text:
Zsidót nem lehet a fdeóbázba beválasxtanl. Bea a legtöbb adót fizetők jegyiekébe - PDF
Zsidót nem lehet a fdeóbázba beválasxtanl. Bea a legtöbb adót fizetők jegyiekébe
Download "Zsidót nem lehet a fdeóbázba beválasxtanl. Bea a legtöbb adót fizetők jegyiekébe"
1 CKiiurmMiL, um imtiiiin. n,. m m i., Ara 12 fillér. XIII. evlulyazn, sf uib. 'POLITIHfllJÖRSflDPLfill ÉS SZéPIRODfiLíHl M6TILRP. OterkmOCaég éa kiadóhivatal: Celldömölk, grol 8*echenyl utca 12. Telefon: 66. Ceekkesám Klótlzetéat árak: évre 6, v» évre 3, v. éne 1-60 P. Megjelenik minden szombaton. A politika utjai kiirátzil'halallapok. A tiláglorléoel.m cm bertelenül vésze.l forgataga vad maiamulkai képlelet-ir >i étaberek elé. Napok, belek gyois egymásuránja késiül odaírni a végső eredményt. Magyarország belső éleiében halaimat alakulási folyamai indul meg éa rövid időn belül a sieilemi és anyagi éleiben aaeglndulnl kétrfllö válloiátról.egyszetflen hihetetlen- vllágpolllikil etemények fordít. Iák el a közrntég ügyeiméi A zzidótlg kö.éleli- és gaidatági ter'ogli ásáról nóló IS3(. évi IV. lörvénycilk végrehajtási tttasliásál a kél folyamán kisdia a kormány Srármarást Igazolások, kössiolgálall alktlmtroliak elboctátáta. ayagdljaiáu. bitek tamilok, tanárok. Jegyiök tiármstátl adalalaak bcjelenléte; «tágok. lapkiadók kosé klváld magvai irásmávéaiek bevetetéae; llslmérétl stb. logosliványok elvonása, a térdeiéiben előirt külfnbözó br elenletik stb. stb, meginduld munkáját egy Időre mind hallétbe szorítja egy léle metesen vázat la r. u I érkézé hír: a moetkval német-tzov- Jelcrosz megnemtámadási sztzzödés megkötése Egy á matematikai leiadat a nem Klek elolt. Meglepetés, általános megdöbbenés, nemcsak a Németországot bekeríteni igyekvő, nyugati hatalmak, hanem az egész világ számára. A közel fél éve húzódó angolfrancia-szovjet tárgyalások, huzavonák, alkudozázok csattarroja a szenedét rrrgkőtése. A politikai hatalmát féltő Anglia megint lattan morgott Egy napptl itmél elkésett a politikai priznhrgedbsból, rráiodrangú nereplővé kényszerült srfvetségesévr'. Frtrctsorszái cal egyfltt. At ellenzék polirlkáttl leíratták ugyan néha a közvéleményt othál hol trokták elfogtdnl as ellenzéki politikusok Igazságát. Elvhői nem lehel. Igy tör'énr meg at a páratlan politikai eset bogy egészen blulmes katonai tárgyalások ellett egy harmadik balalom vitzl el a koncot, bt ma Páriában tiről tartanak, bogy a néznél ét orosz tárgalátok révén katonai titkok birtokába Holt. Ml lenne ez más. mini politikai áiatát? Hogy i német szerződétben benn toglallallk-e - hátsó gondolilkénl Len gyeloruág megcsonkltán, esetleg lelotz'á aa még iemetellen kérdét. Hogy a Stosjei betartja-e auvál. vsgy Németországon Is csak politikai ragalmtaaágát akarja e ki próbálni, ez is lehetséges. Azonban bitó os. bogy a németellenes bekeríteti poll- vau esetén a Szot etnek le kell 2ához mondani a világháborúban elvetzlel lengyel krán lerálel ét Betuarábla viaszaizerzé aéról, mart hitten biztosítani kell Lengyel ország át Románia területi sértetlenségét. Hogy Lengyelországot a nyugati hatalmik megnyerték a német ellenei htngulitnik, a Szovlet. ágy lltulk. Németortzággal viló atöveiiégben tarja lersiei vttsnnerzésl Igényelnek valóra vállhitázál A politikai Ingatag malemttikájáhtn Itt kspcsokldik bele Msgyirortzág érdeke Is M E G J E L E N T a zsidótörvény végrehajtási utasítása.a náciiroua dőgvésze Lrngyelországra, Romániáia és Msgyarorsiigra is átterjed." hit as Amerikai Zsidó Évkönyv legújabb szína. Mind ex mordja tovább az évkonyv, a nemrelkr n erkölcs Össze cmiiinak a jele, csak arra izolgil, hogy minded mis őrsiig isidóinak a f'gyeimét sokkal inkább mini valaha Közép Európára irinyitiák. Most megjelent ax évi IV. ic. végrehfjtiaa tárgyában a 7720/939. M E. renddel, ami valóailnű nemcask az éld. de még a sí elélendő xsidók figyelmét Is Közép- Earópáre, otí Is Cronka Magyarosig!a lógja irányítani. Vagy lebet itt még figyelni valahová? Egy izegéry zsidóság hol Innen hol onnan kapbat egy flemmet. Most pláne méff sí oross is I Sient Akivan (Jabve), mi less Itt? A renddel érdekesebb résielt és a kerestiényekra vonatkozó rendel keiéseil alibb Ismertdjflk. A reodclet szerint a (örvény ténykörfiiményeit eredeti okmioyokkal, anyakönyvi kivonatokkal kell igazolni, máiolnok és léryképek d nem fogadhatok. A végrebajtisi plailtás részletesen rendelkezik abban a tekintetben, bogy kik tekintendők.a tör vény élteimében zsidóknak és kik nrm ; mrghaiirosia a iflibacos a torvény által kedvei meny ben részesített zsidók előnyeit, úgyszintén t hrdfrofcbani, dtéxségi érmes as ellfnlorradalml hsrcokban részt vett ás olimpiai versenyen győztes zsidók előnyeit Is. Honosltis, házasságkötés, vagy töivényesltés folytán xsidó mípysr állán polgárságot nett szerezhet, sr jó'iua 1-óls történi honosításokat a belügyminiszter, hatilyts arliha'ja. ' Zsidót nem lehet a fdeóbázba beválasxtanl. Bea a legtöbb adót fizetők jegyiekébe bevenni. Zsidó tanítókat, tanárokat, jegyzéket jsniiár 1 ig. bírókat japnár l-ig nyncóljazni kell. Gs áll a Nemzeti Bank és a Pénzintézeti Központ liszt viselőire Is. Aki kozaioiaáiaiba akar lápot, a nem xsldá voltál igazolni tartozik. ' As ügyvédek, orvosok, mérnökök, ojságirók kötelesek árja voltahal 1939 obióber 15 ig as illetékes kamaránál igazolni. / Kis hatalom vagysmk. A kis halaii máknak mindég az a bejak, att gondollak, a nagyhatalmak törődni k velők. A nagy 'hatalmak pedig a magok hatalmival lörödnek. Nehlak bele kdl kapcsolódnsnk, A napilapok, folyóiratok la teleimttég alá esnek. Kivételt esek képeinek, ha a dm alatt fdlqoöea.zsidó lep* kiléteit basxnálnak. Zsidó nem lehet lapok felelős szerkesztője, kiadója, fsszerk«ixióje. Zsidó nem lehet sxinhái Igazgató. Zsidóknak kiadóit dohányárusflási engedélyeket, italmérési engedélyt 5 év alatt d k 'ii vonni. Mindenki, aki valamely pénzügyi hatoséitól engedélyt kapott, köteles a 7720/939. M. E. rendelet III. sz. mintéja szerint okt i.s ig az illetékes pénzügyigaz gétoséghoz bejelentést tenni. Kózszállitisbaa, még ha az ajánlat lényegesen olcsóbb is zsidó nem résieskhdő. Minden Iparos (kereskedő) az elsőfokú iparhatósághoz, a randáiét IV. sz. melléklete szerint, októbar 15 lg bejelentést tartozik tenni. Amig egyes köz légekben a isid óknak kiadott ipsrlgaxolványok száma a 0 -ol meghaladja, zsidó iperigizolványt nem kaphat. Minden munkaadó, (közületek, hatóságok kivételével) aki üze mében, Üzletében alkalmazottat foglalkoztat, köte'es alkalmazottait és azoknak minden Illetményeit az évi június 1-1 állapotnak megfelelően bejelenteni, a renddel V. sxámd mintája sierfntl bejelenia lappal as értelmiségi Munkanélküliség Ügyeinek Kormány biitosi hoz Budapestre. Be kell jelenteni a kereskedő segédet, utazót ss értelmiségi munkakörben fogtalkozlatoit tanólól, lanorcot, gyakornokot, egyéb alkalmazottat, a nem ér'eimiségi munkakörben foglalhostalott alkalmasottakat, akik középiskola negyedik osz'ályit elvégezték, ngy magasabb képzetlségöh van. Azokat a munkaadókat nam terheli bejelentési kötelezettség, akik értelmiségi munkakörben alkalmazottat nam foglalkoztatnak. A munkavállaló a rendelet VI. számé mintája sxerinti bejelenléit kiállfljs, menkeadójanak adja a szfikségei igatoiisokkal egyhit. Ext személyi lapnak mondja a ren- ne kell s Siovjet-orosi-Románia kérdésbe, meri ai orosz kedvééri a tengelybatalmsk meg lógják oldani a kérdést A kikezdett Romániából kell leszakítanunk Erdélyt. Ei az egyetemes összalflggés. a matematikai képlet parancsoló a ségében. a mi sxempootónkból a szovjet szerződéssel.
2 » l delet. Ennek e nemélyt lepnek iltpján te ni meg bejeieitéiét a munkaadó. Aa V. nemd Orlip.megjegytés~ rovalábi et tl kalimnoiloál tel Ml imitál, ka tstté. A be entö lapokat Cel'dOmölkön 1 köistgkisi 3 nitnt bódéiéban leket Igényelni, akol t kitöltésre vomtkoió ntaslils li tatgwnttitéb. A bejdenléeekbt a ttiiaitlruk. rote nok la telveeodöt A belelenletlek Illetményeire vonitfcotdan be kell Jelenteni t iiidók Hu Ilit IlitII l biitleaat kiadatok címén ktkattatt oettatgekil li Egy vállalatnál rendelet lierint keretitény ét ttvdj atka) A a migyn nthákil BtytaOII Birost N3I Tibor nlvenégéböl tudtuk bemuiitni. Tőrttdik meghlviiira at Egynoll Birott NŐI Tibort ulai dr. Stalay Umdné et Köve lyoé, b. Snbő-Tótb Etrier képviiellék. akiknek láudságol nem kiméin, lelket mon ká akéit evétón mondunk adag, mtgyiioi ulvbél köitooetet. Kötiönetet mondáik agyéital a rahik benulttétinél kötiemflksdm kedvet celll kii lányoknak n Legyen bdttkctégdnk at a rudat, bogy nemcttk a CdldöionlhOn, hantra a vidéken t magytrea rahék bisite. itnteto uicil megjelené eben nekik i< rétiik tan. Meg líg agy béeapja, hogy l magytroi rabi viteleiének goekíohilit lapunk hasábjain leírtuk, rairli M it ú ibb migriroi ruhái láttán.,.ne ryek tégy aidta kéutltek, vagy netőtt Itt lak napvilágot, cuk éppen nyilvánouág élé nem kérditek. A 13 án bemutatót! ruhikat a Baross Slövttiég kötelékébe tartóid eteftrimdd di vtttialonok kéitjlenék Erytorain ététn. nép aaagyar raba mind, de kötő nősen kl kell efbelnink kétől Nagy Kitolyné. Biny Nindotué, luliilelvi Paál Eltmérné. Hit. Arendácky Fereacné, Melláramé. Sllrán Sieller Qirelli dr. Nagy Olívérné. narcél Agostné él Zirkt Enatbet bemitatott nihilt. A dlutiboroiái keretébet mnlttti be hajtanunk. Takáta Károly a nemrég meg- C«tld6iwÓthl Hírlap naaotlik lörvénynerintl aiinyilámil IMI. Január Síig kall elérni. A munkaadó Itádd alkalmaiolltknik katonai atotgiutbdli riuiilérése ulán trtanavélelt megtagadbaija. A be elentéaek, kimulalások, anyakönyvi kivonatok illeték- él dfltacateesk. Al egyhili, leltkeied kivonilokéri 1 P 1 leket nedni Tiniiltvány klillliiiiért a meg naboil killlltiii dlj liedhatd Ed a tanú tflviayt birkl kérhet ai Illetékei vármegyei ttipénldi. melyben nem Ilidé u ár ma lilái Igatolhatja. m a g y a r r u h a b e m u t a t ó n lelem.lelkim báriiin' dal vtrtetkotettnek néhiuy iitaeivényil Aktrittil htgytat ki nultheh Tural-mpot itmertdé dkknnkbni Neat akaraab bilráriatsk kötetével ismét kotittbbin foglilkotni cuk ínynyil. bogy -egy Igtt mtgyar itfr értelem éi hvnrulttvltágintk flsrínte mernviiitko láitf léte migildl a tinta nindékú. liltd piérárél hallani é'ménv volt. A ruhibeautalél rtndetd él tton idtivevá hölgyeknek, valamim t bll lelélfiietőlrsek ét i rnnib; nu'no önkéntes tdtkotoiuik eiaton mondánk bilit ktnönitet. A celldönölki áll polgáel flá- Itkolábta i nyilvános ttaalök Jttitévriigtlan tugstttui hé 31 én (csulvlök) reggel 8 értkor keiiodik. Staplember hé 1-én (péntek) reggel 8 érakor t rendet koré miglnttnutök fivi 'wirsgllats ét ttslarv klionbtreti vltsgi vaa Sieptenbt' tté 2 áa (ltomba') délelőtt 8 12 Aráig t notlébeiriaok vtaatk Stepleaber bő 3-ii (vttirnip) reggel 8 őrikor Verd Sancle, u'ám ti I. Itrtlllli év megnriláél él n dttrend kihirdetett. E nlpoa minden beirt ttnukl kveiet is iikolihan mtg deani Onntol ruhlbin it előirt dllttipklval. A rendet Itnllás steptetnb-r bő 4-tn (kétfj) reggel 8 őrikor ketdwik. Ai álliml polgári 110- tikolt Igatcstoilgs aagaisáut 27. Babuka a patakban Kőitalevél leltére a nap Hint sok sok létei sagsrsl S Btbski neveté arcán Al Srémntk rirpiroa latra Borul Bibe kit a asp It siereil. Kit pataknak kit htllámsl Puhin nyildonik lábait S Btbski tapsolva elbújik Sievelreea pataknak karcsú kis Oiéo. Bitekét a vn is neveti. Öreg la a kit pitik mellett Védő árnyékot legyeigei S Bibukl még a napsugártól li védve vea, hál imyék lályol Ov i. Babákéi s It li nereii. Játul nellő mrgdmogil t Testét, hol a pitik kabja Ntm éri; nem mutttji, hogy t Koibicsával veri miikor s Tengeri. Blbakát i nél Is siereti. Angyalok kacajt ai i kán. Ártatlan mosoly at arcin S nem négyenll. bogy mtdtelen Tasiét ciékotltk huliámkeiek Llgyan. Blbukil Isten it nerell. Vaa Ede. Haasnáljaak gáaálarc ekcldbélgegeket I A m. kir. bdagymialtiáer a siegény latoeaág gáiálartcsl nló ellátásé érdekébea bétyegihdoi kttdrménveietl Ennek ai akciőnik ai a célja, bogy as áradott bélyeget jövedelméből ttok il bottájuthinanak ehket e Jevtadő hiboré ibaa nelkaloihetetlen védoeiikőihőt. akiknek anyagi ereje egyébkent a védekeiélnek ttt t mődjlt ma lanué lehetővé. Oáiálarc skciöbélyeesk a Légo'talmi Ligi soproni csop irt i ú é n igéaytlhetob. Felmentették a csalt, vádja aldl. Cialái vétiéte mint kertit t celldömölki kit. Jlrátblróng elé Kovács litván kőnegi malteréit. Ugyanit a celldömölki Webet il Ntuiainu tag egyik írógépét ad- I I cl i nevetett. A tárgyalás során beigttolodott, hogy Koeáct Imin Jéhliasvalleg Járt el. At ítélet feimeulő volt él jrgerőisí vált fl madár, a szabadság és az ember Irta: Vaa Ed«A hit löld papagájom mi délbto aegtiököm. Qyonyfliá msdár volt. Toll ruhijlntk világos iöld e námyán ét farktoilain kékkel ét táigával tarkáivá poapátott, a furcsa, lompa psptgá -csóré It valahogy ól llll neki. Tökéieiet midartzépség *o\l Halált váltból Ausztráliában fin: tzt la mondják, hogy tt kn lorpe fajta csak Igen távoli ro Kon.ágban van at Igád pi pogájokkal, bailéap-rpaci rijk blvfik. A g*- oamlogiájlvil ugyan nem tokát torödlcn, ahmvniam MókatMk ét gy&ny Vkodiem benne. Stép voll. t a ttéptéggel vtlabonr úgy vaa ai eatbar, hogy élven. betdv a magiba mintefy at itieni ÖTOk tiépalf lebdlémét ét nem (orödik at eredetéval. En legalább It Ify vtgyok Él dl is vtn Ct Igy, n-m ó todfll, hogy a Siépség ét a Rétság két egytetttér, nea jd hadai, bogy agyanti a id laratl a róttál it, meg a tö- Ogyat It volt at éo Irta madaraa, tatet agy láftoroátt. 0<y tétéit a kalttfca latajéa lauat Ualé, akii a puuia IMdia, a Ui.tiáöi béltatotl ItpllakéB pedig eltvaadfl akfobau-na latvén yokkal ttdrtkottaita a nértaengh vagytt engam. Hmmn a Irtáaátol M Ulaáfcltft. Hát btioay tt at flim-topott dröiuhikt Bcta it o4tki vtld palou volt, plaikoa, ÖuiMJlllniflW tákolaény, ó agy verébnek T *gy vtlanil alt m.dir proletárnak, da nea a legfelső Htttirk thusrtnt tarléoak, t Mökasnak. KJ akart atabadalol Eb éa néiiea beleken, htaipotoa kartattll atl a konok, elttánt ratakaralot, aitellyel mindig újra ketdie a jttsi nlt. Egyttar sikerűit ne ki annyira ttéifrttjtani t drótokat, bogy atr mt dnen kl tudott bájol a nyíláson. A at4kéti kísérletet atonbtn tlkertllt még idejében magakadllyotnl. D- t Méta* nam adta lal a hu.-x Mindig altt talált kl. Fáradhatatlan volt ét leleaényet: etabad akart laaal N-m tujon aira gondolt.. Hittan othttájlt naa látta soiasem. vtlaadyik pesti msdárlcnyéttto kalilbá ábaa bá t ki a tojiaoot éa lattá aeg a napvilágot Mégit ágy kelt leini, b>gy vtlaai tirtos 4sxtOnnal vágyót a atabadaág atáa. Htm tmi- It, al at, biti tona, egyetlen pillanatig sem volt tubád, da at a vágy a váréban gyökere tat., a kis piros, meleg, lüktető atdtrtdvében, antly ágy dobogott ka kéibevettem, mint agy enbertii* Siívet tartotta m a tenyere-nen. Att hittem, enyén marad báláiéig, ka nett hűségből, bll íénysierböl. Citlddtta. A ttlfekkel aoksior csalódik at aaber. Mákat ras délben aegttokóll. A kalitka tt át tkatnlyafidílbli aopíkütaa odi, atl addig tépte keaéay ctftrével. alg t>kt rqit n*ki akkora réet csinálnia, aaelyea ki fért. Elrepait aaélkál, bogy láltaa eolnt, alkot Itthagy, antlkdl, togy alboctüthtlltm volnt lók legalább Integ "Int a kogy rawoa-koraot élet álloaáaokon bácsáttk ai eaber attól, au elmegy. NeklrapSU a végtelennek, a Sttbtdtágoak. Nea éreile, vagy nea tórfidm vele, hon (ijdalaat okos atitl. hogy alategy. Ónon, ai élet rideg, kegyet en tvvéivtierfliégével alaiálll. Megunt *s Inhkgyott. Bttonvára att hitte, hogy «t I 'j amdig obb a Réginél. Elrepait ai ÚJ mán. fis én tudón bogy aoha naa találja meg a leluabídolái Óróaét. Ebben életben naa. A atdftrtora Bea l«m ktlónb, mint ai emberé Mókát bét tubád. És al fog putatu'ni. Egyoldtlé atabadaágrágylban nea látta aeg, bogy a kalitka) a neactek bortlv nt. de mentsvára la voll Mart 6 naa itmen att a világot, ahová annyira vágyott. Nea Itaarl ellenségeit aaa. a vámét ét a hatját éa a baglyot, at ö ösnönei méafala ellenségre figyelnek. Nea tadja, bogy a ttt tt v:gteien aexótsa nea talál aoha fabérkóltat, ai A eledelei. Subidtégot akart, at Umetetleni akarta. At laaeretkn a ttabadtég pedig aeg foaja Okai Öt. Mákat aeg fog btlnl. t én tudom, bogy ha atjd kksi tnvt atoitot dobban, vustt fog gondolni rabságára, a kopott ióld drót kalitkára. Cl vtssit fog gondolni a tlaogató tenyérre, amelyben rab vott De ha volta lélekvándorlás éa a Mókái lelke megint Ű,riwLllelne a pesti mtdártenyéwtfl kalitkájtoin ét d ra botlani karűlna, megint nea csinálna altképp. Ú\- rt aegttokne. Ei ájra meghalat. Mart aa Ó kit madáragya naa látja a nagy távlatokat, caak köietievövei toródlk. A siabadság pedig köiel van át a tubád tág ven ed elmei oly mente. Igy gondolkotaak a kát buta, zóádi aadarak. Bgésten égy, mint ai embet...
3 1939 n. CalldólmoKI Hírlap H Í R E K E*ilWo H.nzsét Józief alióalgl lö'dbirtokoi és neje leányai, Idáikét aia, viaáraep vezeti oltárkőt Erői Zolién as alsósági evangélikus templomban délután 6 órakor. Esküvő. Óról Mitia él Qálos Lsjoe tegnap déluláa lartolték esküvőjükéi Pápán, a rom. kai. plébánia templomban. Személyi bir. Vasámap hajnal baa a celldömölki iiruársiság egyik köilisilelelben álló tagját dr. Helthéisy Elek ny. járásoivosl hittelen tossinlléi miatt be kellett aiáilllani celldömölki közkotriázba, ahol dr. Józva László magántanár, igaigalófóorvos azonnal vakbélmfiiétel hajion végre, mely Jól siketun. Or. Hetlkétsy Elek a veszélyen mar lál van éa mar fogadhatja tisztelői él barálai ascrencaehivánalail a szerencsés kimenetelű operáció Dláa Vaautl athelyeaeaek. A Máv. zzombatbelyl üzlet vezetősége a következő segédliaati teg«ydl jdaokai nelyezle el Celldömölkről : Horváth Ferencet Oi.ffyaaazooylara. Varga Lajoal Hegylsluta, Mosonyi Ferencet Szectgoilhájdra, Nagy Lisziot Hajattakétre, Kovács Diaest pedig Ajkára helyeim ál. Nagy István máv. tzenárörl /slaejerlzegről a celldömölki máv. szertár bol helyezte ál. Nyugalomba vonuló igazgatótanító A Vsliás- éa KOzok laiásugyi Miniszter Qál Sándor mesieti evangélikus igazgatólanliől azepterrbtr II oaláliyal aa ai lérel mére nyugalomba belyesle. Oál Sándor városankban log letelepedni. Takáta Károly: Lelkem It u r- Jaln" cima veraeekötete a TUHULtmimdaban kapható. Ara: 8 pengd. Vaautl előléptetések éa klneveiéaek. A Máv. Igazgllóaága Nagy Denaa trodakezelot se Kedeuecőrte, Kiss Mihály segédtuutet lóka autzá, Uyörok l.ivan óra béres aiemalotlelvigyázót azetnalot meatarré nevexte ki. Leadvai Ferenc segéd! szt, Csajbók Sándor, Kovács János, Blttoa La Joa, Salamon Zsigmond pedig egy lizeiesi losozallal lenek előlepieive. A kemeuesazentmarlonl ev. leanyegyház u) gondnoka. A kemenes stenlmáttoni ev. seanygy kékeset áj gondnoké Mealezluuy Józsel az elmúlt vaaárnap déieiöti letté te a hivatali esküi a ceiidömoi ki ev. templomban as lat ezttlaz letel kerete ben MOIIIÜIISZ János eapetaa kezesbe. Kinevezések a celldömölki Osz lálymérnókeegnél A Máv. Igazgalóságs Papp Jozsel éa Vasvári Mikály napibéres pályazaestczeket páiyzmesieiekké nevelte ki. Pénzügyi áthelyezés. A Izombalhelyi m. ktr. penzégyigazgatóság Németh litván m. kii. pu. l-to osztályú lóvigyázót bárvárról Celldömölkre neiyezie ál hlnevezések a celldömölki Fűtőháznál. A Máv. Igaigalóuga Kálmán Imre segédmoidonyvetelm mozdonyvezetővé, latnad! Józsel műszaki segédtiulei villamos lel vigyázóvá, Takács László műszaki segédliaiiel tocslvlzzgálóvá nevezte ki Halálosás. Budai Józsel celldömölki dpéasmeaier 35 éves, vaiároip rövid srenvedei után alkunyl. Kedden délután temettek el nagy részvét mellen. Özvegye*, egy kta gyermeke, szülei és letlvéret gyaazoljál. Államilag engedélyezett hegedű-tanfolyam nyma Celldömölkön szeptemberben. Beiratkozások: zzeplem bet 2-án szombaton a községházán d. e. lo-l- tg és d. u. 3-8 lg. Az érdeklődök számára díjtalan lebeiaégvizagálal éa lelvilágoaltáa. Bvatai növendék-hangvei seny A növendékek a tanév végen okira térvényéé bizonyítványt kapnak. A hegedouniiáii Kaimét Mihály a pápai zeneiskola igazgatóis, eil, kép. oki. I T T A Z Ő S Z! Öltözködési, alkalmi szükségleteit könnyen kielégítheti I Divatos szövetek i selymek, kalangya clkkak női és uri függöny, szőnyeg, fehérneműi r ö v i d á r u, stb, a legújabb divat szerint, ráállt szabott árakon, I s k o l a c i k k e k n a g y v á l a s z t é k b a n 1 Országos F.-ontbarcoa Szövetség celldöatoikt Főcsoportja folyó év szeptember hé 3 án tan Ja rendes évi közgyűlését 1 községháza tanácsiétól ében delelőn 11 órakor. A közgyeiéire agy a helybeli, mint vidéki bajtáiaak óiaieasegél ezúton is meghívja ai Einókaég. A Vaantaa nyári táncmulatságára utólag fclfitlliellek: Barabás trnő és Nagy József I I P-ot, aaery összegekért ezúton Is hálás köszönetet mond at Emíkaég. 1 drb. 10 m-es kukoricagóré, 1 drb. kalmár rosta, 1 drb. nehéz szekér, gazdaság feloszlatás miatt eladó. Bővebbet: fllmásl Jánosnál, Celldömölk. Háztartást tanfolyam A szombathely létl gazdasági iskola 1. évi szeptember is-ili kezdettel 6 hetes háztartási tantolyamot rendet. Részvételi díj 10 pengő, mely óaaieg a hallgatók által lóaötl i ellogyisztotl ebédek nyersanyagának megtérítéseié szolgál. A vonaton bejárok kedvezményes havi bérletjegyet kaphatnak. A tanfolyamon réaztvennt óhajtók augusztus hó 31 tg lelentkezzenek (levelezőlapon) a tanfolyam igazgatóságánál. Tenisz verisap. Gyönyörű versenyben legyőzték ujáságt teniszezőink pápai iljóaágt játékotokat. Részlelés ered menyek : Férltiiámok : Sinkó PSE Vadátzi II. CVSE 6:3, ál, Stólóiy CVSE-Hin PSE t)0, 6:2, Balog CVSE-Antmann PSE 6.0, 6:1, Póczls CVSE Kozla PSE 6.1, 2.6, Sri. Ktményi, Vadászi I. CVSE Hiri, Ar.tmann PSE 8:3, 3 6, 7% Ssotóaay, Pociik CVSE Sinkó, Hm PSE 6.3,4.6,7.5. Női sumok: Benlö CVSE-Ciépányl I. PSE 6 2, S Caepány ti. PSE-Olván CVaB 0.3, 3:6, ö:3 Bankó, Utvlrl CVSE Mtchna, Csépány I. 4:6, 4:é A végeredmény 6:3 s CVSE Javára, Lriszajjotól akar egy nép magaaválld, divatos öltiinyt? Eredeti angol ezövetböl 190 és 180 P-ért, hazai szövetekből a legearjrsserflbbtol a legjobblg, különböző arakon készíttethet magának divatos öltönyt, Klsa Jené urlssabonál, Sömjénmlhalyla. Levente nap. A Rlnakecakédi Levente Egyeafllel folyó hó 13-án leventenapol rendezeti saép itkenel. Al ünnepségen megjeleni a környék előkelő közönsége is. Jelen volt Szabó Karoly onz. gy. képviselő, aki 10 Pl ajándékozott al egyesületnek. Nagyon szép volt Iabbék közön ai egyesület által bemalalotl.bűt magyarok" ctbű Isnattllrnal sssbabgyakotui. B e r e c z divatáru Üzletében. E n d r e Oeodea gyermekek beiráia. Mironlca Jűlia magyar éa német nyelvű óvodájában szeptember 4 én beiratátl áá 5 én rendes előadást tan. Gabona Irak. Celldömölkön a ciülörlöki heti piacon a kövelkező gabona árak alakullak kl: Bált , rozs , árpa , tetteti 20.00, lóhere , lacerna I bíbor 50-60, btrrotja , mák 1 00 pengő. Marás ezpor tképea, de köafo gyaaztáara alkalmáé frlaa lőtt vad állandóan, olcaóu kaphat* Benkö Jánoa vadkereakedéaében. Vámörléai Igazolványok A Bedapetll Közlöny június 29 i azámákan közteleit a kölelesévé taté ú sárgaailnű vámőrlési Igazolványok a Turul nyomdában bármily mennyilégben kaphatók. E, *t. zolvány az állandó és idóazaki ági munkások éa más Jngiaenak réz adandó ki éa júniua 30 lg letjedó vénnyel állllandó ki. - Harlha Miklós:.Kazár földön, című könyve kiadóhivatalunk ntján melrendelhető. Ara körre: 2-50 P. Danert Vaa- és vlzond-ilálás! Manikűr I B É H E S S Y A N N A Cellddmölk, fodráaimester Baroti-n. 3fl
4 l isgaazttss 27. Ipnroé-j'íeg^k'd^ire. A rí. kir ke islilillri ét >nijjrt>i1ui jl ojtnliiler i aoptonl ksiilf Illess," és Akefsar. tetálatén míkorío,; krajévrd«o6i, ftjlatiint kételkedettét ét iozlekedéíílgyl mlnliilérium ágyköiábe tsrtoió iparok v.lao.elyiktl (ichát a Miit), lodráez, kozmetiki. msnikür ás perlikír Iparokai) gyikorló rpsro- ' ÍM ón mtgitskltás nélkül lekirilctbao ivaelttba, akik Jelenlegi msnkssdóhiknál 'fviffii flbatri fttt* 1." lőttek éa kianalíl friajnaefian raég som eénestlllek Aiok ai Ipari éa érdekeli szakma beu munkaaook. akiknek «pátyáisu lell eveteknek megttjm. ettfslelk tannak, eick magjakalaaazaami V nafí^ak'aeijsulfiti r' 3SB október 10-lg nyujlaik be az ípait/elulelhez. amely azulin ez elö- IB),,áfAi:*<i*» helyre W.iljbJUnl km Upanotl pályázatra llailaaai * lemlágosliáaok tel világot' uj kaphatok. - A celldbotolkl kös.eg, ipsroakolaban at 1939/C tátikáéi ént t bestiar» sorreodsa a kovetkeiő : lugunlm kó 30-én (ruttdat a leánytanulók irat tótnak bt. Szeptember kó I. és 2 án (pénltk. babai) a fid tanulók. A benalkozál naponta t polgári fiúiskola tanári szobáikban van délután 5-7 óráig. At el tó a^azvttarnti bcitiikotók kosták magákkal a iaoo»t»iai>i5déiilkei. t lolyutoiagoaan beiritkozók tl IW3b/39. tanévi ellen órtó kóojkmltjoaxt. Besrilluraikor í (bal) penge Blaatndf! uiviuioi nyugta éberében Felkáretnek a tinoncot tarló iparotok át kereskedők, hogy lanoncalkat t Itali napokon Íratták be. A bttáridó elmulatzléta pénahratsteéáat von maga akta. Sieptember let 3-án. (vasárnapi a raeoocot tnratpló rákéban évnvnó talaestksztetetea kóleteaek részt venni. A rendes ttnílái szeptember hó 4-án (hélfó) a leányoeilálybtn deistán léi 4 őrskor, s nóoszulyokban négy órakor kezdődik. Al irz!ril»c:i igtzgilótága SJTÍ Iparoitsnuleuánaút Olatsor- tágba. A Somában azékelő Nemzetközi Kéasná issipart Ifrsstttral és év azeptembei hó én tartja V. amillkrtsl konloren oá ál At ea.'ópai késosuveiipiroieág t elentót nemzetközi kongresstsslvtl kapcaolalhan tz IperVltOlellk 0.-szagot Kötponlja iljrraunwmányuul rendez Olaszországba, tmeiynek keretébén I résztvevő magyar irtsatok át hoziálaiioiúik rétiéit slkt.mai nyéil ina, hogy óllevél nélkül, kedvezményéé leurkéietael. saessiart vételét mellett mtgllliulkeiték Vtatnce, Firer.ze R. ma Nápoly ét Pompej nevetereitégeii, lőtténél mi trmtékeil, lerrnéstell népségeit, vilimint ipad Inléiménytit, A megyei Iparosok n- nalmányál ánaa résilvevőlt Róma koiminy aó a, t párt él sí öltél állam lőtltttviselói ItaipWyaltn fogadják E köiérdeka iptroelanulmányát egyben magyal és olsu kéi- üvesipsrouág barin és ktriártl találknió- a less. MaiifaM dk,: IkVJ pengő. Jeleni. Itttal cnütrtoő tsepiimber i. Jekralbctnl 11 Ipartestllati ilodlbtn lehel, ahol a la yultól réazletei lelvllágosliltt tdnsb S z ü l ő k és d i á k o k! - F I G Y E L E M I Mindenféle Iskolai felszerelés, Bocskai ruhák és sapkák, blúzok, előírt szürke huris nyák, diáksapkák, kész paszományok, aktatáskák l e g o l c s ó b b a n Szerelni bánatában lugkövct írott éa Bcgbalt. Mi/ mrgiriuk. hogy Oode Margit 20 éves bántulmi-piisztit leány afeletti eikttveredítfben, hogy a Lü.ióvall béaftban udvarija nem foglalacnoli vele él octn láncoltatta targ, hazatéré* lu^kóvei Írott. A tierencaélian leányt azonnal mentö- autón beaiátldotiai a ceild'molki koikóíhitbe, ahol keielís alá vének, egy hétnél tovább kínlódott, bér ai orvotok mindent elkóvettvk, hogy megmeaisék at éleiét, nem sikerűit. Vasárnap a szerencsétlen, jobb sorsra érdemei leány meghall- A lemetó hullahátából a kóikórhiiba vitték a huh leslel, hogy felbonco jak, áronban miután a vlitfiálóbíró már eiöbb kiadta a leme'ési engedélyt, iámét vfwi vitték a temeti hattabáiába, aaol kedden délután 6 órakor le mellék el nagy rénvét mellctl. A tr*gfkm ioné kinyílik áiitrókg háuiiigot tgért ai udvar-ofa i miatéa a leény (igyeimeitfite advark>iat igerere nck beváhéaéra as ail válauolla, hogy huioa áiiin kapott, kap najd é vagyonoe leinyt li Egyébkén! a migilát (olyik, imr y hivalvé leu ktdertlenl at nngyilkoi itány atomoré itvténetének titkát. Mag HIT tcit.-ér I Tá oogiid vl lárláaaiddal fiatal kereait*ny m -gyar vállatkoiáiankai. Nafy téaz rabi raktári Dél választék 1 Fóv.iroil tiaö.n;ai I Mértékaiáni tendclásaket is letveiiúnk I PűlOp Károly RMgyai tiabóaága. GyQmélc-öt hapaak a katonák. At idet kedveiő ftyamölcaifrmásn lekinletn: ét iteawicu Urtv. a bcifólui g>0- mo'cttogytlttál emelkedésének é i^rendfl fontot oemzetgatdaiéiit ura pontjait a uonvédei'"! mlntuter i térdeiéiben u't»l tolta at Háfendeli csap tokai, Hitéleteket, stb., bo«y ott', ahol g gydmorci megfeleö mincségben él árban beitercibeto, a kotetkeréi ketetében ax étkeiéi M m áiakenl ai évtnknak megfcklden mlnét gyakribban, (e)rnkénl legalánb l «' i kg gyflmoicsöt ikia>sinak be az étlapba. Kivétett fe lemének aiok a hthyotaegek, ihol a lakotaég kórében rófotdu'ó T D M él vérbitmegberegf détek rnlnt koregeitségűgyi netii pontokból nem i]inlaioi a óytti ntmólet érvtzém. f Z a c s i k K á r o l y keresztény magyal" szaküzletében kaphatók! 3 Tábortűz t Tábortűz t A kwj ax. Oatff Mih.iy caerketz Cokptil 27 «u, vaasruap etn.lt 8 Órakor modern tat>or tüzet rtnoei, as tváangéllsaa ifjuiagt eggeaftict otthona novaztn. Lnnck tottc f atánc uian»át Öktgcatikésstk tancoa vlgadoséat reuüeinek. Bttllél Hflalifl Ita.okl SsfliOk fiyuviaieoe. TúoÓbcteg kózep és pugén IMOMI tanulók ipgyanca éa ktűvcímcnyci fcivéieic a Mjigyai Uttota- isiuiorium t fc)eitl.ci itstnigottbaidi luúog>igyiiutamiti'c- A Magyal 1»«otui«naloiiDm hszjcmuei eikstu u cidtfccii *.ü,0tti, iáo Ky a ociugy* es ktituuiainiasicii rcndcicus íi.etiueotn táciiigotlbáiüi wiéitfem isaoia s&an«i0ciu4bi JclMgtnak laooutuaa mestttt iúdi:^/úg)ini<ituc asetetatt *L At tgjrtaéki auaiotag ukuisia^yeraekek rtatéfa Iciililioil ifldogyogyioiczaicttn lolyo ivi utpicmbcr 15 ioi scidcdoieg 30 iiijesen ingya- Dtt ri 2U ktü.eumenyct aciyei tétcsliell KOzep- t\ po>gari imotai taoobcíeg itaoléat.ynmakeji icazérc. A iüdű)jüo t>iiiieie.beii cioeiyuen nóvcndtfcck ^c^aauh:aélk mellen tcndiici a oauuaoan Ksusuine*. at tv végen at inuuudinioíiu^dao vuagáziii ta aiiaaictvtcyc* bizoaylivanyt nyeriná. A he.yca tioytrcic vegéti ai eíjckui ki Utók fu(uui).in da kozvatumoi a Magyar liiu.asáanaiurium btyeiuiti aorpuuu iiodá* jtliot, BaéMpaii, Vitt. J>Z;.JÜI uica Zb, aotaty a itivewmmz ulkatgaa tyotttaivanyükéit atiotias vegeit az udesiodóantk tnegkuidi. UarOA»-utCtt 7 S S atuttl hazücib JbZöbs.üJLCzboi elktüó. liüvvbuku Horváth Eiek-mca 7 ette ttititt ieh«t t)ra»zu6dni. SzeptaaUMrttkM Ma* a balatoni bor ttub«p«. A btumuiii azótóicfmetot, a baiaiui.iuu-ui Qáudakór, valamint» BaJiu nr bav.vt.itek veűi.ok»ég* itait az ideo ii btagicudcztk a bsizuotu bubelct, amely titpumbci i Zioi sztptemtmt loéig lait és ibboi az aikéuouibdl bssiatonlufcden bor- ea azóióktaiiliaa ia icti. A bmbétre 50 uuaitaos vaaau kadvezrntayi ad. G Y Ü M Ö L C S F A E L A D Á S! l Saját telepítésre stvánt, kórtilbelül.njin darab 2 éves alma. körte, caérenznye, meggy, szilva éé bérnckln, máalrányii flfiiglallruvit mlntt rlndó. á svr*tsshjp pt tj.lt h> Földmlvelésügyl Minisztérium Növényvédelmi e 2ífí^i?^«* u - V" 1 " ndnden tekintetben téliesen kllogáslalnnnak ü í» * ' i ^ i! * 1 ' éttáfédélyésié. - A gylizvőlcelákai dara bonként, ééétlét stj tétéiben Is eladom. Bővebbet: A L M Á S L J Á N O S kertgazdagágában Celldömölkön, _»^ ^ J^d fáj lj>4^lk^^
5 1030 l C t l W m W Hírlap S P O R T Gyenge játék, igazságos eredmény I CVSE SaFC II. 3:0 (0K) Celldömölk, 200 néió. Veietle : ívlikóctl. CVSE: Ktii - Jobb. Saie - Bont, Vidási, Virít Dlbiőntey, Poor, Hivn, Sutot, Tarréli. SiFC II. l BOntőnyi Lialntr, Légréfti Horválh Derdik, Fehér Tété, Plár, Slállngei, Németh, Oyopiioi. A vuutil keid ét nonml támad A tjrlllékoi ctalértor nonbin nem elél góléról él l(jr l jobbntl- obb beljnelek kimaridnak. A 21. percben nigy kivirodás tilt at SiPC II. kapája eléli. Légridl mii emui l baléba led menlen! A játékieieto gél helyett siibijiugáit Ilii. eaert Prjór elíiőleg kénél ért a labdából. Torábbra il t CVSE maiid timadtsben de lajnoi aieiencie taiányiban még a ciaiárok igye kente U keret Al S'PC II. etek leluli okkal bitérleliik, de védelmünk mindig idejében lép kőibe. Al clté télidé gél nélkül ér tégd. Sídnél útin itcioportoilt a CVSE. Ai otweillilii moi' Igy lett: Kéri Jobb, Sile Virga Vadtn Sitkoi Poor, Bösie, Hivu Dtbronley Tirtoti. El a Caere mintha caak aiirnyiktt adna a Vttutatnak. Tel Jeten besioifiji ellentelét. A 26. percben Börttönyi kínaiad a labdára, de Döbröntey siemfülesebb él megiiern l tételéit 1.1)1 A 30 percben BHie, majd a 40 percben Hivai lé gölt de a lilékveiető nem idji meg let dmée Al SiPC IL leijeién viteiatelk. A 43. percben Poér beillliji t végeredményt. A báirtlevl két -perben át csak CVSE küld. A mérkőréi nigyon gyenge sihvonilon morgott. A ttokoti II. outilyú ktlidelmet hoiii et a tiiálkoio A CVSE I már t megindulátkot baltierencte vette korál. Négy föeróssége nem látatott, fii Igy is könnyen gyötört Jé: Vadáét, Poor, Kéri ét Jobb. illetve Blrttönyt. Légrádl él Derdik, míg le nem létráit A CVSE vlsirntp snbidnapol. De tl ne arra 'egyen jé, bogy pihenjen l csapat, hanem igenia komolyan kel] kéirfllni a nepiember 3-lki SOTEX SE-CVSE tl alkotón. Mert t pilyaeiónnyel rendelkező toproni csapai nem várt meglepetett okoibtt or- Hequaroencil IÖSE Turul (Péisa) 6:1 2:1 Magyargenct. Vttetle: Kuli Aj elié lélid'ben pipál ctipit titliott óbban il ágy látatod, bogy a győielmei ii raegtzcrn A második lélidőben Ilonban a migysrgeneii csapat, mindent elsöprő lendülettel i'inte lehengerelte ellenfelél. QóllOvok : Rtich II (4), Rtacb IV. ét Tatke, illetve Jinkó. F i g y l a m F i g y U m l OZLET-ÁTHELYEZÉS I rl értelitem a nagy kstönaéget bogy Magyar Siaboiágomat" i hó 1-ével a Szentr-térre (a 8ZÖLÖ-vendéglő épületébe) helyettem át. Kérem a magyar taetrérelm aalvea támogatáaát FÜLÖP KÁROLY V a d a s z o k figyelmébe! VadászhUvelyek, kész töltények, söretek és mindennemű V A D Á S Z A T I CIKKEK L E G O L C S Ó B B beszerzési forrása: a ^ l a n g ^ a s z ö v e ^ Ugyanott * M. kir. l ő p o r á r u d a k é k k ő ( r é z g á l i c ) I s m é t kaphatta 1 Kizárólag FOGYASZTÓK részért) I Állami ruházati anyagakció ruhaanyagai megérkeztek a HANGYA Szövetkezetbe. Siessen szükségletét minél előbb beszerezni, mart caak korlátolt mennyiségben állnak rendelkezésünkre az anyagok 1 - B. VII iram. A MflGYAH SZENTKORONA NEVÉBEN I A BUDAPESTI KIR. ÍTÉLŐTÁBLA ami bánletó bíróéig. I hilelronlál vétsen mim védőit Markoviéi Herminn ellen indított bűnügyei, amelyben budipeitl kir. btntelő lőrvénvnék évi linulr hó 31. napján B. XIV (37/4. siám alatl ítéletet hoiotl l kit. Ogtéttnek a II Bn. 28. {-a ilap án a Blk. 92. ának alkalmaiiti miatt éa lolyoibl- Utéri vádlottnak, mert nem bflada; védőnek a Bp. 385 t-a I. a. pool t alipián, t-énösség megillapltiia miatt; a II. Be. 28. f;-i alapján enyhítésért t temmlaégi okok I nnlinásávil léttett képviselőiének, meri cupin 10 P nem vagyoni elégtétel állapíttatott meg ét ii ügyvédi kólleég lelemeléie végett belelenlell lellebberéte lotyián meg. tartott nyilvánoi lellebbviteli tőlárgyiláion vnsgilai tlá vette t megboili i követhető Í T É L E T E T : A kir. liélőiábli ai elaőtoká bíróság Ítéletinek a bü netés kitrabáiil lírgviió rendelkeiését a II Bt 28 iban logtall anyagi semmiséit okból mégsem nisi i t vádlottra a leihére it elsőfokú bíróság ilélttében megillapllotl cselekmény miatt, ai ott leltanleiett tiakinok tlapján kitiahott pénibénletéi üeliegil 100 (egyi/ál) P te leetállftlt. Ett l pénihü-ilelési behiilhilillanilgi esetén II. Bt 8-10» si alapján 5 (ől) pengőnként I (egy) napi foghlna kell ilvllloitalnl At elsőlokú bíróiig Heteiének a nem vagyoni kiírói rendelkező rétiét ti üéló tábla aegvihottatll él l lértetlnik fiittendő nem vagyoni kát ősszegét 50 (ötven) P-m lelemeli Egyutul kötelezi t vádtottat hogy a lértettn-k, leljehbvlleh eljárás urán III metán ügyvédi képviseleti kóltlég lejében 90 (kilencven) Pl. képviselőié kezeket a jogerőt Hétét kelletétől iiimltott 15 ntp lm megflietien. Egyebekben ai Itélólibia n t<tőfoká bíróság ítéletét hlrlhtab^y l. I N D O K O L Á S. A kit. Itélőláhll II eliőlokd Urdtág "" nlotl tényáiiátt. at ' lónak logadla el, mert sí étrendéit btiovryttii kiegéiittéi torin kihallgatott Liki János él Bkick Lijoi tanuknak nem li kóitetlen taileiihiq slapuló vallomiaa, annak megdöntésére nem alkalaut. Eleit lényállái ilapulvélete mellen égy tllills, hogy ii eltolóké bíróiig a vádlott bűnösségét helyeién álltpllotlt meg éa cselekményét tórvénytierllen sasnötlletle. Etekben t kérdésekben tehát as elialoká bíróság ítéletét, l Bp J.1 le keidéie értelmében, helyben kellett kagyai. A báotetée klttibiiinil ai ítélőtábla magiévá lette at eleotoká bitóéig 1 leletében lektorok enyhítő körülményeket Eták mmegttéte alap in. túlyotttók hunytban - a Blk. 92. * inak alkalraaiáaál síimén helyénvalónak, n annak ilaplin kiiiabott pénibontetét östiegét aionbin, kalónöien a vijlott lakta Családi viironysua figyelemmel, tátnigoeuntk találta. Elért ti ittőloit ítéletnek a bomeiésl klttabő rendelkeiéeét a II. Bn. 28.» iban loglill anyagi lemmiiégr okból megsemmisítette ii a vidtotlri kiiiabott pénibdntetés öss legét, a vádlott alanyi bünóaiégi lókéval, kitéteti vlizoeyiinak úgyaiinlen a biociclekmény tárgyi niyával kellő irányban álló arrs a mértékre uáliltoria le, amelyet a jelen ítélet lendekető reite ftltanlet A térteit testére hullád", nem vagyoni elégtétel ftteegiét ti ítélőtábla vtiioat megfelelően felemelle, mert est s lelemdl ősiieget találta a vádlott vagyoni visionyalra ét ti etet többi körülményeire figyel vettnél, méltieyoeaik t etkéet amgssssmaak. Etád nemben t lértettnek, a képel, aktit költség ötiiegének felemeléséi cátsó perorvotlalt iliptaltn mert eien költségnek ai eiiöfolü bíróság Utal megillipliotl ömiege megtelel a tenetl képviselőié álul Ml kifejlett ténykedésnek, est at ítélőtábla itnl kellé arányban levőnek találta. A védő ál al a blionymái klegésittélének el nem rendelése mim bt ilsiuell slakl lemmltégl ok lirgytlltnni vált, esett tl ttélötibla ett i hltonylliil elrendelte. Budspeit, éti április hó 21 Dr. Hármaik Janó at. kár. kakőrabatl hllltlllflk. Oi. Cilrer Akót tk. kir. ilélőtibtii bíró. előadó. Dr. Bfgea Kélni tu ak. kir. ítélőtáblai bíró, stltaió. A kltdainy Mtevédl; Ntgg sk.
6 C«.ld6m6ll.l Hírlap 27. Vadászok figyelmébe! Karesse fel bizalommal B e n k ő János vadkezeskedót. Biztosítom, hogy 100 " ra a vadászok ér dekolt képviselem. Személyesen bemutalom, hogy azon forróság ban, hogy védheti mag lőtt vadjait az azonnali romlástól. Szíves pártfogást kár vadászudvozlettel Banki János, vadkereskedő. Jt bndopeat! klr btlntetotorvénnjoaéh. B. XIV szám. A MAGYAR SZENT NEVÉBEN 1 KORONA A bodipesll klr. bontetőtőrvényszét nyilvános lőlárgyalás. alapján megboxta a H M M : Í T E L E T E T : A bír büntetőtörvényetek siabadlábon levő: Mirkovlci Httmsnn 47 éves tar. vallású, mátészalkai születésű él járos házal (Vis m ) tokos, macyar állampoleár, nos, hárooi gyermekes, 5.OC0 P vagyona van. katona volt, az elemi Iskola 4 osztályai végezte, nyomdász él könyvkereskedő, vádlottal tünnsrek mordja ki az évi XLI. i.c. 24. S ában megbolirototl hilelron lás vétségében. A Ur. hünieiöirivénvszék ezért Mar kavics Hermann vádlottal sí évi XLI. I.c 25. fának 1. bekezdésére Ugye lemmel aa ugyanezen törvénycikk 3. Inak I. bekezdése a'apján a B'k. 92. I inak alkalmazlsávsl és a II. Bn. 5 és 6 árak felklvisival 200 (Kellőszáz) pengő pénzbon letésze ítéli. A pénzbüntetés! ai ítélet jogerőre emelkedéaétol szlmllottl 15 nap slitt kell végre bojláo terhével os 1892: XXVII I.c. 3 fébon meghaláiozoll célra a 45.ICO/ M. az. rendelet 1. fában meghatározott lódon megfizetni. A pénrunteiéai beba ihaatlansága aaetére a II Bn. 8 9 és 10 -»i alapján 10 (Tta) pengőnkén! I (Egy) napi fogházra kell átváltoztatni. A vádlott koleles az évi XLI -le. 28 f inak megfelelően az 1914 év XV. IC 39 Vénák I. él 2. bekezdése alapján K11 a a i Elemér sértettnek nem vagyoni bár elmén 10 (Tiz) pengőt az ítélet joge-öre emelkedésének köt lésétől számítol! 15 nap alatt végrebajtáa terhével megfizetni az évi XLI. IC 28. ának meg felelően ai 1914 évi XIV. IC 43 < ának 2. és 3 bekezdése alapján, kotelea további a vádlott, boty az liélelet Jogerőre emelkedése alln indokaival együtt sajit költségén a celldömölki Celldömölki Hírlapban félaase közzé. Ha ezt a kötelezettséget as elitéit 30 nap alalt nem leijei! li, a sértettnek ogiban áll, hogy további 30 napon beiül az Itéieiei a bíróság állal maghatározón lapban sajál költségen zetes- A vádlott a Bp <j a értelmében köleles as eddig felmeiülr 53 (ötvenhárom) pengi 40 fillér valamint as eaalán lelmertlí blnagyi költséget sz államkincsiárnsk egtérltenl. Köteles a vidoil as évi XLI. Lc 28. fa és SS évi XLI bekezdésére figyelemmel a Bp fra alapján Kassal Elemér setlettnek 47 (Negyvenhét) pengői jogi képviselője dr. Scballer Emil celldömölki fagy véd kezeket, az ügyvédi képvlaelellel lelmerűll kóllségek kártérítése leiében - as ítélet jogerőre emelkedésétől arámílol! 15 rüp alall végreh.jláa lerbével megtizelní. A kir. törvényszék elrendeli, bogy ai ítélet jogerőre emelkedése mán a Bp J-a alapján vádlott erkölcsi és vagyoni bizonyítványával, valamin! a költségjegyzék kel, a budapesti kii. így eleséggel, cr. Schaltér Emil celldömölki Igyveddal, a sértett képviselőiével. Kassal Elemér sértettel, végola.celldömölki Hirláp" szerkesztőségével közöltessék. I n d o k o l á s : A klr. törvényszék a lalárgyalásnak alább kifejlett adatai alapián a következó lényállási állapította meg: Kassai Elemér, mint a jánosbázai.összelarlás" cimfi sajtóirodának tulajdonosa, különféle napilapok átalltaiéval foglalkozik és többek közöli a.fűggetlensé,;" című napilap bizományosa. Az évi június haviban.- visszamaradt eladatlan napilápokai éa egyéb nyomtál ványokal, közlük a.magyar Nemzeti Szrcialiata Párt" Magyar. Testvérek f Jövünk 1 Bátorság I* szövegű éa ny ilaskeresztbe rajrolt Magvarorazág térképével illusztrált 5 darab piros sztrű falragaszt, mint makulatúra papfroat eladta a jénoshiza! fogyasztási szövetkezetnek. A jánostlázai fogyasztási szövetkezel üzletvezetőié Szekeres Béla évi június hó 23 in utasltotts B e n c z e Sándor kereskedősegédet, hogy a Kassal Elemértől vásárolt újságokat ciomago'ás céljaira különféle méretekre vágja szét. Ezen munkája kőiben belépeti az üzletbe Markovica Hermann jánosbázai nyomdász és könyvkereskedő aki szintén bizományois volt a Függetlenség cfmfl napilapnak, és a felvigásrs szint különféle napilapok kozolt megpillantotta az elébb leirt piros szírű falragaszt. Egy ilyen falragaszt kezébe véve S z e b e r e a Béla üzletvezetőhöz fordalt és megkérte őt, hogy azt magával vihesse, amit azután Szekeres Béls hozzi iruliaival el is vftt. Markovics Hermann ezt a falragaszt évi június hó 24-én a következő irövecí levél kíséretében:.tekintetes kiadóhivatal 1 B. lapjakban, a Függetlenségben a mellékelt ízléstelen falragaszt találtuk. Amennyiben hason melléklet lesz s Irphoz csatolva, úgy lapjukat nagyon sokan nem fogják olvasni iiieive megvenni. Több jánosházai Függetlenség olvasó" elkflldötte s Függetlenség dtnfl napilap budapesti kiadóhivatalénak Ezen küldemény kézhezvétele utin évi jtllus hó 2 in s Függetlenség cffftu nepitap ktadöhivatala lényegileg a ko vetkező szövegű levelet írta Kasssl Elemérnek, mint az összetartás aajtöiroda tulajdonosinak:.értesítjük, bogy oltani o'vaaóktól a mellékelt levelet kaptak a p'akáttal együlf. A legnyomatékosabban figyelmeztetjük önöket, ho.-y amennyiben s lövőben birmilyen irányú vagy témájú mellékléseké! eszközölnének a Függetlenségbes, úgy legnagyobb aajnilalunkra azonnal megvonjak megblzatisankat önöktől Kaaaal E'emér évi szeptember hó 5 én s siombalheyi kir. ügyészséghez Írásbeli frllelenléai adott be Ismeretlen tettes elten a Bv. 24 $ iba otkőző bllelronlis címen A lefolytstolt nyomozis alapján a kir. ügyészség Markovics Hermán ellen a Bv. 24 $ iben ütköző hilclronláo vétsége miau vadiratot adott be. * /" Markovics Hermann a főtárgyaláson nem Ismerte be bűnösségét. A tényállásra ast adta" elő, bogy i Függetlenség című napilapnak korábban 0 is bizományosa volt Jánoshátán és agy Kassal Eemérnek annak Idején konkurense voll évi június hó 24-én beváiirlái cél lból betéri a ánoabiaai logy.azlisi szövetkezeibe és ott Szekeres Béla zletvezetó a vidra vonatkozó nyllaakeresztas plakátot felmutatva azt mondotta, bogy az a Függetlenség dal napilaphoz voll mellékelve. Ezt a pia kálót Szekerezi 6 1 elkérte és a (elmulatott levél kisérelébee bekoldötte a Függetlenség dmü napilap kiadóhivatalába. Védekezésül jóhiszeműségére hivatkozón, amiben megerősítette szl is, hogy Szekeres Béls egy alkalommal megkérdezte sz 0 rikkancsát. Laki Jánosi, hogy/ az 6 általa eladott.függetlenség- példányokban is mellékelve van-e a vidra vonatkozó nyilaakerrsztes plakát. * A klr torvényszék a vádlott ténybeli előadását a főtárgyaláson kihallgatott Szaka ics Béla és Be nc z e Sándor érdektelen tanuknak a fenti lényállással mindenben egyező és egybehangzó vallomásával megcálollnak találta. A mosl nevezett tanuk aggálytalan vallomása, valamint a vádlott által íi etkü'dötlnek elismert levélnek továbbá FOggellenoég kiadóhivatala által Kasasi Elemérnek, mint a Jánosbizsi össze tartás című sajtóiroda tulajdonosának elküldött levélnek tartalma alapján a klr lórvényaaék a lenti lényállási bizonyítottnak fogadta el. A vádloll jóblszimoségére alapított védekezését a kir. törvényszék nem fogadni el, meri a Szekeres Béla éa Bencia Sándor tanuk állal bisonyl'ott, közvetlen észleleten alapuló jobb tudomása ellenére azt a valótlan tényt közölte a Függeiienség clmfl lap kiadóhivatalával, hogy a beküldőn nyilaskeresztes plakát s Függetlenség dtaft Ispboz mellékletként voll csatolva. A vádlottnak a Függetlenség kiadóhivatalával kszőlt levélben loglall valótlan lényilifia a sértettel üzleti Összeköttetésben illó Függetlenség kiadőhivila inü bizalmatlanságot kellelt a sértettel' szemben és at évi július bó 2-in kell levélben foglallak azerinl azt a figyelmeztetést vonni maga után, bogy. az eset megismétli dese cselén megbizalásokat megfogjik tőle vonni. E szerint tehát s vádloll n sérteti iránti üzleti bizalom konkrét veszélyezlalésével megvalóillolla a Bv. 24. ába ütköző hitelrontás vétségének lényálladékát. A séttelt állal törvényes időben előterjesztett macánindítvány alapján a vádloll bűnössége ebben a vétségben megállapítandó voll. A büntetés mértékének a megállapításánál a klr. törvényszék enyhítő körülménynek vetle a vádloll büntetlen előéletéi, terhesebb családi körülményeit és ezek nyomalékosságára tekintettel, ügy találta, hogy a vétségre megállapított fogházbüntetés legkisebb mértéke is aránytalanul súlyos lett volna, ez okból a Btk. 92. ának alkalmazásával fogház helyett a bűnössége fokával és bűncselekménye tárgyi súlyával, valamint vagvonl viszonyaival arányos pénzbüntetést álispl'ott meg. A v delem s bizonyítás kiegészítéseképpen indítványozta Laki János Hkkancs tanukénti kihallgatását arra nézve, hogy Szekerei Béla egy alkalommal azt a kérdési Intézte hozzá, mint a Függetlenség; cítr fl lap rikkancsához, bogy sz általa irorsitolt Foggcttenaég lapokban Is vsn ayilosv keresztes plakát7 A kir. torvényarék Laki János kihallgatási! szeri mellőzte mert a Szakeres Bélának impeláll kérdés olbsngtásál r'szekercs Béla és B e n c z e Sándor érdektelen tanuk egybehangzó vailomasiru alapított fent hírt lényállás megdöntésére alkalmáénak nem találta. As ítélet egyéb rendelkezései a hivatkozott törvényszakaszokon alapulnak. Budapest, évi inuár hó 31-én. Dr. Kovács Miklós sk. klr. löivénystéki bíró, lóurgyalasi elnök Dr. Dorong Dezső sk. klr. törvényszéki bitó. Dr. Bércsaj Géaa ak. kir. löivényizébl hízó. iléletszerkeozifl. A kiadmány hiteléül: Németh ok. shlv. tisztviselő. Laptm. do: a Tani Szövetség Koaaoaaoilai»iniii,l Bojtárai Tava ratataa kkáá: Takaró Unt,. 1 tkll KVOotOAKYOáiASA CEbDtaOU.''

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
2016. október 27. ( *1 )
„Előzetes döntéshozatal — Közbeszerzési szerződések — Autóbusszal végzett személyszállítási közszolgáltatás — 1370/2007/EK rendelet — A 4. cikk (7) bekezdése — Alvállalkozás — A szolgáltató számára előírt azon kötelezettség, hogy a személyszállítási közszolgáltatás nagy részét maga nyújtsa — Terjedelem — Az 5. cikk (1) bekezdése — Szerződés‑odaítélési eljárás — A közbeszerzési szerződésnek a 2004/18/EK irányelv alapján történő odaítélése”
A C‑292/15. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Vergabekammer Südbayern (dél‑bajorországi közbeszerzési tanács, Németország) a Bírósághoz 2015. június 10‑én érkezett, 2015. június 5‑i határozatával terjesztett elő az előtte
a Hörmann Reisen GmbH
a Stadt Augsburg,
a Landkreis Augsburg
tagjai: T. von Danwitz tanácselnök, Juhász E. (előadó), C. Vajda, K. Jürimäe és C. Lycourgos bírák,
a Hörmann Reisen GmbH képviseletében S. Roling és T. Martin Rechtsanwälte,
a Stadt Augsburg és a Landkreis Augsburg képviseletében R. Wiemann Rechtsanwalt,
az Európai Bizottság képviseletében G. Braun, A. Tokár és J. Hottiaux, meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának a 2016. június 28‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. október 23‑i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2007. L 315., 1. o.) 4. cikke (7) bekezdésének és 5. cikke (1) bekezdésének értelmezésére irányul.
E kérelmet a Hörmann Reisen GmbH és a Stadt Augsburg (Augsburg város, Németország), valamint a Landkreis Augsburg (augsburgi járás) (a továbbiakban együttesen: ajánlatkérők) között az autóbusszal végzett személyszállítási közszolgáltatásra vonatkozó ajánlati felhívás szabályszerűsége tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő.
Az 1370/2007 rendelet (4) preambulumbekezdése kimondja:
„[Az Európai] Bizottság »Európai közlekedéspolitika 2010‑re: ideje dönteni« című, 2001. szeptember 12‑i fehér könyvének fő célja biztonságos, hatékony és magas színvonalú személyszállítási szolgáltatások biztosítása a személyszállítási közszolgáltatások átláthatóságát és teljesítményét is biztosító szabályozott verseny révén [...]”
E rendelet (7) preambulumbekezdése értelmében:
„Az elvégzett tanulmányok és a tömegközlekedési ágazatban a versenyt több éve bevezető tagállamok tapasztalata azt mutatja, hogy – megfelelő védintézkedésekkel – a szolgáltatók közötti szabályozott verseny bevezetése lehetővé teszi a vonzóbb és innovatívabb, alacsonyabb költséggel járó szolgáltatások nyújtását anélkül, hogy akadályoznák a közszolgáltatókat a rájuk bízott sajátos feladataik végrehajtásában. [...]”
Az említett rendelet (9) preambulumbekezdése szerint:
„Annak érdekében, hogy személyszállítási közszolgáltatásaikat a lakosság igényeihez minél jobban igazodva nyújthassa, valamennyi illetékes hatóság számára biztosítani kell, hogy a közszolgáltatókat – az ebben a rendeletben meghatározott feltételekkel összhangban – szabadon megválaszthassa, figyelembe véve a kis‑ és középvállalkozások érdekeit. Az átláthatóság, a versengő szolgáltatókkal szembeni egyenlő bánásmód és az arányosság elve alkalmazásának biztosítása érdekében elengedhetetlen, hogy – ellentételezések vagy kizárólagos jogok biztosításakor – az illetékes hatóság és a kiválasztott közszolgáltató közszolgáltatási szerződésben megállapítsa a közszolgáltatási kötelezettségek jellegét és a megállapodás szerinti ellenszolgáltatást. […]”
Ugyanezen rendelet (19) preambulumbekezdése a következőképpen rendelkezik:
„Az alvállalkozásba adás hozzájárulhat a hatékonyabb személyszállításhoz, és lehetővé teszi a közszolgáltatási szerződést elnyert közszolgáltatótól eltérő vállalkozások részvételét. A közforrások legjobb felhasználása céljából azonban az illetékes hatóságoknak képesnek kell lenniük a személyszállítási közszolgáltatásaik alvállalkozásba adására vonatkozó szabályok meghatározására, különösen belső szolgáltató által nyújtott szolgáltatások esetén. Az alvállalkozók továbbá nem akadályozhatók meg abban, hogy részt vegyenek bármely illetékes hatóság területén szervezett versenytárgyalási eljárásokban. Az illetékes hatóságnak vagy belső szolgáltatójának [az uniós] joggal összhangban kell kiválasztania az alvállalkozót.”
Az 1370/2007 rendelet „Cél és hatály” című 1. cikke az alábbiak szerint rendelkezik:
„(1) E rendelet célja annak meghatározása, hogy [az uniós] jog szabályainak megfelelően az illetékes hatóságok hogyan avatkozhatnak be a személyszállítás területén az olyan általános érdekű szolgáltatások nyújtásának biztosítása érdekében, amelyek többek között számosabbak, biztonságosabbak, magasabb minőségűek vagy alacsonyabb költséggel járnak, mint azok, amelyek nyújtását a piaci verseny lehetővé tenné.
Ebből a célból ez a rendelet meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett az illetékes hatóságok a közszolgáltatási kötelezettségek előírásakor vagy ilyen kötelezettségek ellátására vonatkozó szerződés megkötése esetén ellentételezik a közszolgáltatóknál felmerült költségeket, és/vagy kizárólagos jogokat biztosítanak a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítése fejében.
(2) Ezt a rendeletet a vasúti, valamint az egyéb kötöttpályás és a közúti személyszállítási közszolgáltatások belföldi és nemzetközi üzemeltetésére kell alkalmazni, kivéve azokat a szolgáltatásokat, amelyeket főként történelmi érdekességük vagy idegenforgalmi értékük miatt üzemeltetnek. [...]
E rendelet 2. cikkének szövege a következő:
»személyszállítási közszolgáltatás«: a nyilvánosság számára megkülönböztetés nélkül és folyamatosan nyújtott általános gazdasági érdekű személyszállítási szolgáltatások;
»illetékes hatóság«: valamely tagállam vagy tagállamok bármely hatósága vagy hatóságcsoportja, amely egy adott földrajzi területen hatáskörrel rendelkezik a személyszállítás területén való beavatkozásra, vagy ilyen hatáskörrel felruházott bármely szerv;
»közszolgáltatási szerződés«: egy vagy több olyan jogilag kötelező erejű aktus, amely megerősíti az illetékes hatóság és a közszolgáltató közötti megállapodást, amelynek értelmében a közszolgáltatóra ruházzák a közszolgáltatási kötelezettségek hatálya alá tartozó személyszállítási közszolgáltatások kezelését és üzemeltetését;
Az 1370/2007 rendelet 3. cikke (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„Amennyiben valamely illetékes hatóság úgy dönt, hogy a választása szerinti szolgáltatónak a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésének fejében kizárólagos jogot és/vagy bármilyen jellegű ellentételezést biztosít, ezt közszolgáltatási szerződés keretében kell megtennie.”
E rendeletnek „A közszolgáltatási szerződések és az általános szabályok kötelező tartalma” címet viselő 4. cikke a következőket írja elő:
„(1) A közszolgáltatási szerződéseknek [...]:
objektív és átlátható, a túlkompenzációt elkerülő módon előre meg kell határozniuk
azon paramétereket, amelyeket ellentételezés esetén az ellentételezés kiszámításához alapul kell venni; és
a biztosított kizárólagos jogok természetét
és mértékét. [...]
(7) A pályázati dokumentumoknak és a közszolgáltatási szerződéseknek átlátható módon kell tartalmazniuk, hogy bevonható‑e alvállalkozó, és ha igen, milyen mértékben. Alvállalkozói jogviszony létrejötte esetén a személyszállítási közszolgáltatás igazgatásával és ellátásával e rendeletnek megfelelően megbízott szolgáltató köteles a személyszállítási közszolgáltatás nagy részét maga nyújtani. Egy közszolgáltatási szerződés, amely egyidejűleg rendelkezik a személyszállítási közszolgáltatás megtervezéséről, felépítéséről és működtetéséről, teljes alvállalkozói bevonást engedhet azon szolgáltatások működtetésére. A közszolgáltatási szerződés a nemzeti és [uniós] joggal összhangban megállapítja az alvállalkozásra alkalmazandó feltételeket.”
Az említett rendelet „Közszolgáltatási szerződések odaítélése” című 5. cikkének szövege az alábbi:
„(1) A közszolgáltatási szerződéseket az e rendeletben megállapított szabályokkal összhangban kell odaítélni. Az autóbusszal vagy villamossal végzett személyszállítási közszolgáltatás tekintetében azonban a [vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31‑i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (HL 2004. L 134., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 7. kötet, 19. o.)] vagy az [építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31‑i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (HL 2004. L 134., 114. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 7. kötet, 132. o.; helyesbítés: HL 2014. L 339., 14. o.)] meghatározott szolgáltatási vagy közszolgáltatási szerződéseket az ezen irányelvekben meghatározott eljárásokkal összhangban kell odaítélni, amennyiben az ilyen szerződések nem az ezen irányelvekben meghatározott szolgáltatási koncessziós szerződések formájában készültek. Amennyiben a szerződéseket a 2004/17/EK vagy a 2004/18/EK irányelvvel összhangban kell odaítélni, e cikk (2)–(6) bekezdésének rendelkezései nem alkalmazandók.
Az 1370/2007 rendelet 5. cikkének (2)–(6) bekezdése közszolgáltatás nyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó, az uniós közbeszerzési jogtól eltérést engedő szabályokat tartalmaz. Különösen e rendelet 5. cikkének (4) bekezdése írja azt elő, hogy „amennyiben a nemzeti jog nem tiltja, az illetékes hatóságok dönthetnek úgy, hogy közvetlenül ítélnek oda olyan közszolgáltatási szerződéseket, amelyek becsült átlagos éves értéke 1000000 [eurónál] kevesebb, vagy amelyek évente 300000 kilométernél kevesebb személyszállítási közszolgáltatás nyújtására vonatkoznak”.
A 2004/17 irányelv 1. cikke (3) bekezdésének b) pontja a „szolgáltatási koncessziót” e célból az alábbiak szerint határozza meg: „a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződéssel azonos típusú szerződés, kivéve azt a jellemzőjét, hogy a szolgáltatás ellenszolgáltatása vagy kizárólag a szolgáltatás hasznosításának joga, vagy e jog pénzbeli ellenszolgáltatással együtt”.
A 2013. december 13‑i 1336/2013/EU bizottsági rendelettel (HL 2013. L 335., 17. o.) módosított 2004/18 irányelv (a továbbiakban: módosított 2004/18 irányelv) 1. cikkének (4) bekezdése értelmében:
„(1) Ezen irányelv alkalmazásában a (2)–(15) bekezdésben megállapított fogalommeghatározásokat kell alkalmazni.
»Közbeszerzési szerződés«: egy vagy több gazdasági szereplő és egy vagy több ajánlatkérő szerv által írásban megkötött visszterhes szerződés, amelynek tárgya az ezen irányelv szerinti építési beruházás kivitelezése, vagy áru szállítása, vagy szolgáltatás nyújtása.
»Szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződés«: olyan, az építési beruházásra és az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződéstől eltérő közbeszerzési szerződés, amelynek tárgya a II. mellékletben említett szolgáltatások nyújtása.
Azt a közbeszerzési szerződést, amelynek tárgya árubeszerzést és a II. melléklet szerinti szolgáltatásnyújtást is magában foglal, »szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés«‑nek kell tekinteni abban az esetben, ha az érintett szolgáltatások értéke meghaladja a szerződésben szereplő árubeszerzés értékét.
Azt a közbeszerzési szerződést, amelynek tárgya a II. melléklet szerinti valamely szolgáltatás, és amely az I. melléklet szerinti tevékenységeket a szerződés fő tárgyához képes csak járulékos elemként foglal magában, szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződésnek kell tekinteni.
(4) »Szolgáltatási koncesszió«: a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződéssel azonos típusú szerződés, kivéve azt a jellemzőjét, hogy a szolgáltatás ellenszolgáltatása vagy kizárólag a szolgáltatás hasznosításának joga, vagy e jog pénzbeli ellenszolgáltatással együtt.
A módosított 2004/18 irányelv „A közbeszerzési szerződések értékhatárai” című 7. cikke meghatározza azokat a hozzáadottérték‑adó (héa) nélküli becsült értékhatárokat, amelyeken felül valamely szerződést ezen irányelv szabályai szerint kell odaítélni.
Ezen értékhatárokat rendszeres időközönként módosítják a Bizottság rendeletei, és azokat a gazdasági körülményekhez igazítják. Az alapügybeli közbeszerzési eljárást megindító hirdetmény közzétételének idején a módosított 2004/18 irányelv 7. cikkének b) pontja értelmében a központi kormányzati szervektől eltérő ajánlatkérők által odaítélt, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések értékhatára héa nélkül 207000 euró volt.
Ezen irányelv 20. cikke kimondja:
„A IIA. mellékletben felsorolt szolgáltatások nyújtására irányuló szerződéseket a 23–55. cikkel összhangban kell odaítélni.”
Az említett irányelv „Alvállalkozás” című 25. cikke a következőket mondja ki:
„Az ajánlattételhez szükséges dokumentációban az ajánlatkérő szerv kérheti az ajánlattevőtől, illetve valamely tagállam kötelezheti az ajánlatkérő szervet arra, hogy kérje az ajánlattevőtől, hogy ajánlatában jelölje meg a szerződésnek azt a részét, amelyre nézve harmadik személlyel alvállalkozói szerződést kíván kötni, valamint a javasolt alvállalkozókat.
Ennek megjelölése nem érinti a fő gazdasági szereplő felelősségének a kérdését.”
Ugyanezen irányelv IIA. mellékletében felsorolt szolgáltatási kategóriák között szereplő 2. kategória az alábbi szolgáltatásokra vonatkozik:
„Szárazföldi közlekedési szolgáltatások, beleértve a páncélozott járművel végzett szolgáltatásokat és a futárszolgálatokat, kivéve a postai küldemények szállítását”.
A közbeszerzésről és a 2004/18 irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26‑i 2014/24/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelv (HL 2014. L 94., 65. o.; helyesbítés: HL 2015. L 275., 68. o.) 90. cikke (1) bekezdésének első mondata értelmében:
„A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2016. április 18‑ig megfeleljenek.”
A 2014/24 irányelv 91. cikkének első bekezdése alapján:
„A [módosított 2004/18] irányelv 2016. április 18‑tól hatályát veszti.”
Az ajánlatkérők 2015. március 7‑én az Európai Unió Hivatalos Lapjának mellékletében közzétették az egyes regionális vonalakon történő autóbusszal végzett személyszállítási szolgáltatásokra vonatkozó közbeszerzési eljárást megindító, 2015/S 047081632. számú hirdetményt. E hirdetmény értelmében az ajánlattevők a szolgáltatás – menetrend szerinti kilométerek arányában mért – legfeljebb 30%‑ának mértékéig alvállalkozókra bízhatták a teljesítést.
A Hörmann Reisen a Vergabekammer Südbayern (dél‑bajorországi közbeszerzési tanács, Németország) előtt vitatta az alvállalkozás ilyen módon történő korlátozásának jogszerűségét. Arra hivatkozik, hogy e korlátozás összeegyeztethetetlen a módosított 2004/18 irányelvvel, és hozzáteszi, hogy igaz ugyan, hogy az 1370/2007 rendelet 4. cikkének (7) bekezdése ténylegesen előírja az alvállalkozók igénybevételének korlátozását, azonban e rendelet az 5. cikkének (1) bekezdése alapján az alapügyben nem alkalmazandó.
Az ajánlatkérők emlékeztetnek arra, hogy az 1370/2007 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének harmadik mondata azt írja elő, hogy „[a]mennyiben a szerződéseket a [2004/17] vagy a [2004/18] irányelvvel összhangban kell odaítélni, e cikk (2)–(6) bekezdésének rendelkezései nem alkalmazandók”. Ezen ajánlatkérők ebből arra a következtetésre jutnak, hogy e rendelet egyéb rendelkezései – különösen a 4. cikkének (7) bekezdése – az ilyen szerződésekre továbbra is alkalmazandó. Végül az említett ajánlatkérők szerint az alvállalkozók igénybevételének a szolgáltatás 30%‑os arányára vonatkozó korlátozása, amelyet az alapügyben szereplő, közbeszerzési eljárást megindító hirdetmény írt elő, megfelel az ez utóbbi rendelkezésben kimondott azon kötelezettségnek, amely alapján a szolgáltató „köteles a személyszállítási közszolgáltatás nagy részét maga nyújtani”.
A kérdést előterjesztő bíróság rámutat, hogy az alapeljárás lényegében arra a kérdésre vonatkozik, hogy az ajánlatkérők az 1370/2007 rendelet 4. cikkének (7) bekezdése értelmében a módosított 2004/18 irányelvvel, illetve a 2014/24 irányelvvel összefüggésben értelmezett ezen rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerinti odaítélési eljárás keretében jogosultak voltak‑e az alvállalkozók igénybevételét a szóban forgó szolgáltatás – menetrend szerinti kilométerek arányában mért – 30%‑ára korlátozni.
Az alapügyben szereplő, szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződést illetően e bíróság pontosítja, hogy e szerződés értéke meghaladja a módosított 2004/18 irányelv 7. cikke b) pontjának első francia bekezdésében meghatározott értékhatárt, azaz héa nélkül a 207000 eurót.
E körülmények között a Vergabekammer Südbayern (dél‑bajorországi közbeszerzési tanács) az eljárás felfüggesztéséről határozott, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjesztette a Bíróság elé:
A [módosított] 2004/18 irányelvvel, illetve a 2014/24/EU irányelvvel összefüggésben értelmezett 1370/2007 rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerinti odaítélési eljárás esetében főszabály szerint csak az említett irányelvek rendelkezéseit kell‑e alkalmazni úgy, hogy mellőzni kell az 1370/2007 rendelet említett irányelvektől eltérő rendelkezéseinek alkalmazását?
Ennélfogva a [módosított] 2004/18 irányelvvel, illetve a 2014/24 irányelvvel összefüggésben értelmezett 1370/2007 rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerinti odaítélési eljárás esetében kizárólag a Bíróság által a [módosított] 2004/18 irányelvvel összefüggésben kialakított szabályokhoz és a 2014/24 irányelv 63. cikkének (2) bekezdése szerinti szabályozáshoz igazodik‑e az alvállalkozásba adás megengedhetősége, vagy az ajánlatkérő ettől eltérően ilyen odaítélési eljárás esetében is előírhat az ajánlattevők részére az 1370/2007/EK rendelet 4. cikkének (7) bekezdése szerint (a menetrend szerinti kilométerek arányában mért) százalékos saját üzemelésű működtetést?
Amennyiben az 1370/2007 rendelet 4. cikkének (7) bekezdését alkalmazni kell a [módosított] 2004/18 irányelvvel, illetve a 2014/24 irányelvvel összefüggésben értelmezett 1370/2007 rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerinti odaítélési eljárásra, úgy az ajánlatkérő szabadon mérlegelhet‑e az 1370/2007/EK rendelet (19) preambulumbekezdésére figyelemmel a saját üzemelésű működtetés mértékének megállapításakor, és ezért igazolható lehet‑e a menetrend szerinti kilométerek arányában mért 70%‑os mértékű saját üzemelésű működtetésnek az ajánlatkérő általi megkövetelése?”
Egyrészt hangsúlyozni kell, hogy a Bíróság a Vergabekammer bei der Bezirksregierung Arnsberget (arnsberg kerület kormányzati közbeszerzési tanácsa, Németország) az EUMSZ 267. cikk értelmében vett bíróságnak minősítette (2014. szeptember 18‑iBundesdruckerei‑ítélet, C‑549/13, EU:C:2014:2235, 20–23. pont).
Márpedig a Bíróság elé terjesztett iratok egyikéből sem tűnik ki, hogy e minősítést a jelen ügyben ne lehetne ugyanígy a Vergabekammer Südbayernre (dél‑bajorországi közbeszerzési tanács) is alkalmazni.
Másrészt meg kell jegyezni, hogy a kérdést előterjesztő bíróság az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekben az 1370/2007 rendeleten és a 2004/18 irányelven túlmenően a módosított 2004/18 irányelvre és a 2014/24 irányelvre is hivatkozik.
A 2014/24 irányelv alkalmazhatóságát illetően hangsúlyozni kell, hogy az alapügyben szereplő, közbeszerzési eljárást megindító hirdetményt 2015. március 7‑én, azaz a 2014/24 irányelv releváns rendelkezéseinek átültetésére vonatkozó – ezen irányelv 90. cikke szerinti 2016. április 18‑i – határidő lejártát megelőzően tették közzé.
Márpedig a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatának megfelelően főszabály szerint az az alkalmazandó irányelv, amelyik abban az időpontban van hatályban, amikor az ajánlatkérő szerv kiválasztja az általa követendő eljárást, és véglegesen eldönti, hogy fennáll‑e egy előzetes versenyeztetési kötelezettség a közbeszerzési szerződés odaítélésénél. Ezzel szemben nem alkalmazandók azon irányelv rendelkezései, amely átültetésének határideje ezen időpontot követően járt le (2016. április 7‑iApelski Dariusz ítélet, C‑‑324/14, EU:C:2014:214, 83. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
E körülmények között a 2014/24 irányelv az időbeli hatálya alapján az alapügyben nem alkalmazható.
A kérdést előterjesztő bíróság az együttesen vizsgálandó első és második kérdésével lényegében arra keres választ, hogy az 1370/2007 rendelet 5. cikkének (1) bekezdését úgy kell‑e értelmezni, hogy az autóbusszal végzett személyszállítási közszolgáltatási szerződés odaítélésének eljárása során e szerződésre e rendelet 4. cikkének 7. bekezdése továbbra is alkalmazandó.
Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatban szereplő információk szerint az alapügyben szóban forgó szerződés az 1370/2007 rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerinti közúti személyszállítási közszolgáltatással kapcsolatos, és autóbusszal végzett személyszállítási közszolgáltatásra vonatkozik, azonban anélkül, hogy közszolgáltatási koncessziós szerződés formáját öltené.
Az 1370/2007 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének első mondata értelmében az olyan szerződést, mint amely az alapügyben szerepel, az e rendeletben foglalt szabályoknak megfelelően kell odaítélni.
Mindazonáltal, ha a szerződés nem a 2004/17 irányelvben vagy a módosított 2004/18 irányelvben meghatározott szolgáltatási koncessziós szerződés formájában jelenik meg, az autóbusszal végzett személyszállítási közszolgáltatási szerződéseket az 1370/2007 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének értelmében az ezen irányelvekben meghatározott eljárásokkal összhangban kell odaítélni.
Ezen kívül az 1370/2007 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének harmadik mondata azt írja elő, hogy az autóbusszal végzett személyszállítási közszolgáltatási szerződések odaítélésének ilyen esetére „e cikk (2)–(4) bekezdésének rendelkezései nem alkalmazandók”.
Meg kell tehát állapítani, hogy az 1370/2007 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének második mondata az e rendelet 5. cikke (1) bekezdésének első mondata szerinti főszabálytól való eltérést tartalmaz, amely eltérés pontos terjedelmét az említett rendelet 5. cikke (1) bekezdésének harmadik mondata pontosítja, amely kimondja, hogy e rendelet 5. cikkének (2)–(6) bekezdése nem alkalmazandó.
Ezen 5. cikk vagy az 1370/2007 rendelet egyéb rendelkezései sem tágítják tovább ezen eltérés terjedelmét.
Ebből az következik, hogy az autóbusszal végzett személyszállítási közszolgáltatási szerződés olyan módon történő odaítélése céljából, mint amilyenről az alapeljárásban szó van, kizárólag az 1370/2007 rendelet 5. cikkének (2)–(6) bekezdését nem kell alkalmazni, míg e rendelet egyéb rendelkezései továbbra is alkalmazandóak.
E körülmények között meg kell állapítani, hogy az 1370/2007 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó, autóbusszal végzett személyszállítási közszolgáltatási szerződések odaítélésének esetében e rendelet 4. cikkének (7) bekezdése alkalmazandó.
E következtetést megerősíti az 1370/2007 rendelet célja is.
E rendelet célja ugyanis az 1. cikke (1) bekezdésének első albekezdése értelmében „annak meghatározása, hogy [az uniós] jog szabályainak megfelelően az illetékes hatóságok hogyan avatkozhatnak be a személyszállítás területén az olyan általános érdekű szolgáltatások nyújtásának biztosítása érdekében, amelyek többek között számosabbak, biztonságosabbak, magasabb minőségűek vagy alacsonyabb költséggel járnak, mint azok, amelyek nyújtását a piaci verseny lehetővé tenné”.
Az, hogy az 1370/2007 rendelet jellegénél fogva az általános közbeszerzési rendszerekbe való beavatkozás módjainak szabályozására irányul, azt vonja maga után, hogy e rendszerekhez képest különös szabályokat tartalmaz.
E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy a módosított 2004/18 irányelv általánosan alkalmazandó, míg az 1370/2007 rendelet csak a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásra irányul.
Márpedig mivel e rendelet 4. cikkének (7) bekezdése, valamint a módosított 2004/18 irányelv 25. cikke is alvállalkozással kapcsolatos szabályokat tartalmaz, meg kell állapítani, hogy az előbbi rendelkezés különös szabálynak minősül az utóbbi rendelkezés szabályaihoz képest, és lex specialisként elsőbbséget élvez azzal szemben.
Ilyen feltételek mellett az első és a második kérdésre azt a választ kell adni, hogy az 1370/2007 rendelet 5. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az autóbusszal végzett személyszállítási közszolgáltatási szerződés odaítélési eljárása során e szerződésre e rendelet 4. cikkének (7) bekezdése továbbra is alkalmazandó.
A kérdést előterjesztő bíróság harmadik kérdésével lényegében arra kérdez rá, hogy az 1370/2007 rendelet 4. cikkének (7) bekezdését úgy kell‑e értelmezni, hogy azzal ellentétes, ha az ajánlatkérő 70%‑ban állapítja meg az olyan, autóbusszal végzett személyszállítási közszolgáltatás igazgatásával és ellátásával megbízott szolgáltató általi saját üzemelésű működtetés arányát, mint amilyen közszolgáltatásról az alapügyben szó van.
Az 1370/2007 rendelet 4. cikke (7) bekezdésének első mondata értelmében a pályázati dokumentumoknak és a közszolgáltatási szerződéseknek átlátható módon kell tartalmazniuk, hogy bevonható‑e alvállalkozó, és ha igen, milyen mértékben.
Ebből az következik, hogy az uniós jogalkotó széles mérlegelési jogkört biztosított az illetékes hatóságoknak a jelen rendelet által szabályozott szállítási közszolgáltatások igazgatásának és ellátásának alvállalkozásba adását illetően.
E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy mivel az ajánlatkérő számára nyitva áll a lehetőség, hogy a nyertes ajánlattevőnek a szerződéskötéskor az 1370/2007 rendelet 4. cikkének (7) bekezdése szerint megtiltsa az autóbusszal végzett személyszállítási közszolgáltatás alvállalkozásba adását, az előző pontban említett mérlegelési jogkör magában foglalja annak lehetőségét, hogy az alvállalkozást csak a szerződés egy részére vonatkozóan tiltsa meg.
Ezenkívül, amennyiben alvállalkozót az autóbusszal végzett személyszállítási közszolgáltatás igazgatása és ellátása keretében vonnak be, az 1370/2007 rendelet 4. cikke (7) bekezdésének második mondata nem engedi az adott szerződés teljes mértékű alvállalkozásba adását, mivel azt írja elő, hogy az e szolgáltatással megbízott szolgáltató ennek nagy részét maga köteles nyújtani. E rendelet 4. cikke (7) bekezdésének harmadik mondata alapján csak akkor engedhető meg a teljes alvállalkozói bevonás e szolgáltatások működtetésére, ha a közszolgáltatási szerződés egyidejűleg a személyszállítási közszolgáltatás megtervezéséről, felépítéséről és működtetéséről is rendelkezik.
Ebből következően az 1370/2007 rendelet 4. cikkének (7) bekezdésével nem ellentétes, ha az ajánlatkérő jelentős mértékben korlátozza az alvállalkozók igénybevételét olyan szerződés esetén, mint amilyen az alapügyben szerepel.
A jelen esetben az alapügyben szereplő, közbeszerzési eljárást megindító hirdetmény pályázati dokumentumot képez, amely – amint az az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból egyértelműen kitűnik – átlátható módon tartalmazza, hogy alvállalkozók a szolgáltatás – menetrend szerinti kilométerek arányában mért – 30%‑ának mértékéig vehetők igénybe.
A fentiekre figyelemmel meg kell állapítani, hogy az ilyen korlátozás nem lépi túl azt a mérlegelési jogkört, amelyet az 1370/2007 rendelet 4. cikkének (7) bekezdése ruház az illetékes hatóságokra.
Ennélfogva a harmadik kérdésre azt a választ kell adni, hogy az 1370/2007 rendelet 4. cikkének (7) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes, ha az ajánlatkérő 70%‑ban állapítja meg az olyan, autóbusszal végzett személyszállítási közszolgáltatás igazgatásával és ellátásával megbízott szolgáltató általi saját üzemelésű működtetés arányát, mint amilyen közszolgáltatásról az alapügyben szó van.
A vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. október 23‑i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az autóbusszal végzett személyszállítási közszolgáltatási szerződés odaítélési eljárása során e szerződésre e rendelet 4. cikkének (7) bekezdése továbbra is alkalmazandó.
Az 1370/2007 rendelet 4. cikkének (7) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes, ha az ajánlatkérő 70%‑ban állapítja meg az olyan, autóbusszal végzett személyszállítási közszolgáltatás igazgatásával és ellátásával megbízott szolgáltató általi saját üzemeltetésű működtetés arányát, mint amilyen közszolgáltatásról az alapügyben szó van.

matches: bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság


text:
Az új Pp. jogértelmezési kérdéseivel foglalkozó konzultációs testület ülésén elfogadott állásfoglalások (2018. június 25.)
I. A szakszervezetnek mint munkavállalói érdekképviseleti szervezetnek a tagjától, a kamarai jogtanácsosnak pedig az érdekképviseleti szervezettől származó (annak törvényes képviselője által aláírt), a perbeli képviseletre vonatkozó meghatalmazásra van szüksége.
II. Ha munkaügyi perben a munkavállalói érdekképviseleti szervezet meghatalmazottként saját tagjának perében jár el, az általa meghatalmazott kamarai jogtanácsos jogi képviselőnek minősül akkor is, ha a perben a jogi képviselet kötelező.
A Pp. 514. § (3) bekezdése szerint a saját tagjainak perében meghatalmazottként eljárhat a munkavállalói érdekképviseleti szervezet. Az idézett szabállyal összhangban áll anyagi jogi oldalról a Munka Törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 272. § (7) bekezdése, amely szerint a szakszervezet jogosult a tagját – meghatalmazás alapján – gazdasági és szociális érdekeinek védelme céljából bíróság, hatóság és egyéb szervek előtt képviselni. Mindkét rendelkezésből egyértelmű, hogy a fél (a munkavállaló mint az érdekképviseleti szervezet tagja) meghatalmazása szükséges a szakszervezet perbeli eljárási jogosultságához, meghatalmazotti minőségéhez. A meghatalmazott munkavállalói érdekképviseleti szervezet azonban nyilvánvalóan nem „maga” jár el, hanem ügyvéd, illetve gyakran jogtanácsos útján.
Az ügyvédi tevékenységről szóló 2017. évi LXXVIII. törvény (Üttv.) egységes szabályozást ad az ügyvédi tevékenység gyakorlására jogosultak – köztük az ügyvéd és a kamarai jogtanácsos – tevékenységére. A jogtanácsosi tevékenység kettős természetű: egyes tevékenységi körök nem minősülnek ügyvédi tevékenységnek [Üttv. 2. § (2)-(3) bek.], míg az Üttv. 2. § (1) bekezdés a)-g) pontjaiban taxatíve felsoroltak ügyvédi tevékenységnek minősülnek. A megkülönböztetés lényege: az ügyvédi tevékenységnek nem minősülő tevékenységeket a jogtanácsos önmagában a munkáltatójával fennálló munkaviszonya (munkaviszony jellegű egyéb jogviszonya) alapján végezheti el, amelyek ellátása többlet jogi szabályozást nem igényel, így kamarai tagság nélkül végezhetők. Az ügyvédi tevékenységi körbe vont tevékenységek végzésére azonban kizárólag kamarai tagság mellett, az ügyvédekkel azonos szabályok szerint van lehetőség.
A jogi képviselet ellátása ügyvédi tevékenység [Üttv. 2. § (1) bek. a) pont]. Ebből adódóan a szakszervezet mint munkavállalói érdekképviseleti szervezet munkaviszonyban álló jogtanácsosa pusztán e jogviszonya alapján nem, hanem csak kamarai jogtanácsosként járhat el, akinek képviseleti jogát a megbízás [Üttv. 27. § (1) bek. a) pont] keletkezteti, amelyet főszabályként írásba kell foglalni [Üttv. 29. § (1) bek.]. A képviselet ellátásához továbbá a megbízott kamarai jogtanácsos részére írásbeli meghatalmazást kell kiállítani [Üttv. 34. § (1)-(2) bekezdések], amire a szakszervezet törvényes képviselője jogosult.
A fentiekből következően a munkavállalói érdekképviseleti szervezetnek a tagjától, a kamarai jogtanácsosnak pedig az érdekképviseleti szervezettől származó (annak törvényes képviselője által aláírt), a perbeli képviseletre vonatkozó meghatalmazásra van szüksége.
Az E-ügyintézési tv. 1. § 19. pontjára, 9. § (1) bekezdés b) pontjára és a Pp. 514. § (2) bekezdésére, valamint 608. § (1) bekezdésére figyelemmel, ha munkaügyi perben a szakszervezet meghatalmazottként saját tagjának perében jár el, az általa mint munkavállalói érdekképviselet által meghatalmazott kamarai jogtanácsos jogi képviselőnek minősül. A Ptké. 11. § (6) bekezdése a Pp. 514. § (3) bekezdése alapján meghatalmazott kamarai jogtanácsosra nem vonatkozik, a munkaügyi perekben a speciális rendelkezést kell alkalmazni.
[Pp. 514. § (2)-(3) bek., E-ügyintézési tv. 1. § 19. pont, 9. § (1) bek. b) pont, Mt. 272. § (7) bek., Üttv. 2. §, 27. § (1) bek. a) pont, 29. § (1) bek., 34. § (1)-(2) bek., Ptké. 11. § (6) bek.]
I. Ha a szakértői munkaterv ismeretében a fél kéri a szakértői munka elvégzését – és sem tárgyi, sem személyi jellegű költségkedvezmény nem illeti meg – a bíróság erre irányuló felhívására a szakértő díjának előlegezésére letétbe kell helyeznie a felhívás szerinti összeget.
II. Ha a fél a felhívás szerinti összeget nem helyezi letétbe, és azt a költség előlegezése alól nem mentes ellenfél sem vállalja, a bíróság a bizonyítás elrendelését mellőzi. A bíróság kivételesen más szakértőt rendelhet ki, ha a fél alapos kétségét fogalmazza meg a munkatervben meghatározott szakértői díjjal szemben.
A Pp. 308. § (4) bekezdése szerint, ha a szakértői munka várhatóan nagy költsége miatt a bíróság a fél kérelmére elsődlegesen munkaterv készítésére hívja fel a szakértőt, és a munkaterv ismeretében a fél a bíróság által megadott határidőben nem kéri a szakértői munka elvégzését, azt úgy kell tekinteni, hogy a szakértő alkalmazására irányuló indítványát visszavonta.
Ha a szakértői munkaterv elkészítését követően a fél kéri ugyan a munkatervet készítő szakértő által a szakértői munka elvégzését, de nem előlegezi annak költségét, ugyanakkor a felet valamilyen költségkedvezmény illeti meg, a szakértői bizonyítás elrendelhető. Költségkedvezmény hiányában azonban a bíróság ilyen esetben az alábbiakra tekintettel főszabály szerint mellőzi a szakértői bizonyítás elrendelését.
A Pp. 307. § (1) bekezdése alapján a bíróság indítványra szakértőt rendel ki. A 79. § (1) bekezdése kimondja, hogy törvény eltérő rendelkezése hiányában a bizonyítással járó költségeket a bizonyító fél előlegezi. Ha a bizonyító fél ellenfele nem mentes a költség előlegezése alól és önként vállalja a költséget – vagy annak egy részét –, a bizonyító fél ellenfele előlegezi azt. A 78. § (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a bíróság a kirendelt szakértő díja fedezésére előreláthatóan szükséges összeg letétbe helyezését köteles elrendelni. A Pp. 276. § (4) bekezdés b) pontja alapján a bíróság mellőzi a bizonyítás elrendelését, ha a bizonyítással járó költségek előlegezésére köteles fél – felhívás ellenére – az előlegezési kötelezettségét nem teljesítette.
Mindezek alapján, ha a szakértői munkaterv ismeretében a fél kéri a szakértői munka elvégzését – és sem tárgyi, sem személyi jellegű költségkedvezmény nem illeti meg – a bíróság erre irányuló felhívására a szakértő díjának előlegezésére letétbe kell helyeznie a felhívás szerinti összeget. Ha a fél a felhívás szerinti összeget nem helyezi letétbe, és azt a költség előlegezése alól nem mentes ellenfél sem vállalja, a bíróság a bizonyítás elrendelését mellőzi.
Előfordulhat azonban, hogy a fentiek szerint a költségek előlegezésére köteles fél nem helyezi letétbe a munkatervben megjelölt összeget, de alapos kétségét fogalmazza meg az ott meghatározott szakértői díjjal szemben (pl. igazolja, hogy az előzetesen megjelölt díj nincs arányban az elvégzendő szakértői munkával). Ebben az esetben a bíróság a Pp. 310. § c) pontjának alkalmazásával kivételesen dönthet úgy, hogy más szakértőt rendel ki az ügyben.
[Pp. 78. § (4) bek., 79. § (1) bek., 276. § (4) bek. b) pont, 307. § (1) bek., 308. § (4) bek., 310. § c) pont]
Darabszám: 82 | Megjelenítés: 41 - 45

matches:
§ 19
§ 19
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság


text:
Jogszabályfigyelő 2018 – 38. hét - Jogászvilág - Jogászvilág
Jogszabályfigyelő 2018 – 38. hét - Jogászvilág
Kezdőlap » Jogszabályfigyelő 2018 – 38. hét
E heti összeállításunkban az Európai Unió Bíróságának egy devizahiteles ügyben született ítéletéről, illetve az új polgári perrendtartás értelmezéséről olvashatnak.
EUB döntés devizahiteles perben
Döntés a keresetlevelet visszautasító végzés elleni fellebbezés ügyében
A Kúria az elmúlt héten közleményt adott ki az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: EUB) devizahiteles pereket érintő döntésével kapcsolatban. Az EUB eljárására a Fővárosi Ítélőtábla által előterjesztett előzetes döntéshozatali kérelem alapján került sor. Az ítéletet jelenleg a Kúria Polgári Kollégiuma tanulmányozza, mivel abban az európai bíróság „rendkívül összetett jogkérdéseket” tárgyal.
A kollégiumi vizsgálat eredményének bevárását megelőzően a Kúria rögzíti ugyanakkor, hogy az ítélet szerint az árfolyamkockázatra vonatkozó szerződési feltételek tisztességtelensége érdemben vizsgálható, függetlenül a később született forintosítási és más devizahiteles törvények rendelkezéseitől, illetve a konkrét ügyekben, egyedileg kell a bíróságoknak megállapítaniuk a8 összes körülmény vizsgálata alapján, hogy a fogyasztó „megfelelő időben és tartalommal kapott-e tájékoztatást az árfolyamkockázat viselésére vonatkozó szerződési feltétel gazdasági következményeiről”.
Megjegyzés: kúriai közlemény
A keresetlevelet visszautasító végzés ellen a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Pp.) rendelkezései értelmében fellebbezésnek van helye, amelynek az elbírálása során az ítélet elleni fellebbezésre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
A bíróságok gyakorlatában ugyanakkor eltérések mutatkoznak a tekintetben, hogy milyen döntést hozhat a bíróság akkor, ha a keresetlevelet visszautasító végzés elleni fellebbezést alaposnak találja. E kérdést boncolgatja a Kúria Pp. értelmezésével foglalkozó konzultációs testületének 2018. június 25-ei ülésén elfogadott egyik állásfoglalás.
Eszerint, ha a fellebbezési eljárásban azt állapítja meg a másodfokú bíróság, hogy a keresetlevél a perfelvételre alkalmas, akkor az elsőfokú bíróság keresetlevelet visszautasító végzését megváltoztatva rendelkezik arról, hogy a keresetlevél visszautasítását mellőzi.
Ha a visszautasításra „alapot adó valamely feltétel fennállásának vizsgálatához a szükséges adatok teljes körűen nem állnak rendelkezésre” akkor az a helyes eljárás a konzultációs testület állásfoglalása szerint, ha a másodfokú bíróság a visszautasító végzést hatályon kívül helyezi, és az elsőfokú bíróságot új eljárásra utasítja. Az új eljárásra utasítás alatt ez esetben a keresetlevél újbóli vizsgálatát kell érteni – olvasható a kúriai honlapján.
Végezetül, ha a fél a fellebbezésben „helyesen, az alapul szolgáló indokok kifejtésével megjelöli a másodfokú bíróságtól gyakorolni kért felülbírálati jogkört, de a határozott kérelme ezzel nincs összhangban” akkor a másodfokú bíróság az elsőfokú végzés megváltoztatásáról vagy hatályon kívül helyezéséről is dönthet.
A 45. számú állásfoglalás itt olvasható el teljes terjedelmében.
Megjegyzés: Kúria konzultációs testületének az állásfoglalása

matches: Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria


text:
Európai Bíróság - Korlátozható az interneten keresztüli szerencsejáték kínálat | hírek | Jogi Fórum
Európai Bíróság - Korlátozható az interneten keresztüli szerencsejáték kínálat
2009.09. 8. Jogi Fórum / Európai Közösségek Bírósága
Az Európai Bíróság C-42/07. sz. ügyben hozott ítélete szerint összeegyeztethetőnek tekinthető a szolgáltatásnyújtás szabadságával az a portugál szabályozás, amely megtiltja a BWINHEZ hasonló gazdasági szereplők számára, hogy az Interneten keresztül szerencsejátékokat kínáljanak.
A Bíróságnak a C-42/07. sz. ügyben hozott ítélete - Liga portuguesa de Futebol Profissional (CA/LPFP) és Baw International Ltd kontra Departamento de Jogos da Santa Casa da Misericórdia de Lisboa:
Összeegyeztethetőnek tekinthető a szolgáltatásnyújtás szabadságával az a portugál szabályozás, amely megtiltja a BWINHEZ hasonló gazdasági szereplők számára, hogy az Interneten keresztül szerencsejátékokat kínáljanak.
Tekintettel az Interneten keresztül kínált szerencsejátékokhoz kapcsolódó sajátosságokra a fentihez hasonló szabályozás a bűncselekmények és a csalás elleni küzdelem céljával igazolható.
Annak megelőzése érdekében, hogy a szerencsejátékok Interneten keresztül történő működtetése csalárd célokra vagy bűncselekmények elkövetésére irányuljon, a portugál jogszabályok a több évszázada fennálló, a portugál kormánnyal szoros függőségi viszonyban non profit szervezetként működő Santa Casa da Misericórdia de Lisboa részére biztosítják a sorsolások, lottójátékok és sportfogadások Interneten keresztül történő szervezésének és működtetésének kizárólagos jogát. A szabályozás pénzbírság formájában szankciókat is kilátásba helyezett azokkal szemben, akik az említett kizárólagos jog megsértésével ilyen játékokat szerveznek, vagy reklámoznak.
A gibraltári székhelyű, on-line játékokkal foglalkozó magánvállalkozásként működő Bwint (korábbi nevén: Baw International Ltd), és a Liga Portuguesa de Futebol Profissionalt egyenként 74 500 euró, illetve 75 000 euró összegű pénzbírság megfizetésére kötelezték, mivel szerencsejátékokat kínáltak az Interneten keresztül, és ezeket reklámozták. A Tribunal de Pequena Instância Criminal do Porto – amely előtt a Bwin és a Liga e pénzbírságokat vitatta – arra kíván választ kapni, hogy a portugál szabályozás összeegyeztethető‑e a letelepedés szabadságával, a tőke szabad mozgásával és a szolgáltatásnyújtás szabadságával.
A Bíróság mindenekelőtt úgy véli, hogy a letelepedés szabadsága és a tőke szabad mozgása a jelen ügyben nem alkalmazandó.
A fenti körülmények között a Bíróság megvizsgálta, hogy ellentétes‑e a szolgáltatásnyújtás szabadságával a portugál szabályozás, amennyiben a Bwinhez hasonló, más tagállamban letelepedett és ott jogszerűen hasonló szolgáltatásokat nyújtó gazdasági szereplők számára megtiltja, hogy Portugália területén az Interneten keresztül szerencsejátékokat kínáljanak. Ezen elemzés keretében a Bíróság először is megállapítja, hogy a portugál szabályozás megvalósítja a szolgáltatásnyújtás szabadságának korlátozását.
A Bíróság ugyanakkor emlékeztet arra, hogy a szolgáltatásnyújtás szabadságának korlátozásait nyomós közérdekek igazolhatják. A szerencsejátékok területének közösségi harmonizációja hiányában ugyanis a tagállamok szabadon állapíthatják meg a szerencsejátékokkal kapcsolatos politikájuk célkitűzéseit, és adott esetben szabadon határozhatják meg a kívánt védelem pontos szintjét. A Bíróság azonban rámutat, hogy a tagállamok által előírható korlátozásoknak meg kell felelniük bizonyos feltételeknek: alkalmasnak kell lenniük az érintett tagállam által elérni kívánt célok megvalósítására, és nem léphetik túl az azok eléréséhez szükséges mértéket. Végül a korlátozásokat mindenképpen hátrányos megkülönböztetéstől mentesen kell alkalmazni.
A portugál szabályozás igazolását illetően a Bíróság emlékeztet arra, hogy a bűncselekmények elleni küzdelem Portugália által hivatkozott célja nyomós közérdeknek minősülhet, amely igazolhatja a szerencsejáték-ágazatba tartozó szolgáltatások kínálására felhatalmazott gazdasági szereplőket érintő korlátozásokat. E játékok ugyanis – figyelembe véve a szervezők által megszerezhető összegek nagyságát és a játékosoknak felkínált nyereményeket – bűncselekmények és csalárd cselekmények magas kockázatát rejtik magukban.
A szóban forgó szabályozásnak a fenti cél elérésére való alkalmasságát illetően a Bíróság úgy véli, hogy a szerencsejátékok Interneten keresztül történő működtetésére vonatkozó kizárólagos jogok odaítélése a Santa Casához hasonló, a hatóságok szigorú ellenőrzése alatt álló gazdasági szereplő részére lehetővé teheti e játékok működésének ellenőrzött mederbe történő terelését, és úgy tekinthető, mint amely képes megvédeni a fogyasztókat az üzemeltetők által elkövetett csalásokkal szemben.
A kérdéses rendszer szükségességének vizsgálata kapcsán a Bíróság azon az állásponton van, hogy valamely tagállam joggal tekintheti úgy, hogy azon egyedüli körülmény, hogy valamely, a Bwinhez hasonló gazdasági szereplő jogszerűen kínál az Interneten keresztül az említett ágazatba tartozó szolgáltatásokat a letelepedése szerinti más tagállamban, és hogy főszabály szerint már vonatkoznak rá az utóbbi tagállamban érvényes jogi feltételek és ellenőrzések, nem tekinthető a belföldi fogyasztóknak a csalás és a bűncselekmények veszélyével szembeni védelme megfelelő biztosítékának. Az említett összefüggésben ugyanis a letelepedés helye szerinti tagállam hatóságai a gazdasági szereplők tulajdonságainak és szakmai tisztességének értékelése során nehézségekkel szembesülhetnek.
Ráadásul a fogyasztó és a gazdasági szereplő közötti közvetlen kapcsolat hiánya miatt a Bíróság úgy véli, hogy az Interneten hozzáférhető szerencsejátékok az esetlegesen elkövetett csalások tekintetében eltérő jellegű és megnövekedett jelentőségű veszélyeket hordoznak magukban, mint e játékok hagyományos piacai. Egyébiránt a Bíróság szerint nem kizárt, hogy fennáll annak a veszélye, hogy az a gazdasági szereplő, amely védnöke a fogadásai tárgyát képező egyes sportversenyeknek, valamint az e versenyeken részt vevő bizonyos csapatoknak, olyan helyzetbe kerül, amely lehetővé teszi számára, hogy közvetlenül vagy közvetetten befolyásolja az eredményt, és ily módon növelje nyereségét.
Következésképpen, a szerencsejátékok Interneten keresztül történő hozzáférhetővé tételéhez kapcsolódó sajátosságokra tekintettel a Bíróság úgy ítéli meg, hogy annak megtiltása a Bwinhez hasonló gazdasági szereplők számára, hogy az Interneten keresztül szerencsejátékokat kínáljanak, úgy tekinthető, mint amelyet a csalás és a bűncselekmények elleni küzdelem célja igazol, és ezért összeegyeztethető a szolgáltatásnyújtás szabadságának elvével.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság