text:
⭐BÜNTETŐELJÁRÁS-JOGI FÜZETEK I. Dr. Kovács Gyula FEJEZETEK A BÜNTETŐELJÁRÁSRÓL SZÓLÓ ÉVI XIX. TÖRVÉNYBŐL. I. Fejezet Alapvető rendelkezések
BÜNTETŐELJÁRÁS-JOGI FÜZETEK I. Dr. Kovács Gyula FEJEZETEK A BÜNTETŐELJÁRÁSRÓL SZÓLÓ ÉVI XIX. TÖRVÉNYBŐL. I. Fejezet Alapvető rendelkezések
Download "BÜNTETŐELJÁRÁS-JOGI FÜZETEK I. Dr. Kovács Gyula FEJEZETEK A BÜNTETŐELJÁRÁSRÓL SZÓLÓ 1998. ÉVI XIX. TÖRVÉNYBŐL. I. Fejezet Alapvető rendelkezések"
1 BÜNTETŐELJÁRÁS-JOGI FÜZETEK I. Dr. Kovács Gyula FEJEZETEK A BÜNTETŐELJÁRÁSRÓL SZÓLÓ ÉVI XIX. TÖRVÉNYBŐL I. Fejezet Alapvető rendelkezések Budapest, 20062 2 Írta és szerkesztette: Dr. Kovács Gyula A kézirat lezárva: február 28. Dr. Kovács Gyula, 2006 (A mű szerzői jogvédelem alatt áll)3 3 TARTALOMJEGYZÉK TARTALOMJEGYZÉK... 3 ELŐSZÓ... 4 I. BEVEZETÉS Az új Be. jellemzői Az új törvény alapjául szolgáló elvek... 6 II. A BE. SZERKEZETE... 9 III. ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK Az eljárási feladatok megoszlása A bíróság eljárásának alapja Jog a bíróság eljárásához A bizonyítási teher A védelem joga A hivatalból való eljárás, a büntetőeljárás megindítása és a büntetőeljárás akadályai A hivatalból való eljárás A büntetőeljárás megindítása A büntetőeljárás akadályai Az ártatlanság vélelme Az önvádra kötelezés tilalma Az anyanyelv használata A büntetőjogi felelősség önálló elbírálása A törvény hatálya IV. SZEMELVÉNYEK AZ UTÓBBI IDŐSZAK JOGALKALMAZÓI (BÍRÓI) GYAKORLATÁBÓL V. JEGYZET Jogszabályok, jogszabályhelyek és az állami irányítás egyéb jogi eszközei VI. ELLENŐRZŐ KÉRDÉSEK FORRÁS- ÉS IRODALOMJEGYZÉK Felhasznált irodalom Felhasznált dokumentumok Felhasznált szoftverek TÁRGYMUTATÓ A SZERZŐ EDDIG MEGJELENT MŰVEI Könyvek (tankönyv, tansegédlet, jegyzet) Tudományos cikkek Lektori munka ***4 4 ELŐSZÓ Tisztelt Olvasó! A Büntetőeljárás-jogi füzetek első kötete egy sorozat része, amely elsősorban azoknak a jogalkalmazóknak szól, akiknek munkavégzésük során napi rendszerességgel kell büntető alaki jogi kérdésekkel szembesülniük. Különösen ajánlom ezt a művet a nyomozó hatóság tagjainak, de munkámat jól hasznosíthatják a felsőoktatási intézményekben jogi és igazgatási tanulmányokat folytatók, valamint a Rendőrtiszti Főiskola és a rendészeti szakközépiskolák hallgatói is. Az anyag elkészítésekor az a cél vezérelt, hogy az új büntetőeljárás-jogi törvény (a továbbiakban: új Be.) és az annak végrehajtásával összefüggő jogszabályok vonatkozásában, a gyakorlati alkalmazás szempontjából is hasznos információkhoz juttassam az érdeklődőket. Ebből eredően munkám alapvetően az új Be.-t és a kapcsolódó jogszabályokat ismerteti, rendszerezi, de kitér az olyan jogelméleti, jogtörténeti kérdésekre is, amelyek a tényleges munkavégzést figyelembe véve kevésbé jelentősek. A mű felépítése híven követi az új Be. szerkezetét. Az egyes fejezeteken belül a dőlt (kurzív) betűs szöveg szó szerint a törvényt tartalmazza, a normál betűtípussal szedett rész pedig a kapcsolódó fontosabb fogalmakat ismerteti. Ugyancsak kurzív betűkkel íródtak a magyar nyelvben még nem honos idegen kifejezések. A szövegközti lábjegyzetekbe azok az információk kerültek, amelyek nem tartoznak a törzsanyaghoz, de az új Be. megismeréséhez, értelmezéséhez, alkalmazásához nélkülözhetetlenek (például a jogtörténeti összehasonlítás). A lapalji lábjegyzetekben jellemzően hivatkozások kerültek. A törzsanyag végén szemelvények találhatók a legutóbbi időszak jogalkalmazói (bírói) gyakorlatából, illetve Jegyzet címszó alatt a vonatkozó fontosabb jogszabályokat, jogszabályhelyeket és az állami irányítás egyéb jogi eszközeit ismertetem. Az ellenőrző kérdések, feladatok reményeim szerint segíteni fogják a tudnivalók hatékony elsajátítását. Az anyag a további kutatást, ismeretszerzést megkönnyítendő forrás- és irodalomjegyzékkel, valamint többszörösen permutált tárgymutatóval zárul. Megítélésem szerint munkámat egyfajta segédkönyvként használhatják a jogalkalmazók, illetőleg a mű jól kiegészíti a felsőoktatási intézmények és a rendészeti szakközépiskolák hallgatói számára kötelező irodalmat, valamint az előadások, szemináriumok anyagát. Meggyőződésem, hogy az anyag jelentős mértékben megkönnyíti a büntető alaki jogi ismeretek belsővé tételét, mivel didaktikus, könnyen tanulható (ezt, és a könnyebb tájékozódást szolgálja a lapszéli számozás is). A jogalkalmazóknak sikeres munkavégzést, a hallgatóknak eredményes tanulást kívánok, magamnak pedig erőt, egészséget a Büntetőeljárás-jogi füzetek következő részeinek elkészítéséhez! Budapest, február 28. Dr. Kovács Gyula5 5 I. BEVEZETÉS 1. Bevezetésként az új Be. jellemzőiről és az új törvény alapjául szolgáló elvekről szeretnék néhány gondolatot kifejteni. 1. Az új Be. jellemzői 2. A büntetőeljárásról szóló évi XIX. törvényhez (a továbbiakban: Be.) fűzött miniszteri indokolás szerint a június 30-ig hatályban volt évi I. törvény, noha az elmúlt közel negyed évszázadban számos alkalommal módosították, szerkezetében és megoldásaiban magán viselte annak a korszaknak a jegyeit, amelyben megszületett. A büntetőeljárás történeti rendszereit tekintve az előző eljárási törvény vegyes rendszerű volt: keveredtek benne az inkvizitórius (másképpen: nyomozó vagy úgynevezett faggató elvű) és az akkuzatórius (azaz kontradiktórius vagy vádelvű) eljárás elemei. A bírósági eljárást megelőző fázisban, tehát a nyomozás során uralkodóak voltak az inkvizitórius vonások, míg a bírósági szakaszban az ügyféli per jellegzetességei domináltak. Ugyanakkor a nyomozási szakaszban is fellelhetők voltak bizonyos kontradiktórius elemek (például a védő részvétele számos eljárási cselekménynél megengedett, esetenként kötelező volt), míg a bírósági eljárás sem volt mentes teljesen a nyomozó elvű rendszer jellegzetességeitől (például a felek rendelkezési joga korlátozott volt a bizonyítási eljárásban, amelyet a tényállás feltárására köteles bíróság irányított). 3. A büntetőeljárás több ezer éves történetét vizsgálva három fő rendszer különíthető el: a nyomozóelvű, a vádelvű és a vegyes rendszer. Az első kettőt a szakirodalom egymást kizáróként, a harmadikat pedig a két ellentétes rendszer hibáit kiegyenlítő, optimális rendszerként szokta feltüntetni. 4. A nyomozóelvű (inkvizitórius) eljárásban az officialitás elve érvényesül: a bűnüldöző hatóság nincs kötve a felek indítványaihoz, mivel ebben az eljárásban nincsenek eljárásjogi értelemben vett felek, a funkciómegosztás nem érvényesül, az eljáró hatóság egyesíti a bűnüldözés, a védelem és az ítélkezés funkcióit. Maga az eljárás sem indítványra indul, hanem a hatóság bármilyen módon szerzett értesüléseire. Az eljárás a bűnösség vélelmére épül, a terhelt nem alanya, hanem csak tárgya az eljárásnak, perbeli jogai nincsenek, védekezésre rendszerint csak annyiban van lehetősége, amennyiben ezt számára a bíróság megengedi. A hivatalból lefolytatott vizsgálat eredményét írásba foglalják, a bíróság annak alapján hozza meg ítéletét. A hatóság elméletileg az igazság kiderítésére törekszik, azonban az ehhez felhasználható eszközök például a kínvallatással kicsikart beismerés és az eljárás titkossága a kitűzött cél elérését gyakorta erősen kétségessé teszik. 5. A vádelvű (akkuzatórius) eljárás az inkvizitórius eljárással ellentétben az egymással szembenálló egyenlő jogú felek jogvitája. Az eljárás a sértett kezdeményezésére (rendszerint magánvádra) indul, a bíró feladata csak és kizárólag az igazság megállapítása a jogvita eldöntése útján. A bíró ennek megfelelően passzív, a bizonyítás a felek dolga. A sértett a vádlottal kiegyezhet és a vádat bármikor elejtheti. Az akkuzatórius eljárás jellemzői továbbá a közvetlenség, a szóbeliség, a védekezés szabadsága és a nyilvánosság, az egyéni szabadság biztosítása a bírói önkény ellen. A vádelvű eljárásban az eljárási feladatok megoszlanak, a vád, a védelem és az ítélkezés funkciója személyileg is elkülönül. Az akkuzatórius eljárás az ártatlanság vélelmén alapul, elve az in dubio pro reo, 1 a favor defensionis A tiszta nyomozóelvű rendszer éppúgy, mint a tiszta vádelvű rendszer csak a szakirodalmi vitákban kialakított elméleti modell. E két eljárási forma a valóságban ugyanis külön-külön soha és sehol sem fordult elő, a büntetőeljárás a gyakorlatban mindig is vegyes (tehát a két rendszer elemeit egyaránt fel- 1 Kétség esetén a terhelt javára kell dönteni. 2 Szószerinti fordításban: kegyes védelem, tulajdonképpen (a terheltre nézve) kedvező elbírálást jelent.6 6 használó) volt, a modern eljárásjogok megjelenéséig azonban valamelyik elv döntő túlsúlya mellett. A valódi vegyes rendszer, vagyis a két elv tudatos vegyítése az előnyök kihasználása érdekében a büntetőeljárás legújabb kori történetének eredménye A kontinentális vegyes rendszer vonásai mellett a június 30-ig hatályos eljárási törvényben természetesen kimutathatók voltak azok a sajátosságok, amelyek az úgynevezett szocialista eljárási kódexeket a nyugat-európai perrendtartásoktól megkülönböztették. A hatáskör-elosztás körében ez azt jelentette, hogy a nyugat-európai modellhez viszonyítva a nyomozásban a bíróságok jogköre nálunk viszonylag szűkebbek, a rendőrség jogosítványai ezzel szemben lényegesen szélesebbek voltak. További sajátossága a szocialista típusú eljárási jogoknak és ez az előző eljárási törvényben is dominált az eljárás formalizmusával, valamint a felek rendelkezési jogával szembeni fenntartás volt. 8. Az évi I. törvényhez fűzött kommentár-kísérletek a törvény kifogásolható vonásait a büntető ügyek viszonylag gyors elbírálásának lehetőségével indokolták. Az utóbbi tíz év adatai azonban egyrészt arra engedtek következtetni, hogy a korábban hatályos büntető eljárási törvény nem azokon a pontokon tartalmazott egyszerűsítési lehetőségeket, ahol ez valóban hozzájárulhatott volna az eljárások időtartamának csökkenéséhez; másrészt viszont a védelemhez való jog biztosítékait tekintve az előző eljárási törvény számos részében az úgynevezett európai mérce alatt volt, annak ellenére, hogy a rendszerváltoztatást követő módosítások e téren pozitív változást eredményeztek. 2. Az új törvény alapjául szolgáló elvek 9. Magyarországon a rendszerváltoztatást követően a korábbi gazdasági struktúra összeomlása, a nagyarányú tőkebeáramlás, a privatizáció, a gazdaság átalakulásának belső ellentmondásai, a társadalmi polarizáció, a társadalom egyfajta morális válsága megteremtette a bűnözés szerveződésének, minőségi átváltozásának kriminogén feltételeit. Az elméleti és a gyakorlati szakemberek körében, de össztársadalmi szinten is alapvető egyetértés mutatkozott a tekintetben, hogy a kormányzatnak az eddigieknél hatékonyabb intézkedéseket kell tennie e kirívóan társadalomellenes jelenségek viszszaszorítása, felszámolása érdekében. Felvetődött tehát egy új büntetőeljárási törvény kodifikálásának szükségessége. 10. A munkálatok az új törvény kidolgozására már a kilencvenes évek elején megkezdődtek. A Kormány 1994-ben, határozatban rögzítette az elkészítendő kódex legfontosabb elveit. A büntetőeljárás koncepciójáról szóló 2002/1994. (I. 17.) Kormányhatározat 4 elfogadta a Kormány büntetőeljárás koncepcióját, és elrendelte a határozat mellékletében foglalt szempontok, továbbá a szakmai viták során kialakult álláspontok alapján a törvénytervezet kidolgozását, és annak a Kormány elé terjesztését. 11. A Kormányhatározat kimondta, hogy az igazságügy-miniszter az érdekelt tárcákkal együttműködve a pénzügyi következmények felmérését a törvénytervezet előkészítő munkálataival egyidejűleg végezze el, és a törvénytervezettel együtt terjessze a Kormány elé. A határozat rendelkezett arról is, amely szerint át kellett tekinteni a Büntető Törvénykönyv Általános Részét abból a szempontból, hogy az eljárási törvény kon- 3 Pusztai László: A modern büntetőeljárási jog kialakulása Magyarországon, oldal (Nemzeti Tankönyvkiadó, Budapest, 1994). 4 Hatályon kívül helyezte: 2166/2001. (VI. 29.) Kormányhatározat 1. pontja. Hatálytalan: július 1-től. Hatályon kívül helyezte továbbá: 2269/2001. (IX. 26.) Kormányhatározat 4. pontja.7 7 cepciója milyen módosításokat kíván az anyagi büntetőjogban. Ki kellett alakítani továbbá az új büntetőeljárási törvény szerkezetének tervezetét, illetve az új eljárási törvény tervezetének elkészítése előtt korszerűsíteni kellett az ülnöki rendszert és a kirendelt védői intézményt, valamint önálló törvénytervezetet kellett készíteni az Európa Tanács vonatkozó egyezményeire is figyelemmel a nemzetközi bűnügyi együttműködésről. 12. A Kormányhatározat melléklete értelmében az új büntetőeljárási törvény tervezetét a következő szempontok szerint kellett elkészíteni: 1. A büntetőeljárásban a jelenleginél jobban kellett érvényesülnie a feladatok elkülönítése és ezen belül a funkciómegosztás elvének. Tisztán el kellett határolnia a rendőri, ügyészi és bírói teendőket. 2. Olyan eljárást kellett kialakítani, amelyben legalábbis az alaptípust tekintve érvényesül az a tétel, hogy a büntetőjogi felelősség kérdése a közvetlenség elvének tiszteletben tartásával a tárgyaláson dől el, és amelyben a mainál erőteljesebben érvényre jut a kontradiktórius elv, ezen belül pedig a felek rendelkezési joga. 3. A társasbíráskodás elvét továbbra is fenn kellett tartani, de a mai szabályozáshoz képest szélesíteni kellett az egyesbíró jogkörét. 4. Az alapjogok védelmében a tárgyalást megelőző szakaszban is meg kellett teremteni az egyes eljárási cselekményeknél a bírói közreműködést. 5. A jogorvoslati rendszert akár a három-, akár a négyszintű bírósági szervezet keretében úgy kellett kialakítani, hogy biztosítani lehessen a kétfokú rendes jogorvoslat igénybevételének lehetőségét. 6. A büntetőeljárás során szélesíteni kellett a sértett igényérvényesítési lehetőségeit és eljárási jogosítványait. Megfelelő korlátok között meg kellett engedni, hogy a sértett pótmagánvádlóként járhasson el. 7. Az alaptípusnak tekintendő eljárás mellett ahol a tárgyalás dominál ki kellett alakítani az egyszerűsített eljárásokat, amelyek megfelelő alkalmazása lehetőséget ad az ügyek differenciált elbírálására. 8. Az eljárási reform sikerének érdekében az igazságügyi szervezeti jog szabályozási területére eső problémákat (ülnökrendszer, védői kirendelés) meg kellett oldani. 13. Az előkészítő munka abból indult ki, hogy az új kódexnek építenie kell a magyar eljárási jog megőrzésre, illetve újjáélesztésre érdemes hagyományaira, figyelemmel kell lennie a jog-összehasonlítás alapján kimutatható nemzetközi tendenciákra, valamint a Magyar Köztársaság által vállalt nemzetközi kötelezettségekre, és nem lehet érzéketlen az igazságszolgáltatással szemben megfogalmazott társadalmi elvárásokkal szemben Az új Be. kuriózumként vonult be a XX XXI. század jogtörténetébe. A törvényt az Országgyűlés március 10-i ülésnapján fogadta el, kihirdetésére március 23-án került sor. Az új Be. a 607. kivételével július 1-jén lépett hatályba; a 607. hatálybalépéséről január 1-jével az évi CX. törvény 163. (1) bekezdése rendelkezett. Az eredeti változat szerint az új Be. hatálybalépésének a napja január 1-je lett volna. Az érvényes, de nem hatályos törvény rendelkezéseit a hatályba lépésig az Országos Ítélőtábla székhelyének és illetékességi területének megállapításáról, valamint az igazságszolgáltatás működését érintő egyes törvények módosításáról szóló évi CX. törvény; a szervezett bűnözés, valamint az azzal összefüggő egyes jelenségek elleni fellépés szabályairól és az ehhez kapcsolódó törvénymódosításokról szóló évi LXXV. törvény; az új Be. módosításáról szóló évi I. törvény; a büntető jogszabályok és a hozzájuk kapcsolódó egyes törvények módosításáról 5 Kovács Gyula: A rendőrség helyzete és feladatai a büntetőeljárásról szóló évi XIX. (új) törvénnyel összefüggésben. ORFK Tájékoztató, 4/2002. szám, oldal (Országos Rendőr-főkapitányság, Budapest, 2002).8 8 szóló évi II. törvény, valamint a polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény, a nemzetközi magánjogról szóló év 13. törvényerejű rendelet és az új Be. módosításáról szóló évi XXX. törvény módosította A Be. rendelkezéseit a hatálybalépéstől a kézirat lezárásig a következő törvények, illetve alkotmánybírósági határozatok módosították: 41/2003. (VII. 2.) AB határozat; az Európai Unió tagállamaival folytatott bűnügyi együttműködésről szóló évi CXXX. törvény; 14/2005. (V. 7.) AB határozat; az Európai parlament magyarországi képviselőinek jogállásáról szóló évi LVII. törvény; a Be. módosításáról szóló évi CXXXII. törvény; 20/2005. (V. 6.) AB határozat; a Btk. és más törvények módosításáról szóló évi XCI. törvény; a jogi segítségnyújtásról szóló évi LXXX. törvény; az igazságügyi szakértői tevékenységről szóló évi XLVII. törvény. *** 6 Kovács Gyula A nyomozás ügyészi irányítása és a nyomozó hatóság önállósága. Belügyi Szemle, 7 8/2003. szám, oldal (BM Kiadó, Budapest, 2003).9 9 II. A BE. SZERKEZETE 16. A Be. hat részből, harminc fejezetből, a fejezeteken belül címekből, ezen belül alcímekből, illetve szakaszokból (mindösszesen: hatszázhét szakasz) áll. A szakaszok az általános jogtechnikai felosztásnak megfelelően bekezdésekre, pontokra, alpontokra és fordulatokra tagolódnak. 17. Az első rész ( ), amely a Be. úgynevezett statikus részét foglalja magában, nyolc fejezetet tartalmaz. Alapvető rendelkezések (I. Fejezet) A bíróság (II. Fejezet) Az ügyész (III. Fejezet) A nyomozó hatóság (IV. Fejezet) A büntetőeljárásban részt vevő személyek (V. Fejezet) Az eljárási cselekményekre vonatkozó rendelkezések (VI. Fejezet) A hatodik fejezet három címből áll. A bíróság, az ügyész és a nyomozó hatóság eljárási cselekményeinek általános szabályai (I. Cím) Általános eljárási szabályok (II. Cím) Felvilágosítás-adás és a nyilvánosság tájékoztatása a büntetőeljárás során (III. Cím) A bizonyítás (VII. Fejezet) A hetedik fejezet hét címből tevődik össze. A bizonyítás általános szabályai (I. Cím) A tanúvallomás (II. Cím) A tanú védelme (III. Cím) A szakvélemény (IV. Cím) A tárgyi bizonyítási eszköz és az okirat (V. Cím) A terhelt vallomása (VI. Cím) A bizonyítási eljárások (VII. Cím) Kényszerintézkedések (VIII. Fejezet) A nyolcadik fejezet tíz címet ölel fel. Az őrizetbe vétel (I. Cím) Az előzetes letartóztatás (II. Cím) A lakhelyelhagyási tilalom és a házi őrizet (III. Cím) Az ideiglenes kényszergyógykezelés (IV. Cím) Az úti okmány elvétele (V. Cím) Az óvadék (VI. Cím) A házkutatás, a motozás és a lefoglalás (VII. Cím) Számítástechnikai rendszer útján rögzített adatok megőrzésére kötelezés (VIII. Cím) A zár alá vétel és a biztosítási intézkedés (IX. Cím) Az eljárás rendjének biztosítása (X. Cím) 18. A második rész ( ), a Be. úgynevezett dinamikus szakasza, további folyamatos számozással jelölt két fejezetből áll. A nyomozás (IX. Fejezet) A kilencedik fejezet hat címet tartalmaz. Általános rendelkezések (I. Cím) A büntetőeljárás megindítása nyomozással (II. Cím) A nyomozás lefolytatása (III. Cím) Jogorvoslat a nyomozás során (IV. Cím) Bírói engedélyhez kötött titkos adatszerzés (V. Cím)10 10 A nyomozási bíró eljárása (VI. Cím) A vádemelés (X. Fejezet) 19. A harmadik rész ( ), amely a bírósági eljárással foglalkozik, öt fejezetből tevődik ki. A bírósági eljárás általános szabályai (XI. Fejezet) A tárgyalás előkészítése (XII. Fejezet) Az elsőfokú bírósági tárgyalás (XIII. Fejezet) A tizenharmadik fejezet öt címből áll. A tárgyalás menete (I. Cím) Az elsőfokú bíróság ügydöntő határozatai (II. Cím) Az elsőfokú bíróság és az ügyész teendői a fellebbezést követően (III. Cím) Tárgyalás az ügyész, a védő távollétében (IV. Cím) A pótmagánvádlóra vonatkozó eltérő rendelkezések (V. Cím) A másodfokú bírósági eljárás (XIV. Fejezet) A tizennegyedik fejezet négy címből áll össze Az általános szabályok (I. Cím) A fellebbezés elintézése (II. Cím) A másodfokú bíróság határozatai (III. Cím) A másodfokú eljárás során hozott nem ügydöntő végzés elleni fellebbezés (IV. Cím) A megismételt eljárás (XV. Fejezet) A tizenötödik fejezet három címet ölel fel. Az elsőfokú bírósági eljárás megismétlése (I. Cím) A másodfokú bírósági eljárás megismétlése (II. Cím) Tárgyalás az ügyek utólagos egyesítésekor (III. Cím) 20. A negyedik részben ( ), amelyben az úgynevezett rendkívüli perorvoslatokkal összefüggő rendelkezések helyezkednek el, négy fejezet szerepel. A perújítás (XVI. Fejezet) A felülvizsgálat (XVII. Fejezet) Jogorvoslat a törvényesség érdekében (XVIII. Fejezet) Jogegységi eljárás (XIX. Fejezet) 21. Az ötödik rész ( ), a külön eljárások keretében nyolc fejezetet tartalmaz. A fiatalkorúak elleni büntetőeljárás (XX. Fejezet) A katonai büntetőeljárás (XXI. Fejezet) A magánvádas eljárás (XXII. Fejezet) A bíróság elé állítás (XXIII. Fejezet) Eljárás a távollévő terhelttel szemben (XXIV. Fejezet) Lemondás a tárgyalásról (XXV. Fejezet) A tárgyalás mellőzése (XXVI. Fejezet) Eljárás a mentességet élvező személyek ügyében (XXVII. Fejezet) 22. A hatodik rész ( ) három fejezetből áll. Különleges eljárások (XXVIII. Fejezet) A huszonnyolcadik fejezet négy címet tartalmaz. Általános szabályok (I. Cím) Az egyes különleges eljárások (II. Cím) A kártalanítás és a visszatérítés (III. Cím) Biztosíték (IV. Cím) A határozatok végrehajtása (XXIX. Fejezet) A huszonkilencedik fejezet három címből áll A végrehajthatóság (I. Cím) A bíróság és az ügyész feladatai a végrehajtás során (II. Cím)11 11 A kegyelmi eljárás (III. Cím) Záró rendelkezések (XXX. Fejezet) 23. A büntetőeljárásról szóló június 30-ig hatályban volt évi I. törvénynek (a továbbiakban: régi Be.) négy fő része volt. A törvény első része (1-120/A. ) tartalmazta a büntetőeljárás-jog statikus szabályait: az alapelvek után rendelkezett az eljárás alanyairól, a bizonyítás szabályairól, ezen belül a bizonyítás eszközeiről, a büntetőeljárás során alkalmazható kényszerintézkedésekről, végül a büntetőeljárás egyéb általános szabályairól. A törvény második, dinamikus részében ( /K. ) leírta az egész büntetőeljárás lehetséges menetét a hatóságok tudomásszerzésétől kezdve az eljárás jogerős befejezésig, valamint szólt a rendkívüli perorvoslatokról. A törvény harmadik része ( /S. ) magában foglalta azoknak a külön eljárásoknak a leírását, amelyekben vagy az elkövető személyére vagy az elkövetett cselekmény jellegére tekintettel az általánostól némiképp eltérő szabályok szerint folytatták le a büntetőeljárást. A törvény negyedik részében ( ) kerültek meghatározásra azok az úgynevezett különleges eljárások, amelyek feladata már nem a büntetőjogi felelősség eldöntése, de ahhoz szervesen, nem egy esetben utólagosan kapcsolódó jogi kérdés eldöntésére szolgátnak. Ezekre az eljárásokra tehát akkor került sor, ha a büntetőjogi felelősségre vonás körén kívül eső kérdésben volt szükséges a bíróság állásfoglalása. 24. A büntető perrendtartásról szóló évi III. törvény (a továbbiakban: büntető perrendtartás), amely december 31-ig volt hatályban, a következő tizennégy fejezetből állt. Alapvető elvek (I. Fejezet); Bíróságok (II. Fejezet); Felek (III. Fejezet); Bizonyítási eszközök (IV. Fejezet); Általános eljárási szabályok (V. Fejezet); Az eljárás megindítása (VI. fejezet); A tárgyalás előkészítése (VII. Fejezet); Bírósági tárgyalás (VIII. Fejezet); Ítéletek és tárgyalás alapján hozott egyéb bírói határozatok (IX. Fejezet); Fellebbezés (X. Fejezet); Perújítás. Perorvoslat a törvényesség érdekében (XI. Fejezet); Különleges eljárások (XII. Fejezet); Büntető határozatok végrehajtása. Bűnügyi költség (XIII. fejezet); Vegyes rendelkezések (XIV. Fejezet). 25. A bűnvádi perrendtartásról szóló évi XXXIII. törvénycikk (a továbbiakban: bűnvádi perrendtartás) január 1-jén lépett hatályba. E büntető alaki jogi kódex harminckét fejezetet tartalmazott: Általános rendelkezések (I. Fejezet); Bírói hatáskör és illetékesség (II. Fejezet); A királyi ügyészség (III. Fejezet); A magánvádló és a magánfél (IV. Fejezet); A védelem (V. Fejezet); Bírák, jegyzőkönyvvezetők és a kir. ügyészség tagjainak kizárása és mellőzése (VI. Fejezet); A bíróság határozatai és közlések (VII. fejezet); A nyomozás (VIII. Fejezet); A vizsgálat (IX. Fejezet); A terheltnek hatóság elé rendelése és kihallgatása (X. Fejezet); Előzetes letartóztatás és vizsgálati fogság (XI. Fejezet); Lefoglalás, házkutatás és személymotozás (XII. Fejezet); A tanúk (XIII. Fejezet); Bírói szemle és szakértők (XIV. Fejezet); A vádirat, a kifogások és az ezekre vonatkozó eljárás (XV. Fejezet); Közvetlen idézés a főtárgyalásra (XVI. Fejezet); A főtárgyalás előkészítése (XVII. Fejezet); Főtárgyalás a törvényszék előtt (XVIII. Fejezet); Főtárgyalás az esküdtbíróság előtt (XIX. fejezet); Perorvoslatok és kijavítás (XX. Fejezet); Újrafelvétel (XXI. Fejezet); Igazolás (XXII. Fejezet); Eljárás az ismeretlenek, a távollevők és a szökevények ellen (XXIII. Fejezet); Eljárás a kiadatás iránti ügyekben (XXIV. Fejezet); Eljárás az évi V. törvénycikk a esetében (XXV. Fejezet); A bűnügyi költségek (XXVI. Fejezet); A magánjogi igény érvényesítése és biztosítása (XXVII. Fejezet); Végrehajtás (XXVIII. Fejezet); Eljárás a járásbíróság előtt (XXIX. Fejezet); Eljárás nyomtatvány útján elkövetett bűncselekmény esetében (XXX. Fejezet); Kártalanítás az ártatlanul szenvedett előzetes letartóztatás, vizsgálati fogság és büntetés esetében (XXXI. Fejezet); Záróhatározatok (XXXII. Fejezet). ***12 12 III. ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK 26. A Be. I. fejezete a törvény alapvető rendelkezéseit tartalmazza. E rendelkezések az eljárás néhány alapelvét, illetve az egész büntetőeljárásban irányadó egyéb szabályokat rögzítik. A büntetőeljárás alapelvei olyan általános elvi tételek, amelyek a büntetőeljárás felépítésének, rendszerének legjellemzőbb ismérveit tartalmazzák, és meghatározzák a büntetőeljárás-jog alkotásának, alkalmazásának lényeges vonásait. A büntetőeljárás alapelvei tehát általános elvi tételek. 27. A büntetőeljárás alapelveit a forrás szerint és a tárgyuknak megfelelően rendszerezhetjük. 28. Az alapelv megjelenési helyére, vagyis forrására figyelemmel lényegében kétféle alapelvet különböztethetünk meg: Alkotmányban meghatározott (alkotmányos) és más jogszabályban megfogalmazott (nem alkotmányos) alapelvet. 29. A tárgy szerinti csoportosítás alapján különbséget tehetünk a szűkebb értelemben vett igazságszolgáltatási tevékenységre, és a tágabb értelemben vett igazságszolgáltatásra, vagyis a büntetőeljárás egészére vonatkozó alapelvek között. Az alapelvek ily módon történő megosztása folytán kapott első csoport tartalmazza a szervezeti alapelveket, a második csoport pedig a működési alapelveket. 30. A szervezeti alapelvek lényegében a bíróságra és a bírósági tevékenységre vonatkozó elvek. Ezek közé soroljuk például: az igazságszolgáltatás kizárólag a bíróság útján; a törvény előtti egyenlőség; a bírák függetlenségének; a társasbíráskodás; az ülnökök részvételének; a bírák választásának és visszahívhatóságának alapelveit. 31. A működési alapelvek azok az általános érvényű, és általában a büntetőeljárás valamennyi szakaszára kiterjedő és irányadó elvek, amelyek a büntetőeljárás tartalmát, felépítését természetesen a szervezeti alapelvek érvényesülésével kölcsönhatásban meghatározzák A Be. első fejezete (1 11. ) az alapvető rendelkezések körében tíz működési alapelvet sorol fel, és rendelkezik a törvény hatályáról. Az alapelvek sorrendben a következők: Az eljárási feladatok megoszlása A bíróság eljárásának alapja Jog a bíróság eljárásához A bizonyítási teher A védelem joga A hivatalból való eljárás, a büntetőeljárás megindítása és a büntetőeljárás akadályai Az ártatlanság vélelme Az önvádra kötelezés tilalma Az anyanyelv használata A büntetőjogi felelősség önálló elbírálása 7 Rudas György (szerk.): Büntetőeljárás-jog, oldal (BM Tanulmányi és Propaganda Csoportfőnökség, Budapest, 1974).13 A büntetőeljárásról szóló évi I. törvény (régi Be.) a büntetőeljárás alapelvei címszó alatt az alábbi tíz alapelvről rendelkezett: A hivatalból való eljárás elve Az ártatlanság vélelme A személyi szabadság és más állampolgári jogok biztososítása A tényállás felderítése és a bizonyítékok szabad értékelése A védelem A jogorvoslati jogosultság Az anyanyelv használata Az eljárási feladatok megoszlása A szóbeliség és közvetlenség A tárgyalás nyilvánossága 34. Az január 1. napján életbelépett büntető perrendtartás első fejezete az alapvető elvek alatt a következő alcímeket tartalmazta: A törvény célja A személyi szabadság biztosítása Terhelő és mentő körülmények figyelembe vétele Bizonyítékok Büntetőeljárás kizárása Többszöri eljárás tilalma Nyilvánosság Az anyanyelv használatának biztosítása Polgári és büntető perben hozott ítéletek viszonya 35. A bűnvádi perrendtartás vegyes rendszeren alapult, tehát a büntetőjog közjogi jellegéből kiindulva, a bűncselekmények üldözését az állam hivatalos kötelességének tekintette. E feladat megoldása céljából a vád, a védelem és az ítélkezés funkcióit szétválasztotta. A bűnvádi eljárási jog vezető elvei az alábbiak voltak: az officialitás és a legalitás elve; az opportunitás elve; az immunitás elve; az ügyfélegyenlőség elve, az ártatlanság vélelme és a favor defensionis elve; az auditur et altera pars elve; az anyagi igazság elve; a szóbeliség, a közvetlenség és a bizonyítékok szabad mérlegelésének elve; a nyilvánosság elve. 36. Néhány vezető elvről részletesebben. A bűnvádi perrendtartás a bűncselekményben sérelmet látott, a melynek megtorlása közérdek volt. A büntetőigény a közt, az államot illette meg, amelynek a sértett tetszésétől függetlenül kellett érvényesülnie. Az officialitás elvéből következett a legalitás elve, amely szerint a közvádhatóság, az államügyészség tartozott vádlóként fellépni a hivatalból üldözendő bűncselekmények megtorlása végett. Az opportunitás elve azt jelentette, hogy bizonyos esetekben a vádhatóság tetszésére volt bízva a vád emelése, noha általában köteles volt vádat emelni a hivatalból üldözendő bűncselekmények eseteiben. Az immunitás elve szemben a polgári per rendelkezési elvével kizárta a büntető per feleinek rendelkezését az állam büntetőigénye felett. A favor defensionis abból állt, hogy: a) a kontradiktórius tárgyalások során az utolsó szó a terheltet és védőjét illette; b) a közvádló vádlott javára is élhetett perorvoslattal; c) a vádlott terhére használt perorvoslat az ő javára szolgálónak is tekintendő volt; d) anyagi semmisségi okot hivatalból rendszerint csak akkor lehetett figyelembe venni, ha az a terheltnek sérelmére szolgált; e) jogegységi határozat terhelt kárára nem szolgálhatott, javára ellenben igen; f) újrafelvételi eljárást elitélt terhére csak az elévülési időn belül, javára bármikor lehetett indítani (vesd össze: 5. pont). Az auditur et altera pars elve azt jelentette, hogy a bűnvádi eljárás során mindkét fél meghallgatandó. 8 8 Bursics Zoltán A magyar bűnvádi eljárási jog vázlata, oldal (Grill Károly Könyvkiadó Vállalata, Budapest, 1947).14 A büntetőeljárás alapelveit korábban tartalmuk, vagyis a büntetőeljárásban betöltött szerepük és jelentőségük szerint is csoportosították. E súly szerinti megkülönböztetést az egyes alapelveknek a büntetőeljárási rendszer tartalmára, struktúrájára gyakorolt hatása alapján végezték el. Az ilyen tartalmi csoportosítás eredményeként nyert például megállapítást az, hogy a büntetőeljárás alapelvei közül jelentőségüket tekintve azok az elvek elsődlegesek, amelyek a büntetőeljárás főszemélyei (a hatóságok, a terhelt és a védő) jogi helyzetének, egymáshoz való viszonyának a közvetlen alakítására irányulnak (hivatalból való eljárás elve, ártatlanság vélelme, védelem elve, stb.). 1. Az eljárási feladatok megoszlása (Be. 1. ) 38. A büntetőeljárásban a vád, a védelem és az ítélkezés egymástól elkülönül. 39. A büntetőeljárás azt a folyamatot öleli fel, amely a büntetőügy megindításától kezdve, egészen annak jogerős befejezéséig tart, illetve a törvény által meghatározott esetekben azt követően is folytatható. 40. A büntetőeljárás során a vád, a védelem és az ítélkezés egymástól elkülönül. A vádat az ügyész, mint közvádló képviseli. Az ügyész helyett a sértett, mint magánvádló, vagy pótmagánvádló szintén emelheti és képviselheti a vádat. A védelmet a terhelt és a védő látja el az eljárás folyamán. Az ítélkezés és ily módon az igazságszolgáltatás a bíróság feladata (38. pont). 41. A június 30-ig hatályban volt régi Be. is vallotta az eljárási feladatok megoszlása elvét [9. (1) bekezdése]. Az évi I. törvényhez fűzött kommentár-kísérletek szerint az eljárási feladatok megosztásának alapelve (az eljárási feladatok elkülönülése) a büntetőeljárásban érvényesülő funkciómegosztást, valamint a funkciókkal kapcsolatos tevékenységet ellátó eljárási alanyok kölcsönös jogi helyzetét, egymáshoz való viszonyát körvonalazta. Az eljárási feladatok elkülönülésének elemei lényegében a következőkben voltak meghatározhatók: a büntetőeljárásban a bűnüldözés, a vád, a védelem és az ítélkezés tevékenysége elkülönült egymástól; bírósági eljárás csak törvényes vád alapján indulhatott; a bíróság annak a személynek a büntetőjogi felelősségéről dönthetett, aki ellen vádat emeltek, és csak olyan cselekmény alapján, amelyet a vád tartalmazott; a bírósági eljárásban a vádlót, a terheltet és a védőt azonos jogok illették meg A büntető perrendtartás az eljárási feladatok megoszlásának elvét nem nevesítette, noha pl. a 38. (1) bekezdés első mondata utalt arra, hogy a vád képviselete az eljárásban a magánvád esetét kivéve az ügyész feladata volt. 43. A bűnvádi perrendtartás a büntetőjog közjogi jellegéből kiindulva, a bűncselekmények üldözését az állam hivatalos kötelezettségének tekintette. E feladat megoldása céljából a vád, a védelem és az ítélkezés funkcióit szétválasztotta (lásd: 35. pont). Vád nélkül bírói eljárást nem engedett, viszont egyes kivételektől eltekintve, a közvádló kötelességévé tette a bűncselekmények üldözését. 2. A bíróság eljárásának alapja (Be. 2. ) 44. A bíróság az ítélkezés során vád alapján jár el. 45. A bíróság csak annak a személynek a büntetőjogi felelősségéről dönthet, aki ellen vádat emeltek, és csak olyan cselekmény alapján, amelyet a vád tartalmaz. 46. A bírósági eljárás alapját csak a törvényes vád képezheti. További követelmény az, hogy csak a megvádolt személy büntetőjogi felelősségéről, és csak a vádban megjelölt cselekményről lehet dönteni. A vád kereteit a vádiratban leírt cselekmény (a vádirat tényállása), előállítás esetén a feljegyzésben rögzített és a tárgyaláson szóban elő- 9 Büntetőeljárás-jog: oldal.15 15 adott tényállás határozza meg. 10 A vádat az ügyész, illetve meghatározott esetekben a sértett, mint magánvádló vagy pótmagánvádló képviseli (vesd össze: 40. pont). A fiatalkorúak elleni, valamint a katonai büntetőeljárásban a vádat akkor is csak az ügyész képviselheti, ha a vád képviselete egyébként a sértett, mint magánvádló jogkörébe tartozna (44. pont). 47. A vád a bíróságot köti a vád tartalmához a vádemeléstől kezdődően, mind a személy, mind pedig a tényállás tekintetében. Ennek értelmében a bíróság egyrészt a vádat nem terjesztheti ki, másrészt a vádat köteles kimeríteni, vagyis a bíróság valamennyi, a vádban foglalt büntetőjogi felelősség alapjául szolgáló cselekményt elbírálja. A vád kiterjesztésére kizárólag az ügyész jogosult. (Lásd: 45. és 134. pont.) 48. A régi Be. a bíróság eljárásának alapját az eljárási feladatok megoszlása alapelv alatt tárgyalta [9. (2) bekezdése]. A korábbi törvény szövege szinte szó szerint egyezik a Be. 2. -ának rendelkezéseivel (lásd: 41. pont). Az évi I. törvényhez fűzött kommentárok alapján törvényes volt a vád, ha azt a büntetőeljárási jogszabályban megjelölt szerv (ügyész) vagy magánszemély (sértett), a törvény által előírt formai és tartalmi követelmények, megtartásával terjesztette elő. A személyi kötöttség azt jelentette, hogy a már megindult bírói eljárás keretében a bíróság vádlottként nem vonhatott felelősségre olyan személyt, akivel szemben az ügyész vádat nem emelt, és azt is, hogy eredetileg meg nem vádolt személyt nem vonhatott a bírósági tárgyalás folyamán vádkiterjesztéssel az eljárás hatálya alá. A vádhoz kötöttség elsősorban arra vonatkozott, hogy a bíróság csupán olyan tényállást tehetett ítélkezése tárgyává, vagyis a vádlott büntetőjogi felelősségét csupán annak a tényállásnak a tekintetében vizsgálhatta, amelyet a vád tartalmazott. E kötelezettség másodsorban viszont azt jelentette, hogy a bíróságnak a vádat ki kellett merítenie, vagyis mindazon tényállás, történés vonatkozásában ítéletet, érdemi határozatot kellett hoznia, amelyet a vádló a vád tárgyává tett A büntető perrendtartás a bíróság eljárásnak alapja elvet nem deklarálta, azonban ez az elv a törvény számos szakaszából levezethető volt. Pl. a 137. érelmében az ügyész a nyomozás befejezése után, ha pedig az ügy nyomozás nélkül kellően felderítettnek látszott, nyomozás mellőzésével vádiratot készített és azt az illetékes bíróságnak nyújtotta be. A bíróságnak a vádirat benyújtása után intézkedési kötelezettsége volt ( ). 50. A bűnvádi perrendtartás vád nélkül bírói eljárást nem engedett (vesd össze: 43. pont). 3. Jog a bíróság eljárásához (Be. 3. ) 51. Mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt vádról bíróság döntsön. 52. Bűncselekmény elkövetése miatt bárkinek a felelősségét megállapítani, és emiatt vele szemben büntetést kiszabni egyedül a bíróság jogosult. 53. A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 57. -ának (1) bekezdése rögzíti, hogy a Magyar Köztársaságban a bíróság előtt mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el. Ez az elv érvényesül, például a vádemelés elhalasztása esetén (Be ), ha a gyanúsított a határozat ellen panasszal él, és a nyomozás megszüntetésének feltételi nincsenek meg. Ilyenkor az ügyész vádat emel [51. pont, Be (1) bekezdés a) pontja]. 54. Tehát az a szabály, amely szerint mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt vádról bíróság döntsön, a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróhoz való jogot jelenti, de nem jelenti egyúttal azt is, hogy a gyanúsított minden ügyben vád- 10 Forrás: a Legfőbb Ügyészség Ig. 770/2003. Legf. Ü. számú emlékeztetője a Be. alkalmazásának egyes kérdéseiről (a továbbiakban: Emlékeztető), 1. pont (Legfőbb Ügyészség, Budapest, 2003). 11 Büntetőeljárás-jog: oldal.16 16 emelésre késztetheti a vádhatóságot. Ha a gyanúsított a megrovás alkalmazása mellett, illetve a hivatalból kezdeményezett eljárási kegyelem címén megszüntetett nyomozás, továbbá a vádemelés elhalasztása, illetőleg a katonai büntetőeljárásban a fegyelmi eljárásra utalás miatti ügyészi döntés ellen panaszt jelent be, és a nyomozás megszüntetésének feltételei nincsenek meg, az ügyben vádat kell emelni (51. pont) A bűnösségről és a büntetésről való döntés bírói monopóliuma fejeződik ki abban, hogy a bűncselekmény elkövetése miatt bárkinek a felelősségét megállapítani és emiatt vele szemben büntetést kiszabni egyedül a bíróság jogosult. Kizárólag a bírósági eljárás biztosítja a pártatlan és igazságos döntéshez szükséges feltételeket (52. pont). 56. A Magyar Köztársaság bíróságai védik és biztosítják az alkotmányos rendet, a természetes személyek, a jogi személyek és a jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek jogait és törvényes érdekeit, büntetik a bűncselekmények elkövetőit [Alkotmány 50. (1) bekezdése]. A Magyar Köztársaságban az igazságszolgáltatást a bíróságok gyakorolják [a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi LXVI. törvény (a továbbiakban: Bszi.) 1. ]. A bírák függetlenek, és csak a törvénynek vannak alárendelve, a jogszabályok alapján meggyőződésüknek megfelelően döntenek, az ítélkezési tevékenységükkel összefüggésben nem befolyásolhatók, és nem utasíthatók [Alkotmány 50. (3) bekezdése, Bszi. 3. ]. 57. A régi Be. általános rendelkezései, a büntető perrendtartás alapvető elvei, illetve a bűnvádi perrendtartás általános rendelkezései a jog a bíróság eljáráshoz alapelvet nem tartalmazták. 4. A bizonyítási teher (Be. 4. ) 58. A vád bizonyítása a vádlót terheli. A kétséget kizáróan nem bizonyított tény nem értékelhető a terhelt terhére. 59. Az ártatlanság vélelmét a vádlónak kell megdöntenie. Ez a bizonyítási teher fő szabályként kell, hogy érvényesüljön. Az ügyész bizonyítási kötelezettségének terjedelme a büntetőjogi felelősségre vonás eldöntéséhez szükséges tények körében határozható meg, amely egyaránt felöleli a bűnösség és az ártatlanság megállapítására vonatkozó adatokat, tényeket. A bizonyítási teher alól két kivétel ismeretes. Az egyik a rágalmazás esetében a valóság bizonyításának szabályaiban lelhető fel, a másik pedig a magánvádló bizonyítási kötelezettsége (58. pont). 60. Az ártatlanság vélelméből következik az in dubio pro reo elve, miszerint a kétséget kizáróan nem bizonyított tény nem értékelhető a terhelt terhére (lásd: 5. és 58. pont). 61. A régi Be. az ártatlanság vélelmének alapelvéből vezette le a bizonyítási teher viselésének, illetőleg a bizonyítási kötelezettségnek és a kétségek értékelésének szabályait [3. (2) bekezdése és 61. (4) bekezdése]. A korabeli álláspont szerint az ártatlanság vélelmének következménye volt, hogy a büntetőeljárásban a bizonyítási teher nem a terheltre, hanem a büntetőügyekben eljáró hatóságokra hárult. Az a tény ugyanis, hogy az eljárás alá vont személy ártatlanságát a törvény objektíve vélelmezte, a vélelem szerkezete és szabályai értelmében a hatóságra hárította a vélelem megdöntéséhez szükséges tények bizonyításával együtt járó kötelezettségeket. Ezt juttatta kifejezésre a régi Be. 3. (2) bekezdés első mondata, amely kimondta: a bűnösség bizonyítása a büntetőügyekben eljáró hatóságokat terheli. Az ártatlanság vélelmének érvényesüléséből következett továbbá, hogy a bizonyítás során a büntetőjogi felelősségre vonással kapcsolatban felmerült, és az objektív igazságnak megfelelően tisztázásra nem került tények a terhelt terhére nem voltak róhatók. 13 A régi Be. 61. (4) bekezdése szerint a kétséget kizáróan nem bizonyított tényt a terhelt terhére értékelni nem lehetett. 12 Emlékeztető: 2. pont. 13 Büntetőeljárás-jog: oldal.17 A büntető perrendtartás alapvető elvei a bizonyítási teher alaptételét nem nevesítették. 63. A bűnvádi perrendtartás a hatóság bizonyítási kötelezettségét ugyancsak az ártatlanság vélelmének elvéből vezette le (vesd össze: 61. pont). A kódex abból indult ki, hogy a terhelt nem bűnös (praesumptio boni viri), ezért nem neki kellett az ártatlanságát bizonyítania, hanem a vádló kötelezettsége volt a vádlott bűnösségének bizonyítása [in dubio pro reo (lásd: 5. és 60. pont)] A védelem joga (Be. 5. ) 64. A terheltet megilleti a védelem joga. 65. Mindenkinek joga van ahhoz, hogy szabadlábon védekezzék. E jogot korlátozni, illetőleg bárkinek a szabadságát elvonni csak az e törvényben meghatározott okból és a törvényben meghatározott eljárás alapján lehet. 66. A terhelt személyesen védekezhet, és a védelmét az eljárás bármely szakaszában védő is elláthatja. A bíróság, az ügyész és a nyomozó hatóság biztosítja, hogy az, akivel szemben a büntetőeljárást folytatják, az e törvényben meghatározott módon védekezhessék. 67. A védő eljárása az e törvényben meghatározott esetekben kötelező. 68. E jogosultság az Alkotmány 57. (3) bekezdés első mondatán alapul, amely szerint: a büntetőeljárás alá vont személyeket az eljárás minden szakaszában megilleti a védelem joga. Az Alkotmány idézett rendelkezésével van összhangban a Be. 5. (1) bekezdése (64. pont). A védelemhez való jogosultságból következik, hogy a terhelt a büntetőeljárás során védekezése érdekében szabadon gyakorolhatja jogait. A vele szemben érvényesített büntetőigényt megismerheti, arról álláspontját kifejtheti, a javára szóló körülményeket előadhatja, a hatóság tevékenységével kapcsolatos észrevételeit, indítványait előterjesztheti. Védekezés alatt minden, az előzőekben felsorolt jog gyakorlása értendő. 69. A törvény új, alapvető rendelkezése szerint mindenkinek joga van ahhoz, hogy szabadlábon védekezzék. Ez a kényszerintézkedések elrendelése során összhangban a Be ában írt arányossági követelménnyel, ehhez igazodó felfogású új gyakorlat kialakítását igényli. Az előzetes letartóztatás végső időtartamának törvényben történt meghatározására figyelemmel [a Be (3) bekezdése alapján főszabályként három év], a foglyos ügyekben a soronkívüliséget úgy kell biztosítani, hogy az elsőfokú bíróság az ítéletét az előzetes letartóztatás végső határidejének letelte előtt meghozhassa. 15 A Be a alapján, ha e törvény a kényszerintézkedések alkalmazása esetén az érintett személy alkotmányos jogainak korlátozását megengedi, az ilyen cselekmény elrendelésének az egyéb feltételek megléte mellett is csak akkor van helye, ha az eljárás célja kisebb korlátozással járó más cselekménynyel nem biztosítható. 70. A szabadlábon védekezés jogát az Alkotmány 55. (1) bekezdése a Polgári és politikai jogok nemzetközi Egyezségokmánya 9. Cikk 1. pontjával, valamint az Emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló Egyezmény 5. Cikk 1. pontjával összhangban alapozza meg. Az alaptörvény értelmében, a Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabadságra és a személyi biztonságra, senkit sem lehet szabadságától másként, mint a törvényben meghatározott okokból és a törvényben meghatározott eljárás alapján megfosztani. 71. A Be. a kényszerintézkedések folytán ( ) korlátozza az állampolgári jo- 14 A magyar bűnvádi eljárásjog vázlata, oldal. 15 Emlékeztető: 3. pont.18 18 gokat. A kényszerintézkedések olyan eljárási cselekmények, amelyekkel a hatóságok az eljárás alá vont személy vonatkozásában az egyes állampolgári jogok érvényesülésének gátat szabhatnak. E körben korlátozás alá eshet a személyi szabadsághoz, a személyi sérthetetlenséghez, a levéltitokhoz és a tulajdonhoz való jog, valamint a magánlakás tiszteletben tartásának joga. 72. A terhelt személyesen védekezhet, illetve védelmét az eljárás bármely szakaszában védő láthatja el. A hatóságok a védelem jogának kötelesek érvényt szerezni. E jog megsértése vagy korlátozása az ügy érdemi elbírálására jelentős súlyú befolyással rendelkező eljárási szabálysértés. 73. A védő eljárásának kötelező eseteit főszabályként a Be a sorolja fel. A büntetőeljárásban védő részvétele kötelező, ha a) a terheltet fogva tartják, b) a terhelt süket, néma, vak vagy a beszámítási képességére tekintet nélkül kóros elmeállapotú, c) a terhelt a magyar nyelvet, illetőleg az eljárás nyelvét nem ismeri, d) a terhelt egyéb okból nem képes személyesen védekezni, e) e törvény erről külön rendelkezik. 74. A régi Be. a védelem jogát a büntetőeljárás alapelvei között tárgyalta (6. ). E jog a hatályos büntetőeljárás-jogi törvényhez hasonlóan az általános, mindenkit megillető és az eljárás valamennyi szakában fennálló védelemhez való jogosultság alapelvének érvényesülését nem pusztán deklarálta, hanem a hatóságok kötelezettségeinek az előírásával, konkrétan garantálta is. A régi Be. 6. -ához fűzött miniszteri indokolás szerint, a védelemhez való jog elve tartalmilag azoknak az eljárási jogoknak az összességét jelentette, amelyeket a jogszabály a terhelt számára azért biztosított, hogy a vele szemben érvényesített büntetőigény alapossága, mértéke, valamint az eljáró hatóságok ezzel kapcsolatos tevékenysége vonatkozásában véleményét, álláspontját kifejezésre juttassa, a mellette, a javára szóló körülményeknek hangot adjon, és a hatóságok tevékenységéhez fűzött reflexiót jogi hatállyal előterjessze (például észrevétel, indítvány, jogorvoslat). A védelemhez való jogosultság részint az eljárás alá vont személy (terhelt) saját eljárásjogi helyzetében, másrészt pedig a védő eljárásjogi helyzetében fejeződött ki. A terhelt az eljárásba történt bevonásának időpontjától kezdve védőt választhatott, vagy védőt hatalmazgatott meg. Amennyiben a védelem kötelező volt, de a terhelt védőt nem választott, a hatóságnak kellett a védőről kirendelés útján gondoskodnia A büntető perrendtartás alapvető elvei a védelem jogairól nem rendelkeztek, ellenben a 49. (1) bekezdése kimondta, hogy a terhelt érdekében az eljárás bármely szakaszában védő járhat el. 76. A bűnvádi perrendtartás általános elvei a védelem jogáról nem szóltak, azonban a kódex vezető elveihez kapcsolódó kommentárok hangsúlyozták, hogy a védelem szabad volt, bizonyos esetekben pedig helye volt a kötelező védelemnek is. 17 Az 53. első mondata értelmében a terhelt minden bűnügyben, az eljárás bármely szakaszában élhetett védő közreműködésével. A védelem kötelező eseteit az 56. sorolta fel. 6. A hivatalból való eljárás, a büntetőeljárás megindítása és a büntetőeljárás akadályai (Be. 6. ) A hivatalból való eljárás 77. A bíróságnak, az ügyésznek és a nyomozó hatóságnak kötelessége, hogy az e törvényben megállapított feltételek esetén a büntetőeljárást megindítsa, illetőleg az eljárást lefolytassa. 78. A hivatalból való eljárás elvének követelménye (vesd össze: 36. pont) valamennyi, a büntetőügyekben eljáró hatóságra egyaránt irányadó, azonban a különböző hatósá- 16 Büntetőeljárás-jog: oldal. 17 A magyar bűnvádi eljárási jog vázlata: oldal.19 19 gok feladatait, kötelezettségeit eltérő tartalommal határozza meg. A Be. 6. (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a bíróságnak, az ügyésznek és a nyomozó hatóságnak kötelessége, hogy az e törvényben megállapított feltételek esetén a büntetőeljárást megindítsa, illetőleg az eljárást lefolytassa (77. pont). 79. A bíróság feladata az igazságszolgáltatás. Bíróság dönt ha e törvény eltérően nem rendelkezik a szabadságelvonással, illetve szabadságkorlátozással járó kényszerintézkedésekről. A bíróság az e törvényben meghatározott más feladatokat is ellát. A vádirat benyújtása előtt a bíróság feladatait ha e törvény eltérően nem rendelkezik a nyomozási bíró látja el (Be. 12. ). Az ügyész a közvádló. Az ügyész kötelessége, hogy mind a terheltet terhelő és mentő, mind a büntetőjogi felelősséget súlyosító és enyhítő körülményeket az eljárás minden szakaszában figyelembe vegye. Az ügyész a vádemelés feltételeinek megállapítása végett nyomozást végeztet vagy nyomoz. Ha a nyomozó hatóság önállóan végez nyomozást vagy egyes nyomozási cselekményeket [Be. 35. (2) bekezdése], az ügyész felügyel arra, hogy azt e törvény rendelkezéseit megtartva végezzék, az eljárásban részt vevő személyek a jogaikat érvényesíthessék. Ha az ügyész nyomoz, bármely nyomozó hatóságot annak illetékességi területén nyomozási cselekmény elvégzésére utasíthatja, a legfőbb ügyész az ügy ügyészségi nyomozása során más nyomozó hatóságok tagjait az országos vezető egyetértésével igénybe veheti. Az ügyész ellenőrzi a büntetőeljárás során elrendelt, a személyes szabadság elvonásával vagy korlátozásával járó kényszerintézkedések törvényes végrehajtását. Az ügyész az e törvényben meghatározott feltételek esetén vádat emel, és a bíróság előtt a magánvád és a pótmagánvád esetét kivéve a vádat képviseli, vagy dönt a vádemelés elhalasztásáról, illetőleg részbeni mellőzéséről. Az ügyész a vádat elejtheti vagy módosíthatja. Az ügyész az ügy iratait a bírósági eljárásban megtekintheti, és indítványtételi jog illeti meg az ügyben felmerült minden olyan kérdésben, amelyben a bíróság dönt [Be. 28. (1) és (3) bekezdése, (4) bekezdés első mondata, valamint (5) (7) bekezdése]. A nyomozó hatóság a nyomozást az ügyész rendelkezése alapján vagy önállóan végzi. A nyomozó hatóság önállóan végez nyomozást vagy egyes nyomozási cselekményeket, ha a bűncselekményt maga észlelte, a feljelentést nála tették, vagy arról más módon maga szerzett tudomást. A nyomozás során fel kell deríteni a bűncselekményt, az elkövető személyét, fel kell kutatni és biztosítani kell a bizonyítási eszközöket. A tényállást oly mértékben kell felderíteni, hogy a vádló dönthessen arról, vádat emel-e [Be. 35. és 164. (2) bekezdése]. 80. A hivatalból való eljárás alapelve alól korlátozó kivételeket az anyagi jogi szabályok, vagy a büntetőeljárási törvény határoznak meg. Így a törvény magánszemélyt, vagy más hatóságot jogosít fel a büntetőigény érvényesítésének szükségességével kapcsolatos döntésre. Ide tartozik a magánindítvány (Btk és Be ), a feljelentés [Btk (1) bekezdése és 240. ], a kívánat (Btk ), a mentelmi jog vagy a mentesség felfüggesztése és a hozzájárulás a büntetőeljárás megindításához (Btk. 5. és Be ). 81. A Be. lehetőséget biztosít arra, hogy a büntetőügyekben eljáró hatóságok a büntetőigény érvényesítésének mellőzéséről dönthessenek. Ez azt jelenti, hogy a súlyosabb bűncselekmény mellett a felelősségre vonás szempontjából csekélyebb bűncselekmény miatt a nyomozást vagy a vádemelést részben mellőzzék (Be és 220. ), a vádemelést elhalasszák (Be ), illetve a bírósági eljárást megszüntessék [Be (2) bekezdése és 377. ]. 82. A büntetőeljárás lefolytatására a hivatalból való eljárás elvén túlmenően a törvény a sértettnek is lehetőséget biztosít. Meghatározott esetekben pótmagánvádlóként léphet fel a sértett, ha az ügyész a vádat elejtette, az ügyész, vagy a nyomozóhatóság a feljelentést elutasította, vagy a nyomozást megszüntette (Be. 53. ). A régi Be. a hivatalból való eljárást ugyancsak az alapelvek között helyezte el. E szerint a büntetőügyben eljáró hatóságok az e törvényben megállapított feltételek fennállása esetén kötelesek voltak a büntetőeljárást lefolytatni (2. ). Az évi I. törvényhez kapcsolódó kommentárok értelmében a hivatalból való eljárás alapelve azt jelentette, hogy a hatóságok, a hatáskörükbe tartozó büntetőügyek megindításánál, felderítésénél és eldöntésénél az erre irányuló kezdeményezés vagy indítvány hiányában is kötelesek voltak min-20 20 den törvényes eszközt felhasználni abból a célból, hogy az elkövetőt leleplezzék, a bűncselekmény összes körülményeit feltárják, valamint a büntetőjogi felelősség megállapítására irányuló eljárás törvényes lefolytatásával és eldöntésével az újabb bűncselekmény elkövetését megakadályozzák. Ez az alapelv az eljárásban közreműködő hatóságok aktív magatartását, cselekvésre irányuló kötelezettségét juttatta kifejezésre. Valamennyi hatóságra kötelezettségeket rótt, és ezek a kötelezettségek magánszemélyek cselekvőségétől általában függővé nem voltak tehetők. A hivatalból való eljárás elvéből fakadó követelmények a büntetőügyekben eljáró hatóságok konkrét feladatait nem azonos tartalommal alakították. Másként jelentkeztek e követelményekkel kapcsolatos tennivalók a nyomozási és másképpen a bírósági szakaszban. A hivatalból való eljárás alapelve az új Be. hatályba lépése előtt ugyanúgy nem érvényesült teljes következetességgel, mint napjaikban. A régi Be. is tartalmazott olyan szabályokat, amelyek valamely okból az állam büntetőjogi igényének érvényesülését korlátozták vagy korlátozhatták. E korlátokat a hatályos eljárási joghoz hasonlóan büntető anyagi vagy alaki jogi rendelkezések határozták meg: vagyis a Btk. vagy a Be. írta azokat elő. Attól függően, hogy a korlátozó rendelkezést mely törvény mondta ki, a hivatalból való eljárás anyagi jogi illetve eljárásjogi korlátozásáról beszéltek. Anyagi jogi eredetű korlátok a magánindítvány, a feljelentés és a kívánat voltak. A hivatalból való eljárás alól szélesebb körű kivételt a régi eljárási törvénynek a magánváddal kapcsolatos szabályai jelentettek. A magánvádra üldözendő bűncselekmények esetében a sértett ugyanis egészen addig, amíg az elsőfokú, vagy fellebbezés esetén a másodfokú bíróság ítélethozatalra vissza nem vonult, a büntetőjogi igény érvényesítésének további szükségessége felől belátása szerint dönthetett, tehát a vádat kifejezetten, vagy ráutaló magatartás tanúsításával elejthette (vélelmezett vádelejtés). A magánvádló vádelejtése a bíróságra kötelező volt, és az eljárás feltétlen megszüntetéséhez vezetett A büntető perrendtartás alapvető elvei között a hivatalból való eljárás nem szerepelt. 84. Az officialitás elve a bűnvádi perrendtartás vezető elvei közé tarozott (vesd össze: pont). A 33. első mondta alapján a királyi ügyészségnek kötelessége volt a tudomására jutott, hivatalból üldözendő bűncselekmények tárgyában a nyomozást teljesíteni és a bűnvádi eljárásban a közvádat képviselni. A 94. első mondta pedig úgy rendelkezett, hogy a rendőri hatóságok és közegek kötelesek voltak a nem magánindítványra üldözendő bűncselekményeket külön felhívás nélkül is hivatalból nyomozni és a tudomásukra jutott adatok megjelölésével, valamint a bizonyító tárgyak áttétele mellett az illetékes királyi ügyészségnél följelenteni A büntetőeljárás megindítása 85. Büntetőeljárás csak bűncselekmény gyanúja alapján, és csak az ellen indítható, akit bűncselekmény megalapozott gyanúja terhel. 86. A Be. 6. (2) bekezdése értelmében büntetőeljárás csak bűncselekmény gyanúja alapján és csak az ellen indítható, akit bűncselekmény megalapozott gyanúja terhel (85. pont). Bűncselekmény gyanúja a törvényben meghatározott ténybeli és jogi előfeltételek együttes fennállása esetén valószínűsíthető. 19 Megalapozott gyanú akkor állapítható meg, ha a rendelkezésre álló adatok valósága esetén, illetve a közölt vagy az észlelt tényekből következően a bűncselekmény megtörténte valószínűsíthető. 20 A büntetőeljárás megindítása a bűnüldözői funkciót teljesítő hatóságok kötelezettsége, míg a magánvádas eljárásban ez a sértett feladata. 87. A büntetőeljárás kezdetei szakasza főszabályként a nyomozás. A nyomozás az ügyésznek vagy a nyomozó hatóságnak hivatali hatáskörében, valamint a nyomozó hatóság tagjának hivatali minőségében tudomására jutott adatok alapján vagy feljelentésre indul meg. Nyomozást az ügyész vagy a nyomozó hatóság rendel el, és erről feljegyzést készít. A feljegyzésből ki kell tűnnie, hogy milyen bűncselekmény miatt és ha a feljelentett (elkövetéssel gyanúsítható) személy ismert ki ellen és mikor indítottak nyomozást. Ha nyomozást feljelentésre indítanak, az elrendelését rendsze- 18 Büntetőeljárás-jog: oldal /2003. (VI. 24.) BM-IM együttes rendelet Emlékeztető: 236. pont. Több megjelenítése
A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM r e n d e l e t e a katonai szolgálati viszony méltatlanság címén történő megszüntetésének eljárási szabályairól A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú Részletesebben A 2014. januári és a 2011. januári lezárású Büntetőeljás kiadványok közötti eltérés.
1998. ÉVI XIX. TÖRVÉNY A BÜNTETŐELJÁRÁSRÓL ELSŐ RÉSZ I. FEJEZET ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK Az eljárási feladatok megoszlása 1. A büntetőeljárásban a vád, a védelem és az ítélkezés egymástól elkülönül. A bíróság Részletesebben 1998. évi XIX. törvény. a büntetőeljárásról ELSŐ RÉSZ. I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK. Az eljárási feladatok megoszlása
1998. évi XIX. törvény a büntetőeljárásról ELSŐ RÉSZ I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK Az eljárási feladatok megoszlása 1. A büntetőeljárásban a vád, a védelem és az ítélkezés egymástól elkülönül. A bíróság Részletesebben 1998. évi XIX. törvény a büntetőeljárásról ELSŐ RÉSZ I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK Az eljárási feladatok megoszlása 1. A büntetőeljárásban a vád, a védelem és az ítélkezés egymástól elkülönül. A bíróság Részletesebben Büntetőeljárásjogi és büntetés végrehajtási alapfogalmak
ATALANTA Üzleti Szakközépiskola Büntetőeljárásjogi és büntetés végrehajtási alapfogalmak Készítette: dr. Bednay Dezső Budapest 2009-11 1 Tartalomjegyzék I. rész: A büntetőeljárási jog 4.oldal 1.) A büntetőeljárási Részletesebben B/3. BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI ÉS SZABÁLYSÉRTÉSI JOG
Tartalomjegyzék JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS... 2 ÁLDOZATSEGÍTÉS... 4 PÁRTFOGÓ FELÜGYELET... 6 UTÓGONDOZÁS... 7 Jogi segítségnyújtás Hatáskörrel rendelkező szerv: VEMKH Igazságügyi Szolgálat Jogi Segítségnyújtó Részletesebben Az igazságügyi informatikai szakértés modellezése. Illési Zsolt illesi.zsolt@proteus.hu
Az igazságügyi informatikai szakértés modellezése Illési Zsolt illesi.zsolt@proteus.hu Témák Az igazságügyi szakértői módszertani levelek és a szakértés minősége Az igazságügyi informatikai szakértés modellezése Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK ELŐSZÓ 1952. ÉVI III. TÖRVÉNY A POLGÁRI PERRENDTARTÁSRÓL ELSŐ RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK I.
TARTALOMJEGYZÉK ELŐSZÓ...3 1952. ÉVI III. TÖRVÉNY A POLGÁRI PERRENDTARTÁSRÓL...4 ELSŐ RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK...4 I. Fejezet Alapvető elvek...4 A törvény célja...4 A bíróság feladatai a polgári perben...5 Részletesebben időbeli hatály területi hatály személyi hatály hatály
BÜNTETŐBÍRÓSÁG ELŐTTI ÜGYÉSZI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI 2012. év Kiadja: LEGFŐBB ÜGYÉSZSÉG ISSN 1217-0003 BEVEZETŐ 4 A büntetőbíróság előtti ügyészi tevékenység 2012. évi adatai alapján: jogerős bírósági Részletesebben MUNKAANYAG. Dr. Sóti Kálmán. Nyomozástan I. A büntetőeljárásjog alapjai 1. A követelménymodul megnevezése: Általános őr-és járőrszolgálati feladatok
Dr. Sóti Kálmán Nyomozástan I. A büntetőeljárásjog alapjai 1. A követelménymodul megnevezése: Általános őr-és járőrszolgálati feladatok A követelménymodul száma: 0731-06 A tartalomelem azonosító száma Részletesebben TÖRVÉNYESSÉGE ÉS A BIZONYÍTÉKOK ÉRTÉKELÉSE. A bizonyítás tárgya
TARTALOMJEGYZÉK A Kiadó előszava...3 I. Büntetés-végrehajtási jog...4 1. A büntetés és intézkedés végrehajthatósága, intézkedés a végrehajtás iránt és a végrehajtást kizáró okok. A szabadságvesztés végrehajtásának Részletesebben 25. A SZABÁLYSÉRTÉSI ELJÁRÁSBAN RÉSZT VEVŐ SZEMÉLYEK
25. A SZABÁLYSÉRTÉSI ELJÁRÁSBAN RÉSZT VEVŐ SZEMÉLYEK 25.1. Az eljárás alá vont személy Szabs. tv. 52. (1) Eljárás alá vont személy az, akivel szemben szabálysértési eljárás folyik. (2) Az eljárás alá vont Részletesebben 30/2013. (VI. 28.) BM rendelet. a rendőrség katonai nyomozó hatóságairól és a bűncselekmények parancsnoki nyomozásáról. 1. A katonai nyomozó hatóságok
30/2013. (VI. 28.) BM rendelet a rendőrség katonai nyomozó hatóságairól és a bűncselekmények parancsnoki nyomozásáról A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 604. (4) bekezdés b) pontjában kapott Részletesebben Büntetőeljárási jog Király, Tibor
Büntetőeljárási jog Király, Tibor Büntetőeljárási jog Király, Tibor Publication date 2003-03-31 Szerzői jog 2003-03-31 Tibor, Király; Katalin, Holé; László, Pusztai Kivonat A kötet a büntetőeljárási törvényt Részletesebben http://www.lb.hu/joghat/jk0306.html
Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben 74. A FELLEBBEZÉS ELINTÉZÉSÉNEK ALAKI SZABÁLYAI
szernek az alkalmazására került sor; úgy az eljárási szabályok közül a súlyosítási tilalomra vonatkozóan is a Be. 354. (4) bekezdésének a 2010. május 1. napját megelőző korábbi rendelkezései érvényesülnek. Részletesebben 3. Milyen irányban köti a vád bíróságot?
1.Milyen fő szakaszokra osztható a büntető eljárás? Három fő szakasza van: - Nyomozati szakasz bűncselekmény felderítés, és a bizonyítékok beszerzése.- terhelt nyomozási bíró - Vádemelés e rövid szakaszban Részletesebben Az ítélőtábla másod-, harmadfokú és a törvényszék másodfokú tanácsainak. havi adatszolgáltatása. Büntető ügyszak (katonai ügyszak nélkül)
5. melléklet a 16/2014. (XII. 23.) OBH utasításhoz 5.számú melléklet a 8/2003. OIT szabályzathoz.. év.. hónap... számú minta Az ítélőtábla másod-, harmadfokú és a törvényszék másodfokú tanácsainak havi Részletesebben VÁDKÉPVISELETI V LAP 2015. január 1-től
Elrendelte a 16/2007. (ÜK. 12.) LÜ utasítás (OSAP 1523 nytsz.) VÁDKÉPVISELETI V LAP 2015. január 1-től JOGERŐS! MEGJEGYZÉS: RENDŰ VÁDLOTT 1. ALAPADATOK 1. Az első fokon eljáró (fő)ügyészség:. iktatószám: Részletesebben A MAGYAR KÖZIGAZGATÁS ÁTALAKULÁSA...3
TARTALOMJEGYZÉK A MAGYAR KÖZIGAZGATÁS ÁTALAKULÁSA...3 1. Bevezetés...3 2. Az államigazgatás átalakulása...4 2.1. A központi közigazgatás és annak átalakulása...4 2.2. A területi-helyi államigazgatás átalakulása Részletesebben Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében
Dr. Szalma Mária Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében I. A Szerb Köztársaság Bíróságokról szóló törvénye 1 értelmében az ország legfelsőbb Részletesebben A/3. POLGÁRI ELJÁRÁSJOG
A/3. POLGÁRI ELJÁRÁSJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény, a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény I-XVIII. fejezetei, a 2005.évi Részletesebben BÜNTETŐJOGI SZAKÁG. 1. Nyomozás felügyeleti és vádelőkészítési szakterület
BÜNTETŐJOGI SZAKÁG 1. Nyomozás felügyeleti és vádelőkészítési szakterület 1.1. Az ügyészség fő feladatait az Alaptörvény 29. Cikkének (1) és (2) bekezdése határozza meg. Eszerint a legfőbb ügyész és az Részletesebben T/13860. számú. törvényjavaslat
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/13860. számú törvényjavaslat a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvénynek, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. Részletesebben A közjegyzői nemperes eljárások
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete
Ikt. sz.: RH/206-7/2014 A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete 2014. augusztus 28. Tartalomjegyzék 1. A szabályzat célja... Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA Bfv.III.362/2010/12.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága Budapesten, a 2010. év november hó 23. napján tartott nyilvános Részletesebben LXI. ÉVFOLYAM ÁRA: 1600 Ft 12. SZÁM ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY. Tartalom. Határozatok. 5/2013. BJE jogegységi határozat... 338. Utasítások
LXI. ÉVFOLYAM ÁRA: 1600 Ft 12. SZÁM ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY A LEGFŐBB ÜGYÉSZSÉG HIVATALOS LAPJA BUDAPEST, 2013. december 31. Tartalom Határozatok oldal 5/2013. BJE jogegységi határozat... 338 Utasítások 26/2013. Részletesebben A perújítási eljárással kapcsolatos ügyészi tevékenység vizsgálata
1998. évi XIX. törvény a büntetőeljárásról ELSŐ RÉSZ I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK Az eljárási feladatok megoszlása 1. A büntetőeljárásban a vád, a védelem és az ítélkezés egymástól elkülönül. A bíróság Részletesebben MAGYARORSZÁG ALKOTMÁNYA / ALAPTÖRVÉNYE. (2011. április 25.) ISTEN, ÁLDD MEG A MAGYART. Nemzeti Hitvallás / Nemzeti Nyilatkozat
MAGYARORSZÁG ALKOTMÁNYA / ALAPTÖRVÉNYE (2011. április 25.) ISTEN, ÁLDD MEG A MAGYART Nemzeti Hitvallás / Nemzeti Nyilatkozat Mi, a magyar nemzet tagjai, az új évezred kezdetén, felelőséggel minden magyarért, Részletesebben AZ ELSİ FOKÚ BÍRÓSÁGI TÁRGYALÁS
AZ ELSİ FOKÚ BÍRÓSÁGI TÁRGYALÁS A bíróság eljárásának formái Tárgyalás kötelezı, ha a vádlott büntetıjogi felelısségének megállapítására bizonyítást vesznek fel. Nyilvános ülés, hasonló a tárgyaláshoz Részletesebben Pázmány Péter Katolikus Egyetem Habilitációs Füzetei. Tudományos tevékenységet áttekintő összefoglalás A VÁD TÖRVÉNYESSÉGE. Írta: Belovics Ervin
Pázmány Péter Katolikus Egyetem Habilitációs Füzetei Tudományos tevékenységet áttekintő összefoglalás A VÁD TÖRVÉNYESSÉGE Írta: Belovics Ervin aki a Jog- és Államtudományok tudományágban habilitáció elnyerésére Részletesebben Büntető eljárásjogi és büntetés-végrehajtási alapfogalmak Dr. Béda László 2012. szeptember 26.
Büntető eljárásjogi és büntetés-végrehajtási alapfogalmak Dr. Béda László 2012. szeptember 26. 1998. évi XIX. törvényből lesz a vizsga. Kifejezetten nehéz jogszabály. Két vezérelv irányítja a válogatást: Részletesebben MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA
Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24 Középpontban a a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 62. (2) bekezdése 2011. előtt és Részletesebben Az ítélőtábla másodfokú tanácsainak havi adatszolgáltatása. Katonai ügyszak
A bizonyítás A bizonyítás fogalma A bizonyítási eljárás (vagy bizonyítás) - a hivatalbóli eljárás alapelvén nyugvó, - a hatóság az ügyfelek és az eljárás más résztvevői közreműködésével zajló eljárási Részletesebben az alkotmánybíróság határozatai
2015. október 14. 2015. 20. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 3195/2015. (X. 14.) AB határozat alkotmányjogi panasz elutasításáról... 1384 3196/2015. (X. Részletesebben Jogász Egylet. A kodifikáció során elveszett büntetőeljárási reformok A büntetőeljárási törvény félreérthető rendelkezései
Jogász Egylet A kodifikáció során elveszett büntetőeljárási reformok A büntetőeljárási törvény félreérthető rendelkezései Az Európai Emberi Jogi Bíróság ítéleteiben gyakran megjelenik az a tétel, hogy Részletesebben T/9553. számú. törvényjavaslat. a büntetőeljárások időszerűségének javítása céljából a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény módosításáról
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA T/9553. számú törvényjavaslat a büntetőeljárások időszerűségének javítása céljából a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény módosításáról Előadó: dr. Draskovics Tibor Részletesebben Büntetőjogi Döntvénytár 1979-2007
Dr. Belegi József, Dr. Berkes György, r Dr. Czine Ágnes, Dr. Kónya István, Dr. Márki Zoltán Büntetőjogi Döntvénytár 1979-2007 I. kötet Lap- és Könyvkiadó Kft. Dr. Belegi József, Dr. Berkes György, Dr. Részletesebben 2014. évi LXXXVIII. törvény a biztosítási tevékenységről 1
OptiJUS Opten Kft. I 2014. évi LXXXVIII. törvény 2014. évi LXXXVIII. törvény a biztosítási tevékenységről 1 2016.01.02. óta hatályos szöveg Tartalomjegyzék ELSŐ KÖNYV............................................... Részletesebben I. A projekt által érintett feladat kereteit meghatározó jogszabályok és egyéb rendelkezések felsorolása
JOGSZABÁLYI KERETEK ÖSSZEFOGLALÁSA A Legfőbb Ügyészség intézményi stratégiájának elkészítése ÁROP- 1.1.19-2012-2012-0004 kódszámú projekt társadalmi fenntarthatósági vállalásainak teljesítéséhez kapcsolódóan Részletesebben AZ ORSZÁGOS IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁSI TANÁCS ELNÖKÉNEK TÁJÉKOZTATÓJA
1 AZ ORSZÁGOS IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁSI TANÁCS ELNÖKÉNEK TÁJÉKOZTATÓJA A BÍRÓSÁGOK ÁLTALÁNOS HELYZETÉRŐL ÉS AZ ORSZÁGOS IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁSI TANÁCS IGAZGATÁSI TEVÉKENYSÉGÉRŐL 2003. január 1. 2003. december Részletesebben 1998. évi XIX. törvény. a büntetőeljárásról1 ELSŐ RÉSZ. I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK. Az eljárási feladatok megoszlása
1998. évi XIX. törvény a büntetőeljárásról1 ELSŐ RÉSZ I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK Az eljárási feladatok megoszlása 1. A büntetőeljárásban a vád, a védelem és az ítélkezés egymástól elkülönül. A bíróság Részletesebben A pénzügyi vállalkozás vezető állású személyének megválasztása/kinevezése
A pénzügyi vállalkozás vezető állású személyének megválasztása/kinevezése I. VEZETŐ ÁLLÁSÚ SZEMÉLYEK Az MNB előzetes engedélyével választható meg, illetőleg nevezhető ki a pénzügyi vállalkozásnál vezető Részletesebben 2012. évi... törvény
20.K.33.725/2006/18. 1 A Magyar Köztársaság nevében! A Fővárosi Bíróság a dr. ügyvéd által képviselt felperesnek, a dr. Balogh Edina jogtanácsos (hivatkozási szám: ) által képviselt Közép-magyarországi Részletesebben PÉNZÜGYMINISZTÉRIUM. Szóbeli vizsgatevékenység
A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A JOGI SZEMÉLY ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI (A Ptk. 3:1. -3:48., az egyes jogi személyek átalakulásáról, Részletesebben 2009. évi törvény. a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről
Tervezet! 2009. február 23. 2009. évi törvény a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről Az Országgyűlés kinyilvánítva elkötelezettségét a demokratikus, jogállami Részletesebben A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. és a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a
A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. és a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvények összevetése különös tekintettel Részletesebben Dr. Lajtár István, PhD
LEGFŐBB ÜGYÉSZ 10-1720/68 Ig. 2527/1968. szám A legfőbb ügyész 103/1968. száma k ö r l e v e l e a nyomozás felügyeleti feladatokról a Szabálysértési Kódex hatálybalépése után. I. A szabálysértésekről Részletesebben Kit terhel a bizonyítási teher? bizonyítási teher a vádlót terheli. Sőt, a Be. 75. (2) bekezdése emeli a tétet azzal,
Kit terhel a bizonyítási teher? Látszólag könnyű a kérdésre a válasz a törvény szó szerint kimondja, hogy a bizonyítási teher a vádlót terheli. Sőt, a Be. 75. (2) bekezdése emeli a tétet azzal, hogy a Részletesebben bekezdés] vagy a vádemelés elhalasztását [Be. 222. (2) bekezdés] megelőzően kezdte meg.
42/2008. (XI. 14.) EüM-SZMM együttes rendelet a kábítószer-függőséget gyógyító kezelés, kábítószer-használatot kezelő más ellátás vagy megelőző-felvilágosító szolgáltatás szabályairól A büntetőeljárásról Részletesebben MEGFELELÉSI TÁBLÁZATOK ( 1 )
2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/361 MEGFELELÉSI TÁBLÁZATOK ( 1 ) Az Európai Unióról szóló szerződés Korábbi számozás az Európai Unióról szóló Új számozás az Európai Unióról szóló I. Részletesebben T/17968/10. szám. Az Országgyűlés. a j á n l á s a
T/17968/10. szám Az Országgyűlés Kulturális és sajtó bizottságának Alkotmány- és igazságügyi bizottságának Emberi jogi, kisebbségi és vallásügyi bizottságának Önkormányzati bizottságának a j á n l á s Részletesebben A DEMECSERI SZOCIÁLIS ALAPSZOLGÁLTATÁSI KÖZPONT ALAPÍTÓ OKIRATA EGYSÉGES SZERKEZETBEN
A DEMECSERI SZOCIÁLIS ALAPSZOLGÁLTATÁSI KÖZPONT ALAPÍTÓ OKIRATA EGYSÉGES SZERKEZETBEN Társulási Tanács: Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 9. (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás Részletesebben T/3018. számú. törvényjavaslat. a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/3018. számú törvényjavaslat a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról Előadó: Dr. Trócsányi László igazságügyi miniszter Budapest, 2015. február 1 2015. Részletesebben G y e r m e k e i n k
G y e r m e k e i n k védelmében delmében A jegyzői i gyámhat mhatóság g feladat és hatásk sköre Jogszabályi háttér 1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról, 149/1997.(IX.10.) Részletesebben Dél-dunántúli Regionális Munkaügyi Központ
Dél-dunántúli Regionális Munkaügyi Központ SZMSZ 5. sz. melléklet 4/2010. számú Főigazgatói utasítás a Szabálytalanságok kezelésének eljárásáról Hatályos: 2010. január 1. Dr. Brebán Valéria főigazgató Részletesebben 3. Milyen korlátozások vannak ha vannak egyáltalán a videokonferencia útján beszerezhető bizonyítéktípusok tekintetében?
Végrehajtás korlátozása iránti kérelem Alulírott adós előadom, hogy önálló bírósági végrehajtó előtt számon végrehajtás folyik velem szemben. A végrehajtást kérő: Álláspontom szerint a végrehajtást kérő Részletesebben Az igazságügyi és rendészeti miniszter. /2006. (.) IRM rendelete
Tervezet! 2006. június 12. Az igazságügyi és rendészeti miniszter /2006. (.) IRM rendelete az Állategészségügyi Igazságügyi Szakértői Testület, valamint a Mezőgazdasági Igazságügyi Szakértői Testület szervezetéről Részletesebben A fogalmazói versenyvizsga szóbeli kérdései. I. Civilisztikai témájú kérdések
A fogalmazói versenyvizsga szóbeli kérdései Az alábbi lista sorszámozott része a bíróságok által javasolt kérdéseket, a vastag betűvel szedett rész a szóbeli vizsga átfogó témaköreit tartalmazza. A meghallgatás Részletesebben www.apeh.hu Nyomdai sorszámintervallumok Áfa adóalanyok EVA adóalanyok Közösségi adószámok megerősítése Köztartozásmentes adózók
ELLENŐRZÉS www.apeh.hu Az adózókat terhelő adókötelezettségek jogszerű teljesítéséhez, valamint a költségvetési támogatások jogszerű igénybevételéhez - különösen az áfa visszaigénylések tekintetében - Részletesebben 1992. évi XXII. törvény. a Munka Törvénykönyvéről 1
ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről 1 A törvény hatálya Törvénykönyvét (a továbbiakban: Mt.) érintő módosításokat tartalmaz. A törvény előkészítésére az Országos Részletesebben Tisztelt Alkotmánybíróság! 1. Az alkotmányjogi panasz elbírálása során irányadó jogszabályok:
1 Alkotmánybíróság 1015 Budapest Donáti u. 35-45.. Bíróság útján Ügyszám: Tisztelt Alkotmánybíróság! alábbi Az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 26. (1) bekezdése alapján az a l k o t m Részletesebben Tát Nagyközségi Önkormányzat Képviselőtestületének 6/2006. (III.31.) Kt. sz., 20/2005. (X.25.) Kt. sz. rendeletekkel módosított 18/2003. (XII.1.) Kt.
Tát Nagyközségi Önkormányzat Képviselőtestületének 6/2006. (III.31.) Kt. sz., 20/2005. (X.25.) Kt. sz. rendeletekkel módosított 18/2003. (XII.1.) Kt. sz. rendelete a gyermekek támogatásáról egységes szerkezetben Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
LIX. ÉVFOLYAM ÁRA: 1365 Ft 7. SZÁM ÜGYÉSZ SÉ GI KÖZ LÖNY A LEGFÕBB ÜGYÉSZSÉG HIVATALOS LAPJA BUDAPEST, 2011. júl i us 31. TARTALOM Oldal JOGSZABÁLYOK 2011. évi LXXII. törvény egyes jogállási törvényeknek Részletesebben ADÓZÁSI KÉZIKÖNYVEK AZ ÚJ ÁFATÖRVÉNY MAGYARÁZATOKKAL
ADÓZÁSI KÉZIKÖNYVEK AZ ÚJ ÁFATÖRVÉNY MAGYARÁZATOKKAL Budapest, 2008 Szerzők: Dr. Farkas Alexandra Dr. Kovács Tamás Dr. Kovács-Kozma Zsuzsanna Nagyné Véber Györgyi Dr. Rónai Gábor Száraz Tünde Varga Zoltán Részletesebben A VILLÁM POSTAGALAMB SPORTKLUB FEGYELMI ÉS SPORTETIKAI SZABÁLYZATA
A VILLÁM POSTAGALAMB SPORTKLUB FEGYELMI ÉS SPORTETIKAI SZABÁLYZATA Tartalomjegyzék I. fejezet Bevezető rész 1. A Szabályzat hatálya 2. A Szabályzat és a belső szabályzatok összefüggése II. fejezet III. Részletesebben A Magyar Köztársaságban az igazságszolgáltatást a következő bíróságok gyakorolják:
Az igazságszolgáltatás alapelvei: 1) Hatalom megosztás elve: a hatalmi ágakat felosztják. A bírói hatalmi ág nincs alávetve sem végrehajtó sem trv alkotó hatalomnak. 2) Az igazságszolgáltatás monopóliuma: Részletesebben Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2003.9.23. HU 179 2. A SZEMÉLYEK SZABAD MOZGÁSA A. SZOCIÁLIS BIZTONSÁG 1. 31971 R 1408: A Tanács 1971. június 14-i 1408/71/EGK rendelete a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, Részletesebben Az akkuzatórius és az inkvizitórius büntetőeljárások az Emberi Jogok Európai Egyezményének 5. és 6. cikkeiben meghatározott alapjogok tükrében
Pécsi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar Doktori Iskola Dr. Hajdu Magdolna Éva Az akkuzatórius és az inkvizitórius büntetőeljárások az Emberi Jogok Európai Egyezményének 5. és 6. cikkeiben meghatározott Részletesebben Titkos adat- és infor- mációszerzás a büntető eljárásban. IX. Fejezet V. cím 200. - 206/A.
KÖNYVELŐI MOZGÁSTEREK Etikai szabályzat és titoktartás könyvelői oldalról Fegyelmi vétség Kkt. 174.. 174.. (1) Fegyelmi vétséget követ el az a kamarai tag könyvvizsgáló, könyvvizsgáló cég, aki/amely a) Részletesebben A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület Szervezeti és Működési Szabályzata. A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület
A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA 2008. I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A Sportegyesület jogállása Az Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület alakuló közgyűlése Részletesebben Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben Közigazgatási szankciótan. Gerencsér Balázs Szabolcs PhD. 2010
Közigazgatási szankciótan Gerencsér Balázs Szabolcs PhD. 2010 Történeti áttekintés II. vh előtt alapvetően büntetőjogi irodalom Bűntett / vétség / kihágás Büntetőjogi felelősség (társadalomra veszélyesség) Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
in dubio
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
in dubio
in dubio
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság


text:
A földtörvény és a tőke szabad áramlása – a külföldiek haszonélvezeti jogának megszüntetése | ELTE Jurátus
Az említett jogszabály hatályba lépését követően a Európai Bizottság kötelezettségszegési eljárást indított Magyarország ellen, majd megküldte a kormánynak a törvényt érintő kifogásait. Noha a magyar vezetőség megpróbálta félresöpörni a problémát, nem járt sikerrel. Mivel a Bizottság nem tudta meggyőzni a kormányt a Földtv. jogellenes voltáról, más megoldásra volt szükség. A legfrissebb fejlemények szerint a jogszabály már az Európai Bíróság asztalán van.
A Földtv. legvitatottabb rendelkezése a haszonélvezeti joggal kapcsolatos. A korábbi szabályozás miatt – a külföldiek igen kevés kivétellel szerezhettek csak tulajdonjogot termőföldön – 2014 előtt a termőföldekbe befektetni kívánó külföldi állampolgárok többnyire haszonélvezeti vagy használati jogosultság alapítására irányuló szerződést kötöttek az ingatlantulajdonosokkal.
A jelenlegi törvény azonban ex lege semmisnek nyilvánította azokat a haszonélvezeti jog, illetve az ingatlan használati jogának megszerzésére irányuló szerződéseket, melyek nem közeli hozzátartozó javára köttettek. Emiatt a korábban megkötött szerződések kártalanítás nélkül megszűntek, és 2014. december 31-ig törlésre kerültek az ingatlan-nyilvántartásból.
Noha a tagállamok szabadon alakíthatják a tulajdoni rendszerre vonatkozó szabályaikat, ezt az uniós jog korlátai között kell tenniük. Márpedig az Unió, és nemkülönben minden jogállam egyik legfontosabb alaptézise a tulajdonhoz való jog védelme.
Az EU Alapjogi Chartájának 17. cikke szerint mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogszerűen szerzett tulajdonát birtokolja, használja, azzal rendelkezzen, és azt örökül hagyja. Tulajdonától senkit sem lehet megfosztani, kivéve, ha ez közérdekből, a törvényben meghatározott esetekben és feltételekkel, valamint az ezáltal elszenvedett veszteségekért kellő időben fizetett méltányos összegű kártalanítás mellett történik. A tulajdon használatát, az általános érdek által szükségessé tett mértékben, törvénnyel lehet szabályozni.
Bár a haszonélvezeti jog nem tartozik a szűk értelemben vett tulajdonjoghoz, az öreg kontinens egyik legmeghatározóbb szervének, a strasbourgi Emberi Jogok Európai Bíróságának gyakorlata alapján a hagyományos értelemben vett tulajdonjogon kívül a tulajdonhoz hasonló egyéb jogosultságok, így a bérleti, használati jogok és engedélyek is védelemben részesülnek. Ezt az elméletet osztja az Unió is.
A szóban forgó szerződések kártalanítás nélkül történő megszüntetése tehát elméletben mindenképpen megalapozza az uniós jog megsértését. Így gondolták azok a felperesek is, akik a Szombathelyi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság előtt vitatták, hogy a magyar jogszabály összhangban állna az uniós joggal. A magyar bíróság az Európai Bírósághoz fordult annak megállapítására, hogy a haszonélvezeti és használati jogok megszüntetése, illetve kompenzáció nélküli törlése sérti-e az uniós alapelveket.
A Bíróság főtanácsnokának állásfoglalása szerint Magyarország már azzal is a tőke szabad áramlásának alapelvét sértette meg, hogy semmissé nyilvánította ezeket a szerződéseket. Henrik Saugmandsgaard Øe szerint tehát a méltányos összegű kártalanítás problémáját sem szükséges felvetni, mivel már a szabályozás magja is ellentétben áll az uniós joggal.
A főtanácsnok állásfoglalása nem kötelező a Bíróságra, a döntés pedig még nem született meg. Ettől függetlenül meglepő lenne, ha a Bíróság nem osztaná a főtanácsnok véleményét. A tulajdoni viszonyokba történő beavatkozás – még ha a célkitűzés helyes is – sosem lehet ilyen gyors és erőszakos.
A sérelmet szenvedett külföldi állampolgárok (főként németek és osztrákok) a szerződések megkötésekor a meghatározott időszakra vagy élethosszig szóló haszonélvezeti szerződések költségeit előre kifizették, és ennek megfelelően hozták meg beruházási döntéseiket. A földtörvény értelmében azonban ezen személyek kártérítés nélkül elveszítették haszonélvezeti jogukat, ez pedig nem elfogadható.
Azok, akik hasonló helyzetben vannak, egyelőre nem sokat tehetnek. Mindenképpen meg kell várniuk a Bíróság döntését, mely alapján már megtervezhetik a következő lépésüket. Mindenesetre egy ingatlanjogban jártas ügyvéd felkeresése nem árthat, mivel amennyiben a Bíróság úgy találja, hogy a magyar szabályozás ellentétben áll az uniós joggal, az állam rengeteg kellemetlen eljárásra számíthat, ugyanis akkor a jogaiktól megfosztott befektetők kártérítésért perelhetik majd a magyar államot.
Előző bejegyzésVálasztottbíráskodás napjainkban
Következő bejegyzésKatalónia a függetlenedés útján?

matches: Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
1 Mit jelent a gyakorlatban a jogi értelemben vett szülői felelősség fogalma? Melyek a szülői felelősséggel rendelkező személy jogai és kötelességei?
2 Általában ki gyakorolja a gyermek felett a szülői felelősséget?
3 Ha a szülők nem tudják vagy nem akarják gyakorolni a szülői felelősséget gyermekeik felett, kinevezhető-e helyettük egy másik személy?
4 Ha a szülők elválnak vagy különválnak, hogyan születik döntés a szülői felelősség további gyakorlásáról?
5 Ha a szülők megállapodást kötnek a szülői felelősség tárgyában, milyen alaki szabályokat kell betartani ahhoz, hogy megállapodásuk jogilag kötelező erejű legyen?
6 Ha a szülők nem tudnak megállapodásra jutni a szülői felelősség kérdésében, milyen egyéb, bíróságon kívüli alternatív megoldások vannak a konfliktus rendezésére?
7 Ha a szülők bírósághoz fordulnak, mely kérdésekben hozhat döntést a bíró a gyermekkel kapcsolatban?
8 Ha a bíróság a szülői felügyeletet csak az egyik szülőnek ítéli meg, az egyben azt is jelenti, hogy a jogot gyakorló szülő a másik szülő előzetes megkérdezése nélkül dönthet a gyermeket érintő minden kérdésben?
9 Mit jelent a gyakorlatban, ha a bíróság úgy dönt, hogy a két szülő közösen gyakorolja a szülői felügyeletet?
10 Ha valaki szülői felelősséggel kapcsolatos kérelmet kíván benyújtani, melyik bírósághoz vagy hatósághoz kell fordulnia? Milyen alaki szabályokat kell betartani, és milyen iratokat kell csatolni a kérelemhez?
11 Milyen eljárás érvényes ezen esetekre? Van-e sürgősségi eljárás?
12 Igényelhető-e jogsegély az eljárás költségeinek fedezésére?
13 Lehet-e fellebbezni a szülői felelősséggel kapcsolatban hozott döntés ellen?
14 Bizonyos esetekben előfordulhat, hogy bírósághoz kell fordulni a szülői felelősséggel kapcsolatos döntés végrehajtása érdekében. Milyen bírósághoz kell fordulni és milyen eljárás követendő ilyen esetekben?
15 Mit kell tennem az egy másik tagállamban kibocsátott, szülői felelősségről szóló bírósági határozat e tagállamban történő elismerése és végrehajtása érdekében?
16 E tagállamban mely bírósághoz kell fordulnom az egy másik tagállamban kibocsátott, szülői felelősségről szóló bírósági határozat elismerésének megtámadása érdekében? Milyen eljárás alkalmazandó ilyen esetben?
17 Melyik jogot alkalmazza a bíróság a szülői felelősségről szóló eljárásban, ahol a gyermek vagy a felek nem e tagállamban élnek vagy eltérő állampolgársággal rendelkeznek?
A „szülői felelősség” a kiskorú gyermek feletti hatalmat, valamint a gyermek nevelésére és gondozására irányuló felelősséget foglalja magában.
A polgári törvénykönyv (Burgerlijk Wetboek) 1. könyvének 247. cikke a következőket mondja ki a témában:
1. A szülői hatalom a szülőknek a kiskorú gyermek gondozására és nevelésére irányuló jogát és kötelezettségét foglalja magában.
2. A „gondozás és nevelés” körébe tartozik a gyermek mentális és fizikai jóllétére, valamint biztonságára irányuló gondoskodás és az ezekért vállalt felelősség, valamint a gyermek személyiségfejlődésének elősegítése. A szülők a gyermek gondozása és nevelése során nem alkalmazhatnak mentális és fizikai erőszakot, illetve más megalázó módszert.
3. A szülői hatalom körébe tartozik a szülő kötelezettsége, hogy a gyermek másik szülővel való kapcsolatának fejlődését elősegítse.
4. Az a gyermek, aki felett szülei közös felügyeletet gyakorolnak, a házasság elhalálozáson kívüli más okból való megszűnését, a különválást, a bejegyzett élettársi kapcsolat elhalálozáson kívüli más okból történő megszűnését, illetve – amennyiben a 252. cikk (1) bekezdése szerinti bejegyzés megtörtént – az együttélés megszűnését követően továbbra is jogosult a mindkét szülő általi, egyenlő mértékű gondoskodásra és nevelésre.
5. A (4) bekezdés alkalmazásában a szülők megállapodásban vagy szülői felügyeleti tervben szabályozhatják azon gyakorlati akadályok kezelését, amelyek a házasság elhalálozáson kívüli más okból való megszűnésével, a különválással, a bejegyzett élettársi kapcsolat elhalálozáson kívüli más okból történő megszűnésével, illetve – amennyiben a 252. cikk (1) bekezdése szerinti bejegyzés megtörtént – az együttélés megszűnésével összefüggésben merülhetnek fel, de csak addig és annyiban, amíg az érintett akadályok fennállnak.
A szülőket illeti meg a gyermek gondozására és nevelésére irányuló hatalom és felelősség. E szabály alól azonban vannak kivételek.
Ha a szülők nem képesek vagy nem kívánnak élni szülői hatalmukkal vagy felelősségükkel gyermekeik felett, a szülői hatalmat a bíróság egy másik személyre ruházhatja át.
A házasság felbontását követően mindkét szülő fenntartja a gyermekeik feletti szülői hatalmat. A gyermekek neveléséért és gondozásáért továbbra is mindkét szülő felel. E szabály alól azonban vannak kivételek. Bizonyos esetekben előfordulhat, hogy a bíróság kérelemre az egyik szülőre ruházza a felügyeleti jogot. Az anyaságot vagy apaságot (amelyek fogalmilag nem azonosak a szülői hatalommal), valamint az ezekhez kapcsolódó jogokat és kötelezettségeket emellett a házasság felbontása esetén elkészített szülői felügyeleti tervben eltérően is szabályozni lehet.
A házasság felbontása esetén a közösen elfogadott szabályokat szülői felügyeleti tervbe kell foglalni, amelyet a bíróság ellenőriz. A házasság felbontását a bíróság mondja ki.
Lásd még: https://www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/scheiden/vraag-en-antwoord/checklist-bij-scheiden-of-uit-elkaar-gaan
Az anyasággal vagy apasággal összefüggő jogviták rendezésére az egyik lehetőség a közvetítés.
A bírósági határozat a szülői felügyeleti terv minden elemére kiterjed, ideértve a felügyeleti jogot, a gyermek gondozására és nevelésére vonatkozó feladatok megosztását, valamint a gyermek elsődleges tartózkodási helyét.
Nem. A felügyeleti jogot gyakorló szülő köteles a felügyeleti joggal nem rendelkező szülőt értesíteni a gyermekkel [HM-B1] és a gyermek vagyonával kapcsolatos fontos kérdésekről és köteles egyeztetni a másik szülővel a gyermekre vonatkozó döntésekről. Végső soron azonban a felügyeleti joggal rendelkező szülő hozhatja meg a döntést.
Azt jelenti, hogy mindkét szülőt megilletik és terhelik a felügyeleti joggal rendelkező szülő jogai és kötelezettségei (lásd az 1. kérdést), amennyiben a szülők a szülői felügyeleti tervben a gyermek gondozásával és nevelésével kapcsolatos feladatok eltérő megosztásáról állapodtak meg.
A gyermek feletti felügyeleti jog megszerzése érdekében a gyermek lakóhelye szerint illetékes bírósághoz kell kérelmet benyújtani. A csatolandó dokumentumok a szülő és a gyermek helyzetétől függnek. A szükséges dokumentumokra vonatkozó információ a www.rechtspraak.nl weboldal Eljárási szabályok (procesreglement) Felügyeleti és kapcsolattartási jog (Gezag en omgang) pontjában található. Ebben a kérdésben ügyvéd nyújthat segítséget.
Nincsenek az említett helyzetekre vonatkozó különleges eljárások. Igen, van lehetőség ideiglenes intézkedésekre irányuló eljárásra.
Igen, bizonyos feltételek mellett lehetőség van költségmentesség igénybevételére. E kérdésben további információ a Költségmentességi Tanács (Raad voor Rechtsbijstand) weboldalán található.
Igen, a fellebbviteli bíróságnál (gerechtshof).
Ilyen esetben a rendes bírósági eljárás szabályait kell alkalmazni.
Főszabály szerint semmit nem kell tenni. Ha a tagállam részes fele a Brüsszel IIa. rendeletnek, az elismerés automatikusan történik. E rendeletet Dánia kivételével az Európai Unió minden tagállamában alkalmazni kell.
A fellebbezést a határozatot meghozó ország bíróságánál kell benyújtani.
Hollandiában a családjogi ügyben való fellebbezés során ügyvédi képviselettel kell eljárni. Az ügyvéd a fellebbviteli bíróság hivatalához nyújtja be a fellebbezést. A bíróság családjogi ügyben hozott döntését követően az ügyvédnek három hónap áll rendelkezésre a fellebbezésre. A fellebbviteli bíróság szigorúan érvényesíti e határidőt. A fellebbezés benyújtásának hivatalos napja az a nap, amikor a fellebbezés benyújtására irányuló kérelem beérkezik a bíróság hivatalához.
A holland bíróságok kizárólag a holland jogot alkalmazzák.
Utolsó frissítés: 02/07/2019

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Adópraxis.hu - Az áfa levonhatósága és a számla alaki hibája az Európai Bír
Ez a tartalom 976 napja jelent meg, lehetséges, hogy az itt szereplő információk már nem aktuálisak.
A magyar vonatkozású ügy1 azért került az Európai Unió Bírósága elé, mert az adóhatóság megtagadta a Pannon Gép Centrum Kft. részére nyújtott szolgáltatásokhoz kapcsolódó hozzáadott-értékadónak az általa fizetendő adóból történő levonását.
A szóban forgó ügyben a Pannon Gép Centrum Kft. építőipari kivitelezési munkára szerződést kötött a fővállalkozóval, de a munka elvégzésével alvállalkozót bízott meg. A munka teljesítését követően a Pannon Gép Centrum Kft. az alvállalkozó részére teljesítés igazolást állított ki, melynek megfelelő tartalommal, a teljesítés igazolásban szereplő teljesítési időponttal számla került kibocsátásra. Ugyanakkor a fővállalkozó is kiállította a teljesítés igazolást a Pannon Gép Centrum Kft. részére, melynek alapján, szintén a teljesítés igazolásban szereplő teljesítési időponttal számla került kibocsátásra. A Pannon Gép Centrum Kft. az alvállalkozó által kiállított számla alapján adólevonási jogot gyakorolt. Az adóhatóság az érintett időszak adóbevallását ellenőrzés alá vonta, és megállapította, hogy a fővállalkozó által kiállított teljesítés igazoláson (egyben a Pannon Gép Centrum Kft. által kiállított számlán) feltüntetett teljesítési időpont korábbi, mint a Pannon Gép Centrum Kft. által kiállított teljesítés igazoláson (egyben az alvállalkozó által kiállított számlán) feltüntetett teljesítési időpont. Az ellenőrzés során a Pannon Gép Centrum Kft. és az alvállalkozó egybehangzóan arról nyilatkoztak, hogy a teljesítés igazolás és az annak alapján kiállított számla téves teljesítési időpontot tartalmaz. Ennek megfelelően az alvállalkozó – még az ellenőrzés befejezését megelőzően – a téves számlát érvénytelenítette, és helyette – helyes teljesítési időponttal – új számlát bocsátott ki. Az ellenőrzés befejezését követően az adóhatóság a határozatában a Pannon Gép Centrum Kft-t egyrészt az alvállalkozó által nyújtott szolgáltatáshoz kapcsolódó, a fizetendő adó összegéből levont általános forgalmi adó, másrészt bírság és késedelmi pótlék megfizetésére kötelezte. Az adóhatóság szerint a Pannon Gép Centrum Kft. nem használhatta fel adólevonás céljára az alvállalkozó által eredetileg kiállított számlát, tekintettel arra, hogy e számla nem tartalmazta a munkák alvállalkozó általi teljesítésének helyes időpontját. Ugyanakkor az adóhatóság az új, javított számla alapján sem fogadta el az általános forgalmi adó levonást arra hivatkozással, hogy nem biztosított a számlák folyamatos sorszámozása. Ezt a megállapítást azért tette az adóhatóság, mert az ugyanazon a napon kiállított sztornó számla és javított számla két eltérő sorszámozást használt, konkrétan a sztornó számla sorszáma a „2007”-es számmal, míg a javított számla sorszáma a „JESB2008” megjelöléssel kezdődött. A Pannon Gép Centrum Kft. a határozattal szemben fellebbezést nyújtott be, melyet a másodfokú adóhatóság elutasított, és ezzel az
elsőfokú adóhatóság határozatát helyben hagyta. A Pannon Gép Centrum Kft. keresetet nyújtott be a Baranya Megyei Bírósághoz. Az eljárás során a Bíróság megállapította, hogy a Legfelsőbb Bíróság által értelmezett és az adóhatóság által alkalmazott nemzeti szabályozás szerint az adóalany csak alakilag és tartalmilag hiteles számla alapján élhet levonási jogával, így a levonási jog nem gyakorolható, ha a számla bármilyen alaki hibát tartalmaz. Ennek a gyakorlatnak megfelelően vitatta az adóhatóság a hibás teljesítési időpontot tartalmazó számla alapján történő adólevonást, függetlenül attól, hogy a számla tartalmilag hiteles volt. Ezen megállapítás alapján a Baranya Megyei Bíróság az eljárást felfüggesztette, és előzetes döntéshozatali eljárást kezdeményezett az Európai Unió Bíróságánál. A magyar bíróság lényegében arra kívánt választ kapni, hogy a 2006/112 irányelv 167. cikkével, 178. cikkének a) pontjával, 220. cikkének 1. pontjával és 226. cikkével ellentétes-e az alapügyben szóban forgóhoz hasonló olyan nemzeti szabályozás vagy az e szabályozáson alapuló olyan gyakorlat, amely megtagadja a hozzáadott-értékadó levonási jogot, ha az adóalany részére értékesített termékekre vagy nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó számla eredetileg olyan téves adatot tartalmaz, amelynek a későbbi javítása nem tartja tiszteletben az alkalmazandó nemzeti szabályokban előírt valamennyi feltételt.
Az Európai Unió Bírósága az eljárás során ugyanazokat az irányelvi rendelkezéseket vette figyelembe, amelyeket korábban a Polski Trawertyn ügyben, és megállapította, hogy
Az Európai Unió Bírósága a konkrét ügy tekintetében megállapította, hogy az alvállalkozó által nyújtott szolgáltatásokhoz kapcsolódó általános forgalmi adó levonásának jogát két okból tagadták meg a Pannon Gép Centrum Kft-től. Egyrészről az alvállalkozó által kibocsátott eredeti számla tévesen tartalmazta a szolgáltatásnyújtás teljesítési időpontját. Másrészről a javított számlát – amely esetében nem vitatott, hogy pontosan tüntette fel a teljesítés időpontját – olyannak tekintették, mint amely nem biztosítja a folyamatos sorszámozást, mivel az ugyanazon a napon kibocsátott sztornó számla és a javított számla eltérő sorszámozást használt. Megállapításra került továbbá az is, hogy amikor az elsőfokú adóhatóság megtagadta a Pannon Gép Centrum Kft-től az alvállalkozó által részére nyújtott szolgáltatáshoz kapcsolódó általános forgalmi adó levonását, e hatóság már rendelkezett az utóbbi által javított és a pontos teljesítési időpontot feltüntető számlával. Márpedig az irányelv nem tiltja a hibás számlák kijavítását. Az Európai Unió Bírósága kimondta továbbá azt is, hogy amennyiben a javított számla tartalmazza az irányelvben, különösen annak 226. cikkében előírt valamennyi adatot – aminek ellenőrzése a kérdést előterjesztő bíróság feladata – úgy kell tekinteni, hogy az alapügyben szóban forgóhoz hasonló esetben teljesült minden ahhoz szükséges tartalmi és alaki feltétel, hogy a Pannon Gép Centrum Kft. élhessen az alvállalkozó által teljesített szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódó általános forgalmi adó levonásának jogával. E vonatkozásban a Bíróság hangsúlyozta, hogy az irányelv 226. cikke nem ír elő olyan kötelezettséget, amely szerint a javított számlának ugyanazon sorozatba kell tartoznia, mint amelybe a hibás számlát érvénytelenítő sztornó számla tartozik.
Tanulságként a fenti jogeset alapján az a következtetés vonható le, hogy az adólevonási jog gyakorlása során bizonyos esetekben érvényesülnie kell a tartalom elsődlegességének a formai követelményekkel szemben.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság