text:
Új elemek a közigazgatási hatósági eljárásban - PDF
Download "Új elemek a közigazgatási hatósági eljárásban"
1 Dr. Boros A nita PhD L.LM egyetemi docens Nemzeti Közszolgálati Egyetem Államtudományi és Közigazgatási Kar Általános Közigazgatási Jogi Intézet Új elemek a közigazgatási hatósági eljárásban Új eljárásként jelent meg az elsőfokú eljárásban a kérelemre induló eljárásoknál a sommás eljárás. Mennyiben hasonlít és mennyiben különbözik az egyszerűsített határozatot eredményező eljárástól? A közigazgatási perrendtartásról szóló törvény és az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény előkészítésével öszszefüggő egyes feladatokról szóló 1352/2015. (VI. 2.) Korm. határozat alapján jelenleg két átfogó kodifikációs folyamat zajlik: ad a) a közigazgatási perrendtartásról szóló törvénytervezet kidolgozása a közigazgatási perrendtartás kodifikációjáról szóló 1011/2015. (I. 22.) Korm. határozat alapján létrehozott Közigazgatási Perjogi Kodifikációs Bizottság részvételével, illetve ad b) az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvénytervezet kidolgozása. Mindkét kodifikációs folyamat elkezdődött, azonban idő közben elfogadásra került a közigazgatási bürokráciacsökkentéssel összefüggő törvénymódosításokról szóló évi CLXXXVI. törvény (a továbbiakban: Módtv.) is, amelynek miniszteri indokolása (a Indokolás) szerint a törvény célja a közigazgatási hatóságok által lefolytatott eljárásokra vonatkozó általános és különös szabályok módosításával az állampolgárok és a vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentése, az eljárások egyszerűsítése és gyorsítása: a közigazgatási bürokráciacsökkentés jogszabályi kereteinek megteremtése. A közigazgatási bürokrácia csökkentésének számos eszköze ismeretes: a költségek csökkentése, az olyan eljárások számának csökkentése, amelyek során ügyfeleknek a közigazgatási szervekhez kell fordulnia, illetve ha a közigazgatási szervekhez is kell fordulniuk, a személyes jelenlét, vagy a benyújtandó dokumentumok, formalizált eljárások számának csökkentése. A Módtv.-nek ugyanakkor nem volt célja a közigazgatási eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) teljes felülvizsgálata. A Módtv. számos ágazati eljárási törvény mellett a Ket. kisebb, az eljárási szabályok egyszerűsítését célzó módosítást eszközölte. A Ket.-et érintő módosítási javaslatok január 1-jén léptek hatályba. Ezek közül az egyik legfontosabb az ún. sommás eljárás bevezetése. A közigazgatási eljárásban eddig is megkülönböztettünk ún. egyszerű megítélésű és összetett eljárásokat. Összetett eljárásoknak tekintjük az olyan eljárásokat, amelyek a tényállás összetettségére, az érintett ügyfelek nagy számára, vagy a tisztázandó előkérdések számosságára figyelemmel összetettebb, egymásra épülő nem egyszer bizonyítási eljárási cselekmények sorozatát feltételezik. Ezzel szemben az egyszerű megítélésű eljárások olyan eljárások, ahol a hatóság egyszerű, könnyen megítélhető tényállás mellett rutinügyeket intéz. Az eljárások ilyen szempontú megkülönböztetése nem idegen a hazai eljárásjogtól, miként a külföldi közigazgatási eljárásjogi kódexekben is található a két eljárástípust elkülönítő szabályrendszer, így például a német közigazgatási eljárási törvényben. 1 Az egyszerű eljárás külön szabályozásának indoka, hogy az egyszerű megítélésű, gyorsan eldönthető kérdésekben a hatóság minél hamarabb, eljárási formalitások, hosszas, ám az ügy természete miatt felesleges, az ügyfél számára is terhet jelentő szabályok nélkül dönteni tudjon. 2 A Ket.-ben eddig is találkozhattunk olyan eljárási cselekményekkel, amelyek az egyszerűbb ügyek esetében mellőzhetők, vagy egyszerűbb formában eszközölhetők az eljárás során: ilyen például az egyszerűsített jegyzőkönyv, az egyszerűsített döntés, vagy éppen az értesítés mellőzésének a Ket. 29. (4) bekezdésének b) pontjában nevesített esetköre. 3 Az első fokú eljárás alcím alatt található az Eljárás megindítása alcím. Ebben az alfejezetben a Ket. az eljárás megindításának két fő lehetséges módját taglalja. Ennek meg- 1 Boros Anita: Németország közigazgatása. III. A közigazgatás működése. In.: Szamel Katalin Balázs István Gajduschek György Koi Gyula (szerk.): Az Európai Unió tagállamainak közigazgatása. Budapest, Complex Kiadó Boros Anita: Koncepcionális javaslatok a Ket. felülvizsgálatához. Közjogi Szemle. 3. évf. 2010/9. sz Boros Anita: Bizonyítás a közigazgatási eljárásjogban. 2. köt. A közigazgatási bizonyítás gyakorlata. Budapest, Magyar Közlöny Lap- és Kvk.,
2 felelően megkülönböztetünk hivatalból és kérelemre induló eljárásokat. 4 A Ket a (1b) bekezdése általános kérelemre induló eljárásként bevezeti a sommás eljárás fogalmát. Ez egyben azt is jelenti, hogy a jogalkotó a kérelemre induló eljárások közül a sommás eljárást tekinti általánosnak. Amennyiben ugyanis a sommás eljárás feltételei nem állnak fenn, a hatóság mellőzi a sommás eljárást és kétféle döntést hozhat: függő hatályú döntést vagy a Ket. 71/A. (6) bekezdés a) pontjában meghatározott határidőben az ott meghatározott valamely döntést hoz. Tekintsük át, melyek a sommás eljárás tényállási elemei: A kérelemre induló eljárásban sommás eljárásról ugyanis abban az esetben beszélünk, ha ad a) a kérelem és mellékletei, valamint a hatóság rendelkezésére álló adatok - ide értve az olyan adatokat is, amelyek szolgáltatására a kérelmező nem kötelezhető alapján a tényállás tisztázott, ad b) nincs ellenérdekű ügyfél és ad c) az eljárásra irányadó ügyintézési határidő nem éri el a két hónapot, vagy a hatvan napot. Az első tényállási elem szerint a sommás eljárás feltétele a tényállás megfelelő tisztázottsága a megfelelő döntéshozatalhoz. Ez kétféleképpen lehetséges: egyrészt a kérelem mellékletei rendelkezésre állnak, másrészt az olyan adatok, amelyek a hatóság rendelkezésre állnak, szintén áttekintésre, összegyűjtésre kerültek. Ez azt jelenti, hogy a tényállás tisztázásához szükséges valamennyi releváns bizonyíték, adat, tény összegyűjtésre, majd értékelésre került. A szóban forgó mellékletek az ágazati jogszabályok által meghatározottak, ahogyan arról a Ket. 36. (1) bekezdése is rendelkezik. Szintén fontos szabálya a Ket.-nek, hogy melyek azok a mellékletek, illetve adatok, amelyek csatolása, vagy igazolása nem kérhető az ügyféltől, így a szakhatósági állásfoglalás, az előzetes szakhatósági állásfoglalás, a nyilvános adatok, a bármely hatóság; bíróság vagy a Magyar Országos Közjegyzői Kamara jogszabállyal rendszeresített nyilvántartásában szereplő adatok. Ez még önmagában nem jelentené azt, hogy egyszerű megítélésű ügyről van szó, hiszen az említett adatok, tények, mellékletek igen széles körűek is lehetnének, sőt akár sokügyfeles eljárásokról is lehetne szó, azonban a sommás eljárások második tényállási feltétele, hogy az eljárás során ne legyen ellenérdekű fél, míg a harmadik feltétel szerint a sommás eljárásban az eljárási határidő viszonylag rövid. Ebből az is következik, hogy a bonyolult bizonyítási eljárási cselekményeket igénylő eljárástípusok nem lehetnek sommás eljárások, tekintettel arra, hogy a Ket. 29. (1b) bekezdésének c) pontja szerint az eljárásra irányadó ügyintézési határidő nem éri el a két hónapot, vagy a hatvan napot. Az eljárás megindulása ilyenkor is az általános szabályok szerint történik: a Ket. 33. (5) bekezdése szerint az eljárási határidő a kérelemnek az eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatósághoz történő megérkezését követő napon kezdődik. A hatóság ugyanakkor a 33. (1a) bekezdése alapján az eljárás megindulását követően a határozatot azonnal, de legfeljebb nyolc napon belül meghozza, és gondoskodik a döntés közléséről. A Ket. 72. (5) bekezdése alapján a sommás eljárásban hozott döntésből mellőzhető az indokolás. Az Indokolás szerint a sommás eljárás nagy könnyebbséget jelent az ügyfeleknek az egyszerű megítélésű, jellemzően okmányokkal, nyilvántartásokkal kapcsolatos ügyekben. Természetesen vannak olyan eljárások is, amelyek esetében eleve nem értelmezhetők a sommás eljárások, így például a Módtv. maga is rendelkezik egy ilyen kivételről: a menekültügyi eljárások sajátosságából fakadóan a tényállás tisztázása igen összetett feladat lehet, így indokolt a sommás eljárás kizárása a menekültügyi eljárásokban. 5 A kérdés másik része az egyszerűsített határozatot eredményező eljárásra irányult. A Ket. a döntéseknek különböző típusát különbözteti meg. Anélkül, hogy a részletekbe menően elemeznénk az egyes döntéstípusokat, mindössze azt emelnénk ki, hogy az összefoglaló néven döntésnek nevezett halmazba több döntés fajta tartozik. Ezt mindössze azért fontos megjegyeznünk, mert a Ket. az alakszerű döntéshez képest az egyszerűsített változatot nem csak a határozat tekintetében nevesíti. A Ket. 72. (4) bekezdése alapján indokolást és jogorvoslatról való tájékoztatást nem tartalmazó egyszerűsített döntés hozható, ha ad a) a hatóság a kérelemnek teljes egészében helyt ad, és az ügyben nincs ellenérdekű ügyfél, vagy a döntés az ellenérdekű ügyfél jogát vagy jogos érdekét nem érinti, vagy ad b) az kizárólag valamely eljárási cselekmény időpontját határozza meg. Emellett a Ket. 72. (5) bekezdése szerint az egyezséget jóváhagyó egyszerűsített döntésből mellőzhető az indokolás. Ettől egészen más az az esetkör, amelynek eredményeként valamilyen speciális körülmény következtében nincs mód a döntés tényleges, szabályszerű megszövegezésére. A Ket. 72. (6) bekezdése szerint az indokolás mellőzhető, ha az késleltetné a döntés meghozatalát és a késedelem életveszélylyel vagy súlyos kárral fenyegető helyzet kialakulásához vezethet. Ebben az esetben azonban a döntés meghozatalától számított tíz napon belül meg kell küldeni az indokolást az ügyfél részére. Az Olvasó vélhetően a Ket. 72. (4) bekezdésére gondolt, amikor a sommás eljárás során hozott döntés, illetve az egyszerűsített döntés különbségeinek és hasonlóságainak a feltérképezésére ösztönzött minket. Nos, a két jogintézmény közötti azonosságokat és különbözőségeket az alábbiakban foglaltuk össze: 4 A hivatalból folytatott eljárások szabályait továbbra is ismeri a Ket. Ld. Ket. 3. (2) bekezdését, illetve a 29. (1b) bekezdését. 5 Ld. A menedékjogról szóló évi LXXX. törvény 46. g) pont. 75
3 Sommás eljárás Egyszerűsített döntés Egy kérelemre induló eljárásfajta? igen, az általános kérelemre induló eljárástípus; nem, nem egy eljárás típus, hanem egy döntés, amely az alakszerű döntéstől eltér és amely bizonyos feltételek fennállása esetén alkalmazható; Milyen feltételek esetén alkalmazható? Milyen azonosságok és különbségek vannak a két eljárási cselekmény feltételeit képező tényállási elemek között? A feltételrendszer konjunktív tényállási elemeket tartalmaz? a) kérelemre induló eljárás esetén alkalmazandó? a) a kérelem és mellékletei, valamint a hatóság rendelkezésére álló adatok ideértve az olyan adatokat is, amelyek szolgáltatására a kérelmező nem kötelezhető alapján a tényállás tisztázott (vagyis egyszerű megítélésű ügyről van szó); b) nincs ellenérdekű ügyfél és c) az eljárásra irányadó ügyintézési határidő nem éri el a két hónapot, vagy a hatvan napot. A sommás eljárás lényegében egy azonnali, de legalábbis egy rövid időn belül meghozható döntést feltételez. igen igen, ez a fő, kérelemre induló eljárástípus; a) a hatóság a kérelemnek teljes egészében helyt ad, és az ügyben nincs ellenérdekű ügyfél, vagy a döntés az ellenérdekű ügyfél jogát vagy jogos érdekét nem érinti, vagy b) az kizárólag valamely eljárási cselekmény időpontját határozza meg Ugyanakkor az egyszerűsített döntés egy normál alapeljárás eredményeként létrejövő döntés azzal, hogy bizonyos kedvező feltételek együttes fennállása esetén az alakszerű, formalizált döntésnél egyszerűbb döntés hozható: határozat vagy végzés. Az alaptényállás két esetkört szabályoz: a 72. (4) bek. a) pont feltételei konjunktívak, míg a 72. (4) bek. b) pont egy feltételt tartalmaz. amennyiben az az eljárás, amelyben az egyszerűsített döntés születik, kérelemre indult, azt egyszerűsített határozattal zárhatja az első fokú hatóság, azonban amennyiben a döntés valamilyen eljárási cselekménynek csak az időpontját határozza meg, az egyszerűsített végzésként jelenik meg; ebből következően egy kérelemre induló eljárást érdemben lezáró egyszerűsített döntés egyszerűsített határozat lesz; b) tisztázottnak kell lennie a tényállásnak? igen, a rendelkezésre álló adatok alapján, függetlenül attól, hogy azokat az ügyfél bocsátotta rendelkezésre, vagy a hatóság szerezte be; az viszont egészen bizonyos, hogy összetett bizonyítási folyamat az ilyen eljárásban nem lehetséges, tekintettel a sommás eljárás lefolytatásának rövid határidejére; ahhoz, hogy a hatóság a kérelmet érdemben el tudja bírálni és el tudja dönteni, hogy az ügyfél kérelmének helyt ad-e, a tényállás tisztázásának általános szabályai szerint a döntés meghozatalához a hatóság köteles a tényállást tisztázni. Amennyiben ehhez nem elegendőek a rendelkezésre álló adatok, bizonyítási eljárást folytat le; c) lehet ellenérdekű ügyfél az ilyen eljárás lefolytatása/döntés meghozatala során? nem; az egyszerűsített határozat esetében a fő szabály az, hogy nincs ellenérdekű ügyfél, de ha mégis van, akkor a döntés az ellenérdekű ügyfél jogát vagy jogos érdekét nem érinti. Hány napon belül születik döntés? A sommás eljárásban a hatóság az eljárás megindulását követően a határozatot azonnal, de legfeljebb nyolc napon belül meghozza, és gondoskodik a döntés közléséről. Az egyszerűsített döntést a hatóság az általános ügyintézési határidőn belül hozza meg és közli, vagyis az eljárás megindulását követő huszonegy napon belül. A döntés alakszerű? A Ket. 72. (5) bekezdése alapján a sommás eljárásban hozott döntésből mellőzhető az indokolás. A Ket. 72. (4) bekezdése alapján indokolást és jogorvoslatról való tájékoztatást nem tartalmazó egyszerűsített döntés hozható a fent részletezett feltételek fennálltakor. 76 Mi lehet annak a következménye, ha feltétel(ek) nem áll(nak) fenn? A hatóság mellőzi a sommás eljárást és kétféle döntést hozhat: függő hatályú döntést vagy a Ket. 71/A. (6) bekezdés a) pontjában meghatározott határidőben az ott meghatározott valamely döntést hoz. Nem hozható egyszerűsített döntés jelen esetben határozat, vagyis a Ket. általános szabályai szerint alakszerű, formalizált határozatot kell hoznia a hatóságnak.
4 2. Új eljárás a függő hatályú döntés. A Ket. 31. (1) bekezdés l) pontja szerinti eljárás megszüntetése esetén kérdésként merül fel, hogyha a felfüggesztés lehetőségének meg nem léte miatt megszüntetett eljárás után beérkezik az, amire a felfüggesztés okot adott, akkor hivatalból kell új eljárást indítani vagy újrafelvételi kérelemre indulhat csak eljárás? Ha újrafelvételi eljárás a lehetséges megoldás, honnan szerez az ügyfél tudomást? És ez utóbbi megindításáról az ügyfél hogyan szerez tudomást a felfüggesztés okaként szereplő adat, irat stb. beékezéséről, hogy a kérelem benyújtásának szubjektív határidejéből nem csússzon ki? A szóban forgó rendelkezés az eljárás felfüggesztése eset köreinek szűkítésével és az eljárás megszüntetése lehetőségeinek a bővítésével függ össze. A Ket. mind a megszüntetés, mind a felfüggesztés tekintetében abszolút és relatív okokat nevesít. A korábbi szabályozással ellentétben azonban teljes egészében változik a felfüggesztési jogintézmény alkalmazásának szükségessége: A Ket. korábbi 32. (1) bekezdése szerint, ha az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, vagy ugyanannak a hatóságnak az adott üggyel szorosan összefüggő más hatósági döntése nélkül megalapozottan nem dönthető el, a hatóság az eljárást felfüggeszti. Ezzel szemben az új szabályok akként rendelkeznek, hogy törvény lehetővé teheti az eljárás felfüggesztését, amennyiben az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, vagy ugyanannak a hatóságnak az adott üggyel szorosan összefüggő más hatósági döntése nélkül megalapozottan nem dönthető el. Ez azt is jelenti, hogy a felfüggesztés lehetőségét ágazati törvényben kifejezetten deklarálni kell. Amennyiben a más szerv előtti eljárás megindítására az ügyfél jogosult, erre őt megfelelő határidő kitűzése mellett fel kell hívni. Ha az ügyfél a felhívásnak nem tesz eleget, a hatóság az eljárást megszünteti és a továbbiakban nincs mód arra, hogy a hatóság a rendelkezésére álló adatok alapján döntsön. A továbbiakban arra sincs mód, hogy a hatóság az eljárást felfüggessze, amennyiben a közigazgatási ügyekben eljáró bíróság a hatóságot új eljárásra kötelezi és ezzel a bírósági döntéssel szemben perújítási vagy felülvizsgálati kérelmet terjesztettek elő, illetve az eljárást felfüggeszthesse: ha azt az ügyfél kéri, vagy hatósági közvetítő kirendelése esetén a hatóság az ügyfelek számára és a hatósági közvetítés várható időtartamára tekintettel. Ez egyben azt is jelenti, hogy az eljárás felfüggesztésére okot adó körülmények lényegesen szigorodtak, gátat szabva az eljárás elhúzódásának. Az Indokolás szerint a törvény az eljárás felfüggesztési lehetőségének csökkentésével előmozdítja, hogy a hatóságok vállalják fel a döntés felelősségét, és csak valóban indokolt esetben, törvényben meghatározott konkrét előkérdés esetén (azaz a jelenleginél jóval szűkebb esetkörben) legyen lehetőség az eljárás felfüggesztésére. A módosítással lényegében csak akkor kerülhet sor a felfüggesztés alkalmazására, amennyiben az a törvényben meghatározott esetekben valóban indokolt. Ezzel szorosan összefügg a Ket. 31. (1) bekezdésének l) pontja, amely értelmében, ha törvény nem rendelkezik előkérdésről, felfüggesztésnek nem lesz helye, azonban az ügyben érdemi döntés sem hozható, hanem az eljárás megszüntetésére kerülhet sor. Az illetékekről szóló évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) ezzel összefüggő módosítása alapján az illeték- és díjfizetési kötelezettség nem áll fenn az ilyen jogalapok mentén megindított, majd megszüntetett eljárások esetében. A Ket. új 31. (1) bekezdésének l) pontja szerint a hatóság az eljárást megszünteti, ha az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, vagy ugyanannak a hatóságnak az adott üggyel szorosan összefüggő más hatósági döntése nélkül megalapozottan nem dönthető el, és törvény nem biztosít lehetőséget az eljárás felfüggesztésére. Ez azt jelenti, hogy az eljárás felfüggesztésével összefüggésben alkalmazandó megszüntetési jogalap tényállása kettős feltételt tartalmaz: a) az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, vagy ugyanannak a hatóságnak az adott ügygyel szorosan összefüggő más hatósági döntése nélkül megalapozottan nem dönthető el, és b) törvény nem biztosít lehetőséget az eljárás felfüggesztésére. Ahogyan azt említettük, a Ket. említett módosítása alapján ágazati törvénynek kell rendelkeznie a felfüggesztés lehetőségéről. Ilyen például a környezet védelmének általános szabályairól szóló évi LIII. törvény 66. (5) bekezdésében nevesített lehetőség, amely értelmében a környezetvédelmi, illetve egységes környezethasználati engedély megszerzéséig a környezethasználathoz más jogszabály által meghatározott létesítési, illetve működési engedélyezési eljárást fel kell függeszteni. A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.) 128/B. (1) bekezdése szerint, ha az örökbefogadás engedélyezése az apaság, illetve az anyaság előzetes megállapításától függ, a gyámhatóság az örökbefogadás engedélyezése iránti eljárást az apaság, illetve az anyaság megállapítása iránt folyamatban lévő per jogerős befejezéséig felfüggeszti. Ugyancsak hasonló rendelkezéseket nevesít a nemzeti felsőoktatásról szóló évi CCIV. törvény 68. (7) bekezdése, mely szerint a törvény szerinti hatósági eljárásokat az eljáró hatóság a büntetőeljárás jogerős befejezéséig felfüggeszti, ha az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amellyel kapcsolatban büntetőeljárás indult. Ezeket a példákat mindössze azért ismertettük, hogy láthatóvá váljon: a felfüggesztés említett esetköre tényleges alkalmazásának egyik feltétele az, hogy legyen törvényi felhatalmazás: törvény lehetővé teheti az eljárás felfüggesztését. Amennyiben a tényállás említett feltétele fennáll, akkor vizsgálható az a körülmény, hogy az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ-e, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, vagy ugyanannak a hatóságnak az adott üggyel szorosan összefüggő más hatósági döntése nélkül megalapozottan nem dönthető el. 77
5 78 Nos, a kérdés a felfüggesztés és az említett megszüntetési szabályok egymáshoz való viszonyára irányul: Kérdésként merül fel, hogyha a felfüggesztés lehetőségének meg nem léte miatt megszüntetett eljárás után beérkezik az, amire a felfüggesztés okot adott, akkor hivatalból kell új eljárást indítani vagy újrafelvételi kérelemre indulhat csak eljárás? A kérdés alapfeltétele, hogy a felfüggesztés ily módú eszközlését ágazati törvény lehetővé tegye. Amennyiben ágazati törvény nem teszi lehetővé a felfüggesztést az említett okokból, akkor az eljárás megszüntetendő. Ebből következően irreleváns az, hogy mikor érkezik be a felfüggesztésre okot adó körülmény tekintetében bárminemű irat a hatósághoz. Vegyünk egy konkrét példát annak érdekében, hogy könynyebben érthető legyen a kérdés: A Gyvt. fentiekben hivatkozott szakasza szerint, ha az örökbefogadás engedélyezése az apaság, illetve az anyaság előzetes megállapításától függ, a gyámhatóság az örökbefogadás engedélyezése iránti eljárást az apaság, illetve az anyaság megállapítása iránt folyamatban lévő per jogerős befejezéséig felfüggeszti. Ez azt jelenti, hogy ágazati törvény rendelkezik arról, hogy a) az örökbefogadás engedélyezésére irányuló eljárás felfüggesztendő (és nem felfüggeszthető), de csak akkor, ha b) az örökbefogadás engedélyezése az apaság, illetve az anyaság előzetes megállapításától függ, és akkor is csak c) az apaság, illetve az anyaság megállapítása iránt folyamatban lévő per jogerős befejezéséig van mód az eljárás felfüggesztésére. Most nézzük meg, milyen helyzet adódna, ha ez a klauzula nem lenne megfogalmazva a Gyvt.-ben, de mégis felmerülne az apaság, anyaság megállapításának kérdése. Nos, ha nem lenne a Gyvt.-ben ez a klauzula, az azt jelentené mindössze, hogy azt a jogalkotó nem tekintené olyan törvényben rendezendő előkérdésnek, amelyet a hatóságnak (ex lege) be kellene várnia, mielőtt érdemi döntést hoz. Ugyanakkor, ha az apaság, vagy anyaság megállapítása mint előkérdés nem szerepelne a Gyvt. említett szakaszában, az nem jelenti azt, hogy nem olyan előkérdésről van szó, amely befolyásolná az eljárást, viszont az nem egy, a törvény erejénél fogva az eljárás felfüggesztésére alapot adó körülménynek minősül. Tehát ebből a tényállásból kiindulva vagyis, ha nem szerepelne a Gyvt. 128/B. -a törvényben és a hatóság megindítja az örökbefogadás engedélyezése iránti eljárást, majd az eljárás megindítását követően a hatóság tudomására jutna, hogy az apaság vagy az anyaság megállapítása iránti per van folyamatban, és az olyan előkérdés, amelynek jelen esetben a bíróság jogerős döntésének ismerete nélkül a hatóság nem tud az előtte folyamatban lévő közigazgatási hatósági eljárásban érdemben dönteni, a közigazgatási hatóság egy dolgot tudna tenni: az eljárást megszünteti a Ket. 31. (1) bekezdésének l) pontja alapján. Amennyiben a bíróság a perben megállapítja az apaságot, vagy az anyaságot, akkor a közigazgatási hatóság örökbefogadás engedélyezésére vonatkozó eljárásának vélhetően egyébként sem lenne értelme, de ha mégis, az egészen bizonyosan más tényállás mellett zajló eljárás lehet tekintve, hogy a bíróság megállapította valakinek az apaságát, vagy az anyaságát, vagyis valaki(k) gyakorolja(k) a szülői felügyeleti jogokat. Amennyiben a kérelmet a bíróság elutasítja, meg kell vizsgálni, hogy az örökbefogadás feltételei miként alakulnak, de általánosságban megállapítható, hogy amennyiben a) törvény nem írta elő az eljárás felfüggesztését a fentiekben ismertettek szerint és b) a hatóság az eljárást megszünteti, majd mégis kitisztázódik egy olyan előkérdés, amely a korábbi eljárásban már felmerült, de nem volt hozzá felfüggesztésre alapot adó törvényi klauzula, akkor a közigazgatási hatósági eljárásban az előkérdés a továbbiakban már nem tisztázandó előkérdésként jelenik meg, hanem jelen esetben pl. bírósági ítélettel eldöntött tényként. Ezzel a ténnyel együtt a tényállás már nem lesz azonos a korábbival, vagyis nem a res iudicata esete fog fennállni, ebből következően nem lesz alkalmazható a Ket. 30. e) pontja, hiszen változott a tényállás, másfelől az ügyet a hatóság a korábbi, a Ket. 31. (1) bekezdésének l) pontja alapján hozott eljárást megszüntető végzésében érdemben nem bírálta el [a hatóság a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül, nyolc napon belül elutasítja, ha a hatóság a kérelmet érdemben már elbírálta, és változatlan tényállás és jogi szabályozás mellett ugyanannak a jognak az érvényesítésére irányuló újabb kérelmet nyújtottak be, és újrafelvételnek nincs helye, feltéve, hogy a kérelem érdemi vizsgálat nélküli elutasítását jogszabály nem zárja ki]. Álláspontunk szerint éppen ezért, ebben az esetben az újrafelvételi eljárásnak nem lesz helye, tekintve, hogy az újrafelvételi eljárás lefolytatásának a tényállási elemei a Ket (1) bekezdése alapján az alábbiak: a) a jogerős határozattal lezárt ügyben, b) az ügyfélnek a határozat jogerőre emelkedését követően jutott tudomására valami, amely c) a határozat meghozatala előtt már megvolt, az eljárásban még el nem bírált és az ügy elbírálása szempontjából lényeges tény, adat vagy más bizonyíték, d) feltéve, hogy a novum elbírálása esetén az ügyfélre kedvezőbb határozatot eredményezett volna. Jelen esetben hiányzik az a)-c) pontokban jelzett tényállási elem. Tekintve, hogy az újrafelvételi eljárás tényállási elemei is konjunktívak, bármelyik feltétel hiánya az újrafelvételi eljárás alkalmazhatóságának az akadályát jelenti. Vagyis kérelemre induló eljárástípus esetén az ügyfél az általános szabályok szerint kezdeményezheti az (alap)eljárás lefolytatását az új, kiegészült tényállás alapján a hatóságnál. A hivatalból kezdeményezhető eljárás tekintetében a Ket. 29. (1)-(2) bekezdésének rendelkezései lesznek irányadók: a hatóság köteles a hatáskörébe tartozó ügyben illetékességi területén hivatalból megindítani az eljárást, ha a) ezt jogszabály előírja, b) erre felügyeleti szerve utasította, a bíróság kötelezte, c) életveszéllyel vagy súlyos kárral fenyegető helyzetről szerez tudomást. Vagyis hivatalból csak abban az esetben kezdeményezheti a hatóság az eljárás megindítását az eljárást megszüntető végzését követően is, ha teljesül a Ket ának fentiekben nevesített valamelyik feltétele, még akkor is, ha az említett új ténnyel kiegészült tényállás mellett lényegében egy új üggyel áll szemben.
6 3. A sommás eljárás és a függő hatályú döntés alkalmazható-e a kérelemre induló jogorvoslati eljárásokban (pl. fellebbezésre induló jogorvoslati eljárás)? A jogorvoslatról szóló VII. fejezetbe nincs a sommás eljárással és a Ket. 71/A. -ban szereplő függő hatályú döntés alkalmazhatóságával kapcsolatos eltérés, így úgy is lehet értelmezni, hogy ezeket a fellebbezési eljárásra is alkalmazni kell. A sommás eljárás szabályai a Ket. III. Fejezetében Az elsőfokú eljárás szabályai alatt Az eljárás megindítása alcím alatt találhatók. A sommás eljárás ennek megfelelően az általános kérelemre induló eljárás típusnak tekinthető, mely a Ket. 29. (1b) bekezdésében nevesített feltételek együttes fennállása esetén alkalmazható. A Jogorvoslat és döntés-felülvizsgálat címet viselő VII. Fejezet 95. -a szerint a jogorvoslati eljárásban és a döntés felülvizsgálata során e törvény rendelkezéseit az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. A kérelemre induló eljárásban sommás eljárásról ugyanis abban az esetben beszélünk, ha ad a) a kérelem és mellékletei, valamint a hatóság rendelkezésére álló adatok ide értve az olyan adatokat is, amelyek szolgáltatására a kérelmező nem kötelezhető alapján a tényállás tisztázott, ad a) nincs ellenérdekű ügyfél és ad a) az eljárásra irányadó ügyintézési határidő nem éri el a két hónapot, vagy a hatvan napot. Ez azt jelenti, hogy a fellebbezésre vonatkozó speciális eljárási szabályok mellett lehetséges a sommás eljárásra vonatkozó általános szabályok alkalmazása a fellebbezési eljárás során is, amennyiben a sommás eljárás feltételei fennállnak. 4. Az Ket. 31. (1) bekezdés l) pontja szerinti eljárás megszüntetés esetén az Itv. 28. (2) bekezdés b) pontja alapján visszajár az illeték. Mi a helyzet a másodfokú eljárás esetén [lásd Itv. 32. (1) bekezdés]? Az Itv a szerint a közigazgatási hatósági eljárásért az Itv.-ben megállapított illetéket kell fizetni. Az illetékkötelezettség akkor is fennáll, ha a hatóság a) a kérelemnek részben vagy egészben helyt ad, vagy azt elutasítja, ide nem értve az érdemi vizsgálat nélkül történő elutasítást; b) az eljárást megszünteti, ide nem értve az illeték meg nem fizetése címén történő megszüntetést, valamint ha az eljárás megszüntetésének oka az, hogy a kérelem érdemi vizsgálat nélküli elutasításának lett volna helye, vagy az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, vagy ugyanannak a hatóságnak az adott üggyel szorosan összefüggő, más hatósági döntése nélkül megalapozottan nem dönthető el, és törvény nem biztosít lehetőséget az eljárás felfüggesztésére; c) az eljárást egyezséget jóváhagyó határozattal zárja le. Ezzel szemben az Itv. jogorvoslati eljárás illetékének visszatérítéséről szóló 32. -a szerint a jogorvoslati eljárásban megfizetett valamennyi illetéket az ügyfélnek vissza kell téríteni, ha a közigazgatási hatóság vagy a bíróság által felülvizsgált közigazgatási hatósági döntés vagy intézkedés az ügyfél hátrányára részben vagy egészben jogszabálysértőnek bizonyult. A visszatérítést hivatalból, a jogorvoslati eljárást lezáró, vagy arra tekintettel hozott határozatban kell elrendelni és azt a visszatérítés foganatosítása végett az ügyfél lakóhelye, székhelye, illetőleg a bíróság székhelye szerint illetékes állami adóhatóságnak kell megküldeni. A két jogcím teljesen eltérő esetben alkalmazandó: az első esetben a másodfokú eljárás megszüntetésére kerül sor, míg a második esetben érdemi döntés születik, hiszen közigazgatási hatóság vagy a bíróság által felülvizsgált közigazgatási hatósági döntés vagy intézkedés az ügyfél hátrányára részben vagy egészben jogszabálysértőnek bizonyult. 5. A Ket. 71/A. (4) bekezdés szerint a joghatás 2 hónap elteltével áll be. A 2 hónap határidő ügyintézési jellegű-e, azaz a Ket ában foglalt tényállások megszakítják-e a számítását vagy nem? Ha nem, akkor hogy jön ki a 2 hónap? Az ügy érdemi eldöntése előtt jogerőre emelkedik és akkor már nem is kell az eljárást lezárni érdemi döntéssel? És mi a helyzet, ha a hatóság azt állapítja meg, hogy a kérelmezett jog gyakorlása nem illeti meg az ügyfelelet? A Ket. új 29. (1b) bekezdése alapján a kérelemre induló eljárás sommás eljárás, ha a kérelem és mellékletei, valamint a hatóság rendelkezésére álló adatok (ide értve az olyan adatokat is, amelyek szolgáltatására a kérelmező nem kötelezhető) alapján a tényállás tisztázott, nincs ellenérdekű ügyfél és az eljárásra irányadó ügyintézési határidő nem éri el a két hónapot, vagy a hatvan napot. Ha a hatóság megállapítja, hogy a sommás eljárás bármely feltétele nem áll fenn, a sommás eljárás szabályait mellőzi, és függő hatályú döntést vagy a 71/A. (6) bekezdés a) pontjában meghatározott határidőben az ott meghatározott valamely döntést hoz. A Ket. új 71/A. (1) bekezdése szerint a kérelemre indult eljárásban a hatóság a kérelem beérkezésétől számított nyolc napon belül függő hatályú döntést hoz. Ez lényegében nem jelent más, mint azt, hogy a kérelemre induló eljárásokban amennyiben nem születik sommás eljárás alapján döntés az ügyfél 8 napon belül kap a hatóságtól egy döntést arról, hogy a) a hatóság az eljárás lefolytatásáért fizetendő illetéknek vagy díjnak megfelelő összeget, ennek hiányában tízezer forintot a hatóság köteles a kérelmező ügyfél részére megfizetni; b) a kérelmező ügyfél mentesül az eljárási költségek megfizetése alól; c) a kérelmezett jog gyakorlása az ügyfelet megilleti. Ehhez kapcsolódik a Ket. 29. (3a) bekezdése, mely szerint a hatóság mellőzheti az eljárás megindításáról szóló értesí- 79
7 80 tést azon eljárásokban, amelyekben a kérelmezett jog gyakorlásáról is rendelkező 71/A. szerinti függő hatályú döntés meghozatalának van helye. Vagyis lényegében a függő hatályú döntés ilyen esetekben az értesítés helyébe lép. A függő hatályú döntés meghozatalát mellőzi a hatóság, ha a) az eljárás megindításától számított nyolc napon belül aa) érdemben dönt, ab) a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasítja, ac) az eljárást megszünteti, ad) az eljárást felfüggeszti vagy függőben tartja, vagy ae) nemzetközi jogsegélykérelemmel külföldi hatósághoz fordul; vagy b) a hatósági eljárás ügyintézési határideje legalább ba) két hónap, vagy bb) hatvan nap. Ex lege nem hozható függő hatályú döntés és nem illetheti meg az ügyfelet a kérelmezett jog gyakorlása a) a hatósági bizonyítvány kiállítására, b) a hatósági igazolvány kiállítására, c) a hatósági nyilvántartásba való bejegyzésre, törlésre és módosításra, d) az olyan eljárásokban, ahol az ügy érdemében a hatóság mérlegelésétől vagy a tényállás tisztázásától függő öszszeget kell meghatározni, valamint e) ha törvény ekként rendelkezik. A függő hatályú döntéshez akkor kapcsolódnak joghatások, ha a kérelem beérkezését követő két hónap elteltével a hatóság a hatósági ügy érdemében nem döntött és az eljárást nem szüntette meg. Ha a kérelmezett jog gyakorlása az ügyfelet megilleti, az ilyen rendelkezést tartalmazó határozat elleni jogorvoslati határidő a közlés és az előző bekezdésben meghatározott joghatások kapcsán említett feltételek teljesülését követő napon kezdődik. A függő hatályú döntés jogerőre emelkedéséről a hatóság értesíti a felügyeleti szervét, valamint akikkel a döntést közölte, és intézkedik a 71/A. (2) bekezdés a) pontja szerinti összeg megfizetése, valamint a kérelmező által az eljárásért, valamint a szakhatósági eljárásért megfizetett illeték vagy igazgatási szolgáltatási díj, továbbá az általa előlegezett eljárási költség visszatérítése iránt. Ahogyan említettük, a függő hatályú döntés abban az esetben hatályosul, amennyiben két hónapon belül nem dönt a hatóság. Ugyanakkor, amennyiben a hatósági eljárás ügyintézési határideje legalább két hónap, vagy hatvan nap, a függő hatályú döntés meghozatalát mellőzi a hatóság. Ennek az az oka, hogy ha az adott eljárásban az ügyintézési határidő legalább két hónap vagy hatvan nap, a függő hatályú döntésnek nem lenne értelme: a függő hatályú döntés a hatóság hallgatását kiküszöbölő döntés. Az értesítés helyébe lépő függő hatályú döntésnek az lesz a lényege, hogy ha meghatározott határidőn belül, azaz két hónapon belül a hatóság nem hoz döntést az ügyben, vagyis a hatóság hallgat, az ügyfélnek ne kelljen hosszasan várnia a döntésre az ügyében. Természetesen a tényállás tisztázása ilyenkor ugyanúgy a hatóság kötelezettsége. Ahhoz, hogy megfelelő döntést tudjon hozni, elképzelhető, hogy szüksége van a Ket. 33. (3) bekezdésében nevesített eljárási cselekmények alkalmazására. Fontos azonban az is, hogy némelyek esetében feltéve, hogy azokra nyolc napon belül sor kerül nincs mód függő hatályú döntés meghozatalára [Ld. 71/A. (6) bek.]. A szóban forgó két hónapos határidő jellegét tekintve a Ket. 71/A. (7) bekezdése ad számunkra eligazítást: a függő hatályú döntés tartalmazza legalább a 72. (1) bekezdés a)-c) pontjában, d) pont da) és dg) alpontjában, e) pont ef)-eg) alpontjában, f)-g) pontjában foglaltakat, valamint a (4) bekezdés szerinti időpontot naptári dátum szerint meghatározva. Noha álláspontunk szerint a tényállás tisztázása függő hatályú döntés esetében is a hatóságot terheli, vagyis lehetnek olyan esetek, amelyek alapot adhatnak az ügyintézési határidő megszakítására, azonban kétségtelen, hogy amennyiben a sommás eljárások általánossá tétele mellett az általános ügyintézési határidő huszonegy nap, valóban elvárható a hatóságtól, hogy két hónapon belül érdemben döntsön, még akkor is, ha az ügyintézési határidőt bizonyos eljárási cselekmények miatt meg kell szakítani. Éppen ezért olyan esetekben, amelyek ténylegesen hosszabb időtartamot vesznek igénybe így a Ket. 71/A. (6) bekezdésének ad)-ae) pontjaiban foglalt felfüggesztés, illetve nemzetközi jogsegély esetén nem lehet függő hatályú döntést hozni. Amennyiben azonban ez így lenne, nem tudná a hatóság a függő hatályú döntésében meghatározni naptári dátum szerint, hogy mikor jár le a két hónap. Az Olvasó kérdésének másik része a függő hatályú döntés és az érdemi döntés egymáshoz való viszonyára irányul. Amenynyiben az érdemi döntés ha a hatóság a hatósági ügy érdemében nem döntött és az eljárást nem szüntette meg - két hónapon belül nem születik meg, a függő hatályú döntés elveszíti függő jellegét és hatályosul, vagyis az ügyfél gyakorolhatja a kérelmezett jogokat, feltéve, hogy a függő hatályú döntés jogerőre emelkedik. Ez azt jelenti, hogy a függő hatályú döntés hatályosulását követően nincs szükség egy érdemi döntés meghozatalára, hiszen az kiváltja az érdemi döntést, mivel a hatóság hallgatása eredményeként a hatályosult függő hatályú döntés dönti el érdemben az ügyet: az ügyfelet megilleti a kérelmezett jog gyakorlása. A függő hatályú határozat elleni jogorvoslati határidő a közlés, illetve a két hónap elteltét követő napon kezdődik. Ennek meghatározása viszonylag egyszerű feladat, hiszen a függő hatályú döntés tartalmazza a két hónap leteltének naptári dátum szerint meghatározott időpontját. A függő hatályú döntés jogerőre emelkedéséről a hatóság értesíti a felügyeleti szervét, valamint akikkel a döntést közölte, és intézkedik az eljárás lefolytatásáért fizetendő illetéknek vagy díjnak megfelelő összeg, ennek hiányában tízezer forint megfizetése, valamint a kérelmező által az eljárásért, valamint a szakhatósági eljárásért megfizetett illeték vagy igazgatási szolgáltatási díj, továbbá az általa előlegezett eljárási költség visszatérítése iránt. A függő hatályú határozattal szembeni jogorvoslati és döntés-felülvizsgálati eljárásban vizsgálni kell, hogy a kérelmezett jogosultság gyakorlásának feltételei fennállnak-e.
8 6. A Ket. 79. (3) bekezdése hatályát vesztette. Most akkor az ügyfél hogyan értesül a kézbesítési vélelem beálltáról? Eddig kapott értesítést, és attól számítódott a (4) bekezdés szerinti szubjektív és objektív határidő. Most akkor csak az iratra fel kell jegyezni, hogy beállt a kézbesítési vélelem és annyi? És ha az ügyfél betekint az iratokba, majd akkor megtudja? A Ket. 79. (1) bekezdése szerint, ha a postai úton történő kézbesítés azért hiúsul meg, mert a címzett vagy meghatalmazottja úgy nyilatkozik, hogy a küldeményt nem veszi át, az iratot a kézbesítés megkísérlésének napján kézbesítettnek kell tekinteni. A hivatkozott szakasz (2) bekezdése alapján, ha az irat a hatósághoz nem kereste jelzéssel érkezik vissza, az iratot az ellenkező bizonyításig a postai kézbesítés második megkísérlésének napját követő ötödik munkanapon kézbesítettnek kell tekinteni. A törvényben megfogalmazott klauzulák alapján a kézbesítési vélelem a törvény erejénél fogva áll be. A Ket. hatályon kívül helyezett 79. (3) bekezdése szerint a hatósági döntés kézbesítése esetén a hatóság a kézbesítési vélelmet megalapozó hivatalos irat megküldésével tíz napon belül értesíti az ügyfelet. A kézbesítés tekintetében a részletszabályokat a postai szolgáltatásokról szóló évi CLIX. törvény, valamint a postai szolgáltatások nyújtásának és a hivatalos iratokkal kapcsolatos postai szolgáltatás részletes szabályairól, valamint a postai szolgáltatók általános szerződési feltételeiről és a postai szolgáltatásból kizárt vagy feltételesen szállítható küldeményekről szóló 335/2012. (XII. 4.) Korm. rendelet határozza meg. Ebből következően felesleges egy törvényi szabályok alapján beálló időpont napjáról az ügyfelet tájékoztatni, tekintve, hogy a Ket. 79. (1) bekezdése szerinti esetről a címzett vagy meghatalmazottja is tudomással bír, míg a Ket. 79. (2) bekezdésében megfogalmazott esetben a hivatkozott postai szolgáltatásokról szóló jogszabályok szerint szerezhet tudomást a címzett. Ugyanezeknek a jogalapoknak a mentén tudja rögzíteni a hatóság az iraton a kézbesítési vélelem beálltának tényét is, arról nem kell külön döntést hozni. A kézbesítési vélelem megdöntése iránti kérelem előterjesztésére vonatkozó szabályok tekintetében nincs változás, mindössze annyi történik, hogy a hivatkozott (3) bekezdés hatályon kívül helyezésével a hatóság megtakarít minimum tíz napot egy olyan eljárási cselekmény miatt, amely elsődlegesen az irat címzettjének felróható, hiszen ő tagadja meg az irat átvételét, illetve ő az, aki másodjára sem keresi az iratot. 7. A Ket. 98. (1a) bekezdése szerint a fellebbezésben nem lehet olyan új tényre hivatkozni, amelyről az ügyfélnek a döntés meghozatala előtt tudomása volt. A Ket. szerint a fellebbezést indokolni kell és a Ket (2) bekezdés hatályos maradt (fellebbezésben új tények és bizonyítékok felhozhatók). Az ügyfélnek kell bizonyítania, hogy az új tényről a döntés meghozatala előtt volt? Ezt az ügyfélnek kell bizonyítania vagy a hatóságnak? A fellebbezési eljárás egyik kardinális problémája eddig is abban volt keresendő, hogy a fellebbezés nem tudta betölteni tényleges jogorvoslati szerepét, tekintettel arra, hogy az nem volt meghatározott jogcímhez kötve, bizonyos esetekben a másodfokú eljárásban lényegében minden első fokon eszközölt eljárási cselekmény megismételhető volt, másfelől a másodfokú hatóság a tényállás tisztázatlansága esetén az elsőfokú hatóságot új eljárás lefolytatására kötelezhette. A Módtv. eredményeként a jogalkotó a fellebbezés említett hibáit kiküszöbölte: megszüntette a jogcím nélküliséget és előírta, hogy a fellebbezést indokolni kell, előírta, hogy nem lehet olyan tényekre hivatkozni a fellebbezésben, amelyek már az elsőfokú eljárásban is megvoltak, amennyiben a másodfokú hatóság indokoltnak tartja, a tényállás kellő tisztázásához, vagy ha új tény merült fel az elsőfokú döntés meghozatalát követően, saját maga kiegészítő bizonyítási eljárást folytathat. A fentiek alapján a másodfokon felmerülő új tények fogalmát két kontextusban használja a törvény: ad a) egyfelől szól az olyan tényekről, amelyek az első fokú eljárás alkalmával is megvoltak, azonban azokat az ügyfél nem bocsátotta az elsőfokú hatóság rendelkezésére; ebben az esetben nem indokolt, hogy a már meglévő, de első fokon fel nem tárt tényeket, bizonyítékokat az ügyfél másodfokon előadhassa; ilyenkor a tényállás tisztázásának kötelezettsége változatlanul a (másodfokú) hatóságot terheli, ugyanakkor ha az ügyfél elő akar terjeszteni egy, rá nézve kedvezőbb döntést eredményező bizonyítékot, neki kell bizonyítani, hogy az a másodfokú eljárásban előterjeszthető, vagyis az elsőfokú eljárás során az nem állt rendelkezésére, arról nem volt tudomása; ad a) másfelől létezhetnek olyan bizonyítékok is, amelyek időközben keletkeznek, az első fokú döntés meghozatalát követően; ezek feltárása ugyanakkor indokolt, hiszen azokról sem az ügyfélnek, sem a hatóságnak a korábbiakban vagyis az első fokú eljárás során nem volt tudomása. A másodfokú hatóság 81
9 sem nyomozó hatóság ugyanakkor: a jogorvoslatnak éppen az lenne a lényege, hogy a rendelkezésre bocsátott iratok alapján rekonstruálja a másodfokú hatóság a tényállást. Kiegészítő bizonyítást csak akkor folytat, ha a tényállás további tisztázása szükséges, vagy új bizonyíték merül fel. Új bizonyíték az alábbi módok szerint juthat a hatóság tudomására: a) az ügyfél új bizonyítékot terjeszt elő, b) a hatóság hivatalos tudomására jut valamilyen új bizonyíték (anélkül, hogy kiegészítő bizonyítási eljárást folytatna le), c) a hatóság hivatalos tudomására jut valamilyen új bizonyíték a kiegészítő bizonyítás alkalmával. A tényállás tisztázásának kötelezettsége ilyenkor is a (másodfokú) hatóságot terheli, neki kell vizsgálnia azt is, hogy mikor keletkezett az a bizonyíték. Amennyiben az a hivatal tudomására jut, a hatóságnak kell tisztáznia a bizonyíték keletkezésének időpontját. Az ügyfél rendelkezésére álló bizonyítékokat a hatóság ugyanúgy megvizsgálja. Az ügyfél a rá nézve kedvezőbb döntést eredményező bizonyíték tekintetében a fellebbezési kérelmében kifejtheti a bizonyítékról való tudomásszerzés és a bizonyíték keletkezésének általa ismert körülményeit. Azt azonban, hogy a bizonyíték relevánssá válik-e, azaz a másodfokú hatóság figyelembe veszi-e vagy sem a döntés meghozatala során, már a hatóságnak kell eldöntenie. 82

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
HVG Orac Lap- és Könyvkiadó Kft. 2011. IV. szám - 2011. április
88 Három évi szabadságvesztésnél súlyosabban büntetendő bűntett miatt próbára bocsátás abban az esetben sem alkalmazható, ha az öt évi szabadságvesztésnél nem súlyosabban büntetendő bűntettet elkövető terhelt esetében – a tevékeny megbánásra figyelemmel – a büntetés korlátlanul enyhíthető
89 A segítségnyújtásra köteles abban az esetben sem mentesülhet a büntetőjogi felelősségét megalapozó kötelezettsége alól, ha a sérülés súlyossága miatt a sértett halála a sérülés okozása után nyomban bekövetkezik
90 A cégnyilvántartás a benne feltüntetett adatok, bejegyzett jogok és tények fennállását és változását közhitelűen tanúsító közokirat; ezért az ügyvezető részéről a cég székhelyének valótlan megjelölése az alapító okiratban, s ennek a cégbírósághoz történő bejelentése intellektuális közokirat-hamisítás
91 Amennyiben a vad elejtésére a húsának eltulajdonítása érdekében kerül sor, a cselekmény jogi értékelésénél nem az élővad-érték, hanem a hús-érték az irányadó, feltéve, hogy az elkövető a vadászatra vonatkozó szabályokat mindössze azzal sértette meg, hogy a vad elejtésének a megtörténtét – az önleleplezés elhárítása érdekében – az egyéni vadászati naplóban az egyéni lőjegyzéken nem jegyezte be, és az elejtett vadat az előírások szerint nem jelölte meg, egyébként viszont az élővad elejtésére jogosult volt
I. Megvalósítja a többrendbeli csalás bűntettét, aki több személytől olyan kölcsönöket vesz fel, amelyek visszafizetésének szándéka már az összegek felvételekor is hiányzik és ezek visszafizetésére objektív lehetősége sincs
II. A sikkasztás és a csalás az üzletszerűség szempontjából hasonló cselekmény. Az üzletszerűség egy bűncselekménnyel kapcsolatban is megállapítható, ha a terhelt rendszeres haszonszerzésre törekvő akarat-elhatározása további bűncselekmények elkövetése tekintetében is felismerhető
93 Rablást és nem zsarolást vagy önbíráskodást valósít meg az, aki élet vagy testi épség elleni közvetlen fenyegetéssel kényszeríti a sértettet arra, hogy a gépkocsiját elcserélje
94 A számviteli rend megsértésének bűntette esetében a bíróság illetékességét nem az elkövetési magatartás kifejtésének konkrét helye, hanem a cég székhelye határozza meg
95 Nem valósít meg eljárási szabálysértést, ha a tárgyaláson az egyik vádlott meghatalmazott védőjét olyan ügyvéd helyettesíti, akinek ügyvédjelöltje a másik vádlott meghatalmazott védőjének helyetteseként jár el
I. A büntetőügyben védőként eljáró ügyvéd perjogi legitimációját (eljárási jogosultságát) a területi kamara által kiállított és érvényes ügyvédi igazolvány felmutatásával igazolja
II. A bíróságnak ezen túlmenően nincs olyan kötelezettsége, hogy az eljáró védő kamarai tagságának keltét, illetve az alapszabály megalkotásának idejét vizsgálja
I. Felülvizsgálati eljárásban megállapított törvénysértő minősítés esetén a büntetés abban az esetben is lehet törvénysértő, ha az a törvényes minősítésnek megfelelő büntetési tétel keretei között került kiszabásra
II. Törvénysértő minősítés miatt törvénysértő büntetés kiszabását sérelmező felülvizsgálati indítvány nyilvános ülésen bírálandó el abban az esetben is, ha a büntetés más, nem kifogásolt minősítő körülmény által meghatározott büntetési tétel keretei között került kiszabásra
98 Ha a bíróság tárgyalásról lemondás alapján folytatott eljárásban meghozott ítéletében a váddal egyezően minősíti a cselekményt, téves jogi minősítésére és ennek következtében a büntetés törvénysértő voltára hivatkozva felülvizsgálatnak nincs helye
99 Az, akit harmadik személy más – szintén megtévesztett – személy jóhiszemű közvetítése mellett vett rá a szerződés megkötésére, alappal támadhatja azt meg, ha erről a másik fél tudott vagy tudnia kellett
100 A közös tulajdonú ingatlanon végzett munkák fennmaradásának engedélyezéséhez szükséges jognyilatkozat pótlása iránt indított perben az alperes személyében bekövetkezett változás nem teszi szükségessé új per indítását
101 A tettleges bántalmazással okozott kár megtérítése iránti igény elévülése nem nyugszik csupán amiatt, hogy az elkövetővel szemben indított büntetőeljárás folyamatban van, ha az elkövető személyének és a kár ismeretének hiánya nem akadályozza a károsultat a kárigénye érvényesítésében
102 A bérlakások értékesítésére irányadó jogszabályokban foglalt kedvezményeket a bérlő a vételi jog gyakorlására vonatkozó nyilatkozata időpontjában hatályos jogszabály alapján igényelheti. A lakás forgalmi értékét azonban a szerződést közvetlenül megelőző értékbecslés alapján kell megállapítani
103 Lízingbevevő által a lízingelt vagyontárgyra kötött vagyonbiztosítási szerződés alapján a biztosító helytállási kötelezettsége a lízingbevevővel szemben fennáll, ha a lízing időtartama alatt a biztosítási esemény bekövetkezett. Ha időközben a lízingszerződés tulajdonszerzés nélkül megszűnt, a javítás gazdaságosságát a tulajdonos szempontjából kell megítélni
104 Az apasági vélelem megdőlte esetén a vélelmezett apa a jogalap nélküli gazdagodás szabályai szerint követelheti a gyermekre fordított költségei és a teljesített tartásdíj megtérítését attól a férfitól, aki teljes hatályú elismerés folytán a megüresedett apai státuszba lépett. A megtérítésre annyiban jogosult, amennyiben az elismerés folytán az apai jogállásba lépő férfi eltartási kötelezettsége az érintett időszakban fennállt
I. Az életközösség megszűnésének időpontja szempontjából annak tartalmi elemeit a felek életviszonyával összefüggésben, a házasságuk sajátosságainak megfelelően kell értékelni [Pp. 164. § (1) és (2) bek., 206. § (1) bek.].
II. A törvény nem zárja ki, hogy a különélő szülő a gyermekek természetbeni tartásához maga is hozzájáruljon, de azt, hogy ily módon meddig és milyen mértékben tett eleget a tartási kötelezettségének, vita esetén, neki kell bizonyítania
106 Ha a végrehajtási eljárásban a végrehajtó a felek személyében történt változás miatt beterjeszti az iratokat a végrehajtást foganatosító bírósághoz, az iratok beterjesztése és visszaérkezése között a végrehajtási ügy folyamatban marad, azonban nem a végrehajtó, hanem a végrehajtást foganatosító bíróság előtt
107 A kölcsönszerződésben kikötött előtörlesztési díj a hitelintézet kieső kamatbevételének kompenzálására szolgál, ezért a feleknek erre vonatkozó megállapodása semmis. Az előtörlesztés következtében felmerült többletköltségek felszámításának jogi akadálya nincsen
108 A Legfelsőbb Bíróság indokoltnak tartotta az Európai Unió Bíróságának megkeresését az alábbi kérdésekben történő előzetes döntéshozatal céljából. Amennyiben a származási tagállamokban székhelyáthelyezés címén egy adott cég megszűnését állapítják meg, majd a fogadó állam joga szerint új alapító okiratot készítenek, és kérik a cégbejegyzésüket, a fogadó államnak tekintettel kell-e lennie a szabad letelepedés EK-Szerződésben írt rendelkezésére. Amennyiben igen, ellentétes-e a fogadó államnak olyan jogi szabályozási rendszere, amely ezt a lehetőséget megtagadja a származási állam valamely volt vállalkozásától. Amennyiben igen, a fogadó állam cégjegyzékébe bejegyezhető-e az, hogy a vállalkozás a jogutódja a származási államban korábban nyilvántartott és törölt vállalkozásnak
109 A megszűnt korlátolt felelősségű gazdasági társaság tagjainak a társaság tartozásaiért való felelősségére nem vonatkoznak a Ptk.-nak a többalanyú kötelmek kötelezetti pozíciójában lévő személyek kötelezettségére vonatkozó szabályok. A jogosult a követelését a tagokkal szemben csak a felosztott vagyonból nekik jutó rész erejéig érvényesítheti
110 Oszthatatlan szolgáltatásnak minősül egy adott termék kizárólagos értékesítésével egybekötött reklámozása, ezért a részleges szerződésszegés jogkövetkezményeit a teljes szerződésre alkalmazni kell
111 Ha szolgálati viszonyra vonatkozó parancs egy része érvénytelen, és a felek az érvénytelen rész nélkül nem állapodtak volna meg, a parancs egésze érvénytelenné válik
112 Az előrehozott öregségi nyugdíjra való jogosultság akkor áll fenn, ha a törvény irányadó együttes feltételei megvalósulnak
113 A vezetői megbízás visszavonásához a törvény nem kíván meg olyan súlyos okot, mint amit a munkáltatónak a jogviszony megszüntetése, vagy fegyelmi intézkedése esetén kell igazolnia
114 A házvezetőnői feladatok ellátására létrejött jogviszonyt munkaviszonyként kell minősíteni, ha a felek között alá- és fölérendeltségi viszony állt fenn, és a munkáltató utasítási és ellenőrzési jogot gyakorolt. A munkavállaló havi rendszerességgel munkabérben részesült, a munkáját az alperes lakásában, az ő munkaeszközeivel végezte
115 Az Itv. 26. § (1) bekezdése szerinti illetékmentesség csak lakóház építésére alkalmas telektulajdon megszerzése után jár. Az illetékmentesség feltételei fennálltának vizsgálata során a szerződés megkötésének az időpontja az irányadó
116 Ha a bíróság a perben bizonyítottnak értékeli a kölcsönügyletet, jogszerű az arra folytatott bizonyítási eljárása, hogy a kapott pénzzel az adózó a vizsgált időszak kezdetén rendelkezett-e
117 A súlyosbítási tilalom nem érvényesülhet, ha az adóhatósági ellenőrzés nem fejeződött be és az adóhatósági eljárásban nem született jogerős határozat
118 A korábbi községi közös tanács székhelyének képviselőtestülete önkényesen nem válhat ki a körjegyzőségből – A Legfelsőbb Bíróság az Alkotmánybíróságnak az alkotmányossági vizsgálat során kialakított jogszabály-értelmezését nem vizsgálhatja felül, és nem állapíthatja meg, hogy a jogszabály – az AB határozata ellenére – alkotmányellenes
119 A kéttagú körjegyzőség megszűnik, ha abból az egyik község kiválik. Ez esetben a körjegyzőség, mint költségvetési szerv megszüntetéséről és a körjegyző felmentéséről a naptári év január 1-jei hatállyal kell dönteni
120 A hulladék fogalmának értelmezése a vonatkozó uniós irányelvek tükrében
121 A gépjárművezető heti pihenőidejét a hatósági ellenőrzés során igazolni kell
122 A Ptk. 402. § (2) bekezdése szerinti jelzálogjog bejegyzéséhez benyújtott okiratnak meg kell felelnie az Inytv. 32. § (1) bekezdés feltételeinek, kivéve az érdekeltek megállapodását és a bejegyzési engedélyt
1) Amennyiben az újszülöttek köldökzsinórvérének begyűjtésére alkalmas eszköz rendelkezésre bocsátásában, e vér analízisében és feldolgozásában, valamint adott esetben az e vérből kinyert őssejtek esetleges jövőbeli terápiás célú felhasználása érdekében történő tárolásában álló tevékenységek célja kizárólag annak biztosítása, hogy valamilyen forrás álljon rendelkezésre orvosi kezelés céljából azon bizonytalan feltételezett helyzet megvalósulása esetén, ha az szükségessé válna, és önmagukban nem céljuk betegségek vagy egészségügyi zavarok diagnosztizálása, kezelése vagy gyógyítása, az ilyen tevékenységek – akár együttesen, akár külön-külön véve – nem tartoznak sem a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 132. cikke (1) bekezdésének b) pontjában szereplő „kórházi és orvosi gyógykezelés”, sem az említett irányelv 132. cikke (1) bekezdésének c) pontjában szereplő „egészségügyi ellátások” fogalma alá. A köldökzsinórvér analízise esetében csak akkor állna elő eltérő helyzet, ha ezen analízis ténylegesen orvosi diagnózis felállítását tenné lehetővé, aminek az ellenőrzése szükség esetén a kérdést előterjesztő bíróság feladata.
2) A 2006/112 irányelv 132. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében vett „kórházi és orvosi gyógykezelés[hez]” „szorosan kapcsolódó” tevékenységek fogalmát úgy kell értelmezni, hogy az nem fedi le az alapügyben szóban forgókhoz hasonló azon tevékenységeket, amelyek az újszülöttek köldökzsinórvérének begyűjtésére alkalmas eszköz rendelkezésre bocsátásában, e vér analizálásában és feldolgozásában, valamint adott esetben a köldökzsinórvérből kinyert őssejtek esetleges jövőbeli terápiás célú felhasználása érdekében történő tárolásában állnak, amely felhasználáshoz e tevékenységek csak esetlegesen kapcsolódnak, az nem történik meg ténylegesen, és az nincs sem folyamatban, sem tervbe véve.

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság


text:
Ítélkezési Guiness - rekordokforrás főoldal vissza
efi99 2014.11.18. 21:03
Tudtam, hogy ezt fogod mondani. A baj, az hogy attól még általában egy ügyhöz úgy kell(ene) hozzáállni, hogy itt ez a gyanúsított, aki lehet, hogy tök ártatlan, csak éppen nem tudja ezt igazolni, mert nem emlékszik, hogy mit csinált 16 éve negyed 11-kor. Meg nyilván magán a robbantáson kívül vannak egyéb összefüggések, ki kit ismert, ki mit mondott stb, amely esetben X már lehet, hogy meg sem ismeri Y-t, nemhogy arra emlékezne, mit mondott neki szilveszter éjszakáján egy yachton a Dunán, mondjuk még előtte 5 évvel, amikor megismerkedtek.
Kovács_Béla_Sándor 2014.11.18. 20:48
Tudod, arra azért 16 év után is szokott emlékezni az ember, ha felrobbantott öt-hat másikat.
Egyébként meg röhögni fogsz: láttam én már olyan tanút, aki teljes határozottsággal és részletességgel válaszolt arra, hogy hogyan töltötte egy bizonyos (december 26-ai) napját öt évvel a meghallgatása előtt.
efi99 2014.11.18. 20:42
http://www.kisalfold.hu/…ere/2406982/
efi99 2014.11.18. 20:41
efi99 2014.09.04. 20:42
Itt ez az ürge, aki duplázott:http://index.hu/…l_minket_is/Nos a cikk 2.feléből kiderül, hogy az első, teljesen egyértelmű gázolásos esetben semmilyen büntetést nem kapott, azért mert csak."nem lehet feltárni, a gyanúsított milyen okból haladt fel a járdára és ütötte el ott a gyalogosokat."Milyen okból, milyen okból? Mert milyen okot kéne keresni? Ha nem műszaki hiba és nem más tolta oda (ez megállapítható lenne), akkor mégis milyen okból, ha nem a saját hibájából?
efi99 2014.07.21. 20:42
kbsAz tökmindegy. Nyilván vannak fokozatok és nem csak a halálért ítélnek meg kártérítést.Ne állj be már te is be abba a sorba, akik szerint be lehet perelni a Micro-sütő gyártót (és meg lehet nyerni a pert), mert nem tüntette fel figyelmeztetésként, hogy a kedvenc házi cica nem szárítható benne és az megdöglött.A dohányzás káros, ezt 60 IQ felett mindenki tudja, ezért saját felelősségére mérgezi magát.Ráadásul a szám egyre kevéssé valószínű, hogy elírás, mert a forrásként szolgáló Reuters cikkben 2 nap után sem módosították:http://www.reuters.com/…O0ZM20140720
Kovács_Béla_Sándor 2014.07.21. 19:56
Elkerülte az az aprócska körülmény a figyelmedet, hogy a kártérítést nem az illető kapta azért, mert dohányzott, hanem a családja azért, mert belehalt. Tehát ha szerinted megéri, akkor tényleg költözz ki az USÁ-ba, bagózz keményen, halj bele.
Egyébként nem fogok egy ilyen demagóggal vitatkozni a dohánygyártók, - kereskedők felelősségéről. Olvasd el néhány ítélet indoklását.
efi99 2014.07.21. 15:56
Többször is szerepel a közleményben a szám, hogy lehet többször is elírni?Egyébként meg mi az, hogy rendben van, hogy a gyártókat cseszegetjük azért, mert az ügyfél olyan hülye, hogy bár tudja vagy tudnia kéne, hogy káros, csak szíjja tovább?Nagyon szívesen elszívok ebben az esetben mondjuk a 10 000 helyett 10 szál cigit - talán nem fordulok fel ennyitől - és szépen megelégszem a kártérítés ezredrészével, még akkor is ha az nem 23,6 millió dollár, csak 23,6 ezer. Sőt, tulajdonképpen örülnék száz dolcsinak is egyetlen slukkért. Szánalmas.
Kovács_Béla_Sándor 2014.07.20. 21:57
Az eredeti, hivatalos közleményben írhatták el a számot.
Sherlock 2014.07.20. 21:48
„A cikkben is írják, hogy az összeg minden bizonnyal elírás az eredeti cikkben, amelyet átvettek”
Én a CNN-en olvastam ma, ott is ennyit írtak (ill. lecsekkoltam most 6 nem gagyi US híroldalt, ott is). Vagy mindenki elcseszte. :D Az éves jelentésük szerint kb. a büntető kártérítés negyedére lenne elég az éves összbevételük.
Kovács_Béla_Sándor 2014.07.20. 21:36
Megint ráugrottál valamire, mint tyúk a takonyra. A cikkben is írják, hogy az összeg minden bizonnyal elírás az eredeti cikkben, amelyet átvettek. (Azt nem magyarázzák meg, hogy mi a fenének kell átvenni egy bulvárhírt, amelyet maguk is megbízhatatlannak tartanak.)
A dohánygyárak, forgalmazók egyéni perekben marasztalása szerintem rendben van.
Sherlock 2014.07.20. 21:34
Milyen bírót? Esküdtszék volt - mindjárt megjelenik fekete mamba, hogy ilyen jól működik mikor laikusok csapnak oda, nem idióta bírók. Azt mondjuk én sem értem, hogy a bíró miért nem hozott "judgment notwithstanding the verdict"-et (változtatás, ha jogkérdésben az esküdtszék vállalhatatlan eredményre jut) a büntető kártérítéssel kapcsolatban, szerintem Floridában is lehet.
efi99 2014.07.20. 21:17
http://index.hu/…_karterites/Amerikai eset, hozzák a formájukat. A bírót a 60-as IQ-jával mondjuk soron kívül kirúgnám. A kártérítést meg pont a felperessel fizettetném, hogy ilyenért pert merészel indítani.
Kovács_Béla_Sándor 2014.05.09. 14:40
Végül is minden lehet bizonyíték.
Egyjogász 2014.05.09. 14:35
"Te most komolyan kommentekre akarsz komolyan vehető jogi véleményként hivatkozni?"
Nekem most van egy perem, ahol alperes ügyvédje pont ezt tette....
Kovács_Béla_Sándor 2014.05.09. 13:37
Demagógia. Te most komolyan kommentekre akarsz komolyan vehető jogi véleményként hivatkozni?
efi99 2014.05.09. 13:29
Annak, akinek nem elég beszédes a cikk, mondhatok.Esetleg az olvassa el alatta a kommenteket, abból kitűnik, hogy miért hülyeség az ítélet.A dolog ilyetén való megközelítése - bizonyos tárgyakat vagy cselekedeteket bűnösnek kiáltunk ki - abszolut téves. A vezetést nem az befolyásolja, hogy mit nyomogatunk, hanem hogy mi mennyire tereli el a figyalmünket. Amíg tojnak arra, hogy valaki gyógyszerezve vagy 80 évesen vagy 3 óra alvással vezet (esetleg egyszerre mindhárom), addig ne vegzáljanak már ilyen hülyeséggel, hogy X tárgy semelyik gombja nem nyomható meg, mert nagyságrendi különbségek vannak és nem a mobiltelefon hátrányára.
Kovács_Béla_Sándor 2014.05.09. 13:22
Akarsz valamit mondani is?
efi99 2014.05.09. 13:19
Szuper:http://www.origo.hu/…obiljan.html
hángörien idiócc
Kovács_Béla_Sándor 2014.04.24. 21:49
Ez nem az ítélet, hanem az emberjogászok rosszindulatú interpretációja.
Egyébként ámulatra méltó, hogy a szólásszabadság elvi bajnokai milyen vehemensen tudják követelni, hogy az állam erőszakkal fojtsa el a nekik nem tetsző véleményeket; a liberalizmus dogmatikus követői milyen elkeseredetten tudják követelni, hogy tiltsák be a nekik nem tetsző szervezeteket.
efi99 2014.04.24. 21:39
Egy bíró ismét nagyot gurított:http://index.hu/…_aki_bunozo/
JoghallgatóMiskolc 2014.03.06. 18:05
Szerintem az én "ügyem" is Guiness-rekorder esélyes, több szempontból. 2008 februárjában az általam eladott autóhoz a vevőm adásvételi szerződést hamisított, aláírta a nevemet amikor átírás mellőzésével ő is eladta. Klasszikus intellektuális közokoirat hamisítás. Tanúként kihallgattak 2 hónappal később a rendőrségen. A bírósági tárgyalás tavaly, 2013 márciusában volt, a bűncselekmény után 5 évvel. Egyébként pont akkor esett hatalmas hó márciusban, így a tárgyalás kezdetéhez képest 2 órás késéssel értem oda, amit a bírónő maximálisan figyelembe vett. Valószínűleg emiatt csak 2 kérdésre kellett válaszolnom: mikor adtam el az autót? (Válaszom: Őőőőő, 2008 vagy 2009 tavaszán, talán február vagy március...) És hogy láttam-e a hamisított adásvételi szerződést korábban. (Válaszom: Igen, a rendőrségen megmutatták, amikor kihallgattak, mint tanút.)
Érdekesség: 5 vádlott volt, de az a vevő, akinek én eladtam a járgányt, nem volt közöttük.
További érdekesség: összesen ötször voltam a tárgyalás miatt Debrecenben, de négyszer a vádlottak valamelyike beteg lett, így nem tartották meg.
Slusszpoén: az 5 vádlott összesen 2 névre hallgatott, az egyikből 3 volt, a másikból 2.
MajorDomus 2014.03.05. 22:58
50-100 verekedés?kb naponta van ennyi!tölts el két napot Ózd vagy Hajduhadház kocsmáiban!
efi99 2014.03.05. 21:35
kbsNyomozás?Kiszáll a rendőrség és tettenérés. Mit kell ezen nyomozni hónapokat-éveket? Nem az ismeretlen gyilkost keresik az Orient-expresszen (bár még az is megvolt amúgy kb 1 nap alatt). Ugye te sem gondolod komolyan, hogy majd az elcsattant ütések sorrendjét és nagyságát mégoly hosszú nyomozás alatt is rekonstruálni fogják egy 8-10 résztvevős tömegbunyóban mp-es és cm-es pontossággal és ezek után már patikamérlegen lehet kimérni, hogy kinek 74 nap elzárás és kinek 76 és fél?Vajon hány ilyen verekedés van évente, 50, 100? És ahol csak 2-3 ember érintett, 5000? És mi lenne akkor, ha mindből ügy lenne és mindegyik 5 évig tartana? Azt hiszem fel lehetne venni még 3000 bírót hozzájuk.
efi99 2014.03.05. 21:32
Kovács_Béla_Sándor 2014.03.05. 19:33
„De legalább nem 30 hónappal, hanem 30 órával utána elkezdeni azt a tárgyalást.”Nyomozás nélkül? Gratulálok, feltaláltad a statáriumot. Tőlem mehet. De mit fognak szólni az emberjogászok?
efi99 2014.03.05. 19:14
kbsTehát.Kicsit sem érzed szánalmasnak a helyzetet, hogy több, mint 30 hónappal utána, arról kérdezget valakit a bírónő, hogy akkor most előbb ő ütötte meg B-t, vagy még azelőtt kapott egyet C-től hátulról, mielőtt annak D bemosott egyet? Mégis mit akarnak ebből kihozni ennyi idő után? És akkor ezt még olyan tudományosan közelítik meg, hogy 1200 oldalt írnak róla előzetesen(!). De miről?? Erről, hogy A-t megütötte B, de mégse, mert előtte C ütött, legalábbis azt mondta tollba? És mindeközben egyesek már sztereóben előzetesben ülnek más, valószínűleg fajsúlyosabb, ügyek miatt, ami már közben "megelőzte" ezt az ügyet. Aztán ha ha sokat kotlanak rajta, akkor időközben a delikvens már 34 ügyben jár majd bíróságra, majd 8 év múlva végre ítéleteket hirdetnek és tömbösítve leül majd 20*2 évet, meg kifizet 14-szer fél millió Ft-ot?És igen, kiszállni a bunyóhoz és aki abban részt vett és nem magatehetetlenül fekszik a földön, hanem áll a lábán, azok osztották a legtöbbet és azokat 2 hétre bezárni.De legalább nem 30 hónappal, hanem 30 órával utána elkezdeni azt a tárgyalást.
Egyjogász 2014.03.05. 18:10
"A sértett úgy inzultált, hogy először a fejét a szája magasságában teljes erővel az öklömhöz vágta, le is jött az öklömről egy darabon a bőr, majd új harcmodort választva letérdelt és lefejelte a lábamat.
Az a tanú pedig mind hazudik, aki ezt úgy látta, hogy ököllel úgy vágtam pofán, hogy kiesett hat foga, majd amikor térdre esett, a miheztartás végett még fejbe is rúgtam."
Szóval minden relatív...:))
Kovács_Béla_Sándor 2014.03.05. 17:21
Tehát? Hagyják a fenébe az egészet, vagy ilyen ügyekben mindenkit a helyszínen lőjenek agyon a kommandósok?
efi99 2014.03.05. 09:33
Na ennek a tárgyalasnak is kb annyi az értelme, mint a DVD-visszatekerő készüléknek.2 és fél év után állnak neki beszélgetni egy kocsmai verekedésről, a fele vádlott már más ügy miatt előzetesben, a nyomozati anyag meg lassan már akkora, mint egy olasz maffiaperben:http://www.kisalfold.hu/…ere/2372649/
Kovács_Béla_Sándor 2014.01.29. 20:49
Úgy értettem, a Blikket marasztaló ítélet nem jogerős.
efi99 2014.01.29. 17:55
Nem, nem az.Viszont akkor azt is korai kimondani, hogy a Blikk hazudott ,ezért fizessen.
Kovács_Béla_Sándor 2014.01.28. 18:33
Nem jogerős.
efi99 2014.01.28. 18:30
http://www.origo.hu/…gyilkos.htmlAzért ez durva.Az én logikám szerint, ha valaki állít valamit és az az illetőnek nem tetszik, pereljen. De ha aztán kiderül, hogy úgy is van, nehogy már kártérítést kelljen a részére fizetni!
efi99 2013.10.06. 22:30
Na, melyikük a nagyobb hülye?http://index.hu/…k_orzesenel/
efi99 2012.10.01. 11:13
A rekorder ügy:http://index.hu/…kocsma_pere/
efi99 2012.09.24. 19:40
Ezért tartanak a pitiáner ügyek is évekig:http://velvet.hu/…yas_ugyeben/Fél év alatt vádat emeltek.Utána 1 év alatt 2 alkalommal méltóztattak elküldeni a levelet, hogy ha nem zavarunk tessék már megjelenni.A 2. előtt (nem, nem az első előtt, minek) még azt is leellenőrizték hová is kell küldeni.Ahelyett, hogy vádemelés után a tárgyalás előtt, mondjuk 30 nappal először, ha nem veszi át, ahogy ez tudomásukra jut, azonnal újból kézbesítenék, majd ha ezt sem veszi át, a kijelölt napon a tv2 stúdiójából szépen elővezetni.Töketlenkedés az megy.
efi99 2012.02.16. 14:02
Van, aki bármit büntetlenül megtehet:http://www.kisalfold.hu/…fel/2264872/
Főlökött 2010.12.30. 09:43
Most így 31.-e felé közeledve -
"Azt hittem, nehéz dolog skót dudán megtanulni játszani, de aztán rájöttem, hogy csak egy struccot fojtogatok."
De hogy témánál maradjunk -
"Bírósági tárgyaláson kérdezi a bíró a vádlottól:
És, hogy senki ne maradjon ki -
"Kérdi az ügyvéd a válni kivánó asszonyt,
Mindenkinek BUÉK !
Dr.Attika 2010.12.27. 12:40
Biztos, hogy védekezési taktika. Sztem FSZL csempészet miatt felmentésre számított, így csak 3 és fél év lett volna az első fokú ítélet és ekkor nem tették volna előzetesbe. Egyébként ami a sajtóból olvasható volt a csempészett miatti elitélés nagyon necces. Kíváncsi lennék, hogy mi volt a kétséget kizáró bizonyíték. Ugyanis azt kellett volna bebizonyítani, hogy a vámmentes vámkezelést abban a tudatban kérték, hogy a befolyó vételárat nem fogják közcélra fordítani, illetve, azt, hogy az adomány nem adomány.
Főlökött 2010.12.27. 11:17
Azért kis és nem sok :)
A végkimenetelre vagyok kíváncsi. Csak egy védekezési taktika, mint amire volt már precedens - nem is én vezettem a személygépkocsit, csak a hasonmásom típusú személy esetén, aki ugye operatív nyomozótiszt volt annó, nem kevés évig, sok - sok papírral a bírtokában. Erre gondoltam, amikor feltettem a cikket.
Dr.Attika 2010.12.27. 10:30
Nem sok érdekesség van ebben. A Tocsik-ügy óta tudhatjuk, hogy nagy pénzeket politikusi segedelem nélkül nem lehet lenyúlni.
Főlökött 2010.12.27. 10:07
Kis érdekesség -
http://www.origo.hu/…-laszlo.html
Főlökött 2010.12.26. 11:23
wotan - ritka, mint a fehér holló az eset. Biztos nem volt kellő hátszél mögötte, a maradáshoz. Nekem rossz tapasztalataim vannak sajnos, nem is egyről, de nem részletezem.
monalisa1 2010.12.22. 16:35
Nem hinném hogy lenne statisztika a műhibaperek számáról és igen-nem eredményéről., van bíróság elég de nem minden egyes itéletről közzététel - ki győzné azt.
Keresgélj a http://www.birosag.hu honlapon, illetve a Legfelsőbb Bíróság honlapján.
Egy orvosi műhibaper eltarhat 3-4 évig is mire végre végső itélet születik.
Jó ügyvéd lett választva?!
efi99 2010.12.22. 15:45
Lassan ideje volt a régi ötletet leporolni.Anno:http://www.origo.hu/…s-peter.htmlés most:http://index.hu/…abo_laszlot/
efi99 2010.09.23. 15:03
Most akkor mondhatja a magáét vagy nem?http://www.origo.hu/…zedebol.html
sykora 2010.08.21. 11:29
Egy személyemet (közvetve) érintő adatra lettem figyelmes az interneten, amelyet egy 2009-es kórházi belső jelentés tartalmazott. A lényeg, hogy x beperelte a kórház egy osztályát egy szép summával.A kérdésem az lenne, hogy nyilvános-e a lezajlott, vagy folyamatban lévő polgári peres ügyek (műhiba perek) adatai? Amennyiben igen, hogyan lehet hozzáférni ezekhez az adatokhoz, információkhoz.
wotan 2010.08.13. 12:41
Paragrafológia:Nem egészen. Van példa bíró leváltására.Persze közös megegyezéssel ment az ügy és nem lett nagydobra verve, pedig nem követett el semmi büntetendőt, csak nem volt alkalmas.
efi99 2010.08.12. 20:35
Nem mehetett börtönbe, mert nem volt nála igazolvány...Az összeset el kell tüzelni, újakat nem kell kérni és ezután megszűnik a veszély, hogy akár egy 30 éves börtönbüntetésre is valaha be kelljen vonulni, hiszen senki nem tudja ki ő... csak tudnám mi a frásznak csinálnak fotót a rendőrségen?Mellesleg fél éve senki sem kereste, hogy miért nem vonult be, unalmában megölt valakit:http://www.origo.hu/…i-ornek.html
paragrafológia 2010.07.27. 16:00
Régen, a "kommunizmusban", rengeteg szakma gondolkodását és viselkedését határozta meg a "mundér becsülete" típusú gondolkodás. Ami ugye egy helytelen kifejezés, de azt jelentette, hogy a szakmán belüliek, a szakmán belüli becsületes emberek kiáalltak a szakmájukon belüli becstelen emberekért, a szakma3 becsületes emberei SEM engedték megbüntetni a szakmájukban a hibázó, rossz szakember, esetleg becstelen kollégájukat.
Emlékezzünk pl. az akkori rendőrség, katonaság, orvosi, ügyészi, bírói társadalmára.
Mára a legtöbb szakma megszabadult ettől a gondolkodási sémától, a rendőrök szívbaj nélkül kapnak el és vesznek őrizetbe kábszert terjesztő vagy arab pénzváltókat kirabló kollégájukat. De, az orvosi műhiba perek is megindultak ezerrel, megéltük az olajezredesek perét, hogy a legutóbbi félév letartóztatott honvéd tábornokairól már ne is beszéljünk.
És ezek nem mentek a szakma elismertségének a rovására, SŐT! Ma sokkal nyugodtabb minden ember, hogy a vele szemben intézkedő rendőr biztosan makulátlan, nem kell tartania atrocitástól vagy visszaélésről vele szemben, mert a csúnya rossz rendőröket fokozatosan és folyamatosan kiszűrik a rendszerből, ergo, aki vele szemben áll, az csak egy talpig becsületes és hibátlan rendőr lehet, hiszen nem szűrték ki. Őszinte leszek. Ma már nem félek a rendőröktől, és őszintén elfogadom, hogy a rendőrség tényleg szolgál és véd. Ugyanígy az orvosoknál is nyugodtabban megyek a kórházba, mert a nagyon szenya orvosok már bűnhődnek, tudom, hogy immár nem kell tartanom attól, hogy ha valami hiba lenne, akkor falaznak egymásnak, hogy egyik kollégája se állítaná le a kézremegés ellen és a lámpaláz ellen wiskizgető sebészt a műmétbe való bemosakodáskor. Emlékszünk, immár talán a 4. ügyész van megvádolva, volt, amelyiket vezető száron hozták.
Gyakorlatilag egy szakma maradtz érintetlen, a régi reflexekkel, az egész bírói szakma az egész bírói kar összezár, ha egy bíró hibázik, és elkezdik kritizálni. Miért teszik, mi a logika? Félnek. Tévesen félnek. Azt vélik, azt hiszikl, attól félnek, hogy ha egyszer megtehető, hogy egy bírót kikezdenek, akkor holnap ő lesz a következő. Félnek, mert tudják, hogy minden ember hibázik, csak az nem hibázik, aki nem dolgozik, és a saját apró hibázásik következményeitől félnek, ha egy sokkal nagyobbat hibázó bírót el kezdenek piszkálni.
El kellene kezdeni fegyelmezni a bírókat. Nem az apró hibákat elkövetőket, de a súlyosabbakat elkövetőket, igen.
Magam részéről pont ezt a hibát, hogy rossz aktát olvasgatott, és őszintén megmondja, és két hónapot csúsznak, nem tartom óriási hibának. Jobb, hogy megmondta, mint ha tévesen ítélt volna.
Sokkal nagyobb bajnak tartom már ezt az aktahazaviszegetős szokást. Ilyet nem ismer sem a Pp, sem a Be, sem a BÜSZ, sem a BSZ. Ez az igazán nagy baj, hogy a szabályokat eleve nem veszik komolyan, és nem kényszerítik ki. ELEVE elő sem fordulhatott volna, hogy rossz aktát visz haza, ha nem otthon akarja olvasgatni. Tessék bemenni minden nap 8.00-ra, ott lenni 16.00-ig, és amikor nincs tárgyalás, akkor egyfolytában tessék aktákat olvasgatni az irodában.
És ha feltörik az autót, amiben az akta van, és elviszik az aktát? És ha a villamoson felejti? És ha az autó tetején felejti, elindul, lefújja a szél, és nem veszi észre? És ha a gyerek otthon széttépi, eljátsza? És ha családi veszekedéskor a felesége mindent a földhöz csapkod és nem fogja fel az akta jelentőségét? És ha betörnek a lakásba hétvégén, amikor felmennek a János hegyre? És ha az alattuk lakó nyugdíjas szomszéd felgyújtja a gázpalackot mert éhezik a rezsi és a nyugdíj aránytalansága miatt?
A szabályok azért vannak, hogy betartsák, hogy betartassák, és különösen rosszul és erkölcstelenül veszi ki magát, ha olyanok bírálnak el jogszabályok megszegéseit (legyen ez akár polgári akár büntető szabály), akik maguk is figyelmen kívül hagyják a szabályokat...
efi99 2010.07.27. 13:57
Szokás ebben az országban bármiért is büntetést kiosztani?
http://vastagbor.blog.hu/…arom_csapast
dömpi 2010.03.21. 20:34
továbbra is az a véleményem , hogy aki nem lát bele a bíróságok munkájába, a szabályokba, melyek szerint dolgozni kell, az addig ne mondjon véleményt, mert elbeszélünk egymás mellett. mindkét fél azt gondolja, hogy az ügye egyszerű és neki van igaza. hallgattassék meg a másik fél is. én sem mondok véleményt pl. egy orvos munkájáról, mert nem vagyok orvos. ennyi...magát az egyént lehet vizsgálni és az ő hozzáállását, de azt is csak a benyomások alapján, mert félinformáció alapján nem lehet elítélni valakit vagy valamit...
dömpi 2010.03.21. 20:29
mint már mondtam, az eljárásjogi szabályokat is be kell tartani, így lehetséges, hogy egy ügy elbírálása két tárgyalás alapján lehetséges lenne az anyagi jog alapján, de pl. szabályszerűtlen idézés, fél meg nem jelenése stb. stb. mind-mind az eljárás elhúzódását eredményezi. Arról nem is szólva, hogy a jogi képviselők - tisztelet a kevés kivételnek - nem lendítik előre az eljárást. A jogalkotók véleményt kérnek a jogalkotóktól, melyet nem vesznek figyelembe a joszabályok megalkotásánál. ennyi... ha nem visznek haza aktát a bírák, mégis mikor készüljenek fel a tárgyalásra az egyéb ítéletek, végzések és a napi 20 db-os beadványok érkezése mellett ? az emberek csak azt látják, hogy két napot tárgyalnak és kész. ez a munkájuk 50 %-át ha kiteszi. nagyon kirívó eseteket említesz, a bírák is csak emberek. amúgy tisztelet érte, hogy hétvégén is dolgozik. mégis a túlórát ki fizeti meg ?
efi99 2010.03.17. 21:54
Dömpi"Csak annyit tudok még mindehhez hozzáfűzni, hogy aki nem ismer valamit, az ne mondjon inkább véleményt."
Ugye olvasod itt alant a többiek hozzászólását is?
Igen, valóban nem volt személyesen nekem még ügyem, de azért engedtessék meg, hogy mások ügyei alapján véleményt alkossak. Azt hiszem bőven linkeltem be eleget.Másnak is feltűnt amúgy, épp ma találtam:http://bunti.blog.hu/…zetosza_biroItt sem éppen a katolikus liturgia szerinti szavakkal illetik a bíróságokat.Szumma szummárom: ma Magyarországon egyszerűen NEM ÉRDEMES bírósághoz fordulni, akármilyen 5000 tanúval bizonyítható olyan egyszerű ügyben sem, amihez képest a 100-as szög egy integrált áramkör, mert SEMMI esély rá, hogy belátható időn belül nemhogy kedvező, de egyáltalán valamilyen ítélet szülessen. Első fokon.Ha pedig a rendszer nem jól működik, igenis kezdeményezze a változást az, aki ebben legjobban érintve van. Nem egy üggyel, hanem évi 100-zal. Én sajnos hiába óbégatok a partvonalon kívülről.
Egyjogász 2010.03.14. 17:16
És az a szomorú, hogy ezt büntetlenül meg is teheti....
Egyébként magam elé képzeltem, ahogy "a bíróság", pl. a Pest Megyei Bíróság Hungária körúti bazi épülete, péntek délután megindul haza, a hóna alatt egy aktával...:)))
És sajnos azt sem mondhatja ilyenkor senki, hogy "nem kisanyám, nem "a bíróság", hanem te vittél haza rossz aktát, úgy hogy legyen benned annyi becsület, hogy most nekiállsz és átnézed az iratokat, és megtartod a tárgyalást, ha már idecsődült ennyi ember..."
Dr.Attika 2010.03.13. 10:04
Egy közig. perben hétfőn 8 óra 30-as tárgyaláson megjelentek a felek, jogi képviselők, szakértő. A bírónő közölte, hogy nem tud tárgyalást tartani, mert " A bíróság pénteken nem jó aktát vitt haza."
Új időpont 2 hónap múlva.
Legislator 2010.03.13. 09:58
"...elég még haza is cipelni az aktákat..."Én egy fecnit nem engednék hazavinni, nemhogy aktákat.
dömpi 2010.03.11. 14:21
1.Példának okáért következmények nélkül lehet 3 fokon 3 ellentétes ítéletet hozni. = ennek oka, hogy a jogszabályok nem egyértelműek, többféleképpen lehet értelmezni őket, ezért a saját lelkiismerete szerint hoz a bíró ítéletet
2. Azt sem tartom elfogadhatónak, hogy egy snassz almalopási ügyben – ahol a fél falu látta az esetet – olyan szinten nem csipkedik magukat, hogy még ez is eltart évekig, annyira azért talán mégsem bonyolultak a jogszabályok. = nem lehet kivételezni az ügyek kitűzési sorrendjében. jelenleg pesten 4 hónap a minimális idő a tárgyalások ideje közt, de másodfokon ez sokkal hosszabb az ügyek száma miatt
3.Ezenkívül túl nagyvonalúak, minden vesszőhibáért, óhaj-sóhajért, előre látható bakiért (pl berendelnek 47 tanút, naná, hogy 1–2 mindig hiányzik) egyből halasztanak. Persze elegánsan fél évet.= nem csak anyagi, hanem eljárásjogi szabályok is vannak és ezek miatt kell halasztani, nem azért mert a bíró "így akarja"
3. És végül ennek megkoronázásaként – mivel olyan jól állnak az ügyek – a legnagyobb lelki nyugalommal 1 hónapos ítélkezési szünetet tartanak. (És ez utóbbit is olyan tenyérbemászóan tudják meghirdetni, mint tavaly, hogy augusztus 19-ig tart, ami persze 23 volt, ha ránézünk a naptárra).= az ítélkezési szünetet azért vezették be, mert a felek nyáron nem jelentek meg a tárgyalásokon, ezért persze halasztani kellett az ügyeket, továbbá a határidőket sem tartották be a szabadságok miatt, úgyhogy ez nem a bírák kénye-kedvére elrendelt időszak. mindenkinek van szabadsága, csak esetleg nem köteles egyben kivenni, hanem akkor amikor akarja. a bíráknak kötelező egyben és ekkor kivenni. egyébként júli 15- aug 20 közötti időszakról van szó, amikor egyébként ha valakinek nincs annyi szabadsága, ugyanúgy dolgozik, csak nem tárgyal, illetve júliusban még bizonyos feltételekkel tárgyalást is kell tartani
4. Na és tényleg legvégül, mégis kinek kéne ezt szóvá tenni, ha nem nekik? Talán nekem? Vagy kiderül, hogy mégis csak nagyon is kényelmes ez így nekik (pl senki nem tudja megítélni, hogy jogos-e a tempó, mivel 2 teherautónyi az ügyirat, lehet évekig maszatolni, aztán valamit dönteni, azt meg úgyis megfellebbezik csípőből)= folyamatos ügyintézési határidő betartási kötelezettég és ellenőrzés van, továbbá a bíráknak nincs "sztrájkjoguk"
Csak annyit tudok még mindehhez hozzáfűzni, hogy aki nem ismer valamit, az ne mondjon inkább véleményt.
efi99 2010.03.10. 22:08
Én a rendszert szidom elsősorban.De nem féltem a bírókat sem. Példának okáért következmények nélkül lehet 3 fokon 3 ellentétes ítéletet hozni. Azt sem tartom elfogadhatónak, hogy egy snassz almalopási ügyben - ahol a fél falu látta az esetet - olyan szinten nem csipkedik magukat, hogy még ez is eltart évekig, annyira azért talán mégsem bonyolultak a jogszabályok. Ezenkívül túl nagyvonalúak, minden vesszőhibáért, óhaj-sóhajért, előre látható bakiért (pl berendelnek 47 tanút, naná, hogy 1-2 mindig hiányzik) egyből halasztanak. Persze elegánsan fél évet.És végül ennek megkoronázásaként - mivel olyan jól állnak az ügyek - a legnagyobb lelki nyugalommal 1 hónapos ítélkezési szünetet tartanak. (És ez utóbbit is olyan tenyérbemászóan tudják meghirdetni, mint tavaly, hogy augusztus 19-ig tart, ami persze 23 volt, ha ránézünk a naptárra).Na és tényleg legvégül, mégis kinek kéne ezt szóvá tenni, ha nem nekik? Talán nekem? Vagy kiderül, hogy mégis csak nagyon is kényelmes ez így nekik (pl senki nem tudja megítélni, hogy jogos-e a tempó, mivel 2 teherautónyi az ügyirat, lehet évekig maszatolni, aztán valamit dönteni, azt meg úgyis megfellebbezik csípőből)
dömpi 2010.03.10. 21:08
Épp ezt mondom én is, nem a bírákat kell szídni. ők csak jogalkalmazók és tapossák a malmot...
efi99 2010.03.10. 20:26
Túl nagy követelmény nem lehet, ha elég 8-10 év után ítéleteket hozni.Egyébként is saját dolgukat nehezítik meg azzal, hogy agyoncizellált, 100-féleképpen értelmezhető szabályozások vannak, a legjobban körüljárva persze mindig a legapróbb dolgok, ezért aztán minden kis semmiségért fél évet csúsznak az ügyek.Az a rendszer már rég rossz egyébként is, ahol 200 aktával kell mászkálni, meg 5000 oldalas vádirat van, meg 7 órás ítélethirdetés. Ezek nem emberi léptékek, értelme így nulla, eredménye pedig a lenti linktermés.
dömpi 2010.03.10. 19:21
Egy kis védelem is: próbálj meg 200 aktával naprakész lenni, úgy hogy heti két napot tárgyalsz, ítéleteket írsz, kurrenciázol és fel is készülsz a tárgyalásokra. Ez nem napi 8 óra munka, elég még haza is cipelni az aktákat. Követelmény van, leterheltség va és túlóra szintén és kritika....
efi99 2010.03.06. 11:24
http://index.hu/…dex_fotosat/
efi99 2010.02.08. 17:26
Na, ők is most kezdenek rájönni, mibe kezdtek:http://www.origo.hu/…kperben.html
efi99 2010.01.29. 17:39
7 éves nyammogás 91 perc sötétítésért, szánalmas:http://www.origo.hu/…m-miatt.html
efi99 2010.01.20. 20:16
Mire elkezdték volna a tárgyalást, már majdnem minden szereplő meghalt:http://index.hu/…_vadlottjai/
efi99 2010.01.14. 18:47
Egy köpést is lehet - elsőfokon - 2 és fél évig tanulmányozni:http://www.origo.hu/…mestert.html
efi99 2009.12.09. 10:57
Milyen minőségű lehet az a munkavégzés, ahol 874 kg (!) iratból kell tájékozódni.5 évig kínlódnak, aztán valaki kinyögi, hogy volt az eljárásban egy vesszőhiba, kezdjük elölről az egészet:http://www.origo.hu/…tablara.html
efi99 2009.11.16. 20:24
Szenzációs gyöngyszem újfent:http://www.origo.hu/…ok-pere.htmlA legszebb, hogy elévülés miatt (bírósági villámtempó ugyebár) már nem lehet büntetni ilyen csodálatos ügyekben:"Kiss a Központi Bûnüldözési Igazgatóság vezetõjeként még 1998-ban levizelte az ORFK Teve utcai épületét. Ezt azzal magyarázta, hogy "vízhajtó menedzsertablettát szedett". Ezután - hivatalosan egészségi okokból - az év december 31-én menesztették. Két éve a gyanú szerint ittasan vezette szolgálati gépkocsiját, amivel több autót összetört a fõvárosban. Errõl tanúként a vallomásában azt mondta, nem õ ült a volán mögött, hanem a "hasonmása"."Az ő szolgálati gépkocsijában ült egy hasonmás...és egy ilyen ember góré lehetett.
efi99 2009.11.06. 16:54
A pozitív példa:http://www.mfor.hu/…ttekhez.htmlNa persze nem nálunk.Mint a cikkből is kiderül nálunk az agyonbürokratizált, gagyi szabályokra épített töketlenkedés megy a köbön.
Grád András 2009.09.07. 22:13
Strasbourgban nincs igazán jelentősége, hogy valakinek felperesként vagy alperesként húzódott-e el az ügye, vagy hogy érte-e ezzel összefüggésben kár, ugyanis az Egyezmény 6. cikk 1. bekezdése mindenki számára biztosítani rendeli a bírósági utat a polgári jogi jogaival és kötelezettségeivel, illetve az ellene felhozott büntetőjogi vádakat illetően, mégpedig ésszerű időn belül, és itt szó sincs károkról vagy felperesekről. Max. annyi a kockázat, hogy nem 2 millát ítélnek meg a végén, hanem csak egyet, de végülis az is "talált pénz", ugyanakkor becsületesen szerzett, szerintem kár bennehagyni Állam Bácsiban. :-) (Nem is szoktam!) :-) Üdv:
Hupikék 2009.09.07. 21:58
Tény, hogy vannak rossz és lassú bírák.
Azonba az is tény, hogy nagyon sok jó, dinamikus, határozott, értelmes bíró is van.
Tény, hogy rengeteg az ügy a bíróságokon, nagyon leterhelt a rendszer, s nem mindig olyan egyszerű dönteni, mint azt az egyik fél látja.
Azt hiszem ha a többi jogász hivatásrenden belül szétnéznénk hasonló szórásokat találnánk, de szerintem a bírók között még igen jó az arány.
Nem vagyok bíró, de egy kicsit tapasztaltam már a dolgokból.
Egyjogász 2009.09.05. 15:29
Az egész nyitja az un. "bírói függetlenség"-ben rejlik, azaz a KE nevezi ki és válthatja le őket.
Ez alapvetően azért lenne, hogy senki ne szólhasson bele, hogy milyen ítéletet hoznak, ne befolyásolhassa őket senki, de ezt némelyik félreértelmezi.
Pl. velem egy bíró konrétan közölte (amikor nehezményeztem, hogy miért halasztja el már harmadszor minden ok nélkül a tárgyalást), hogy a fejem tetejére is állhatok, ő azt csinál amit akar....
Én egy esetről tudok amikor a KE leváltott egy bírót, szegény alkoholista volt. (Nekem is volt vele ügyem, az egyik tárgyaláson nem jelent meg, a másikon ott volt, akkor meg nem volt "beszédképes" állapotban.)
efi99 2009.09.05. 10:42
Megnyugvással tölt el, hogy ilyen magas színvonalú és gyors munkavégzés folyik a bíróságokon...Ha én 8 hónapig halogatnék valamit a munkahelyemen, majd utána még közölném, hogy el is felejtettem, páros lábbal rúgnának ki.Senki sem kontrollálja őket? Mit keresnek ilyenek még a bíróságokon?
Egyjogász 2009.09.05. 06:59
A legjobb az volt, hogy amikor felperes szakértő kirendelését kérte, közel egy évvel későbbre tűzte ki a tárgyalást, hogy a szakértőnek legyen ideje dolgozni. (Már ez is kicsit furcsa volt.)
Aztán az egy évvel későbbi tárgyaláson kértük, adja már oda a szakértői véleményt, mert azt nem kaptuk meg, akkor a szemét forgatva hosszan lapozta az aktát (szerintem sok újdonsággal találkozott benne:) ),majd közölte, hogy ja, a szakértőt az elfelejtette kirendelni.....
Én alperesi képviselőként jókat szórakoztam az egészen, de felperes az néha tényleg majdnem gutaütést kapott....
Egyjogász 2009.09.05. 06:53
Köszönöm az ötletet. Kikaptunk egy "rettegett" bírót elsőfokon (már azért rettegett, mert szegény olyan koki, hogy mindenki retteg, hogy hozzá kerül az ügye, nem követi a jogszabályváltozásokat, nem olvassa el a periratokat, így a tárgyaláson lövése sincs miről van szó, ezért folyamatosan halasztgat 8-10 hónapot, az ítélethozataltól meg úgy fél, mint ördög a tömjénfüsttől..., gondolom azzal munka van.....), ezért húzódott ilyen sokáig az ügy.
Ugyanakkor mi alperesek voltunk, és végül felperes bebukta az egészet, a költségeinkat is megfizetteték vele, így konkrét kár nem ért minket.
Ilyenkor is érdemes prelni az Államot?
Hupikék 2009.09.05. 00:26
,,Azért szerintem a magyar polgári pernek egyik sarokpontja ez az anyagi jogi-eljárásjogi határidő kérdéskör. Ezt mindenkinek érdemes a fejébe vésni. (Más kérdés, hogy laikusok ezt aligha tudják…)."
Igaz. Különösen hasznos kártérítési perben, ha alperesként elévülési kifogással élsz. A kártérítés a kérokozás napjától kezdve jár, Ptk. - anyagi jogi határidő. Múlhat tehát 1 napon is.
Egyébként tény, hogy lassú a bíróság, de nem 4 évig gondolkodik szerintem, hanem van annyi feldolgozandó ügy, hogy ihaj, s lehet, hogy tényleg csak 3 év 10-11 hónap utn fér egy ilyenhez hozzá. Bár valszeg az előzményi irat se 2 oldal volt, azt is át kellett olvasni.
Grád András 2009.09.01. 21:52
p.s.A 6 hónapos szabály miatt az utolsó érdemi jogorvoslati döntés kézhezvételétől számított 6 hónapon belül be kell nyújtani a kérelmet, mert különben örökre oda a lóvé! :-)
Grád András 2009.09.01. 21:51
"egy 1997-ben indult ügyem is az idén tavasszal zárult le."
Az ilyen ügyek tipikusan azok, amelyekkel érdemes Strasbourgba menni, lényegében semmi munkával lehet jogszerűen szert tenni 1-2 milliós kártérítésre a Magyar Állammal szemben. Én mér több ilyen ügyet is csináltam, kár kihagyni! :-) Üdv:
Legislator 2009.09.01. 20:28
Azért szerintem a magyar polgári pernek egyik sarokpontja ez az anyagi jogi-eljárásjogi határidő kérdéskör. Ezt mindenkinek érdemes a fejébe vésni. (Más kérdés, hogy laikusok ezt aligha tudják...).
efi99 2009.09.01. 20:17
Aha.És persze ez így rendben van, mindenki ül a babérokon, meg nyáron elhúz 5 hét szabira az egész társaság. És senkit nem zavar.Azon kívül az egy dolog, hogy egy ilyen baromságon rugóznak, hogy a 32. helyett a 30.napon kellett volna beérkezni (állítom nem volt nagyobb különbség, hacsak nem számít a 30 napba az az 50 is, amíg agyba-főbe iktatják a papírokat a bíróságon és a méltóságos tekintetes bíró kézbe nem veszi), de hogy erre az egyszerű tényre 4 év alatt jönnek rá, nos én ilyen "gyors" gondolkodás esetén az egész bagázst rúgnám ki páros lábbal.Eljárási, meg formai hiba: szerintem nincs olyan ügy az elmúlt 2000 évből, amelyikbe ne lehetne találni.
Egyjogász 2009.09.01. 18:37
Nem tudtad? A gyakorlatban a Pp-ben megállapított határidők csak és kizárólag a felekre vonatkoznak.(Lehet, hogy a Pp-ben mást olvasol, ne vedd komolyan, a bírók sem teszik - tisztelet a kivételnek.)
Nekem van olyan, 2007-ben benyújtott fmh-m, amellyel a mai napig nem történt semmi...., a maga nemében ez is rekord. (De egy 1997-ben indult ügyem is az idén tavasszal zárult le.)
Persze ha ellentmondanak, te 8 nap alatt mindent csinálj meg, csak nem értem miért ilyen nagyon sürgős, mivel ezt követően megint fél év, mire a bíróság újabb fél év határidővel kitűzi a tárgyalást...
efi99 2009.09.01. 18:25
http://www.origo.hu/…kereset.html
"Kedden végül azért utasította el a keresetet, mert azt négy éve késve nyújtották be, az újságíró kifutott a harminc napos határidőből. A tábla a Legfelsőbb Bíróság egyik korábbi döntésére hivatkozott, amely szerint a keresetre az anyagi jogi, nem pedig az eljárási jogi határidők vonatkoznak, tehát nem elegendő a 30. napig postára adni, hanem annak addigra meg is kell érkeznie."4 év alatt sikerült megállapítani...Ilyen hülyeségen problémázni, mikor az eredeti kérdés kb 5000* fontosabb.
efi99 2009.04.29. 16:42
Már WC-re sem kell kimenni a szökéshez, legpraktikusabb, mindjárt a tárgyalóból:http://www.kisalfold.hu/…ozo/2096920/
efi99 2009.03.24. 16:43
Fő az alaposság. Éljen a fellebbezés intézménye, így legalább a Legfelsőbb Bíróság is foglalkozhat ilyen komoly ügyekkel:http://index.hu/…to_rendorok/
efi99 2009.03.20. 15:22
Szokásos csigatempó, töketlenséggel megfejelve:http://www.kisalfold.hu/…ton/2092005/
efi99 2009.02.12. 20:44
4 évig gondolkodtak, hogy lehet-e taplózni:http://index.hu/…szereploket/Ja és természetesen minden körben más ítéletet hozott a bíróság...
efi99 2008.12.12. 22:17
LZ esete:http://hir3.hu/index.php?…
Annyi jogász van itt, valaki árulja már el, mi tart egy ilyen egyszerű pofozkodásos ügyön másfél évig, ami miatt nincs előbb tárgyalás? Mire és mennyire pontosan emlékeznek már az érintettek? Miben fáradtak el annyira, hogy akkor egy ilyen komoly "Nem is ütöttem - De - De nem" szintű kimerítő tárgyalás után 3 hónapos szünet jön máris? Hány évtized után lesz ítélet a Legfelsőbb Bíróságon 100-ad fokon majd ebből?
efi99 2008.11.26. 17:37
Az lehet. De miért van elévülés??? Mert mit is jelent ugyebár: valakit nem találnak, vagy megszökik. EZÉRT egy idő után jó gyereknek minősítik. Tehát elkövetett valamit, büntetést pedig nem kap.
Más: 6 és fél év után sikerült kinyögni, hogy 30 nap közmunka:http://www.kisalfold.hu/…tek/2078857/
Pistisunk 2008.11.24. 09:45
KrisztiánBp!
A büntetéseknek külön elévülési ideje van, ez Farkas Péternél 10 év, ami a jogerőtől kezdődik (de egyelőre fellebbezett, szóval még nem kezdődött el). Ezt megszakítja, ha az elfogása iránt intézkednek, vagy megszöki a Bv-ből (újra kezdődik a 10 év).
efi99 2008.11.20. 20:05
20 ezer Ft-os órabér érdekel valakit? És nem is kell érte csinálni semmit. Komolyan mondom szerintem ezek már direkt ezért járnak tüntetni.http://www.kisalfold.hu/…ert/2078197/Persze ne felejtsünk el gratulálni a bíróságnak sem. Mind az összeg miatt, mind amiatt, hogy egy ilyen bonyolult szerteágazó ügyet csaknem 2 év után le bírtak zárni.
efi99 2008.11.15. 18:48
Ezt is csípem. Elévülés. Ha rajtam múlna nem elévülne, hanem minden le nem töltött nap duplázódna.
KrisztiánBp (törölt felhasználó) 2008.11.15. 17:18
Egyébként ha van egy kiszabott letöltendő, az el tud évülni? Azaz pl. Péter mondjuk 15 év múlva haza jöhet nyugodtan? Valaki mondja már ezt meg nekem lécci. Vagy ítélet már nem évül el ha megvan csak bcs tud, ha nem fedezik fel?Kriszt
KrisztiánBp (törölt felhasználó) 2008.11.15. 17:16
Most Péter ügyében is nyilatkozta abíró, hogy egyszerűen amíg nincs meg az ítélethirdetés, nincs jogi eszköz a kezükben, amivel maradásra kényszeríthetik, azaz elsétál (feltéve, hogy nem előzetesben van). Ok, elfogadom, hogy ezzel gondok vannak, de bármi más döntést hozni, igencsak ellenkezne alapvető emberi jogokkal. Amig nincs meg az ítélet, addig végül is lehet belőle egy felfüggesztett is, sokszor csak egy hajszálon múlik, azaz nem rendelheti előre oda a BV-seket, na nem mintha nem döntené el magában már úgyis előre nagyjából, de azért mégiscsak a látszat .... Nem vagyok jogász, de rosszul látom? Vagy szerinted ha kihirdeti az ítéletet, akkor meg kellene kérnie, hogy legyen szíves maradjon ott, amíg érte jönnek? :-) Hát majd hülye lesz.Kriszt
efi99 2008.11.15. 16:08
Valaki homályosítson fel legyen szíves, hogy akit letöltendő börtönbüntetésre elítélnek, azt miért engedik haza előtte fél-egy évre nyaralni? Hogy 10-szeresen körözött toplistás legyen belőle, mivel természetesen hülye lesz bevonulni.Az elkapás esélye utólag már olyan kicsi, hogy jóformán minden média ezzel van utána tele:http://www.kisalfold.hu/…zen/2077545/
efi99 2008.11.03. 18:07
Na ezt nem lesz könnyű megdönteni - bár itt a rendőrség is erősen ludas - itt most nem is az ítéletre, hanem az egész sztorira gondolok.http://www.origo.hu/…s-peter.htmlKomolyan mondom, azt hittem kacsa.
Egyjogász 2008.10.22. 07:27
Ez rekord? Nekem volt 1997-es ügyem, ami nemrégiben zárult le.
Legislator 2008.10.21. 20:57
Tudom, hogy csak a rekord miatt kapcsolódhatik (ha egyáltalán) de nekem mindig a Margitsziget tulajdonjogáról folyó 800 (!) évig tartó per jut eszembe a jogi rekordállításról.
efi99 2008.10.21. 19:15
Üdv!Ez eléggé kivágta nálam a biztosítékot:http://www.kisalfold.hu/…_el/2074749/Mármint a tempó. (Az ítéletnél már megszokhattuk: a bünti egy csúnya nézés a bíró részéről max.) 472/2/2 év.Ha hasonlóval találkozom, majd beteszek időnként 1-2 linket, mert minden jó valamire. Ha másra nem: elrettentő példának.

matches: bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság