text:
visz a víz sodor: Kisértet járja be Európát a szabadkőműves migráns kisértete
Kisértet járja be Európát a szabadkőműves migráns kisértete
Kisértet járja be Európát a
szabadkőműves mígráns kísértete
Vasárnap szabadul a börtönből a Sukoró-ügy fővádlottja, Tátrai Miklós
A PestiSrácok.hu információi szerint vasárnap szabadul a börtönből a Sukoró-ügy miatt tavaly júniusban három évre ítélt Tátrai Miklós. A Magyar Nemzeti Vagyonkezelő (MNV) Zrt. egykori vezetője reintegrációs őrizetbe kerül, azaz a fennmaradó büntetését otthonában töltheti le. A Sukoró-botrányban sokáig az a Gyurcsány Ferenc is gyanúsított volt, aki később elismerte, Tátraiék helyette vonultak börtönbe.
Vasárnap elhagyhatja a Veszprém Megyei Büntetés-végrehajtási Intézetet Tátrai Miklós, a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő (MNV) Zrt. egykori vezetője, miután a bíróság döntésének köszönhetően reintegrációs őrizetbe kerül – tudta meg a PestiSrácok.hu. Ez a tíz hónapos kedvezmény azt jelenti, hogy a tavaly augusztus óta börtönben ülő volt MNV-vezér nyomkövetővel, otthon töltheti le a maradék büntetését (Tátrai feltételesen jövő május elsején szabadult volna).
A Sukoró-ügyben tavaly júniusban ítélte jogerősen három év börtönbüntetésre és három év közügyektől eltiltásra különösen nagy vagyoni hátrányt okozó hűtlen kezelés kísérlete miatt Tátrai Miklóst a Kúria. A másodrendű vádlott Császy Zsolt két év hat hónap börtönt kapott (ő áprilisban megkapta ugyanezt a kedvezményt). A Sukoró-ügy lényege, hogy még a Gyurcsány-kormány idején, 2008. július 30-án Joav Blum izraeli-magyar üzletember csereszerződést kötött az állam képviseletében eljáró Magyar Nemzeti Vagyonkezelővel (MNV). Blum egy befektetőcsoportot képviselt, amely King’s City névvel kaszinóvárost akart építeni a Velencei-tó partjára, Sukoró területén. A megállapodás szerint az állam tulajdonában lévő sukorói telkeket cserélték volna el Joav Blum pilisi és albertirsai ingatlanjaival. Ha a telekcsere megvalósul, a vád és az ítélet szerint 1,2 milliárd forintos kár érte volna a magyar államot.
Gyurcsány Ferenc is érintettje volt a Sukoró-ügynek, de vádat végül nem emeltek ellene. Fotó: Horváth Péter Gyula / PestiSrácok.hu
GYURCSÁNY IS GYANÚSÍTOTT VOLT, DE MEGÚSZTA
A 2009. áprilisában indult büntetőügyben korábban nemcsak Tátraiék, hanem Gyurcsány felelősségét is vizsgálta a Központi Nyomozó Főügyészség (KNYF). Az ügyészek érdeklődését a nyomozás során ugyanis felkeltették annak a találkozónak a részletei, amelyet 2008. május 21-én tartottak a Parlament Nándorfehérvári termében. A Gyurcsány-kormány tagjai itt találkoztak a befektetői csoport képviselőivel, akik itt közölték, hogy telekcserével szeretnének hozzájutni a beruházás megvalósításához szükséges földterülethez. Gyurcsány Ferenc volt miniszterelnök ellen 2009. október 6-án tett feljelentést Schiffer András, az LMP frakcióvezetője, majd a legfőbb ügyész 2011. áprilisában kérte ki a DK jelenlegi elnökének mentelmi jogát, amit az Országgyűlés néhány hónappal később fel is függesztett. Gyurcsányt végül nem a Schiffer által kifogásolt jogszabálysértések, hanem a telekcserével összefüggésben, hivatali visszaélés bűntette miatt 2011. október 3-án hallgatta ki gyanúsítottként a Központi Nyomozó Főügyészség (KNYF). Vádlott végül nem lett a volt miniszterelnökből, mert az ügyészség 2012 júliusában megszüntette ellene az eljárást azzal a magyarázattal, hogy „nem lehetett egyértelműen bizonyítani a volt miniszterelnök szerepét a telekcseréről hozott döntésben”, így Gyurcsány megúszta a felelősségre vonást, ám a volt kormányfő később bevallotta, hogy Tátrai és Császy helyette vonultak börtönbe.
TÁTRAI KONCEPCIÓS ELJÁRÁSRÓL BESZÉLT
Gyurcsány szerepével kapcsolatban öt éve egy interjúban a PestiSrácok.hu is faggatta Tátrai Miklóst, aki cáfolta, hogy a volt miniszterelnök közvetlenül utasította őt a telekcsere végrehajtására. A DK vezetőjére azért vetült egyébként a gyanú árnyéka, mert a nyomozás során előkerült egy email, amit az egykori MNV-vezér írt Bajnai Gordon akkori főtanácsadójának, Winkler Gyulának. A levélváltás során Tátrai hivatkozik egy parlamenti emlékeztetőre, „amivel a miniszterelnök rendelte el a csereügyletet”. Ami ennél is érdekesebb, hogy Tátrai korábban a blogján, illetve az interjúban is beszélt arról, hogy Gyurcsány belső ellenzéke ezt az eljárást kiváló lehetőségnek látta a volt kormányfő „kiiktatására”, azaz a Sukoró-ügy volt MSZP-s nagykutyáknak az érdekét is szolgálta. Tátrai az interjúban megemlítette még, hogy annak ellenére is koncepciós eljárásnak tartja a Sukoró-ügyet, hogy a nyomozás még a Bajnai-kormány idején indult.
https://www.youtube.com/watch?v=xL6CHAMYrsM
Kapitulálni fog a német rendőrség a migránsbűnözőkkel és a muszlim szélsőségesekkel folytatott harcában, polgárháborús helyzet alakulhat ki egész Nyugat-Európában, hiszen belátható időn belül többségbe kerülnek az iszlám követői – hangzott el Udo Ulfkotte és Stefan Schubert Határtalan bűnözés című oknyomozó kötete magyar kiadásának bemutatóján, amelyen Bayer Zsolt publicista és Földi László, a polgári hírszerzés volt műveleti igazgatója vitatta meg a könyv megállapításait. A Revolution 56 Szabadságharcos Sörözőben tartott fórumon Bayer Zsolt a tavaly elhunyt Ulfkottéről elmondta: ő a mi közösségeinket rádöbbentette a valóságra, míg a másik oldal folyamatosan diszkreditálni, betiltani próbálta a szerzőt a “szólásszabadság” nagyobb dicsőségére. Földi László megjegyezte: bár eddig is kimondtuk, hogy invázió folyik, ami polgárháborúhoz vezethet, a migránsbűnözésről szóló, hivatkozásokkal bőségesen alátámasztott tényfeltáró könyvet olvasva rádöbbent, eddig “mennyire szoftosan fogalmaztunk.” A Szarvas Szilveszter által vezetett vita résztvevői megállapították: Magyarország és az egykori vasfüggöny keleti oldalán élő népek még nem veszítették el képességüket az önvédelemre, az egykori Európa ezért itt él majd tovább. A magyarul portálunk által kiadott könyv megvásárolható a PestiSrácok,hu internetes boltjában. Nézze meg a bemutatóról készült videónkat!
“Egyelőre csak szikrái vannak a nyugat-európai társadalmak lázadásainak a tömeges migráció miatt, de bármikor elfajulhat a helyzet” – idézi az Origo.hu részletes méltatása Bayer Zsolt publicistát Udo Ulfkotte és Stefan Schubert kötetének magyarországi bemutatójáról. Bayer arról is beszélt, hogy “Párizs és Berlin elveszett, Európa lelke ma már Közép-Európában található”. AZ ORIGO.HU, a MAGYAR IDŐK, az ECHO TV és az M1 AKTUÁLIS BESZÁMOLÓI, INTERJÚI IDE KATTINTVA OLVASHATÓK!
A sajtóbemutatóra az Revolution 56 Szabadságharcos Sörözőben került sor Budán, a Bem rakpart 53-ban – Fotó: Horváth Péter Gyula/PS
Ha a nyugati országok vezetői, valamint a mainstream média továbbra is bűnsegédként lép fel ebben a folyamatban, akkor még az önvédelem is lehetetlenné válik”
– fogalmazott a közismert publicista, műsorvezető. Hozzátette, Németországban ma is hatszázezer olyan migráns tartózkodik, aki nem kapott rá engedélyt a hatóságoktól, mégsem toloncolják ki őket az országból. Azért nem, mert egész egyszerűen képtelenek rá.
Földi László szerint olyan kultúrkülönbségek adódnak a két rendszerben, hogy csak egyféle kifutása lehet a konfliktusnak: az egyik közösség kénytelen lesz minden fenntartás nélkül integrálódni a másikba. Bayer hozzátette: nem kérdés, hogy a hetvenvalahány féle “gender”, azaz társadalmi nem szerint elkülönülő, szaporodni képtelen nyugati fehér ember fogja feltenni a kezét.
Ma Európa pontosan ugyanott van kettéválasztva, ahol annak idején a fal kettévágta. Van egy nyugati és egy keleti fele. S bár fal már nincs, de az egykori fal mentén ma is két világ van. Míg a nyugati fele a második világháború után olyan jólétben élhetett, amelyről ember soha nem is álmodhatott, éppen ennek a jólétnek következtében nem csak a fajfenntartási ösztönét vesztette el, de az önfenntartási ösztönét is.”
https://www.youtube.com/watch?v=pOz_hIINQCM
https://www.youtube.com/watch?v=KXxBGZCWWXM
https://www.youtube.com/watch?v=RRb-nmEGPio
Ki adta el Európát az Iszlámnak és mennyiért? - Dr. Drábik János, Jakab István
https://www.youtube.com/watch?v=rbUc1XpdtkA
A kormányt vezénylő láthatatlan „háttérkarmester” - Dr. Drábik János, Jakab István
https://www.youtube.com/watch?v=d54IN0nPmSg
Ruszkik vissza - Drábik János, Jakab István
A Stonewall-lázadás után az aktivistáknak új kifejezést kellett keresniük önmaguk meghatározására, illetve mozgalmuk leírására a homoszexuális fogalom helyett. De miért is nem felelt meg egy tűpontos meghatározás, amely bevezetése egyébként a jóval degradálóbb – például szodómia – kifejezések hétköznapi használatát kívánta kiváltani? Mivel a homo a szóösszetételben nem az ember jelentésű latin szóból ered, hanem az azonost jelentő homosz görög szóból, így aligha lett volna eladható valamiféle általános emberi tulajdonság meghatározásaként, hiszen a szóösszetétel az azonos nemű emberek közti szexuális vonzalmat takarja. Ezért született meg a gay (vidám, könnyed, a magyar nyelvbe az eltérő primer jelentésű, de szintén pozitív alaptartalmú „meleg” szóval honosítva) elnevezés, amely több szempontból is telitalálatnak bizonyult – rövid, változatosan képezhető, pozitív alapjelentésű, ráadásul a huszadik században már kialakult egy frivolabb értelme is, amelyet a húszas évektől a hedonista, de nem homoszexuális nagyvilági életstílusra vonatkoztattak. A fogalommal azonban – ironikus, s egyben kirekesztő módon – kizárólag az egymás iránti vonzalmat szabadon választó, felnőtt férfiakat azonosították, amellett sikerrel húzták rá egyéb deviáns, általánosan elítélt, sőt a világ számos pontján büntetőjogba ütköző cselekmények elkövetőire is, például a kisfiúkat zaklató pedofil férfiakra. Végül pedig a gay szócskához hozzákapcsolták a rightsfogalmat (gay rights – melegjogok), elérve ezzel, hogy a politikusok kénytelenek legyenek felvállalni az ügyet; a közvélemény defenzívába kényszerült, mégis, ki akart volna bigottá, diszkriminatívvá válni azáltal, hogy korlátozni kívánja más emberek jogait?
Nem olyanok, mint mi
A „melegek olyanok, mint mi, hiszen mindenki más, te is, én is” – hirdeti a meleglobbi, ám ez a roppant hangzatos szlogen nem egészen állja ki a realitás próbáját, mivel a meleg férfiak minden szempontból önpusztítóbb életet élnek, fizikailag és mentálisan is rosszabbak az életkilátásaik, mint heteroszexuális társaiknak. Az Amerikai Járványügyi Központ (CDC) adatai szerint
„az anális szex, amelyet a homoszexuális férfiak 90 százaléka gyakorol, a legkockázatosabb nemi érintkezési forma”.
A fertőzéseknek leginkább kitett testrészek – a száj és a végbél – szexuális célból történő igénybevételét még kockázatosabbá teszi a népszerű síkosító szerek használata, amelyek növelik a traumás hámsérülések és a fertőzések veszélyét. De a homoszexuális életmód más negatív egészségügyi kockázatokkal is jár, a leszbikusok például elhízottabbak, mint az átlagpopuláció, éppen ezért jobban ki vannak téve az egészségkárosodásnak – állapította meg az Amerikai Közegészségügyi Társaság (APHA) 2007-ben készült felmérése. A csak erre a társadalmi csoportra szignifikánsan jellemző túlsúlyosság okát a szakemberek részben a leszbikusok hátterében szintén túlreprezentált gyerekkori, illetve serdülőkori szexuális traumáknak tulajdonítják. A gyerekkori abúzus egyébként számos esetben jelentős mértékben hozzájárul a felnőttkori homoszexualitás kialakulásához, ami cáfolja azt az LMBTQ-dogmát, miszerint a melegek melegként is születnek meg. A homoszexualitásért állítólag felelős gént egyébként a mai napig nem sikerült megtalálni, az ezzel kapcsolatos hangzatos bejelentések nem állták ki a tudományosság próbáját.
De további súlyos egészségügyi hátrányok is kapcsolódnak a meleg életformához: a liberális mintaállamnak tartott Kanadában az LMBTQ-emberek mentális állapota rosszabb az átlaglakosságénál, amint azt a kanadai Közegészségügyi Informatikai Intézet 2007 és 2012 között végzett felmérése kimutatta, egy másik liberális bezzegországban, Svédországban pedig nagyobb a melegházasságban élők között az öngyilkosság aránya, mint a házasságban élő heteroszexuálisoknál. A melegközösségen belül szignifikánsan magasabb a droghasználat, ami tovább fokozza a HIV-fertőzés kockázatát, és köreikben pusztító méreteket ölt a magányosság is. Végül pedig a gyakorlatban messze nem igazolódik vissza az a szirupos szlogen sem, amely szerint „a szerelemnek nincs neme”, miután az azonos nemű párok között aránytalanul magasabb a promiszkuitás, és ezzel szemben még a melegházasság sem nyújt védelmet.
Szeress, különben megbánod!
Erik Holland A homoszexualitás természete című könyv szerzője úgy látja, a homoszexuálisok annyira gátlástalanná váltak a címkézésben, hogy szerintük már
„az is homofób, aki megkérdőjelezi azt, hogy ők valakit homofóbnak neveznek. Szintén homofóbnak fogható fel, ha valaki tényszerű statisztikákat idéz a homoszexualitás és az AIDS közötti összefüggésekről.”
Vernon A. Wall pro-homoszexuális szerző szerint pedig
„még a homoszexualitás elfogadása is felfogható homofóbiának, mert ha valaki a homoszexualitás elfogadásáról beszél, azzal arra utal, hogy van valami a homoszexualitással kapcsolatban, amit szükséges elfogadni.”
Mára egyértelművé vált, hogy a meleglobbi támogatói különleges jogokat keresnek a homoszexuálisok, illetve az LMBTQ-közösség számára, olyan jogokat, amelyekkel más emberek nem rendelkeznek, például a kritikától való mentességet. Ha ugyanis bárki kritikát gyakorol irányukba, azt a kritika tartalmától függetlenül gyűlöletbeszéddel vádolják. Az ilyen különleges jogok végső soron és szükségszerűen a szélesebb társadalom jogait terhelik, így a homoszexuális propaganda akadályozza, vagy teljes mértékben gátolja a szólás szabadságát.
Ezt támasztja alá Nicholas Cummings pszichológus, az Amerikai Pszichológiai Szövetség (APA) egykori elnökének megjegyzése, amely szerint
„A homofóbia mint megfélemlítés az egyik legelterjedtebb technika, amely mindenkit elhallgattat, aki nem ért egyet a meleg aktivisták propagandájával.”
És hogy a gyakorlatban mit jelent mindez? Az LMBTQ-terror egyik szignifikáns példája az Airbnb közösségi vállalása, amelyet 2016. november 1-je után vendégként és lakáskiadóként is kötelező elfogadniuk a felhasználóknak.
A közel kétmillió szállásadót tömörítő hálózaton a „homofóbok” mellett törléssel szankcionálják a „rasszistának” vagy „idegengyűlölőnek” talált lakástulajdonosokat is. És hogy ki homofób? Hát az, akire ők rásütik e bélyeget! Érdemes még megjegyezni, hogy a mellékelt 32 oldalas háttértanulmány alapján a „tisztelet” nemcsak azt jelenti, hogy egy Airbnb-partner nem utasíthat el hitbeli vagy személyes meggyőződésével ütköző értékrendű ügyfeleket, hanem azt is, hogy saját ingatlanában köteles „egyenlő” vendégszeretetet mutatni feléjük. A rendelkezés pedig mind a 191 érintett államban, így Magyarországon is érvényes, azaz ha valaki nem kíván szobát kiadni egy zavarba ejtő megjelenésű transzvesztitának, vagy épp egy számára nem túl bizalomgerjesztő afrikai úriembernek, az minden valószínűség szerint elbúcsúzhat Airbnb tagságától. Ha pedig két ajánlat közül nem a homoszexuálisét választotta, csak mert a másik fél egyszerűen szimpatikusabb volt, nos, a tulaj abban az esetben is biztos lehet benne, ahogy Magyarországot antiszemita vád érte a Soros-kampány kapcsán, úgy ő is megkapja majd a homofóbia bélyegét, s ezzel együtt a kizárást. Természetesen kizárólag az egyenlőség jegyében.
Az abortusz legelszántabb támogatása szintén ékes példája annak, miért is okoz társadalmi immoralitást a melegpropaganda. Bár a homoszexuálisoknak nyilvánvalóan nincsenek „nem kívánt terhességeik”, mégis a választás mellett állást foglaló utcai aktivisták jelentős része homoszexuális. Vajon miért van ez így? Nos, a meleg aktivisták pontosan tisztában vannak azzal, hogy a „szexuális szabadságuk” mint „társadalmi norma” megőrzéséhez védelmezniük kell más emberek jogát a meg nem született életek kioltására. Ha a nők elveszítenék az abortuszhoz való jogukat, akkor a lakosság nagy részében a hangsúly az önmegvalósításról elkerülhetetlenül a családi felelősségvállalásra tolódna át, és ez az egész kultúrát megváltoztatná. Miután egy nő a félelem és/vagy az önzés miatt úgy döntött, hogy megöli a magzatát, aligha érzi úgy, hogy másokat kritizálhat. Egy magzat megölése a nőket és a férfiakat morálisan egyaránt kompromittálja, így kevésbé hajlamosak szót emelni az ellen, ha mások is immorális cselekedeteket követnek el, de biztosítja azt is, hogy egy nő az abortuszt követően esetleg végleg a szexuális szabadságot választja majd a család helyett.
Szexuális deviancia mint érdem?
Matt Barber, a meleglobbi egyik ellenzője így vélekedik:
„A homoszexuális aktivisták azt követelik, hogy a társadalom egésze a homoszexuális viselkedést ne csak tolerálja, hanem ünnepelje.”
Bár a meleglobbi aktivistái még ma is az elfogadás és a tolerancia hamis retorikáját harsogják, de valójában jóval többről van itt szó – a melegeket ünnepelni kell, az LMBTQ-közösségeket kitüntetett figyelemmel és elismeréssel kell kezelniük a nyugati társadalmaknak pusztán csak azért, mert nem heteroszexuálisok. Itt fontos kiemelni, hogy a mainstream liberális politika nem győzi kiszolgálni e lobbi igényeit. 2009 és 2016 között Barack Obama elnök minden évben kiadott egy nyilatkozatot, amely szerint a júniust az LMBT-büszkeség hónapjaként ismeri el és ennek keretében a Fehér Ház számos, a közösséghez kötődő rendezvénynek adott otthont. De a közelmúltban Emmanuel Marcon francia köztársasági elnök és bájos anyukája neje személyesen is bizonyították nyitottságukat, amikor homoszexuális, transzvesztita fekete táncosokkal mulattak a Zene Ünnepe alkalmából az Elysée palotában. Az egyik résztvevő igencsak ünnepi öltözékén az alábbi felirat volt olvasható:
„Migránsok fia – fekete és homokos”
Ez ám a teljesítmény, nem igaz? A DJ bizonyára komoly erőfeszítések árán produkálhatott munkájában olyan kiemelkedő eredményeket, hogy aztán elmondhassa magáról, bevándorlók leszármazottja, a bőrszíne fekete, amellett még buzi is. Persze nem volna ezzel sem probléma, ha például én is hasonló pólóban feszíthetnék egy fotón Orbán Viktor miniszterelnök mellett, csak épp a felirat így szólna:
„Őshonos magyar, fehér és hetero”
Vajon milyen jelzőkkel illetne a liberális média, no meg a dróton rángatott politikusaik? És vajon kötelezhetném az LMBTQ-közösségeket arra, hogy ezért a pazar „teljesítményemért” ünnepeljenek, vagy legalább tiszteljenek?
Szomorú, de ma már sajnos Magyarországon is megfigyelhető a meleglobbi térnyerése, annak ellenére, hogy a konzervatív politikai kurzus korántsem szimpatizál a homoszexuális propaganda tevékenységével, s ezidáig sikeresen kitartott – nagyon helyesen – a melegházasság törvényesítését ellenző, karakteres véleménye mellett. A Budapest Pride történetében először egy teljes hónapon át, június 8-tól július 8-ig tart a fesztivál, közel száz „kulturális programmal” és az eseményt záró felvonulással, de már elkészítettek egy melegeknek szóló, úttörő imázsvideót is. A kisfilmet Magyarország első LMBTQ desztináció-marketinggel foglalkozó szervezete rendelte meg, kampányuk üzenete pedig “Budapest Loves You”, azaz Budapest szeret téged.
Az LMBTQ-emberek számára kikövetelt különleges jogokkal összhangban van az Európai Parlament által 2014. február negyedikén Strasbourgban megszavazott állásfoglalás, azaz a Lunacek-jelentés.
„A homofóbia nem tolerálható tovább Európában. (…) Túl régóta élünk félelemben. Inkább nem fogjuk meg egymás kezét az utcán, tartunk a megjegyzésektől, attól, hogy távoznunk kell a bérelt lakásból, az iskolából vagy a munkahelyről. Jelentésem szerint az uniónak lépnie kell, hogy mi is élvezhessük az EU-ban mindenkit megillető jogokat.”
– jelentette ki az előterjesztő, Ulrike Lunacek osztrák zöldpárti képviselő. Megható, megindító szavai már-már könnyeket csalnak az olvasó szemébe, pláne ha kiegészítjük azzal, hogy a képviselőt csupán egyetlen nemes cél vezérelte, amely nem volt más, mint az egyenjogúság előmozdítása. Igazán jól hangzik mindez, csupán egyetlen szépséghibája van, jelesül az, hogy nyitott kapukat dönget, mivel az EU Alapjogi politikája minden állampolgárra kiterjed függetlenül attól, milyen egyéni választás alapján éli meg szexualitását.
A jelentés valójában nem az egyenjogúságról szól, hanem különleges jogokról, LMBTQ-emberek védelméről és privilégiumairól, kettéosztva ezzel a világot különleges jogokat és védelmet élvezőkre, illetve azokra, akik nem érdemlik meg ugyanezeket a jogokat. Ám a jelentés talán legfontosabb, jövőt érintő része mégiscsak az, hogy nem tér ki a szülők jogainak védelmére, arra, hogy megilleti őket a választás, hogyan neveljék gyermeküket, hogyan védjék meg őket a különböző szexuális viselkedésmódokkal és orientációkkal való találkozástól egészen kicsi kortól. Lunacek képviselőnő szerint
„gyermekeinknek el kell mondanunk, hogy LMBTQ személyek léteznek, léteztek a történelem folyamán a Föld minden pontján.”
A képviselőnő, s az elfogadott jelentés mindezzel megtagadja a szülők azon jogát, hogy gyermekük elsődleges nevelői legyenek, s olyan értékeket szeretne közvetíteni a gyermekek felé, melyek nincsenek feltétlenül összhangban a szülőkével. Helyben vagyunk…
A gyerekek felelősségük teljes tudatában hozzák meg döntéseiket? Azért teszem föl ezt az abszurd kérdést, amelyre nyilvánvalóan nemleges a válasz, mert a melegpropaganda mára egészen az általános iskolákig, sőt, óvodákig hatol. Ők is tudják, a gyerekek a legsebezhetőbbek és legkönnyebben befolyásolhatóak; ahogy Kirk és Madsen is megfogalmazta, minél többet találkozik a többségi társadalom a devianciákkal, annál elfogadóbbá válik irányukba, s ez a gyerekekre nézve különösen igaz. Mi ez, ha nem a legfiatalabb, szexuálisan még éretlen korosztály mentális megrontására való törekvés?
Az Egyesült Államokban a homoszexuális lobbi gyorsan és kíméletlenül vette célba az állami oktatás intézményeit, a Parker kontra Hurley határozattal pedig az állam is a meleglobbi pártjára állt. Az ügyben két szülő egy massachusettsi iskolát vádolt meg azzal, hogy gyermekeiket olyan hatásoknak vetették alá, amelyeket ők vallási meggyőződésükre hivatkozva visszataszítónak találtak. A szülők azt állították, hogy a gyermekeiknek a meleg és leszbikus párok együttéléséről, házasságáról szóló ismeretanyagok bemutatása államilag szponzorált indoktrinációnak felel meg, megsértve ezzel a szülők és gyerekek jogait. Az Amerikai Egyesült Államok Első Kerületi Fellebbviteli Bírósága azonban miután kivizsgálta az ügyet arra a következtetésre jutott, hogy szerintük nem sérültek a jogaik, ez pedig azt jelenti, hogy a szülők nem emelhetnek kifogást az ellen, ha a gyerekeiknek az állami iskolában azt tanítják… de mit is? Hogy legyen toleráns? Ebbe aligha lehet belekötni! Vagy valóban kőkemény indoktrináció zajlik, s a gyerekekkel azt próbálják elhitetni, mennyivel menőbb az LMBTQ-közösség tagjaként élni?
John Leo már egy 1992-es cikkében (News & World Report) is fölsorolta azokat a kiadványokat, amelyek a New York-i állami iskolai tanterv részét képezték. A Children of the Rainbow (A szivárvány gyermekei) című elsősöknek szóló könyv szerint a tanároknak ismerniük kell a különböző családi struktúrákat, ideértve a meleg és leszbikus „szülőkből” álló családokét is, illetve meg kell tanítaniuk a gyerekekkel ezen családmodellek pozitívumait. Egy másik gyerekkönyv, a Heather has Two Mommies (Heathernek két mamája van) pedig egy leszbikus párról szól, akiknek mesterséges megtermékenyítés következtében született gyerekük. Persze hosszasan sorolhatnánk még a hasonló tartalmú és szellemiségű kiadványokat, s mindez annyit tesz, hogy már több mint húsz éve sem volt elegendő a hagyományos tolerancia keretein belüli elfogadás, hanem egyfajta új „etikaként” vonzónak, követendőnek kellett feltüntetni a homoszexuális életformát a közoktatásban. De vajon a homoszexuális lobbi miért célozza a kicsiket, miért érdekük lehetőleg minél több, nemi identitásában elbizonytalanított, zavart tinédzsert „kreálni”? Csak nem egyre szélesebb és szélesebb palettáról kívánnak szemezgetni, ha már ők maguk nem képesek „kitermelni” saját utódjaikat?
Amikor 2015-ben az Amerikai Legfelsőbb Bíróság Obama elnök intenzív támogatásával legalizálta a homoszexuális házasságot, egy hét sem telt el, s a különböző pedofil szervezetek patkányként bújtak elő sötét búvóhelyeikről, követelve jogaik tiszteletben tartását. Az egyik ilyen igen befolyásos szervezet a NAMBLA (North American Man-Boy Love Association – Észak-Amerikai Férfi-Fiú Szerelmi Szervezet), amely legismertebb szponzora nem más, mint a „filantróp” George Soros. „Szex 8 éves kor előtt, utána már késő” – hirdeti a NAMBLA jelszava 1978-as megalapítása óta. De a magát haladónak és fejlettnek nevező világban ma már az sem okoz különösebb meglepetést, ha nőnek öltözött férfiak molesztálnak kislányokat a gender-semlegesnek deklarált vécékben.
A helyzet azonban sajnos Európában sem jobb. A német Evangélikus Egyház egyes képviselői, a ’80-as években megalakult Zöldek néhány prominens tagja (Daniel Cohn-Bendit), valamint az akkor még csíráiban előforduló gender-elmélet előharcosai, például Uwe Sielert, homoszexuális szociálpedagógus a klasszikus családmodellt, a heteroszexualitást és a generációk közötti korhatárokat vették célba, mint leépítendő, nem természetes állapotot. Helmut Kentler, szintén homoszexuális pszichológus, szociálpedagógus, illetve a hozzá hasonló, magukat tudósnak álcázók évtizedek óta próbálták és próbálják a társadalommal, no meg az állami szervekkel elhitetni, hogy a pedofília egy normális szexuális önkifejezési mód, azaz másság, amely ha nem alkalmaz erőszakot, a gyerekek javára válhat azok „szexuális felszabadításában”. De ugyanúgy hirdették, illetve hirdetik a szülők és gyerekek közötti szexuális kapcsolat létjogosultságát, amely Kentler szerint politizálható is, mert aktívan elősegítené az emancipált társadalom kialakulását. A helyzet tragikumát csak fokozza, hogy a ’90-es években Kentlert bírósági szakértőként alkalmazták pedofíliával kapcsolatos perekben, amelyekben az ő közreműködésével természetesen minden vádlottat felmentettek.
A meleglobbi, amely érzékenyítésen, tolerancián, elfogadáson túl, ma már nyíltan ünnepli önmagát, s megköveteli ugyanezt a többségi társadalomtól valójában nem más, mint a pedofília törvényesítésének előszobája. Step by step.
Mindenkit óvnék attól, hogy egy-egy homoszexuálist azonosítson a meleglobbi egészével. Számos olyan meleg él hazánkban is, akik elutasítják e propaganda agresszív terjeszkedését, hagyományos életet élnek, s értéket teremtenek. Sokukról nem is tudjuk, mi a nemi identitásuk és épp ez a lényeg – nem azért kell elfogadnunk, kedvelnünk valakit, mert az illető az arcunkba tolja választott társadalmi nemét, majd harsányan követeli szeretetünket, ellenkező esetben ránk süti a homofóbia bélyegét. A meleglobbi sok esetben eleve nem tájékoztatja az érintetteket arról, amit a nevükben tesz, azaz bizonyos értelemben akaratuk ellenére ejti őket foglyul, s használja fel saját céljaira. Az viszont mindenképpen elvárható volna, hogy azok a homoszexuálisok, akik elutasítják a propagandát, emeljék föl a hangjukat és tegyenek végre legalább egy aprócska gesztust a többségi társadalom felé! Akkor legalább tudnánk, hogy ők is léteznek.
Vezető kép: thelocal.es
Ismét felháborította a pilisborosjenőieket Küller János független, Jobbikhoz köthető polgármester. A konfliktus immár több éve tart a falu lakossága és a településvezető között, aki sokak szerint nem a helyiek, hanem az ingatlanspekulánsok érdekeit szolgálja. Erre jó példa S. Tibor nagyvállalkozó esete, akinek terveit önkormányzati rendeletmódosításokkal, adómentességgel is segítik. Küller János a PestiSrácok.hu-nak adott interjújában azt mondta, elégedett a teljesítményével, és mindazt, ami Pilisborosjenőn történik, fejlődésnek nevezte. A polgármester azt is előrevetítette, milyen sok plusz adóbevételt lehet majd a falu szépítésére és az intézményekre fordítani, ha több ezren beköltöznek az új, a helyiek által kifogásolt lakóparkokba. A településen élő Hirtling István színművész szerintugyanakkor a nagy terv nem más, mint módszeres környezetpusztítás…
A vita ottjártunk óta csak tovább élesedett, hiszen azóta veszélybe került az Egervölgy, a neves kirándulóhely, ahol az Egri Csillagokat forgatták. A Malomdűlő Lakópark kivitelezését pedig engedélyek nélkül megkezdték, a munkagépek magántulajdonú földeket használnak felvonulási területként, hozzájárulás nélkül. A legújabb őrület szerint a falut kettészelő patak medrét bélelnék ki kővel és fémráccsal, kiirtva minden útban lévő növényzetet. Joggal merül fel a kérdés: hol vannak ilyenkor a zöldek és a ligetvédők?
A patakmeder rehabilitációs tervei. Kővel és fémhálóval bélelnék ki a medret.
Pilisborosjenőiek egy bátrabb csoportja régóta hadakozik a polgármesterrel. Érdekvédő egyesületbe tömörültek 2097 néven, most pedig megalakították a patakmentők csapatát. Első körben azt szeretnék elérni, hogy az önkormányzat azonnal állítson le minden patakkal kapcsolatos beruházást, és lakossági fórumokon, a lakosság javaslatait figyelembe véve döntsön a patakról. Azt szeretnék, ha a pilisborosjenői Cigány-patak minél természetesebb, élővilágban gazdag élő vízfolyás lenne, nem pedig a falu csatornája.
Már tiltakozó tiltakozó demonstrációt is szerveztek a patak “betonteknővé” alakítása ellen. Ez még nem minden. Az egyik helyi lakos megelégedve Küller János polgármester ámokfutását, úgy döntött, petíciót indított annak érdekében, hogy lemondassák és felelősségre vonassák a településvezetőt.
Ezúton kérlek, hogy írd alá ezt a petíciót, hogy településünk képviselő-testülete egyhangú szavazással fegyelmi eljárást indíthasson Küller János ellen
– olvasható a peticiok.com oldalon.
Az indoklásban hosszasan sorolja az okokat, amiért szerinte megálljt kell parancsolni az elszabadult polgármesternek. Kezdetnek hűtlen kezelést emlegetnek az úgynevezett Szedmák-ház kapcsán. Ennek lényege, hogy 65 millió forintért vásárolt meg az önkormányzat egy düledező parasztházat, amire szüksége sem volt, hiszen a falu lapjában kérdezték meg a lakosságot, mit kezdjenek vele, majd részben javaslat híján, részben az épület állapota miatt azóta le is bontották az épületet. Az eladó korábban egyébként 38 millió forintért sem talált rá vevőt.
A Szedmák Ház romjai, a düledező épület 65 milliójába került a munkálatokkal együtt az önkormányzatnak, ám arra azóta ötlet sincs, mit kezdjenek a telekkel.
A petícióban kifogásolják, hogy a polgármester a lakossággal történő egyeztetés nélkül ad kedvezményeket és egyezkedik S. Tibor ingatlanberuházóval. Miközben ennek a vállalkozónak a lakóparkját engedélyek nélkül kezdték el kivitelezni, a helyi sváb lakosság építkezéseit kárpótlási telkeiken folyamatosan ellehetetlenítik. A faluvezetőt mindezek mellett a “közpénzek elherdálásával” és a középületek, helyi infrastruktúra teljes körű elhanyagolásával vádolják. Miközben parkosítási kéréssel fordult a lakosság az önkormányzathoz, a közterületeket kövezik, lebetonozzák. Csak a mai napig mintegy 200 fát vágtak ki Pilisborosjenőn.
Stábunk néhány héttel ezelőtt kamerával járt a településen, ahol panaszaikat hosszasan sorolták a borosjenőiek. Úgy látták, hogy megegyezésre lehetőség sincs, ha meg akarják menteni a pilis tüdejének számító falut, a polgármesternek mennie kell.
Folytatjuk az 1998-ban történt Fenyő-gyilkossággal összefüggésben megkezdett cikksorozatunkat. Előző írásunkbanarra kerestük a választ, miért terelődött tévútra a nyomozás már rögtön az emberölés utáni hetekben, és miként nyújtott segítséget a merénylőknek egy volt gyilkossági főnyomozó, valamint a felbujtással gyanúsított Gyárfás Tamás, akit egy szigorúan védett tanú szerint Portik már 1994 óta a markában tart. A cikksorozatot azért is indítottuk, hogy az általunk megszerzett nyomozati iratok segítségével feltáruljanak a magyar kriminalisztika legrejtélyesebb gyilkosságának még homályban lévő részletei, illetve lehulljon a lepel a rendszerváltás utáni Magyarország legsötétebb korszakáról. Arra is rámutatunk, hogy a rendőrök húsz év alatt milyen tévutakon jutottak el végül a jelenlegi, lehetséges megoldásig, miszerint Fenyőt legnagyobb üzleti ellenfele, Gyárfás Tamás ölethette meg Portik Tamás segítségével, aki egy szlovák férfit, Jozef Rohácot és bandáját bízta meg a bérgyilkossággal.
Azt azonban nagyon fontos leszögezni, hogy Gyárfás megdöbbent a gyanúsításon és azt állítja, semmi köze Fenyő János halálához, sem pedig más bűncselekményhez, sőt, a Magyar Időknek adott interjújában pár napja azt mondta, a hazugságvizsgálatot is vállalná, hogy tisztázza magát. Gyárfás az interjúban kijelentette továbbá, hogy ő a Tasnádi és volt felesége közötti „perpatvarnak”lett az áldozata. Az ex-úszóelnök itt arra utalt, miután a nehézfiú és neje összevesztek, a nő a Nemzeti Nyomozó Iroda (NNI) munkatársainak jegyzőkönyvbe mondta, volt férjét Gyárfás 1997 ősszén megbízta azzal, hogy szervezze meg Fenyő János meggyilkolását.
A nyomozati iratokból egyébként egyértelműen kiderül, hogy a fenti informátor S. László volt, aki egy ideig jó kapcsolatban állt Tasnádi Péterrel, de jó barátja volt Boros Tamásnak is. S. Lászlóval 1999. decemberében Kovács Lajos ezredes is találkozott, akinek a férfi megerősítette a Sándor István által leírtakat. Hozzátette: Tasnádit ő beszélte le a Gyárfás-féle megbízásról, „mivel lényegesen többet keres, mint a felajánlott 12 millió forint”. Tasnádi erre azt válaszolta S. László szerint, hogy „nem a felajánlott összegen van a hangsúly, hanem azon, hogy a fölvállalt megrendelés végrehajtása után Gyárfás Tamás, és rajta keresztül a média fogható”. S. LászlóKovács Lajosnak is azt állította, ő felajánlotta Tasnádinak, hogy a „megrendelőt és a célszemélyt is húzzák le”. Tasnádi az ezredes által jegyzett jelentés tartalma szerint többször megpróbálta felvenni ezért Fenyővel a kapcsolatot, ő azonban nem fogadta, amivel „vérig sértette a hiú Tasnádi Pétert”. S. László hangsúlyozta, a fentieket elmondta legjobb barátjának, Boros Tamásnak, aki ugyancsak amellett érvelt, hogy próbáljanak minél több pénzt kicsikarni a dologból (azaz Fenyőtől és Gyárfástól is kérjenek pénzt), de önmaguk lefedése céljából osszák meg az információt a rendőrséggel. Így jutottak el az első jelentést író Sándor Istvánhoz, Boros rendőri kapcsolatához, akinek elárulták Gyárfás ajánlatát.
Kovács Lajos korábbi nyilatkozata szerint 2005 környékénfelmerült a valódi elkövető, Jozef Rohác neve is a nyomozás során, ami azért sem meglepő, mert információink szerint az egykori Conti-Car-főnök, Radnai László abban az időben kezdett együttműködni a rendőrséggel. Rohác akkoriban épp szökésben volt, DNS-mintája nem állt rendelkezésre, így pusztán az ujjlenyomatát tudták ellenőrizni, miután a sikertelen Seres-merénylet ügyében nyomozó másik osztálytól az Kovácsék rendelkezésére állt. A rendőrök többek között a merénylethez használt Agram gépfegyver markolathéja alatt, a fegyvertok részen találtak ujjlenyomatot, de az nem egyezett a szlovák bérgyilkoséval, akin kívül még ellenőrizték Portik két magyar katonájának, F. Istvánnak és K. Gábornak, valamint Sátor Lajos felvidéki maffiavezérnek az ujjlenyomatát is. A magyar alvilági kapcsolatokkal is rendelkező, a dunaszerdahelyi mészárlás megrendelőjének tartott Sátor sokáig bujkált a szlovák igazságszolgáltatás elől, végül 2010 decemberében saját emberei végeztek a maffiózóval, mert alkut próbált kötni a hatóságokkal. Folytatjuk…
Perújítási eljárás lehet a Prisztás-gyilkosság ügyében, miután a Kúria döntése alapján kihallgatják abban Jozef Rohácot, aki állítja: tudja ki ölte meg az üzletembert, és a bérgyilkos nem az eljárásban korábban már jogerősen elítélt Hatvani István. Ha Hatvanit ártatlannak találnák, az újabb csavart eredményezne, mert akkor megkérdőjeleződne a merénylet miatt felbujtóként elmarasztalt Portik Tamás szerepe is. Rohác már korábban értesítette az illetékeseket információiról, de a Kúria nemrég meghozott döntése előtt más szervek nem akarták bolygatni az ügyet. Azt egyelőre nem tudni, hogy a már kétszer életfogytiglanra ítélt Rohác kit nevez meg, ahogy azt sem, hogy miért hallgatott eddig.
A Kúria döntése alapján ki fogják hallgatni Jozef Rohácot Prisztás József 1996-os meggyilkolásának ügyében, miután a Magyarországon és Szlovákiában is életfogytiglanra ítélt férfi jelezte, tudja, hogy ki ölte meg Prisztást – erősítette meg lapunknak a HírTV információját az ügyben bérgyilkosként már jogerősen elítélt Hatvani István védője. Patócs Ilona úgy vélekedett, hogy Rohác beszámolója – amennyiben pontos, konkrét személyre vonatkozó, használható információkat ad át a hatóságoknak – akár döntő is lehet az ügyben, mert a várhatóan elrendelendő perújításban így nemcsak Hatvani, hanem a vád szerint neki a merényletre megbízást adó Portik Tamás szerepe is megkérdőjeleződhet. A Portikékat bűnösnek kimondó ítélet korábban egyebek mellett arra alapozott, hogy a volt olajos komoly üzleti, elszámolási vitába került Prisztással, és Hatvanit, mint az egyik legfőbb bizalmasát bízta meg az üzletember likvidálásával. Patócs Ilona elmondta, nem tudja, hogy Rohác ki nevezhet meg későbbi kihallgatásán. Prisztás József meggyilkolása miatt korábban kétszer indult elsőfokú eljárás, amelyet mindkétszer a Fővárosi Törvényszék ugyanazon bírája tárgyalt. A pert azért kellett megismételni, mert az abban felbujtóként szereplő Portikot időközben meggyanúsították, majd megvádolták a négy halálos áldozatot követelő Aranykéz utcai merénylet ügyében is.
Jozef Rohác a Prisztás-ügyről szóló üzenetét a HírtTV Riasztás című műsorában ismertették. Érdekesség, hogy a szlovák férfi korábban maga kérte, hogy releváns információi miatt hallgassák ki az illetékesek, de azt a döntéshozók elutasították, mondván, az ügy már jogerősen lezárult, így abban új fejlemény sem lehet. A Rohác által említettek miatt a védelem felülvizsgálati kérelmet nyújtott be a Fővárosi Ítélőtáblához, amely elutasította azt, a Kúria azonban nemrég mégis lényeges körülményekre hivatkozva elrendelte Rohác kihallgatását.
A gyilkosság időpontjára rokonai alibit biztosítottak ugyan Hatvani Istvánnak, ám a bíróság azt végül nem fogadta el, mivel az ügy koronatanújának vallomása, valamint a cellainformációk és híváslisták alapján igazoltnak látta, hogy az Energol-vezér testőre végzett Prisztással, aki így tizenöt évet kapott jogerősen. Hatvani azzal is védekezett, hogy a hírhedt Conti-Car autókereskedés két volt tulajdonosa szerint sem ő, hanem Jozef Rohác lőtte fejbe Prisztást, de a tanácselnök a vallomásukat végül kirekesztette a bizonyítékok közül. Az ügyben Portik Tamást ugyancsak tizenöt évvel sújtották, majd ennél kettővel kevesebbet kapott az Aranykéz utcai ügyben, jelenleg pedig a húsz évvel ezelőtti Fenyő-gyilkosság egyik felbujtójának tartják a nyomozóhatóságok Gyárfás Tamással együtt. Utóbbi eljárásban érintett még a Fővárosi Főügyészség, majd a Fellebbviteli Főügyészség volt vezetője, Ihász Sándor is, akit bűnpártolással gyanúsítanak.
Egy, Jozef Rohác előzetes letartóztatásáról szóló bírói indokolás is igazolja, hogy egyes, meg nem nevezett személyek aktívan próbálták hátráltatni a Fenyő-gyilkosság 2011-ben újraindított nyomozását. A bíróság reális veszélyként számolt azzal is, hogy ezek az emberek a kapcsolataik segítségével Rohácot a börtönben is elhallgattatták volna, ha beszélni kezd.
Ahogy arról néhány napja beszámoltunk, a PestiSrácok.hu információi szerint a Központi Nyomozó Főügyészség (KNYF) vizsgálja, hogy a Fenyő-gyilkosság ügyében nemrég bűnpártolással meggyanúsított volt fellebbviteli főügyész, Ihász Sándor korábban, még fővárosi főügyészként, hivatali helyzetével visszaélve nyújtott-e bármilyen segítséget az 1998-as merénylet felbujtásával gyanúsított Gyárfás Tamásnak. Az ex-úszóelnökugyanakkor felháborítónak nevezte és visszautasította, hogy bárkitől belső információkat kapott volna az évek során a Fenyő-gyilkosság nyomozásáról, ahogy Ihász Sándor védője, Papp Gábor is arról beszélt a zoom.hu-nak, hogy védence senkinek nem nyújtott törvénytelen segítséget.
Gyárfás Tamást húsz évvel a Fenyő-gyilkosság után gyanúsították meg felbujtással. Szerinte ugyanakkor ő maga is csak áldozat. Fotó: Horváth Péter Gyula/PS
BAJBA KERÜLT A VOLT FŐÜGYÉSZ
Gyárfás Tamást április 17-én azzal gyanúsította meg a Nemzeti Nyomozó Iroda (NNI), hogy a 90-es évek olajügyeiből milliárdos vagyonra szert tett vállalkozó, Portik Tamás közvetítésével megölette nagy üzleti riválisát, Fenyő Jánost (a felbujtó elleni nyomozást 2017 októberében, az alapügy jogerős befejezése után rendelték el). Gyárfást a kihallgatása után őrizetbe vették, az ügyészség pedig kezdeményezte Gyárfás házi őrizetbe helyezését. A bíróság végül lakhelyelhagyási tilalmat rendelt el az ex-úszóelnökkel szemben, majd még aznap kiderült, Ihász Sándor volt fellebbviteli főügyészt bűnpártolással gyanúsította meg a Központi Nyomozó Főügyészség (KNYF). Ihász terhére azt róják az ügyészek, hogy 2017 októberében Gyárfástól átvette a Fenyő-gyilkossággal kapcsolatos beszélgetésekről készült hangfelvételek leiratát. Gyárfás azért fordult az általa ismert főügyészhez, hogy tanácsot kérjen tőle. A KNYF szerint Ihásznak fel kellett ismernie, hogy a leiratban foglaltak olyan új bizonyítékok, amelyek jelentős mértékben hozzájárulhatnak az emberölés felbujtójának azonosításához, felelősségre vonásához. Ennek ellenére a törvényben előírt ügyészi kötelességével ellentétben a felmerült bizonyítékot nem adta át a nyomozóhatóságnak, hanem hivatali helyiségében tárolta.
GYÁRFÁS TÚL SOKAT TUDOTT A FENYŐ-ÜGY NYOMOZÁSÁRÓL?
A zoom.hu arról is írt, hogy Gyárfás házi őrizetét kérvényező indítványban az szerepel, hogy az egykori úszóelnök ismeretlen forrásból információkkal rendelkezett a Fenyő-gyilkosság felbujtójának felkutatására indított nyomozás állásáról és „a vele szemben beszerzett bizonyítékok mibenlétéről”. Az ügyészség az indítványában külön is rámutatott arra, hogy amikor házkutatást tartottak Ihász Sándor volt fellebbviteli főügyész irodájában, az iratok között megtalálták egyebek közt Gyárfás előre megírt védekezését – áll az indítványban, amely szerint Gyárfás a Fenyő-ügy kapcsán olyan bizonyítékokkal összefüggésben is megírta a védekezését, amelyeknek a létezéséről neki „elvileg nem lehetett tudomása” – írta a portál, hozzátéve, hogy a vádhatóság rámutatott arra is, hogy Ihász Sándor fővárosi fellebbviteli főügyészi kinevezése előtt a Fővárosi Főügyészség vezetője volt. Abban a beosztásban pedig „rálátása volt a nyomozás minden mozzanatára, a tervezett és a már végrehajtott nyomozati cselekményekre, tudhatta, hogy a rendőrségnek az ügyben milyen bizonyítékokat sikerült beszereznie” – emelte ki a szerző, aki azt is megjegyezte, hogy az elmúlt húsz évben is folyamatosan informálhatták Gyárfást, legalábbis az ügyészségi iratok szerint.
Ihász Sándor volt fellebbviteli főügyész megdöbbent a meggyanúsításán, szerinte nem követett el bűnpártolást. Fotó: Horváth Péter Gyula/PS
HALLGATNAK A HALÁLOSAN MEGFENYEGETETT TANÚK
Kérdés, utóbbi kijelentést hogyan lehet bizonyítani azon túl, hogy a legtöbb hatósági személy bűne, akik súghattak a Fenyő-ügy szereplőinek, már biztosan elévült. Azt viszont már az azóta Fenyő János meggyilkolásáért jogerősen elítélt Jozef Rohác korábbi előzetes letartóztatásáról döntő bíróság is kimondta 2011 őszén, hogy egyes, meg nem nevezett személyek aktívan próbálták a Fenyő-ügy nyomozását hátráltatni. A letartóztatás meghosszabbítását indokolva a bíró utalt arra is, hogy több tanú azért nem tett vallomást a Fenyő-ügyben, mert féltik saját maguk és családtagjaik életét. A bíróság akkori álláspontja szerint Fenyő János meggyilkolása után több mint tíz évvel reális volt a veszélye annak, hogy a bűncselekmény elkövetői megpróbálják meghiúsítani az eljárást.
KERESTÉK AZ ÁRULÓ ZSARUKAT
Erről az információról később az alapügy tárgyalásán semmit nem hallottunk, de az valószínűsíthető, hogy a Nemzeti Védelmi Szolgálat (NVSZ) vizsgálatot folytatott az ügyben, hiszen a nyílt eljárásokat indító Nemzeti Nyomozó Irodával (NNI) szorosan együttműködő szervezet célul tűzte ki, hogy pontot tesz az 1990-es években elkövetett leszámolások felderítésének végére. Az NVSZemiatt korábban vizsgálta azt is, hogy szakmai hibák, vagy az alvilággal együttműködő hatósági személyek árulása miatt nem sikerült felderíteni számos maffiagyilkosságot. Több esetben ugyanis felvetődött a gyanú, hogy a nyomozást szándékosan, megbízást teljesítve siklatták félre annak idején. Úgy tudjuk, mára – részben – sikerült tisztázni, hogy kik voltak azok az akkoriban hivatásos állományban lévő személyek, akik a védelmi szolgálat feltételezései szerint törvénysértéseket követhettek el. Azonban, mivel ezek a cselekmények már régen elévültek, nyílt nyomozásra, tanú, illetve gyanúsítotti kihallgatásokra nem kerülhetett sor.
A jogerős ítélet szerint Rohác végzett Fenyő Jánossal. Fotó: MTI
MEGFELEDKEZTEK ROHÁC DNS-ÉRŐL
A Fenyő-merénylet vonatkozásában az NVSZ az egyik legfontosabb kérdésnek tartotta annak tisztázását, miként lehetséges, hogyamikor a tíz évig bujkáló Rohácot prágai elfogása után, 2009 elején a sikertelen Seres-merénylet miatt Csehország kiadta Magyarországnak, nem hasonlították össze a levett DNS-ét az 1998-as emberölés helyszínén talált anyagmaradványokkal. Annak ellenére maradt ez el, hogy Rohác elkövetői mivolta már a 90-es évek végén felmerült, arról nem is beszélve, hogy a kecskeméti maffiaper fővádlottja, Radnai László 2005-ös, titkosított tanúvallomásában is Jozef Rohácot azonosította Fenyő János gyilkosaként. Noha – a portálunknak névtelenül nyilatkozó korábbi forrás szerint – a védelmi szolgálat „vadul rávetette magát erre a vonalra”, mégsem került elő annyi bizonyíték, hogy személyes felelősöket lehessen megnevezni.
A BÖRTÖNBEN IS VÉGEZTEK VOLNA ROHÁCCSAL, HA BESZÉL?
Visszatérve a bírói indokoláshoz, abban az is szerepelt, hogy a nyomozási bíró reális veszélyként számolt azzal, hogy a Fenyő-ügy érintettjei – kapcsolataik segítségével – Rohácot is megakadályoznák abban, hogy vallomást tegyen. Erre a lehetőségre utalt egy tanú az Aranykéz utcai robbantás perében is, aki szerint Portik azért nem likvidáltatta a neki sok „munkát” elvégző Rohácot, mert a szlovák férfi „nagyon stabil” és az olajvállalkozó biztos volt benne, hogy „nem lehet megtörni”. A tanú úgy tudta, ha Jozef Rohác elkezdett volna beszélni, az akkor még szabadlábon lévő Energol-vezér a börtönben is megölette volna végrehajtóemberét.
Ha beigazolódik a gyanú, hogy Gyárfás Tamás rendelte meg Fenyő János halálát, akkor az úszószövetség egykori elnökét utolérte az isteni igazságszolgáltatás és megérdemli, amit kap – nyilatkozta a PestiSrácok.hu-nak Csintalan Sándor, a Hír TV műsorvezetője. Az MSZP korábbi alelnöke hangsúlyozta, bízik abban, hogy bizonyos bűnök soha nem évülnek el és ez mindenkire érvényes.
Gyárfást egy hete azzal gyanúsították meg a Nemzeti Nyomozó Iroda (NNI) munkatársai, hogy az olajmaffia egyik kulcsfigurája, Portik Tamás közvetítésével ő ölette meg 1998-ban Fenyő János médiacézárt. Az ex-úszóelnök ugyanakkor tagadja a terhére rótt bűncselekményt.
Csintalan Sándor az akkori politikai élet magas beosztású szereplőjeként végigkövette a Fenyő-Gyárfás-háborút. Csintalan portálunknak elmesélte, hogy Fenyő egyszer meghívta a Vico-székházba, ahol a médiavállalkozó felajánlotta az MSZP akkori alelnökének, hogy válasszon egyet az öltönyei közül, illetve meghívta őt egy külföldi repülőútra. Csintalan állította, hogy visszautasította a felajánlásokat, noha Fenyő János megemlítette neki, hogy sok ember (vélhetően a politikai-gazdasági elitből – PS) válogatott már az öltönyeiből és ment el vele repülőútra.
A Csintalannal és lányával készült, politikai közéletet érintő korábbi videóinterjúnkat itt nézhetik meg.
Az alvilág hírhedt verőemberét, Tanyi Györgyöt is megbízták Fenyő likvidálásával
Az alvilág hírhedt verőlegényét, Tanyi Györgyöt is megbízta Fenyő János médiavállalkozó megölésével Gyárfás jelenlegi bűntársa, az olajmaffia rettegett vezére, Portik Tamás – ezt maga Tanyi ismerte el egy évekkel ezelőtti vallomásában. Az azóta a Lakatos Csaba ügetőhajtó elleni merényletkísérlet miatt elítélt nehézfiú azt állította, végül nem vállalta el a megbízást.
Nemcsak Jozef Rohácot, hanem a 90-es évek éjszakai életének egyik meghatározó figuráját, Tanyi Györgyöt is megbízta Fenyő János médiavállalkozó meggyilkolásával az olajügyek kulcsfigurája, Portik Tamás. Legalábbis erről beszélt néhány évvel ezelőtt tett vallomásában az alvilág ismert alakja, aki jelenleg tizenegy éves fegyházbüntetését tölti a Lakatos Csaba ügetőhajtó ellen elkövetett merényletkísérlet végrehajtása miatt.
Tanyi Györgyöt is megbízhatta Portik Fenyő likvidálásával. Fotó: Horváth Péter Gyula/PS
ELJUTOTTAK GYÁRFÁSIG A NYOMOZÓK
A Fenyő-ügy legújabb fejleménye, hogy kedden előállították, majd őrizetbe vették Gyárfás Tamást (az ügyészség ma az ex-úszóelnök házi őrizetét kezdeményezte). Az úszószövetség egykori elnökét azzal gyanúsítják, hogy több mint húsz évvel ezelőtt ő adott utasítást legnagyobb üzleti riválisa, Fenyő János médiavállalkozó megöletésére. Az ex-úszóelnököt kedd délután állították elő, majd hosszú kihallgatás után vették őrizetbe. Gyárfás Tamás terhére pontosan azt rója a hatóság, hogy több mint húsz évvel ezelőtt megbízást adott a magyar olajmaffia rettegett vezérének, Portik Tamásnak, hogy likvidálja legnagyobb üzleti ellenfelét, Fenyő Jánost. Megírtuk azt is, hogy az Aranykéz utcai robbantás és a Prisztás-gyilkosság megrendeléséért már jogerős büntetését töltő Portikot március 22-én gyanúsították meg a bűncselekménnyel. A gyanú szerint az ő közvetlen parancsára lőtte agyon Fenyőt az ügyben már elítélt szlovák bérgyilkos, Jozef Rohác. Úgy tudjuk, megdönthetetlen bizonyítékok, köztük egy hangfelvétel van a rendőrség birtokában. Ezen az – Energol-vezér által készített, tizennégy éves – felvételen Portik és Gyárfás beszélgetése hallható.
Részlet Tanyi 2012-es vallomásából.
VÉGÜL NEM VÁLLALTA
Az alvilág ismert alakja még az alapügyben, 2012. szeptember 11-én tett vallomást, miután pár hónappal korábban a terrorelhárítók elfogták a több leszámolásos gyilkossággal összefüggésbe hozott Portik Tamást. Tanyi a nyomozóknak elmondta, hogy Portik Tamással még a 90-es években ismerkedett meg, amikor az Energollal (ez volt Portik olajozással foglalkozó cége) üzleti kapcsolatba került Conti-Car ütőembere volt. Hozzátette: több, Portikhoz köthető gyilkosságról be fog számolni, ha a védelmét megoldják. Ezen a ponton említette meg Tanyi a Fenyő-gyilkosságot, amiről azért tud mesélni a hatóságnak, mert az Energol-vezér őt is megbízta a végrehajtással. A nehézfiú annyit árult el a nyomozóknak, hogy 1996. novemberét megelőzően felkereste őt Portik Feri nevű bizalmasa, aki kerülő utakon, metróval, motorral elvitte a Dohány utcába, egy második emeleti bérelt lakásba. Ott Portik Tamás várta, aki letett elé több fényképet. Az Energol-vezér közölte Tanyival, hogy meg kellene ölnie Fenyő Jánost. A fényképeken egyébként útvonalak, rendszámok, házak, személyek voltak – mondta az egykori ütőember, hangsúlyozva, hogy a megbízást nem vállalta, ám annak részleteit, hogy mit mondott Portik, miért kell Fenyőt megölni, csak védett tanúvá nyilvánítása után lett volna hajlandó elmondani.
Részlet a Tanyi-vallomásból
TANYIT AZÓTA LEÜLTETTÉK
Erre feltételezhetően nem került sor, hiszen Tanyit, aki vallomását nem névvel, hanem számozott tanúként tette, két évvel később őrizetbe vették, majd meggyanúsították a Lakatos Csaba hajtó elleni merényletkísérlet végrehajtásával. A férfit azóta jogerősen tizenegy év fegyházra ítélték. A vád és a jogerős ítélet szerint még 1996. november 13-án, az esti órákban Tanyi György, miután eltervezte, hogy megöli Lakatos Csaba sértettet, négy célzott lövést adott le a Fiumei úti Sírkert egyik épülete tetejéről a szomszédos ügetőn tartózkodó férfire. Tanyi és vádlott-társai (köztük két testvére, János és József) előre megbeszélt szerepe az volt, hogy neki a merénylethez figyelést biztosítsanak, illetve kocsijaikkal a menekülésben segítsék. Végül azonban Tanyi és a temetőben figyelő társa taxival menekültek el, mert a többieket a kiérkező rendőrök a közeli utcákban igazoltatták és mivel a kocsijukban lőszert találtak – őket előállították. A sértettet a mintegy 22-24 méterről leadott négy lövésből három találta el, – egy a nyakán, egy az ágyéki csigolyája mellett, egy pedig a bal combjánál – az életét a gyors orvosi beavatkozás mentette meg. Tanyi Györgyöt előre kitervelten elkövetett emberölés kísérletével vádolták, míg három társa a vád szerint bűnsegédként vett részt a cselekményben.
Bejegyezte: sodródunk dátum: 10:54

matches: bíróság Bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
3/2020. (IV. 30.) PK vélemény a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható megelőző távoltartás elrendelésére irányuló polgári nemperes eljárásra irányadó szabályoknak a veszélyhelyzet ideje alatt történő alkalmazásáról - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
3/2020. (IV. 30.) PK vélemény
a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható megelőző távoltartás elrendelésére irányuló polgári nemperes eljárásra irányadó szabályoknak a veszélyhelyzet ideje alatt történő alkalmazásáról *
A veszélyhelyzet ideje alatt érvényesülő egyes eljárásjogi intézkedésekről szóló 74/2020. (III. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Veir.) - a bíróságok biztonságos működésének biztosítása érdekében, a közvetlen személyes kapcsolatok csökkentésének célkitűzését szem előtt tartva - speciális szabályokat tartalmaz mind a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: 1952-es Pp.), mind a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Pp.) hatálya alá tartozó ügyekre, 30. §-a pedig a bírósági hatáskörbe tartozó polgári nemperes eljárások, így a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartásról szóló 2009. évi LXXII. törvényben (a továbbiakban: Hketv.) szabályozott megelőző távoltartás elrendelésére irányuló polgári nemperes eljárás hatálya alá tartozó ügyekre is. Ha a Veir. valamely kérdéssel összefüggésben rendelkezést tartalmaz, úgy azt kell elsődlegesen alkalmazni, vagyis a Pp. és az 1952-es Pp. rendelkezései figyelmen kívül maradnak. A speciális és a perrendi szabályok alkalmazása összhangjának megteremtése és ezzel az ügyek zavartalan elbírálásának elősegítése érdekében a Kúria Polgári Kollégiuma a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (a továbbiakban: Bszi.) 27. § (1) bekezdése alapján a következő
2. A Veir. 21. § (3) bekezdése, illetve a Veir. 21. § (7) bekezdése szerint akkor tekinthető elektronikus hírközlő hálózat vagy más elektronikus kép és hang továbbítására alkalmas eszköznek a viber, skype vagy egyéb informatikai alkalmazás számitástechnikai eszközön való felhasználása, ha az a meghallgatott személy képmását és hangját egyidejűleg továbbító videóhívás mellett kerül alkalmazásra.
7. Javasolt a rendőrség közreműködését kérni a bántalmazót távoltartás hatálya alá helyező határozat kézbesítéséhez. Ennek előrelátható - vagy tényleges - sikertelensége esetén a bíróság köteles az ilyen határozatot a postai szolgáltató útján, a hivatalos iratok kézbesítésére vonatkozó jogszabályok szerint a címzettek részére történő kézbesítés mellett a címzettek elektronikus levélcímének elérhetősége esetén elektronikus levélben, ennek hiányában, a telefonszámuk ismerete esetén a telefonos rövid üzenetszolgáltatás keretében küldött üzenethez (sms) elektronikusan mellékelve is megküldeni.
1. A Veir. megalkotásának alapvető célja az volt, hogy a veszélyhelyzet idejére - a bíróságok működését biztosítva - a személyes érintkezések számának csökkentése mellett teremtse meg a bírósági eljárások lefolytatásának a feltételeit. Ennek megfelelően a 30. § (1) bekezdése a kivételek körébe nem vont, valamennyi nemperes eljárásra irányadó. Ebből - figyelembe véve a Hketv. vonatkozásában a veszélyhelyzet idejére kimondott sajátos rendelkezések hiányát is - az a következtetés vonható le, hogy a Hketv. hatálya alá tartozó polgári nemperes eljárások körében is alkalmazandók a Veir.-nek a tárgyalás tartására és a személyes meghallgatás helyettesítésére irányuló rendelkezései, a Veir. 21. § (3) és (7) bekezdései.
2. A Hketv. 15. § (1)-(2) bekezdéseiben megjelenő jogalkotói szándék értelmezése során abból kell kiindulni, hogy a bíróságnak kötelező meghallgatást tartani, amelyen megkísérli a felek személyes meghallgatását. A meghallgatásra a Veir. 30. §-ának utaló rendelkezése alapján a nemperes eljárás jellegéből adódó eltérésekkel alkalmazni kell a Veir. peres eljárásra irányadó rendelkezéseit, így a Veir. 21. § (3) bekezdését. Ez alatt kell érteni különösen a skype vagy viber útján való meghallgatást is, ha ennek a feltételei rendelkezésre állnak. A telefonos meghallgatás (például viber) is elképzelhető, mert ez a forma alkalmas kép és hang továbbítására video hívásnál, ha a hivatali telefonon van ilyen lehetőség is.
3. A Hketv. 15. § (6) bekezdése szerint az eljárást hivatalból indult eljárás esetén a rendőrség által elrendelt ideiglenes megelőző távoltartás kezdő időpontjától számított három napon belül, kérelemre indult eljárás esetén a kérelem beérkezésétől számított három munkanapon belül le kell folytatni. Ezek olyan rövid határidők, amelyek alatt nincs reális esélye annak, hogy a sikeres vagy sikertelen postai kézbesítés visszaigazolása a bírósághoz megérkezzen. Az elektronikus levelezés során az írásbeli nyilatkozat beszerzésének pedig értelemszerűen objektív feltétele, hogy mindkét fél rendelkezzen elektronikus levelezési címmel.
A Veir. és a Hketv. céljainak érvényesülését szolgálja a két jogszabály olyan értelmezése, amely szerint a bíróság kötelezettsége a bántalmazó számára az elektronikus kép és hang továbbítására alkalmas eszköz használatának előírása. A bántalmazó tisztességes eljáráshoz való jogából fakadóan azonban ennek garanciális kritériuma az, hogy a bántalmazó rendelkezik ilyen eszközzel, vagy előreláthatóan tudja biztosítani ezt a feltételt.
4. A Hketv. 15. § (1) bekezdése kizárólag az idézés kézbesítésénél nevesíti a rendőrség közreműködését, azonban a bántalmazó esetében - ha a kérelmet is kézbesíteni kell - a kérelmet is ide kell érteni, hiszen a kérelem ismerete nélkül nem várható el, hogy nyilatkozzon a felhívásra. A bíróság jogosult a rendőrség közreműködését kérni az idézés és kérelem kézbesítéséhez. A bíróság az idézésben tájékoztatja a bántalmazót arról is, hogy a kérelemre írásban - ideértve az elektronikus levelet is - juttassa el a nyilatkozatát és észrevételeit, vagy személyesen jelenjen meg a bíróságon a kitűzött időpontban meghallgatásra.
5. A Veir. nem teszi kötelezővé a nyilatkozatok egyidejű, egymás jelenlétében történő beszerzését, ezért dönthet úgy a bíróság, hogy a Hketv. 15. § (7) bekezdése folytán mellőzi a felek egymás jelenlétében történő meghallgatását, vagyis akár a bíróságon is folyhat a meghallgatás két külön helyiségben a hivatali skype-on keresztül.
6. A Veir. rendelkezései módosítják a Hketv.-t. Így a Hketv. szerinti „kötelező” személyes meghallgatás a Veir. alkalmazásában azonosítható azzal, hogy „szükséges” a felek meghallgatása. Ezt az értelmezést támasztja alá különösen az is, hogy a Hketv. 15. § (2) bekezdése az ott meghatározott esetben a felek személyes meghallgatása nélkül is megengedi az ügy érdemi eldöntését. A járványügyi intézkedések hatékonysága megköveteli, hogy amennyiben a skype vagy más elektronikus hang- és képfelvételt lehetővé tevő rendszer a kérelmező rendelkezésére áll, a meghallgatás azon keresztül történjen. A bíróság épületében történő meghallgatás nem szolgáltat a bíró számára többletinformációt, így a kérelmező érdekeit sem veszélyezteti jobban annak elmaradása.
7. Elektronikus úton történő meghallgatás esetén a határozat nem kézbesíthető a kérelmezőnek papír alapon. A határozat időszerű kézbesítésének viszont kiemelt jelentősége van a kérelmező számára, mert ezzel tudja igazolni a hatóságok felé, hogy a bántalmazó távoltartás hatálya alatt áll. A Hketv. 16. § (3) bekezdés második és harmadik mondata szerint, ha a meghallgatáson a bántalmazó nem jelent meg, a bíróság - szükség esetén faxon vagy elektronikus úton - a rendőrség útján intézkedik a kézbesítésről. A rendőrség köteles a határozat kézbesítéséről gondoskodni és a kézbesítés megtörténtéről a bíróságot haladéktalanul tájékoztatni. E rendelkezés analógiájára hivatkozással indokolt a rendőrség közreműködését kérni a kérelmezőnek való kézbesítés körében is. Ha ez nem biztosítható, akkor indokolt az elektronikus levélben, ennek hiányában akár szöveges telefonos üzenetben (sms-ben), fájlcsatolással történő közlés addig, amíg a papír alapú kézbesítés meg nem történik. A jogalkotói cél ugyanis nem más, mint a bántalmazott jogvédelmének időszerű elősegítése.
Forrás: https://kuria-birosag.hu/hu/kollvel/32020-iv-30-pk-velemeny-hozzatartozok-kozotti-eroszak-miatt-alkalmazhato-megelozo.

matches: Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Köf.5.022/2018/4. számú határozat | K Ú R I A
Köf.5.022/2018/4. számú határozat
Az ügy száma: Köf.5022/2018/4.
(6726 Szeged, Fő fasor 16-20.)
(8782 Mórahalom, Szentháromság tér 1.)
- megállapítja, hogy Mórahalom Város Képviselő-testületének a 28/2017. (XI. 30.) számú önkormányzati rendeletével módosított, az építményadóról szóló 35/2015. (XI. 26.) önkormányzati rendelete 2018. január 1. napjától 2018. szeptember 11. napjáig hatályos 5. § (2) bekezdése törvénysértő volt, ezért e rendelkezés nem alkalmazható a Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság előtt folyamatban lévő 1.K.27.288/2018. számú ügyben, valamint valamennyi, e határozat hozatalának időpontjában valamely bíróság előtt folyamatban lévő egyedi ügyben;
- megállapítja, hogy Mórahalom Város Képviselő-testületének a 22/2018. (IX. 27.) számú önkormányzati rendeletével módosított, az építményadóról szóló 35/2015. (XI. 26.) önkormányzati rendelete 2018. szeptember 12-étől hatályos 5. § (2) bekezdése törvénysértő, ezért azt 2018. december 31-ei hatállyal megsemmisíti;
- Mórahalom Város Képviselő-testületének 28/2017. (XI. 30.) számú önkormányzati rendeletével módosított, az építményadóról szóló 35/2015. (XI. 26.) önkormányzati rendelete 2018. január 1. napjától 2018. szeptember 11. napjáig hatályos 6. § (4) bekezdése törvénybe ütközésének megállapítására irányuló és alkalmazása kimondására irányuló indítványt visszautasítja;
[1] Az alapügyben a felperes kizárólagos tulajdonát képezte a Mórahalom belterületi ... hrsz.-ú, természetben a M., Sz. út 14. szám alatt található 217,32 m2 hasznos alapterületű, nem lakás céljára szolgáló ingatlan.
[2] Mórahalom Város Jegyzője (a továbbiakban: elsőfokú adóhatóság) a 2018. január 24. napján kelt 1029/2018. számú határozatával megállapította, hogy 2018. január 1. napjától az építményadó összege a fenti ingatlan után évente 402 042 Ft. Határozatának indoklásában rámutatott, hogy az adózónak adókötelezettsége áll fenn az ingatlan vonatkozásában. Mórahalom Város Képviselő-testülete a 28/2017. (XI. 30.) számú önkormányzati rendeletével módosította az építményadóról szóló 35/2015. (XI. 26.) önkormányzati rendeletét 2018. január 1-jei hatállyal (a továbbiakban: Ör.), melynek 5. § (2) bekezdése szerint ekkortól kezdődően az adó mértéke a Szegedi út déli oldalán a 10. házszámtól kezdődően a Szegedi út 16. házszámig bezárólag, ha az egy helyrajzi számon lévő építményadó hatálya alá tartozó építmények összes hasznos alapterülete eléri a 100 m2-t, 1850 Ft/m2.
[3] Az alapügyben a felperes fellebbezése folytán eljárt Csongrád Megyei Kormányhivatal (a továbbiakban: Kormányhivatal) 2018. március 20. napján kelt, CS/B01/4370-4/2018. számú határozatával az elsőfokú határozatot – az indoklási rész részbeni kiegészítésével – helybenhagyta. Álláspontja szerint az adózó által az építményadó mértékére, valamint annak diszkriminatív jellegére vonatkozó kifogásai a rendeletalkotás körébe tartoznak, azok vizsgálatára nem jogosult sem az elsőfokú, sem a másodfokú adóhatóság.
[4] Az alapügyben a felperes a döntéssel szemben keresetet terjesztett elő, amelyben elsődlegesen annak megváltoztatását kérte akként, hogy a bíróság a 2018. évre fizetendő építményadó négyzetméterenként fizetett összegét 500 Ft-ban, így a fizetendő építményadó ingatlanra vonatkozó összegét 108 600 Ft-ban állapítsa meg. Másodlagosan kérte a Kormányhivatal határozatának az elsőfokú határozatra is kiterjedő hatállyal történő hatályon kívül helyezését és az elsőfokú hatóság új eljárás lefolytatására való kötelezését. Kérte továbbá, hogy a bíróság az Ör. 5. § (2) bekezdésében és 6. § (4) bekezdésében foglaltak jogszabályba ütközésének vizsgálata és megsemmisítése érdekében forduljon a Kúria Önkormányzati Tanácsához.
[5] A Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 1.K.27.288/2018/13. számú végzésével kezdeményezte az Ör. 5. § (2) bekezdése és 6. § (4) bekezdése jogszabályba ütközésének vizsgálatát, a jogszabályellenesség megállapítását és a jogszabályi rendelkezés megsemmisítését. A bíróság kezdeményezte továbbá e jogszabályellenes rendelkezés általános és e bíróság előtt folyamatban lévő ügyben történő alkalmazási tilalmának elrendelését. A bíróság indítványával egyidejűleg az előtte folyó felülvizsgálati eljárást felfüggesztette.
[6] A bíróság szerint az adófizetési kötelezettség nem tölti be eredeti, a helyi közterhekhez a teherviselési képesség arányában való hozzájárulás funkcióját akkor, ha az egy, a szabályozás alapján jól körülhatárolható adóalanyt céloz. Az önkormányzat képviselő-testülete az indítvány szerint semminemű ésszerű és szakmai indokát nem adta annak, hogy az általános adómértéktől eltérő, az addig érvényesülő magasabb adómértéknél is lényegesen magasabb adómértéket, a törvény szerinti adómaximumot miért éppen a Szegedi út 10–16. szám közötti útszakaszon lévő építményekre írta elő. Korábban a magasabb adómérték hosszabb útszakaszra szólt, illetve az Ör.-ben meghatározott adómérték az egész településen csak két ingatlan vonatkozásában érvényesül.
[7] A bíróság hivatkozással a helyi adókról 1990. évi C. törvény (a továbbiakban: Htv.) 6. § c) pontjára jogszabálysértést állapított meg. Álláspontja szerint az Ör. 5. § (2) bekezdése nem normatív rendelkezés, mert kifejezetten meghatározott adóalanyt céloz. Az ily módon képzett csoport, ami összesen 2 ingatlant tartalmaz, nem homogén, a két alanyra nézve kiterjedően a differenciálás megkülönböztető jellegű.
[8] A rendelet 5. § (2) bekezdése tehát törvényellenes, ugyanígy a rendelet 6. § (4) bekezdése szintén alaptörvényellenes és jogszabályba ütközik, ugyanis meghatározza a teljes közművesítettség fogalmát, ami viszont ellentétes az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Kormányrendelet (a továbbiakban: OTÉK) 8. § (2) bekezdésében meghatározott teljes közművesítettség fogalmával. A közművesítettség fogalmát az OTÉK, mint magasabb szintű jogszabály szabályozza, ezért a közművesítettség mértékét és fogalmát nem kell és nem szabad az építményadóról szóló jogszabályban meghatározni, illetve a rendeletben megismételni, figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Jat.) 3. §-ára is.
[9] Az önkormányzat védiratot terjesztett elő, amelyben kérte a Kúriát, hogy az eljárást a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (a továbbiakban: Kp.) 81. § (1) bekezdés g) pontjára tekintettel szüntesse meg. Az önkormányzat a védirat felterjesztésére nyitva álló határidőn belül a támadott Ör-rendelkezéseket módosította, illetve részben hatályon kívül helyezte, így kívánta a jogsérelmet orvosolni a 22/2018. (IX. 27.) önkormányzati rendeletével.
[10] Indoklása szerint a Szegedi úton fekvő építmények esetén oda kell érteni a Szegedi út által érintett építményeket is, ami azt jelenti, hogy ezek az építmények nem közvetlenül a Szegedi úthoz tartoznak, hanem az arról nyíló utcákban helyezkednek el és a házszámot is onnan kapják, azonban később kialakított bejárat szerint a Szegedi útról is megközelíthetők. Ebből következően a támadott rendelet 5. § (2) – és ugyanilyen adóterhet megállapító (5) – bekezdése nem egyetlen ingatlant érint, hanem mindösszesen 23 ingatlant, ezen belül a Szegedi úton nem kettőt, hanem nyolcat. Mivel ezek kiemelt helyzetben vannak, ezért e sajátosságuk alapozza meg az átlaghoz képest magasabb adótétel megállapítását.
[11] Mindazonáltal az önkormányzat képviselő-testülete a támadott rendelkezést módosította, illetve a 6. § (4) bekezdését hatályon kívül helyezte. Erre való tekintettel az indítvány okafogyottá vált elsődlegesen. Másodlagosan a védirat leszögezi, hogy a támadott rendelet más jogszabályba ütközőnek minősítése egyébiránt alaptalan.
[12] Az indítvány megalapozott a következők szerint.
[15] Az indítvánnyal közvetlenül érintett Ör. 2018. január 1-jétől 2018. szeptember 11-éig hatályos 5. § (2) bekezdésének és 6. § (4) bekezdésének szövege a következő.
(2) Az adó mértéke a Szegedi út déli oldalán a 10. házszámtól kezdődően a Szegedi út 16. házszámig bezárólag, ha az egy helyrajzi számon lévő, építményadó hatálya alá tartozó építmények összes hasznos alapterülete eléri a 100 m2-t 1850 Ft/m2.
5. § „(2) Az adó mértéke a Szegedi út déli oldalán a 10. házszámtól kezdődően a Szegedi út 16. házszámig bezárólag, ha az egy helyrajzi számon lévő, építményadó hatálya alá tartozó építmények összes hasznos alapterülete eléri a 100 m2-t 1280 Ft/m2.”
[22] Az indítványban hivatkozott Köf.5.017/2012/8 számú határozat és más hasonló ügyekben hozott döntések (pl. Köf.5.081/ 2012/4., Köf.5.018/2016/4.) értelmezési tartományát a Htv. hatályos szabályozása határolja. A Köf.5.017/2012/8. számú határozat megfogalmazása szerint a Htv. akkor hatályos 6. § c) pontja értelmében az önkormányzat adómegállapítási joga arra terjedt ki, hogy „az adó mértékét a helyi sajátosságokhoz, az önkormányzat gazdálkodási követelményeihez és az adóalanyok teherviselő képességéhez igazodóan (...) megállapítsa”. A vagyoni típusú adók célja eszerint az arányos közteherviselés elvének megvalósítása: az adó alapja minden adóalany vonatkozásában ugyanaz, mégpedig az ingatlantulajdon. „A Hatv. 6. § c) pontjának „az adóalanyok teherviselői képességéhez igazodó” fordulata a Hatv. jogegyenlőségi szabálya is egyben. Arra utal, hogy az önkormányzati jogalkotó – a 6. § d) pontjában foglalt mentességeken túl – minden adóalany esetében a teherbíró képességhez igazítottan köteles az adófizetés mértékét megállapítani.
[25] Kérdéses, hogy az indítvánnyal érintett rendelkezés normatív-e, azaz nem kifejezetten meghatározott adóalany(oka)t céloz-e. A Kúria figyelemmel az indítványban hivatkozott Köf.5.010/2018/3. számú határozatára a normativitás kérdését a következőképpen vizsgálta. A bírói indítvány szerint az Ör. vitatott 5. § (2) bekezdése két ingatlanra vonatkozik, és két alanyra kiterjedő differenciálás megkülönböztető jellegű. Az Önkormányzat védirata alapján viszont nem két, hanem – csak a Szegedi úton – közvetlenül 8 adóalanyról van szó ebben a körben. Az Ör. 5. § (5) bekezdése egy másik megjelölt út (Zákányszéki út) vonatkozásában is azonos mértékű adóterhet állapít meg. Összesen a városban így 23 ingatlan esik a szóban forgó adómegállapítási kategóriába.
[27] Jelen esetben azonban a hasonló helyzetben lévő adózók egyenlően terhelhetőségének alapja nem került meghatározásra és ezért az érintett kör lehatárolása nem történt meg jogszerűen indokolt módon. A meghatározott utca, meghatározott házszámai által kijelölt adótárgyak alapján egyedi kötelezettség kerül megállapításra a tulajdonos adóalanyokra nézve, ami a közteherviselés (Alaptörvény XXX. cikk) elvével ezen a módon azonban semmiképpen sem minősülhet összeegyeztethetőnek.
[28] A Kúria szerint az Ör. vitatott szabályozása nem normatív, mert adófizetési kötelezettség tekintetében az Ör. által kötelezni kívánt homogén csoportot (vagyis az építménytulajdonosokat) közteherviselési szempontból indokolhatatlanul, gyakorlatilag nevesítetten felismerhető alanyokra kiterjedően, ezáltal megkülönböztetően differenciálja. Jelen eset összes körülményét figyelembe véve nincs ugyanis alkotmányosan védhető, objektív indoka a meghatározott útszakaszon elhelyezkedő ingatlanok vonatkozásában a magasabb adóteher megállapításának. Ez a körülmény az adott adózó tevékenységét nem adóztatásra jellemző módon befolyásoló, korlátozó tartalmú szabályozó eszközként hat.
[32] A Kúria ezen az alapon a Kp. 146. § (1) bekezdés a) pontja szerint az Ör. 5. § (2) bekezdését megsemmisítette.
[33] Az Ör. 6. § (4) bekezdése vonatkozásában megállapította, hogy az indítvánnyal érintett ügyben a teljes közművesítettségnek nincs jelentősége, tekintettel arra, hogy az Ör. 5. § (2) bekezdésében érintett Szegedi úti ingatlanokat nem ezzel a fogalommal határozták meg. (Szemben az Ör. 5. § (5) bekezdésével.) A Kp. 144. §-a szerint a bírói indítványnak önkormányzati rendelet jogszabályba ütközésének vizsgálatára irányulóan akkor van helye, ha a bíróságnak az előtte folyó eljárásban önkormányzati rendelet olyan rendelkezését kell alkalmaznia, amelynek más jogszabályba ütközését észleli. Jelen ügyben a bíróságnak ezt a rendelkezést nem kellett alkalmaznia.
[34] A Kúria a Kp. 139. § (1) bekezdése alapján alkalmazandó 48. § (1) bekezdés c) pontja alapján az Ör. 6. § (4) bekezdése jogszabályba ütközésének megállapítására vonatkozó részében a bírói indítványt visszautasította. Jelen ügyben annak nem volt oka, hogy a törvényességi vizsgálat erre a rendelkezésre kiterjesztésre kerüljön, hiszen a Zákányszéki ingatlanok nem képezték az eljárás tárgyát és szoros összefüggés sem áll fenn. (A Kúria ugyanakkor megjegyzi, hogy megfelelő indítványra a Köf. 5025/2018/4. számú határozatával a szóban forgó jogszabályi rendelkezés törvénysértő voltát megállapította.)
[37] A módosító 22/2018. önkorm. r. 3. §-a szerint a kihirdetést követő napon, azaz 2018. szeptember 12-én lép hatályba „azzal, hogy rendelkezéseit 2018. január 01-jétől kell alkalmazni”.
[40] A megsemmisített rendelkezés alkalmazási tilalmának elrendelése ugyancsak szükséges, annak ellenére, hogy a 22/2018. önkorm. r. rendelkezései visszamenőleges alkalmazását írta elő. Tisztázatlan jogi helyzet keletkezett ugyanis a 22/2018. önkorm. r. által követett jogalkotási megoldás révén. A visszamenőleges alkalmazás nyomán a 22/2018. önkorm. r. nem rendelkezett a – 2018. szeptember 12-én, azaz hatályba lépésének napján – már lefolyt vagy folyamatban lévő eljárásokban a már elvégzett eljárási cselekményekről, döntésekről és azok jogi hatásairól.
[44] Jelen esetben tehát a 22/2018. önkorm. r. mint jogszabály, alkalmazhatta ezt az atipikus megoldást, miszerint az alkalmazás a hatályba lépést megelőző időszakra is kötelező, figyelemmel arra a körülményre is, hogy az adóalanyokra nézve kedvezőbb kötelezettség került megállapításra. Mindezek alapján a 22/2018. önkorm. r. hatályba léptető, 3. §-a nem minősül jogszabály-ellenesnek.
[45] Az utóbb módosított Ör.-ben a vitatott 5. § (2) bekezdése módosításának tartalma vonatkozásában azonban megállapítható, hogy csak az adómérték eltérő, a szabályozási megoldás viszont a korábbival azonos. A jogalanyok egyedi megkülönböztetése teljességgel megfelel a jelen indokolási fejezet II. részében foglaltaknak.
[46] A Kúria ezért a törvényességi vizsgálatot a Kp. 143. § (3) bekezdése szerint, a szoros összefüggés alapján kiterjesztette a 22/2018. önkorm. r. által meghozott Ör. 5. § (2) bekezdését érintő módosításra. A jogbiztonság érdekében azonban az utóbb módosított Ör. ezen, 2018. szeptember 12-étől hatályos rendelkezése megsemmisítésének hatályát – a Kp. 146. § (4) bekezdésének alkalmazásával – csak 2018. december 31-ével állapította meg.
[48] Összességében a Kúria megállapította a Kp. 146. § (1) bekezdés b) pontja szerint megállapította az Ör. indítvánnyal támadott 5. § (2) bekezdése jogszabályba ütközését. Elrendelte továbbá a Kp. 147. § (1) bekezdése szerint e rendelkezés alkalmazásának tilalmát az indítványozó bíróság előtt folyó és valamennyi e határozat meghozatalának időpontjában valamely bíróság előtt folyamatban lévő egyedi ügyben.
[49] A Kúria ezen túlmenően a Kp. 143. § (3) bekezdése alkalmazásával a 146. § (1) bekezdés a) pontja alapján az utóbb módosított Ör. 2018. szeptember 12-én hatályba lépő 5. § (2) bekezdése törvényellenességét megállapította, és ezért e rendelkezést megsemmisítette.
[50] Az Ör. 6. § (4) bekezdése törvényellenessége megállapítására vonatkozó indítványt a Kúria a Kp. 139. § (1) bekezdése alapján alkalmazandó 48. § (1) bekezdés c) pontja alapján visszautasította.
[51] Az utóbb módosított Ör. rendelkezésének jövőbeli hatállyal történő megsemmisítése következtében elálló jogalkotási helyzetre figyelemmel a Kúria megjegyzi, hogy tartalmilag a jogszabályszövegnek csak az indítvánnyal érintett vonatkozásait vizsgálta jelen eljárásában. Így nem terjedt ki az értékelése egyebek között az építményadó helyrajzi számon belül való összevont területalapja jogszerűségének kérdésére.
[52] A Kúria továbbá felhívja az Önkormányzat figyelmet az utóbb módosított Ör. Njt.-ben való feltüntetésének korrigálására, ami a rendelkezések hatályba lépésének (lábjegyzetes) megjelölését, valamint a jogszabály időállapotai hatályának pontos megjelölését érinti.
[53] Közvetett hátrányos megkülönböztetés valósul meg akkor, ha az építményadó fizetésére szóló helyiadó-fizetési teher legitim adópolitikai cél hiányában, formailag normatív meghatározás nélkül, ténylegesen egyedileg meghatározott adóalanyokra vonatkoztatva állapít meg másokénál lényegesen terhesebb kötelezettséget.
[54] A Kúria az indítványt a Kp. 141. § (2) bekezdése szerint tárgyaláson kívül bírálta el.
[55] A Kúria a törvényellenesség jogkövetkezményeit a Kp. 146. § (1) bekezdés b) és a) pontja alapján állapította meg.
[57] Az indítvány részben való visszautasítása a Kp. 139. § (1) bekezdése alapján alkalmazandó 48. § (1) bekezdés c) pontján alapul.
[58] A Magyar Közlönyben történő közzététel a Kp. 146. § (2) bekezdésén, a helyben történő közzététel a Kp. 142. § (3) bekezdésén alapul.
[59] Jelen eljárásban a Kp. 141. § (4) bekezdése alapján az önkormányzati rendelet törvényességének vizsgálatára irányuló eljárásban a feleket teljes költségmentesség illeti meg és saját költségeiket maguk viselik.
[60] A határozat elleni jogorvoslatot a Kp. 116. § d) pontja és 146. § (5) bekezdése zárja ki.

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


1. §1 (1) E rendelet rendelkezéseit - a (2) bekezdés szerinti eltéréssel - az építőipari kivitelezési tevékenység jogosulatlan vagy szakszerűtlen végzőjével szembeni építésfelügyeleti bírság megállapítására és megfizetésére kell alkalmazni.
1/A. §2 (1) Az építésfelügyeleti hatóság jogosulatlan, szakszerűtlen tevékenység folytatása esetén az építési folyamat résztvevőjével szemben - a (2) bekezdés kivételével - a 1/A-2/A. § szerint megállapított építésfelügyeleti bírságot alkalmazza.
(2)3 Az építésfelügyeleti hatóság - az 1. mellékletben foglalt táblázat 13. pontjában meghatározott jogsértések kivételével - az építésfelügyeleti bírság megállapítását mellőzi, ha a közigazgatási szabályszegések szankcióinak átmeneti szabályairól, valamint a közigazgatási eljárásjog reformjával összefüggésben egyes törvények módosításáról és egyes jogszabályok hatályon kívül helyezéséről szóló törvény szerinti figyelmeztetés feltételei fennállnak.
1/B. §4 Az építésfelügyeleti bírságot - a (2) bekezdés szerinti eltérésre tekintettel - az 1. mellékletben foglalt
c)7 táblázat 6-13. pontjában az építtetőre, az építési műszaki ellenőrre, a fővállalkozó kivitelezőre és annak a felelős műszaki vezetőjére meghatározott jogsértő állapot fennállása esetén: a fővállalkozói kivitelezési szerződésben rögzített építési tevékenység eredményére az Épbír. 3. § (3) bekezdés szerinti számított építményérték,
d)8 táblázat 6-13. pontjában a megrendelő vállalkozó kivitelezőre, az alvállalkozó kivitelezőre és e kivitelezők felelős műszaki vezetőire meghatározott jogsértő cselekmény fennállása esetén: az alvállalkozó kivitelezési szerződésében rögzített, az építési tevékenység eredményére az Épbír. 3. § (3) bekezdése szerinti számított építményérték
2. § (1)9 A bírság mértéke - a (2)-(3) bekezdés szerinti eltérésre tekintettel - az 1. mellékletben foglalt
c)12 táblázat 6-13. pontjában az építtetőre, az építési műszaki ellenőrre, a fővállalkozó kivitelezőre és a felelős műszaki vezetőjére meghatározott jogsértő cselekmény fennállása esetén: az építési folyamat résztvevőire vonatkozóan, az egyes jogsértő cselekményhez meghatározott összeg, hozzáadva az ugyanitt megadott szorzószám és az 1/B. § c) pontja szerint számított érték 20 millió forintot meghaladó részének szorzatához, de legfeljebb az ugyanitt megjelölt legmagasabb bírságösszeg,
d)13 táblázat 6-13. pontjában a megrendelő vállalkozó kivitelezőre, az alvállalkozó kivitelezőre és e kivitelezők felelős műszaki vezetőire meghatározott jogsértő cselekmény fennállása esetén: az építési folyamat résztvevőire vonatkozóan, az egyes jogsértő cselekményhez meghatározott összeg hozzáadva az ugyanitt megadott szorzószám és az 1/B. § d) pontja szerint számított érték 20 millió forintot meghaladó részének szorzatához, de legfeljebb az ugyanitt megjelölt legmagasabb bírságösszeg,
e)14 táblázat 14-32. pontjában meghatározott jogsértő cselekmény fennállása esetén: az építési folyamat résztvevőire vonatkozóan, az adott jogsértő cselekményhez meghatározott bírságösszeg.
(3)17 A bírság mértéke az (1)-(2) bekezdés szerint megállapított bírságösszeg 150%-a - az 1. melléklet táblázat 13. pontjában meghatározott jogsértő cselekmény kivételével -, ha kiszabására azzal szemben kerül sor, akit 3 éven belül legalább két alkalommal jogerősen vagy végleges döntéssel építésfelügyeleti bírsággal sújtottak.
(3a)18 Az építésfelügyeleti hatóság az Étv. 39. § (6) bekezdése szerinti kivitelező jogsértő cselekményével kapcsolatos építésfelügyeleti bírságot - a kivitelező által elvégzett építési tevékenységre az Épbír. 3. § (3) bekezdése szerint számított építményértéket alapul véve - a fővállalkozó kivitelezőre vonatkozó bírság-megállapítási szabályok szerint köteles megállapítani.
(8)21 Az építésügyi és az építésfelügyeleti hatóságok kijelöléséről és működési feltételeiről szóló 343/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdésében meghatározott építésfelügyeleti hatóság által végleges döntéssel megállapított bírságot a Magyar Államkincstár által vezetett 10032000-01040281-00000000 számú Miniszterelnökség fejezeti építésügyi és építésfelügyeleti bírság bevételek beszedési számlára, készpénzátutalási megbízással, átutalási megbízással, bankkártyás átutalással vagy - amennyiben a feltételei fennállnak - elektronikus fizetési és elszámolási rendszeren keresztül kell megfizetni.
(2)25 Az építési műszaki ellenőrrel szemben az 1. mellékletben foglalt táblázat 5., 7., 10., 12-13. pontja szerint megállapított bírság az építtetőt terheli, ha az építési műszaki ellenőr bizonyítja, hogy az adott jogsértő cselekményt az építési naplóban rögzítette, e tényről az építtetőt tájékoztatta, és az építtető ennek ellenére a szükséges intézkedés megtételét elmulasztotta.
(4)28 Az Étv. 40/A. §-ában meghatározott esetben a vállalkozó kivitelező az utasítást és az azt megtagadó jognyilatkozatot köteles az építési naplóba bejegyezni és az építtetőt e tényről tájékoztatni. Ebben az esetben a fővállalkozó kivitelező az 1. mellékletben foglalt táblázat 7., 10., 12-13. pontjában és a fővállalkozó kivitelező felelős műszaki vezetője az 1. mellékletben foglalt táblázat 7., 12-13. pontjában meghatározott bírságtétel alól mentesül és helyette a bírság az építtetőt terheli.
d)34 a vállalkozó kivitelezői tevékenységre jogosultak névjegyzékét vezető szervvel.
(6)38 Az építésfelügyeleti hatóság a bírság kiszabásával kapcsolatos minden döntését és intézkedését az - az Építésügyi Dokumentációs és Információs Központról, valamint az Országos Építésügyi Nyilvántartásról szóló kormányrendelet szerinti - elektronikus építésügyi bírságnyilvántartó (e-bírság) alkalmazásban rögzíti.
3/A. §39 Az építésfelügyeleti hatóság bírságot megállapító határozata - a katonai építésfelügyeleti hatóság által hozott határozat kivételével - tartalmazza
5. §40 E rendeletnek - az építésügyi és az építésfelügyeleti hatósági eljárásokkal összefüggő egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 177/2010. (V. 13.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kr.) 1. § (1) bekezdésével megállapított - 1. § c) pontját, valamint e rendeletnek - a Kr. 1. § (3) bekezdésével megállapított - 3/A. §-át a Kr. hatálybalépését követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
7. §42 (1) E rendeletnek az építésüggyel összefüggő egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 322/2012. (XI. 16.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Módr.) megállapított rendelkezéseit - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - a 2013. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
145	A bírság összegének meghatározása (az 1/A. § szerinti számított építményérték a 3., a 4. és a 4a. pontban 50 millió forintot, a 4b. és az 5. pontban a tervezőre vonatkozóan 5 millió forintot, a 4b-13. pontban 20 millió forintot meghaladó része: SZÉ)
2	Az építőipari kivitelezési tevékenység kapcsolódó jogsértő cselekmények
Tervező	Tervezői művezető	Építési műszaki ellenőr	Fővállalkozó kivitelező	Megrendelő vállalkozó kivitelező	Alvállalkozó kivitelező	Felelős műszaki vezető
3	Tervezői művezető közreműködésének mellőzése, jogszabályban előírt kötelezettség esetén	100 000 Ft
4	Építési műszaki ellenőr közreműködésének mellőzése, jogszabályban előírt kötelezettség esetén	100 000 Ft
4a.46	Az építtető az Étv. 33/A. § (2)-(3) bekezdései szerinti egyszerű bejelentéshez kötött építési tevékenységet - az építésfelügyeleti hatóság tájékoztatásában foglaltak ellenére - a bejelentéstől számított 16. napon megkezdi	500 000 Ft
4b.47	Az Étv. 33/A. §-a szerinti egyszerű bejelentéshez kötött építési tevékenységet az egyszerű bejelentés kivitelezési dokumentáció alapján, de az Étv. 13. § (2) bekezdés a) és b) pontjának megsértésével végzik	200 000 Ft
5	Az engedélyezési dokumentáció és a kivitelezési dokumentáció összhangjának hiánya	80 000 Ft
300 000 Ft	100 000 Ft
500 000 Ft	80 000 Ft
300 000 Ft	80 000 Ft
6	Építőipari kivitelezési tevékenység végzése kivitelezési dokumentáció nélkül	80 000 Ft
7	Kivitelezési dokumentációtól eltérő kivitelezés	80 000 Ft
200 000 Ft	80 000 Ft
200 000 Ft	150 000 Ft
500 000 Ft	100 000 Ft
8	Az építési főnapló készenlétbe helyezésének vagy megnyitásának a hiánya	80 000 Ft
200 000 Ft	200 000 Ft
9	Az építési alnapló készenlétbe helyezésének vagy megnyitásának a hiánya	80 000 Ft
10	Építőipari kivitelezési tevékenység végzése felelős műszaki vezető nélkül, a jogszabályi kötelezettség fennállása esetén	80 000 Ft
250 000 Ft	80 000 Ft
250 000 Ft	150 000 Ft
1 000 000 Ft	100 000 Ft
300 000 Ft	150 000 Ft
11	Építési szakmunka végeztetése vagy végzése a tevékenységre előírt szakmai feltétel hiányában, foglalkoztatott személyenként megállapítva	150 000 Ft
500 000 Ft	150 000 Ft
400 000 Ft	80 000 Ft
12	Szakszerűtlen kivitelezés, ezen belül a nem megfelelő teljesítményű építési termékek vagy szerkezetek felhasználása, beépítése	80 000 Ft
200 000 Ft	100 000 Ft
13	Az állékonyságot, az életet vagy egészséget veszélyeztető állapot előidézése	200 000 Ft
800 000 Ft	200 000 Ft
800 000 Ft	400 000 Ft
1 500 000 Ft	500 000 Ft
14	Nem megfelelő jogosultsággal rendelkező tervező foglalkoztatása, foglalkoztatás elfogadása, ha építtető a foglalkoztató	100 000 Ft	150 000 Ft
15	Nem megfelelő jogosultsággal rendelkező tervező foglalkoztatása, foglalkoztatás elfogadása, ha kivitelező a foglalkoztató	150 000 Ft	100 000 Ft
16	Tervezői művezető nem rendelkezik megfelelő jogosultsággal	100 000 Ft	100 000 Ft
17	Az építési műszaki ellenőr nem rendelkezik megfelelő jogosultsággal	100 000 Ft	100 000 Ft
18	Nem megfelelő jogosultsággal rendelkező kivitelezővel vállalkozási jogviszony létesítése	100 000 Ft	100 000 Ft	100 000 Ft
19	Nem megfelelő jogosultsággal rendelkező felelős műszaki vezető foglalkoztatása, foglalkoztatás elfogadása	100 000 Ft	100 000 Ft	100 000 Ft	100 000 Ft
20	Az építőipari kivitelezési tevékenység megkezdésére vonatkozó bejelentési és adatszolgáltatási kötelezettség elmulasztása	60 000 Ft
21	A kivitelezési dokumentáció készítésére vonatkozó írásbeli tervezési szerződés hiánya	150 000 Ft	150 000 Ft
22	Írásbeli tervezői művezetői szerződés hiánya	100 000 Ft	100 000 Ft
23	Írásbeli kivitelezési szerződés hiánya	100 000 Ft	100 000 Ft	100 000 Ft	100 000 Ft
24	A névjegyzéket vezető szervnek nem bejelentett vállalkozó kivitelezővel történt szerződés	80 000 Ft	80 000 Ft	80 000 Ft
25	Kivitelezési dokumentáció készítésére vonatkozó írásbeli szerződés hiánya, ha ez a kivitelező feladata	150 000 Ft	150 000 Ft
26	Az építési napló vezetésére vonatkozó követelmények megsértése	80 000 Ft	80 000 Ft	80 000 Ft
27	Az építési napló bejegyzésére vonatkozó követelmények megsértése	80 000 Ft	80 000 Ft	80 000 Ft
28	Az Étv. 33/A. §-a szerinti egyszerű bejelentés esetén a tervezői művezető legalább hat alkalmának nem teljesítése	80 000 Ft
29	Az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 5. § (6) vagy (7) bekezdése szerinti tájékoztatás elmulasztása	50 000 Ft
30	Építtetői fedezetkezelés hatálya alá tartozó építőipari kivitelezési tevékenység megkezdése fedezetkezelői szerződés hiányában	500 000 Ft
31	Építtetői fedezetkezelés hatálya alá tartozó építési beruházás esetén az alvállalkozó kivitelező a teljesítésének megkezdéséig nem kapja meg a megrendelő vállalkozó kivitelezőtől az elektronikus alvállalkozói nyilvántartáshoz használatát biztosító jelszót	150 000 Ft
32	Építtetői fedezetkezelés hatálya alá tartozó építési beruházás esetén az alvállalkozó kivitelező - használatot biztosító jelszó birtokában - nem rögzíti szerződésének adatait az elektronikus alvállalkozói nyilvántartásban	80 000 Ft
2. melléklet a 238/2005. (X. 25.) Korm. rendelethez48