text:
Az Európai Unió C 173/2011
doi:10.3000/1725518X.C_2011.173.hun
Az Európai Unió Bíróságá utolsó kiadványa az Európai Unió Hivatalos LapjábanHL C 160., 2011.5.28.
C-201/09. P. és C-216/09. P. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (nagytanács) 2011. március 29 i ítélete — ArcelorMittal Luxemburg SA, korábban Arcelor Luxemburg SA kontra Európai Bizottság, ArcelorMittal Belval & Differdange, korábban Arcelor Profil Luxemburg SA, ArcelorMittal International SA, korábban Arcelor International SA (C-201/09. P. sz. ügy), az Európai Bizottság kontra ArcelorMittal Luxemburg SA, korábban Arcelor Luxemburg SA, ArcelorMittal Belval & Differdange SA, korábban Arcelor Profil Luxemburg SA, ArcelorMittal International SA (C-216/09. P. sz. ügy) (Fellebbezés — Verseny — Kartellek — Az acélgerendák közösségi piaca — Az ESZAK 65. cikk megsértését megállapító, az ESZAK-Szerződés lejárta után, az 1/2003/EK rendelet alapján hozott határozat — A Bizottság hatásköre — A jogsértő magatartás betudhatósága — Ítélt dolog — Védelemhez való jog — Elévülés — Az elévülés nyugvásának fogalma — Erga omnes vagy inter partes hatály — Az indokolási kötelezettség megsértése)
C-321/09. P. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2011. április 7-i ítélete — Görög Köztársaság kontra Európai Bizottság (Fellebbezés — EMOGA — A közösségi szabályok betartásának elmulasztása miatt a közösségi finanszírozásból kizárt kiadások — A Görög Köztársaság által kifizetett kiadások)
C-432/10. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2011. január 20-i végzése — (a Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen (Belgium) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Aboulkacem Chihabi és társai elleni büntetőeljárás (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Nyilvánvaló elfogadhatatlanság)
C-90/11. sz. ügy: A Bundespatentgericht (Németország) által 2011. február 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Alfred Strigl kontra Deutsches Patent- und Markenamt
C-91/11. sz. ügy: A Bundespatentgericht (Németország) által 2011. február 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Securvita Gesellschaft zur Entwicklung alternativer Versicherungskonzepte mbH kontra Öko-Invest Verlagsgesellschaft mbH; a másik fél: Deutsches Patent- und Markenamt
C-99/11. sz. ügy: A Bundesverwaltungsgericht (Németország) által 2011. március 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Bundesrepublik Deutschland kontra Z
C-112/11. sz. ügy: Az Oberlandesgericht Köln (Németország) által 2011. március 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — ebookers.com Deutschland GmbH kontra Bundesverband der Verbraucherzentralen und Vebraucherverbände — Vebraucherzentrale Bundesverband e.V.
C-136/11. sz. ügy: A Schienen Control Kommission (Ausztria) által 2011. március 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Westbahn Management GmbH kontra ÖBB Infrastruktur AG
C-154/11. sz. ügy: A Landesarbeitsgericht Berlin-Brandenburg (Németország) által 2011. március 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Ahmed Mahamdia kontra Algériai Népi Demokratikus Köztársaság
C-157/11. sz. ügy: A Tribunale di Napoli (Olaszország) által 2011. március 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Giuseppe Sibilio kontra Comune di Afragola
C-159/11. sz. ügy: A Consiglio di Stato (Olaszország) által 2011. április 1-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Azienda Sanitaria Locale di Lecce kontra Ordine degli Ingegneri della Provincia di Lecce és társai — Università del Salento
C-161/11. sz. ügy: A Tribunale di Trani (Olaszország) által 2011. április 1-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Cosimo Damiano Vino kontra Poste Italiane SpA
C-166/11. sz. ügy: Az Audiencia Provincial de Oviedo által 2011. április 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Angel Lorenzo González Alonso kontra Nationale Nederlanden Vida Cia De Seguros y Reaseguros S.A.E
C-167/11. P. sz. ügy: A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-584/08. sz., Cantiere navale De Poli kontra Bizottság ügyben 2011. február 3-án hozott ítélete ellen a Cantiere navale De Poli SpA által 2011. április 5-én benyújtott fellebbezés
C-169/11. sz. ügy: Tribunale di Frosinone (Olaszország) által 2011. április 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Patrick Conteh elleni büntetőeljárás
C-154/10. P. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2011. február 9-i végzése — Nokia Oyj kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták), Medion AG
C-312/10. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2011. február 7-i végzése (a Landesarbeitsgericht Köln (Németország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Land Nordrhein-Westfalen kontra Melanie Klinz
C-407/10. sz. ügy: A Bíróság nyolcadik tanácsa elnökének 2011. február 28-i végzése — Európai Bizottság kontra Észt Köztársaság
C-470/10. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2011. február 17-i végzése — Európai Bizottság kontra Portugál Köztársaság
T-395/10. sz. ügy: A Törvényszék 2011. április 12-i végzése — Stichting Corporate Europe Observatory kontra Bizottság (A dokumentumokhoz való hozzáférés — 1049/2001/EK rendelet — A hozzáférés hallgatólagos megtagadása — A kereset benyújtását követően hozott kifejezett határozat — Okafogyottság)
T-478/10. sz. ügy: A Törvényszék 2011. április 11-i végzése — Département du Gers kontra Bizottság (Megsemmisítés iránti kereset — Környezet és az emberi egészség védelme — Géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok — Személyében való érintettség hiánya — Elfogadhatatlanság)
T-479/10. sz. ügy: A Törvényszék 2011. április 11-i végzése — Département du Gers kontra Bizottság (Megsemmisítés iránti kereset — Környezet és az emberi egészség védelme — Géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok — Személyében való érintettség hiánya — Elfogadhatatlanság)
T-480/10. sz. ügy: A Törvényszék 2011. április 11-i végzése — Département du Gers kontra Bizottság (Megsemmisítés iránti kereset — Környezet és az emberi egészség védelme — Géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok — Személyében való érintettség hiánya — Elfogadhatatlanság)
T-481/10. sz. ügy: A Törvényszék 2011. április 11-i végzése — Département du Gers kontra Bizottság (Megsemmisítés iránti kereset — Környezet és az emberi egészség védelme — Géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok — Személyében való érintettség hiánya — Elfogadhatatlanság)
T-482/10. sz. ügy: A Törvényszék 2011. április 11-i végzése — Département du Gers kontra Bizottság (Megsemmisítés iránti kereset — Környezet és az emberi egészség védelme — Géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok — Személyében való érintettség hiánya — Elfogadhatatlanság)
T-502/10. sz. ügy: A Törvényszék 2011. április 11-i végzése — Département du Gers kontra Bizottság (Megsemmisítés iránti kereset — Környezet és az emberi egészség védelme — Géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok — Személyében való érintettség hiánya — Elfogadhatatlanság)
T-90/11. sz. ügy: 2011. február 18-án benyújtott kereset — ONP és társai kontra Bizottság
T-195/11. sz. ügy: 2011. április 4-én benyújtott kereset — Cahier és társai kontra Tanács és Bizottság
T-146/97. sz. ügy: A Törvényszék 2011. április 8-i végzése — Bakkers kontra Tanács és Bizottság
T-31/08. sz. ügy: A Törvényszék 2011. április 11-i végzése — Quantum kontra OHIM — Quantum (Q Quantum CORPORATION)
T-371/10. sz. ügy: A Törvényszék 2011. április 15-i végzése — Amor kontra OHIM — Jablonex Group (AMORIKE)
F-28/11. sz. ügy: 2011. március 14-én benyújtott kereset — ZZ kontra Tanács
F-29/11. sz. ügy: 2011. március 21-én benyújtott kereset — ZZ kontra Bizottság
F-37/11. sz. ügy: 2011. április 5-én benyújtott kereset — ZZ kontra Bizottság
HL C 160., 2011.5.28.
HL C 152., 2011.5.21.
HL C 145., 2011.5.14.
HL C 139., 2011.5.7.
HL C 130., 2011.4.30.
HL C 120., 2011.4.16.
HL C 113., 2011.4.9.
A Bíróság (nagytanács) 2011. március 29 i ítélete — ArcelorMittal Luxemburg SA, korábban Arcelor Luxemburg SA kontra Európai Bizottság, ArcelorMittal Belval & Differdange, korábban Arcelor Profil Luxemburg SA, ArcelorMittal International SA, korábban Arcelor International SA (C-201/09. P. sz. ügy), az Európai Bizottság kontra ArcelorMittal Luxemburg SA, korábban Arcelor Luxemburg SA, ArcelorMittal Belval & Differdange SA, korábban Arcelor Profil Luxemburg SA, ArcelorMittal International SA (C-216/09. P. sz. ügy)
(C-201/09. P. és C-216/09. P. sz. egyesített ügyek) (1)
(Fellebbezés - Verseny - Kartellek - Az acélgerendák közösségi piaca - Az ESZAK 65. cikk megsértését megállapító, az ESZAK-Szerződés lejárta után, az 1/2003/EK rendelet alapján hozott határozat - A Bizottság hatásköre - A jogsértő magatartás betudhatósága - Ítélt dolog - Védelemhez való jog - Elévülés - Az elévülés „nyugvásának” fogalma - Erga omnes vagy inter partes hatály - Az indokolási kötelezettség megsértése)
(C-201/09. P. sz. ügy)
Fellebbezők: ArcelorMittal Luxemburg SA, korábban Arcelor Luxemburg SA (képviselők: A. Vandencasteele és C. Falmagne ügyvédek)
A többi fél az eljárásban: az Európai Bizottság (képviselők: F. Castillo de la Torre és E. Gippini Fournier, meghatalmazottak), ArcelorMittal Belval & Differdange SA, korábban Arcelor Profil Luxemburg SA, ArcelorMittal International SA, korábban Arcelor International SA
(C-216/09. P. sz. ügy)
Fellebbezők: az Európai Bizottság (képviselők: F. Castillo de la Torre, X. Lewis és E. Gippini Fournier, meghatalmazottak)
A többi fél az eljárásban: ArcelorMittal Luxemburg SA, korábban Arcelor Luxemburg SA, ArcelorMittal Belval & Differdange SA, korábban Arcelor Profil Luxemburg SA, ArcelorMittal International SA, korábban Arcelor International (képviselő: A. Vandencasteele ügyvéd)
Fellebbezés — Verseny — Az acélgerendák közösségi piaca — Az acélgerenda-ágazatban történő árrögzítésre irányuló kartellek — Az ESZAK 65. cikkének megsértését az ESZAK-Szerződés lejártát követően a 1/2003/EK rendelet alapján megállapító határozat — A Bizottság hatásköre — A jogsértő magatartás betudhatósága — A büntetések egyéniesítésének elve és az anyagi jogerő elve — Eljárásjogi elévülési szabályok — Az elévülés „nyugvásának” fogalma
A Bíróság a fellebbezéseket elutasítja.
A Bíróság az ArcelorMittal Luxembourg SA-t kötelezi a C-201/09. P. sz. ügyben benyújtott fellebbezéssel kapcsolatban felmerült saját költségeinek, valamint az Európai Bizottság költségeinek viselésére.
Az Európai Bizottság, az ArcelorMittal Belval & Differdange SA és az ArcelorMittal International SA maguk viselik a C-216/09. P. sz. ügyben benyújtott fellebbezéssel kapcsolatban felmerült költségeiket.
(1) HL C 205., 2009.8.29.
A Bíróság (ötödik tanács) 2011. április 7-i ítélete — Görög Köztársaság kontra Európai Bizottság
(C-321/09. P. sz. ügy) (1)
(Fellebbezés - EMOGA - A közösségi szabályok betartásának elmulasztása miatt a közösségi finanszírozásból kizárt kiadások - A Görög Köztársaság által kifizetett kiadások)
Fellebbező: Görög Köztársaság (képviselő: I. Chalkias meghatalmazott)
A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság (képviselők: H. Tserepa-Lacombe és F. Jimeno Fernández meghatalmazottak)
Az Elsőfokú Bíróság (nyolcadik tanács) T-33/07. sz., Görögország kontra Bizottság ügyben 2009. június 11-én hozott ítéletével szembeni fellebbezés, amely ítéletben az Elsőfokú Bíróság elutasította az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege terhére a tagállamok által kifizetett egyes kiadásoknak a közösségi finanszírozásból való kizárásáról szóló, 2006. december 14-i 2006/932/EK bizottsági határozat [az értesítés a C(2006) 5993. számú dokumentummal történt] részleges megsemmisítése iránti kérelmet — Az olívaolaj, a gyapot, a szárított szőlő és a citrusfélék ágazata
A Bíróság (hatodik tanács) 2011. január 20-i végzése — (a Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen (Belgium) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Aboulkacem Chihabi és társai elleni büntetőeljárás
(C-432/10. sz. ügy) (1)
(Előzetes döntéshozatal iránti kérelem - Nyilvánvaló elfogadhatatlanság)
Geert Vandendriessche jelenlétében
Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen — A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (HL L 302., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 4. kötet, 307. o.) 5., 38-41., 43. cikkének, 177. cikke második francia bekezdésének, 202. cikke (1) és (3) bekezdésének, valamint 221. cikke (1) és (3) bekezdésének, továbbá a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (HL L 253., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 6. kötet, 3. o.) 199. cikke (1) bekezdésének értelmezése — Behozatali vagy kiviteli vámok utólagos beszedése — Adóssal való közlés — Vámtartozás keletkezése áruk jogellenes beléptetése következtében
A rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen 2007. május 31-i határozatával előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelem nyilvánvalóan elfogadhatatlan.
A Bundespatentgericht (Németország) által 2011. február 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Alfred Strigl kontra Deutsches Patent- und Markenamt
(C-90/11. sz. ügy)
Felperes: Alfred Strigl
Alperes: Deutsches Patent- und Markenamt
Alkalmazni kell-e a 2008/95/EK irányelv (1) 3. cikke (1) bekezdésének b) és/vagy c) pontjában szereplő kizáró okokat olyan szómegjelölésre is, amely egy leíró jellegű szóösszetétel és egy nem leíró jellegű betűsor összetételéből áll, ha a közönség azért érzékeli a betűsort a leíró jellegű szavak rövidítéseként, mert azok kezdőbetűit tükrözi, és az összetett védjegy ezáltal egymást kölcsönösen magyarázó, leíró jellegű adatokból, illetve rövidítésekből álló összetételként értelmezhető?
(1) A védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2008. október 22-i 2008/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (kodifikált változat) (HL 2008. L 299., 25. o.)
A Bundespatentgericht (Németország) által 2011. február 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Securvita Gesellschaft zur Entwicklung alternativer Versicherungskonzepte mbH kontra Öko-Invest Verlagsgesellschaft mbH; a másik fél: Deutsches Patent- und Markenamt
(C-91/11. sz. ügy)
Felperes: Securvita Gesellschaft zur Entwicklung alternativer Versicherungskonzepte mbH
Alperes: Öko-Invest Verlagsgesellschaft mbH
A másik fél: Deutsches Patent- und Markenamt
Alkalmazni kell-e a 2008/95/EK irányelv (1) 3. cikke (1) bekezdésének b) és/vagy c) pontjában szereplő kizáró okokat olyan szómegjelölésre is, amely egy — önmagában vizsgálva — nem leíró jellegű betűsor és egy leíró jellegű szóösszetétel egymás mellé helyezéséből áll, ha a közönség azért érzékeli a betűsort a leíró jellegű szavak rövidítéseként, mert azok kezdőbetűit tükrözi, és az összetett védjegy ezáltal egymást kölcsönösen magyarázó, leíró jellegű adatokból, illetve rövidítésekből álló összetételként értelmezhető?
A Bundesverwaltungsgericht (Németország) által 2011. március 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Bundesrepublik Deutschland kontra Z
(C-99/11. sz. ügy)
Ellenérdekű fél a felülvizsgálati eljárásban: Z
Többi fél: Der Vertreter des Bundesinteresses beim Bundesverwaltungsgericht; Der Bundesbeauftragte für Asylangelegenheiten beim Bundesamt für Migration und Flüchtlinge
Úgy kell-e értelmezni a 2004/83/EK irányelv (1) 9. cikke (1) bekezdésének a) pontját, hogy a vallásszabadságba történő nem minden, az EJEE 9. cikkét sértő beavatkozás minősül az elsőként említett szabály értelmében vett üldöztetésnek, hanem a vallásszabadságnak mint alapvető emberi jognak a súlyos megsértése csak akkor valósul meg, ha az annak lényegi elemét érinti?
A vallásszabadság lényegi eleme az otthon és az annak szomszédságában lévő területeken történő hitvallásra és hitbéli tevékenységre korlátozódik-e, vagy a 2004/83 irányelv 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében vett üldöztetés akkor is megvalósul, ha a származási országban a nyilvános vallásgyakorlás az életet, testi épséget és a szabadságot veszélyezteti, és a kérelmező ezért tartózkodik tőle?
Ha a vallásszabadság lényegi eleme magában foglalhat egyes nyilvánosan végzett hitbéli tevékenységeket is:
Elegendő-e ebben az esetben a vallásszabadság súlyos megsértéséhez, hogy a kérelmező vallási identitásának megőrzése érdekében ezt a hitbéli tevékenységet önmagára nézve elengedhetetlennek tartja, avagy szükséges ezen felül az is, hogy a vallási közösség, amelyhez a kérelmező tartozik, ezt a vallási tevékenységet vallási tanai központi elemének tartsa,
avagy az olyan egyéb körülményekből, mint a származási országban uralkodó általános viszonyok, adódhatnak-e további korlátozások?
Fennáll-e a 2004/83 irányelv 2. cikkének c) pontja értelmében vett üldöztetéstől való megalapozott félelem, ha megállapítható, hogy a származási országba történő visszatérést követően a kérelmező annak ellenére fog egyes — a lényegi elemen kívüli — vallási tevékenységeket végezni, hogy ezek veszélyeztetik életét, testi épségét és szabadságát, vagy elvárható-e a kérelmezőtől, hogy tartózkodjon az ilyen jövőbeli tevékenységektől?
(1) A harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és az e státuszok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2004. április 29-i 2004/83/EK tanácsi irányelv (HL L 304., 12. o.; magyar nyelvű különkiadás: 19. fejezet, 7. kötet, 96. o.).
Az Oberlandesgericht Köln (Németország) által 2011. március 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — ebookers.com Deutschland GmbH kontra Bundesverband der Verbraucherzentralen und Vebraucherverbände — Vebraucherzentrale Bundesverband e.V.
(C-112/11. sz. ügy)
Felperes: ebookers.com Deutschland GmbH
Alperes: Bundesverband der Verbraucherzentralen und Vebraucherverbände — Vebraucherzentrale Bundesverband e.V.
A repülőutakkal összefüggő azon költségeket is magában foglalja-e az 1008/2008 rendelet (1) 23. cikke (1) bekezdésének rendelkezése, amely szerint a választható felárakat egyértelmű, átlátható és világos formában tüntetik fel minden jegyfoglalási folyamat kezdetén, és azok elfogadásáról az ügyfél dönt, amelyek harmadik személyek (jelen esetben az utazás lemondására szolgáló biztosítást kínáló személyek) által nyújtott szolgáltatások alkalmával merülnek fel, és amelyeket a repülőút közvetítője egy összegben, a légi viteldíjjal együtt vet ki az utasra?
A Schienen Control Kommission (Ausztria) által 2011. március 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Westbahn Management GmbH kontra ÖBB Infrastruktur AG
(C-136/11. sz. ügy)
Schienen Control Kommission
Úgy kell-e értelmezni a vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről szóló, 2007. október 23-i 1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) II. Melléklete II. Részével összefüggésben értelmezett 8. cikkének (2) bekezdését, hogy a fő összeköttetésekről szóló információknak magukban kell foglalniuk a közzétett indulási idő mellett a csatlakozások késésének vagy kimaradásának közzétételét is?
Úgy kell-e értelmezni a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló, 2001. február 26-i 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) II. Mellékletével összefüggésben értelmezett 5. cikkét az 1371/2007/EK rendelet II. Melléklete II. Részével összefüggésben értelmezett 8. cikkének (2) bekezdése fényében, hogy a pályahálózat-működtető köteles hátrányos megkülönböztetéstől mentes módon a vasúttársaságok rendelkezésére bocsátani más vasúttársaságok vonataira vonatkozó valós idejű adatokat, amennyiben ezek a vonatok az 1371/2007/EK rendelet II. Mellékletének II. Része értelmében vett fő összeköttetések?
(1) HL L 315., 14. o.
(2) A vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló, 2001. február 26-i 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 75., 29. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 5. kötet, 404. o.)
A Landesarbeitsgericht Berlin-Brandenburg (Németország) által 2011. március 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Ahmed Mahamdia kontra Algériai Népi Demokratikus Köztársaság
(C-154/11. sz. ügy)
Felperes és fellebbező fél: Ahmed Mahamdia
Alperes és ellenérdekű fél a fellebbezési eljárásban: Algériai Népi Demokratikus Köztársaság
A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: 44/2001 rendelet) 18. cikkének (2) bekezdése értelmében vett fióktelepnek, képviseletnek vagy más telephelynek tekintendő-e a 44/2001 rendelet hatálya alá tartozó területen kívüli államnak a tagállamok valamelyikében található nagykövetsége?
Amennyiben a Bíróság az első kérdésre igenlő választ ad:
Megalapozhatja-e a 44/2001 rendelet hatálya alá tartozó területen kívüli bíróság joghatóságát a jogvita keletkezését megelőzően létrejött joghatósági megállapodás, ha a joghatósági megállapodás révén megszűnne a 44/2001 rendelet 18. és 19. cikkén alapuló joghatóság?
(1) HL 2001. L 12., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás: 19. fejezet, 4. kötet, 42. o.; helyesbítések: HL 2006. L 242., 6. o., HL 2011. L 124., 47. o.
A Tribunale di Napoli (Olaszország) által 2011. március 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Giuseppe Sibilio kontra Comune di Afragola
(C-157/11. sz. ügy)
Felperes: Giuseppe Sibilio
Alperes: Comune di Afragola
Alkalmazható-e az 1999/70/EK irányelv (1) a közhasznú munkavállalókra, azaz a szóban forgó munkavállalók a 3. szakasz (1) bekezdése értelmében olyan személyeknek tekintendők-e, akik a munkáltató és a munkavállaló által közvetlenül létesített határozott időre létrejött munkaviszonnyal rendelkeznek, amelynek megszűnését olyan objektív feltételek útján állapítják meg, mint egy meghatározott időpont elérése, jelen esetben a projekt vége?
A 4. szakasszal ellentétes-e az, hogy egy közhasznú/társadalmi munkát végző munkavállaló kizárólag azért kap kevesebb juttatást egy határozatlan idejű olyan munkavállalóhoz képest, aki ugyanazt a munkakört tölti be, és ugyanakkora szolgálati idővel rendelkezik, mert az ő „munkaviszonya” a fent leírt módon kezdődött, illetve ez önmagában olyan objektív ok-e, amely a juttatások megfizetése tekintetében igazolja a kedvezőtlenebb bánásmódot?
(1) HL L 175., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 3. kötet, 368. o.
A Consiglio di Stato (Olaszország) által 2011. április 1-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Azienda Sanitaria Locale di Lecce kontra Ordine degli Ingegneri della Provincia di Lecce és társai — Università del Salento
(C-159/11. sz. ügy)
Felperes: Azienda Sanitaria Locale di Lecce
Alperesek: Ordine degli Ingegneri della Provincia di Lecce, Consiglio Nazionale degli Ingegneri, Associazione delle Organizzazioni di Ingegneri, di Architettura e di Consultazione Tecnico-Economica (Oice), Etacons srl, Ing. Vito Prato Engineering srl, Barletti — Del Grosso e Associati srl, Ordine degli Architetti della Provincia di Lecce, Consiglio Nazionale degli Architetti, Pianificatori, Paesaggisti e Conservatori (Cnappc)
Beavatkozó/ellenérdekű fél: Università del Salento
Az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (1) és különösen 1. cikke (2) bekezdésének a) és d) pontjával, 2. cikkével, 28. cikkével és II. mellékletének 8. és 12. kategóriájával ellentétes-e egy olyan nemzeti szabályozás, amely lehetővé teszi két ajánlatkérő hatóság között írásbeli megállapodás kötését a kórházi létesítmények szeizmikus biztonsági résének a létesítmények biztonságára, és különösen a stratégiai fontosságú épületek biztonságára vonatkozó nemzeti jogszabályok figyelembevételével, a feladat ellátása során felmerült költségeket meg nem haladó ellenszolgáltatás fejében történő tanulmányozása és értékelése tárgyában, ha a feladatot ellátó hatóság gazdasági szereplői minőséget ölthet?
(1) HL L 134., 114. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 7. kötet, 132. o.
A Tribunale di Trani (Olaszország) által 2011. április 1-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Cosimo Damiano Vino kontra Poste Italiane SpA
(C-161/11. sz. ügy)
Tribunale di Trani (Olaszország)
Felperes: Cosimo Damiano Vino
Alperes: Poste Italiane SpA
Ellentétes-e a hátrányos megkülönböztetés tilalmával és az egyenlőség általános közösségi elvével a (2001. évi 368. sz. törvényerejű rendelet 2. cikkének (1a) bekezdésében előírthoz hasonló) olyan nemzeti szabályozás, amely a nemzeti jogrendszerbe egyfajta „akauzális” tényállást vezetett be, amely hátrányos helyzetbe hozza a Poste Italiane SpA munkavállalóit, valamint e társasághoz viszonyítva az ugyanezen ágazatban vagy más ágazatokban működő más vállalkozásokat is?
Az előző kérdésre adandó igenlő válasz esetén, a nemzeti bíróságnak kötelessége-e, hogy ne alkalmazza a közösségi joggal ellentétes nemzeti jogszabályt (illetve mellőzze annak alkalmazását)?
Az Audiencia Provincial de Oviedo által 2011. április 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Angel Lorenzo González Alonso kontra Nationale Nederlanden Vida Cia De Seguros y Reaseguros S.A.E
(C-166/11. sz. ügy)
Felperes: Angel Lorenzo González Alonso
Alperes: Nationale Nederlanden Vida Cia De Seguros y Reaseguros S.A.E
Megszorítóan kell–e értelmezni az üzlethelyiségen kívül kötött szerződések esetén a fogyasztók védelméről szóló, 1985. december 20-i 85/557/EGK tanácsi irányelv (1) 3. cikke (2) bekezdésének d) pontját, amelynek hatálya következésképpen nem terjed ki azokra az üzlethelyiségen kívül kötött szerződésekre, amelyek havonta esedékes, különböző arányok szerint állandó vagy változó hozamú befektetésekbe, illetve a szerződő társaság pénzügyi befektetési termékeibe befektetendő biztosítási díj megfizetéséért cserébe életbiztosítást kínálnak?
(1) HL L 372., 31. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 1. kötet, 262. o.
A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-584/08. sz., Cantiere navale De Poli kontra Bizottság ügyben 2011. február 3-án hozott ítélete ellen a Cantiere navale De Poli SpA által 2011. április 5-én benyújtott fellebbezés
(C-167/11. P. sz. ügy)
Fellebbező: Cantiere navale De Poli SpA felszámolás és csődegyezség alatt (képviselők: A. Abate és A. Franchi ügyvédek)
A Bíróság adjon helyt a Törvényszék 2011. február 3-án hozott és az Európai Bizottság 2008. október 21-i határozatára vonatkozó ítéletével szemben benyújtott fellebbezésnek, és amennyiben szükséges és lehetséges, hozzon közvetlenül döntést az elsőfokú kereset érdeméről;
másodlagosan az ítéletet helyezze hatályon kívül, és utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé;
kötelezze a Bizottságot az eljárás költségeinek, a díjak és tiszteletdíjak megfizetésére.
Fellebbezésében a fellebbező a Törvényszék T-584/08. sz., Cantiere navale De Poli kontra Bizottság ügyben 2011. február 3-án hozott ítéletét támadja, többek között a következő jogalapok alapján:
Eljárási hibák az indokolási kötelezettségnek a következőkre vonatkozó megsértése okán:
a hajógyártásra vonatkozó határozott idejű védintézkedések bevezetéséről szóló, 2002. június 27-i 1177/2002/EK rendelet (1) (a továbbiakban: 1177/2002 rendelet) a célból történt teleologikus értelmezése, hogy azonosítani lehessen a koreai hajógyárak által folytatott tisztességtelen verseny következtében kárt szenvedett közösségi hajógyárak érdekeinek védelmére irányuló, a Tanács által követett célkitűzéseket;
az 1177/2002 rendelet és az EK 88. cikk alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 659/1999 rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet (2) közötti viszony (jogforrási hierarchia);
a szubszidiaritás elvének alkalmazása azon jogszabályok meghatározása tekintetében, amelyek azt szabályozzák, hogy a tagállamok milyen határidőn belül értesítsék a Bizottságot a támogatásokról.
A közösségi jog megsértése a következők vonatkozásában:
a tagállamok azon hatásköre, hogy a Bizottságot időben értesítsék a támogatásokról az 1177/2002 rendelet keretében;
a Bizottságnak a rendeletben szereplő támogatásoknak „a közös piaccal való összeegyeztethetősége” értékelésére vonatkozó hatáskörének terjedelme;
a rendelet hatálya alatt keletkezett jogviszonyoknak a rendelet hatályvesztését (2005. március 31.) követő szabályozása;
az egyenlő bánásmód és a bizalomvédelem elveinek alkalmazása.
(1) HL L 172., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 29. kötet, 485. o.
(2) HL L 140., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 4. kötet, 3. o.
Tribunale di Frosinone (Olaszország) által 2011. április 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Patrick Conteh elleni büntetőeljárás
(C-169/11. sz. ügy)
Tribunale di Frosinone (Olaszország)
A 2008/115/EK irányelv (1) 15. és 16. cikkét úgy kell-e értelmezni, hogy a tagállamoknak tilos előírniuk azt, hogy valamely harmadik ország illegálisan tartózkodó állampolgárának visszatérésére irányuló közigazgatási eljárás keretében az érintett együttműködésének hiánya vele szemben a személyi szabadságát elvonó intézkedéseknek, az őrizetbevétel különféle és a nemzeti törvény szerinti címein történő meghozatalát eredményezze a hivatkozott 15. és 16. cikkben szereplő feltételek és garanciák hiányában, és az irányelv 8. cikkének (3) bekezdése értelmében a hatáskörrel rendelkező közigazgatási hatóság által kibocsátott kitoloncolási végzés tiszteletben tartásának állítólagos elmulasztása alapján?
A Bíróság elnökének 2011. február 16-i végzése (a Landgericht Berlin (Németország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Agrargenossenschaft Münchehofe e.G. (C-18/10. sz. ügy), Landwirtschaftliches Unternehmen e.G. Sondershausen (C-37/10. sz. ügy) kontra BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH
(C-18/10. és C-37/10. sz. egyesített ügyek) (1)
A Bíróság elnöke elrendelte az ügyek törlését.
(1) HL C 80., 2010.3.27.
HL C 100., 2010.4.17.
A Bíróság elnökének 2011. február 9-i végzése — Nokia Oyj kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták), Medion AG
(C-154/10. P. sz. ügy) (1)
A Bíróság elnökének 2011. február 7-i végzése (a Landesarbeitsgericht Köln (Németország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Land Nordrhein-Westfalen kontra Melanie Klinz
(C-312/10. sz. ügy) (1)
A Bíróság nyolcadik tanácsa elnökének 2011. február 28-i végzése — Európai Bizottság kontra Észt Köztársaság
(C-407/10. sz. ügy) (1)
A Bíróság elnökének 2011. február 17-i végzése — Európai Bizottság kontra Portugál Köztársaság
(C-470/10. sz. ügy) (1)
(1) HL C 328., 2010.12.4.
A Törvényszék 2011. április 12-i végzése — Stichting Corporate Europe Observatory kontra Bizottság
(T-395/10. sz. ügy) (1)
(A dokumentumokhoz való hozzáférés - 1049/2001/EK rendelet - A hozzáférés hallgatólagos megtagadása - A kereset benyújtását követően hozott kifejezett határozat - Okafogyottság)
Felperes: Stichting Corporate Europe Observatory (Amszterdam, Hollandia) (képviselők: S. Crosby solicitor és S. Santoro ügyvéd)
Alperes: Európai Bizottság (képviselők: F. Clotuche-Duvieusart és C. ten Dam meghatalmazottak)
A felperesnek az Európai Unió és az Indiai Köztársaság közötti kapcsolatokra vonatkozó bizonyos dokumentumokhoz való hozzáférését megtagadó hallgatólagos bizottsági határozat megsemmisítése iránti kérelem.
A Törvényszék 2011. április 11-i végzése — Département du Gers kontra Bizottság
(T-478/10. sz. ügy) (1)
(Megsemmisítés iránti kereset - Környezet és az emberi egészség védelme - Géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok - Személyében való érintettség hiánya - Elfogadhatatlanság)
Felperes: Département du Gers (Franciaország) (képviselők: S. Mabile és J.-P. Mignard ügyvédek)
Alperes: Európai Bizottság (képviselők: D. Bianchi és L. Pignataro meghatalmazottak)
A géntechnológiával módosított Bt11 (SYN-BTØ11-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek folytatólagos forgalmazására adott engedély megújításáról, a Bt11 (SYN-BTØ11-1) szemes kukoricát tartalmazó vagy abból álló élelmiszereknek és élelmiszer–összetevőknek az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről, valamint a 2004/657/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. július 28-i 2010/419/EU bizottsági határozat (HL L 197., 11. o.) megsemmisítése iránti kérelem.
A Département du Gers maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket.
Az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa, a Région Centre, a Région Picardie, a Département de la Haute–Garonne, a Région Bretagne, a Région Poitou–Charentes, a Région Provence–Alpes–Côte d’Azur, a Région Bourgogne, a Région Midi–Pyrénées, a Région Auvergne, a Région Pays de la Loire, a Région Rhône–Alpes, a Département des Côtes d’Armor, a Région Île de France és a Région Nord–Pas–de–Calais beavatkozási kérelméről nem szükséges határozni.
(T-479/10. sz. ügy) (1)
A géntechnológiával módosított MON89034xNK603 (MON-89Ø34-3xMON-ØØ6Ø3-6) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló, 2010. július 28-i 2010/420/EU bizottsági határozat (HL L 197., 15. o.) megsemmisítése iránti kérelem.
(T-480/10. sz. ügy) (1)
A géntechnológiával módosított Bt11xGA21 (SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló, 2010. július 28-i 2010/426/EU bizottsági határozat (HL L 199., 36. o.) megsemmisítése iránti kérelem.
(T-481/10. sz. ügy) (1)
A géntechnológiával módosított MON 88017 x MON 810 kukoricát (MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló, 2010. július 28-i 2010/429/EU bizottsági határozat (HL L 201., 46. o.) megsemmisítése iránti kérelem.
(T-482/10. sz. ügy) (1)
A géntechnológiával módosított 1507x59122 fajtájú kukoricát (DAS-Ø15Ø7-1xDAS-59122-7) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló, 2010. július 28-i 2010/432/EU bizottsági határozat (HL L 202., 11. o.) megsemmisítése iránti kérelem.
(T-502/10. sz. ügy) (1)
A géntechnológiával módosított 59122x1507xNK603 kukoricát (DAS-59122-7xDAS–Ø15Ø7xMON–ØØ6Ø3-6) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló, 2010. július 28-i 2010/428/EU bizottsági határozat (HL L 201., 41. o.) megsemmisítése iránti kérelem.
2011. február 18-án benyújtott kereset — ONP és társai kontra Bizottság
(T-90/11. sz. ügy)
Felperesek: Ordre national des pharmaciens (ONP) (Párizs, Franciaország), Conseil national de l’Ordre des pharmaciens (CNOP) (Párizs), Conseil central de la section G de l’Ordre national des pharmaciens (CCG) (Párizs) (képviselők: O. Saumon, L. Defalque és T. Bontinck ügyvédek)
semmisítse meg az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikkének alkalmazására vonatkozó eljárásban (39510 — LABCO/ONP ügy) hozott, a felperesekkel 2010. december 10-én közölt, 2010. december 8-i C(2010) 8952 végleges európai bizottsági határozatot;
másodlagosan — feltéve egyes kifogások megalapozottságát — a fennálló enyhítő körülményeknek és a kérdéses vállalkozások társulása sajátosságának figyelembevételével csökkentse az Európai Bizottság által a felperesekkel szemben az EUMSZ 101. cikk megsértése miatt kiszabott 5 000 000 eurós bírságot;
az Európai Unió Törvényszéke eljárási szabályzata 87. cikke (2) bekezdésének megfelelően mindenképpen kötelezze az Európai Bizottságot az összes költség viselésére.
Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek kilenc jogalapra hivatkoznak.
Az első jogalap az EUMSZ 101. cikk téves értelmezésén és alkalmazásán alapul, mivel a Bizottság úgy vélte, hogy a Wouters-ügyben hozott ítéletben (1) megállapított kivétel a jelen ügyben nem alkalmazható.
Az orvosbiológiai vizsgálatok francia piacán a laboratóriumi csoportok kialakításának korlátozásait illetően:
A második jogalap azon a téves jogalkalmazáson alapul, hogy tévesen állapították meg a szabad foglalkozást gyakorló társaság életében bekövetkezett változások esetén a prefektus, illetve a Conseil central de la section G de l’Ordre des pharmaciens feladataira vonatkozó francia jogszabályok hatályát.
A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen állapította meg a közegészségügyi törvénykönyv L 4221-19., L 6221-4. és L 6221-5. cikkéből, valamint az 1998. szeptember 22-i körlevélből eredő tájékoztatási kötelezettség hatályát, mivel tévesen értelmezte a Conseil central de la section G de l’Ordre des pharmaciens által az orvosbiológiai elemző laboratóriumi szabad foglalkozást gyakorló társaságokra vonatkozó társasági dokumentumok a posteriori vizsgálata és az észrevételek prefektushoz való továbbítására vonatkozó kötelezettsége keretében elvégzendő feladatot.
A negyedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen értelmezte a Conseil central de la section G de l’Ordre des pharmaciens, mint a tevékenységet végző tag szakmai függetlensége őrzőjének feladatát, mivel megerősítette a tevékenységet végző tagnak a szabad foglalkozást gyakorló társaság tőkéjében való olyan minimális részesedését, amely a tag gazdasági és irányítási függetlenségének elvesztésével jár.
Az ötödik jogalap azon alapul, hogy tévesen értelmezték a jogalkotónak a 25 %-os felső határt meghaladó társasági részesedések felosztására irányuló szándékát és a szabad foglalkozást gyakorló társaságok társasági részesedéseinek felosztására alkalmazandó jogi keretet.
A hatodik jogalap az EUMSZ 101. cikk téves értelmezésén és alkalmazásán alapul, mivel a megtámadott határozat szerint a kiszabott fegyelmi szankciók erősítik a kifogásolt határozatok potenciális és tényleges hatásait.
Az orvosbiológiai vizsgálatok francia piacán legalacsonyabb árak előírását illetően:
A hetedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság túllépte a vizsgálatot elrendelő határozat (2) korlátait, amikor az „árakra” vonatkozó iratokat foglalt le, aminek következtében az ez alapján beszerzett bizonyítékokhoz jogellenesen jutottak, következésképpen a legalacsonyabb árakra vonatkozó kifogást nem bizonyítottnak kell tekinteni.
Amennyiben quod non a Bizottság a legalacsonyabb árakra vonatkozó bizonyítékokat a vizsgálata keretében jogszerűen foglalhatta le:
A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy tévesen állapították meg a közegészségügyi törvénykönyv korábbi L 6211-6. cikkének hatályát, és tévesen értelmezték a jogalkotónak az engedmények meghatározásával és az azokkal összefüggő gyakorlattal kapcsolatos szándékát.
A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság téves jogalkalmazást elkövetve tévesen értékelte a tényeket, mivel egyrészről úgy vélte, hogy az ONP-nek az engedményekkel kapcsolatos magatartása nem tartozik törvényes feladatai körébe, hanem az ONP versenyellenes célkitűzéseit tükrözi, másrészről pedig, hogy az ONP az orvosbiológiai vizsgálati szolgáltatások piacán a kis laboratóriumok érdekeinek védelmében szisztematikusan legalacsonyabb árat próbált meg előírni.
(1) A Bíróság C-309/99. sz., Wouters és társai ügyben 2002. február 19-én hozott ítélete (EBHT 2002., I-1577 o.).
(2) Az EUMSZ 101. és az EUMSZ 102. cikkben meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003 tanácsi rendelet 20. cikkének (4) bekezdése értelmében a felpereseket arra kötelező 2008. október 29-i C(2008) 6494 vizsgálatot elrendelő bizottsági határozat, hogy vizsgálatnak vessék alá magukat, amely határozat a T-23/09. sz., CNOP és CCG kontra Bizottság ügyben benyújtott kereset (HL 2009 C 55., 49. o.) tárgyát képezi.
2011. április 4-én benyújtott kereset — Cahier és társai kontra Tanács és Bizottság
(T-195/11. sz. ügy)
Felperesek: Jean-Marie Cahier (Montchaude, Franciaország), Robert Aubineau (Cierzac, Franciaország), Laurent Bigot (Saint Palais sur Mer, Franciaország), Pascal Bourdeau (Saintes Lheurine, Franciaország), Jacques Brard-Blanchard (Boutiers Saint Trojan, Franciaország), Olivier Charruaud (St Martial de Mirambeau, Franciaország), Daniel Chauvet (Saint Georges Antignac, Franciaország), Régis Chauvet (Marignac, Franciaország), Fabrice Compagnon (Avy, Franciaország), Francis Crepeau (Jarnac Champagne, Franciaország), Bernard Deborde (Arthenac, Franciaország), Chantal Goulard (Arthenac), Jean Pierre Gourdet (Moings, Franciaország), Bernard Goursaud (Brie sous Matha, Franciaország), Jean Gravouil (Saint Hilaire de Villefranche, Franciaország), Guy Herbelot (Echebrune, Franciaország), Rodrigue Herbelot (Echebrune), Sophie Landrit (Ozillac, Franciaország), Michel Mallet (Vanzac, Franciaország), Alain Marchadier (Villars en Pons, Franciaország), Michel Merlet (Jarnac Champagne), René Phelipon (Cierzac), Claude Potut (Avy), Philippe Pruleau (Saint Bonnet sur Gironde, Franciaország), Béatrice Rousseau (Gensac La Pallue, Franciaország), Jean-Christophe Rousseau (Segonzac, Franciaország), Françoise Rousseau (Burie, Franciaország), Pascale Rulleaud-Beaufour (Arthenac) és Alain Phelipon (Saintes, Franciaország) (képviselő: C.-E. Gudin ügyvéd)
Alperesek: az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság
teljes egészében térítse meg a pénzbüntetések következtében elszenvedett kárt, azaz:
53 600 euró összeget Jean-Marie Cahier tekintetében;
105 100 euró összeget Robert Aubineau tekintetében;
240 500 euró összeget Laurent Bigot tekintetében;
111 100 euró összeget Pascal Bourdeau tekintetében;
12 800 euró összeget Jacques Brard-Blanchard tekintetében;
37 600 euró összeget Olivier Charruaud tekintetében;
122 100 euró összeget Daniel Chauvet tekintetében;
40 500 euró összeget Régis Chauvet tekintetében;
97 100 euró összeget Fabrice Compagnon tekintetében;
105 600 euró összeget Francis Crepeau tekintetében;
1 081 500 euró összeget Bernard Deborde tekintetében;
64 800 euró összeget Chantal Goulard tekintetében;
94 400 euró összeget Jean Pierre Gourdet tekintetében;
43 000 euró összeget Bernard Goursaud tekintetében;
82 100 euró összeget Jean Gravouil tekintetében;
20 500 euró összeget Guy Herbelot tekintetében;
65 100 euró összeget Rodrigue Herbelot tekintetében;
53 000 euró összeget Sophie Landrit tekintetében;
39 500 euró összeget Michel Mallet tekintetében;
332 500 euró összeget Alain Marchadier tekintetében;
458 500 euró összeget Michel Merlet tekintetében;
23 000 euró összeget René Phelipon tekintetében;
85 100 euró összeget Claude Potut tekintetében;
3 500 euró összeget Philippe Pruleau tekintetében;
34 500 euró összeget Béatrice Rousseau tekintetében;
38 070 euró összeget Jean-Christophe Rousseau tekintetében;
24 300 euró összeget Françoise Rousseau tekintetében;
486 500 euró összeget Pascale Rulleaud-Beaufour tekintetében;
10 500 euró összeget Alain Phelipon tekintetében;
nem vagyoni kár címén a 29 felperes mindegyike tekintetében állapítson meg 100 000 euró átalányösszeget;
a Tanácsot és a Bizottságot kötelezze valamennyi költség és költségelőleg viselésére:
az Európai Unió Törvényszéke előtt folyamatban lévő eljárás tekintetében,
valamint minden olyan eljárás tekintetében, amelyet bármilyen nemzeti bíróság előtt indítottak.
Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek úgy érvelnek, hogy az Európai Unió szerződésen kívüli felelőssége merül fel az EUMSZ 40. cikk (2) bekezdésének súlyos megsértése miatt, mivel a 1623/2000/EK bizottsági rendelettel (1) végrehajtott és a 479/2008/EK tanácsi rendelettel (2) fenntartott, a borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendelet (3) 28. cikke tiltja, hogy a kettős hasznosítású szőlőfajtákból származó borok termelői lepárlással maguk készítsenek borpárlatot azokból az eredetmegjelöléssel rendelkező borokból, amelyeket a szokásos bormennyiséget meghaladóan állítottak elő.
A nemzeti hatóságok a felperesekkel szemben rendszeresen eljárást indítottak és elmarasztalták őket, mert elmulasztották a jóváhagyott lepárlók által végzett, állami alkohollá történő kötelező lepárlásra beszállítani azokat a mennyiségeket, amelyeket a szokásos bormennyiséget meghaladóan állítottak elő és borként nem exportáltak harmadik országokba.
A felperesek többek között úgy érvelnek, hogy olyan világos és egyértelmű jogi aktusok megsértéséről van szó, amelyek tekintetében az Unió szerveinek nem volt mérlegelési jogköre. A felperesek a hátrányos megkülönböztetés tilalma, a jogbiztonság, az arányosság és az estoppel elvének megsértésére, az ártatlanság vélelmének, a gondos ügyintézés, a gondosság és a tulajdonhoz való jog elvének megsértésére, valamint egy ipari termékhez fűződő termelési és forgalomba hozatali szabadság jogsértő korlátozására, illetve olyan rendelet alkalmazásának jogsértő kiterjesztésére hivatkoznak, amely a piaci stabilizációt és a termelők számára meghatározott jövedelem biztosítását szolgálja olyan esetekben, amikor e termelők részéről nem merül fel finanszírozási igény.
(1) A piaci mechanizmusokra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2000. július 25-i 1623/2000/EK bizottsági rendelet (HL L 194., 45. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 30. kötet, 182. o.).
(2) A borpiac közös szervezéséről, az 1493/1999/EK, az 1782/2003/EK, az 1290/2005/EK és a 3/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2392/86/EGK és az 1493/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. április 29-i 479/2008/EK tanácsi rendelet (HL L 148., 1. o.).
(3) HL L 179., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 26. kötet, 25. o.
A Törvényszék 2011. április 8-i végzése — Bakkers kontra Tanács és Bizottság
(T-146/97. sz. ügy) (1)
(1) HL C 199., 1997.6.28.
A Törvényszék 2011. április 11-i végzése — Quantum kontra OHIM — Quantum (Q Quantum CORPORATION)
(T-31/08. sz. ügy) (1)
A Törvényszék 2011. április 15-i végzése — Amor kontra OHIM — Jablonex Group (AMORIKE)
(T-371/10. sz. ügy) (1)
2011. március 14-én benyújtott kereset — ZZ kontra Tanács
(F-28/11. sz. ügy)
Felperes: ZZ (képviselők: S. Rodrigues, A. Blot és C. Bernard-Glanz ügyvédek)
A 2010. április 26-i 80/10. sz. személyzeti közleményben foglalt azon határozat megsemmisítése, amelynek értelmében a Tanács kinevezésre jogosult hatósága a felperest a 2010. évi előléptetési időszakban nem léptette elő az AD 12 besorolási fokozatba
hívja fel a Tanácsot, hogy csatolja az AD 12 besorolási fokozatba előléptetett, korábbi A besorolású tisztviselőkről szóló azon jelentéseket, amelyeket a 2010. évi előléptetési időszakban figyelembe vett, valamint az első értékelést végző tisztviselők által készített elemző értékelések átlagáról szóló, az AD „Tanácsosok” Előléptetési Tanácsadó Bizottsághoz benyújtott statisztikákat;
semmisítse meg a megtámadott határozatot, valamint — amennyiben szükséges — a panasz elutasításáról szóló határozatot;
2011. március 21-én benyújtott kereset — ZZ kontra Bizottság
(F-29/11. sz. ügy)
Felperes: ZZ (képviselők: S. Orlandi, A. Coolen, J.-N. Louis és É. Marchal ügyvédek)
Az EPSO/AD/147/09-RO versenyvizsga vizsgabizottsága azon határozatának megsemmisítése, hogy a felperest nem bocsátják szóbeli vizsgára.
A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg az EPSO igazgatójának 2010. december 10-i, a felperes panaszát elutasító határozatát;
amennyiben ez szükséges, a Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg az EPSO/AD/147/09-RO versenyvizsga vizsgabizottságának azon határozatát, amelyben a felperes C írásbeli vizsgájára sikertelen vizsgát eredményező 6/10 pontszámot adott;
2011. április 5-én benyújtott kereset — ZZ kontra Bizottság
(F-37/11. sz. ügy)
Felperes: ZZ (képviselők: P. Nelissen Grade és G. Leblanc ügyvédek)
A felperest az EPSO AD/177/10 nyílt versenyvizsgából kizáró határozat megsemmisítése.
A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2010. július 13-i, a felperest az EPSO AD/177/10 nyílt versenyvizsgából kizáró határozatát;
a Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóságnak a felperes panaszát elutasító határozatát;
másodlagosan a Közszolgálati Törvényszék állapítsa meg, hogy a felperest nem lehet a Bizottság költségeinek viselésére kötelezni.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság


text:
⭐Menyhárt Szabolcs* A MUNKAERÕ SZABAD ÁRAMLÁSA AZ EURÓPAI UNIÓBAN A KELETI BÕVÍTÉST KÖVETÕEN
Menyhárt Szabolcs* A MUNKAERÕ SZABAD ÁRAMLÁSA AZ EURÓPAI UNIÓBAN A KELETI BÕVÍTÉST KÖVETÕEN
Download "Menyhárt Szabolcs* A MUNKAERÕ SZABAD ÁRAMLÁSA AZ EURÓPAI UNIÓBAN A KELETI BÕVÍTÉST KÖVETÕEN"
1 Menyhárt Szabolcs* A MUNKAERÕ SZABAD ÁRAMLÁSA AZ EURÓPAI UNIÓBAN A KELETI BÕVÍTÉST KÖVETÕEN I. Bevezető gondolatok A Magyar Köztársaság május 1-től az Európai Unió teljes jogú tagja lett. Magyarország modern kori történetének legjelentősebb változtatását élhettük át néhány hónapja, hiszen amellett, hogy a világ egyik legjelentősebb gazdasági övezetéhez csatlakozunk, a határok eltűnésével, a közös pénz bevezetésével, az uniós polgárság intézményének megjelenésével az integráció magasabb rendű formációjának is tagja leszünk. De vajon ennek köszönhetően hazánkban is megvalósul, illetve kiteljesedik az Európai Unió négy alapvető szabadságámnak: a munkaerő, a tőke, az áruk és a szolgáltatások szabad áramlása? Jelen tanulmány célja, hogy előbb megvzsgálva a munkaerő szabad áramlásának kérdését, választ adjon arra, hogy hazánk polgárai mi módon élhetnek az uniós munkavállalás lehetőségeivel. Az alapító atyák szeme előtt egy gazdasági unió létrehozása lebegett¾ 1. Mindenek előtt a gazdaság versenyképességének növelését kívánták elérni. Ennek előfeltétele, hogy a tagállamok munkaerőpiacának résztvevőit a lehető leghatákonyabban tudják foglalkotatni. Számtalan esetben fordult elő, hogy egyes államokban adott munkarőből hiány, vagy túlkínálat keletkezett. A munkaerőpiac ilyen, s ehhez hasonló ingadozásait, valamint a kívánt versenyképesség növelést oly módon tudták elérni, hogy lehetővé tették a munkavállalók más tagállamban történő foglalkoztatását. Az intergráció csaknem 55 éves törénete során jelentős meértékben köszönhetően az Európai Unió Bíróságának jogfejlesztő-jogértelmező tevékenységének ezen elv mára már a személyek szabad áramlásának tézislvé nőtte ki magát. Ennek érdekében a tagállamok jogrendszereit közelítették egymáshoz. Habár a magyar Mt.¾ 2 uniós harmonizálásának döntő része két lépésben, a évi XVI. törvény és a évi XX. törvény által már megtörtént, beépítve számos irányelvet a hazai jogba, addig a közvetlenül hatályosuló joganyag csak május 1. óta kötelező ránk nézve. Nagyon fontos e jogterület tudományos szintű feldolgozása s a megfelelő tapasztalatok leszűrése, hogy az Unió más tagállamaiba készülő magyar munkavállalóknak világos és áttekinthető képet adjunk leendő munkahelyükön érvényesülő munkajogi-foglalkoztatási szabályokról. Eme szabályozás ismerete nem hanyagolható el a jelenlegi tagjelöltek polgárai szempontjából sem, mert előre láthatólag rájuk is nagyon hasonló joganyag fog vonatkozni. * A szerző doktorandusz a Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Karának Agrár- és Munkajogi Tanszékén. 1 Gyulavári Tamás Könczei György: Európai Szociális Jog. Osirirs Kiadó, Budapest, 2000., 86. oldal évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről 812 MENYHÁRT SZABOLCS II. A személyek (munkaerő) szabad áramlása az Európai Unióban 1. A személyek (munkaerő) szabad áramlásáról általában A személyek szabad áramlása a legáltalánosabb értelemben véve nem más, mint az, hogy meghatározott személyi kör szabadon, formalitásoktól mentesen léphesse át az egyes államok határait, illetve milyen feltételekkel van lehetőség arra, hogy a másik tagállamban letelepedjen, munkát végezzen¾ 3. A belső piac megszületésével leomlanak az adminisztrációs jellegű korlátozások a négy alapszabadság tekintetében, így a munkaerő áramlás esetében is. A munkaerő szabad áramlásának doktrínáját már az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó 1957-es Római Szerződés lefektette,¾ 4 azonban a rendelkezések hatályba lépéséig csaknem 11 évet kellett még várni¾ 5, a 1612/68. rendelet meghozataláig. E szerződés még csak kizárólag a munkavállalókkal foglalkozik, ami értelemszerűen szűkebb kategória, mint a személyek fogalma. Az integráció magasabb szintre lépésével azonban a személyi kör fokozatosan bővül, hiszen a munkavállalók, azok családtagjai, rokonai után, megjelennek a diákok, vállalkozók kategóriái is¾ 6. Esetünkben viszont csak a munkavállalói kört érintő joganyag releváns. 2. A személyek (munkaerő) szabad áramlását szabályozó uniós jogforrások rendszere Az Európai Unió szervei számos jogi dokumentum segítségével szabályozták a személyek mozgásának jogterületét. Az alábbi ábra szemléletesen mutatja be az uniós normák egymáshoz való viszonyát. Az elsődleges jogforrások legfontosabb elemei azok a nemzetközi szerződések, amelyek létrehozták magát az integrációt, a közösség jogés intézményrendszerét¾ 7. E kategóriába tartozik a csatlakozó államokkal kötött csatlakozási szerződések rendszere is. A másodlagos jogforrások célja az elsődleges jogban lefektetett célok, prioritások gyakorlati végrehajtása. Jogi státuszukat az elsődleges jogforrások felhatalmazásából nyerik. A munkaerő szabad áramlásának kérdésében az elsődleges célokat, legfőbb szabályokat az alapító szerződések tartalmazzák azok gyakorlati végrehajtásáról pedig a másodlagos joganyaghoz tartozó rendeletek, irányelvek gondoskodnak¾ 8. Említést kell tennünk az Európai Bíróság jogfejlesztő, jogalakító szerepéről is, hiszen a bíróság eseti döntései a későbbi ítélkezési gyakorlatban qusi precedensként funkcionálnak¾ 9. Az EU jogrendszere Elsődleges jogforrások Alapító szerződések Az azokat módosító szerződések Csatlakozási szerződések Másodlagos jogforrások Rendelet Irányelv Ajánlás, vélemény Döntés 3 Vö. Dr. Gellérné dr. Lukács Éva: A munkavállalás feltételei az Európai Unióban, a Miniszterelnöki Hivatal Kormányzati Stratégiai Elemző Központ és a Külügyminisztérium közös kiadványa, Budapest, Római Szerződés I. fejezet 39. cikk (1.) 5 Gyulavári Tamás: Az Európai Unió szociális dimenziója, Aduprint Kiadó, Budapest, 2000., 51. oldal 6 Dr. Lukács Éva: A személyek szabad mozgása az Európai Unióban munkavállalás és tanulás magyar állampolgárok számára, A Magyar Köztársaság Külügyminisztériumának kiadása, Budapest, 2000., 4. oldal 7 Papp Mónika, Várnay Ernő: Az Európai Unió joga, KJK Kerszöv, Budapest, 2003., 145. oldal 8 Papp Mónika, Várnay Ernő: Az Európai Unió joga, KJK Kerszöv, Budapest, 2003., 150. oldal 9 Papp Mónika, Várnay Ernő: Az Európai Unió joga, KJK Kerszöv, Budapest, 2003., 3.4 fejezet, vö. Fazekas Judit: Az EU intézmény- és jogrendszere, Novotni Kiadó, Miskolc,3 A MUNKAERÕ SZABAD ÁRAMLÁSA AZ EURÓPAI UNIÓBAN A következőkben röviden áttekintjük a munkaerő szabad áramlására vonatkozó joganyag rendelkezéseit, elsőként a primőr jogot, majd a másodlagos jogot véve górcső alá. A Bíróság határozataival külön nem kívánok foglalkozni, de a legfontosabb döntésekre utalni fogok. Az elsődleges jogforrások közül kiemelésre kerül a Római Szerződés, amely elsőként foglalkozott átfogó jelleggel a munkaerő migrációjának kérdésével Az elsődleges jogforrások az EGK-t létrehozó Római Szerződés A munkaerő szabad áramlásának kérdése már a közösség létrejöttekor is igen fontos kérdésként merült fel. Eleinte az ESZAK megalakulásakor csak a szén- és acélipari munkások migrációjaként értelmezték, majd fokozatosan minden munkavállalóra kiterjesztették. A bíróság jogértelmezése és a jogalkotási folyamat révén ma már a személyek szabad áramlásáról van szó, hiszen a munkavállalókon, önálló vállalkozókon kívül azok hozzátartozói, diákok, önmagukról gondoskodni képesek is szabadon mozoghatnak az EU-n belül. A Római Szerződés 39. cikke foglalkozik a migráns munkavállalókat megillető jogosultságokkal: az adott állam állampolgárait megillető bánáshoz való jog a foglalkoztatás, a javadalmazás, valamint az egyéb munka- és foglalkoztatási feltételek tekintetében¾ 10 ; állásajánlatokra való jelentkezés joga; e célból a tagállamok területén szabadon való mozogás joga; munkavállalás céljából valamely tagállamban tartózkodás joga, az adott tagállam állampolgárainak foglalkoztatására vonatkozó törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseknek megfelelően; egy tagállamban történő alkalmazását követően a Bizottság által végrehajtási rendeletekben meghatározott feltételek mellett az adott tagállam területén való maradás joga¾ 11. E cikk rendelkezései nem vonatkoznak a közszolgálatban történő foglalkoztatásra, hiszen ők ki vannak zárva az említett munkavállalói körből. A Bíróság értelmezése szerint közszolgálathoz tartozó feladatok a fegyveres erők, a rendőrség, a bírói szervek, az adóhatóságok és mindazon szervek, ahol hatósági jogkörük van a munkavállalóknak¾ 12. A munkaerő szabad áramlásának második akadályát nevesíti a jogi dokumentum, amikor kimondja, hogy a közrend, a közbiztonság és a közegészség által indokolt esetekben is megengedhető a korlátozás A másodlagos jogforrások Az Európai Unió felhatalmazott szervei számos másodlagos jogforrást alkottak a munkaerő szabad áramlására vonatkozólag: 64/221 EGK a Tanács által kibocsátott irányelv a külföldi állampolgárok beutazására vonatkozó különleges közrendi, közbiztonsági és közegészségügyi előírások összehangolásáról; 68/360 EGK irányelv szintén a Tanács által kibocsátott a munkavállalókra vonatkozó utazási és tartózkodási korlátozások megszüntetéséről; 1612/68 EGK rendelet a Tanács által kibocsátott a munkavállalók Közösségen belüli szabad mozgásáról; 90/364/EGK irányelv a tartózkodási jogról; 93/96/EGK irányelv a tanulók tartózkodási jogáról.¾ 13 Az Európai Unió másodlagos jogforrásai végrehajtják az elsődleges jog előírásait. A rendeleti szintű jogforrások általános megfogalmazásúak és az Unió szintjén közvetlen hatállyal bírnak, míg az irányelvek, melyek követendő közösségi célokat tartalmaznak, az EU legfontosabb eszközei a nemzeti jogok harmonizálására. A jogforrási hierarchiát figyelembe véve elsőként a rendeleteket, majd pedig az irányelveket fogom röviden, utalásszerűen áttekinteni. Minden tagállamban egységes joganyagként érvényesülnek az 1612/68 EGK rendelet, illetőleg az 1251/70 EGK rendelet, mivel ezek külön nemzeti jogalkotás, adaptáció nélkül is az adott tagállam jogrendszerének részévé váltak. Az 1612/68 EGK rendelet Preambuluma rögzíti elsőként a munkavállalók szabad mozgásának elvét a Közösség határain belül, deklarálja a szabad mozgás elvét, melyhez elengedhetetlen az állampolgárság alapján történő diszkriminá- 10 Az EK létrehozásáról szóló Római Szerződés 39. cikk (2.) bek. 11 Az EK létrehozásáról szóló Római Szerződés 39. cikk (3.) bek. a.)-d.). 12 Matiscsákné dr. Lizák Marianna, Tóth Hilda: Munkavállalás az Európai Unióban, február 26., 13 Matiscsákné dr. Lizák Marianna, Tóth Hilda: Munkavállalás az Európai Unióban, február 26., 834 MENYHÁRT SZABOLCS ció felszámolása, megszüntetése illetve a családtagokkal történő együttlét biztosítása. A munkavállalás közösségiesedése érdekében fontos a munkaközvetítés tagállamokon belüli egységesítése, az információs rendszerek átjárhatóvá tétele. A munkavállalók számára elsődleges kérdés, hogy a másik tagállamban lévő élet- és munkakörülményekkel tisztában legyenek¾ 14. A munkaerő szabad áramlásának kérdésében a rendelet egyrészt elméleti, másrészt pedig gyakorlati kérdéseket tárgyal. Elméleti kérdésként tárgyalja a munkavállaló, annak családja, illetve hozzátartozójának fogalmát, a munkavállalás feltételeit, illetve a diszkrimináció bármely formájának tilalmát. Gyakorlati kérdésként foglalkozik a munkaerő közvetítés módszereivel, a munkaerőpiac egyensúlyának fenntartásával, a tagállamok gyakorlati együttműködésének kérdéseivel a munkaerő szabad áramlásának elmélyítése céljából. Témánk szempontjából viszont csak a munkavállaló és hozzátartozóinak fogalma a releváns, ezért a többi részletszabály ismertetésétől eltekintek. A munkavállaló fogalmának meghatározásakor a rendelet csak azt rögzíti, hogy minden tagállam polgára jogosult a másik területén munkát vállalni.¾ 15 A jogszabály fogalmi meghatározása általános jellegű, amibe már beépíti a Hoekestra¾ 16 esetben hozott bírósági döntés lényegi elemeit is, így már egységes közösségi munkavállaló meghatározással rendelkezünk¾ 17. A fogalom általánosságának rendkívüli előnye, hogy minden tagállamban egységes, vagyis az aki munkát vállal, az közösségi munkavállalónak tekintendő függetlenül a tagállam esetleges időbeli, vagy egyéb jellegű helyi korlátozástól. A közösségi jogszabály a családtagok kérdésében is tartalmaz rendelkezéseket. Állampolgárságuktól függetlenül jogosultak azzal a munkavállalóval együtt letelepedni, aki az egyik tagállam állampolgára, és aki egy másik tagállam területén áll alkalmazásban: a munkavállaló házastársa és azok a lemenő egyenes ági rokonaik, akik 21 évnél fiatalabbak vagy a munkavállaló eltartottjai; a munkavállaló és házastársa felmenő egyenes ági, eltartott rokonai¾ 18. A tagállamok lehetővé teszik a fenti kategóriákba nem tartozó családtagok letelepedését, ha a fent említett munkavállaló tartja el őket vagy vele közös háztartásban élnek abban az országban, ahonnan a munkavállaló érkezett. A Bíróság is számos ítéletében foglalkozott a munkavállaló hozzátartozóinak kérdésével. Csupán példálózó jelleggel említhetjük a Reed¾ 19, Diatta¾ 20, Casagrande¾ 21 eseteket. A normák másik csoportjába a közösségi irányelvek tartoznak. A bennük meghatározott elveket minden tagállam köteles nemzeti jogába beépíteni, s így főszabály szerint mint tagállami joganyagként érvényesülnek. A fennebb hivatkozott jogszabályok egy kivételével a munkavállalóknak a másik tagállam területén való tartózkodási jogával foglalkoznak. A 64/221/EGK irányelv értelmében a tagállam hatásköre, hogy a munkavállalók beutazását korlátozza a közrendi klauzulára hivatkozva. Azonban ez a korlátozás csakis egyéni elbírálás eredménye lehet, összefüggésben kell álljon a munkavállaló egyéni magatartásával, cselekedetével és tilos bármilyen gazdasági cél közvetlen vagy közvetett érvényesítése¾ 22. A munkavállalók beutazásával, tartózkodásával, kiutazásával, illetve ezek feltételeiről szól a 68/360/EGK valamint a 90/364 EGK irányelv. A tartózkodás feltételeit közigazgatási szervek ellenőrzik, de nem lehet a tartózkodási engedélyeket gazdasági céloknak megfelelően megtagadni. A migráns munkavállalók megfelelő egészségbiztosítással kell rendelkezzenek. Igen fontos jogforrás a 93/96 EGK irányelv, amely a diákok szabad mozgásáról szól tanulmányaik folytatása céljából. A diákokkal szemben is megfogalmazott követelmény az egészségbiztosítás megléte. 14 A Tanács október 15-i a munkavállalók Közösségen belüli szabad mozgásáról szóló rendelete Preambulum /68/EGK rendelet 1. cikk 16 Hoecestra eset: 75/ ECR. 17 Dr. Lukács Éva, Dr. Király Miklós: Migráció és Európai Unió, Aduprint Kiadó, Budapest, 2001., oldal /68/EGK rendelet 10. cikk 19 Ld. bővebben: Dr. Lukács Éva, Dr. Király Miklós: Migráció és Európai Unió, Aduprint Kiadó, Budapest, 2001., 137. oldal 20 Ld bővebben: 267/83 ECR számú ítélet 21 Ld bővebben Ld. bővebben: Dr. Lukács Éva, Dr. Király Miklós: Migráció és Európai Unió, Aduprint Kiadó, Budapest, 2001., oldal 22 v.ö.: Van Duyen eset (41/74. ECR 1337) illetve Bouchereau eset (30/77 ECR 1999) 845 A MUNKAERÕ SZABAD ÁRAMLÁSA AZ EURÓPAI UNIÓBAN A többi másodlagos jogforrás ajánlás, vélemény és a döntés részletekbe menő ismertetésétől eltekintek. Az ajánlás és a vélemény, mivel azok nem minősülnek jogilag kötelezőnek, a tagállamok az azokban foglaltaknak fakultatívan tehetnek eleget vagy tagadhatják meg végrehajtásukat. Ily módon a közösségi migrációs jogra nézve alakító erejük gyakorlatilag nincs. A döntések viszont kötelező erővel rendelkeznek, azonban egyedi aktusok, így munkavállalók szélesebb körére hatással nem lehetnek. Megállapítható tehát, hogy az ajánlások, vélemények és a döntések nem funkcionálnak a munkaerő szabad áramlását széles körben, általánosságban befolyásoló, meghatározó normatömegeként. 3. A magyar munkavállalók szabad európai uniós áramlása a csatlakozást követően 3.1. A bővítés munkajogi hatásairól általában Az Európai Unió május 1-én történetének legjelentősebb bővítését élte át. A jelenlegi 15-ök Európája Csehország, Lengyelország, Magyarország, Szlovénia, Szlovákia, Ciprus, Málta, Észtország, Lettország és Litvánia csatlakozásával a 25- ök Európai Uniójává szélesedett. A tíz közép-kelet európai állam csatlakozása fokozott terhet ró a jelenlegi tagok gazdaságára és nem titkoltan a közvéleményre is. Egy ilyen arányú bővítés nem csak a belépőkre hárít súlyos terheket, ami a gazdasági- és jogrendszer uniós szintre történő fejlesztését illeti, hanem a jelenlegi tagok is számos újonnan belépő problémával találják szembe magukat, mint például a keleti olcsó munkaerő vélt mérhetetlen beáramlása. Meg kell azonban jegyeznünk, hogy az olcsó munkaerő dömpingje inkább politikai, mintsem gazdasági jellegű probléma. Szociológiai és statisztikai mérések bizonyítják, hogy például a magyar munkavállalók csupán 1-2%-a kívánja boldogulását a Közösség régi tagjainak munkaerőpiacán keresni, míg 3-4% csupán csak időlegesen kíván határainkon kívül, az unióban tevékenykedni. Ha belegondolunk, hogy hazánk az egyik legfelkészültebb tagjelölt, és a tagjelöltek polgárai közül azok aktívabbak közösségi munkavállalás terén, akik fejlettebb államból érkeznek, könnyen beláthatjuk, hogy a hazai 2-3%-os migrációs aktivitással azonos, vagy annál kisebb, illetve töredéke a többi tagjelölt állam kivándorlási hajlandósága, illetve szándéka. Mindezen objektív tényezők ellenére talán saját szavazópolgáraik megnyugtatása, illetőleg egy közelgő választás potenciális megnyerése céljából több jelenlegi tagállam korlátozásokat helyezett kilátásba az újonnan csatlakozó tagállamok munkavállalóival szemben, mely korlátozások alapvetően alakítják át a magyar munkavállalók uniós munkavállalásával kapcsolatos lehetőségeit. Tekintettel arra, hogy az előző fejezetben ismertetett szabályokat számos esetben felülírják a tagállamok fenntartásai, indokolt a magyar munkavállalókra érvényes szabályok összegyűjtése A magyar munkavállalókra vonatkozó szabályozás A Magyar Köztársaság 2001-ben kezdte el csatlakozási tárgyalásait az Európai Közösséggel a munkavállalók szabad áramlása tekintetében, ami igen érzékeny területnek bizonyult, hiszen már a tárgyalások során Ausztria és Németország is jelentett be korlátozó intézkedéseket. A korlátozó intézkedések a csatlakozási szerződések aláírásával az elsődleges joganyag részévé váltak. A Magyar Köztársaság Országgyűlése április 26-i ülésén a évi XXX. törvénnyel iktatta törvénybe a Belga Királyság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, Írország, az Olasz Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Portugál Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (az Európai Unió tagállamai) és a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság között, a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződést¾ A Csatlakozási Szerződésre történő utaláskor, nem a kihírdetett törvény paragrafusaira, hanem a szerződés eredeti cikkeire fogok hivatkozni. 856 MENYHÁRT SZABOLCS A korlátozások év időtartamig maradhatnak érvényben az alábbiak szerint. Az 1612/68/EGK rendelet 1 6. cikkétől eltérve, a csatlakozás időpontját követő kétéves időszak végéig a jelenlegi tagállamok a nemzeti jogszabályaikban vagy a kétoldalú megállapodásokban foglalt rendelkezéseket alkalmazhatják a magyar és más új tagállamok állampolgárainak területükön való munkavállalási jogosultságára. E rendelkezések alkalmazását a jelenlegi tagállamok a csatlakozás időpontját követő ötéves időszak végéig fenntarthatják. Azok a magyar állampolgárok, akik a csatlakozás időpontjában jogszerűen vállalnak munkát valamely jelenlegi tagállamban, és megszakítás nélkül legalább 12 hónapig munkavállalóként lehetnek jelen az adott tagállamban, jogosultak munkát vállalni ebben a tagállamban, de a nemzeti jogszabályaikban foglalt rendelkezéseket alkalmazó egyéb tagállamokban nem¾ 24. A csatlakozás időpontját követő kétéves időszak vége előtt a Tanács, a Bizottság jelentése alapján, illetőleg az új tagok kezdeményezésére felülvizsgálja a meghatározott átmeneti rendelkezések érvényesülését. E felülvizsgálat befejeztével, és legkésőbb a csatlakozás időpontját követő kétéves időszak végéig, a jelenlegi tagállamok értesítik a Bizottságot arról, hogy továbbra is a nemzeti jogszabályaikban vagy a kétoldalú megállapodásokban foglalt rendelkezéseket alkalmazzák, vagy ezután munkavállalás tekintetében az 1612/68/EGK rendelet 1 6. cikkének megfelelően alkalmazzák. Ilyen értesítés hiányában is az 1612/68/EGK rendelet 1 6. cikkét kell alkalmazni. Az a tagállam, amely a ötéves időszak (2+3) végéig fenntartja a nemzeti jogszabályaiban vagy a kétoldalú megállapodásokban foglalt rendelkezések alkalmazását, amennyiben munkaerőpiacának súlyos zavara alakul ki, vagy ennek kialakulása fenyeget, a Bizottság értesítését követően, a csatlakozás időpontját követő hétéves időszak végéig alkalmazhatja ezeket a rendelkezéseket. Ilyen értesítés hiányában az 1612/68/EGK rendelet 1 6. cikkét kell alkalmazni¾ 25. Ha a magyar munkavállalók jelenléte oly mértékű zavart okoz a tagállam munkaerőpiacán, hogy azok komolyan veszélyeztethetik az életszínvonalat vagy a foglalkoztatottságot egy adott régióban vagy egy adott szakma tekintetében, a tagállam értesíti erről a Bizottságot és a többi tagállamot, és biztosítja számukra az öszszes vonatkozó információt. A tagállam ezen információk alapján kérheti a Bizottságtól, hogy az adott régióban vagy az adott szakma tekintetében a rendes állapot helyreállítása érdekében részben vagy egészben függessze fel az 1612/68/EGK rendelet 1 6. cikkének alkalmazását. A Bizottság a kérelem kézhezvételétől számított két héten belül határoz a felfüggesztésről, valamint annak időtartamáról és alkalmazási köréről, és határozatáról értesíti a Tanácsot. A Bizottság határozatának meghozatalát követő két héten belül bármely tagállam kérheti a Tanácstól a határozat megsemmisítését vagy módosítását. A Tanács az ilyen kérésről két héten belül, minősített többséggel határoz.¾ 26 Az általános szabályok áttekintése után ismerkedjünk meg a már fennebb említett német, illetve osztrák fenntartások mibenlétével. Németország, illetve Ausztria egy adott régiójának munkaerőpiacán a 96/71/EK irányelv 1. cikke szerinti transznacionális szolgáltatásnyújtásokból eredően egyes érzékeny szolgáltatási ágazatokban fellépő, vagy fenyegető súlyos zavarok esetében, a magyar munkavállalók szabad mozgására a fenti átmeneti rendelkezéseket alkalmazza. A Bizottság értesítését követően az említett tagállamok eltérhetnek az EK-Szerződés 49. cikkének (1) bekezdésében foglaltaktól, annak érdekében, hogy az új tagokban letelepedett társaságok NÉMETORSZÁG AUSZTRIA Ipari takarítás, tisztítás Kertészeti szolgáltatások Egyéb szolgáltatások Kőmegmunkálás Építőipar, ideértve a kapcsolódó tevékenységeket is Fémszerkezetek és szerkezetelemek gyártása Építőipar, és kapcsolódó tevékenységei Biztonsági tevékenységek Ipari takarítás, tisztítás Házi betegápolás Szociális ellátás elhelyezés nélkül 24 A Magyar Köztársaság Csatlakozási Szerződése X. melléklet 1. (2.) 25 A Magyar Köztársaság Csatlakozási Szerződése X. melléklet 1. (5-6.) 26 A Magyar Köztársaság Csatlakozási Szerződése X. melléklet 1. (7.) 867 A MUNKAERÕ SZABAD ÁRAMLÁSA AZ EURÓPAI UNIÓBAN által nyújtott szolgáltatások körében korlátozza azon munkavállalók ideiglenes mozgását, akik munkavégzésre való jogosultságára Németországban, illetve Ausztriában a nemzeti jogszabályokat kell alkalmazni¾ 27. Ez az eltérés az alább felsorolt szolgáltatási ágazatokban tevékenykedő migráns munkavállalókra érvényes: Tekintettel a fenti korlátozásokra, a Magyar Köztársaság, s vele együtt minden új tagállam is jogosult hasonló jellegű korlátozásokkal élni a régi tagállamok munkát vállalni szándékozó polgáraival szemben, akik hazája a éves korlátozással élt. Azt is meg kell állapítanunk, hogy a szolgáltatások nyújtásának akadályai nincsenek, kivételképp az iménti német és osztrák példák. Sajnálatos módon majdnem minden régi EU tagállam jelezte azon szándékát, hogy korlátozni kívánja az újonnan csatlakozó országok polgárainak Uniós szabad munkavállalását, így ezen rendelkezések a magyar munkavállalókat is érintik. Tekintettel a kormányzati döntések újdonságára, a téma tudományos feldolgozása hiányzik, csak a publicisztika forrásaira hivatkozhatunk. A következőkben áttekintem, hogy az egyes EU tagok mennyiben szándékoznak a csatlakozó államok munkavállalóinak szabad áramlását akadályozni. AUSZTRIA csak 2011-től engedi szabadon munkát vállalni az új tagok munkavállalóit. Ekképp döntött a Wolfgang Schlüssel által vezetett ÖVP-FPÖ kormánykoalíció. Kivételként említhetjük a máltai és ciprusi polgárokat, akik már májustól minden korlátozás nélkül dolgozhatnak nyugati szomszédunknál. A kormány döntése értelmében a svájci állampolgárok is mentesülnek minden korlátozás alól a munkavállalás terén. A korlátozás alá eső államok azon polgárai, akik a csatlakozást megelőzőleg legalább 12 hónapja törvényes munkavállalóként tartózkodnak Ausztria területén, mentesülnek a munkavállalási engedély beszerzésének kötelezettsége alól. A többi munkát vállalni kívánó személy a kétoldalú megállapodásokban rögzített keretszámok erejéig igényelhet munkavállalási engedélyt¾ 28. BELGIUM kormánya is bejelentette, hogy kíván élni a keleti munkavállalók szabad munkavállalásának korlátozásával. A belga munkaerőpiacon csak akkor szabad új tagállami munkaerőt alkalmazni, ha a munkáltató bizonyítja, hogy az állásra nincs megfelelő belga munkavállaló. A korlátozás előre láthatólag két évig fog fennállni¾ 29. FINNORSZÁG is él a korlátozási lehetőségekkel. A hatóságok elfogadták azt a törvényjavaslatot, melynek értelmében az új tagok munkaereje csak a két éves moratórium letelte után léphet a finn munkaerőpiacra. Kivételt képez a bogyószedői munkakör, mely szakma tekintetében Finnország hiánnyal küzd. Abban az esetben is lehetőség van az elhelyezkedésre, ha az adott munkára finn munkavállaló nem jelentkezik¾ 30. GÖRÖGORSZÁG előreláthatólag a maximális hét esztendőig fogja korlátozni az új munkavállalók piacra jutását nyilatkozták athéni diplomáciai források, s utaltak arra, hogy a görög csatlakozás idején hasonló idejű korlátozások érvényesültek velük szemben is¾ 31. HOLLANDIA a legújabb lapértesülések szerint mégsem hárít akadályokat honfitársaink mélyföldi munkavállalása elé, de csak évi maximum 22 ezer munkavállalót engednek be a munkaerőpiacukra az első két évben¾ 32. A csatlakozás folyamán Hollandia látszott a legstabilabb munkaerőt beengedő államnak, de az ősz folyamán eltávolodni látszódtak eredeti kijelentéseiktől. A bizonytalanságot tükrözi, hogy egy hete még a teljes liberalizáció koncepciója tűnt abszolút befutónak¾ 33. ÍRORSZÁG az egyetlen jelenlegi tagállam, amely nem hárít akadályokat az újonnan érkező munkavállalók elé¾ 34. Indokolásuk szerint ugyan- 27 A Magyar Köztársaság Csatlakozási Szerződése X. melléklet 1. (13.) február február február 21., február február február február február 28., február8 MENYHÁRT SZABOLCS olyan bánásmódot alkalmaznak az újonnan belépőkkel, mint velük annak idején. LUXENBOURG várhatóan a jövő hetek folyamán hozza meg végleges döntését. Diplomáciai források szerint a szabályozás tekintettel lesz a szomszédos államok gyakorlatára, így valószínűleg itt is két éves korlátozás fog érvényesülni¾ 35. NAGY BRITANNIA hasonlóan a többi tagállamhoz tervezi megszorítások érvénybe léptetését az új tagállamok munkavállalóival szemben. London bizonyos jóléti szolgáltatásoktól tiltja el a közép-kelet európai munkavállalókat az első két évben. Megjegyzendő azonban, hogy a korlátozások Máltára és Ciprusra nem vonatkoznak¾ 36. NÉMETORSZÁG esetében a már ismertetett szabályok érvényesülnek. Az első két évben biztosan kell munkavállalási engedélyért folyamodni. Hatályban maradnak a kétoldalú megállapodások, mint például a gyakornokok munkavállalása esetében¾ 37. OLASZORSZÁG még hezitál, azonban az olasz munkaügyi miniszter teljes liberalizációt ígérő nyilatkozatai ellenére valószínű a legalább két éves korlátozás saját munkaerő-piaci érdekeire figyelemmel¾ 38. PORTUGÁLIA sem alakította ki még hivatalos álláspontját, azonban diplomáciai források tudni vélik, hogy a spanyol mintát követve ők is érvényesítenek két évnyi korlátozást¾ 39. SPANYOLORSZÁG annak ellenére, hogy eleinte a teljes liberalizáció mellett érvelt, mégis fenntartja magának két évig a korlátozás jogát¾ 40. SVÉDORSZÁG méltán híres szociális védőhálóját féltve a keleti munkavállalóktól él a Csatlakozási Szerződés adta lehetőséggel és két évig korlátozza az új tagok munkaerejének munkavállalását. A munkavállalók kötelesek munkavállalási engedélyt kérvényezni és csak határozott idejű munkaviszonyt létesíthetnek a skandináv államban¾ 41. III. Összegzés és kitekintés A munkaerő (személyek) szabad áramlására vonatozó Európai Uniós normák rendkívül sokat fejlődtek kodifikálásuk óta. A közösség alalpítói a liberális gazdaságpolitika jegyében meg kívánták teremteni a lehetőséget, hogy a gazdaság minden területe kielégíthesse munkaerő igényét. A közösség fejlődésével a hangúly e kérdésben egyre inkább a személyek szabad áramlása fel tolódott el, ami már a munkavállalók családtagjainak, diákoknak és önmagukról gondoskodni képesek számára is kiterjesztette az elvet. Eme kiterjesztésben vitathatatlan szerepe volt az Európai Bíróságnak, aki számtalan esetben adott döntő fontosságú útmutatást a jogalkotók számára. Sajnálatos módon az EU legnagyobb bővítése során lehetetlenné tette az új eu-pogárok számára a szabad munkavállalást. A csatlakozási szerződések által oktrojált éves munkavállalási moratórium éppenséggel a Közösség oly sokszor hansúlyozott, illetve hangoztatott egyenlő bánásmód-diszkrinináció tilalom elveibe ütközik annak ellenére, hogy a hivatalos kommüniké csupán átmeneti periódusról beszél. Legfájóbb a dologban az, hogy a régi tagállamok vezetői leginkább saját választóik megnyugtatása érdekében hoztak ilyen döntéseket, mert egyetlen kutatás sem tudott kimutatni olyan eredényeket, mely szerint a csatlakozás után munkaerő-dömping várható Nyugat- Európában.¾ február 28., február február 28., február 28., február február 28., február február 28., február február 28., február február 28., február 28., 42 V.ö.: Keresztes Lajos: Mit nyújt az unió? című cikke: =ebe8ec699b3cf7dacf7decd300a5fe34&pass= május Több megjelenítése
Budapesti Gazdasági Főiskola KÜLKERESKEDELMI FŐISKOLAI KAR NEMZETKÖZI KOMMUNIKÁCIÓ SZAK Újabb diplomás levelező tagozat Európai üzleti tanulmányok szakirány A MUNKAERŐ SZABAD MOZGÁSA AZ EURÓPAI UNIÓ BŐVÍTÉSÉNEK Részletesebben Az Európai Unió Hivatalos Lapja
906 HU XIII. MELLÉKLET A csatlakozási okmány 24. cikkében hivatkozott lista: Szlovénia 1. AZ ÁRUK SZABAD MOZGÁSA 32001 L 0083: Az Európai Parlament és a Tanács 2001. november 6-i 2001/83/EK irányelve az Részletesebben Útmutató a mobilis európai munkavállalók számára
Útmutató a mobilis európai munkavállalók számára European Trade Union Confederation (ETUC) Útmutató a mobilis európai munkavállalók számára Katrin Distler, DGB & Ger Essers, FNV Európai Szakszervezeti Részletesebben SZEMÉLYEK ÉS SZOLGÁLTATÁSOK SZABAD MOZGÁSA, A DIPLOMÁK ÉS A SZAKKÉPZETTSÉGEK ELISMERÉSE
IPOSZ EMBLÉMA EU EMBLÉMA 3 SZEMÉLYEK ÉS SZOLGÁLTATÁSOK SZABAD MOZGÁSA, A DIPLOMÁK ÉS A SZAKKÉPZETTSÉGEK ELISMERÉSE EU CSATLAKOZÁSRA FELKÉSZÍTŐ PROGRAMOK KISVÁLLALKOZÁSOKNAK IPOSZ TANANYAG SOROZAT BUSINESS Részletesebben Bel- és igazságügyi együttmûködés, határátlépés
! Általános információk 2 Bel- és igazságügyi együttmûködés, határátlépés 5 Kül- és biztonságpolitika 11 Letelepedés, munkavállalás 14 Vállalkozás 20 Egészségügyi ellátás 32 Adók, vámok 35 Árak, bérek Részletesebben A személyek szabad mozgása az Európai Unióban
E ENG M IS ÉRINT A személyek szabad mozgása az Európai Unióban munkavállalási, letelepedési és tanulási lehetôségek a magyar állampolgárok számára az uniós csatlakozás elôtt és után Budapest 2002 SZERZÔK: Részletesebben BEVEZETÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANULMÁNYOZÁSÁBA. c. könyvéhez
Farkas Beáta Pelle Anita Somosi Sarolta Várnay Ernő: KIEGÉSZÍTÉS 1 Farkas Beáta Várnay Ernő BEVEZETÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANULMÁNYOZÁSÁBA c. könyvéhez Szeged, 2008. július 1 A kiegészítés fejezetszámozása Részletesebben DOKTORI ÉRTEKEZÉS ÖREGSÉGI NYUGDÍJAK AZ EURÓPAI UNIÓ SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI KOORDINÁCIÓJÁNAK TÜKRÉBEN
Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudomány Kar Doktori Iskola DOKTORI ÉRTEKEZÉS ÖREGSÉGI NYUGDÍJAK AZ EURÓPAI UNIÓ SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI KOORDINÁCIÓJÁNAK TÜKRÉBEN Témavezető: Prof. Dr. Hajdú József Írta: Részletesebben Általános információk
Általános információk Miért jó a csatlakozás Magyarországnak? A világméretû politikai és gazdasági versenyben a 25 tagú Európai Unió tagállamaként Magyarország könnyebben érvényesítheti érdekeit a nemzetközi Részletesebben EURÓPAI FÜZETEK 59. TÁRGYALÁSOK LEZÁRT FEJEZETEIBÔL. Fiatalok az Európai Unióban. Oktatás és képzés
EURÓPAI FÜZETEK 59. SZAKMAI ÖSSZEFOGLALÓ A MAGYAR CSATLAKOZÁSI TÁRGYALÁSOK LEZÁRT FEJEZETEIBÔL Dr. Móder Judit Endrész Kinga Fiatalok az Európai Unióban Oktatás és képzés A Miniszterelnöki Hivatal Kormányzati Részletesebben A külföldiek magyarországi bevándorlásának, illetve letelepedésének szabályozása, és elbírálásának gyakorlata a kezdetektől napjainkig
Pécsi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar Doktori Iskola Liszkayné dr. Nagy Éva Katalin A külföldiek magyarországi bevándorlásának, illetve letelepedésének szabályozása, és elbírálásának gyakorlata Részletesebben ÖT ÉVE AZ EURÓPAI UNIÓBAN 200 KÉRDÉS 200 VÁLASZ AZ EURÓPAI UNIÓRÓL
ÖT ÉVE AZ EURÓPAI UNIÓBAN 200 KÉRDÉS 200 VÁLASZ AZ EURÓPAI UNIÓRÓL Nálunk megtalálja a választ Ha kérdése van az Európai Unióval vagy Magyarország EU-tagságával kapcsolatban, hívja munkanapokon 10 és 18 Részletesebben A közösségi jog ABC-je
Európai Dokumentumok Oktatási és Kulturális Fôigazgatóság Dr. Klaus-Dieter Borchardt A közösségi jog ABC-je European Commission Az Európai Dokumentumok sorozat e kötete az Európai Unió minden hivatalos Részletesebben A csatlakozási okmány 24. cikkében hivatkozott lista: Lengyelország
XII. MELLÉKLET A csatlakozási okmány 24. cikkében hivatkozott lista: Lengyelország 1. AZ ÁRUK SZABAD MOZGÁSA 1. 31990 L 0385: A Tanács 1990. június 20-i 90/385/EGK irányelve az aktív beültethető orvostechnikai Részletesebben Elôszó. Kovács László
Kiadó: a Magyar Köztársaság Külügyminisztériuma Készítette: KÜM Integrációs és Külgazdasági Államtitkárság Felelõs kiadó: dr. Balázs Péter Kézirat lezárva: 2003. február 20. Fotók: MTI Fotó, European Commission Részletesebben Segédanyag. Az Európai Unió általában
Segédanyag Az Európai Unió általában Az Európai Unió azzal a céllal jött létre, hogy véget vessen a szomszédos európai országok között dúló véres háborúknak, melyek közül a legrettenetesebb a második világháború Részletesebben DFT-HUNGÁRIA. Dr. Hubai Ágnes. közérthető közbeszerzés. Szakkönyv a 2009. áprilisában módosított közbeszerzési törvényről 2009.
DFT-HUNGÁRIA Dr. Hubai Ágnes közérthető közbeszerzés Szakkönyv a 2009. áprilisában módosított közbeszerzési törvényről 2009. www.e kozbeszerzes.hu. dr. Hubai ágnes: Közérthető Közbeszerzés Szakkönyv a Részletesebben 1. Mit jelent a kiküldetés, kirendelés, munkaerő-kölcsönzés a magyar jogban
1. Mit jelent a kiküldetés, kirendelés, munkaerő-kölcsönzés a magyar jogban 2. Külföldi személyeknek kiküldetésben, kirendelésben, munkaerő-kölcsönzésben történő magyarországi munkavállalásának feltételei Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEI, MŰKÖDÉSE
Az Európai Unió jogi ábécéje Klaus Dieter Borchardt A jelen kiadvány tartalma nem feltétlenül tükrözi az Európai Unió hivatalos álláspontját. Az itt található információkért és nézetekért a szerző vállalja Részletesebben Mobilitási hatások a foglalkoztatásra a Dunántúl déli részén. Kutatási zárótanulmány
Mobilitási hatások a foglalkoztatásra a Dunántúl déli részén Kutatási zárótanulmány Pécsi Tudományegyetem Pécs, 2014. Készült a Közösen a jövő munkahelyeiért Alapítvány támogatásával Kutatásvezető: Dr. Részletesebben The European Union. A belső. ő piac joga
The European Union A belső ő piac joga 1 A belső piac joga The European Union Az ún. négy alapszabadság az áruk, a személyek, a szolgáltatások, a tőke és fizetések szabad mozgása + letelepedés (vállalkozás) Részletesebben EU-jog háttéranyag 2003. júniusi vizsgákhoz
i vizsgákhoz A Maastrichti Szerződés (Római Szerződés) Előzmények : 1971 elején a Werner-terv alapján a gazdasági és monetáris unió terve a Bretton Woods-i pénzügyi rendszer összeomlása, az 1973 74. évi Részletesebben A TANÁCS 2009/50/EK IRÁNYELVE
2009.6.18. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 155/17 IRÁNYELVEK A TANÁCS 2009/50/EK IRÁNYELVE (2009. május 25.) a harmadik országbeli állampolgárok magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás céljából Részletesebben Jogukban áll avagy a munkavállalók helyzete és jogai az EU-ban
E ENG M IS ÉRINT Jogukban áll avagy a munkavállalók helyzete és jogai az EU-ban Budapest 2002 Szerzõk: BANKÓ ZOLTÁN és GYULAVÁRI TAMÁS JOGUKBAN ÁLL AVAGY A MUNKAVÁLLALÓK HELYZETE ÉS JOGAI AZ EU-BAN E ENG Részletesebben A csatlakozási okmány 24. cikkében hivatkozott lista: Magyarország
X. MELLÉKLET A csatlakozási okmány 24. cikkében hivatkozott lista: Magyarország 1. A SZEMÉLYEK SZABAD MOZGÁSA Az Európai Közösséget létrehozó szerződés. 31968 L 0360: A Tanács 1968. október 15-i 68/360/EGK Részletesebben A csatlakozási okmány 24. cikkében hivatkozott lista: Magyarország
X. MELLÉKLET A csatlakozási okmány 24. cikkében hivatkozott lista: Magyarország 1. A SZEMÉLYEK SZABAD MOZGÁSA Az Európai Közösséget létrehozó szerződés. 31968 L 0360: A Tanács 1968. október 15-i 68/360/EGK Részletesebben EURÓPAI FÜZETEK 55. TÁRGYALÁSOK LEZÁRT FEJEZETEIBÔL. A magyar EU-tagság és a kultúra. Kultúra és audiovizuális poltika
EURÓPAI FÜZETEK 55. SZAKMAI ÖSSZEFOGLALÓ A MAGYAR CSATLAKOZÁSI TÁRGYALÁSOK LEZÁRT FEJEZETEIBÔL Rónai Iván Zongor Attila A magyar EU-tagság és a kultúra Kultúra és audiovizuális poltika A Miniszterelnöki Részletesebben Az Európai Unió migrációs politikája napjainkban
Az Európai Unió migrációs politikája napjainkban Erdei Nikolett Tuka Ágnes Európa és a migráció A világ népességének körülbelül 3%-a, mintegy 220 millió ember él szülőhazáján kívül, közülük ma már sokan Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS AZ ÁLLAMPOLGÁRSÁG
Budapesti Gazdasági Főiskola KÜLKERESKEDELMI FŐISKOLAI KAR KÜLGAZDASÁGI SZAK Levelező tagozat Európai Üzleti Tanulmányok szakirány AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS AZ ÁLLAMPOLGÁRSÁG Készítette: Kun Diána Budapest, 2004. Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság