text:
3. Antigua és Barbuda
19. Jordánia
23. Makao
24. Marokkó
31. Thaiföld
33. Ukrajna
Algéria (országkódja: DZ) kormánya 1999. december 8-án letétbe helyezte a Szabadalmi Együttműködési Szerződéshez való csatlakozás okmányát, és így 2000. március 8-tól kezdve a Szerződés 105. tagállamává vált.
A) Az amerikai szabadalmi törvénybe beiktatott új 273. szakasz olyan feltalálók védelmét célozza bitorlás ellen, akik egy üzletvezetési módszerre vonatkozó találmányukat az Egyesült Államokban gyakorlatba vették egy másik fél hasonló tárgyú szabadalmi bejelentésének benyújtási napja előtt. Ez a bitorlás elleni védelem az alábbi feltételekhez van kötve:
a védett találmánynak módszerre kell vonatkoznia;
a védelemre jogosult fél nem származtathatta találmányát a szabadalmazott megoldásból;
a védelemre igényt tartó személynek világos és meggyőző módon kell tudnia bizonyítani jogosultságát.
A szabadalmi törvény 102. szakasza (újdonság) vagy 103. szakasza (nem-kézenfekvőség) alapján egy szabadalmat nem lehet érvénytelennek nyilvánítani csak azért, mert ilyen védelmet egy találmányra megadtak.
B) A Szövetségi Fellebbezési Bíróság (Court of Appeals for the Federal Circuit) egy 2000. január 19-én hozott döntésében megállapította, hogy a szabadalmi törvény 101. szakasza alapján a magvak és a magvakból kifejlődött növények szabadalmazható tárgyat képeznek annak ellenére, hogy növényi oltalmat a növényi szabadalmi törvény és a növényfajták oltalmára vonatkozó törvény alapján is lehet kapni. A döntés indoklásaként a bíróság hivatkozott arra, hogy egy díszítő mintára szerzői jogi és mintaszabadalmi oltalom is szerezhető.
Antigua és Barbuda (országkódja: AB) kormánya 1999. december 17-én letétbe helyezte a Szabadalmi Együttműködési Szerződéshez való csatlakozás okmányát, és így 2000. március 17-től kezdve a Szerződés 106. tagállamává vált.
Az Egyesült Államok kereskedelmi minisztere, W. M. Daley egy latin-amerikai körutazás alkalmával, amikor vezető kormánytisztviselőkkel tárgyalt, kifogásolta, hogy Argentína nem tesz eleget a Kereskedelmi Világszervezet szellemi tulajdonra vonatkozó előírásainak. Fő kifogása az volt, hogy Argentína gyógyszeripara licenciadíjak fizetése nélkül másolja a szabadalmazott amerikai gyógyszereket. Kijelentette, hogy az Egyesült Államok nagyon komolyan" veszi a nemzetközi egyezmények megsértését.
Az Egyesült Államok és Argentína között régóta folynak viták a szabadalmi oltalom kérdésében, és Argentína folyamatosan visszautasítja azt az állítást, hogy megsérti a szellemi tulajdonjogokat. Ezzel szemben az Egyesült Államok azt állítja, hogy Argentína a világon páratlan mértékben állandóan sért ilyen jogokat.
Egy argentin hivatalos szóvivő kijelentette, hogy Argentína teljes mértékben betartja a TRIPS előírásokat, és ezért nagyon meg volt lepve" Daley kijelentéseitől. A szóvivő szerint Argentínában 2000. november 1-jén új szabadalmi törvény fog hatályba lépni. Megemlítette, hogy a TRIPS egyezmény 10 év türelmi időt adott Argentínának, de ebből csak 5 évet vettek igénybe.
Ausztrália 1999. december 20-án letétbe helyezte az új növényfajták oltalmára létrehozott Unió (UPOV) 1991. évi szövegéhez való csatlakozás okmányát, és azt 13. államként ratifikálta. Így az 1991. évi módosított szöveg 2000. január 20-án lépett hatályba.
Ausztrália már korábban is tagja volt az UPOV Egyezménynek. Az 1991. évi módosított szöveg az összes tagállam számára kötelezővé teszi egy átmeneti időtartam után az összes növényfajta oltalmát, és megerősíti a növénytermesztők számára engedélyezett jogokat, de védett növényváltozatok használatát megengedi egyéb változatok kifejlesztéséhez.
Az 1991. évi módosított szöveget Ausztrálián kívül még az alábbi 12 állam fogadta el: az Amerikai Egyesült Államok, Bulgária, Dánia, Hollandia, Izrael, Japán, Moldova, Nagy-Britannia, Németország, Oroszország, Svédország és Szlovénia.
A Bahreini Szabadalmi Hivatal bejelentette, hogy 2000. február 20-tól kezdve a függő szabadalmi bejelentések ügyében semmilyen módosítást nem engedélyez a lajstromozási bizonylat kiadásáig.
A Dél-koreai Iparjogvédelmi Hivatal közlése szerint 1999 augusztusáig a színekre vonatkozó védjegybejelentések száma 5555-re emelkedett, ami az 1998 augusztusáig benyújtott hasonló bejelentések számához viszonyítva 150,6%-os növekedésnek felel meg. Ez annyit jelent, hogy az 1996-ban lehetővé tett színvédjegyek jelentőségét felismerve számos cég igyekszik kihasználni a védjegy színéből származó sajátos előnyöket.
A színvédjegy-bejelentések száma az összes védjegybejelentés számához viszonyítva is erősen növekedett. A Hivatal megállapítása szerint 2000-re a színvédjegy-bejelentések száma valószínűleg eléri a 10 000-et.
A dél-koreai termékek versenyképességének javításában nemcsak a termékek minőségét célszerű javítani, hanem a védjegyekét is. A színvédjegyekkel kapcsolatos új irányzat a koreai üzletemberek ilyen irányú erőfeszítéseit is tükrözi.
A) Egyiptomban befejezték egy a TRIPS egyezmény előírásait minden vonatkozásban figyelembe vevő új szabadalmi törvény előkészítését.
Az új törvény lehetővé fogja tenni gyógyászati és agrokémiai termékek oltalmát, és a szabadalmak oltalmi idejét a bejelentés napjától számított 20 évben fogja megszabni.
B) Egyiptom 1999. október 7-i hatállyal csatlakozott a Szellemi Tulajdon Világszervezete által létrehozott Védjegyjogi Szerződéshez.
2000. január 5-én az Eurázsiai Szabadalmi Szervezet (EAPO) csatlakozási nyilatkozatot nyújtott be a mikroorganizmusok szabadalmi eljárás céljából történő letétbe helyezésének nemzetközi elismerésére vonatkozó Budapesti Szerződéshez. Ennek megfelelően ez a Szerződés az EAPO vonatkozásában 2000. április 5-én lépett hatályba.
Az Európai Bizottság 2000. január 18-án egy tervet körvonalazott annak érdekében, hogy fokozzák a 15 uniós tagállam versenyképességét egy Európai Kutatási Terület létrehozásával, amely egész Európában érvényes szabadalommal járna együtt.
A Bizottság megállapította, hogy a tervre az Egyesült Államokkal szemben fennálló innovációs és technológiai rés lezárása érdekében van szükség. Az új tervet, amelyet az Európai Unióban hivatalosan mint közleményt" vagy fehér iratot" hoztak nyilvánosságra, a kutatás ösztönzésére, valamint annak a jelenlegi helyzetnek a megszüntetésére kívánják felhasználni, hogy az Európai Unión belül az alapkutatást végzők és az ipari kutatást végzők között hiányzik az együttműködés.
Európában nincs elegendő tényleges kutatási kapacitás, és a kutatás alig lép túl a nemzeti határokon" mondta a kutatásokért felelős főtisztviselő. Az európai kutatási erőfeszítések nemcsak koordinálatlanok, hanem az európai kutatási beruházások sem tartanak lépést amerikai és ázsiai versenytársainkkal. Ezért túl kell lépnünk a 15 európai tagállam jelenlegi gyakorlatán, és az Európai Uniónak nemzetközi piacot kell teremtenie a kutatáshoz."
Azon túlmenően, hogy növelni kell az európai vállalkozók számára elérhető kockázati tőke nagyságát, a Bizottság szerint az Európai Kutatási Terület számára az egyik legfontosabb eszköz lenne egy Európára érvényes egyetlen szabadalom megszerzésének lehetősége. Ehhez a Bizottság egy még 1999-ben megszületett tervet kíván követni, amely a következő elemeket foglalja magában:
olyan szabályozást kell létrehozni, amely egyetlen bejelentés alapján egy egész Európában azonnali hatállyal érvényes szabadalmat eredményez;
2000. június végéig olyan irányelvet kell kiadni, amely harmonizálja a szoftverprogramokra vonatkozó találmányok szabadalmazásának feltételeit;
tisztázni kell, hogy a szabadalmi ügyvivők hogyan hasznosíthatják azokat a szabályokat, amelyek az Európai Unión belül lehetővé teszik szolgáltatások nyújtását;
tervet kell kidolgozni a nemzeti szabadalmi hivatalok innovációt előmozdító erőfeszítéseinek támogatására;
bizonyos területeken, így a gyógyászati termékek vonalán harmonizálni kell a szabadalmak által nyújtott jogokra vonatkozó kivételek körét;
eljárást kell kidolgozni ahhoz, hogy az Európai Unió csatlakozhasson a Müncheni Egyezményhez, és rendszabályokat kell kidolgozni az illetékek csökkentésére;
tanulmányozni kell, hogyan lehetne megakadályozni, hogy a munkaszerződések gátolják az innovációt.
A bizottság véleménye szerint az egyetlen szabadalmi bejelentésen alapuló szabadalomra vonatkozó javaslat együtt élhetne a nemzeti szabadalmi hivatalok és az Európai Szabadalmi Hivatal által engedélyezett szabadalmakkal". Az európai közösségi szabadalom jelentősen megkönnyítené a szabadalmi jogok kezelését a Közös Piacon és megkönnyítené e jogok érvényesítését" közölte a Bizottság a bejelentést kísérő nyilatkozatában.
Észtországban 2000. január 10-én hatályba lépett a földrajzi árujelzők oltalmára vonatkozó törvény, amely lehetővé teszi, hogy bármilyen áru vagy szolgáltatás földrajzi eredetének jelzésére használt nevet, szót vagy eszközt lajstromozzanak és oltalom alá helyezzenek. Ez a jogintézmény különösen a szeszes italok (borok, pálinkák és sörök) esetében használt földrajzi megjelölések lajstromozását és oltalmát teszi lehetővé, ha a név, szó vagy eszköz az áru földrajzi származására utal.
A földrajzi árujelzők oltalmát a földrajzi árujelzők állami lajstromában való lajstromozás hozza létre. Az eljárást a Szabadalmi Hivatal szabályozza. A lajstromozási kérelmet is a Szabadalmi Hivatalnál kell benyújtani. Ha a bejelentés megfelel az alaki előírásoknak, és nem ütközik az elfogadott erkölcsi elvekbe, az árujelzőt lajstromozzák, a lajstromozási bizonylatot kiadják, és a lajstromozást a hivatalos lapban meghirdetik.
Harmadik felek a meghirdetéstől számított 3 hónapon belül szólalhatnak fel a lajstromozás ellen a közigazgatási bíróságnál, vagy pedig egy éven belül a Fővárosi Bíróságnál, a lajstromozás gátját képező októl függően.
A földrajzi árujelzőre vonatkozó jog a bejelentés napjától érvényes korlátlan időtartamig.
A) 1999. októberi tájékoztatónkban már beszámoltunk arról, hogy 1999. március 31-én új iparjogvédelmi törvények léptek hatályba, amelyeket 2000. január 1-jétől kezdve alkalmaznak a gyakorlatban is. Most arról kaptunk hírt, hogy az új mintatörvény szerint a minták oltalmi ideje a benyújtás napjától számítva 10 év, és ezt kétszer 5 évvel meg lehet hosszabbítani.
Az új törvény szerint nem kötelező a mintabejelentéshez leírást is csatolni. Ha azonban a bejelentő leírást is benyújt, annak terjedelme legfeljebb 100 szó lehet.
B) Horvátország 1999. november 25-én letétbe helyezte a mikroorganizmusok szabadalmi eljárás céljából történő letétbe helyezésének nemzetközi elismerésére vonatkozó Budapesti Szerződés csatlakozási okmányát. Így ez a Szerződés Horvátországra nézve 2000. február 25-én lépett hatályba.
Az indiai Parlament új védjegytörvényt hagyott jóvá, amely előreláthatólag még az év első felében hatályba fog lépni. Az új törvény lehetővé teszi a szolgáltatási védjegyek oltalmát.
Iránban a külföldi bejelentők a hazai vagy a külföldi lajstromozás hiteles másolata nélkül nyújthatnak be védjegybejelentést, és igényelhetik a hazai vagy külföldi védjegybejelentés elsőbbségét. Az iráni bejelentés napjától számított egy éven belül kell benyújtani az elsőbbségi iratot vagy az iráni bejelentés alapját képező védjegylajstromozás hiteles másolatát.
A bejelentő döntheti el, hogy elsőbbséget igényel, vagy pedig a korábbi külföldi lajstromozásra hivatkozik.
A) Az izraeli Parlament még az elmúlt évben ratifikálta az integrált áramkörök oltalmára vonatkozó törvényt, amely 2000. január 1-jén lépett hatályba. A törvény megszövegezésekor alapvetően a TRIPS egyezmény 35-39. szakaszait vették alapul.
Az új törvény nem írja elő az oltalom feltételeként a lajstromozást, és így lajstromozási eljárásról sem rendelkezik.
A törvény korlátozott mértékű oltalmat biztosít az integrált áramkörök eredeti elrendezési mintájára (topográfiájára). Az integrált áramkör" olyan terméket jelent, amelyet elektronikus működésre szántak és amelyben közbenső vagy végleges alakjában az elemek közül legalább az egyik aktív, és a kapcsolások közül egyesek vagy valamennyi integrált formában van beépítve legalább egy anyagrétegbe vagy ráépítve egy anyagrétegre. A topográfia" kifejezés egy integrált áramkör háromdimenziós elrendezését vagy egy integrált áramkör gyártására szánt háromdimenziós elrendezést jelent.
Egy topográfia eredetinek minősül, ha
(i) szerzőjének saját szellemi erőfeszítése által létrehozott alkotás, és nem közhely a topográfiakészítők számára, továbbá
(ii) elemek és kapcsolások olyan kombinációjából áll, amelyek lehetnek ugyan egyszerűek, de a kombináció egésze kielégíti az (i) alatt említett feltételeket.
A védett topográfiából származó jogok írásban átruházhatók. A topográfia gyakorlatbavételére vonatkozó engedélyt írásban kell megadni.
Az oltalmi jog tulajdonosának kizárólagos joga van a topográfia használatára vagy arra, hogy másnak erre engedélyt adjon. A használat
a) a topográfiának vagy egy részének a reprodukálását vagy
b) a topográfiát magában foglaló integrált áramkör kereskedelmi célú bevitelét, eladását vagy forgalmazását jelenti.
Az oltalom a topográfia megalkotásának időpontjában kezdődik, és ettől számított 15 év vagy ha ez korábbi a topográfia vagy egy azt tartalmazó integrált áramkör első törvényes eladásától vagy kereskedelmi forgalomba hozatalától számított 10 év elteltével jár le.
A hatályos szabadalmi törvény rendelkezéseinek megfelelően a topográfia gyakorlatbavételére az Izraeli Szabadalmi Hivatal elnöke vagy a honvédelmi miniszter kényszerengedélyt adhat.
B) Annak érdekében, hogy meggyorsítsák a nemzetközi bejelentések vizsgálatát az izraeli nemzeti szakaszban, az Izraeli Szabadalmi Hivatal elnöke módosította az ilyen bejelentések újdonságának és feltalálói tevékenységének vizsgálatát. A szabadalmazhatóságnak ezt a két követelményét az izraeli nemzeti szakaszban az Európai Szabadalmi Hivatal, az Amerikai Egyesült Államok Szabadalmi Hivatala vagy a Svéd Szabadalmi Hivatal nemzetközi elővizsgálati jelentése alapján fogják meghatározni. Ez annyit jelent, hogy ha az említett Hivatalok által kiadott nemzetközi elővizsgálati jelentés a bejelentés újdonságát és feltalálói tevékenységét kedvezően ítéli meg, az Izraeli Szabadalmi Hivatal ezeket a szabadalmazási követelményeket nem vizsgálja, és nem végez a technika állására vonatkozó kutatást sem, vagyis csak alaki vizsgálatot folytat le.
Amennyiben a nemzetközi elővizsgálati jelentés csak az újdonsággal kapcsolatban tartalmaz kedvező eredményt, az Izraeli Hivatal a feltalálói tevékenységet és az alaki követelményeket vizsgálja.
Azok a nemzetközi bejelentések, amelyeket az elsőbbség napjától számított 20 hónapon belül nyújtanak be Izraelben, vagy amelyeknél a nemzetközi elővizsgálatot nem az említett hivatalok valamelyike végezte el, vagy amelyek esetében a nemzetközi elővizsgálati jelentés kedvezőtlen mind az újdonság, mind a feltalálói tevékenység megítélése terén, ki vannak zárva ebből a módosított eljárásból.
A módosított eljárásnak az is feltétele, hogy a nemzetközi elővizsgálati jelentés alapját képező igénypontok lényegileg megegyezzenek az izraeli nemzeti szakaszban benyújtott igénypontokkal.
A módosított eljárásról hírt adó izraeli szabadalmi ügyvivő megjegyzi, hogy az izraeli szabadalmi törvény vizsgálatot ír elő, és ezért bizonytalan, hogy az izraeli bíróságok hogyan fognak kezelni egy olyan izraeli szabadalmat, amelyet ilyen módosított vizsgálati eljárással engedélyeztek.
C) 2000. január 1-jén a szellemi tulajdon oltalmára vonatkozó új törvények léptek hatályba, amelyek a TRIPS egyezmény II. és III. részén alapulnak. Az új törvény módosítja a szabadalmi, védjegy- és mintatörvényt, valamint az eredetmegjelölési törvényt, és a szellemi tulajdonjogok kedvezőbb oltalmát eredményezi. Az új törvény által bevezetett főbb változásokat az alábbiakban foglaljuk össze.
Az új törvény szűkíti a szabadalom által biztosított kizárólagos jogok korlátozásait, mert nem teszi lehetővé kényszerengedély megadását azon az alapon, hogy a szabadalmas nem gyártotta a szabadalmazott terméket Izraelben. Ez a szabály mutatis mutandis vonatkozik az ilyen termék előállítására szolgáló szabadalmazott eljárásra is. Kényszerengedélyt főleg az izraeli piac támogatására fognak adni.
Az új törvény a közismert védjegyek széles körű oltalmát biztosítja. A lajstromozott közismert védjegy a nem lajstromozottnál tágabb oltalmat élvez.
A közismert, de lajstromozatlan védjegy tulajdonosa jogosult harmadik feleket megakadályozni abban, hogy azonos vagy hasonló jelzéseket használjanak a kereskedelemben olyan árukon vagy szolgáltatásokon, amelyek azonosak vagy hasonlók olyan árukkal vagy szolgáltatásokkal, illetve árukhoz vagy szolgáltatásokhoz, amelyekkel kapcsolatban a védjegy közismert.
A közismert, de lajstromozott védjegyek tulajdonosai is hasonló jogokkal rendelkeznek a lajstromozott védjegyek vonatkozásában, feltéve, hogy a védjegy használata kapcsolatra utal az áruk vagy szolgáltatások és a lajstromozott védjegy tulajdonosa között.
Az új törvény oltalmat biztosít a földrajzi árujelzőkre, míg a régi törvény csak az eredetmegjölések oltalmát tette lehetővé.
A minták fenntartási díjának fizetésére hathónapos türelmi időt engedélyeznek.
Eljárási szabadalmakra vonatkozó bitorlási perekben a bizonyítás terhe kizárólag a vélt bitorlóra hárul, ha nagymértékben valószínűsíthető, hogy az azonos terméket a szabadalmazott eljárással állították elő, és a szabadalmas méltányos erőfeszítések ellenére sem tudja meghatározni a ténylegesen használt eljárást.
Egy lajstromozott védjegyet töröltetni lehet a lajstromból azon az alapon, hogy rosszhiszeműen lajstromoztatták, vagy pedig ha a védjegyet legalább 3 éven keresztül nem használták.
Írország 1999. október 13-i hatállyal csatlakozott a Szellemi Tulajdon Világszervezete által létrehozott Védjegyjogi Szerződéshez.
A) 2000. január 1-jétől kezdve megváltoztak a szabadalmak oltalmi idejének meghosszabbításával kapcsolatos szabályok, mert eltörölték az alábbi két korábbi követelményt:
a) a szabadalmas a szabadalmazott találmányt a hivatalos forgalombahozatali engedély megadásának hiánya miatt legalább 2 évig nem tudja gyakorlatba venni, és
b) a kérelmet a szabadalom oltalmi idejének lejárta előtt legalább 6 hónappal kell benyújtani.
Így a szabadalom oltalmi idejének meghosszabbítását lehet kérni akkor is, ha a gyakorlatbavétel hiányának időtartama rövidebb 2 évnél, feltéve, hogy a kérelmet a szabadalom oltalmi idejének lejárta előtt nyújtják be.
Ugyancsak 2000. január 1-jétől kezdve megváltoztatták a szabadalmi törvény újdonságra vonatkozó szakaszát, mert új követelményként beiktatták a külföldön nyilvánosan ismert vagy használt" szavakat. Ennek megfelelően Japánban nem új egy találmány, ha a bejelentés napja előtt
nyilvánosan ismert volt Japánban vagy külföldön,
nyilvánosan használták Japánban vagy külföldön,
nyomtatott közleményben leírták Japánban vagy külföldön.
Nem minősül újdonságrontónak a nyilvánossára hozatal, ha a szabadalmi bejelentést hat hónapon belül benyújtják.
B) Japán 1999. december 15-én letétbe helyezte a védjegyek nemzetközi lajstromozására vonatkozó Madridi Megállapodás Jegyzőkönyve által létrehozott Madridi Unióhoz való csatlakozás okmányát. Így Japán 2000. március 14-én vált az Unió tagjává.
C) A japán kormány tervezetet készít elő a szabadalmi ügyvivőkre vonatkozó törvény módosítására. A jelenleg hatályos törvény alapszövege még 1921-ben született, és a szabadalmi ügyvivők tevékenységét a Japán Szabadalmi Hivatalnál kezelt iparjogvédelmi bejelentések megszövegezésére, benyújtására és elutasítás esetén felülvizsgálatának intézésére korlátozta. Jelenleg azonban egyre több olyan ügyben is szükség lenne iparjogvédelmi szakemberek közreműködésére, amelyben szellemi tulajdonjogok használatának engedélyezésével és bitorlásával kapcsolatban igényel a jog tulajdonosa segítséget. Ilyen okok miatt a Szabadalmi Hivatal azt tervezi, hogy a szabadalmi ügyvivők számára törvénymódosítással lehetővé teszi iparjogvédelmi területen szerződések megszövegezését, valamint jogi képviselet és tanácsadás ellátását. Jelenleg ilyen tevékenységet csak ügyvédek végezhetnek, és a Hivatal az ügyvivői törvény módosításával kíván ezen a helyzeten változtatni. A vonatkozó jogszabály kidolgozását a Japán Szabadalmi Hivatal szakemberei az Igazságügyi Minisztériummal együtt végzik.
A Technológiafejlesztési Minisztérium a licenciaszerződéseken alapuló üzletek körének kiszélesítését kívánja, és ez is a szabadalmi ügyvivők számának növelését teszi szükségessé.
Japánban jelenleg körülbelül 4100 személy rendelkezik szabadalmi ügyvivői jogosítvánnyal, de jóval többre lenne szükség. Minthogy azonban a szabadalmi ügyvivői vizsgán a jelölteknek csak mintegy 4%-át engedik át, a jelenlegi rendszer fenntartása mellett ez a létszám nem növelhető a kívánt mértékben. Ezért sokan a vizsgarendszer alapvető megváltoztatását igénylik.
Egy 1999. évi rendelettel módosították a szellemi tulajdon oltalmára vonatkozó 1993. évi törvény 1995. évi végrehajtási utasítását. A módosítás értelmében a Szabadalmi Hivatal elnöke a védjegylajstromozás elleni felszólalás ügyében a felek meghallgatása után jogosult dönteni. E döntés ellen az értesítés keltétől számított 20 napon belül van helye fellebbezésnek a Fellebbezési Bizottsághoz, és ez utóbbinak a döntése is megfellebbezhető 20 napon belül a bíróságnál.
A) 1999. októberi tájékoztatónkban hírt adtunk arról, hogy a Képviselőház jóváhagyta a találmányi szabadalmakra és ipari mintákra vonatkozó törvényt, és azt továbbította a Felsőháznak.
Most arról értesültünk, hogy a módosított szabadalmi törvény 1999. december 1-jén hatályba lépett. Főbb rendelkezéseit az alábbiakban foglaljuk össze.
A szabadalmak oltalmi ideje 16 évről 20 évre nőtt.
A gyógyszerek és a gyógyászati termékek is szabadalmazhatók.
A szabadalmi bejelentés napjától az engedélyezés napjáig a találmány ideiglenes oltalomban részesül, aminek alapján a szabadalmas felléphet a találmány bitorlói ellen.
Fenntartási illetéket évente kell fizetni a bejelentés napjától számított második évtől kezdve.
Az új törvény szerint a szabadalom engedélyezésének a hivatalos közlönyben való meghirdetésétől számított 3 hónapon belül felszólalást lehet benyújtani.
A törvény szigorítja a szabadalombitorlás esetén kiszabható büntetéseket, és lehetővé teszi ideiglenes intézkedés elrendelését.
B) Jordánia 1995-ben kérte a Kereskedelmi Világszervezetbe való felvételét, mert ettől gazdaságának gyorsabb fejlődését remélte. Ez a kérés most teljesült, mert a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsa, amelynek ülésén 135 tagország küldötte vett részt, felvette Jordániát a Kereskedelmi Világszervezetbe. Ezt a jordániai Parlamentnek még jóvá kell hagynia.
2000. március 6-án a belkereskedelmi miniszter bejelentette, hogy a kanadai kormány nyilvános tanácskozást kíván folytatni arról, hogy a biotechnológiai ipar szabadalmaztatni szeretné a magasabb életformákat".
A genetikai anyagok szabadalmazása szürke terület a kanadai szabadalmi törvényben, mert bár a Kanadai Szabadalmi Hivatal több, mint 20 éve engedélyez szabadalmi oltalmat génekre és egysejtű szervezetekre, a szabadalmi törvény nem ad világos útmutatást a magasabb életformák szabadalmazásának kérdésében - közölte a miniszter a quebeci Bioipari Társulat egy összejövetelén, de arra nem tért ki, hogy a kormány mit tekint magasabb életformáknak, és csak általánosságban utalt arra, hogy a biotechnológia fejlődése alapvető szociális értékeket és erkölcsi kérdéseket vet fel.
A miniszter bejelentette, hogy az Országos Biotechnológiai Tanácsadó Bizottság nyilvános tanácskozást fog folytatni számos biotechnológiai vonatkozású kérdésben, amitől azt várják, hogy segíteni fog olyan gyakorlat kialakításában a szellemi tulajdon oltalmának kérdésében, amely tükrözni fogja a kanadai értékeket, megfelel az ipar kívánalmainak, és tekintetbe veszi a nemzetközi egyezményekből fakadó kötelezettségeket is. Kanada tanulmányozza fő kereskedelmi partnereivel, az Egyesült Államokkal, az Európai Unióval és Japánnal való együttműködés lehetőségét. 1999 novemberében az Európai Unióval folytatott megbeszéléseken komoly előrehaladás történt a genetikailag módosított szervezetek jóváhagyási eljárásában, és munkaprogramot dolgoztak ki, amely lehetővé fogja tenni, hogy Kanada és az Európai Unió folytassa a megbeszéléseket és létrehozzon egy egyezményt ezekről a kérdésekről - közölte a miniszter.
B) A Kanadai Szövetségi Fellebbezési Bíróság (Federal Court of Appeal of Canada) 2000. január 7-én döntést hozott egy olyan fellebbezés ügyében, amelyet a Thomas & Betts, Limited cég (a továbbiakban: T & B) nyújtott be a Panduit Corp., Panduit (Canada) Limited (a továbbiakban: Panduit) cég ellen.
T & B és Panduit versenytársak voltak a kábelkötelek területén. T & B 1967-ben kanadai szabadalmat kapott egy kábelkötelek új önrögzítő mechanizmusára vonatkozó találmányára. A szabadalmi leírás feltárása szerint a heveder ellenkező vagy fejvégi része ovális alakú fűzőlyukban végződik", de az igénypontokban nem igényelték a kábelkötél ovális alakú fejrészét.
T & B a szabadalmi oltalom lejárta után továbbra is az egyetlen gyártója maradt Kanadában az ovális fejrészű kábelköteleknek 1994-ig, amikor Panduit elkezdett forgalmazni olyan kábelköteleket, amelyek lényegileg azonosak voltak T & B ovális fejű termékeivel.
T & B 1996. június 14-én pert indított Panduit ellen arra hivatkozva, hogy az utóbbi cég bitorolta egy lajstromozatlan védjegyét, amely egy kábelkötél ovális fejét ábrázolta. Az alperes többek között arra hivatkozott, hogy az ovális fejrészű kábelkötél egy lejárt szabadalom előnyös kiviteli alakja, és ezért nem képezheti védjegyoltalom tárgyát.
A Bíróság elfogadta az alperes érvelését és elutasította T & B keresetét, de a Panduit által előadott érvelést elemezve csak a szabadalmi törvény rendelkezéseire hivatkozott, és figyelmen kívül hagyta a védjegytörvényt. A Bíróság szerint a szabadalmi törvényben foglalt kinyilvánítási kötelezettség miatt T & B-nek kitanítást kell adnia arra, hogy hogyan lehet a találmányt eredményesen használni. Ennek következtében a szabadalmas a szabadalmi oltalom lejárta után nem érvényesíthet olyan védjegyjogot, amely a közt meggátolhatja abban, hogy a szabadalmi leírásban előnyösként feltüntetett kiviteli alakot, nevezetesen az ovális alakú kábelkötélfejet előállíthassa. A Bíróság szerint tehát egy szabadalmi leírásban kinyilvánított bármilyen elem tekintet nélkül arra, hogy igényelve van-e vagy sem, önműködően ki van zárva a védjegyoltalomból.
A Szövetségi Fellebbezési Bíróság nem értett egyet az alsó fokú bíróság döntésével, és helyt adott T & B fellebbezésének. Döntésében megállapította, hogy az alsó fokú bíróság ítélete helytelen megközelítésen alapult, mert a szabadalmi törvény mellett a védjegytörvényt is figyelembe kellett volna vennie. A bíróság tévedett is, amikor csak magára a találmányra összpontosított, mert a fő kérdés az volt, hogy az ovális alakú fej a védjegytörvény értelmében megkülönböztető vonásnak minősíthető-e.
A Fellebbezési Bíróság megállapította, hogy még ha T & B-nek nem volt is kizárólagos szabadalmi oltalma az ovális alakú fejre, tisztességtelen lenne meggátolni őt abban, hogy a szabadalom ezen eleme vonatkozásában védjegyjogra hivatkozhasson. A közzel szemben azonban az is tisztességtelen lenne, ha egy szabadalmas a szabadalmi oltalom lejárta után a védjegytörvényt használhatná arra, hogy kizárólagos jogot szerezzen találmányának egy előnyös kiviteli alakjára.
A Bíróság szerint a szabadalmi és védjegyjogi kettős oltalomnak ezt a dilemmáját a funkcionalitás tana szerint kell elemezni. Ez a tan arra szolgál, hogy a védjegytörvényt ne használhassák egy egyébként lejárt szabadalmi monopólium további fenntartására.
A Bíróság egy 1995. évi döntésből (Remington Rand Corp. v. Philips Electronics N.V.) számos részt idézett, amikor arra hivatkozott, hogy egy olyan elem, amely elsődlegesen egy funkció végrehajtására van hivatva, nem alkalmas arra, hogy védjegyeztessék, és ennek következtében nem lehet megkülönböztető elem. A Bíróság véleménye szerint ellenkező esetben a szabadalmasok szabadalmi oltalmuk meghosszabbítását érhetnék el.
A Bíróság szerint az alsó fokú bíróság nem utasította volna el T & B keresetét, ha a védjegytörvényt is figyelembe vette volna. Az ügyben nem lett volna szabad érdemi döntést hozni az ovális alakú kábelfejre az általános védjegyelvek alkalmazása, valamint a funkcionalitás elvének vizsgálata nélkül.
A Bíróság elrendelte, hogy az ügyben tárgyalást kell tartani.
Végeredményben a bírósági döntés nyitva hagyja az ajtót a szabadalmi oltalom megszűnése után az oltalom meghosszabbítására, azonban a szabadalmasok általi visszaélések elkerülése érdekében előírja, hogy a bíróságoknak a szabadalomban kinyilvánított elemre a funkcionalitás elvét kell alkalmazniuk annak érdekében, hogy meghatározzák: az ilyen elem oltalmat érdemel-e a védjegytörvény szerinti megkülönböztető vonásként.
A kínai kormány 2000. január 19-én bejelentette, hogy a szabadalmi törvényt összhangba kívánja hozni a nemzetközi előírásokkal. Ehhez az 1985. évi törvényt jelentősen módosítani kell.
Jelenleg az állami vállalatoknak a központi kormánytól kell engedélyt kérniük ahhoz, hogy egy szabadalmukat átruházhassák, ami bonyolult és lassú eljárás, és elriasztja a befektetőket. Emellett előkészítés alatt áll Kína csatlakozása a Kereskedelmi Világszervezethez, ami szintén a jogszabályok módosítását teszi szükségessé.
A kormány azon a helyzeten is változtatni akar, hogy jelenleg több milliárd dollár értékű jogsértő áru árasztja el a kínai piacot.
A) A libanoni kereskedelmi miniszter jóváhagyta az új szabadalmi törvény tervezetét, és azt a Parlament következő ülésszakában fogják elfogadni. Az új törvény a hivatalos közlönyben való megjelenéssel fog hatályba lépni. Fontosabb pontjait az alábbiakban foglaljuk össze.
A szabadalmazhatóság feltétele az újdonság, a feltalálói tevékenység és az ipari alkalmazhatóság.
A szabadalmak oltalmi ideje a bejelentés napjától számított 20 év, szemben a korábbi 15 évvel.
A bejelentések elsőbbségét a bejelentés napjától számított 2 hónapon belül lehet igényelni. Az elsőbbségi iratot a bejelentés napjától számított 3 hónapon belül kell benyújtani.
A hivatali határozatok ellen fellebbezésnek van helye.
A szabadalmat az elfogadástól számított 60 napon belül kell engedélyezni.
Az új törvény bevezeti a kényszerengedély intézményét és a félvezetők oltalmát.
B) A BIC S. A. cég bitorlási pert indított egy libanoni kereskedelmi cég ellen, amely Jordániában gyártott és BEE védjeggyel ellátott tollakat hozott forgalomba Libanonban.
A BIC védjegyet Libanonban 1954-ben lajstromozták. Erre tekintettel a bíróság elrendelte, hogy az alperes szüntesse meg a tollak importját, valamint forgalmazását a libanoni piacon. Az alperes nem tett eleget a bírósági végzésnek. Ezt követően a bíróság zár alá vette a termékeket, és az alperest pénzbüntetés fizetésére kötelezte, üzemét pedig lezárta.
A bíróság szakértő meghallgatása után 1999. október 7-én 6 millió libanoni líra kártérítést ítélt meg a felperes számára. Az ítélet indokolása szerint a BEE védjegy fonetikusan hasonlít a BIC védjegyhez, és a forgalmazott termék csomagolása, színe és általános megjelenése is hasonlít a felperes termékeihez. Így bizonyítást nyert, hogy a BEE védjegy használata a BIC védjegy bitorlását jelenti.
A) Makao 1999. december 20-án Kína fennhatósága alá került, és a Kínai Népköztársaság Különleges Adminisztrációs Körzetévé vált. Ennek következtében a Párizsi Uniós Egyezmény ettől az időponttól kezdve ebben a Körzetben is hatályos.
B) A Portugália és Kína közötti diplomáciai megállapodás szerint Makao átadása a Kínai Népköztársaság fennhatósága alá nem változtatja meg a Makaóban meglévő jogi rendszert, mégha az különbözik is a kínaitól. Ilyen módon egy országban két rendszer" alakult ki, amelyet Kína 50 év időtartamra hajlandó megtartani.
Az iparjogvédelem terén a portugál nyelvet megtartották munkanyelvnek, de az iparjogvédelmi szabályokat a kínai hatóságokkal együttműködve módosították. 1999. december 13-án, vagyis még a portugál fennhatóság alatt a makaói hivatalos lapban új törvényerejű rendeletet publikáltak portugál és kínai nyelven.
A rendelet minden korábbi törvényt hatályon kívül helyez, és rendszerbe foglalja az iparjogvédelmi törvényeket. Hatálya kiterjed a találmányi szabadalmakra, a használati minta szabadalmakra, a kereskedelmi és szolgáltatási védjegyekre, a félvezető termékek topográfiájára, az ipari mintákra és modellekre, az eredetmegjelölésekre, valamint a földrajzi árujelzőkre.
Az új törvény szerint a védjegyek oltalmi ideje az engedélyezés napjától számított 7 év, szemben a korábban hatályos oltalmi idővel, amely a bejelentés napjától számított 7 év volt.
A Kereskedelmi és Ipari Minisztérium által kidolgozott, a szellemi tulajdon oltalmára vonatkozó új törvénytervezetet a Minisztertanács és a Felsőház is elfogadta. Az új törvény a hivatalos közlönyben való megjelenését követően fog hatályba lépni.
Az új törvény megalkotásával a szabadalmi, védjegy- és mintaoltalmi jogot összhangba hozták a TRIPS előírásaival, valamint az ország gazdasági fejlődésének kívánalmaival.
A főbb változások a következők.
bevezették a gyógyászati termékekre vonatkozó szabadalmi oltalmat és az integrált áramkörök oltalmát;
a szolgáltatási és a bizonylati védjegyek, valamint a földrajzi árujelzők is oltalmazhatók;
használat hiánya esetén kényszerengedély adására van lehetőség;
a hiányzó iratok benyújtására 3 hónap türelmi időt engedélyeznek.
A) Az Angol Szabadalmi Hivatal számos változást vezetett be annak érdekében, hogy meggyorsítsa és egyszerűsítse a szabadalmi és mintabejelentési eljárást. A változtatásokat 1999. december 22-én hatályba lépett három rendelet vezette be. Ezek révén egyszerűsödött az elsőbbségi iratok benyújtásának és a jogátruházásoknak a rendje. Egyúttal az is lehetővé vált, hogy a feltalálók kérhessék: címüket ne tüntessék fel a szabadalmi lajstromban.
A Szabadalmi Hivatal szóbeli tárgyalásainak a rendjét is egyszerűsítették.
B) Az angol Legfelsőbb Bíróság 1999. december 19-én döntést hozott a Pfizer Ltd. and Pfizer Inc. versus Eurofood Linc. (UK) Limited perben.
Pfizer Nagy-Britanniában tulajdonosa a gyógyászati és állatgyógyászati készítményekre és anyagokra vonatkozó 5. áruosztályban lajstromozott VIAGRA védjegynek, és tulajdonosa a lajstromozott hasonló közösségi védjegynek is.
Pfizer azt állította, hogy az alperes bitorolta a védjegyét, mert VIAGRENE védjeggyel forgalmazott italokat kék palackban, amelyen feltüntették, hogy az ital fokozza a nemi vágyat.
A Bíróság figyelembe véve az Európai Törvényszék egy 1998-as döntését is megállapította, hogy az alperes szándéka volt azt a benyomást kelteni a fogyasztókban, hogy VIAGRA-típusú italt vásárolnak, amely fokozni fogja szerelmi kedvüket". Ezért a Bíróság arra a következtetésre jutott, hogy jóllehet a két védjegyet nem azonos áruosztályban alkalmazták a kétfajta áru bizonyos hasonlóságot mutatott, ami a fogyasztók megtévesztéséhez vezetett, és a VIAGRENE védjeggyel a VIAGRA hírnevéből tisztességtelen előnyt kívántak szerezni. Ilyen alapon a Bíróság arra a következtetésre jutott, hogy az alperes bitorolta a felperes védjegyét.
1999. október 8-án törvénybe iktatták a Madridi Jegyzőkönyvhöz való csatlakozást, és egyúttal két lényeges pontban: a felszólalási eljárás bevezetésében és a megsemmisítési eljárás korlátozásában módosították a védjegytörvényt.
A törvénymódosítás szerint egy olasz védjegybejelentés vagy lajstromozott védjegy tulajdonosa korábbi jogainak védelme érdekében felszólalást nyújthat be egy harmadik fél azonos vagy hasonló termékekre vonatkozó azonos vagy hasonló védjegybejelentése ellen. A nem hasonló termékekre vagy szolgáltatásokra lajstromozott híres védjegyek tulajdonosai nem nyújthatnak be felszólalást.
A felszólalás elutasítása ellen a Fellebbezési Tanácsnál lehet jogorvoslatot kérni.
A korábbi törvény értelmében bárki benyújthatott megsemmisítési keresetet, akinek a védjegyhez valamilyen érdeke fűződött. A módosított törvény szerint meg kell különböztetni az általános okokon (pl. lejáraton vagy jogvesztésen) alapuló megsemmisítési keresetet, amelyet bárki megindíthat, és a viszonylagos okokon (vagyis a korábbi jogokkal való ütközésen) alapuló keresetet, amelyet csak a korábbi jogok tulajdonosa indíthat meg.
Omán négy éve folytat erőfeszítéseket annak érdekében, hogy csatlakozhasson a Kereskedelmi Világszervezethez, de a 2000. február 29-én tartott csatlakozási tárgyaláson ezek az erőfeszítések kudarcot vallottak az Amerikai Egyesült Államok ellenvetése miatt. Az utóbbi ország ugyanis kifogásolta, hogy Omán nem hajlandó a szabadalmak 20 év oltalmi idejét kérelemre további 5 évvel meghosszabbítani.
Az ománi kereskedelmi miniszter a Kereskedelmi Világszervezettel Omán csatlakozásáról közösen tartott munkaülésen közölte, hogy lezárta a tárgyalásokat azokkal az országokkal, amelyek a tagjelöltektől áruk és szolgáltatások vonalán piachozzáférési megállapodások megkötését kívánják. Ilyen tárgyalásokat Omán tíz tagországgal az Amerikai Egyesült Államokkal, Ausztráliával, az Európai Unióval, Indiával, Japánnal, Kanadával, Kirgíziával, Mexikóval, Svájccal és Új-Zélanddal folytatott.
Omán tiltakozott az Amerikai Egyesült Államok azon követelése ellen, hogy lehetőséget adjon a 20 év oltalmi idő meghosszabbítására, és arra hivatkozott, hogy a 20-éves oltalmi idő összhangban van a TRIPS egyezmény minimális követelményével.
Miután a február 29-i tárgyalások nem vezettek végleges eredményre, Ománnak további tárgyalásokat kell folytatnia a kereskedelmi világszervezetbeli tagság elnyerésére.
A) 1999. augusztusi tájékoztatónkban hírt adtunk arról, hogy Jelcin elnök egy 1999. május 28-i rendelettel felszámolta az Orosz Szabadalmi és Védjegyhivatalt, és annak funkcióit az Igazságügyi Minisztérium vette át. Végrehajtási utasítást azóta sem adtak ki.
Putyin megbízott elnök 2000. február 9-én rendeletet bocsátott ki, amelyben ismét az Orosz Szabadalmi és Védjegyhivatalt (Rospatent) állítja fel a szabadalmi és védjegyügyek intézésére hivatott kormányszervként.
Putyin rendelete azt bizonyítja, hogy a különböző hivatalos és magánszervezetek által a hivatal visszaállítása érdekében tett erőfeszítéseket siker koronázta.
B) Az amerikai Philip Morris nem tudott meggyőzni egy orosz választott bíróságot arról, hogy szellemi tulajdonjogait sérti egy orosz vállalat, amely saját termékeivel zavarbaejtően azonos" cigarettákat gyárt.
A Philip Morris több hónapja harcol a moszkvai Invest Trust ellen, ezt a céget védjegyeinek bitorlásával vádolva, de ez a harc mostanáig eredménytelen maradt.
1999. november 24-én a moszkvai Kerületi Bíróság első fokú bíróságként úgy döntött, hogy a Philip Morris panasza megalapozatlan. Ebből a Philip Morris szóvivője azt a következtetést vonta le, hogy Oroszországban még a fontosabb lajstromozott védjegyek sem részesülnek kellő oltalomban. Ezért az alsó fokú bíróság döntését meg fogják fellebbezni, mert nézetük szerint az Invest Trust által gyártott és forgalmazott cigaretták egyértelműen jogaik bitorlását jelentik.
A szóvivő azt is kijelentette, hogy a bírósági döntést nem tekintik arra utaló jelként, hogy Oroszországban nem veszik figyelembe a szellemi tulajdonjogokat; a döntést a bírósági tisztviselők szabadalmi és védjegyjogi tapasztalatok terén fennálló hiányosságának tulajdonítják. Nem értünk egyet a döntéssel, de korai lenne az orosz iparjogvédelmi rendszert hibáztatni" mondta a szóvivő.
A Szellemi Tulajdon Világszervezete (WIPO) februárban bejelentette, hogy a Szabadalmi Együttműködési Szerződés (PCT) keretén belül 1999-ben 74 023 nemzetközi bejelentést nyújtottak be, ami 5 829 273 nemzeti szabadalmi bejelentésnek felel meg. Ez az előző évhez képest 10,5%-os növekedést jelent.
A PCT lehetőségeit főleg a fejlett ipari országok használják ki. 1999-ben az összes bejelentés 39,8%-a az Egyesült Államokból, 14,7%-a Németországból, 9,8%-a Japánból, 6,4%-a Nagy-Britanniából és 4,9%-a Franciaországból érkezett.
1999-ben Magyarországon 115 nemzetközi bejelentést nyújtottak be, szemben az 1998. évi 122 nemzetközi bejelentéssel.
1999-ben 6 ország az Egyesült Arab Emirátusok, Dél-Afrika, Costa Rica, Dominika, Tanzánia és Marokkó csatlakozott a PCT-hez. Algéria és Antigua szintén 1999-ben helyezte letétbe a csatlakozási okmányt, de a Szerződés ebben a két országban csak 2000 márciusában vált hatályossá.
A) Tajvan Új-Zélanddal egyezményt kötött az ipari jogok kölcsönös elismeréséről, de hasonló egyezményt kötött már 1995-ben Németországgal és 1996-ban Franciaországgal, valamint az Amerikai Egyesült Államokkal is. Ezek az egyezmények a bejelentések elsőbbségének kölcsönös elismerésére is kiterjednek.
B) A tajvani szabadalmi törvény 50. szakaszának 1. bekezdése szerint a szabadalmi jogok a szabadalom ideiglenes engedélyezésével lépnek hatályba, de a törvény nem rendelkezik arról, hogy egy ideiglenesen engedélyezett szabadalom bitorlása bűncselekménynek minősül-e.
Az egyik kerületi bíróságnál benyújtott fellebbezés ügyében azonban a bíróság rámutatott arra, hogy az 50. szakasz 4. bekezdése szerint egy olyan szabadalmi bejelentésre engedélyezett ideiglenes szabadalmi jogot, amelyet eljárási hiba vagy eredményes felszólalás alapján elutasítanak, benyújtásától kezdve érvénytelennek kell tekinteni. Ebből a bíróság azt a következtetést vonta le, hogy az ilyen megerősítetlen jogok bitorlása nem tekinthető bűncselekménynek.
Az 1992. évi szabadalmi törvényt a TRIPS egyezmény előírásainak megfelelően módosították, és az új törvény 1999. szeptember 27-én lépett hatályba.
Az új törvény egyik lényeges vonása, hogy bevezette a használati minták oltalmát. Ezzel a jogalkotónak az volt a szándéka, hogy áthidalja a szabadalmi oltalom és a mintaoltalom közötti nagy távolságot. Így most Thaiföldön háromféle oltalmat: szabadalmi, minta- és használati mintaoltalmat engedélyeznek.
A használati minta bejelentéseket nem vetik alá érdemi vizsgálatnak, és a feltalálói tevékenység követelménye alacsonyabb szintű, mint a találmányi szabadalmak esetében.
Az érdemi vizsgálat hiánya azt eredményezheti, hogy azonos találmányra több oltalmat engedélyeznek, ami a jogtulajdonosok között ütközéseket vonhat maga után.
Az új-zélandi Legfelsőbb Bíróság felvilágosított egy szabadalmast arról, hogy tévesen értelmezi a szabadalomból származtatható jogait.
A Sansom v. Braun & Andrews Ltd. ügyben a felperes bitorlási keresetet indított az alperes ellen, aki viszont azt kérte a bíróságtól, hogy utasítsa el a keresetet, mert egy későbbi szabadalom tulajdonosa által adott használati engedély alapján vette gyakorlatba a későbbi szabadalmat.
Az alperes a szabadalmi okirat szövegére támaszkodott, amely szerint a Korona a szabadalmasnak különleges engedélyt, teljes jogot, kizárólagos kiváltságot és felhatalmazást ad ... az említett találmány megvalósítására, használatára, gyakorlatbavételére és eladására". Az alperes azzal érvelt, hogy e szöveg alapján egy szabadalmas (vagy annak engedélyese) nem bitorolhat egy másik szabadalmat mindaddig, amíg a a szabadalmi leírás oltalmi körén belül cselekszik.
A bíróság rámutatott: egyes szabadalmasok tévesen hiszik, hogy a szabadalom engedélyezése feljogosítja őket a szabadalom gyakorlatbavételére, tekintet nélkül mások korábbi szabadalmaira, holott a szabadalom által engedélyezett jog nem jogosítja fel a szabadalmast a találmány használatára. A szabadalom csak arra ad jogot, hogy a szabadalmas másokat kizárjon az adott találmány gyakorlatbavételéből.
A bíróság az alperesnek azt az érvelését is elutasította, hogy nem követhetett el szabadalombitorlást, mert a felperes nem szólalt fel a későbbi szabadalom engedélyezése ellen és nem kérte a későbbi szabadalom megvonását. A szabadalmasnak csupán azt kellett megállapítania, hogy az alperes cselekedetei saját szabadalmának bitorlását eredményezték.
Ukrajna Minisztertanácsa 1999. december 7-én rendeletet hozott az ipari tulajdon oltalmát kezelő Állami Ügynökség felállításáról. Ezzel egyidejűleg megszűnik az Állami Szabadalmi Hivatal.
Az Ügynökség a Minisztertanácsnak alárendelt önfenntartó intézmény lesz. Vezérigazgatójává Valerij Leonidovics Petrovot nevezték ki.
Megszüntették a Szabadalmi Hivatal szabadalmi vizsgálatokat végző Tudományos Kutató Központját is, és annak munkáját az Ügynökség megfelelő részlege fogja végezni.

matches: Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság