text:
/ :05 - PDF
/ :05
Download "/ 34 2012.01.19. 13:05"
1 HK Jogszabály szolgáltatás / : évi CLXXXI. törvény a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról évi CLXXXI. törvény a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatáskör és illetékesség 1. (1) Az e törvényben meghatározott szervezeteket, valamint azokat a szervezeteket, amelyek esetében külön törvény bírósági nyilvántartásba vételt rendel, a szervezet székhelye szerint illetékes törvényszék veszi nyilvántartásba. A nyilvántartást vezető bíróság illetékes az e törvényben meghatározott polgári nemperes eljárások lefolytatására. (2) Az e törvényben szabályozott polgári peres eljárások és a Polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 23. (1) bekezdésének f) pontjában meghatározott perek lefolytatására a törvényben meghatározott kivétellel a szervezet székhelye szerinti bíróság illetékes. 2. A bíróság feladata 2. A bíróság feladata a) a 4. -ban meghatározott szervezet (a továbbiakban együtt: szervezet) nyilvántartásba vétele (a továbbiakban: nyilvántartásba vételi eljárás), b) a nyilvántartásba vett szervezetre vonatkozó adat, jog, valamint tény nyilvántartásba történő bejegyzése, módosítása, törlése (a továbbiakban: változásbejegyzési eljárás), c) azoknak az egyéb polgári nemperes eljárásoknak a lefolytatása, amelyeket e törvény a bíróság hatáskörébe utal, d) a szervezet nyilvántartásból való törlése (a továbbiakban: nyilvántartásból való törlési eljárás), e) a civil és az egyéb cégnek nem minősülő szervezetek nyilvántartásának (a továbbiakban: nyilvántartás) vezetése és f) a nyilvántartás adatairól a törvényben meghatározott módon tájékoztatás nyújtása. 3. Az e törvényben szabályozott polgári nemperes eljárásokban a bíróság az Országos Bírósági Hivatal (a továbbiakban: OBH) által működtetett, a bíróságok, valamint a felek és az eljárásban részt vevő egyéb személyek részére rendelkezésre álló, az interneten elérhető országosan egységes számítástechnikai rendszere (a továbbiakban: informatikai rendszer) használatával, gépi adatfeldolgozással jár el. 4. A bíróság tartja nyilván a) az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvény (a továbbiakban: Ectv.) alapján létrehozott egyesületet, b) az Ectv. alapján létrehozott és a pártok működéséről és gazdálkodásáról szóló törvény szerint működő pártot, c) az Ectv. alapján létrehozott és a sportról szóló törvény alapján működő szervezetet, d) a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény (a továbbiakban: Ptk.) alapján létrehozott és a sportról szóló törvény alapján működő országos sportági szakszövetséget, e) a Ptk. alapján külön törvénnyel létrehozott köztestületet, ha a külön törvény eltérően nem rendelkezik, f) a Ptk. alapján alapított alapítványt és közalapítványt, g) a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló törvény alapján alapított
2 HK Jogszabály szolgáltatás / :05 magánnyugdíjpénztárt, h) az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló törvény szerint alapított önkéntes kölcsönös biztosító pénztárt és az átalakulással létrejövő vegyes nyugdíjpénztárt, i) a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény szerint létrehozott a hitelintézetek önkéntes betétbiztosítási, illetve intézményvédelmi alapját, j) a Munkavállalói Résztulajdonosi Programról szóló törvény szerint alapított Munkavállalói Résztulajdonosi Program szervezetet, k) az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló törvény szerint alapított európai területi társulást, l) azt a szervezetet, amelynek e törvény szerinti nyilvántartásba vételét törvény elrendeli. 3. A Polgári perrendtartás alkalmazása 5. (1) Az e törvényben szabályozott polgári nemperes eljárásokban azokra az eljárási kérdésekre, amelyeket ez a törvény nem szabályoz, a Pp. szabályai a polgári nemperes eljárás sajátosságaiból eredő eltérésekkel megfelelően irányadók. (2) A bírósági titkár első fokon önállóan önálló aláírási joggal eljárhat, érdemi határozatot hozhat a törvényben szabályozott polgári nemperes eljárásokban. (3) Az e törvényben szabályozott polgári nemperes eljárásokban szünetelésnek az e törvényben meghatározott esetekben van helye. (4) Az e törvényben szabályozott polgári nemperes eljárásokban a Pp. határidők számításáról rendelkező 104/A. -át alkalmazni kell. (5) A beadvány és mellékletei benyújtása során a Pp. 93. (3) bekezdését megfelelően alkalmazni kell. 4. A beadványokra vonatkozó általános szabályok 6. A beadványokat egy példányban ha jogszabály a beadványra űrlapot rendszeresít űrlapon kell benyújtani. 7. (1) A beadványokat elektronikus úton történő eljárás esetén kizárólag űrlapon lehet benyújtani. (2) Elektronikus úton történő eljárás esetén a beadványt a) minősített elektronikus aláírással kell ellátni vagy b) a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályai szerinti biztonságos kézbesítési szolgáltatás igénybe vételével kell benyújtani. (3) A (2) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben a beadványt az informatikai rendszer által biztosított felületen úgy lehet benyújtani, hogy a beadvány adatait annak benyújtója minősített elektronikus aláírással látja el. (4) Az elektronikus úton benyújtott beadványokhoz jogszabályban meghatározott módon csatolható melléklet. 8. (1) Az e törvényben szabályozott polgári nemperes eljárások során a) a magánnyugdíjpénztár, b) az önkéntes kölcsönös biztosító pénztár, c) a hitelintézetek önkéntes betétbiztosítási, illetve intézményvédelmi alapja, d) a köztestület, e) a kölcsönös biztosító egyesület, f) a hegyközség, g) a párt, h) az országos sportági szakszövetség és i) a szövetség a beadványokat kizárólag elektronikus úton terjesztheti elő, e rendelkezés irányadó e szervezetek nyilvántartásba vétele iránti kérelme benyújtására is.
3 3 / :05 (2) A beadvány az (1) bekezdésben foglalton túl kizárólag elektronikus úton terjeszthető elő, ha a) a kérelmező jogi képviselővel jár el vagy b) a kérelmező az egyszerűsített nyilvántartásba vételi (változásbejegyzési) eljárás lefolytatását kéri. (3) A közhasznú szervezetté minősítés iránti kérelmet kizárólag elektronikus úton lehet előterjeszteni, s az eljárásban a kérelmező a beadványokat kizárólag elektronikus úton terjesztheti elő. A közhasznú szervezet a beadványokat kizárólag elektronikus úton terjesztheti elő. (4) Az elektronikus eljárásra kötelezett kérelmező az Ectv.-ben meghatározott beszámolót és mellékletét (a továbbiakban együtt: beszámoló) elektronikus úton küldi meg az OBH részére. 9. (1) A jogi képviselő feladata az általa készített okiratok mellett a kérelem mellékletét képező, nem általa készített okiratok elektronikus okirati formába történő átalakítása. A jogi képviselő az eredetileg nem elektronikus formában készült okiratok megőrzéséről az ügyvédekről szóló törvényben szabályozott módon gondoskodik. (2) Az elektronikus útra kötelezett ha nem jogi képviselővel jár el és az elektronikus eljárást választó kérelmező köteles gondoskodni a beadvány mellékleteit képező papír alapú okiratok elektronizálásáról és a papír alapú okiratok őrzéséről. (3) Az elektronikus útra kötelezett ha nem jogi képviselővel jár el és az elektronikus eljárást választó kérelmező, illetve a jogi képviselő köteles a papír alapú okiratot a bíróság felhívására bemutatni az elektronikus okirattal való egyezőség megállapítása érdekében, ha e tekintetben a bíróságnak alapos kétsége merül fel. Az országos ügyvédi levéltárban elhelyezett okiratok bemutatásáról a Magyar Ügyvédi Kamara gondoskodik. (4) A beadványt és annak elektronikus okirati formába átalakított mellékleteit az elektronikus útra kötelezett ha nem jogi képviselővel jár el és az elektronikus eljárást választó kérelmezőnek, illetve a jogi képviselőnek kell külön jogszabályban meghatározott módon, az informatikai rendszeren keresztül a bíróságnak megküldenie. A kérelem benyújtására vonatkozó határidők számítása szempontjából a beadvány informatikai rendszerbe érkezésének időpontja irányadó. (5) A hatóságok, pénzforgalmi szolgáltatók vagy más szervek által kiadott törvény eltérő rendelkezésének hiányában minősített elektronikus aláírással ellátott elektronikus dokumentum közvetlenül csatolható a kérelemhez. (6) E alkalmazásában az okirat akkor tekintendő elektronikus okirati formába átalakítottnak, ha az okirat elektronikus másolatának képe megegyezik a papír alapú okiratéval. 10. Azt, hogy a beadvány elektronikus benyújtására szolgáló, e törvényben és külön jogszabályban meghatározott módokat és technikai eszközöket jogszerűen alkalmazzák, vélelmezni kell. 11. (1) Az elektronikus útra nem kötelezett kérelmező beadványát választása szerint elektronikus úton is benyújthatja, ebben az esetben az eljárás folyamán az eljárás jogerős befejezéséig a bírósággal a kapcsolatot elektronikus úton kell tartania. (2) Ha az elektronikus útra nem kötelezett kérelmező eljárására az elektronikus utat választotta, utóbb, a beadvány papír alapú benyújtásával egyidejűleg kérheti a bíróságtól a papír alapú eljárásra való áttérés engedélyezését. A kérelmezőnek a kérelemben valószínűsítenie kell, hogy körülményeiben olyan változás következett be, amely miatt az elektronikus úton történő eljárás a továbbiakban számára aránytalan megterhelést jelentene. A papír alapú eljárásra való áttérés engedélyezése esetén erről külön végzést hozni nem kell, az áttérés iránti kérelem elutasításáról a bíróság végzéssel határoz, a végzés ellen fellebbezésnek nincs helye. (3) A papír alapú eljárásra való áttérés iránti kérelem elutasítása esetén azonos okból ismételten áttérés iránti kérelmet nem lehet benyújtani, az ennek ellenére benyújtott áttérés iránti kérelmet a bíróság érdemi vizsgálat nélkül elutasítja. (4) Ha a bíróság az áttérés iránti kérelmet elutasítja, felhívja a kérelmezőt, hogy a papír alapon megküldött beadványt szabályszerűen elektronikus úton nyújtsa be. Ha a kérelmező e felhívásnak nem tesz eleget, a bíróság a kérelmet elutasítja. A bíróság a felhívást, az áttérés iránti kérelem
4 4 / :05 elutasítását és a kérelem elutasítását papír alapon közli a kérelmezővel. 12. Ha az elektronikus útra nem kötelezett kérelmező az eljárás folyamatban léte alatt kíván az elektronikus útra áttérni, beadványát elektronikus úton kell benyújtania, és a továbbiakban a bírósággal a kapcsolatot elektronikus úton kell tartania. 13. Elektronikus úton történő beadás esetén a beadvány benyújtásáról annak benyújtója az informatikai rendszer útján automatikusan visszaigazolást kap. 14. (1) A bíróság jogszabályban meghatározott módon rögzíti az informatikai rendszerben a) a papír alapú űrlap e törvényben és külön jogszabályban meghatározott adatait, b) a papír alapú űrlapot, c) a papír alapú űrlaphoz csatolt mellékleteteket és d) az elektronikus beadványt és mellékleteit. (2) A papír alapú iratok 9. (6) bekezdésben meghatározott módon történő elektronizálására a bíróságnak öt munkanap áll rendelkezésére. Az iratok elektronizálásához szükséges időt legfeljebb azonban öt munkanapot az ügyintézési határidő számítása szempontjából figyelmen kívül kell hagyni. 5. Kézbesítés 15. (1) Az elektronikus útra kötelezett kérelmező és az elektronikus utat választó kérelmező részére a bíróság az iratokat törvényben meghatározott módon, a hivatalos szerv hivatalos iratainak kézbesítésére vonatkozó szabályok szerint, elektronikus úton kézbesíti. (2) Az (1) bekezdés szerint kézbesített irat megőrzi közokirati minőségét. 16. (1) A bíróság az ügyész részére elektronikus úton küldi meg az iratokat. (2) A bíróság az állami adóhatósággal, a Központi Statisztikai Hivatallal, más hatósággal és a cégbírósággal a kapcsolatot az informatikai rendszer alkalmazásával elektronikus úton tartja. 17. (1) Ha a belföldi idézési címmel és belföldi idézési című képviselővel sem rendelkező kérelmező a szervezet nyilvántartásba vételére irányuló kérelem benyújtásával egyidejűleg nem jelöl meg belföldi idézési című kézbesítési megbízottat (Pp. 100/A. ) vagy az irat a kézbesítési megbízott részére nem volt kézbesíthető, a bíróság felhívja, hogy a felhívás kézhezvételétől számított harminc napon belül a kézbesítési megbízott nevét és címét jelentse be, és szükség szerint egyidejűleg a kézbesítési megbízottal kötött és teljes bizonyítóerejű magánokiratba vagy közokiratba foglalt megbízási szerződését nyújtsa be. A felhívás a (2) bekezdésben írt jogkövetkezményekre való tájékoztatást tartalmaz. (2) Ha a belföldi idézési címmel és belföldi idézésű című képviselővel sem rendelkező kérelmező a kérelem ide nem értve a szervezet nyilvántartásba vételére irányuló kérelmet benyújtásával egyidejűleg nem jelöl meg belföldi idézési című kézbesítési megbízottat (Pp. 100/A. ) vagy az irat a kézbesítési megbízott részére nem volt kézbesíthető, az eljárás szünetel. A szünetelésről és az eljárás szünetelés okán történő megszűnésről nem kell végzést hozni. 18. (1) Az eljárás akkor is szünetel, ha az elektronikus útra kötelezett vagy elektronikus utat választó kérelmező nem biztosítja külön jogszabályban meghatározott módon azt, hogy részére (képviselő, kézbesítési megbízott részére) a hivatalos iratok elektronikus úton kézbesíthetőek legyenek. (2) Az eljárásnak az (1) bekezdésében és a 17. (2) bekezdésben meghatározott okból bekövetkező szünetelésről és az eljárás szünetelés okán történő megszűnésről nem kell végzést hozni. 6. Egyéb általános szabályok 19. (1) Ha e törvény vagy az igazságügyért felelős miniszter rendelete másként nem rendelkezik, a bíróság a határozatait és más iratait az informatikai rendszer alkalmazásával állítja elő. (2) E törvény, valamint az e törvény felhatalmazása alapján kiadott rendeletek alapján a bíróság által az informatikai rendszer útján előállított jegyzőkönyv (igazolás), határozat (értesítés), és az ezekről kiállított papír alapú másolat (kiadmány) közokirat. Ugyanilyen bizonyító erővel bizonyítja a
5 HK Jogszabály szolgáltatás 5 / :05 kérelmezők beadványairól, valamint a kézbesítési bizonyítványról (tértivevényről) a bíróság vagy az informatikai rendszer által készített másolat, illetve ezen iratokról a rendszerbe bevitt adatok, valamint ezen adatok alapján készített okirat azt, hogy annak tartalma az eredeti okiratéval megegyezik. (3) A bíróság által az informatikai rendszer alkalmazásával előállított vagy az informatikai rendszer útján automatizáltan előállított irat a Pp a szerinti elektronikus közokirat. II. FEJEZET A KÉRELMEK TARTALMI ELEMEI 7. A szervezet nyilvántartásba vétele iránti kérelem és a kérelemhez csatolandó iratok 20. (1) A kérelemnek tartalmaznia kell: a) az eljáró bíróság megjelölését, b) a kérelmező nevét, lakóhelyét (székhelyét), c) a szervezet nevét, elnevezését, d) a szervezet székhelyét, e) a szervezet képviselőjének nevét, lakóhelyét, f) a képviseleti jog terjedelmét, g) a szervezet célját, h) a szervezet célja szerinti besorolását, i) az alapító okirat, alapszabály (a továbbiakban együtt: létesítő okirat) keltét, j) az adószám és a statisztikai számjel beszerzése érdekében a szervezet gazdasági tevékenységei közül a főtevékenységet és k) a szervezet típusát. (2) A kérelemben a szervezet célja szerinti besorolását jogszabályban meghatározott módon kell megadni. (3) A szervezet valamely szervezeti egységének jogi személlyé nyilvánítása esetén a nyilvántartásba vétel iránti kérelemnek tartalmaznia kell a következőket is: a) a jogi személy szervezeti egység nevét, székhelyét és b) a jogi személy szervezeti egység ügyintéző és képviseleti szervének nevét. (4) A kérelmező erre irányuló kérelme esetén a kérelemnek tartalmaznia kell a szervezet rövidített vagy magyar nyelvű elnevezésének megfelelő idegen nyelvű elnevezését is. 21. (1) A kérelemhez csatolni kell a) a szervezet létesítő okiratát és b) a székhelyhasználat jogcímét igazoló okirat másolatát. (2) Ha a szervezet alapításában jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság vesz részt, a kérelemhez csatolni kell a jogi személy alapító jogi személyiségét igazoló okiratot vagy a jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságként való működést igazoló okiratot és a szervezet nevében eljáró képviselő képviseleti jogát igazoló okiratot is. (3) Ha a szervezet neve jogi személy, más szervezet vagy természetes személy nevét tartalmazza, a kérelemhez csatolni kell a jogosultnak, illetve örökösének vagy jogutódjának a névhasználathoz hozzájáruló nyilatkozatát. (4) Ha a szervezet neve olyan elnevezést tartalmaz, amelyhez másnak jogi érdeke fűződik, a kérelemhez csatolni kell a jogosult hozzájárulását tartalmazó nyilatkozatot. (5) Ha a szervezet neve a történelem kiemelkedő személyiségének nevét tartalmazza, a kérelemhez csatolni kell a Magyar Tudományos Akadémia névviseléshez adott engedélyét. (6) Ha a szervezet neve vagy nevének valamely része olyan elemet tartalmaz, amelynek névként való szerepeltetése külön jogszabályban meghatározottak szerint engedélyhez kötött, a kérelemhez csatolni kell az engedély megadását igazoló okiratot.
6 6 / :05 (7) Ha a kérelmező a szervezet magyar nyelvű elnevezésének megfelelő idegen nyelvű elnevezését is kéri nyilvántartásba venni, a magyar nyelvű elnevezés a külön jogszabályban foglaltak szerint arra jogosult által készített idegen nyelvű fordításával kell igazolnia, hogy az idegen nyelvű elnevezés a magyar nyelvű elnevezésének megfelel. Ha a bíróságnak a fordítás megfelelőségével szemben kétsége merül fel, a kérelmezőtől a magyar nyelvű elnevezés idegen nyelvű hiteles fordítást kérheti. (8) Képviselet esetén a Pp át megfelelően alkalmazni kell. 22. Ha külön jogszabályban előírt kötelezettségek teljesítése feltétele a szervezet nyilvántartásba vételének, a kérelemnek tartalmaznia kell azokat az adatokat és a kérelemhez csatolni kell azokat az okiratokat is, melyek alapján megállapítható, hogy a szervezet a külön jogszabályban előírt kötelezettségeket teljesítette. 8. A változásbejegyzési kérelem és a kérelemhez csatolandó iratok 23. A változásbejegyzési kérelemnek tartalmaznia kell: a) az eljáró bíróság megjelölését, b) a kérelmező nevét, lakóhelyét (székhelyét), c) a kérelemmel érintett szervezet nevét és nyilvántartási számát, d) a változásbejegyzési kérelemmel érintett adatokat, annak megjelölésével, hogy melyek az új, a módosított vagy a törlendő adatok. 24. (1) A változásbejegyzési kérelemhez a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel a nyilvántartásba vétel iránti kérelemhez csatolandó iratokat kell csatolni. (2) A változásbejegyzési kérelemhez nem kell csatolni azokat az okiratokat, amelyek a bíróság rendelkezésére állnak, s amelyek a változásbejegyzési kérelem adatai alapján megállapíthatóan nem módosultak. (3) A létesítő okirat módosítása esetén a változásbejegyzési kérelemhez csatolni kell a létesítő okirat változásokkal egységes szerkezetbe foglalt szövegét is. 9. A nyilvántartásból való törlés iránti kérelem és a kérelemhez csatolandó iratok 25. A nyilvántartásból való törlés iránti kérelemnek ha a szervezet jogutód nélküli megszűnését határozta el tartalmaznia kell: a) az eljáró bíróság megjelölését, b) a kérelmező nevét, lakóhelyét, c) a kérelemmel érintett szervezet nevét és nyilvántartási számát és d) az arra való utalást, hogy a szervezet nyilvántartásból való törlésének törvényi feltételei bekövetkeztek. 26. A nyilvántartásból való törlés iránti kérelemhez csatolni kell a) alapítvány kivételével a szervezet legfőbb szervének a szervezet megszűnését elhatározó ülése jegyzőkönyvét, b) a szervezet legfőbb szervének a szervezet megszűnését elhatározó ülése jelenléti ívét a jelenlévő tagok nevével, lakóhelyével (székhelyével), aláírásával, képviselet esetén a képviseleti minőség feltüntetésével, c) azokat az okiratokat, nyilatkozatokat, amelynek alapján megállapítható, hogy a szervezet nyilvántartásból való törlésének törvényi feltételei bekövetkeztek. 27. Végelszámolás lefolytatása esetén a kérelemhez csatolni kell a végelszámolás eredményes befejezését igazoló okiratot. III. FEJEZET AZ E TÖRVÉNYBEN SZABÁLYOZOTT POLGÁRI NEMPERES ELJÁRÁSOK SZABÁLYAI 10. A bíróság feladata a nyilvántartásba vétel iránti kérelem benyújtását követően
7 7 / : (1) A bíróság a szervezet nyilvántartásba vétele iránti kérelem benyújtásától számított harminc napon belül a kérelmet megvizsgálja annak megállapítása érdekében, hogy nincs-e helye a) az ügy áttételének, b) a kérelem hivatalból történő elutasításának vagy c) hiánypótlásnak és a szükséges intézkedéseket megteszi. (2) Ha az ügy áttételének azért van helye, mert az e törvény szerinti eljárás lefolytatására másik bíróság illetékes, a bíróság az iratokat az informatikai rendszer alkalmazásával adja át, egyúttal a papír alapon érkezett iratokat megküldi az eljárás lefolytatására illetékes bíróságnak. 11. A kérelem elutasítása 29. (1) A bíróság a nyilvántartásba vételi kérelmet hivatalból végzéssel elutasítja, ha a) az eljárásra a bíróság joghatósága törvény, európai uniós jogszabály vagy nemzetközi egyezmény rendelkezése alapján kizárt, b) a jogi képviselő által benyújtott kérelem nem tartalmazza a 20. (1) bekezdésében foglaltakat vagy a kérelemhez a meghatalmazást nem csatolták vagy c) a jogi képviselővel rendelkező kérelmező vagy az elektronikus eljárásra kötelezett kérelmező kérelmét nem elektronikus úton terjesztette elő. (2) A bíróság a nyilvántartásba vétel iránti kérelmet hatvan napon belül elutasítja, ha a kérelmező a hiánypótlási felhívást követően a kitűzött határidő alatt a hiánytalan kérelmet (annak hiánypótlási felhívásban megjelölt részét) nem nyújtotta be, és emiatt a kérelem nem bírálható el. (3) Ha a nyilvántartásba vételi kérelem elutasítását követően harminc napon belül ismételten kérik a szervezet nyilvántartásba vételét, a korábbi eljárásban benyújtott hiánypótlási felhívással nem érintett iratokat nem kell ismételten benyújtani, azok az új eljárásban felhasználhatóak. A határidő elmulasztása miatt igazolásnak helye nincs. 12. A szervezet nyilvántartásba vételére irányuló kérelem érdemi vizsgálata 30. (1) Ha a nyilvántartásba vétel iránti kérelem áttételének vagy hivatalból történő elutasításának nincs helye, és nem kell a kérelmezőt a hiányok pótlására felhívni, vagy a kérelmező a hiánypótlási kötelezettségének eleget tett, a bíróság a szervezetet legkésőbb a kérelem benyújtásától számított hatvan napon belül nyilvántartásba veszi. (2) A Pp át és át azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a hiánypótlásra megfelelő legfeljebb negyvenöt napos határidőt kell biztosítani, amely határidő kérelemre, indokolt esetben, legfeljebb a kérelemben megjelölt időtartamig meghosszabbítható. (3) A kérelmező a hiánypótlás teljesítésekor kérheti, hogy a bíróság ismételt hiánypótlásra (ismételt hiánypótlás) hívja fel, ha a hiánypótlás teljesítésekor a kérelem vagy annak melléklete olyan az eredeti kérelemben nem szereplő hiányosságban szenved, amely alapján hiánypótlási felhívás kibocsátásának lenne helye. Az ismételt hiánypótlásra a hiánypótlás szabályait kell alkalmazni, azzal, hogy a bíróság a kérelmezőt nem hívhatja fel olyan hiány pótlására, amely az eredeti kérelemben vagy annak mellékletében is hiányos volt. (4) Az (1) bekezdésben és a 29. (2) bekezdésében megállapított határidőbe a törvényben meghatározott eseteken túlmenően nem számít bele a) hiánypótlási, ismételt hiánypótlási felhívás esetén a hiánypótlási, ismételt hiánypótlási felhívás kibocsátásától a hiányok pótlásáig terjedő idő, b) a kizárás tárgyában való döntéshez szükséges idő és c) az igazolási kérelem tárgyában való döntéshez szükséges idő sem. 31. A Pp. 95. (4) bekezdését azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a bíróság a beadvány hiányainak pótlása végett a nem helyben lakó kérelmezőt is maga elé idézheti.
8 8 / : Ha a bíróság döntési kötelezettségének határidőn belül nem tesz eleget, a bíróság elnöke felhívja a bírót (bírósági titkárt), hogy soron kívül, nyolc napon belül tegye meg a szükséges intézkedéseket a kérelem elbírálása érdekében. A bíró (bírósági titkár) a kérelem elbírálását követően a bíróság elnökének beszámol arról, hogy mi volt az indoka annak, hogy döntési kötelezettségének határidőn belül nem tett eleget. 33. Az ügyésznek ha az ügyészség látja el a szervezet feletti törvényességi ellenőrzést kézbesíteni kell a nyilvántartásba vételi, a változásbejegyzési és a nyilvántartásból való törlés iránti eljárás során a nem az ügy érdemében hozott fellebbezhető végzést és az ügy érdemében hozott végzést. 13. Az egyszerűsített nyilvántartásba vételi eljárás 34. (1) Ha az egyesület [4. a) pont] vagy az alapítvány nyilvántartásba vétele iránti kérelemhez (változásbejegyzési kérelemhez) a jogszabályban meghatározott mintaokirat alapján készült létesítő okiratot csatolnak, a nyilvántartásba vételi kérelemhez csatolt nyomtatványon ezt a körülményt fel kell tüntetni. (2) Az (1) bekezdés szerinti kérelemhez kizárólag a jogszabályban meghatározott mintaokirat szerinti mellékleteket lehet csatolni. (3) Ha a mintaokirat kiegészítésére vagy bármely rendelkezésének elhagyására kerül sor ideértve azt az esetet is, ha elhagyásra kerül a mintaokirat jellegre történő utalás a bíróság a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasítja. (4) A nyilvántartásba vételi kérelem elbírálásáról a bíróság a kérelem érkezését követő tizenöt napon belül határoz. A bíróság e határidőn belül intézkedik a nyilvántartásba vételt elrendelő, illetőleg a nyilvántartásba vételi kérelmet elutasító végzés kérelmező és ügyész részére történő kézbesítése iránt. (5) A bíróság az egyszerűsített nyilvántartásba vétel iránti kérelmet akkor is elutasítja, ha hiánypótlási felhívás kibocsátásának vagy áttételnek lenne helye. (6) Ha e másképp nem rendelkezik az egyszerűsített nyilvántartásba vétel során e törvény rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell. 14. A szervezet neve, elnevezése 35. (1) Ha a nyilvántartásba vétel iránti kérelem áttételének vagy hivatalból történő elutasításának nincs helye, a bíróság hivatalból megvizsgálja, hogy a szervezet neve, elnevezése (ezen alcímben a továbbiakban együtt: neve) megfelel-e a névkizárólagosság, a névvalódiság és a névszabatosság követelményének. (2) A bíróság az (1) bekezdésben meghatározott követelményének való megfelelőséget a hiánypótlási felhívás kibocsátása előtt, ha pedig hiánypótlási felhívás kibocsátásának egyéb okból nem lenne helye, a határozat meghozatala előtt vizsgálja. 36. (1) A bíróság akkor állapíthatja meg, hogy a szervezet neve megfelel a névkizárólagosság követelményének, ha az különbözik az ország területén hasonló működési körben tevékenykedő, nyilvántartásba vett szervezet nevétől, a név az egyediesítésre alkalmas, azaz a megjelölés a szervezetnek sajátos, más szervezettől eltérő jelleget ad, kizárja az összetévesztés lehetőségét. (2) A bíróság akkor állapíthatja meg, hogy a szervezet neve megfelel a névvalódiság követelményének, ha a szervezet nevében nem szerepel olyan kifejezés, amely a szervezet jelentőségét vagy működését illetően megtévesztésre alkalmas. A szervezet neve a köztestület kivételével nem keltheti azt a látszatot, hogy köztestületként működik. (3) A bíróság akkor állapíthatja meg, hogy a szervezet neve megfelel a névszabatosság követelményének, ha a szervezet neve a névalkotás nyelvi és társadalmi követelményeinek megfelel, kiejthető, megjegyezhető, azonosítható. (4) A szervezet neve nem lehet kizárólag számok vagy betűk halmaza. Nem használhatók névként vagy annak egyes elemeiként az országban meg nem honosodott idegen szavak. A latin vagy egyéb
9 9 / :05 idegen szavak, kifejezések, elnevezések használatát a szervezet nemzetközi, nemzetiségi jellege, a történelmi hagyományok folytatása indokolhatja. Egyéb esetekben csak akkor fogadható el, ha közismert, a köznyelv által elfogadott idegen nyelvű kifejezésről van szó. (5) Ha a szervezet neve nem felel meg a névkizárólagosság, a névvalódiság vagy a névszabatosság követelményének, a bíróság felhívja a kérelmezőt, hogy a létesítő okirat módosításával jelöljön meg olyan nevet, amely megfelel a jogszabályi követelményeknek. (6) A szervezet rövidített nevének és idegen nyelvű elnevezésének is meg kell felelnie az (1) (3) bekezdésben és a 35. (1) bekezdésében meghatározott követelményeknek. 15. A változásbejegyzési eljárás és a módosított alapító okirat, az alapszabály és a beszámoló benyújtásának szabályai 37. (1) A változásbejegyzési eljárásra a szervezet nyilvántartásba vételére vonatkozó eljárási szabályokat kell alkalmazni. A változásbejegyzési kérelmet a létesítő okirat módosítását, illetve az adat változását eredményező, a szervezet arra jogosult szerve határozatának elfogadását követő hatvan napon belül kell a bíróságnak bejelenteni. (2) Ha a változásbejegyzési kérelemből az tűnik ki, hogy a szervezet alapítvány esetében az alapító elmulasztotta a változásbejegyzési kérelem határidőben történő benyújtását, a bíróság törvényességi ellenőrzést kezdeményezhet az ügyészségnél, ha az ügyészségnek a szervezet felett törvényességi ellenőrzési joga van. (3) Ha a változásbejegyzési kérelem olyan adatot érint, amelyre vonatkozóan változásbejegyzési eljárás van folyamatban, annak jogerős befejezéséig az újabb változásbejegyzési eljárást a bíróság felfüggeszti, az eljárás felfüggesztésre egyebekben a Pp. tárgyalás felfüggesztésére vonatkozó szabályait megfelelően alkalmazni kell. (4) A 29. (2) bekezdésében és a 30. (1) bekezdésben megállapított határidőbe a 30. (4) bekezdésében foglaltakon túlmenően, nem számít bele a (3) bekezdésben meghatározott idő sem. 38. (1) A létesítő okirat módosítását változásbejegyzési kérelemmel kell bejelenteni a bíróságnak. (2) Az egységes szerkezetbe foglalt létesítő okiraton a kérelmező ha a kérelmező jogi képviselővel jár el, a jogi képviselő igazolja, hogy a létesítő okirat egységes szerkezetbe foglalt szövege megfelel a létesítőokirat-módosítások alapján hatályos tartalmának. Az egységes szerkezetű okiratból egyértelműen ki kell tűnnie, hogy az egységes szerkezetű okirat elkészítésére a létesítő okirat mely pontjának változása adott okot. (3) A bíróság a szervezet nyilvántartásba vételi eljárás szabályai szerint vizsgálja, hogy a létesítő okirat módosítása megfelel-e a jogszabályoknak. 39. (1) A beszámolót ha a szervezet külön törvény rendelkezése alapján a beszámoló letétbe helyezésére köteles az OBH részére kell megküldeni. (2) Az elektronikus úton küldött beszámoló közzétételére az országos névjegyzékben, napi feltöltéssel kerül sor. A papír alapon megküldött beszámoló elektronizálására és az országos névjegyzékbe történő feltöltésére az OBH-nak húsz munkanap áll rendelkezésére. (3) Ha a beszámolót elektronikus úton küldték meg a beszámoló közzétételre történő megküldésének teljesítéséről az időpont megjelölésével az informatikai rendszer útján elektronikus igazolást kell küldeni. (4) A beszámoló megküldésére vonatkozó határidők tekintetében az OBH-hoz történő elektronikus úton történő megküldés esetén az informatikai szempontból szabályszerű érkezés időpontja irányadó. A beszámoló akkor tekinthető informatikai szempontból szabályszerűnek, ha a beszámolóhoz a jogszabályban előírt mellékleteket csatolták és a mellékletek tartalma, formátuma informatikailag értelmezhető. (5) A közzétett beszámoló az informatikai rendszer útján az országos névjegyzékben a szervezet nevének vagy nyilvántartási számának megadásával, keresőprogram segítségével is megismerhető. (6) A beszámolót és papír alapú megküldés esetén a beszámoló elektronikus másolatát is a
10 10 / :05 bíróság őrzi. Az elektronikus úton megküldött beszámolót úgy kell megőrizni, hogy az kizárja az utólagos módosítás lehetőségét, folyamatosan biztosított legyen az ahhoz való hozzáférés, valamint az elektronikus okirat értelmezhetősége (olvashatósága). Az elektronikus okiratot védeni kell a jogosulatlan hozzáférés, módosítás, törlés vagy megsemmisítés ellen is. (7) A bíróság az informatikai rendszer útján ellenőrzi a beszámoló megküldésének tényét és időpontját. 40. (1) Ha a szervezet a beszámolót elektronikus úton küldi meg az OBH részére, ennek során nincs helye a papír alapú beszámoló képi formátumú elektronikus okirattá történő átalakításának. (2) A beszámolónak az OBH részére történő megküldésével a szervezet letétbe helyezési és közzétételi kötelezettségének is eleget tesz. (3) A számviteli törvény és az Ectv. szerinti beszámoló elektronikus okiratként történő elkészítése nem jogosít a beszámoló összeállítását (formáját, szerkezetét, tagolását) illetően a számviteli törvényben és az Ectv.-ben előírt rendelkezésektől való eltérésre. (4) A beszámolót a szervezetnek az adózás rendjéről szóló évi XCII. törvény 7. -ának (2) bekezdése szerinti képviselője küldi meg a bíróság részére. (5) Ha a szervezet a beszámolóról külön jogszabály szerint arra feljogosított által aláírt papír alapú okirat alapján határozott, úgy a (4) bekezdés szerinti személy egyben igazolja, hogy az ezt követően elektronikus úton megküldött beszámoló megegyezik a jóváhagyott beszámolóval. Ebben az esetben a (4) bekezdés szerinti személy a papír alapú beszámoló egy eredeti példányát annak elfogadásától számított tíz évig megőrzi, és amennyiben a megküldött beszámoló szabályszerűségével összefüggésben kétség merülne fel, köteles azt a bíróság, illetve a törvényességi ellenőrzést folytató ügyészség felhívására bemutatni. (6) A beszámolóhoz kötelező könyvvizsgálat esetén mellékelni kell a független könyvvizsgálói jelentést is. E törvény beszámolóra vonatkozó előírásait a könyvvizsgálói jelentésre is megfelelően alkalmazni kell. 16. A szervezet adószáma és statisztikai számjelének nyilvántartásban történő rögzítése 41. (1) A bíróság az adószám, illetve statisztikai számjel megállapításához szükséges adatokat a nyilvántartásba vételről szóló határozat jogerőre emelkedése megállapításának napját követő öt munkanapon belül az informatikai rendszer alkalmazásával továbbítja az állami adóhatósághoz, illetve a Központi Statisztikai Hivatalhoz. E szervek a beadvány hozzájuk érkezésének napján a létrehozott adószámról, illetve a statisztikai számjelről tájékoztatást küldenek a bíróság részére. (2) A bíróság a statisztikai számjel beszerzése érdekében a Központi Statisztikai Hivatallal közli a szervezet nevét, székhelyét, nyilvántartási számát és a szervezet mindenkor hatályos TEÁOR szerinti főtevékenység kódját. (3) A bíróság a szervezet adószámát és statisztikai számjelét az állami adóhatóság, illetve a Központi Statisztikai Hivatal tájékoztatása alapján hivatalból, elektronikus úton jegyzi be a nyilvántartásba, az adat bejegyzéséről nem kell végzést hozni. 17. A nyilvántartásból való törlésére irányuló eljárás általános szabályai 42. (1) A szervezet, ha az Ectv. vagy külön törvény így rendelkezik végelszámolás lefolytatása után, illetve ha a szervezetre irányadó törvény ezt megengedi ennek hiányában is kérheti a törlését a nyilvántartásból. A kérelem elbírálására a nyilvántartásba vételére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. (2) Ha a szervezetnek törvény rendelkezése alapján végelszámolást kell lefolytatnia, a szervezet nyilvántartásból való törlésére irányuló kérelmet a végelszámolónak kell benyújtania. 43. (1) A bíróság a szervezetet hivatalból törli a nyilvántartásból a) a felszámolási eljárást lefolytató bíróságnak a szervezet megszüntetéséről szóló jogerős végzése vagy b) a szervezet feloszlatásáról, megszüntetésről vagy megszűnése megállapításáról rendelkező
11 11 / :05 jogerős ítélet alapján. (2) Ha a bíróság a szervezetet feloszlatja, megszünteti vagy a szervezet megszűnését megállapítja, a feloszlatásról, megszüntetésről vagy a megszűnés megállapításáról szóló jogerős ítéletet megküldi a nyilvántartást vezető bíróságnak. (3) A (1) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a bíróság a szervezetet kivéve, ha a szervezetre irányadó jogszabály másképp rendelkezik a kényszer-végelszámolási eljárás vagy a felszámolási eljárás lefolytatását követően törli a nyilvántartásból, a végzés ellen sem fellebbezésnek, sem felülvizsgálatnak nincs helye. 18. A közhasznú nyilvántartásba vétel és a közhasznú minősítés nyilvántartásból való törlése 44. (1) A bíróság a szervezet illetve alapítvány esetében az alapító vagy az alapítvány kérelmére polgári nemperes eljárásban dönt a szervezet közhasznúvá minősítéséről és a közhasznú jogállás nyilvántartásba történő bejegyzéséről. Alapítvány esetében a kérelmet az alapítónak kell benyújtania, ha a kérelemben úgy nyilatkozik, hogy a bírósághoz korábban benyújtott létesítő okirat nem tartalmazza az Ectv.-ben előírt rendelkezéseket. Az eljárásra a nyilvántartást vezető bíróság illetékes. (2) A bíróság a kérelemről a (6) bekezdésben foglalt kivétellel a kérelem beérkezését követő harminc napon belül dönt. (3) A kérelemnek tartalmaznia kell: a) az eljáró bíróság megjelölését, b) a kérelmező nevét, lakóhelyét (székhelyét) és c) a kérelemmel érintett szervezet nevét és nyilvántartási számát. (4) A kérelemben nyilatkozni kell arról, hogy a) az Ectv.-ben foglalt követelmények teljesítése a letétbe helyezett beszámolókból megállapítható és b) a létesítő okirat tartalmazza az Ectv.-ben előírt rendelkezéseket. (5) A kérelemhez csatolni kell a vezető tisztségviselő nyilatkozatát arról, hogy nem esik az Ectv.-ben meghatározott kizáró ok alá és a korábbi két év beszámolóját. (6) Ha a szervezet úgy nyilatkozik, hogy a bírósághoz korábban benyújtott létesítő okirat nem tartalmazza az Ectv.-ben előírt rendelkezéseket, a kérelemhez csatolni kell a létesítő okirat módosítását, illetve egységes szerkezetbe foglalt szövegét. A kérelemhez a belső szabályzatot is csatolni kell, ha törvény alapján a szervezet szabályzatot készített. (7) Ha a kérelmező a korábbi két év beszámolóját papír alapon küldte meg az OBH részére, azok elektronikus űrlapként elkészített másolatát a bíróság felhívására meg kell küldeni a bíróság részére. A bíróság akkor hívhatja fel a szervezetet a korábbi két év beszámolója elektronikus űrlapként elkészített másolatának megküldésére, ha a papír alapon megküldött beszámolók OBH által készített elektronikus másolatai az automatizált döntéshozatalra nem használhatóak fel. (8) Ha a kérelemhez a (6) bekezdés alapján létesítő okiratot csatolnak, a bíróság a változásbejegyzési kérelemről és a közhasznú jogállás nyilvántartásba vételéről egy eljárásban dönt. (9) A (8) bekezdés kivételével a bíróság a beszámolók, és a bírósághoz korábban benyújtott létesítő okirat alapján dönt a szervezet közhasznúvá minősítéséről, ebben az esetben az eljárás során hiánypótlási felhívás kibocsátásának nincs helye. 45. (1) A bíróság a közhasznú szervezet letétbe helyezett beszámolóját a letétbe helyezést követő hatvan napon belül az informatikai rendszer alkalmazásával, automatizált módon megvizsgálja. Ha a beszámoló alapján azt állapítja meg, hogy a szervezet a közhasznúvá minősítés feltételeinek nem felel meg, a szervezet közhasznú minősítésének megszüntetéséről és az erre vonatkozó adat nyilvántartásból való törléséről határoz. (2) A cégbíróság és ha a nyilvántartásba vételre nem bíróság jogosult, az erre jogosult szervezet az (1) bekezdés és a 44. rendelkezései szerint jár el az eljárására irányadó szabályok szerint az
12 12 / :05 általa nyilvántartott szervezet közhasznúvá minősítése és a közhasznú jogállás nyilvántartásba történő bejegyzésére, illetve a közhasznú minősítés megszüntetése és a közhasznú jogállás nyilvántartásból való törlésére irányuló eljárás során. 19. Jogorvoslatok 46. (1) Ha e másképp nem rendelkezik a törvény elsőfokú eljárásra vonatkozó rendelkezéseit a másodfokú eljárásban is megfelelően alkalmazni kell. (2) A nem az ügy érdemében hozott fellebbezhető végzések elleni fellebbezést és az ahhoz csatolt mellékleteket az elektronikus útra kötelezett és az elektronikus utat választó kérelmezőnek elektronikus úton kell a bíróság részére megküldenie. (3) Az első fokon eljárt bíróság az iratokat az informatikai rendszeren keresztül, közvetlenül terjeszti fel a másodfokú bíróság részére. (4) A másodfokú bíróság az ügy iratait és a másodfokú határozatot az informatikai rendszeren keresztül küldi meg az elsőfokú bíróságnak. A másodfokú bíróság határozatának papír alapú kiadmányát is megküldi az első fokon eljárt bíróság részére, ha a kérelmező az első fokon eljáró bírósághoz beadványát papír alapon nyújtotta be. (5) Az ügyész a fellebbezést elektronikus úton küldi meg a bíróság részére. (6) A másodfokú bíróság a fellebbezésről a felterjesztéstől számított hatvan napon belül dönt. Ha a bíróság döntési kötelezettségének határidőn belül nem tesz eleget, a bíróság elnöke felhívja a bírói tanács elnökét, hogy soron kívül, nyolc napon belül tegye meg a szükséges intézkedéseket a fellebbezés elbírálása érdekében. A bíró a kérelem elbírálását követően a bíróság elnökének beszámol arról, hogy mi volt az indoka annak, hogy döntési kötelezettségének határidőn belül nem tett eleget. IV. FEJEZET AZ EGYES NYILVÁNTARTOTT SZERVEZETEKRE VONATKOZÓ SPECIÁLIS SZABÁLYOK 20. Utaló rendelkezés 47. E törvény rendelkezéseit az e fejezetben szabályozott polgári nemperes eljárásokban az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. 21. Az alapítvány nyilvántartásba vételére irányuló kérelem tartalmi elemei 48. (1) Az alapítvány nyilvántartásba vétele iránti kérelemnek a 20. -ban foglaltakon túlmenően tartalmaznia kell az alapítvány vagyonának kezelésére kijelölt kezelő szerv nevét, illetve megnevezését, valamint lakóhelyét (székhelyét), vagy az említett célból létrehozott kezelő szervezet tagjainak nevét, lakóhelyét is. (2) Az alapítvány nyilvántartásba vétele iránti kérelemben nyilatkozni kell a következőkről is: a) az alapítvány típusáról (alapítvány, a pártok működését segítő tudományos, ismeretterjesztő, kutatási, oktatási tevékenységet végző alapítvány), b) az alapítvány vagyonfelhasználási módjáról, a felhasználható vagyon mértékéről, c) arról, hogy az alapítványhoz lehet-e csatlakozni (nyílt vagy zárt alapítvány). (3) A (2) bekezdésben meghatározott nyilatkozatot az alapító okirat tartalmával egyezően kell megtenni. 49. (1) Az alapítvány nyilvántartásba vétele iránti kérelemhez a 21. és 22. -ban foglaltakon túlmenően csatolni kell a következőket is: a) az alapítvány kezelő szerve (szervezete) tagjainak a tagság elfogadására és a jogszabályban meghatározott követelményekre vonatkozó, az összeférhetetlenségre is kiterjedő nyilatkozatát, b) az igazolást az alapítvány céljára rendelt vagyon rendelkezésre bocsátásáról ba) pénzbeli vagyonrendelés esetén a pénzforgalmi szolgáltató igazolását a fizetési vagy pénzforgalmi számlán elhelyezett összegről, az ügyvéd vagy a bíróság igazolását az ügyvédi vagy bírósági letétről vagy a közjegyző igazolását az alapítvány céljára rendelt vagyon bizalmi őrzésbe
13 13 / :05 adásáról, bb) a legalább a működés megkezdéséhez szükséges pénzbeli vagyonrendelésen túlmenően egyéb vagyonrendelés esetén az alapítói nyilatkozatot, c) felügyelő szerv esetén a felügyelő szerv tagjainak a tagság elfogadására és a jogszabályban meghatározott követelményekre vonatkozó nyilatkozatát és d) az alapítói jogok gyakorlására kijelölt személynek a kijelölés elfogadására vonatkozó nyilatkozatát. (2) Az alapítvány szervezeti egységének jogi személlyé nyilvánítása esetén az alapítvány nyilvántartásba vétele iránti kérelemhez csatolni kell az igazolást az alapítvány céljára rendelt vagyonból elkülönített vagyon rendelkezésre bocsátásáról is. (3) Az (1) bekezdés ba) pontjában és a (2) bekezdésben foglalt igazolásból ki kell tűnnie, annak, hogy az alapító a fizetési vagy pénzforgalmi számlán elhelyezett, a letétbe helyezett, illetve a bizalmi őrzésbe adott összeg felett a nyilvántartásba vételi eljárás befejezéséig nem rendelkezhet, s hogy azt az alapítvány nyilvántartásba vétele esetén az alapítványnak kell átadni. (4) Az alapítvány nyilvántartásba vétele iránti kérelemhez csatolni kell a külön törvényben meghatározott iratokat is. 22. Az alapítványok egyesítésére irányuló kérelem 50. Az alapítványok egyesítésére irányuló kérelemhez a 21. és 22. -ban foglaltakon túlmenően az új vagy a megfelelően módosított a megszűnt alapítvány jogutódlásáról is rendelkező alapító okiratot is csatolni kell. 23. Az alapítvány nyilvántartásba vételére irányuló eljárás 51. Az alapítvány nyilvántartásba vétele iránti kérelmet az alapító nyújthatja be. Ha az alapítványt több alapító hozta létre, a nyilvántartásba vétel iránti kérelmet az alapítóknak együttesen kell benyújtaniuk. 52. Az alapítvány alapítóját megillető jogok, és az alapítót terhelő kötelezettségek tárgyában perképességgel az alapító rendelkezik, az eljárásban hozott határozatokat az alapítványnak is kézbesíteni kell. 24. Az alapítvány nyilvántartásban szereplő adatainak módosítására irányuló eljárás 53. (1) Alapítvány esetében a változásbejegyzési kérelmet az alapítónak kell benyújtania és az alapító gyakorolja a kérelmezőt megillető jogokat és kötelezettségeket. (2) Ha az állami alapító által alapított alapítvány, és állami alapító által államháztartáson kívüli alapítóval közösen alapított alapítvány esetében az alapítók új kezelő (szervet) szervezetet jelölnek ki, a változásbejegyzési kérelemhez csatolni kell az állami alapító nyilatkozatát arról, hogy a kezelő szervezet mely tagját jelölte. 25. Az alapítvány kezelő szervének (szervezetének) bíróság általi kijelölésére irányuló eljárás 54. (1) A bíróság a kezelő szerv (szervezet) kijelöléséről polgári nemperes eljárásban határoz, ha a) az alapító nem él a kezelő szerv (szervezet) kijelölésének jogával vagy az alapító által kijelölt szerv (szervezet) a feladat ellátását nem vállalja, b) az alapító halála vagy jogutód nélküli megszűnése miatt az alapítói jogok gyakorlására nem kerülhet sor. (2) Ha a kezelő szerv (szervezet) kijelölésének feltételei fennállnak, a bíróság az ügyész indítványára vagy az egyéb érdekelt kérelmére az eljárást megindítja. (3) Az e -ban szabályozott eljárás során a bíróság az alapítvány célja szerinti szakterületen működő szervezettől javaslatot kérhet a kezelő szerv (szervezet) tagjaira vonatkozóan. 26. Az alapítvány új kezelő szerve (szervezete) nyilvántartásba történő bejegyzésére irányuló
14 14 / :05 változásbejegyzési eljárás 55. Ha az alapító a Ptk. 74/C. (6) bekezdése alapján az alapítvány kezelő szerve (szervezete) kijelölését visszavonja és új kezelő szervet (szervezetet) jelöl ki, változásbejegyzési kérelem benyújtásával kérheti az új kezelő szerv (szervezet) nyilvántartásba vételét. 56. (1) Az 55. szerinti változásbejegyzési kérelemhez csatolni kell a) azokat az okiratokat, amelyek valószínűsítik, hogy az alapítvány kezelő szerve (szervezete) veszélyezteti az alapítvány célját, b) az alapítvány új kezelő szerve, illetve kezelő szervezete tagjainak a tagság elfogadására, valamint a jogszabályban meghatározott követelményekre vonatkozó, az összeférhetetlenségre is kiterjedő nyilatkozatát és c) az alapító okirat módosítását. (2) A bíróság a kérelmet azzal a felhívással küldi meg a kezelő szervnek vagy a kezelő szervezet tagjainak, hogy a kézbesítéstől számított tizenöt napon belül nyilatkozzanak arról, hogy a kérelemben foglaltakat vitatják-e. (3) Ha a kérelemben foglaltakat a kezelő szerv vagy a kezelő szervezet bármely tagja vitatja, vagy a kezelő szervezet bármely tagja részére az alapító által a bíróság felhívására megjelölt újabb címre a felhívás nem volt kézbesíthető, a bíróság a változásbejegyzési eljárást megszünteti, egyben felhívja az alapítót, hogy harminc napon belül keresetlevél benyújtásával kezdeményezheti az alapítvány új kezelő szerve (szervezete) kijelölésének nyilvántartásba történő bejegyzését, erre az alapítót az eljárást megszüntető végzésben figyelmeztetni kell. (4) Ha az eljárás (3) bekezdésben meghatározott okból történő megszüntetésének nincs helye, és az alapító által csatolt iratokból nem állapítható meg, hogy az alapítvány kezelő szerve (szervezete) veszélyezteti az alapítvány tevékenységét, a bíróság a kérelmet elutasítja, egyben felhívja az alapítót, hogy harminc napon belül keresetlevél benyújtásával kezdeményezheti az alapítvány új kezelő szerve (szervezete) kijelölésének nyilvántartásba történő bejegyzését, erre az alapítót a kérelmet elutasító végzésben figyelmeztetni kell. (5) Ha a változásbejegyzési eljárás során az alapítvány kezelő szerve, vagy kezelő szervezetének valamennyi tagja e tisztségéről lemond (a tagság elfogadására irányuló jognyilatkozatát visszavonja), a bíróság a kezelő szervet, illetve a lemondott tagokat a nyilvántartásból törli, egyidejűleg az alapító által bejelentett, az alapítvány új kezelő szervét (szervezetét) nyilvántartásba veszi. 27. Az alapítvány új kezelő szerve (szervezete) nyilvántartásba történő bejegyzésére irányuló peres eljárás 57. (1) Az alapító által az 56. (3) és (4) bekezdése alapján indított perre a nyilvántartást vezető bíróság illetékes. A pert az alapítónak az alapítvány és a kezelő szerv vagy a kezelő szervezet tagjai ellen kell megindítania. A bíróság hivatalból beszerzi a nemperes ügy 56. (1) bekezdés b) és c) pontjában megjelölt iratait. (2) A bíróság az alapító fél keresetlevélben előterjesztett kérelmére beszerzi a nemperes ügy 56. (1) bekezdés a) pontjában meghatározott iratait, ha arra a fél bizonyítékként kíván hivatkozni. (3) Ha a bíróság a keresetlevélben foglaltaknak helyet ad, a jogerős ítéletet alapján hivatalból kell módosítani a nyilvántartás adatait, az ítélet miatt bekövetkezett adatváltozásról végzést hozni nem kell. 28. Az alapítványok egyesítésére irányuló eljárás 58. (1) A bíróság az érdekelt alapítók közös kérelmére új alapítvány egyesüléssel történő létrehozása vagy más alapítványhoz való csatlakozás céljából polgári nemperes eljárásban dönt az alapítványok egyesítéséről. (2) Az alapítványok egyesítésére irányuló kérelmet az alapítványok alapítóinak együttesen kell benyújtaniuk.
15 HK Jogszabály szolgáltatás 5 / :05 (3) A bíróság illetékességét új alapítvány létrehozása esetén az új alapítvány székhelye alapítja meg, csatlakozás esetén pedig az eljárásra az a nyilvántartást vezető bíróság illetékes, amely azt az alapítványt tartja nyilván, amelyhez csatlakozni kívánnak. (4) A bíróság a (6) bekezdésben foglalt eltéréssel új alapítvány létrehozása esetén, az alapítványok egyesítését elrendelő határozatában rendelkezik az alapítványok megszűnéséről és az új alapítvány nyilvántartásba vételéről. (5) A bíróság csatlakozás esetén, az alapítvány csatlakozását elrendelő határozatában rendelkezik a csatlakozó alapítvány megszűnéséről és a csatlakozással érintett alapítvány adataiban bekövetkezett változás nyilvántartásba történő bejegyzéséről. (6) Ha a (4) vagy (5) bekezdés alapján megszüntetett alapítványt (alapítványokat) nem az eljáró bíróság vette nyilvántartásba, a bíróság jogerős határozatát megküldi a megszűnt alapítványt nyilvántartásba vevő bíróság számára is. A nyilvántartást vezető bíróság a megszűnt alapítványt (alapítványokat) hivatalból törli a nyilvántartásból, a végzés ellen sem fellebbezésnek, sem felülvizsgálatnak nincs helye. (7) A bíróság eljárására egyebekben az alapítvány nyilvántartásba vételére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. 29. Az alapítvány nyilvántartásból való törlése, illetve megszűnésének megállapítására irányuló polgári nemperes eljárás 59. (1) Az alapítvány nyilvántartásból való törlése iránti kérelmet az alapító nyújthatja be vagy az ügyész indítványozhatja a Ptk. 74/E. (1) bekezdés a) c) pontjában meghatározott okból. (2) Az alapítvány megszüntetésére és az alapítvány nyilvántartásból való törlésére irányuló kérelmet, annak okán, hogy az alapítvány céljának megvalósítása lehetetlenné vált az alapító nyújthatja be [Ptk. 74/E. (3) bekezdés]. (3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott kérelemhez, illetve az (1) bekezdésben meghatározott indítványhoz csatolni kell a kérelmet, illetve az indítványt alátámasztó okiratokat. (4) Ha az alapító a (2) bekezdésben meghatározott okból kéri az alapítvány megszüntetését, a bíróság a kérelmet azzal a felhívással küldi meg az alapítványnak, hogy kézbesítéstől számított harminc napon belül nyilatkozzon arról, hogy a kérelemben foglaltakat vitatja-e. (5) Ha a kérelemben foglaltakat az alapítvány vitatja, a bíróság az eljárást megszünteti, egyben felhívja az alapítót, hogy harminc napon belül keresetlevélben kérheti az alapítvány (2) bekezdésben meghatározott okból történő megszűnésének megállapítását, erre az alapítót az eljárást megszüntető végzésben figyelmeztetni kell. (6) Ha az eljárás (5) bekezdésben meghatározott okból történő megszüntetésének nincs helye, és az alapító által csatolt iratokból nem állapítható meg, hogy az alapítvány céljának megvalósítása lehetetlenné vált, a bíróság a kérelmet elutasítja, egyben felhívja az alapítót, hogy harminc napon belül keresetlevélben kérheti az alapítvány (2) bekezdésben meghatározott okból történő megszüntetését, erre az alapítót a kérelmet elutasító végzésben figyelmeztetni kell. (7) Ha a kérelem vagy indítvány előterjesztésének indoka az, hogy az alapító okiratban meghatározott idő eltelt a kérelemben erre kell hivatkozni. 30. Az alapítvány megszüntetésére irányuló polgári peres eljárás 60. (1) A bíróság az alapítvány megszüntetését az alapító által az 59. (5) vagy (6) bekezdés alapján előterjesztett keresete alapján, peres eljárásban rendeli el, a perre az alapítvány székhelye szerinti törvényszék illetékes. (2) A bíróság az alapítvány megszüntetéséről az ügyésznek a Ptk. 74/E. (3) bekezdése alapján előterjesztett keresete alapján peres eljárásban dönt, a perre az alapítvány székhelye szerinti törvényszék illetékes. (3) Az alapítvány megszüntetésére irányuló kereseti kérelmet a Ptk. 74/E. (3) bekezdésében meghatározott okból az ügyész vagy az egyéb érdekelt, míg a Ptk. 74/F. (2) bekezdésében
16 HK Jogszabály szolgáltatás 16 / :05 meghatározott okból az ügyész nyújthat be. (4) Ha a bíróság az alapítvány megszűnését állapítja meg vagy az alapítványt megszünteti, a jogerős ítéletet megküldi a nyilvántartást vezető bíróságnak. A nyilvántartást vezető bíróság az alapítványt az ítélet alapján hivatalból törli a nyilvántartásból, a végzés ellen sem fellebbezésnek, sem felülvizsgálatnak nincs helye. 31. Az alapítvány megszűnésének nyilvántartásba való bejegyzése iránti eljárás 61. (1) Ha a bíróság az ban meghatározott okból az alapítvány nyilvántartásból való törlését rendeli el vagy az alapítvány megszűnését állapítja meg vagy az alapítványt megszünteti az Ectv.-ben foglalt szabályok szerint jár el. (2) Ha a végelszámolás, kényszer-végelszámolási eljárás elrendelésére másik bíróság illetékes, a bíróság a jogerős határozatot megküldi a végelszámolás, kényszer-végelszámolási eljárás lefolytatására jogosult bíróságnak. (3) A nyilvántartást vezető bíróság a végelszámolást, kényszer-végelszámolást követően az alapítványt hivatalból törli a nyilvántartásból, a végzés ellen fellebbezésnek és felülvizsgálatnak nincs helye. 32. A közalapítvány megszüntetésére irányuló sajátos nemperes eljárás 62. (1) A közalapítvány megszüntetésére irányuló sajátos nemperes eljárásban a bíróság az államháztartásról szóló évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló évi LXV. törvény szabályait alkalmazva jár el. (2) Az eljárás a közalapítványt nyilvántartó bíróság hatáskörébe és illetékességébe tartozik. 33. Az egyesület nyilvántartásba vétele iránti kérelem tartalmi elemei 63. Az egyesület nyilvántartásba vétele iránti kérelemhez a 21. és 22. -ban foglaltakon kívül csatolni kell a következőket is: a) az egyesület alakuló ülésének jegyzőkönyvét, b) az egyesület alakuló ülésének jelenléti ívét, a tagok nevével, lakóhelyével (székhelyével) és aláírásával és c) az egyesület ügyintéző és képviseleti szerve tagjainak a tagság elfogadására és a jogszabályban meghatározott követelményekre vonatkozó nyilatkozatát. 64. Felügyelő szerv esetén a felügyelő szerv tagjainak a tagság elfogadására és a jogszabályban meghatározott követelményekre vonatkozó nyilatkozatát is csatolni kell a kérelemhez. 65. Az egyesület nyilvántartásba vétele iránti kérelemhez elkülönítve kell csatolni az olyan iratot, amely mind nyilvános, mind nem nyilvános adatokat vagy csak nem nyilvános adatokat tartalmaz. 66. (1) A szövetség nyilvántartásba vétele iránti kérelemnek tartalmaznia kell a szövetséget létrehozó egyesületek nevét, székhelyét és nyilvántartási számát is. (2) A szövetség nyilvántartásba vételére az egyesület nyilvántartásba vételére irányadó szabályokat kell alkalmazni. 34. Az egyesület nyilvántartásba vételére irányuló eljárás egyes szabályai 67. (1) A bíróság a nyilvántartásba vétel iránti kérelemhez csatolt az egyesület alakuló ülésének jegyzőkönyve vagy a jegyzőkönyvéhez mellékelt tagjegyzék (részvételi ív) alapján vizsgálja azt, hogy az alapítók száma megfelel-e a törvényben foglalt rendelkezéseknek. (2) A bíróság az ügyintéző és képviseleti szerv tagjainak a nyilvántartásba vételi kérelemhez csatolt nyilatkozata alapján vizsgálja azt, hogy megfelelnek-e a törvényben előírt feltételeknek. (3) A bíróság a nyilvántartásba vételi kérelemhez csatolt alapszabály alapján vizsgálja azt, hogy az egyesület alapszabályban megállapított céljai nem ellentétesek-e a törvényi rendelkezésekkel és azt, hogy az alapszabály rendelkezései biztosítják-e az egyesület törvényben meghatározott keretek közötti működését.
17 17 / : A szövetség nyilvántartásban szereplő adatainak módosítására irányuló eljárás 68. Ha a szövetséghez egyesület csatlakozik, a bíróság az egyesületek szövetsége erre irányuló változásbejegyzési kérelmére a szövetség adatai közé bejegyzi az új tag nevét, székhelyét és nyilvántartási számát. 36. Egyéb szervezetek 69. A párt, a sportról szóló törvény alapján működő szervezet, a kölcsönös biztosító egyesület, a szakszervezet, a köztestület, a magánnyugdíjpénztár, az önkéntes kölcsönös biztosító pénztár, a hitelintézetek önkéntes betétbiztosítási, illetve intézményvédelmi alapja, a Munkavállalói Résztulajdonosi Program szervezet és az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló törvény szerint alapított európai területi társulás esetében e törvény rendelkezéseit akkor kell alkalmazni, ha a szervezetre irányadó törvény eltérően nem rendelkezik. 70. A köztestületet a bíróságnak nem kell nyilvántartania akkor, ha a létrehozását rendelő törvény így rendelkezik. 71. (1) Ha az egyházakkal való kapcsolattartásért felelős miniszter arról értesíti a bíróságot, hogy az Országgyűlés az egyesületet egyházként ismerte el, a bíróság az egyesületet a bírósági nyilvántartásból törli. (2) Ha a cégbíróság a nyilvántartásba vételről szóló jogerős végzés megküldésével, arról értesíti a bíróságot, hogy a kölcsönös biztosító egyesületet külön törvény alapján részvénytársaságként vette nyilvántartásba, a bíróság a kölcsönös biztosító egyesületet hivatalból törli a nyilvántartásból, a törlésről végzést hozni nem kell. V. FEJEZET AZ INFORMATIKAI RENDSZER ÉS ALKALMAZÁSAI 37. Az informatikai rendszer 72. (1) Az informatikai rendszer a következő főbb alkalmazásokból épül fel: a) a civil és egyéb cégnek nem minősülő szervezetek nyilvántartása: az e törvény szerint nyilvántartásba vett szervezetek törvényszéki nyilvántartása, b) országos névjegyzék: a törvényszéki nyilvántartások adatainak egységes, az interneten, azonosítás nélkül elérhető, országosan egységes gyűjteménye, c) a kérelmek fogadását biztosító alkalmazás: az e törvény szerinti iratok elektronikus úton történő fogadását szolgáló alkalmazás, d) ügyviteli alkalmazás: a bíróságon belüli ügyintézés szervezett rendjét biztosító alkalmazás, e) iratkezelési alkalmazás: a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló évi LXVI. törvény szerinti iratkezelési feladatok teljesítését és a bírósági ügyvitelnek megfelelő iratkezelési feladatok teljesítését és a biztosító alkalmazás, f) kapcsolattartó alkalmazás: a bíróság és más hatóság közötti informatikai kapcsolatot biztosító alkalmazás, g) a beszámolót kezelő alkalmazás. (2) Az informatikai rendszert úgy kell kialakítani, hogy annak működése során az elektronikus aláírási technológia alkalmazható legyen. (3) Az informatikai rendszert kialakítása során országosan egységes adatbázis alkalmazásával kell biztosítani a törvényszéki nyilvántartások vezetését. 73. (1) Az informatikai rendszer a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel azonosítást követően vehető igénybe. Szerep alapú jogosultságkezelés (jogosultságkezelő rendszer és mechanizmus) útján kell biztosítani, hogy a felhasználó az informatikai rendszer azon alkalmazásaihoz és olyan módon férjen hozzá, ahogy azt az OBH által készített jogosultságkezelési szabályzat előírja.
18 18 / :05 (2) Az e törvényben szabályozott polgári nemperes eljárásokban a kifejezetten emberi közreműködést nem igénylő, e törvény szerinti eljárási cselekmények ha azok megtételének törvényi feltételei fennállnak az informatikai rendszer útján az eljáró bíróság nevében automatizáltan is végezhetőek. (3) Az informatikai rendszer országos névjegyzék alkalmazása azonosítás nélkül megtekinthető. 74. (1) Az informatikai rendszerben kell tárolni a) az elektronikus úton érkezett beadványokat és azok mellékleteit, b) a papír alapon érkezett beadványok és mellékleteik elektronikus másolatait, továbbá az űrlapok adattartamát, c) a bíróság által hozott végzéseket és d) az eljárás során érkezett vagy keletkezett egyéb iratokat, illetve ha azok papír alapon érkeznek azok elektronikus másolatait. (2) Az eljárás befejezését követően az informatikai rendszerben tárolt adatokat biztonságos az adatok sértetlenségét, hozzáférhetőségét biztosító módon kell megőrizni (elmenteni, illetve tárolni). (3) Az OBH feladata annak biztosítása, hogy a (2) bekezdésben meghatározott módon megőrzött adatok folyamatosan hozzáférhetőek legyenek, az olvashatóságukhoz szükséges technológia hozzáférhető legyen. Az OBH feladata olyan informatikai környezet kialakítása, amely a (2) bekezdésben meghatározott módon megőrzött adatok hozzáférhetővé válását legfeljebb öt munkanapon belül biztosítja. Ha az eljárás lefolytatásához a (2) bekezdésben meghatározott módon megőrzött adatokhoz való hozzáférés szükséges, az ügyintézési határidőt az adatok hozzáférhetővé válását követően kell számítani. (4) A papír alapon érkezett irat elektronikus másolata akkor megfelelő, ha az okirat elektronikus másolatának képe megegyezik a papír alapú okiratéval. 75. A nyilvántartást vezető bíróság a Pp (4) bekezdésének a) pontját azzal az eltéréssel alkalmazza, hogy ha az irat beszerzése másik nyilvántartást vezető bíróságtól szükséges, a szervezetre vonatkozó iratokat az informatikai rendszer útján szerzi be, ha azok az informatikai rendszerben elérhetőek. 76. (1) Az informatikai rendszer alkalmazásával naplót kell készíteni a) a rendszer üzemben tartási idejéről, b) a felhasználók adatbevitelének és adatrögzítésének tényéről az adatbevitel, illetve adatrögzítés időpontjának, valamint az azt végző személy nevének megjelölésével, c) a rendszer által automatikusan elvégzett eljárási cselekményekről, az eljárási cselekmény és annak időpontjának feltüntetésével, d) az üzemzavar terjedelméről és időtartamáról, e) a nyilvános és a nem nyilvános iratokba történő iratbetekintés iránti kérelem vagy megkeresés teljesítéséről az iratokba betekintő nevének és címének, időpontjának, az érintett iratnak, valamint az iratbetekintést biztosító személy nevének, nem nyilvános iratok esetén az iratbetekintés jogalapjának feltüntetésével, f) a naplóból történt adatszolgáltatásról a szolgáltatott adatok körének, az adatigénylő nevének és címének, az adatigénylésben feltüntetett adatigénylési jogalapnak, az adatszolgáltatás időpontjának, valamint az adatszolgáltatást végző azonosító adatainak feltüntetésével. (2) A napló adatait meg kell őrizni és biztosítani kell, hogy a napló adatok folyamatosan hozzáférhetőek és olvashatóak legyenek, továbbá biztosítani kell az adatok megismeréséhez szükséges technikai eszközöket. (3) A napló adatairól megkeresésre annak a feladatkörében eljáró bíróságnak, ügyészségnek, nyomozóhatóságnak, nemzetbiztonsági szolgálatnak továbbítható adat, amely törvényi rendelkezés megjelölésével igazolja, hogy törvény az ügy elbírálásához, továbbá jogosultság, illetve kötelezettség fennállásának ellenőrzéséhez feljogosította az adat megismerésére. Az adatigénylőnek a megkeresésben meg kell jelölnie annak az eljárásának az ügyszámát és tárgyát, amelyben az igényelt adatok megismerésére törvény alapján jogosult. Ha annak technikai feltételei fennállnak, az
19 19 / :05 adatigénylő részére az adatokat elektronikus úton, automatizáltan is meg lehet küldeni. 77. Az informatikai rendszer működésében keletkezett üzemzavarról és annak megszűnéséről a bíróságot elektronikus levélben, az üzemzavar idején szolgáltatást igénybe venni kívánó kérelmezőt pedig a szolgáltatás igénybevételének megkísérlésekor elektronikus üzenetben kell, az informatikai rendszer útján értesíti. Az informatikai rendszerben keletkezett üzemzavarról, valamint annak megszűnéséről az erre szolgáló, azonosítás nélkül elérhető internetes felületen is tájékoztatást kell adni. 78. (1) A törvény által meghatározott határidőbe nem számít bele az a nap, amely során legalább négy órán át fennálló, az informatikai rendszerben felmerült üzemzavar akadályozta az informatikai rendszer működését. (2) E törvény alkalmazása során üzemzavarnak kell tekinteni az informatikai rendszerben végzett olyan karbantartásokat, tervezett leállításokat is, melyek az informatikai rendszer szolgáltatásainak igénybevételét korlátozzák vagy megakadályozzák. Az üzemzavar számítása szempontjából az informatikai rendszer részének kell tekinteni azokat a kormányzati informatikai szolgáltatásokat, amelyek szükségesek az informatikai rendszer ügyfelek általi elérhetőségéhez. 79. (1) Az informatikai rendszert úgy kell kialakítani, hogy alkalmas legyen az elektronikus úton érkezett űrlapok adattartamát automatizáltan feldolgozni és a rendszerben rögzíteni. Az informatikai rendszernek alkalmasnak kell lennie arra, hogy az űrlapok mellé csatolt mellékleteket oly módon tárolja, hogy abból kitűnjön, hogy a melléklet melyik űrlaphoz tartozik. (2) Az informatikai rendszert úgy kell kialakítani, hogy alkalmas legyen jogszabályban meghatározott statisztikai adatok szolgáltatására. (3) Az informatikai rendszert úgy kell kialakítani, hogy a beszámoló országos névjegyzékben való közzétételét követően elektronikus üzenetben tájékoztatást adjon a bíróság részére a nyilvántartásában szereplő közhasznú szervezetek beszámolójának közzétételéről. (4) Az informatikai rendszert úgy kell kialakítani, hogy az Ectv.-ben meghatározott határidő elteltét követően elektronikus üzenetben tájékoztatást adjon a bíróság számára azokról, a nyilvántartásában szereplő szervezetekről, melyek a beszámoló letétbe helyezési kötelezettségüknek nem tettek eleget, s a bíróságnak törvényességi ellenőrzési eljárás lefolytatása érdekében meg kell keresnie az ügyészséget. 80. Az e törvény alapján lefolytatott eljárásokban keletkezett papír alapú vagy elektronikus iratokat, az űrlapok adattartamát, valamint az egyes eljárási cselekmények megtételének tényét a bíróság az informatikai rendszerben rögzíti. Az informatikai rendszerben rögzített adatokat a felek eljárási jogainak érvényesülése és az eljárások párhuzamos lefolytatásának megelőzése érdekében a nyilvántartást vezető bíróság kezeli. 81. (1) Az OBH felelős az informatikai rendszernek e törvényben és külön jogszabályban meghatározott informatikai biztonsági és szervezet szervezési követelményeinek teljesítéséért. (2) Az informatikai rendszer útján kell biztosítani az informatikai rendszerben kezelt adatok védelmét a jogosulatlan hozzáféréstől, módosítástól, törléstől vagy megsemmisüléstől. (3) Az informatikai rendszert úgy kell kialakítani, hogy biztosított legyen a rendszer zártsága és hibamentességének ellenőrizhetősége. (4) Az informatikai rendszer útján kell biztosítani, hogy az adott ügyben keletkezett és az informatikai rendszerben kezelt adatokat csak az ismerhesse meg, akinek az eljárás irataiba való betekintést törvény biztosítja. (5) Az informatikai rendszert úgy kell kialakítani, hogy az alkalmas legyen a szervezet adatai mellett a beszámoló közvetlen elérését biztosítani. 82. Az informatikai rendszer útján kell biztosítani, hogy a bíróság számára fenntartott műveletek elvégzése az ügyben eljáró személy azonosítását követően váljon lehetővé. A beadványok rögzítését azonosítást követően a bíróság által ezzel a feladattal megbízott bírósági ügyintéző, tisztviselő, írnok is végezheti. Ahol e törvény adatrögzítési kötelezettséget ír elő, ott a bírón az adatrögzítésre feljogosított bírósági ügyintézőt, tisztviselőt és írnokot is érteni kell.
20 HK Jogszabály szolgáltatás 0 / : A civil és egyéb cégnek nem minősülő szervezetek nyilvántartása 83. (1) A nyilvántartás a (2) bekezdésben meghatározott elkülönült nyilvántartásokra tagozódik. A nyilvántartásába történő adatbejegyzésre az informatikai rendszer útján, automatizáltan vagy egyedi bírói utasításra kerülhet sor. (2) A nyilvántartás az alábbi bontásban épül fel: a) egyesület, b) köztestület, c) alapítvány, d) magánnyugdíjpénztár, önkéntes kölcsön biztosító pénztár, vegyes pénztár, e) a hitelintézetek önkéntes betétbiztosítási, illetve intézményvédelmi alapja, f) Munkavállalói Résztulajdonosi Program szervezet, g) európai területi társulás, h) országos sportági szakszövetség és i) egyéb szervezet. (3) Ha külön törvény alapján valamely szervezet nyilvántartásba vétele a Fővárosi Törvényszék kizárólagos illetékességébe tartozik, a törvényszéki nyilvántartást úgy kell kialakítani, hogy a szervezet csak a Fővárosi Törvényszék törvényszéki nyilvántartásába legyen felvehető. 39. Az országos névjegyzék 84. (1) Az országos névjegyzék a törvényszéki nyilvántartások adatainak közhiteles gyűjteménye, amelynek felépítése az (5) és (6) bekezdésben foglalt kivétellel megegyezik a nyilvántartás felépítésével. (2) Az országos névjegyzék az OBH által működtetett internetes felületen azonosítás nélkül elérhető. Az országos névjegyzék adatai a honlapon keresőprogram segítségével is megismerhetőek. (3) Az informatikai rendszer útján kell biztosítani, hogy a törvényszéki nyilvántartások adatai az országos névjegyzékben automatizáltan egyidejű frissítéssel megjelenjenek. (4) Az országos névjegyzék kivéve az üzemszerű karbantartás idejét folyamatos elérhetőségét biztosítani kell. (5) Az országos névjegyzék nem tartalmazza a nyilvántartásnak a szervezet képviselőjének, továbbá az alapítvány kezelő szervének (szervezetének) tagjainak lakóhelyére vonatkozó adatát, az a 87. -ban foglalt módon ismerhető meg. (6) Az országos névjegyzék a szervezet beszámolóját is tartalmazza. VI. FEJEZET A BÍRÓSÁGI ELJÁRÁS NYILVÁNOSSÁGA 40. Az OBH feladata, a bírósági iratok megtekintése, másolatok 85. (1) Az OBH e törvényben szabályozott módon hozzájárul a nyilvántartás nyilvánosságára vonatkozó követelmények megvalósításához. (2) Az OBH működteti az informatikai rendszert. 86. (1) A nyilvántartás közhiteles. (2) A nyilvántartás fennálló, illetve törölt adatai nyilvánosak, azok az országos névjegyzék útján az interneten azonosítás nélkül megtekinthetőek. (3) Az alapítvány és az egyesület bírósághoz benyújtott iratai a (4) bekezdésben meghatározott kivétellel nyilvánosak, ideértve a még el nem bírált kérelmet és mellékleteit is, azokat bárki megtekintheti, azokról feljegyzést készíthet. (4) Az egyesület szerve ülésének jelenléti íve, valamint az egyesület tagjairól készült nyilvántartás nem nyilvános. (5) A szervezet nem nyilvános, az informatikai rendszerben tárolt iratairól külön törvény alapján,
Ellenjegyezte : T/4916/53. számú. egységes javaslat
ORSZÁGGYŰLÉS MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNY A Érkezett: 2011 DEC 0 8. Ellenjegyezte : dr. Navracsics Tibor közigazgatási és igazságügyi miniszter t T/4916/53. számú egységes javaslat a cégnek nem minősülő
Az új egyesületi törvény rendelkezései, a közhasznú szervezetté válás kérdései. A Nemzeti Önkéntes Stratégia 2011-2020
Az új egyesületi törvény rendelkezései, a közhasznú szervezetté válás kérdései. A Nemzeti Önkéntes Stratégia 2011-2020 Dr. Gyurka Tímea tű. őrgy. Igazgatási Főosztályvezető-helyettes Irányadó jogszabály:

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Magyar Narancs - Belpol - „Csak rendőr tanúk voltak” - Sebők Balázs, Ahmed H. védőügyvédje Keresés
Politika	Belpol	„Csak rendőr tanúk voltak” - Sebők Balázs, Ahmed H. védőügyvédje szerző
Ellentmondásos tanúvallomások, elutasított bizonyítási indítványok, mellőzött elmeorvosi szakvélemény és 10 év fegyház egy háromszor eldobott „valamiért”. A röszkei „terroristaper” vádlottjának ügyvédjével beszélgettünk.	Magyar Narancs: November 30-án ítéletet hirdetett a Szegedi Törvényszék Ahmed H. ügyében, akit a tavaly szeptember 16-i röszkei események után többek között terrorcselekmény elkövetésével vádolnak. A bíróság első fokon 10 év letöltendő fegyházat szabott ki rá. Ahmedet ön védte, az ítélet után azt mondta, védence a „migránsellenes reklám arca” lett. Koncepciós perről beszélünk?
Sebők Balázs: Olyat én nem mondok és ügyvédként nem is mondhatnék semmire, hogy koncepciós per. Magánemberként mindenkinek megvan a véleménye, az ügyvédnek is. Csak azt tudom mondani, mindent megpróbálok másodfokon is, hogy bebizonyítsam, ez az ember nem követett el terrorcselekményt. Elismert bizonyos dolgokat, amik megtörténtek, például a tiltott határátlépést vagy azt, hogy eldobott három valamit, amiről nem tudjuk, hogy mi volt. Ez megvalósíthat bűncselekményt, de nem meríti ki a terrorcselekmény törvényi tényállását. A bíróság véleménye más volt, de ők döntöttek, nekünk pedig el kell fogadnunk, ha tetszik, ha nem, amíg az ellenkezőjét nem tudjuk bebizonyítani.
MN: Sokan, köztük a tárgyalásokat végigkövető Amnesty International is kritizálták a terrorcselekmény tényállásának téves alkalmazását. Ön szerint gond van a jogszabállyal?
SB: A büntető törvénykönyv szerint terrorcselekményt követ el többek között az, aki állami szervet arra kényszerít, hogy „valamit tegyen, ne tegyen vagy eltűrjön” – de ez egy gumi jogszabály, bele lehet magyarázni sok mindent. Bizonyos esetekben a bíróság és a nyomozó hatóság azt mondja, hogy közveszéllyel fenyegetés történt – például ha valaki betelefonál, hogy bomba van a bíróságon. Ezt úgy is értelmezhetjük, hogy egy állami szervet, a bíróságot arra kényszerít az illető, hogy valamit eltűrjön vagy ne tegyen: például elnapolja a tárgyalást. Egy másik példa a futballhuliganizmus lehet, amikor az egyik tábor és a másik tábor veri egymást és a rendőröket, ezzel szintén rákényszerítve valamit a rendőrökre. Ezeket az eseteket tudom úgy magyarázni, hogy hivatalos személy elleni erőszak, csoportos garázdaság vagy terrorcselekmény legyen. Ahmednek sem volt nagyobb bűne, mint hogy dobott valamit. De ez még ehhez kevés.
MN: Hogy állt az ügyhöz a bíróság?
SB: Érződött az eljárás során, hogy nyomás van a bíróságon, de ezt az ügy súlyával is lehet magyarázni, még sincs mindennap terrorper Magyarországon. Ezt jól mutatja az is, ahogy az eljárás zajlott: Ahmedet Budapestről hozták rabomobillal Szegedre, kezét-lábát összebilincselték, nem mehetett végig a folyosón, a fogdában kellett várnia, mi is ott beszélhettünk vele, pár perccel a tárgyalás előtt. Mostanra sikerült annyira tisztára mosni a védencem becsületét, hogy az ügyészség már nem arról beszél, hogy Ahmed terrorista. Ugyanis az egész ügy ezt engedte sejtetni: arról volt szó, hogy szélsőséges szervezet tagja, vallási fanatikus és radikális. Az ügyészség végül a vádbeszédében kimondta, hogy ők ezt soha nem állították, csak azt, hogy terrorcselekményt követett el. Viszont ha senki nem nézte őt terroristának, kicsit visszás a nagy rendőri védelem, a bírók és ügyvédek átvilágítása, és hogy le volt zárva a bíróság.
MN: Ezek szerint az már sikerként könyvelhető el, hogy nem tekintenek rá terroristaként?
SB: Mivel én október közepén vettem át az ügyet az előző meghatalmazott ügyvédtől, nem láttam bele, mi volt az elején, csak hallottam. Talán én voltam az a védő, aki a legtöbbet mozoghatott a védelem területén, bár az általam előterjesztett bizonyítási indítványokról úgy gondolták, nem szükségesek a tényállás megfelelő kialakításához. Szerintem igen, de ezt is majd az ítélet elleni fellebbezéskor tudom vitatni. Egyébként nem érzem, hogy másképp jártak volna el, mint más pereknél, védőként hozzá vagyok ahhoz szokva, hogy sokszor elutasítják az indítványokat. Csak most kívülről úgy tűnik, felborult az egyensúly, hiszen a vád összes tanúját meghallgatták, míg a védelem részéről szinte senkit: akiket én kértem, azok közül egy rendőrt idézett be a bíróság.
MN: Kiket kért? Ha jól tudom, előkerült egy felvétel is.
SB: Ezen Ahmed egy Belgrádból tudósító brit újságíróval beszél, és nem mond semmi erőszakosat, pedig az interjú az atrocitás közben készült. Egyébként olyan újságírókat és aktivistákat kértem volna tanúnak, akik ott voltak a határzárnál, és face to face látták az egészet. Nyilván a rendőrök is láttak valamit, de keveset hallottak, hiszen védőfelszerelés volt rajtuk, ezt ők is elmondták. Gondoltam, aki újságíróként ott volt a helyszínen és felvételeket készített, hátha többet látott, hallott, vagy hátha van a birtokában olyan felvétel, ami bizonyítja, hogy a védencem nem fogalmazott meg követelést.
MN: A vád tanúi mit mondtak?
SB: Csak rendőr tanúk voltak, és a vallomások szerintem ellentmondásosak: volt olyan rendőr, aki az első sorban állt és nem hallott követelést a védencemtől, ahogy a tolmács sem, aki az első számú tanú a perben. Ahogy én látom, itt két olyan ember áll ellentmondásban egymással, akinek egyformát kellene mondania: vagyis a rendőr, aki odament a tolmáccsal és maga a tolmács. Utóbbi azt mondja, Ahmed nem adott ultimátumot a rendőröknek, az egy másik férfi volt, akit a ruházatáról meg is nevezett, és elmondta, ő volt az is, aki megfenyegette. Ezzel szemben a rendőr tanú azt mondja, a tolmács mondta neki, hogy Ahmed ultimátumot adott.
MN: Ezt a bíróság nem találta ellentmondásosnak?
SB: Ez csak az egyik bizonyíték volt. Akadt még rendőr tanú, aki szerint a védencem azt mondta, hogy „we want to go” és „just five minutes”. De ha a rendőr nem tudja pontosan elmondani, mit és hogyan mondott, ezek csak szavak maradnak, és nem lesz belőlük ultimátum. Ezekre az ellentmondásokra felhívtam a bíróság figyelmét is, idéztem a különböző tanúktól, és írásban is benyújtottam nekik a véleményem.
MN: Mire ők?
SB: Adtak tíz évet. Amit a helyén kell kezelni. Ha csak szakmailag nézem, akkor – mivel a bíróság szerint a védencem elkövette a terrorcselekményt – enyhe büntetést kaptunk. A középmérték ugyanis 17,5 év volt, a bírói gyakorlat a középmértéktől pedig alig tér el, vagy ha mégis, viszonylag kis mértékben, és nem a törvényi minimumot alkalmazva. Sokatmondó tehát, hogy „csak” 10 évet szabtak ki. Itt valószínűleg már értékelte a bíróság, amit elmondtunk, és azt, hogy terrorcselekmény és terrorcselekmény között is van határ: nem mindegy, hogy bombával fenyegetőzök és van is nálam, vagy dobálok valamit.
MN: Amit a bíróság sem tudott beazonosítani pontosan, csak mint „vélhetően súllyal bíró tárgyat”. Mi ebben az ítéletben a kézzelfogható bizonyíték?
SB: Számomra sincs kézzelfogható dolog benne, az ítéletet a tanúvallomásokra és jelentésekre alapozva hozták meg, de a hosszú és részletes írásbeli indoklást még nem kaptuk kézhez.
MN: A jelentések miről szólnak?
SB: A rendőri jelentések a védelem szempontjából érdekesek, mert inkább mentik Ahmedet, mint hogy a bűnösség felé sodorják: például hangfájlokat tartalmaznak, melyeken a védencem sokszor elmondja, hogy nem akarunk semmi rosszat, szeretjük a rendőröket és Magyarországot. Egy hőzöngő ember nem ilyeneket mond. És itt van a sarokköve az ügynek: ha valami onnantól terrorcselekmény, hogy valaki erőszakot alkalmaz állami szerv vagy hivatalos ember ellen, akkor fontos megvizsgálnunk, hogy az erőszakot vajon miért alkalmazza? Mert mondjuk, könnygázt kap a szemébe, viszi a tömegpszichózis, mindenki dobál és rá is lőnek könnygázzal, vízágyúval? Ilyen esetben nem azért dob az ember bármit a magyar hatóságok felé, mert be akar törni az országba, hanem azért, mert ha te könnygázzal lősz engem, én is dobok valamit. Az erőszak itt nem a célhoz vezető eszközcselekmény, hanem olyasvalami, ami kialakul ezen a talajon, de nem azért teszi ezt valaki, mert el akarja érni, hogy beengedjék az országba.
MN: Ehhez kapcsolódóan született egy elmeorvosi szakvélemény is védencéről.
SB: A védelemben éppen azt érzem sikernek, hogy sikerült ebben a szakértői véleményben foglaltakat elfogadtatni. A szakértők ugyanis beszűkült tudatállapotot állapítottak meg. Ez egy ilyen esetben enyhítő körülmény lehet. Ami furcsa, hogy a szakvélemény 2016. januári, a vádirat pedig februári, a vádirat mégsem tartalmaz erre utalást, pedig mindig szokott, akkor is, ha negatív, tehát ha annyit mond, hogy az elmeállapota nem befolyásolta cselekedeteit. Itt viszont Ahmed szempontjából jó megállapítások is voltak, valószínűleg ez is vezetett oda, hogy „csak” 10 évet szabott ki a bíróság. Az ügyészség viszont ezt egyáltalán nem adta elő, mintha nem is létezett volna.
MN: Miért történhetett ez?
SB: Nem tudom, ezt az ügyészség nem köteles megmagyarázni.
MN: Hogyan tovább? Az ítélet után ön is és az ügyészség is fellebbezett, utóbbi az ítélet súlyosbítását, ön pedig az enyhítését kérte.
SB: Ilyenkor csak egy rövid szóbeli fellebbezést lehet tenni, ha megkapom az ítéletet, írásban is beadom. Arra törekszem, hogy teljesen tisztázódjon a védencem becsülete. Ezért is kértem például a felesége beidézését is, amit a bíróság elutasított, hiszen nem volt ott a cselekménynél, nem látta. Én viszont ezzel azt akartam, hogy lássák, milyen a felesége: egy európai, keresztény nő. Ahmed is így él, mellette pedig tartja a saját vallását, naponta imádkozik, ahányszor kell. Ezért mondtam, hogy ha az vallási fanatizmus, hogy hite tanítása szerint elmegy egyszer Mekkába, akkor az a keresztény is fanatikus, aki elmegy életében egyszer a Vatikánba.
MN: Milyen embernek ismerte meg Ahmedet?
SB: Teljesen normális, két lábbal a földön járó embernek. Amelyik házban alszik, ott én is mernék aludni, és rá bíznám a gyerekeimet két órára a játszótéren, mert tudom, hogy jó kezekben lennének. Sok bűnözővel is találkozom, azt hiszem, meg tudom ítélni, ki milyen ember. Ő pedig teljesen jó szándékú.
MN: Az ítélet után szimpátiatüntetést szerveztek Ahmed és szabadon engedése mellett. Az eseményen feltűntek a szintén terrorcselekménnyel vádolt Budaházy György szimpatizánsai is. Erről mit gondol?
SB: Mindkettőjüket ugyanazzal vádolják, nem lehet azt mondani, hogy az egyik jobb, mint a másik. A két tüntető tábor célja közös volt, a Budaházy mellett tüntetők is úgy érezték, hogy a kapott ítélet nem helytálló, ahogy az Ahmed mellettiek is. Mindkét csoport egy hajóban evez.
Röszke, 2015. szeptember 16.
A Röszke–Horgos határátkelő szerb oldalán 2015. szeptember 15-én több száz menekült gyűlt össze. A magyar rendőrség, biztonsági okokra hivatkozva lezárta a határt. Másnapra még nagyobb lett a tömeg, sokan lesátraztak, a szerb belügyminiszter pedig a helyszínen megígérte, hogy tárgyal magyar kollégáival a helyzet rendezése érdekében. Délutánra a tömeg türelmetlen lett, a kerítéshez nyomultak, rázták, megpróbálták ledönteni, ami egy idő után sikerült is nekik. A háromszoros sorfalban felálló rendőrség ezek után könnygázzal fújta le őket, a menekültek kődarabokkal, botokkal és vizes palackokkal válaszoltak. A rendőrök később a vízágyút is bevetették ellenük, ám a tömeget nem sikerült megállítani. Később még többen érkeztek, mert úgy értesültek, hogy a határt megnyitották, de ellenük is könnygázt és vízágyút alkalmaztak. Este hét óra körül csendesedtek le az események.
Ahmed H.-n kívül még 10 ember ellen folyik eljárás, őket tömegzavargás résztvevőjeként a határzár tiltott átlépésével vádolják. Köztük van Ahmed idős, beteg anyja és apja is, és egy kerekes székes férfi. Első fokon mindenkit bűnösnek találtak.
ügyvéd	röszkei zavargások	menekültek	Sebők Balázs	Röszke	Ahmed H.	Ezt már olvasta?
2016. december 29., csütörtök 17:00
Sok ronda dolgot alakított már a fidesz, amivel eléggé megnehezíti mindazok dolgát, akik szeretnék, hogy ne maradjon hatalmon, illetve megkönnyíti a saját roppant erőfeszítéseit, hogy a hatalomban maradva tovább gyarapodhasson, és ezek között a sok ronda dolgok között nem a legapróbb ez a terroristázós gumiszabály.
Akármi legyek, ha nem fogunk találkozni az alkalmazásával jámbor civilek ellenében, akik eddig abban voltak, hogy a polgári engedetlenséggel járó párnapos elzárással, gyomorbavágással megússzák. Az lesz majd a hidegzuhany, amikor egy teljesen békés demonstráció résztvevőire rántják rá, hogy terrorcselekményt követtek el amikor az állami szervet arra kényszerítették, hogy „valamit tegyen, ne tegyen vagy eltűrjön”. 1
Kenyszer Bagoly 2016. december 29., csütörtök 10:52
Sztálin, Rákosi a "cigarettaszünetben" dörzsöli a kezét elégedettségében. Mi az, hogy koncepciós per? Jogállam! Új hozzászólás

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság