text:
Munkavéd. tv. - 1993. évi XCIII. törvény a munkavédelemről - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
a munkavédelemről *
Az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés személyi, tárgyi és szervezeti feltételeit a szervezetten munkát végzők egészségének, munkavégző képességének megóvása és a munkakörülmények humanizálása érdekében, megelőzve ezzel a munkabaleseteket és a foglalkozással összefüggő megbetegedéseket, az állam, a munkáltatók és a munkavállalók feladatait, jogait és kötelességeit meghatározva az Országgyűlés a következő törvényt alkotja: *
5. § * E törvény biztosítja a munkavédelemmel kapcsolatos érdekegyeztetést, valamint a munkavállalók munkavédelmi érdekvédelmét, meghatározva a munkavédelmi képviselők jogait és kötelezettségeit, nem érintve a munkavállalói érdekképviseleteknek más jogszabályban - így különösen a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvényben (a továbbiakban: Mt.), a közszolgálati tisztviselőkről, a kormányzati igazgatásról, illetve a közalkalmazottak jogállásáról szóló törvényekben - szabályozott, munkavédelemmel kapcsolatos jogait.
(4) * A honvédelemért felelős miniszter a honvédelmi szervezeteknél, a honvédelemért felelős miniszter fenntartói irányítása alá tartozó, honvédségi szervezetnek nem minősülő köznevelési intézménynél, a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium vagyonkezelésében lévő területen honvédelmi érdeket is szolgáló telepített munkahelyen, ideiglenes építési munkahelyen, azon gazdasági társaságoknál, amelyeknél a tulajdonosi jog gyakorlója a honvédelemért felelős miniszter, valamint az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 3. § (2) bekezdés c) pontja szerinti gazdasági társaságoknál szolgálati viszonyban, közszolgálati jogviszonyban, kormányzati szolgálati jogviszonyban, politikai szolgálati jogviszonyban, biztosi jogviszonyban, közalkalmazotti jogviszonyban, honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban vagy munkavégzésre irányuló jogviszonyban kifejtett munkatevékenységre, a rendkívüli munkavégzési körülmények esetére - e törvény figyelembevételével, kivételesen indokolt esetben - eltérő követelményeket, eljárási szabályokat állapíthat meg az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzésre vonatkozóan.
11. § * A munkavédelem alapvető szabályait e törvény, a részletes szabályait e törvény felhatalmazása alapján a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter által kiadott és más jogszabályok, az egyes veszélyes tevékenységekre vonatkozóan a feladatkörében érintett miniszter rendeletével hatályba léptetett szabályzatok (a továbbiakban: Szabályzat) tartalmazzák. Munkavédelemre vonatkozó szabálynak minősül a nemzeti szabványosításról szóló törvény figyelembevételével a teljes egészében magyar nyelvű munkavédelmi tartalmú nemzeti szabvány.
13. § Az állam feladata a munkavédelem irányításával, az ágazati és hatósági tevékenység ellátásával - szervei útján - a munkavédelem megszervezése. *
14. § (1) A munkavédelem irányításának keretében állami feladat
a) Szabályzat kiadása; *
b) * a munkavédelem nemzeti politikájával összhangban az ágazati jellegű munkavédelmi kutatás, fejlesztés, továbbá a tájékoztatás, közreműködés a továbbképzés szervezésében.
(3) A munkahelyek, munkaeszközök kialakítása, telepítése, továbbá a munka megszervezése során az ergonómiai szempontokat is figyelembe kell venni.
Munkavédelmi üzembe helyezés *
21. § * (1) Az üzemeltető munkáltató a veszélyes létesítmény, munkahely, munkaeszköz, technológia üzemeltetését írásban elrendeli (a továbbiakban: munkavédelmi üzembe helyezés).
(3) * A foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter - az egészségügyért felelős miniszterrel egyetértésben - meghatározza a munkaeszközökre, továbbá a munkahelyekre vonatkozó munkavédelmi követelmények minimális szintjét, ideértve az ideiglenes vagy változó helyszínű építkezésekre vonatkozó munkavédelmi szabályokat is. *
24. § Minden munkavállaló részére biztosítani kell
26/A. § * Az olyan munkahelyen, ahol a veszély jellege indokolja, a munkavállalók és a munkavégzés hatókörében tartózkodók védelme érdekében biztonsági és egészségvédelmi jelzéseket kell alkalmazni. Ennek részletes szabályait a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter állapítja meg. *
27. § A munkahelyen gondoskodni kell az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzéshez szükséges mozgástérről.
(2) * A tevékenység szerinti miniszter meghatározott munkakörök (foglalkozások) tekintetében előírhatja, hogy az (1) bekezdésben foglaltakon túl pályaalkalmassági vizsgálat is szükséges, továbbá a vizsgálat rendjét az egészségügyért felelős miniszterrel egyetértésben határozza meg. *
(3) * A munkarendje szerint rendszeresen vagy az éves munkaidejének legalább egynegyedében éjszakai munkát (Mt. 89. §) végző munkavállaló részére a munkáltató a munkába lépést megelőzően, illetve a munkaviszony fennállása alatt a munkaviszonyra vonatkozó szabályban előírt időszakonként köteles biztosítani az orvosi alkalmassági vizsgálatot.
50. § A munkavállaló csak olyan munkával bízható meg, amelynek ellátására egészségileg alkalmas, rendelkezik az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzéshez szükséges ismeretekkel, készséggel és jártassággal. *
50/A. § * A sérülékeny csoportba tartozó munkavállalókat a külön jogszabályban foglaltak szerint óvni kell az őket különösen érintő egészségkárosító kockázatoktól.
d) * a technológia változtatását és az új technológia bevezetését érintő döntés előtt megtárgyalni a munkavállalókkal, valamint munkavédelmi képviselőikkel a változtatás, vagy bevezetés egészségre és biztonságra kiható következményeit;
(8) * A (2) és (3) bekezdésben meghatározott feladatok elvégzése munkabiztonsági, illetve munkaegészségügyi szaktevékenységnek minősül. A kockázatértékelés elvégzésekor a kémiai kóroki tényezők hatásának kitett munkavállalók egészségének és biztonságának védelméről szóló jogszabályban foglalt szempontokat is figyelembe kell venni.
(2) * A munkavállaló önkényesen nem kapcsolhatja ki, nem távolíthatja el és nem alakíthatja át a biztonsági berendezéseket. *
(3) * A munkavállaló köteles együttműködni a munkáltatóval, illetve a 8., 57-58. és a 70/A. §-ban meghatározott személyekkel az egészséges és biztonságos munkakörnyezet megőrzése érdekében hozott hatósági intézkedések teljesítése, illetőleg a munkáltató veszélyt megszüntető intézkedéseinek végrehajtása során is.
MUNKAEGÉSZSÉGÜGYI BEJELENTÉSEK ÉS NYILVÁNTARTÁSOK *
63/A. § * (1) A munkáltató a veszélyes anyagok elleni védekezés és az általuk okozott egészségkárosodások megelőzésének céljából nyilvántartást vezet a (2) bekezdésben szereplő, a munkavállalók munkahelyi expozíciójára vonatkozó adatokról. A nyilvántartás célja továbbá, hogy a munkavállalók egészségének védelme, a veszélyes anyagok által okozott foglalkozási megbetegedések megelőzése, és a foglalkozási megbetegedés foglalkozási eredetének tisztázása érdekében a veszélyes anyagok okozta kockázatok utólag azonosíthatóak, ellenőrizhetőek és dokumentáltak legyenek.
a) a munkavállaló nevét, születési helyét, idejét,
b) az expozíciót okozó veszélyes anyag nevét,
c) a munkavállaló napi, heti és éves expozíciós idejét,
d) az expozíciós koncentráció mért adatait anyagonként.
(3) A munkáltató a nyilvántartásban szereplő adatokat a munkaviszony megszűnését követő tíz évig, ha a munkavállaló munkahelyén rákkeltő hatású anyagoknak van kitéve, ötven évig megőrzi.
(4) Amennyiben a munkáltató jogutód nélkül megszűnik, a (2) bekezdés szerint nyilvántartott adatokat a munkavégzés helye szerint illetékes munkavédelmi hatóságnak átadja az (1) bekezdésben meghatározott célból.
(5) A munkavédelmi hatóság az adatok őrzéséről a (3) bekezdésben meghatározottak szerint gondoskodik.
63/B. § * (1) A munkáltató a rákkeltő anyagok elleni védekezés és az általuk okozott egészségkárosodások, valamint daganatos megbetegedések megelőzésének céljából nyilvántartást vezet azokról a munkavállalókról, akik munkavégzésük során rákkeltő vagy mutagén anyagok expozíciójának vannak vagy lehetnek kitéve. A nyilvántartás célja továbbá, hogy a munkavállalók egészségének védelme, a rákkeltő vagy mutagén anyagok által okozott foglalkozási eredetű egészségkárosodások, valamint daganatos megbetegedések megelőzése, és a foglalkozási megbetegedés foglalkozási eredetének tisztázása érdekében a rákkeltő vagy mutagén anyagok okozta kockázatok utólag azonosíthatóak, ellenőrizhetőek és dokumentáltak legyenek.
b) az expozíciót okozó rákkeltő anyag nevét,
(3) A munkáltató az (2) bekezdés szerinti nyilvántartásban szereplő adatokat az expozíció utolsó napját követő ötven évig megőrzi.
(4) Amennyiben a munkáltató jogutód nélkül megszűnik, az (2) bekezdés szerint nyilvántartott adatokat a munkavégzés helye szerint illetékes munkavédelmi hatóságnak átadja az (1) bekezdésben meghatározott célból.
(5) A munkavédelmi hatóság az adatok őrzéséről a (3) bekezdés szerint gondoskodik.
63/C. § * (1) A foglalkozási eredetű rákkeltő anyagok elleni védekezésről és az általuk okozott egészségkárosodások megelőzéséről szóló jogszabályban meghatározott rákkeltővel végzett tevékenységet, annak veszélyessége miatt, hatósági ellenőrzés lefolytatása, valamint egy jövőben esetlegesen bekövetkező fokozott expozíció vagy foglalkozási megbetegedés foglalkozási eredetének tisztázása érdekében minden év január 10-ig a munkavédelmi hatóság részére be kell jelenteni.
(2) Az alkalmazandó bejelentőlapot a munkavédelmi hatóság a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter hivatalos honlapján közzéteszi. A bejelentés tartalmazza:
a) a munkáltató nevét, telephely címét, telefonszámát, e-mail-címét,
b) a tevékenység telephelyen belüli pontos helyszínét,
c) az ágazati, szakágazati besorolást,
d) az utolsó bejelentés időpontját,
e) a rákkeltők vagy mutagén anyagok használatát, a használat indoklásával,
f) az expozíciót jelentő munkakörök megnevezését és a munkakörben dolgozók számát,
g) a rákkeltővel exponált munkavállalók születési évét, TAJ számát, munkakörét,
h) a rákkeltővel vagy mutagénnel, és rákkeltőt vagy mutagént tartalmazó keverékekkel kapcsolatos adatokat,
i) a tárgyévben végzett levegőszennyezettség-vizsgálatok eredményeit (mg/m3) anyagonként.
(3) A munkavédelmi hatóság a (2) bekezdés szerinti bejelentésben szereplő adatok alapján a 83/A. § szerint nyilvántartást vezet.
(4) Az e §-hoz kapcsolódó végrehajtási szabályokat a foglalkozási eredetű rákkeltő anyagok elleni védekezésről és az általuk okozott egészségkárosodások megelőzéséről szóló jogszabály tartalmazza.
(2) * Az (1) bekezdésben foglaltakat
a) a munkabaleset és a fokozott expozíció esetén - eltérő jogszabályi rendelkezés hiányában - a munkáltató,
b) a foglalkozási megbetegedés esetén a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszternek az egészségügyért felelős miniszterrel egyetértésben kiadott rendeletében meghatározott szerv vagy személy
(4) * A munkáltatónak a munkaképtelenséggel járó munkabalesetet és a fokozott expozíciós esetet haladéktalanul ki kell vizsgálnia, és a kivizsgálás eredményét munkabaleset esetén a munkabaleseti jegyzőkönyvben, fokozott expozíció esetén a vizsgálati lapon kell rögzítenie. A munkabaleset kivizsgálásának megkezdéséről a foglalkozás-egészségügyi alapszolgáltatást biztosító szolgálat orvosát tájékoztatni kell. A munkabaleset kivizsgálásában történő orvosi közreműködésről a foglalkozás-egészségügyi alapszolgáltatást biztosító szolgálat orvosa dönt. Súlyos munkabaleset és fokozott expozíció esetén a foglalkozás-egészségügyi alapszolgáltatást biztosító szolgálat orvosának részt kell venni a kivizsgálásban. A munkaképtelenséget nem eredményező munkabaleset körülményeit is tisztázni kell.
(3) * A fokozott expozíciós eset kivizsgálása munkaegészségügyi és munkabiztonsági szaktevékenységnek minősül.
66. § (1) * A sérült, illetőleg a balesetet észlelő személy köteles a balesetet a munkát közvetlenül irányító személynek haladéktalanul jelenteni. Ha a sérült neki felróható okból ezen kötelezettségének nem tesz eleget, a baleset munkáltatói kivizsgálása során a sérültet terheli annak bizonyítása, hogy a baleset a munkavégzés során vagy azzal összefüggésben történt.
(3) * A munkáltatónak lehetővé kell tennie a munkavédelmi képviselő részvételét a munkabaleset, a foglalkozási megbetegedés, valamint a fokozott expozíciós eset körülményeinek kivizsgálásában.
68. § * (1) * Ha a sérült a munkáltatónak a munkabaleset bejelentésével, kivizsgálásával kapcsolatos intézkedését vagy mulasztását, továbbá ha az érintett munkavállaló a foglalkozási megbetegedés vagy a fokozott expozíciós eset kivizsgálásának elmulasztását sérelmezi, illetve ha a munkavállaló vitatja a sérülés súlyosságával kapcsolatos munkáltatói megállapítást, az 1. melléklet szerinti bejelentőlapon elektronikusan vagy egyéb úton a területileg illetékes munkavédelmi hatósághoz fordulhat. A munkavállaló bejelentése alapján a munkavédelmi hatóság az eljárást hivatalból folytatja le. A munkavédelmi hatóság a foglalkozási megbetegedés gyanúját panaszoló vagy annak kivizsgálása elmulasztását sérelmező személyt a bejelentésre jogosult orvoshoz vagy a munkahigiénés és foglalkozás-egészségügyi szervhez irányítja.
(2) * Ha az érintett munkavállaló egészségi állapotának romlása a munkavégzéssel vagy a munkavégzés, munkafolyamat során előforduló kóroki tényezőkkel hozható összefüggésbe, és a foglalkozási megbetegedést a 64. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott szerv, illetve személy nem jelentette be, a munkavállaló a területileg illetékes munkavédelmi hatósághoz fordulhat. A munkavédelmi hatóság a foglalkozási megbetegedés gyanúját a foglalkozási betegségek és fokozott expozíciós esetek bejelentéséről és kivizsgálásáról szóló jogszabályban meghatározott szervhez előzetes vizsgálat és bejelentés céljából továbbítja.
A munkavállalókkal folytatott tanácskozás *
70. § * (1) A munkáltató az egészséges és biztonságos munkavégzés érdekében köteles a munkavállalókkal, illetve munkavédelmi képviselőikkel tanácskozni, valamint biztosítani részükre a lehetőséget, hogy részt vehessenek az egészségre és biztonságra vonatkozó munkáltatói intézkedés kellő időben történő előzetes megvitatásában.
(5) * A munkavédelmi érdekképviseletre, érdekegyeztetésre vonatkozó részletes előírásokat a 9. § (4) bekezdés hatálya alá tartozó honvédelmi szervezetek és a honvédelemért felelős miniszter fenntartói irányítása alá tartozó, honvédségi szervezetnek nem minősülő köznevelési intézmény esetében más jogszabályban foglalt - így különösen a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény - előírásokkal összhangban kell meghatározni és alkalmazni.
A munkavédelmi képviselő, a munkahelyi munkavédelmi bizottság, a paritásos munkavédelmi testület *
70/A. § * (1) * A munkavállalók az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzéssel összefüggő jogaik és érdekeik képviseletére jogosultak maguk közül a következők szerint képviselőt vagy képviselőket (a továbbiakban: munkavédelmi képviselő) választani:
(4) * Amennyiben a munkavédelmi képviselők száma eléri a hármat, úgy munkahelyi munkavédelmi bizottságot (a továbbiakban: bizottság) hozhatnak létre. Bizottság létrehozása esetén a munkavédelmi képviselőt megillető jogokat - ha azok a munkavállalók összességét érintik - a bizottság gyakorolja. *
(5) * A bizottság tárgyalásán - a bizottság kezdeményezésére - a munkáltató vagy hatáskörrel rendelkező megbízottja köteles részt venni.
71. § * A munkavállalónak, a munkavédelmi képviselőnek (bizottságnak) és a munkáltatónak az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés érdekében együtt kell működniük, jogaikat és kötelezettségeiket rendeltetésüknek megfelelően kell gyakorolniuk, illetve teljesíteniük, így különösen a szükséges információt (tájékoztatást) még az intézkedés bevezetését érintő döntés előtt egymás részére megadniuk.
e) * az adatvédelmi előírások betartásával részt vehet a munkabalesetek kivizsgálásában, közreműködhet a foglalkozási megbetegedés és a fokozott expozíciós eset körülményeinek feltárásában;
f) * indokolt esetben a hatáskörrel rendelkező munkavédelmi hatósághoz fordulhat;
g) * a hatósági ellenőrzés során az ellenőrzést végző személlyel közölheti észrevételeit.
(4) Amennyiben a munkáltató a 2. § (3) bekezdésében foglalt kötelezettsége keretében munkavédelmi szabályzatban határozza meg a követelmények megvalósításának módját, úgy e szabályzat kiadásához a munkavédelmi képviselő (bizottság) egyetértése szükséges. *
73. § (1) * A munkavédelmi képviselőnek (bizottságnak) a 72. § (2) bekezdés c)-e) pontjában meghatározott kezdeményezésére a munkáltatónak az intézkedésről, vagy az intézkedés elmaradásának okáról 8 napon belül tájékoztatnia kell a munkavédelmi képviselőt (bizottságot).
a) * a feladatai elvégzéséhez szükséges, távolléti díjjal fizetett munkaidő-kedvezményt, amely a munkavédelmi képviselő, a testület tagja esetében a havi munkaideje legalább tíz százaléka;
c) * a képviselő megválasztását követő egy éven belül legalább 16 órás képzésben, ezt követően, valamint újraválasztása esetén évente legalább 8 órás továbbképzésben való részvétel lehetőségét.
(2) * Az (1) bekezdésben foglaltak költségei a munkáltatót terhelik, továbbá az (1) bekezdés c) pontja szerinti képzés csak rendes munkaidőben és szakmai képzés keretében történhet.
76. § (1) * A munkavédelmi képviselő (bizottság) jogai gyakorlásában nem akadályozható és jogai gyakorlása miatt hátrány nem érheti.
Országos Munkavédelmi Bizottság *
78. § * Az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzéssel kapcsolatos országos érdekegyeztetést a munkavállalók, a munkáltatók érdek-képviseleti szervezetei és a Kormány képviselőiből (a továbbiakban: tárgyaló csoportok) álló, az, saját ügyrend szerint működő Országos Munkavédelmi Bizottság látja el.
79. § * (1) Az Országos Munkavédelmi Bizottság az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzésre vonatkozó érdekegyeztető tevékenysége keretében *
(2) * Az Országos Munkavédelmi Bizottság működésével kapcsolatos titkársági, adminisztratív teendőket a munkavédelmi hatóság látja el.
(3) A munkavédelmi hatóság tájékoztatással és tanácsadással segíti a munkáltatókat és munkavállalókat, a munkavédelmi képviselőket, továbbá az érdekképviseleteket, hogy azok a munkavédelemmel kapcsolatos jogaikat gyakorolhassák, és kötelezettségeiket teljesíthessék.
(6) * Ha a kötelezett a munkavédelmi hatóság végleges döntésében foglalt kötelezésnek nem tett eleget, a meghatározott cselekmény végrehajtását a munkavédelmi hatóság foganatosítja.
81/A. § * (1) * A munkavédelmi hatóság az ellenőrzési tevékenységét a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter által közzétett ellenőrzési irányelv alapján végzi. Az irányelvet a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter évenként az ellenőrzési időszakot megelőző 45. napig a hivatalos honlapján elektronikusan teszi közzé.
82/A. § * Az Mt. 295. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározottak betartása, továbbá a munkavédelemre vonatkozó szabályok betartásának ellenőrzése céljából tartott vizsgálatok tapasztalatairól, valamint a munkabalesetek alakulásáról a munkavédelmi hatóság félévente beszámolót készít a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter számára. A beszámolót a miniszter a tárgyidőszakot követő 60 napon belül elektronikusan közzéteszi. A beszámolóban foglalt megállapításokra a 14. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározott jelentésnek ki kell terjednie.
82/B. § *
82/C. § * (1) *
82/D. § * (1) A munkavédelmi hatóság közigazgatási bírsággal sújtja azt a természetes személyt, aki a szervezett munkavégzés során:
b) * a munkabalesettel, fokozott expozíciós esettel kapcsolatos nyilvántartási, kivizsgálási, jegyzőkönyvkészítési és bejelentési kötelezettségét kellő időben nem teljesíti vagy valótlan adatot közöl, valamint a baleset, fokozott expozíciós eset valódi okát eltitkolja vagy feltárását akadályozza,
c) * a foglalkozási megbetegedéssel kapcsolatos adatszolgáltatási kötelezettségét nem teljesíti, valótlan adatot közöl, a foglalkozási megbetegedés valódi okát eltitkolja vagy kivizsgálását akadályozza, vagy
d) * a munkáltató képviselőjeként a munkavédelmi képviselő választásra vonatkozó szabályokat megszegi, a munkavédelmi képviselőt a munkavédelemre vonatkozó szabályban biztosított jogainak gyakorlásában akadályozza, vagy a munkavédelmi képviselővel szemben jogainak gyakorlása miatt hátrányos intézkedést tesz.
83. § * (1) * Ha e törvény vagy a felhatalmazása alapján kiadott jogszabály meghatározott szakterületen munkabiztonsági szakértő igénybevételét írja elő, vagy szakértő igénybevételéhez jogkövetkezményt állapít meg, - az igazságügyi szakértőkről szóló törvény szerint igazságügyi szakértői tevékenység végzésére jogosult szakértő kivételével - szakértőként kizárólag a tervező- és szakértő mérnökök, valamint építészek szakmai kamaráiról szóló törvényben meghatározott területi mérnöki kamara (a továbbiakban: kamara) engedélyével rendelkező személy vehető igénybe, valamint a jogszabályban meghatározott jogkövetkezmények csak az ilyen személy igénybevételéhez fűződnek.
(2) * Az (1) bekezdés szerinti szakértői tevékenység folytatását a kamara annak engedélyezi, aki büntetlen előéletű, nem áll a munkabiztonsági szakértői tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, valamint rendelkezik az e törvény felhatalmazása alapján a Kormány rendeletében meghatározott szakmai képesítéssel, és megfelel az ott meghatározott egyéb feltételeknek.
(3) * A kamara a szakértői tevékenység folytatására engedéllyel rendelkező személyekről az (1) bekezdés szerinti szakértői tevékenység igénybevételének céljából nyilvántartást vezet.
(5) * A (3) bekezdésben meghatározott nyilvántartás tartalmazza:
a) a munkabiztonsági szakértő nevét,
b) a munkabiztonsági szakértő lakcímét, telefonszámát, e-mail-címét,
d) az engedély számát és a tevékenység megkezdésének vagy folytatásának az engedélyben foglalt területi és időbeli korlátait,
e) az engedély kiadásának napját,
f) a szakértői tevékenység szüneteltetésének tényét és időtartamát,
g) a kérelmező anyja nevét, születési helyét és idejét, végzettségre vonatkozó adatait.
(6) * A nyilvántartás (5) bekezdés a), c)-f) pontja szerinti adatai közérdekből nyilvános adatok, amely adatokat a kamara a honlapján közzéteszi.
(7) * A kérelmező kérelmében tett hozzájárulása esetén a kamara a nyilvántartás (5) bekezdés b) és g) pontja szerinti adatait is közzéteszi a honlapján.
(8) * A kamara a munkabiztonsági szakértő adatait törli a honlapról
a) a szakértői tevékenység végzésére jogosító engedély visszavonását követő napon, vagy
b) a szakértő haláláról történő értesítést követő napon.
(9) * Az (5) bekezdés b) és g) pontja szerinti adatokat a (7) bekezdés szerinti hozzájárulás visszavonása esetén a kamara haladéktalanul, de legkésőbb a hozzájárulás visszavonását követő munkanapon törli a honlapról és a nyilvántartásból.
(10) * A kamara a nyilvántartásban szereplő adatokat az engedély visszavonását vagy a szakértő halálát követő öt év elteltével törli.
83/B. § * (1) * A munkavédelmi hatóság a munkavédelmi szabályok munkáltatók általi megtartásának más szerv előtti, külön jogszabály szerinti eljárásban történő igazolása céljából hatósági nyilvántartást vezet. A hatósági nyilvántartás azoknak a munkáltatóknak az adatait tartalmazza, amelyekre vonatkozóan a munkavédelmi ellenőrzés során az eljáró hatóság végleges határozata, közigazgatási per esetén jogerős bírósági határozattal elbírált hatósági határozat jogsértést állapított meg és munkavédelmi bírságot szabott ki.
(2) * A nyilvántartás tartalmazza
(3) * A hatósági nyilvántartás adatait a munkavédelmi hatóság informatikai rendszerében kezeli. A (2) bekezdésben meghatározott adatoknak az informatikai adatbázisban történő rögzítése a munkavédelmi hatóság által történik a jogsértést megállapító határozat véglegessé válásának napján, a határozat közigazgatási perben való megtámadása esetén a bíróság határozatának jogerőre emelkedésének napján.
(4) * A munkavédelmi hatóság a nyilvántartásban szereplő, illetve a nyilvántartásból a honlapon nyilvánosságra hozott adatokat a bejegyzés alapjául szolgáló véglegessé vált határozat végrehajthatóvá válásának napjától, közigazgatási per esetén a bíróság ítéletének jogerőre emelkedésétől számított két év elteltével törli.
(5) * A munkavédelmi hatóság az általa vezetett nyilvántartás adatai alapján a munkavédelmi bírsággal sújtott jogsértést elkövető munkáltatók nevét, székhelyét, adószámát, adószámmal nem rendelkező természetes személy munkáltató nevét, lakcímét, adóazonosító jelét, a munkavédelmi bírsággal sújtott jogsértés megjelölését és a bírság mértékét, a jogsértést megállapító határozat keltét és számát, valamint a jogsértést megállapító határozat véglegessé válásának és végrehajthatóvá válásának napját a honlapján történő közzététel útján nyilvánosságra hozza. Közigazgatási per esetén a (2) bekezdés e) pontjában foglalt adatokat abban az esetben, ha a bíróság a keresetet elutasító vagy a közigazgatási határozatot megváltoztató döntést hozott, a honlapján történő közzététel útján szintén nyilvánosságra hozza.
(6) * A munkavédelmi hatóság (2) bekezdésben foglalt nyilvántartásba vételi kötelezettségét és (5) bekezdésben foglalt közzétételi kötelezettségét nem érinti, ha a munkáltató a végleges határozatban vagy jogerős bírósági határozattal elbírált közigazgatási határozatban foglalt kötelezettségét az előírt határidőben vagy határnapon teljesíti.
(7) * A munkavédelmi hatóság a határozat közigazgatási perben való megtámadása esetén, *
(8) * A hatósági nyilvántartásban kezelt adatok a Központi Statisztikai Hivatal részére statisztikai célra egyedi azonosításra alkalmas módon, továbbá a közfoglalkoztatásért felelős miniszter részére kutatási célra egyedi azonosításra alkalmatlan módon térítésmentesen átadhatók és felhasználhatók.
83/C. § * (1) * A munkavédelmi hatóság a hatósági eljárás lefolytatásához, továbbá a szakmai irányításért felelős szerv a feladatai ellátásához - különösen a munkabalesetek, a foglalkozási megbetegedések és fokozott expozíciós esetek kivizsgálásához, nyilvántartásához - szükséges okból és mértékben megismerheti és kezelheti az érintett munkavállalók - az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló törvényben meghatározott - személyazonosító és egészségügyi adatait, betekinthet a munkavállaló hatósági eljárás lefolytatásával kapcsolatos irataiba, kérheti azok bemutatását, azokról másolatot készíthet, továbbá a munkáltatót, illetve a munkavállalót adatközlésre hívhatja fel.
(2) * Az (1) bekezdés szerinti adatokat a munkavédelmi hatóság informatikai rendszerében kezeli, az adatokat a hatósági eljárást befejező döntés véglegessé válásától számított két év elteltével törli.
83/D. § * (1) A munkavédelmi hatósági ellenőrzés határideje negyvenöt nap
83/E. § * A munkavédelmi ellenőrzési feladatokat ellátó hatóságok tekintetében felügyeleti szervként a munkavédelmi ágazati feladatkörében érintett miniszter jár el.
84. § (1) * A munkavédelmi hatóság jogosult
(2) * A munkavédelmi hatóság - a közúti közlekedéssel kapcsolatos munkabalesetet kivéve - köteles a bejelentett súlyos munkabalesetet, valamint a foglalkozási megbetegedést - a munkáltató ez irányú felelősségét nem érintve - kivizsgálni.
(3) * A munkavédelmi hatóság - a munkavállaló egészségének és testi épségének megóvása, továbbá munkabaleset megelőzése céljából - az (1) bekezdés f), g) és j) pontjaiban foglalt határozatának azonnali végrehajtását rendelheti el.
(6) * A munkavédelmi hatóság a helyszíni ellenőrzés során készített jegyzőkönyv egy példányát a munkáltatónak, távollétében a munkavédelmi hatóság által készített feljegyzést a munkáltató részéről jelen lévő személynek átadja.
(7) * A munkavédelmi hatóság által a helyszíni ellenőrzésen közölt adatszolgáltatásra való felhívást a jegyzőkönyvben rögzíteni kell.
(8) * Az adatszolgáltatási kötelezettség körébe tartozó iratok másolatban nem nyújthatók be.
(9) * Ha a munkáltató adatszolgáltatási kötelezettsége körében nem a felhívásnak megfelelően szolgáltat adatot, a munkavédelmi hatóság a rendelkezésre álló adatok alapján dönt.
(10) * A munkavédelmi hatósági eljárásban a kapcsolattartás formáját a hatóság választja meg.
85. § * A munkavédelmi hatóság által hozott elsőfokú döntéssel szemben nincs helye fellebbezésnek.
86. § * (1) A munkavédelmi hatóság hatósági jogköre nem terjed ki
e) * a honvédelmi szervezetekre, honvédelemért felelős miniszter fenntartói irányítása alá tartozó, honvédségi szervezetnek nem minősülő köznevelési intézményre, a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium vagyonkezelésében lévő területen honvédelmi érdeket is szolgáló telepített munkahelyre, ideiglenes építési munkahelyre, azon gazdasági társaságokra, amelyeknél a tulajdonosi jog gyakorlója a honvédelemért felelős miniszter, az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 3. § (2) bekezdés c) pontja szerinti gazdasági társaságokra, továbbá a rendvédelmi szervekre, az Országgyűlési Őrségre és az önkormányzati tűzoltóságra.
(3) * A rendvédelmi szervek, az Országgyűlési Őrség, valamint az önkormányzati tűzoltóság tekintetében a munkavédelmi hatósági feladatok ellátására kormányrendeletben kijelölt szerv e törvény szerinti eljárásaiban
A TÁVMUNKAVÉGZÉS ELTÉRŐ MUNKAVÉDELMI SZABÁLYAI *
86/A. § * (1) A távmunkavégzésre e törvény szabályait a jelen fejezetben felsorolt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) * A távmunkavégzés - a munkáltatóval kötött megállapodás alapján - a munkavállaló által biztosított munkaeszközzel is történhet. Az ilyen munkaeszköz esetén a munkáltató a kockázatértékelés elvégzése során győződik meg a munkaeszköz biztonságos állapotáról. A munkaeszköz biztonságos állapotának fenntartásáról ebben az esetben a munkavállaló gondoskodik.
(3) * A munkahelyen a munkavállaló a munkáltató hozzájárulása nélkül nem változtathatja meg a munkakörülményeket.
(5) * A (4) bekezdésben meghatározott ellenőrzésen túl a munkáltató vagy megbízottja - így különösen a 8. §-ban, valamint az 57-58. §-ban megjelölt személy - a kockázatértékelés elvégzése, balesetvizsgálat lefolytatása, valamint a munkakörülmények ellenőrzése céljából léphet be és tartózkodhat a munkavégzési helyként szolgáló ingatlan területén.
(7) * A 81. § (4) bekezdésében meghatározott hatósági ellenőrzést a felügyelet kizárólag munkanapon, 8 és 20 óra között végezheti. A munkavédelmi hatóság a munkáltatót és a munkavállalót az ellenőrzés megkezdése előtt legalább 3 munkanappal erről tájékoztatja. A munkáltató az ilyen céllal a munkavégzési helyként szolgáló ingatlan területére történő belépéshez szükséges hozzájárulást a munkavállalótól legkésőbb az ellenőrzés megkezdéséig beszerzi. *
(8) * Távmunkavégzés esetén munkahely az a munkaszerződésben a felek által meghatározott helyiség, ahol a munkavállaló az információtechnológiai vagy számítástechnikai eszközzel rendszeresen a munkáját végzi.
1/E. * Fokozott expozíció: a munkavállaló szervezetében a munkavégzés során, a foglalkozás gyakorlása közben vagy azzal összefüggésben a kémiai kóroki tényezők hatásának kitett munkavállalók egészségének és biztonságának védelméről szóló miniszteri rendeletben meghatározott foglalkozási vegyi expozíció esetén vizsgálandó biológiai expozíciós (hatás) mutatók biológiai határértékeket meghaladó koncentrációja vagy mértéke, illetve zaj esetében 4000 Hz-en a 30 dB halláscsökkenés bármely fülön.
1/G. * Közúti közlekedés: a vízi, a légi útvonalon, a vasúti vonalon, a közúton, valamint bármely föld alatti vagy föld feletti útvonalon járművel történő helyváltoztatás.
1/I. * egyéni védőeszköz EU-megfelelőségi nyilatkozat: a gyártó írásbeli nyilatkozata, hogy az egyéni védőeszköz a mintának, illetve az egyéni védőeszközökről és a 89/686/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i 2016/425 európai parlamenti és tanácsi rendelet előírásainak megfelel.
1/J. * egyéni védőeszköz EU-típusvizsgálati tanúsítvány: a megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló törvényben meghatározott bejelentett szervezet által kiadott dokumentum annak igazolására, hogy a védőeszköz a mintán elvégzett EU-típusvizsgálat alapján megfelel az (EU) 2016/425 európai parlamenti és tanácsi rendelet előírásainak.
5. * Munkahely: minden olyan szabad vagy zárt tér (ideértve a föld alatti létesítményt, a járművet is), ahol munkavégzés céljából vagy azzal összefüggésben munkavállalók tartózkodnak. Munkahelynek kell tekinteni a mást nem foglalkoztató, a munkáját kizárólag személyesen végző egyéni vállalkozó (akkor is, ha egyéni céget alapított) munkavégzési helyét e törvénynek a 9. § (2) bekezdésében meghatározott rendelkezései tekintetében. *
5/A. * Munkahigiénés vizsgálatok: a munkakörnyezetben lévő kóroki (fizikai, kémiai, biológiai, ergonómiai, pszichoszociális) tényezők feltárására, szintjének, továbbá a végzett munkából és a munkakörnyezet hatásaiból adódó megterhelés mennyiségi meghatározására alkalmas eljárások, valamint olyan vizsgálatok, amelyek eredményeként javaslat tehető a munkából és a munkakörnyezetből származó egészségkárosító kockázatok kezelésére (csökkentésére).
9. * Szervezett munkavégzés: a munkaviszonyban - ide nem értve a természetes személy munkáltató háztartásában egyszerűsített foglalkoztatás keretében történő munkavégzést -, a közfoglalkoztatási, a kormányzati szolgálati, a politikai szolgálati, a biztosi, a közszolgálati, a közalkalmazotti jogviszonyban, a honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban, rendvédelmi igazgatási szolgálati jogviszonyban, a bíró szolgálati viszonyában, az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyában, az ügyészségi szolgálati viszonyban, szövetkezeti tagság esetén a munkaviszony jellegű jogviszonyban, szociális szövetkezetben tagsági jogviszonyon alapuló közvetlen közreműködés keretében, iskolaszövetkezetben és közérdekű nyugdíjas szövetkezetben külső szolgáltatásra vonatkozó tagsági megállapodás alapján történő személyes közreműködés keretében, a szakirányú oktatás keretében a szakképző intézményben, illetve a duális képzőhelyen, a hallgatói jogviszonyban a gyakorlati képzés során, az elítéltként vagy egyéb jogcímen fogvatartottként végzett munka, a szabálysértési eljárás során alkalmazott közérdekű munka, valamint a büntetőügyben kiszabott közérdekű munka, a honvédelmi szervezeteknél, a honvédelemért felelős miniszter fenntartói irányítása alá tartozó honvédségi szervezetnek nem minősülő köznevelési intézménynél, a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium vagyonkezelésében lévő területen honvédelmi érdeket is szolgáló telepített munkahelyen, ideiglenes építési munkahelyen, azon gazdasági társaságoknál történő munkavégzés, amelyeknél a tulajdonosi jog gyakorlója a honvédelemért felelős miniszter, valamint az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 3. § (2) bekezdés c) pontja szerinti gazdasági társaságoknál végzett munka, a rendvédelmi szerveknél, az Országgyűlési Őrségnél, az önkormányzati tűzoltóságoknál szolgálati jogviszonyban végzett munka, valamint a közérdekű önkéntes tevékenységről szóló törvény szerinti közérdekű önkéntes tevékenység és a munkáltató által szervezett (kezdeményezett, irányított vagy jóváhagyott) társadalmi munka.
12. * Veszélyes anyag:
a) az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján fizikai, egészségi veszélyek vagy mindkettő tulajdonság alapján veszélyesként osztályozott anyag, vagy
b) az a vegyi anyag, amely bár nem felel meg az a) pontban meghatározott osztályozás feltételeinek, mégis kockázatot jelent a munkavállalók biztonságára vagy egészségére fiziko-kémiai, kémiai vagy toxikológiai tulajdonságai és felhasználási módja vagy munkahelyen való jelenlét miatt, ideértve minden olyan vegyi anyagot, amelyre a kémiai kóroki tényezők hatásának kitett munkavállalók egészségének és biztonságának védelméről szóló rendelet határértéket határoz meg.
12/A. * Veszélyes keverék: egy vagy több veszélyes anyagot tartalmazó keverék vagy oldat, amely az osztályozás során a fizikai, egészségi veszélyek vagy mindkét tulajdonság tekintetében veszélyes besorolást kap.
a) * a munkavédelmi hatóságot vagy hatóságokat, továbbá a honvédelmi szervezetek, honvédelemért felelős miniszter fenntartói irányítása alá tartozó, honvédségi szervezetnek nem minősülő köznevelési intézmény, a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium vagyonkezelésében lévő területen honvédelmi érdeket is szolgáló telepített munkahely, ideiglenes munkahely, azon gazdasági társaságok tekintetében, amelyeknél a tulajdonosi jog gyakorlója a honvédelemért felelős miniszter, az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 3. § (2) bekezdés c) pontja szerinti gazdasági társaságok, továbbá a rendvédelmi szervek, az Országgyűlési Őrség, valamint az önkormányzati tűzoltóság tekintetében a munkavédelmi hatósági feladatokat ellátó szerveket kijelölje, valamint azok sajátos feladatait és a hatósági eljárás eltérő szabályait rendeletben határozza meg;
b) rendeletet alkosson a foglalkozás-egészségügyi szolgálatról;
c) * rendeletben állapítsa meg a munkavédelmi szakértői szakterületeket, a munkavédelmi szakértői tevékenység folytatásának, a tevékenységre jogosító engedély kiadásának a részletes szabályait, a szakértői tevékenységre jogszabályban előírt kötelezettségek be nem tartása esetén alkalmazandó jogkövetkezményeket, valamint a nyilvántartás vezetésére és a munkabiztonsági szakértők kötelező továbbképzési rendszerére vonatkozó eljárás részletes szabályait;
d) * rendeletben állapítsa meg a munkavédelmi bírság mértékére és kiszabására vonatkozó részletes szabályokat; *
e) * rendeletben jelölje ki a büntetés-végrehajtási intézetekben fogvatartottak tekintetében a munkavédelmi hatóságot, továbbá szabályozza ezen hatóság által folytatott közigazgatási hatósági eljáráshoz, hatósági ellenőrzéshez kapcsolódó különös és kiegészítő eljárási rendelkezéseket; *
f) * rendeletben állapítsa meg az egyéni védőeszközök egészségvédelmi és biztonsági követelményeinek és megfelelősége tanúsításának, továbbá az egyéni védőeszközök megfelelőségét értékelő szervezetek engedélyének, bejelentésének, tevékenységének, valamint ellenőrzésének szabályait; *
g) * a munkabiztonsági szaktevékenység végzésére jogosult személyek nyilvántartásának és kötelező továbbképzési rendszerének szabályait rendeletben határozza meg.
(3) * Felhatalmazást kap a feladatkörében érintett miniszter, hogy
a) * a rendkívüli munkavégzési körülmények esetére, illetőleg a rendvédelmi szervek, az önkormányzati tűzoltóságok tekintetében a munkavégzésre irányuló jogviszonyban, szolgálati viszonyban kifejtett munkatevékenységre vonatkozóan - az egyes szervek specifikumait figyelembe véve - ezen törvényben meghatározottaktól eltérő munkavédelmi követelményeket, eljárási szabályokat, tevékenységek veszélyességi osztályba sorolását, továbbá a balesetek, a foglalkozási megbetegedések és fokozott expozíciós esetek bejelentésére, kivizsgálására és minősítésére vonatkozó szabályokat ágazati rendeletben határozza meg; *
b) az egyes veszélyes tevékenységekre vonatkozó Szabályzatokat (11. §) a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben, rendeletben adja ki;
c) * rendeletben határozza meg a honvédelmi szervezeteknél, honvédelemért felelős miniszter fenntartói irányítása alá tartozó, honvédségi szervezetnek nem minősülő köznevelési intézménynél, a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium vagyonkezelésében lévő területen honvédelmi érdeket is szolgáló telepített munkahelyen, ideiglenes munkahelyen, valamint azon gazdasági társaságoknál, amelyeknél a tulajdonosi jog gyakorlója a honvédelemért felelős miniszter, valamint az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 3. § (2) bekezdés c) pontja szerinti gazdasági társaságoknál a munkavégzésre irányuló jogviszony, a közalkalmazotti jogviszony, a honvédelmi alkalmazotti jogviszony, a kormányzati szolgálati jogviszony, a politikai szolgálati jogviszony, a biztosi jogviszony, a közszolgálati jogviszony, valamint a szolgálati viszony keretében kifejtett munkatevékenységre vonatkozó, e törvényben meghatározottaktól eltérő munkavédelmi követelményeket, az eljárási szabályokat, a tevékenységek veszélyességi osztályba sorolását, továbbá a hatósági ellenőrzési irányelv kiadása és a hatósági tevékenység tapasztalatairól való beszámolás rendjét, a munkavédelmi érdekképviseletre, érdekegyeztetésre, valamint a balesetek, a foglalkozási megbetegedések és a fokozott expozíciós esetek bejelentésére, kivizsgálására és minősítésére vonatkozó szabályokat.
ab) a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi jelzések alkalmazásának;
cb) * a munkavédelmi szabályokat a bányászatról szóló törvény hatálya alá tartozó tevékenységek tekintetében;
dc) a munkaeszközökre, továbbá a munkahelyekre vonatkozó munkavédelmi követelmények minimális szintjének; *
dd) * az építési munkahelyeken és az építési folyamatok során megvalósítandó minimális munkavédelmi követelmények, a munkavédelmi koordinátor kijelölésének, feladatainak, képesítési követelményeinek;
do) *
dp) az egyéni védőeszköz használata feltételeinek, ideértve a juttatás rendje belső szabályozásának;
dq) *
dr) a munkavállaló foglalkoztatásának az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzéssel kapcsolatos feltételei és a munkavállalók kötelezettségei;
dv) *
e) * az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben, rendeletben határozza meg a munkabiztonsági szakértői tevékenység folytatására irányuló engedélyezési eljárásra vonatkozó igazgatási szolgáltatási díjfizetési kötelezettségnek, az igazgatási szolgáltatási díj mértékének, valamint megfizetésének *
(5) * Felhatalmazást kap a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter, hogy az egészségügyért felelős miniszter egyetértésével rendeletben állapítsa meg a kémiai kóroki tényezők hatásának kitett munkavállalók egészségének és biztonságának védelméről szóló részletes szabályokat. *
(5a) * Felhatalmazást kap a rendészetért felelős miniszter, hogy az Országgyűlés elnöke véleménye kikérésével rendeletben határozza meg az Országgyűlési Őrség tekintetében a munkavégzésre irányuló jogviszonyban, szolgálati viszonyban kifejtett munkatevékenységre vonatkozóan e törvényben meghatározottaktól eltérő munkavédelmi követelményeket, eljárási szabályokat, tevékenységek veszélyességi osztályba sorolását, továbbá a balesetek, a foglalkozási megbetegedések és fokozott expozíciós esetek bejelentésére, kivizsgálására és minősítésére vonatkozó szabályokat. *
(5b) * Felhatalmazást kap a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter, hogy az igazságügyért felelős miniszterrel és a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben állapítsa meg a büntetés-végrehajtási intézetekben fogvatartottak tekintetében az e törvényben meghatározottaktól eltérő munkavédelmi követelményeket, továbbá a balesetek, a foglalkozási megbetegedések és fokozott expozíciós esetek bejelentésére, kivizsgálására és minősítésére vonatkozó szabályokat. *
(6) * Ez a törvény a következő közösségi jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
f) * a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló 96/71/EK irányelv érvényesítéséről és a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről szóló 1024/2012/EU rendelet (az IMI-rendelet) módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/67/EU európai parlament és tanács irányelv,
g) * az egyéni védőeszközökről és a 89/686/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i 2016/425 európai parlamenti és tanácsi rendelet,
h) * a munkájuk során vegyi anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók egészségének és biztonságának védelméről szóló, 1998. április 7-i 98/24/EK tanácsi irányelv,
i) * az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,
j) * a 92/58/EGK, a 92/85/EGK, a 94/33/EK és a 98/24/EK tanácsi irányelvnek, valamint a 2004/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK rendelethez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról szóló, 2014. február 26-i 2014/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv,
k) * a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet),
l) * a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelv módosításáról szóló, 2017. december 12-i (EU) 2017/2398 európai parlamenti és tanácsi irányelv,
m) * a munkájuk során rákkeltő, illetve mutagén anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelv módosításáról szóló, 2019. január 16-i (EU) 2019/130 európai parlamenti és tanácsi irányelv.
1. melléklet az 1993. évi XCIII. törvényhez *
Bejelentőlap *
1. A bejelentés időpontja:
2. A bejelentő
2.2. lakcíme:
2.3. levelezési címe:
2.4. telefonszáma:
2.5. e-mail címe:
3. A munkáltató
3.1. elnevezése:
3.2. székhelyének címe:
3.3. székhely szerinti megye:
3.4. adószáma (ennek hiányában: adóazonosító jele)
4. A baleset
4.1. bekövetkezésének helye (címe):
4.2. bekövetkezésének ideje:
4.3. Megye (baleset helyszíne szerint):
5. Foglalkozási megbetegedés/
5.1. esetén a munkavégzés helye:
5.2. esetén a betöltött munkakör:
5.3. esetén a munkakör betöltésének kezdő időpontja:
Kihirdetve: 1993. XI. 3.
Megállapította: 2011. évi CXCI. törvény 185. § a). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2004. évi XI. törvény 1. §. Módosította: 2013. évi CLXXIX. törvény 3. § (10) a).
Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 185. § b).
Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 185. § c).
Megállapította: 2004. évi XI. törvény 2. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
Megállapította: 2016. évi LXIV. törvény 13. §. Módosította: 2018. évi CXXV. törvény 300. § (1) a).
A második mondat szövegét megállapította: 2006. évi CXXIX. törvény 1. §. Módosította: 2009. évi CLV. törvény 42. § (10).
Megállapította: 2007. évi CLXI. törvény 1. §. Hatályos: 2008. I. 1-től.
Módosította: 1997. évi CII. törvény 18. § (1).
Megállapította: 2011. évi CXLI. törvény 52. § (1). Módosította: 2011. évi CXCII. törvény 61. § (3), 2012. évi CCXIV. törvény 109. § (3) aa), ab).
Megállapította: 2019. évi CV. törvény 5. §. Hatályos: 2020. I. 1-től.
A korábbi - 2001. évi XVI. törvény 34. § (3) bekezdésével megállapított - 10. §-t hatályon kívül helyezte: 2001. évi LXXVIII. törvény 26. § (1). Hatálytalan: 2002. II. 1-től.
Megállapította: 2018. évi XCIV. törvény 22. §. Hatályos: 2019. I. 1-től.
Lásd: 5/1993. (XII. 26.) MüM rendelet.
Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 185. § d).
Megállapította: 2016. évi LXXIX. törvény 6. § (1). Hatályos: 2016. VII. 8-tól.
Megállapította: 2007. évi CLXI. törvény 2. §. Hatályos: 2008. I. 1-től.
Beiktatta: 2016. évi LXXIX. törvény 6. § (2). Hatályos: 2016. VII. 8-tól.
Lásd: 11/2003. (IX. 12.) FMM rendelet, 24/2005. (III. 23.) FVM rendelet, 45/2006. (VI. 15.) FVM rendelet.
Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 185. § e).
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 25. §. Módosította: 2009. évi LVI. törvény 81. §.
Módosította: 2006. évi CXXIX. törvény 24. § (3).
Megállapította: 2006. évi CXXIX. törvény 3. §. Hatályos: 2007. I. 1-től.
Megállapította: 2006. évi CXXIX. törvény 4. §. Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 185. § f).
Megállapította: 2006. évi CXXIX. törvény 4. §. Módosította: 2016. évi LXXIX. törvény 23. § a).
Hatályon kívül helyezte: 2019. évi CXXVI. törvény 32. § a). Hatálytalan: 2020. I. 1-től.
Megállapította: 2002. évi LIII. törvény 36. §. Hatályos: 2003. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCI. törvény 186. §. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2002. évi LIII. törvény 54. § (2). Hatálytalan: a Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától. Lásd még: 4/2002. (II. 20.) SzCsM-EüM együttes rendelet.
Beiktatta: 2002. évi LIII. törvény 37. §. Hatályos: 2003. I. 1-től.
Megállapította: 2002. évi LIII. törvény 37. §. Hatályos: 2003. I. 1-től.
Megállapította: 2004. évi XI. törvény 6. §. Módosította: 2013. évi CLXXIX. törvény 3. § (10) a).
Megállapította: 2006. évi CXXIX. törvény 5. §. Hatályos: 2007. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CXCI. törvény 170. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2004. évi XI. törvény 34. § (3). Hatálytalan: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
Megállapította: 2002. évi LIII. törvény 38. §. A második mondat szövegét megállapította, a harmadik mondatot beiktatta: 2004. évi XI. törvény 7. § (1). Az első mondat szövegét módosította: 2006. évi CXXIX. törvény 24. § (2).
Megállapította: 2008. évi LXI. törvény 36. § (2). Módosította: 2013. évi CLXXIX. törvény 3. § (10) a).
Megállapította: 2006. évi CXXIX. törvény 6. §. Hatályos: 2007. I. 1-től.
Lásd: 3/2002. (II. 8.) SzCsM-EüM együttes rendelet, 4/2002. (II. 20.) SzCsM-EüM együttes rendelet, 3/2003. (III. 11.) FMM-ESzCsM együttes rendelet, 14/2004. (IV. 19.) FMM rendelet.
Módosította: 2016. évi LXXIX. törvény 23. § c).
Beiktatta: 1997. évi CII. törvény 4. §. Módosította: 2006. évi CXXIX. törvény 24. § (3).
Lásd: 2/1998. (I. 16.) MüM rendelet.
Beiktatta: 1997. évi CII. törvény 5. §. Hatályos: 1998. I. 1-től.
Beiktatta: 1997. évi CII. törvény 6. §. Hatályos: 1998. I. 1-től.
Megállapította: 1997. évi CII. törvény 7. §. Hatályos: 1998. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi XLI. törvény 14. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi LXXIX. törvény 7. §. Hatályos: 2016. VII. 8-tól.
Megállapította: 1997. évi CII. törvény 8. §. Hatályos: 1998. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi LXXIX. törvény 8. §. Hatályos: 2016. VII. 8-tól.
Módosította: 2006. évi CXXIX. törvény 24. § (2).
Megállapította: 2004. évi XI. törvény 9. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
Beiktatta: 2007. évi CLXI. törvény 3. §. Hatályos: 2008. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi LXXIX. törvény 9. §. Hatályos: 2016. VII. 8-tól.
Beiktatta: 2007. évi CLXI. törvény 4. §. Hatályos: 2008. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CXCI. törvény 172. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CXCI. törvény 173. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CXCI. törvény 174. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Lásd: 21/2000. (VIII. 23.) BM-IM-TNM együttes rendelet.
Beiktatta: 2012. évi LXXXVI. törvény 30. § (1). Hatályos: 2012. VII. 1-től.
Lásd: 33/1998. (VI. 24.) NM rendelet.
Beiktatta: 2004. évi XI. törvény 10. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
Megállapította: 2001. évi LXXVIII. törvény 14. §. Hatályos: 2002. II. 1-től. Ezt követően indult államigazgatási ügyekben kell alkalmazni.
Megállapította: 1997. évi CII. törvény 10. §. Hatályos: 1998. I. 1-től.
Megállapította: 2007. évi CLXI. törvény 5. § (1). Hatályos: 2008. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CXCI. törvény 175. § (1). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2013. évi CLXXIX. törvény 3. § (1). Hatályos: 2013. XII. 1-től.
Beiktatta: 2001. évi LXXVIII. törvény 15. §. Hatályos: 2002. II. 1-től. Az ezt megelőzően megalakult munkáltató a bekezdésben meghatározott kötelezettségeket első alkalommal 2002. XII. 31-ig köteles teljesíteni.
Beiktatta: 2004. évi XI. törvény 11. § (2). Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
Megállapította: 2011. évi CXCI. törvény 175. § (2). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Beiktatta: 2004. évi XI. törvény 11. § (2). Módosította: 2013. évi CLXXIX. törvény 3. § (10) a), b).
Megállapította: 2011. évi CXCI. törvény 175. § (3). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2018. évi XCIV. törvény 23. §. Hatályos: 2019. I. 1-től.
Módosította: 2013. évi CLXXIX. törvény 3. § (10) a).
Beiktatta: 2011. évi CXCI. törvény 175. § (4). Módosította: 2013. évi CLXXIX. törvény 3. § (10) c), 2019. évi CXXVI. törvény 31. § a).
Beiktatta: 2011. évi CXCI. törvény 175. § (4). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Beiktatta: 2004. évi XI. törvény 12. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
A második mondat szövegét megállapította, a harmadik mondatot beiktatta: 2004. évi XI. törvény 13. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
Megállapította: 2004. évi XI. törvény 14. §. Módosította: 2013. évi CLXXIX. törvény 3. § (10) a).
Megállapította: 2004. évi XI. törvény 15. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
Megállapította: 2006. évi CXXIX. törvény 10. §. Hatályos: 2007. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CXCI. törvény 176. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Módosította: 2014. évi XCIX. törvény 199. § (1).
Számozását módosította: 1997. évi CII. törvény 12. §.
Megállapította: 2004. évi XI. törvény 16. §. Módosította: 2006. évi CXXIX. törvény 24. § (4).
Számozását módosította: 1997. évi CII. törvény 13. §. Az első mondat szövegét megállapította, a második mondatot beiktatta: 2004. évi XI. törvény 17. § (1). Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
Megállapította: 2004. évi XI. törvény 17. § (2). Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
Beiktatta: 1997. évi CII. törvény 13. §. Hatályos: 1998. I. 1-től.
Beiktatta: 2004. évi XI. törvény 17. § (3). Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
Megállapította: 2004. évi XI. törvény 18. §. Módosította: 2013. évi CLXXIX. törvény 3. § (10) a).
Beiktatta: 2019. évi CXXVI. törvény 26. §. Hatályos: 2020. I. 1-től.
Megállapította: 2015. évi CLXXXVI. törvény 20. § (1). Hatályos: 2016. I. 1-től. Rendelkezéseit a hatálybalépést követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
Megállapította: 2019. évi CX. törvény 15. § (1). Hatályos: 2020. I. 1-től. Lásd: 2019. évi CX. törvény 101. §.
Megállapította: 2013. évi CLXXIX. törvény 3. § (2). Módosította: 2015. évi CLXXXVI. törvény 21. § a).
Megállapította: 2019. évi CX. törvény 15. § (2). Hatályos: 2020. I. 1-től. Lásd: 2019. évi CX. törvény 101. §.
Beiktatta: 2004. évi XI. törvény 19. § (2). Módosította: 2006. évi CXXIX. törvény 24. § (4).
Megállapította: 2013. évi CLXXIX. törvény 3. § (3). Hatályos: 2013. XII. 1-től.
Megállapította: 2013. évi CLXXIX. törvény 3. § (4). Hatályos: 2013. XII. 1-től.
Megállapította: 2016. évi LXXIX. törvény 11. §. Hatályos: 2016. VII. 8-tól.
Beiktatta: 2019. évi CX. törvény 15. § (3). Hatályos: 2020. I. 1-től. Lásd: 2019. évi CX. törvény 101. §.
Megállapította: 2016. évi CXLV. törvény 7. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 2019. évi CX. törvény 15. § (4). Hatályos: 2020. I. 1-től. Lásd: 2019. évi CX. törvény 101. §.
Megállapította: 2016. évi LXXIX. törvény 12. §. Hatályos: 2016. VII. 8-tól.
Megállapította: 2011. évi CXCI. törvény 177. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi CXLV. törvény 8. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Módosította: 2019. évi CX. törvény 15. § (6) a).
Módosította: 2006. évi CXXIX. törvény 24. § (3), 2013. évi CLXXIX. törvény 3. § (11).
Beiktatta: 2004. évi XI. törvény 20. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
Beiktatta: 2016. évi CXLV. törvény 9. §. Módosította: 2019. évi CV. törvény 9. § a).
Megállapította: 2004. évi XI. törvény 21. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
Számozását módosította: 2004. évi XI. törvény 20. §.
Megállapította: 2016. évi LXXIX. törvény 14. §. Hatályos: 2016. VII. 8-tól.
Megállapította: 2011. évi CV. törvény 29. §. Módosította: 2012. évi LXXXVI. törvény 30. § (5) c).
Számozását módosította: 2004. évi XI. törvény 22. §.
Beiktatta: 2004. évi XI. törvény 23. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
Megállapította: 2007. évi CLXI. törvény 9. §. Módosította: 2016. évi LXXIX. törvény 23. § d).
Módosította: 2016. évi LXXIX. törvény 23. § e).
Megállapította: 2011. évi CV. törvény 30. §. Hatályos: 2011. VIII. 1-től.
Megállapította: 2004. évi XI. törvény 24. §. Módosította: 2018. évi XCIV. törvény 34. § a).
Megállapította: 2004. évi XI. törvény 25. § (1). Módosította: 2006. évi CXXIX. törvény 13. §.
Megállapította: 2001. évi LXXVIII. törvény 19. §. Hatályos: 2002. II. 1-től. Ezt követően indult államigazgatási ügyekben kell alkalmazni.
Megállapította: 2018. évi XCIV. törvény 24. §. Módosította: 2019. évi CX. törvény 15. § (6) b).
Módosította: 2006. évi CXXIX. törvény 24. § (4).
Beiktatta: 1997. évi CII. törvény 14. §. Hatályos: 1998. I. 1-től.
Megállapította: 2004. évi XI. törvény 25. § (2). Módosította: 2006. évi CXXIX. törvény 24. § (4).
Megállapította: 2018. évi XCIV. törvény 25. §. Hatályos: 2019. I. 1-től.
Módosította: 2006. évi CXXIX. törvény 24. § (3), 2012. évi LXXXVI. törvény 30. § (5) d).
Megállapította: 2004. évi XI. törvény 27. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
Módosította: 2018. évi XCIV. törvény 34. § b).
Megállapította: 2018. évi XCIV. törvény 26. § (1). Hatályos: 2019. I. 1-től.
Megállapította: 2018. évi XCIV. törvény 26. § (2). Módosította: 2019. évi CXII. törvény 11. § 1.
Megállapította: 2018. évi XCIV. törvény 27. §. Hatályos: 2019. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi LXXIX. törvény 15. §. Hatályos: 2016. VII. 8-tól.
Megállapította: 1996. évi LXII. törvény 104. § (2). Hatályos: 1996. IX. 1-től.
Megállapította: 2018. évi XCIV. törvény 28. §. Hatályos: 2019. I. 1-től.
Megállapította: 2004. évi XI. törvény 29. §. Módosította: 2011. évi XCIII. törvény 13. § e), 2018. évi XCIV. törvény 34. § c).
Megállapította: 2004. évi XI. törvény 30. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
Módosítva: 2018. évi XCIV. törvény 34. § c) alapján.
Megállapította: 2011. évi CXCI. törvény 178. § (1). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 185. § g).
Megállapította: 2011. évi CXCI. törvény 178. § (2). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CLXVI. törvény 3. § (1). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Beiktatta: 2011. évi CXCI. törvény 178. § (3). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Módosította: 2006. évi CXXIX. törvény 24. § (4). Módosítva: 2018. évi XCIV. törvény 34. § c) alapján.
A korábbi alcímmel együtt hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLXVI. törvény 84. § 12. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2006. évi CXXIX. törvény 15. §. Hatályos: 2007. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2015. évi CCXXVI. törvény 2. §. Hatálytalan: 2015. XII. 24-től.
Megállapította: 2007. évi CLXI. törvény 10. §. Hatályos: 2008. I. 1-től.
Beiktatta: 2019. évi CXXVI. törvény 27. §. Hatályos: 2020. I. 1-től.
Beiktatta: 2011. évi CXCI. törvény 179. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2018. évi XCIV. törvény 29. §. Hatályos: 2019. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CXCI. törvény 180. § (1). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Beiktatta: 2004. évi XI. törvény 32. § (2). Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
Megállapította: 2007. évi CLXI. törvény 11. §. Hatályos: 2008. I. 1-től.
Beiktatta: 2007. évi CLXI. törvény 11. §. Hatályos: 2008. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi LXXIX. törvény 16. § (1). Hatályos: 2016. VII. 8-tól.
Beiktatta: 2016. évi LXXIX. törvény 16. § (2). Hatályos: 2016. VII. 8-tól.
Megállapította: 2001. évi LXXVIII. törvény 20. § (1). Számozását módosította: 2004. évi XI. törvény 32. § (2).
Beiktatta: 2001. évi LXXVIII. törvény 20. § (2). Számozását módosította: 2004. évi XI. törvény 32. § (2). Módosította: 2006. évi CXXIX. törvény 24. § (4).
Megállapította: 2011. évi CXCI. törvény 180. § (2). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Beiktatta: 2011. évi CLXVI. törvény 3. § (2). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2018. évi XCIV. törvény 30. §. Hatályos: 2019. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2016. évi LXXIX. törvény 24. § a). Hatálytalan: 2016. VII. 8-tól.
Beiktatta: 2005. évi LXXXIII. törvény 28. §. Hatályos: 2005. XI. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2017. évi L. törvény 56. § a). Hatálytalan: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 2013. évi CLXXIX. törvény 3. § (6). Hatályos: 2013. XII. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2009. évi LVI. törvény 81. §. Hatálytalan: 2009. X. 1-től.
Beiktatta: 2016. évi LXXIX. törvény 17. §. Hatályos: 2016. VII. 8-tól.
Megállapította: 2019. évi CX. törvény 15. § (5). Hatályos: 2020. I. 1-től. Lásd: 2019. évi CX. törvény 101. §.
Megállapította: 2018. évi XCIV. törvény 31. §. Hatályos: 2019. I. 1-től.
Megállapította: 2009. évi LVI. törvény 79. § (2). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Módosította: 2019. évi CXXVI. törvény 32. § b).
Megállapította: 2009. évi CXLIX. törvény 27. § (1). Módosította: 2019. évi CXXVI. törvény 32. § c).
Megállapította: 2019. évi CXXVI. törvény 28. § (1). Hatályos: 2020. I. 1-től.
Beiktatta: 2013. évi LXXXIV. törvény 9. § (1). Hatályos: 2013. VII. 1-től.
Beiktatta: 2019. évi CXXVI. törvény 28. § (2). Hatályos: 2020. I. 1-től.
Megállapította: 2009. évi CXXVI. törvény 47. §. Hatályos: 2009. XI. 28-tól.
Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 185. § h).
Beiktatta: 2006. évi CXXIX. törvény 19. §. Hatályos: 2007. I. 1-től. Lásd még: 2006. évi CXXIX. törvény 24. § (7) második mondat.
Megállapította: 2017. évi L. törvény 54. § (1). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Beiktatta: 2013. évi LXXXIV. törvény 9. § (2). Hatályos: 2013. VII. 1-től.
Módosította: 2017. évi L. törvény 55. § a).
Megállapította: 2013. évi CLXXIX. törvény 3. § (8). Módosította: 2017. évi L. törvény 55. § b).
Megállapította: 2012. évi LXXXVI. törvény 30. § (3). Módosította: 2017. évi L. törvény 55. § c).
Beiktatta: 2009. évi CXXVI. törvény 48. §. Módosította: 2017. évi L. törvény 55. § d).
Beiktatta: 2012. évi LXXXVI. törvény 30. § (4). Hatályos: 2012. VII. 1-től.
Módosította: 2017. évi L. törvény 55. § e).
Megállapította: 2016. évi CXLV. törvény 10. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Beiktatta: 2007. évi CLXI. törvény 12. §. Hatályos: 2008. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi CXLV. törvény 11. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Módosította: 2017. évi L. törvény 55. § f).
Megállapította: 2017. évi L. törvény 54. § (2). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 2017. évi L. törvény 54. § (3). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 2015. évi VIII. törvény 2. § (1). Hatályos: 2015. IV. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2017. évi L. törvény 56. § b). Hatálytalan: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 2015. évi CLXXXVI. törvény 20. § (2). Hatályos: 2016. I. 1-től. Rendelkezéseit a hatálybalépést követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
Módosította: 2016. évi LXXIX. törvény 24. § b).
Megállapította: 2016. évi LXXIX. törvény 19. § (1). Módosította: 2019. évi CX. törvény 15. § (7) a).
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 30. § (2). Módosította: 2009. évi LVI. törvény 80. §, 2015. évi VIII. törvény 2. § (2), 2017. évi L. törvény 55. § g).
Megállapította: 2006. évi CXXIX. törvény 20. § (3). Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 186. §, 2015. évi VIII. törvény 2. § (2).
Megállapította: 2016. évi LXXIX. törvény 19. § (2). Hatályos: 2016. VII. 8-tól.
Beiktatta: 2017. évi L. törvény 54. § (4). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi CIV. törvény 22. § (1). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 2007. évi CLXI. törvény 14. §. Hatályos: 2008. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CXCI. törvény 182. § (1). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2019. évi CV. törvény 6. §. Hatályos: 2020. I. 1-től.
Beiktatta: 2017. évi L. törvény 54. § (5). Módosította: 2019. évi CX. törvény 15. § (6) c).
Beiktatta: 2004. évi XXVIII. törvény 8. §. Hatályos: 2004. V. 1-től.
Beiktatta: 2004. évi XXVIII. törvény 8. §. Hatályos: 2004. V. 1-től. Lásd: 2004. évi XXVIII. törvény 12. § (3)-(8).
Megállapította: 2018. évi XCIV. törvény 32. § (1). Hatályos: 2019. I. 1-től.
Megállapította: 2018. évi XCIV. törvény 32. § (2). Hatályos: 2019. I. 1-től.
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 32. §. Módosította: 2006. évi CXXIX. törvény 24. § (4).
Helyesbítette: Magyar Közlöny 2007/14.
Beiktatta: 2018. évi XCIV. törvény 32. § (3). Hatályos: 2019. I. 1-től.
Beiktatta: 2002. évi LIII. törvény 44. § (1). Hatályos: 2003. I. 1-től.
Számozását módosította: 2002. évi LIII. törvény 44. § (1).
Beiktatta: 2006. évi CXXIX. törvény 22. § (1). Módosította: 2016. évi LXXIX. törvény 23. § f).
Beiktatta: 2006. évi CXXIX. törvény 22. § (1). Módosította: 2009. évi CXXXIII. törvény 12. § (1), 2016. évi LXXIX. törvény 23. § g).
Beiktatta: 2006. évi CXXIX. törvény 22. § (1). Hatályos: 2007. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi LXXIX. törvény 20. § (1). Módosította: 2019. évi CXXVI. törvény 31. § b).
Megállapította: 2004. évi XI. törvény 33. § (1). Jelölését módosította: 2006. évi CXXIX. törvény 22. § (1).
Megállapította: 2018. évi XCIV. törvény 33. §. Hatályos: 2019. I. 1-től.
Beiktatta: 2007. évi CLXI. törvény 15. § (1). Hatályos: 2008. I. 1-től.
Beiktatta: 2016. évi CXLV. törvény 12. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 2019. évi CXXVI. törvény 29. § (1). Hatályos: 2020. I. 1-től.
Beiktatta: 2001. évi LXXVIII. törvény 22. § (1). Hatályos: 2002. II. 1-től. Ezt követően indult államigazgatási ügyekben kell alkalmazni.
Módosította: 2011. évi CXCI. törvény 185. § i), 2018. évi XCIV. törvény 34. § d).
Megállapította: 2004. évi XI. törvény 33. § (2). Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
Megállapította: 2007. évi CLXI. törvény 15. § (2). Hatályos: 2008. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi LXXIX. törvény 20. § (2). Hatályos: 2016. VII. 8-tól.
Megállapította: 2002. évi LIII. törvény 44. § (2). Módosította: 2009. évi CXV. törvény 54. § (1).
Lásd: 1/2010. (II. 25.) OVB állásfoglalás.
Beiktatva: 2007. évi CLXI. törvény 15. § (3) alapján. Hatályos: 2008. I. 1-től.
Beiktatta: 2004. évi XI. törvény 33. § (3). Jelölését módosította: 2007. évi CLXI. törvény 15. § (3).
Beiktatta: 2004. évi XI. törvény 33. § (4). Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
Megállapította: 2007. évi CLXI. törvény 15. § (4). Módosította: 2009. évi CXV. törvény 54. § (2).
Beiktatta: 2004. évi XI. törvény 33. § (5). Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
Megállapította: 2017. évi LXXXIX. törvény 3. §. Módosította: 2018. évi CXV. törvény 15. §, 2018. évi CXXV. törvény 300. § (1) c), (2), 2019. évi CV. törvény 9. § ba), bb), 2019. évi CXII. törvény 11. § 2.
Beiktatta: 2001. évi LXXVIII. törvény 22. § (2). Hatályos: 2002. II. 1-től. Ezt követően indult államigazgatási ügyekben kell alkalmazni.
Beiktatta: 2011. évi CXCI. törvény 183. § (2). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2007. évi CLXI. törvény 15. § (5). Módosította: 2013. évi CLXXIX. törvény 3. § (10) d).
Megállapította: 2019. évi CXXVI. törvény 29. § (2). Hatályos: 2020. I. 1-től.
Beiktatta: 2019. évi CXXVI. törvény 29. § (3). Hatályos: 2020. I. 1-től.
Beiktatta: 2011. évi CXCI. törvény 183. § (3). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 2007. évi CLXI. törvény 16. §. Hatályos: 2008. I. 1-től.
Megállapította: 2019. évi CV. törvény 7. §. Hatályos: 2020. I. 1-től.
Megállapította: 2019. évi CXXVI. törvény 30. § (1). Hatályos: 2020. I. 1-től.
Beiktatta: 2011. évi CV. törvény 128. § (5). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Lásd: 273/2011. (XII. 20.) Korm. rendelet.
Beiktatta: 2014. évi LXXII. törvény 4. § (1). Módosította: 2017. évi CLXXIX. törvény 6. § (2).
Lásd: 306/2014. (XII. 5.) Korm. rendelet.
Beiktatta: 2017. évi CLXXIX. törvény 6. § (1). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Lásd: 30/2018. (II. 28.) Korm. rendelet.
Beiktatta: 2019. évi CXXVI. törvény 30. § (2). Hatályos: 2020. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CXCI. törvény 184. § (2). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Lásd: 70/2011. (XII. 30.) BM rendelet, 32/2017. (XII. 20.) BM rendelet.
Megállapította: 2019. évi CV. törvény 8. §. Hatályos: 2020. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2017. évi CLXXIX. törvény 6. § (3). Hatálytalan: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CXCI. törvény 184. § (3). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLXVI. törvény 84. § 12. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
Módosította: 2009. évi LVI. törvény 81. §.
Lásd: 10/2016. (IV. 5.) NGM rendelet, 40/2017. (XII. 4.) NGM rendelet 10. §.
Módosította: 2009. évi CXXVI. törvény 55. § (11).
Hatályon kívül helyezte: 2014. évi XCIX. törvény 199. § (2). Hatálytalan: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 2009. évi CXXXIV. törvény 22. § (9). Hatályos: 2010. I. 1-től.
Lásd: 14/2010. (IV. 28.) SZMM rendelet.
Beiktatta: 2014. évi XCIX. törvény 198. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 2019. évi CXXVI. törvény 30. § (3). Hatályos: 2020. I. 1-től.
Lásd: 5/2020. (II. 6.) ITM rendelet
Beiktatta: 2012. évi CCXIV. törvény 96. §. Hatályos: 2013. III. 1-től.
Lásd: 23/2013. (VI. 11.) BM rendelet.
Beiktatta: 2014. évi LXXII. törvény 4. § (2). Módosította: 2017. évi CLXXIX. törvény 6. § (3).
Lásd: 63/2014. (XII. 15.) BM rendelet.
Beiktatta: 2008. évi LXI. törvény 36. § (3). Hatályos: 2009. I. 1-től.
Beiktatta: 2016. évi LXXIX. törvény 21. §. Hatályos: 2016. VII. 8-tól.
Beiktatta: 2016. évi CXLV. törvény 13. § (3). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Beiktatta: 2019. évi CXXVI. törvény 30. § (4). Hatályos: 2020. I. 1-től.
Beiktatta: 2011. évi CV. törvény 31. §. Hatályos: 2011. VIII. 1-től.
Beiktatta: 2016. évi LXXIX. törvény 22. §. Hatályos: 2016. VII. 8-tól.
Beiktatta: 2016. évi CXLV. törvény 15. §, 1. melléklet. Hatályos: 2017. I. 1-től.

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
§ 1
§ 12
§ 2
§ 12


text:
Fagyállóval, árammal, motorral is öltek tolvajt - NetCeleb Jogos védelem
NetCeleb
Csajok, érdekességek, videók, minőségi lifestyle magazin. Top témák egy helyen.
Fagyállóval, árammal, motorral is öltek tolvajt
Létezik-e olyan, hogy jogos önvédelem, és meddig lehet benne elmenni?
Fagyállóval, árammal és motorbiciklivel is öltek már tolvajt Magyarországon
Az elmúlt években több olyan, nagy port felvert ügyben is egymásnak látszólag ellentmondó ítéletet hoztak a különböző szintű bíróságok, amelyekben az volt a közös, hogy a vádlottak eredetileg sértettek voltak egy bűncselekményben, és azzal védekeztek, hogy csak magukat vagy a javaikat akarták védeni.
Az ilyen helyzetek rengeteg kérdést vetnek fel, és sokszor komoly indulatokat szülnek. Meg lehet-e verni egy tolvajt? Szabad-e bántani a jogtalan behatolót? Létezik-e egyáltalán olyan, hogy önvédelem?
Kezdjük az utolsó kérdéssel! Azt mondja a büntető törvénykönyv, hogy „nem büntetendő az a cselekmény, amely a saját, illetve más vagy mások személye, javai vagy a közérdek ellen intézett, illetve ezeket közvetlenül fenyegető jogtalan támadás elhárításához szükséges”.
A jogos védelem tehát több mint „önvédelem”, akkor is meg lehet állapítani, ha a támadás nem csupán a védekező személye ellen irányul. Joggal védhetek más személyt, joggal védhetem meg saját vagy mások vagyontárgyait, vagy éppen a közérdeket.
Aki jogos védelemben követ el „bűncselekményt”, azt nem lehet megbüntetni. Ahhoz azonban, hogy a védekező javára a jogos védelmet meg lehessen állapítani, további fontos kritériumok kellenek. Először is a személyt vagy vagyont érő támadásnak jogellenesnek kell lennie. Vagyis a támadásnak valamilyen bűncselekményt, de legalább szabálysértést kell megvalósítania. Ha nem támadás ér, „csak” fenyegetés, annak közvetlennek kell lennie.
Olyannak, amiből akár perceken belül támadás lehet. Ha a fenyegető csak egy későbbi verést helyez kilátásba, de én nekiugrom, nem vagyok jogos védelemben. Mindemellett azt is vizsgálni kell, hogy a védekező személy cselekménye valóban szükséges volt-e a támadás elhárításához.
Nézzünk meg néhány példát arra, hogy mennyire nem egyszerű ezeknek a feltételeknek a megítélése!
Talán emlékeznek V. Pál vácszentlászlói borosgazda esetére. Ha név szerint nem is, de arra bizonyára, hogy ő volt az, akinek a nyitott pincéjében tartott meggyborát ismeretlen tolvajok folyamatosan megdézsmálták. A borosgazda ezt megunva fagyállót vásárolt és abból két litert beleöntött a borba. A lopott borból többen is ittak, az egyik elkövető meghalt, mások, akiket a tolvaj kínált meg a mérgezett borral, rosszul lettek.
Az elsőfokú bíróság emberölés súlyosabban minősülő esete miatt 7 évet szabott ki a borosgazdára, mondván, több, ráadásul ártatlan ember is meghalhatott volna, egyikük közel is volt ehhez. (A többszörösen minősülő emberölésért elvileg akár életfogytig tartó szabadságvesztés is kiszabható.) Ez a súlyos minősítés egyébként még az ügyészt is meglepte, ő csak a sokkal enyhébben minősülő halált okozó testi sértés megállapítását indítványozta, aminek büntetési tétele 2-8 évig terjedő szabadságvesztés.
A Fővárosi Ítélőtábla másodfokon másfél év – három évre felfüggesztett – börtönre enyhítette V. Pál büntetését. A tábla halált okozó testi sértésben találta bűnösnek. Érvelése szerint a borosgazda nem szándékozta megölni a tolvajt, csupán azt akarta, hogy kórházba kerüljön, de gondolnia kellett volna arra, hogy tettének akár halálos következménye is lehet. (Arról, hogy az ügynek több sértettje is volt, akik még ittak a borból, a másodfokú bíróság nagyvonalúan „megfeledkezett”.)
Az ügy kapcsán természetes előkerült a jogos védelem kérdése. Ezt azonban mindkét bíróság elvetette.
A lopás elleni védekezéshez nem lehet olyan eszközt használni, ami a tolvaj halálához vezet – mondták ki. A másodfokon kiszabott enyhe büntetés azonban figyelemmel volt arra, hogy a gazda a tulajdonát védte.
A borosgazda ügyéhez hasonlóan élénk figyelem követte annak a kesznyéteni férfinak az ügyét, aki azért, hogy veteményét megvédje a tolvajoktól, áramot vezetett az azt körülvevő kerítésbe. Az áramütés egy ember halálát, két másik behatoló súlyos sérülését okozta.
Az első fokon eljáró Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság a vádlottat emberölés vétségében, vagyis gondatlan emberölésben és testi sértés vétségében találta bűnösnek, ezért egy év fogházra ítélte, a büntetés végrehajtását 2 évi próbaidőre felfüggesztette. Az ítélőtábla azonban még ezt a büntetést is súlyosnak találta és a vádlottat mindössze megrovásban részesítette.
A másodfokú bíróság – egyebek mellett – az időközben bekövetkezett jogszabályváltozásra hivatkozott. (A megrovás, vagyis az, hogy a tettes csak egy kis ejnye-bejnyét kapott, azért finoman szólva is meglepő befejezése volt ennek az ügynek.)
A jogszabályváltozás, amire a másodfokú bíróság hivatkozott két új fogalmat vezetett be és egy alapvető szemléletváltás szándékát tükrözi.
Az egyik új fogalom az úgynevezett „megelőző” jogos védelem. E szerint „nem büntetendő annak a cselekménye, aki a saját, illetve a mások személye vagy javai elleni jogtalan támadás megelőzése céljából telepített, az élet kioltására nem alkalmas védelmi eszközzel a jogtalan támadónak sérelmet okoz, feltéve, hogy a védekező mindent megtett, ami az adott helyzetben elvárható annak érdekében, hogy az általa telepített védelmi eszköz ne okozzon sérelmet”.
Azaz semmilyen vagyontárgy védelme sem mérhető össze egy ember életével. Lopásért nincs „halálbüntetés”. Az sem járja, hogy „megelőzésként” sérülést okozzon valaki a tolvajnak.
Ezért mindent el kell követnie a „megelőző” védekezőnek, hogy ezt elkerülje. Például kitesz egy táblát, hogy a kerítésben áram van (ami amúgy csak gyenge áram lehet, olyan, amilyet az állatokat védő villanypásztorban alkalmaznak).
De született egy másik – számos jogász által – vitatott módosítása is a jogos védelemnek. Ezt nevezik „szituációs” jogos védelemnek. Ez egy úgynevezett „megdönthetetlen törvényi vélelmen” alapul. Azt mondja a törvény, hogy ha a jogtalan támadást egy személy ellen éjjel, fegyveresen, felfegyverkezve vagy csoportosan követik el, avagy valakinek a lakásába ugyanilyen feltételek valamelyike mellett jogtalanul behatolnak, illetve, ha a kertjébe, udvarába fegyveresen hatolnak be, a támadást úgy kell tekinteni, mintha az a védekező életének kioltására is irányult volna.
Kattints, és iratkozz fel a hírlevélre: https://netceleb.eu/hirlevel/
Ilyenkor tehát a bírónak nem kell, sőt nem is lehet vizsgálnia a támadó igazi szándékát. Az ilyen támadót jogszerűen meg lehet ölni. Akkor is, ha mondjuk csak lopni ment be, de volt nála egy olyan eszköz, ami alkalmas az élet kioltására.
A „felfegyverkezve” kifejezés ugyanis nem fegyvert jelent, hanem mondjuk akár egy botot is, amelyet a tolvaj járáshoz használ. Ha a gyümölcstolvaj azért viszi magával éjjel a botját, hogy azzal verje le az almát a fáról, a „törvényi vélelem” alapján (vagyis, mert maga a törvény feltételezi, hogy ölni akart) a gazda jogos védelmi helyzetben van, azaz büntetlenül megölheti.
Az ügy felülvizsgálati eljárás keretében a Kúriához került. Az pedig kimondta, hogy az asszony jogosan üldözte az értékeit ellopó motorost, azaz jogos védelmi helyzetben volt, amikor a javai ellen intézett jogtalan támadást hárította el. A súlyos eredmény a nő szándékán kívül következett be, annak kockázatát pedig a jogtalan támadó viseli. Ezért a Kúria az asszonyt valamennyi ellene emelt vád alól felmentette.
Az említett példák, no meg a Btk. vitatható szemlélete egyaránt bizonyítja, sohasem egyszerű eldönteni, kire, mikor és miért alkalmazhatóak a jogos védelem szabályai. A törvény indokolása azért arra ad útmutatást, hogy mikor nem lehet szó jogos védelemről.
Nincs jogos védelem, ha csak verbálisan „támadnak”. Nyilván nem verhetek meg valakit azért, mert lehülyézett. Nem hivatkozhat az sem jogos védelemre, aki kiprovokálja a támadást, és az sem, aki kihívást fogad el.
Végül nem használható a jogos védelem megtorlásra sem. Épp nemrég írtunk arról a nyárlőrinci gazdáról, aki autójával eredt a barackját ellopó tolvaj után, majd, amikor utolérte dühében többször úgy ütötte meg, hogy annak öt bordája eltört és légmelle keletkezett. A gazda ellen életveszélyt okozó testi sértés miatt emelt vádat az ügyészség és várhatóan el is fogják ítélni. Forrás.
árammal jogos védelem motorral öltek Tolvaj tolvajt
Arabic Bulgarian Czech Dutch English French German Hebrew Hungarian Italian Macedonian Polish Portuguese Romanian Russian Serbian Slovak Slovenian Spanish Swedish Yiddish
© 2019 NetCeleb - Theme by HappyThemes
Keanu Reeves lett az Yves Saint Laurent arca
Keanu Reeves lett az Yves Saint Laurent arca Keanu Reeves összekötötte a kellemest a hasznossal, és ő lett az Yves...
ENSZ: Éheztetik a menekülteket Magyarországon
ENSZ: Éheztetik a menekülteket Magyarországon Az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosságának szóvivője Genfben beszélt az embertelen helyzetről. Videók az oldal alján!...

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Kúria