text:
A KERESKEDELMI VEZETŐKRE VONATKOZÓ MAGYAR SZABÁLYOZÁS TÖRTÉNETI ÁTTEKINTÉSE A XIX. SZÁZADTÓL A XX. SZÁZAD KÖZEPÉIG ROMÁN RÓBERT* - PDF
A KERESKEDELMI VEZETŐKRE VONATKOZÓ MAGYAR SZABÁLYOZÁS TÖRTÉNETI ÁTTEKINTÉSE A XIX. SZÁZADTÓL A XX. SZÁZAD KÖZEPÉIG ROMÁN RÓBERT*
Download "A KERESKEDELMI VEZETŐKRE VONATKOZÓ MAGYAR SZABÁLYOZÁS TÖRTÉNETI ÁTTEKINTÉSE A XIX. SZÁZADTÓL A XX. SZÁZAD KÖZEPÉIG ROMÁN RÓBERT*"
Máté Oszkár Pásztor
1 Sectio Juridica et Politica, Miskolc, Tomus XXVII/1. (2009), pp A KERESKEDELMI VEZETŐKRE VONATKOZÓ MAGYAR SZABÁLYOZÁS TÖRTÉNETI ÁTTEKINTÉSE A XIX. SZÁZADTÓL A XX. SZÁZAD KÖZEPÉIG ROMÁN RÓBERT* 1. A kereskedelmi vezetőkre vonatkozó szabályozás a Kereskedelmi törvény hatálybelépéséig A magyar törvényhozás egyik első megnyilvánulása a kereskedelmi jog terén az évi LIIII. tc., mely a kereskedőket rendszeres kereskedelmi könyvek vezetésére kötelezi, s ezeket félbizonyító erővel ruházza fel. Az XVII. tc. lehetővé tette, hogy osztrák bíróságok ítélkezzenek a felek alávetése esetén magyar kereskedelmi ügyekben. 1 A társaságokkal kapcsolatos jogi szabályozás a reformkor idején került előtérbe, ekkor azonban már törvényi formában történő megjelenése is realizálódott, noha részvénytársasági jogi jellegre történő utalás a normatív szabályozás előtt fellelhető. 2 Az évi XV törvénycikk rendelkezett a váltó-törvénykönyv tárgyában, mely előírta, hogy valamennyi kereskedő azon aláírási czímet (Firma), melly alatt kereskedését folytatja, az illető váltó-törvény széknél köteles bejegyezni" A kereskedő alatt a kereskedelmi céget (Handlungsftrma) vagy a kereskedő nevét értették, 3 a kérelmezőt a törvény esedezőnek" nevezi. A társasági szerződést kötő felek vagy ' DR. ROMÁN RÓBERT főiskolai adjunktus Eszterházy Károly Főiskola, Gazdaság- és Társadalomtudományi Kar, Közgazdaságtan és Jog Tanszék 3300 Eger, Eszterházy tér 1. 1 NAGY Ferenc: A magyar kereskedelmi jog kézikönyve, különös tekintettel a bírói gyakorlatra. Bp., Athenaeum, o. " Egy állandó hídnak Buda és Pest közötti építéséről szóló évi XXVI.tc SZÁSZY-SCHWARZ szerint: Két nézet van az irodalomban: a kereskedelmi cég mivoltáról. Az egyik szerint: a cég a kereskedő neve, a másik szerint: az üzlet neve." In: SZÁSZY-SCHWARZ Gusztáv: Parerga: Vegyes jogi dolgozatok. A cég. Bp., Athenaeum, Bp., 1912., 429. o.2 112 Román Róbert közkereseti, vagy részvénytársasági formában működtek, a részvénytársaságoknál azonban csak a választmány jelend meg" A kereskedőkről szóló évi XVI. törvénycikk a már a kereskedők képviseletéről is rendelkezik, mely szerint ezen czimvezetési felhatalmazás (Firma per procura) a czimvezetőnek jogot ád arra, hogy minden kereskedési ügyeket főnökének nevében végezhessen" Ezen túlmenően más kereskedelmi segéd csak a szolgálatához kapcsolódóan volt meghatalmazottnak tekinthető. A közkeresetre összeálló társaságok jogviszonyairól szóló, a részvénytársaságok jogi szabályozását is tartalmazó XVIII. törvénycikk a társasági szerződés alternatív részévé teszi az ügyvezető - a korabeli szóhasználattal: közönséges ügyeknek ki által történendő vezérlete" - meghatározását. A képviselő által megkötött kereskedelmi ügylet a társaságot kötelezte, azonban a felvállalt kötelezettség tekintetében a társaság felé felelősséggel tartozott. A törvény nevesítés nélkül, de a betéti társaságok szabályozását is rögzíti akként, ha a társaság kültagokat (Commenditairs) vesz be, ezekkel is írásbeli szerződést kellett kötni, melyet azonban bejegyezni nem volt szükséges. A beltagok képviseleti joggal rendelkeztek, a kültagoknak a a társaság vezérletében semmi befolyásuk nincs." A közkereseti társaság tehát a Gesamthand elvben gyökerezik, a tagi részvétel e társaságnál igen erőteljes. A betéti társaság kezdetben lényegében csendestársaság" volt. 4 A részvénytársaságok tekintetében a közgyűlés (társasági ülés, társaság gyűlése) a legfőbb döntéshozó szerv, azonban ha a társaság szükségesnek tartotta, aláírási czímvezetőt (Firmafuhrer)" választhatott. A választmányt az alapszabályban foglalt rendelkezések kötötték. Az új és korszerű kereskedelmi jogi szabályozás iránti igény egyre inkább előtérbe került a kiegyezés után, értelemszerűen magába foglalva a kereskedelmi egységek vezetőire vonatkozó szabályozás percizírozása iránti szükségletet, különös tekintettel a részvénytársaságok számának jelentős emelkedésére, illetve az egyéni vállalkozások és a 4 MISKOLCZI BODNÁR Péter (szerk.): A gazdasági társaságokról szóló törvény magyarázata. Budapest, KJK., o.3 A kereskedelmi vezetőkre vonatkozó magyar szabályozás történeti áttekintése személyegyesítő társaságok részvénytársasággá alakulása miatt ( gründolási láz") A Kereskedelmi törvény 6 releváns rendelkezései és a kapcsolódó kúriai 7 gyakorlat 2.1. Kereskedők és a kereskedelmi cégek Kereskedő lehet bárki, akinél megvannak a törvényes feltételek, tehát egyes személy vagy társaság, természetes vagy jogi személy -, testület, község, állam mindezek azonban csak kereskedelmi foglalkozásuk, üzletük körében, 8 míg más álláspont szerint csak a jogi személyeket lehet kereskedőknek tekinteni. 9 Ily megkülönböztetésre azonban a Kt-ben alapot nem találunk; a kereskedő fogalma és az abból eredő következmények mindenkire nézve egyenlők, úgy, hogy az érintett korlátozás vagy mindenkire, vagy senkire nem alkalmazható. 10 A kereskedők lehetnek bejegyzett vagy be nem jegyzett kereskedők. A be nem jegyzettek kétfélék: akik magukat bejegyeztetni sem kötelezve, sem jogosítva nincsenek; ők a kiskereskedők. Másrészt akik üzletük terjedelménél és minőségénél fogva a cégbejegyzésre kötelezve vannak ugyan, de azt ténylegesen elmulasztják Amíg 1867 előtt alig néhány részvénytársaság működött, addig 1873-ig 170 csak gyáripari részvénytársaságot alapítottak. HORVÁTH Attila: A magyar magánjog történetének alapjai. Budapest, Gondolat, 2006., 420. o évi XXXVII. tc. 7 Míg korábban a Királyi Tábla és a Hétszemélyes Tábla alkotta együttesen a Királyi Kúriát, addig ebben az időszakban a Kúria csakis a legfőbb bíróságot (amely eddig a Hétszemélyes Tábla volt) foglalja magában. A Kúria szakosztályokból áll, illetőleg szakosztályokra oszlik: 1. a polgári szakosztály, 2. az úrbéri szakosztály, 3. a váltó- és kereskedelmi szakosztály, 4. a bűnügyi szakosztály. A szakosztályokból tanácsok szerveződnek. GROSSCHMID Béni: A döntvény, mint magánjogi kútfő. In: Magánjogi előadások. Jogszabálytan. Budapest, Athenaeum Irodalmi és Nyomdai R. Társulat Kiadása, és 770. o. 8 KLUPATHY Antal: A magyar kereskedelmi jog kézikönyve. Budapest, Athenaeum, o. 9 GOLDSCHMIDT, Levin: Handbuch des Handelsrechts Enke, Stuttgart, KLUPATHY Antal: i. m. uo. 1 NAGY Ferenc: i. m. 66. o.4 114 Román Róbert A Kereskedelmi törvény megkülönbözteti a közkereseti társaságot, a betéti társságot, a részvénytársaságot és a szövetkezetet, mint kereskedelmi céget. Ezen túlmenően az állami kereskedelmi társaságok szegmensében is a Kt-t rendeli alkalmazni azzal, hogy ettől mind törvényileg, mind rendeleti úton az eltérés lehetőségét megadja. 12 A kkt. és a bt. vezetését és irányítását az üzletvezető, a részvénytársaságok és a szövetkezetek tekintetében egy vagy több igazgató látta el. Az alapítást követő első lépés valamennyi társaságnál a cégbejegyzési kérelem előterjesztése volt, azon törvényszéknél, melynek kerületében a kereskedelmi telepe létezett. Ugyanezen a helyen kellett az aláírási címpéldányt hitelesített alakban becsatolni, vagy a képviselőnek saját kezűleg aláírni. A jogszabály általánosságban írta elő a könyvvezetési kötelezettséget, a tevékenység megkezdésekor, valamint évente a leltár készítését és a mérleg megszerkesztését A kereskedelmi meghatalmazottak és a cégvezetők A kereskedelmi meghatalmazott törvény szerinti definíciója szerint az, akit cégvezetési jogosultság nélkül, akár egy egész üzlet vezetésére, akár az üzlet körében egyes ügyletek megkötésére felhatalmaztak, jogköre kiterjedt mindazon ügyletekre, melyek a kereskedelmi üzlet folytatásával rendszerint jártak, és mindazon jogi érvénnyel bíró cselekvésekre, melyeket az ilyen ügyletek rendszerint szükségessé tettek. Váltón alapuló kötelezettségek elvállalására, kölcsönök felvételére és perek folytatására csak külön maghatalmazás alapján volt jogosult. Ezen túlmenően az aláírást, minden a czégvezetésre mutató toldás mellőzésével, de a meghatalmazási viszony kifejezésével köteles eszközölni" 13 A Kt. nem minden kereskedelmi meghatalmazottakról szól, hanem csak azokról, akik valamely kereskedő üzletében alkalmazva voltak, az üzleti személyzethez tartoztak. Az üzlet tulajdonosát főnöknek nevezték. 12 A földmüvelés-, ipar- és kereskedelmi és az igazságügyi miniszter december 1. napján kelt szabályrendelete szerint az állam kereskedelmi vállalatai: az állami vasutak, a kir. posta személy- és árufuvarozási, valamint pénzutalványozási üzlete, a kincstári gyárak, nyomdák, bányák, kohók és terményárudák, az egyedurasági vállalatok kivételével, fegyházak és börtönök házilag kezelt iparüzletei és a kir. zálogház. Utóbbi Klupathy szerint nem kereskedelmi vállalat. KLUPATHY Antal: i. m. 52. o. 13 Kt. 44..5 A kereskedelmi vezetőkre vonatkozó magyar szabályozás történeti áttekintése A kereskedelmi társaságoknál azonban a főnök fogalma némileg módosult. A tulajdonképpeni főnök ergo maga a társaság, de mert ez nem bírt természetes léttel, a főnöki megnevezést a társaság tagjaira, illetve képviselőire alkalmazzák. Jogilag a függési viszony, mint szolgálati viszony jelenik meg, azaz a kereskedelmi meghatalmazottak rendszerint a meghatalmazási teendőkre megfelelő szolgáltatás (fizetés, ellátás) fejében vállaltak kötelezettséget. 14 Minden képviseletnél kettős viszonyt lehet megkülönböztetni: a belsőt, mely a főnök és a képviselő között állt fenn, és a külsőt, mely a képviseletből kifolyólag, harmadik személyek irányában létezik. A belső viszony szempontjából Kt. maga is csak diszpozitív szabályokat tartalmaz. A kereskedelmi meghatalmazottak szabályozása tekintetében is több esetben a Magyar Királyi Kúria oldotta fel a gyakorlati értelmezési problémákat, illetve töltötte ki a hézagokat. Ekként a gyakorlat alapján volt rögzíthető, hogy a kereskedelmi meghatalmazott jogköre kiterjed áruk megrendelésére és megvett áruk átvételére, 15 árleengedés - rabatté - engedélyezésére 16 megállapíthatta az ügylet összes feltételeit 17 kiköthette külön meghatalmazás nélkül is a tőzsdebíróság illetékességét egy kereskedelmi szerződésben. 18 A törvény értelmében cégvezetőnek azt tekintették, aki a kereskedelmi üzlet tulajdonosától (főnökétől) közvetlen cégvezetési meghatalmazást nyert, vagy kifejezetten cégvezetőnek nyilvánították, vagy arra hatalmazták fel, hogy a főnök cégét per procura" jegyezhesse. A törvénynek ezen kizárólag a kirendelés módján alapuló fogalommeghatározásából nem lehet ugyan kivenni azt, hogy a cégvezető milyen jogállást foglalt el. 19 A cégvezetéssel több személy akár külön-külön, akár együttesen is megbízható volt. Az utóbbi esetben együttes cégvezetés (Collectiv-procura) keletkezett. A cégvezetői minőség a cégvezetőt kereskedelmi üzlet folytatásával járó, mindennemű jogi aktus megtételére feljogosította, így különösen bíróság előtti és bíróságon kívüli képviselet 14 NAGY Ferenc: i. m o. 15 C. 1206/ C. 1254/ C. 402/ C. 803/ MÁRKUS Dezső (szerk.): Magyar Jogi Lexikon. II. kötet. Budapest, Pallas Irodalmi és Nyomdai Részvénytársaság, o.6 116 Román Róbert ellátására is. A képviseleti jog korlátozása harmadik személlyel szemben nem volt hatályos. Ingatlan értékesítése és megterhelése esetén csak külön meghatalmazással volt jogosult a cégvezető eljárni. A cégjegyzési jogot akként gyakorolta, hogy saját aláírásához a cégnevet csatolta a cégvezetésre vonatkozó toldattal együtt. A képviseleti jogot, és annak megszűntét az illetékes törvényszéknél be kellett jelenteni bár a bejegyzés csupán deklaratív hatályú volt - utóbbi elmaradása harmadik személlyel szemben nem volt hatályos, kivéve, ha a tulajdonos bizonyítani tudta, hogy ennek tényét a jogügylet megkötésekor a harmadik személy ismerte. A cégvezető (procurista) intézménye a Kereskedelmi törvényt megelőzően ismeretlen volt, és más külföldi törvényhozásban sem volt - a német kereskedelmi szabályozás kivételével - megtalálható. A kifejezés létezett ugyan, de nem jelentett lényegileg korlátlan hatáskörrel rendelkező meghatalmazottat. Ez állt különösen az XVI. tc.-ben említett címvezetőről" A cégvezető sokkal kiválóbb" állást foglal el, mint más kereskedelmi meghatalmazottak. 20 Legfontosabb különbség a cégvezető és a kereskedelmi meghatalmazottak közt a hatáskör tekintetében volt, nem terjedelmét illetőleg, mert az egyenlő lehetett, hanem tartalmát tekintve; míg a cégvezető hatáskörét a Kt. abszolút módon, tehát a főnök által nem korlátozhatóan állapította meg, addig a kereskedelmi meghatalmazottaknak a törvényben megállapított hatáskörét a főnök tetszése szerint korlátozhatta. 21 Nem alkalmazhattak cégvezetőt a kiskereskedők, 22 az állam kereskedelmi vállalatai, 23 majd később bizonyos szövetkezetek, 24 azonban házastársak egymás részére közjegyzői okiratban adhattak cégvezetői meghatalmazást. 25 A jogszabály kizáró rendelkezése hiányában nő is lehetett cégvezető. A Kt. versenytilalmi rendelkezéseket is tartalmazott, ugyanis a cégvezető vagy az a kereskedelmi meghatalmazott, akit egy egész 20 NAGY Ferenc: i. m o. 21 KLUPATHY Antal: i. m o. 22 Kt / M. r Az évi XXIII. tc. szerint alakult szövetkezetek pedig csak az OKH. igazgatóságának engedélyével (1920. évi XXX. tc. 15. ) évi VII. tc. 23..7 A kereskedelmi vezetőkre vonatkozó magyar szabályozás történeti áttekintése kereskedelmi üzlet vezetésével bíztak meg, főnöke beleegyezése nélkül sem saját, sem más részére kereskedelmi ügyletet nem köthetett. E tilalom tehát kitetj edt tekintet nélkül arra, hogy a főnökkel szolgálati viszonyban álltak-e vagy sem. 26 A cégvezető nem volt felhatalmazva oly szerződések megkötésére, illetve jognyilatkozatok megtételére sem, melyek nem jártak a kereskedelmi üzlet folytatásával, így főnöke üzletét át nem ruházhatta, a cég törlését nem kérelmezhette, csődöt nem kérhetett, kényszeregyességi ajánlatot nem tehetett, idegen tartozásért kezességet nem vállalhatott. A bírói gyakorlat alapján leszögezhető volt, hogy nem volt szükséges, hogy a cégvezetői meghatalmazást írásban adják, az szóban is 9R 90 megadható volt; sőt kifejezettnek sem kellett lennie, hanem lehetett hallgatólagos is. 30 A cégvezetőt a főnök második énjének (altér ego) nevezik, 31 ezért is rögzítette a Kúria, hogy a főnököt perben képviselni volt köteles 32, esküt letenni azonban a főnök helyett nem volt feljogosítva. A cég törlése iránti kérelem előterjesztése azonban nem járt együtt a kereskedelmi üzlet vezetésével, erre tehát a cégvezető hatásköre nem terjedhetett ki. 33 A kereskedelmi törvénynek a cégvezetőkre vonatkozó rendelkezései a részvénytársaságokra is vonatkoztak, 34 így a cégvezető alkalmazása sem a részvénytársaság jogi természetével, sem pedig annak szervezetével nem állt ellentétben, ekként ügyvitelét meghatalmazottakra bízhatta, cégvezetőt is választhatott. 35 Mind a cégvezető, mind pedig a kereskedelmi meghatalmazott által kötött ügyletek tekintetében tehát a főnöknél álltak be a joghatások. Akik ál-cégvezetőként, illetve álkereskedelmi meghatalmazottként jártak el, a harmadik személy fél 26 KLUPATHY Antal: i. m o. 27 FEHÉRVÁRY Jenő: Magyar kereskedelmi jog rendszere. Budapest, Grill Károly Könyvkiadó Vállalata, o. 28 C. 494/ C. 1007/ C. 1136/85. és 579/ MÁRKUS Dezső (szerk.): Magyar Jogi Lexikon II. kötet o. 32 C. 996/93. és 773/ Budapesti Tábla 2264/ LÁSZLÓ Jenő-SZENDE Péter Pál: Magyar hiteljog I. kötet. Kereskedelmi törvény és a reá közvetlenül vonatkozó joganyag. Budapest, Grill Károly Könyvkiadó Vállalata, o. 35 Budapesti Tábla 1429/1905.8 118 Román Róbert választása szerint vagy kártérítést kellett, hogy fizessenek, vagy követelhető volt a szerződés teljesítése A személyegyesítő társaságok üzletvezetése Közkereseti társaság A törvényi rendelkezés szerint közkereseti társaság 37 jött létre abban az esetben, ha két vagy több személy kereskedelmi üzletet közös cég alatt, korlátlan, és egyetemleges felelősség mellett folytatott. A közkereseti társaság tagjai jogi személyek, kereskedelmi társaságok is lehettek. 38 A kkt. vezetése tekintetében rögzíthető, hogy ha az üzletvezetést a társasági szerződés, vagy későbbi megállapodás által egy vagy több társasági tagra ruházták, a többiek az üzletvezetésből ki voltak zárva. Amennyiben az üzletvezetéssel a társasági tagok mindannyian, vagy azok közül többen voltak megbízva akként, hogy a többiek nélkül egyik sem intézkedhetett, a periculum in mora kivételével egyedül egyik tag sem járhatott el. Amennyiben az üzletvezetést a társasági szerződés vagy későbbi megállapodás egy vagy több társasági tagra ruházta át, a társaság működése alatt törvényben meghatározott esetek kivételével nem lehetett azt visszavonni. Más társaságokkal összevetve megállapítható, hogy az üzletvezető eljárási jogosítványa és döntési szabadsága tágabb volt a részvénytársaság és a szövetkezet igazgatóságáénál, illetőleg később a korlátolt felelősségű társaság ügyvezetőjének jogkörénél, mert nevezett képviselők nem 36 NOCHTA Tibor: A magánjogi felelősség útjai a társasági jogban, Budapest-Pécs, Dialóg Campus Kiadó, o. 37 Magyarországon a XVI. században jelent meg a közkereseti társasági forma, amikor a Fugger-család és a Thurzó-család közösen hozott létre ilyen társaságot. TÖRÖK Tamás: Felelősség a társasági jogban. Budapest, HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft., o. 38 Azt sem tartották kizártnak, hogy a társaság tagja egy másik közkereseti társaság legyen. Ilyen esetben a cégbejegyzési kérvényt csak a képviseletre jogosított tag tartozott aláírni; és hogy ha a másik tag kilépése folytán a cég egyedüli tagja maga a kkt. maradt, a cég mint egyéni cég működött tovább. NAGY Ferenc: i. m o.9 A kereskedelmi vezetőkre vonatkozó magyar szabályozás történeti áttekintése járhattak el a társaság minden ügyeiben, hiszen a törvény meghatározott "í Q ügytípusokat a közgyűlés, illetve a taggyűlés elé utalt. Az ügyvitellel megbízott tag nem egyszerű megbízási viszonyban állt a többi (üzletvezetésből kizárt) taggal. Szemben tehát a megbízással, az ügyvivő tagot a többi tag utasítása nem kötötte, másrészről őt a többi tag az üzletvezetéstől ok nélkül nem mozdíthatta el. 40 Az 1928-as Magánjogi Törvényjavaslat alapján is ehhez fontos okra, különösen az ügyvivő tag súlyos kötelességszegésére, vagy ügyviteli képtelenségére volt szükség. 41 Az üzletvezetésre jogosult tag sem mondhatott le az ügyvitelről lényeges és fontos ok nélkül, mert aki fontos ok nélkül, alkalmatlan időben mondja fel az ügyviteli megbízást, köteles az ebből eredő kárt megtéríteni" 42 A társaság képviseletét idegen személyekre, cégvezetőre vagy kereskedelmi meghatalmazottakra is bízhatták; de legtermészetesebb képviselői a társaságnak maguk a tagok voltak" 43 Kivételesen a képviseletből valamennyi tagot akár ki is zárhatták, ha a társaság képviseletével cégvezetőt vagy kereskedelmi meghatalmazottat bíztak meg. 44 A későbbiekben már annak sem volt akadálya, hogy a képviseletre feljogosított tag a cégvezetővel együttesen jegyezze a céget. 45 A képviselő által megkötött szerződések a társaságot jogosították és kötelezték. Az üzletvezetés és képviselet tehát csak különböző oldala egy és ugyanazon dolognak, nem pedig egymástól olyannyira különböző két dolog, amelynek önállóan belső és külső irányzattal bír" 46 Az ügyvitellel megbízott tag a társaság érdekében kifejtett munkájáért kétség esetén díjazást igényelhetett a többi tagtól FEHÉRVÁRY Jenő: i. m o. 40 K.UNCZ Ödön: Kötelmek személy- és vagyonkapcsolatokból. In: SZLADITS Károly (szerk.) Magyar magánjog. IV kötet. Kötelmi jog különös része. Budapest, Grill Károly Könyvkiadó Vállalata, o. 41 Mtj (1) bek. 42 Mtj (3) bek. 43 KLUPATHY Antal: i. m o. 44 C. 1531/ KUNCZ Ödön: Küzdelem a gazdasági jogért. Budapest, Királyi Magyar Egyetemi Nyomda, o. 46 NAGY Ferenc: i. m o. 47 C. 6094/1925.10 120 Román Róbert Betéti társaság Betéti társaságról akkor beszélhetünk, ha közös cég alatt folytatott kereskedelmi üzletnél a társak közül egy vagy több (kül) tag csak kikötött vagyonbetételével volt felelős, míg egy vagy több (bel) tagot korlátlan és egyetemleges felelősség terhelt. A beltagokra nézve, ha többen voltak, a társaság egyszersmind közkereseti társaságnak is tekinthető volt. A betéti társaságok vonatkozásában a társaság képviseletére jogosított beltagoknak azon törvényszéknél, melynek területén a társaságnak székhelye volt, vagy amely területén a társaság fiókteleppel rendelkezett, cégjegyzéseiket hitelesíttetni, vagy azokat hitelesített alakban bemutatni tartoztak. Üzletvezetési joga a beltagnak, vagy beltagoknak volt, a kültagok ebből ki voltak zárva, és a beltagi intézkedések ellen, mely az üzletvezetéssel volt kapcsolatos, nem tiltakozhattak, illetve a tiltakozásuk ebben a beltagot nem akadályozta. A kültag még akkor is, ha kivételesen a társasági üzletvezetéssel bízták meg, 48 harmadik személyek irányában, mint a társaság tagja nem járhatott el. A társaság külső jogviszonyai terén a betéti társaság részére jogokat és kötelezettségeket a beltagok eljárása keletkeztetett. A társaságnak bíróságok előtti képviselete, és a kézbesítések szabályai vonatkozásában a Kt. visszautal a kkt-k szabályozási rendszerére, mely szerint bírósági képviseletre a képviseletre jogosított bármely tag eljárási joga biztosítva volt, míg a kézbesítések vonatkozásában elegendő volt valamely képviseletre jogosult tag részére azt eszközölni, a joghatálya annak a társaság felé ezzel beállt. Amennyiben a kültag képviseleti jogkörben eljárva jogügyletet kötött, beltagként felelt. Ha a kültag neve a cégnévben szerepelt, a hitelezők irányába a felelőssége a beltagra vonatkozó felelősségi szabályok szerint alakult. Az üzletvezetésre jogosult tagok felelősségének mércéjéül a Kt. a culpa in concretót állította fel, azaz olyan szorgalom és gondosság volt elvárt az üzletvezetőtől, amelyet saját ügyeiben szokott tanúsítani NAGY Ferenc: i. m o. 49 NOCHTA Tibor: Társasági jog. Budapest-Pécs, Dialóg Campus Kiadó, o.11 A kereskedelmi vezetőkre vonatkozó magyar szabályozás történeti áttekintése Olyan ügyletekhez, melyek a társaság üzleti forgalmán túlmentek vagy a társaság céljaihoz nem tartoztak, valamint új tag felvételéhez a kültag hozzájárulása is szükséges volt A részvénytársaságok igazgatósága Az igazgatóság tagjainak jogállása, cégjegyzése és díjazásának szabályai A Kt. definíciója szerint részvénytársaságnak azon társaság tekintetik, mely előre meghatározott, bizonyos számú és egyenértékű (egész vagy hányad) részvényekből álló alaptőkével alakul, s melynél a részvények tulajdonosai csak részvényeik erejéig felelősek" Az rt-k alapítása tekintetében lényegében a nyilvános alapítási rendszert szabályozta a törvény, mely során az alapítók az alapítási tervezetben fenntarthatták maguknak az igazgatósági tagsági jogot. Ilyen esetben a megbízás (kinevezés) legfeljebb három évre szólhatott. Egyébként az igazgatósági tagok megválasztása közgyűlési hatáskörbe tartozott. 51 A későbbiekben jogszabály zárta ki, hogy törvényi kivételtől eltekintve közalkalmazottak vagy köztisztviselők igazgatósági tagok legyenek. Annak viszont nem volt jogi akadálya, hogy az igazgatóság saját tagjai sorából az alapszabályban rögzített tartalommal végrehajtó-bizottságot (igazgatósági végrehajtó-bizottság) bízzon meg feladatainak egy részének ellátásával. 53 Ha a részvénytársaság alapszabályaiban kikötötték, hogy igazgatósági tagul csak helyben lakó részvényes választható, ellenkező közgyűlési választás megsemmisítendő 54 a Kúria álláspontja szerint. Az igazgató kifejezés sem jelentett mindig olyan személyt, aki az igazgatóság tagja volt, mert gyakran az igazgatóság mellett külön igazgató, vezérigazgató is állt alkalmazásban 5. Ezért is nyert a cégeljárások 56 során rögzítést, hogy az igazgatósági tagoknak igazgatókként való megjelölése 50 FEHÉRVÁRY Jenő: i. m o. 51 FEHÉRVÁRY Jenő: i. m o /1933. M.E. rendelet FEHÉRVÁRY Jenő: i. m o. 54 C. 1289/ NAGY Ferenc: i. m o. 56 Budapesti Törvényszék, Cg. 8831/52. szám, 1930.12 122 Román Róbert helyesbítendő, mert ezen elnevezés alatt társasági tisztviselő értendő. Az igazgatóság egy vagy több személyből állhatott, lehetett részvényes, de külső személy is, továbbá külföldi állampolgár és külföldi lakos egyaránt. 57 A cégjegyzékbe az igazgatósági tagokat be kellett jegyeztetni az illetékes törvényszéknél, aláírás-mintájukat vagy ott kellett hitelesíttetni, vagy hiteles alakban benyújtani, ezen kötelezettség a változások esetében is fennálltak. A cégjegyzés az alapszabálynak megfelelő módon akként történt, hogy a cégnévhez saját névaláírásukat csatolták. A Kúria Elvi Határozata 8 értelmében cégjegyzési jogosultság nélkül igazgatósági tag nem volt a cégjegyzékbe bejegyezhető, mert a cégjegyzési jog az igazgatóság egyik tagjától sem vonható el. Nem volt azonban törvényi akadálya annak, hogy az igazgatóhelyettesi címet a cégjegyzékbe bejegyezzék. 59 Az igazgatósági tagok elláthatták tevékenységüket ingyenesen, vagy díjazás ellenében. Az igazgatóság és az igazgatóság tagjaiból alakított igazgatósági szervek díjazását és jutalmait rendszerint csak a közgyűlés állapíthatta meg. 60 Addig, amíg a 844. E. H. nem tesz különbséget aszerint, hogy milyen igazgatósági tagról és milyen természetű díjazásról van szó, addig a későbbi bírói döntések 61 már tartalmazzák e disztinkciók jogosságát és szükségességét. 62 Az igazgatóság kettévált: az ügyvezetésben aktívan részt vevő és az abban részt nem vevő tagok csoportjára. A 844. E. H. azért nem jelenthette tehát az igazgatósági tagok javadalmazásának végérvényes és minden esetre kiterjedő szabályozását, mert nem számolt az igazgatóság többrétegűségével, az igazgatósági tagok heterogenitásával, egymástól lényegesen különböző szerepével, munkakörével és kötelezettségeivel Budapesti Tábla 441/ E. H. 59 C. 2593/ E. H. 61 A 2893/1928. Pk. VI. sz. ítélet megkülönbözteti a külön megbízás vagy a választmányi tagság alapján végzett igazgatósági tagsági tevékenység díjazását. 62 KUNCZ Ödön: i. m o. 63 KUNCZ Ödön: i. m. uo.13 A kereskedelmi vezetőkre vonatkozó magyar szabályozás történeti áttekintése A későbbiekben ezért a bírói gyakorlat 64 közgyűlési hatáskörbe vonja az igazgatósági tag bármilyen jogcímen járó illetményének meghatározását. Azonban, ha az rt. igazgatósági tagja az rt. részére munkát végzett, 65 és a e munka díjazásának megállapítása - a 844. sz. E. H. értelmében - az rt. közgyűlésének hatáskörébe tartozott, de a közgyűlés nem határozott, a bíróság volt hivatott annak az eldöntésére, hogy az igazgatósági tag érdemel-e és milyen díjazást. 66 Az igazgatóság a maga részére nem állapíthatott meg javadalmazást, tehát vidéki tagjait utazási átalányban sem részesíthette. 67 Az egyéb irányú munkavégzés tekintetében a legfőbb bírói fórum szerint pedig a részvénytársaság igazgatósága annak a tagjának, aki akár szolgálati viszony, akár külön megbízás folytán végez a társaság részére valamely teendőt, csak akkor állapíthat meg ellenértéket (fizetést, díjazást, javadalmazást, jutalmat stb.), ha ez a teendő valamely jogszabály rendelkezése, vagy az élet felfogása szerint nem esik az igazgatósági hatáskör, vagy teendők keretébe" Az igazgatósági tagok felelőssége A Kt. az igazgatóságot alapvetően törvényes képviselő szervként fogta fel, belső viszonyait alapvetően nem szabályozta. 6 A képviseleti jogkör túllépése egyetemleges felelősséget rótt az igazgatósági tagokra, csakúgy, mint amikor az alapszabályban rögzítettek ellen vétettek. Ilyenkor a károsultak felé minden ebből eredő kárért egyetemlegesen feleltek még akkor is, ha a törvény vagy az alapszabállyal ellentétes intézkedés közgyűlési határozaton alapult. Károsult lehetett maga a részvénytársaság, bármelyik részvényes és lehetett az rt /1934. P.IV. sz. ítélet. 65 SZENTKUTHY István-TÉRFY Béla: Polgárjogi és büntetőjogi határozatok tára egységes szerkezetben. Budapest, Grill Károly Kiadó Vállalata, o. 66 C. 996/ Budapesti Tábla 1707/ A M. Kir. Kúria jogegységi tanácsának 75. számú polgári döntvénye. 69 SÁRKÖZY Tamás: A társasági és cégjog fejlődésmenete és stratégiai fejlesztési koncepciója. In: SARKÖZY Tamás (szerk.): A rendszerváltozás gazdasági joga. Budapest, MTA Társadalomkutató Központ, o.14 124 Román Róbert Hitelezője. 70 A részvényes az igazgatóság tagjaitól csak azon kár megtérítését követelhette, amely őt magát érte, és ha ez a társaságnak okozott kár része is volt egyben, csak abban az esetben, ha a közgyűlés a keresetet megindítani nem akarta, és a kárt okozó magatartás tevékenység vagy mulasztás a törvénnyel vagy az alapszabállyal ellentétes volt. 71 A részvénytársaság vétkes igazgatósági tagja ellen a károsult részvényes keresettel élhetett közgyűlési határozat nélkül is, saját jogán. Ezt nem befolyásolta, hogy az igazgatóságnak a törvénnyel vagy alapszabállyal ellenkező intézkedése netalán közgyűlési határozaton alapul, és az sem, hogy a közgyűlés az igazgatóságnak a felmentvényt a számadásokra vonatkozóan megadta. 72 Az igazgatóság tagjai az ügyvezetés során és a vezetés ellenőrzésékor a rendes kereskedő fokozottabb gondosságával voltak kötelesek eljárni, ezért akkor is felelősek voltak, ha az igazgatósági ülésen való megjelenésük elmulasztásával a kötelező ellenőrzést nem gyakorolták. 73 A töretlen ítélkezési gyakorlat szerint valamely részvénytársaság igazgatója a saját jogellenes magatartásából eredő kárért a károsult felé abban az esetben is felelősséggel tartozott, ha az a cselekmény a társaság érdekében történt, és ha a károsult kárkövetelését már a részvénytársaság ellen is megkísérelte érvényesíteni. 74 A kereskedelmi törvény azokat az összeférhetetlenségi eseteket, amelyek a részvénytársaság vagy más társaság alkalmazottjainak megválasztásából eredően felmerülhettek, egyáltalán nem szabályozta, amiből következik, hogy a törvény ennek a kérdésnek a szabályozását nem is találta szükségesnek, 75 ezt az alapszabályra bízta, amely szerint az igazgatóság tagjait a közgyűlés bármikor elmozdíthatta, mely eléggé megóvta a részvényesek érdekeit az ilyen esetekből felmerülő sérelmek ellen FEHÉRVÁRY Jenő: i. m o. 71 NAGY Ferenc: i. m o. 72 C. 1351/ C. 5167/ C. 403/ LÁSZLÓ Jenő-SZENDE Péter Pál: i. m o. 76 C. 599/1897. Több megjelenítése
PhD ÉRTEKEZÉS. dr. Román Róbert
PhD ÉRTEKEZÉS dr. Román Róbert MISKOLC 2008 MISKOLCI EGYETEM ÁLLAM-ÉS JOGTUDOMÁNYI KAR DEÁK FERENC ÁLLAM-ÉS JOGTUDOMÁNYI DOKTORI ISKOLA dr. Román Róbert A GAZDASÁGI TÁRSASÁGOK ÉS A SZÖVETKEZETEK VEZETŐIRE Részletesebben JOGI SZEMÉLYEK NEVÉRE FOLYÓSZÁMLÁK MEGNYITÁSÁHOZ SZÜKSÉGES DOKUMENTUMOK - IRÁNYMUTATÓ DOKUMENTUM-JEGYZÉK -
2. számú Melléklet JOGI SZEMÉLYEK NEVÉRE FOLYÓSZÁMLÁK MEGNYITÁSÁHOZ SZÜKSÉGES DOKUMENTUMOK - IRÁNYMUTATÓ DOKUMENTUM-JEGYZÉK - I. ROMÁNIAI JOGI SZEMÉLYEK A. Részvénytársaságok és egyes állami vállalatok Részletesebben A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG
A gazdasági társaságok vezető tisztségviselőinek jogviszonya, biztosítási és járulékfizetési kötelezettsége 2010.05.07. [Gt. 21., 22. (1)-(2) bekezdés, Tbj. 5. (1) bekezdés a) és g) pontja, Eho 3. (1) Részletesebben Jegyzőkönyvi kivonat. 3. napirendi pont: Előterjesztés a Soproni Kommunikációs Központ Kft. létrehozásáról
Tájékoztató közkereseti és betéti társaságokról /forrás:www.magyarország.hu/ A közkereseti és a betéti társaság jellege, fogalma Mindkét társasági forma személyegyesítő jellegű, vagyis a tagok személyes Részletesebben A vezető tisztségviselők felelősségi viszonyai
A vezető tisztségviselők felelősségi viszonyai Dr. Pajor Dávid ügyvéd Ifj. dr. Nemessuri Péter tanácsadó Az előadás tematikája Kik a vezető tisztségviselők? Ügyvezetők, igazgatósági tagok, vezérigazgatók Részletesebben Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
Tájékoztató az Általános Szerződési Feltételek 2011. augusztus elsejei változásáról Tisztelt Ügyfelünk! Tájékoztatjuk Önt, hogy a pénzforgalmi keretszerződés részét képező Általános Szerződési Feltételeink Részletesebben BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6.
Javadalmazási Szabályzat a... Társaság (székhely:... cégjegyzékszám:...) vezető tisztségviselője (ügyvezetője), felügyelő bizottsági tagjai javadalmazása, valamint a jogviszony megszűnése esetére biztosított Részletesebben TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0018
Tisztelt érdeklődő! Ezt a dokumentumot tájékoztatásul tesszük közzé. Célja, hogy Ön előzetesen átlássa a társaság alapításával járó egyes adminisztratív kötelezettségeit. Magyarázó szövegeket az egyes Részletesebben A Jogi és Ügyrendi Bizottság 2012.04.12-i ülésének 4/ napirendi pontja
A Jogi és Ügyrendi Bizottság 2012.04.12-i ülésének 4/ napirendi pontja 4/ Napirendi pont A Sárvár Távhő Kft. ügyvezető igazgatójának megbízása. ELŐTERJESZTÉS a Sárvár TÁVHŐ Kft. ügyvezető igazgatójának Részletesebben Partnerségi információs nap a civil szervezetek előtt álló feladatokról
A jogi személyek általános szabályai az új Ptk.-ban A gazdasági társaságok közös szabályainak kiterjesztése A Könyvben szabályozott jogi személyek tagsággal bíró jogi személyek egyesület gazdasági társaságok Részletesebben Megoldás a gazdasági környezetünk tantárgyhoz készült feladatlaphoz (Vállalkozások alapítása, működtetése és megszűnése témakörben)
Bookline.hu Internetes Kereskedelmi Nyilvánosan Működő Részvénytársaság közgyűlési határozatai A Bookline.hu Internetes Kereskedelmi Nyilvánosan Működő Részvénytársaság (1097 Budapest, Ecseri út 14-16.) Részletesebben Vállalkozási formák, vállalkozások létrehozása
Vállalkozási formák, vállalkozások létrehozása Vállalkozási tevékenység lényege A vállalkozás azt jelenti: - hogy a gazdasági élet szereplője (vállalkozó) - saját vagy idegen tőke (pl:kölcsön) felhasználásával Részletesebben Havasi Ügyvédi lroda lawyer o ce recbtaamvaltkanzlei stwdio legale
Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben Dr. Kovács László Email: kovacs.laszlo@gtk.szie.hu Főbb témakörök 1. Röviden a Ptk. szerkezetéről 2. Átállási határidők - a régiről az Részletesebben Németországi cégalapítás. Előadó: Bokodi Tibor ügyvezető
SYNERGON INFORMATIKAI RENDSZEREKET TERVEZŐ ÉS KIVITELEZŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYÁNAK MÓDOSÍTÁSÁRA VONATKOZÓ HATÁROZAT-TERVEZET A TÁRSASÁG 2005 ÁPRILIS 28 29. - i KÖZGYŰLÉSÉRE A jelen előterjesztésben Részletesebben A pénzügyi vállalkozás vezető állású személyének megválasztása/kinevezése
Büntetőjog Csődjog Ingatlanjog Családjog Munkajog Társasági jog Polgári jog Képviselet közigazgatási eljárásban Követelések, adósságok behajtása Állandó, komplex képviselet Gazdasági társaságok működéséhez Részletesebben SÁFRÁNY FERENC Gazdálkodási ismeretek Szerződéstár
SÁFRÁNY FERENC Gazdálkodási ismeretek Szerződéstár 2 Tartalomjegyzék 1. Közkereseti társaság szerződésmintája... 3. o. 2. Betéti társaság szerződésmintája... 9. o. 3. Korlátolt felelősségű társaság szerződésmintája... Részletesebben Nyilatkozat. Alulírott,...(név) részvényes.... (lakcím/székhely)
Nyilatkozat Alulírott,.....(név) részvényes...... (lakcím/székhely) kijelentem, hogy azon részvényekkel, amelyek vonatkozásában jelen nyilatkozat megtételével egyidejűleg tulajdonjogom részvénykönyvbe Részletesebben Alapszabály. 1. A társaság neve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
CÉGELJÁRÁS CÉGBÍRÓSÁG HELYE A BÍRÓSÁGI SZERVEZETBEN Tvszék, mint cégbíróság 1 2 Cégbíróság feladatai cégbejegyzési (változásbejegyzési) adat)cégjegyzékbe történő bejegyzése, illetve törlése, cégnyilvántartásból Részletesebben Európai részvénytársaság (ERT)
Az alapszabályról szóló rendelet és irányelv a munkavállalói részvételről (2001.10.08 / 3 éves transzpozíció) Miről szól ez az európai jogi forma? Alapítási formák Alapszerkezet Szervek Munkavállalói részvétel Részletesebben Page 1 VÁLLALATGAZDASÁGTAN. Vállalatgazdaságtan. Vállalatgazdaságtan. A vállalkozási formák típusai VÁLLALKOZÁSI FORMÁK
VG Termelésökonómia és enedzsment Tanszék VÁAATGADASÁGTAN VÁAKOÁS FORÁK Tantárgyfelelős/előadó: Prof. Dr. llés B. Csaba egyetemi tanár 2010. A vállalkozás formáját befolyásoló tényezők: ilyen tevékenységet Részletesebben 1, Cégalapítás lépései:
HASZNOS TUDNIVALÓK Tartalom 1, CÉGALAPÍTÁS LÉPÉSEI: 2 2, CÉGMÓDOSÍTÁS 2 3, CÉGBÍRÓSÁG 2 A Fővárosi Bíróság, mint Cégbíróság elérhetőségei: 2 Pest megyei Bíróság, mint Cégbíróság elérhetőségei: 2 4, BUDAPESTI Részletesebben 72/2012.(V.15.) önkormányzati képviselő-testületi határozat: A Jászdózsai Vízmű Kft. javadalmazási szabályzatának módosításáról.
8. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez A ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYMINTÁJA Alapszabály Alulírott alapítók (részvényesek), a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény Részletesebben Vállalkozási ismeretek 14.EA
Tisztelt érdeklődő! Ezt a dokumentumot tájékoztatásul tesszük közzé. Célja, hogy Ön előzetesen átlássa a társaság alapításával járó egyes adminisztratív kötelezettségeit. Magyarázó szövegeket az egyes Részletesebben 12/2014. (II. 28.) KIM rendelet
összefüggő módosításáról és egyéb igazságügyi tárgyú rendeletek módosításáról A civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló 2011. évi CLXXXI. törvény Részletesebben Villamosipari Kereskedők és Gyártók Országos Szakmai Egyesülete SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT. 2001. június 21.
Villamosipari Kereskedők és Gyártók Országos Szakmai Egyesülete SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT 2001. június 21. 2 TARTALOMJEGYZÉK I./ Szervezeti felépítés 1./ Közgyűlés 2./ Elnökség 3./ Munkaszervezet: Részletesebben Milyen jogviszonyban látható el az ügyvezetés 2012-ben?
Milyen jogviszonyban látható el az ügyvezetés 2012-ben? 2012. január 23. 19:52 Forrás: Önadózó Szerző: Dr. Szabó Tibor Kategória: Járulékok A gazdasági társaságok ügyvezető tagjai jogviszonyát érintően Részletesebben A hiteles cégaláírási nyilatkozat vagy az ügyvéd által ellenjegyzett aláírás-minta benyújtásra került.
III. Az egyes társasági formák 1. Közkereseti társaság (8.000) fogalma jellemzői fölhasználhatósága 2. Betéti társaság (120.000) fogalma jellemzői fölhasználhatósága 3. Korlátolt felelősségű társaság (220.000) Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. 1. A társaság elnvezése, székhelye
ALAPÍTÓ OKIRAT (Egységes szerkezet) Az Egységes Szerkezetben átvezetésre kerültek a korlátolt felelősségű társaságnak az alapítástól az egyszemélyes korlátolt felelősségű társasággá történő átalakulásáig Részletesebben b) változásokkal egységes szerkezetbe foglalt alapító okiratát: 1.1. A társaság cégneve:... Zártkörűen Működő Részvénytársaság
Alapító okirat Alulírott alapító (részvényes), a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, szerződésminta alkalmazásával a következők szerint állapítja meg Részletesebben A jog értünk van. Új társasági törvény (2006. évi IV. tv.) Új cégtörvény (2006. évi V. törvény)
A jog értünk van Új társasági törvény (2006. évi IV. tv.) Új cégtörvény (2006. évi V. törvény) Dr. Győri Enikő címzetes vezető tanácsos 2006. 05. 30. 2006. július 1-jétől - új társasági jogi törvény, cégeljárási Részletesebben Alulírott,...(név) részvényes. ... (lakcím/székhely) adóazonosító jel...
Kérjük, a kitöltött nyilatkozatot a következő címre küldje el! Címzett: KELER Zrt. 1075 Budapest, Asbóth u. 9-11. NYILATKOZAT (magánszemélyek részére) Alulírott,........(név) részvényes...... (lakcím/székhely) Részletesebben Vállalkozások alapítása Magyarországon. Vörös Károlyné titkár Zala Megyei Kereskedelmi és Iparkamara
Vállalkozások alapítása Magyarországon Vörös Károlyné titkár Zala Megyei Kereskedelmi és Iparkamara Alapvető jogszabály 2006. évi IV. törvény a Gazdasági Társaságokról és a 2006. évi V. törvény a Cégnyilvánosságról, Részletesebben Vállalkozások 1. Feladatlapok értékelése
Vállalkozások 1. Feladatlapok értékelése Pontozás Osztályozás A.) Vállalkozások általános jellemzői (40 pont) I. A vállalkozások közös jellemzői (25 pont) II. A vállalkozások csoportosítása (15 pont) B.) Részletesebben Állami Nyomda Nyrt. Közgyűlési előterjesztés
Állami Nyomda Nyrt. Közgyűlési előterjesztés Az Állami Nyomda Nyilvánosan Működő Részvénytársaság Rendkívüli közgyűlése Budapest, 2008. december 15. 1 Állami Nyomda Nyrt. Közgyűlési előterjesztés Napirend Részletesebben A KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRS AS ÁG S ZERZŐDÉSMINTÁJA. Társasági szerződés
9. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez AZ EGYSZEMÉLYES ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA Alapító okirat Alulírott alapító (részvényes), a gazdasági társaságokról szóló 2006. Részletesebben A Plotinus Vagyonkezelő Nyilvánosan Működő Részvénytársaság Igazgatótanácsának ügyrendje
A Plotinus Vagyonkezelő Nyilvánosan Működő Részvénytársaság Igazgatótanácsának ügyrendje A Plotinus Vagyonkezelő Nyilvánosan Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: "Társaság") Igazgatótanácsának (a továbbiakban: Részletesebben A Kft. és az Rt. Dr.Kenderes Andrea 2011. Április 9.
A Kft. és az Rt. Dr.Kenderes Andrea 2011. Április 9. Vagyonegyesítő társaságok Korlátolt felelősségű társaság ( Kft.) Részvénytársaság: Nyilvános alapítsású Rt. ( NyRt.) Zártalapítású (ZRt.) Az Rt. lehet: Részletesebben Jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet
Jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet (ideértve egyszemélyes kft. egyszemélyes rt. egyéni cég, egyéni vállalkozó és őstermelőt is) ügyfél nyilatkozata a 2007. évi CXXXVI. Törvény Részletesebben határozati javaslatait részvények és szavazati jogok számára vonatkozó összesítéseket.
A RÉSZVÉNY-ELŐÁLLÍTÁS ELMÉLETI ÉS GYAKORLATI KÉRDÉSEI A RÉSZVÉNY-ELŐÁLLÍTÁS JOGI KÉRDÉSEI ÉS AZ ÚJ PTK. RÉSZVÉNYEKRE VONATKOZÓ ÚJ RENDELKEZÉSEI DR. TOMORI ERIKA CODEX NAPOK 2014 VÁLTOZIK-E AZ ÉRTÉKPAPÍR Részletesebben 1997. évi CLVI. törvény. a közhasznú szervezetekről1
1997. évi CLVI. törvény a közhasznú szervezetekről1 Az Országgyűlés a nem kormányzati és nem haszonelvű szervezetek hazai hagyományainak megőrzése, társadalmi szerepük növelése, közhasznú működésük és Részletesebben Részvénytársaság. A részvénytársaság olyan gazdasági társaság, amely előre meghatározott számú és névértékű
Részvénytársaság A részvénytársaság olyan gazdasági társaság, amely előre meghatározott számú és névértékű részvényekből álló alaptőkével (jegyzett tőkével) alakul. Nyrt.: nyilvánosan működik az a részvénytársaság, Részletesebben Kereskedelmi jog jegyzet. - cégalapítás: ki alapíthat céget és milyen feltételekkel
Kereskedelmi jog jegyzet lap: gazdasági társaságokról szóló törvény 2006.évi IV. törvény. 1. általános rész: minden cégformára egyenlő - cégalapítás: ki alapíthat céget és milyen feltételekkel - általános Részletesebben Tantárgyi tematika - 2015/2016 I. félév
Tantárgyi tematika - 2015/2016 I. félév Tantárgy neve Neptun kódja: Képzés- tagozat: Tantárgy kreditszáma: Tantárgyfelelős: Számonkérési forma: Erős előfeltétel: Gyenge előfeltétel/társfeltétel: Kapcsolódik-e Részletesebben VÉGZÉS. Korlátolt felelosségu társaság. 2/001 Magyar Szárnyak Pilóta Iskola Szolgáltató Korlátolt Felelosségu Társaság
A Gyor-Moson-Sopron Megyei Bíróság mint Cégbíróság. Cg.OS-09-01956S/4 szám VÉGZÉS A Gyor-Moson-Sopron Megyei Bíróság mint Cégbíróság a(z) Magyar Szárnyak Pilóta Iskola Szolgáltató Korlátolt Felelosségu Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK. Előszó 11. 1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről 13
Tartalomjegyzék 3 TARTALOMJEGYZÉK Előszó 11 1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről 13 ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 13 A) A törvény hatálya 13 1. A törvény tárgyi hatálya 14 2. A törvény területi Részletesebben POLGÁRMESTERE. Tárgy: Javaslat a Sashalmi Piac Kft. alapító okiratának módosítására. Tisztelt Képviselő-testület!
n e j l o n BUDAPEST FŐVÁROS XVI. KERÜLETI POLGÁRMESTERE ÖNKORMÁNYZAT Tárgy: Javaslat a Sashalmi Piac Kft. alapító okiratának módosítására Tisztelt Képviselő-testület! A Képviselő-testület 627/2008. (XII. Részletesebben 33 811 02 1000 00 00 Pincér Pincér
A 10/2007 (II. 27.) SzMM rendelettel módosított 1/2006 (II. 17.) OM rendelet Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről alapján. Szakképesítés, Részletesebben MUNKASZERZŐDÉS MÓDOSÍTÁSA (1. számú)
6/2014. (I. 16.) határozat 1. sz. melléklete MUNKASZERZŐDÉS MÓDOSÍTÁSA (1. számú) Melyet megkötöttek egyrészről: a BARCIKA ART Kft. (székhely: 3700 Kazincbarcika, Fő tér 5., képviseletében: Kazincbarcika Részletesebben A KÖZSZOLGÁLATI SZERZŐDÉSES FOGLALKOZATATÁS BEVEZETÉSÉRŐL A KÖZSZFÉRÁBAN. (munkaanyag)
SZOCIÁLIS ÉS MUNKAÜGYI MINISZTÉRIUM A KÖZSZOLGÁLATI SZERZŐDÉSES FOGLALKOZATATÁS BEVEZETÉSÉRŐL A KÖZSZFÉRÁBAN (munkaanyag) Budapest, 2006. november hó 1 A személyi hatály meghatározása a közszolgálatban Részletesebben K I V O N A T. Ercsi Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2015. október 15-én megtartott soron kívüli nyílt ülésének jegyzőkönyvéből
K I V O N A T Ercsi Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2015. október 15-én megtartott soron kívüli nyílt ülésének jegyzőkönyvéből Ercsi Város Önkormányzat Képviselő-testülete az Ercsi Dunakavics Részletesebben TÁRSASÁGI SZERZŐDÉS A TÁRSASÁG CÉGNEVE, SZÉKHELYE, TEVÉKENYSÉGI KÖRE, IDŐTARTAMA
TÁRSASÁGI SZERZŐDÉS Az ÉMOK Észak-magyarországi Oktatási és Közlekedésfejlesztési Korlátolt Felelősségű Társaság létrehozásáról, amelyet a jelen szerződés 5. pontjában megjelölt felek a gazdasági társaságokról Részletesebben Társasági jog. dr. Száldobágyi Zsigmond Csongor www.szaldobagyi.hu
Társasági jog Egy kis történelem 1875. évi XXXVII. törvény a kereskedelmi törvényről 1988. évi VI. törvény a gazdasági társaságokról 1997. évi CXLIV. törvény a gazdasági társaságokról 2006. évi IV. törvény Részletesebben ÜGYFÉL NYILATKOZATA A TÉNYLEGES TULAJDONOSRÓL**
Értékpapír-, és ügyfélszámla vezetéséről szóló számlaszerződéshez kapcsolódó azonosítási adatlap JOGI SZEMÉLYEK ÉS JOGI SZEMÉLYISÉGGEL NEM RENDELKEZŐ GAZDÁLKODÓ SZERVEZETEK RÉSZÉRE Jelen Azonosítási adatlap Részletesebben műszakpótlék szabályozása (140) köztulajdonban álló munkáltató (172-177)
Munkavállalói jogot sért Keresetcsökkenéssel jár Egyéb, munkavállalókra hátrányos Szakszervezeti jogot sért Egyéb kollektív jogot sért Nagyon súlyos munkaviszony jogellenes megszüntetésének jogkövetkezményei Részletesebben A ZUGLÓI ESZKÖZKEZELŐ KORLATOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRATA. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fíóktelepe(i)
A ZUGLÓI ESZKÖZKEZELŐ KORLATOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRATA Alulírott alapító, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény Részletesebben Tantárgyi tematika. 6. hét: A munkaügyi kapcsolatok a részvételi jogok, a szakszervezetek jogai, a kollektív szerződés, a sztrájkjog, a munkaügyi vita
Tantárgyi tematika Tantárgy neve Munkajogi és tb. alapismeretek Neptun kódja: I1:MUJ Képzés- tagozat: Igazságügyi igazgatási képzés levelező tagozat Tantárgy kreditszáma: 8 kredit Tantárgyfelelős: Dr. Részletesebben A csődeljárás. P a t r o c i n i u m. Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar. Kereskedelmi Jogi és Pénzügyi Jogi Tanszék
Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Kereskedelmi Jogi és Pénzügyi Jogi Tanszék B e t h l e n - s o r o z a t Írta: Prof. Dr. Miskolczi Bodnár Péter tanszékvezető, egyetemi tanár Részletesebben 4 A munkaviszony megszűnése és megszüntetése
4 A munkaviszony megszűnése és megszüntetése 4.1 1 4 A munkaviszony megszűnése és megszüntetése Az egyik legradikálisabb munkajogi változás a munkaviszony megszűnését, illetve megszüntetését érinti. Az Részletesebben A gyermektartásdíj hazai megjelenése és. szabályozása napjainkig. Szerző: dr. Miju Anita
A gyermektartásdíj hazai megjelenése és szabályozása napjainkig Szerző: dr. Miju Anita Nyíregyháza, 2016. január 19. Bevezetés Tanulmányomban azt szeretném bemutatni, hogy a gyermektartásdíj magyarországi Részletesebben HÍRLEVÉL. 2012 / 4 Gazdasági társaságokkal kapcsolatos törvények változásai
HÍRLEVÉL 2012 / 4 Gazdasági társaságokkal kapcsolatos törvények változásai 2012 folyamán a gazdasági társaságok működését jelentős mértékben érintő jogszabályi változások lépnek hatályba. Az alábbiakban Részletesebben ügyvezetésnek minősül vezető tisztségviselői Vezető tisztségviselő csak természetes személy lehet a társasággal, testületeivel,
A gazdasági társaságokról szóló 2006. IV szerint nek minősül a társaság irányításával összefüggésben szükséges mindazon döntések meghozatala, amelyek vagy a társasági szerződés alapján nem tartoznak a Részletesebben ELŐTERJESZTÉS a Társaság 2005. április 28-i évi rendes Közgyűlésére
a Társaság 2005. április 28-i évi rendes Közgyűlésére Tárgy: A 2004. üzleti év lezárása, ezen belül az Igazgatóság, a Felügyelő Bizottság, a Könyvvizsgáló jelentései, a mérleg jóváhagyása, döntés a 2004. Részletesebben C/3. MUNKAJOG ÉS TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁSI JOG
C/3. MUNKAJOG ÉS TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁSI JOG TÉTELEK ÉS ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG MUNKAJOG A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.), a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi Részletesebben Módosító javaslat önkormányzati tulajdonú gazdasági társaságokkal kapcsolatos döntések napirendi ponthoz
Budapest Főváros IV. kerület ÚJPEST ÖNKORMÁNYZAT 1041 Budapest, István út 14. 231-3141, Fax.: 231-3151 mszabolcs@ujpest.hu ALPOLGÁRMESTERE www.tuv.com ID 9105075801 Management System ISO 9001:2008 valid Részletesebben POLGÁRMESTERE. Készült a Képviselő-testület 2Q12. június 28-i ülésére Készítette: Dr. Kovács Katalin vagyonhasznosítási referens
BUDAPEST FŐVÁROS XVI. KERÜLETI POLGÁRMESTERE ÖNKORMÁNYZAT Készült a Képviselő-testület 2Q12. június 28-i ülésére Készítette: Dr. Kovács Katalin vagyonhasznosítási referens Tárgy: Javaslat a XVI. kerületi Részletesebben AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA. Alapító okirat
AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA Alapító okirat Alulírott alapító, szerződésminta alkalmazásával, a következők szerint állapítja meg az alábbi korlátolt felelősségű Részletesebben A tervezet előterjesztője
Jelen előterjesztés csak tervezet, amelynek közigazgatási egyeztetése folyamatban van. A minisztériumok közötti egyeztetés során az előterjesztés koncepcionális kérdései is jelentősen módosulhatnak, ezért Részletesebben A gazdasági társaságok
A gazdasági társaságok Gazdasági társaságok (társas vállalkozások): olyan gazdálkodó szervezetek, amelyek üzletszerű gazdasági tevékenységet folytatnak, vagyonukat a tagok bocsájtják a társaság rendelkezésére, Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S
E L Ő T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2004. november 29-i ülésére Tárgy: A Városi Könyvtár és Művelődési Ház intézményvezetői állás pályázat kiírása Előadó Kasper Ágota Részletesebben SZEGEDI KÖZLEKEDÉSI KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT. módosítása
SZEGEDI KÖZLEKEDÉSI KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT módosítása Preambulumába az eddigiek helyébe az alábbi kerül beiktatásra: Az 1997. évi CXLIV. tv. alapján, egyszemélyes korlátolt felelősségű Részletesebben AZ UTÓBBI IDŐSZAK TÖRVÉNYI VÁLTOZÁSAI ÚJ PTK, MT

matches: Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria Bíróság Bíróság


text:
Tájékoztató a csődeljárás helyzetéről
Tisztelt Ügyfeleink, Partnereink! Jelen tájékoztatást 2017. október 2-i hatállyal készíttettem, hogy tájékoztassam Önöket az EASTRON Kereskedelmi és Fejlesztő Ügynökség Korlátolt Felelősségű Társaság csődeljárásának helyzetéről.
Jelen tájékoztatást 2017. október 2-i hatállyal készíttettem, hogy tájékoztassam Önöket az EASTRON Kereskedelmi és Fejlesztő Ügynökség Korlátolt Felelősségű Társaság csődeljárásának helyzetéről.
Amint az ismert, Társaságunk egyik üzletfele a Társaságunk és közte fennálló vállalkozási szerződéstől – álláspontunk szerint jogsértő módon – elállt. A szerződéses összeg jelentős volumene, illetve EU forrásból történő utófinanszírozása miatt, Társaságunk likviditásának fenntartása érdekében nagy összegű projekthitelt vett fel. Az elállás miatt a projekthitel fedezetlenné vált és ezért a teljes projekthitel visszafizetését és a biztosítékok érvényesítését a bank esedékessé tehette.
A kialakult helyzetben, a Társaságunk pénzügyi helyzetének rendezése és a működés fenntarthatósága érdekében, az EASTRON Kft. csődvédelmet kért a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 11. §-a szerint, amely kérelmünknek a Fővárosi Törvényszék 23.Cspk.21/2016/3 számú végzésével helyt adott, a fizetési haladék első szakasza (és egyben a csődvédelem) 2017. március 24-én 0 óra 0 percig tartott.
A csődeljárás folyamata
A cég a törvényi előírásoknak megfelelően 2017.01.19-én megtartotta az első csődtárgyalást. A csődtárgyalásra az EASTRON Kft. „cs.a.” előterjesztette reorganizációs programját és csődegyezségi javaslatát. A tárgyaláson a hitelezők megvitatták az előterjesztett programot, ahhoz kiegészítéseket, javaslatokat tettek és felhívták az adóst – amennyiben azt vállalja –, hogy a javaslatokat a későbbiekben egyeztesse velük és annak eredményét tegye az egyezségi javaslat részévé.
A hitelezői javaslat azt tartalmazta, hogy az előzményekben említett jogszerűtlen elállásból származó bizonytalan követelését az adós kísérelje meg behajtani és az ebből befolyó, bármely mértékű megtérülés – egy a későbbi tárgyalásokon megállapodott hányadát – tegye a hitelezőket illető megtérülés részévé. Az adós vállalta a reorganizációs program és az egyezségi javaslat átdolgozását. A hitelezők a csődtárgyaláson a moratóriumot meghosszabbították 2017. május hónap 8. napjáig.
A második csődtárgyalást a Társaságunk 2017. március 10-re szabályszerűen összehívta, megtartotta. A második csődtárgyaláson a hitelezők az ő javaslataikkal módosított reorganizációs programot és az egyezségi javaslatot tárgyalták meg. A csődtárgyaláson a hitelezők a következő határozatot hozták:
„Az adós csődegyezségi ajánlatát a hitelezők a nem vitatott biztosított hitelezői osztályban 1515 db igen 0 db nem és 0 db tartózkodás mellett (szükséges többség 758 szavazat), míg a nem vitatott nem biztosított hitelezői kategóriában 3171 db igen 209 db nem és 126 db tartózkodás mellett (szükséges többség 2217 szavazat) elfogadták, tehát az a két hitelezői osztályban egyenként a szükséges többséget megkapta, ezzel a csődegyezség létrejött.” Ez a meg nem jelent hitelezőket is beleszámítva 100%-os, illetve 78,80%-os többség.
A második csődtárgyalást követő helyzet
A benyújtott egyezség elbírálása során egy hitelező észrevételeket és kifogásokat nyújtott be a Fővárosi Törvényszékre a hitelezői értekezlet által jóváhagyott csődegyezség ellen, mert véleménye szerint azt az adós jogszabálysértő módon hozta létre, és kérte annak megsemmisítését.
A Fővárosi Törvényszék 9.Cspk.21/2016/25 számú, 2017. május 03-án kelt, de 2017. május 16-án kézhez kapott, végzésével a csődegyezség jóváhagyását elutasította.
A bíróság elutasító végzésben elbírálta a hitelezői kifogást is és megállapította, hogy azok önmagában alaptalanok voltak és nem indokolnák a csődegyezség elutasítását.
Ugyanakkor a bíróság – mérlegelési jogkörében eljárva – úgy döntött, hogy az egyezség azon része, amely a hitelezők kérésére került be az egyezségbe jövőbeni, esetleges többlet megtérülést biztosítva részükre, nem hagyható jóvá. A bíróság megítélése szerint a csődegyezség nem végrehajtható, mivel nincs pontosan meghatározva a később a hitelezők között felosztandó peresítendő követelés összege, az, hogy a hitelezők pontosan milyen összegű követelésükről mondanak le, és nincsenek az egyezségben meghatározva pontos határidők az adós perindítására .
Az adós az elutasító végzés ellen fellebbezést nyújtott be 2017. május hónap 22. napján. A fellebbezés indoka az, hogy az egyezség alapvetően a hitelezők által kért tartalmú szöveg, amelyet ők fogalmaztak, mindazon bizonytalanságok tudatában (gazdasági kockázat) és ismeretében, amelyet a Fővárosi Törvényszék bírói mérlegelés keretében felvet. A hitelezők által is ismert és tudott volt az, hogy jelenlegi szakaszban még nem meghatározható sem az esetlegesen befolyó összeg nagysága, sem a behajtásra legcélszerűbb eljárás (peren kívüli egyezség, mediáció vagy peres eljárás), sem ezek határideje. A benyújtott fellebbezést Társaságunk több hitelezője nyilatkozatával támogatta, melyben megerősítették, hogy a csődegyezség megszavazásakor is tisztában voltak a kielégítésük egy részét kitevő követelés bizonytalan (kétes) voltával, azt, mint ésszerű gazdasági kockázatot elfogadták. Társaság legnagyobb hitelezője, a Budapest Bank Zrt. csődegyezség jóváhagyásának érdekében önálló fellebbezést nyújtott be az elutasító végzés ellen.
Társaságunk közben megkezdte az egyezség végrehajtását. A szerződéstől jogszerűtlenül elálló partnerünkkel folytatott egyezségi tárgyalások időközben eredménytelenül zárultak, így 2017. június 28-án 230.343.916 Ft összegű követelésünk megtérítése iránt pert indítottunk.
A Fővárosi Ítélőtábla a 2017.07.20-án meghozott, 2017.08.02. napján kézbesített 11.Cspkf.44.327/217/4. számú végzésével elutasította a benyújtott fellebbezésünket, a Fővárosi Törvényszék indokait jóváhagyva.
Erre tekintettel a Fővárosi Törvényszék 9.Cspk.21/2016/39. számú végzésével a csődeljárást megszüntetette, egyben úgy döntött, hogy az adóst megillető fizetési haladékot a felszámolást elrendelő jogerős végzés közzétételi napját követő második munkanap 0 óráig meghosszabbítja.
Társaságunk fenntartva, és kiegészítve korábbi fellebbezésében részletesen kifejtett indokait, ismerve a Kúria eddig követett joggyakorlatát, miszerint az adós bizonytalan követelései a csődegyezség tárgyává tehetők, a Fővárosi Ítélőtábla döntése miatt 2017. augusztus hónap 3. napján felülvizsgálati kérelemmel fordult a Kúriához. A felülvizsgálati kérelemben a csődegyezség jóváhagyása mellett, kértük az ügy soron kívüli elbírálását, és a Fővárosi Ítélőtábla végzésének felfüggesztését a kúriai döntés meghozataláig. Tettük ezt azért, mert a hitelezőink magasabb megtérülésre számíthatnak az általuk jóváhagyott csődegyezség alapján, mint a Fővárosi Ítélőtábla kedvezőtlen döntése alapján kötelezően megindítandó felszámolási eljárás során.
A Kúria döntéséig és/vagy a felszámolás jogerejének a beálltáig a Társaságunk a vagyonfelügyelő kontrollja alatt működik és semmilyen olyan lépést nem tesz, amely akár a csőd, akár a felszámolási eljárást veszélyeztetné és/vagy meghiúsítaná.
A Kúria 2017.09.07. napján kézbesített, Gfv.VII.30.527/2017/3. számú végzésével értesítette Társaságunkat, hogy a felülvizsgálati kérelmünket befogadta, azt tárgyaláson kívül 2017 novemberében fogja, a soron kívüliségnek helyt adva, elbírálni.
Az a tény, hogy a Kúria indokainkat figyelembe véve elbírálásra alkalmasnak találta beadványunkat, természetesen nem előlegezi meg a számunkra kedvező döntést, ugyanakkor, hogy az elfogadott kérelem alapján a soron kívüli elbírálás határideje, 2017. év novembere, lehetetlen pénzügyi gazdasági helyzetbe hozza a Társaságunkat. Az eljárás, minden határidőt, formai és tartalmi szabályt betartva immár egy éve húzódik.
A felülvizsgálati kérelem visszavonása
Társaságunk megrendelői döntő részben állami és/vagy EU forrásból gazdálkodó szervezetek vagy ilyen forrásokat felhasználó nagyberuházásokat bonyolító gazdálkodó szervezetek. E projektek jellege, az állami és EU-s szabályok a csőhelyzetet nehezen kezelik, legtöbb esetben kizárják az ilyen eljárás alatt álló gazdálkodókat a szerződéskötésből, vagy a meglevő szerződések fenntartásából.
A függő jogi helyzet elhúzódása miatt megkérdőjeleződik a Társaságunk fennálló szerződéseinek fenntartása, hiszen további két hónap bizonytalanságot teremt azok befejezhetőségét vagy folytatását illetően. Ami a fennálló szerződések további ütemeit vagy a csőd alatt megtárgyalt és előkészített új szerződéseket illeti, azok csúszása azt jelent, hogy műszaki-szakmai előkészítésük átcsúszik a következő 2018-as üzleti évre, amelyet a megrendelőink nem valószínű, hogy el tudnak fogadni, mert ők már kötelezettségben állnak saját megrendelőikkel. A következő év szerződéseit már most meg kellene kötni, a szükséges erőforrások allokálása mellett.
A felülvizsgálati kérelmünk elbírálásának elhúzódására tekintettel Társaságunk pénzügyi likviditását nem képes 2017. év novemberéig megőrizni, így Társaságunk taggyűlése 2017. szeptember 26. napján megtartott taggyűlésén egyhangúlag a felülvizsgálati kérelem visszavonásáról határozott, ezzel megnyitva az utat a felszámolási eljárás megindítása előtt. Ezzel egyidőben felhatalmazta a Társaság ügyvezetőjét, hogy a szükséges mihamarabbi költségminimalizálás érdekében kezdje meg a munkavállalók munkaszerződéseinek megszüntetését is.
A taggyűlési határozatnak megfelelően Társaságunk 2017. szeptember 29. napján a Kúriához benyújtotta felülvizsgálati kérelmének visszavonására irányuló beadványát. A felülvizsgálati eljárás megszüntetését követően várhatóan rövid időn belül a Fővárosi Törvényszék Társaságunkkal szemben a felszámolási eljárást el fogja rendelni. A felszámolás kezdő napja az ezt elrendelő végzés Cégközlönyben történő közzétételének napja lesz. Hitelezőink ezt követően 40 napon belül jelenthetik majd be hitelezői igényüket a végzésben kijelölt felszámolóbiztos részére. A felszámolási eljárás elrendeléséről ügyfeleinket értesíteni fogjuk.
Az előzőekben leírtakat, a köztünk fennálló jó és korrekt partneri viszony keretében elvárható tényszerű tájékoztatás érdekében osztottam meg Önökkel.

matches: bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Erhardt Gábor - A Rákóczi-Aspremont kúria felújítása | Országépítő
Erhardt Gábor – A Rákóczi-Aspremont kúria felújítása
Épületek • 2019. július 26.
Tokaj-Hegyalja, a világörökségi védettségű borvidék 27 településből áll. A szőlőterületek egyötöde Mád település határában fekszik, ami már a XV. századtól vonzotta a szőlőtermelésbe, borkészítésbe fektető főúri, köznemesi és kisnemesi családokat, borkereskedőket. A borértékesítésben lévő gazdasági potenciál magával hozta a présházak, borházak, uradalmi központok változatos építészeti megjelenését, a sokszínű mezővárosi karakter kialakulását.
Mád település, ahogy a múltban, úgy a jelenben is meghatározó szerepet játszik Tokaj-Hegyalján. Településszerkezete példaértékű, épített öröksége az egyik legértékesebb a borvidéken, határában rangosabbnál rangosabb dűlők találhatóak. A tudatos brandépítésnek köszönhetően mára több borászata országos hírű lett. Ezek egyike a főutca utolsó harmadában – az egykor nemzetközi hírű rabbiképző és zsinagóga közvetlen szomszédságában álló – Rákóczi−Aspremont kúria, illetve a benne működő Barta Pince.
Tokaj-Hegyalja szinte minden településének főutcája a Rákóczi nevet viseli, számtalan pincéhez, kúriaépülethez hasonlóan. A névadásnak sokszor annyi „csak” az alapja, hogy a terület a XVII. században valóban a hatalmas Rákóczi-birtok része volt. Bár a mádi Rákóczi−Aspremont-kúria legkorábbi hiteles említése egy 1755-ben kelt vagyonösszeírásban lelhető fel, több hiteles feljegyzés alapján okkal feltételezhetjük, hogy II. Rákóczi Ferenc többször járt a településen és ekkor e házban szállt meg.
A kúria térszervezése, alaprajzi rendszere alapján feltételezhető, hogy volt egy korai, földszintes állapot, amikor is két különálló objektumból állt: egy klasszikus háromosztatú lakóházból és egy hatosztású, egyterű gazdasági épületből.
A mai állapot a két földszintes épület emeletráépítés által történt összekötésével alakult ki a XVIII. század második felében. A két építmény közötti részből egy fedett áthajtó lett, amely középrizalitként kissé kiugrott. Ekkor még az udvar felől faszerkezetű, nyitott, külső feljárója lehetett az emeletnek. Feltehetően valamikor a XVIII. század végén, XIX. század elején alakították ki a belső lépcsőt.
Ezután következett a 20. század eleji jelentős átalakítás, amely erre a házra is erőteljesen rányomta bélyegét – sok környékbeli épülethez hasonlóan – egyfelől szerencsés, másfelől tragikus eredménnyel. Tragikus, mivel többségében elpusztította a barokk homlokzatokat. Esetünkben is csak egy, az udvari oldalra áthelyezett kőkeretes ablak maradt meg az utcai homlokzat eredeti szerkezeteiből. Ugyanakkor szerencsés is, mert ezek a korszerűbb szerkezetek nagyobb eséllyel élték túl a kommunizmus évtizedeinek viszontagságait, illetve nagyobb komfortot eredményeznek a mai felújítások során (a kapcsolt gerébtokos ablakok a barokk egyrétegű szerkezetei helyett).
A kommunizmus évtizedeiben egy helyi család lakta a házat, akik az évszakok adottságai szerint költöztek szobáról szobára. Felújításokat − anyagi források híján − nem nagyon engedhettek meg maguknak, így az épület viszonylagos eredeti állapotában érte meg a rendszerváltozást. Ekkor egy osztrák férfi vette meg a kúriát és két szomszédját, működését a középső, emeletes kőépület elbontásával kezdte.
A jelenlegi tulajdonos Barta család első Tokaj-hegyaljai „ténykedése” a Mádi-medence egyik legértékesebb szőlőterületének, az ún. (Öreg) Király-dűlőnek a megmentése, újratelepítése volt. A királyi termőterülethez királyi épületet kerestek. A Rákóczi-Aspremont kúria megvásárlása előtt számos ingatlant tekintettek meg, mire kialakult a végső konklúzió: sok szép épület van Mádon, de a Rákóczi-kúriához képest egyik sem tűnik megfelelőnek.
A település központjában fekvő, négy telekből álló, mintegy hétezer négyzetméteres, két utcára nyíló ingatlanon a kúria épülete mögött, egy részben elbontott borház állt, amelyből egy boltozott pince is nyílt. Az északi oldalon egy hagyományos, tornácos lakóház szegélyezi a területet.
A tervezési folyamat a kezdetekben igen feszített volt, a felmérés és műemléki kutatás után elsőként a tető felújítása és a falrepedések orvoslása történt meg.
A következő ütem a borászat megépítése volt, hiszen az épületnek be kellett fogadnia az – időközben termőre forduló – szőlő termését és lehetőség szerint minél hamarabb bevételt is kellett termelnie. A borászat kialakítását nagyban segítette, hogy a kúria melletti telekrész üres volt, ahonnan a kúria belső életének megzavarása nélkül lehetett beszállítani a szőlőt. Az erjesztő- és érlelőtér a kúria mögötti melléképület megmaradt részében, egy tizenöt méter hosszú borházban kapott helyet. A kúria felé eső, az előző tulajdonos által elbontott részt visszaépítettük, palackozó és kiszolgáló helyiségek kerültek ide. A két épületrész között egy fedett, teljes szélességében megnyitható tér alakult ki, ahol a szőlőfeldolgozás zajlik. A borházhoz egy földbe süllyesztett, zöldtetős készáruraktár kapcsolódik az északi oldalon, a telken álló támfalak karakterét folytatva.
Az egykori feljárat fakonzolainak fészkeit felhasználva egy kis toldalék épült az udvari oldalon, az egykori külső árnyékszékek helyén.
Az utolsó fázis, az emelet felújítása előtt még megvalósult a szomszéd épület – egy klasszikus parasztház – falusi szálláshellyé alakítása, ami elengedhetetlenül szükséges egy vendégfogadásra is berendezkedő borászat esetén. A tornácos házba három vendégszoba került egy kis konyhával és egy társalgóval, amelyhez fedett terasz kapcsolódik.
A felújítás utolsó felvonására 2015 elején került sor, amikor is kialakult az emelet végleges funkciója. Egy magasan pozícionált borászat, amelynek brandjéhez a Király-dűlő és a Rákóczi−Aspremont-kúria tartozik, feltehetően el tud tartani egy prémium szálláshelyet is, amely számtalan sajátosságával kiemelkedik a borvidék hasonló, minőségi szolgáltatásai közül. Három, egyenként kétszobás apartman készült, igényes fürdőkkel, ami kompromisszumok nélkül elhelyezhető volt a furcsa alaprajzi rendszer ellenére. Közösségi térként egy udvarra néző veranda, egy tágas utcai szalon és egy szivarszoba „maradt”.
Az emeleti termek hangulatát a viszonylag egységes térlefedés határozza meg, a helyiségek többségében csehsüvegboltozat van (a földszinten is). A kutatások értékesebb festéseket csak az emeleten találtak, amelyeket korábban képzetlen segédmunkások tárták fel, s ez műemléki szempontból értékelhetetlen eredményt adott, mivel több réteget mutatott meg egyszerre. Sikerült ebben a töredékességben konzerválni néhány emeleti helyiség mennyezetfestését, ami a vidéki kiskastély hangulatához nagyon jól illeszkedik.
Szöveg: Erhardt Gábor, Fotók: Szántó Tamás
Építtető: Mád Öregház Kft.
Felelős építész tervező: Erhardt Gábor
Generál tervezés: AXIS Építész Iroda Kft.
Tartószerkezet: Nagy Péter † – NADORA Bt., Pataki Zoltán – MEPA Expert Kft.
Épületgépészet: Nágó István – Hunitech Kft., Erhardt Péter – Novoterv Kft.
Belsőépítészet: Bálint Ágnes – Kéttemplom Galéria, Igaz Rita
Falkép-restaurátor művészek: Boromisza Péter és Nemessányi Klára
Mád Öregház Kft.
Bálint Ágnes – Kéttemplom Galéria, Igaz Rita
Nagy Péter † – NADORA Bt., Pataki Zoltán – MEPA Expert Kft.
Nágó István – Hunitech Kft., Erhardt Péter – Novoterv Kft.
Münnich Gábor – Fényesvölgy Kft.
Régészet és falkutatás: Mentényi Klára és Juan Cabello; Falkép-restaurátor művészek: Boromisza Péter és Nemessányi Klára; Nyílászárók restaurálása: Fabók Balázs; Új cserépkályhák: Szebényi Judit

matches: kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria


text:
Az ügyészség továbbítja a vádiratot a bíróságnak, amely közbenső eljárás keretében eldönti, hogy megnyitja-e a főeljárást, azaz sor kerül-e tárgyalásra vagy sem.
Ha a bíróság engedélyezi, hogy a vádirat tárgyalásra kerüljön, a főeljárás bírósági tárgyalással megkezdődik. Ez egy vagy több napot vehet igénybe. Van arra is lehetőség, hogy a vádiratot gyorsított eljárásban mérlegeljék, amelyre külön szabályok vonatkoznak.
Hogyan zajlik le a főtárgyalás?
A bíróság először is megállapítja, kik vannak jelen (az ügyész, Ön és adott esetben a védőügyvédje, valamint a tanúk és a szakértők). A tanúknak ezután a tárgyalótermen kívül kell várakozniuk.
Megkérdezik Öntől a személyes adatait. Meg kell mondania nevét, címét, születési helyét és idejét, állampolgárságát, családi állapotát és foglalkozását. Keresetéről nem kell beszámolnia.
Ezután felolvassák a vádiratot.
Ön kifejtheti a váddal kapcsolatos álláspontját. Erre nem köteles; ha nem akar, nem kell semmit mondania. Esetleges hallgatásából a bíróság nem vonhat le Önre nézve hátrányos következtetéseket. Végül bemutatják a bizonyítékokat, vagyis kikérdezik a tanúkat, meghallgatják a szakértőket, és/vagy felolvassák az iratokat.
A végén az ügyész és adott esetben az Ön védőügyvédje értékeli a bizonyítékokat, és az Ön büntetőjogi felelősségének megállapítását vagy az Ön felmentését kérik.
Az utolsó szó joga önt illeti meg.
A bíróság ezután kihirdeti az ítéletét és annak indokolását.
Hol kerül sor a főtárgyalásra?
A főtárgyalást ott tartják, ahol az ügyész vádat emelt. Erre törvényi szabályozás vonatkozik. A főtárgyalásra gyakran azon a bíróságon kerül sor, amelynek illetékességi területén a bűncselekményt elkövették.
Az adott bűncselekményért várható büntetéstől függ, hogy az eljárást a körzeti bíróság, a tartományi bíróság vagy a tartományi fellebbviteli bíróság folytatja-e le. Ha csak pénzbüntetés vagy legfeljebb kétévi szabadságvesztés várható, akkor körzeti bírósági bíró dönt. Ha két évtől négy évig terjedő szabadságvesztésre lehet számítani, az ügyben három körzeti bírósági bíró dönt, akik között egy hivatásos bíró és két laikus bíró (ülnök) van. Ha több mint négyévi szabadságvesztés várható, akkor az ügyben a tartományi bíróság hoz határozatot, két vagy három hivatásos bíróval és két laikus bíróval. A nemzetbiztonsági ügyeket a – három hivatásos bíróból álló tanácsban eljáró – tartományi fellebbviteli bíróság tárgyalja.
Nyilvános a főtárgyalás?
A főtárgyalás nyilvános. A nyilvánosságot csak kivételes esetekben, például a tanúk védelme érdekében zárják ki.
Megváltoztatható a vád a főtárgyalás során?
A vád a bíróság utasítására kisebb mértékben megváltoztatható. Új vádakat a főtárgyalás során csak kiegészítő vád formájában lehet felhozni. Ezeket az új vádakat azonban csak akkor mérlegelik, ha Ön és a bíróság beleegyezik ebbe.
Mi történik, ha a főeljárás során bűnösnek vallom magam egyes vádpontokban vagy minden vádpontban?
A beismerés nem vet véget az eljárásnak. A bíróság azonban dönthet úgy, hogy egyes bizonyítékokat nem vizsgál meg, ha úgy véli, hogy az Ön beismerése megbízható, például ha azt alátámasztják a már megvizsgált bizonyítékok. Beismerése esetén a bíróság enyhítheti a büntetést. Meghatározott feltételek fennállása esetén beismerése lehet vádalku része. Ez befolyásolja a büntetés mértékét, de azt nem, hogy Önt bűnösnek nyilvánítják-e vagy sem.
Milyen jogaim vannak a főtárgyalás során?
Főszabály szerint jelen kell lennie a főtárgyaláson. Ha nem mentették fel a jelenlét kötelezettsége alól, de nem jelenik meg, a főtárgyalást felfüggesztik, és elfogatóparancsot adhatnak ki Ön ellen. Kivételt képez, ha a főeljárás rövidített eljárás része.
Ha nem beszéli elég jól a nyelvet, a bíróság tolmácsot rendel ki, aki a főtárgyalás során minden jelentős eseményt és nyilatkozatot lefordít Önnek.
Önt képviselheti védőügyvéd. Egyes esetekben kötelező az ügyvédi képviselet. Ha ezekben az esetekben nem választ ügyvédet, a bíróság kirendelt védőt nevez ki.
Ha Ön ellen szóló bizonyítékot mutatnak be, nyilatkozhat a bizonyítékkal kapcsolatban. Kifogást emelhet minden olyan bizonyíték bemutatása és figyelembevétele ellen, amelyet Ön jogellenesnek tart.
Kérheti azt is, hogy terjesszenek elő további bizonyítékokat. Beszerezhet saját bizonyítékokat is, azonban nem rendelkezik a rendőrségéhez hasonló jogkörökkel. Például nem végezhet telefonlehallgatást, és nem nyújthat be felvételeket bizonyítékként.
Felkérhet tanúkat, hogy számoljanak be az általuk észleltekről, és gondoskodhat a bíróság előtti megjelenésükről. Figyelemmel kell azonban lennie arra, hogy a tanúk kötelesek igazat mondani a bíróság előtt.
A tanúkat először a bíróság, majd az ügyész kérdezi ki. Ezután ügyvédje és Ön is intézhet hozzájuk kérdéseket.
Főszabály szerint felolvassák az Ön bűnügyi előéletére vonatkozó adatok kivonatát. Ha korábban már elítélték a jelenlegi eljárás szerinti bűncselekményhez hasonló bűncselekményért, a korábbi ítélet is felolvasható. A bűnügyi nyilvántartás nem tartalmazza a más tagállamban korábban hozott, büntetőjogi felelősséget megállapító ítéleteket. Ha azonban a bíróságnak más módon tudomására jutott egyéb korábbi, büntetőjogi felelősséget megállapító ítélet, akkor azt figyelembe veheti a főtárgyalás során.
Mi történik a főtárgyalás végén?
A főeljárás ítélethozatallal végződik, vagy az eljárás felfüggeszthető, illetve megszüntethető.
Az esetek többségében a főtárgyalás ítélethozatallal zárul. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján a bíróság elítéli vagy felmenti Önt. A büntetés lehet pénzbüntetés vagy szabadságvesztés. Ezenkívül törvényileg szabályozott, konkrét esetekben elrendelhetők olyan intézkedések, mint a kényszergyógykezelés, kábítószer-rehabilitációs központba küldés vagy megelőző jellegű fogva tartás. Ide tartozik a járművezetői engedély bevonása is. Mellékbüntetésként a bíróság járművezetéstől való eltiltást is kiszabhat.
A pénzbüntetést bizonyos számú „napi tételben” számítják (például 50 napi tételben meghatározva, ahol egy napi tétel 15 EUR). A napi tétel mindig az ön havi jövedelmének egyharmincad része. A pénzbüntetést akár le is dolgozhatja. Ha nem fizeti meg és nem dolgozza le a pénzbüntetést, napi tételenként egy napra büntetés-végrehajtási intézetbe kell vonulnia. Ha legfeljebb 180 napi tételnyi pénzbüntetéssel sújtják, a büntetést meghatározott feltételek teljesülése esetén fel lehet függeszteni. Ekkor Ön megrovásban részesül, és csak akkor kell megfizetnie a büntetést, ha az ítélet kiszabása után ismét bűncselekményt követ el, vagy egyébként megszegi a bíróság bármely utasítását.
A legfeljebb kétévi szabadságvesztés próbaidőre felfüggeszthető. Ha nem tartja be a próbaidő feltételeit, a büntetés végrehajtható.
A büntetés mellett egyéb intézkedések és mellékbüntetések is elrendelhetők.
Milyen szerepe van a sértettnek a főtárgyalás során?
Az esetek többségében a sértett fontos tanú, és ebben a minőségében hallgatják meg.
Bizonyos bűncselekmények sértettjei aktívan is részt vehetnek a főeljárásban, ha jogosultak a magánfélként való részvételre. Magánfélként a sértett – személyesen vagy ügyvédje útján – kérdéseket tehet fel vagy bizonyítási indítványt terjeszthet elő. A főtárgyalás végén a sértett vagy a sértett ügyvédje végső nyilatkozatot tesz, amelyben egy bizonyos büntetés kiszabását kéri.
A főtárgyalást a büntetőeljárási törvénykönyv és a bíróságok szervezetéről szóló törvény szabályozza.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
CSONGRÁD MEGYEI BIRÓSÁG Pk.60.21o/1993/4. szám
A Csongrád Megyei Biróság a Magyar Tai-Jitsu Szövetség kérelmezőnek társadalmi szervezet nyilvántartásba vétele iránti Ugyében meghozta a következő
A megyei bíróság a"MAGYAR TAI-JITSU SZÖVETSÉG"társadalmi szervezetet 832. sorszám alatt nyilvántartásba veszi.
Szeged, Zágon u. 58.
A szervezet képviseletére jogosult:
KOCSIS ISTVÁN elnök Budapest,Sárbogárdi u. 10 alatti lakos.
MEZEY KÁROLY titkár Szeged,Sándor u.28/b.szám alatti lakos.
A végzés ellen a kézhez vételt követő 15 nap alatt 3 példányos fellebbezéssel lehet élni a Legfelsőbb Bírósághoz. A fellebbezést a megyei bíróságnál kell benyújtani.
A kérelmező kérte társadalmi szervezetként történő nyilvántartásba vételét. Az 1989. évi II.tv. 2. és 3. §-ában foglaltakna eleget tett, ezért a megyei biróság ugyanezen törvény 15. § II bekezdés alapján a társadalmi szervezetet nyilvántartásba vett
Szeged, 1993. december 20.
Dr.Rakita Zsuzsanna sk. megyei biró
CSONGRÁD MEGYEI BÍRÓSÁG Pk. 60.210/1993/10. szám
A Csongrád Megyei Bíróság a dr. Györy András ügyvéd (6720 Szeged, Széchenyi tér 5.) által képviselt "MAGYAR TAI-JITSU SZÖVETSÉG" társadalmi szervezet nyilvántartásba vétele .iránti ügyében meghozta a következő
A. megyei bíróság a 832. sorszám alatt nyilvántartásba vett "MAGYAR TAl-JITSU SZÖVETSÉG" társadalmi szervezetet közhasznú szervezetté minősíti.
A közhasznúság kezdete:
A jelen végzés jogerőre emelkedésének napja.
Az átszámozás miatt megváltozott, az új cím helyesen: 6757 Szeged, Zágon u. 64. szám .
A végzés ellen a kézbesítéstől számított 15 nap alatt a Legfelső bírósághoz címzett, és a Csongrád Megyei Bíróságnál írásban 3 példányban benyújtandó fellebbezésnek van helye.
A MAGYAR TAI-JITSU SZÖVETSÉG társadalmi szervezet kérte közhasznú szervezetté történő minősítését. Erre vonatkozóan csatolta a 2002. február 26-án megtartott közgyűlésről készült jegyzőkönyvet, jelenléti ívet, és a módosított alapszabályt. Figyelemmel arra, hogy a módosított alapszabály megfelel a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CL VI. tv rendelkezéseinek, ezért a megyei bíróság a társadalmi szervezetet közhasznú szervezetté nyilvánította. Ezzel egyidejűleg a megyei bíróság figyelemmel arra, hogy a számozás következtében az egyesület székhelyének címe is változott, e körülményt is a nyilvántartáson átvezette,
Szeged, 2002. április 09.
Rózsáné dr. Markó Zsuzsanna sk. megyei bíró
Szövetségünk közhasznúvá nyilvánításával lehetőségünk nyílik a jövedelemadó 1%-os felajánlásának elfogadására. Azok számára, akik rendezvényeinket és tevékenységünket támogatni kívánják, adószámunk a következő: 18452419-1-06

matches: bíróság BÍRÓSÁG Bíróság bíróság bíróság bíróság