1997. évi LXXX. törvény - 1.oldal - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről *
1. § E törvény célja, hogy az egyéni felelősség és öngondoskodás követelményeinek és a társadalmi szolidaritás elveinek megfelelően szabályozza a társadalombiztosítás keretében létrejövő jogviszonyokat. A foglalkoztatók és a biztosítottak biztosítási jogviszonnyal kapcsolatos kötelezettségeit: a biztosítottaknak a társadalombiztosítás rendszerében való részvételi kötelezettségét, a foglalkoztatók és a biztosítottak fizetési kötelezettségét és ennek a közteherviselésnek megfelelő teljesítését. Meghatározza a társadalombiztosítási ellátások körét és a társadalombiztosítási rendszerhez kapcsolódó magánnyugdíj keretében járó szolgáltatásokat.
2. § (1) * A társadalombiztosítás Magyarország állampolgárait és e törvény külön rendelkezése alapján Magyarországon munkát végző más természetes személyeket az e törvényben meghatározott szabályok szerint magába foglaló, társadalmi szintű kockázatközösség.
(2) * A társadalombiztosításban való részvétel a törvényben meghatározott szabályok szerint kötelező.
(3) * A kötelező társadalombiztosítás rendszerében a biztosított - e törvény vagy társadalombiztosítási ellátást megállapító törvény eltérő rendelkezése hiányában - az egyéni felelősség elvének megfelelően, az e törvényben meghatározott járulékfizetési kötelezettség alapján szerezhet jogot saját maga és törvényben meghatározott hozzátartozója javára az egyes társadalombiztosítási ellátásokra. A pénzbeli társadalombiztosítási ellátás összege - ha törvény kivételt nem tesz - arányban áll a biztosítottnak az ellátás fedezetére szolgáló járulék alapjául szolgáló jövedelmével.
(5) * A biztosítás az annak alapjául szolgáló jogviszonnyal egyidejűleg, a törvény erejénél fogva jön létre. Ennek érvényesítése érdekében a foglalkoztatót bejelentési, nyilvántartási, járulék-megállapítási és levonási, járulékfizetési, valamint bevallási kötelezettség terheli. E kötelezettség kiterjed arra a külföldi foglalkoztatóra is, aki Magyarország területén biztosítási kötelezettséggel járó jogviszony keretében foglalkoztat munkavállalót, továbbá arra a külföldi foglalkoztatóra, aki Magyarország területén kívül foglalkoztat olyan munkavállalót, aki a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló közösségi rendelet alapján e törvény hatálya alá tartozik.
(6a) * A társadalmi szolidaritás elvének megfelelően - a szociális biztonsághoz, valamint a testi és lelki egészséghez való jog érvényesítése, valamint az egységes állami nyugdíjrendszer fenntartása érdekében - törvény a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak költségvetését egészben vagy részben megillető olyan fizetési kötelezettséget is megállapíthat, amelynek megfizetése társadalombiztosítási ellátásra való jogot nem keletkeztet.
3. § (1) Az állam a társadalombiztosítási rendszer működéséről és a nemzetgazdaság lehetőségeivel összhangban álló fejlesztéséről
b) * az ellátások fedezetére szolgáló fizetési kötelezettségek meghatározásával,
c) * az ellátások igénybevételére, a b) pont szerinti fizetési kötelezettség megállapítására, bevallására, befizetésére és beszedésére, valamint nyilvántartására vonatkozó szabályok megalkotásával,
1. * bármely jogi és természetes személy, egyéni vállalkozó, egyéb szervezet, költségvetés alapján gazdálkodó szerv, bármely személyi egyesülés, ha biztosítottat foglalkoztat,
2. * a szakképzésről szóló törvényben meghatározott tanulószerződés alapján szakképző iskolai tanulmányokat folytató tanuló esetén a tanulószerződés megkötésére jogosult szervezet,
3. társas vállalkozó esetén a társas vállalkozás,
4. * az álláskeresési járadékban, keresetpótló juttatásban, vállalkozói járadékban, valamint munkanélküli-járadékban, álláskeresést ösztönző juttatásban, nyugdíj előtti álláskeresési segélyben (a továbbiakban együtt: álláskeresési támogatás) részesülő, biztosítottnak minősülő személy esetén az ellátást folyósító szerv,
5. * a gyermekgondozást segítő ellátásban, a gyermekgondozási segélyben, a gyermekgondozási díjban, a gyermeknevelési támogatásban, az ápolási díjban részesülő személyek esetében a segélyt, a támogatást, illetve a díjat folyósító szerv,
6. * a kincstár számfejtési körében a helyi önkormányzatok nettó finanszírozásának hatálya alá tartozó munkáltatók esetében a járulék megállapításával, bevallásával, megfizetésével, a nyilvántartással és adatszolgáltatással, valamint a biztosítottak bejelentésével összefüggő, az e törvényben és az az adóigazgatási rendtartásról szóló törvényben (a továbbiakban: Air.), az adózás rendjéről szóló törvényben (a továbbiakban: Art.), ezek végrehatására szolgáló rendeletben, valamint az adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárásokról szóló törvényben (a továbbiakban: Avt.) előírt kötelezettségek tekintetében a kincstár,
7. * a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) XVI. fejezete szerinti munkavégzés esetén - ha jogszabály másként nem rendelkezik - a kölcsönbeadó,
8. * több munkáltatóval létesített munkaviszony (Mt. 195. §) esetén az Art.-ben meghatározott munkáltató,
9. * a rendvédelmi egészségkárosodási keresetkiegészítésben vagy rendvédelmi egészségkárosodási járadékban részesülő személy esetében a rendvédelmi feladatokat ellátó szerv, valamint a honvédelmi egészségkárosodási keresetkiegészítésben vagy honvédelmi egészségkárosodási járadékban részesülő személy esetében az ellátást megállapító honvédségi szervezet vagy a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat,
10. * a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény szerinti fejlesztési jogviszony keretében fejlesztési foglalkoztatási díjat folyósító fejlesztő foglalkoztatást nyújtó szolgáltató, intézmény.
1. * az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló törvény szerinti egyéni vállalkozói nyilvántartásban szereplő természetes személy,
2. * a szolgáltató állatorvosi tevékenység gyakorlására jogosító igazolvánnyal rendelkező magánszemély, a gyógyszerészi magántevékenység, falugondnoki tevékenység, tanyagondnoki tevékenység vagy szociális szolgáltató tevékenység folytatásához szükséges engedéllyel rendelkező magánszemély (a továbbiakban együtt: egészségügyi vállalkozó),
3. * az ügyvéd, európai közösségi jogász (a továbbiakban együtt: ügyvéd),
5. * a nem közjegyzői iroda tagjaként tevékenykedő közjegyző,
6. * a nem végrehajtói iroda tagjaként tevékenykedő önálló bírósági végrehajtó.
1. * a közkereseti társaság,
5. * a közös vállalat,
6. * az egyesülés, ideértve az európai gazdasági egyesülést is,
7. * az 1-6. pontban felsorolt társas vállalkozások az előtársaságként történő működés időszakában is,
8. * a szabadalmi ügyvivői társaság, szabadalmi ügyvivői iroda,
9. * a gépjárművezető-képző munkaközösség,
10. * az oktatói munkaközösség,
11. * az ügyvédi iroda, közjegyzői iroda,
12. * a végrehajtói iroda,
13. * az egyéni cég.
1. * a betéti társaság bel- és kültagja, a közkereseti társaság tagja, a korlátolt felelősségű társaság, a közös vállalat, az egyesülés, valamint az európai gazdasági egyesülés tagja, ha a társaság (ideértve ezen társaságok előtársaságként történő működésének időtartamát is) tevékenységében ténylegesen és személyesen közreműködik, és ez nem munkaviszony vagy megbízási jogviszony keretében történik (tagsági jogviszony),
2. * a szabadalmi ügyvivői társaság, a szabadalmi ügyvivői iroda tagja, ha a társaság tevékenységében személyesen közreműködik,
3. * az ügyvédi iroda, a közjegyzői iroda, a végrehajtói iroda, a gépjárművezető-képző munkaközösség, az oktatói munkaközösség tagja,
4. * az egyéni cég tagja,
5. * a betéti társaság, a közkereseti társaság és a korlátolt felelősségű társaság olyan természetes személy tagja, aki a társaság ügyvezetését nem munkaviszony alapján látja el, kivéve, ha az 1. alpont szerint társas vállalkozónak minősül,
e) * Kiegészítő tevékenységet folytató: az az egyéni, illetve társas vállalkozó, aki vállalkozói tevékenységet saját jogú nyugdíjasként folytat, továbbá az az özvegyi nyugdíjban részesülő személy, aki a reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt betöltötte.
f) * Saját jogú nyugdíjas: az a természetes személy, aki
2. * a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló uniós rendeletek, illetve az EGT-állam jogszabályai alkalmazásával saját jogú öregségi nyugdíjban részesül,
3. * az egyéni vagy társas vállalkozó e) pont szerinti jogállását nem érinti, ha az 1-2. alpontokban említett nyugdíj folyósítása szünetel.
g) * Fogvatartott: az őrizetbe vett, házi őrizetbe rendelt, előzetesen letartóztatott, elzárásra utalt, szabadságvesztés, vagy elzárás büntetést töltő személy, a kényszergyógykezelés, ideiglenes kényszergyógykezelés alatt álló személy.
h) * Megbízási jogviszony, munkaviszony: a magyar jog hatálya alá tartozó megbízási jogviszony és munkaviszony, továbbá a külföldi jog hatálya alá tartozó olyan megbízási jogviszony és munkaviszony, amely alapján a munkát Magyarország vagy a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló közösségi rendelet hatálya alá tartozó másik tagállam területén végzik.
i) Foglalkoztatott: aki nem minősül egyéni, illetve társas vállalkozónak és foglalkoztatója biztosítással járó jogviszony keretében foglalkoztatja.
j) * Külföldi: az a természetes személy, aki nem minősül belföldinek.
1. * a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja tv.) szerint összevont adóalapba tartozó önálló és nem önálló tevékenységből származó bevételből az adóelőleg-alap számításnál figyelembe vett jövedelem, a munkavállalói érdekképviseletet ellátó szervezet részére levont (befizetett) tagdíj, a tanulószerződés alapján ténylegesen kifizetett díj, a felszolgálási díj, a vendéglátó üzlet felszolgálójaként a fogyasztótól közvetlenül kapott borravaló (a továbbiakban: borravaló), az ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszony alapján fizetett ösztöndíj,
2. * az 1. alpont szerinti jövedelem hiányában a munkaszerződésben meghatározott alapbér; ha a munkát munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony vagy külföldi jog hatálya alá tartozó munkaszerződés alapján végzik, a szerződésben meghatározott díj havi összege.
l) * Járulék: az egészségbiztosítási és munkaerő-piaci járulék (a természetbeni egészségbiztosítási járulék, a pénzbeli egészségbiztosítási járulék és a munkaerő-piaci járulék), a nyugdíjjárulék, a táppénz-hozzájárulás, az egészségügyi szolgáltatási járulék.
m) * A magánnyugdíjpénztár tagja:
o) * Magánnyugdíjpénztárhoz önkéntes döntéssel csatlakozó:
2. * az Mpt. 3. §-ában meghatározott személy.
p) * Tanulószerződés: a szakképzésről szóló törvény szerinti tanulószerződés.
q) * a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény szerinti nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony teljes munkaidős foglalkoztatási jogviszonynak minősül.
r) * Igazgatási szerv:
1. * a biztosítási kötelezettség megállapításával, a bejelentési-, nyilvántartási-, adatszolgáltatási kötelezettséggel, a járulék- bevallásával, megfizetésével, e kötelezettségek megsértésével kapcsolatos jogkövetkezmények megállapításával, a tartozás beszedésével, behajtásával, a bevallás ellenőrzésével kapcsolatos hatósági ügyben - a 34-35. §, 41. § (4)-(5) bekezdés, 42-43. § kivételével - az állami adó- és vámhatóság,
2. * a 34. § (1), (5), (8) bekezdésének, a 35. §-ának, 40. §-ának, a 41. §-ának (2) bekezdése és a 42-43. §-ainak alkalmazásánál a központi nyugdíjbiztosítási szerv, a nyugdíjfolyósító szerv és a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv,
3. * a 34. § (10) és (12) bekezdésének, a 35. §-ának, 40. §-ának, a 41. §-a (2) és (4)-(5) bekezdésének, a 42-43. §-ainak alkalmazásánál az egészségbiztosítási szerv,
4. * a 40. §, a 41. § (2) és (3) bekezdése és a 42-43/A. § alkalmazásánál a rehabilitációs hatóság.
s) * Minimálbér:
1. * a tárgyhónap első napján érvényes, a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló részére megállapított alapbér kötelező legkisebb havi összege, és
u) * Belföldi:
1. * Magyarország területén a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény szerint bejelentett lakóhellyel rendelkező magyar állampolgár, a bevándorolt és a letelepedett jogállású, valamint a menekültként vagy oltalmazottként elismert személy,
2. * a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény hatálya alá tartozó személy (a továbbiakban: a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személy), aki a szabad mozgás és a három hónapot meghaladó tartózkodás jogát Magyarország területén gyakorolja, és a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló törvény szerint bejelentett lakóhellyel rendelkezik, valamint
3. a hontalan.
v) * EGT-állam: az Európai Unió tagállama és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más állam, továbbá az az állam, amelynek állampolgári az Európai Közösség és tagállamai, valamint az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban nem részes állam között létrejött nemzetközi szerződés alapján az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam állampolgárával azonos jogállást élvez.
w) * Mezőgazdasági őstermelő: az Szja tv. 3. §-ának 18. alpontjában meghatározott személy.
x) * Kezdő mezőgazdasági őstermelő: az a személy, aki a tárgyévet megelőző évben nem minősült mezőgazdasági őstermelőnek.
z) * Harmadik állam: az Európai Gazdasági Térség és Magyarország által kötött kétoldalú szociális biztonságról szóló egyezmény hatálya alá nem tartozó állam.
zs) *
5. § (1) E törvény alapján biztosított *
a) * a munkaviszonyban (ideértve az országgyűlési képviselőt és a nemzetiségi szószólót is), közalkalmazotti, közszolgálati jogviszonyban, kormányzati szolgálati jogviszonyban, állami szolgálati jogviszonyban, ügyészségi szolgálati jogviszonyban, bírói szolgálati jogviszonyban, igazságügyi alkalmazotti szolgálati viszonyban, nevelőszülői foglalkoztatási jogviszonyban, ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszonyban, közfoglalkoztatási jogviszonyban álló személy, a Magyar Honvédség, a rendvédelmi szervek, az Országgyűlési Őrség, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állományú tagja, a Független Rendészeti Panasztestület tagja, a Magyar Honvédség szerződéses állományú tagja, a katonai szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katona (a továbbiakban: munkaviszony), tekintet nélkül arra, hogy foglalkoztatása teljes vagy részmunkaidőben történik,
b) * a szövetkezet tagja, aki a szövetkezet tevékenységében munkaviszony, vállalkozási vagy megbízási jogviszony keretében személyesen közreműködik, kivéve az iskolaszövetkezet nappali rendszerű oktatás keretében tanulmányokat folytató tanuló, hallgató tagját - 25. életévének betöltéséig a tanulói, hallgatói jogviszonya szünetelésének időtartama alatt is -, a közérdekű nyugdíjas szövetkezet öregségi nyugdíjban vagy átmeneti bányászjáradékban részesülő tagját, valamint a szociális szövetkezetben tagi munkavégzés keretében munkát végző tagot,
d) * az álláskeresési támogatásban részesülő személy,
g) * a díjazás ellenében munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony keretében (megbízási szerződés alapján, egyéni vállalkozónak nem minősülő vállalkozási jogviszonyban) személyesen munkát végző személy - a külön törvényben meghatározott * közérdekű önkéntes tevékenységet végző személy kivételével - amennyiben az e tevékenységéből származó, tárgyhavi járulékalapot képező jövedelme eléri a minimálbér harminc százalékát, illetőleg naptári napokra annak harmincad részét,
h) * az egyházi szolgálati viszonyban álló egyházi személy, kivéve a saját jogú nyugdíjast,
i) * a mezőgazdasági őstermelő, ha a reá irányadó nyugdíjkorhatárig hátralévő idő és a már megszerzett szolgálati idő együttesen legalább 20 év, kivéve
3. a saját jogú nyugdíjast és az özvegyi nyugdíjban részesülő személyt, aki a reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt betöltötte,
j) * a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvényben meghatározottak szerint a főállású kisadózóként bejelentett személy,
k) * az állami projektértékelői jogviszonyban álló személy.
(2) * Az (1) bekezdés g) pontjában foglaltakon túl, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony keretében munkát végző személynek kell tekinteni azt is, aki: gazdasági társaság társas vállalkozónak nem minősülő vezető tisztségviselője, alapítvány, egyesület, egyesületek szövetsége, társasház közösség, köztestület, kamara, európai részvénytársaság, egyesülés, európai gazdasági egyesülés, európai területi társulás, vízgazdálkodási társulat, erdőbirtokossági társulat, egyéb állami gazdálkodó szerv, egyes jogi személyek vállalata, közös vállalat, egyéni cég, szövetkezet, lakásszövetkezet, európai szövetkezet, állami vállalat, egyes jogi személyek vállalata, vállalatcsoport, Munkavállalói Résztulajdonosi Program szervezeteinek, önkéntes kölcsönös biztosító pénztárak, magánnyugdíjpénztárak tisztségviselője, vezető tisztségviselője, vagy e szervezetek felügyelőbizottságának tagja; a helyi önkormányzati választásokon választott képviselő és tisztségviselők, társadalmi megbízatású polgármester, feltéve, hogy járulékalapot képező jövedelemnek minősülő tiszteletdíja (díjazása) eléri az (1) bekezdés g) pontjában meghatározott összeget.
(3) * Biztosított az a természetes személy is, aki a munkát külföldi foglalkoztató számára Magyarország területén kívül végzi, és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló közösségi rendelet alapján e törvény hatálya alá tartozik.
6. § (1) * A biztosítottak - ha törvény eltérően nem rendelkezik - a társadalombiztosítás valamennyi ellátására jogosultságot szerezhetnek.
(2) Az a személy, aki az 5. § (1) bekezdés a), b), g) pontjában, valamint a (2) bekezdésében meghatározott jogviszonyban áll és egyidejűleg saját jogú nyugdíjas, baleseti ellátásra és egészségügyi szolgáltatásra jogosult.
8. § * Szünetel a biztosítás:
aa) * a fizetés nélküli szabadság idejére csecsemőgondozási díj, gyermekgondozási díj, gyermekgondozást segítő ellátás, gyermekgondozási segély vagy gyermeknevelési támogatás kerül folyósításra, vagy
ac) * azt önkéntes tartalékos katonai szolgálat teljesítése céljából veszik igénybe,
e) * az ügyvédi tevékenység szünetelésének ideje alatt, a közjegyző, a szabadalmi ügyvivő kamarai tagságának szüneteltetése alatt,
f) az egyéni vállalkozói tevékenység szünetelésének ideje alatt,
g) * az állat-egészségügyi szolgáltató tevékenységet végző állatorvos tevékenységének szünetelése alatt,
h) * a tanulószerződés szüneteltetésének időtartama alatt,
i) * az a)-h) pontban nem említett olyan esetben, amikor külön jogszabály szerint a biztosítás alapjául szolgáló jogviszony szünetel.
a) * táppénzben, baleseti táppénzben, csecsemőgondozási díjban, gyermekgondozási díjban,
b) * gyermekgondozást segítő ellátásban, gyermekgondozási segélyben, gyermeknevelési támogatásban, ápolási díjban
részesül,
amennyiben az ellátások folyósítását közvetlenül megelőző napon biztosított volt. *
10. § (1) Az egyéni vállalkozó biztosítási és járulékfizetési kötelezettsége: *
a) * az egyéni vállalkozói nyilvántartásba való bejegyzés napjától az egyéni vállalkozói nyilvántartásból való törlés napjáig,
b) * ügyvéd, egyéni szabadalmi ügyvivő esetében a kamarai tagság kezdete napjától annak megszűnése napjáig, európai közösségi jogász esetében a nyilvántartásba vétele napjától annak törlése napjáig,
a) * a gazdasági társaság, az egyesülés, a szabadalmi ügyvivői társaság, a szabadalmi ügyvivői iroda tagja esetében a tényleges személyes közreműködési kötelezettség kezdete napjától annak megszűnése napjáig, egyéni cég tagja esetében az egyéni cég tagjává válás napjától az egyéni cégben fennálló tagság megszűnésének napjáig,
b) * egyéb esetben a társas vállalkozásnál létesített tagsági jogviszony, illetve vezető tisztségviselői jogviszony létrejötte napjától annak megszűnése napjáig
(3) * A mezőgazdasági őstermelő biztosítási kötelezettsége
c) az 5. § (1) bekezdésének i) pontjában meghatározott biztosítást kizáró körülmény megszűnését követő naptól a biztosítást kizáró körülmény bekövetkezésének napjáig áll fenn. Megszűnik a biztosítás akkor is, ha a mezőgazdasági őstermelő kilép a családi gazdaságból vagy a közös őstermelésből.
11. § * (1) A biztosítás nem terjed ki:
a) külföldi állam Magyarországra akkreditált diplomáciai és konzuli képviselete személyzetének külföldi állampolgárságú tagjára (a továbbiakban: képviselet tagja), a külföldi állampolgárságú háztartási alkalmazottra, aki kizárólag a képviselet tagjának alkalmazásában áll, a képviselet tagjával közös háztartásban élő külföldi állampolgárságú családtagra (házastárs, gyermek), feltéve, hogy az alkalmazottra, illetve a családtagra kiterjed a küldő állam vagy más állam társadalombiztosítási rendszere;
b) a nemzetközi szervezet nemzetközi szerződés alapján mentességet élvező tisztviselőjére (alkalmazottjára) és vele közös háztartásban élő családtagjára (házastárs, gyermek), feltéve hogy kiterjed rájuk a nemzetközi szervezet szociális biztonsági rendszere;
c) az európai parlamenti képviselőre;
d) az Szja törvény 1/B. § hatálya alá tartozó természetes személyre.
(2) A biztosítás nem terjed ki a következő jogviszonyokra:
a) a magyar jogszabályok szerint be nem jegyzett külföldi munkáltató által Magyarország területén foglalkoztatott, harmadik állam állampolgárságával rendelkező és külföldinek minősülő munkavállalóra, ha a munkavégzésre kiküldetés, kirendelés vagy munkaerő-kölcsönzés keretében kerül sor, feltéve, hogy e munkavégzés a két évet nem haladja meg; e rendelkezés ismételten nem alkalmazható ugyanarra a munkavállalóra, ha az előző belföldi munkavégzés befejezésétől számítva három év nem telt el;
b) a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 44. § (1) bekezdés a) pontja szerint a hallgatói munkaszerződés alapján létrejött jogviszonyra.
11/B. § * (1) A 11. § (2) bekezdés a) pontjában foglalt rendelkezés olyan harmadik államból kiküldött személy esetében is alkalmazható, aki a harmadik államban fennálló biztosítását igazolja, függetlenül attól, hogy a kiküldött személy állampolgársága szerinti állammal Magyarországnak hatályos szociális biztonsági egyezménye áll fenn.
(2) A 11. § (2) bekezdés a) pontjában foglalt rendelkezés olyan harmadik államból kiküldött személy esetében is alkalmazható, aki a harmadik államban fennálló biztosítását igazolja és nem tartozik a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló uniós rendeletek hatálya alá.
13. § * E törvény rendelkezéseit
b) * pénzbeli ellátások:
ba) * csecsemőgondozási díj,
d) * megváltozott munkaképességű személyek ellátásai:
db) rehabilitációs ellátás.
ab)-ac) *
15. § (1) * Baleseti ellátásra, baleseti hozzátartozói nyugellátásra jogosult a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvényben (a továbbiakban: Tny. tv.) és a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvényben (a továbbiakban: Eb. tv.) meghatározottak szerint - a biztosítottakon túl - az, aki egyéni, illetve társas vállalkozóként kiegészítő tevékenységet folytatónak minősül, vagy saját jogú nyugdíjasként az 5. § (1) bekezdés a), b), g) pontjában, valamint a (2) bekezdésében meghatározott jogviszonyban áll.
c) * őrizetbe vett, előzetesen letartóztatott, elzárásra utalt, szabadságvesztés büntetést töltő személy,
d) közcélú munkát végez, különösen, aki életmentés, baleset-, illetőleg katasztrófa-elhárítás vagy véradás során szenved balesetet vagy egészségkárosodást,
f) * külön törvény alapján közérdekű önkéntes tevékenységet végez. *
16. § * (1) Egészségügyi szolgáltatásra jogosult - az e törvény szerint biztosított, illetőleg a 13. § szerint egészségügyi szolgáltatásra jogosult személyeken túl - az, aki
a) * csecsemőgondozási díjban, gyermekgondozási díjban, baleseti baleseti táppénzben, baleseti járadékban,
b) * a 14. § (3) bekezdése alapján saját jogán nyugdíjban, hozzátartozói nyugellátásban, rehabilitációs járadékban,
c) * mezőgazdasági járadékban (öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékban, növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékban), megváltozott munkaképességű személyek ellátásában, bányászok egészségkárosodási járadékában, fogyatékossági támogatásban, rokkantsági járadékban, házastársi pótlékban, házastársi jövedelempótlékban,
e) * bányászati keresetkiegészítésben vagy átmeneti bányászjáradékban részesül,
f) * gyermekgondozást segítő ellátásban, gyermekgondozási segélyben részesül,
g) * egyházi jogi személytől nyugdíjban vagy a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján folyósított öregségi vagy rokkantsági nyugdíjsegélyben (nyugdíjban) részesül,
h) * az aktív korúak ellátására való jogosultság keretében megállapított pénzbeli ellátásban, időskorúak járadékában, ápolási díjban, gyermeknevelési támogatásban részesül,
i) * a köznevelésről szóló törvény hatálya alá tartozó nappali rendszerű iskolai oktatás keretében vagy nappali oktatás munkarendje szerinti köznevelési intézményben, továbbá a nemzeti felsőoktatásról szóló törvény hatálya alá tartozó felsőoktatási intézményben nappali rendszerű oktatás keretében tanulmányokat folytató nagykorú magyar állampolgár, menekült, oltalmazott, valamint az a külföldi állampolgár, aki nemzetközi szerződés vagy az oktatásért, a külügyekért felelős miniszter által adományozott ösztöndíj alapján létesített tanulói, hallgatói jogviszonyban áll, továbbá az a szomszédos államokban élő magyarokról szóló törvény hatálya alá tartozó személy, aki a nemzeti felsőoktatásról szóló törvény hatálya alá tartozó felsőoktatási intézményben nappali rendszerű oktatás keretében államilag támogatott, vagy magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzési formában hallgatói jogviszonyban áll,
j) * megváltozott munkaképességű, illetve egészségkárosodást szenvedett és munkaképesség-változásának mértéke az 50 százalékot, illetve egészségkárosodásának mértéke a 40 százalékot eléri, vagy egészségi állapota 50 százalékos vagy ennél kisebb mértékű, és az illetékes hatóság erre vonatkozó igazolásával rendelkezik,
k) * a reá irányadó nyugdíjkorhatárt betöltötte és jövedelme nem éri el a minimálbér 30 százalékát,
l) * kiskorú, magyar állampolgársággal, menekült vagy oltalmazott jogállással és Magyarország területén lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkezik, továbbá az a nem magyar állampolgárságú kiskorú, aki Magyarország területén lakóhellyel rendelkezik,
m) * személyes gondoskodást nyújtó bentlakásos szociális intézményben elhelyezett személy (ide nem értve a külföldi állampolgárt), a gyermekvédelmi rendszerben utógondozási ellátásban részesülő 18-24 éves fiatal felnőtt, továbbá magyar hatóság által a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló törvény alapján ideiglenes hatállyal elhelyezett vagy nevelésbe vett külföldi kiskorú személy,
o) * a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 54. §-a alapján szociálisan rászorult,
p) * egészségügyi szolgáltatás megszerzése érdekében kötött megállapodás alapján jogosult,
r) * a 39. § (2) bekezdése szerint egészségügyi szolgáltatási járulék fizetésére kötelezett,
s) * rendvédelmi egészségkárosodási járadékban vagy honvédelmi egészségkárosodási járadékban részesül,
t) * hajléktalan,
u) * a korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló törvény alapján korhatár előtti ellátásban vagy szolgálati járandóságban részesül,
v) * az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló törvényben meghatározott táncművészeti életjáradékban részesül,
w) * a szociális szövetkezetben tagi munkavégzési jogviszonyban áll, kivéve e jogviszony szünetelésének időtartamát.
(3) * Az (1) bekezdés a)-k), továbbá o), s), u) és v) pontja esetében - az (1) bekezdés i) pontjában meghatározott ösztöndíjas és a szomszédos államokban élő magyarokról szóló törvény hatálya alatt álló, nappali rendszerű oktatás keretében államilag támogatott vagy magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzési formában résztvevő hallgató kivételével - az egészségügyi szolgáltatásra jogosultság további feltétele, hogy az érintett személy belföldinek minősüljön.
(4) * Az egészségügyi szolgáltatásokra vonatkozó igényjogosultságot egyszerre csak egy jogcímre tekintettel lehet megállapítani. Amennyiben a jogosultság egyszerre több jogcím alapján is megállapítható, akkor a jogcímek (1) bekezdésben foglalt felsorolása jogosultsági sorrendet jelent azzal, hogy a (2) bekezdésben meghatározott jogcím az (1) bekezdésben felsorolt jogcímeket megelőzi.
(5) * Az egészségügyi szolgáltatásra jogosult és az egészségügyi szolgáltatásra nem jogosult személyek által a biztosítástól függetlenül térítésmentesen, valamint a biztosítás alapján térítésmentesen vagy térítés ellenében, továbbá a biztosításon felül térítés ellenében igénybe vehető ellátások körét külön törvény határozza meg.
16/A. § * A 16. § (1) bekezdésének i) pontjában említett tanuló és hallgató a tanulói jogviszony, illetőleg a hallgatói jogviszony kezdetétől a diákigazolványra való jogosultság megszűnéséig jogosult egészségügyi szolgáltatásra, ideértve a tanulói, hallgatói jogviszony szünetelésének időtartamát is.
A magánnyugdíj keretében járó szolgáltatás és kifizetés *
17. § * A magánnyugdíj keretében a biztosított, illetőleg a kedvezményezett
Járulékfizetésre vonatkozó általános szabályok *
18. § * (1) * A társadalombiztosítási ellátások és a munkaerő-piaci célok fedezetére *
a) * a biztosított természetbeni egészségbiztosítási járulékot, pénzbeli egészségbiztosítási járulékot és munkaerő-piaci járulékot (a továbbiakban együtt: egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulék), valamint nyugdíjjárulékot, a kiegészítő tevékenységet folytató egyéni és társas vállalkozó nyugdíjjárulékot,
d) az egészségügyi szolgáltatások fedezetére a külön törvényben meghatározott személy egészségügyi hozzájárulást,
(5) * A járulékokat a járulékalapot képező jövedelem kifizetésekor irányadó járulékmértékek szerint kell megfizetni. A járulékokat a biztosítási kötelezettséggel járó jogviszony megszűnését követően kifizetett (kiosztott) járulékalapot képező jövedelem után is meg kell fizetni.
(2) * A biztosított, a kiegészítő tevékenységet folytató egyéni és társas vállalkozó, valamint tagi munkavégzés esetén a szociális szövetkezeti tag által fizetendő nyugdíjjárulék mértéke 10 százalék.
(3) * A biztosított által fizetendő egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulék mértéke 8,5 százalék. Az egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékon belül a természetbeni egészségbiztosítási járulék 4 százalék, a pénzbeli egészségbiztosítási járulék 3 százalék, a munkaerő-piaci járulék 1,5 százalék.
(4) * A kiegészítő tevékenységet folytató egyéni vállalkozó, a kiegészítő tevékenységet folytató társas vállalkozó után a társas vállalkozás, tagi munkavégzés esetén a szociális szövetkezet, valamint a 39. § (2) bekezdésében meghatározott személy által fizetendő egészségügyi szolgáltatási járulék havi összege 7320 forint (napi összege 244 forint).
(5) * A foglalkoztató az 5. §-ban említett biztosított betegsége miatti keresőképtelensége, valamint a kórházi (klinikai) ápolása időtartamára folyósított táppénz egyharmadát hozzájárulás címén fizeti meg.
21. § Nem képezi a nyugdíjjárulék és az egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulék alapját: *
c) * a jövedelmet pótló kártérítés, keresetpótló járadék (a rendvédelmi egészségkárosodási keresetkiegészítés, a rendvédelmi egészségkárosodási járadék, a honvédelmi egészségkárosodási keresetkiegészítés, honvédelmi egészségkárosodási járadék),
d) * a szerzői jogi védelem, találmányi szabadalmi oltalom, védjegyoltalom, földrajzi árujelzők oltalma, mintaoltalom alatt álló mű, alkotás, valamint az újítás hasznosítására irányuló felhasználási, hasznosítási, használati szerződés alapján a vagyoni jog (védelem alatt álló jog, oltalmi jog) felhasználásának ellenértékeként kifizetett díj,
e) * a késedelmes teljesítéshez kapcsolódó kamat.
23. § * A 5. § (1) bekezdésének a) pontjában említett szervek a hivatásos, szerződéses állományú tagjaik részére a társadalombiztosítási ellátás helyett kifizetett pénzbeli juttatásokat a társadalombiztosítási ellátásoknak megfelelő mértékben elszámolhatják.
Az egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulék, valamint a nyugdíjjárulék *
24. § (1) * A foglalkoztatott a 19. § (2) bekezdésében meghatározott nyugdíjjárulékot, valamint a 19. § (3) bekezdésében meghatározott egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékot a 4. § k) pontja szerinti jövedelme (kivéve a 21. § szerinti jövedelmét) után fizeti meg. A foglalkoztatott nem fizet *
a) * nyugdíjjárulékot, valamint egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékot a felszolgálási díj és a borravaló után,
b) * pénzbeli egészségbiztosítási járulékot a külön jogszabály szerinti prémiumévek program és a különleges foglalkoztatási állomány keretében járó juttatás után.
(4) * Amennyiben a foglalkoztató a biztosítottól több járulékot vont le az előírtnál, a többletként jelentkező járulékot legkésőbb a biztosított kérését követő 15 napon belül vissza kell fizetni.
Családi járulékkedvezmény *
24/A. § * (1) Az Szja tv. szerinti családi kedvezmény érvényesítésére jogosult biztosított és - a családi kedvezményt megosztással érvényesítő - biztosított házastársa, élettársa családi járulékkedvezményre jogosult.
(2) A családi járulékkedvezmény csökkenti a biztosított által fizetendő természetbeni és pénzbeli egészségbiztosítási járulék és nyugdíjjárulék együttes összegét.
(3) * A családi járulékkedvezmény összege a biztosítottat megillető, az Szja tv. szerinti családi kedvezmény összegéből
ténylegesen érvényesített családi kedvezménnyel csökkentett összeg 15 százaléka, de legfeljebb a (2) bekezdésben meghatározott járulékok együttes összege.
(4) * A családi járulékkedvezményt a (3) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott személyek döntésük szerint együtt is, de csak egyszeresen érvényesíthetik. A családi járulékkedvezmény együttes igénybevételének feltétele az érintett magánszemélyek - adóbevallásban közösen tett, egymás adóazonosító jelét is feltüntető - nyilatkozata, amely tartalmazza a kedvezmény összegének felosztására vonatkozó döntésüket.
(5) * A családi járulékkedvezmény (3) bekezdés szerinti összegét a biztosított az éves bevallásában feltünteti.
(6) A családi járulékkedvezmény nem csökkenti azt a járulékkötelezettséget, amelyet az Szja tv. szerint adómentes vagy bevételnek nem minősülő járulékalap után kell megfizetni (ide nem értve a munkavállalói érdekképviseletet ellátó szervezet részére az adóévben levont, befizetett tagdíj összegét). Egyéni és társas vállalkozó esetén a családi járulékkedvezményt a kivétet, az átalányban megállapított jövedelmet vagy a személyes közreműködői díjat terhelő járulékok erejéig lehet érvényesíteni.
24/B. § * A családi járulékkedvezmény érvényesítése nem érinti a biztosított társadalombiztosítási ellátásokra való jogosultságát és az ellátások összegét.
24/C. § * Ha a biztosított a családi járulékkedvezményt havonta vagy negyedévente érvényesítette, és az éves bevallásában az összevont adóalapja után személyi jövedelemadó-kötelezettséget állapít meg, a biztosított a családi járulékkedvezmény összegét nem állapítja meg újra, nem fizeti vissza. E rendelkezés nem befolyásolja jogosulatlan igénybevétel esetére az 51/B. § (3) bekezdésében előírt fizetési kötelezettséget.
Járulékfizetésre vonatkozó különös szabályok *
25. § * A saját jogú nyugdíjas foglalkoztatott a járulékalapot képező jövedelme után természetbeni egészségbiztosítási járulékot és nyugdíjjárulékot fizet. Ha a nyugdíj folyósítása szünetel, a saját jogú nyugdíjas foglalkoztatott pénzbeli egészségbiztosítási járulékot is köteles fizetni.
25/A. § * Nem fizet a 19. § (3) bekezdésében meghatározott mértékű munkaerő-piaci járulékot
b) * az az egyéni és társas vállalkozó, aki közép- vagy felsőfokú oktatási intézményben nappali rendszerű oktatás keretében tanulmányokat folytat, vagy a vállalkozói tevékenysége mellett munkaviszonnyal is rendelkezik - ide nem értve azt a munkavállalót, aki fizetés nélküli szabadságon van,
26. § * (1) * A gyermekgondozási díjban, gyermekgondozást segítő ellátásban, gyermekgondozási segélyben, gyermeknevelési támogatásban, ápolási díjban, fejlesztési foglalkoztatási díjban, rehabilitációs járadékban, a 2012. január 1-jét követően hatósági határozattal megállapított rehabilitációs ellátásban, rendvédelmi egészségkárosodási keresetkiegészítésben, rendvédelmi egészségkárosodási járadékban, honvédelmi egészségkárosodási keresetkiegészítésben, honvédelmi egészségkárosodási járadékban, részesülő személy a díj, segély, támogatás, járadék, ellátás összege után nyugdíjjárulékot fizet. A saját jogú nyugdíjban, valamint a reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt betöltött, özvegyi nyugdíjban részesülő személy a gyermekgondozást segítő ellátás, gyermekgondozási segély, az ápolási díj, valamint a fejlesztési foglalkoztatási díj után nyugdíjjárulékot nem fizet. A reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt betöltött, özvegyi nyugdíjban részesülő személy a folyósító szervhez benyújtott nyilatkozatával azonban vállalhatja a nyugdíjjárulék fizetését.
(2) * Az álláskeresési támogatásban részesülő személy az ellátás után nyugdíjjárulékot fizet.
(3) * Az egyházi szolgálati viszonyban álló egyházi személy után az egyházi jogi személy a minimálbér alapulvételével a 19. § (2)-(3) bekezdésében meghatározott mértékű nyugdíjjárulékot, valamint természetbeni egészségbiztosítási járulékot fizet. A járulékot központilag, egy összegben az Art. szabályai szerint kell az állami adóhatóságnak bevallani és megfizetni.
(5) * A központi költségvetés a 16. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott - foglalkoztatottnak vagy kiegészítő tevékenységet folytatónak nem minősülő - személyek, a gyermekgondozási díjban részesülők, valamint a 16. § (1) bekezdés c)-f), h)-o) és s)-v) pontjában meghatározott személyek után havonta 7320 forint egészségügyi szolgáltatási járulékot fizet.
(7) * A külön jogszabály szerinti felszolgálási díj után a foglalkoztató - a foglalkoztatott helyett - 15%-os mértékű nyugdíjjárulékot fizet. A vendéglátó üzlet felszolgálója a fogyasztótól közvetlenül kapott borravaló után 15% nyugdíjjárulékot fizethet. A vendéglátó üzlet felszolgálója a borravaló után fizethető járulékot a személyi jövedelemadóról benyújtott bevallásában vallja be, a bevallás benyújtására előírt határidőig fizeti meg, továbbá a bevallásában adatot szolgáltat a 15% nyugdíjjárulék alapjáról és összegéről.
(9) * Az egyszerűsített közteherviselési hozzájárulás (a továbbiakban: ekho) fizetését megalapozó jogviszonyból származó jövedelem után a biztosított az e törvény szerinti nyugdíjjárulék és egészségbiztosítási járulék fizetési kötelezettségét az egyszerűsített közteherviselési hozzájárulásról szóló törvényben meghatározottak szerint teljesíti.
(10) * A kisadózóként bejelentett személyek után fizetendő, az egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci-, valamint nyugdíjjárulék kötelezettséget is kiváltó közteherfizetést a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvényben meghatározottak szerint kell teljesíteni.
(2) * A biztosított társas vállalkozó a 19. § (2) bekezdése szerinti nyugdíjjárulékot, valamint a 19. § (3) bekezdése szerinti egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékot a társas vállalkozástól személyes közreműködésére tekintettel megszerzett járulékalapot képező jövedelem alapulvételével fizeti meg. A nyugdíjjárulék alapja havonta legalább a minimálbér, az egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulék alapja havonta legalább a minimálbér másfélszerese.
(4) * A 4. § d) pont 5. alpontja szerinti társas vállalkozó esetén a személyes közreműködés díjazásának az ügyvezetés díjazását kell tekinteni.
28. § * (1) * A 27. §-ban meghatározott járulékalap alsó határát arányosan csökkenteni kell azon időszak figyelembevételével, amely alatt a társas vállalkozó
a) táppénzben, baleseti táppénzben, csecsemőgondozási díjban, gyermekgondozási díjban részesül,
b) gyermekgondozást segítő ellátásban, gyermekgondozási segélyben, gyermeknevelési támogatásban, ápolási díjban részesül - kivéve, ha a gyermekgondozást segítő ellátás, gyermekgondozási segély, az ápolási díj fizetésének időtartama alatt vállalkozói tevékenységét személyesen folytatja -,
c) csecsemőgondozási díjban, gyermekgondozási díjban és gyermekgondozást segítő ellátásban, gyermekgondozási segélyben egyidejűleg részesül,
d) katonai szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katona,
e) fogvatartott,
f) ügyvédként, szabadalmi ügyvivőként, közjegyzőként kamarai tagságát szünetelteti.
(2) * Amennyiben az (1) bekezdésben meghatározott körülmények nem állnak fenn a naptári hónap teljes tartamán át, a járulékfizetési alsó határ kiszámításánál egy naptári napra a 27. § (2) bekezdésben meghatározott járulékalap harmincad részét kell alapul venni. Ezt a szabályt kell alkalmazni akkor is, ha a társas vállalkozó biztosítási jogviszonya a hónap közben kezdődött vagy szűnt meg.
29. § (1) *
(3) * A biztosított egyéni vállalkozó a 19. § (2) bekezdése szerinti nyugdíjjárulékot, valamint a 19. § (3) bekezdése szerinti egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékot vállalkozói jövedelem szerinti adózás esetén a vállalkozói kivét, átalányadózás esetén az átalányban megállapított jövedelem után fizeti meg. A nyugdíjjárulék alapja havonta legalább a minimálbér, az egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulék alapja havonta legalább a minimálbér másfélszerese.
(4) * Az egyéni vállalkozó a járulékfizetési alsó határ után nem köteles nyugdíjjárulékot és egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékot fizetni arra az időtartamra, amely alatt
c) csecsemőgondozási díjban, gyermekgondozási díjban és gyermekgondozást segítő ellátásban, gyermekgondozási segélyben egyidejűleg részesül
f) ügyvédként, szabadalmi ügyvivőként, közjegyzőként kamarai tagságát, egyéni vállalkozói tevékenységét szünetelteti.
(5) * Amennyiben a (4) bekezdésben meghatározott körülmények a naptári hónap teljes tartamán át nem állnak fenn, a járulékfizetési alsó határ kiszámításánál egy-egy naptári napra a járulékalap harmincad részét kell alapul venni. Ezt a szabályt kell alkalmazni akkor is, ha az egyéni vállalkozó biztosítási jogviszonya hónap közben kezdődött vagy szűnt meg.
29/A. § * (1) * Az a biztosított egyéni vállalkozó, aki az egyszerűsített vállalkozói adó alanya (a továbbiakban: eva adózó), a 19. § (2)-(3) bekezdésében meghatározott járulékokat fizet. A nyugdíjjárulék alapja havonta a minimálbér, az egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulék alapja havonta a minimálbér másfélszerese.
(2) * Az eva adózó egyéni vállalkozó járulékfizetési kötelezettségének megállapításánál értelemszerűen alkalmazni kell a 29. § (4)-(5) és (8) bekezdésének rendelkezéseit.
(3) * Az eva adózó egyéni vállalkozó a magasabb összegű társadalombiztosítási ellátások megszerzése érdekében egyoldalú nyilatkozattal vállalhatja, hogy a 19. § (2)-(3) bekezdés szerinti járulékokat az egészségbiztosítási és munkaerő-piaci járulék alapjánál magasabb járulékalap után fizeti meg. Az egyéni vállalkozó a magasabb járulékalap adóévre szóló választásáról a tárgyév első járulékbevallásában nyilatkozik az állami adóhatóságnak. A nyilatkozat az Art. szerinti végrehajtható okiratnak minősül.
(4) * A (3) bekezdéstől eltérően a 31. § (4) bekezdésében említett eva adózó egyéni vállalkozó a munkaviszonya, illetőleg a tanulói, hallgatói jogviszonya megszűnését követő tárgyévi időszakra is választhatja a magasabb járulékalap utáni járulékfizetést.
A mezőgazdasági őstermelő járulékfizetése *
30/A. § * (1) * A mezőgazdasági őstermelő - ideértve a tevékenységét a tárgyévben kezdő mezőgazdasági őstermelőt is - a minimálbérnek megfelelő összeg után fizeti meg a 19. § (3) bekezdésében meghatározott természetbeni és pénzbeli egészségbiztosítási járulékot, valamint a nyugdíjjárulékot.
(2) * Az (1) bekezdéstől eltérően az a mezőgazdasági őstermelő, akinek az e tevékenységéből származó, tárgyévet megelőző évben elért bevétele nem haladja meg az Szja tv. szerinti mezőgazdasági kistermelőre vonatkozó bevételi értékhatárt, az őstermelői tevékenységből származó, tárgyévet megelőző évi bevételének 20 százaléka után a 19. § (3) bekezdésében meghatározott mértékű természetbeni egészségbiztosítási járulékot és 10 százalék nyugdíjjárulékot fizet. Az Szja tv. szerinti mezőgazdasági kistermelőre vonatkozó bevételi értékhatár számításánál figyelmen kívül kell hagyni a jogszabály vagy nemzetközi szerződés rendelkezése alapján folyósított, egyébként bevételnek számító támogatást.
(3) * A mezőgazdasági őstermelő a magasabb összegű társadalombiztosítási ellátások megszerzése érdekében az adóévre vonatkozóan nyilatkozattal vállalhatja, hogy a 19. § (3) bekezdésében meghatározott természetbeni és pénzbeli egészségbiztosítási járulékot, valamint a nyugdíjjárulékot az (1)-(2) bekezdésben meghatározott járulékalapnál magasabb összeg után fizeti meg. A mezőgazdasági őstermelő a magasabb járulékalap választásáról a negyedévre vonatkozó járulékbevallásában nyilatkozik az állami adóhatóságnak. A tárgyév első negyedévére vonatkozó járulékbevallásban megtett nyilatkozat az adóévre, az ezt követő időszakra vonatkozó járulékbevallásban megtett nyilatkozat az adóév bevallással le nem fedett, az adóévből még hátralévő időszakra szól. A nyilatkozat az Art. szerinti végrehajtható okiratnak minősül.
(5) * A (3) bekezdéstől eltérően az év közben biztosítottá váló mezőgazdasági őstermelő az adóévben első ízben benyújtott járulékbevallásban nyilatkozik magasabb járulékalap választásáról. Nyilatkozata a biztosítási kötelezettség első napjától az adóévre szól és az Art. szerint végrehajtható okiratnak minősül.
Járulékfizetés több biztosítási kötelezettséggel járó jogviszony egyidejű fennállása esetén *
31. § (1) * Több biztosítási kötelezettséggel járó jogviszony egyidejű fennállása esetén a járulékalap után mindegyik jogviszonyban meg kell fizetni a nyugdíjjárulékot és az egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékot.
(4) * A természetbeni és pénzbeli egészségbiztosítási járulék, valamint a nyugdíjjárulék alapja a ténylegesen elért járulékalapot képező jövedelem, eva adózó egyéni vállalkozó esetében az Eva tv.-ben meghatározott adóalap 4 százaléka, átalányadózó egyéni vállalkozó esetében az átalányban megállapított jövedelem, ha
a) * az egyéni vállalkozó, a társas vállalkozó legalább heti 36 órás foglalkoztatással járó munkaviszonyban is áll, vagy
b) * az egyéni vállalkozó, a társas vállalkozó a nemzeti köznevelésről szóló törvény, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló törvény szerinti közép- vagy felsőfokú oktatási intézményben, az Európai Gazdasági Térség tagállamában vagy Svájcban közép- vagy felsőoktatási intézményben nappali rendszerű oktatás keretében folytat tanulmányokat.
(5) * Amennyiben a társas vállalkozóként biztosított több gazdasági társaság személyesen közreműködő tagja vagy ügyvezetője, a járulékfizetési alsó határ utáni járulékot - évente egy alkalommal történő választása szerint - egyszer kell figyelembe venni. A társas vállalkozó e választásáról a tárgyév január 31-éig nyilatkozik a társas vállalkozásnak.
(6) * Annak az egyéni vállalkozónak, aki egyben társas vállalkozóként is biztosított, egyéni vállalkozói járulékfizetési kötelezettsége a 29. § (3) bekezdése, illetőleg 29/A. § (1) bekezdése szerint áll fenn. Ez esetben a társas vállalkozásnál fennálló járulékfizetési kötelezettség alapja a ténylegesen elért, járulékalapot képező jövedelem. Az egyéni vállalkozó a társas vállalkozás részére a tárgyév január 31-éig tett nyilatkozat alapján évenként az adóév egészére választhatja, hogy a járulékfizetési alsó határ után történő járulékfizetési kötelezettséget társas vállalkozóként teljesíti. E választása alapján az egyéni vállalkozásában, illetőleg a további tagsági jogviszonyában a (4) bekezdésben említett járulékalap után kell a járulékot megfizetni.
34. § (1) * Az a belföldi nagykorú természetes személy, aki nem saját jogú nyugdíjas, és
a) az 5. § és a 13. § szerinti biztosítási kötelezettséggel járó jogviszonyban nem áll, vagy a 11. § szerint a biztosítás nem terjed ki rá, vagy
b) a biztosítása szünetel,
nyugellátásra jogosító szolgálati idő és nyugdíjalapot képező jövedelem szerzése céljából 34 százalék nyugdíjjárulék fizetésének vállalása mellett megállapodást köthet.
(3) * Az e § szerinti megállapodások hatósági szerződések.
(4) * Az (1) bekezdés alapján kötött megállapodás esetén a járulékfizetés alapja a megállapodást kötő személy által megjelölt jövedelem, de legalább a megállapodás megkötése napján érvényes minimálbér összege. Amennyiben a megállapodást a minimálbér összegének figyelembevételével kötik meg, annak változása esetén a megállapodás alapján fizetendő nyugdíjjárulékot, a változást követő hónap 12. napjáig kell a módosított összeg alapján megfizetni. Így kell eljárni akkor is, ha a megállapodást kötő személy az általa megjelölt jövedelmét módosítja. Ha a megállapodást kötő személy, kedvezményezett javára kötött megállapodás esetén a kedvezményezett a megállapodás időtartama alatt biztosítási kötelezettséggel járó jogviszonyban áll, a megállapodás alapján történő járulékfizetési kötelezettség szünetel.
(5) * Szolgálati idő szerzése érdekében megállapodást köthet a megállapodás megkötése napján érvényes minimálbér alapulvételével számított 34 százalék nyugdíjjárulék fizetésével az a nagykorú személy, aki
a) felsőoktatási intézményben nappali rendszerű oktatás keretében folytatott tanulmányoknak (ideértve a doktorandusz-képzést is) a Tny. 41. §-a szerint figyelembe vehető idejét,
b) a társadalombiztosítási öregségi teljes nyugdíjhoz a Tny.-ben meghatározott húsz év szolgálati idő, vagy - az igénylőre irányadó öregségi nyugdíjkorhatár 1997. december 31-e utáni betöltése esetén - az öregségi résznyugdíjhoz előírt tizenöt év szolgálati idő elérése érdekében kizárólag az öregségi résznyugdíjra vagy öregségi teljes nyugdíjra jogosultsághoz szükséges hiányzó szolgálati idejét, legfeljebb azonban öt naptári évet
(6) * A (5) bekezdés szerinti esetekben a megállapodás alapján fizetendő nyugdíjjárulék alapja a szolgálati időként elismerhető időszak naptári napjainak és a megállapodás megkötése napján érvényes minimálbér harmincad részének szorzata. Ha az (5) bekezdés a) pontja szerinti megállapodást a minimálbér alapján kötötték és a minimálbér változik, a megállapodás alapján fizetendő nyugdíjjárulékot a változást követő hónap 12. napjáig kell a módosított összeg alapján megfizetni.
(7) * Az (5) bekezdés b) pont szerinti esetben a megállapodás megkötése a nyugdíjigény elbírálása tárgyában hozott első fokú határozat elleni jogorvoslatra meghatározott idő lejártáig kezdeményezhető és a nyugdíjjárulékot a megállapodás megkötését követő tizenöt napon belül egy összegben kell megfizetni. A megállapodást kezdeményező személy az addig elismert szolgálati idejét a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv határozatával igazolja. Az elismert szolgálati idő figyelembevételével az ellátás az egyéb jogosultsági feltételek megléte esetén is legkorábban a járulék megfizetésének napjától állapítható meg. A járulékfizetés határideje indokolt esetben egy alkalommal, legfeljebb 30 nappal meghosszabbítható. A 2000. január 1-je előtt jogerős határozattal elbírált igények esetében újabb szolgálati idő szerzésére megállapodás nem köthető.
(9) * A (8) bekezdés a) pontja alkalmazásánál a járulékfizetést a megállapodás megkötése napján érvényes járulékmértékek figyelembevételével a megállapodás megkötését követő 30 napon belül egy összegben kell teljesíteni.
(10) * Az e törvény szerint nem biztosított és egészségügyi szolgáltatásra egyéb jogcímen sem jogosult természetes személy megállapodást köthet a saját, valamint a vele együtt élő gyermeke egészségügyi szolgáltatásának biztosítására.
(11) * A (10) bekezdésben említett megállapodás alapján fizetendő járulék havi összege:
(12) * A Magyarország területén oktatási intézményben nappali rendszerű oktatás keretében tanulmányokat folytató külföldi állampolgár egészségügyi szolgáltatására a (4) bekezdésben meghatározott minimálbér 30 százalékának megfelelő havi összegű egészségbiztosítási járulék megfizetésének vállalása esetén köthet megállapodást.
(13) * A nyugellátásra jogosító szolgálati idő és nyugdíjalapot képező jövedelem, illetőleg a szolgálati idő, valamint az egészségügyi szolgáltatás szerzése érdekében kötött megállapodást a kedvezményezett személy javára a járulékfizetés átvállalásával más személy vagy szerv is megkötheti. Az előzőekben említett megállapodások alapján fizetendő járulékokat Magyarország hivatalos pénznemében és a megállapodás megkötése utáni mértékváltozások figyelembevételével kell megállapítani és megfizetni.
(14) * A köztársasági elnök saját jogú nyugdíjasnak nem minősülő házastársa biztosítottnak minősül arra az időre is, amelyre a fennálló biztosítással járó jogviszonyában a biztosítása szünetel, vagy nem rendelkezik az 5. § szerinti biztosítással járó jogviszonnyal.
(15) * A járulékfizetés alapja a (14) bekezdés szerinti esetben a biztosítás szünetelésének kezdetét vagy a biztosítási jogviszony megszűnését megelőző hónapban elért járulékalapot képező jövedelem, ilyen jövedelem hiányában a minimálbér kétszerese.
35. § (1) * A megállapodásnak tartalmaznia kell a szerződő felek megnevezését, címét, valamint a megállapodást kötő személynek, illetőleg a kedvezményezettnek a nyilvántartásra, adatszolgáltatásra vonatkozó rendelkezések szerinti adatait, a fizetendő járulék alapját vagy összegét, a szerződés keltét, s ha a járulékfizetési kötelezettség (a szerződés hatálya) ettől eltér, ennek időpontját.
(2) * Az egészségügyi szolgáltatásra megállapodás csak a megállapodás megkötését követő hónap első napjától kezdődő hatállyal, az első hónapra esedékes járulék egyidejű befizetése mellett köthető. Ezt követően a járulékot havonta előre, a tárgyhónapot közvetlenül megelőző hónap 12. napjáig kell megfizetni. A befizetési határidő elmulasztása esetén a megállapodás megszűnik a járulék esedékességének napját magában foglaló naptári hónap utolsó napján, kivéve, ha addig a tartozást megfizetik. Az egészségügyi szolgáltatásra való jogosultság a megállapodás megszűnéséig áll fenn.
(3) * A 34. § (1) bekezdése és a (8) bekezdés b) pontja szerinti megállapodás a megkötése napján, legkorábban a tárgyhónap első napján jön létre. A tárgyhónap első napját megelőző időre megállapodás nem köthető. Ezt követően a nyugdíjjárulékot a tárgyhónapot követő hónap 12. napjáig kell megfizetni. A befizetés elmulasztása a megállapodás megszűnését vonja maga után.
(4) * A megállapodás alapján megszerzett jogosultságra - ha e törvény másként nem rendelkezik - a Tny.tv., illetve az Eb.tv. rendelkezéseit kell alkalmazni.
(5) * A (4) bekezdés rendelkezéseitől eltérően a 34. § (10) és (12) bekezdése szerint kötött megállapodás alapján egészségügyi szolgáltatás - a sürgősségi ellátás kivételével - a megállapodás megkötését követő huszonnegyedik hónap első napjától jár, kivéve, ha a megállapodás megkötésével egyidejűleg az előírt járulék befizetése visszamenőleg huszonnégy hónapra megtörtént. Az utóbbi esetben az egészségügyi szolgáltatás a megállapodás megkötését követő hónap első napjától jár.
(6) * Megállapodás alapján egészségügyi szolgáltatásra jogosult külföldi részére az igazolást a vele megállapodást kötő igazgatási szerv adja ki.
Biztosítási kötelezettséggel nem rendelkezők járulékfizetése *
36. § * (1) A kiegészítő tevékenységet folytató társas vállalkozó után a társas vállalkozás a 19. § (4) bekezdésében meghatározott egészségügyi szolgáltatási járulékot, a társas vállalkozó a 19. § (2) bekezdésében meghatározott nyugdíjjárulékot fizet. A nyugdíjjárulék alapja a társas vállalkozónak a személyes közreműködése, a 4. § d) pont 5. alpont szerinti társas vállalkozó esetében az ügyvezetői tevékenysége alapján kifizetett (juttatott) járulékalapot képező jövedelem.
(2) A kiegészítő tevékenységet folytató társas vállalkozó tevékenységének megszűnése után kifizetett, a személyes közreműködés vagy ügyvezetői tevékenység alapján járó járulékalapot képező jövedelem után is meg kell fizetni a járulékot.
37. § * (1) * A kiegészítő tevékenységet folytató egyéni vállalkozó a 19. § (4) bekezdésében meghatározott egészségügyi szolgáltatási járulékot és a 19. § (2) bekezdésében meghatározott nyugdíjjárulékot fizet. A nyugdíjjárulék alapja az e tevékenységből származó vállalkozói kivét, átalányadózó esetén az átalányban megállapított jövedelem.
(2) * Az egyszerűsített vállalkozói adózást választó kiegészítő tevékenységet folytató egyéni vállalkozó a nyugdíjjárulékot - az (1) bekezdésben meghatározott járulékalaptól eltérően - az Eva tv.-ben meghatározott adóalap 10 százaléka után fizeti meg.
38. § * (1) * Több jogviszony egyidejű fennállása esetén a kiegészítő tevékenységet folytató vállalkozó után az egészségügyi szolgáltatási járulékot - a (2)-(5) bekezdésben meghatározottak szerint - csak egy jogviszonyban kell megfizetni.
(5) * Ha az egyidejűleg több társas vállalkozói jogviszonnyal rendelkező társas vállalkozó év közben válik kiegészítő tevékenységet folytató társas vállalkozóvá, akkor - a Tbj. 38. § (1) bekezdése figyelembe vételével - az adóév fennmaradó időszakára nyilatkozik arról, hogy az egészségügyi szolgáltatási járulékot melyik társas vállalkozás fizeti meg utána.
39. § * (1) * A központi költségvetés a 16. § (1) bekezdésének a)-o), s)-v) pontjában említett személyek egészségügyi szolgáltatásának fedezetét a 26. § (5) bekezdésében meghatározott járulékfizetéssel és az egészségügyi hozzájárulás bevételeinek átutalásával biztosítja.
(2) * Az a belföldi személy, aki nem biztosított és egészségügyi szolgáltatásra a 16. § (1) bekezdésének a)-p) és s)-w) pontja, valamint a 13. § szerint sem jogosult, köteles a 19. § (4) bekezdésében meghatározott egészségügyi szolgáltatási járulékot fizetni.
(3) * A (2) bekezdésben meghatározott kötelezettség további feltétele, hogy a természetes személy a bejelentkezését megelőzően megszakítás nélkül legalább egy éve a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló törvény szerint bejelentett lakóhellyel, illetve tartózkodási engedéllyel rendelkező hontalan személy esetén a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény szerint bejelentett szálláshellyel rendelkezik Magyarország területén. Az egyéves időtartamba beleszámít az a legfeljebb kilencven napos időszak is, amely alatt a belföldi személy nem rendelkezett Magyarország területén bejelentett lakóhellyel. Ha az állami adóhatóság az egyéves időtartamra vonatkozóan a saját nyilvántartásában nem rendelkezik adattal, a járulékfizetési kötelezettség elbírálása céljából megkeresi a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő központi szervet, illetve a szálláshellyel kapcsolatos idegenrendészeti nyilvántartást kezelő szervet, a lakcímre vonatkozó adatok közlése érdekében.
(4) * A járulékfizetést a kötelezett helyett annak hozzájárulásával más személy vagy szerv is teljesítheti. A járulékfizetés átvállalása az állami adóhatóság jóváhagyásával válik érvényessé.
(6) * Az állami adóhatóság a (2) bekezdés szerint egészségügyi szolgáltatási járulék fizetésére kötelezett által a 45/A. § (1) bekezdése szerint hozzá bejelentett adatokat a bejelentést követő 10 napon belül elektronikus úton megküldi az Egészbiztosítás Alap kezeléséért felelős szerv részére. *
39/A. § * (1) * A 39. § (2) bekezdésében meghatározott járulékfizetési kötelezettség az egészségügyi szolgáltatásra való jogosultság megszűnését követő naptól a biztosítási kötelezettséggel járó jogviszony első napjáig, illetőleg a 16. § (1) bekezdésének a)-p) és s)-w) pontja meghatározott jogosultsági feltételek bekövetkezésének napjáig áll fenn.
(2) A tagi jogviszony szünetelése alatt a szövetkezet nem fizet egészségügyi szolgáltatási járulékot. A szövetkezeti tag közfoglalkoztatási jogviszonyának fennállása alatt az (1) bekezdés rendelkezései nem alkalmazhatók.
(3) A szociális szövetkezet az (1) bekezdés szerinti egészségügyi szolgáltatási járulék megfizetése alól a tagi munkavégzési jogviszony létrejöttét követő első évben mentesül, a második évben az egészségügyi szolgáltatási járulék 25 százalékának, harmadik évben 50 százalékának, negyedik évben 75 százalékának, az ötödik évtől 100 százalékának megfizetésére kötelezett. Az egészségügyi szolgáltatási járulék különbözetét a Nemzeti Foglalkoztatási Alap negyedévente megtéríti az Egészségbiztosítási Alap részére.
(4) A (3) bekezdés szerinti kedvezményt ugyanazon személy után egy időben csak egy szociális szövetkezet, továbbá ugyanaz a szociális szövetkezet ugyanazon tagja után csak egy alkalommal veheti igénybe.
(5) Négy évnél rövidebb időtartamú jogviszony esetén a (3) bekezdés szerinti kedvezmény a négy évből fennmaradó időszakra másik jogviszonyban érvényesíthető, a kedvezmény mértékének megállapításánál azonban figyelembe kell venni a korábbi tagi jogviszonyban érvényesített kedvezmény időtartamát.
(6) A (3) bekezdés szerinti kedvezmény igénybevételéhez szükséges a tag nyilatkozata arról, hogy utána másik szociális szövetkezet nem érvényesít kedvezményt, vagy a megelőző négy év időtartamban mennyi időre érvényesítettek utána kedvezményt. A jogszerűtlen nyilatkozatból adódó adóhiány, bírság és pótlék a tagot terheli.
40. § * A társadalombiztosítási rendszerek hatékony működésének biztosítása céljából az a)-d) pont szerinti nyilvántartások tartalmazzák a befizetések nyilvántartását, beszedését és az ellátások megállapításához szükséges e törvény szerinti adatokat
a) * a nyugdíj-biztosítási nyilvántartás adatkezelője a központi nyugdíjbiztosítási szerv,
b) az egészségbiztosítási nyilvántartás - ide nem értve a d) pont szerinti nyilvántartást - adatkezelője az egészségbiztosítási szerv,
40/A. § * A nyugdíj-biztosítási nyilvántartás, az egészségbiztosítási nyilvántartás és a megváltozott munkaképességű személyek ellátásaival kapcsolatos nyilvántartás adatkezelője a nyilvántartással kapcsolatos adatfeldolgozási feladatok ellátásával csak államigazgatási szervet vagy kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó szervezetet bízhat meg kivéve, ha e korlátozás alól az adatkezelő irányítására kijelölt miniszter előterjesztésére a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter a nemzeti adatvagyon körébe tartozó állami nyilvántartások fokozottabb védelméről szóló törvényben meghatározott egyedi felmentést ad.
41. § (1) * A 40. §-ban említett nyilvántartások tartalmazzák a foglalkoztatók és a biztosítottak törvényben előírt kötelezettségei teljesítésével szolgáltatott mindazon adatot, amelyből biztosítottanként megállapítható a társadalombiztosítási, egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci, valamint nyugdíjjárulék-alapot képező jövedelem, a biztosított után megfizetett, illetőleg a tőle levont egészségbiztosítási járulék és nyugdíjjárulék összege, a biztosítási jogviszony időtartama, valamint a biztosítottat megillető ellátások megállapításához szükséges adat.
(1a) * A 40. § szerinti nyilvántartások az (1) bekezdésben meghatározott adatok tekintetében közhiteles hatósági nyilvántartásoknak minősülnek.
(2) * Az állami adóhatóság a jogosulatlan társadalombiztosítási ellátások igénybevételének megakadályozása, az ellátások összegének megállapítása érdekében az e törvényben és az Art.-ben meghatározott adatokat a biztosítottak adóazonosító jelének feltüntetésével szolgáltatja. A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv és az egészségbiztosítási szerv (a továbbiakban: társadalombiztosítási igazgatási szervek) az átadott nyilvántartás adatait a saját nyilvántartásának adataival az 1996. évi XX. törvény szabályai szerinti kapcsolati kód alkalmazásával veti egybe. A társadalombiztosítási igazgatási szervek a jogosulatlan ellátások igénybe vevőiről adóazonosító jel feltüntetésével tájékoztatják az állami adóhatóságot.
(3) * A társadalombiztosítási ellátások megállapítása és jogszerű igénybevételének ellenőrzése érdekében az állami adóhatóság az Art.-ban foglaltak szerint adatot szolgáltat a központi nyugdíjbiztosítási szerv, a rehabilitációs hatóság és az egészségbiztosítási szerv részére.
(6) * Az állami adóhatóság a (3) bekezdésben foglaltakon túl az Art.-ban meghatározott adatokat a társadalombiztosítási igazgatási szervnek átadja. Amennyiben a felhasználás során a felhasználó igazgatási szervnek eltérő tény, adat jut tudomására, erről köteles az állami adóhatóságot értesíteni.
AZ ADATSZOLGÁLTATÁSI KÖTELEZETTSÉG TERJEDELME,
42. § (1) Az igazgatási szervek a nyilvántartási rendszerben az alábbi személyes adatokat tarthatják nyilván és kezelhetik:
a) * személyi adatok (név, leánykori név, anyja neve, születési hely, születés éve, hónapja és napja),
e) * az egészségkárosodás mértékére, a rehabilitálhatóságra, az egészségi állapotra, továbbá az élettársra, az eltartott hozzátartozói minőségre vonatkozó olyan adatok, amelyek a társadalombiztosítási ellátás megállapításához szükségesek,
g) * társadalombiztosítási azonosító jel (a továbbiakban: TAJ szám).
(3) Az igazgatási szerv, valamint a társadalombiztosítási feladatokat ellátó foglalkoztatók és egyéb szervek nem társadalombiztosítási szerv és természetes személy részére adatot csak törvény, illetve törvény felhatalmazása alapján - a felhasználás céljának és jogalapjának egyidejű megjelölése mellett - jogszabályban meghatározott módon szolgáltathatnak.
(4) * A bíróságok, az ügyészségek, a bűnüldözés és a büntetés-végrehajtás szervei, valamint a nemzetbiztonsági szolgálatok feladataik ellátása érdekében - a rájuk vonatkozó törvényekben meghatározott célok és feltételek teljesülése esetén - e törvény felhatalmazása alapján a nyilvántartásba felvett adatok teljes körének igénylésére jogosultak.
(5) * A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló uniós rendeletek, valamint a Magyarország által kötött nemzetközi egyezmények alapján egészségbiztosítási jogosultságokat igazoló nyilvántartás - azon adat kivételével, amelyet jogszabály más nyilvántartás részeként közhitelesnek minősít - közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
43. § (1) A 42. § (1) bekezdés alapján nyilvántartásba vett adatokból
a) * állami adóhatóság, valamint a vámhatóság az ellenőrzési feladatok érdekében az a) pont szerinti adatok, a d) pontból a munkahelyre vonatkozó adatok, és az f) pont szerinti jövedelemre vonatkozó adatok, valamint a g) pont,
b) * az állami adóhatóság, az önkormányzati adóhatóság az adókötelezettség ellenőrzése és az adó-végrehajtási eljárás lefolytatása érdekében az a) pont szerinti adatok, valamint a d) pontból a munkahelyre és a foglalkoztatási jogviszony időtartamára vonatkozó adatok, támogatás megállapítása és ellenőrzése érdekében az e) pontból az egészségkárosodás mértékére vonatkozó,
c) * a munkaügyi és szociális igazgatás szervei az ellátás megállapítása, folyósítása, munkaügyi ellenőrzés céljából az a)-d) és f)-g) pontjai,
d) * az egészségügyi ellátást nyújtó szervek (személyek) az egészségügyi szolgáltatói feladataik ellátása érdekében az a)-e) és g) pontjai,
e) * a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatalai (a továbbiakban: járási hivatal) és a cégbíróságok külön törvényben meghatározottak,
f) * a menekültügyi hatóság az ellátások és támogatások megállapítása, folyósítása és a jogosultság ellenőrzése céljából az a), d) és f) pontban foglalt adatokról,
g) * az egészségügyi államigazgatási szerv szervei egészségfejlesztési tevékenységük ellátása céljából az a)-e) és g) pontjai,
h) * a köztartozás behajtására törvény által felhatalmazott szervek e tevékenységük ellátása céljából az a)-d) és f) pontban foglaltak,
i) * a kincstár a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 20/C. §-a, valamint a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 139. § (2) bekezdése szerinti feladata teljesítésével, továbbá a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató, intézmény vezetője a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatások, ellátások biztosításával összefüggésben a g) pont,
j) * az állami foglalkoztatási szerv rehabilitációs szolgáltatás nyújtása és a rehabilitációs célú munkaközvetítésben való közreműködés céljából az a)-g) pont,
k) * a munkavállalót munkaviszonyának fennállására tekintettel kamarai nyilvántartásba, névjegyzékbe vevő, illetve a munkavállaló munkaviszonyban töltött szakmai gyakorlatát kamarai eljárásban vizsgáló szakmai kamarák a munkaviszony fennállásának ellenőrzése érdekében az a) és d) pont,
l) * az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló 1997. évi XLVII. törvény 35/A. §-ában meghatározott Elektronikus Egészségügyi Szolgáltatási Tér működtetője az a) pontban foglaltak közül a születési név, születési hely, születési éve, hónapja, napja, valamint a g) pont
(2) A 42. § (1) bekezdése szerinti adatok statisztikai célra felhasználhatók és statisztikai célú felhasználásra - személyazonosításra alkalmatlan módon - átadhatók.
(2a) * A 42. § (1) bekezdése szerinti adatok statisztikai célra felhasználhatók és statisztikai célú felhasználásra a Központi Statisztikai Hivatal részére személyazonosításra alkalmas módon átadhatók.
43/A. § * Az állami adóhatóság elektronikus úton átadja az 56/A. § (6) bekezdésében meghatározott adatokat
a) * az álláskeresési támogatások megállapítása és ellenőrzése céljából az állami foglalkoztatási szerv, az egészségbiztosítási ellátások ellenőrzése céljából az egészségbiztosítási szerv, rehabilitációs hatóság részére,
b) * a nyugdíjjogosultság és nyugdíj megállapítása céljából a központi nyugdíjbiztosítási szerv részére.
43/B. § * Az e törvény szerinti eljárások során az uniós rendeletek szerinti hozzáférési pontot működtető egészségügyért felelős miniszter az uniós rendeletek szerinti célból, az ahhoz szükséges mértékben és ideig kezeli az elektronikus adatcserével érintett, az igazgatási szervek által e törvény szerint kezelt személyes és különleges adatokat.
43/C. § * Az igazgatási szerv vezetője a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 28. § (5) bekezdésével összhangban a nemzetbiztonsági szolgálatok kihelyezett állományának tagját érintő társadalombiztosítási adatszolgáltatás rendjét és az azzal összefüggő eljárási szabályokat - a törvényi előírások keretei között - a nemzetbiztonsági szolgálattal külön megállapodásban rögzíti.
43/D. § * (1) Az állami adóhatóság a 42. § (1) bekezdés g) pontjában meghatározott adatot a biztosítási kötelezettség megállapításával, a bejelentési, nyilvántartási, adatszolgáltatási kötelezettséggel, a járulék bevallásával, megfizetésével, e kötelezettségek megsértésével kapcsolatos jogkövetkezmények megállapításával, végrehajtásával kapcsolatos hatósági ügyben, illetve jogszabályban meghatározott egyéb nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségeinek teljesítése során kezelheti.
(2) Az állami adóhatóság elektronikus úton átadja a 42. § (1) bekezdés g) pontjában meghatározott adatot
a) az álláskeresési támogatások megállapítása és ellenőrzése céljából az állami foglalkoztatási szerv, az egészségbiztosítási ellátások ellenőrzése céljából az egészségbiztosítási szerv, rehabilitációs hatóság részére,
b) a nyugdíjjogosultság és nyugdíj megállapítása céljából a központi nyugdíjbiztosítási szerv részére.
44. § * (1) * A 4. § szerinti foglalkoztató, az egyéni vállalkozó, az őstermelő, valamint az 56/A. § szerinti munkavállaló, foglalkoztatott (a továbbiakban együtt: nyilvántartásra kötelezett) kötelesek a jogszabályban meghatározott nyilvántartás vezetésére és az Art.-ban meghatározott adatokról a bevallásukban adatszolgáltatás teljesítésére.
(3) * A foglalkoztató a biztosítási jogviszonnyal kapcsolatos bejelentési kötelezettségét az Art.-ban foglaltaknak megfelelően az állami adóhatóságnak teljesíti.
(4) * A társadalombiztosítási igazgatási szervek az adatszolgáltatásra kötelezettől nem kérhetik olyan adat ismételt közlését, amely a nyilvántartásra kötelezett bejelentésében, bevallásában már szerepelt. Nem esik az előző korlátozás alá, ha az egészségbiztosítási szerv a pénzbeli ellátások megállapításához az igénylő adatait a foglalkoztatótól, illetőleg a társadalombiztosítási igazgatási szervek a járulék fizetésére kötelezett jövedelemadatait az állami adóhatóságtól kérik. A társadalombiztosítás igazgatási szervei az Art. rendelkezései szerint az ellátásokra való jogosultság megállapításával, a járulékok alapjául szolgáló jövedelemmel és a fizetési kötelezettség teljesítésével összefüggő adótitok megismerésére jogosultak.
(5) * A foglalkoztató és az egészségügyi szolgáltatásra jogosultak nyilvántartásába való bejelentésre kötelezett más személy vagy szerv legkésőbb a bejelentést követő napon, illetve a biztosított vagy egyéb jogcímen egészségügyi szolgáltatásra jogosult személy kérésére három munkanapon belül köteles a bejelentésről igazolást kiadni a biztosított, illetve az egyéb jogcímen egészségügyi szolgáltatásra jogosult személy részére, mely tartalmazza a bejelentésben közölt adatokat és a bejelentés teljesítésének időpontját.
44/A. § * (1) * A családtámogatási igazgatási eljárásban, illetve a fogyatékossági támogatás ügyében másodfokon eljáró hatóság a 42. § (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott személyi adatok és a TAJ-szám megjelölésével bejelentést tesz az egészségbiztosítási szerv részére a gyermekgondozást segítő ellátásban, gyermeknevelési támogatásban, fogyatékossági támogatásban részesülő személyekről az ellátást megállapító határozat véglegessé válását és az ellátás megszűnését követő 10 napon belül. Az adatok átadásának módjáról a családtámogatási igazgatási eljárásban, illetve a fogyatékossági támogatás ügyében másodfokon eljáró hatóság és az egészségbiztosítási szerv megállapodást köt.
(2) * Az illetékes járási hivatal a 42. § (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott személyi adatok és a TAJ-szám megjelölésével bejelentést tesz az egészségbiztosítási szervnek az aktív korúak ellátására való jogosultság keretében megállapított pénzbeli ellátásban, az ápolási díjban, az időskorúak járadékában és a hadigondozotti pénzellátásban részesülő személyekről az ellátást megállapító határozat véglegessé válását és az ellátás megszűnését követő 10 napon belül. Az illetékes járási hivatal bejelentést tesz arról a személyről is, akinek a szociális rászorultságát a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 54. §-a alapján megállapította. A bejelentést a szociális rászorultság megállapításáról szóló határozat véglegessé válását követő 10 napon belül kell az egészségbiztosítási szerv részére teljesíteni. A bejelentésnek tartalmaznia kell azt is, hogy a jogosultságot milyen időtartamra állapították meg.
a) * az egyházi nyugdíjban részesülők esetében az egyházi nyugdíjat folyósító szerv,
d) * a személyes gondoskodást nyújtó bentlakásos szociális intézményben és gyermekotthonban elhelyezettek esetén - az a) pontban és a (4) bekezdésben említett személyek kivételével - az intézmény, illetve a gyermekotthon vezetője, nevelőszülőnél elhelyezettek esetén a nevelőszülői hálózatot működtető, külső férőhelyen elhelyezettek esetén a külső férőhelyet működtető,
e) * a 16. § (1) bekezdésének i) pontjában említett tanulók és hallgatók esetén a közoktatási információs rendszer, illetve a felsőoktatási információs rendszer működtetője,
g) * a rehabilitációs ellátásban, rokkantsági ellátásban részesülők esetében az ellátást folyósító szerv
(3a) * A szociális szövetkezet tagi munkavégzési jogviszonyban álló tagja
jelenti be az egészségbiztosítási szervnek.
(4) * A nyugdíj-biztosítási ellátásban (ideértve a saját jogú és a hozzátartozói nyugellátásban részesülőket), rehabilitációs járadékban, korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, táncművészeti életjáradékban, átmeneti bányászjáradékban, a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján folyósított ellátásban, mezőgazdasági járadékban (öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékban, növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékban), bányászati keresetkiegészítésben, rokkantsági járadékban, baleseti járadékban, polgármesterek közszolgálati járadékában, házastársi pótlékban, házastársi jövedelempótlékban részesülő személyekről, továbbá nemzeti gondozási díjban, pótlékban részesülők esetén, a hadigondozotti pénzellátás esetén a nyugdíjfolyósító szerv legkésőbb az ellátás folyósításának megkezdését, illetve megszüntetését követő napon bejelentést tesz az egészségbiztosítási szervnek. A nyugdíjfolyósító szerv bejelentési kötelezettségének teljesítésére a központi nyugdíjbiztosítási szerv megállapodást köt az egészségbiztosítási szervvel.
(5) * A 16. § (1) bekezdésének j) pontjában meghatározott személy az egészségügyi szolgáltatásának biztosítására bejelentést tesz az egészségbiztosítási szervnek, ezzel egyidejűleg az orvosszakértői szerv, a rehabilitációs szakértői szerv vagy a rehabilitációs hatóság szakvéleményével, szakhatósági állásfoglalásával, hatósági bizonyítványával, határozatával igazolja, hogy munkaképessége csökkenésének mértéke az 50 százalékot, illetve az egészségkárosodásának mértéke a 40 százalékot eléri.
(6) * A 16. § (1) bekezdésének k) pontjában említett személy az egészségügyi szolgáltatásának biztosítására bejelentést tesz az egészségbiztosítási szervnek, ezzel egyidejűleg nyilatkozik arról, hogy a havi jövedelme nem éri el a minimálbér 30 százalékát.
(7) * Az egészségbiztosítási szerv a 44. § (5) bekezdésében meghatározott igazolás kiállítására kötelezettet az igazolás kiállításának elmulasztása, hibás vagy késedelmes teljesítése miatt 100 ezer forintig terjedő mulasztási bírsággal sújthatja.
(8) * Ha az egészségbiztosítási szerv az egészségbiztosítási nyilvántartás adatkezelőjeként a nyilvántartás felülvizsgálata során azt állapítja meg, hogy a foglalkoztató, illetve egyéb bejelentésre kötelezett a bejelentési kötelezettségét nem, vagy nem jogszabály szerint teljesítette, 15 napos határidő kitűzésével felszólítja a bejelentésre kötelezettet, hogy igazolja a bejelentés szabályszerű teljesítését. Ha a bejelentésre kötelezett határidőben nem igazolja a bejelentés teljesítését, 100 ezer forintig terjedő mulasztási bírsággal sújtható. A kiszabható bírság felső határa a be nem jelentett személyek számának és a bírság legmagasabb értékének szorzata.
(9) * A (7)-(8) bekezdésben meghatározott mulasztási bírság kiszabásánál az egészségbiztosítási szerv mérlegeli az eset összes körülményét, a kötelezett jogellenes magatartásának vagy mulasztásának súlyát és gyakoriságát, amely alapján a mulasztás súlyához igazodó bírságot szab ki, vagy a bírság kiszabását mellőzi.
(10) * A hajléktalan személyekről az egészségbiztosítási szervnek bejelentést tesznek az alábbi intézmények vezetői:
(11) * A (10) bekezdésben meghatározott intézmény a bejelentés vagy az igazolás kiállításának elmulasztása miatt nem bírságolható.
44/B. § * (1) Az egészségbiztosítási szerv az egészségügyi szolgáltatást igénybe vevő, de az egészségügyi szolgáltatásra jogosultak nyilvántartásában nem szereplő személyekről a bejelentési- és járulékfizetési kötelezettség teljesítésének ellenőrzése céljából - külön megállapodásban foglaltak szerint - havonta adatot szolgáltat az állami adóhatóságnak.
(2) Az egészségbiztosítási szerv az egészségügyi szolgáltatásra jogosultak nyilvántartásában biztosítottként vagy egyéb jogcímen egészségügyi szolgáltatásra jogosultként nem szereplő személyekről a bejelentési- és járulékfizetési kötelezettség teljesítésének ellenőrzése céljából - külön megállapodásban foglaltak szerint - adatot szolgáltathat az állami adóhatóságnak.
(3) * Az (1)-(2) bekezdésben meghatározott adatszolgáltatás kiterjedhet az Art. rendelkezései szerint az adóigazolvány kiállításához szükséges természetes azonosító adatokra.
(4) Az állami adóhatóság a (1)-(2) bekezdésben, valamint a 44/C. § (3) bekezdésében meghatározott adatszolgáltatás alapján ellenőrzi a bejelentési- és járulékfizetési kötelezettség teljesítését.
(5) * Ha az állami adóhatóság tudomást szerez arról, hogy a foglalkoztató megszűnt, azonban a biztosítás megszűnéséről bejelentés nem történt, akkor az egészségügyi szolgáltatásra való jogosultság ellenőrzése céljából a cég nevéről, székhelyéről és a foglalkoztatottak az Art. rendelkezései szerint az adóigazolvány kiállításához szükséges természetes azonosító adatairól tájékoztatja az egészségbiztosítási szervet. Ha az egészségbiztosítási szerv nyilvántartása szerint a természetes személy egészségügyi szolgáltatásra való jogosultsága a foglalkoztató megszűnése miatt már nem áll fenn, akkor az egészségbiztosítási szerv erről tájékoztatja az adóhatóságot.
(6) * Az idegenrendészeti hatóság az állami adóhatóság kérésére a 39. § (2) bekezdésében előírt járulékfizetésre bejelentkező személyek ellenőrzése céljából adatot szolgáltat az állami adóhatóságnak azokról, akik a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvényben meghatározott tartózkodási feltételek teljesítését más EGT-államban fennálló biztosítással (Európai Egészségbiztosítási Kártyával) igazolják. Az adatszolgáltatás az Art. rendelkezései szerint az adóigazolvány kiállításához szükséges természetes azonosító adatokra terjed ki. Az adatszolgáltatás módjáról az állami adóhatóság megállapodást köt az idegenrendészeti hatósággal.
44/C. § * (1) Ha az egészségügyi szolgáltatónak az Eb. tv. rendelkezései szerinti ellenőrzése során megállapítást nyer, hogy az ellátást igénybe vevő személy nem szerepel az egészségügyi szolgáltatásra jogosultak nyilvántartásában, akkor a jogosultságának tisztázása érdekében az érintett személy hatósági eljárást kezdeményezhet az egészségbiztosítási szervnél.
(2) Az egészségbiztosítási szerv az egészségügyi szolgáltatásra jogosultak nyilvántartásában az érintett személyt - a biztosítotti, illetve az egyéb jogcímen egészségügyi szolgáltatásra jogosító jogviszony fennállásának tisztázásáig - az egészségügyi szolgáltatásra jogosultként szerepelteti, ha az érintett személy okirattal valószínűsíti a jogviszony fennállását.
(3) Az egészségbiztosítási szerv a (2) bekezdésben meghatározott bejegyzést követően - az okirat másolatának megküldésével együtt - a bejelentési- és járulékfizetési kötelezettség teljesítésének ellenőrzése céljából a 44/B. § (3) bekezdésében meghatározott adatokat haladéktalanul továbbítja az állami adóhatóságnak.
45. § * A kisadózó vállalkozások tételes adójának alanya a biztosítási kötelezettségének bejelentését a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvényben meghatározottak szerint a főállású kisadózói státuszának bejelentésével teljesíti.
45/A. § * (1) Az egészségügyi szolgáltatási járulékfizetésre kötelezett személy (a továbbiakban: kötelezett személy) a 39. § (2) bekezdése alapján keletkezett fizetési kötelezettségét és annak megszűnését 15 napon belül jelenti be az állami adó- és vámhatóságnak. A bejelentés alapján az adóhatóság az adóévre vonatkozó havi járulékfizetési kötelezettséget az adószámlán előírja, a befizetéseket nyilvántartja és az e törvényben, vagy más törvényben meghatározott esetben a járulékfizetési kötelezettséget törli. Az állami adó- és vámhatóság az adóazonosító jellel nem rendelkező kötelezett személy részére az Art. rendelkezései szerint adóazonosító jelet állapít meg.
(2) A 39. § (2) bekezdése alapján keletkezett fizetési kötelezettség megszűnését a kötelezett személynek az (1) bekezdéstől eltérően nem kell bejelentenie, ha e fizetési kötelezettség biztosítással járó olyan jogviszony létesítése miatt szűnik meg, amelyet az állami adó- és vámhatósághoz az Art.-ban foglaltaknak megfelelően bejelentettek. Az adóhatóság a kötelezett személyt az egészségügyi szolgáltatási járulékfizetési kötelezettsége megszűnéséről hivatalból értesíti. A biztosítási kötelezettséggel járó jogviszony létesítésére tekintettel az adóhatósághoz beérkezett bejelentés figyelembevételével az állami adó- és vámhatóság a megszűnt egészségügyi szolgáltatási járulékfizetési kötelezettségről a bejelentést követő 10 napon belül elektronikus úton adatot szolgáltat az Egészségbiztosítási Alap kezeléséért felelős szerv részére.
(3) Az állami adó- és vámhatóság, ha hitelt érdemlően tudomást szerez arról, hogy a kötelezett személy külföldön tartózkodik és nem minősül e törvény alapján belföldinek, vagy a kötelezett személy elhalálozott, a kötelezett személy a 39. § (2) bekezdése alapján keletkezett egészségügyi szolgáltatási járulékfizetési kötelezettségének megszűnését nyilvántartásba veszi és a kötelezett személy (1) bekezdés szerint előírt havi járulékfizetési kötelezettségét a kötelezettség megszűnése napjával, a kötelezett személy elhalálozása esetén annak halálának napjával törli.
(4) Amennyiben az adóhatóság a (3) bekezdésben foglaltakról nem az egészségbiztosítási szervtől értesül, 10 napon belül elektronikus úton adatot szolgáltat az Egészségbiztosítási Alap kezeléséért felelős szerv részére.
(5) Az állami adó- és vámhatóság kérelemre, visszamenőleges hatállyal törli a külföldön élő kötelezett személy 39. § (2) bekezdése szerinti járulékfizetési kötelezettségét, ha a magánszemély hitelt érdemlően igazolja (különösen a tartózkodást, illetve az egészségbiztosítási jogviszonyt igazoló okirattal), hogy
a) huzamos ideje, életvitelszerűen Magyarország területén kívül tartózkodik, és
b) a tartózkodási helye jogszabályai szerinti egészségbiztosítási rendszer hatálya alatt áll.
(6) Az egészségbiztosítási szerv által vezetett egészségügyi szolgáltatásra jogosultak, biztosítottak nyilvántartásában biztosítottként vagy egyéb jogcímen jogosultként nem szereplő személyek a 44/B. § vagy a 44/C. § alapján adóhatóságnak átadott adatait az adóhatóság összeveti
a) az Art. szerinti havi bevallások biztosítottankénti adataival,
b) a 39. § (2) bekezdése alapján egészségügyi szolgáltatási járulékot fizetőkről vezetett nyilvántartása adataival, és
c) az Art. alapján a foglalkoztatókról és az általuk foglalkoztatott biztosított személyekről vezetett nyilvántartás adataival.
Ha az adóhatóság azt állapítja meg, hogy a természetes személy egészségbiztosítási szerv által a 44/B. § vagy a 44/C. § alapján átadott adatai az a)-c) pontok szerinti egyik nyilvántartásban sem szerepelnek, felszólítja a természetes személyt egészségügyi szolgáltatásra jogosultságának igazolására. Amennyiben a személy a felszólítás kézhezvételétől számított nyolc napon belül az adóhatóság előtt hitelt érdemlő módon nem bizonyítja egészségügyi szolgáltatásra jogosultságát, az adóhatóság a természetes személynek a 16. § alapján legutóbb fennállt egészségügyi szolgáltatásra való jogosultsága megszűnését követő első naptól az egészségügyi szolgáltatási járulékfizetési kötelezettségét határozattal előírja, a befizetéseket nyilvántartja.
(7) Ha a (6) bekezdés szerinti felszólítást követően a természetes személy vagy képviselője hitelt érdemlő módon bizonyítja, hogy az egészségügyi szolgáltatásra jogosultság fennáll, vagy a természetes személy elhalálozott, illetőleg külföldön tartózkodik és e törvény alapján nem minősül belföldinek, az ezt bizonyító okirat, nyilatkozat másolatát az adóhatóság haladéktalanul továbbítja a természetes személy lakóhelye szerint illetékes egészségbiztosítási szervnek.
(8) Az állami adó- és vámhatóság a 39. § (2) bekezdése alapján a tárgyhónapban járulékfizetésre kötelezett természetes személyek adatairól havonta, a tárgyhónapot követő hónap utolsó napjáig, a (7) bekezdésnek megfelelően előírt járulékkötelezettségről a határozat jogerőre emelkedését követő 10 napon belül elektronikus úton szolgáltat adatot az Egészségbiztosítási Alap kezeléséért felelős szerv részére.
(9) A 44/B. § vagy a 44/C. § alapján teljesített adatszolgáltatásban az adóhatóságnak átadott azon személyek adatait, akiket az adóhatóság beazonosítani nem tud, mert az egészségbiztosítási szerv által ismert és közölt természetes személyazonosító adatok és lakcím alapján az nem lehetséges, az adóhatóság „nem beazonosítható” jelzéssel visszaküldi az egészségbiztosítási szerv részére.
46. § * (1) A foglalkoztató a tevékenységében személyesen közreműködő biztosított személyek adatait oly módon köteles nyilvántartásba venni és erről a magánszemélynek igazolást adni, hogy abból a törvényben előírt adatok a munkavégzés (tevékenység) megkezdésétől megállapíthatók legyenek. A nyilvántartásba vétel elmulasztása miatt a foglalkoztatót az Art. szerint megállapítható mulasztási bírság - a nyilvántartásba nem vett személyenként - terheli.
(2) * A foglalkoztató a biztosítottakról - az egyéni vállalkozó a biztosítással összefüggő adatairól - köteles a külön törvényben meghatározottak szerint olyan nyilvántartást vezetni, amely tartalmazza a biztosított nevét és személyi adatait, társadalombiztosítási azonosító jelét, a foglalkoztató adatait, a biztosítási időre és a szolgálati időre vonatkozó adatokat, a biztosítottól levont járulékok alapját és összegét. Az Mt. XVI. fejezete alapján foglalkoztatott munkavállalót a kölcsönbeadó köteles nyilvántartásba venni.
47. § (1) * A 46. § (2) bekezdése szerinti nyilvántartást a nyilvántartásra kötelezett havonta lezárja, archiválja és arról Art.-ban meghatározottak szerint az állami adóhatósághoz bevallást, a Tny. 97. §-a (2) bekezdésében előírtak esetén a nyugdíj-biztosítási igazgatási szervhez adatszolgáltatást teljesít.
(3) * A foglalkoztató a jövedelemigazoláshoz csatoltan a tárgyévet követő év január 31. napjáig köteles a nyilvántartás adataival egyező igazolást kiadni a biztosított részére a tárgyévben fennállt biztosítási idő "tól-ig" tartamáról, a tárgyévre, illetve a tárgyévtől eltérő időre levont járulékok összegéről, valamint az egyes járulékokból érvényesített családi járulékkedvezményről. A biztosítással járó jogviszony év közben történő megszűnése esetén az igazolást soron kívül kell kiadni.
(4) * Amennyiben a 47. § (1) bekezdése szerinti bevallási kötelezettség teljesítése, vagy a már teljesített adatszolgáltatás módosítása a 2008. évet megelőző időszakra, illetőleg az Art.-ben meghatározott elévülési időn túli év(ek)re vonatkozik, az adatszolgáltatást a nyugdíj-biztosítási igazgatási szerv részére kell teljesíteni.
48. § * A szociális szövetkezet a tagi munkavégzési jogviszonyban álló tagja részére a tárgyévet követő év január 31-éig igazolást ad ki a jogviszony időtartamáról, a nyugdíjjárulék alapjáról és összegéről, valamint az egészségügyi szolgáltatási járulékról és az abból érvényesített kedvezményről. A jogviszony év közben történő megszűnése esetén az igazolást soron kívül kell kiadni.
A járulék megállapítása, bevallása, megfizetése *
50. § * (1) * A foglalkoztató a biztosítottnak a tárgyhónapban kifizetett (juttatott), járulékalapot képező jövedelem alapján köteles az egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékot, a nyugdíjjárulékot megállapítani és a biztosítottat terhelő járulékot levonni. A megállapított tárgyhavi járulékot az Art.-ban meghatározottak szerint kell a tárgyhónapot követő hónap 12-éig bevallani, illetőleg megfizetni az állami adóhatóságnak. A megállapított járulékot csökkenteni kell azzal az összeggel, amelyet a foglalkoztató az adott jogviszonnyal összefüggésben a tárgyévre vonatkozó túlfizetés miatt fizetett vissza a biztosítottnak.
(2) * Az egyéni vállalkozó az egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékot, valamint a nyugdíjjárulékot az Art-ban meghatározottak szerint a tárgyhónapot követő hónap 12-éig vallja be, illetőleg fizeti meg az állami adóhatóságnak. Az eva adózó egyéni vállalkozó a járulékot az Eva tv.-ben meghatározottak szerint fizeti meg és vallja be.
(4) * A mezőgazdasági őstermelő a 19. § (3) bekezdésében meghatározott természetbeni és pénzbeli egészségbiztosítási járulékot, valamint a nyugdíjjárulékot az Art. rendelkezései szerinti adattartalommal elektronikus úton negyedévente, a negyedévet követő hónap 12-éig vallja be és a bevallás benyújtására előírt határidőig fizeti meg az állami adóhatóságnak.
(5) * A foglalkoztató a biztosítottat terhelő járulékot akkor is köteles bevallani és befizetni, ha annak levonása a tárgyhónapban kifizetett jövedelemből nem lehetséges. A megelőlegezett járulékot a foglalkoztató a biztosítottal szemben fennálló követelésként veszi nyilvántartásba.
(6) * A foglalkoztató írásban tájékoztatja a biztosítottat a tárgyhavi jövedelem kifizetésével egyidejűleg a biztosított jövedelméből levont egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékról, nyugdíjjárulékról, valamint az egyes járulékokból érvényesített családi járulékkedvezményről, illetőleg a részére túlvonás miatt visszafizetett (átutalt) járulékokról, a társas vállalkozás a kiegészítő tevékenységet folytató társas vállalkozót az egészségügyi szolgáltatási járulékról.
A családi járulékkedvezmény érvényesítése *
51. § * (1) * A foglalkoztató köteles a családi járulékkedvezmény havi összegének megállapítására, ha az Szja tv. szerint adóelőleget megállapító munkáltatónak minősül vagy olyan kifizetőnek, amely a magánszemély részére az összevont adóalapba tartozó rendszeres jövedelmet juttat.
(2) * A családi járulékkedvezmény havi összege az Szja tv. szerinti családi kedvezmény adóelőleg-nyilatkozat szerinti havi összege és a tárgyhavi személyi jövedelemadó adóelőleg-alap különbözetének - ha az pozitív - 15 százaléka, de legfeljebb a biztosítottat a tárgyhónapban terhelő
(3) * A foglalkoztató a családi járulékkedvezmény havi összegét úgy érvényesíti, hogy az annak megfelelő összeget
b) ha a természetbeni egészségbiztosítási járulék nem nyújt teljes fedezetet a járulékkedvezményre pénzbeli egészségbiztosítási járulékként, vagy
c) ha a természetbeni és pénzbeli egészségbiztosítási járulék sem nyújt teljes fedezetet a járulékkedvezményre nyugdíjjárulékként
nem vonja le, és nem fizeti meg az állami adóhatóságnak. A családi járulékkedvezmény havi összegét a foglalkoztató az Art. szerinti havi adó- és járulékbevallásban vallja be.
(4) A biztosított az adóelőleg-nyilatkozatban rendelkezhet arról, hogy nem kéri a családi járulékkedvezmény havi összegének érvényesítését.
(5) Családi járulékkedvezmény havi összegét nem érvényesítheti az, aki nem minősül az Szja tv. szerint családi kedvezményre jogosultnak.
51/A. § * (1) A biztosított egyéni vállalkozó és mezőgazdasági őstermelő a családi járulékkedvezmény havi, illetve negyedéves összegét saját maga állapítja meg.
(2) * A biztosított egyéni vállalkozó által érvényesíthető családi járulékkedvezmény havi összege a családi kedvezmény havi összege (közös igénybevétel esetén a biztosított egyéni vállalkozóra jutó összege) és a vállalkozói kivét vagy az átalányban megállapított jövedelem havi összege után megállapított személyi jövedelemadó adóelőleg-alap különbözetének - ha az pozitív - 15 százaléka, de legfeljebb a biztosítottat a tárgyhónapban terhelő
(3) * A biztosított őstermelő által érvényesíthető családi járulékkedvezmény negyedéves összege a családi kedvezmény negyedévre eső összege (közös igénybevétel esetén a biztosított mezőgazdasági őstermelőre jutó összege) és a mezőgazdasági őstermelésből származó jövedelem vagy az átalányban megállapított jövedelem negyedéves összege után megállapított személyi jövedelemadó adóelőleg-alap különbözetének - ha az pozitív - 15 százaléka, de legfeljebb a biztosítottat a tárgyhónapban terhelő
(4) A biztosított egyéni vállalkozó a havi, a mezőgazdasági őstermelő a negyedéves családi járulékkedvezményét úgy érvényesíti, hogy az annak megfelelő összeget
(5) Családi járulékkedvezmény havi vagy negyedéves összegét nem érvényesítheti az, aki nem minősül az Szja tv. szerint családi kedvezményre jogosultnak.
51/B. § * (1) * A biztosított az év közben érvényesített családi járulékkedvezményről köteles az éves bevallásában elszámolni. Az elszámolásban fel kell tüntetni a családi járulékkedvezmény 24/A. § (3) bekezdés szerint megállapított alapját, összegét, továbbá azt az összeget, amelyet a tárgyévre a családi járulékkedvezmény havi összegeként a foglalkoztató, a biztosított egyéni vállalkozó, vagy negyedéves összegeként a biztosított mezőgazdasági őstermelő érvényesített.
(2) * Ha a családi járulékkedvezmény 24/A. § szerint megállapított összege több, mint amit a tárgyévre családi járulékkedvezmény havi összegeként a foglalkoztató vagy az egyéni vállalkozó, negyedéves összegeként a mezőgazdasági őstermelő érvényesített, a különbözet az adóbevallásban igényelhető.
(3) Ha a biztosított a családi járulékkedvezmény havi vagy negyedéves összegét úgy érvényesítette, hogy a családi járulékkedvezményre nem volt jogosult, az igénybe vett családi járulékkedvezményt az adóbevallás benyújtására előírt határidőig vissza kell fizetnie. A biztosított a befizetési kötelezettség 12 százalékának megfelelő különbözeti bírság fizetésére köteles. Nem kell e rendelkezést alkalmazni, ha a befizetési kötelezettség a 10 ezer forintot nem haladja meg.
(4) * A családi járulékkedvezmény éves elszámolásakor
a) a visszafizetési kötelezettséget személyi jövedelemadóként kell teljesíteni,
b) a még igényelhető családi járulékkedvezményt a személyi jövedelemadó terhére kell elszámolni.
52. § (1) * A társadalombiztosítási kifizetőhelyet fenntartó foglalkoztató - ideértve a központosított illetményszámfejtő helyeket is - a táppénz-hozzájárulást az általa folyósított társadalombiztosítási ellátások elszámolásán tünteti fel.
(2) * Ha a biztosított részére a (1) bekezdésben meghatározott táppénzt az egészségbiztosítási szerv állapítja meg és folyósítja, a táppénz folyósítását követően a táppénz-hozzájárulás összegét az igazgatási szerv érvényesíti.
(4) * A társas vállalkozás köteles a társas vállalkozó után fizetendő járulékot, a társas vállalkozó jövedelméből levont járulékkal együtt a tárgyhónapot követő hónap 12. napjáig befizetni. Amennyiben a tárgyhónapban a társas vállalkozó(k) részére jövedelmet nem fizettek és a tárgyév folyamán - a tárgyhónapig bezárólag - elszámolt járulék a járulékfizetési alsó határ után számított járulék összegét nem éri el, a társas vállalkozás a járulékfizetési alsó határ utáni járulékot köteles a társas vállalkozó helyett megelőlegezni, és azt a törvényben előírt határidőn belül befizetni.
(7) * A foglalkoztató által levont járulék a biztosítottól akkor sem követelhető, ha azt a foglalkoztató bevallani és/vagy befizetni elmulasztotta, és a vele szemben foganatosított hatósági intézkedések nem vezettek eredményre.
A járulékkülönbözet elszámolása *
52/A. § * (1) Ha az Art. szerinti munkáltató, kifizető (a továbbiakban: munkáltató, kifizető) a természetes személynek teljesített kifizetésről szóló igazolás kiállítását követően tárja fel, hogy a természetes személyt terhelő járulékot nem a törvényben meghatározottak szerint állapította meg és vonta le, a feltárt hibát nyilvántartásba veszi. Amennyiben a hiba a törvényben meghatározottnál alacsonyabb összegű járulék levonását eredményezte, a munkáltató (kifizető) az igazolás kiállításának napjától a nyilvántartásba vétel napjáig a levonni elmulasztott járulék után az Art. rendelkezései szerint önellenőrzési pótlékot állapít meg, vall be, és fizet meg.
(2) A munkáltató, amennyiben a természetes személy vele még munkaviszonyban áll, a törvényben meghatározottaktól eltérően megállapított és levont járulék nyilvántartásba vételét követően a feltárt hiba következményeként keletkezett járulékkülönbözetet a természetes személy részére visszatéríti, illetőleg a következő kifizetéskor levonja. A levonás nem haladhatja meg az esedékes egészségbiztosítási és nyugdíjjárulékkal valamint adóelőleggel csökkentett havi munkabér 15%-át. Ha a különbözet egy összegben nem vonható le, a munkáltató a levonást további hat hónapon át folytathatja. A munkáltató a levont, illetőleg visszatérített járulékkülönbözetet a rá vonatkozó szabályok alapján vallja be, fizeti meg, illetőleg igényli vissza. Amennyiben a járulékkülönbözet az előbbiek szerint nem vonható le teljes egészében, vagy a természetes személy időközben munkahelyet változtat, a munkáltató a levonás meghiúsulásától számított 15 napon belül a különbözet fennálló összegéről és a természetes személy adóazonosító számáról értesíti a természetes személy állami adó- és vámhatóságát, amely az egyébként rá vonatkozó szabályok szerint intézkedik a hátralék beszedése érdekében. Ilyen esetben késedelmi pótlék a fizetési felhívásban megjelölt teljesítési határidő lejártát követően számítható fel. A természetes személy az adóhatóságtól fizetési könnyítést csak a levonás előbbiek szerinti meghiúsulása esetén kérhet.
(3) A kifizető a járulékkülönbözet összegéről, a kifizetés jogcíméről, valamint a kifizetésről szóló igazolás kiállításának időpontjáról az adóazonosító szám feltüntetésével 15 napon belül bejelentést tesz a természetes személy állami adó- és vámhatóságához és a természetes személyt értesíti, kivéve, ha a természetes személy értesítési címét nem ismeri.
(4) A munkáltató (kifizető) bejelentése alapján a járulékkülönbözetet az állami adó- és vámhatóság határozattal írja elő a természetes személy terhére, illetőleg javára.
(5) A munkáltató, ha a járulékkülönbözet elszámolása meghiúsult, továbbá a kifizető az önellenőrzési pótlék megállapítási, bevallási és a bejelentési kötelezettség teljesítésével mentesül a levonási kötelezettség megsértésével összefüggő jogkövetkezmények alól. A munkáltató, ha a természetes személlyel a járulékkülönbözetet elszámolta, az önellenőrzési pótlék megállapítási, bevallási kötelezettség teljesítésével mentesül a levonási kötelezettség megsértésével összefüggő jogkövetkezmények alól.
(6) Ha a munkáltató a vele munkaviszonyban már nem álló természetes személytől a munkaviszony fennállása alatt a biztosítottat terhelő járulékot nem vonta le, de azt az 50. § (5) bekezdése alapján bevallotta és megfizette, a le nem vont biztosítottat terhelő járulékok összegének és a természetes személy adóazonosító jelének közlésével értesíti a természetes személy állami adó- és vámhatóságát. Az állami adó- és vámhatóság a munkáltató által le nem vont, biztosítottat terhelő járulékot határozattal írja elő a természetes személy terhére, és szükség esetén intézkedik az előírt járulék beszedése iránt. Amennyiben a természetes személyt terhelő járulék összege megfizetésre, beszedésre került, az állami adó- és vámhatóság erről a természetes személy volt munkáltatóját értesíti, aki (amely) az általa az 50. § (5) bekezdése szerint jogszerűen bevallott biztosítottat terhelő járulékok önellenőrzéssel helyesbíti, a visszajáró összegről rendelkezik.
53. § * (1)-(3) *
53/A. § * (1) * A befizetett egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékból az állami adóhatóság 81,89 százalékot az Egészségbiztosítási Alapnak, 18,11 százalékot a Nemzeti Foglalkoztatási Alapnak utal át.
(2) * A Nemzeti Foglalkoztatási Alapot megillető járulékot naponta kell átutalni a Nemzeti Foglalkoztatási Alap számlájára.
54. § * (1) * Az igazgatási szervek - jogszabályban meghatározott hatáskörükben eljárva - ellenőrzik a 46. § (1) bekezdésében előírt nyilvántartást, a biztosítási kötelezettség elbírálását és a 46. § (2) bekezdése szerinti nyilvántartás vezetését.
(2) * Az (1) bekezdés szerinti ellenőrzés során a biztosítás vagy az egészségügyi szolgáltatásra való jogosultság utólagos megállapítása, törlése tárgyában a határozat meghozatalára *
a) * a járulék utólagos megállapítása nélkül az egészségbiztosítási szerv,
b) * a biztosítottat terhelő járulék, foglalkoztatottnak minősülő biztosított esetében a foglalkoztatót terhelő járulék utólagos megállapítása mellett az állami adóhatóság jogosult. A határozat elleni jogorvoslatra a Tny. tv., az Eb. tv., illetőleg az Art. rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
(3) * A (2) bekezdés a) pontjában meghatározott igazgatási szervek - igényelbírálási eljárásuk során - ellenőrizhetik a járulékfizetési kötelezettség teljesítését és a mulasztásról értesítik az állami adóhatóságot.
56. § (1) * Az Art. rendelkezéseit az e törvényben, a Tny. és az Eb. tv.-ben, valamint az Mpt.-ben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni a
a) járulékok megállapításával, bevallásával, megfizetésével, a kötelezettség keletkezésének bejelentésével, a bejelentett adatok változásával, az ellenőrzéssel, a feltárt jogsértések jogkövetkezményeivel,
b) járulék kötelezettség teljesítésével kapcsolatos hatósági eljárásra, a tartozások behajtására és végrehajtására, az adatszolgáltatási kötelezettség elmulasztásával és késedelmével, a járulékfizetési kötelezettség, a bejelentési kötelezettség elmulasztásával kapcsolatban,
c) * Tny., az Eb. tv. és az Mpt. szerinti megtérítési és visszafizetési kötelezettség, mulasztási bírság, késedelmi kamat, korengedményes nyugdíjtartozás megfizetésére, behajtására, végrehajtására, a behajthatatlan tartozás törlésére, a végrehajtáshoz való jog elévülésére, továbbá a fizetési halasztás, részletfizetés engedélyezésére.
Különös szabályok a járulékkötelezettségek teljesítésére vonatkozóan *
56/A. § * (1) * A magyar jogszabályok szerint bejegyzésre nem kötelezett külföldi foglalkoztató (a továbbiakban: külföldi vállalkozás) javára biztosítási kötelezettséggel járó jogviszony keretében munkát végző foglalkoztatott részére kifizetett járulékalapot képező jövedelem alapulvételével a külföldi vállalkozás a 19. § (2)-(3) bekezdéseiben meghatározott nyugdíjjárulékot, valamint egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékot állapít meg és von le.
(2) * A külföldi vállalkozás a biztosítási kötelezettséggel járó jogviszonnyal összefüggő bejelentési, járulékfizetési és bevallási kötelezettséget az Air. szerinti pénzügyi képviselő, valamint adózási ügyvivő útján, ennek hiányában közvetlenül saját maga teljesíti. Ha a külföldi vállalkozás a járulékkötelezettséget közvetlenül teljesíti, a biztosítás kezdetét megelőzően köteles bejelentkezni az állami adóhatóságnál, és kérelmezni, hogy az állami adóhatóság foglalkoztatói minőségében vegye nyilvántartásba.
(2a) * Az állami adóhatóság által a külföldi vállalkozásokról vezetett (2) bekezdés szerinti nyilvántartás - azon adat kivételével, amelyet jogszabály más nyilvántartás részeként közhitelesnek minősít - közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
(5) * A (2)-(3) bekezdés szerinti kötelezett a biztosítási és járulékfizetési kötelezettséggel összefüggő bevallási, adatszolgáltatási kötelezettségét havonta, a tárgyhónapot követő hónap 12-éig - a (6) bekezdésben meghatározott adattartalommal - elektronikus úton teljesíti az állami adóhatóság részére. A (2)-(3) bekezdés szerinti kötelezettet a 44. §-ban és a 46-47. §-ban, valamint az 50. § (6) bekezdésben meghatározott nyilvántartási és igazolási kötelezettség nem terheli.
(6) * Az (5) bekezdésben meghatározott járulékbevallás tartalmazza:
d) * a járulékalapra, a járulékok összegére, a biztosítási (foglalkoztatási) idő „tól-ig” tartamára vonatkozó adatot,
(7) * Az állami adóhatóság a (2)-(3) bekezdés szerinti kötelezett által befizetett járulékokból 54,05 százalékot a Nyugdíjbiztosítási Alapnak, 37,84 százalékot az Egészségbiztosítási Alapnak, 8,11 százalékot a Nemzeti Foglalkoztatási Alapnak utal át.
56/B. § * A kincstár számfejtési körébe tartozó központi költségvetési szervek képviselőjeként a kincstár teljesíti a járulék megállapításával, bevallásával, megfizetésével, a nyilvántartással és adatszolgáltatással, valamint a biztosítottak bejelentésével összefüggő, e törvényben és az Art.-ben előírt kötelezettségeket.
Különös eljárási szabályok a magán-nyugdíjpénztári visszalépésekre és a tagdíjak elszámolására vonatkozóan *
56/C. § * (1) A kincstár által vezetett, magánnyugdíjpénztáranként megnyitott tagdíjbeszedési-, késedelmi- és önellenőrzési pótlék számlákra 2011. december 1-jét megelőző időszakra vonatkozóan teljesített valós túlfizetés és téves befizetés összegét a foglalkoztató az Art. szabályai szerint az adóhatóságtól kérheti vissza. Az állami adóhatóság a téves befizetés, illetve túlfizetés kiutalását a Magyar Államkincstárnál vezetett, Nyugdíjbiztosítási Alapot megillető bevételek beszedési számla terhére teljesíti. A kiutalásról az adóhatóság az Art. szabályai szerint intézkedik. A tagnak visszajáró túlfizetést az állami adóhatóság a foglalkoztatón keresztül fizeti vissza.
56/D. § * (1) * Ha a biztosított pénztártagsági jogviszonya a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe történő visszalépés miatt már nem áll fenn, a visszalépést megelőző időszakban tévesen megállapított nyugdíjjárulék és tagdíj önellenőrzését nyugdíjjárulék önellenőrzésként kell elvégezni, feltéve, hogy ennek eredményeként a nyugdíjjárulék összege az eredetileg bevallott nyugdíjjárulék és tagdíj együttes összegéhez képest változik. E rendelkezést megfelelően alkalmazni kell akkor is, ha a biztosítottól a foglalkoztatója tagdíj címén vonta le a járulékot, annak ellenére, hogy a magánszemély nem volt magánnyugdíjpénztár tagja, feltéve, hogy tagdíj-kiegészítés miatt nem mutatkozik különbözet.
(2) A társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépett pénztártag esetében a 2007. január 1-től kezdődő bevallási időszakra vonatkozó pótbevallásban nyugdíjjárulékot kell megállapítani.
56/E. § * A foglalkoztató, vagy a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépett foglalkoztatott (biztosított) kezdeményezésére a tagdíj-kiegészítéssel kapcsolatos eltérések tisztázására indult eljárások lefolytatása a pénztárak feladata. Az egyeztetés eredményeképp kimutatott, a magánszemélyt jogszerűen megillető tagdíj-kiegészítés összegét a pénztár a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alaptól e célra visszaigényelt összeg terhére teljesíti.
56/F. § * (1)-(2) *
(3) * A társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépett pénztártagra vonatkozóan 2007. január 1-jét követő időszakra a foglalkoztató által benyújtott pótbevallásokat, helyesbítő bevallásokat az állami adóhatóság feldolgozza és a feldolgozott adatokat a társadalombiztosítási egyéni számla vezetéséért felelős államigazgatási szerv részére továbbítja. A fizetési kötelezettséget az állami adóhatóság felé kell teljesíteni.
56/G. § * Ha a biztosított pénztártagsági jogviszonya a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépése miatt már nem áll fenn, a pénztártagsági jogviszony idejére járó, meg nem fizetett tagdíj, bírság, pótlék tekintetében az eljárást az állami adóhatóság a Nyugdíjbiztosítási Alap javára folytatja le.
56/H. § * (1) A társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépett tagokhoz kötődő követelésérvényesítés biztosítása végett, a magánnyugdíjpénztáraknak 2011. augusztus 31. napjáig vissza kell vonniuk az állami adóhatóságnak átadott, mindazon - 2006. december 31. napja előtti biztosítási jogviszonyhoz kötődő követelésükre irányuló - végrehajtási megkereséseiket, melyekben az adott foglalkoztatóval szemben még van fennálló, végrehajtás alatti követelésük, és egyben nyilatkozatot tesznek, hogy ezen felül egyéb végrehajtási eljárás kezdeményezéshez kapcsolódó követelésük nem áll fenn a Nemzeti Adó- és Vámhivatallal szemben.
(2) A magánnyugdíjpénztárak legkésőbb 2011. október 31. napjáig - foglalkoztatónként bontásban - átadják a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnak végrehajtási eljárás lefolytatása végett a szervezetük nyilvántartásába felvett hátralékos kötelezettségekre vonatkozó adatokat. A Nemzeti Adó- és Vámhivatalhoz csak olyan követelések adhatók át, melyekhez kötődően az adó-végrehajtás lefolytatásához való jog még nem évült el.
(3) * A magánnyugdíjpénztárak 2011. december 12-éig átadják az állami adóhatóságnak - foglalkoztatókra és biztosítottakra lebontva - azon még el nem évült tagdíj (bírság, pótlék) hátralékra vonatkozó adatokat, amelyek a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépett tagokat érintenek, és amelyekre irányuló végrehajtási megkereséseiket az (1) bekezdés alapján visszavontak. A pénztár által átadott adatok alapján az állami adóhatóság végrehajtási eljárást folytat le, és a befolyt összeget a Nyugdíjbiztosítási Alap bevételi számlájára utalja át.
(4) * A felszámolási eljárás során a magánnyugdíjpénztár által érvényesített és - a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap részére teljesített vagyonátadást követően - megtérült, a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépett tagot érintő, 2007. január 1-jét megelőző időszakra vonatkozó tagdíjjal (bírság, pótlék) összefüggő követelés jogosultja a Nyugdíjbiztosítási Alap.
56/I. § * Az egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2006. évi LXI. törvény 251. § (9) bekezdése a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépett tag esetében nem alkalmazható.
56/J. § * A 2012. december 31-éig magán-nyugdíjpénztári tagdíj, önellenőrzési pótlék és késedelmi pótlék beszedési számlákra teljesített befizetéseket az állami adóhatóság a Nyugdíjbiztosítási Alap számlájára utalja.
A kiküldetés meghosszabbításának bejelentése *
56/K. § * (1) A 11. § (2) bekezdés a) pontjában foglaltaktól eltérően, két évnél hosszabb munkavégzés esetén a kiküldetés meghosszabbításának bejelentésére akkor van lehetőség, ha
a) a kiküldetés, kirendelés vagy munkaerő-kölcsönzés kezdetekor előre nem látható olyan körülmény következik be, ami alapján a munkavállaló magyarországi munkavégzése ténylegesen vagy várhatóan két évnél hosszabb időtartamúvá válik, és
b) az a) pontban említett körülmény a magyarországi munkavégzése kezdetét követő legalább egy év után következik be, amelyet a munkavállaló 8 napon belül bejelent az állami adóhatóságnak.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezés esetében a biztosítási és járulékfizetési kötelezettség a kiküldetés kezdetét követő második év végétől áll fenn.
57. § (1) * E törvény hatálybaléptetéséről a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló törvény rendelkezik.
(3) * Az egyszerűsített foglalkoztatásra e törvény rendelkezéseit az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló külön törvényben foglalt eltérések figyelembevételével kell alkalmazni.
58. § (1) A Kormány felhatalmazást kap arra, hogy rendeletben szabályozza *
c) az előírt adatszolgáltatás teljesítésének módját,
d) a biztosítottak és az egészségügyi szolgáltatásra jogosultak nyilvántartását és bejelentését,
e) * a 23. § szerinti elszámolás feltételeit, valamint a 18. § (3) bekezdésében, a 26. § (3)-(5) bekezdésében meghatározott járulékfizetés rendjét és az adatszolgáltatás módját,
f) * a 46. § (1) bekezdése szerinti nyilvántartás részletes szabályait,
g) * a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény szerinti rendvédelmi feladatokat ellátó szerv hivatásos állománya tagjainak, valamint a Magyar Honvédség és a katonai nemzetbiztonsági szolgálat hivatásos és szerződéses állományú tagjainak a táppénz, gyermekápolási táppénz, baleseti táppénz helyett az egészségügyi szabadság idejére kifizetett illetmény elszámolásának részletes szabályait,
i) * a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személy biztosítási jogviszonyával, járulékfizetésével, valamint adatszolgáltatásával összefüggő rendelkezéseket,
j) * a 26. § (5) bekezdésében meghatározott kedvezményezetti kör évenkénti tájékoztatásának részletes szabályait, valamint a központi költségvetés által teljesítendő járulékfizetés összege kiszámításának módszerét,
k) * a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló közösségi rendeletek és a szociális biztonságról szóló nemzetközi egyezmények alapján az alkalmazandó jogszabályokról szóló igazolás kiadásának részletes szabályait.
(2) * Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg az e törvényben előírt feladatokat ellátó igazgatási szerveket, e körben feladatokat állapítson meg, szabályozza az igazgatási szervek közötti együttműködést, a biztosítottak és az egyes ellátásra jogosultak bejelentésére vonatkozó részletes szabályokat, a társadalombiztosítás nyilvántartási rendszerének működését, módszereinek összehangolását.
61. § * Ez a törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
c) * a harmadik országbeli állampolgárok kutatás, tanulmányok folytatása, gyakorlat, önkéntes szolgálat, diákcsereprogramok vagy oktatási projektek, és au pair tevékenység céljából történő beutazásának és tartózkodásának feltételeiről szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/801 európai parlamenti és tanácsi irányelv.
61/A. § * Ez a törvény a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
62. § * (1) * E törvénynek az adó- és járuléktörvények, a számviteli törvény és a könyvvizsgálói kamarai törvény, valamint az európai közösségi jogharmonizációs kötelezettségek teljesítését célzó adó- és vámjogi tárgyú törvények módosításáról szóló 2010. évi CXXIII. törvénnyel megállapított rendelkezéseit a 2011. január 1-jén és azt követően megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulék-fizetési kötelezettségekre kell alkalmazni, azzal, hogy e törvény 2010. december 31-én hatályos 19. § (2) és (7) bekezdését és 30/A. § (2) és (5) bekezdését kell alkalmazni a 2011. január 10-éig megszerzett és 2010. december havi járulékalapot képező olyan jövedelemre, amelyet a 2010. december hónapra vonatkozóan benyújtott bevallásban kell bevallani.
63. § * A Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetését megalapozó egyes törvények módosításáról szóló 2010. évi CLIII. törvény 33. §-ával megállapított 19. § (2) bekezdés b) pontját a 2011. február 1-jén, és az azt követően megszerzett jövedelmekre kell alkalmazni.
64. § * Az egészségügyben működő szakmai kamarákról szóló 2006. évi XCVII. törvény módosításáról szóló 2011. évi XXIII. törvénnyel megállapított 16. § (1) bekezdés h) pontjában foglaltakat 2011. január 1-jére visszamenőlegesen alkalmazni kell.
65. § * (1) * Az adó- és járuléktörvények, a számviteli törvény és a könyvvizsgálói kamarai törvény, valamint az európai közösségi jogharmonizációs kötelezettségek teljesítését célzó adó- és vámjogi tárgyú törvények módosításáról szóló 2010. évi CXXIII. törvény 153. §-ával megállapított 11. § b) pontban foglaltak alkalmazandók 2013. július 1-je előtt megkezdett kiküldetés, kirendelés és munkaerő-kölcsönzés esetén is, azzal az eltéréssel, hogy a két éves időtartamot 2013. július 1-jétől kell számítani és a biztosítási kötelezettség legkorábban 2015. július 1-jével jön létre.
(3) * Az egyes adótörvények és azokkal összefüggő más törvények, valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény módosításáról szóló 2013. évi CC. törvénnyel beiktatott 24/A-24/C., 51., 51/A. és 51/B. §-okat az olyan jövedelmekre kell elsőként alkalmazni, amelyeket a 2014. január hónapra vonatkozóan benyújtott bevallásban kell bevallani.
65/A. § * A pénztártag 2010. november 1-jét megelőző időszakra vonatkozó tagdíjának önellenőrzése (pótbevallása) esetén a bevallási adatokat az állami adóhatóság az önellenőrzés (pótbevallás) benyújtását követő hónap utolsó napjáig - a tagok folyószámlájának vezetéséhez - továbbítja a pénztár részére. Az önellenőrzés (pótbevallás) alapján a tagdíjat közvetlenül a magán-nyugdíjpénztár részére kell megfizetni. Az esetleges tagdíjtúlfizetés visszaigénylése közvetlenül a magánnyugdíjpénztártól történik.
65/B. § * Az adózást érintő egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi LXIX. törvény által megállapított 39. § (2) bekezdése 2012. január 1-jétől alkalmazható.
65/C. § * A nyugdíjjárulék megállapításakor e törvény 2012. december 31-én hatályos 24., 27., 28., 29., 31., 36., 37. és 56/A. § rendelkezéseit kell alkalmazni a 2013. január 10-éig megszerzett, 2012 decemberi járulékalapot képező olyan jövedelmekre, amelyeket a 2012. december hónapra vonatkozóan benyújtott bevallásban kell bevallani.
65/D. § * A 43/A. §-ban meghatározott adatátadást első alkalommal a 2011. december 31-ét követő és 2013. január 1-jét megelőző időszakra benyújtott bevallások adatai tekintetében kell alkalmazni, és első alkalommal 2013. május 31-éig kell az állami adóhatóságnak teljesítenie.
65/E. § * Az esedékességet követően a 2015. január 1-jét megelőző időszakra kifizetett (juttatott) járulékalapot képező jövedelmekre a 2014. december 31-én hatályos 18. § (1) bekezdés e) pontját, 19. § (6) bekezdését, 20/A. §-át, 27. § (5) bekezdését, 29. § (8) bekezdését, valamint az egyes adótörvények módosításáról szóló 2007. évi CXXVI. törvény XXVII. Fejezetét kell alkalmazni.
65/F. § * Ha a 2016. december 31-én hatályos 11/A. § alapján 2016. december 31-éig kiküldetés hosszabbítás történt, akkor a biztosítási és járulékfizetési kötelezettség alóli mentesítés legfeljebb 2017. június 30-áig állhat fenn.
65/G. § * A 11/B. § a 2016. január 1-jétől megkezdett kiküldetések esetén is alkalmazható.
65/H. § * Az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi CXXV. törvénnyel megállapított 31. § (4) bekezdés b) pontja az Art. szerinti elévülési időn belül visszamenőlegesen alkalmazható.
Melléklet az 1997. évi LXXX. törvényhez *
Kihirdetve: 1997. VII. 25.
Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 198. § (1). Végre nem hajtható módosítására lásd: 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 1. Módosította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 304. § 1.
Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 198. § (1). Hatályos: 2011. XII. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) a). Hatálytalan: 2011. XII. 31-től.
Megállapította: 2010. évi CXXIII. törvény 147. §. Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 2.
Beiktatta: 2011. évi CLVI. törvény 198. § (2). Hatályos: 2011. XII. 1-től.
Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 3.
Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 4.
Megállapította: 2005. évi LXXXII. törvény 32. §. Módosította: 2010. évi CXXIII. törvény 169. § a), 2013. évi CCLII. törvény 147. § (4).
Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 147. § (1). Hatályos: 2014. III. 15-től.
Megállapította: 2011. évi CVI. törvény 35. §. Hatályos: 2011. IX. 1-től.
Megállapította: 1999. évi XCIX. törvény 92. § (1). Módosította: 2015. évi CCXXIII. törvény 66. § a).
Megállapította: 2009. évi LXXVII. törvény 111. § (1). Módosította: 2017. évi CLIX. törvény 88. § 1.
Megállapította: 2012. évi LXXXVI. törvény 44. § (1). Hatályos: 2012. VII. 1-től.
Megállapította: 2012. évi LXXXVI. törvény 44. § (2). Hatályos: 2012. VII. 1-től.
Megállapította: 2016. évi CXXV. törvény 137. § (1). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi CXXV. törvény 137. § (2). Hatályos: 2017. IV. 1-től.
Megállapította: 2009. évi CXVI. törvény 66. § (1). Hatályos: 2010. I. 1-től.
Megállapította: 2004. évi XXVII. törvény 27. § (1). Módosította: 2012. évi CXXVII. törvény 52. § (5).
Megállapította: 2003. évi XCI. törvény 149. § (2). Hatályos: 2004. V. 1-től. Módosította: 2017. évi CXXXVI. törvény 39. §.
Megállapította: 2004. évi CI. törvény 318. § (1). Hatályos: 2005. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 1. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
Módosította: 2004. évi CI. törvény 318. § (5).
Hatályon kívül helyezte: 2006. évi IV. törvény 367. § 19. Hatálytalan: 2009. VII. 1-től. Lásd még: ugyane törvény 365. §.
Beiktatta: 1998. évi XXXIII. törvény 63. § (1). Hatályos: 1998. VI. 16-tól.
Megállapította: 2004. évi XXVII. törvény 27. § (1). Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
Beiktatta: 1998. évi XXXIII. törvény 63. § (1). Hatályos: 1998. VI. 16-tól. Módosította: 1998. évi LXVII. törvény 22. § (2).
Módosította: 1998. évi XXXIII. törvény 63. § (1), 2003. évi XCI. törvény 149. § (3).
Számozását módosította: 1998. évi XXXIII. törvény 63. § (1).
Módosította: 1998. évi XXXIII. törvény 63. § (1), 2004. évi CI. törvény 318. § (1).
Beiktatta: 2001. évi LXXXIV. törvény 20. § (2). Hatályos: 2002. I. 1-től.
Beiktatta: 2009. évi CXVI. törvény 66. § (2). Hatályos: 2010. I. 1-től.
Megállapította: 2004. évi XXVII. törvény 27. § (2). Módosította: 2006. évi IV. törvény 367. § 19.
Módosította: 2003. évi XCI. törvény 224. § (1) 1.1.
Megállapította: 2001. évi LXXXIV. törvény 20. § (3). Módosította: 2004. évi CI. törvény 318. § (1).
Beiktatta: 2009. évi CXVI. törvény 66. § (3). Hatályos: 2010. I. 1-től.
Beiktatta: 2011. évi CLVI. törvény 199. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 1998. évi XXXIII. törvény 63. § (3). Hatályos: 1998. IV. 1-től. Alkalmazni kell: 1998. I. 1-től.
Megállapította: 2004. évi XXVII. törvény 27. § (3). Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
Megállapította: 2011. évi CLXVII. törvény 61. §. Végre nem hajtható módosítására lásd: 2011. évi CXCI. törvény 93. § (6) a). Módosította: 2013. évi CXXXIII. törvény 60. § a).
Megállapította: 2007. évi I. törvény 110. § (1). Módosította: 2010. évi XCII. törvény 3. §, 2011. évi CXCI. törvény 93. § (6) b).
Módosította: 2006. évi LXI. törvény 251. § (3) a), 2006. évi CXXI. törvény 31. § (6).
Megállapította: 2013. évi CC. törvény 192. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 200. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2010. évi CXXIII. törvény 148. §. Módosította: 2013. évi CC. törvény 201. § a), 2013. évi CCV. törvény 64. § a).
Megállapította: 2014. évi LXXIV. törvény 259. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 200. §. Módosította: 2014. évi XCIX. törvény 221. § (1) 1.
Megállapította: 2002. évi XLII. törvény 189. § (3). Hatályos: 2003. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2010. évi C. törvény 2. § a). Hatálytalan: 2010. XI. 3-tól.
Hatályon kívül helyezte: 2010. évi C. törvény 2. § b). Hatálytalan: 2010. XI. 3-tól.
Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 218. § (1). Hatályos: 2008. I. 1-től. Lásd: 2007. évi CXXVI. törvény 482. § (1).
Megállapította: 2016. évi LXVI. törvény 123. § (1). Hatályos: 2016. VI. 16-tól.
Módosította: 2012. évi CCXV. törvény 46. §.
Megállapította: 2016. évi LXVI. törvény 123. § (2). Hatályos: 2016. VI. 16-tól.
Megállapította: 2005. évi LXXXV. törvény 59. §. Módosította: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) b), 2016. évi LXVI. törvény 136. § a).
Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 132. § (2). Hatályos: 2007. I. 1-től. Ezt követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni. Módosította: 2006. évi CIX. törvény 84. § (2).
Módosította: 2006. évi CIX. törvény 80. § (1) j), 2016. évi CIV. törvény 38. § a).
Módosította: 2006. évi LXI. törvény 251. § (5) aa), b), 2006. évi CIX. törvény 80. § (1) j).
Megállapította: 2011. évi CXCI. törvény 93. § (1). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2010. évi CXXIII. törvény 149. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.
Módosította: 2012. évi LXXXVI. törvény 44. § (4) b).
Hatályon kívül helyezte: 2010. évi CXXIII. törvény 169. § c). Hatálytalan: 2011. I. 1-től.
Megállapította: 2007. évi I. törvény 110. § (2). Hatályos: 2007. VII. 1-től.
Módosította: 2008. évi LXXXI. törvény 227. § a), 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 5., 2015. évi CCXXIII. törvény 66. § b).
Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 5.
Megállapította: 2007. évi I. törvény 110. § (3). Hatályos: 2007. VII. 1-től.
Beiktatta: 2006. évi LXI. törvény 132. § (3). Hatályos: 2007. I. 1-től. Ezt követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni.
Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 218. § (3). Hatályos: 2008. I. 1-től. Lásd: 2007. évi CXXVI. törvény 482. § (1).
Beiktatta: 2001. évi LXX. törvény 25. § (2). Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 5.
Módosította: 2003. évi XCI. törvény 224. § (1) 2.
Megállapította: 2016. évi LXIV. törvény 32. §. Hatályos: 2016. VII. 1-től.
Megállapította: 2017. évi CXLVI. törvény 6. §. Hatályos: 2017. XI. 28-tól.
Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 219. § (1). Hatályos: 2008. I. 1-től. Lásd: 2007. évi CXXVI. törvény 482. § (1).
Módosította: 2002. évi XLII. törvény 312. § (3), 2005. évi LXXXVIII. törvény 26. § (4) g), 2006. évi LXI. törvény 251. § (3) a), (5) aa), 2007. évi CXXVI. törvény 417. § d), 448. § a), 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 3., 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 1.
Lásd: 2005. évi LXXXVIII. törvény.
Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 133. §. Módosította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 304. § 3., 2013. évi CXXXIII. törvény 60. § b).
Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 219. § (2). Hatályos: 2008. I. 1-től. Lásd: 2007. évi CXXVI. törvény 482. § (1).
Beiktatta: 2016. évi LXVI. törvény 124. §. Hatályos: 2016. VI. 16-tól.
Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 147. § (2). Módosította: 2014. évi LXXV. törvény 33. §, 2016. évi CXXV. törvény 145. § 1., 2017. évi CLIX. törvény 88. § 2.
Megállapította: 2010. évi CXXIII. törvény 150. §. Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 5.
Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 7.
Hatályon kívül helyezte: 2012. évi LXXXVI. törvény 44. § (5). Hatálytalan: 2012. VII. 1-től.
Megállapította: 2010. évi CXXIII. törvény 152. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.
Megállapította: 2012. évi LXXXVI. törvény 44. § (3). Módosította: 2014. évi XCIX. törvény 220. § 2. Lásd: 2014. évi XCIX. törvény 443. §. Módosította: 2015. évi CCXXIII. törvény 66. § c).
Beiktatta: 2013. évi CC. törvény 193. § (1). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Megállapította: 2013. évi CC. törvény 193. § (2). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Beiktatta: 2013. évi CC. törvény 193. § (3). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Megállapította: 1999. évi XCIX. törvény 95. §. Módosította: 2014. évi XCIX. törvény 220. § 3. Lásd: 2014. évi XCIX. törvény 443. §.
Módosította: 2015. évi CCXXIII. törvény 66. § d).
Hatályon kívül helyezte: 2004. évi CV. törvény 209. § 21. Hatálytalan: 2005. I. 1-től.
Módosította: 2006. évi LXI. törvény 251. § (5) aa).
Megállapította: 2009. évi CXVI. törvény 68. § (1). Hatályos: 2010. I. 1-től. Ezt követően megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
Megállapította: 2004. évi CI. törvény 232. §. Hatályos: 2005. I. 1-től.
Megállapította: 2009. évi CXVI. törvény 68. § (2). Hatályos: 2010. I. 1-től. Ezt követően megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 8.
Beiktatta: 2006. évi CXXXI. törvény 84. §. Hatályos: 2007. I. 1-től. Rendelkezéseit a 2007. január 1-jét követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni.
Megállapította: 2016. évi LXVI. törvény 125. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2016. évi LXVI. törvény 137. § 1. Hatálytalan: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi CXXV. törvény 138. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 2010. évi XCII. törvény 4. §. Hatályos: 2010. X. 3-tól.
Megállapította: 1999. évi XCIX. törvény 98. §. Hatályos: 2000. I. 1-től.
Módosította: 2014. évi XCIX. törvény 220. § 4. Lásd: 2014. évi XCIX. törvény 443. §.
Beiktatta: 2011. évi CXCI. törvény 93. § (2). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCI. törvény 93. § (6) c). Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2017. évi CLIX. törvény 89. § 1. Hatálytalan: 2018. I. 1-től.
Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 93. § (6) d).
Megállapította: 2013. évi CC. törvény 196. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Beiktatta: 2005. évi LXXXVIII. törvény 24. §. Hatályos: 2005. X. 1-től.
Megállapította a 2003. évi XCI. törvény 224. § (1) 1.3. pontjával módosított 2001. évi LXX. törvény 28. § (1). Hatályos a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
Módosította: 2014. évi LXXIV. törvény 267. § 1., 2014. évi XCIX. törvény 220. § 5. Lásd: 2014. évi XCIX. törvény 443. §. Módosította: 2016. évi CXXV. törvény 145. § 2.
Megállapította: 2007. évi LXXXIV. törvény 17. § (3). Hatályos: 2008. I. 1-től. Lásd: 2007. évi LXXXIV. törvény 30. § (2)-(6).
Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 222. § (1). Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 93. § (5) a).
Megállapította: 2011. évi CLXVII. törvény 62. § (1). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Módosította: 2015. évi CCXXIII. törvény 66. § e).
Megállapította: 2011. évi CLXVII. törvény 62. § (2). Módosította: 2013. évi CXXXIII. törvény 60. § c).
Megállapította: 2007. évi XVII. törvény 82. § (5) b). Módosította: 2007. évi CXXVI. törvény 448. § b), 2011. évi XXIII. törvény 38. § (2).
Megállapította: 2013. évi XCIII. törvény 37. § (1). Módosította: 2017. évi CXXXII. törvény 2. §.
Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 222. § (3). Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 93. § (6) e).
Megállapította: 2006. évi CXXI. törvény 14. § (2). Módosította: 2007. évi CXXVI. törvény 417. § f).
Megállapította: 2013. évi XCIII. törvény 37. § (2). Hatályos: 2013. VII. 1-től.
Módosította: 2008. évi LXXXI. törvény 227. § c).
Megállapította: 2005. évi CXIX. törvény 130. §. Hatályos: 2006. I. 1-től.
Megállapította: 2005. évi CXIX. törvény 130. §. Módosította: 2006. évi LXI. törvény 251. § (3) a).
Megállapította: 2016. évi CXXV. törvény 139. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 2006. évi CXXI. törvény 14. § (2). Hatályos: 2007. IV. 1-től.
Beiktatta: 2011. évi CLXVII. törvény 62. § (3). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Beiktatta: 2011. évi CLXVII. törvény 62. § (3). Módosította: 2016. évi CLXIV. törvény 9. §.
Beiktatta: 2013. évi XLI. törvény 2. § (2). Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 147. § (3) b).
Megállapította: 2013. évi XCIII. törvény 37. § (3). Módosította: 2016. évi LXVI. törvény 137. § 2., 2016. évi CXXV. törvény 145. § 3.
Megállapította: 2004. évi XXVII. törvény 30. § (2). Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
Beiktatta: 2006. évi CXXI. törvény 14. § (3). Hatályos: 2007. IV. 1-től.
Beiktatta: 2007. évi CXXVI. törvény 223. §. Hatályos: 2008. I. 1-től. Lásd: 2007. évi CXXVI. törvény 482. § (1).
Megállapította: 2002. évi XLII. törvény 192. §. Hatályos: 2003. I. 1-től.
Beiktatta: 2009. évi LXXVII. törvény 112. § (1). Hatályos: 2010. I. 1-től.
Megállapította: 1999. évi XCIX. törvény 99. §. Hatályos: 2000. I. 1-től.
Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 136. §. Hatályos: 2006. IX. 1-től. Ezt követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni.
Megállapította: 2009. évi LXXVII. törvény 112. § (2). Hatályos: 2010. I. 1-től. Ezt követően megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 4. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2014. évi XCIX. törvény 221. § (2) 1. Hatálytalan: 2015. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) c). Hatálytalan: 2011. XII. 31-től.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLXVI. törvény 84. § 20. Hatálytalan: 2012. I. 1-től. Végre nem hajtható módosítására lásd: 2011. évi CXCI. törvény 93. § (6) f).
Beiktatta: 2000. évi CXIII. törvény 150. §. Módosította: 2003. évi XCI. törvény 152. §, 2007. évi CXXVI. törvény 448. § c).
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 5. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2013. évi XLI. törvény 2. § (3). Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 147. § (3) c).
Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 202. § (1). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2013. évi XLI. törvény 2. § (4). Módosította: 2013. évi CC. törvény 201. § b), 2013. évi CCLII. törvény 147. § (3) d), 2014. évi LXXIV. törvény 266. § 1., 2015. évi LXXXI. törvény 38. § a), 2016. évi LXVI. törvény 136. § b), 2017. évi LXXVII. törvény 126. § 1.
Módosította: 2004. évi CI. törvény 318. § (1).
Hatályon kívül helyezte: 2014. évi XCIX. törvény 221. § (2) 2. Hatálytalan: 2015. I. 1-től.
A korábbi alcímmel együtt hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 6. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
A korábbi alcímmel együtt hatályon kívül helyezte: 2014. évi XCIX. törvény 221. § (2) 3. Hatálytalan: 2015. I. 1-től.
Módosította: 2009. évi LXXVII. törvény 177. § b), 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) d), 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 7.
Hatályon kívül helyezte: 2014. évi LXXIV. törvény 267. § 2. Hatálytalan: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi CXXV. törvény 140. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Beiktatta: 2002. évi XLII. törvény 194. §. Hatályos: 2003. I. 1-től.
Beiktatta: 2007. évi CXXVI. törvény 226. § (2). Hatályos: 2008. I. 1-től. Lásd: 2007. évi CXXVI. törvény 482. § (1).
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 8. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
Módosította: 1999. évi XCIX. törvény 207. § (1) b), 2002. évi XLII. törvény 312. § (2), 2004. évi CV. törvény 209. § 21.
Megállapította: 2009. évi LXXVII. törvény 114. § (1). Hatályos: 2010. I. 1-től.
Megállapította: 2009. évi LXXVII. törvény 114. § (2). Hatályos: 2010. I. 1-től. Ezt követően megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 203. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Módosította: 2010. évi CXXIII. törvény 169. § e).
Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 2. Hatálytalan: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2003. évi XCI. törvény 154. § (2). Módosította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 3.
Hatályon kívül helyezte: 2006. évi LXI. törvény 251. § (5) b). Hatálytalan: 2007. I. 1-től.
Beiktatta: 2013. évi CC. törvény 197. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Módosította: 2015. évi LXXXI. törvény 38. § b).
Módosította: 2017. évi CLIX. törvény 89. § 2.
Módosította: 2017. évi CLIX. törvény 89. § 3.
Beiktatta: 2009. évi LXXVII. törvény 115. §. Hatályos: 2010. I. 1-től.
Megállapította: 2006. évi CXXI. törvény 14. § (9). Hatályos: 2007. I. 1-től. A 2006. évi CXXI. törvény 30. § (10) szerint a 2007. IV. 1-jét követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni. Lásd: ugyane törvény 30. § (10).
Megállapította: 2009. évi LXXVII. törvény 116. §. Hatályos: 2010. I. 1-től. Ezt követően megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
Megállapította: 2010. évi CXXIII. törvény 157. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.
Megállapította: 1999. évi XCIX. törvény 103. §. Hatályos: 2000. I. 1-től.
Megállapította: 2007. évi XVII. törvény 82. § (5) d). Az első mondat szövegét megállapította: 2007. évi LXXXIV. törvény 17. § (4). Módosította: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) e), 2011. évi CXCI. törvény 93. § (5) b), 93. § (6) g), 2015. évi CCXXIII. törvény 66. § f), 2016. évi CXXV. törvény 145. § 4., 5.
Megállapította: 2002. évi LIII. törvény 47. § (2). Módosította: 2005. évi CXIX. törvény 202. § (1) a), 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) e).
Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 204. §. Módosította: 2013. évi CXXXIII. törvény 60. § d).
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 9. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 299. §. Módosította: 2017. évi LXXVII. törvény 126. § 2.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 9. Hatálytalan: 2012. I. 1-től. Végre nem hajtható módosítására lásd: 2011. évi CLXVI. törvény 88. § (10) a).
Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 204. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Beiktatta: 2005. évi CXX. törvény 14. § (2). Módosította: 2008. évi LXXXI. törvény 227. § d), 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) d), 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 10. A korábbi második mondatot hatályon kívül helyezte: 2008. évi LXXXI. törvény 249. § f). Hatálytalan: 2009. I. 1-től.
Megállapította: 2015. évi CLXXXVII. törvény 89. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLXVI. törvény 84. § 20. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 11. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 205. § (1). A korábbi harmadik mondatot hatályon kívül helyezte: 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 4. Hatálytalan: 2013. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 5. Hatálytalan: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 205. § (2). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2014. évi XCIX. törvény 221. § (2) 4. Hatálytalan: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 143. §. Hatályos: 2006. IX. 1-től. Ezt követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni.
Megállapította: 2016. évi LXVI. törvény 127. §. Hatályos: 2016. VI. 16-tól.
A korábbi második mondatot hatályon kívül helyezte: 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 6. Módosította: 2014. évi LXXIV. törvény 266. § 2.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 12. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2007. évi CXXVI. törvény 448. § d). Hatálytalan: 2008. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 206. §. A korábbi harmadik mondatot hatályon kívül helyezte: 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 7. Hatálytalan: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi LXVI. törvény 128. §. Hatályos: 2016. VI. 16-tól.
Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 144. §. A korábbi második mondatot hatályon kívül helyezte: 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 9. Hatálytalan: 2013. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2010. évi CXXIII. törvény 169. § h). Hatálytalan: 2011. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2014. évi XCIX. törvény 221. § (2) 5. Hatálytalan: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 2002. évi XLIII. törvény 28. § (1). Hatályos: 2003. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 207. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Módosította: 2003. évi XCI. törvény 224. § (1) 1.1., 2006. évi CXXI. törvény 31. § (6).
Megállapította: 2016. évi CXXV. törvény 141. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 231. §. Hatályos: 2008. I. 1-től. Lásd: 2007. évi CXXVI. törvény 482. § (1).
Hatályon kívül helyezte: 2010. évi CXXIII. törvény 169. § i). Hatálytalan: 2011. I. 1-től.
Beiktatta: 2006. évi LXI. törvény 147. §. Hatályos: 2007. I. 1-től. Ezt követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni.
Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 147. §. Hatályos: 2007. I. 1-től. Ezt követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni.
A 2006. évi CXXXI. törvény 161. § a) szerint módosított szöveggel lép hatályba. Módosította: 2009. évi LXXVII. törvény 177. § f), 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) e), 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 14.
Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 232. § (1). Módosította: 2008. évi LXXXI. törvény 227. § e), 2010. évi CXXIII. törvény 168. § d), 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 15. A második mondat szövegét megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 208. §. Hatályos: 2011. XII. 1-től. A korábbi második mondatot hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) f). Hatálytalan: 2011. XII. 31-től.
Megállapította: 2016. évi CXXV. törvény 142. § (1). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi CXXV. törvény 142. § (2). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 148. §. Hatályos: 2006. IX. 1-től. Ezt követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni.
Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 148. §. Módosította: 2009. évi LXXVII. törvény 177. § c), 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) e), 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 17.
Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 10. Hatálytalan: 2013. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 18. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 233. § (2). Módosította: 2009. évi LXXVII. törvény 177. § e), 177. § g), 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) d), 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 19. Lásd: 2009. évi LXXVII. törvény 223. § (1), (3).
Módosította: 2013. évi XXXVII. törvény 64. § c).
Megállapította: 2016. évi CXXV. törvény 143. §. Hatályos: 2016. XI. 26-tól.
Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 148. §. Az utolsó mondatot beiktatta: 2006. évi CXXXI. törvény 89. § (2). Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 14.
Beiktatva: 2006. évi LXI. törvény 148. § alapján. Az utolsó két mondatot beiktatta: 2006. évi CXXXI. törvény 89. § (3). Módosította: 2007. évi CXXVI. törvény 417. § i), 2009. évi LXXVII. törvény 177. § h), 2010. évi CXXIII. törvény 169. § j), 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 15.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLXVII. törvény 64. § (1) b). Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2005. évi CXIX. törvény 202. § (2) a). Hatálytalan: 2006. I. 1-től.
A korábbi alcímmel együtt hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) g). Hatálytalan: 2011. XII. 31-től. Végre nem hajtható módosítására lásd: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 20.
Megállapította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 300. § (1). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2017. évi L. törvény 133. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Módosította: 2005. évi CXIX. törvény 202. § (2) b). Az utolsó mondatot beiktatta: 2006. évi LXI. törvény 149. § (1). Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 21., 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 11.
Megállapította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 300. § (2). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 21.
Módosította: 2006. évi CXXXI. törvény 185. §, 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 21.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 22. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
Módosította: 2000. évi CXIII. törvény 281. § (2) b) 1. A korábbi második mondatot hatályon kívül helyezte: 2015. évi CCXXIII. törvény 67. §. Hatálytalan: 2016. I. 1-től.
Megállapította: 2009. évi XXXV. törvény 26. §. Hatályos: 2009. VII. 1-től. Lásd még: 2009. évi XXXV. törvény 65. § (1).
Módosította: 2007. évi CXXVI. törvény 417. § n), 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 16.
Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 149. § (2). Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 17.
Beiktatta: 2012. évi CCVIII. törvény 6. § (1). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Beiktatta: 2012. évi CCVIII. törvény 6. § (1). Módosította: 2014. évi XCIX. törvény 221. § (1) 2.
Megállapította: 2003. évi XCI. törvény 159. §. Hatályos: 2004. I. 1-től.
Megállapította: 1999. évi XCIX. törvény 110. § (1). A harmadik mondat szövegét megállapította: 2010. évi CXXIII. törvény 162. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.
Beiktatta: 1999. évi XCIX. törvény 110. § (2). Módosította: 2003. évi XCI. törvény 224. § (1) 1.1., 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 23.
A korábbi második és harmadik mondatot hatályon kívül helyezte: 2000. évi CXIII. törvény 281. § (2) b) 1. Hatálytalan: 2001. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi LXVI. törvény 130. §. Hatályos: 2016. VIII. 1-től.
Számozását módosította: 1999. évi XCIX. törvény 110. § (2). A korábbi második mondatot hatályon kívül helyezte: 2007. évi CXXVI. törvény 448. § i). Hatálytalan: 2008. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2005. évi CXIX. törvény 202. § (2) b). Hatálytalan: 2005. XI. 23-tól.
Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 150. §. Hatályos: 2006. IX. 1-től. Ezt követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni.
Megállapította: 2014. évi LXXIV. törvény 261. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 2006. évi CXXI. törvény 14. § (12). Hatályos: 2007. I. 1-től. A 2006. évi CXXI. törvény 30. § (10) szerint a 2007. IV. 1-jét követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni. Lásd: ugyane törvény 30. § (10).
Módosította: 2007. évi CXXVI. törvény 417. § p), 2009. évi LXXVII. törvény 177. § e).
Módosította: 2007. évi CXXVI. törvény 417. § r).
Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 13. Hatálytalan: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2013. évi CC. törvény 198. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Megállapította: 2008. évi LXXXII. törvény 8. § (3). Hatályos: 2009. I. 1-től. Ezt követően megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
Módosította: 2017. évi LXXVII. törvény 126. § 3.
Beiktatta: 2016. évi LXVI. törvény 131. §. Hatályos: 2016. VI. 16-tól.
Megállapította: 2006. évi CXXI. törvény 14. § (13). Hatályos: 2007. IV. 1-től. Ezt követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni.
Módosította: 2012. évi LXIX. törvény 21. § (1) b), 2016. évi LXVI. törvény 136. § c), 2016. évi CXXV. törvény 145. § 6.
Megállapította: 2012. évi LXIX. törvény 20. § (2). Módosította: 2013. évi XLI. törvény 2. § (8) b), 2016. évi LXVI. törvény 136. § d), 2016. évi CXXV. törvény 145. § 7.
Megállapította: 2013. évi XCIII. törvény 38. §. Hatályos: 2013. VII. 1-től.
Módosította: 2007. évi CXXVI. törvény 448. § k).
Módosította: 2017. évi CLIX. törvény 88. § 3.
Lásd: 2006. évi CXXXI. törvény 203. § (1).
Beiktatta: 2007. évi CXXVI. törvény 237. §. Hatályos: 2008. I. 1-től. Rendelkezéseit a 2008. január 1-jétől megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni azzal, hogy a 2008. január 15-éig megszerzett, 2007. decemberi járulékalapot képező jövedelmekre még a 2007. december 31-éig hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
Módosította: 2012. évi LXIX. törvény 21. § (1) b). Módosítva: 2013. évi XLI. törvény 2. § (8) c) alapján.
Beiktatta: 2013. évi XLI. törvény 2. § (5). Hatályos: 2013. V. 3-tól.
Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 147. § (3) e).
Megállapította: 2012. évi CXVIII. törvény 62. §. Hatályos: 2012. VII. 26-tól.
Módosította: 2016. évi CIV. törvény 38. § b).
Megállapította: 2011. évi LXIX. törvény 5. §. Módosította: 2012. évi CXVIII. törvény 64. §.
Megállapította: 2005. évi LXXXV. törvény 61. § (1). Módosította: 2009. évi LXXVII. törvény 177. § d), 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) d).
Beiktatta: 2013. évi LXXXIV. törvény 28. § (1). Hatályos: 2013. VII. 1-től.
Megállapította: 2005. évi LXXXV. törvény 61. § (1). Módosította: 2006. évi CIX. törvény 80. § (1) j), 83. § (5) m), 2007. évi LXXXII. törvény 13. § (1) 35. Lásd még: 2006. évi CXXXI. törvény 211. §.
Megállapította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 301. §. Módosította: 2016. évi CIV. törvény 38. § b), 2017. évi CLIX. törvény 88. § 4.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXII. törvény 86. § (12). Hatálytalan: 2012. I. 1-től. Végre nem hajtható módosítására lásd: 2011. évi CXCI. törvény 93. § (5) d).
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) h). Hatálytalan: 2011. XII. 31-től.
Megállapította: 2005. évi LXXXV. törvény 61. § (2). Módosította: 2006. évi CIX. törvény 83. § (5) m), 2017. évi CLIX. törvény 88. § 5.
Hatályon kívül helyezte: 2016. évi LXVI. törvény 137. § 3. Hatálytalan: 2016. VI. 16-tól.
Módosította: 2002. évi XLII. törvény 312. § (3).
Megállapította: 2007. évi LXXXIV. törvény 17. § (6). Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 93. § (6) h).
Beiktatta: 2002. évi XLII. törvény 200. §. Hatályos: 2003. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 1999. évi XCIX. törvény 207. § (1) b). Hatálytalan: 2000. I. 1-től.
Módosította: 2005. évi CXIX. törvény 202. § (2) a).
Beiktatta: 2013. évi LXXXIV. törvény 28. § (2). Hatályos: 2013. VII. 1-től.
Megállapította: 2014. évi LXXIV. törvény 262. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 2007. évi LXXXIV. törvény 17. § (7). Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 93. § (6) h).
Jelölését módosította: 2005. évi LXXXV. törvény 62. §. Módosította: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 315.
Jelölését módosította: 2005. évi LXXXV. törvény 62. §.
Jelölését módosította: 2005. évi LXXXV. törvény 62. §. Módosította: 2012. évi XCIII. törvény 38. § a).
Megállapította: 2004. évi XXVII. törvény 33. §. Módosította: 2005. évi LXXXV. törvény 62. §, 2006. évi CIX. törvény 107. § (3) m).
Beiktatta: 2007. évi CXXVI. törvény 238. §. Hatályos: 2008. I. 1-től. Lásd: 2007. évi CXXVI. törvény 482. § (1).
Beiktatta: 2011. évi CXCI. törvény 93. § (3). Módosította: 2017. évi CXXI. törvény 11. §.
Beiktatta: 2012. évi CXVIII. törvény 63. §. Hatályos: 2012. VII. 26-tól.
Beiktatta: 2012. évi CCXI. törvény 29. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.
Beiktatta: 2015. évi CCXXIV. törvény 60. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Beiktatta: 2015. évi CLXXXVII. törvény 90. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Beiktatta: 2010. évi CLIII. törvény 33. § (3). Hatályos: 2011. I. 1-től.
Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 18., 2011. évi CXCI. törvény 93. § (5) e), 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 14.
Módosította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 15., 2016. évi CIV. törvény 38. § b).
Beiktatta: 2011. évi CLXXVI. törvény 155. § (1). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Beiktatta: 2015. évi CCIII. törvény 38. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Beiktatta: 2017. évi CLIX. törvény 85. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 2005. évi CXIX. törvény 138. §. Hatályos: 2006. I. 1-től.
Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 154. §. Módosította: 2017. évi CLIX. törvény 88. § 6.
Hatályon kívül helyezte: 2016. évi LXVI. törvény 137. § 4. Hatálytalan: 2016. VI. 16-tól.
Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 154. §. Módosította: 2017. évi CLIX. törvény 88. § 7.
Módosította: 2006. évi CIX. törvény 80. § (1) j), 83. § (5) m), 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) d), 2013. évi CC. törvény 202. § a), 2017. évi CLIX. törvény 88. § 8.
Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 239. §. Hatályos: 2008. I. 1-től. Rendelkezéseit a 2008. január 1-jétől megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni azzal, hogy a 2008. január 15-éig megszerzett, 2007. decemberi járulékalapot képező jövedelmekre még a 2007. december 31-éig hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
Beiktatta: 2007. évi CXXVI. törvény 240. §. Hatályos: 2008. I. 1-től. Lásd: 2007. évi CXXVI. törvény 482. § (1).
Módosította: 2015. évi VIII. törvény 9. § a), 2015. évi CCXXIII. törvény 66. § g), 2017. évi L. törvény 134. § a).
Megállapította: 2008. évi CVII. törvény 53. §. Módosította: 2011. évi XXIII. törvény 38. § (1), 2012. évi XCIII. törvény 38. § b). Az első-második mondat szövegét módosította: 2014. évi XCIX. törvény 221. § (1) 3. Módosította: 2017. évi L. törvény 134. § b).
Módosította: 2013. évi CXXXIII. törvény 60. § e).
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLXVII. törvény 64. § (1) c). Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2008. évi LXXXI. törvény 141. § (1). Hatályos: 2009. I. 1-től. Ezt követőenl megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
Megállapította: 2008. évi LXXXI. törvény 141. § (1). Hatályos: 2009. I. 1-től. Ezt követően megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
Beiktatta: 2011. évi CXCI. törvény 93. § (4). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Beiktatta: 2013. évi XLI. törvény 2. § (6). Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 147. § (3) f).
Módosította: 2008. évi LXXXI. törvény 249. § h), 2011. évi CLXVII. törvény 63. §, 2011. évi CXCI. törvény 93. § (6) i), 2016. évi CIV. törvény 38. § b), 2016. évi CLXIV. törvény 9. §.
Módosította: 2015. évi VIII. törvény 9. § b).
Módosította: 2016. évi CXXV. törvény 145. § 8.
Megállapította: 2008. évi LXXXI. törvény 141. § (2). Hatályos: 2009. I. 1-től. Ezt követően megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
Beiktatta: 2008. évi LXXXI. törvény 141. § (2). Hatályos: 2009. I. 1-től. Ezt követően megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
Beiktatta: 2010. évi CXXIII. törvény 163. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.
Módosította: 2017. évi CLIX. törvény 88. § 9.
Beiktatta: 2008. évi LXXXI. törvény 142. §. Módosította: 2017. évi CLIX. törvény 88. § 10.
Beiktatta: 2008. évi LXXXI. törvény 142. §. Módosította: 2017. évi CLIX. törvény 88. § 11.
Megállapította: 2016. évi LXVI. törvény 132. §. Hatályos: 2016. VI. 16-tól.
Beiktatta: 2017. évi CLIX. törvény 86. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 1999. évi XCIX. törvény 114. §. Hatályos: 2000. I. 1-től.
Megállapította: 2001. évi LXXXIV. törvény 20. § (10). Módosította: 2002. évi XLII. törvény 312. § (3), 2009. évi LXXVIII. törvény 45. §, 2012. évi LXXXVI. törvény 44. § (4) d). Módosítva: 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 17. alapján. Módosította: 2016. évi CXXV. törvény 146. §.
Megállapította: 2005. évi LXXXV. törvény 64. §. Módosította: 2017. évi CLIX. törvény 88. § 12.
Hatályon kívül helyezte: 2004. évi CI. törvény 318. § (5). Hatálytalan: 2005. I. 1-től.
Megállapította: 2005. évi CXIX. törvény 139. §. Módosította: 2009. évi LXXVII. törvény 177. § b), 2010. évi CXXIII. törvény 168. § g), 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) d), 2013. évi CC. törvény 201. § c), 2016. évi LXVI. törvény 137. § 5.
Megállapította: 2005. évi LXXXV. törvény 64. §. Módosította: 2006. évi LXI. törvény 251. § (3) a), 2006. évi CIX. törvény 82. § (1) e).
Megállapította: 2013. évi XLI. törvény 2. § (7). Hatályos: 2013. V. 3-tól.
A megelőző címmel együtt hatályon kívül helyezte: 1999. évi XCIX. törvény 207. § (1) b). Hatálytalan: 2000. I. 1-től.
Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 155. §. Módosította: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) j).
Megállapította: 2006. évi LXI. törvény 155. §. Hatályos: 2007. I. 1-től. Ezt követő időszakra kifizetett (juttatott, elszámolt) jövedelmekre kell alkalmazni.
Az első mondat szövegét módosította, az utolsó két mondatot beiktatta: 2007. évi CXXVI. törvény 448. § c), 242. §. Az első mondat szövegét módosította: 2009. évi LXXVII. törvény 177. § c). Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 24., 26. A korábbi negyedik mondatot hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 25. Módosította: 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 18., 2017. évi CLIX. törvény 88. § 13.
Módosította: 2009. évi LXXVII. törvény 177. § i), 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 24., 26., 2017. évi CLIX. törvény 88. § 14.
Hatályon kívül helyezte: 2010. évi CXXIII. törvény 169. § k). Hatálytalan: 2011. I. 1-től.
Módosította: 2009. évi LXXVII. törvény 177. § f), 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 14., 24., 2017. évi CLIX. törvény 88. § 15.
Megállapította: 2010. évi CXXIII. törvény 164. §. Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 24.
Módosította: 2009. évi LXXVII. törvény 177. § j), 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) k), 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 27., 2013. évi CC. törvény 201. § d).
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 28. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) l). Hatálytalan: 2011. XII. 31-től. Végre nem hajtható módosítására lásd: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 29.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) l). Hatálytalan: 2011. XII. 31-től.
Beiktatta: 2013. évi CC. törvény 199. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Megállapította: 2013. évi CC. törvény 199. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Megállapította: 2014. évi LXXIV. törvény 263. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Módosította: 2015. évi LXXXI. törvény 38. § c).
Módosította: 2017. évi CLIX. törvény 88. § 16.
Módosította: 2015. évi LXXXI. törvény 38. § d).
Módosította: 2015. évi LXXXI. törvény 38. § e).
Módosította: 2017. évi CLIX. törvény 89. § 4.
Módosította: 2017. évi CLIX. törvény 89. § 5.
Beiktatta: 2014. évi LXXIV. törvény 264. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Módosította: 1999. évi XCIX. törvény 207. § (1) a), 2001. évi LXXXIV. törvény 25. § (4).
Módosította: 2006. évi CIX. törvény 80. § (1) j).
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 30. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
Módosította: 1999. évi XCIX. törvény 207. § (1) a), 2006. évi LXI. törvény 251. § (3) a), 2007. évi CXXVI. törvény 417. § t), 2009. évi CXVI. törvény 101. § c), 2010. évi CXXIII. törvény 169. § l), 2011. évi CLVI. törvény 217. § (2) 19.
Hatályon kívül helyezte: 2000. évi CXIII. törvény 281. § (2) b) 1. Hatálytalan: 2001. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2006. évi CXXXI. törvény 185. §. Hatálytalan: 2007. I. 1-től.
Módosította: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) n).
Hatályon kívül helyezte: 2008. évi LXXXI. törvény 249. § i). Hatálytalan: 2009. I. 1-től.
Beiktatta: 2017. évi CLIX. törvény 87. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 1999. évi XCIX. törvény 118. §. Hatályos: 2000. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 31. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) o). Hatálytalan: 2011. XII. 31-től.
Beiktatta: 2009. évi LXXVII. törvény 120. §. Hatályos: 2010. I. 1-től. Ezt követően megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 211. §. Módosította: 2013. évi CC. törvény 201. § e).
Módosította: 2011. évi CLXVI. törvény 88. § (10) a), b).
Megállapította: 1999. évi XCIX. törvény 119. §. Hatályos: 2000. I. 1-től.
Módosította: 2000. évi CXIII. törvény 167. §, 2006. évi CIX. törvény 80. § (1) j).
Beiktatta: 2000. évi CXIII. törvény 167. §. Hatályos: 2001. I. 1-től.
Módosította: 2008. évi LXXXI. törvény 227. § f).
Módosította: 2004. évi CI. törvény 318. § (1), 2006. évi CIX. törvény 80. § (1) j).
Módosította: 2016. évi LXVI. törvény 136. § e).
Megállapította: 2003. évi XCI. törvény 165. §. Hatályos: 2004. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CC. törvény 202. § b). Hatálytalan: 2014. I. 1-től.
Megállapította: 2002. évi XLII. törvény 206. § (1). Módosította: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) d), 2017. évi CLIX. törvény 88. § 17.
Megállapította: 2004. évi CI. törvény 239. §. Hatályos: 2005. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) p). Hatálytalan: 2011. XII. 31-től.
Megállapította: 2010. évi CXXIII. törvény 166. § (1). Hatályos: 2011. I. 1-től.
Megállapította: 2010. évi CXXIII. törvény 166. § (2). Hatályos: 2011. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 212. § (1). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Módosította: 2017. évi CLIX. törvény 88. § 18.
Beiktatta: 2013. évi LXXXIV. törvény 28. § (3). Hatályos: 2013. VII. 1-től.
A 2010. évi CLIII. törvény 78. § (1) szerinti szöveggel lép hatályba.
A 2010. évi CLIII. törvény 78. § (2) szerinti szöveggel lép hatályba.
Módosította: 2011. évi CLVI. törvény 218. § (2) 32., 2012. évi CLXXVIII. törvény 305. § 19.
Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 212. § (3). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Beiktatta: 2009. évi LXXVII. törvény 121. §. Hatályos: 2010. I. 1-től. Ezt követően megszerzett jövedelmekre és keletkezett járulékfizetési kötelezettségre kell alkalmazni.
Beiktatta: 2011. évi CII. törvény 28. §. Hatályos: 2011. VII. 27-től.
Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 212. § (4). Hatályos: 2011. XI. 30-tól.
Megállapította: 2011. évi CLVI. törvény 213. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2012. évi LXIX. törvény 21. § (2). Hatálytalan: 2012. VI. 20-tól.
Megállapította: 2012. évi CCVIII. törvény 6. § (2). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Beiktatta: 2011. évi CLVI. törvény 214. §. Hatályos: 2011. XI. 30-tól.
Beiktatta: 2012. évi CLXXVIII. törvény 302. §. Hatályos: 2012. XI. 30-tól.
Beiktatta: 2016. évi LXVI. törvény 133. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
A korábbi második mondatot hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 315. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 1997. évi CLIII. törvény 60. § (1). Hatálytalan: 1998. II. 1-től.
Megállapította: 2009. évi CLII. törvény 24. § (3). Hatályos: 2010. IV. 1-től.
Lásd: 195/1997. (XI. 5.) Korm. rendelet.
Beiktatta: 1999. évi XCIX. törvény 121. §. Hatályos: 2000. I. 1-től.
Megállapította: 2014. évi LXXIV. törvény 265. §. Hatályos: 2015. I. 1-től. Módosította: 2015. évi XLII. törvény 366. § (10).
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (2) r). Hatálytalan: 2011. XII. 31-től.
Megállapította: 2007. évi I. törvény 110. § (5). Hatályos: 2007. VII. 1-től.
Beiktatta: 2007. évi CXXVI. törvény 244. §. Hatályos: 2008. I. 1-től.
Beiktatta: 2009. évi CLII. törvény 24. § (4). Hatályos: 2010. I. 1-től.
Módosította: 1999. évi XCIX. törvény 207. § (1) b).
A korábbi alcímmel együtt hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 315. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.
Beiktatta: 2007. évi I. törvény 110. § (6). Hatályos: 2007. VII. 1-től.
Beiktatta: 2017. évi CXLIII. törvény 5. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Beiktatta: 2011. évi CLXXVI. törvény 155. § (2). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Beiktatta: 2010. évi CXXIII. törvény 167. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.
A 2010. évi CLIII. törvény 78. § (3) szerinti szöveggel lép hatályba.
Beiktatta: 2010. évi CLIII. törvény 33. § (4). Hatályos: 2011. I. 1-től.
Beiktatta: 2011. évi XXIII. törvény 38. § (3). Hatályos: 2011. IV. 1-től.
Beiktatta: 2011. évi CLVI. törvény 216. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2013. évi CC. törvény 200. § (1). Módosította: 2014. évi LXXIV. törvény 266. § 3.
Beiktatta: 2013. évi CC. törvény 200. § (2). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Beiktatta: 2011. évi CXCIV. törvény 48. § (3). Hatályos: 2011. XII. 31-től.
Beiktatta: 2012. évi LXIX. törvény 20. § (3). Hatályos: 2012. VI. 20-tól.
Beiktatta: 2012. évi CLXXVIII. törvény 303. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.
Beiktatta: 2014. évi XCIX. törvény 219. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 2016. évi LXVI. törvény 134. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Beiktatta: 2016. évi LXVI. törvény 135. §. Hatályos: 2016. VI. 16-tól.
Beiktatta: 2016. évi CXXV. törvény 144. §. Hatályos: 2016. XI. 26-tól.
Hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 315. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.