text:
Az eljárások költsége - Csehország
Ezen az oldalon a Cseh Köztárságban alkalmazott igazságszolgáltatási költségekről található tájékoztatás. Ha részletesebb elemzést szeretne olvasni az eljárási költségekről, kérjük, tekintse át az alábbi esettanulmányokat:
Családjog – a gyermekek felügyelete és tartásdíj
Az ügyvédi hivatásnak csak egy formája létezik a Cseh Köztársaságban.
Az Igazságügyi Minisztérium 1996. június 4-ei 177/1996 Sb. számú rendelete foglalkozik a jogi szolgáltatásokért az ügyvédek részére fizetendő díjakkal és fizetésekkel (az ügyvédi díjak). A rendelet angol nyelven a Cseh Ügyvédi Kamara honlapján érhető el.
Az érintett felek személyesen is megállapodhatnak az ügyvédi díjakról.
A legtöbb polgári jogi ügyben (ideértve a családi és a kereskedelmi ügyeket is) a jogi képviselet nem kötelező.
A jogi eljárások rögzített költségei a polgári eljárásokban
A bírósági illetékekről szóló 549/1991 Coll. számú törvény (angol nyelvű változat nem áll rendelkezésre) szabályozza a polgári eljárásokkal kapcsolatban fizetendő költségeket. A költségek az eljárás típusa szerint változnak. Bizonyos esetekben rögzített díjakat alkalmaznak; más esetekben a fizetendő díjat százalékos alapon számítják ki.
A költségeket minden esetben cseh valutában (CZK) kell megfizetni, amelyek banki átutalással is eljuttathatók az állam (vagy a bíróság) számlájára. 5000 CZK összeghatárig a költségek illetékbélyeg (kolek) formájában is megfizethetők, az illetékbélyegek a postahivatalokban és más helyeken vásárolhatók meg.
A bíróságnak tájékoztatnia kell a keresetet benyújtó személyt az általa fizetendő konkrét összeg nagyságáról.
A polgári eljárás szakasza, amelyben a rögzített költséget meg kell fizetni
A költségeket az értesítés keltétől számított három napon belül, az első tárgyalás előtt kell megfizetni.
A jogi eljárások rögzített költségei a büntetőeljárásokban
A büntetőjogi eljárások mindig hivatalból indulnak (az államügyészség kezdeményezésére), és az alperes csak a jogi képviselet költségeit fizeti.
A büntetőeljárás szakasza, amelyben a rögzített költséget meg kell fizetni
A büntetőlejárások esetében nincsenek bírósági illetékek.
A jogi eljárások rögzített költségei az alkotmányjogi eljárásokban
A Cseh Köztársaság Alkotmánybírósága elé vitt ügyek esetében nincsenek rögzített bírósági illetékek, de az ügyvéd általi képviselet kötelező.
Az alkotmányjogi eljárás szakasza, amelyben a rögzített költséget meg kell fizetni
Nincsenek rögzített bírósági illetékek.
A jogi képviselők nem kötelesek előzetes tájékoztatást adni.
A felek jogai és kötelezettségei egyeztethetők az ügyvéd és az ügyvéd ügyfele között.
Hol találhatok költségekre vonatkozó információkat a Cseh Köztársaságban?
Minden konkrét ügyben célszerű ügyvéddel konzultálni. Ha egy eljárás megkezdődött, a bíróság feladata a fizetendő bírósági illeték összegéről történő tájékoztatás.
Milyen nyelven találhatok költségekre vonatkozó információkat a Cseh Köztársaságban?
Mivel a Cseh Köztársaság egyetlen hivatalos nyelve a cseh, nincs jogi kötelezettség a más nyelveken történő tájékoztatásra. Így a tájékoztatás minősége a tájékoztatást adó személy hajlandóságától és jártasságától függ.
A közvetítésre vonatkozó információk a Cseh Köztársaság Közvetítői Szövetségének (AMČR) honlapján találhatók.
Nincs költségekre vonatkozó információkat tartalmazó hivatalos internetes honlap.
Különböző statisztikák állnak rendelkezésre az Igazságügyi Minisztérium honlapján, de sok függ a konkrét esettől. Egyes jogszabályok csak a bíróság különleges határozataival kapcsolatban írnak elő határidőket (például előzetes döntés).
A fizetendő költségek az egyes ügyek körülményeitől függnek, ezért nem lehet előre ilyen információkat adni.
A bírósági illetékek héamentesek, összegük pedig behatárolt. Az ügyvédi díj nem tartalmazza a héát. Egyes héaköteles ügyvédi irodák azonban 19%-os héát számítanak a díjhoz.
Lásd a héával kapcsolatos fenti pontot.
Alkalmazható jövedelmi küszöb a polgári igazságszolgáltatás területén
Nincs meghatározott jövedelmi küszöb. Kérésre azonban a bírák minden helyzetet egyedileg vizsgálhatnak. A bírósági illeték megfizetése alól részleges vagy teljes mentesség is adható, ha a felperes által indított per nem ésszerűtlen. A bíróság jogtanácsost jelölhet ki a felperes mellé, ha a jogi képviselet kötelező.
Ingyenes jogi segítséget nyújtanak az arra szakosodott nem kormányzati szervezetek (a tárgytól függően), illetve a Cseh Ügyvédi Kamara. Különös esetekben a Cseh Ügyvédi Kamara ügyvédet jelölhet ki ingyenes jogi szolgáltatás nyújtására. A költségmentességre való jogosultságnál nem csak az adott személy jövedelmét, hanem háztartásának általános pénzügyi helyzetét is figyelembe veszik.
Alkalmazható jövedelmi küszöb a büntetőjogi igazságszolgáltatás területén, az alperes esetében
Nincs meghatározott jövedelmi szint. A bíróságok minden olyan esetben ügyvédet jelölnek ki az alperes mellé, amikor a jogi képviselet kötelező, és az alperesnek nincs saját ügyvédje.
Alkalmazható jövedelmi küszöb a büntetőjogi igazságszolgáltatás területén, az áldozatok esetében
Csak bizonyos nem kormányzati szervezetek nyújtanak ingyenes jogi segítséget az áldozatoknak. Az áldozatok csak néhány speciális esetben felei a büntetőjogi eljárásoknak. Más esetekben kötelesek pert indítani (a polgári igazságszolgáltatás területén a költségmentességre alkalmazható, fent jelzett jövedelmi küszöb érvényesül itt is).
Az áldozatok kártérítést kérhetnek az Igazságügyi Minisztériumtól (a 209/1997 Coll. számú törvény alapján).
A büntetőjogi igazságszolgáltatás területén az alperesek esetében a költségmentességre alkalmazható, fent jelzett jövedelmi küszöb érvényesül itt is.
Díjmentes bírósági eljárások
Az Alkotmánybíróság elé vitt keresetek díjmentesek. Bizonyos (a bírósági illetékekről szóló 549/1991 Coll. számú törvény 11. cikkében meghatározott) eljárási módok esetében sem rónak ki bírósági illetéket, például ha a felperes kiskorú, illetve bizonyos más esetekben (például ha az állam vagy valamely állami szerv az eljárás egyik résztvevő fele; ha külföldi menedéket kér, vagy más olyan ügyekben, amelyekben ún. „gyengébb helyzetű” felek vesznek részt).
Ezt minden egyes esetben a bíró dönti el (végleges döntésében); a bíró elrendelheti, hogy a pervesztes fél fizesse meg az összes költséget vagy annak egy részét. Ez azonban nem alkalmazható a válási ügyekben. A költségekre vonatkozó határozatok kiterjedhetnek az ügyvédi költségekre is.
A bíróság fizeti az általa kijelölt szakértők díjait. A pereskedő felek csak akkor kötelesek a szakértői díjakat megfizetni, ha ők maguk kérik egy szakértő szolgáltatását. Egyes különös esetekben a bíróság dönthet úgy is, hogy a pervesztes félnek kell a szakértői díjat megfizetnie.
A bíróság feladata a bírósági eljárások során alkalmazott fordítók vagy tolmácsok díjainak megfizetése. Ha az érintett fél külföldi, és nem érti a cseh nyelvet, akkor jogában áll, hogy anyanyelvén szólaljon meg a bíróság előtt.
A Cseh Köztársaság jelentése a költségek átláthatóságáról szóló tanulmányról (703 Kb)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Gyertyánfy András: Jogi ismeretek a középiskolában | Történelemtanitás
Gyertyánfy András: Jogi ismeretek a középiskolában
(hivatkozási azonosító: 04-03-10)
A tanulmány azoknak a jogi ismereteknek a szubjektív seregszemléje, amelyeknek a szerző szerint hasznos lenne szerepelnie a történelem tantárgy 12-es anyagában. Az új kerettanterv ide illesztette be a társadalomismereti témaköröket, a jogi ismeretek azonban nagyrészt kimaradtak. A tanulmány először a jogról általában szól, majd egyes jogágak rövid ismertetése következik, a két legfontosabb kódex néhány szabályának bemutatásával. A történelem tananyagának lehetséges kapcsolódási pontjait szögletes zárójelben, dőlt betűvel jelzi. Befejezésül kitér a társadalomismeret tanításának alapvető nehézségeire is.
Ismeretes, hogy az új kerettanterv a korábbi Társadalomismeret modul anyagát a történelem tantárgyba illesztette be, amit a tárgy új neve: Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek is kifejez. Jakab György, majd Németh György már elemezte ennek lehetséges előnyeit és fenyegető veszélyeit e folyóiratban.[1] Egy évtizede tanítok történelmet és társadalomismeretet egy hatosztályos gimnáziumban. Mivel jogi végzettségem is van, a tananyagnak a jogi ismeretekről szóló részterületéről szeretnék szólni, majd írásom végén a társadalomismeret egészére alkalmazni a tanulságokat.
Tanulmányomban azt szeretném megmutatni, hogy hasznos volna további jogi ismeretek szerepeltetése ebben az új helyzetben, tehát a történelem tantárgyba integrált társadalomismereti témák sorában (is). Összegyűjtöttem alább azokat a jogi ismereteket, amelyek véleményem szerint a 12. évfolyamos történelemórák társadalomismereti témaköreibe illenének, mert
hasznosak a mindennapi életben való eligazodáshoz;
hasznosak ember voltunk megértéséhez, önmagunk, mások, közéleti és történelmi szereplők megítéléséhez;
alkalmat kínálnak történelmi asszociációkra, így a tananyag hosszmetszeti ismétlésére.
Mindhárom említett szempont megvalósítja a kerettanterv egy-egy olyan célkitűzését, amely kifejezetten a társadalomismereti témákra vonatkozik (a hétköznapokban közvetlenül hasznosítható tudás, a kritikai gondolkodás, a társadalom múltjára és jelenére vonatkozó középiskolai tudás összekapcsolása).[2]
Az alábbi szöveg először a jogról általában szól, majd egyes jogágak rövid ismertetése következik, a két legfontosabb kódex néhány szabályának bemutatásával. A történelem tananyagára vonatkozó, olykor minden bizonnyal szubjektív utalásaimat [→ szögletes zárójelben, dőlt betűvel] jelzem.
1. A JOG
Az emberi élet szabályai (idegen szóval: normái) a közösség meggyőződését, értékrendjét tükrözik. E viselkedési normák, erkölcsi normák megsértése a közösség rosszallását vonhatja maga után. Közülük a legfontosabbak betartását – a közösség nevében és érdekében – az állam (rendőrség, bíróság stb.) ki is kényszeríti. Ezeket az állam szervei által kikényszeríthető normákat nevezzük jogi normáknak, jogszabályoknak vagy egyszerűen jognak.[3] Érdekes kérdés az erkölcs és a jog viszonya. Ha a jogot az erkölcsből származtatjuk, nem volna szabad előfordulnia, hogy valami jogszerűnek minősüljön, miközben erkölcstelen. [→A parlamentáris jogállam és a diktatúra jogának különbsége. A jog-erkölcs kérdésfeltevés szükségessége a demokráciában.]
A jogszabályok ha…..akkor…..emiatt/különben szerkezetűek, azaz meghatározott helyzetben („hipotézis”) bizonyos magatartást parancsolnak, tiltanak vagy engednek („diszpozíció”), és kilátásba helyeznek valamilyen pozitív vagy negatív jogkövetkezményt („szankció”). Például: közlekedési baleset sérültjének segítséget kell nyújtani, ennek elmulasztása szabadságvesztéssel büntetendő. Piros lámpánál tilos áthajtani, ellenkező esetben pénzbüntetést kell fizetni. Engedéllyel rendelkezők parkolhatnak, és nem kell fizetniük.
Magyarország jogállam.[4] Ez azt jelenti, hogy a jogszabályokat mindenkinek – az állami szerveknek és az állampolgároknak egyaránt – tiszteletben kell tartania.[5] Hasonló alapelv az állampolgári jogegyenlőség: minden állampolgárnak egyenlőek a jogai és a kötelességei.[6] . [→ A liberális eszme és megvalósulása egyes országok történetében.]
Magyarországon a jogszabályok törvények vagy rendeletek lehetnek. Ezeket nevezzük jogforrásoknak. Törvényt csak a parlament, rendeletet a kormány és a kormány tagjai (valamint helyi ügyekben az önkormányzati képviselőtestületek) alkothatnak. E megkülönböztetésnek főleg az az értelme, hogy a legfontosabb tárgyakat csak a parlamenti nyilvánosság előtt született törvény, nem pedig rendelet szabályozhatja.[7] [→A magyar rendek és felvilágosult abszolutista uralkodóink konfliktusai. A hitleri felhatalmazási törvény. A „törvényerejű rendelet” a kommunista diktatúrában. ]
A jogforrások hierarchiát alkotnak. Az alapvető kérdéseket 1. az Alaptörvény, másodsorban 2. törvények szabályozzák, a részletszabályokat pedig 3. kormányrendeletek vagy 4. miniszteri rendeletek. Például az oktatási rendszer egészéről törvény rendelkezik, az érettségi vizsga szabályzatáról – vagyis az oktatási rendszer egy részletéről – kormányrendelet, és még „apróbb” részletet képeznek az egyes tantárgyak érettségi követelményei, amelyekről pedig miniszteri rendelet szól.
A jogállam garanciája, hogy az alacsonyabb rangú jogszabály nem lehet ellentétes a magasabb rangúval: nem ütközhet kormányrendelet törvénybe, miniszteri rendelet kormányrendeletbe vagy törvénybe (önkormányzati rendelet semmilyen más típusú jogszabályba). Az Alaptörvénnyel természetesen semmilyen jogszabály nem lehet ellentétes.[8] Minderre már a jogszabályok megalkotásakor figyelni kell, de ha ez mégsem sikerül, az Alkotmánybíróság feladata az ütközést megállapítani, és az alacsonyabb rangú jogszabályt megsemmisíteni.[9]
A jogforrások jelölése:
A jogszabályok paragrafusokra, a paragrafusok bekezdésekre, ezek pedig pontokra tagolódnak. Jelölésük: 2011. évi CXC. tv. 4.§ (1) a) – azaz a 2011. évi CXC. törvény 4. paragrafusa 1. bekezdésének a) pontja. [→ 1945-ig a tc. rövidítésű „törvénycikk” elnevezés volt használatban.] Magyarország Alaptörvénye és a nemzetközi egyezmények nem paragrafusokra, hanem cikk(ely)ekre tagolódnak.
A jogszabályok hatálya
Egy jogszabályt meghatározott időponttól kezdve és meghatározott időpontig kell alkalmazni. Ez a két időpont egyrészt a jogszabály hatályba lépésének időpontja, másrészt a jogszabály hatályvesztésének vagy hatályon kívül helyezésének időpontja. Az elfogadott jogszabályok megjelennek az ország hivatalos lapjában, a Magyar Közlönyben[10] („kihirdetik” őket), és általában utolsó paragrafusaik egyike tartalmazza hatályba lépésük napját. Például:
95. § (1) Ez a törvény (…) 2012. szeptember 1-jén lép hatályba.
Nemzetközi szerződések esetében az aláírás és a hatályba lépés ideje között akár egy vagy több év is eltelhet. Az államfők vagy más politikusok általi aláírást követően ugyanis a szerződést gyakran minden aláíró fél parlamentjének is meg kell szavaznia („ratifikálnia” kell). [→Történészi munkák eltérő évszámokat közölhetnek ugyanarról. Például: Az Európai Közösség létrejötte: 1957/1958. Az egyik az aláírás, a másik a ratifikálás időpontja.]
A jogszabályok olykor olyasmit szabályoznak, amiről addig nem volt jogszabály, de gyakran előfordul, hogy módosítanak egy régebbi, az adott témát már szabályozót. Ennek az a technikája, hogy a már létező jogszabály módosítandó, régi paragrafusai hatályukat vesztik, az újak pedig bekerülnek a helyükre a régi szövegébe. Például az Alaptörvény változását a jogalkotó így foglalta törvénybe:
1. cikk (1) Az Alaptörvény VII. cikk (2)–(4) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek: (…)
8. cikk (1) Az Alaptörvény e módosítása 2013. október 1-jén lép hatályba.
Ez azt jelenti, hogy a VII. cikk említett bekezdéseinek régi szövege helyébe október 1-jétől az új szöveg kerül be. Ha arra vagyok kíváncsi, hogy mi változott legutóbb az Alaptörvényben, akkor „Magyarország Alaptörvényének ötödik módosítását” kell előkeresnem. Ha viszont azt akarom tudni, hogy most mi van az Alaptörvényben, akkor az Alaptörvényt kell megnéznem – de annak a hatályos, azaz aktualizált szövegét! Hatályos jognak nevezzük az adott pillanatban alkalmazandó jogszabályok összességét, függetlenül attól, hogy egy-egy jogszabály mikor keletkezett és azóta hányszor módosították. A Nemzeti Jogszabálytár[11] a keresés napján hatályos magyar jogszabályokat tartalmazza, de megkereshető benne egy jogszabálynak a már hatályon kívül helyezett, vagy a már elfogadott, de még hatályba nem lépett szövege is. [→ Korábbi történelmi korszakok törvényei az Ezer év törvényei nevű honlapon kereshetőek.[12]]
2. A KÖZJOG
A jogszabályok rendszert alkotnak. A jogrendszer a rómaiak óta közjogra (ius publicum) és magánjogra (ius privatum) tagolódik. [→ A római jog továbbélése a kontinentális jogrendszerekben: a jusztiniánuszi kodifikáció, újjáéledés a középkori itáliai egyetemeken, a Code civil.] A közjog közérdeket véd, a magánjog magánérdeket. Az utóbbi tárgya a magánszemélyek, azaz emberek, cégek egymás közötti kapcsolatrendszere (erről alább lesz szó). A közjog esetén mindig a „köz”, tehát az állam is részese a jogviszonynak: a közjog tárgya 1. az állam szervezete és működése, 2. az állam és az állampolgár viszonya vagy 3. az államok egymás közti viszonya. A köznyelv főleg az első csoportot alkotó alkotmányjogot nevezi közjognak, problémáit „közjogi kérdésnek”. [→ Pl. a kiegyezés kapcsán.] Az alkotmányjogot külön, az állampolgári ismeretek témakörben szokás tárgyalni; itt a közjog második és harmadik csoportot alkotó jogágairól érdemes szólni.
2.1 Büntetőjog
Amint erről szó volt, a fontosabb együttélési szabályok, más szóval társadalmi normák betartását az állam kikényszeríti, ezeket a kikényszeríthető normákat nevezzük jognak. Mégis, a jog nagy része a magánjog szférájába tartozik. Fontos, a jog szintjére emelt együttélési szabályokról van szó, amelyeket az állam kikényszerít – de csak kisegítő jelleggel. A felek legtöbbször – ha másképp nem, a jogszabályok tudata által kényszerítve – maguk rendezik vitáikat. Például, ha valaki másnak kárt okoz, megtéríti azt. Ha azonban nem tudnak megállapodni, bármelyikük bírósághoz fordulhat.
A fontos együttélési szabályok között is vannak azonban még fontosabbak. Olyanok, amelyeknek a megsértése nem csak egy másik magánszemélyt érint, hanem közvetve mindenkit. Az elkövető nem csak a sértettel, hanem a társadalommal áll szemben, mert tette az egész közösség életét megzavarta. Ez már a közjog szférája: az állam itt nem pusztán kisegítő jelleggel lép fel a sértett fél jogainak kikényszerítése érdekében, hanem főszereplővé válik: az elkövetőt a közösség nevében, annak érdekében meg is bünteti. A rablónak vissza kell adnia áldozatának, amit elvett tőle. Ez azonban nem elég: börtönbe is zárják. Ezeket a társadalomra különösen veszélyes cselekményeket nevezzük bűncselekményeknek. Róluk és az értük járó büntetésről szól a büntetőjog, amelynek szabályait a Büntető Törvénykönyv (Btk.)[13] tartalmazza. Íme, néhány a legfontosabb alapelvei közül.
A Büntető Törvénykönyvben több száz bűncselekményi „tényállás” van. Egy cselekedet akkor és csak akkor minősül bűncselekménynek, ha legalább az egyik tényállás minden elemét „kimeríti”, azaz minden elemének megfelel. Példaként szolgálhat a zaklatás tényállása:
222. § (1) Aki abból a célból, hogy mást megfélemlítsen, vagy más magánéletébe, illetve mindennapi életvitelébe önkényesen beavatkozzon, őt rendszeresen vagy tartósan háborgatja (…) büntetendő.
A tényállás minden elemének való megfelelés ebben az esetben azt jelenti, hogy az elkövető valakit 1. háborgat, 2. ezt rendszeresen vagy tartósan teszi, 3/a. megfélemlítés céljából vagy 3/b magánéletébe, mindennapi életvitelébe való beavatkozás céljából, feltéve, hogy ez a beavatkozás önkényes. Nyilvánvaló, hogy nem ritkán elég nehéz eldönteni, hogy egyik-másik tényállási elem kimutatható-e egy adott ügyben. A bírónak ebben persze segítségére van a joggyakorlat.
A tényállásszerűséggel függ össze az az alapelv, amelyet a Büntető Törvénykönyv 1.§-a tartalmaz: senkit sem lehet elítélni olyasmiért, amit a törvény már az elkövetés előtt bűncselekménynek ne nyilvánított volna. Ez a nullum crimen sine lege = nincs bűncselekmény törvény nélkül elve, ami egyben az utólag megfogalmazott büntető törvény visszaható hatályának a tilalmát is jelenti. [→A nürnbergi per dilemmái.] Így zárható ki az önkényes, az elkövető személyére szabott, személye ellen irányuló ítélkezés veszélye.
Egyes tényállások esetében az elkövető tettének értékelése egyértelműbbnek tűnik, mint a fent említett zaklatás esetében. Ilyen például az emberölés tényállása:
160. § (1) Aki mást megöl (…) büntetendő.
Látszólag csak az elkövető cselekedete és a halál ténye közötti ok-okozati összefüggést kell bizonyítani! Valójában – mielőtt tényállásszerű cselekménye miatt elítélnék a tettest – további körülményeket is mérlegelni kell. Lehet, hogy véletlen volt, ami gyilkosságnak látszik?
Ahhoz, hogy bűncselekményről legyen szó, másodszor az is szükséges, hogy az elkövető „bűnösnek” minősüljön. Ami első hallásra valami jogászi bűvészkedésnek tűnik, nagyon is kézenfekvő. Nem bűnös, aki az elkövetéskor nem volt legalább 14 (bizonyos esetekben 12) éves.[14] Nem bűnös, aki a cselekményt „az elmeműködés olyan kóros állapotában (tudatzavar, személyiségzavar stb.) követi el, amely képtelenné teszi a cselekmény következményeinek felismerésére vagy arra, hogy e felismerésnek megfelelően cselekedjék”.[15] (Ez azonban nem vonatkozik arra, aki önhibájából eredő ittas vagy bódult állapotban követi el a cselekményt.) Nem bűnös, aki „a cselekményt olyan kényszer vagy fenyegetés hatása alatt követi el, amely miatt képtelen az akaratának megfelelő magatartásra.”[16] [→ A Telekiek öngyilkossága. Horthy lemondása. Az ÁVH által kicsikart vallomások. Kollaboránsok, ügynökök stb. Sajnos igen sok a példa a magyar történelemben.] Nehéz feladat e tényezők mérlegelése. Mikor mondható önhibának a bódult állapot? Felmentő mértékű volt-e a kényszer? Hasonló kizáró ok a tévedés.
[→ Történelmi szereplők döntéseinek megítélése a következmények ismeretében?]
A bűnösség feltétele végül, hogy a tett szándékos vagy legalább gondatlan legyen. Ez a büntetőjog – és talán mindennapi ítélkezésünk – egyik legnehezebb kérdése. A törvény a szándékos elkövetést mindig, a gondatlan elkövetést csak kivételesen – és enyhébben – bünteti. A se nem szándékos, se nem gondatlan, vagyis vétlen (véletlen) cselekmény esetén a bűnösség hiányzik, így az nem bűncselekmény. A szándékosság és a gondatlanság egymástól való megkülönböztetése nem egyszer nagyon nehéz feladat a bíró számára, hiszen arra kérdésre kell választ kapnia, hogy az elkövetéskor mi játszódott le az elkövető tudatában… Bonyolult, de érdekes a törvény szövege, amely persze csak kiindulópont a mérlegelés számára:
Ahhoz, hogy bűncselekményről legyen szó, harmadszor szükséges, hogy a cselekmény „a társadalomra veszélyes” legyen. Azaz nem csak betű szerint legyen rossz, káros (tényállásszerű és szándékos), hanem a közfelfogáson és a joggyakorlaton alapuló bírói lelkiismeret alapján is! [→ Gyakori kérdés a történelemben, hogy a cél mikor, mennyiben szentesíti az eszközt.]
Nem bűncselekmény például, ha a szülő a kényszerítés[17], a személyi szabadság megsértése[18] vagy (testi sértést[19] nem okozó) tettleges becsületsértés[20] tényállását – társadalmilag kifejezetten elfogadott nevelési célból – valósítja meg. Ha azonban a gyermek bántalmazása rendszeres, az emberi méltóságot súlyosan sértő, megalázó jellegű, a szülő bűncselekményt követ el. A tanár fegyelmezési joga a szóbeli becsületsértésig,[21] valamint a személyi szabadságtól való rövid idejű megfosztásig[22] terjed, ha ezekre fegyelmezési okokból kerül sor. A pedagógus ugyanis nem csupán jogosult, de köteles is az oktatás eredményessége érdekében a tanóra rendjét biztosítani, illetve az ehhez szükséges fegyelmet fenntartani.[23]
A társadalomra veszélyességet kizárja továbbá a jogos védelem, amely a „közvetlenül fenyegető jogtalan támadás elhárításához szükséges”. [24] Ezt nem csak a Btk., hanem az Alaptörvény is leszögezi.[25] [→ Támadó háborúk erkölcsi igazolásának dilemmája.] A nemi erőszakot megkísérlő támadó vagy az éjszakai betörő megölése például nem bűncselekmény. Hasonló kizáró ok lehet a végszükség.[26]
A büntetőjogban nem csak az minősül tettesnek, aki maga megvalósítja a tényállást, hanem az is, „aki szándékos bűncselekmény törvényi tényállását e cselekményért gyermekkor, kóros elmeállapot, kényszer vagy fenyegetés miatt nem büntethető, illetve tévedésben levő személy felhasználásával valósítja meg” (közvetett tettes). [→ Gyerekkatonák, vörös khmerek, Mao vörös gárdái…] De a tetteshez hasonló büntetés jár a részeseknek is: annak, „aki mást bűncselekmény elkövetésére szándékosan rábír” (felbujtó), vagy „aki bűncselekmény elkövetéséhez másnak szándékosan segítséget nyújt” (bűnsegéd).[27] A bűnsegély lehet fizikai (például elkövetési tárgy kölcsönadása) vagy pszichikai (például bíztató jelenlét). [→ Demagógok, népvezérek, filozófusok, tanárok, szülők, az értelmiségi ember felelőssége. Passzivitás, kollaboráció a diktatúrákban.]
Mi a büntetés célja, értelme: a bűnös jó útra térítése? A társadalmi szintű elrettentés, megelőzés? Az „igazság”, az erkölcsi rend helyreállítása? [→ A diákok véleménye szerint – gyakran még 12-ben is – a bosszú…] Az e kérdésekre adott választól függ az, hogy milyen büntetést célszerű kiszabni. A leggyakoribb büntetés a szabadságvesztés. A törvény minden bűncselekménynél meghatározza, hogy milyen büntetést – szabadságvesztés esetén azt is, hogy minimum és maximum mennyit – kell kiszabni. A bírónak ezen belül széles körű mérlegelési joga van. Dönthet a szabadságvesztés végrehajtásának fokozatáról (a szigorúbbtól az enyhébb felé haladva: fegyház, börtön, fogház), ennek elsősorban a fogva tartás körülményei – intézeten belüli mozgás, jutalmazás, fenyítés stb. –, és a feltételes szabadságra bocsátás legkorábbi időpontja szempontjából van jelentősége. Enyhébb esetekben a kiszabott szabadságvesztés végrehajtását felfüggesztheti, másféle büntetést szabhat ki, vagy büntetés kiszabása helyett próbaidőt tűzhet ki, melynek eredményes elteltével a büntetés kiszabása elmarad. A legenyhébb, de még büntetendő esetekben büntetés helyett megrovást alkalmazhat.
2.2. Büntetőeljárási jog
Szabályozott büntetőeljárásra azért van szükség, hogy az igazság korrekt eljárásban kideríthető legyen.[28] [→ A Magna Charta és az Aranybulla a törvényes ítélethez való jogról. A bírói ítélet nélküli internálás gyakorlata diktatúrákban.] E szabályokat a büntető eljárásjogi törvény (Be.) tartalmazza.[29] Az eljárásban az állam bűnüldöző hatalmát az ügyész képviseli, ő nyújtja be a vádiratot és igyekszik azt bizonyítani, a vádlott pedig védekezik. A vádlott igénybe veheti ügyvéd segítségét (szükség esetén a bíróság rendel ki ügyvédet). A bírónak a vád és a védelem figyelembe vételével kell igazságos döntést hoznia. A vádlottat jogerős elítéléséig ártatlannak kell tekinteni (ártatlanság vélelme). [→ Koncepciós perek.]
2.3. Szabálysértési jog
A szabálysértések enyhébb súlyú büntetendő cselekmények. A szabálysértésekről szóló törvény (Sztv.)[30] mellett más jogszabályok, például önkormányzati rendeletek is felsorolnak ilyen tényállásokat. Egy részük a bűncselekmények enyhébb „esetét” képezi. Például aki „mással szemben a becsület csorbítására alkalmas kifejezést használ”, az szabálysértést, de aki ezt nagy nyilvánosság előtt teszi, az bűncselekményt követ el (becsületsértés).[31] Máskor olyan enyhébb cselekményekről van szó, amelyeknek nincs büntetőjogi alakzata, például illegális szemétlerakás, fakivágás engedély nélkül, ebsétáltatási szabályok megszegése, tiltott fürdés.
Szabálysértési hatóságként a települési önkormányzatok jegyzői, a rendőrség és más közigazgatási szervek (például az ÁNTSZ, a Tűzoltóság, a Munkaügyi Felügyelőség) járnak el, határozatuk bíróság előtt megtámadható. A szabálysértések elkövetőit legfeljebb két hónapig terjedő elzárással vagy pénzbírsággal lehet sújtani.
2.4. Közigazgatási jog
Az állam különféle szervei: minisztériumok, országos szervek (adóhatóság, rendőrség stb.) és önkormányzatok számos alkalommal kapcsolatba kerülnek az állampolgárokkal a közügyek intézése során. Engedélyt adnak ki, adót vagy bírságot fizettetnek, okiratokat állítanak ki, tájékoztatást kérnek és adnak, szociális ellátást, támogatást fizetnek ki stb. A jognak kell a hatalmi pozícióban lévő szervek és személyek esetleges önkényét megakadályoznia, az állampolgárok kiszolgáltatottságát csökkentenie.[32] Ezért a közigazgatási jog meghatározza a közigazgatási szervek felépítését és azt, mikor, melyik szerv, milyen formában jogosult vagy köteles eljárni, kitől, mit követelhet, mennyi idő alatt kell eljárnia. Ezek révén a végrehajtó hatalom közigazgatási tevékenysége kiszámíthatóbbá, elviselhetőbbé válik. A döntés ellen fellebbezni lehet a felsőbb szintű közigazgatási szervhez, ennek döntése pedig a másik hatalmi ág, a független bíróság előtt polgári peres eljárásban megtámadható. Itt az állampolgár és az állami szerv már egyenrangú felek.[33] (Más kérdés, hogy mindez mennyi idő, fáradság, költség.) [→ E garanciák hiányoznak a diktatúrákban. Az állam bármit megtehet.]
2.5. Nemzetközi jog
Az államok egymás közötti viszonyait rendezi. Ilyenek például az államterületre, a nemzetközi vizek használatára, a diplomatákra, a nemzetközi szervezetekre vagy a hadviselésre vonatkozó szabályok. Aki tehát „nemzetközi jogásznak” készül, azt a nemzetközi politikai viszonyok, a diplomácia vonzza.
A nemzetközi jog azonban nem teljesen nevezhető jognak. A jog az állam által kikényszerített normák összessége, márpedig a nemzetközi viszonyokban hiányzik a kikényszerítés lehetősége. Ha valaki egy hazai bíróság által jogerősen megítélt pénzösszeget nem fizet ki, a bírósági végrehajtó lefoglalja a vagyontárgyait. Ugyanez a nemzetközi színtéren nem adott. A hágai Nemzetközi Bíróság és hasonló szervek sem tudják döntésüket az államokra kényszeríteni. Két vagy több állam vitájában végső soron az erő dönt, az emberek közötti természetes állapothoz, az önbíráskodáshoz hasonlóan. Az erősebb állam gazdasági, diplomáciai és végül katonai eszközökkel kényszerítheti a gyengébbet, fordítva azonban nem. [→ Példák sokasága hozható az ókori Rómától a müncheni konferenciáig.] A nemzetközi jog ezért – ellentétben a többi jogággal – a viták rendezésének nem végső megoldása. Mégis, azoknak igen fontos rész-eszköze: a viták során szerepet kapnak a nemzetközi jogi érvek, és a felek a szoros értelemben vett kényszer hiánya ellenére gyakran mégis elfogadják a nemzetközi jogi döntést. Olykor még a nagy országok is.
A köznyelv olykor helytelenül nemzetközi jognak nevezi a nemzetközi gazdasági kapcsolatok jogát. Az e csoportba tartozó nemzetközi egyezmények a piaci szereplők határokon átnyúló üzleti viszonyait szabályozzák („business law”), ezért a magánjog speciális, nemzetközi vonatkozású területét képezik.
3. A MAGÁNJOG
3.1. Polgári jog
Szabályai a Polgári Törvénykönyvben (Ptk.) olvashatóak. A régi törvényt a jövő év március 15-én új váltja fel.[34] Az új Ptk. kodifikációján több mint egy évtizedig dolgoztak a szakemberek, hiszen mindennapi életünk számos alapvető vonatkozását szabályozza: az ember és a jogi személyek (társaságok) jogait, a családi viszonyokat, a tulajdont, az üzleti életet, az öröklést. Röviden: a magántulajdonon alapuló polgári társadalmi és gazdasági berendezkedést. Ebből ered elnevezése is. [→ Az új törvény hatályba lépésének napja nem véletlenül utal a polgári átalakulásra. A rendszerváltások: 1848, 1945-48, 1989-90 nem csak a politikai rendszer változását jelentik.]
Megkülönböztetünk természetes és jogi személyeket. Természetes személy az ember. Az üzleti életben azonban szükséges, hogy intézményeknek, gazdasági társaságoknak, alapítványoknak stb. is legyen tulajdona, köthessenek szerződést. Ezért a jog személlyé minősíti őket – ők a „jogi” személyek.[35] [→ A római jogi „fiscus”, „ecclesia”, „civitas” és „municipium”, „universitas”, „collegium” lett a középkori állam, egyház, város, egyetem, céh jogi formájának alapja. ]
Minden ember – a magzat is – jogképes, azaz lehet például tulajdona.[36] [→ Rabszolgaság. Rendi előjogok. Jogkiterjesztés a reformkorban. A zsidótörvények.] Ugyanakkor nem minden ember cselekvőképes, azaz nem cselekedhet úgy, hogy annak jogi hatása lenne. A cselekvőképtelen kiskorú csak a mindennapi életben gyakori, kis jelentőségű ügyleteket kötheti meg érvényesen. (Ilyen például egy bevásárlás.) Korlátozottan cselekvőképes, aki elmúlt 14 éves, de nem nagykorú. Az ő jognyilatkozatai is szüleinek hozzájárulásával érvényesek, kivétel például, hogy önállóan rendelkezhet munkával szerzett jövedelmével, és köthet olyan szerződést, amellyel kizárólag előnyt szerez. [→ A jobbágy személyi függése. A nők helyzete a modern kor előtt.] Cselekvőképes, aki nagykorú, azaz 18 éves, vagy aki házasságot kötött. Pillanatnyi állapot (például részegség) is lehet cselekvőképtelenség oka. Nagykorú személyt – mentális zavara miatt – a bíróság cselekvőképességet korlátozó gondokság alá helyezhet.[37]
A személy jogaiba gázol, aki jó hírnévét sérti, képmását vagy hangját engedélye nélkül nyilvánosságra hozza (ez az internetre, Facebookra is vonatkozik), levél-, magán- vagy üzleti titkát, magánlakását sérti vagy személyes adataival visszaél.[38]
Házasságot köthet egy nagykorú nő és egy nagykorú férfi, anyakönyvvezető előtt, két tanú jelenlétében. 16 éves kortól a gyámhatóság engedélyével lehet házasságot kötni.[39] [→ A polgári házasság és anyakönyvezés bevezetése.] A Ptk. leszögezi, hogy a házastársak „hűséggel tartoznak egymásnak”, „kötelesek közös céljaik érdekében együttműködni”, és hogy „a házasélet és a család ügyeiben közösen, a személyüket érintő ügyekben önállóan, de a család érdekére figyelemmel döntenek”.[40] Hangsúlyozza, hogy „a házastársak a házasélet és a család ügyeiben egyenjogúak”, a házasság felbontását bármelyik házastárs kérheti a bíróságtól, ha „az teljesen és helyrehozhatatlanul megromlott.”[41] [→ A nők helyzetének változása. A polgári válás.]
A rokonok a közös elődtől leszármazó vérségi kötelékben állók. A rokonság lehet egyenes ági (egyik a másiktól származik) és oldalági (közös felmenőjük van).[42] Az egyenes ági, bizonyos esetekben az oldalági rokonok a törvény által meghatározott mértékben kötelesek egymást eltartani.[43]
A gyermek apja az apaság vélelme szerint (vélelem = a jog valószínű tényeket az egyszerűség kedvéért bizonyítottnak vesz) az, akivel az anya házasságban élt a fogantatás (a születéstől visszafelé számított 300. nap) és a születés közötti idő legalább egy részében, vagy aki a gyermeket hatóság előtt tett nyilatkozattal magáénak ismeri el. Az apaság vélelmét bíróság előtt meg lehet támadni, illetve az apaságot bíróság is megállapíthatja.[44]
A kiskorú gyermek szülői felügyelet, ennek hiányában gyámság alatt áll. A szülők kötelessége a gondozás, tartás, nevelés, a gyermek vagyonának kezelése.[45] A Ptk. szerint a szülőknek „tájékoztatniuk kell gyermeküket az őt érintő döntésekről, biztosítaniuk kell, hogy az ítélőképessége birtokában lévő gyermekük a döntések előkészítése során véleményt nyilváníthasson, törvényben meghatározott esetben szüleivel közösen dönthessen. A szülőknek a gyermek véleményét – korára, érettségére tekintettel – megfelelő súllyal figyelembe kell venniük.”[46] A gyermek iskoláját, életpályáját a szülők és a gyermek közösen választják meg, vita esetén a gyámhatóság dönt.[47] A szülői felügyeletet a bíróság megszünteti, ha a szülő a gyermek testi, értelmi, erkölcsi fejlődését súlyosan veszélyezteti.[48] A tovább tanuló nagykorú gyermeket a szülő akkor köteles tartani, ha arra „szükséges tanulmányai indokolt időn belüli folytatása érdekében rászorul”, és ez saját maga és kiskorú gyermekének tartását nem veszélyezteti. Megszűnik a tartási kötelezettség, ha a nagykorú gyermek arra érdemtelenné válik, tanulmányi kötelezettségének „rendszeresen és önhibájából” nem tesz eleget, sőt általában akkor is, ha a gyermek a 25. életévét betöltötte.[49]
A tulajdon szentsége társadalmi, gazdasági berendezkedésünk sarokköve. A tulajdonos a dolga felett teljes hatalommal rendelkezik, használhatja, eladhatja vagy ingóságát akár meg is semmisítheti.[50] [→ Az ősiség. A hitbizomány.] Elvenni tőle nem lehet, kisajátítására is „csak kivételesen és közérdekből, törvényben meghatározott esetekben és módon, teljes, feltétlen és azonnali kártalanítás mellett” van mód.[51] [→ Felségárulási perek. Az örökváltság 1848-ban. Földosztások. A zsidótörvények. Államosítások 1945 után.] A tulajdon időhatár nélkül bármikor visszakövetelhető, a tulajdoni igény nem évül el (persze tudni kell bizonyítani a fennállását).[52] [→ Neoacquistica commissio. A kárpótlási törvények 1990 után.] Az Alaptörvény szerint ugyanakkor „a tulajdon társadalmi felelősséggel jár”.[53] [→ Szocializmus. A szociális piacgazdaság.] A tulajdonosnak a dolog használata során tekintettel kell lennie mások – például szomszédai – érdekeire is.[54] A haszonélvező a más tulajdonában álló dolog használatára és hasznainak szedésére jogosult. [→ A jobbágy használati joga.][55] Más tulajdonát használja a szükséges mértékben az úgynevezett „telki szolgalom” jogosultja is: például ha a telkére való bejutás vagy oda vezetékek eljuttatása csak így lehetséges (a szó eredete: egyik telek a másiknak szolgál).[56]
Megkülönböztetjük az ingatlan és az ingó dolgokat. Az előbbi a földterület és az épületek, az utóbbi minden más dolog. Az ingatlanra vonatkozó tulajdonosi, haszonélvezeti, szolgalmi stb. jogokat be kell jegyezni a nyilvános ingatlan-nyilvántartásba (más néven telekkönyvbe).[57] [→ Hiteles helyek.]
A dolgokhoz hasonlítanak a szellemi alkotások. Két nagy csoportjuk a szerzői művek (irodalmi, zenei, képzőművészeti alkotások, szoftverek) és a találmányok. Ezeknek a szerző, feltaláló a tulajdonosa. Ahogy egy ház, autó vagy ceruza, úgy egy szöveg, kép vagy zene sem „vihető el” szabadon. Felhasználásáért (másolás, letöltés, feltöltés, lejátszás, előadás stb.) a szerző, feltaláló pénzt kérhet a szerzői jogról és a szabadalmi jogról szóló törvények szabályai szerint.[58] Más kérdés, hogy mivel a szellemi alkotások általában sok példányban léteznek, a tárgyaknál könnyebben eltulajdoníthatóak.
A szerződések („Kötelmek”)
Az üzleti élet lényege – a mindennapi bevásárlástól a tőzsdéig – szerződések kötése. A szerződési szabadság a piaci versenyen alapuló gazdasági berendezkedés egyik alapelve. [→ Laisser faire.] A szerződés tartalmát – mit, mennyiért, mikor, hogyan stb. – a felek szabadon állapíthatják meg, a jogszabályok ezt csak kivételképpen korlátozzák.[59] [→ Korábban épp ellenkezőleg: céhek, monopóliumok. A telekhasználat és az úrbéri rendelet.] Például lőfegyver adásvételéről nem állapodhat meg bárki bárkivel. Semmis a kábítószer eladása vagy egy lehetetlent ígérő szerződés („lehoznám néked a csillagokat az égről…”).[60] Érvénytelen a tévedés, megtévesztés, fenyegetés hatására létrejött szerződés, a másik fél szorult helyzetét kihasználó úgynevezett uzsorás szerződés.[61] [→ Államok között, a nemzetközi jogban viszont gyakori. Pl. a békediktátumok Karthágótól Párizsig.] A szerződés tartalmát korlátozzák a fogyasztóvédelmi szabályok, amelyek előírják a fogyasztó megfelelő tájékoztatását, vagy például hogy kereskedő és magánszemély között interneten kötött adásvételtől a magánszemély – noha a szerződés létrejött és így mindkét félre kötelező – meghatározott időn belül mégis elállhat.[62]
A szerződési szabadságot néha épp a szabad verseny érdekében kell korlátozni. A versenyjog célja, hogy a piaci szereplők ne élhessenek gazdasági erőfölényükkel, például amikor egy monopolhelyzetben lévő cég indokolatlanul magas árakon kínálná szolgáltatásait. Szintén tiltott dolog a versenytársak kiszorítása érdekében dömpingáron kínálni a termékeket, vagy a fogyasztók, versenytársak megkárosítása céljából árakat egyeztetni (kartell).[63] [→ Monopolkapitalizmus.]
Szerződést kötni szóban, írásban és ráutaló magatartással is lehet.[64] A bevásárlás például legtöbbször ráutaló magatartással kötött szerződés (a kiflit a polcról elveszem és a pénztáros elé helyezem), míg például ingatlan adásvétele csak írásban érvényes. Fölmerülhet a kérdés, hogy a felek nem érthették-e félre egymás szóbeli, írásbeli nyilatkozatait. Mindennapi kommunikációnk szempontjából is érdekes a Ptk. következő szabálya:
6:8. § (1) A szerződési nyilatkozatot vita esetén úgy kell értelmezni, ahogyan azt a másik félnek a nyilatkozó feltehető akaratára és az eset körülményeire tekintettel a szavak általánosan elfogadott jelentése szerint értenie kellett.
Szerződést kötni általában nem csak személyesen, hanem meghatalmazott útján is lehet.[65] Ha például padtársa számára kér valaki egy számológépet a mögötte ülőtől, szívességi használati szerződést köt (szóban) padtársa és a számológép tulajdonosa között (az előbbi szóbeli meghatalmazása alapján). Jogi személy nevében a képviselő (igazgató, ügyvezető stb.) köthet szerződést.[66] [→ Államok esetében az állam- vagy kormányfő, tisztviselő, nagykövet stb.]
A felek különféle eszközökkel biztosíthatják a szerződés teljesítését. Lakásvásárláskor például foglalót szokás adni: a visszalépő fél az általa adott foglalót elveszíti, a kapott foglalót kétszeresen köteles visszaadni. Ha azonban az összeget nem foglalóként, hanem előlegként adták, akkor az visszalépés esetén visszajár. A vállalkozói szerződéseknél szokásos kötbér pénzösszeg kikötése arra az esetre, ha a fél nem megfelelően vagy késedelmesen teljesítene. Jótállás esetén a fél a törvényes minimumnál szigorúbb feltételekkel (például hosszabb ideig) vállal garanciát szolgáltatása hibátlanságáért. Kölcsönszerződés teljesítését szokta biztosítani zálog (ha a zálogtárgy ingatlan, a neve „jelzálog”). [→ A hitel problémája a reformkorban.] Hasonló eszközök az óvadék, a kezesség, a bankgarancia.[67]
A szerződések fő típusai: a dolog tulajdonba adására vonatkozó adásvétel és ajándékozás, a valamely feladat elvégzésére vonatkozó megbízás és vállalkozás, a dolog vagy hasznai átengedésére vonatkozó bérlet és haszonbérlet, a dolog megőrzésére irányuló letét, az áru szállítására vonatkozó fuvarozás és szállítmányozás, a pénz átadására irányuló kölcsön, a lehetséges káreseménnyel kapcsolatos biztosítás, a természetbeni vagy pénzbeli ellátásra vonatkozó tartás és életjáradék.[68]
A szerződés a teljesítéssel megszűnik. Az esedékessé válástól számított öt év elteltével pedig a szerződésből fakadó, még nem teljesített kötelezettségek is elévülnek, azaz többé nem követelhetőek, és bíróság előtt sem érvényesíthetőek. [→ A jobbágy városi polgárrá válása egy év és egy nap múltán.] A teljesítésre irányuló felszólítás, bírósághoz fordulás stb. azonban megszakítja és újraindítja az elévülési időt.[69]
A szerződés megszegője kártérítéssel tartozik, ugyanígy a szerződésen kívüli kár okozója (például közlekedési balesetben). A kártérítés alapelve:
6:519. §Aki másnak jogellenesen kárt okoz, köteles azt megtéríteni. Mentesül a felelősség alól a károkozó, ha bizonyítja, hogy magatartása nem volt felróható.
Nem jogellenes, hanem jogszerű a károkozás például szükséghelyzetben (a tűzoltók munkájuk közben tönkreteszik a szomszéd kertjét; nem ők, hanem az fizet kártalanítást, akinek a házát oltani kellett). [→ A „kármentesítés” az 1848. évi IX. tc-ben a „kártalanítás” korabeli megfelelője, a jogszerűen (törvény alapján!) okozott kárra utal. A rendszerváltáskori „kárpótlás” szó viszont annak a kárhoz képest részleges mértékére. ] Ha a kijelölt tűzrakóhelyen tüzet rakok, és azért lobban lángra az erdő, mert valaki felismerhetetlen módon gyúlékony anyagot helyezett el a közelében, jogellenesen kárt okozok, de ez nem róható fel nekem.
Fontos hozzátenni, hogy a károsultat kárenyhítési kötelezettség terheli. (Tehát akkor is hívnom kell a tűzoltókat, ha más hibájából ég a házam.) Az ennek felróható elmulasztása miatt keletkezett kárt a károkozó nem köteles megtéríteni.[70]
Bizonyos esetekben – az úgynevezett fokozott veszéllyel járó tevékenységekben, például gépjármű-vezetés – a kárért való felelősség is fokozott. (A műszaki hiba miatt karambolozó autó vezetője köteles az okozott kárt megtéríteni, noha a balesetről nem tehet.)[71]
Zavartalan tulajdonviszonyokat, ezen keresztül családok, sőt társadalmi rétegek fennmaradását biztosíthatja generációkon át. Az örökléshez való jogot az Alaptörvény is a tulajdonnal egy sorban említi.[72]
A végrendelkezés szabadsága alapelv, ami tulajdonképpen a tulajdonjog kiterjesztése.[73] Az öröklés rendjét elsősorban a végrendelet határozza meg.[74] [→ Ősiség törvénye.] Az örökhagyó ebben bárkit örökösévé tehet, igaz, hagyatékának egy része a végrendelet ellenére is törvényes örököseit illeti („kötelesrész”), hacsak őket a végrendeletben valamely súlyos okból kifejezetten ki nem tagadta.[75] Végrendeletet tenni írásban és csak a törvény által előírt formában lehet.[76] A szóbeli végrendelet kivételes eset:
7:20. §Szóbeli végrendeletet az tehet, aki életét fenyegető olyan rendkívüli helyzetben van, amely írásbeli végrendelet tételét nem teszi lehetővé.
7:21. §A szóbeli végrendelet akkor érvényes, ha a végrendelkező két tanú együttes jelenlétében a tanúk által értett nyelven végakaratát egész terjedelmében szóban (…) előadja, és egyidejűleg kijelenti, hogy szóbeli nyilatkozata az ő végrendelete.
A tanú vagy hozzátartozója részére szóló végrendeleti juttatás azonban érvénytelen.[77]
Végrendelet hiányában törvényes örökösök az örökhagyó gyermekei, fejenként egyenlő arányban. [→ A nők öröklési joga a középkorban.] Az öröklésből kiesett gyermek helyén annak gyermekei örökölnek. (Ha tehát az örökhagyó gyermeke, és korábban meghalt gyermekének két gyermeke örököl, akkor az arány ½ – ¼ – ¼ .) A házastársat megilleti egy gyermekrész és az örökhagyóval közösen lakott lakás haszonélvezete. Leszármazó hiányában a házastárs és a szülők, nemlétükben a szülők leszármazói, végül pedig a távolabbi felmenők vagy azok leszármazói örökölnek.[78] Ha nincs más örökös, az állam örököl.[79] [→ Fiscalitas.]
3.2. Polgári eljárásjog
A polgári per szabályait a Polgári Perrendtartás (Pp.) tartalmazza.[80] A kezdeményező felet felperesnek, ellenfelét alperesnek nevezik. Bármelyikük megbízhat képviseletével ügyvédet. A vitát a bíróság a felek által feltárt bizonyítékok alapján dönti el.
Bírósági, hatósági eljárás során is használnak okiratokat a bennük foglaltak bizonyítékául. A közokirat hatóság által kiállított okirat, ilyen például az anyakönyvi kivonat, a személyi igazolvány vagy az iskolai bizonyítvány is. Minden okirat, ami nem közokirat, magánokirat. Hatóság, bíróság előtt ez is bizonyító erejű, ha:
196. § (1) (…)
a) a kiállító az okiratot saját kezűleg írta és aláírta; (vagy)
Az a) pontban írtak kevésbé vannak benne a köztudatban, ezért a b) pontnak megfelelő iratba érdemes foglalni például az ügyintézésre adott meghatalmazást.
Összefoglalásképpen arról a két nehézségről szeretnék szót ejteni, amelyek szerintem leginkább hozzájárultak ahhoz, hogy a társadalomismeret önálló tárgyként nem tudott meggyökeresedni – válaszul Németh György kérdéseire is.[81]
Az egyik, hogy a jog, a közgazdaságtan, a szociológia és a politológia olyan tudományok, amelyekhez egy történelemtanár általában nem ért (eléggé).[82] Segíthet e téren a szakirányú továbbképzés és a szakirodalom, jogi témákban a Beszéljünk a jogról közérthetően akkreditált képzés[83] vagy Boros László: Jogi ismeretek című könyve[84]. A hosszú távon megnyugtató megoldás azonban szerintem ezeknek a stúdiumoknak az egyetemi képzésbe való beiktatása. A közgazdászhallgatók régóta tanulnak jogot, a joghallgatók közgazdaságtant, filozófiát. Hasonló, határozott lépésekre volna szükség a történelemtanárok képzésében. Az ELTE tanterveiben jelenleg a Társadalomtudományi integráció az oktatásban nevű, egy féléves gyakorlat hivatott betölteni ezt a szerepet.
A másik nehézség a társadalomismeret tanításának módszereiből fakad. Jakab György írja, hogy a projekt-módszer idegen a történelemtanárok számára, hisz „a történelem tantárgy hagyományosan leíró jellege és tanóra-centrikussága ezt a gyakorlat-centrikusságot és projektfelfogást nem igazán tudja képviselni”.[85] Egyetértek véleményével, de azt gondolom, itt nem csak a történelemtanár és tantárgya korlátairól van szó. A kerettantervnek a társadalomismereti témákra vonatkozó kívánalmai – a tanulási folyamat legyen „gyakorlat közeli”, „személyes élményekre építő”, „társadalmi gyakorlótér”, ahol „szimulációs helyzetekben erősödhet a diákok döntési és problémamegoldó képessége, empátiája, toleranciája és együttműködési készsége” – jelzik, milyen nehéz feladatról van itt szó.[86] Kiskorú, vagyon, foglalkozás, kereső tevékenység és politikai jogok nélküli diákokat kell „közvetlen módon” előkészíteni „a tényleges gazdasági és politikai szerepvállalásra”.[87] Vajon lehet az életet tanítani? Nem tudom, de azt hiszem, szükséges. A jog területén segíthetnek ebben a már említett Jogról közérthetően program[88] innovatív módszerei, a Nyitott bíróság program[89] keretében szerzett élmények vagy éppen Falus Katalin és Halász Irén: Jogi esettanulmányok című könyvének[90] feldolgozása.
http://net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=95
1995. évi XXXIII. törvény a találmányok szabadalmi oltalmáról:
1998. évi XIX. törvény a büntetőeljárásról:
http://net.jogtar.hu/jr/gen/getdoc2.cgi?docid=99800019.TV
2012. évi C. törvény a Büntető Törvénykönyvről (Btk.):
2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről (Ptk.):
Belovics Ervin (2007): A Büntető Törvénykönyvben nem szabályozott büntetendőséget kizáró okok II. Ügyészek Lapja 2007/4. 5-12.
Ezer év törvényei. http://www.1000ev.hu/index.php
Jakab György (2012): Társadalmi, állampolgári és gazdasági ismeretek az új Nemzeti alaptantervben és a kerettantervekben. Történelemtanítás III. 2-4. szám:
http://www.folyoirat.tortenelemtanitas.hu/2013/01/jakab-gyorgy-tarsadalmi-allampolgari-es-gazdasagi-ismeretek-az-uj-nemzeti-alaptantervben-es-a-kerettantervekben-03-02-13/.
Kerettantervek. Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek. Társadalmi, állampolgári és gazdasági ismeretek. http://kerettanterv.ofi.hu
Németh György (2013): Megszüntetve megőrzés, avagy a társadalomismeret sorsa. Történelemtanítás IV. 2. szám:
http://www.folyoirat.tortenelemtanitas.hu/2013/07/nemeth-gyorgy-megszuntetve-megorzes-avagy-a-tarsadalomismeret-sorsa-04-02-02/.
Nemzeti Jogszabálytár. http://njt.hu/
The essay enumerates legal topics that the author suggests being included in the 12. year’s curriculum of the History subject. The new frame curriculum has merged Social Studies into History, omitting most issues of law. In the text a chapter on the nature of law is followed by a brief introduction to specific fields of law with accents on two important codices. Cursive texts in square brackets indicate Historical events or phenomena which can be connected to the legal concept in question. In the end some basic difficulties of Social Studies are explained.
[1] Jakab (2012) Németh (2013)
[2] A hétköznapokban közvetlenül hasznosítható tudás: Kerettantervek (gimnáziumok és szakközépiskolák). Történelem. 11-12. évfolyam, bevezető rész, 3. bek.; a kritikai gondolkodás fejlesztése: 11-12. évfolyam, bevezető rész, 4. bek; a társadalom múltjára és jelenére vonatkozó középiskolai tudás összekapcsolása: a tantervek bevezető részei, (a gimnáziumi tantervek) ut. előtti bek. (Vö. 2. jegyzet)
[3] Más megközelítésben jognak nevezzük az ember számára a jogszabály által megengedett magatartást is („jogom van hozzá”). A jog jelentheti tehát az úgynevezett tárgyi jogot, azaz a jogszabályt, másfelől az úgynevezett alanyi jogot, azt, hogy valakinek cselekvési lehetősége van.
[4] Magyarország Alaptörvénye (2011. április 25.) B) cikk (1).
http://net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=A1100425.ATV (2013. 10. 14.)
[5] Magyarország Alaptörvénye R) cikk (2).
[6] Magyarország Alaptörvénye XV. cikk (1)-(3).
[7] Magyarország Alaptörvénye több tucatot felsorol közülük, de ennél jóval többről van szó, hiszen amiről a parlament egyszer törvényt alkotott, azt csak törvény módosíthatja.
[8] Magyarország Alaptörvénye R) cikk (1) és T) cikk.
[9] Magyarország Alaptörvénye 24. cikk (2) b)c)e).
[10] http://www.kozlonyok.hu/nkonline/index.php
[11] www.njt.hu
[12] http://www.1000ev.hu/index.php
[13] 2012. évi C. tv.
http://net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=A1200100.TV (2013. 10. 14.)
[14] Btk. 16.§. Uo.
[15] Btk. 17.§. Uo.
[16] Btk. 19.§. Uo.
[17] Btk. 195.§. Uo.
[18] Btk. 194.§. Uo.
[19] Btk. 164.§. Uo.
[20] Btk. 227.§ (2). Uo.
[21] Btk. 227.§ (1). Uo.
[22] Btk. 194.§. Uo.
[23] Belovics Ervin (2007): A Büntető Törvénykönyvben nem szabályozott büntetendőséget kizáró okok II. Ügyészek Lapja 14. évf.. 4. sz. 5-6.
[24] Btk. 21-22.§§.
[25] Alaptörvény V. cikk.
[26] Btk. 23.§. Uo.
[27] Btk. 13-14.§§. Uo.
[28] Ez alaptörvényi jog, ld. IV. cikk.
[29] 1998. évi XIX. tv.
http://net.jogtar.hu/jr/gen/getdoc2.cgi?docid=99800019.TV (2013. 10. 14.)
Az alapelveket az Alaptörvény XXVIII. cikke tartalmazza.
[30] 2012. évi II. tv.
http://net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=A1200002.TV (2013. 10. 14.)
[31] Sztv. 181.§
és Btk. 227.§(1)
[32] Ezt az Alaptörvény XXIV. cikk (1) is leszögezi.
[33] 2004. évi CXL. tv. a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
http://net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=A0400140.TV (2013. 10. 14.)
[34] 1959. évi IV. tv.
http://net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=95900004.TV (2013. 10. 14.)
és 2013. évi V. tv.
http://ptk2013.hu/wp-content/uploads/2013/03/uj_ptk_szov.html (2013. 10. 14.)
Alább az új Ptk-ra hivatkozom. Az egyes könyveket a paragrafus előtti szám jelzi: pl. a Ptk. 2:1.§ a második könyv első paragrafusát jelöli.
[35] Ptk. 3. könyv.
[36] Ptk. 2:1-7.§§. Uo.
[37] Ptk. 2:8.§ skk. Uo.
[38] Alaptörvény VI. cikk és Ptk. 2:42.§ skk.
[39] Alaptörvény L) cikk (1)
és Ptk. 4:5.§.
[40] Ptk. 4:24-25.§§.
[41] Ptk. 4:3.§, 4:21.§ (1). Uo.
[42] Ptk. 4:96.§. Uo.
[43] Alaptörvény XVI. cikk (3)-(4)
és Ptk. 4:194.§ skk.
[44] Ptk. 4:98.§ skk.
[45] Ptk. 4:146.§. Uo.
[46] Ptk. 4:148.§. Uo.
[47] Ptk. 4:153.§. Uo.
[48] Ptk. 4:191.§. Uo.
[49] Ptk. 4:219.§ skk. Uo.
[50] Ptk. 5:13.§. Uo.
[51] Alaptörvény XII. cikk (2)
és Ptk. 5:43.§.
[52] Ptk. 5:35.§.
[53] Alaptörvény XII. cikk (1).
[54] Ptk. 5:23-25.§§.
[55] Ptk. 5:146.§ skk. Uo.
[56] Ptk. 5:160-163.§§. Uo.
[57] Ptk. 165.§ skk. Uo.
[58] 1999. évi LXXVI.
http://net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=99900076.TV (2013. 10. 14.)
és 1995. évi XXXIII. tv.
http://net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=99500033.TV (2013. 10. 14.)
[59] Ptk. 6:1.§ (3). és 6:59.§
[60] Ptk. 6:95.§ skk. Uo.
[61] Ptk. 6:90.§ skk. Uo.
[62] Ptk. 6:100.§ skk. Uo.
[63] Alaptörvény M) cikk (2)
és 1996. évi LVII. törvény a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról.
http://net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=99600057.TV (2013. 10. 14.)
[64] Ptk. 6:4.§ skk.
[65] Ptk. 6:11.§ skk. Uo.
[66] Ptk. 3:329.§ skk. Uo.
[67] Ptk. 6:171.§, 6:185.§, 5:86.§ skk. Uo.
[68] Ptk. 6:215-517.§§. Uo.
[69] Ptk. 6:21.§ skk. Uo.
[70] Ptk. 6:525.§ Uo.
[71] Ptk. 6:535.§ skk. Uo.
[72] Alaptörvény XIII. cikk (1).
[73] Ptk. 7:10.§
[74] Ptk. 7:3.§ (2). Uo.
[75] Ptk. 7:75.§ skk. Uo.
[76] Ptk. 7:12.§ skk. Uo.
[77] Ptk. 7:19. és 22.§§ Uo.
[78] Ptk. 7:55.§ skk. Uo.
[79] Ptk. 7:74.§ Uo.
[80] 1952. évi III. törvény.
http://net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=95 (2013. 10. 14.)
[81] Németh (2013).
http://www.folyoirat.tortenelemtanitas.hu/2013/07/nemeth-gyorgy-megszuntetve-megorzes-avagy-a-tarsadalomismeret-sorsa-04-02-02/ (2013. 10. 14.) 2.
[82] Németh (2013). Uo. 3.
[83]http://pedakkred.oh.gov.hu/PedAkkred/Catalogue/CatalogueDetails.aspx?Id=1603 (2013. 10. 14.)
[84] Boros László (1998/2001): Jogi alapismeretek. Vince Kiadó, Budapest. Letölthető:
http://static.polc.hu/previews/pdf/10/00/00/100000279.pdf. (2013. 10. 14.)
Hasonló művek: Lemák Ella (2006): Jogi ismeretek. Nemzeti Tankönyvkiadó, Budapest és Hajós Ferenc – Eperjesi Zsuzsanna (1999/2013): Jogi és vállalkozási ismeretek. Tankönyvmester, Budapest.
[85] Jakab (2012).
http://www.folyoirat.tortenelemtanitas.hu/2013/01/jakab-gyorgy-tarsadalmi-allampolgari-es-gazdasagi-ismeretek-az-uj-nemzeti-alaptantervben-es-a-kerettantervekben-03-02-13/ (2013. 10. 14.) 2.
[86] Kerettantervek (gimnáziumok és szakközépiskolák). Történelem. 11-12. évfolyam, bevezető rész, ut. két bek. In: 51/2012. (XII. 21.) számú EMMI rendelet:
http://kerettanterv.ofi.hu/3_melleklet_9-12/index_4_gimn.html (2013. 10. 14.)
[88] Ld. 86. jegyzet.
[89] http://www.birosag.hu/tudjon-meg-tobbet/nyitott-birosag (2013. 10. 14.)
[90] Falus Katalin – Halász Irén (2005/2006): Jogi esettanulmányok. Dinasztia Tankönyvkiadó, Budapest.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Közlemények kúriai döntésekről | K Ú R I A
Hír típusa
- Bármi -Egyedi ügyekJelentős ügyek
Tájékoztató közszolgálati jogviszony megszüntetése jogkövetkezményei tárgyában a Kúria M.I. tanácsa által tárgyaláson elbírált Mfv.I.10.391/2017. számú ügyéről
A felperes 2012. februárjától állt az alperes alkalmazásában. Az alperes 2015. március 13-án kelt intézkedésével a felperes vezetői kinevezését 2015. május 31-étől akként módosította, hogy az új munkaköre jogi lektor. A felperes az egyoldalú kinevezés módosítást nem fogadta el.
Tájékoztató munkaviszony megszüntetés jogellenessége és jogkövetkezményei tárgyában a Kúria M.I. tanácsa által tárgyaláson elbírált Mfv.I.10.322/2017. számú ügyről
Amennyiben a munkavállaló a munkáltató utasítását figyelmen kívül hagyva a munkahelyét több alkalommal, a munkaidő lejártát megelőzően órákkal korábban elhagyja, a munkáltató jogszerűen él az azonnali hatályú felmondás jogával [Mt. 78. § (1) bekezdés a) pont].
Tájékoztató kártérítés megfizetése tárgyában a Kúria M.I. tanácsa által tárgyaláson elbírált Mfv.I.10.044/2018. számú ügyről
Az I. rendű felperes 1999. november 2-ától állt az alperes alkalmazásában orvoslátogató munkakörben. Az I. rendű felperest a háziorvosa 2006. május 29-étől mozgásszervi panaszai alapján „8” kódszám alatt keresőképtelen állományba vette. A 2007.
Tájékoztató versenytilalmi megállapodás megszegéséből eredő követelés tárgyában a Kúria Mfv.II.10.541/2017. számú tárgyaláson elbírált ügyről
Az alperes munkavállaló 2013.szeptember 12-től masszőr munkakörben állt alkalmazásban a felperes Budapest XIII. kerületben lévő üzletében. A munkaszerződéssel egyidejűleg a peres felek a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I.
Összefoglaló a közalkalmazotti jogviszony rendkívüli felmentéssel való megszüntetése és az Mt. 7. § (1) bekezdés tárgyában hozott Mfv.III.10.734/2017/4. számú határozatról
A felperes óvodapedagógus munkakörben állt az alperes alkalmazásában. Az alperes a felperes közalkalmazotti jogviszonyát a 2015. február 16-án kelt rendkívüli felmentéssel, a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (Kjt.) 33/A. § (1) bekezdése alkalmazásával megszüntette.
Tájékoztató a devizaalapú kölcsönszerződéssel kapcsolatos Pfv.VI.21.459/2017. számú döntésben
A felperes bank - a korábban általa már felmondott és így megszűnt - deviza alapú kölcsönszerződésből eredő követelését érvényesítette a perben az adós alperesekkel szemben. Követelése összegszerűségét a 2014. évi XL. törvény (DH 2.tv.) szerinti felülvizsgált elszámolásra alapította.
Tájékoztató jogszerű rendkívüli lemondás jogkövetkezményei tárgyában a Kúria M.I. tanácsa által tárgyaláson kívül elbírált Mfv.I.10.390/2017. számú ügyéről
A kinevezésnek megfelelően történő foglalkoztatás a munkáltató lényeges kötelezettsége, ezért annak kötelező tartalmi elemei közül a munkakört és az illetményt érintő kikötése egyoldalú munkáltatói megváltoztatására alapított rendkívüli lemondás jogszerű (Kjt. 29. § (1) bekezdés a) pontja).
Tájékoztató a közalkalmazotti jogviszony jogellenes megszüntetésének jogkövetkezményei tárgyában folyamatban perről a Kúria Mfv.II.10.698/2017/4. számú ügyében
Ha a közalkalmazott írásban kezdeményezi a jogviszony közös megegyezéssel történő megszüntetését, a közös megegyezés a munkáltató írásbeli hozzájárulásával jön létre.
Darabszám: 2073 | Megjelenítés: 51 - 60
(A közzétett szövegek az eredeti ítéletek tartalmilag teljes, szerkesztett változatai.)

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
⭐Magánnyugdíjpénztár nyilvántartásba vétele iránti ÁNYK-űrlap kitöltéséhez szükséges útmutató (PK-106)
Download "Magánnyugdíjpénztár nyilvántartásba vétele iránti ÁNYK-űrlap kitöltéséhez szükséges útmutató (PK-106)"
1 Magánnyugdíjpénztár nyilvántartásba vétele iránti ÁNYK-űrlap kitöltéséhez szükséges útmutató (PK-106) Az eljáró bíróság és a beküldő (A lap): Jelölje meg az eljárásra illetékes bíróság nevét! Az eljárásra a szervezet székhelye szerinti törvényszék illetékes. A bíróságok felsorolását megtalálja az alábbi címen: Majd töltse ki a beküldő adatait! (A beküldő az a személy, akinek az ügyfélkapuján keresztül a kérelem benyújtásra kerül.) A kérelmező(k) adatai (B lap): A kérelmező a magánnyugdíjpénztár szervezeti képviselője lehet. Több kérelmező esetén valamennyi kérelmező vonatkozásában külön B lapot kell kitölteni. A kérelmezők lakóhelyét vagy székhelyét az alábbi bontásban adja meg: ország, irányítószám, település neve, közterület neve, házszám, lépcsőház száma, emelet, ajtószám.! Amennyiben a kérelmező rendelkezik telefonszámmal, faxszámmal, illetve címmel, azt az ÁNYKűrlapon adja meg. (1952. III. törvény (Pp.) 121. (5) bekezdése) Hivatkozási számot akkor jelöljön meg, ha szeretné, hogy a bíróság azt a címzésnél feltüntesse. A kérelmező(k) képviselőjének adatai (B lap): A mezőt akkor kell kitölteni, ha az eljárásban képviselő vesz részt. Az eljárásban képviselő az lehet, aki megfelel a Pp ában írt feltételeknek; ha az eljárásban jogi képviselő jár el, a kérelemhez csatolni kell a képviselő meghatalmazását. Amennyiben az eljárásban nincs képviselő, kérjük, hogy a mezőt hagyja üresen. A cím mezőben adja meg a képviselő címét (ahol a képviselő biztosítja a hivatalos iratok átvételét)! A címet az alábbi bontásban és sorrendben adja meg: ország, irányítószám, település neve, közterület neve, házszám, lépcsőház száma, emelet, ajtószám! Postafiók esetén: ország, település neve, postafiók száma, irányítószám/kiemelt irányítószám. Amennyiben a képviselő rendelkezik telefonszámmal, faxszámmal, illetve címmel, azt az ÁNYKűrlapon adja meg. (1952. évi III. törvény (Pp.) 121. (5) bekezdése) Hivatkozási számot akkor jelöljön meg, ha szeretné, hogy a bíróság azt a címzésnél feltüntesse. A magánnyugdíjpénztár adatai (C lap): Az ÁNYK-űrlapot a létesítő okirat rendelkezéseivel összhangban kell kitölteni. Felhívjuk a figyelmét, hogy amennyiben a kérelem adatai és létesítő okirat rendelkezései eltérnek egymástól, a bíróság hiánypótlási felhívást fog kibocsátani a kérelem tisztázása érdekében. A szervezet neve mezőben a szervezet teljes nevét meg kell adni. Tájékoztatjuk, hogy a szervezet nevének meg kell felelnie a Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvény 3:6. -ának és a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló évi CLXXXI. törvény ának. Székhelyként a címet az alábbi bontásban adja meg: ország, irányítószám, település neve, közterület neve, házszám, lépcsőház száma, emelet, ajtószám! A szervezet rövidített neve csak abban az esetben adható meg, ha a létesítő okirat meghatározza az szervezet rövidített nevét. A szervezet idegen nyelvű elnevezése akkor adható meg, ha a létesítő okirat meghatározza a szervezet idegen nyelvű elnevezését. Felhívjuk a figyelmét, hogy idegen nyelvű elnevezés esetén a kérelemhez csatolni kell a magyar nyelvű elnevezésnek - a külön jogszabályban foglaltak szerint arra jogosult által készített - idegen nyelvű fordítását. A létesítő okirat keltét arab számokkal szíveskedjen megadni.2 Ha a nyilvántartásba vételi kérelmével egyidejűleg adószám és statisztikai számjel megállapítása iránti kérelmet is előterjeszt és kéri, hogy azt a bíróság továbbítsa az adóhatóság és a Központi Statisztikai Hivatal részére akkor a megfelelő helyen ezt szintén egy X -szel jelölje! A magánnyugdíjpénztár bankszámlával kapcsolatos adatai (C2 lap): Ha a szervezet már rendelkezik bankszámlával itt adja meg a pénzintézetre vonatkozó adatokat és a kapott bankszámlaszámot. A magánnyugdíjpénztár képviselője (E lap): Ebben a mezőben a létesítő okiratban megjelölt képviselő(k) az adatait kell megadni. Tájékoztatjuk, hogy a képviseleti jog terjedelme szerint általános vagy különös lehet. Az általános képviseleti jog minden jognyilatkozatra kiterjed, különös képviseleti jog esetén a képviselet egyes ügyletekre, ügytípusokra korlátozott. Kérjük, hogy a képviseleti jog terjedelmét (általános vagy különös) és a képviseleti jog gyakorlásának módját (önálló vagy együttes), illetve különös képviseleti joga esetében az ügycsoportot is adja meg. Minden képviselő vonatkozásában külön E lapot kell kitölteni. Mellékletek (M1 lap): Itt jelölje meg azt, hogy az ÁNYK-űrlaphoz milyen mellékleteket csatolt! Kérelem (K lap): Ezen a lapon terjesztheti elő kérelmét akként, hogy a megfelelő rubrikában egy X -et elhelyez. Amennyiben a magánnyugdíjpénztár átalakulással jött létre ezt a megfelelő mező kitöltésével jelezze. Továbbá papír alapú kérelem esetében az ÁNYK-űrlapot lássa el keltezéssel és a kérelmező, valamint a kérelmező aláírásának valódiságát igazoló - két tanú aláírásával! Nyilatkozat állami adó- és vámhatóság számára a szervezet adószámának megállapításához (N1a, N1b és N1c lap): Ezen lapokat kizárólag akkor lehet és kell is kitölteni ha a C lapon kérte, hogy a bíróság a szervezet számára az adószám ill. a statisztikai számjel megállapítása iránti kérelemét továbbítsa az adóhatóság és a KSH felé. Áfa-nyilatkozatok; közösségi adószám igénylése, megszüntetése Ezen a lapon nyilatkozhat az általános forgalmi adóval kapcsolatos kötelezettségeiről, illetve közösségi adószám igényléséről, megszüntetéséről. a) Az áfa-alanyiság kizárása E rovatot akkor kell kitöltenie, amennyiben az általános forgalmi adónak az Áfa-törvény 5. -a szerint nem alanya: [1]. Ha az Áfa-törvény 6. (1) bekezdésében foglalt gazdasági tevékenységet nem folytat, de például az Art , 23. pontjaiban előírtak szerint kifizetőnek, munkáltatónak minősül: [1]. Ha az Áfa-törvény 7. -a szerint nem alanya az áfá-nak (közhatalom gyakorlására jogosult szerv) [2]. b) Áfa-fizetési kötelezettség Amennyiben áfa-fizetésre kötelezett adóalany, adóalanyiságát ebben a rovatban kell jelölnie. 1.Az áfa-fizetési kötelezettség általános szabályok alapján történő megállapítása. Ha valamely különleges adózási mód vagy adómentesség helyett választja az általános szabályok szerinti adómegállapítást, akkor nem elégséges kizárólag az 1. pontot jelölnie. Ebben az esetben az eltérési szándékot is meg kell jelölnie. Például amennyiben az egyes ingatlanokkal kapcsolatos tevékenységére adómentesség helyett az általános szabályok szerinti adófizetési kötelezettséget választja, ebben az esetben ezen pont bejelölése mellett a pontok valamelyikét is jelölnie3 kell. 2.Az Áfa-törvény XVI/2. alfejezetének rendelkezései alkalmazásának bejelentése. 3.Az Áfa-törvény 224. (1) bekezdése szerinti választás bejelentése (a viszonteladó ezen tevékenységének egészére nem alkalmazza az Áfa-törvény XVI/2. alfejezetének rendelkezéseit). Ezen pont jelölése esetén az 1. pontot is jelölnie kell. A bejelentéssel egyidejűleg a korábban esetleg bejelentett, a viszonteladói tevékenységre vonatkozó különleges eljárásra irányuló választás is megszűnik. Tájékoztatjuk, hogy választásától az Áfa-törvény 225. (1) bekezdés c) pontja alapján a választása évét követő második naptári év végéig nem térhet el. 4. Az Áfa-törvény 218. (1) bekezdése szerinti választás - a globális nyilvántartáson alapuló módszer - bejelentése. Ezen pont jelölése esetén a 3. pontot is jelölnie kell. Tájékoztatjuk, hogy választásától az Áfa- törvény 225. (1) bekezdés a) pontja alapján a választása évét követő naptári év végéig nem térhet el. 5. Az Áfa-törvény 220. (1) bekezdése szerinti választás - egyedi árrés alkalmazása - bejelentése. Ezen pont jelölése esetén a 3. pontot is jelölnie kell. Tájékoztatjuk, hogy választásától az Áfatörvény 225. (1) bekezdés b) pontja alapján a választása évét követő második naptári év végéig nem térhet el. 6. A nyilvános árverés szervezője által tett bejelentés. 7. Az utazásszervezési szolgáltató által tett bejelentés. 8. Az Áfa-törvény 212/A. (1) bekezdése szerinti választás bejelentése. Tájékoztatjuk, hogy választásától az Áfa- törvény 212/A. (3) bekezdés alapján a választása évét követő naptári év végéig nem térhet el. 9. Az Áfa-törvény 237. (1) bekezdése, vagy a szerinti választás bejelentése (az általános szabályok alkalmazása befektetési arany más adóalany részére történő értékesítésére, vagy arany általában ipari felhasználásra történő értékesítésére.) Ezen pont jelölése esetén az 1. pontot is jelölnie kell. Tájékoztatjuk, hogy választásától az Áfa- törvény 237. (3) bekezdése alapján a választása évét követő ötödik naptári év végéig nem térhet el. 10. Az Áfa-törvény 239. (1) bekezdése szerinti választás bejelentése (harmadik félként a befektetési aranyat értékesítő fél nevében és javára közvetítő adóalany közvetítői tevékenységének adókötelessé tétele). Ezen pont jelölése esetén az 1. pontot is jelölnie kell. Tájékoztatjuk, hogy ehhez a választásához mindaddig kötve van, ameddig a befektetési aranyat értékesítő fél ezen értékesítésére az adókötelessé tételt alkalmazza. 11. Az áfa-fizetési kötelezettség általános szabályok alapján történő megállapítása mezőgazdasági kompenzációs rendszer helyett. Jelölése esetén az 1. pontot is jelölnie kell. Tájékoztatjuk, hogy választásától az Áfa-törvény 197. (3) bekezdése alapján a választása évét követő második naptári év végéig nem térhet el. 12. Az általános szabályok szerinti adófizetési kötelezettség választására adómentesség helyett, a lakóingatlannak nem minősülő ingatlan (ingatlanrész) bérbeadása, haszonbérbeadása tevékenység esetén ez a pont szolgál. Jelölése esetén az 1. pontot is jelölni kell. Tájékoztatjuk, hogy választásától az Áfa-törvény 88. (5) bekezdése alapján a választása évét követő ötödik naptári év végéig nem4 térhet el. Továbbá valamennyi ezen rendelkezés alá tartozó - vagyis lakóingatlannak nem minősülő - ingatlan bérbeadási tevékenységére ezt kell alkalmaznia. 13. Az általános szabályok szerinti adófizetési kötelezettség választására adómentesség helyett, a lakóingatlannak minősülő és a lakóingatlannak nem minősülő ingatlan (ingatlanrész) bérbeadása, haszonbérbeadása tevékenység esetén ez a pont szolgál. Jelölése esetén az 1. pontot is jelölni kell. Tájékoztatjuk, hogy választásától az Áfa-törvény 88. (5) bekezdése alapján a választása évét követő ötödik naptári év végéig nem térhet el. Továbbá valamennyi ezen rendelkezés alá tartozó - vagyis lakóingatlannak minősülő, vagy annak nem minősülő - ingatlan bérbeadási tevékenységére ezt kell alkalmaznia. 14. Az általános szabályok szerinti adófizetési kötelezettség választása adómentesség helyett a lakóingatlannak nem minősülő, - az Áfa-törvény 86. (1) bekezdés j) pontjában említett beépített ingatlan (ingatlanrész) és az ehhez tartozó földrészlet értékesítésére - kivéve az első rendeltetésszerű használatba még nem vett, vagy a használatbavételtől számított 2 éven belüli új beépített ingatlan (ingatlanrész) és az ehhez tartozó földrészlet értékesítését, ami a törvényi előírások alapján eleve adóköteles -, illetve - az Áfa-törvény 86. (1) bekezdés k) pontjában említett beépítetlen ingatlan (ingatlanrész) értékesítésére - kivéve az építési telek (telekrész) értékesítését, amely a törvény alapján eleve adóköteles - irányuló tevékenység folytatása esetén. Jelölése esetén az 1. pontot is jelölni kell. Tájékoztatjuk, hogy választásától az Áfa- törvény 88. (5) bekezdése alapján a választása évét követő ötödik naptári év végéig nem térhet el. 15. Az általános szabályok szerinti adófizetési kötelezettség választása adómentesség helyett a lakóingatlannak minősülő, és a lakóingatlannak nem minősülő, - az Áfa-törvény 86. (1) bekezdés j) pontjában említett beépített ingatlan (ingatlanrész) és az ehhez tartozó földrészlet értékesítésére - kivéve az első rendeltetésszerű használatba még nem vett, vagy a használatbavételtől számított 2 éven belüli új beépített ingatlan (ingatlanrész) és az ehhez tartozó földrészlet értékesítését, ami a törvényi előírások alapján eleve adóköteles -, illetve - az Áfa-törvény 86. (1) bekezdés k) pontjában említett beépítetlen ingatlan (ingatlanrész) értékesítésére - kivéve az építési telek (telekrész) értékesítését, amely a törvény alapján eleve adóköteles - irányuló tevékenység folytatása esetén. Jelölése esetén az 1. pontot is jelölni kell. Tájékoztatjuk, hogy választásától az Áfa- törvény 88. (5) bekezdése alapján a választása évét követő ötödik naptári év végéig nem térhet el. c) Áfa-mentesség (áfa fizetésére nem kötelezett) A rovatban az adómentesség jogcímét kell jelölnie. 1. Annak bejelentése, hogy az adózó kizárólag közérdekű, vagy egyéb speciális jellegére tekintettel adómentes tevékenységet folytat. 2. Az alanyi adómentesség választása. A közérdekű, vagy egyéb speciális jellegére tekintettel adómentes tevékenységet folytató adóalanynak is lehetősége van az esetleges adóköteles termékértékesítései tekintetében alanyi mentességet választani, ebben az esetben csak az alanyi5 adómentességet szükséges megjelölnie. 3. Az Áfa-törvény a a mezőgazdasági tevékenységet az általános, köznapi értelemben vett fogalomnál sokkal szűkebben értelmezi, ezért csak az minősül mezőgazdasági tevékenységnek, amelynél az Áfa-törvény mellékletében meghatározott terméket értékesítő, szolgáltatást nyújtó adóalany kompenzációs felár megtéríttetésére tarthat igényt. Ezen kívüli tevékenységére - amely a köznapi értelemben akár mezőgazdasági is lehet - az alanyi adómentesség (is) választható, ebben az esetben a 4. pontot is jelölnie kell. Nem jelölheti a kompenzációs rendszer alkalmazását az az adóalany, aki/amely nem felel meg az Áfa-törvény ában előírt feltételeknek. 4.Alanyi adómentesség választása az Áfa-törvény a szerinti mezőgazdasági tevékenységen kívüli tevékenységre. Jelölése esetén a 3. pontot is jelölnie kell. 5.A mezőgazdasági kompenzációs rendszer alkalmazásáról történő lemondás, egyúttal az alanyi adómentesség választásának bejelentése. Ezen bejelentés esetén kompenzációs felár megtéríttetésére nem tarthat igényt. Tájékoztatjuk, hogy választásától az Áfa-törvény 197. (3) bekezdése alapján a választása évét követő második naptári év végéig nem térhet el. d) Az áfa-fizetési kötelezettség más tagállam(ok)ban történő teljesítése Abban az esetben, ha az Art. 22. (13) bekezdése alapján az áfa fizetésének kötelezettségét az EK másik tagállamában teljesíti, ezt a tagállam(ok) elnevezése mellett a megfelelő kóddal kell jelölni. e) Közösségi adószám igénylése A közösségi adószám kérésének oka: -az Art. 22. (4) bekezdés alapján (kereskedelmi kapcsolatot kíván létesíteni az EK más tagállamában illetőséggel bíró adóalannyal): [1], -az Art. 22. (7) bekezdés alapján (speciális adózói kör jövedéki termék beszerzése miatt): [2], -az Art. 22. (10) bekezdés alapján (alanyi mentességet választó adóalany új közlekedési eszköz értékesítése miatt): [4], -az Art. 22. (11) bekezdés alapján (kizárólag adólevonásra nem jogosító tevékenységet végző adóalany közösségi termékértékesítése): [5]. A közösségi adószámot a közösségi kereskedelemmel összefüggő minden iraton fel kell tüntetni! Amennyiben ezt a rovatot az Art. 22. (5) vagy (6) bekezdése alapján tölti ki, bejelentésére tekintettel az állami adóhatóság közösségi adószámot állapít meg az Ön számára. Az adóalany, az Art. 22. (8) bekezdésére tekintettel bejelentésre kötelezett abban az esetben is, ha például a közösségi kereskedelmi kapcsolat csak szolgáltatás nyújtásában vagy igénybevételében merült ki, melyre tekintettel rendelkezett közösségi adószámmal, és ezt az adószámot közösségi termékbeszerzése során is használta. Ez esetben az adóalanyt Közösségen belüli termékbeszerzései során, ezen említett beszerzése évét követő második naptári év végéig úgy kell tekinteni, mintha a eurós küszöbérték alatt választotta volna az adófizetést. f) Pénzforgalmi elszámolás választásával kapcsolatos nyilatkozat6 Az első kódkockába helyezett X -jellel jelzi pénzforgalmi elszámolás választására irányuló nyilatkozatát, amellyel nyilatkozik arról is, hogy a pénzforgalmi választás alapjául szolgáló feltételek az Ön esetében fennállnak. Az Áfa-törvény 196/B. (1) bekezdése értelmében az az áfaalany, aki (amely) a) a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Kkv.) rendelkezései szerint a tárgy naptári év első napján kisvállalkozás, vagy annak minősülne, ha a Kkv. hatálya alá tartozna, és b) gazdasági céllal belföldön telepedett le, gazdasági célú letelepedés hiányában pedig lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye van belföldön, továbbá c) nem áll csőd- vagy felszámolási eljárás hatálya alatt, jogosult az e fejezetben meghatározottak szerint pénzforgalmi elszámolást választani, kivéve, ha alanyi adómentességben részesül. A feltételek között kiemeljük egyrészt, hogy a Kkv. előírásaira tekintettel csak akkor választható a pénzforgalmi elszámolás, ha a tárgy naptári év első napján (2014. január 1-je) - az összes foglalkoztatotti létszáma 50 főnél kevesebb, és - éves nettó árbevétele vagy mérlegfőösszege legfeljebb 10 millió eurónak megfelelő forintösszeg. Az Áfa-törvény 196/C. -a értelmében a pénzforgalmi elszámolás továbbá abban az esetben választható, ha az adóalany összes termékértékesítése, szolgáltatásnyújtása fejében megtérített vagy megtérítendő ellenérték adó nélkül számított és éves szinten göngyölített összege a) sem a tárgy naptári évet megelőző naptári évben ténylegesen, b) sem a tárgy naptári évben ésszerűen várhatóan, illetve ténylegesen nem haladja meg a forintnak megfelelő pénzösszeget. Ha az adóalany a belföldi nyilvántartásba vételével egyidejűleg választja a pénzforgalmi elszámolást, a b) pontban említett feltételt elégséges időarányosan teljesíteni. Végül kiemeljük, hogy a pénzforgalmi elszámolás nem választható abban az esetben, ha az adózó alanyi adómentességben részesül. Az újonnan alakuló cégbejegyzésre nem kötelezett jogi személyek, jogi személyiségű és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek a bejelentkezéssel egyidejűleg is választhatják a pénzforgalmi elszámolást. Ebben az esetben az Áfa-törvény 196/D. -a alapján a pénzforgalmi elszámolásra vonatkozó választás a tárgy naptári (azaz a bejelentési) évre valamint az azt követő adómegállapítási időszakokra is vonatkozik, és az előzőekben említett szervezetek nyilvántartásba vételével jön létre. g) Bejelentés az Art. 22. (1) bekezdés g) vagy j) pontja alapján Ebben a rovatban kell jelölnie, ha az Áfa-törvény 89/A. -ában meghatározott adóraktár üzemeltetőjeként jár el. Hasonló dokumentumok
15T101E BEJELENTŐ ÉS VÁLTOZÁSBEJELENTŐ LAP az egyéni vállalkozók nyilvántartásában szereplő egyéni vállalkozók részére Kinyomtatva két példányban, vagy elektronikus úton egy példányban kell benyújtani. Részletesebben 14T201 BEJELENTŐ ÉS VÁLTOZÁSBEJELENTŐ LAP
Nemzeti Adó- és Vámhivatal 14T201 BEJELENTŐ ÉS VÁLTOZÁSBEJELENTŐ LAP a cégbejegyzésre nem kötelezett jogi személyek, jogi személyiségű valamint jogi személyiséggel nem rendelkező nonprofit szervezetek Részletesebben Civil szervezetek: egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok adózásának alapvető szabályai 2014.
Civil szervezetek: egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok adózásának alapvető szabályai 2014. Az egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok 1 [civil szervezetek] alapítására, működésére vonatkozó Részletesebben Kikre vonatkozik e tájékoztatás?
Az általános szabályok szerint adózó áfa-alanyoknak a Közösségen belüli termékbeszerzéseik, szolgáltatás-igénybevételük, termékértékesítéseik, szolgáltatásnyújtásaik után teljesítendő áfa-kötelezettségének Részletesebben A számla, nyugta kibocsátásának alapvető szabályai 2014.
18. A számla, nyugta kibocsátásának alapvető szabályai 2010. A számlázásra vonatkozó előírásokat az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: áfatörvény), valamint az e Részletesebben MUNKAANYAG. Valakovics Lászlóné. Az általános forgalmi adó bevallása. A követelménymodul megnevezése: Pénzügyi feladatok
Valakovics Lászlóné Az általános forgalmi adó bevallása A követelménymodul megnevezése: Pénzügyi feladatok A követelménymodul száma: 1969-06 A tartalomelem azonosító száma és célcsoportja: SzT-019-50 AZ Részletesebben 18. A számla, nyugta kibocsátásának alapvető szabályai 2012.
18. A számla, nyugta kibocsátásának alapvető szabályai 2012. A számlázásra vonatkozó előírásokat az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Áfa-törvény), valamint az Részletesebben Az Áfa tv. 37. -a, 40-41. -ai és a 43-45. -ai hatálya alá tartozó szolgáltatások:
I. A KÖZÖSSÉGI ADÓSZÁM IGÉNYLÉSE 1. Kinek kell közösségi adószámot igényelnie? Annak a közösségi adószámmal nem rendelkező általános forgalmi adó alanynak, illetve a következőkben említett egyes speciális Részletesebben A számla, nyugta kibocsátásának alapvető szabályai 2015.
A számla, nyugta kibocsátásának alapvető szabályai 2015. A számlázásra vonatkozó előírásokat meghatározóan az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Áfa tv.), valamint Részletesebben Az egyszerűsített vállalkozói adó 2015. évi legfontosabb szabályai
Az egyszerűsített vállalkozói adó 2015. évi legfontosabb szabályai Az egyszerűsített vállalkozói adó (továbbiakban: eva) az általános forgalmi adóval együtt számítva 30 millió forintot meg nem haladó éves Részletesebben EGYÉNI VÁLLALKOZÓI TEVÉKENYSÉG MEGKEZDÉSÉNEK BEJELENTÉSE TÖRZSLAP 1. A vállalkozó személyes adatai
Hatályba lépés: 2011.01.01. Jogszabályi hivatkozás: 65/2009. (XII. 17.) IRM rendelet Szervkód: A kérelem beadásának dátuma: A csatolt betétlapok száma: Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Részletesebben Egyéni vállalkozó. 1. Egyéni vállalkozás alapítása. Egyéni vállalkozás: egy természetes személy üzletszerű gazdasági tevékenysége.
Egyéni vállalkozó Egyéni vállalkozás: egy természetes személy üzletszerű gazdasági tevékenysége. saját nevében és kockázatára rendszeresen haszonszerzés céljából végzi Egyéni vállalkozóvá válás feltételei: Részletesebben KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ (a G0001 számú REGISZTRÁCIÓS LAP, és a G0003 számú BETÉTLAP A G0001 számú REGISZTRÁCIÓS LAPHOZ kitöltéséhez)
KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ (a G0001 számú REGISZTRÁCIÓS LAP, és a G0003 számú BETÉTLAP A G0001 számú REGISZTRÁCIÓS LAPHOZ kitöltéséhez) A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz Részletesebben KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ A 2014. ÉVI ÁLLANDÓ JELLEGŰ IPARŰZÉSI TEVÉKENYSÉG UTÁNI IPARŰZÉSI ADÓBEVALLÁSI NYOMTATVÁNYHOZ
KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ A 2014. ÉVI ÁLLANDÓ JELLEGŰ IPARŰZÉSI TEVÉKENYSÉG UTÁNI IPARŰZÉSI ADÓBEVALLÁSI NYOMTATVÁNYHOZ AZ IPARŰZÉSI ADÓBEVALLÁS BENYÚJTÁSÁRA KÖTELEZETTEK KÖRE Ezt a bevallási nyomtatványt azoknak Részletesebben Keretmegállapodásos közbeszerzési eljárás AJÁNLATI DOKUMENTÁCIÓJA. Az Állami Számvevőszék részére ellenőrzési tevékenység ellátása 2015.
ÁLLAMI SZÁMVEVŐSZÉK 1052 Budapest Apáczai Csere János utca 10. Az ajánlatkérő ezúton hívja fel a dokumentációba betekintő valamennyi gazdasági szereplő figyelmét arra, hogy a dokumentáció írható változatának Részletesebben Kitöltési útmutató a 13VAMO, Az állami adóhatóság előtti képviselet ellátására adott állandó meghatalmazás bejelentésére szolgáló nyomtatványhoz
Kitöltési útmutató a 13VAMO, Az állami adóhatóság előtti képviselet ellátására adott állandó meghatalmazás bejelentésére szolgáló nyomtatványhoz Az állami adó- és vámhatóság előtti eljárásban az adózónak Részletesebben 6 Mezőgazdasági őstermelő magánszemély adózásának Alapvető szabályai 2013
6 Mezőgazdasági őstermelő magánszemély adózásának Alapvető szabályai 2013 1. Ki minősül mezőgazdasági őstermelőnek? A személyi jövedelemadóról szóló törvény 1 rendelkezése szerint mezőgazdasági őstermelő Részletesebben KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ az állandó jelleggel végzett iparűzési tevékenység esetén benyújtandó 2012. évi iparűzési adó bevallásához Székhelynek
1 KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ az állandó jelleggel végzett iparűzési tevékenység esetén benyújtandó 2012. évi iparűzési adó bevallásához Az éves bevallást az adóévet követő év május 31-ig kell benyújtani és az Részletesebben ÁFA 2013 ÁFA 2013. Szgk-ra vonatkozó szabályok
A Magyar Közlöny 66. számában 2013. április 18-án jelent meg a 2013. évi XXXVII. Törvény az adó- és egyéb közterhekkel kapcsolatos nemzetközi közigazgatási együttműködés egyes szabályairól. A törvényben Részletesebben Áfakulcsok és a tevékenység közérdekű vagy egyéb sajátos jellegére tekintettel adómentes tevékenységek
Áfakulcsok és a tevékenység közérdekű vagy egyéb sajátos jellegére tekintettel adómentes tevékenységek A szolgáltatásnyújtások illetve termékértékesítések után fizetendő adó mértéke az általános forgalmi Részletesebben Kitöltési útmutató Fontos tudnivalók: - a regisztráció módosító lap egy példányos, - a rovatokat olvashatóan, nyomtatott bet
Kitöltési útmutató (a G0002-11-01 jelű REGISZTRÁCIÓ MÓDOSÍTÓ LAP, és a G0004-11-01 jelű Betétlap a G0002-11-01-es regisztráció módosító laphoz kitöltéséhez) A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint Részletesebben a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap befizetéséhez, a támogatások elnyeréséhez és a K+F kedvezmények igénybevételéhez
NEMZETI KUTATÁSI ÉS TECHNOLÓGIAI HIVATAL ÚTMUTATÓ a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap elszámolásához, befizetéséhez, a támogatások elnyeréséhez és a K+F kedvezmények igénybevételéhez Budapest, 2004. Részletesebben Adónaptár a lényegesebb adófizetési, bevallási határidőkről
1 Adónaptár a lényegesebb adófizetési, bevallási határidőkről 1. Személyi jövedelemadó A) Személyi jövedelemadó előlege a) A munkáltatónak az általa levont jövedelemadó-előleget az elszámolt hónapot követő Részletesebben ÚTMUTATÓ MIRŐL OLVASHAT A BEVALLÁS ÚTMUTATÓJÁBAN?
ÚTMUTATÓ A 2014. ÉVRŐL SZÓLÓ SZEMÉLYI JÖVEDELEMADÓ, A JÁRULÉK, A KÜLÖNADÓ, AZ EGYSZERŰSÍTETT KÖZTEHERVISELÉSI HOZZÁJÁRULÁS, AZ EGÉSZSÉGÜGYI HOZZÁJÁRULÁS BEVALLÁSÁHOZ, HELYESBÍTÉSÉHEZ, ÖNELLENŐRZÉSÉHEZ Részletesebben Változások az áfa szabályozásában 2014-től
Változások az áfa szabályozásában 2014-től Az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Áfa-tv.) 2014. január 1-jén hatályba lépő előírásai alapvetően az egységes jogértelmezést, Részletesebben II. Bevallott időszak év hó naptól év hó napig
BEVALLÁS a helyi iparűzési adóról állandó jellegű iparűzési tevékenység esetén Főlap 20. adóévben a/az önkormányzat illetékességi területén folytatott tevékenység utáni adókötelezettségről (Benyújtandó Részletesebben Nyilvántartásba vétel
KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ a G1020-01 jelű, Nyilvántartásba vétel vagy nyilvántartásba vett adatok módosítása irántikérelem nem természetes személyek számára elnevezésű nyomtatványhoz Kérjük, olvassa el az Általános Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés


text:
Komoly csatát nyert a gibraltári liszensszel rendelkező bet365 a magyar állammal szemben - a Kúria kimondta, hogy a közösségi joggal ellentétes magyar szabályozás okán az engedély nélküli tevékenység végzése miatt nem lehet szankciót alkalmazni.
A NAV Szerencsejáték Felügyeleti Főosztálya 2014. december 10-11-én eljárást folytatott a bet365.com domain alatt található online szerencsejáték portál kapcsán. A Hatóság megállapította, hogy a társaság „olyan honlapot üzemeltetett, amelyen magyarul, magyarországi felhasználók felé irányuló szerencsejátékok szervezése valósult meg és ezzel a szervező engedély nélküli szerencsejátékban való részvételt biztosított.” A NAV 4 millió forint bírságot szabott ki a szolgáltatóra.
A bet365 keresetben kérte a határozat hatályon kívül helyezését. Keresetében kifejtette, hogy
• A szerencsejáték-szolgáltatás az Európai Unió Működéséről szóló Szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 56. cikkének a hatálya alá tartozó szolgáltatás, ami az Európai Unió Bíróságának álláspontja értelmében csak igen szűk körben és meghatározott feltételek mentén korlátozható.
• A 2014. november 27. napjáig hatályban volt magyar szabályozás a végrehajtási rendelet megalkotásának elmaradása miatt közösségi jogba ütköző volt.
• Az online szerencsejáték engedély megszerzésére ténylegesen nem volt lehetőség.
• A jogszabályból nem tűnik ki olyan közrendi cél, amelynek elérése kizárólag a távszerencsejáték monopóliummal lenne biztosítható.
• A szabályozás sérti a letelepedés szabadságát.
• A megbízható szerencsejáték-szervező kiválasztására vonatkozó magyar szabályozás átláthatatlan.
Az elsőfokú bíróság a bet365 keresetét elutasította. Kifejtette, hogy
• Közösségi harmonizációk hiányában a tagállami hatáskör elsődlegessége áll fenn.
• A fogyasztók védelme, a csalás és túlzott fogyasztói kiadások megelőzése megengedett korlátozásnak minősül.
• Az Európai Unió Bírósága számos döntésében utalt a C-42/07. számú ítéletre, amely szerint a tagállamok szabadon állapíthatják meg a szerencsejátékokkal kapcsolatos politikájuk célkitűzéseit és szabadon határozhatják meg a kívánt védelem pontos szintjét.
A jogerős ítélet ellen a bet365 felülvizsgálati kérelmet terjesztett elő, melyben
• Utalt az Európai Unió jogának közvetlen hatályára és elsőbbségére, azt hangsúlyozva, hogy az uniós esetjog alapján nem lehet közigazgatási szankciót jogszerűen kiszabni a tagállam hatóságai részéről, ha a szankcióval védett szabályozás ellentétes az uniós joggal.
• Megítélése szerint a magyar szabályozás ellentétes az Unió jogával, mert a magyar jogalkotó által nem igazolt, és nem felel meg a koherens és szisztematikus szabályozás követelményének, a közrendi célok eléréséhez nem szükséges és azzal nem arányos, a jogalkotó önkényes jogpolitikai elképzelésein alapul, nem tartja tiszteletben a diszkrimináció tilalmát és a letelepedés szabadságát jogellenesen korlátozza. A jogalkotó nem indokolta a szankcióval védett magyar távszerencsejáték-korlátozás szükségességét és arányosságát.
• A felperes vitatta továbbá, hogy a magyar távszerencsejáték-monopólium szisztematikusan és koherens módon védené a fogyasztókat. Azt is elfogadhatatlannak tartotta, hogy a magyar jogalkotó különböző védelmi szintet állapított meg a távsportfogadás és a távkaszinó és kártyajáték esetére.
• Hivatkozott arra, hogy ténylegesen nem kaphatott távszerencsejáték-engedélyt a vizsgált időszakban, a koncessziós pályázat kiírásának hiánya, a megbízható szerencsejáték-szervezőnek minősülés feltételei, valamint az engedély megszerzésére szükséges végrehajtási rendelet kihirdetésének hiánya miatt. A felperes Magyarországon a vizsgált időszakban jogellenesen el volt zárva attól, hogy ténylegesen távszerencsejáték-koncessziót és távszerencsejáték-engedélyt szerezhessen
A Kúria a KDG 2018-120 sz. határozatában úgy döntött, hogy a bet365 felülvizsgálati kérelme alapos. Döntésében hangsúlyozta, hogy
• A közösségi jog tagállami joggal szembeni elsőbbséget rögzítő elv alapján, ha a tagállami bíróság által alkalmazandó tagállami jogszabály ütközik a közösségi joggal, akkor az azzal ellentétes tagállami jogot „félre kell tenni,” nem szabad alkalmazni.
• A bet365-nek - az alperes által is elismerten - nyilvános koncessziós tender kiírásának hiányában, kizárólag megbízható szerencsejáték-szervezőkénti ajánlattétel útján volt lehetősége belépni a magyar távszerencsejáték-piacra. A felperes azonban nem rendelkezett a magyar piacon tízéves szolgáltatói múlttal, így nem minősülhetett volna megbízható szerencsejáték-szervezőnek.
• A Kúria kimondta a magyar jogszabály a szolgáltatásnyújtási szabadságot deklaráló - EUMSZ 56. cikkébe történő ütközését.
• Kifejtette, hogy a tagállamok által meghatározott korlátozásoknak meg kell felelniük az arányosság elvének, a nemzeti szabályozás pedig csak akkor alkalmas a hivatkozott cél elérésére, ha az alkalmazott eszközök koherensek és szisztematikusak
• A rendszernek meg kell felelnie az átláthatóság követelményének.
• Az a szabályozás, amely a megbízható szerencsejáték-szervezővé történő minősítéshez legalább tíz éven keresztül szerencsejáték szervezésére irányuló tevékenység folytatását igényli a tagállam területén, eltérő bánásmódot valósít meg, amennyiben az hátrányosan megkülönbözteti a másik tagállamokban letelepedett szerencsejáték-szervezőket az érintett nemzeti szervezőkhöz képest, amelyek könnyebben teljesíthetik az említett feltételt.
• Az Európai Unió Bírósága C-49/16. számú döntésének 2. pontja egyértelműen kizárja a közösségi joggal ellentétes szabályozás miatt szankció alkalmazását. Ebből következően annak ellenére, hogy a felperes a közösségi jog elvárásainak meg nem felelő szabályozásra tekintettel meg sem kísérelte engedély beszerzését, nem szankcionálható.
Mindezek alapján a Kúria az alperes határozatát az elsőfokú határozatra is kiterjedően hatályon kívül helyezte.
A magyar jog ugyan nem ismeri el a precedenseket, csupán ítéletek indokolásában lehet korábbi esetekre hivatkozni, azonban sejthető, hogy ez az ügy kihatássa lehet a többi nagy nemzetközi szerencsejáték szolgáltatóval kapcsolatos eljárásokra is.
Címkék: magyar jog, online szerencsejáték,

matches: Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria