A Kormány a közoktatásról szóló – többször módosított – 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: közoktatásról szóló törvény) 94. §-a (3) bekezdésének e) és g) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a közoktatásról szóló törvény 19. §-ának (2) és (3) bekezdésében és 122. §-ának (1) bekezdésében foglaltak végrehajtására a következőket rendeli el:
A Pedagógus igazolvány
A kormányhivatal által kiállított pedagógus igazolványokról2
3/A. §3
A szakirodalom vásárlásához nyújtott hozzájárulás
4–7. §4
A pedagógusok fővárosi, megyei állandó helyettesítési rendszere
8. §5
10/A. §8
A közoktatási információs rendszer
11. §9
12. §10
A közoktatási intézménytörzs, OM azonosító11
12/A. §12
12/B. §13
A közoktatási intézmények információs tájékoztató rendszere
12/C. §14
Az azonosító szám igénylése és kiadása15
12/D. §16
12/E. §17
A közoktatási intézmények fenntartásával kapcsolatos pénzügyi adatok18
12/F. §19
12/G. §20
A hátrányos helyzetű és a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek, tanulók létszámával összefüggő adatszolgáltatási kötelezettség21
12/H. §22
12/I. §23
A nem állami, nem helyi önkormányzati intézményfenntartók normatív állami hozzájárulásának és támogatásának igénylése, folyósítása, elszámolása és ellenőrzése24
13. §25 (1) A nem állami, nem helyi önkormányzati intézményfenntartó (a továbbiakban: fenntartó) a közoktatásról szóló törvény 118. § (3) bekezdése alapján a mindenkori költségvetési törvényben meghatározott normatív állami hozzájárulások, továbbá normatív, kötött felhasználású támogatások (a továbbiakban: normatív hozzájárulás és támogatás) iránti igényét a Magyar Államkincstár – fenntartó székhelye szerint – illetékes megyei igazgatóságnál (a továbbiakban: Igazgatóság) jelentheti be.
a)26 közjegyzői aláírás-hitelesítéssel ellátott aláírási címpéldányát vagy ügyvéd által cégbejegyzési (változásbejegyzési) eljárásban való közreműködés során ellenjegyzett aláírásmintáját, adószámát, valamennyi bankszámlaszerződésének hiteles másolatát,
b)27 az intézmény nyilvántartásba vételéről rendelkező jogerős határozatot, a jogerős működési engedélyét, alapító okiratát, fizetési számlájának számát, adószámát,
c)28 az e bekezdés szerinti valamennyi fizetési számlára vonatkozó felhatalmazó levelét beszedési megbízás benyújtására,
(10)29 A (9) bekezdésben felsorolt okiratok másolatát közjegyző vagy – az eredeti okiratok alapján – az Igazgatóság hitelesíti. Ha a fenntartó több fizetési számlával rendelkezik, meg kell jelölnie azt a fizetési számlát, amelyre a normatív hozzájárulás és támogatás folyósítását kéri. Az OM azonosítót az Igazgatóság ellenőrzi, az igénylésekkel összefüggő új és módosított adatokat a KIR-ből átveszi. Ha a fenntartó a KIR-ben tárolt okiratokat nem küldi meg, azt az Igazgatóság a KIR adatkezelőjétől megkéri.
(12) A fenntartó a támogatási igénylés benyújtásakor csatolja az intézmény székhelye és telephelye szerint illetékes önkormányzat által kiállított hatósági igazolást arról, hogy sem neki, sem az intézményének nincsen – az október 1-jei, illetve február 1-jei állapotot figyelembe véve – az önkormányzatnál lejárt köztartozása, valamint nyilatkozatával hozzájárul ahhoz, hogy az Igazgatóság az adó-, járulék-, illeték- vagy vámtartozással kapcsolatban adatot kérjen az illetékes hatóságoktól.
13/A. §30 Nem lehet a normatív hozzájárulás és támogatás igénylésénél figyelembe venni azt a nem tanköteles tanulót, akinek a tanulói jogviszonya félévkor megszűnt, vagy a tanulói jogviszony megszűnését – jogszabály alapján – meg kellett volna állapítani. Ezt a rendelkezést kell alkalmazni abban az esetben is, ha a nem tanköteles tanuló a mulasztások miatt félévkor nem volt osztályozható, és az osztályozó vizsgán nem jelent meg, távolmaradását öt napon belül nem igazolta; ezáltal igazolatlanul tíz tanítási óránál többet mulasztott.
14. §31 (1) Az Igazgatóság – az igénylési lap és a rendelkezésre álló okiratok alapján, az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvényben (a továbbiakban: Áe.) szabályozott eljárás keretében –
a)32 az októberi igénylés alapján a szeptember–december hónapokra,
b)33 az elszámolásban közölt október 1-jei ténylétszám, valamint – szükség esetén – az új jogcímekre vonatkozó kiegészítő felmérés adatai alapján január hónapra,
c)34 a márciusi igénylés alapján február–augusztus hónapokra
határozatban állapítja meg, hogy a fenntartó milyen feladat ellátásáért, milyen jogcímen, hány gyermek, tanuló után és milyen összegben veheti igénybe az éves költségvetésről szóló törvényben meghatározott normatív hozzájárulást és támogatást.
(2)35 Az Igazgatóság a határozatában a gyermekek, tanulók számát úgy állapítja meg, hogy az feladat-ellátási helyenként, intézményenként ne haladja meg a működési engedélyben meghatározott létszámot. Az Igazgatóság normatív hozzájárulás és támogatás megállapításával kapcsolatos döntése ellen benyújtott fellebbezést az oktatásért felelős miniszter bírálja el.
(3)36 A Magyar Államkincstár az október 1-jei tényleges létszámadatokról december 15-ig, a február 1-jei tényleges létszámadatokról május 5-ig fenntartónkénti, intézményfenntartó típusonkénti bontásban, egyházi intézmények esetében egyházanként összesítve, fővárosi, megyei összesítésben, jogcím szerinti részletezéssel tájékoztatja az oktatásért felelős minisztert. A Magyar Államkincstár biztosítja az oktatásért felelős miniszter, valamint az iskolai rendszerű szakképzést folytató intézmények adatai tekintetében a szakképzésért felelős miniszter részére is az adatbázis adataihoz való hozzáférést, a statisztikai célú adatok lekérdezésének lehetőségét.
(4)37 Ha év közben az igénylési létszám az egyes feladatellátási helyek (székhely, telephely) szintjén 10%-ot meghaladó mértékben lecsökken, a fenntartónak erről az illetékes Igazgatóságot nyolc napon belül értesítenie kell. Az e bekezdés szerinti 10%-os szabályt augusztus 31-ét követő naptól kell alkalmazni azoknál a tanulóknál, akiknek általános iskolában vagy középfokú iskolában az adott iskolatípus utolsó évfolyamának elvégzéséről szóló bizonyítvány kiállításával a tanulói jogviszonya a szorgalmi időszak utolsó napján – kivéve a keresztféléves oktatásban részt vevő tanulókat – szűnik meg. Az Igazgatóság az értesítés alapján módosítja az érintett fenntartók pénzellátását, melyről határozatban értesíti a fenntartót.
(5)38 A fenntartó nyolc napon belül változásjelentést küld az Igazgatóság részére abban az esetben is, ha az általa fenntartott intézmény feladataiban vagy más nyilvántartott adataiban változás következett be. Ha az Igazgatóság a nyilvántartásában tárolt adatokban az igénylést érintő változtatást tapasztal, adategyeztetést kezdeményez a fenntartóval és az Oktatási Hivatallal. Ha a változtatás mértéke e rendelet szerinti jogosulatlan igénybevételhez vezethet, az igénylés módosítására hívja fel a fenntartót.
(6)39 A változásjelentéshez mellékelni kell az alapító okirat módosításának hiteles másolatát, és szükség szerint a működési engedély módosítása tárgyában hozott határozat jogerősítő záradékkal ellátott példányának hiteles másolatát. Ha az Igazgatóság olyan okiratot kap, amelyet a KIR-ben is tárolni kell, eltérés esetén az eltérés okának megadásával tájékoztatja az Oktatási Hivatalt.
(7)40 Ha a fenntartó székhelye év közben megváltozik, akkor a korábbi székhely szerint illetékes Igazgatóság folyósítja a normatív hozzájárulást és támogatást december 31-éig, és a fenntartó a korábbi székhely szerint illetékes Igazgatósághoz nyújtja be – a 16. § (1) bekezdésbe foglaltaknak megfelelően – az elszámolását. Az új székhely szerint illetékes Igazgatóság a következő költségvetési év január 1-jétől kezdi meg a normatív hozzájárulás és támogatás folyósítását a korábbi székhely szerint illetékes Igazgatóság a 14. § (1) bekezdés a) pontja szerint hozott határozata alapján.
15. §42 (1)43 A normatív hozzájárulást és támogatást az Igazgatóság havi ütemezésben, a tárgyhó 5. napjáig folyósítja a fenntartónak. A nem havi rendszerességgel folyósított normatív hozzájárulást és támogatást a költségvetési törvényben meghatározott időpontban kell folyósítani.
(2)44 A fenntartót megillető normatív hozzájárulás és támogatás határozatban történő megállapításáig az Igazgatóság előleget folyósít
A 14. § (4) bekezdés szerinti jelentés esetén az Igazgatóság az előleget a csökkentett létszámadatok alapján állapítja meg.
(3)45 A határozatban megállapított normatív hozzájárulás és támogatás és a folyósított előleg közötti korrekcióra tárgyév december, illetve május hónapokban kerül sor.
(4)46 Új fenntartó részére az igénylési határidő lejártát követő második hónaptól kezdődik a folyósítás. A finanszírozási körben már szereplő fenntartó új intézményének, új feladatellátási helyének, új alaptevékenységének finanszírozása a korrekció keretében kezdődik meg.
15/A. §47 Amennyiben a fenntartónak két egymást követő hónapban lejárt köztartozása van, és e tartozás mértéke nagyobb a fenntartónak megállapított hat havi normatív hozzájárulás és támogatás összegénél, az Igazgatóság erről tájékoztatja a működést engedélyező szervet és az oktatásért felelős minisztert.
16. §48 (1)49 A fenntartó a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott normatív hozzájárulás és támogatás igénybevételének jogosságáról és felhasználásáról a Magyar Államkincstár és az oktatásért felelős miniszter által közösen meghatározott és az Igazgatóság által a fenntartó részére megküldött adatlapon intézmény feladat-ellátási helyenkénti, valamint összesített adatokkal, a tárgyévet követő év január 31-ig számol el.
(2)50 Az elszámoló adatlap benyújtásával egyidejűleg a fenntartó az intézménnyel jogviszonyt létesítő alkalmazottak és tanulók oktatási azonosító számát (székhelyenkénti és telephelyenkénti, valamint összesített táblázatban) az Igazgatóság rendelkezésére bocsátja.
(3)51 Az elszámolás során a fenntartót megillető normatív hozzájárulás és támogatás 1/12, 7/12, illetve 4/12 részekben kerül kiszámításra. A 14. § (4) bekezdése szerinti esetben elszámoláskor a változással érintett időszaktól függően az október 1-jei vagy a február 1-jei létszám helyett a változással érintett időszakban a hó végi létszámadatok átlagát kell figyelembe venni.
(4)52 Ha a fenntartó az elszámolási kötelezettségének nem tesz eleget, az Igazgatóság nyolc napos határidő kitűzésével felhívja az elszámolási kötelezettség teljesítésére. Ha a fenntartó a felhívásnak határidőben nem tesz eleget, a normatív hozzájárulás és támogatás folyósítását az Igazgatóság felfüggeszti és az elszámolással érintett évben, valamint a tárgyévben folyósított támogatás visszafizetésére és a 16/A. § (2) bekezdés b) pontja szerinti kamat megfizetésére kötelezi.
(8)53 Amennyiben a fenntartó a részletfizetést engedélyező határozatban foglalt fizetési kötelezettségének a határozatban foglaltak szerint nem tesz eleget, a visszafizetési és igénybevételi kamatfizetési kötelezettség egy összegben, azonnal esedékessé válik. Ha az így keletkezett egyösszegű fizetési kötelezettségének az esedékessé válását követő nyolc napon belül a fenntartó nem tesz eleget, az Igazgatóság beszedési megbízást nyújt be a fenntartó fizetési számlájára. Ennek sikertelensége esetén az Igazgatóság a fenntartót megillető soron következő havi normatív hozzájárulás és támogatás összegéből visszatartja a fizetési kötelezettség összegét, valamint a késedelmi kamatot.
(9)54 A Magyar Államkincstár a normatív hozzájárulás és támogatás elszámolásának feldolgozása után a jóváhagyott költségvetési hozzájárulásokról és az előző évi ténylegesen igénybe vett normatív hozzájárulásról és támogatásról a tárgyévet követő év március 20-ig adatszolgáltatást nyújt az oktatásért felelős miniszter és az államháztartásért felelős miniszter részére általuk meghatározott és a Magyar Államkincstár részére március 1-jéig megküldött formában. Az adatszolgáltatást fenntartónként, intézményfenntartó típusonként, egyházi intézmények esetében egyházanként is összesítve, fővárosi, megyei összesítésben jogcím szerinti részletezéssel kell elkészíteni a fenntartó részére kiutalt támogatás mértékéről, az ellátottak számáról, meghatározva a feladatot ellátó fenntartók, intézmények, telephelyek számát is.
(11) Ha elszámoláskor a fenntartó által közölt létszámadatok az igénylési létszámhoz képest tíz százalékot meghaladó mértékben változtak, vagy a fenntartó befizetési kötelezettsége tíz százalékkal meghaladja az őt ténylegesen megillető támogatás összegét, az Igazgatóság köteles helyszíni vizsgálatot tartani.
16/A. §55 (1) A fenntartó az általa jogosulatlanul igénybe vett támogatás után igénybevételi kamatot fizet, ha a fenntartó részére a normatív hozzájárulást és támogatást megállapító jogerős határozat alapján folyósított összeg legalább három százalékkal meghaladja a fenntartót ténylegesen megillető összeget. Jogosulatlan igénybevételnek minősül az, ha a normatív hozzájárulásra és támogatásra való jogosultság jogszabályi feltételei részben vagy egészben nem teljesülnek, vagy a fenntartó a normatív hozzájárulások és támogatások teljes összegét vagy annak egy részét nem az arra jogosult intézményére, annak alaptevékenységére fordította.
b) a normatív hozzájárulás és támogatás jogosulatlan igénybevételét megállapító döntés napját magában foglaló naptári félévet megelőző utolsó napon érvényes jegybanki alapkamat kétszerese, amennyiben a fenntartónak az év végi elszámolás során keletkezik visszafizetési kötelezettsége vagy helyszíni ellenőrzés állapít meg jogosulatlanul igénybe vett támogatást.
17. §56 (1) Az Igazgatóság a megküldött iratok alapján felülvizsgálja, és a helyszínen ellenőrizheti a normatív hozzájárulás és támogatás igénylésének és elszámolásának jogszerűségét. Az ellenőrzés kiterjed az igénybevételi jogosultság jogszabályi feltételei teljesítésének, az igénylési lapon, a változásjelentésben, az elszámoláskor közölt adatok megalapozottságának, továbbá a kötött támogatások felhasználása jogszerűségének vizsgálatára.
(7)57 Ha a fenntartónak az Állami Számvevőszék által lefolytatott ellenőrzése során visszafizetési kötelezettsége keletkezik, annak a döntés kézhezvételét követő tizenhatodik naptól a visszafizetés napjáig a döntés időpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeres mértékének megfelelő kamattal növelt összegben való megfizetésére az Igazgatóság kötelezi a fenntartót.
(8) A normatív hozzájárulás és támogatás átadásával kapcsolatos adatokat, egyéb állami támogatások felhasználását, tandíj, térítési díj megállapításával, beszedésével kapcsolatos rendelkezéseket alaptevékenységenkénti bontásban elkülönítetten és naprakészen kell nyilvántartani, az ellenőrzésre feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés lefolytatásához szükséges tájékoztatást meg kell adni, a kért dokumentumokat rendelkezésre kell bocsátani, a helyszíni ellenőrzést lehetővé kell tenni. Az adatok valódiságát az egyes fenntartóknál, közoktatási intézményeknél megfelelő nyilvántartással, szakmai és pénzügyi dokumentációval kell alátámasztani. A betekintést akkor is biztosítani kell, ha az intézményi és az intézmény fenntartásával összefüggő fenntartói könyvvezetési, beszámolókészítési kötelezettséget intézményen és fenntartón kívüli egyéb szervezet látja el.
17/A. §58 (1) A Magyar Államkincstár minden év januárjában megküldi az oktatásért felelős miniszter részére a tárgyévre vonatkozó ellenőrzési munkatervét. Az oktatásért felelős miniszter koordinálja a kormányhivatal, a Magyar Államkincstár és az Oktatási Hivatal közoktatási intézmények, fenntartók ellenőrzését megalapozó munkaterveit, a munkatervek alapján javaslatot tehet a hatóságok együttes ellenőrzésének lefolytatására.
(2) A Magyar Államkincstár és a kormányhivatal minden év november 15-ig összesítő jelentés formájában tájékoztatja az oktatásért felelős minisztert a munkaterven felüli ellenőrzésekről.
17/B. §59 (1) A köznevelési feladatot ellátó egyház számára a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott kiegészítő támogatás megállapítását az egyházi intézményfenntartók részére az Igazgatóságok által megállapított normatív hozzájárulás és támogatás igénylése és elszámolása alapján a Magyar Államkincstár Budapesti és Pest Megyei Igazgatósága (a továbbiakban: Budapesti és Pest Megyei Igazgatóság) országos illetékességgel végzi.
(3)60 A Budapesti és Pest Megyei Igazgatóság a kiegészítő támogatást havi részletekben tárgyhó ötödik napjáig folyósítja a köznevelési feladatot ellátó egyház részére.
(6) Az elszámolás és ellenőrzés során a normatív hozzájárulás és támogatás elszámolására és ellenőrzésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény által fenntartott közoktatási intézmény normatív hozzájárulásának és támogatásának igénylése, folyósítása, elszámolása és ellenőrzése
17/C. §61 (1) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézményt, mint a közoktatási feladatokat ellátó intézmény fenntartóját az intézmény alapító okiratában meghatározott közoktatási feladatok ellátásához a közoktatásról szóló törvény 118. §-ának (3) bekezdése alapján a mindenkori költségvetési törvényben meghatározott normatív hozzájárulás és támogatás illeti meg.
(2)62 A normatív hozzájárulás és támogatás igénylése – a rendelet 13. § (2) bekezdésében foglaltak szerint – az oktatásért felelős miniszter által a felsőoktatási intézménynek megküldött adatlapon és meghatározott határidőben történik. Az adatokat a közoktatási intézmény tanügyi okmányai és nyilvántartásai alapján az érintett tanévek változásai szerint a mindenkori költségvetési törvény előírásainak figyelembevételével kell megküldeni.
(3)63 A mindenkori költségvetési törvényben meghatározott normatív hozzájárulás és támogatás alapján számított költségvetési támogatás és a felsőoktatási intézmény költségvetésében a közoktatási feladatok ellátására biztosított támogatás különbözetét az oktatásért felelős miniszter az által vezetett minisztérium költségvetési fejezetének fejezeti kezelésű előirányzatai között megtervezett közoktatási normatív előirányzat terhére – a rendelkezésre álló összeg erejéig – pótelőirányzatként biztosítja.
(4) A felsőoktatási intézmény költségvetésében a közoktatási feladatok ellátására biztosított normatív hozzájárulást és támogatást a Magyar Államkincstár a központi költségvetési szervekre vonatkozó szabályok szerint folyósítja a felsőoktatási intézménynek.
(5)64 A közoktatási feladatok ellátására biztosított normatív hozzájárulás és támogatás elszámolása a jogosultsági adatok alapján elkészített, az oktatásért felelős miniszter által megküldött elszámolási adatlap segítségével – elkülönítetten – a felsőoktatási intézmény éves költségvetési beszámolójának keretében történik.
(6) Ha a felsőoktatási intézmény a mindenkori költségvetési törvény alapján a közoktatási feladatainak ellátásában jogosult olyan támogatás igénybevételére, amelyet nem normatív támogatásként határoz meg a törvény, abban az esetben a költségvetési törvényben meghatározott előirányzat terhére a törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabály eljárási rendje szerint vehető igénybe a jogcím alapján biztosított költségvetési támogatás.
(7)65 Ha a költségvetési évet érintően, év közben a jogosultságok változása, illetőleg annak végrehajtása során a központi költségvetési szervek támogatásának módosítása szükségessé válik, akkor a közoktatási feladatok ellátásának támogatásával összefüggésben az oktatásért felelős miniszter intézkedik.
(8) A felsőoktatási intézmény által ellátott közoktatási feladatok költségvetési támogatásának ellenőrzése a központi költségvetési szervek ellenőrzésének részeként, annak szabályai szerint történik.
A kormányhivatal illetékessége a közoktatási intézmény engedélyezési eljárásával kapcsolatos feladatok ellátásában66
17/D. §67
A nem állami térségi integrált szakképző központok központi képzőhelyei68
17/E. §69 (1) A térségi integrált szakképző központ keretei között működő központi képzőhely nem állami fenntartója – feltéve, hogy a központi képzőhely olyan jogi személy részeként jött létre, amely gazdasági tevékenységét nyereség- és vagyonszerzési cél nélkül, közhasznú tevékenységének elősegítése érdekében folytatja – a (2) bekezdésben meghatározott feltételek esetén és a 13. § (1) bekezdés szerinti fenntartóval kötött megállapodás alapján jogosult a szakmai gyakorlati képzéshez nyújtott normatív hozzájárulásra és támogatásra (a továbbiakban: szakképzési támogatás).
(5)70 Az elszámolás és az ellenőrzés során a normatív hozzájárulás és támogatás elszámolására és ellenőrzésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
A központosított előirányzatokból folyósított támogatások elszámolása és ellenőrzése71
17/F. §72 (1) A 13. § (1) bekezdése és a 17/C. § (1) bekezdése szerinti fenntartó – külön jogszabály alapján – központosított előirányzatból folyósított támogatásokra (a továbbiakban: központosított támogatás) válhat jogosulttá.
(3)73 Ha a fenntartó a központosított támogatást vagy annak egy részét jogosulatlanul vette igénybe, azt nem megfelelően használta fel, vagy a központosított támogatások igényléséhez valótlan adatot szolgáltatott, akkor a központosított támogatásról, vagy annak meghatározott részéről köteles lemondani, egyidejűleg a központosított támogatást vagy annak meghatározott részét visszafizetni a következők szerint: a nem állami, nem helyi önkormányzati fenntartó az Igazgatóságon keresztül az oktatásért felelős miniszter részére, az állami felsőoktatási intézmény közvetlenül az oktatásért felelős miniszter részére az év végi jogosultsági elszámolás alkalmával. A fenntartó a fel nem használt vagy a le nem kötött összeget is e bekezdés szerint fizeti vissza. Ha a közbeszerzési eljárás részben vagy egészben sikertelen és az adott tárgyévben nincs mód új közbeszerzési eljárást kiírni, a fenntartónak a pályázat sikertelenségének megállapítását követő nyolc napon belül visszafizetési kötelezettsége keletkezik.
(5)74 A központosított támogatás céljának szakmai megvalósulását az Emberi Erőforrás Támogatáskezelő ellenőrzi és az ellenőrzés eredmény alapján – külön jogszabályban meghatározottak szerint – szakmai célú javaslatáról tájékoztatja a Magyar Államkincstárt és az oktatásért felelős minisztert.
(7)76
A közoktatási feladatot ellátó intézményt fenntartó országos kisebbségi önkormányzat kiegészítő támogatása igénylésének, elszámolásának és ellenőrzésének rendje78
17/G. §79 (1) Az intézményt fenntartó országos nemzetiségi önkormányzat számára a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott kiegészítő támogatás megállapítását az országos nemzetiségi önkormányzati intézményfenntartó részére megállapított normatív hozzájárulás és támogatás igénylése és elszámolása alapján a Budapesti és Pest Megyei Igazgatóság országos illetékességgel végzi.
(6) Az elszámolás és az ellenőrzés során a normatív hozzájárulás és támogatás elszámolására és ellenőrzésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
18. §80 Ha a tanuló gyakorlati képzése a szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény 19. §-a alapján részben vagy egészben költségvetési szervnél történik, a szakképzési feladatot ellátó közoktatási intézmény 13. § (1) bekezdés szerinti fenntartóját megillető szakképzési támogatásból – a 17/E. §-ra figyelemmel – a közoktatási intézmény a gyakorlati képzést megvalósító költségvetési szerv számára – átadás-átvétel útján, az együttműködési megállapodásban foglaltak szerint – megtéríti a gyakorlati képzés időarányos költségeit.
18/A. §81
18/B. §82
18/C. §83 (1) Az Igazgatóság a közoktatási intézményt július 1-jei időponttól átvevő országos nemzetiségi önkormányzat számára a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 127. §-ára és 39. § (5) bekezdésére figyelemmel, a közoktatási intézményt átadó települési önkormányzat által megküldött normatív hozzájárulásonkénti és támogatásonkénti létszámadatokat tartalmazó 17/G. § (3) bekezdése szerinti kimutatás alapján július–augusztus hónapokra megállapított előleget egy összegben folyósítja.
(4) A fenntartó az (1)–(2) bekezdés szerinti előleg iránti igényét 2012. szeptember 15-ig nyújthatja be az Igazgatósághoz. Az Igazgatóság a megállapított előleget, annak utalványozását követő 5 munkanapon belül folyósítja.
18/D. §84
18/E. §85
18/F. §86
19. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
(2)–(5)87
1. Melléklet a 210/1997. (XI. 26.) Korm. rendelethez88
2. számú melléklet a 20/1997. (III. 13.) Korm. rendelethez89
3. számú melléklet a 20/1997. (II. 13.) Korm. rendelethez90
4. számú melléklet a 20/1997. (II. 13.) Korm. rendelethez91
5. számú melléklet a 20/1997. (II. 13.) Korm. rendelethez92
6. számú melléklet a 20/1997. (II. 13.) Korm. rendelethez93
7. számú melléklet a 20/1997. (II. 13.) Korm. rendelethez94
8. számú melléklet a 20/1997. (II. 13.) Korm. rendelethez95
1 Az 1–3. §-t a 362/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 45. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
2 A 3/A. §-t megelőző alcímet a 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
3 A 3/A. §-t a 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 362/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 45. § (3) bekezdése.
4 A 4–7. §-t a 351/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 37. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
5 A 8. §-t a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 56. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
6 A 9. §-t a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 56. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
7 A 10. §-t a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 56. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
8 A 10/A. §-t a 349/2007. (XII. 21.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 56. § b) pontja.
9 A 11. §-t a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 56. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
10 A 12. §-t a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 56. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
11 A 12/A. §-t megelőző alcímet a 310/2004. (XI. 13.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta a szövegbe.
12 A 12/A. §-t a 196/1999. (XII. 21.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 56. § b) pontja.
13 A 12/B. §-t a 273/2000. (XII. 27.) Korm. rendelet 2. §-ának (8) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 56. § b) pontja.
14 A 12/C. §-t és az azt megelőző alcímet a 310/2004. (XI. 13.) Korm. rendelet 9. §-a iktatta be, a 12/C. §-t hatályon kívül helyezte a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 56. § b) pontja.
15 A 12/D. §-t megelőző alcímet a 310/2004. (XI. 13.) Korm. rendelet 9. §-a iktatta be.
16 A 12/D. §-t a 310/2004. (XI. 13.) Korm. rendelet 9. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 56. § b) pontja.
17 A 12/E. §-t a 310/2004. (XI. 13.) Korm. rendelet 9. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 56. § b) pontja.
18 A 12/F. §-t megelőző alcímet a 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta be.
19 A 12/F. §-t a 310/2004. (XI. 13.) Korm. rendelet 9. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 349/2007. (XII. 21.) Korm. rendelet 22. § (4) bekezdésének f) pontja, újonnan a 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta be, újból hatályon kívül helyezte a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 56. § b) pontja.
20 A 12/G. §-t a 310/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 26. § (2) bekezdése.
21 A 12/H. §-t megelőző címet a 119/2006. (V. 15.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be, szövege a 229/2009. (X. 16.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
22 A 12/H. §-t a 119/2006. (V. 15.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 56. § b) pontja.
23 A 12/I. §-t a 229/2007. (VIII. 31.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 229/2009. (X. 16.) Korm. rendelet 12. § (3) bekezdés d) pontja.
24 A 13. §-t megelőző alcím a 232/2004. (VIII. 6.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
25 A 13. § a 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
26 A 13. § (9) bekezdés a) pontja a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 54. § a) pontja szerint módosított szöveg.
27 A 13. § (9) bekezdés b) pontja a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 54. § b) pontja szerint módosított szöveg.
28 A 13. § (9) bekezdés c) pontja a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 54. § c) pontja szerint módosított szöveg.
29 A 13. § (10) bekezdése a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 53. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
30 A 13/A. §-t a 70/2006. (III. 28.) Korm. rendelet 6. §-a iktatta be, szövege a 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 10. §-ával megállapított szöveg.
31 A 14. § a 232/2004. (VIII. 6.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
32 A 14. § (1) bekezdés a) pontja a 70/2006. (III. 28.) Korm. rendelet 10. § (4) bekezdésének d) pontja, a 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 25. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
33 A 14. § (1) bekezdésének új b) pontját a 70/2006. (III. 28.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti b) pontjának jelölését c) pontra változtatta. [A 14. § (1) bekezdés b) pontjában a 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 25. § (2) bekezdés b) pontja alapján „a szeptember 15-ei” szövegrész helyébe az „az október 1-jei” szöveg lép, ez azonban nem vezethető át.] Szövege a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 54. § d) pontja szerint módosított szöveg.
34 A 14. § (1) bekezdésének eredeti b) pontjának jelölését c) pontra változtatta a 70/2006. (III. 28.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdése, szövege a 10. § (4) bekezdésének d) pontja szerint módosított szöveg.
35 A 14. § (2) bekezdése a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 53. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
36 A 14. § (3) bekezdése a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 53. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
37 A 14. § (4) bekezdése a 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 11. §-ával megállapított szöveg.
38 A 14. § (5) bekezdése a 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 11. §-ával megállapított szöveg.
39 A 14. § (6) bekezdése a 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 11. §-ával megállapított szöveg.
40 A 14. § (7) bekezdése a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 54. § e) pontja szerint módosított szöveg.
41 A 14. § (8) bekezdését a 70/2006. (III. 28.) Korm. rendelet 10. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte.
42 A 15. § a 232/2004. (VIII. 6.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
43 A 15. § (1) bekezdése a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 54. § f) pontja szerint módosított szöveg.
44 A 15. § (2) bekezdése a 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 12. §-ával megállapított szöveg.
45 A 15. § (3) bekezdése a 70/2006. (III. 28.) Korm. rendelet 10. § (4) bekezdésének d) pontja szerint módosított szöveg.
46 A 15. § (4) bekezdése a 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 25. § (2) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
47 A 15/A. §-t a 229/2007. (VIII. 31.) Korm. rendelet 6. §-a iktatta be, szövege a 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 13. §-ával megállapított szöveg.
48 A 16. § a 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 14. §-ával megállapított szöveg.
49 A 16. § (1) bekezdése a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 53. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
50 A 16. § (2) bekezdése a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 53. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
51 A 16. § (3) bekezdése a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 53. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
52 A 16. § (4) bekezdése a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 53. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
53 A 16. § (8) bekezdése a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 54. § g) pontja szerint módosított szöveg.
54 A 16. § (9) bekezdése a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 54. § h) pontja szerint módosított szöveg.
55 A 16/A. §-t a 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 15. §-a iktatta be.
56 A 17. § a 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 16. §-ával megállapított szöveg.
57 A 17. § (7) bekezdése a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 53. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
58 A 17/A. §-t a 273/2000. (XII. 27.) Korm. rendelet 2. §-ának (10) bekezdése iktatta be, szövege a 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 17. §-ával megállapított szöveg.
59 A 17/B. §-t a 232/2004. (VIII. 6.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be, szövege a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 53. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
60 [A 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 54. § f) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „10.” szövegrész helyébe az „5.” szöveg lép, nem vezethető át.]
61 A 17/C. §-t és az azt megelőző alcímet a 80/2005. (IV. 28.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be, e módosító rendelet 6. §-ának (1) bekezdése alapján a támogatások 2005. január 1-jétől illetik meg a jogosultakat.
62 A 17/C. § (2) bekezdése a 349/2007. (XII. 21.) Korm. rendelet 22. § (3) bekezdésének k) pontja, a 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 25. § (1) bekezdés g) pontja, a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 54. § i) pontja szerint módosított szöveg.
63 A 17/C. § (3) bekezdése a 229/2009. (X. 16.) Korm. rendelet 12. § (2) bekezdés f) pontja, a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 54. § j) pontja szerint módosított szöveg.
64 A 17/C. § (5) bekezdése a 229/2009. (X. 16.) Korm. rendelet 12. § (2) bekezdés f) pontja, a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 54. § i) pontja szerint módosított szöveg.
65 A 17/C. § (7) bekezdése a 229/2009. (X. 16.) Korm. rendelet 12. § (2) bekezdés f) pontja, a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 54. § i) pontja szerint módosított szöveg.
66 A 17/D. §-t megelőző alcímet a 229/2007. (VIII. 31.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta be, szövege a 258/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 27. § (14) bekezdésével megállapított szöveg.
67 A 17/D. §-t a 229/2007. (VIII. 31.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 56. § b) pontja.
68 A 17/E. §-t megelőző alcímet a 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 20. §-a iktatta be.
69 A 17/E. §-t a 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 20. §-a iktatta be.
70 A 17/E. § (5) bekezdése a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 53. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
71 A 17/F. §-t megelőző alcímet a 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 20. §-a iktatta be.
72 A 17/F. §-t a 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 20. §-a iktatta be.
73 A 17/F. § (3) bekezdése a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 54. § k) pontja szerint módosított szöveg.
74 A 17/F. § (5) bekezdése a 178/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet 15. §-a szerint módosított szöveg.
75 A 17/F. § (6) bekezdését a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 56. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
76 A 17/F. § (7) bekezdését a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 56. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
77 A 17/F. § (8) bekezdését a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 56. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
78 A 17/G. §-t megelőző alcímet a 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 20. §-a iktatta be.
79 A 17/G. §-t a 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 20. §-a iktatta be, szövege a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 53. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
80 A 18. § a 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 21. §-ával megállapított szöveg.
81 A 18/A. §-t újonnan a 310/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 9. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 56. § b) pontja.
82 A 18/B. §-t a 349/2007. (XII. 21.) Korm. rendelet 18. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 56. § b) pontja.
83 A 18/C. §-t a 349/2007. (XII. 21.) Korm. rendelet 22. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 22. §-a iktatta be, szövege a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 53. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
84 A 18/D. §-t a 349/2007. (XII. 21.) Korm. rendelet 20. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 56. § b) pontja.
85 A 18/E. §-t a 349/2007. (XII. 21.) Korm. rendelet 20. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte e módosító rendelet 22. § (5) bekezdése, újból a 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 24. §-a iktatta be, újból hatályon kívül helyezte a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 56. § b) pontja.
86 A 18/F. §-t a 349/2007. (XII. 21.) Korm. rendelet 20. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 229/2009. (X. 16.) Korm. rendelet 12. § (3) bekezdés e) pontja.
87 A 19. § (2)–(5) bekezdését a 349/2007. (XII. 21.) Korm. rendelet 22. § (4) bekezdésének g) pontja hatályon kívül helyezte.
88 A melléklet a rendeletnek a 210/1997. (XI. 26.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított, 13. § (3) bekezdése értelmében került beiktatásra, számozását 1. számú mellékletre változtatta a 273/2000. (XII. 27.) Korm. rendelet 2. § (12) bekezdése, hatályon kívül helyezte a 113/2011. (VII. 7.) Korm. rendelet 6. §-a.
89 A 2. számú mellékletet a 273/2000. (XII. 27.) Korm. rendelet 2. §-ának (12) bekezdése iktatta a szövegbe, s egyidejűleg a melléklet eredeti szövegét 1. számú mellékletre változtatta. A 2. számú mellékletet a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 56. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
90 A 3. számú mellékletet a 273/2000. (XII. 27.) Korm. rendelet 2. §-ának (12) bekezdése iktatta a szövegbe, s egyidejűleg a melléklet eredeti szövegét 1. számú mellékletre változtatta. A 3. számú mellékletet a 229/2009. (X. 16.) Korm. rendelet 12. § (3) bekezdés f) pontja hatályon kívül helyezte.
91 A 4. számú mellékletet a 78/2002. (IV. 13.) Korm. rendelet 38. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 56. § b) pontja.
92 Az 5. számú mellékletet a 310/2004. (XI. 13.) Korm. rendelet 10. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 56. § b) pontja.
93 A 6. számú mellékletet a 70/2006. (III. 28.) Korm. rendelet 9. § (5) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 56. § b) pontja.
94 A 7. számú mellékletet a 119/2006. (V. 15.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 56. § b) pontja.
95 A 8. számú mellékletet a 229/2007. (VIII. 31.) Korm. rendelet 12. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 229/2009. (X. 16.) Korm. rendelet 12. § (3) bekezdés f) pontja.


text:
Kereseti kérelem hiánypótlással kapcsolatos kérdések. | fórum | Jogi Fórum
Kereseti kérelem hiánypótlással kapcsolatos kérdések.
ityam # e-mail 2019.07.14. 12:02
Tisztelt rigoz:
Nagyon szépen köszönöm a bő válaszát és segítségét.
A PBT elhajtott hogy nem illetékesek egyéni vállalkozónak a gazdasági tevékenységével kapcsolatban eljárásra. Fogyasztónak kellene minősülnöm és ebben a minőségemben nem vagyok fogyasztó.
Szerződésszegésre nem tudom, hogy hivatkozhatok e mivel az eljárása a biztosítónak tökéletesen megfelel a szerződésünkben lévő megállapodásoknak. Ilyennel szívem szerint nem próbálkoznék még ha ennek ellenére is hivatkozhatok rá mert a bíróság legegyszerűbb döntése az hogy mindenben megfelel a szerződésben foglaltaknak így végül nem lesz nekem kezdező ítélet.
Ezzel szemben ha a jognyilatkozat pótlása a kereseti kérelmem tárgya ahhoz már szükséges előtte megállapiítani hogy joggal való visszaélés volt megtagadni bírósági eljárás nélkül kérésem hogy megállapodjunk.
A különös méltánylást érdemlő magánérdekemet sérti a megállapodás hiánya miatti 0 Ft os kártalanításom.
Az érdeksérelmem pedig pedig nem hárítható el másképpen mint a jognyilatkozat pótlása(megállapodás pótlása) mert a biztosítási törvény említett pontja szerint nem illet kártalanítás a megállapodás nélkül. Tehát csak a megállapodás létrehozatala a bíróság által az ami az érdeksérelmem elhárítható.
Szívem szerint én nem is kérnék most a bíróságól olyan döntést hogy kötelezze a biztosítót valamilyen pénzösszeg kifizetésére. En csak a jognyilatkozat pótlását szeretném tőle kérni. Azonban a PTK szerint a tartós közvetítő kártalanítási jogánál 1 éves jogvesztő határidő van megjelölve érvényesíthetőségnek ami mostmár lejárt ezért nem tehetet meg hogy miután a bíróság létrehozta a megállapodást utána indítok újjabb pert hogy érvényesítsem a megállapodásban szereplő összeg kifizetését. Ezért írtam bele csak a kereseti kérelmembe hogy kötelezze a létrehozott megállapodásban szereplő összeg kifizetésére az alperest mert a keresetlevelem leadásakor még nem járt le az 1 éves joggvesztő határidő. Mostantól viszont már ez le van járva ha új kereseti kérelemmel akarnám érvényesíteni.
A magánérdekem sérelménél és a PTK 6:298§ meghatározott kártalanításnál is a valamennyi körülményre tekintettel méltányosság kulcskérdés ezért a bíróság mérlegelési jogkörére van bízva hogy megállapítsa a joggal való visszaélést. Ehhez pedig minden körülmény figyelembevétele szükséges. Az alperesnek is lesznek olyan tényei amit figyelembe kell venni természetesen tehát én minden körülményt még nem tudok leírni a kereseti kérelmemben, de ezek a hiányzó adatok is a tárgyalás során fognak megszületni. Ezért kell kitűzni tárgyalási időpontot és a "hiányosságok szerint intézni" az ügyet ahelyett hogy elutasítanák a kereseti kérelmet.
Egyébként az egész biztosítóval folytatott tértivevényes levelezést becsatoltam a kérelemhez, ami nagyságrendileg 15 nyomtatott oldal és tele van írva azzal miért lenne szükséges, hogy megállapodjanak velem. Ehhez pár kiegészítést füztem a kereseti kérelemben a legfontosabbakra rávilágítva, de ha elolvasná a bíróság az egész tértis levelezést, akkor abból kitűnne a joggal való visszaélés.
joggal való visszaélésnél úgy tudom nem is szabad konkrét jogszabálynak ütközni de itt a fórumon is bármelyik részkérdésemet feltettem mindig az volt a válasz hogy ez nem ütközik konkrét jogszabályba.
A kuria honlapján szereplő a joggyakorlatelemző csoport azt állapította meg hogy a "A joggal való visszaélés alapelvének alkalmazása során valamely alanyi jog gyakorlásaáltalában jogszerű, azonban az adott eset körülményei folytán a helyzet visszaélésszerű."
Itt pont a visszaélés a hangsúly. Mert visszaélnek azzal hogy ha nem állapodnak meg, akkor nem kell fizetniük a biztosítási törvény idézett pontja által.
Ha minden jogszabály úgymond be van tartva akkor csak a joggal való visszaélésre hivatkozás lehet az egyedüli sikerre vezető út és ez is a kereseti kérelmem tárgya.
rigoz # e-mail 2019.07.14. 03:12
Ez valóban nem közigazgatási per, hanem mezei polgári peres eljárás (nem tudom, hogy immuculata honna szedte egyébként, hogy ez közigazgatási per).
Ha Önnek kártérítési vagy más vagyoni igénye van akkor igen, akkor jól látja, a bíróság konkrét összeg közlését várja, ha ezt nem hajlandó megjelölni, akkor vissza fogják utasítani a kérelmét és jól teszik és azzal mehet nyugodtan másodfokra és felülvizsgálatra, helyben fogják hagyni és hatályban fogják tartani, ha pedig felismerik, hogy kötekszik a bírósággal - ami kitűnik a leírtakból -, akkor jól meg is fogják büntetni pénzbírsággal.
A bíróság ugyanis meghatározott összeg iránti követelésről dönthet azzal a kereseti kérelemhez kötöttség okán, hogy pontosan annyit vagy annál csak kedvesebbet állapíthat meg, többet nem.
Jelen esetben egyébként szerződésszegésről van szó, melyt jogkövetkezményeit a Ptk. külön szabályozza és a jogkövetkezmények alkalmazásának a Ptk. 1:5. § (2) bek. II. fordulata szerinti kereseti kérelem nélkül is feltétele, hogy a bíróság az eljárásban, külön ítélet hozatala nélkül, az ítélete indoklásában és az annak meghozatalára irányuló eljárásban állapítja meg a szerződésszegést, illetve, ha vita elkülöníthető az összegszerűségre, akkor az előfeltétel, azaz a szerződésszegés fennállása tárgyában a
Ilyen esetben a kártérítési igény érvényesítése is a Ptk. e körbéli külön rendelkezésén alapul.
Felhívom azonban a Ptk. 1:5. § (2) bek. II. fodulatával kapcsolatban a figyelmét, hogy a (polgári) bíróság akkor pótolhat ítélettel jognyilatkozatot, ha ahhoz közérdek vagy különös méltánylást érdemlő magánérdek fűződik és a kialakult jogsértő állapot másképpen nem reparálható.
Az Ön esetében a jognyilatkozat pótlásához közérdek nem fűződik.
A bíróság azt, hogy a jognyilatkozat pótlásához fűződő oly magánérdek fennáll-e, mely a bíróság kivételes beavatkozását igényli az ellenérdekű felet megillető rendelkezési szabadságba pedig oly döntés, melyet a bíróság mérlegelési jogkörében állapíthat meg.
Így részletes kifejtése szükséges az eset valamennyi releváns körülményének ahhoz, hogy ezen irányú kereseti kérelmét befogadják (KBS írta nem is olyan rég valahol, hogy Ő is többször találkozott azzal, hogy az ilyen irányú kérelmeit visszautasították, úgyhogy lehet kicsit jobban át kellene gondolni azt, hogy ügyvédhez forduljon inkább, főleg, hogy egyáltalán nem is azt kellene kérni, hanem a szerződésszegés jogkövetkezményeinek alkalmazását, jelen esetben éppen emiatt nem hozhat az Ptk. 1:5. § (2) bek. II. fordulata szerinti megállapítási ítéletet a bíróság, hiszen teljesítést követelhet az alperestől, mely a megállapítás iránti kérelem tekintetében a kereshetőségi jogot megszünteti, erre több Kúria által hozott elvi döntés is van, úgyhogy veszett fejsze nyele ezzel szembemenni), azaz érdemi tárgyalásra tűzzék.
A papír alapon való eljárása minden bíróság előtt kizárt, az, hogy a bíróság átadott Önnek egy papír alapú keresetnyomtatványt, nem utal arra, hogy ezzel engedélyezték volnak Önnek - törvényben kizártan - bárhol is a neme elektronikus kapcsolattartást, márcsak azért sem, mert a kezelőirodán dolgozó írnok honnan tudhatta volna, hogy Ön elektronikus kapcsolattartásra kötelezett, mert egyéni vállalkozó, hisz nincs a homlokára írva.
Felhívom a figyelmét, hogy beadványait elkészítheti papír alapon is, de azt szkennelve, hiteles másolati záradékkal ellátva és e záradékot elektronikusan aláírva kell beküldeni a bíróság felé.
Az illetékesség jogszabályban meghatározott szabályai alapján - kizárás és azt megalapozó ok híján - az ügyét a BKKB tárgyalhatja csak.
Végül rámutatok arra, hogy 30.000.000Ft-ot el nem érő kizárólag pénzkövetelés iránti igényét választása szerint bármely közjegyző előtt, fizetési meghagyásos eljárásban is érvényesítheti (bár szerintem a közjegyzői eljárás bürokratikusabb, mint a bíróságoké, annak nemperes jellegéhez mérten pedig különösen), illetve amennyiben nem indult per a követelés tárgyában - illetve az ítélet hozatala nélkül, a per megszüntetésével vagy a keresetlevél visszautasításával, illetve az érdemi tárgyalás kitűzése nélkül, visszavonás folytán az ügy irattározásával befejeződik -, akkor a biztosítási jogviszonyból adódó ilyen jellegű igényeit a Pénzügyi Békéltető Testület előtt is érvényesítheti.
Utóbbi eljárása díjtalan, az eljárás Ön számára kedvezőtlen befejezése esetén az ellenfél költségeit sem kell megtéríteni, a PBT döntése pedig a bíróság ítéletéhez hasonlóan kötelező a biztosítóra nézve és amennyiben az abban foglalt marasztaló döntésnek az ott meghatározott telejsítési határidőben a kötelezett nem tesz eleget, a PBT-hez benyújtott, de a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bírósághoz címzett kérelemmel a végrehajtási záradékkal ellátása kérhető a döntésnek, mely rávezetését követően - amire ún. közigazgatási nemperes eljárásban, 15 napon belül kerül sor - már kérhető is a végrehajtás.
Azonban a PBT eljárása esetén is kérhető a bíróság eljárása utóbb az ügyben (fordítva nem!, azaz a bíróságé helyett a PBT-é), az nem vonja el a polgári bíróság eljárásához folyamodás jogát.
Közjegyző fizetési meghagyásos eljárásában amennyiben ellentmond a kötelezett (biztosító) a kérelmének, az ügy szintén az illetékes polgári bíróságra kerül egyébként.
Nyomatékosan javaslom megfontolni a leírtak alapján, hogy keresetét vonja vissza és próbálkozzon meg előbb a PBT eljárásával.
ityam # e-mail 2019.07.14. 01:07
és hogy visszatérjünk az eredeti kérdésemre mivel azt szeretném kb megírni nekik hogy teljesen jó a keresetlevelem ehhez ideális lenne ha azt tudnám mondani hogy így papíron beadva is elfogadható mert a papíron lévő kitöltési útmutató azt sugallja, de a jogszabály pontos szövege meg az ellenkezőjétsajnos.
ityam # e-mail 2019.07.14. 00:46
"Nem kellene egy ügyvédet megbízni? (Nem mintha a mi keresetleveleinkkel nem szórakoznának, különösen a fővárosban, de azért mégis csak jobban értünk hozzá.)"
Te valószínűleg pontosan tudod milyen ügyröl van szó és lehet hogy mások is az alábbi hozzászólók közül. De most leírom, lehetőségekhez képest röviden miért nem kellene egy ügyvédet megbíznom:
Egy ügyvéd valóban meg tud fogalmazni egy olyan keresetlevelet amit elfogad a bíróság és tárgyalás is lesz belőle. Ha nem is elsőre tökéletes és bíróság által elfogadható keresetlevelet én is össze tudnék dobni ha olyan gondolatmenettel írnám meg amivel az ügyvéd írná meg.
Egy ügyvéd gondolatmenete: Kártalanítás a fő cél. Írjuk be mennyi pénzt szeretnénk. Ehhez fizessem be a megfelelő illetéket írjunk valamit, hogy mi alapján gondoljuk, hogy annyi jár nekünk és max kis pontosító kötekedés után be is fogadja a bíróság.
Tárgyaláson az alperes közli hogy a biztosítási törvény 386. § szerint kizárólag ezirányú megállapodásunk esetén és feltételei szerint illet meg engem kártalanítás. A bírónak könnyű dolga van miután meghallgatta a sok sok blablámat mert biztosítási törvény megmondja hogy ha nincs megállapodásom akkor nem jár nekem pénz és már el is kaszálta az igényem amit ti prognosztizáltatok korábban.
Szóval ehhez fölösleges ügyvédi segítség.
Én felismerve, hogy egy megállapodásra van szükség a biztosítási ügynöknél a közvetítő kártalanításához nem a fenti gondolatmenet alapján írtam meg a kereseti kérelmem. A biztosítónak írt összes levelemben személyes találkozót kértem a célból, hogy egy méltányos megállapodást tudjunk kötni amit rendre természetesen visszautasítottak jellemzően mellébeszéléssel illetve konkrét kérdések megnemválaszolásával annak érdekében hogy ne születhessen meg a megállapodás.
A megállapodás egy jognyilatkozat ha jól tudom. A PTK 1:5. § (2) pontja szerint a bíróság pótolhat jognyilatkozatot ha joggal való visszaélés esete áll fent a jognyilatkozat megtagadásával kapcsolatban.
Ezért kértem én a bíróságot hogy állapítsa meg hogy joggal való visszaélés volt megtagadni a megállapodást, majd pótolja a jognyilatkozatot(megállapodás) a döntésével állapítson meg minden körülményre figyelemmel egy méltányos kártalanítási összeget ebben a megállapodásban majd kötelezze az alperest ennek megfizetésére. Mindehhez természetesen nem meghatározható pertárgyértéket jelöltem meg.
Így rutinos ügyvédként pontosan tudjátok milyen sok baja van ezzel a bíróságnak. Te tudjátok hogy pontos összegeket vár a kereseti kérelemben a bíróság és be is idomított benneteket hogy ebben gondolkodjatok.
Én azt mondom hogy márpedig a pertárgyértéket pontosan a bíróság tudja majd megmondani, amikor a döntésével pótolja a megállapodást. De amíg nincs megállapodás addig az egyetlen meghatározható érték a 0 Ft. Megállapodás nélkül nincs értéke a kártalanításnak a biztosítási törvény rendelkezése értelmében.
Ezért vélom először hogy legyen kimondva hogy joggal való visszaélés volt megtagadni a megállapodást. Ha ez meg van állapítva akkor nyert ügyem van. Ha a bíróság úgy ítéli meg a tárgyalás során hogy nem volt joggal való visszaélés hanem ez teljesen rendben volt akkor pedig nincs is szükség a második és harmadik kérésemet elbírálni mert értelmezhetetlen. Ebben az esetben viszont nem egy nagy bírósági illetéket bukok el(plusz a dolgok amitmeg kell fizetni) hanem csak egy minimálist és ezzel van a legjobb esélyem a bíróság által nekem kedvező döntés meghozatalában.
Tehát ez a gondolatmenet alapján szükséges nekem átnyomni a hiánypótláson a dolgot. Nem egyszerű de akinél voltam ügyvéd(pontosabban aszisztense) nyilvánvalóan nem az én gondolatmenetemmel szerette volna megírni a keresetlevelet. Sok időm pedig nincs a 15 napos hiánypótlási határidő miatt hogy megtalaljam azt az ügyvédet aki nem behódolni akar a bíróságnak és úgy adja be ahogyan elvárják.
Ebből az lesz röviden hogy én megírom a válaszom a bíróságnak hogy a keresetlevelem úgy jó ahogy van ehhez kicsit szájukbarágom hogy milyen információk nem láteznek még azok közül amit szeretnének, de ha szükséges(mert a joggal való visszaélés miatt pótolják a megállapodást) a tárgyalás alatt megszületnek(mint pl pontos pertárgyérték). De ha nem állapítják meg a joggal való visszaélést akkor nincs konkrét összeg ami alapján lehet pertárgyértéketmegállapítani és nagyobb illetéket befizetni.
Engem a pereskedés csak ilyen feltételekkel érdekel ezért ezt próbálom meg véghezvinni. Legnagyobb valószínűséggel nem fog sikerülni de hát akkor ez van.
Ha valakinek van ötlete mire próbáljak meg hivatkozni a bíróságnak hogy így tárgyalásra kerüljön az ügy azt megköszönöm.
Én amire gondoltam hogy a a PP ben a hiánypótlással kapcsolatban a 115§ (1) utal rá hogy ha nem megfelelően pótlom a hiányosságokat akkor vagy elutasítják vagy hiányos tartalma szerint fogja elintézni a bíróság. Ez utóbbit fogom kérni a bíróságtól lévén hogy nem állnak rendelkezésre az információk amiket szeretnének.
Nagyon pici esély van rá hogy ha jól kérem akkor a hiányosságok ellenére is meglehet a tárgyalás. Nem tudom ki mit tud erről hogy mire gondoltak ezen lehetőség megalkotásakor? Lehet akár pont ilyen speciális esetre vonatkoztatható amivel én próbálkozok?
ityam # e-mail 2019.07.13. 22:20
Pénteken voltam ügyvédnél. Pontosabban asszisztensig jutottam csak. Nagyon bizonytalan volt az üggyel kapcsolatban. Ami fele pedig próbált terelni az totálisan elfogadhatatlan volt nekem a keresetlevél tartalmával kapcsolatban. A hiánypótlásra én fejben nagyjából összeraktam hogy mit tervezet válaszolni, aztán ha ez nem tetszik nekik akkor max visszautasítják. Azt viszont nem akarom hogy azért utasítsák el mert szerintük elektronikusan kellett volna beadni amikor a papíralapú nyomtatványt ők adták és a papíralapú nyomtatványon rajta van hogy ezt adjnam be mint természetes személyként mind jogi személy esetén ha jogi képviselő nélkül akarok eljárni. Valami itt nem stimmel. Hamarabb hiszem el hogy a bírósági ügyintéző tudja rosszul a dolgokat minthogy rosszul rakják ki a bíróság honlapjára a papíralapú keresetlevelet.
Kovács_Béla_Sándor # e-mail 2019.07.13. 22:04
Nem kellene egy ügyvédet megbízni? (Nem mintha a mi keresetleveleinkkel nem szórakoznának, különösen a fővárosban, de azért mégis csak jobban értünk hozzá.)
ityam # e-mail 2019.07.13. 20:37
Rigoz: Amit belinkeltél szerkeszthető dokumentumot azt töltöttem ki igen.
Szerintem ez nem közigazgatási per mert:mert én mint egyéni vállalkozó,a volt megbízómmal szembeni jogvita miatt kértem a bíróságot bizonyos ítéletek megálapítására. Aminek persze a vége hogy kötelezze az alperest hogy fizessen nekem.
Természetesen amit kértem az sem jó most a bíróságnak(szerintük). Pl:
"A nyomtatvány 2-1 pontjában tüntesse fel mindhárom kereseti kérelme vonatkozásában a határozott kereseti kérelmét, amelyre a bíróság tud ítéleti tényállást alapozni"
Innen jött az a kérdésem, hogy mit jelent az ítéleti tényállás? Én szerintem eléggé határozottan írtam le milyen döntés meghozatalát kérem a bíróságtól. Csak nem értem mit szeretnének pontosan.
Az eredeti kérdésre visszatérve. A bíróságon adták nekem ezt a kereseti kérelmet(Pesti bíróságon mert ott voltam először érdeklődni az eljárás menetéről mert az van hozzám közel). Végül a Budai bíróságon adtam be a kereseti kérelmet mert az volt az illetékes bíróság a szerződésünk alapján. Létezik olyan hogy a Pesti kerületi bíróságon lehet papír alapon intézni az ügyet a Budain meg nem?
Ha nem lehet akkor azon túlmenően miért adták nekem ezt amikor ott is elmondtam hogy egyéni vállalkozó vagyok és korábbi megbízómmal szemben van vitám.
Ha már van papíros nyomtatvány amin le is írják hogy itt jelöljem ha jogi képviselő nélkül akarom az eljárást akkor miért nem fogadják el? Szarul írták meg a mintát a bíróságon?
rigoz # e-mail 2019.07.13. 17:29
Az elektronikus kapcsolattartás kapcsán is a Kp. utaló szabályként a Pp. vonatkozó rendelkezéseit rendeli alkalmazni.
Kovács_Béla_Sándor # e-mail 2019.07.13. 15:09
"... felülvizsgálni kért határozat..." Elnézést.
Kovács_Béla_Sándor # e-mail 2019.07.13. 15:08
Ha közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránti per, arra eleve nem a Pp-t kell alkalmazni.
A keresetlevelet pedig nem a bíróságon, hanem a felülvizsgálati határozat meghozatalában első fokon eljárt közigazgatási szervnél kell benyújtani. Ezek a szervek a saját honlapjukon közzé teszik a megfelelő ÁNYK nyomtatványt, de a gyakorlatban sokszor elmulasztják. Akkor marad az e-papír.
De ha a kérdező már a bíróságtól kapott hiánypótlási felhívást, akkor valahogy eljutott a kereset oda. Úgy tényleg a P23-ast célszerű használni.
rigoz # e-mail 2019.07.13. 09:37
Akkor meg nem kell rá kereset-nyomtatvány, hanem a P23-hoz csatolni kell vagy azon kell előadni hiánypótlásnál a kereseti kérelmet, illetve az azt tartalmazó elektronikus dokumentumot.
Immaculata # e-mail 2019.07.13. 09:19
:) Ez közig. per.
rigoz # e-mail 2019.07.13. 09:16
Nem az ÁNYK-s nyomtatványról van szó ahogy olvasom, hanem a birosag.hu-n közzétett, az OBH Elnöke által rendszeresített formanyomtatványokról.
Polgári ügyekben alapvetően a simát (https://birosag.hu/…esztheto-doc) kell használni, gondnokságis, házassági bontóperre, kiskorú gyerektartása iránti perre, szülői felügyeleti joggal kapcsolatos perre, jegyző birtokvédelmi határozatának felülvizsgálata iránti perre, keresetet tartalmazó irat benyújtására (közjegyzői fizetési meghagyásos eljárás perré alakulása esetén (ellentmondást nyújt be a kötelezett), akkor kell azt benyújtani) és munkaügyi perre van külön keresetlevél-nyomtatvány rendszeresítve.
És az így kitöltött nyomtatványt az ÁNYK-s - kereset beadása esetén járásbíróságra a P01-eshez (http://csc.birosag.hu/…gepi_p01.jar), hiánypótlási felhívásra válaszul beküldés esetén a P23-ashoz (http://csc.birosag.hu/…gepi_p23.jar) kell csatolni, elektronikusan aláírni, majd beküldeni.
Ahogy alább is írták, ebből engedni nem lehet sem pro, sem kontra, így kell beadni és kész, mert különben visszautasítják (érdemi vizsgálat nélkül elutasítják), sőt, még akár pénzbírságot is adhatnak!
Immaculata # e-mail 2019.07.13. 08:50
„nincs az adott pertípusra rendszeresített külön nyomtatvány.”
Innen nem tudom, milyen nyomtatvány lett beküldve, de lehet, hogy az adott pertípusra az ügyfélkapu használatával megadja a helyes nyomtatványt.
A bírósági eljárásban a bírósággal nem lehet egyezkedni.:)
E-ügyintézési tv. 1. § 23. pont:23. * gazdálkodó szervezet: a polgári perrendtartásról szóló törvényben meghatározott, belföldi székhellyel rendelkező gazdálkodó szervezet, azzal az eltéréssel, hogy e törvény alkalmazásában nem minősül gazdálkodó szervezetnek az adószámmal nem rendelkező egyesület, alapítvány;
608. § [Kötelező elektronikus kapcsolattartás]
(1) Az E-ügyintézési tv. alapján elektronikus úton történő kapcsolattartásra kötelezett minden beadványt kizárólag elektronikusan - az E-ügyintézési tv.-ben és végrehajtási rendeleteiben meghatározott módon - nyújthat be a bírósághoz, és a bíróság is elektronikusan kézbesít a részére.
ityam # e-mail 2019.07.13. 07:21
Azt megértem hogy a PP szerint gazdálkodó szervezetnek minősül az egyéni vállalkozó. Csak akkor a keresetlevél kitöltési útmutatójában(és az általam korábban említett tájékoztató brossúrában is) miért szerepel ez:
Ezt a nyomtatványt kell kitölteni, ha jogi képviselő (ügyvéd, kamarai jogtanácsos) nélkül indítja meg a pert mind a természetes személy, mind a nem természetes személy felperes és nincs az adott pertípusra rendszeresített külön nyomtatvány.
(6)... Ha egyéni vállalkozóként gazdasági tevékenységével összefüggő ügyben indítja meg a pert, adatait ennél a pontnál kell megadni.
Immaculata # e-mail 2019.07.13. 06:03
Pp. 7. § (1) bekezdés 6. pont gazdálkodó szervezet: a gazdasági társaság, az európai részvénytársaság, az egyesülés, az európai gazdasági egyesülés, az európai területi társulás, a szövetkezet, a lakásszövetkezet, az európai szövetkezet, a vízgazdálkodási társulat, az erdőbirtokossági társulat, a külföldi székhelyű vállalat magyarországi fióktelepe, az állami vállalat, az egyéb állami gazdálkodó szerv, az egyes jogi személyek vállalata, a közös vállalat, a végrehajtói iroda, a közjegyzői iroda, az ügyvédi iroda, a szabadalmi ügyvivői iroda, az önkéntes kölcsönös biztosító pénztár, a magánnyugdíjpénztár, az egyéni cég, továbbá az egyéni vállalkozó, emellett gazdálkodó tevékenységével összefüggő polgári jogi kapcsolataiban az állam, a helyi önkormányzat, a költségvetési szerv, jogszabály alapján a költségvetési szervek gazdálkodására vonatkozó szabályokat alkalmazó egyéb jogi személy, az egyesület, a köztestület, valamint az alapítvány;
ityam # e-mail 2019.07.13. 00:45
Beadtam az ügyemmel kapcsolatos keresetlevelem és a bíróság természetesen hiánypótlásra rendelte. Ez mondjuk nem annyira lepett meg, de amik benne vannak az jobban.
Első problémájuk hogy szerintük mint egyéni vállalkozó vagyok így gazdálkodó szervezetként kötelező elektronikusan benyújtanom a kereseti kérelmem? (ha egyértelmű nem a válasz ne olvassd el a lentebbi érvelésem a vonalig,hogy miért nem kell szerintem)
Ezzel szemben a Pp. 605§ azt mondja hogy:
605. § [Választható elektronikus kapcsolattartás]
(1) A perben az elektronikus kapcsolattartásra nem köteles fél vagy a jogi képviselőnek nem minősülő képviselője - az (5) bekezdésben foglalt kivétellel - a keresetlevelet, továbbá minden egyéb beadványt és ezek mellékletét, valamint okiratot (e fejezetben a továbbiakban együtt: beadvány) választása szerint elektronikus úton is benyújthatja, az E-ügyintézési tv.-ben és végrehajtási rendeleteiben meghatározott módon.
Én mint jogi képviselő nélkül eljáró természetes személy mint e gazdálkodó szervezetem képviselője ebben a kivételben vagyok hogy válaszhatok hogy papír alapú keresetbenyújtást ha jól értelmezem. Vagy nem?
A bírósági brossúrában is ez szerepel:
"Hogyan adható be a keresetlevél?
A polgári per keresetlevéllel indul, melyet a felperes nyújt be az alperessel szemben. A jogi képviselő nélkül eljáró fél a keresetét csak az erre rendszeresített nyomtatványon nyújthatja be.
bármelyik fél választhatja
a jogi képviselővel eljáró félnek kötelező
csak jogi képviselő nélkül eljáró fél választhatja
Tehát én nem találok olyat hogy kötelező lenne jogi képviselő nélkül elektronikusan benyújtani a keresetlevelet.
Másik kérdés? Mi az az "ítéleti tényállás"? Nem találtam erre definíciót, de ez jelenti hogy pontosan milyen ítéletet várok el a bíróságtól?

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Kúria
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
§ 23
bíróság
bíróság


text:
7 évig volt titok! : Egy mai napig titokban tartott levél tartalma a körmendi gyermekgyilkosság valódi elkövetőiről és eltussolóiról | Molnár F. Árpád blogja
Az alább idézett, 2000 február 3-án íródott levél soha, sehol nem látott napvilágot. Igazi bomba a Tánczos-ügyet és elkövetői hátterét illetően, alátámasztva a rituális gyilkosságról szóló tanú szavait. A levél – melyet idézni fogunk – sehol sem jelent meg eddig; a Hírháttér az első a Földön, amelyik leközli annak kvázi teljes szövegét. A címzettek – akiknek kilétét egyelőre biztonsági okokból nem hozzuk nyilvánosságra – 2000 februárjában kapták kézhez, de a politikai maffiától való fenyegetettség miatt tartalma nem kerülhetett nyilvánosságra.
Mint emlékezhetünk: Tánczos Gábor ügyét – akit a politikai áligazságügyi szervek nemcsak gyilkossá, de közös megegyezéssel elmebeteggé is akarták nyilvánítani – az helyezte újra a figyelem középpontjába, hogy egy anonim személy olyan belső információkat hozott nyilvánosságra, amelyeket addig mindenki elhallgatott. Idézet az anonim üzenetből:
“Az eset eme részleteit még 1998 második felében hallottam, személyesen egy akkor még a BM kötelékében dolgozótól. (Neve és címe még megvan). Mindezt akkor leírtam – sajnos csak egy példányban – és elküldtem egy emigrációban működő lapnak, de sajnos nem hozták le (talán meg sem kapták?).”
Ugyanez a személy – jobb híján emlékezetére hagyatkozva – arról is beszél, hogy a rituális zsidó gyilkosság gyanítható elkövetőit kiengedték az országból. A gyilkosokat – teszem hozzá – kiengedhették, hiszen az előzmények is titkosszolgálati professzionalitásról árulkodnak: Egy olajzöld, lépcsőshátú Opel Astra három napja ott dekkolt Zsófiék háza előtt, amit több helyi lakos utóbb tanúsított. Ez a gyilkosság napján még mindig ott tartózkodott, aki pedig benne ült, egyik cigarettára gyújtott rá a másik után. Ott volt a fehér furgon esete is a terepruhás férfival – amiről kevés bizonyosat tudunk -, Zsófit pedig hosszú ideje egy sötét hajú férfi követte, akit egyik kis barátnőjének alig pár nappal a halála előtt meg is mutatott a helyi közértben, és aki könnyen azonos lehet azzal az idegen, fekete, zselézett hajú, hatalmas (rejtőzködésre alkalmas) napszemüveget viselő férfival, aki bement Zsófi után a lépcsőházba, a kislány halála előtt.
Itt gondoljunk csak pl. a politikai védettségnek örvendett pedofil Marc Dutroux-féle gyermekgyilkos-hálózatra, amelyben annyian voltak, hogy az Unió politikusai és közéleti szereplői azt sem tudják, hogyan tussolják el az újabb és újabb gazdag elkövetők bűnrészességének nyilvánosságra kerülését. Aki nem a médiából okul, de tapasztalatai is vannak, tudja, hogy az NBH rendszeresen arra hivatkozik egy-egy gyilkosság, robbantásos cselekmény stb. kapcsán, hogy nem szabad elkapni az elkövetők közül senkit, mert túl sokan bukhatnak meg, és ez nemzetbiztonsági kockázatot jelent. Bukjanak a valódi elkövetők helyett olyanok, akik nem voltak a cselekményben elkövetőkként érintettek. Ennek nevében kerülnek gyakran megvalósításra a koncepciós perek és az ennél sokkal súlyosabb állami cselekmények is, mint ami a móri tömegmészárlás kapcsán is napvilágra jutott, amelynek eredeti célja is – egyebek között – arisztokraták ellen szóló bizonyítékok eltüntetése volt.
Társaságunk a zsidók által elkövetett bűncselekmények – főként gyilkosságok felderítésével foglalkozik. Így került látókörünkbe a … ügye is. Tudjuk, hogy nem a … követte el a gyilkosságot. A kis Zsófi rituális zsidó gyilkosság áldozata lett. Erre egyértelmű bizonyíték, hogy csak akkora sebet ejtettek a nyaki ütőerén, hogy a vérét fel lehessen fogni. Ezt támasztja alá a két vágás is. Nyilvánvaló, hogy aki indulatból öl, mint ahogy ezt a szintén zsidó Spitz János bíró kitalálta, az teljes erőből teszi vagy egyszer, vagy megszámlálhatatlanul sokszor.
Nem sokkal a gyilkosság után felavatott Kóser Traubi felavatásánál a Vas Népe által sejtelmesen közölt “különleges tinta” nem más, mint a kis Zsófi vére. Az “intézmény” Szombathelyen van.
A rendőrséget a legmagasabb körökből az akkori belügyminiszter utasította, hogy nem szabad a tettes vagy tettesek után nyomozni, ugyanúgy, mint a tiszaeszlári ügyben. A bizonyítékokat nem találták, hanem gyártották, pl. a ruházat összedörzsölésével stb. Ezt Önök biztosan … . A levél felhasználásánál legyenek körültekintőek, csak a … jelenlétében, a tárgyaláson mutassák be, és csakis másolatot, mert eltüntetik.
Sajnos ma Magyarországon a zsidók bármilyen bűncselekményt, természetesen gyilkosságot is büntetlenül követhetnek el. A rendőrség, ügyészség és egynémely bírók is nemcsak segítenek eltussolni a bűncselekményeiket, hanem azok ellen lépnek fel, akik beszélni mernek róla. Gondoljanak a galócás ügyre, ahol a szülőnőt a gyerekével együtt gyilkolták meg, olyan nagy élvezettel, hogy ugráltak rajta, “eltörték valamennyi bordáját”, az arcát pépessé szétrugdosták. Nem az orvosokat ítélték el, hanem az apát akarták az Önökéhez hasonló koncepciós perrel börtönbe zárni. Csak azért nem sikerült börtönbe, mivel az ügy átkerült Kőszegre, és azokat nem merték beavatni. Ennél az ügynél is a rendőrség állományába tartozó orvos szakértő szolgáltatta a hamis bizonyítékot és szakértői véleményt. Az ügyet azonnal el kell vinni a megyéből, ezen egy percig sem szabad gondolkodni.
Sokan elfelejthették, ezért hadd emlékeztessek arra, hogy 2000-ben járunk(!), amikor ilyen levelet csak profik tudtak megírni, azaz legalább politikai- média- és titkosszolgálati ismeretekkel rendelkeztek a levél feladói. Abban az időben – de még ezt követően évekkel is (2003-2004-ben is) – az emberek olyan buták voltak, hogy szinte semmit nem értettek és fogtak fel a korrupciós összefonódásokból, az Európai Uniót az igazság talpkövének tartották, ahol még korrupció sem létezik, és halvány gőzük sem volt arról, mi az az NBH, sőt, jó, ha létezett szókincsükben olyan fogalom, hogy “orvos szakértő”. Nemhogy zsidó rituális gyilkosságokról írjanak, amelyek létezéséről sem hallott a magyar lakosság úgy 2007-ig.
A fenti levélben felajánlották a segítséget, mondván: “ha szükséges, újra segítünk”.
2007-10-03. – Koncepciós perek és átörökített módszerek Sztálin örökségének nyomdokain – A Tánczos-ügy állampszichiátriai visszaéléseiről A cikk MP3-ban meghallgatható!
2007-09-23. – A gyermekgyilkossággal elítélt Tánczos Gábor ártatlanságát igazoló bizonyítékok erdejéből Géphanggal: A cikk MP3-ban meghallgatható! A cikk felolvasva, MP3-ban!
~ Szerző: Molnár F. Árpád - 2007 október 13..
Állami bűnözés kategória	11 hozzászólás to “7 évig volt titok! : Egy mai napig titokban tartott levél tartalma a körmendi gyermekgyilkosság valódi elkövetőiről és eltussolóiról”
A ritual vérgyilkosséggal kapcsolatban (nem tudom, hogy szerinted van-e jelentősége) de érdekes, hogy nemcsak pont 116 év van a Tiszaeszlári és a körmendi eset között, de mindkét település pontosan ugyanakkora távolságra van Budapesttől és ráadusul egyvonalban is vannak.
A goolemap szerint:
Bp-Körmend: 119.115 km
Bp-Tiszaeszlár: 118.978 km (Budapest adott pontjához mérten)
Ez teljesen úgy néz ki, minta Körmendet szándékosan válaszottták volna elkövetési helynek. A kislányt napokig követő pasas a lehetséges áldozatot kereste a városban. Vagyis Zsófi rosszkor volt rossz helyen.
Gábor said this on	2010 január 24. - 4:20 du. | Válasz Sokat gondolkodom ezen a kormendi ugyon .Hatborzongato -amit leirt – hogy ritualis gyilkossag ,kifojatott ver -de miert bonyolitottak igy az ugyet a gyilkosok . Miert nem emeltek el egy szerencsetlent a gettobol ?zsofi a harmadik emeleten azert nem volt olyan konnyu preda .
Szoval miert pont zsofi kellett nekik?
Erre nem ad valaszt ez a level …
es ki az a galocas no …?
“Irgalmad, oh Isten, ne légyen övé,
Ki miatt lõn ily kora veszte!”
alma wad said this on	2010 április 21. - 6:05 du. | Válasz Olyan ez, mint fingás a társaságba! Fintorgunk, igyekszünk tudomás nem venni róla! Nem keressük a tettest, kibocsájtót, Nem elemezzük valóságtartalmát!
lényeglátó said this on	2012 július 29. - 5:28 de. | Válasz Szeretném megosztani facebookon!
Aniko Siklos said this on	2014 július 27. - 10:16 de. | Válasz Csak egy valamit nem értek és nem is hallottam sehol, történetesen: mi van a szülőkkel? Őket lefizették, megvezették, beletörődtek, vagy ? Szeretném erre a választ, mert fordított esetben én nem nyugodtam volna bele a dologba. És meggyőződésem, hogy ők éppúgy hallottak arról, hogy nem T.G. volt, sőt talán hitték is, hogy nem ő volt a tetves. Valaki tudja erre a választ?
Mészáros Csaba said this on	2015 április 5. - 10:30 de. | Válasz helyi lakósként meg vagyok győződve az ártatlanságáról T.G.-nak.nem hiszem ezt a marhaságot amit itt le írtak ennek a gyílkosságnak más alapja és okai vóltak.az hogy a rendőrség mit tett az ártatlanság bízonyittása érdekében az mindenkinek egy értelmű.más szálakon kellene keresni kutakodni.nem kell ilyen messze keresni.kis város a mienk.és a szó beszédeknek mindig vannak alapjai.nem értem a szerző,miért megy ilyen mesze.az pedig bíztos hogy az áldozat sajnos rossz időbe volt rossz helyen.
én said this on	2015 április 13. - 10:34 de. | Válasz NO 🔯 NO 🔯 NO🔯NO🔯NO🔯NO🔯
777 said this on	2015 augusztus 14. - 12:23 de. | Válasz 😈😈😈😈😈😈
777 said this on	2015 augusztus 14. - 12:25 de. | Válasz Én tudom hogy a fent le írtak meg felelnek a valóságnak.
Ugyan is a Magyar igazság szolgáltatásban, csak is Cionista Zsidó banda foglal helyet, a bíróságokon,és csak koncepciós pereket kreálnak.Ők irányítják a rendőrséget,a fő ügyészséget,a tárgyalások végeredményét ők határozzák meg,PL: egy tárgyalás ítéletét.(a Cionista Dr Zaumenszki ) a testi fogyatékos Biró,nem merte az ítéletet ki hirdetni,ezért 10-perc szünetet rendelt el,majd Kb az 50.-dik percbe meg kapta a telefon hogy melyik ítéletet olvassa fel,megjegyzem ami már ott volt a kezében előre le írva.Na ezeket, azt tesznek amit csak akarnak az ügyészséggel kar öltve.Ez már a kommunista rendszer óta nem változott,pedig már demokrácia van,Magyarországon. Ezeket csak úgy lehet , a Birói székből, ki robbantani lehet,más kép nem távoznak,nagyon sok embert ártatlanul ítéltek és ítélnek el és nyomorítanak meg,”Magyar családokat”…
gál gibor said this on	2016 február 5. - 9:09 de. | Válasz Hölgyeim! Úraim ! A Tiszaeszlári gyilkosság ugyan ilyen !
az nap mikor megjelent az újságba az ügy, tudtam hogy Táncos Gábor ártatlan !!! Még az ügyvédem is elkövetőnek mondta !
Igaz, hogy fiatal (hozzám képest) nem olvasta a Tiszaeszlári gyilkosságról szóló könyvet amit a bíró halála után adtak ki ! 300 000 Ft-ér vettem meg egy antikváriusnál ! 12 évig kerestem !
Kérte, de könyvet nem adok !
Ez a Táncos Gábor ügy sokkal többet mond !
Sajnos a tájékozatlan emberek, csak a mindennapi sörükre, meg a sorozatokra fókuszálnak !
aki hozzászólt, hogy mért keresnek ilyen messze ?
mert bizony messze van az elkövető !
DE ! mien államapparátus van ? ( mert ma én , holnap TE ! !
Kezdjenek gondolkozni, ha nehezükre esik is !
Zsuzsa Füle said this on	2016 február 7. - 6:22 du. | Válasz oknyomozó és téynyfeltáróújságíróként a kezdetektől részletesen írtam és elemeztem a törtébetet.Gáborék jó ismerőseként leírtam mindent. hasonló véleményen vagyok, cikkeim olvashatók! Ime az összegzése:
A KÖRMENDI GYERMEKGYILKOSSÁG TÉNYEI ÉS ÖSSZEFÜGGÉSEI
2013. december 21., 19:45
Folyamatosan figyelemmel kísértem a csak körmendi gyermekgyilkosságként ismert,az egész országot felkavaró ügyet.újságíróként számos cikksorozatban tártam fel a háttérben rejlő tényeket,kérdőjeleket és válaszokat. Most megosztom veletek.
A KÖRMENDI GYERMEKGYILKOSSÁG TÉNYEI
Tánczos Gábor : gyilkos vagy áldozat?
Tíz év telt el, de még mindig a rettenetes körmendi gyermekgyilkosság megoldatlan rejtélye nehezedik a vasi kis városkára. Tíz éve foglalkozom ezzel a furcsa és szomorú üggyel.s az igazság még mindig odaát van. Pedig számtalan jogerős ítélet született..A tizenhét ezres lélekszámú Körmend polgárai nem tudják, vajon a dicsőséget hozó kosárlabdacsapatuk vagy a brutális gyermekgyilkosság országos hírei juttatják az emberek eszébe a várost, ahova január 20.-án tért haza büntetését letöltve a bűncselekményért jogerősen 13 évre elítélt Tánczos Gábor.A fiú jó magaviseletére való tekintettel szabadulhatott 3 évvel korábban, hogy legyen még beilleszkedési esélye a civil társadalomba. Ekképp szól a bírói indoklás. Az emberek nem tudják, megnyugodjanak, vagy féljenek? Gábor nem tudja: menjen, vagy maradjon? Aztán kijelenti: az ő lelkiismerete tiszta. És még van itt dolga… Meg kell találnia az igazi gyilkost, aki a szörnyű bűntényt 1998. április elsején elkövette. Túl sok a kérdőjel, az elvarratlan szál ebben az ügyben…
Hogy miért is a legszégyenletesebb, legrejtélyesebb bűnügyek egyikévé vált a csak körmendi gyermekgyilkosság néven elhíresült ügy? Ezt számtalan megismételt tárgyalássorozaton sem sikerült megnyugtatóan tisztázni. Nem véletlen tehát, hogy a magyar igazságszolgáltatás szégyenfoltja néven illetik szakmai körökben az eljárássorozatot, amelyben sem a rendőrségi, sem az ügyészségi, sem a bírósági szakban nem álltak a vizsgálók a hivatásuk magaslatán.
De mi történt 1998.április elsején Körmenden a Németh Mária út 3 harmadik emeleti lakásában? H.Zsófika, a 11 éves áldozat aznap hiába várta, hogy édesapja menjen érte az iskolába..Hetek óta tartó rossz kedvének okát megosztotta barátnőjével, sőt meg is mutatta neki azt a barna bőrű, sötét hajú férfit aki szerinte hetek óta követte, s akitől félt. Akkor ezt senki nem vette komolyan, szokott Zsófia máskor is nagyot mondani… Édesanyja és bátyja egy jól megérdemelt finnországi jutalom útra utazott, így édesapjának kellett volna érte mennie a zeneiskolába. Várt egy darabig, de mivel H. Ferenc nem ért oda hazaindultak a barátnőjével, aki elmondta, Zsófika egyedül lépett be a lépcsőházba – a vizsgálat szerint ez 17 óra negyven perckor lehetett – és indult fel a 3. emeleti lakásukba azzal, hogy leteszi az iskolatáskát, átöltözik és lejön még egy kicsit játszani..Akkor látták őt utoljára.
Tánczos Gábor ezidőtájt megnézte kedvenc Hasselhoff sorozatát az osztrák adón, bekapott egy szendvicset és készült ismerőséhez, Sz. Györgyhöz ugyan ebbe a házba,hogy közös üzleti vállalkozásukról beszélgessenek, hiszen az akkor alig 18 éves fiúnak nem volt munkája. Jó kedvvel indult el a 8-as főúton, hogy alig 10 perces séta után megbeszéljék a jövőbeli munkájukat. Gábor a többször módosított útvonal mérések szerint 17 óra 50 perckor már Sz.Györgynél volt a 4. emeleti lakásban. Akkor még senki sem gondolt a közelgő tragédiára. Zsófia egyedül nyitott be a lakásba, gondosan kulccsal nyitva ki az ajtót, hiszen a kilincs régóta rossz volt. Senki nem tudott volna csak úgy ismeretlenül benyitni… Innentől kezdve aztán számtalan szálon futnak a következtetések, hiszen a mai napig nem tisztázódott számtalan fontos kérdés:
Tisztázatlan kérdések-feloldhatatlan ellentmondások-megválaszolatlan válaszok
Zsófika holtestét a hazatérő édesapa találta meg. Hogy valójában mikor értesítette a rendőrséget még ma is homály fedi. Mindenki másképp emlékszik. Az ügyeletes tiszt vallomása szerint késett a BL meccs kezdete mert összedólt Reál Madrid kapuja Ekkor érkezett az apa bejelentése..Az apa szerint pedig később történt mindez.S nem percekről van szó. Érthetetlenek a következő történések is: a rendőrség nem helyszínel azonnal, ezt másnapra hagyja, mondván késő van, s nincs nyomvédő nejlonpapucs sem a hatósági tanúk lábain, mitöbb az igazságügyi orvos szakértőt csak órák múlva engedik a holttesthez, hogy a halál pontos időpontját megállapítsa. Vajon kinek állt érdekében ez a késleltetés? Az orvos asszony arra is emlékszik a kislányon nem az a ruha volt, amiben vizsgálta, s ezt a halottszállítók is tanúként megerősítették A halott kislány bugyija steril volt szintén, holott előtte volt WC-n.. Soha nem került sor Gábor védőjének kérésére annak a boncolást rögzítő videónak a lejátszására, amely bizonyíthatta volna, hogy a kislány körme alatt bőrmaradványok voltak, ujjai és combja között pedig egy 44 cm-es, sötét festett hajszál..Mindez erősíthette volna amit viszont a többi szakértői vélemény bizonyított, hogy a dns-el a helyszínen talált minták- haj, szag,fülnyom,újjnyomatok,vér, nem Tánczos Gáboré!Dehát akkor kié?Erre a kérdésre sem kapott választ sem a rendőrség sem,vádhatóság, sem a bíróság, Indíték nem volt, azóta sincs.Szemtanú, vér, – szag, – fül, – ujjnyom nem volt. Azóta sincs. A szakértők azt sem tudták, és máig is homály fedi: mivel vágták el a kislány nyakát?.Cseréppel, üveggel, késsel?És hogyan? Elölről, hátulról,? S a fültől fülig vágás, mely főereket is ért, elvérzéshez vezetettt, akkor hová tűnt az a rengeteg vér? Vért a lakásban még luminollal sem találtak, Gábor ruháján sem. Pedig kergette, ütlegelte és lenyomta, majd magához szorítva megölte a kislányt. Legalábbis így szerepel az iratokban..S ha Gábor volt a tettes, ahogy az ítélet szól, hogyhogy 10 perc alatt mindezt elvégezhette, minden nyom nélkül, úgy hogy a barátja semmit sem vett rajta észre?
Az akkor18 éves Tánczos Gábor halotta micsoda szörnyűség történt, s tanúnak jelentkezett, hogy segítsen elkapni a tettest, akit véleménye szerint látott kifutni a házból, mikor ő oda érkezett. Erről fantom képet is rajzolt.A kép kísértetiesen hasonlított arra a férfire aki a barátnő szerint Zsófikát is követte. Tanúból 2 hét alatt gyanúsított lett Azóta is tagad.Tagadja hogy gyilkos lenne. Mégis öt beismerő vallomásban taglalja, mindegyikben másképp, hogy hogyan és mivel ölte meg a kislányt. Feltette rá az életét, hogy megtalálja, aki valóban megölte Zsófikát.De itt még nem érnek véget a kérdésekTanúk, akik nem láttak semmit, ügyvédje nélküli beismerő vallomások, öt is született, amiről kiderült, hogy erőszak hatására keletkeztek.S úgy, ahogy a nyomozás változott, s ahogy a hatóságnak ez megfelelt. Ezekben hol cseréppel, hol egy piros recés késsel ölte meg a kislányt. Ami biztos a szakértői véleményekben,”éllel bíró tárggyal” vágták át a torkát, mint egy vadét. Hol a rendőrök verték, hol lelki terrorral csikarták ki, hol a zárkatárs térdelt a mellén és térdepeltette a kislány fényképe előtt a nyomozás változó menetének megfelelő vallomásért. Mindezt ellentmondó szakértői vallomások támasztják alá.A grafológus szerint, akit megvertek később, Gábor nem lehetett a gyilkos.A pszichológus szakértők is abban egyetértettek, nem szenved személyiségzavarban, csak személyiségfejlődése nem egyenletes. De hát éppen akkor volt csak 18 éves.S mint minden fiú, hős akart lenni, híres ember, aki kitűnik fontosságával. Ezért is jelentkezett tanúnak, hogy segítsen elkapni a gyilkost. Mint mondja: rossz időben rossz helyen volt. Egy gyermekgyilkosság mindig kiemelt ügy, ahol eredménykényszer folytán fel kell mutatni eredményt, s közeledtek a választási kampányok.is.Gábor pont megfelelt, s kéznél volt.A szürke hétköznapokból hőssé avanzsálhatott, híres emberré, aki mindig is vágyott a körmendi kosármeccseken. Itt volt a lehetőség a kitörésre, hős lehet, ha segít elkapni a gyilkost, akit látni vélt aznap, mikor megölték Zsófikát ott, ahol ő is járt…Aztán .egyre jobban belekeverték a szájába adott hazugságokba, ahonnan nem volt menekvés.
Még akkor sem, mikor az általa kért hazugságvizsgálat negatív eredményt mutatott.
A rendőrség eredményesnek mondott nyomozás után vádra adta az ügyet. Nem érdekelte hogy nincs indíték, hogy nincs meg a gyilkolás eszköze, hogy nincsenek dns-el igazolható nyomok, amelyek Táncosra illenek. Hogy nincs meg a kifolyt vér, s hogy nem látta senki sem bemenni a házba Gábort, s hogy nincsenek szemtanúk. Senki nem látott, nem hallott semmit. Hogyan lehetséges ez? Hogyan lehetséges? Pedig egy ilyen ölést a szakértők szerint nem lehet sutyiban elkövetni. Igaz, Gábor lefelé menet hallott a harmadik emeleti lépcsőfordulóban halk nyöszörgést, amit jelzett is barátjának, de az nem tartotta fontosnak. Április elseje volt, amikor minden hülyéskedés megengedett. Csakhogy ez halálosan komoly volt. A kislány haláltusája..A nyomozati forgatókönyv szerint Tánczos követte a kislányt, utána ment a lakásba, majd hirtelen felindulásból az előszobában megtámadta majd a
nappaliban, a kanapén lefogta s az” éllel, bíró tárggyal” átvágta Zsófi torkát. Ekkor ismerte csak fel: mit tett. Lemosta kezét, kiosont a lakásból, felment barátjához, majd még aznap éjszaka a közeli Rába folyóba dobta a gyilkossághoz használt piros kést.S megint csak a kérdések tolulnak: miért jelentkezett önként tanúnak, miért nem hallgatott, miért járt hetekig kihallgatásra ugyanabban a farmerban amiben akkor és ott volt? És kié a kislány körme alatt talált bőrfoszlány és a sötét hajszál?Miért nem volt nejlonzsák a hatósági tanúk lábán? Ki tudta: az anya és a kislány testvére külföldön vannak? De itt még nincs vége találgatásoknak.A vallomásokból kiderült: a rendőrök 20.50-kor már tudtak a bűncselekményről. Az édesapa azonban csak 21 óra után ért haza,- állítólag vadásztársaival beragadt a sárba, igaz, ezt senki nem ellenőrizte,s akkor hívta a kapitányságot. Hol van a hiányzó fél óra? Miért csak másnap kezdték el a bűnjelrögzítést a lakásban és a lépcsőházban.Ki volt az a férfi, aki a telefont az édesanya hivásakor akkor délután a lakásban felvette?A Legfelsőbb Bíróság a Vas Megyei Bíróság elsőfokú ítéletét, melyben Táncost bűnösnek találta és 14 év börtönre ítélte, hatályon kívül helyezte annak megalapozatlansága, rossz következtetései , szakszerűtlensége miatt, s új tárgyalás megtartására utasította .Az megismételt eljárásban Gábort ismét elítélték, az ítélet szinte szóról szóra megegyezett az előzővel..
Ha ő volt a gyilkos, miért kellett több mint 30 tárgyaláson megjelennie? Miért kellett újra és újra olyan ítéleteket meghallgatnia, amelyben a fenti miértekre nem született minden kétséget kizáró, bizonyítható válasz. Mert ezekkel a mai napig adós a Vas Megyei és a Legfelsőbb Bíróság..Egyetlen, közvetett bizonyítékot találtak, ami alapján megszületetett az elmarasztaló ítélet: a kislány és Tánczos ruháján talált anyag, – mikronnyomok kereszteződések.Erről azonban kiderült, nem lehet perdöntő, hiszen a bűnjeleket szállitó rendőrségi sofőr azt vallotta: ömlesztve, egy zsákban szállította aznap Tánczos, Zsófi és a kislány apjának ruháit
Szombathelyről a fővárosba. Erről jegyzőkönyv is.készült Az ügyvédek szakértővel bebizonyították, hogy hanyag bűnjelkezelés történt:a szálak akkor kerülhettek egymás ruháira mikor azt a nejlonzsákból kivették, sztatitikuság által.Minderről a Legfelsőbb Bíróság nem hallgatta meg a védelem szakértőjét…Csakúgy nem volt arra Tánczos Gábornak lehetősége hogy elmondja a Legfelsőbb Biróság előtt védekezését
Egyértelműen fogalmazott dr. Somos Zoltán, Tánczos Gábor védőügyvédje mikor kijelentette: sérültek a tárgyalások során védence emberi jogai, a tisztességes eljáráshoz való jog, s ezért az Emberi Jogok Bíróságához fordult Strassburgba, a hatályos Római Egyezmény megsértése miatt.Hiába.Az eltelt 5 év alatt itt sem derülhetett ki az igazság, nem kaptak választ a megválaszolatlan és tisztázatlan kérdésekre. A bekért magyar igazságügyi minisztériumi állásfoglalás alapján itt is elutasították a kérelmet.A kör bezárult.Az ítélet jogerős lett..…Hol van már az áhított hősiesség? Az ünnepelt segítő helyett elítélt lett, meggyalázott, megerőszakolt rab, aki az öngyilkosságba menekült. Aztán rájött, nem szabad meghalnia. S elkezdett hinni, kutakodni, s megerősítette a lelkét, ebben két ügyvédje is segítette, dr. Tóth László a helyi ügyvédi kamara elnöke és a tehetséges sztárügyvéd, dr. Somos Zoltán. Egyikük sem feladós tipus, ezt mindenki megtapasztalhatta.
Ez az ügy valóban szégyenfolt a magyar törvénykezés egén.A miértek pere lett Tánczos Gábor peréből.A kérdések pedig válaszra várnak: miért ölték meg H Zsófikát?
Minderre Gábor egy exkluzív interjú keretében ad választ. Mint mondotta lapunknak, feltette erre az életét: nem nyugszik, amíg az igazi gyilkost meg nem találja.Ő már bűnhődött valaki helyett olyan bűnért amit nem követett el. Ezt mindig is hangoztatta, hogy ő nem gyilkos, ő ártatlan. S a miértekre is megpróbáluk a tények alapján legalább a felvetéseket közölni.
A körmendi gyermekgyilkosság kronológiája -keretbe
Körmenden valaki brutális módon megölte a 10 éves H.Zsófikát
Tánczos önként jelentkezett a rendőrségen, mondván, akkor délután ő barátjánál járt, a házban a negyedik emeleten, s gyanús, hörgő hangokat hallott abból a lakásból, ahol Zsófika holttestét megtalálták Tanúként már rabosítják./újjlenyomat – és egyéb mintavétel/
Letartóztatták az akkor 19 éves Tánczos Gábort
1999.március 12.
A Vas Megyei Bíróság Tánczos Gábort 14 év börtönre ítélte H.Zsófika meggyilkolásáért
1999. november 19.
A Vas Megyei Bíróság elsőfokon kiszabott 14 éves börtönbüntetését a Legfelsőbb Bíróság hatályon kívül helyezte- annak megalapozatlansága, szakszerűtlensége, ellentmondásossága miatt
Első fokú ítéletében, a megismételt eljárásban tizenhárom évi börtönbüntetésre ítélte a Vas Megyei Bíróság Tánczos Gábort.
A Legfelsőbb Bíróság helybenhagyta a körmendi gyermekgyilkosság ügyében a megyei bíróság elsőfokú ítéletét.
A strasbourgi Emberi Jogok Európai Bírósága elutasította a körmendi gyermekgyilkossággal vádolt Tánczos Gábor panaszát. Tánczos és védője azért adták be a panaszt, mert szerintük a bírósági eljárás nem volt tisztességes, sérültek a tisztességes eljáráshoz való jogok.
A Fővárosi Bíróság helyben hagyta decemberben hozott döntését,s így január 20-án hazatérhetett a 9 éve raboskodó Tánczos Gábor.
ÁLLAM kontra TÁNCZOS
-Öt beismerő vallomás /- szóban, amelyeket minden esetben visszavont. Bebizonyosodott a szakértők szerint, hogy ezek pszichikai és fizikai kényszer hatása alatt születtek.
– Tánczos Gábor azzal hencegett tanúk szerint, hogy becsapta a hazugságvizsgáló gépet /ő kérte a hazugságvizsgálatot./
-Tánczos Gábor ruházatán találtak Zsófika pulóverjéből származó mikronyomokat, szálakat
/ezekről kiderült, hogy hanyag szállítás folytán keveredhettek a ruhadarabok, és az antisztatikus feltöltődés során kerülhettek a mikronnyomok egymás ruháira, mikor azokat az együtt szállítást követően a nejlonzsákból kivették/
-A tetthelyről, lakásról helyszínrajzot készített Tánczos./Kiderült ez a rajz az ismerőse lakását ábrázolta./
Mellette szólt:
– Nem találtak Tánczos Gábortól származó, még dns vizsgálattal kimutathatóan sem biológiai nyomot, ujjlenyomatot, hajszálat, vér- vagy nyál- fül nyomot a lakásban
– Nem találtak vérnyomot a ruházatán.
– A kislány combján viszont a bugyijában és a körme alatt találtak egy 44 cm hosszú, festett sötét hajszálat, a körme alatt vérnyomot, textilszálakat és festékszemcséket, amelyek egyike sem Tánczosól származott.
– Tánczos és a kislány ruházatát szabályellenesen közös nejlonzsákban szállították. A szakértő szerint a nejlonzacskók elektrosztatikus feltöltődése révén a ruhák elemi szálai a kicsomagoláskor átkerülhettek egymásra. Soha ennyi anyagkereszteződést szakértő még nem látott-nyilatkozta a tanúkihallgatáson.
– A tetthely nem volt szabályszerűen leplombálva, a hozzátartozók ki-be járkáltak, a véres szövetdarabokat szivacsostól kivágták, ahol a kislányt megtalálták és megsemmisítették, a lakást kitakaríthatták.
– Az apát, aki magas beosztású vadász volt, nem szembesítették azokkal a vadászokkal, akik az alibijét igazolhatták volna, tanuk állították, hogy az apa kocsiját a délután folyamán a parkolójukban látták!
– Nem ellenőrizték le azoknak az idegeneknek sem a kilétét, akiknek autóját szintén a tetthely parkolójában látták
– Nem vizsgálták azt sem, vajon mit keresett egy román állampolgár Mircea zárójelentése és rendőrségi jegyzőkönyve a tetthely színhelyén a lakásban a gyilkosság idején, a helyszineléskor?Nem tisztázták azt sem, az apának milyen viszonya volt ehhez az emberhez és ahhoz a nőhöz, akivel a lánya rajtakapta, s aki éppen akkor festette és vágatta le a hosszú haját?
– Miért nem tisztázta a rendőrség azt sem, hogy állt-e az apa és milyen gyógykezelés alatt ebben az időben?
– Miért nem végeztettek Tánczos Gáborral a bűncselekmény elkövetésére a tetthelyen rekonstrukciót? Miért nem vitték be őt a helyszínre a szakma szabályai és előírásai szerint?
– Ki volt az az ember, aki aznap délután mikor a kislányt meggyilkolták, felvette a lakásban édesanyja hivását jelző telefont, amin nem voltak ujjlenyomatok?
-Miért verték meg, és félemlítették meg azt a grafológusnőt, aki a bíróságon azt vallotta, hogy nem Gábor, hanem a gyilkos kézírása van nála?
-Miért nem értékelték a boncolásról készült videófelvételt?
-Miért nem hallgatták meg a védő szakértőjét, aki bebizonyíthatta volna, hogy a mikroszálas anyagkereszteződések Tánczos ártatlanságát támasztják alá?
Ezek mind megválaszolatlan kérdések.S a válaszok Tánczos Gábor ártatlansága mellett szólhattak volna. Volna. Egy olyan jogállamban, ahol mindenkinek van joga ahhoz, hogy mindent kizáróan bizonyíthassa ártatlanságát, vagy bizonyítsák bűnösségét.
Tánczos Gábornak nem volt ehhez joga. Az utolsó szó jogán csak annyit mondhatott, hogy nem ő ölte meg H. Zsófikát..A védelem számtalan bizonyítási indítványa elutasításra került rendőröket viszont magas jutalomban és kitüntetésben részesítették, országos beosztásba emelték Orbán Péter, Bene Lászlót és a többi főnyomozót. Kínos lett volna visszacsinálni, azt mondani: bocsánat, tévedtünk. Ennyi megválaszolatlan, bizonyítatlan kérdésért nem jutalom jár. Ez akárhogy is értékeljük, nem alapos munka. Sőt.
Kísértetiesen hasonlít a módszer a Pusama Dénes és más ismert ügyekhez. Rosszkor rossz helyen. Kinek mi szerepel az olvasatában.
De itt még nem zárult le, ennyi kérdéssel, fehér folttal, elvarratlan szállal nem lehet vége a körmendi gyermekgyilkossági ügynek. Ennyivel mindenki tartozik Zsófikának, a két családnak, az igazságnak.
Tánczos G. 2008. február 11. –szvitek zsóka
A körmendi gyermekgyilkosság máig is aktuális anomáliái
SZVITEK ZSÓKA said this on	2016 február 24. - 12:12 de. | Válasz Vélemény, hozzászólás? Kilépés a válaszból	Hozzászólás
TOP 12-es sikerlista (elmúlt 1-2 napé)!	7 évig volt titok! : Egy mai napig titokban tartott levél tartalma a körmendi gyermekgyilkosság valódi elkövetőiről és eltussolóiról	Az illuminátusok eredete és a Föld bolygót irányító hatalom	Embergyűlölet, népirtás, Molnár F. Árpád és a Hírháttér	HAARP, kvantumtechnológiák, ECHELON: avagy hogyan programozzuk az őrjöngő pszichopatákat	Mit old meg a zsidók stb. kiirtása? Haladjunk végig rasszista szemmel	Pszichiátriára zárták a közismert aktivistát, Lakatos Kálmánt! (Kiterjedt pszichiátriai és fasiszta terror Magyarországon!)	Kálmán Olga: te egy beteg illiberális, intoleráns kirekesztő senki vagy	A Mihók-féle szennylapkiadó maffiahálózat, mint az Emberiség ellensége	Szegények Világnapja, Cigánygyilkosságok, hír tv-maffia és orbán, a népirtó apartheid ELMEBETEG	Arról álmodtam, hogyan esik a foton a fekete lyukba (Molnár F. Árpád)	Korábbi anyagok	2017. június (1)

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság