text:
⭐Dr. Vida Sándor* 89/104 EK sz. védjegyjogi irányelv (újrakodifikálva a 2008/95 EK sz. irányelvvel).
Download "Dr. Vida Sándor* 89/104 EK sz. védjegyjogi irányelv (újrakodifikálva a 2008/95 EK sz. irányelvvel)."
1 Dr. Vida Sándor* EGY JÓ HíRŰ, HÍRES VÉDJEGY THE BEATLES A jó hírű védjegy kiterjedt oltalmát amely eltér a rendes védjegyekétől az EU védjegyjogi irányelve 1 (4. cikk 3. bekezdés) tette általánossá, majd azt természetesen a KVR 2 8. cikkének 5. bekezdése és az EU-csatlakozás kapcsán a magyar jog is átvette [Vt. 4. (1) bekezdés c) pont]. Ennek a kiterjedt oltalomnak a lényege úgy foglalható össze, hogy a jó hírű védjegy nemcsak abban az osztályban élvezhet oltalmat, amelyben be van jegyezve, de a védjegyek nemzetközi osztályozásáról szóló Nizzai Megállapodás által meghatározott más osztályokban is, feltéve, hogy ennek a jogszabály által pontosított egyéb feltételei is fennállnak. Az előzőekben említett rendelkezések ellenére időről időre előfordul, hogy mások megkísérlik a jó hírű védjegy által megszerzett különös megkülönböztetőképességet vagy hírnevet saját üzleti céljaikra kihasználni. A következőkben egy ilyen esetről lesz szó. Tényállás Egy holland cég a szót jelentette be közösségi védjegyként a 12. osztályba tartozó járművekre, különösen emberi vagy villamos erővel hajtott, rokkantak számára készült tolószékekre. A bejelentés ellen felszólalt a brit Apple Corps. Ltd., amelyet fél évszázaddal korábban még a Beatles zenekar tagjai alapítottak, s amely a közösségi, nemzetközi és több országban nemzeti beatles védjegyek jogosultja. BEATLES * Jogtanácsos, Danubia Szabadalmi és Jogi Iroda Kft. 1 89/104 EK sz. védjegyjogi irányelv (újrakodifikálva a 2008/95 EK sz. irányelvvel). 2 40/94 EK sz. rendelet a közösségi védjegyről (újrakodifikálva a 207/2009 EK sz. rendelettel).2 Egy jó hírű, híres védjegy The Beatles 89 A felszólalási eljárásban a védjegy bejelentője a védjegy árujegyzékéből törölte a járművek árukat, miáltal bejelentését lényegileg a rokkantak számára készült tolószékekre korlátozta. A BPHH Felszólalási Osztálya a felszólalást elutasította. A BPHH fellebbezési tanácsa az elutasító határozat ellen benyújtott fellebbezésnek helyt adott. Határozatát alapvetően a jóhírűséget bizonyító és a felszólaló által benyújtott okiratokra alapította. Megállapítása szerint a beatles védjegy akár nyomtatott, akár stilizált formában hanglemezek, videofelvételek, filmek vonatozásában nagyon híres (very famous), de ezenfelül az ún. járulékos áruk, különösen a játékok tekintetében a hírneve legalábbis jelentős. Az irányadó közönség meghatározása tekintetében a fellebbezési tanács a nagyközönséget (public at large) vette alapul. A fellebbezési tanács határozatát a bejelentő keresettel támadta meg az EU Törvényszékénél. A Törvényszék ítélete 3 Az EU Törvényszéke ítéletét csak erősen kivonatolva közlöm az alábbiakban. A korábbi védjegyek hírneve Az érintett közönség megállapításánál szemben a felperes (bejelentő) érvelésével nem a bejelentés árujegyzékében felsorolt speciális áruk (rokkantkocsik Vida S.) fogyasztóit kell alapul venni, hanem az egész nagyközönséget, amely persze magában foglalja a bejelentő árujegyzékében szereplő áruk által érintett speciális közönséget is. A korábbi védjegy megkülönböztetőképességének sérelme vagy hírneve tisztességtelen kihasználása vonatkozásában ezért a korábbi védjegy átlagos fogyasztójának, az adott esetben a teljes nagyközönségnek a szempontjait kell mérlegelni (ítélet, 35. pont). Ami pedig a korábbi védjegyek jó hírnevét illeti, a fellebbezési tanács helytállóan vette alapul a BEATLES-albumok jelentős forgalmát, amelyek több mint 30 országban hosszú éveken át az eladási listák élén álltak, és amelyekből 8 millió példányt értékesítettek. Ezenfelül az közötti időszakban 28,7 millió beatles védjeggyel ellátott hanglemezt forgalmaztak. Ezek a számok könyvelési bizonylatokkal lettek alátámasztva. A nemzetközi sajtóból ezenfelül számos cikk lett csatolva, ezek közül külön kiemelendő a Daily Express október 19-i számában megjelent írás. Ez többek között ugyancsak megállapítja, hogy a Beatles zenekar hírneve kivételes (exceptional reputation), s az negyvenéves időszakra terjed (ítélet, 36. pont). 3 T-369/10 ügyszám. 9. (119.) évfolyam 2. szám, április3 90 Dr. Vida Sándor A fellebbezési tanács tehát megalapozottan következtetett arra, hogy hanglemezek, videofelvételek, filmek tekintetében a beatles védjegyeknek rendkívül nagy (enormous) hírnevük van (ítélet, 37. pont). Ezenfelül arra is meggyőzően utalt a fellebbezési tanács, hogy az ún. másodlagos piac, különösen a játékok tekintetében a beatles védjegyek ugyancsak jó hírűek. Licencia alapján ugyanis a években nagy mennyiségű beatles védjeggyel ellátott londoni játéktaxi, emeletes játékbusz, sárga tengeralattjáró 4 volt forgalomban. S ha a játékok vonatkozásában a hírnév nem is olyan mértékű, mint a hanglemezek, videokazetták tekintetében, az ugyancsak jelentős (ítélet, 39. pont). A megjelölések hasonlósága A szembenálló védjegyek nagyon hasonlóak, különbséget csak a szóvégi s betű jelent. Nem változtat ezen a hasonlóságon, hogy a korábbi védjegyek közül némelyiket a the névelő előzi meg (ítélet, 42. pont). A fonetikai hasonlóság még nagyobb mérvű: a szembenálló védjegyeket egyformán ejtik (ítélet, 43. pont). A jelentésbeli hasonlóság tekintetében a fellebbezési tanács helytállóan utalt rá, hogy az angol szótárban szerepel a Beatles-style (Beatles-stílus), ami alatt egy magatartás, viselkedésfajta értendő. Ebből pedig következik, hogy a szembenálló két megjelölésnek azonos szemantikai tartalma van, miért is a közönség úgy fogja értelmezni, hogy az egyik megjelölés a másikra utal (ítélet, 44. pont). A korábbi védjegyek megkülönböztetőképességének sérelme, hírnevük tisztességtelen kihasználása Mindenekelőtt rá kell mutatni, hogy a korábbi védjegy sérelmét vagy hírnevének tisztességtelen kihasználását e védjegy jogosultjának kell kimutatnia. E kötelezettsége keretében fel kell tárnia azokat a körülményeket, amelyekből következtetni lehet arra, hogy komoly kockázata van annak, hogy ilyen sérelem bekövetkezik (ítélet, 61. pont). Ilyen következtetés a valószínűségek elemzésének eredményeként állítható fel. Ehhez a eset összes körülményének mérlegelése szükséges (ítélet, 62. pont). A joggyakorlat az ilyen sérelmet általában megállapíthatónak tekinti, ha a korábbi védjegy már nem képes asszociációs hatást kifejteni, illetve a korábbi védjegy vonzereje (power of attraction) csökken (ítélet, 63. pont). 4 A Sárga tengeralattjáró (Yellow submarine) c. angol amerikai rajzfilmet 1970-ben több budapesti moziban bemutatták. Vö.: Molnár Imre, Molnár Gábor: Halhatatlan Beatles, 2. kiadás. Budapest, 2001, p. 520, 523.4 Egy jó hírű, híres védjegy The Beatles 91 Minthogy ezek vagylagos feltételek, elegendő, ha csak az egyik is fennforog, ez esetben a korábbi védjegy megkülönböztetőképességének sérelme megállapítható (ítélet, 64. pont). Továbbá minél erősebb egy korábbi védjegy megkülönböz tető képessége, annál könnyebben teljesül a KVR 8. cikk (5) bekezdése által előírt feltétel (ítélet, 65. pont). Végül az is megfontolandó, hogy minél intenzívebben és közvetlenebbül utal a későbbi védjegy a korábbira, annál nagyobb a valószínűsége annak, hogy a már folyamatban lévő vagy jövőbeli használata a korábbi védjegy megkülön böztetőképességét sérti vagy annak hírnevét kihasználja (ítélet, 66. pont). A fellebbezési tanács helytállóan mondja, hogy bár az áruk különbözőek, nem elképzelhetetlen, hogy az ütköző védjegyeket a közönség gondolatilag társítja, és még ha nem is valószínű, hogy a közönség összetéveszti azokat, bekövetkezik a korábbi védjegy értékének a későbbi védjegy javára történő átszállása, transzferje. A beatles védjegyek mintegy ötvenéves fennállásuk alatt a fiatalság, valamint a 60-as évek bizonyos ellenkultúrjának jelképévé váltak, ez az imázs ma is pozitív, s így a későbbi védjegy hasznára válhat (ítélet, 71. pont). A korábbi védjegy nagyon pozitív imázsa előnyös lenne az új bejelentés számára, különös tekintettel arra, hogy a későbbi védjegy érintett közönségére, a mozgáskorlátozottakra a korábbi beatles védjegyhez gondolatilag erősen kapcsolódó szabadság, fiatalság és mozgékonyság fogalma az átlagosnál nagyobb vonzerőt gyakorol. Továbbmenőleg, a későbbi védjegy által lefedett áruk, a rokkantkocsik vevőinek jelentős része abból a generációból kerül ki, amely emlékszik a 60-as években újdonságként forgalmazott BEATLES-hanglemezekre, -videofelvételekre, -filmekre, s ez hatással lesz rájuk, amikor a későbbi védjeggyel ellátott áru vásárlása mellett döntenek (ítélet, 72. pont). Az imázstransfer ezért lehetővé tenné a bejelentő (felperes) számára, hogy saját védjegyét kevesebb kockázat és kevesebb költség mellett vezesse be a piacon, amikor ott új védjeggyel jelenik meg (ítélet, 73. pont). Az alapos ok vizsgálata A jelen eljárásban elegendő annak a megállapítása, hogy a bejelentő (felperes) a BPHH előtti eljárásban nem hivatkozott olyan alapos okra, amely a szóban forgó megjelölés használatát indokolná (ítélet, 76. pont). A Törvényszék előtti tárgyaláson hozzá intézett kérdésre a bejelentő (felperes) azt válaszolta, hogy a bejelentett megjelölést több mint tíz esztendeje használja, s ezt tekinti alapos oknak. Minthogy erre a körülményre a BPHH előtti eljárásban nem hivatkozott, sem ez a nyilatkozat, sem az erre vonatkozóan a Törvényszékhez benyújtott bizonyítékok nem vehetők figyelembe (ítélet, 77. pont). A bejelentő (felperes) a számára kedvezőtlen ítélet ellen fellebbezést nyújtott be. 9. (119.) évfolyam 2. szám, április5 92 Dr. Vida Sándor Az EU Bíróságának végzése 5 Az EU Bírósága május 14-én kelt végzésében az EUSZ cikke (1) bekezdésére hivatkozással az előzmények rövid ismertetését követően azt mondja, hogy az EU Törvényszékének ítélete ellen kizárólag jogkérdésben lehet az EU Bíróságához fellebbezni. A tényállás megállapítására, annak értékelésére az EU Törvényszékének kizárólagos hatásköre van, kivételt képez a tényállás olyan torzítása, amely az ügy irataiból megállapítható (végzés, 59. pont). Hasonló elbírálás alá esik a korábbi védjegy hírneve, ami ugyancsak a tényállás körébe tartozik (végzés, 61. pont). A Törvényszék által lefolytatott bizonyítás felülvizsgálatára (re-examination) az EU Bíróságának ugyancsak nincs hatásköre. Kivételt képez az az eset, ha a bizonyítás feltétele nem szabályszerűen történt (végzés, 63. pont). Minthogy a bejelentő (felperes) nem állítja, hogy valamely tárgy vagy bizonyíték értelmezése el lett volna ferdítve, a fellebbezés eljárásjogilag nem megalapozott (végzés, 64. pont). Fellebbezésének második részében a bejelentő (felperes) azt sérelmezi, hogy a Törvényszék az érintett közönség vonatkozásában átfedést állapított meg annak ellenére, hogy a két szembenálló védjegy árujegyzékei eltérőek. Álláspontja szerint az áruk közötti eltérés kizárja, hogy az érintett közönség vonatkozásában átfedés legyen megállapítható. A fellebbező ebből arra következtet, hogy a közönség a szóban forgó védjegyek között képtelen bármiféle kapcsolatot elképzelni. Ezért nézete szerint az sem állapítható meg, hogy a korábbi védjegy megkülönböztetőképessége sérülne, vagy hogy azt tisztességtelenül kihasználnák (végzés, 65. pont). A Bíróság rámutat arra, hogy a KVR 8. cikk (5) bekezdése kifejezetten olyan esetekről rendelkezik, amikor az áruk vagy szolgáltatások nem azonosak (ilyen értelemben a C-398/07 sz., a Waterford Wedwood c/a Assambled Investments-ügy 34. pontja 7 jelen végzés, 67. pont). Ezenfelül szükséges hangsúlyozni, hogy lehetnek olyan védjegyek, amelyek olyan nagy hírnévre tesznek szert, hogy túlnőnek azon a körön, amelyre e védjegy árui vagy szolgálta C-294/12 ügyszám. Az Európai Unióról szóló Lisszaboni Szerződés. Teljes szövegét lásd dr. Kecskés László: EU jog és jogharmonizáció, 4. kiadás. Budapest, 2011, p A szöveg: [A KVR 8. cikk (1) bekezdés b) pontjának értelmezése]: A különböző körülmények közötti összefüggés ugyanakkor nem jelenti azt, hogy (az áruk) hasonlósága teljes hiányát a korábbi védjegy erős megkülönböztetőképessége teljes mértékben kiegyenlíti. A KVR 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja alkalmazásához, ha egy védjegy azonos egy másik védjeggyel, amely utóbbi különös megkülönböztetőképességgel rendelkezik, szükséges a vonatkozó áruk vagy szolgáltatások azonossága vagy hasonlósága bizonyításának lefolytatása. Ezzel ellentétben a KVR 8. cikk (5) bekezdése kifejezetten olyan esetre utal, amikor a termékek vagy szolgáltatások nem hasonlóak. A KVR 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja ellenben feltételezi, hogy a termékek vagy szolgáltatások azonosak vagy hasonlóak legyenek (lásd analógia útján a C-39/97 Canon-ügy 22. pont).6 Egy jó hírű, híres védjegy The Beatles 93 tásai be vannak jegyezve. Ebben az esetben pedig azoknak az áruknak és szolgáltatásoknak a közönsége, amely megfelel a későbbi védjegy árujegyzékének, összefüggést képzelhet a szóban forgó védjegyek között még akkor is, ha a közönség eltér attól, amelyre tekintettel a korábbi védjegyet bejegyezték (vö. az Intel-ügyben hozott ítélet 51. és 52. pontja 8 jelen végzés, 68. pont). Helyesen mondta ezért a Törvényszék, hogy a korábbi védjegy lajstromba bejegyzett árui ellenére a közönség átfedi egymást. Hasonlóképpen helytállóan mondhatta a Törvényszék, hogy anélkül, hogy a KVR 8. cikke (5) bekezdésének rendelkezését sértenénk, nem teljesen elképzelhetetlen, hogy a közönség a szóban forgó védjegyet gondolatilag összekapcsolja, és hogy a korábbi védjegy értékének átszállása, transzferje következhet be, miért is valószínű, hogy a fellebbező a korábbi védjegy hírneve alapján tisztességtelen előnyre tehet szert (végzés, 69. pont). Észrevételek 1. Nem tartom meglepőnek, hogy a külföldi szakirodalom az EU Bírósága végzésének közlésén 9 felül az ügyet nem tárgyalja. A napisajtó bizonyára foglalkozott az üggyel, az abban megjelent cikkek azonban egy jogászi hangvételű ismertetésnél különösebb érdeklődésre aligha tartanak számot. 2. Magam azért vállalkoztam ennek a jogi szempontból lapos ügynek az ismertetésére, mert családi és baráti emlékek alapján tudom, hogy nálunk a 60-as évek fiataljai jelentős része szemében a Beatles-zene a nyugati életforma, a szabadság, a függetlenség szimbólumává vált, sőt, eleinte bizonyos politikai tartalmat is kapott. Ez persze nem ellenállást, csupán elhatárolódást jelentett az akkor fennálló társadalmi-politikai rendtől. Nem véletlen, hogy a 60-as években csupán a budapesti Rákóczi úton, egy rádióalkatrészüzletben, Czeglédi úrnál lehetett Beatles-hanglemezt vásárolni. Az indiai gyártású Beatleshanglemezeket a Magyar Hanglemezgyártó Vállalat csak 1970-ben kezdte árusítani (10 félét), a Beatles-lemezek magyarországi gyártása pedig csak 1981-ben indult meg (további 25 féle). 10 Aki élt abban a korban, alighanem visszaemlékezik, hogy milyen lassan enyhült az Aczél György által fémjelzett kultúrpolitika. Egyébként nem megszokott, hogy egy, a maga idején népszerű zenekar és annak számai több mint fél évszázad múltán is élénken éljenek a köztudatban Ami magát az eljárást illeti, meglepőnek tartom, hogy a holland bejelentő fáradságot és pénzt nem kímélve valamennyi fórumon át vívta reménytelen harcát. Ez persze jelzi, hogy 8 Dr. Vida Sándor: Az Európai Bíróság védjegyjogi gyakorlata, II. kötet. Miskolc, 2010, p Angolul: GRUR Int. 2013, p Molnár, Molnár: i. m. (4), p Ungvári Tamás: Új Beatles-biblia. Budapest, 2011; Benedek Szabolcs: Beatles-apokrif. Budapest, 2012 mindkettő diszkográfiával. 9. (119.) évfolyam 2. szám, április7 94 Dr. Vida Sándor milyen komoly értéket jelentett volna számára, ha 27 országban használhatja a beatles védjegyhez hasonló közösségi védjegyét. Nemcsak jogászi, de pénzügyi szempontból mégis nehezen érthető a holland cégnek ez a szívós pereskedése. Nem zárható ki, hogy ez indította az EU Törvényszékét arra, hogy a tárgyaláson feltegye neki azt a (nem releváns) kérdést, hogy milyen alapos oka van, amiért a beatle védjegy bejegyzését igényli (ítélet, 77. pont). A meglepő válasz az volt, hogy Hollandiában ő már tíz esztendeje zavartalanul használja ezt a védjegyet. (Erre a brit felszólaló, az Apple cég bizonyára azért nem figyelt fel, mert a hollandiai rokkantkocsi-forgalom a látókörén kívül esett.) 4. Bár az előzőekben azt mondtam, hogy jogalkalmazási szempontból lapos ügyről van szó, ezt a minősítésemet némileg helyesbítve el kell ismernem, hogy az EU Bírósága és persze a Törvényszék is az érintett közönség meghatározásán át néhány figyelemre méltó megállapítást tett (végzés, 69. pont), amelyek persze csak jó hírű védjegyek esetén hasznosíthatóak. 5. Az utolsó megjegyzés már túlmutat a beatles-ügyön: figyelemre méltó, hogy milyen gyakori az Intel előzetes döntésre hivatkozás, elsősorban a Törvényszék ítéletében (ezeket a tömörítés miatt nem jeleztem külön), de még az EU Bíróságának rövid végzése is utal rá. Ebből magam azt a következtetést vonom le, hogy a jóhírűség körében hozott jelentős számú előzetes döntés közül Luxemburgban az Intel-ügyben hozottat értékelik különösen nagyra. Hasonló dokumentumok
Dr. Vida Sándor* JÓ HÍRŰ KÖZÖSSÉGI VÉDJEGY HASZNÁLATÁNAK TERRITORIALITÁSA AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG ÍTÉLETE A PAGO-ÜGYBEN A jó hírű közösségi védjegy territoriális oltalmának kérdése a nemzetközi védjegyszakmát Részletesebben Dr. Vida Sándor* Tényállás
Dr. Vida Sándor* VÉDJEGYBEJELENTÉS OLTALMA EMBERI JOGI ESZKÖZÖKKEL? Többéves adósságot törlesztek a Strasbourgi Emberi Jogok Bíróságának a budweiser védjegy ügyében hozott ítélete ismertetésével. Adósnak Részletesebben A JÓ HÍRŰ VÉDJEGY MINT KIZÁRÓ OK A VÉDJEGYJOGBAN
Dr. Gödölle István A JÓ HÍRŰ VÉDJEGY MINT KIZÁRÓ OK A VÉDJEGYJOGBAN 1. BEVEZETÉS A viszonylagos kizáró okok körében ki vannak zárva a védjegyoltalomból a már védjegyoltalom tárgyát képező megjelölések. Részletesebben Összefoglaló. a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről
SZF/VMF/IF/JNF 2014. július Összefoglaló a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről 2014/II. negyedév 2014 második negyedévében Részletesebben VÉDJEGYHASZNÁLAT NONPROFIT TEVÉKENYSÉGNÉL: RADETZKY
Dr. Vida Sándor* VÉDJEGYHASZNÁLAT NONPROFIT TEVÉKENYSÉGNÉL: RADETZKY A Radetzky nevet az átlagos magyar tévénéző a Radetzky-indulóval kapcsolatban ismeri: közel fél évszázad óta a bécsi újévi koncerteket Részletesebben A védjegy és piaci előnyei
A védjegy és piaci előnyei Készítette: Dr. Fekete László 2011 Budapest 1. Bevezetés A védjegy az árujelzők legfontosabb fajtája, továbbá a piacgazdaságban az iparjogvédelem egyik legfontosabb jogintézménye. Részletesebben KELL A CÉGÉR! A FORGALMAZÓI VÉDJEGYHASZNÁLAT EGYES KÉRDÉSEI
Dr. László Áron Márk 1 dr. Mező Barnabás 2 KELL A CÉGÉR! A FORGALMAZÓI VÉDJEGYHASZNÁLAT EGYES KÉRDÉSEI 1. Bevezetés A védjegyjogosultnak kizárólagos joga van a védjegy használatára. A védjegyjogosult a Részletesebben OLIMPIAI JELKÉPEK VÉDELME
Dr. Vida Sándor* OLIMPIAI JELKÉPEK VÉDELME Az életmód változása következtében a XX. században a sport népszerűsége ugrásszerűen megnőtt. Megállapítható ez mind passzív (nézés, szurkolás), mind aktív (sportolás) Részletesebben erővel rendelkező szolgáltatók azonosítása és kötelezettségek előírása (14. számú piac)
Ügyiratszám: DH-10903-2 /2007. Tárgy: piacmeghatározás, a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatók azonosítása és kötelezettségek előírása (14. számú piac) A Nemzeti Hírközlési Hatóság Tanácsa (a Részletesebben (Közlemények) AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK EURÓPAI BIZOTTSÁG
2010.5.19. Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 130/1 II (Közlemények) AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK EURÓPAI BIZOTTSÁG A vertikális korlátozásokról Részletesebben az alkotmánybíróság határozatai
2015. május 19. 2015. 11. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 11/2015. (V. 14.) AB határozat a Kúria 2/2014. Polgári jogegységi határozata rendelkező része Részletesebben í t é l e t e t: A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 14.Gf.40.574/2014/6. A Fővárosi Ítélőtábla dr. Matuszka István jogtanácsos által képviselt FHB Kereskedelmi Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság felperesnek a Rátky és Társa Ügyvédi Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2014. április 11. 2014. 12. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 12/2014. (IV. 10.) AB határozat a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény Részletesebben Az alkalmazandó jogszabályi rendelkezések
FŐVÁROSI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUMA A fogyasztói szerződés részévé váló általános szerződési feltételek érvénytelensége iránti közérdekű kereset elbírálásával összefüggő jogalkalmazási kérdések Az 1978. Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2015. június 9. 2015. 13. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 14/2015. (V. 26.) AB határozat a Debreceni Járásbíróság 44.B.2111/2013/6. számú végzése és a Részletesebben í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az első fokú bíróság ítéletét részben megváltoztatja, és
A Fővárosi Ítélőtábla a Réti, és Társai Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Réti László ügyvéd) által képviselt Magyar Nemzeti Bank (1054 Budapest Szabadság tér 8-9.) felperesnek, a Bihary, Balassa Ügyvédi Iroda Részletesebben Széchenyi István Egyetem Állam- és Jogtudományi Doktori Iskola DOKTORI ÉRTEKEZÉS. Szalai Péter A megkülönböztet képesség jelentése a védjegyjogban
Széchenyi István Egyetem Állam- és Jogtudományi Doktori Iskola Doktori Iskola vezet je: Dr. Szigeti Péter DSc. egyetemi tanár DOKTORI ÉRTEKEZÉS Szalai Péter A megkülönböztet képesség jelentése a védjegyjogban Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 10.Gf.40.545/2014/6.
A Fővárosi Ítélőtábla a Dr.... Ügyvédi Iroda által képviselt felperesnek, a... Ügyvédi Iroda által képviselt... alperes ellen általános szerződési feltételek érvényességének megállapítása iránt indított Részletesebben VERSENYTANÁCS. határozatát
VERSENYTANÁCS VJ-82/2006/17. Ikt. sz.: VJ-82/2006/12. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Haszon Lapkiadó Kft. (Budapest) eljárás alá vont vállalkozással szemben fogyasztói döntések tisztességtelen Részletesebben Keserű Barna Arnold* a védjegy nem több és nem kevesebb, mint a piaci verseny alapfeltétele. Európai Közösségek Bírósága
Keserű Barna Arnold* A MAGYAR VÉDJEGYEK ÁTRUHÁZÁSÁRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK ÖSSZEHASONLÍTÁSA A KÖZÖSSÉGI VÉDJEGYOLTALOM ÁTRUHÁZÁSÁNAK SZABÁLYAIVAL, KÜLÖNÖS TEKINTETTEL A SZELLEMI TULAJDON ELMÉLETEIRE a védjegy Részletesebben Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24
Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24 Középpontban a a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 62. (2) bekezdése 2011. előtt és Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 5.Pf.20.837/2015/8/II.
A Fővárosi Ítélőtábla a Dezső és Társai Ügyvédi Iroda (1011 Budapest, Fő u. 14-18.; ügyintéző: dr. Marjai Attila ügyvéd) és az SBGK Ügyvédi Iroda (1062 Budapest, Andrássy út 113., ügyintéző: dr. Bajkai Részletesebben A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (első tanács) 2012. július 5. *
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (első tanács) 2012. július 5. * Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés Fizetésképtelenségi eljárás 1346/2000/EK rendelet Az 5. cikk (1) bekezdése Időbeli hatály Olyan államban Részletesebben Dr. Szilágyi Dorottya Technológiatranszfer-csoportmentességi rendelet 5 Dr. Ujhelyi Dávid
Tartalom Dr. Szilágyi Dorottya Technológiatranszfer-csoportmentességi rendelet 5 Dr. Ujhelyi Dávid A szerzői jog célja és emberképe a szellemi alkotásokat megalapozó elméletek tükrében 34 Dr. Vida Sándor Részletesebben 1. Az elemzés tárgyává tett ítéleti rendelkezések összefoglalása
Az Alkotmánybíróság döntésének tájékoztató jelleggel közzétett, nem hivatalos szövege. A hivatalos közzétételre a Magyar Közlönyben, illetve az Alkotmánybíróság Határozatai című hivatalos lapban kerül Részletesebben A kiszállítás igazolása közösségi mentes értékesítéseknél (3. rész)
Általános forgalmi adó a hazai és nemzetközi gyakorlatban III. évfolyam 9. szám, 2012. szeptember T A R T A L O M dr. Csátaljay Zsuzsanna rovata A kiszállítás igazolása 1 közösségi mentes értékesítéseknél Részletesebben A Kúria Nemzetközi Kapcsolatok és Európai Jogi Irodájának Hírlevele 2013. november 30. IV. évfolyam 11. szám
A Kúria Nemzetközi Kapcsolatok és Európai Jogi Irodájának Hírlevele 2013. november 30. IV. évfolyam 11. szám EURÓPAI UNIÓS JOGI KÖZLEMÉNYEK... 3 KÖZZÉTETT ELŐZETES DÖNTÉSHOZATAL IRÁNTI KÉRELMEK...3 BÜNTETŐ Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2014. február 17. 2014. 5. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 5/2014. (II. 14.) AB határozat a Kúria Pfv.IV.21.705/2011/4. számú ítélete alaptörvény-ellenességének Részletesebben A MAGYARORSZÁGI VÉDJEGYOLTALOM TÖRTÉNETE
Dr. Vida Sándor* A MAGYARORSZÁGI VÉDJEGYOLTALOM TÖRTÉNETE A magyarországi védjegyoltalom történetét általában 1890-től, az első védjegytörvény hatálybalépésétől számítják. Ez annyiban helytálló, hogy a Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Bíróság Bíróság BÍRÓSÁG Kúria bíróság bíróság BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG Kúria Kúria Kúria


text:
282. Nem meglepő módon a védőm felmentést kért - Viszkisdoboz
2018.05.13. 14:15 Viszkisdoboz
2018. május 09. napján a Tábornok-per megismételt eljárásában védőm perbeszéde elhangzott a Debreceni Törvényszék katonai tanácsa előtt.
A védőnek nem kellett foglalkoznia a bűnszervezeti elemmel, mert attól az ügyészség elállt. A polgári jogi igénnyel sem, mert azt meg a Honvédelmi Minisztérium nem tartotta fenn. És az ügyészi végindítványból 7 év után (!) végre kiderült, hogy mi a vád tárgya: pszichikai bűnsegély.
Dr. Kovátsits László ügyvéd, írásban is benyújtotta a 41 oldalas védőbeszédét a bíróságnak, amelyből a védőm hozzájárulásával az elkövetkező poszt-sorozatban tájékoztatom a közvéleményt.
Dr. Kovátsits László védőügyvéd
A védőbeszéd tartalmi elemei a következők voltak:
I. Indítványok;
II. A vád törvényessége
III. A vád megalapozatlansága;
IV. A vád bizonyítékai;
V. A mérlegelés körében hozandó bírósági döntés indokai;
VI. A II. r. vádlott ügyészi végindítvány szerinti cselekvőségének értékelése, a pszichikai bűnsegély;
VII. A bűnszövetség hiánya;
VIII. A védelem bizonyítékai;
IX. Az I/9. (viszkis/piros italdobozos) vádpont értékelése;
X. Az új Btk. alkalmazása.
Tisztelt Debreceni Törvényszék katonai tanácsa!
Alulírott, dr. Kovátsits László ügyvéd, dr. Fapál László nyá. ezredes II. r. vádlott kirendelt védőjeként védőbeszédemet az alábbiak szerint adom elő:
1.Indítványozom, hogy dr. Fapál László nyá. ezredes II. r. vádlottat a katonai tanács a Be. 331. § (1) bekezdése alapján elsődlegesen bűncselekmény hiányában, másodlagosan bizonyítottság hiányában mentse fel az ellene emelt és a Központi Nyomozó Főügyészség 2.B.IV.165/2010. számú, Budapesten, 2018. március 14. napján kelt végindítványában meghatározott 6 rendbeli, a Btk. 291. §-ának (1) bekezdésébe ütköző, de a (3) bekezdés c) pontja szerint minősülő, részben folytatólagosan, bűnsegédként, önálló intézkedésre jogosult személy által bűnszövetségben és üzletszerűen elkövetett vesztegetés elfogadásának bűntette alól (I/1., I/2., I/4., I/5., I/6-I/7., I/8. vádpontok).
2. Figyelemmel arra, hogy a Be. 2. (2) bekezdése alapján a vádhatóság az I/9. vádpont (piros italos doboz, illetve viszkis dobozos tényállás) vonatkozásában nem minősítette védencem (valamint más vádlottak) cselekvőségét sem, vagyis nem kérte e vádpontban a bűnössége megállapítását, ezért minősítés hiánya miatt kérem a Be. 2. § (3) bekezdése alapján – mely szerint a bíróság csak annak a személynek a büntetőjogi felelősségéről dönthet, aki ellen vádat emeltek, és csak olyan cselekmény miatt, amelyet a vád tartalmaz – a büntetőeljárást a Be. 332. § (1) bekezdés d) pontja alapján az eljárást szüntesse meg (1. Bkv. I/3. pont). Az irányadó bírósági gyakorlat szerint nem tekinthető a vád tárgyához tartozónak a történeti tényállásban leírt olyan magatartás, amelyet a vádló nem minősít bűncselekménynek, vagyis a bíróság a vád szerinti történeti tényállásban leírt, de a vádló által nem minősített cselekményt nem bírálhatja el. Orientáló módon az is megállapítható, hogy az ügyészi végindítványban vagyonelkobzás címén a II. r. vádlottal szemben alkalmazni kért 15.240.000-Ft. összegű vagyonelkobzás fogalmilag kizárja az I/9. vádpontban leírt cselekvőség bírósági elbírálását.
3. Amennyiben a bíróság mégis azt állapítja meg, hogy a Be. 2. § (2) bekezdése alapján a törvényes vád fennáll az I/9. vádpont tekintetében, akkor azt kérem, hogy dr. Fapál László nyá. ezredes II. r. vádlottat a katonai tanács a Be. 331. § (1) bekezdése alapján elsődlegesen bűncselekmény hiányában, másodlagosan bizonyítottság hiányában mentse fel az ellene emelt vád alól.
4. Kérem a tisztelt katonai tanácsot, hogy a II. r. vádlott tulajdonában lévő ingatlanra elrendelt zár alá vételt megszüntetni szíveskedjék.
Az ügyészség védencemet a Budapesten, 2011. március 10. napján kelt alapvádiratban a régi Btk. 252. § (1) bekezdésébe ütköző, de a (3) bekezdés b) pontja szerint minősülő és büntetendő költségvetési szerv önálló intézkedésre jogosult dolgozója által üzletszerűen elkövetett vesztegetés bűntettével vádolta (I. vádpont), amelyet az ügyészség akkori álláspontja szerint bűnszervezetben követett el. Az I. vádponthoz tartozó egyes alvádpontok értékelése során azt lehetett megállapítani, hogy az I/3. alvádpont védencem cselekvőségét egyáltalán nem tartalmazta.
Az is megállapítható az alapvádiratból, hogy a II. és III. r. vádlottak kivételével az ügyészség minősítése – akkor - megfelelt a törvény és a bírói gyakorlat előírásainak.
Az alapvádirat általános minősítése alapján a védelem csak azt tudta megállapítani, hogy a vádló védencem cselekvőségét tettesként határozta meg, holott a vádbeli időszakban védencem hivatalos személy volt, így az alapvádirat szerinti bűncselekményt elkövetni nem is tudta.
A védelem folyamatosan jelezte az alapügyben eljárt, valamint a megismételt eljárásban eljáró bíróságnak is, hogy az ügyészség a törvényes vád mind a tényállás, mind a minősítés tekintetében pontatlan, és az 1. Bkv szerinti alakszerűségek hiánya a védekezéshez való jogot is akadályozza, korlátozza. Az ügyészség a védelem felvetésére 7 év alatt egyszer sem reagált érdemben, csupán azt nyilatkozták, hogy a bizonyítási eljárás lezárását követően, majd ha szükséges, módosítják a vádat.
A vád módosítása a Be. 310. §-a alapján 2018. január 12. napján történt meg, azonban a vád megváltoztatása minősítést nem tartalmazott.
Az 1. Bkv. 2. b) pontja szerint a vád törvényességének elengedhetetlen tartalmi eleme, hogy pontosan körülírt, büntető törvénybe ütköző cselekményt tartalmazzon. A vád tárgyává tett cselekmény körülírása akkor pontos, ha a vádló indítványában ismertetett történeti tényállás hiánytalanul tartalmazza a bűncselekmény törvényi tényállási elemeinek megfelelő konkrét tényeket: az elkövetési magatartást, a cselekmény megvalósításának helyét és idejét stb.
A védencem terhére rótt vádpontok történeti tényállásai, az I/1., I/2., I/4., I/5., I/6-I/7., I/8. vádpontok a konkrét elkövetési magatartást, a cselekmény megvalósításának helyét és idejét stb. nem tartalmazzák. Az I/9. vádpont vonatkozásában is megállapítható a vád tárgyává tett cselekmény pontos leírásának hiánya.
Az 1. Bkv. 2 c) pontja szerint a vád törvényességének nem feltétlen tartalmi eleme a vád tárgyává tett cselekmény Büntető Törvénykönyv – a 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.), illetőleg e törvénynek a büntetőtörvény időbeli hatályára vonatkozó rendelkezésére tekintettel az 1978. évi IV. törvény – szerinti minősítése. A vádirat Be. 217. §–a (3) bekezdésének c) pontja szerinti ezen, valamint a d)–j) pontja szerinti további kellékének hiányossága a bírósági eljárásban pótolható.
A Be. 315. § (1) bekezdés a) pontja alapján az ügyész a vádbeszédében, ha a vádlott bűnösségét megállapíthatónak tartja, a jogszabályokat is megjelölve, indítványt terjeszt elő arra, hogy a bíróság a vádlottat mely tények alapján, milyen bűncselekményben mondja ki bűnösnek.
Az ügyészi perbeszédben elhangzó végminősítésre, majd annak vádlottak és védők részére történő – utólagos - kézbesítésére, az I/9. vádpont minősítésének hiánya a bírósági eljárásban már nem pótolható és azt jelzi a bíróság számára, hogy e vádpontban leírt cselekvőség az ügyészség álláspontja szerint már nem képezi a vád tárgyát. Megjegyzem, az I/9. vádpontban a történeti tényállásban érintett személyek egyikének sincs felróva az ügyészség által ott leírt cselekvőség, ezért az 1. Bkv 3. a) pontja szerint a Be. 2. §-ának (3) és (4) bekezdése értelmében nem tekinthető a vád tárgyának a vádban nem szereplő személy cselekvősége, továbbá a vádban le nem írt cselekmény, s ehhez képest a bíróság a vádon túl nem terjeszkedhet, a vádat viszont köteles kimeríteni (vádelv).
Az ügyészség az I/9. vádpont vonatkozásában a védelem álláspontja szerint akkor járt volna el helyesen, ha a Be. 315. § (3) bekezdését alkalmazza. Vagyis, ha az ügyész a vádlott bűnösségét nem tartja megállapíthatónak, a perbeszédében a jogszabályokat is megjelölve, indokolt indítványt tesz a vádlott felmentésére. Különösen azért, mert az ügyészi perbeszédben elhangzott, hogy a II. r. vádlott szavahihetőségét alátámasztották a bíróság előtt tanúként (Juhász Ferenc, Zámbori Mihály és Liczek Györgyné) kihallgatott személyek vallomásai.
A védelem álláspontja az, hogy az ügyészség vádja – figyelemmel a rendkívül engedékeny bírósági gyakorlatra – törvényesnek tekinthető.
Függetlenül attól, hogy a vádirati tényállásokból az sem derül ki, vagyis nem vált ismertté, hogy az elkövetés miként történt meg II. r. vádlott részéről. Az egyetemi büntetőjog tankönyv ízű ügyészi perbeszéd két mondatából derült csak ki a védelem számára is, hogy a II. r. vádlottat az ügyészség bűnsegédlettel vádolja, az is azon alapul az ügyészség szerint, aki pénzt fogad el, de nem vesz részt a bűncselekmény elkövetésében, az pszichikai bűnsegéd.
„II. Nem lehet az elkövető tettese/társtettese a vesztegetés elfogadása bűntettének az, aki nem az aktív vesztegetővel áll kapcsolatban, hanem a passzív vesztegető segítője. Amennyiben a terhelt nem az aktív vesztegetővel áll kapcsolatban, hanem - előzetes megállapodásuknak megfelelően - a passzív vesztegető tevékenységéhez nyújt segítséget és az általa elfogadott jogtalan vagyoni előnyből részesül, a passzív vesztegető bűnsegéde.” (BH2017. 250).
Bátran tekintsünk el attól is a vád értékelése során, hogy a vádirat szerint a XVI. r. vádlott, mint tettestől származó „pénz átvételének” sem N. Dénes III. r. fizikai bűnsegédlettel vádolt vádlott vonatkozásában, sem pedig a III. r. vádlottól, mint „közvetítőtől” állítólagosan a II. r. vádlott részére eljuttatott pénz átadásoknak nincs helye, időpontja, a pénznek címlete stb.
Tekintsünk el attól is, hogy a vád pontatlansága miatt csorbult a II. r. vádlott védekezéshez való joga, hiszen vádiratba foglalt tények, konkrétumok nélkül nem lehet védekezni, függetlenül attól, hogy saját ártatlanságának bizonyítására a II. r. vádlott nem köteles. Ugyanakkor e védekezési lehetőséget, vagyis ártatlanságának bizonyítását a II. r. vádlott nem tudta gyakorolni.
Még akkor is fogadja el tehát a bíróság törvényesnek a vádat, ha az egyes vádirati tényállások a bűncselekmény tárgyi oldali ismérveit nem tartalmazzák olyan részletességgel, amelyből az alanyi oldal szükséges elemeire egyáltalán bírósági következtetést lehessen levonni.
Ugyanis az, hogy a vádiratnak a megállapításait az ott megjelölt, megjelölt bizonyítékok mennyiben támasztották alá, kizárólag a bizonyítási eljárás lefolytatásával volt megállapítható, mely tehát nem a törvényes vád, de még csak nem is a vád kellékhiányosságának kérdéskörére tartozik (Be. 217. §).
„A Kúria Büntető Kollégiuma által kimunkált és a bírói gyakorlatban követett jogértelmezés szerint a vád törvényességének elengedhetetlen tartalmi eleme, hogy pontosan körülírt büntető törvénybe ütköző cselekményt tartalmazzon, és a vád tárgyává tett cselekmény körülírása akkor pontos, ha a vádló indítványában ismertetett történeti tényállás hiánytalanul tartalmazza a bűncselekmény törvényi tényállási elemeinek megfelelő konkrét tényeket, az elkövetési magatartást, valamint a cselekmény megvalósításának helyét, idejét stb. Amennyiben a fentiek nem teljesülnek, nem indulhat bírósági eljárás, illetve az nem folytatható. Ugyanakkor azonban nem jelenti a vádelv sérelmét az, ha a bíróság ügydöntő határozatában megállapított tényállás ugyan nem fedi teljesen a vádiratban leírt tényeket, de a bűncselekmény törvényi tényállásának lényeges elemeit alkotó tények tekintetében annak megfelel, ezért a tettazonosság keretei között marad (BKv 2.).
A vád tárgyává tett cselekmények történeti tényállásának leírása határozza meg a vád kereteit, azonban a vádirati megfogalmazásnál - és értelemszerűen a tényállás tettazonosság szempontjainak megfelelő megállapítása során - nem követelmény a történeti tényállás minden részletre kiterjedő aprólékos rögzítése; törvényes a vád, ha a cselekmény leglényegesebb tényeinek rögzítése oly módon történik meg, hogy abból a vád tárgyává tett bűncselekmény tárgyi és alanyi ismérvei egyértelműen felismerhetőek, ennél fogva az anyagi jogi következtetések levonására alkalmasak.
A vád tárgyává tett történeti tények leírásának nem a különös részi törvényi tényállás jogi fogalmait kell felsorolnia, hanem konkrétan azokat a tényeket, amelyek alkalmasak az indítványozott (vagy akár attól eltérő), ám mindenképpen büntető törvénybe ütköző cselekmény bíróság által történő megállapítására. Ez a feltétel teljesül, ha a vádirati tényállás a bűncselekmény tárgyi oldali ismérveit olyan részletességgel tartalmazza, amelyből az alanyi oldal szükséges elemeire alapos következtetést lehet levonni. A vád törvényessége szempontjából ugyanakkor annak megalapozottsága - bizonyíthatósága - közömbös, az a büntetőper érdemi kérdése, melyre a bíróság ügydöntő határozatában ad választ” (EBH 2015.B.10.; Büntetőügyben hozott határozat, Kúria Bfv.166/2016/6.)
https://viszkisdoboz.blog.hu/api/trackback/id/tr6213915406
JFK-alapítótag 2018.05.14. 08:35:24
Érdeklődéssel, és hivatásukra méltatlan ügyészek és a működésüket lehetővé tévő elkorcsosult intézményi kürnyezet iránti egyre növekvő dűhvel követem a posztodat.
krokodil2008 2018.05.14. 10:20:21
Abban csak csatlakozni tudok, hogy a védőbeszéd folytatását várom, amit esetleg ha szabad javasolni egyben, és olvashatóbban tegyen fel pl: egy linkről pdf-ben letölthetően, úgy jobban kezelhető lenne, mint így olvasni.
Ballib vagyok rettegek 2018.05.14. 10:37:56
Legalább kiderül, hogy a miniszterek (mint Juhász) a haverjaiknak (mint Fapál) nem törvénytelenül adnak lakásokat fél/negyed áron.
Akár hármat is 5-6 éven belül, mint ebben az esetben.
legeslegujabbkor 2018.05.14. 23:28:17
Beszélgethetnénk, hogy akkor ki kaphatott szolgálati lakást, és milyen feltételekkel vehette meg.
De most 2018-ban Lázár, Tiborcz, Rogán, Orbán, Mészáros stb vagyonszerzései után miről tudunk még vitatkozni?
Secnir 2018.05.17. 19:43:40
látszik, hogy nem követed a sztorit, csak jössz trollkodni. az két másik per volt, ami már lezajlott, és az ügyészség majdhogynem bocsánatot kért, amiért beperelték...

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria


text:
2018. április 19.(*)
A C‑645/16. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Cour de cassation (semmítőszék, Franciaország) a Bírósághoz 2016. december 15‑én érkezett, 2016. december 6‑i határozatával terjesztett elő
a Conseils et mise en relations (CMR) SARL
a Demeures terre et tradition SARL
– a Demeures terre et tradition SARL képviseletében F. Molinié avocat,
– az Európai Bizottság képviseletében J. Hottiaux és H. Tserepa‑Lacombe, meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának a 2017. október 25‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
1 Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a tagállamok önálló vállalkozóként működő kereskedelmi ügynökökre vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló, 1986. december 18‑i 86/653/EGK tanácsi irányelv (HL 1986. L 382., 17. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötet, 177. o.) 17. cikkének az értelmezésére vonatkozik.
2 E kérelmet a Conseils et mise en relations (CMR) SARL és a Demeures terre et tradition SARL (a továbbiakban: DTT) között a CMR által egyrészt a CMR és a DTT között létrejött kereskedelmi ügynöki szerződés megszűnéséből eredő kár megtérítése címén kártalanítás, másrészt az e szerződés jogellenes megszüntetése miatt a CMR‑t megillető kártérítés megfizetése iránt benyújtott kérelem tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő.
3 A 86/653 irányelv második és harmadik preambulumbekezdése szerint:
„mivel a kereskedelmi képviseletre vonatkozó nemzeti jogszabályok eltérései alapvetően befolyásolják a versenyfeltételeket, és e tevékenység folytatását [az Európai Unión] belül, valamint mind a kereskedelmi ügynököket a megbízóikkal szemben megillető védelemre, mind a kereskedelmi ügyletek biztonságára nézve hátrányosak; továbbá mivel ezen eltérések alapvetően gátolják a kereskedelmi képviseleti szerződések létrejöttét és működését, amennyiben az ügynök és a megbízó különböző tagállamokban telepedett le;
mivel a tagállamok közötti áruforgalmat az egységes piaci feltételekhez hasonló feltételek mellett célszerű folytatni, és ez szükségessé teszi a tagállamok jogrendszereinek közelítését a közös piac megfelelő működéséhez szükséges mértékig; mivel ebben a megközelítésben a nemzetközi magánjogi szabályok – a kereskedelmi képviseletre vonatkozóan – nem oldják fel a fent említett ellentmondásokat, még egységes szabályok megalkotása esetén sem, éppen ezért szükséges a javasolt harmonizáció, ezen szabályok létezése ellenére”.
(2) Ezen irányelv alkalmazásában »kereskedelmi ügynök« az önálló vállalkozóként működő közvetítő, aki folyamatos felhatalmazással rendelkezik arra, hogy más javára (a továbbiakban: »megbízó«) áruk eladására vagy vételére tárgyalásokat folytasson, vagy arra, hogy a megbízó javára és annak nevében ilyen ügyletekre tárgyalásokat folytasson, és azokat megkösse.
5 Az említett irányelv 17. cikkének (1)–(3) bekezdése a következőket írja elő:
– a megbízónak új vevőket szerzett, vagy a már meglévő vevőkkel az üzlet nagyságrendjét jelentős mértékben növelte, és a megbízó az e vevőkkel folytatott üzletből továbbra is jelentős haszonra tesz szert,
– ezen kártalanítás kifizetése, figyelembe véve az eset összes körülményeit, méltányos, különös tekintettel arra a jutalékra, amelytől a kereskedelmi ügynök az ilyen vevőkkel kötött üzletekkel kapcsolatban esett el [helyesen: kötött ügyletekkel kapcsolatban elesik]. […]
6 Ugyanezen irányelv 18. cikkének szövege a következő:
b) ha a kereskedelmi ügynök szüntette meg a szerződést, kivéve ha e megszüntetést a megbízónak felróható körülmények alapozták meg, vagy a kereskedelmi ügynöknek olyan életkora, fizikai állapota vagy betegsége, amelynek következtében tevékenységének folytatása észszerűen nem várható el tőle;
7 A 86/653 irányelv 19. cikke kimondja:
„A felek a 17. és a 18. cikk rendelkezéseitől a kereskedelmi ügynök hátrányára az ügynöki szerződés lejárta előtt nem térhetnek el.”
8 A code de commerce (kereskedelmi törvénykönyv) L. 134‑12. cikke a következőket írja elő:
9 2011. december 2‑án a DTT a CMR‑rel különálló házak értékesítésére vonatkozó kereskedelmi ügynöki szerződést kötött. E szerződés értelmében a DTT volt a megbízó, a CMR pedig a megbízott. Az említett szerződés tizenkét hónapos próbaidőt írt elő, amelynek lejártát követően azt határozatlan időre kötöttnek kell tekinteni, azzal, hogy a szerződést ezen időszak során az első hónapban tizenöt napos, azt követően pedig egy hónapos felmondási idővel bármelyik fél felmondhatja. A kereskedelmi ügynöki szerződés évi huszonöt értékesítés megvalósítását tűzte ki célul.
10 A DTT 2012. június 12‑i levelében közölte azon döntését a CMR‑rel, hogy a szerződésben kikötött egy hónapos felmondási idő lejártával e szerződést megszünteti. E döntést azzal indokolta, hogy az említett szerződésben kitűzött cél nem teljesült, mivel a CMR öt hónap alatt csak egy értékesítést valósított meg.
11 A CMR a 2013. március 20‑i beadványával keresetet indított a DTT ellen a tribunal de commerce d’Orléans (orléans‑i kereskedelmi bíróság, Franciaország) előtt a kereskedelmi ügynöki szerződés megszűnéséből eredő kárának megtérítése és a szerződés jogellenes megszüntetése miatt kártérítés megfizetése iránt. E bíróság a 2014. január 30‑i ítéletében részben helyt adott a CMR kereseti kérelmeinek.
12 2014. február 14‑én a DTT fellebbezést nyújtott be ezen ítélettel szemben. A cour d’appel d’Orléans (orléans‑i fellebbviteli bíróság, Franciaország) a 2014. december 18‑i ítéletében részben megváltoztatta a tribunal de commerce d’Orléans (orléans‑i kereskedelmi bíróság) ítéletét. E bíróság különösen azt állapította meg, hogy a code de commerce (kereskedelmi törvénykönyv) L 134‑12. cikkében előírt kártalanítás nem jár a kereskedelmi ügynöki szerződés próbaidő alatti megszüntetése esetén. Emellett megállapította, hogy a DTT és a CMR között létrejött szerződés megszüntetése nem volt jogellenes, mivel öt hónap során mindössze egyetlen értékesítésre került sor, holott e szerződés évi huszonöt értékesítést tűzött ki célul.
13 A CMR ezen ítélettel szemben benyújtott felülvizsgálati kérelme tárgyában eljáró Cour de cassation (semmítőszék, Franciaország) először is jelezte, hogy a cour d’appel d’Orléans (orléans‑i fellebbviteli bíróság) ítélete a chambre commerciale, financière et économique de la Cour de cassation (a semmítőszék kereskedelmi, pénzügyi és gazdasági kollégiuma) azon állandó ítélkezési gyakorlatát alkalmazta, amely szerint a kártalanításhoz való jog alól kivételt képez az, ha a kereskedelmi ügynöki szerződés megszüntetésére a próbaidő során kerül sor. Másodszor, e bíróság kiemelte azt, hogy a 86/653 irányelv nem utal esetleges próbaidőre, ezért úgy tűnik, ilyen időszakot a kereskedelmi ügynöki szerződés felei az uniós jog megsértése nélkül köthetnek ki. Harmadszor, a Bíróság ítélkezési gyakorlatára hivatkozva emlékeztetett arra, hogy ezen irányelv célja az, hogy a kereskedelmi ügynököt védje a megbízóval fennálló kapcsolataiban, valamint arra, hogy az említett irányelv 17. cikkének (2) bekezdését oly módon kell értelmezni, amely hozzájárul e védelemhez.
14 E körülmények között a Cour de cassation (semmítőszék, Franciaország) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
15 Kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 86/653 irányelv 17. cikkét úgy kell‑e értelmezni, hogy az e cikk (2), illetve (3) bekezdésében foglalt, a kereskedelmi ügynöki szerződés megszűnésének esetére vonatkozó kártalanítási, illetve kártérítési rendszer abban az esetben is alkalmazandó, ha e megszűnésre az e szerződésben kikötött próbaidő során kerül sor.
16 Mindenekelőtt azt a kérdést kell megvizsgálni, hogy a próbaidő kereskedelmi ügynöki szerződésben való kikötése ellentétes‑e a 86/653 irányelvvel.
17 Amint arra a főtanácsnok az indítványa 34. pontjában rámutatott, ez az irányelv egyáltalán nem utal a „próbaidő” fogalmára. Mivel az említett irányelv egyetlen rendelkezése sem szabályozza a próbaidő kikötését, meg kell állapítani, hogy az említett irányelv nem tiltja önmagában az ilyen kikötéseket, amelyek a kereskedelmi ügynöki szerződésben részes felek szerződési szabadságának körébe tartoznak.
18 A jelen esetben az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy a chambre commerciale, financière et économique de la Cour de cassation (a semmítőszék kereskedelmi, pénzügyi és gazdasági kollégiuma) kimondta, hogy a kártalanításhoz való jog alól kivételt képez az, ha a kereskedelmi ügynöki szerződés megszüntetésére a próbaidő során kerül sor.
19 E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az EUMSZ 288. cikk harmadik bekezdése értelmében „[a]z irányelv az elérendő célokat illetően minden címzett tagállamra kötelező, azonban a forma és az eszközök megválasztását a nemzeti hatóságokra hagyja”.
20 Amint azt a főtanácsnok az indítványának 34. pontjában hangsúlyozta, jóllehet a próbaidő kereskedelmi ügynöki szerződésben való kikötése nem ellentétes a 86/653 irányelvvel, a belső jog nem tulajdoníthat az ilyen próbaidőnek olyan joghatásokat, amelyek befolyásolhatják ezen irányelv teljes érvényesülését.
21 A fenti megfontolásokra tekintettel kell tehát megvizsgálni, hogy a próbaidő kereskedelmi ügynöki szerződésben való kikötése gátolja‑e a 86/653 irányelv 17. cikkének (2), illetve (3) bekezdésében foglalt kártalanítási, illetve kártérítési rendszernek e szerződés próbaidő során való megszüntetése esetén történő alkalmazását.
22 A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatával összhangban valamely uniós jogi rendelkezés, jelen esetben a 86/653 irányelv 17. cikke tartalmának meghatározása során tekintettel kell lenni annak mind a megfogalmazására, mind az összefüggéseire és céljaira (2015. április 16‑i Angerer ítélet, C‑477/13, EU:C:2015:239, 26. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
23 E cikk megfogalmazását illetően rá kell mutatni először is arra, hogy a 86/653 irányelv 17. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok kötelesek megtenni a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a kereskedelmi ügynök a „szerződés megszűnése” után kártalanítást kapjon, vagy az elszenvedett kárát megtérítsék. Ehhez hasonlóan ugyanezen irányelv 17. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a kereskedelmi ügynöknek joga van azon kárának megtérítéséhez, amelyet a „megbízóval való kapcsolatának megszűnése” eredményeképpen szenvedett el. Így a kereskedelmi ügynök kártalanításhoz, illetve kárának megtérítéséhez való joga a megbízóval fennálló szerződéses jogviszonyának a megszűnéséhez kötött.
24 Amint arra a főtanácsnok az indítványának 38. pontjában rámutatott, jóllehet a próbaidő kikötésének célja az, hogy megkönnyítse a kereskedelmi ügynöki szerződés megszüntetését, ez nem változtat azon, hogy az ilyen szerződésnek az abban kikötött próbaidő során való megszüntetése a 86/653 irányelv 17. cikkének (1) és (3) bekezdése értelmében vett, „a szerződés megszűnés[ének]” vagy a „kereskedelmi ügynök […] megbízóval való kapcsolat[a] megszűnés[ének]” minősül.
25 E tekintetben pontosítani kell, hogy a Bíróság elé terjesztett észrevételekből az következik, hogy a Cour de cassationnak (semmítőszék) a jelen ítélet 18. pontjában említett ítélkezési gyakorlata, amely szerint a kártalanításhoz való jog alól kivételt képez az, ha a kereskedelmi ügynöki szerződés megszüntetésére a próbaidő során kerül sor, azon a megfontoláson alapul, hogy ezen időszak alatt a kereskedelmi ügynöki szerződés még nem jött véglegesen létre.
26 Egy ilyen értelmezésnek semmilyen alapja nincs a 86/653 irányelvben. Ellenkezőleg, amint arra a főtanácsnok az indítványának 39. pontjában rámutatott, a 86/653 irányelv 1. cikkének értelmében véve a valamely kereskedelmi ügynök és valamely megbízó közötti kapcsolat attól az időponttól kezdve fennáll, amikor az áruk megbízó javára történő eladásának vagy vételének tárgyalására, vagy ezen ügyletek tárgyalására és megkötésére irányuló szerződést megkötötték, függetlenül attól, hogy e szerződés rendelkezik‑e próbaidőről. Ebből az következik, hogy ezen irányelv rendelkezéseit a megbízó és a kereskedelmi ügynök közötti ilyen szerződés létrejöttének időpontjától kezdve alkalmazni kell, akkor is, ha e szerződés próbaidőt köt ki.
27 Másodszor, a 86/653 irányelv 17. cikke (2) bekezdésének a) pontjából kitűnik, hogy a kereskedelmi ügynök kártalanításra jogosult különösen akkor, ha a megbízónak új vevőket szerzett, vagy a már meglévő vevőkkel az üzlet nagyságrendjét jelentős mértékben növelte, és a megbízó az e vevőkkel folytatott üzletből továbbra is jelentős haszonra tesz szert. Ezenfelül ezen irányelv 17. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében e kártalanítás összege a kereskedelmi ügynöknek a szerződés időtartama alatt nyújtott teljesítményétől függ. Ehhez hasonlóan az említett irányelv 17. cikke (3) bekezdésének megfogalmazásából kitűnik, hogy a kereskedelmi ügynöknek joga van a különösen amiatt elszenvedett kárának megtérítéséhez, hogy a megszűnés olyan körülmények között történik, amelyek megfosztják a kereskedelmi ügynököt olyan jutaléktól, amely őt az ügynöki szerződés megfelelő teljesítése esetén megillette volna, miközben a kereskedelmi ügynök tevékenységével összefüggésben a megbízónak jelentős hasznot biztosít, és/vagy amelyek nem tették lehetővé a kereskedelmi ügynök számára, hogy elszámolja az olyan költségeit és kiadásait, amelyek a megbízó tanácsára, az ügynöki szerződés teljesítése érdekében merültek fel.
28 Ezért, amint arra a főtanácsnok az indítványának 26. és 50. pontjában rámutatott, a 86/653 irányelv 17. cikke (2) és (3) bekezdésének megfogalmazásából az következik, hogy az e rendelkezésben foglalt kártalanítási, illetve kártérítési rendszernek nem az a célja, hogy szankcionálja a szerződés megszüntetését, hanem az, hogy az ügynöknek kártalanítást nyújtson azon teljesített szolgáltatásai után, amelyekből a megbízó a szerződéses jogviszony megszűnését követően is haszonra tesz szert, illetve azon kiadások és költségek után, amelyek az ügynöknél e szolgáltatások teljesítése érdekében merültek fel. Következésképpen az említett 17. cikk (2) és (3) bekezdésében foglalt feltételek teljesülése esetén ezen ügynöktől nem vonható meg a kártalanítás vagy a kártérítés pusztán azzal az indokkal, hogy a kereskedelmi ügynöki szerződés megszűnésére a próbaidő során került sor.
29 Következésképpen az említett cikk megfogalmazásából az következik, hogy a kártalanításhoz és a károk megtérítéséhez való jog akkor is fennáll, ha a megbízó és a kereskedelmi ügynök közötti szerződéses jogviszony megszűnésére a próbaidő során kerül sor.
30 A fenti megfontolásokat erősíti a 86/653 irányelv 17. cikke szövegkörnyezetének elemzése, valamint ezen irányelv célkitűzése is.
31 Először is, ami az említett irányelv 17. cikkének szövegkörnyezetét illeti, rá kell mutatni arra, hogy egyrészt ugyanezen irányelv 18. cikke tételesen felsorolja azokat az eseteket, amikor a kártalanítás vagy kártérítés nem fizethető ki. A próbaidő megszakadása nem szerepel ezen esetek között. Ezenfelül, mivel az említett 18. cikk a kártalanításhoz, illetve kártérítéshez való jog alóli kivételt képez, e kivételt szigorúan kell értelmezni. Ebből az következik, hogy az említett cikk nem értelmezhető úgy, hogy a kártalanítás vagy a kártérítés kizárásának e rendelkezésben kifejezetten elő nem írt, újabb okát hozza létre (lásd ebben az értelemben: 2010. október 28‑i Volvo Car Germany ítélet, C‑203/09, EU:C:2010:647, 42. pont). Márpedig annak megállapítása, hogy a szerződéses jogviszony próbaidő során történő megszűnése esetén nem fizethető kártalanítás vagy kártérítés, éppen az említett irányelv 18. cikkében nem szereplő kizárási ok elismerését jelentené.
32 Másrészt a 86/653 irányelv 19. cikke tiltja, hogy a felek az ezen irányelv 17. és 18. cikkétől a kereskedelmi ügynök hátrányára a szerződés lejárta előtt eltérjenek. Amint arra a főtanácsnok az indítványának 48. pontjában rámutatott, az ezen ügynök hátrányára történő ilyen eltérésnek minősül, ha a próbaidő kereskedelmi ügynöki szerződésben való kikötését úgy tekintik, hogy ilyen esetben nem alkalmazandó az említett irányelv 17. cikkében foglalt, kártalanításhoz, illetve kártérítéshez való jog. Ugyanazon teljesítmény esetén ugyanis a kereskedelmi ügynök számára attól függően ítélnék meg a károk megtérítését, vagy tagadnák meg azt, hogy a kereskedelmi ügynöki szerződés tartalmaz‑e a próbaidőre vonatkozó kikötést.
33 Másodszor, ami a 86/653 irányelv célját illeti, emlékeztetni kell arra, hogy ugyanezen irányelv második és harmadik preambulumbekezdéséből az következik, hogy ezen irányelv célja többek között, hogy a kereskedelmi ügynököket védje a megbízóikkal fennálló kapcsolatukban (2017. május 17‑i ERGO Poist’ovňa ítélet, C‑48/16, EU:C:2017:377, 41. pont).
34 E tekintetben a Bíróság kimondta, hogy az említett irányelv 17. és 18. cikke alapvető jelentőséggel bír, mivel meghatározzák a védelem azon szintjét, amelynek a kereskedelmi ügynökök számára történő biztosítását az uniós jogalkotó észszerűnek tartotta az egységes piac megteremtése keretében (2013. október 17‑i Unamar ítélet, C‑184/12, EU:C:2013:663, 39. pont). Ezenfelül a Bíróság ítélkezési gyakorlata értelmében ugyanezen irányelv 17–19. cikkének célja a kereskedelmi ügynöknek a kereskedelmi ügynöki szerződés megszűnését követő védelme. A 86/653 irányelv által e célból létrehozott rendszer kógens jellegű (2000. november 9‑i Ingmar ítélet, C‑381/98, EU:C:2000:605, 21. pont; 2006. március 23‑i Honyvem Informazioni Commerciali ítélet, C‑465/04, EU:C:2006:199, 22. pont).
35 A Bíróság pontosította továbbá, hogy a 86/653 irányelv célkitűzésére figyelemmel ki kell zárni ezen irányelv 17. cikkének minden olyan értelmezését, amely hátrányosan érintheti a kereskedelmi ügynököt (lásd ebben az értelemben: 2009. március 26‑i Semen ítélet, C‑348/07, EU:C:2009:195, 21. pont).
36 Márpedig az olyan értelmezés, amely szerint egyáltalán nem fizethető kártalanítás a kereskedelmi ügynöki szerződésnek a próbaidő során történő megszűnése esetén, nem egyeztethető össze a 86/653 irányelv 17. cikkével létrehozott rendszer kógens jellegével. Egy ilyen értelmezés ugyanis azzal, hogy a károk megtérítését a próbaidő kereskedelmi ügynöki szerződésben való kikötésétől teszi függővé, és ezáltal az e cikkben előírtakkal ellentétben figyelmen kívül hagyja a kereskedelmi ügynök teljesítményét, illetve ezen ügynök kiadásait és költségeit, a jelen ítélet 32. pontjában kifejtettekkel azonos indokok alapján a kereskedelmi ügynök számára hátrányos értelmezésnek minősül, mivel megfosztja ezen ügynököt a károk megtérítéséhez való bárminemű jogtól, mindössze azon az alapon, hogy az ügynök és a megbízó közötti szerződés próbaidőre vonatkozó kikötést tartalmaz.
37 Következésképpen meg kell állapítani, hogy a 86/653 irányelv 17. cikkének olyan értelmezése, amely szerint a kereskedelmi ügynöki szerződés próbaidő során történő megszűnése esetén nem fizethető kártalanítás vagy kártérítés, ellentétes ezen irányelv célkitűzésével.
38 A fenti megfontolásokra tekintettel a feltett kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 86/653 irányelv 17. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az e cikk (2), illetve (3) bekezdésében foglalt, a kereskedelmi ügynöki szerződés megszűnésének esetére vonatkozó kártalanítási, illetve kártérítési rendszer abban az esetben is alkalmazandó, ha e megszűnésre az e szerződésben kikötött próbaidő során kerül sor.

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
A Szentpétervári Városi Bíróság Jehova Tanúi ellen döntött a tulajdonjog ügyében | JW.ORG Jogi fejlemények
CIKK NYELVE afrikaans albán angol azerbajdzsán burmai cseh cseva dán finn francia grúz görög holland horvát indonéz japán joruba kinyarvanda kirgiz koreai kínai mandarin (egyszerűsített) kínai mandarin (hagyományos) lengyel lingala litván magyar norvég német olasz orosz portugál román spanyol svéd szerb szerb (latin betűs) szlovák szlovén szuahéli tagalog thai török ukrán vietnami észt örmény
A Szentpétervári Városi Bíróság Jehova Tanúi ellen döntött a tulajdonjog ügyében
2018. május 3-án a Szentpétervári Városi Bíróság elutasította Jehova Tanúi fellebbezését, melyet azért nyújtottak be, mert az orosz állam el akarja kobozni a Szolnyecsnojéban található országos központjukat. Az ítélet jogerős, így az állam bármikor ráteheti a kezét az ingatlanra.
Az ítélet megerősítette a Szesztrorecki Kerületi Bíróság korábbi határozatát, mely érvénytelennek nyilvánított egy 17 évvel ezelőtt kötött szerződést, mely szerint a Szolnyecsnojéban levő ingatlan tulajdonjoga a Watch Tower Bible and Tract Society of Pennsylvania kezébe került. Mivel a szerződést érvénytelenítették, a bíróság kijelenthette, hogy az ingatlan mindig is Jehova Tanúi Oroszországi Adminisztratív Központjának volt a tulajdona. Az állam így már elkobozhatja az ingatlant, ugyanis 2017 áprilisában a legfelsőbb bíróság elrendelte az adminisztratív központ felszámolását. A kormány a törvényesség látszatát keltve, ezzel a jogtalan érveléssel érte el, hogy önkényesen lefoglalja az ingatlant.
Philip Brumley, Jehova Tanúi vezető jogtanácsosa ezt mondta: „Ez a döntés az igazságszolgáltatás megcsúfolása. Az ingatlan Istennek volt szentelve, és azt a célt szolgálta, hogy Jehova Tanúi a békés vallási tevékenységüket gyakorolhassák Oroszországban. A kormány tulajdonképpen ellopja az ingatlant, és ezt a jogsértést az Emberi Jogok Európai Bírósága elé fogjuk vinni.”
Az orosz hatóságok el akarják kobozni az ingatlant, mely Jehova Tanúi USA-ban működő társaságának a tulajdonában van
Az orosz bíróság döntése lehetőséget ad a Tanúk országos hivatalának elkobzására
Az orosz hatóságok lefoglalták Jehova Tanúi kongresszusi termét

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság