalt jogorvoslathoz való alapjog alkotmányosan védett tartalma teljesült. (Emellett a felülvizsgálati kérelem is biztosítva volt a számára.) Ebből következően nem sérült az ügyfél jogorvoslathoz való joga.
Ugyanígy nem sérült a tisztességes eljárás követelménye sem, sőt az e követelményt magába foglaló bírósághoz fordulás joga, és ennek szervezeti oldalát jelentő, az igazságszolgáltatás bírói monopóliumának elve sem, hiszen az ügyfél az érdemi döntésről értesült, ez ellen bírósághoz fordulhatott, amely érdemben elbírálta keresetét. A konkrét esetben éppen akkor sérült volna ez utóbbi két elv, és így a tisztességes eljáráshoz való jog, ha a bíróság az ügyfél keresetét – a kézbesítés joghatályosságának hiányára tekintettel – érdemben nem vizsgálta volna. E körben különösen figyelemmel kell lenni arra a jogbiztonságból eredő követelményre, hogy a határozat szabályszerű kézbesítésének kikényszerítésére, illetve a megtámadni kívánt, de szabályszerűen nem közölt, míg más ügyfelek vonatkozásában szabályosan közölt jogerős (végleges), így akár joghatást is kiváltó határozatra felvezetett jogerősítő záradék törlésére nézve nincsenek hatékony jogorvoslati eljárási eszközök az alaphatározattal szembeni – törvény által megengedett fellebbezés –, illetve az alaphatározattal szembeni közigazgatási peren kívül. Ezért a nem szabályszerű kézbesítésnek nem lehet az a jogkövetkezménye, hogy az ügyfél jogorvoslati joga sérüljön.
Az AB határozatokból az is kitűnik, hogy a tisztességes eljárás követelményének érvényesülését az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet csupán megítélni. Az ügyféli jogok érvényesülése olyan, a Ket. alapelveinek körében (1. § (2)-(3) bekezdés) rögzített fontos kérdés, melyek csorbulása az eljárás érdemére kiható, lényeges szabályszegést jelent. Az a tény, hogy az ügyfél olyan helyzetben van, hogy jogorvoslati jogát gyakorolni tudja, még nem jelenti azt, hogy ügyféli jogai maradéktalanul érvényesülnek, sem azt, hogy a hatóság a Ket. 40. § (7) bekezdését figyelem kívül hagyhatja és a külső jogviszonyban jogkövetkezmény nélkül mellőzheti a képviselő bevonását az eljárásba. Éppen ezért gondos mérlegelést igényel a bíróság részéről, hogy a joghatályos közlés elmaradása milyen módon érintette az ügyfél jogorvoslathoz való jogát, a jogi képviselet figyelmen kívül hagyásával végzett egyes eljárási cselekmények miként hatottak ki az ügy érdemére. Az ügyfél tisztességes eljáráshoz való joga, valamint a hatékony jogvédelmét elősegíteni hivatott, Ket. szerinti ügyféli jogosultságok és a jogbiztonság követelménye sérültek-e oly mértékben, hogy az csak a közigazgatási eljárás megismétlésével orvosolható. A hatóság által elkövetett eljárási szabálysértések jogkövetkezményeinek levonása a jogorvoslati eljárásokban tehát minden esetben a jogalkalmazókra háruló jogértelmezési kérdés.
Az Ákr. 13. § (6) bekezdése szerint, ha az ügyfélnek képviselője van és az ügyfél eltérően nem rendelkezik, az iratokat a hatóság – a személyes megjelenésre szóló idézés kivételével – a képviselő részére küldi meg. Ez a szabály tartalmilag megegyezik a Ket. 40. §. (7) bekezdése rendelkezésével. Ebből következően az Ákr. alapján lefolytatott eljárásokban, a jogi képviselőnek történő kézbesítés elmaradása esetére – a kézbesítési szabályok változásának függvényében – a jogegységi tanács jelen határozatában foglaltak irányadóak.
A jogegységi tanács álláspontja az, hogy a jogi képviselővel való eljárásban az ügyfél részére történő kézbesítéshez fő szabály szerint joghatály nem fűződik, a jogorvoslati határidő nem nyílik meg, csak akkor, ha az ügyfél a határozat tartalmáról a nem szabályos kézbesítés révén vagy egyéb módon tudomást szerez. Ilyen esetben is biztosítani kell a jogorvoslati jogával élő ügyfél garanciális jogainak védelmét, ezért a bíróság mindig a konkrét tényállás függvényében vizsgálhatja, hogy a joghatályos közlés elmaradása és a jogi képviselő mellőzése a közigazgatási eljárásban, mint megvalósult eljárási jogsértés milyen módon hatott ki az ügy érdemére, érintette-e az ügyfél jogorvoslathoz és tisztességes eljáráshoz való jogát, valamint a jogbiztonság követelményét.
A jogegységi tanács a fentiekben kialakított álláspontja következtében az EBH2009. 2109. számon közzétett határozatot elvi bírósági határozatként nem tartja fenn.
A kifejtett indokok alapján a jogegységi tanács a bírósági jogalkalmazás egységének és továbbfejlesztése biztosítása érdekében a rendelkező részben foglaltak szerint határozott [Bszi. 40. § (2) bekezdése].
Határozatát a Bszi. 42. § (1) bekezdésének megfelelően a Magyar Közlönyben, a központi honlapon és a Kúria honlapján közzéteszi.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Bíróság Bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria


Az alábbi dokumentum továbbiakban Szabályzat határozza meg a szabályokat a:
honlap erőforrásainak használatáról,
a www.crypto-atm.co honlapon, továbbiakban „Honlap”-on keresztül történő elektronikus szolgáltatás nyújtásról
A Honlap a INIVERSIA TRUE s.r.o. V Zátiší 810/1, Mariánské Hory, 709 00 Ostrava tulajdona
A Honlap fiduciárius pénz (továbbiakban „Fiat”) viruálisra (továbbiakban „Kriptovaluta”) és Kriptovaluta Fiat-ra váltási szolgáltatást nyújt a Felhasználó részére a Honlapon keresztül (továbbiakban „Szolgáltatás”)
Minden a jelen Szabályzatból nem egyenesen adódó jogot és kötelességet (a Cseh Köztársaság Polgári Törvénykönyvének 89/2012. törvényének 1751. (1) bekezdésének (továbbiakban „polgári törvénykönyv”) rendelkezései alapján kell alkalmazni
A Honlap felhasználója a továbbiakban „Felhasználó”, aki használja a Szolgáltatást.
Ha a Felhasználó nem fogadja el a Feltételeket vagy annak bármilyen módosításait, azonnal abba kell hagyja a Honlap használatát.
A Honlap nem garantálja, hogy a Szolgáltatás szünetmentesen elérhető lesz; hogy nem történik késés, meghibásodás, hiba, tévedés vagy az átnyújtott információkban veszteség; azt sem, hogy minden megrendelés teljesítve, elfogadva, rögzítve lesz vagy nyitva marad.
A Szabályzat minden rendelkezése a távolból kötött szerződés szerves részét képezi.
A Felhasználó elfogadja és egyetért azzal, hogy:
A Szolgáltatás Honlapjának használatával kapcsolatos minden kommunikációt, szerződést, értesítést vagy bármilyen más dokumentumot (összefoglaló néven „Kommunikációt”) elektronikus úton továbbítanak, a regisztráció során megadott e-mail címre vagy telefonszámra, vagy bármilyen más elektronikus kommunikációs forma útján. A Felhasználó beleegyezik abba, hogy minden Kommunikációt elektronikus úton kapjon meg;
Mindenkor rendelkezésére állnak a szükséges eszközök és szofverek ahhoz, hogy a Felhasználó hozzáféréshez jusson és tárolja az elektronikus úton neki küldött Kommunikációkat, beleértve az internet hozzáféréssel rendelkező készüléket és a helyes és elérhető e-mail címet és telefonszámot a Honlappal történő kommunikációhoz;
Teljes felelősséget vállal azért, hogy a Honlap számára helyes és elérhető e-mail címet, telefonszámot tegyen elérhetővé, amire el lehet küldeni a Kommunikációkat és azért, hogy biztosítva legyen, hogy az e-mail cím, telefonszám és minden egyéb kapcsolatfelvételi adat aktuális legyen. Minden kommunikáció arra az e-mail címre vagy telefonszámra lesz küldve, amit a Felhasználó megadott, ezáltal a Felhasználó részére kézbesítettnek tekintett;
Teljes felelősséggel tartozik afelől, hogy a Honlappal a saját Kriptovaluta pénztárcájának helyes számát adja meg és a saját bankszámlaszámát a Fiathoz. Kijelenti, hogy a Honlapon található űrlap segítségével vagy a Honlapon a tranzakció végrehajtására vonatkozó megbízás elküldése során megosztott adatok hibáktól mentesek és a Felhasználó azok egyetlen jogos tulajdonosa, illetve a Felhasználó kijelenti, hogy azokhoz harmadik fél nem fér hozzá.
A Felhasználó tetszőleges időpontban visszavonhatja az eletronikus úton történő Kommunikációk megkapására vonatkozó beleegyezését, a contact@crypro-atm.co -n felvéve a kapcsolatot. A Felhasználó tudomásul veszi, hogy az elektronikus úton történő Kommunikációk megkapására vonatkozó beleegyezés megtagadása vagy visszavonása egyet fog jelenteni azzal, hogy a Szolgáltatás a Felhasználó felé megszünteti a szolgáltatás nyújtását.
§ 2. A Felhasználó kvalifikálása
A Honlapon nyújtott Szolgáltatás feltételei:
18. életévét betöltötte, teljes jogképességgel rendelkezik és teljes mértékben megismerte és elfogadja a Szabályzat tartalmát.
A Felhasználó nem fog tetszőleges személyi adatokkal regisztrálni vagy tranzakciót végrehajtani a Honlap felületén, kizárólag a saját személyes adataival és nem fogja a Honlapot harmadik fél nevében tranzakció bevezetésére használni;
A Felhasználó a Honlap felületének megfelelően fog eljárni a rendelés leadás folyamata során.
A Felhasználó biztosítja a Honlap közvetítésében lebonyolított tranzakció biztonságát, minden tranzakció előtt megbizonyosodva arról, hogy a bevezetett adatok helyesek és rendelkezik elegendő pénzmennyiséggel;
A Felhasználó semmilyen illegális tevékenységre, semmilyen tiltott tevékenységre, semmilyen módon törvénybe, rendeletbe vagy jogszabályba ütköző tevékenységre nem fogja használni a Honlapot.
A Felhasználó nem az Amerikai Egyesült Államok állampolgára és nem lakója.
A Felhasználó elfogadja és egyetért azzal, hogy a Honlap további értesítés és saját elismerés nélkül bezárhatja, áthelyezheti vagy korlátozhatja azon Szolgáltatáshoz való hozzáférést, amit a Felhasználó a Honlap jelen Szabályzatban foglaltakkal vagy annak szellemiségével egyet nem értőleg használ.
§ 3. A Felhasználó személyi azonosságának ellenőrzése
A Honlap a 253/2008-as pénzmosás és terrorizmus finanszírozása elleni rendelet (továbbiakban „Pénzmosás elleni rendelet”) és a 281/2008-as dekrétum, mely a pénzmosás és a terrorizmus ellen a belső szabályok és eljárások és összegek felügyeletére irányul, legmagasabb szintű prodecurális és ellenőrző standardját tartja be. A Honlap betartja a helyi és a nemzetközi jogszabályi előírásokat az ügyfelei átvilágítására vonatkozóan.
Ezen nemzetközi törvényeknek betartásának biztosításához és a törvényi előírások betartásához a Felhasználó köteles megadni személyes adatait és megfelelő dokumentumait bemutatni és a személyazonosság beazonosításának folyamata alá kell vetnie magát.
Az AML/CFT előírásoknak megfelelően a Felhasználó személyazonosságának ellenőrzése többlépcsős:
A Felhasználó kitölti az űrlapot és csatolja a meghatározott dokumentumokat;
A következő cég szolgáltatásának használatára vonatkozó megrendelés teljesítésekor: A KONTOMATIK UAB cég, székhelye Vilnius, up. Upes 23, LT-081828 Vilnius, Litvánia, személyi kódja 304852516, adószáma LT100011837810 és a KONTOMATIK sp. z o.o. székhelye Varsó, ul Prosta 51, 00-838 Varsó, a 0000338706 KRS szám alatt az Országos Cégbíróságon bejegyzett, melynek regisztrációs dokumentumait a Sąd Rejonowy dla M. St. Warszawy, XII Wydział Gospodarczy Krajowego Rejestru Sądowego, NIP: 5213542911, REGON: 142043500 őrzi, mely együttműködik a Honlappal, továbbiakban „Kontomatik”. A Szolgáltatás keretein belül ellenőrizve lesz: a KYC Felhasználó, a kedvezményezett személyazonosságának elemzése, a Honlapra bevezetett adatok ellenőrzése;
A Felhasználó, aki a 3.§ 3. pontjában megadott más formát választ, fel lesz kérve a Szolgáltatással történő KYC-jét megerősítő további dokumentumok megosztására, továbbá az AML/CFT keretein belül szükséges dokumentumok megosztására. Más forma választása a megerősítés időbeli hosszabbodásával jár és a Felhasználót esetleges további költségek is terhelhetik.
A szükséges dokumentumok elemzése a 253/2008-as pénzmosás és terrorizmus finanszírozása elleni törvényben meghatározott esetekben (továbbiakban „pénzmosás elleni törvény”) és a 281/2008-as dekrétum néhány belső eljárás és összegek felügyeletére a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni rendelet értelmében történik;
Az AML/CFT keretein belül szükséges további dokumentumok kitöltése és elküldése a Honlapnak;
A tranzakció biztonságának biztosítása érdekében és a megerősítéshez a kitöltött dokumentumok és a Szolgáltatáson tárolt személyes adatokhoz a Honlap kérheti a Felhasználót, hogy küldjön Önportrét, a Szolgáltatás által megadott önportré követelménye, hogy szemből kell készüljön. Az önportré színes kell legyen, az arc és a személyazonosságot igazoló dokumentum kell szerepeljen rajta és teljesen látható kell legyen mindkettő, lehetővé kell tegye a Felhasználó beazonosítását.
A Felhasználó elfogadja és egyetért azzal, hogy egész idő alatt ilyen procedúrák lesznek érvényben.
A Honlap fenntartja magának a jogot az alábbiakra:
korlátozhatja vagy felfüggesztheti a Szolgáltatást, amíg mindenképpen további személyazonosság igazolásra van szükség;
korlátozhatja vagy felfüggesztheti a Szolgáltatást, ha a Felhasználó hamis információkat közöl vagy a Honlap által személyazonosság beazonosításához kért információk megadását megtagadja;
Késleltetheti a Szolgáltatás elérhetőségét vagy a tranzakció teljesítését a személyazonosság ellenőrzése során;
Tárolhat az AML/CFT procedúrákhoz és a személyazonosság beazonosítási procedúrákhoz szükséges információkat és dokumentumokat. Továbbá információkat tárol a Szolgáltatás visszamondása ellenére is és köteles még a tranzakció befejeztével is tárolni azokat. A Honlap minden jogot fenntart magának a Felhasználók személyazonosságának beazonosítása során nyert információk és dokumentumok tárolására a törvényi előírásoknak megfelelően, a Felhasználó elfogadja és egyetért azzal, hogy az információk és a dokumentumok, melyeket a Honlapnak nyújt, tárolva lehetnek, a Szolgáltatás beejezését követően is.
§ 4. Kockázat
A Szolgáltatás használata előtt minden Felhasználó meg kell bizonyosodjon arról, hogy megértette a kriptovaluta vétellel, eladással vagy kereskedéssel járó kockázatokat. A kriptovaluta piacok instabilak lehetnek, az árak jelentősen ingadozhatnak, ami az eszköz értékének folyamatos és jelentős növekedését vagy esését vonhatja maga után. Létezhetnek további veszélyek vagy kockázati figyelmeztetések is, amiket jelen feltételekben nem lettek meghatározva, azonban melyeket a Felhasználónak elemeznie kellene, mielőtt használni kezdené a Honlapot.
A Felhasználónak pontosan meg kellene becsülnie, hogy a pénzügyi helyzete és a kockázattűrése megfelelnek-e a kriptovaluta vételnek, eladásnak vagy kereskedésnek. A Felhasználó elfogadja, hogy kizárólagos felelősséget vállal minden vételi, eladási, kereskedési vagy egyéb kriptovaluta szerzési vagy kezelési módszerre vonatkozó döntése kapcsán.
§ 5. A Szolgáltatás felhasználói és más alanyok felé fennálló jogai és kötelezettségei
A Honlap a Felhasználók személyes adatainak védelme érdekében a személyes adatok védelméről szóló 101/2000 Coll. számú rendelet, illetve a személyes adatok védelméről és az egyéni személyes adatok feldolgozása során történő adatvédelemről és az ilyen adatok szabad áramlásáról és tárolásáról szóló, 2016. április 27-én az Európai Parlament és Tanács (EU) által meghatározott 95/46/EK direktíva, általánosan Általános adatvédelemről szóló irányelvek (GDPR) alapján biztosítja az adatvédelmet.
A Felhasználók adatainak feldolgozására vonatkozó szabályokat a Honlapon elérhető "Adatvédelmi irányelvek" dokumentum szabályozza.
A Honlap az európai AML/CFT, azaz pénzmosás elleni és terrorizmus finanszírozának megelőzéséről szóló jogszabályban foglaltak alapján a felhasználók adatait a kötelezettségei végrehajtása céljából dolgozza fel
A fentiek alapján a Honlap:
15.000,00 EUR értékű tranzakciókról vezet nyilvántartást, vagy olyan ezzel megegyező, a Cseh Nemzeti Bank által, a Honlap közvetítésében történt tranzakció napján középárfolyamon számolt összegről, illetve az ezekkel összefüggésben álló és olyan tranzakciókról, melyek a folyamatban lévő pénzügyi évben meghaladják a 15.000,00 EUR-t vagy azzal egyenlőek, a Cseh Nemzeti Bank által az adott tranzakció napján közreadott középárfolyamon számolt összegről;
nyilvántartást vezet a tranzakciókról, amelyekhez szükség volt a Felhasználók további személyazonosságának igazolására;
nyilvántartást vezet a személyazonosság ellenőrzésekor megadott adatokról és dokumentumokról;
nyilvántartást vezet azokról a tranzakciókról, melyek vissza lettek mondva a személyazonosság ellenőrzésének eredménye miatt.
A Honlap, annak operációs alanyai vagy egyéb társasági alanya (beleértve az igazgatókat, tagokat, munkavállalókat vagy ügynököket) semmilyen esetben sem lépnek fel a Felhasználó helyett felelősséggel bármilyen – közvetlenül, közvetve, speciálisan, skövetkezményes, eseti vagy bűncselekmény vagy más károkozás esetén, beleértve a következőket: nyereség, jövedelem elvesztése, üzleti veszteség, lehetőség elvesztése, adatvesztés, akár szerződésben, akár károkozásban, akár más módon, a felhasználó a felület használatából vagy annak képtelenségéből vagy elérhetetlenségéből fakadóan, vagy azzal bármilyen összefüggésben állva, beleértve egyéb károkat.
A törvény által megengedett maximális mértékben egyetért a Felhasználó a Honlap, annak operációs alanyainak vagy minden más társasági alanyának (beleértve a megfelelő igazgatót, tagot, munkavállalót vagy előadót) tehermentesítésével minden tevékenység, felelősség, költség, követelés, veszteség, kár, fellépés vagy költség kapcsán, melyet közvetlenül vagy közvetve a Honlap használatából fakadó vagy a Felhasználó által teljesített tranzakció vagy az alábbi Szabályzat Felhasználó általi megszegése idéz elő.
§ 6. A Honlap erőforrásainak felhasználási feltételei
A Honlap díjköteles Szolgáltatást nyújt, minden, a szolgáltatás nyújtásával kapcsolatos díjszabást a Díjakról és Jutalékokról szóló Táblázatok szabályoznak:
Díjakról és Jutalékokról szóló „A” táblázat
TRANZAKCIÓ LEÍRÁSA
A TRANZAKCIÓ VÉGREHAJTÁSÁNAK DÍJA
személyazonosság ellenőrzése Kontomatikkal
kriptovaluta vételi megbízás
0,2% * (a Honlap felületén a tranzakció teljesítésekor megjelent árfolyam + a Felhasználó által megengedett válutaárfolyam változás %-a)
kriptovaluta eladási megbízás
0,2% * (A Honlap felületén a tranzakció teljesítésekor a valuta árfolyama + a Felhasználó által megengedett valutaárfolyam változás %-a)
további dokumentumok elemzése az adatok nem egyezése esetében
a vételi/eladási megbízás 0,3%-os felára
100 euro érték alatti tranzakció
10 euro felár
saját tranzakciós szám hiánya az átutalási közleményben
Díjakról és Jutalékokról szóló „B” táblázat
személyazonosság ellenőrzése Kontomatik nélkül
1% * (a Honlap felületén a tranzakció teljesítésekor megjelent árfolyam + a Felhasználó által megengedett válutaárfolyam változás %-a)
1% * (A Honlap felületén a tranzakció teljesítésekor a valuta árfolyama + a Felhasználó által megengedett valutaárfolyam változás %-a)
a vételi/eladási megbízás 3%*-os felára
A Honlap minden igyekezete ellenére sem vállalja a felelősséget a kriptovaluta aktuális árfolyamok helyes megjelenítéséért, nem garantálja, hogy a megjelenített árfolyamon fognak megtörténni a tranzakciók. A megadott megjelenített árfolyam kizárólag tájékoztató jellegű.
A Felhasználó beleegyezik abba, hogy a Honlap olyan banki felárat, pénzintézeti felárat, online fizetési operációs felárat számítson fel, melyek a Felhasználó tranzacióra vonatkozó megbízásának teljesítése során merülnek fel. Ezeket a felárakat a megbízás teljesítésére a Felhasználó által végrehajtott kifizetéskor kerülnek felszámításra.
A helyesen kiszámolt és levont jutalékok és díjak nem kerülnek visszatérítésre.
A díjakat a Felhasználó tranzakcióra vonatkozó megbízásának teljesítése kapcsán a jutalékok tarifája és az intézetek díjai alapján kerülnek kiszámításra
A Honlap nem garantál nyereséget a birtokolt kriptovaluta címén. Az ilyen típusú befektetések magas kockázati jelleggel bírnak és megszerzésük egyéni kockázati megközelítés alapján kellene történjen.
A Honlap Felhasználója beleegyezik a Honlap használatával kapcsolatos tevékenységének feljegyzésébe, abba, hogy olyan adatokat gyűjtsenek róla, mint tk. IP címe, a Honlapon általa eltöltött idő.
A Honlap a Felhasználói Személyes Adatainak Védelmét teljesíti (bővebben a Szolgáltatás honlapján elérhető „Adatvédelmi Irányelvek” dokumentum taglalja).
A Szolgáltatás szervezésében a személyes adatok feldolgozását felügyelő személlyel a contact@crypto-atm.co mail címen lehet kapcsolatba lépni.
A Felhasználónak bármikor joga van adatainak javítására, illetve bármikor elküldheti rendelkezését arról, hogy a Honlap Adatbázisából töröljék az adatait.
§ 7. A szolgáltatásnyújtás feltételei és szabályai
A Honlap felhasználója, amennyiben a Szolgáltatást használni szeretné, megbízást nyújt be a Honlapon a tranzakció bevezetésére, megadva Fiat valutában azt a pénzmennyiséget, amit Kryptovaluta vásárlásra akar fordítani, vagy azt a kriptovaluta egység mennyiséget, amit a Felhasználó el akar adni.
A kriptovaluta értékének jelentős változékonysága miatt a megbízás ellenőrzésére van szükség és kerül arra sor:
a megfelelő számú kriptovaluta egység Honlap felé történő közvetítésekor, amit a Felhasználó elad vagy
a Honlap bankszámláján történő jóváíráskor vagy azon pénzközvetítő számlájára történő beérkezéskor, melyet a Felhasználó a kriptovaluta vásárlásra jelöl ki.
A Honlap főoldalán bemutatott egyes kriptovaluta egységek értéke az elérhető piaci értékük aktuális pillanatnyi értékét tükrözi, azonban a Felhasználó Honlappal történő összeg megosztásának pillanatára az változhat.
A Felhasználó a kriptovaluta vételre szánt Fiat pénzt az alábbi szolgáltatáson keresztül osztja meg a Honlappal:
a DotPay Sp. z o.o., melynek székhelye Krakkó (30-522), ul. Wielicka 28B., felhasználói fizetéseket feldolgozó külső szolgáltatás közvetítésében, melyet a krakkói Krakkó-Śródmieście Kerületi Bíróságon a Nemzeti Bírósági Kereskedelmi Nyilvántartás 11. osztálya cégjegyzékbe vett a 0000700791 számon, NIP 634-26-61-860 számmal, NIP EU PL6342661860 számmal, REGON 240770255 számmal és a 4 000 000 zł alaptőkével, továbbiakban ("DotPay Fizetési Operátor") fizetésközvetítő szolgáltatást használva – az egyszeri tranzakció maximális összege 4.000 PLN lehet;
közvetlenül a Honlap egyik bankszámlájára;
A Felhasználó a váltásra szánt kriptovalutát az alábbi szolgáltatáson keresztül osztja meg a Honlappal:
Közvetlenül a Honlap által megadott egyik kriptovaluta pénztárcára
A Honlap a kriptovaluta eladásból származó összeget a Felhasználóval az alábbiak szerint osztja meg:
Közvetlenül a Felhasználó által megadott bankszámlaszámra, amire a kifizetések heti egy alkalommal történnek, ti. A hét utolsó munkanapján;
A Felhasználó által megadott bankszámlaszámra és az összeg megosztása előtt igazolni kell a Kontomatik által a KYC-t
A Felhasználó, amelyik a 3.§ 3. pontban és a 7.§ 1. pontban megadottaktól eltérő formát választ, meg lesz kérve a KYC-jét megerősítő további dokumentumok megosztására a szolgáltatással, továbbá az AML/CFT keretein belül szükséges dokumentumok megosztására. Más forma választása a megerősítés időbeli hosszabbodásával jár és a Felhasználót esetleges további költségek is terhelhetik..
A Honlap irodájában létezik a kriptovaluta eladásokból származó összegek individuális formájú megosztására lehetőség, a tranzakció feltételeibe történő előzetes beleegyezést követően és a kétszintű igazoltatás (video-igazoltatás) után. Az individuális feltételekbe történő beleegyezés céljából közvetlenül a Honlappal kell felvenni a kapcsolatot. Az individuális forma a Felhasználónak további költségekkel jár.
A felhasználó nevében és javára vásárolt kriptovaluták haladéktalanul átkerül a Felhasználó azon egyedi Pénztárca címére, amit a Honlapon található megbízás leadó űrlap kitöltése során adott meg, ahonnan a Felhasználónak bármikor rendelkezésére állnak.
A Felhasználó az összeg átküldését követően nem állhat el a Tranzakciótól. A Felhasználónak nincs joga a távolból kötött szerződéstől való elállásra, ha a Honlap a fogyasztó kifejezett beleegyezésével teljesítette azt a teljes szolgáltatást, amiről a szolgáltatás elkezdése előtt tájékoztatva lett, hogy a vállalkozás általi szolgáltatás teljesítése után elveszíti a szerződéstől való elállási jogát.
UA Honlap Felhasználója amennyiben használni szeretné a Szolgáltatást, meg kell adnia az űrlapon a következő személyes adatait: kereszt- és vezetéknév, a kriptovaluta pénztársájának száma (címe), e-mail címe, telefonszáma, bankszámlaszáma;
elfogadni a Szabályzat és az Adatvédelmi Irányelvek tartalmát;
megerősíteni az adatokat és a Szolgáltatás használatára irányuló szándékát;
válaszokat bevezetni a kérdéseket tartalmazó megadott űrlapra;
elfogadni a Honlap Adminisztrátora általi személyes adatainak feldolgozására vonatkozó engedélyeket
Végrehajtani a tranzakciót a megbízás teljesítésének összegében az alábbiak szerint:
az e-mailben közölt bankszámlaszámra banki átutalási megbízás formájában végre kell hajtania a kifizetést a Kontomatik szolgáltatást alkalmazva, az átutalási közleménybe az e-mailben megadottat kell rögzítenie;
az e-mailben közölt bankszámlaszámra banki átutalási megbízás formájában végre kell hajtania a kifizetést, az átutalási közleménybe az e-mailben megadottat kell rögzítenie, viselnie kell a 6.§ 1. pontjában meghatározott költségeket;
Online fizetést végrehajtani a külső, felhasználói fizetési szolgáltatást létrehozó DotPay Sp. z o.o. közvetítésében, melynek székhelye Krakkó (30-522), ul. Wielicka 28B., felhasználói fizetéseket feldolgozó külső szolgáltatás közvetítésében, melyet a krakkói Krakkó-Śródmieście Kerületi Bíróságon a Nemzeti Bírósági Kereskedelmi Nyilvántartás 11. osztálya cégjegyzékbe vett a 0000700791 számon, NIP 634-26-61-860 számmal, NIP EU PL6342661860 számmal, REGON 240770255 számmal és a 4 000 000 zł alaptőkével, továbbiakban ("DotPay Fizetési Operátor");
saját, a kriptovaluta pénztárca Honlap által vezetett saját kriptovalutából eladási megbízás küldésével.
A Felhasználó az űrlapon a tranzakció végrehajtási feltételeként további paramétereket adhat meg:
a tranzakciós ár és a Honlap weboldalán közzétett ár közötti százalékos különbség meghatározásával;
Az átutalási fizetés közleménye automatikusan generálódik a tranzakció feldolgozásához és az AML/CFT által biztosított célokból történő pénzbeszerzés elleni (pénzmosás ellen) a 253/2008-as Törvény alapján bejegyzésre kerül, mely a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni összegeket tárgyalja (továbbiakban „pénzmosás elleni törvény”) és a 281/2008-as dekrétum alapján, mely a pénzmosás és a terrorizmus ellen a belső szabályok és eljárások és összegek felügyeletére irányul;
A Honlap a tranzakció méretétől és formájától függően további jutalékot vonhat le a kriptovaluta megszerzésére vagy eladására irányuló tranzakció végrehajtása címén. A díjakat részletesen a 6. § 1. pontja szabályozza.
A Felhasználó által végrehajtott átutalás vagy átküldés és a Honlap által igazolt pénzmozgás jelenti a Szolgálatással kötött "kriptovaluta váltás" szolgálatra vonatkozó szerződés érvényességét. A fizetés vagy kriptovaluta átküldés az adott Felhasználó tulajdonát képező bankszámláról vagy a Felhasználó kriptovaluta pénztárcájából kell végrehajtani..
A végleges tranzakciós árfolyam attól a naptól és időtől függ, amikor az összeget jóváírják a Honlap számláján vagy a Honlap pénztárcájában.
Amennyiben a kriptovaluta vételre/eladására vonatkozó megbízás helyi idő szerint hétfőtől pénteking 8-16 óra között történik. A Honlap a tranzakciót az összeg Honlap számláján vagy pénztárcájában történt bekönyvelést követő néhány órán belül teljesíti. A fennmaradó időben a Honlap fenntartja a jogot arra, hogy a tranzakció teljesítésének idejét 24 órára hosszabbítsa a Felhasználó összegének bekönyvelésétől számítva. A Felhasználó személyazonosságának igazolására irányuló folyamat miatt a teljesítési folyamat az igazolás időigényétől függően hosszabb lehet.
A Honlap fenntartja a jogot a Felhasználó megbízásainak törlésére, amennyiben az nem hajtotta végre a kért átutalást/átküldést a Honlaphoz küldött megbízás elküldésétől számított 48 órán belül az űrlap kitöltésével és az abban foglalt adatok helyeességének megerősítésével,
a Szolgáltatás fenntartja a jogot arra, hogy a nem egyező adatok esetében a Felhasználó megbízásának teljesítését visszatartsa az adatok javításáig,
a kriptovaluta váltás visszaigazolása e-mailben történik, melyben az Felhasználót tájékoztatják a tranzakció
a Felhasználóval kötött szerződés végrehajtása magában foglalja a vásárolt kriptovaluták haladéktalan kézbesítését, a kriptovaluta azon pénztárca tranzakciós paramétereiben megadott összegben, mely a regisztráció során megadásra került, vagy amelyet a Honlap hozott létre a tranzakció végrehajtása céljából, vagy összeg átutalását a kriptovaluta eladási megbízás címének megfelelő tranzakciós paraméterekkel a Felhasználó bankszámlaszámára.
A Honlap a Szolgáltatás minden szakaszában fenntartja a jogot a Felhasználó által benyújtott adatok hitelességének ellenőrzésére: kérheti, hogy küldjön (*.jpg, *.png) formátumú képet a személyi kérheti a lakóhelyének igazolását (3 hónapnál nem régebbi) áram-, gázszámla, bankszámla beolvasott képének formájában; a Honlap által meghatározott dokumentumban önportrét.
Amennyiben egy adott Felhasználó tranzakciós megbízása egy adott napon meghaladja az 1 000 eurot (betűvel: egyezer eurot), a Honlap minden alkalommal a felhasználó adatainak további megerősítését kéri.
Amennyiben a tranzakciót a Felhasználó szándékos cselekedete vagy mulasztása eredményeként nem hajtották végre, pl. a tranzakció megfelelő leírásának hiánya, vagy a Felhasználó hiányos vagy hamis adatainak megadása miatt, a Honlap a fizetés bekönyvelésétől számított 5 napon belül haladéktalanul visszafordítja az utalást a 6. § 3. pontja alapján.
Amennyiben a Honlaptól független okokból kifolyólag nincs lehetőség a szolgáltatás teljesítésére, a Honlap 14 napon belül visszafordítja az átutalást a Felhasználónak.
§ 8. Szerződéstől való elállás
Az Felhasználó tudomásul veszi, hogy a Polgári Törvény 1837. szakaszának rendelkezései alapján a szerződést nem lehet törölni a szerződéstől való elállással, mivel az olyan áruról vagy szolgáltatásról szól, amelyek ára a Honlaptól függetlenül a pénzügyi piac ingadozásaitól függ. ha a Felhasználó által megadott megbízás minden paramétere teljesült.
A Honlap bármikor elállhat a szerződéstől, míg a megrendelés tárgyát nem kézbesítik az Ügyfélnek "Vis major" esemény következtében, tehát olyan körülmények között, amire a Honlap nincs hatással, beleértve a szolgáltatás üzleti partnereinek viszonyait és döntéseit.
A Szabályzatnak megfelelő elállás esetén a Honlap az elállástól számított tizennégy (14) napon belül visszatéríti a Felhasználótól kapott összeget, oly módon, ahogy azt a Honlap a Felhasználótól kapta vagy más, a Felhasználó által elfogadott módon.
§ 9. Reklamáció
A Felhasználó reklamációt nyújthat be a Honlap vagy a Szolgáltatás erőforrásainak működésével kapcsolatban e-mailben a contact@crypt-cantor.com címre vagy levélben a Szolgáltatás címére, azaz UNIVERSIA TRUE s.r.o. V Zátiší 810/1, Mariánské Hory, 709 00 Ostrava
A reklamációra 30 napon belül teljesítik a választ.
Minden vita egyénileg lesz elbírálva, mindkét fél érdekeit szem előtt tartva.
§ 10. Záró rendelkezések
A Szabályzatban nem szabályzott kérdésekben a cseh hatályos törvényeket kell alkalmazni.
Az olyan vitatott kérdésekben, amik harmadik fél tevékenységének eredményei, a Honlap semmilyen felelősséget nem vállal.
A Honlapot csak olyan személyek használhatják, akik elfogadják a szabályzatát.


text:
16/2018. számú közigazgatási elvi határozat | K Ú R I A
16/2018. számú közigazgatási elvi határozat
A Földforgalmi törvény 53.§ (2) bekezdés a) pontja alapján a hatóságnak csak lehetősége, de nem kötelezettsége a haszonbérleti szerződés jóváhagyásának megtagadása. Megtagadásra a törvényben megállapított két feltétel – a haszonbérleti díj aránytalansága és más előhaszonbérletre jogosult ügylettől való távol tartása - igazolása esetén, kellően feltárt tényállás alapján és megfelelően indokolt esetben kerülhet sor. Az aránytalanság kérdése szakkérdés, amelynek megválaszolására az Agrárkamara önmagában nem jogosult.
[1952. évi III. tv. (Pp.) 221. § (1) bek., 339. § (1) bek., 2013. évi CXXII. tv. (Földforgalmi tv.) 53. § (2) bek., ]
[1] Az alperes megtagadta a felperesnek, mint haszonbérlőnek a haszonbérbeadóval 20 éves időtartamra megkötött mezőgazdasági haszonbérleti szerződése hatósági jóváhagyását.
[2] Az alperes határozatában arra hivatkozott, hogy megkereste a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara Megyei Szervezetét, amely azt a választ adta, hogy az adott mezőgazdasági területek haszonbérleti díja 110.000-120.000 Ft/ha/év között alakul. Ezen állásfoglalásra figyelemmel az alperes arra a következtetésre jutott – további tények és körülmények vizsgálata nélkül –, hogy a jelölt haszonbérleti szerződésekben kikötött 240.000 Ft/ha/év haszonbérleti díj aránytalan, így a mező- és erdőgazdálkodási földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény (a továbbiakban: Földforgalmi törvény) 53. § (2) bekezdése a) pontja alapján a szerződések hatósági jóváhagyását megtagadta.
[3] A felperes a határozattal szemben keresetet nyújtott be kérve hatályon kívül helyezését és az alperes új eljárásra kötelezését.
[4] Az alperes ellenkérelmében a határozatában foglaltakat fenntartotta, kérte a kereset elutasítását.
[5] Az elsőfokú bíróság jogerős ítéletében az alperes határozatát megváltoztatta, és a haszonbérleti szerződés hatósági jóváhagyását megadta. A bíróság ítéletének indokolásában elsődlegesen arra utalt, hogy a Földforgalmi törvény 53. § (2) bekezdése a jóváhagyás hatósági megtagadásának két feltételét rögzíti, e két feltétel együttes fennállása szükséges ahhoz, hogy a hatóság jogszerűen megtagadhassa a mezőgazdasági haszonbérleti szerződés jóváhagyását. Egyrészt a díjnak aránytalannak kell lennie, másrészt ennek az aránytalanságnak alkalmasnak kell lennie arra, hogy az előhaszonbérleti jog gyakorlásától más előhaszonbérletre jogosultakat visszatartson. Hangsúlyozta a bíróság, hogy a két feltétel konjunktív, a hatóság döntésének pedig meg kell felelnie a mérlegelési jogkörben hozott határozatokkal szemben támasztott követelményeknek. Utalt a bíróság arra is, hogy a hatóságnak nem volt kötelessége, hogy a Kamarát megkeresse, a megkeresése ráadásul részletes tájékoztatást sem tartalmazott.
[6] A bíróság a haszonbérleti díj arányosságát szakkérdésnek minősítette, és a felperes bizonyítási indítványára szakértőt rendelt ki az ügyben. A bíróság a szakértői vélemény beszerzését követően a szakértői véleményt kiegészíttette, a szakértőtől több esetben észrevétel érkezett, mellyel a szakértő a szakértői vélemény korrigálását elvégezte és reagált a felek észrevételeiben foglaltakra. Végül a bíróság meg is hallgatta az igazságügyi szakértőt.
[7] A szakértő összefoglalóan úgy értékelt, hogy a perbeli ingatlanok a város legjobb termőhelyén, a legértékesebb löszös területeken vannak, felszínük sík, jó vízgazdálkodásúak, többletvízhatástól mentesek, jól művelhetőek; a területek nagyobb térmértékű táblából alakultak ki, jellemző az egyes területek egybeművelése.
[8] A bíróság hangsúlyozta, hogy a jelen eljárásban a vizsgálat fő kérdése a haszonbérleti díj aránytalansága és nem pontos összege volt, és az sem volt vitatott (mert alperes elismerte), hogy a csekély aránytalanság nem ok a jóváhagyás megtagadására. A perben megismert tények, rendelkezésre álló adatok alapján a bíróság arra a következtetésre jutott, hogy a vitatott haszonbérleti szerződésekből megállapított díjak nem voltak aránytalanok.
[9] A bíróság elismerte, hogy aránytalanság megállapítása esetén a haszonbérleti szerződés visszatartó jellege nehezen megválaszolható kérdés, ugyanakkor a perbeli adatokat – köztük a termelhető növénykultúrát - alkalmasnak látta arra, hogy a vitatott haszonbérleti díjak nyereségesen kigazdálkodhatók legyenek, ezért úgy ítélte meg, hogy a haszonbérleti díjak nem alkalmasak arra, hogy más előhaszonbérletre jogosultakat a szerződéstől, az ügylettől távol tartson. Mindezekre figyelemmel levonta azt a következtetést, hogy az alperes törvénysértően tagadta meg a haszonbérletről szóló szerződések hatósági jóváhagyását.
[10] Az alperes fellebbezése folytán eljárt törvényszék az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta.
[11] A jogerős ítélet ellen az alperes nyújtott be felülvizsgálati kérelmet, kérte a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését és a felperes keresetének elutasítását. Állította, hogy a jogerős ítélet téves jogértelmezése folytán sérti a Földforgalmi törvény 53. § (2) bekezdés a) pontját, és a Pp. 339. § (1) bekezdését, az indokolási hiányosság miatt pedig a Pp. 221. § (1) bekezdését.
[12] Álláspontja szerint a rendelkezésre álló adatok, bizonyítékok, és közgazdasági törvényszerűségek alapján a bíróságoknak is aránytalanságot és visszatartó hatást kellett volna megállapítaniuk, nem pedig az alperesi határozat megalapozatlanságát.
[13] A felperes felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályban tartását kérte.
[14] Az alperes felülvizsgálati kérelme alaptalan.
[15] A Kúria jogi álláspontjának ismertetését megelőzően hangsúlyosan mutat rá arra, hogy az alperesi eljárás és határozat alapvetően hiányos volt és jogértelmezési tévedés folytán hibás jogi alapon nyugodott az alábbiak miatt. Az elsőfokú bíróság helyesen állapította meg, hogy a Földforgalmi törvény 53. § (2) bekezdés a) pontja alapján egyrészt az alperesnek nem kötelezettsége, hanem csupán lehetősége van a szerződés jóváhagyásának megtagadására, s erre is csak akkor kerülhet sor, ha az adott jogi normában nevesített kettős feltétel mindegyike fennáll. Az alperesnek ez okból egyrészt indokolnia kellett volna - a Pp. 339/B. § tükrében - , hogy az adott esetben miért él a megtagadás eszközével, másrészt eljárása során a jogszabályban írt kettős feltétel tekintetében kellett volna bizonyítást lefolytatnia. Ehelyett az alperes kizárólag a haszonbérleti díj aránytalanságát vizsgálta, az általa aránytalannak minősített haszonbérleti díj visszatartó erejét pedig nem, s azt sem indokolta miért élt a megtagadás lehetőségével. Az aránytalanság vizsgálatára is formálisan került sor, mert az alperes kizárólag - a kérdésben egyébként kellően nem is tájékoztatott, megfelelő haszonbérleti díjra vonatkozó nyilvántartási adatokkal és jogszabályi felhatalmazással nem is rendelkező - Kamara állásfoglalását szerezte be, annak is csak a döntése alátámasztására alkalmas részeit idézte, így feltáratlan és egyoldalúan értékelt tényállás alapján döntött. Önmagában már ezen körülmények ítéleti megállapítása elegendő lett volna ahhoz, hogy a bíróság a határozat hatályon kívül helyezéséről megalapozottan döntsön.
[16] Ehelyett az elsőfokú bíróság felismerte a jelen ügyben felmerülő bizonyítás nehézségeit és problémáit, a hatósági eljárás korlátait, s felvállalva azokat széles körű és részletes, több oldalú megközelítést alkalmazó bizonyítási eljárásba kezdett. A haszonbérleti díj mértékének arányossága szakkérdés, ennek megválaszolására sem az alperes, sem a Kamara kompetenciával nem rendelkezik. A perbeli kérdés szakszerű megválaszolása nem azonos az adott területen tevékenykedő gazdák hétköznapi ismeretei alapján adott válasszal, s annak hatósági elfogadásával. Ugyanezen okból az alperes felülvizsgálati kérelemben levezetett, egyszerű matematikai műveletekkel elvégzett számítása sem lehet alkalmas arra, hogy a szakértő által adott - szakmai ismereteken és tapasztalatokon alapuló - válaszok helytállóságát megdöntse. Ez a típusú érvelése az alperesnek minden alapot nélkülöz és negligálja a szakmaiságot.
[17] Releváns körülménynek tekinti a Kúria, hogy a haszonbérleti díjak vonatkozásában nincs kompetens nyilvántartás, ilyet sem az alperes, sem a jegyzők, sem más hatóság nem vezet. Továbbá meghatározó az is, hogy a haszonbérleti díjak megállapítása tekintetében nincs kidolgozott szakmai módszer, a felek egyetértésével jutott el oda a szakértő, hogy a kisajátítási törvény összehasonlító adatok elemzésén alapuló értékelés módszerét alkalmazva határozott meg egy átlagos haszonbérleti díjat. Ezt az elsőfokú bíróság indokoltan korrigálta, mert itt valamennyi adat a piac részét képezte, ezért semmi nem indokolta a szélső értékek elhagyását. Azzal is egyet ért a Kúria, hogy az átlagos értékadat csak kiindulási pont lehet, mert ez nélkülözi az egyedi földterületek, egyedi ügyletek sajátosságainak értékelését, holott itt épp az a fontos, hogy az egyes szerződéses ügyletek egyedi körülményeinek, az egyes szerződő felek sajátos érdekeinek vizsgálatára kerüljön sor. Van-e gazdasági racionalitása az adott szerződésnek, vagy az önmagában csak a piac más szereplőinek kirekesztésére, távol tartására törekszik. Itt jegyzi meg a Kúria, hogy alapvetően hibás az alperes azon megközelítése, hogy mindezen kérdésekre a közigazgatási eljárás korlátaira utalva nem akarja kiterjeszteni a vizsgálatot, holott egy szerződés megkötésére számos körülmény, érdek és szempont vezet, melyek mindegyike szerepet játszik a szerződési feltételek kialakításában, így a haszonbérleti díj alakításában. Fentiek miatt indokoltan alkalmazott a szakértő objektív és szubjektív korrekciós tényezőket és azokat okszerűen fogadták el a bíróságok, mert ez biztosította a komplex értékelést, amelyekkel az egyediesítés végrehajtható volt. Az nem eshet az ügyfél, a felperes, a haszonbérlő terhére, és vezethet aránytalanság megállapítása után a szerződés jóváhagyásának megtagadásához, hogy a jogalkotó esetleg túlzó elvárásokat támaszt a hatósággal szemben. Ugyanakkor a tisztességes eljárás követelményét és a tényfeltárási, indokolási kötelezettség iránti alapvető ügyféli igényt sértené, ha a bíróság elfogadná a tények részbeni feltárást és részadatok alapján a döntés meghozatalát.
[18] Megállapítható volt az is, hogy a szakértő az összehasonlító elemezés mellett több kiegészítő és más szempontú értékelést (a haszonbérlet időtartamát, a területek AK értékét, illetőleg a KSH útmutatását elemezve) is végrehajtott annak érdekében, hogy minél megalapozottabb választ adhasson a perben felmerült kérdésre. Ezeket a kiegészítéseket a bíróság is csak segéd anyagnak tekintette, a döntését alapvetően az összehasonlító értékelés és korrekciók alkalmazásával elvégzett számításra alapozta, ugyanakkor orientáló lehetett a más típusú elemzések eredménye is.
[19] Azt is helyesen állapította meg az elsőfokú bíróság, hogy a jelen esetben a haszonbérleti díjaknak nem kellett megegyeznie a korrigált átlagos haszonbérleti díjjal, mert az arányosság kimondásához erre nem volt szükség. Az alperes azt elismerte, és ezt később sem vitatta, hogy kisebb mértékű eltérés elfogadható. Jogszabályi rendelkezés hiányában a jogalkalmazásra vár annak kidolgozása, akár esetről esetre, hogy milyen mértékű eltérés az, ami az arányosság körében elfogadható.
[20] Fontosnak tartja a Kúria, hogy az elsőfokú eljárásban az alperes nem kérte a szakértői bizonyítás továbbvitelét, kifogásai ellenére, újabb szakértő kirendelésére nem tett indítványt, ezzel az elsőfokú bíróságot abba a helyzetbe hozta, hogy a rendelkezésre álló szakértői vélemény alapján döntsön. Az alperes tehát a szakértői vélemény cáfolata körében ráháruló bizonyítási tehernek megfelelően nem tett eleget.
[21] A felülvizsgálati bírósági gyakorlatban általánosan elfogadott elv, hogy a bizonyítékok újraértékelésének csak kivételes esetben van helye a felülvizsgálati eljárásban. Ennek alapvető oka, hogy az első- és esetenként a másodfokú bíróság van abban a helyzetben (jelen ügyben az elsőfokú bíróság), hogy a bizonyítékokat közvetlenül megvizsgálja, a szakértőhöz személyesen kérdéseket intézzen, így az alapos vizsgálat során szerzett tapasztalatai, benyomásai a döntés meghozatalát, bírói meggyőződése kialakítását segítse. Jelen esetben a Kúria – kiemelt figyelemmel a lefolytatott széles körű és fentiekben ismertetett nehézségekkel küzdő bizonyítási eljárásra – úgy ítélte meg, hogy az elsőfokú bíróság mindent elkövetett a perben felmerült szakkérdés megválaszolása érdekében, a beszerzett szakértői véleményt kontrollálta, szükséges mértékben korrigálta (átlagos haszonbérleti díj összege), kiegészíttette, pontosíttatta, teret engedett a felek észrevételeinek megválaszolására, és alapvetően okszerűen és logikusan válaszolta meg a bizonyítás során felmerült releváns kérdéseket, így nincs indok a bizonyítékok értékelésének megváltoztatására.
[22] A szakértői értékelési szempontok kapcsán elsődlegesen arra utal a Kúria, hogy egy kérdés szakmaiságát épp az adja, hogy speciális ismeretekre és személyes tapasztalatokra van szükség annak korrekt megválaszolásához. A perben felmerült földforgalmi kérdés, haszonbérleti díj arányossága jól látható, hogy nem volt még a kompetens szakértő számára sem könnyen megválaszolható kérdés, többféle megközelítés és vizsgálati mód útján jutott a végső következtetésekre. Az alperes egyrészt indokolatlanul igyekszik kizárni bizonyos, felperes és haszonbérbe adó szerződési akaratát befolyásoló tényező vizsgálatát (e kérdés indokolását a döntés fentebb tartalmazza), másrészt minden szakmai ismeret nélkül törekszik mellőzni a releváns szubjektív elemeket és azok szakmai értékelését. Helyesen érvelt az elsőfokú bíróság azzal, hogy a szakmai kérdések körébe tartozik, hogy milyen korrekciós tényezőt és milyen mértékben alkalmaz a szakértő. A korrekciós tényezők tekintetében a szakértő utalt az FVM rendeletre, amely az ingatlanforgalmi értéknél releváns szempontokat tartalmazza és kiindulásként okszerűen figyelembe vehető értékelési halmazt ad, továbbá személyes, szubjektív szakmai tapasztalatokra van szükség ahhoz, hogy a korrekciós értékek nagyságát a szakértő meghatározza. Ezt az alperes indokolatlanul vitatja, mert nincs olyan tételes jogszabályi rendelkezés vagy szakmai útmutatás, amely alapján felülbírálható lenne a bíróság részéről e szakértői érvelés, és erre a másodfokú eljárásban sem került sor.
[23] Az is releváns, hogy a Kamara, amely a helyi gazdák véleményét tükröző állásfoglalást adott ki, maga is elismerte, egybehangzóan a szakértővel, hogy a területek haszonbérleti díját meghatározza a föld egyedi jellemzője, így az öntözhetőség, köves úton való megközelíthetőség, de még a konzervgyári növények termesztése is. Ez utóbbi körben a szakértő és a bíróság is a kigazdálkodhatóságra és ezáltal a nagyobb terhet jelentő szerződési vállalást igazoló következtetést vont le. E körben a felperes és a szakértő részletes nyilatkozatot tett, melyet alperes hasonló súlyú bizonyítékkal nem cáfolt.
[24] Az öntözhetőség kérdése körében a szakértő részletes vizsgálatot végzett, az Ónodi körzetbe eső ingatlanok tekintetében rögzítette a felszíni vízforrások létét, a vízjogi engedélyezés megkezdését, és csak ehhez kapcsolódóan és indokoltan alkalmazott korrekciót. E körben is meg kell jegyezni, hogy az alperes megfelelő, minden elemet cáfoló ellenbizonyítással nem élt. Adat merült fel a szakértői véleményben arra, hogy 2015-ben is volt vízjogi engedély az adott területre, így az alperesi cáfolat ez okból sem vehető figyelembe.
[25] Az egyben művelésre a felperes is tett nyilatkozatot és a szakértő is megállapította annak fennállását. Ezt az alperes nem cáfolta, csupán azzal védekezett, hogy a szerződés alapján e körülményt nem értékelheti. Ez azonban téves álláspont, mert ahogy fentebb kifejtésre került, minden a felperes ügyleti döntését befolyásoló tényezőnek jelentősége van, melyek közé egyértelműen beletartozik a területek egyben művelésének lehetősége, hiszen ez kedvezőbb gazdálkodási feltételeket jelent.
[26] A bérlemény viszonya a bérlő termőföldjéhez, és az egyéb korrekciót jelentő körülmények kapcsán részletes szakértői indokolás áll rendelkezésre, melyet az alperes szakmai kompetencia nélkül kíván mellőzni és vitatni, azonban e körben sem élt megfelelő súlyú ellenbizonyítással. Okszerű és nem vitatható érvelés, hogy egy gazdasági társaságnak, amely termőföld tulajdonnal törvényi tilalom folytán nem tud rendelkezni, de mezőgazdasági tevékenységet végez, komoly gazdasági érdeke fűződik ahhoz, hogy haszonbérlet útján szerezzen földterületet, és egy olyan területen, ahol konzervipar van ilyen típusú haszonnövények termesztését tudja végezni, ráadásul úgy, hogy mindegyik területen további termőföldeket művel. Ezek a körülmények olyan szubjektív és mégis gazdasági ésszerűséggel magyarázható döntéshez vezethetnek, hogy akár magasabb haszonbérleti díj vállalását is indokolják, s nem maradhat ki a szerződési körülmények elemzési köréből. Téves az az alperesi megközelítés, hogy a magasabb haszonbérleti díjak miatti hatósági fellépést indokolhatja az, hogy csupán néhány vállalkozó alakítja a piac hosszútávú és magasabb AK értékű területeket érintő piaci szegmens adatait. Ez a piacgazdaság feltételeire figyelemmel alapvetően téves megközelítés, és nem is egyezik a jogalkotó akaratával, mert a bevezetett szabályozással nem volt cél a gazdasági társaságok mezőgazdasági művelésből való kiszorítása, csupán a magyar termőföld védelme.
[27] A kigazdálkodhatóság kérdése jelen esetben vizsgálat tárgyát már nem képezheti, miután a Kúria arra a következtetésre jutott – az eljárt bíróságokkal egyezően - , hogy a kikötött haszonbérleti díjak nem voltak aránytalanok. Ezért irreleváns és pernyertességhez még helytállósága esetén sem vezethetne az az alperesi érvelés, hogy a szakértő a kigazdálkodhatóság tekintetében nem adott megalapozott véleményt. Megjegyezendő, hogy a felperes is csatolt gazdasági számításokat e körben, amelyet alperes értékelni elmulasztott, így elsődlegesen alperes eljárása szenved alapvető hiányosságokban.
[28] A támogatások kérdését illetően az a Kúria álláspontja, hogy az arányosság kérdése csak kellő valószínűsítésen alapulhat, figyelemmel a piaci haszonbérleti díj meghatározásának nehézségeire. Ésszerűtlen lenne kizárni annak lehetőségét, hogy a termőföldre igénybe vehető állami támogatás. E körben a szakértő – szintén szakismerete és szakmai tapasztalata alapján és alperes által megfelelően nem cáfolva – azt a megállapítást tette, hogy a haszonbérleti díjak alakulásában jelentős szerepe van a támogatásnak. Ez okból alaptalanul vitatja az alperes a szakértő e körben tett megállapításait és nem is minősülhet a bíróság megállapítása erre figyelemmel okszerűtlennek, logikátlannak.
[29] Végezetül megjegyzi a Kúria, hogy a bíróságok tisztában vannak az alperes bizonyítási nehézségeivel, a hatósági eljárás korlátaival a visszatartó erő tekintetében is, azonban emiatt a jogalkotói elvárással és contra legem nem lehet arra a következtetésre jutni, hogy e nehézségek felmenthetik az alperest az állításai igazolása, ezen belül is a kellő valószínűsítés kötelezettsége alól.
(Kúria, Kfv.III.37.289/2017.)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság


1. §1 A rendelet hatálya a műszaki biztonsági hatóság hatáskörébe tartozó sajátos építményfajtákra – ide nem értve a villamosenergia-ipari építményeket – vonatkozó építésügyi hatósági eljárásokra és az azok lefolytatásához szükséges műszaki dokumentáció tartalmi követelményeire terjed ki.
3.2 építésügyi hatóság: a Budapest Főváros Kormányhivatalának egyes ipari és kereskedelmi ügyekben eljáró hatóságként történő kijelöléséről, valamint a területi mérésügyi és műszaki biztonsági hatóságokról szóló 365/2016. (XI. 29.) Korm. rendelet 22. § (1) bekezdésében kijelölt hatóság;
7.3 hőtávvezetéket tartó vagy magában foglaló építmény a hőszolgáltatás nyomvonal jellegű építményeivel: a távhővezeték-hálózat, valamint a távhőszolgáltatásról szóló törvény hatálya alá nem tartozó hőtávvezeték és építményei, beleértve a hőtermelő, hőszolgáltató létesítményből a hőhordozó közeget (gőzt, melegített vizet) szállító csővezetéket, csővezeték hálózatot a tartószerkezeteivel, építményeivel;
8a.4 jelentős korszerűsítés: az energiahatékonyságról szóló 2015. évi LVII. törvény 2. § 15. pontja szerinti korszerűsítés;
10a.5 névleges bemenő hőteljesítmény: az energiahatékonyságról szóló 2015. évi LVII. törvény 2. § 22. pontja szerinti hőteljesítmény;
12a.6 távfűtés: a távhőszolgáltatásról szóló törvény szerinti távhőszolgáltatás, vagy gőz, illetve melegített víz formájában egy központi termelési egységből, vezetéken keresztül történő hőenergia-szolgáltatás légterek vagy ipari folyamatok fűtése céljából;
12b.7 távhűtés: hűtött folyadék formájában egy központi termelési egységből, vezetéken keresztül történő hőenergia-szolgáltatás légterek vagy ipari folyamatok hűtése céljából;
12c.8 teljes bemenő hőteljesítmény: az energiahatékonyságról szóló 2015. évi LVII. törvény 2. § 24. pontja szerinti hőteljesítmény;
3/A. §9 (1) Az 1. §-ban meghatározott építésügyi eljárásban az ügyfél a kérelmet elektronikusan is benyújthatja.
3/B. §10 (1) Az e rendelet szerinti eljárásokban az iratok az ügyfél nyilatkozatával nem pótolhatóak.
5.11 Az előzetes szakhatósági állásfoglalás, valamint a közművek, kezelők és üzemeltetők hozzájárulása
7. §12 (1) Ha az építtető előzetes szakhatósági állásfoglalást kér, a szakhatóság a kérelem mellékleteként becsatolt műszaki dokumentáció egy példányát az állásfoglalásával megegyező azonosítószámmal, keltezéssel, aláírással és bélyegzőlenyomattal látja el, és azt a szakhatósági állásfoglalásával együtt megküldi az építtetőnek. Az előzetes szakhatósági állásfoglalás iránti kérelemhez a műszaki dokumentációt két példányban kell benyújtani.
9. § (1)14 A végleges használatbavételi – beleértve a részleges használatbavételi engedélyt is – és a fennmaradási engedély határozatlan ideig hatályos.
(2)15 Az építési engedély a véglegessé válás napjától három évig hatályos, kivéve ha
(3)16 A bontási engedély a véglegessé válás napjától számított két évig hatályos.
10. § (1)17 Több építésügyi hatóság illetékességi területét érintő sajátos építmény engedélyezési ügyében az eljáró építésügyi hatóságot műszaki biztonsági feladatkörében eljáró Budapest Főváros Kormányhivatala jelöli ki.
10/A. §19 (1) Az építési engedélyezési eljárásokban az eljáró építésügyi hatóság a 3/A. mellékletben meghatározott feltételek esetén vizsgálja az ott megjelölt szakkérdést.
11/A. §23 Az építésügyi hatóság engedélyét kell kérni a 20 MW teljes bemenő hőteljesítményt meghaladó, hasznosítható hőmérsékleti szintű hulladékhőt termelő ipari létesítmények, valamint a 20 MW teljes bemenő hőteljesítményt meghaladó, távfűtési vagy távhűtési hálózathoz csatlakozó hőtermelő-hőszolgáltató létesítmények jelentős korszerűsítéséhez.
aa)24 jogerős vagy végleges környezetvédelmi vagy egységes környezethasználati engedélyét, több megvalósulási szakaszra bontott építkezés esetében az összes szakaszra együttesen, vagy
b)25 termőföldön megvalósítandó sajátos építmény esetében az ingatlanügyi hatóságnak a termőföld más célú hasznosításának engedélyezéséről vagy a más célú hasznosítás folytatásához való hozzájárulásáról szóló jogerős vagy végleges határozatát,
d)26 a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal (a továbbiakban: MEKH) által jóváhagyott,
(1a)27 Ha az (1) bekezdés d) pont da) alpontjában hivatkozott költség-haszon elemzés eredménye pozitív, azaz a diszkontált bevételek meghaladják a diszkontált kiadások összegét, akkor az építési engedély – az (1c) bekezdésben foglalt kivétellel – csak abban az esetben adható ki, ha a létesítmény képes a hulladékhő visszanyerésére, illetve a létesítmény alkalmas a távfűtési vagy távhűtési hálózatra való csatlakozásra.
(1b)28 Ha az (1) bekezdés d) pont db) vagy dc) alpontjában hivatkozott költség-haszon elemzés eredménye pozitív, azaz a diszkontált bevételek meghaladják a diszkontált kiadások összegét, akkor – az (1c) bekezdésben foglalt kivétellel – az építési engedély a közeli ipari létesítményekből származó hulladékhő felhasználását figyelembe vevő megvalósításra adható ki.
(1c)29 A MEKH kérelemre pozitív eredményű, jóváhagyott költség-haszon elemzés esetén is mentesítheti a kérelmezőt az (1a) vagy az (1b) bekezdés szerinti kötelezettségek teljesítése alól jogi, tulajdoni vagy finanszírozási okokra figyelemmel.
(1d)30 Az (1) bekezdés d) pontjától eltérően nem kell az építési engedély iránti kérelemhez mellékelni a költséghaszon elemzést a 7. mellékletben meghatározott esetekben.
(1e)31 Az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott költség-haszon elemzések elvégzésében az érintett távfűtési vagy távhűtési hálózat vagy ipari létesítmény beruházója, valamint üzemeltetője köteles együttműködni a kérelmezővel.
(2)32 A biogáz- és komposztáló üzemek létesítését a 3/A. mellékletben foglalt táblázat 2., 6., 7. és 13. sora szerinti szakkérdések vizsgálata mellett engedélyezi az építésügyi hatóság a nem emberi fogyasztásra szánt állati eredetű melléktermékekre vonatkozó állategészségügyi szabályok megállapításáról szóló miniszteri rendelettel (a továbbiakban: VM rendelet) összhangban.
13. § (1)33 Az építési engedélynek az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvényben (a továbbiakban: Ákr.) 81. §-ában foglaltakon túl tartalmaznia kell:
a)34 figyelmeztetést arra, hogy az építtető építési tevékenységet csak a végleges építési engedély és az ahhoz tartozó – engedélyezési záradékkal ellátott – tervdokumentáció alapján, az engedély hatályának időtartama alatt, továbbá a saját felelősségére és veszélyére végezhet,
(3)35 A végleges döntést közölni kell
b)–d)36
(4)37 Az építési engedélyezési eljárás során hozott végleges döntés a hozzátartozó, engedélyezési záradékkal ellátott tervdokumentációban foglaltakkal együtt hatályos.
15. §38 Az építtető csak a végleges építési engedély és az ahhoz tartozó – engedélyezési záradékkal ellátott – tervdokumentáció alapján, az engedély hatályának időtartama alatt végezheti az engedélyköteles építési tevékenységet.
16. § (1)39 Ha az építésügyi hatóság az építési engedélyt megadja, a véglegessé válás időpontjának tudomásra jutásától számított nyolc napon belül az engedélyezésre benyújtott tervdokumentáció egy záradékolt példányát az irattárában helyezi el, egy példányát az építtetőnek megküldi.
(2)40 Amennyiben az építésügyi hatóság nem adja meg az építésügyi engedélyt, akkor az építésügyi eljárás végleges lezárását követő nyolc napon belül a tervdokumentáció példányait – az irattárba helyezendő példány kivételével – az építtetőnek megküldi.
26. §41 A bontási engedélynek az Ákr. 81. § (1) bekezdésében foglaltakon túl tartalmaznia kell:
(4)42 Az építésügyi hatóság tisztázza a tényállást, ha a kérelem elbírálásához szükséges információk, adatok és dokumentumok nem állnak a rendelkezésére.
(5)43 Az építésügyi hatóság az eljárás megindulásától számított nyolc napon belül a használatbavétel tudomásulvételét megtagadja és az építmény, építményrész használatát megtiltja, ha
(6)44 Ha az építésügyi hatóság az (5) bekezdés szerinti határidőben a használatbavételt nem tiltja meg, a használatbavételt hallgatással tudomásul veszi, és az építmény az eljárás megindulásától számított 15 nap elteltével használatba vehető.
(7)45 A használatbavétel (6) bekezdés szerinti tudomásulvétele az Ákr. szerinti függő hatályú döntésre vonatkozó rendelkezések tekintetében az (5) bekezdés szerinti határidőben meghozott érdemi döntésnek minősül.
(8)46 A használatbavétel tudomásulvétele nem akadálya annak, hogy azzal egyidejűleg az építésügyi hatóság határidő megjelölésével az esetlegesen hiányzó munkálatok elvégzésére kötelezze az építtetőt.
(9)–(10)47
(13)48 A használatbavétel megtiltásáról szóló határozat rendelkező része az Ákr. 81. § (1) bekezdésében foglaltakon kívül tartalmazza
(4)49 Az építésügyi hatóság az (1) bekezdés szerinti kérelemben az eljárás megindulásától számított nyolc napon belül az előírt feltételek fennállása esetén
(5)50 A (4) bekezdés b) pontja szerinti tudomásulvételt az Ákr. szerinti függő hatályú döntésre vonatkozó rendelkezések tekintetében a (4) bekezdés szerinti határidőben meghozott érdemi döntésnek kell tekinteni.
32. §51 Az építésügyi hatóság az építési, a bontási, a használatbavételi és a fennmaradási engedélyezési eljárási ügyekben építésügyi hatósági hatáskörében az engedélyhez kötött, az építéssel összefüggő tevékenység végzésével kapcsolatosan az Ákr.-ben meghatározottakon túl ellenőrizheti az építési naplót.
34. §52 Az építésügyi bírság megállapításának részletes szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározott bírságot az építtető a végleges határozatban megjelölt fizetési számlára fizeti meg.
(8)53 A végleges és végrehajtható építési engedélyezési dokumentációtól való eltérésre irányuló kérelem (módosított építési engedély iránti kérelem) mellékletét szolgáló dokumentációnak csak az eltérést ábrázoló tervrajzokat, valamint az azokat ismertető munkarészeket (pl. műszaki leírást és számításokat) kell tartalmaznia. A műszaki leírásban egyértelműen meg kell nevezni és fel kell sorolni az eltéréseket.
40/A. §54 E rendeletnek a közigazgatási bürokráciacsökkentéssel összefüggésben egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Módr.) megállapított rendelkezéseit a Módr. hatálybalépését55 követően indult vagy megismételt ügyekben (eljárásokban) kell alkalmazni.
40/B. §56 E rendeletnek a fővárosi és megyei kormányhivatalok működésének egyszerűsítésével összefüggő egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 360/2019. (XII. 30.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Módr2.) módosított 5. melléklet 7. pontját a Módr2. hatálybalépésekor57 folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
42. §58 E rendelet 2. § 8a., 10a. és 12a–12c. pontja, 11/A. §-a, 12. § (1) bekezdés d) pontja, 12. § (1a)–(1e) bekezdése, valamint 7. melléklete az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 14. cikkének való megfelelést szolgálja.
7.59 A kérelem tárgyával összefüggésben korábban keletkezett hatósági határozatok megnevezése, száma, kelte, jogerőre emelkedésének vagy véglegessé válásának napja.
9.60 Zajjal járó tevékenységekre irányuló hatósági engedélyezési eljárásokban az építészeti-műszaki dokumentációnak a zaj- és rezgésvédelmi szabályozás tekintetében a környezeti zaj és rezgés elleni védelem egyes szabályairól szóló 284/2007. (X. 29.) Korm. rendelet 2. számú mellékletében meghatározott tartalmú zaj elleni védelemről szóló munkarészt kell tartalmaznia.
3. melléklet a 31/2014. (II. 12.) Korm. rendelethez61
3/A. melléklet a 31/2014. (II. 12.) Korm. rendelethez62
4.63 Kéményseprő-ipari szerv, kéményseprő-ipari szolgáltató, kéményseprő-ipari közszolgáltató
5. melléklet a 31/2014. (II. 12.) Korm. rendelethez64
7. melléklet a 31/2014. (II. 12.) Korm. rendelethez65
1 Az 1. § a 80/2018. (IV. 20.) Korm. rendelet 13. §-ával megállapított, a 198/2019. (VIII. 1.) Korm. rendelet 10. §-a szerint módosított szöveg.
2 A 2. § 3. pontja a 198/2019. (VIII. 1.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
3 A 2. § 7. pontja a 198/2019. (VIII. 1.) Korm. rendelet 9. §-a szerint módosított szöveg.
4 A 2. § 8a. pontját a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 39. § (1) bekezdése iktatta be.
5 A 2. § 10a. pontját a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 39. § (2) bekezdése iktatta be.
6 A 2. § 12a. pontját a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 39. § (3) bekezdése iktatta be.
7 A 2. § 12b. pontját a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 39. § (3) bekezdése iktatta be.
8 A 2. § 12c. pontját a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 39. § (3) bekezdése iktatta be.
9 A 3/A. §-t a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 223. §-a iktatta be. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. július 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
10 A 3/B. §-t a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 484. § (1) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
11 Az 5. alcím (7. §) a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 484. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
12 A 7. § a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 484. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
13 A 8. §-t a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 243. § (6) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
14 A 9. § (1) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 485. § a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
15 A 9. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 485. § b) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
16 A 9. § (3) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 485. § b) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
17 A 10. § (1) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 265. § (2) bekezdés a) pontja, a 360/2019. (XII. 30.) Korm. rendelet 130. § (4) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 203. §-át.
18 A 10. § (2) bekezdését a 80/2018. (IV. 20.) Korm. rendelet 15. §-a hatályon kívül helyezte.
19 A 10/A. §-t a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 243. § (1) bekezdése iktatta be.
20 A 10/A. § (4) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 486. § a) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
21 A 10/A. § (5) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 486. § a) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
22 A 10/A. § (6) bekezdését a 360/2019. (XII. 30.) Korm. rendelet 130. § (4) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 203. §-át.
23 A 11/A. §-t a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 40. §-a iktatta be.
24 A 12. § (1) bekezdés a) pont aa) alpontja a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 485. § c) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
25 A 12. § (1) bekezdés b) pontja a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 485. § c) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
26 A 12. § (1) bekezdés d) pontját a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 41. § (1) bekezdése iktatta be.
27 A 12. § (1a) bekezdését a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 41. § (2) bekezdése iktatta be.
28 A 12. § (1b) bekezdését a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 41. § (2) bekezdése iktatta be.
29 A 12. § (1c) bekezdését a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 41. § (2) bekezdése iktatta be.
30 A 12. § (1d) bekezdését a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 41. § (2) bekezdése iktatta be.
31 A 12. § (1e) bekezdését a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 41. § (2) bekezdése iktatta be.
32 A 12. § (2) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 243. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
33 A 13. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 485. § d) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
34 A 13. § (2) bekezdés a) pontja a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 485. § a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
35 A 14. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 485. § a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
36 A 14. § (3) bekezdés b)–d) pontját a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 243. § (6) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
37 A 14. § (4) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 485. § a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
38 A 15. § a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 485. § a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
39 A 16. § (1) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 485. § e) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
40 A 16. § (2) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 485. § a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
41 A 26. § nyitó szövegrésze a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 485. § f) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
42 A 29. § (4) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 225. § a) pontja szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
43 A 29. § (5) bekezdés nyitó szövegrésze a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 224. § a) pontja szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
44 A 29. § (6) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 223. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
45 A 29. § (7) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 223. § (3) bekezdésével megállapított, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 485. § g) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
46 A 29. § (8) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 223. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
47 A 29. § (9)–(10) bekezdésé a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 225. § b) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
48 A 29. § (13) bekezdés nyitó szövegrésze a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 485. § f) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
49 A 30. § (4) bekezdés nyitó szövegrésze a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 224. § b) pontja szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
50 A 30. § (5) bekezdését a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 223. § (4) bekezdése iktatta be, szövege a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 485. § g) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
51 A 32. § a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 485. § h) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
52 A 34. § a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 485. § a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
53 A 38. § (8) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 485. § a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
54 A 40/A. §-t a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 223. § (5) bekezdése iktatta be. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
55 A hatálybalépés időpontja 2015. december 31.
56 A 40/B. §-t a 360/2019. (XII. 30.) Korm. rendelet 130. § (1) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 203. §-át.
57 A hatálybalépés időpontja 2019. december 31.
58 A 42. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette, újonnan a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 42. §-a iktatta be.
59 Az 1. melléklet 7. pontja a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 485. § i) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
60 A 2. melléklet 9. pontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 243. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
61 A 3. mellékletet a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 486. § b) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
62 A 3/A. mellékletet a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 243. § (5) bekezdése iktatta be, szövege a 360/2019. (XII. 30.) Korm. rendelet 130. § (2) bekezdés a) pontjával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 203. §-át.
63 A 4. melléklet 4. pontja a 99/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 9. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 5. § (2) bekezdését.
64 Az 5. melléklet a 360/2019. (XII. 30.) Korm. rendelet 130. § (2) bekezdés b) pontjával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 203. §-át.
65 A 7. mellékletet a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 43. §-a iktatta be.