text:
Uploaded by simplicius
Description: csalad
Adóelőleg-nyilatkozat 2013. évben a családi kedvezmény érvényesítéséről a m nkáltatótól származó bevétel adóelőlegének megálla!
ításá"oz
#. A nyilatkozatot adó magánszemély neve: …….………………………………………………. adóazonosító jele: …..………………………………………………… $yilatkozom% "ogy a && "óna!tól kezdődően 'e "óna!ra vonatkozóan is( a családi kedvezményt a) &&&&&&& )orint *sszegben kívánom igénybe venni. b) && )ő kedvezményezett eltartott tán és+vagy c) && )ő a bíróság d*ntése ala!,án egyenlő időszakokban% )elváltva gondozott 'k*z*s )el-gyelet( kedvezményezett eltartott tán kívánom igénybe venni. Vagy az a) sort vagy a b) és c) sorokat töltse ki! 1. Az eltartottak száma (a magzatot is beleértve): …… 2. ebből a kedvezményezett eltartottak száma: …… továbbá a bíróság döntése ala ján egyenlő időszakokban! "elváltva gondozott kedvezményezett eltartottak száma: …… 3. Az eltartottak (kivéve a magzat) neve! adóazonosító jele (adóazonosító jel #iányában sz$letési #elye! ideje! anyja leánykori neve! lakó#elye) A négyszögbe tett x-szel jelölje, ha az eltartott személy egyben kedvezményezett eltartott is! …………………………………………………………………………… …………………………………………………………………………… …………………………………………………………………………… …………………………………………………………………………… Jelölje itt x-szel, ha az eltartottak elsorol!s!t k"lön la#on olytatja! .. %rvosi igazolás ala ján nyilatkozom! #ogy a kedvezményezett eltartottak számában &' na on t(li várandósság ala ján …… magzatot vettem "igyelembe. /. )elem egy$tt élő #ázastársam*vagy olyan élettársam! akivel van közös gyermek$nk*illetve bírósági döntés ala ján "elváltva gondozott gyermekem van: nin+s: 0. ,yilatkozom! #ogy jogos-lt vagyok a +saládi kedvezményt .agyarországon érvényesíteni! k$l"öldi államban a jövedelmem -tán azonos vagy #asonló kedvezményt nem veszek (vettem) igénybe. 1. ##. A nyilatkozatot tevő magánszemély aláírása: …………………………………
A +saládi kedvezményt kérő magánszemély #ázastársa*közös gyermek(ek) esetén élettársa*illetve annak a magánszemélynek! akivel a gyermeke(ke)t bíróság döntése ala ján "elváltva gondozza neve: …….………………………………………………. adóazonosító jele: …………………………………………………….. Adóazonosító jel #iányában / sz$letési #elye és ideje: ……….……………………………………. / anyja leánykori neve: ….…………………………………………. / lakó#elye: …………………….………………………. $yilatkozat2 3 domás l veszem és el)ogadom% "ogy "ázastársam+élettársam+vagy az a magánszemély% akivel gyermek-nket bíróság d*ntése ala!,án )elváltva gondozz k az #. 4lokkban meg"atározott mértékben kéri a családi kedvezménynek az adóelőleg-ala!,ából t*rténő levonását. 5. .-nkáltatóm van: nin+s: 6. A nyilatkozatot tevő magánszemély aláírása: ………………………………… ###. Az 0. 1lokkban szere lő magánszemély m-nkáltatójaként a nyilatkozat tartalmát t-domás-l vettem. A magánszemély adóelőlegét az 0. 1lokkban szere lő nyilatkozat "igyelembe vételével álla ítom meg. A m-nkáltató megnevezése: …………………………………… A m-nkáltató adószáma: …………………………………… …………………………… 3égszer2 aláírás #7. A 00. 1lokkban szere lő magánszemély m-nkáltatójaként a nyilatkozat tartalmát t-domás-l vettem. Az 0. 1lokkban meg#atározott összeg2 +saládi kedvezmény összegét a 00. 1lokkban szere lő magánszemély adóelőlegének megálla ítása során nem veszem "igyelembe. A m-nkáltató megnevezése: …………………………………… A m-nkáltató adószáma: …………………………………… …………………………… 3égszer2 aláírás
a be izetési k"lönbözet '* sz!zalék!t k"lönbözeti-b&rs!gként kell meg izetnie+ :ogos ltság a családi kedvezményre A családi kedvezmény 7 a "eltételek "ennállása esetén 7 az . A családi kedvezmény érvényesítésére jogosult az a magánszemély.ogszabálya ala!. A +saládi kedvezmény a gyakorlatban azt jelenti! #ogy egy vagy két eltartott esetén #avonta és kedvezményezett eltartottanként 8' ezer "orinttal! #árom vagy több eltartott esetén #avonta és kedvezményezett eltartottanként 99 ezer "orinttal magasabb összeg2 nettó kereset áll a +saládok rendelkezésére.<<<0).ogos ltsági "óna!onként egy és kettő eltartott esetén 02 /00 )orint% "árom vagy annál t*bb eltartott esetén 200 2/0 )orint. 4a a +saládi kedvezményre -gyanazon kedvezményezett eltartott -tán több magánszemély jogos-lt! illetve #a a magánszemélyek a +saládi kedvezményt közösen veszik igénybe! akkor a jogos-ltaknak a nyilatkozatot közösen kell megtenni$k. na jától a világra jöttéig).n *sszevont adóala!. >ermészetesen a többi "eltételnek ilyenkor is teljes$lnie kell.án +saládi ótlékra! rokkantsági járadékra! vagy más #asonló ellátásra jogos-lt.3á. =igyelemmel kell lenni$k azonban arra is! #ogy a kedvezmény mértékét ekkor sem lé #etik t(l. aki jogosult a családi pótlékra ! továbbá a várandós nő és a vele közös #áztartásban élő #ázastársa. aminek következtében az ad%bevall!sa ala#j!n '( ezer orintot meghalad% be izetési k"lönbözet m)tatkozik. A nyilatkozat tartalmát érintő bármely változás esetén 5n köteles #aladéktalan-l (j nyilatkozatot tenni! vagy a korábbi nyilatkozatot visszavonni. edvezményezett eltartott: a) akire tekintettel a magánszemély bel"öldön +saládi ótlékra jogos-lt? b) aki a +saládi ótlékra saját jogán jogos-lt? c) a rokkantsági járadékban részes$lő személy? d) a magzat (a "ogantatás &8. 0gaz ez abban az esetben is! #a azt teljes egészében kizárólag a jogos-ltak egyike érvényesíti! vagy edig a jogos-ltak "elváltva gondozott gyermek$kre tekintettel érvényesítik. évben 3isztelt 8 nkavállaló9 4a 5n igényli! #ogy a m-nkáltatója (a bér ki"izetője! illetve a társaság tevékenységében személyesen közrem2ködő tag tekintetében a társas vállalkozás! a olgári jogi társaság) az 5n járandóságaiból a +saládi kedvezmény "igyelembe vételével vonja le az adóelőleget! ezt a nyilatkozatot két éldányban töltse ki és adja át m-nkáltatójának. Abban az esetben! #a 5n e nyilatkozattal kéri a +saládi kedvezmény érvényesítését! a kedvezmény az adóelőleg ala ját 7 és ezért a m-nkáltatójától származó adóévi jövedelmeiből "izetendő adóelőleg összegét is 7 +sökkenti. Az adóelőleg megálla ítása során a +saládi kedvezményt a #ázastársak! az élettársak 7 az összeg vagy a kedvezményezett eltartottak számának "elosztásával 7 k*z*sen is igénybe ve"etik azzal! #ogy erre az élettársak +sak a közös #áztartásban nevelt közös gyermekre tekintettel jogos-ltak.án )elváltva gondozó sz-lők 'k*z*s )el-gyelet(! így őket is megilleti a +saládi kedvezmény. A +saládi ótlékra saját jogán jogos-lt gyermek és a rokkantsági járadékban részes$lő magánszemély esetében saját maga vagy a vele közös #áztartásban élő #ozzátartozói köz$l közös döntéssel kiválasztott magánszemély minős$l jogos-ltnak. A nyilatkozat egyik éldányát a m-nkáltatónak! másik éldányát edig 5nnek kell az adóbevallás elkészítésé#ez sz$kséges bizonylatokkal egy$tt az elév$lésig! azaz 6 évig megőriznie. Figyelmeztetés: Amennyiben $n a nyilatkozattételkor enn!ll% kör"lmények ellenére a csal!di kedvezmény érvényes&tését jogala# nélk"l kéri. Amennyiben a +saládi kedvezményre több magánszemély jogos-lt! akkor közös nyilatkozatot kell tenni$k. A m-nkáltató a nyilatkozatban "oglaltakat az átadást követő adóévi ki"izetéseknél veszi "igyelembe. 3saládi kedvezmény érvényesítésére jogos-lt az a magánszemély is% aki bármely k-l)*ldi állam . @ . A +saládok támogatásáról szóló 8&&:.át cs*kkenti. A +saládi kedvezmény 7 az eltartottak lélekszámától "$ggően 7 kedvezményezett eltartottanként és .ékoztató a családi kedvezmény érvényesítését kérő adóelőleg-nyilatkozat"oz a 2013. évi . törvény ala ján +saládi ótlékra 6'/6' százalékban jogos-ltak a gyermek-ket bírósági ítélet ala!.
5. Bzzel a m-nkáltató kötelezi magát! #ogy #a tőle az 5n #ázastársa vagy élettársa a saját nyilatkozatában a +saládi kedvezmény érvényesítését kéri! azt leg"eljebb a kedvezményezett eltartottak száma ala ján megálla ított +saládi kedvezmény és a jelen . 0. Agy éldá-l! #a egy családban 10 és 12 éves gyermekek 'kedvezményezett eltartottak( mellett olyan 15 évnél idősebb gyermek is van% aki )elsőoktatási intézményben első akkreditált )első)ok< iskolai rendszer= szakké!zésben% első egyetemi vagy )őiskolai szint= ké!zésben részt vevő "allgató és rendszeres . Bzt a nyilatkozatot az 5n #ázastársa vagy élettársa m-nkáltatójának abban az esetben is alá kell írnia! #a a +saládi kedvezmény teljes összegét 5n érvényesíti. 4lokk"oz2 Bzt az 5n #ázastársának vagy élettársának m-nkáltatója tölti ki. Hedvezmény . Amennyiben . törvény (a továbbiakban: Gzja tv.agyarországon történő érvényesítésé#ez az is sz$kséges! #ogy az előzőekben említettek szerinti jövedelmének legalább 1/ százaléka 8agyarországon essen adók*telezettség alá. A #7.*vedelemmel nem rendelkezik 'eltartott(% akkor a családban az eltartottak száma "árom. Az adóelőleg-nyilatkozat Az #.) szerinti adókedvezményt! #a azonos vagy #asonló kedvezményt -gyanarra az időszakra a másik államban! a#ol az önálló! nem önálló tevékenységéből! ny-gdíjból származó jövedelme megadóztat#ató − "igyelemmel a kettős adóztatás elker$léséről szóló nemzetközi egyezmények rendelkezéseire is − nem vett és nem is vesz igénybe. !ont"oz2 Amennyiben az 5n #ázastársa vagy élettársa nyilatkozik arról! #ogy nin+s m-nkáltatója! a 0). !ontban az eltartottak! a kedvezményezett eltartottak és a "elváltva gondozott gyermekek számát kell "elt$ntetni. Amennyiben a . Bbben az esetben a kedvezményezett eltartottak (két "ő) -tán "ejenként és #avonta @'C @6' "orint adóala ot +sökkentő +saládi kedvezmény ve#ető igénybe. !ont"oz2 Amennyiben nyilatkozik róla! #ogy 5nnek #ázastársa! vagy olyan élettársa! akivel közös gyermeket nevelnek nin+s! nin+s továbbá bíróság ítélete ala ján "elváltva nevelt gyermeke sem! akkor a 00. ###. jan-ár 8/jétől 5n +sak akkor érvényesít#et a személyi jövedelemadóról szóló 8&&6.n k-l)*ldi% a k-l)*ldi magánszemélyek kiegészítő nyilatkozatát is ki kell t*ltenie a családi kedvezmény igénybevételé"ez9 A ##. !ont"oz2 0tt kell az eltartottakat "elsorolni! a sz$letendő gyermek kivételével. és a 2. !ont"oz2 0de ír#atja be a sz$letendő gyermeke(i)nek számát. 3. évi 3<)00. Az érvényesíteni kívánt +saládi kedvezményt meg#atároz#atja mind az összeg Da) sorE! mind a kedvezményezett eltartottak Db) sorE és a korábban említett! bíróság döntése ala ján "elváltva gondozott gyermekek számának D+) sorE megjelölésével. /.. 1lokkot nem kell kitölteni. 4lokk"oz2 Bzt az 5n m-nkáltatójának kell kitöltenie. 1lokkjában meg#atározott összeg k$lönbözetének mértékéig veszi "igyelembe. 4lokk"oz2 A sorokat az 5n #ázastársa vagy élettársa! vagy a gyermeket bírósági döntés ala ján "elváltva gondozó másik sz$lő tölti ki. >ovábbi "eltétel vonatkozik a k$l"öldi adó$gyi illetőség2 magánszemélyre. B kötelezettség ellenőriz#etőségének érdekében a nyilatkozat másolatát az 5n #ázastársa vagy élettársa m-nkáltatójának is +élszer2 megőriznie.yilatkozat 0. 9 . Az 1.yilatkozat a) sorában a kedvezményezett eltartottak száma ala ján kiszámít#ató +saládi kedvezmény maFimális összegénél kisebb összeget! vagy b) és +) soraiban a kedvezményezett eltartottak számánál kisebb számot jelöl meg! a "ennmaradó kedvezményt #ázastársa vagy a jogos-ltnak minős$lő élettársa -gyan+sak a m-nkáltatójának adott nyilatkozattal (amelyben ezt a blokkot ő tölti ki) érvényesít#eti. . !ltartottnak minős$l a kedvezményezett eltartottakon t(l a +saládi ótlékra már nem jogosító személy is! #a "igyelembe ve#ető a kedvezményezett eltartottak -tán járó +saládi ótlék összegének megálla ításánál a +saládok támogatásáról szóló törvény szerint. na #óna jától az élvesz$letés na ját megelőző #óna al bezárólag ve#ető "igyelembe. 4lokk"oz2 Az 5n adatait az itt szere lő sorokba írja be. Az orvosi igazolást a nyilatkozat#oz nem kell +satolni! de 6 évig meg kell azt őrizni. 1lokkot nem kell kitölteni. !ont"oz2 @'89.Amennyiben a magánszemély azért érvényesít#et +saládi kedvezményt! mert k$l"öldi állam jogszabálya ala ján ott jogos-lt +saládi ótlékra! rokkantsági járadékra! vagy más #asonló ellátásra! kedvezményezett eltartottként azt a magánszemélyt (gyermeket) ve#eti "igyelembe! akire tekintettel a +saládok támogatásáról szóló törvény meg"elelő alkalmazásával a +saládi ótlékra való jogos-ltsága megálla ít#ató lenne. A magzat(ok) a várandósság orvosi igazolása ala ján a "ogantatástól számított &8.
More From simplicius
Trascrivere Musica
Fonti Storia Ebraica
Szigeti Bio
Bak Fark
Note Su Margherita Di Savoia

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Az ülnök a hatályos magyar szabályozás szerint nem hivatásos bíró (Magyarország Alaptörvénye), felelősségteljes feladatot lát el. Ezen az oldalon e tevékenységhez kapcsolódó információk olvashatók.
Ki lehet ülnök?
A bíróságokra ülnöknek megválasztható az, aki:
- választójoggal rendelkező,
- 30. életévét betöltött,
- 70. életévét be nem töltött,
- és az arra feljogosított társadalmi szervezet vagy természetes személy(ek) jelöli(k).
Jelenleg az (általános) ülnökök mellett pedagógus, munkaügyi és katonai ülnökök működnek közre az igazságszolgáltatás munkájában.
Hogyan lehet valaki ülnök?
Az ülnököket az általános ülnökválasztás keretében 4 évre az illetékes helyi (települési, megyei, fővárosi) önkormányzok választják meg. A legutóbbi ülnökválasztás 2015 tavaszán volt, így a következő ülnökválasztás várhatóan 2019. március-áprilisban lesz.
Az ülnökválasztás időpontját a köztársasági elnök írja ki, amely meghatározott időn belül az adott bíróság illetékességi területén működő önkormányzatok joga és feladata az illetékes igazságügyi szerv által meghatározott számú ülnök megválasztása. A jelenlegi ülnöki ciklust megelőzően az akkori Országos Igazságszolgáltatási Tanács határozta meg, hogy melyik bíróságra hány és milyen (pl. pedagógus, munkaügyi) ülnököt kell megválasztani.
Az önkormányzatok a választást megelőzően az ülnökválasztással kapcsolatosan választási elveket is elfogadhatnak (lsd. pl a Fővárosi Önkormányazt ezen határozatát). Ebben rögzíthetik többek között azt, hogy a választásnál előnyben részesíthetők pl. azok a hivatlaban lévő ülnökök, akik folymatban lévő bírósági tárgyalásban vesznek rész.
Az ülnököket társadalmi szervezetek - kivéve pártok - és magánszemélyek jelölhetik. A pedagógus ülnököket az alap- és középfokú oktatási intézmények tantestületei, a munkaügyi ülnököket a munkavállalók és munkaadós érdekképviseleti szervei jelölik.
Az önkormányzatok azt is meghatározzák, hogy meddig és hová kell beadni az előírt jelentkezési nyomtatványon az ülnöki jelentkezéseket. Ehhez adott esetben az érvényes ülnöki mandátummal rendelkezők ülnököknek - ha újra szeretnék magukat választatni - a bíróság ajánlást is adhat. Ez főként a folymatban lévő ügyekben dolgozó ülnökök esetében érdekes, hiszen az eljárási szabályok szerint, ha a tanács összetételében változás van, úgy az eljárás megismétlésének szükségessége merül fel. Az ülnök személyének változása azonban nem feltétlenül jelenti azt, hogy az addigi eljárást meg is kell ismételni.
A jelentkezések összegzése után az önkormányzatok illetékesei elkészítik a képviselő-testület számára az előterjesztéseket, amelyekről a képviselő-testület szavaz. Az elfogadás után az önkormányzat megküldi az elfogadott ülnökök listáját az illetékes bíróságnak.
A bíróság elnöke hívja be eskütételre a megválasztott ülnököket, akik a bírói eskütétel után a bíróság elnökének beosztása alapján megkezdhetik munkájukat.
Milyen ügyekben van szükség az ülnök munkájára?
Büntetőperek:
Ez az eset a leggyakoribb, az ülnökök többsége 3 tagú büntetőtanácsokban dolgozik. A 3 tagú tanács egy hivatásos, és két nem hivatásos (ülnök) bíróból áll. A négy szintű bírósági redszeren belül az I. fokú tanácsok dolgoznak így, amely tanácsok egyrészt a helyi bíróságokon, másrészt a törvényszékeken járnak el.
A helyi bíróságok I. fokon azokban az ügyekben járnak el három tagú tanácsban, amelyek esetében a törvény 8 évi, vagy ennél súlyosabb büntetés kiszabását rendeli. Akkor is eljárhat így a helyi bíróság, ha a vádirattól eltérő minősítés lehetőságét állapítja meg, vagy ha az egyesbíró az ügyet tanács elé utalja.
A törvényszékek I. fokon - ha a törvény kivételt nem tesz - három tagú tanácsba járnak el. A törvényszékek járnak el I. fokok azokban az ügyekben, ahol a törvény 15 évi vagy életfogytig tartó büntetés kiszabását is lehetővé teszi. Ezen kívül a büntetőeljárási törvény konkrétan is nevesíti azokat a bűncselekményeket, amelyekben I. fokon így kell eljárni. Ezeket itt most csupán példálózva, a teljesség igénye nélkül soroljuk: emberölés és kísérlete, előkészülete, emberölés minősített esetei, testi sértés súlyos, minősített esetei (halált vagy életveszélyt okozó), a különösen nagy vagy ezt meghaladó értékre elkövettet lopás, rablás, sikkasztás hűtlen és hanyag kezelés, csalás, kifosztás, orgazdaság, állam es emberiség elleni bűncselekmények stb)
A katonai büntetőeljárás hatálya alá tartozó cselekmények is törvényszéki eljárás alá tartoznak. Itt az ülnökök vonatkozásában plusz feltétel, hogy hivatásos szolgálati viszonnyal is rendelkezzen, konkrét ügyben a terheltnél alacsonyabb rendfokozatú ülnök nem lehet tagja az eljáró tanácsnak.
A fiatalkorúakkal szembeni eljárásban az egyik ülnöknek kötelezően pedagógusnak kell lenni.
I. fokon 5 tagú tanács is eljárhat, ekkor a tanács összetétele 2 hivatásos és 3 nem hivatásos (ülnök) bíró (így jár el pl. a Budaházy-ügyet tárgyaló tanács).
Magánvádas eljárás:
A büntetőeljárási törvény lehetővé teszi, hogy azokban az esetkben, amikor a vádat nem az ügyész, hanem - mint magánvádló - a sértett képviseli az ülnök önállóan is eljárjon. Ide tartozik a könnyű testi sértés, a becsületsértés, a rágalmazás, magántitok megsértése, levéltitok megsértése és a kegyeletsértés.
Ezen ügyek esetében a személyes meghallgatás nélküli határozathozatalban, vagy a személyes meghallgatás során ülnök is eljárhat, határozatot is hozhat (pl. eljárás felfüggesztése, megszüntetése tárgyában), de csak korlátozottan.
Az eljárás felfüggesztésére csak alkotmányellenesség esetén van lehetősége.
Az ülnök is megszüntetheti az eljárást pl. a vádlott gyermekkora, halála esetén, vagy ha a cselekményt már jogerősen elbírálták, ha a magánindítvány vagy a kívánat hiányzik és nem pótolható. De nem szüntetheti meg az eljárást ülnök annak okán, hogy a cselekmény nem bűncselekmény, nem jelentős cselekmény, vagy az nem veszélyes a társadalomra. Akkor sem szüntetheti meg, ha - a halál esetét kivéve - büntethetőséget megszüntető egyéb ok (elévülés, kegyelem, tevékeny megbánás, törvényben meghatározott egyéb ok) áll fenn.
Meg kell szüntetni az eljárást azokban az esetekben, ha a személyes meghallgatáson a feljelentő nem jelent meg és magát alapos okkal, haladéktalanul ki sem mentette vagy ha azért nem volt idézhető, mert lakcímváltozását nem jelentette be. De akkor is meg kell szüntetni az ejárást, ha a feljelentő visszavonja a feljelentését. Ezekben az esetkben is hozhat az ülnök határozatot.
A személyes meghallgatás során a bíróság megkísérli a felek kibékítését is, ebben is eljárhat ülnök (békéltető ülnök).
Itt főszabályként - a megyei szinten működő - helyi (munkaügyi) bíróság egy hivatásos és két nem hivatásos (ülnök) bíróból álló tanácsban jár el. Munkaügyi pernek a munkaviszonyból (munkaviszony, közszolgálati viszony, szolgálati viszony, szövetkezeti tag munkaviszony jellegű jogviszonya, bedolgozói jogviszony) származó per számít. Ide értendő a munkaügyi szerződés megkötését megelőző és a munkaviszony megszűnését követően a munkaviszonyból eredő jogra alapított igény érvényesítése is, de a kollektív szerződés megkötésére jogosult felek, illetve ezek és harmadik személy közti jogvitája, a kollektív szerződés fennálltára vagy az abból eredő jogra vonatkozó jogvita is. Ezen kívül ide tartozik a sztrájkra vagy a munkaharccal, a szervezkedési szabadsággal kapcsolatos jogellenes magatartásra vagy ezek vonatkozásában a törvényben előírt kötelezettség teljesítésére kiterjedő jogvita. (A társadalombiztosítási határozatokkal kapcsolatos ügyek nem tartoznak a három tagú munkaügyi tanács hatáskörébe, ezekben a hivatásos bíró egyesbíróként jár el.)
Rendezvények megtartását megtiltó határozatokkal kapcsolatos eljárás:
Ha a rendőrség határozatával megtiltja egy rendezvény megtartását, ez ellen a határozat ellen - 3 napon belül - bírósági felülvizsgálatot lehet kérni. Ekkor a bíróság nem peres eljárásban, ülnökök közreműködésvel határoz.
Polgári perek:
Bár a polgári perrendtartás bizonyos esetekre lehetővé teszi az ülnökök közreműködésével való eljárást, ezekben az eljárásokban ma főszabályként egyesbíró jár el. Nagyon ritka esetben lehet szükség tanácsi eljárására.
Milyen díjazás jár az ülnöki munkáért?
Az ülnöki munkáért tiszteletdíj jár, melynek mértéke az ülnök működésének minden napjára a bírói illetményalap egy napra eső összegének 25 %-a. Ez jelenleg nettó 4.318.- Ft egy tárgyalási napra. Ez azonban csak arra igaz ebben a formában, akiknek az ülnöki tevékenységük mellett főfoglakozásuk nincs (mert pl. nyugdíjasok). Aki főfoglalkozása mellett ülnök, annak a tárgyalási napra tisztsége gyakorlásának idejére távolléti díja illeti meg, melyet, ha a fenti módon számított tiszteledíjnál alacsonyabb, arra az összegre kell kiegészíteni.
Milyen jogai és kötelezettségei vannak az ülnöknek?
Az ülnökök a megbízatásuk időtartama alatt nem lehetnek tagjai pártnak és politikai tevékenységet sem folytathatnak. Az országgyűlési képviselői megbízatás, az önkormányzati képviselő-testületi tagság politikai tevékenységnek tekintendő. Nem politikai tevékenység a munkavállalói – a szakmai, érdekvédelmi – szervezetben való részvétel.
Az ülnököt az igazságszolgáltatásban való részvételével összefüggő cselekmény tekintetében mentelmi jog illeti meg. Az ülnök bíróság vagy más hatóság előtt - megbízatásának ideje alatt és azt követően - nem vonható felelősségre az igazságszolgáltatásban való részvétele miatt, továbbá a megbízatásának gyakorlása során általa közölt tény vagy vélemény miatt. Ez a mentesség nem vonatkozik a szigorúan titkos és titkos minősítésű adattal való visszaélésre, a rágalmazásra és a becsületsértésre, valamint az ülnök polgári jogi felelősségére. A mentesség kiterjed a közhatalmat gyakorló személy vagy közszereplő politikus sérelmére elkövetett becsületsértésre, valamint - amennyiben az ülnöknek nem volt tudomása arról, hogy a közlés a lényegét tekintve valótlan - rágalmazásra.
Az ülnököt az bíróság elnöke hívja be és osztja be az ítélkező tanácsba. Joga az ülnöknek, hogy a behívásáról legalább egy hónappal korábban értesüljön, illetve, hogy kérésére, fontos okból a bíróság elnöke elhalaszthassa a működése megkezdésének időpontját.
Az ítélkező tanácshoz beosztott ülnök joga, hogy a tárgyalandó ügyek tény- és joganyagát megismerhesse, arról őt az ítélkező tanács elnöke tájékoztassa. A tárgyaláson a hivatásos bíróhoz hasonlóan kérdésket tehet fel. Az ítélet meghozatalát megelőző zárt tanácskozásra vonatkozó titok megőrzése - ami kiterjed a szolgálati vagy az államtitokra is - az ülnökre is vonatkozik. Ugyanakkor joga, hogy esetlegesen eltérő véleményt kifejtse, azt zártan kezelendő különvéleményként csatolja.
A bírósági ülnök alapvető kötelezettsége, hogy a - hivatásos bírákhoz hasonlóan - Magyaroszág Alaptörvényéhez és a törvényekhez hű legyen, mindenkor lelkiismertesen járjon el, és tanúsítson a tisztségéhez méltó magatartást. A folymatban lévő ügyekről - a hivatásos bírákhoz hasonló módon - nem nyilatkozhat.
A bírák eljárásból történő kizárására vonatkozó rendelkezések az ülnökre is irányadók, az ülnök köteles a vele szemben felmerült kizárási okot haladéktalanul bejelenteni.
Az ülnöki tevékenységhez kapcsolódó főbb jogszabályok, döntések
A felsorolt jogszabályok, határozatok hatályos formában minden nyilvános jogszabály adatbázisból (pl. www.magyarorszag.hu, http://jab.complex.hu, www.jogiforum.hu/torvenytar, www.optijus.hu, stb.) letölthetők!
2011. évi CLXI. törvény a bíróságok szervezetéről
2012. évi I. törvény a Munka Törvénykönyvéről (2012. július 1-től hatályos új Mt.)
15/1999. (XI. 10) IM rendelet a bírósági igazolványokról
Egyéb döntések:
9/2012. (V. 8) OBH utasítás - a talár viseléséről, valamint az ülnökök, jegyzőkönyvvezetők és az eljárási cselekményt végző bírósági titkárok öltözködési szabályairól szóló szabályzatról (e szerint az ülnök nem viselhet talárt, a tárgyaláson ahhoz méltó ruházatban - lehetőség szerint sötét kosztüm/öltöny világos blúzzal/inggel - kell megjelennie.)
2/1999. OIT szabályzat - a talár általános viseléséről (korábbi szabályozás, a 9/2012. OHB utasítás hatályon kívül helyezte)
1/2002. BJE - Büntetőjogi Jogegységi Döntés (eljárásjog) -
Az ülnök személyének változása az I. fokú eljárás során - ha a tárgyalást a tárgyalási anyag ismertetésével nem ismétlik meg - csak akkor hatályon kívül helyezési ok, ha ez az ítéletet lényegesen befolyásolta.
51/1992. AB határozat - az ülnökök párttagságával kapcsolatos alkotmánybírósági határozat
212. § (1) Ülnöknek az a büntetlen előéletű, cselekvőképes magyar állampolgár választható meg, aki a 30. évét betöltötte és nem áll közügyektől eltiltás hatálya alatt.
(2) A katonai büntetőeljárásban eljáró katonai tanácsok ülnökeinek (a továbbiakban: katonai ülnök) megválasztásához az (1) bekezdésben meghatározott feltételeken túl az is szükséges, hogy a jelölt a Magyar Honvédségnél, illetve rendvédelmi szervnél hivatásos szolgálati viszonyban álljon.
(3) Az ülnök nem lehet tagja pártnak, és politikai tevékenységet nem folytathat.
213. § (1) Az ülnököket a bíróság illetékességi területén lakóhellyel rendelkező nagykorú magyar állampolgárok, a bíróság illetékességi területén működő helyi önkormányzatok és a társadalmi szervezetek – kivéve a pártokat – jelölik.
(2) A fiatalkorúak büntető ügyeiben eljáró bíróság pedagógus ülnökeit a bíróság illetékességi területén működő alapfokú és középfokú nevelési-oktatási intézmények tantestületei jelölik.
(3) A katonai ülnököket a Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek illetékes parancsnokai – az ott működő érdek-képviseleti szervek javaslataira is figyelemmel – jelölik.
(4) A közigazgatási és munkaügyi bíróság ülnökeit elsősorban a munkavállalók és munkaadók érdek-képviseleti szervei jelölik.
214. § (1) 3
A jelölt a jelölés elfogadásáról írásban nyilatkozik. A nyilatkozat a jelölt nevét, születési helyét és idejét, anyja nevét, lakóhelyét, iskolai végzettségét, szakképzettségét, foglalkozását, munkahelye nevét és címét, egy hónapra járó távolléti díja összegét, valamint az aláírását tartalmazza.
(2) A jelölt a jelölés elfogadását követően haladéktalanul, az ülnökké történő megválasztására jogosult képviselő-testület részére hatósági bizonyítvánnyal igazolja büntetlen előéletét.
(3) Ha a jelölt a (2) bekezdésben meghatározott igazolási kötelezettségét elmulasztja, ülnökké megválasztani nem lehet.
(4) Az ülnök megválasztására jogosult képviselő-testület a (2) bekezdésben meghatározott személyes adatokat a jelölt ülnökké történő megválasztásáról meghozott döntésig kezeli.
(5) Egy jelölt kizárólag egy bírósághoz választható meg ülnökké.
215. § (1) A járásbíróság ülnökeit a bíróság székhelye szerint illetékes helyi önkormányzat, illetve települési nemzetiségi önkormányzat képviselő-testülete, a törvényszék, valamint a közigazgatási és munkaügyi bíróság ülnökeit a megyei, illetve megyei városi képviselő-testület és a területi nemzetiségi önkormányzatok képviselő-testületei választják meg. A Budapest területén működő járásbíróságok ülnökeit a bíróság illetékességi területe szerinti helyi önkormányzatok és települési nemzetiségi önkormányzatok képviselő-testületei választják meg. Olyan járásbíróság esetén, amelynek székhelye nem az illetékességi területén helyezkedik el, az ülnököket az illetékességi terület szerinti megyei képviselő-testület és a területi nemzetiségi önkormányzatok képviselő-testületei választják meg.
(2) A katonai ülnököket a rendfokozatuknak megfelelő állománygyűlésen választják meg.
216. § (1) Az ülnökök megbízatása – a 217. § (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 4 évre szól.
(2) Az ülnökök választását a köztársasági elnök tűzi ki.
(3) Az OBH elnöke megállapítja, hogy a választó szerv melyik bírósághoz hány ülnököt választ.
217. § (1) A korábban megválasztott ülnökök megbízatása az új ülnökválasztástól számított 30 nap elteltével jár le.
(2) Ha az ülnökök megválasztására a köztársasági elnök által ülnökválasztásra kitűzött időpontban nem kerül sor, a korábban megválasztott ülnökök megbízatása az új ülnökök megválasztásától számított 30 nap elteltével jár le.
(3) Ha a járásbírósági ülnökök választása eredményeként olyan kevés számú ülnök megválasztására került sor, ami a bíróság működését veszélyezteti, az ülnöki feladatokat a törvényszék elnöke által meghatározott rendben azon törvényszékhez megválasztott ülnökök is elláthatják, amelynek illetékességi területéhez az érintett járásbíróság tartozik.
(4) Ha a megválasztott ülnökök száma nem éri el az OBH elnöke által megállapított létszámot, az OBH elnöke kezdeményezheti a köztársasági elnöknél a soron kívüli ülnökválasztás kiírását.
218. § (1) A megválasztott ülnök tisztsége gyakorlásának megkezdése előtt bírói esküt tesz.
(2) Az ülnököt előre megállapított rendben a bíróság elnöke hívja be, és osztja be az ítélkező tanácsokba.
(3) A bíróság elnöke a bírósághoz megválasztott valamennyi ülnök részére évenként legalább egyszer, egyébként akkor, ha ezt az időszerű feladatok megkívánják, értekezletet tart (ülnöki értekezlet).
219. § (1) A bíróság elnöke az ülnököt, annak megbízatása időtartama alatt írásban, a mulasztás jogkövetkezményeinek ismertetésével felhívhatja büntetlen előéletének – a felhívás közlésétől számított 15 munkanapon belüli – igazolására.
(2) Ha az (1) bekezdésben meghatározott felhívásra az ülnök büntetlen előéletét igazolja, a bíróság az igazolás céljából a bűnügyi nyilvántartó szerv által kiállított hatósági bizonyítvány kiadása iránti eljárásért megfizetett igazgatási szolgáltatási díjat az ülnök részére megtéríti.
(3) Ha az ülnök az (1) bekezdésben foglalt felhívásnak nem tesz eleget, a bíróság elnöke az ülnököt ismételten felhívja büntetlen előéletének igazolására, egyben tájékoztatja az igazolás elmulasztásának jogkövetkezményeiről.
a) az ülnök a (3) bekezdésben meghatározott ismételt felhívás kézhezvételételétől számított 15 munkanapon belül igazolási kötelezettségének nem tesz eleget, és nem bizonyítja, hogy a kötelezettség elmulasztása rajta kívül álló ok következménye vagy
b) a bíróság elnöke az ülnök büntetett előéletének tényét az igazolás céljából a bűnügyi nyilvántartó szerv által kiállított hatósági bizonyítvány tartalma alapján megállapítja, a bíróság elnöke az ülnököt megválasztó képviselő-testületnél kezdeményezi az ülnök megbízatásának megszüntetését, és ezzel egyidejűleg a megbízatás megszüntetése kezdeményezésének tényét az ülnökkel közli.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott közlés napjától az ülnök az ítélkezési tevékenységét nem gyakorolhatja.
(6) Az (1)–(3) bekezdés alapján megismert személyes adatokat a bíróság elnöke és az ülnököt megválasztó képviselő-testület az ülnöki megbízatás megszűnéséig kezeli.
220. § (1) Az ülnök megbízatása megszűnik:
a) az ülnök halálával,
b) a megbízatásának lejártával,
c) ha a 212. § (1) bekezdésében foglalt feltételek valamelyike már nem áll fenn,
d) a 70. év betöltésével,
f) ha a 219. § (4) bekezdésében meghatározott esetben az ülnököt megválasztó képviselő-testület az ülnököt visszahívja.
(2) A katonai ülnök megbízatása – a nyugállományba helyezést kivéve – akkor is megszűnik, ha a szolgálati viszonya megszűnt.
(3) Az ülnök a képviselő-testülethez intézett írásbeli nyilatkozatával lemondhat megbízatásáról.
(4) A lemondó nyilatkozat érvényességéhez a képviselő-testület elfogadó nyilatkozata nem szükséges.
(5) A lemondásról a képviselő-testület az illetékes bíróság elnökét haladéktalanul értesíti, a lemondás bejelentésének napjától az ülnök az ítélkezési tevékenységét nem gyakorolhatja.
(6) Az (1) bekezdés c), d) és f) pontjában írt esetben az ülnöki megbízatás megszűnését a képviselő-testület határozattal állapítja meg, és erről az illetékes bíróság elnökét haladéktalanul értesíti.
221. § (1) A munkaviszonyban, kormánytisztviselői, közszolgálati vagy közalkalmazotti jogviszonyban, a fegyveres szerveknél és a Magyar Honvédségnél szolgálati viszonyban, vagy foglalkoztatásra irányuló más jogviszonyban (szövetkezetnél munkaviszony jellegű jogviszonyban [ 2006. éviX. törvény 56. § (2) bekezdés] stb.) álló ülnököt ülnöki működésének időtartamára a távolléti díja illeti meg.
(2) Ha valamely jogszabályban biztosított juttatáshoz való jogosultság, illetve annak mértéke meghatározott munkateljesítménytől vagy a munkában eltöltött napok számától függ, az ülnöki működés időtartamát munkában töltött időként kell számításba venni.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott jogviszonyokban nem álló, vagy az ülnöki működése idejére munkabérben (díjazásban) nem részesülő ülnököt tiszteletdíj illeti meg. A tiszteletdíj mértéke az ülnök működésének minden napjára a bírói illetményalap egy munkanapra eső összegének a 25 százaléka.
(4) Ha a távolléti díj az (1) bekezdés szerinti esetben nem éri el a (3) bekezdésben meghatározott tiszteletdíj arányos részét, azt a tiszteletdíj összegéig ki kell egészíteni.
(5) Az ülnök a hivatalos kiküldetésével járó költségeket a bírákra irányadó rendelkezések megfelelő alkalmazásával számolhatja el.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
23/2014. (VI. 30.) NGM rendelet a számla és a nyugta adóigazgatási azonosításáról, valamint az elektronikus formában megőrzött számlák adóhatósági ellenőrzéséről - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
23/2014. (VI. 30.) NGM rendelet
Hatály: 2016.I.1. - 2018.VI.1. Váltás a jogszabály mai napon hatályos állapotára
Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 175. § (4) és (28) bekezdésében, továbbá az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 260. § (1) bekezdés c), d) és i) pontjában, valamint 260. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 1. pontjában foglalt feladatkörömben eljárva - az 5. és 9. alcím, a 22. §, a 24. §, a 25. §, a 26. §, valamint az 1. melléklet tekintetében a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109. § 11. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzeti fejlesztési miniszterrel egyetértésben - a következőket rendelem el:
b) a pénztárgép számlázófunkciója megfeleljen a 8. § (1) bekezdés a) pontjában és a 8. § (2)-(5) bekezdésében foglaltaknak.
1/A. § * E rendelet hatálya a belföldön nyilvántartásba vett adóalanyra terjed ki.
1. elektronikus formában megőrzött számla és nyugta: az elektronikus adatállományként tárolt, számlázó programmal kiállított számla és számítógéppel előállított nyugta, az elektronikus számla és nyugta, valamint a papír alapon kibocsátott számla és nyugta 17. § (2) bekezdés a) pontja szerinti elektronikus másolata;
2. számlázó program: számla kibocsátására alkalmas számítástechnikai program, programfunkció, programmodul, ideértve az online számlázó rendszereket is;
3. számlázó program azonosítója: valamely számlázó program készítője vagy fejlesztője által meghatározott megnevezés, elnevezés, valamint a számlázó program különböző előállított változatainak megkülönböztetésére szolgáló betű és szám karaktersorozat, mozaikszó;
4. számítógéppel előállított nyugta: elektronikus vagy papír alapon kibocsátott, számítógéppel előállított nyugta;
5. * adatexport: az adóalany által elektronikus adathordozón tárolt adatoknak az adóhatóság rendelkezésére bocsátása a 2. melléklet szerint és a 3. mellékletben meghatározott adatszerkezetben.
3. Nyomtatvánnyal szembeni követelmények
3. § A nyomtatvány felhasználásával kibocsátott számlával, nyugtával szemben követelmény, hogy
a) a nyomtatványt nyomdai úton, a 4. §-ban meghatározott követelmények szerint állítsák elő,
b) a nyomtatvány beszerzője rendelkezzen a 6. § (3) bekezdés szerinti tartalommal kibocsátott számlával, továbbá
c) a nyomtatványt a 7. § szerint szigorú számadású nyomtatványként kezeljék.
4. § (1) A nyomtatványt az adóhatóság által a nyomtatvány előállítója részére előre kijelölt sorszámtartományban folyamatosan, az adott sorszámtartományba illeszkedő sorszám kihagyás és ismétlés nélküli felhasználásával kell előállítani.
(2) * A sorszámtartományt az adóhatóság a nyomtatvány előállítójának az erre a célra rendszeresített nyomtatványon, elektronikus úton benyújtott kérelmére jelöli ki.
(3) Az adóhatóság a kijelölt sorszámtartományt - a nyomtatvány fajtájának és előállítójának megjelölésével - a kijelöléstől számított 15 napon belül közzéteszi a honlapján.
5. § (1) A nyomtatvány előállítója, forgalmazója - a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel - kizárólag a 4. § (1) bekezdésében meghatározott követelménynek megfelelő nyomtatványt értékesíthet.
(2) Ha a nyugta egyúttal az abban megjelölt szolgáltatás igénybevételére is jogosítja annak bemutatóját, a nyomtatvány előállítója, forgalmazója e tekintetben mentesül a 4. § (1) bekezdésében meghatározott követelmény teljesítése alól azzal, hogy a kihagyás és ismétlés nélküli sorszámozást biztosítania kell.
6. § (1) A nyomtatvány előállítója, forgalmazója köteles az általa értékesített nyomtatványt - a nyomtatvány értékesítéséről kibocsátott számla másodpéldánya alapján - sorszám szerint nyilvántartani.
(2) A nyomtatványt előállítóként, forgalmazóként értékesítő, az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Áfa tv.) 5. §-a szerinti adóalany (a továbbiakban: adóalany) a nyomtatványt kizárólag adóalanynak értékesítheti, aki vagy amely köteles adóalanyiságát az értékesítéskor előzetesen igazolni.
(3) A nyomtatványt előállítóként, forgalmazóként értékesítő adóalany köteles a nyomtatvány értékesítéséről kibocsátott számlán feltüntetni
a) az értékesített nyomtatvány megnevezése mellett annak sorszámtartományát is, az első sorszám és az utolsó sorszám megjelölésével,
b) a nyomtatvány beszerzőjének adószámát.
7. § A nyomtatványt számla, nyugta kiállításához felhasználó adóalany a nyomtatványt a számvitelről szóló törvény szerint szigorú számadás alá vonja. Ennek keretében olyan nyilvántartást vezet, amely nyomtatványfajtánként külön-külön tartalmazza:
a) a nyomtatvány sorszámtartományát, az első sorszám és az utolsó sorszám megjelölésével,
4. Számlázó programmal szembeni követelmények
8. § (1) A számlázó programmal szemben követelmény, hogy
a) a számlázó program - a (2)-(4) bekezdésben meghatározott eltérésekkel - kihagyás és ismétlés nélküli, folyamatos sorszámozást biztosítson, és
b) * a számlázó programot a 11. § szerint bejelentsék, és
c) * rendelkezzen a 11/A. § szerinti, „adóhatósági ellenőrzési adatszolgáltatás” elnevezésű funkcióval.
(4) A sorszámozás folyamatossága nem sérül akkor sem, ha a számla, az Áfa tv. 165. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott, valamint egyéb, az Áfa tv. tárgyi hatálya alá nem tartozó ügyletről kibocsátott számviteli bizonylat kibocsátása azonos sorszámtartományon belül történik.
(5) Abban az esetben, ha a program egyaránt alkalmas számla és nyugta előállítására, számla és nyugta kibocsátása elkülönített sorszámtartományon is történhet.
9. § (1) A számlázó programot fejlesztőként, forgalmazóként értékesítő adóalany köteles az általa értékesített számlázó programot annak neve, azonosítója, a vevő neve és az értékesítés időpontja szerint nyilvántartani.
10. § (1) * A számlázó program értékesítésekor, rendelkezésre bocsátásakor az értékesítő, rendelkezésre bocsátó köteles a vevő, felhasználó részére átadni vagy egyéb módon rendelkezésére bocsátani a számlázó program fejlesztője által készített felhasználói dokumentációt, valamint tájékoztatnia kell a vevőt, felhasználót a számlázó program nevéről és azonosítójáról.
(6) * Amennyiben az (1) bekezdés szerinti dokumentáció nem magyar, német, francia vagy angol nyelvek bármelyikén készült, annak magyar nyelven történő rendelkezésre állásáról
a) a számlázó programot értékesítő, rendelkezésre bocsátó köteles gondoskodni, feltéve, hogy belföldön nyilvántartásba vett adóalany,
b) egyéb, az a) pont alá nem tartozó esetben a számlázó programot használó adóalany köteles gondoskodni.
(7) * Az (1) bekezdés szerinti dokumentáció magyar nyelvű fordítására az ezen dokumentációra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
11. § (1) Az adóalany köteles az általa használt számlázó program
b) fejlesztőjének nevét, és - ha van - adószámát;
d) beszerzésének, használata megkezdésének vagy - saját fejlesztésű program használata esetén - a rendeltetésszerű használatbavételének időpontját
a d) pont szerinti időpontot követő 30 napon belül az adóhatósághoz, az erre a célra rendszeresített nyomtatványon bejelenteni.
11/A. § * A számlázó programnak olyan önálló, de a programba beépített, „adóhatósági ellenőrzési adatszolgáltatás” elnevezésű funkcióval kell rendelkeznie, amelynek elindításával adatexport végezhető
12. § Az adóhatóság jogosult a számla kiállításának folyamatát úgy is ellenőrizni, hogy felügyelete alatt a számla kiállítója - próbajelleggel - bocsát ki számlát.
13. § (1) Az online számlázó rendszert használó adóalany - a 11. § (1) bekezdésétől eltérően - köteles
a) az online számlázó rendszer nevét és elérhetőségét;
b) az online számlázási szolgáltatást nyújtó nevét, adószámát;
c) az online számlázási szolgáltatás igénybevételének kezdő időpontját
az online számlázási szolgáltatás igénybevételének kezdetét követő 30 napon belül az adóhatósághoz, az erre a célra rendszeresített nyomtatványon bejelenteni.
(2) Az online számlázó rendszert használó adóalany - a 11. § (2) bekezdésétől eltérően - köteles
a) az (1) bekezdés szerinti adatokat;
b) az online számlázási szolgáltatás igénybevétele befejezésének időpontját
az online számlázási szolgáltatás igénybevétele befejezését követő 30 napon belül az adóhatósághoz, az erre a célra rendszeresített nyomtatványon bejelenteni.
5. Az elektronikus adatcsererendszer használata
14. § Ha a felek az elektronikus számlát elektronikus adatcsererendszerben (a továbbiakban: EDI) elektronikus adatként kívánják létrehozni és továbbítani, az EDI alkalmazására és használatára az Áfa tv. 175. § (3) bekezdés a) pontjában előírt előzetes és írásos megállapodási kötelezettségüknek az 1. mellékletben meghatározott szerződés megkötésével is eleget tehetnek.
6. Számlakibocsátásra kötelezett meghatalmazottjára vonatkozó különös szabályok
15. § (1) A számlakibocsátásra kötelezett meghatalmazottjaként eljáró személy, illetve szervezet által kibocsátott számlának - az e rendeletben meghatározott egyéb feltételek teljesülése mellett - az alábbiakat kell teljesítenie:
a) papír alapon kibocsátott számla esetében a meghatalmazott a számla másolatát haladéktalanul eljuttatja a számlakibocsátásra kötelezettnek, elektronikus számla esetében pedig elektronikus formában bocsátja haladéktalanul a számlakibocsátásra kötelezett rendelkezésére;
b) a számlázó programmal előállított számla esetében a számlakibocsátásra kötelezett és meghatalmazottja előzetesen és írásban megállapodnak a számla előállítása során alkalmazott sorszámtartományról, amelyet a számlakibocsátásra kötelezett is köteles nyilvántartásában rögzíteni.
(2) Az a személy, szervezet, aki vagy amely egyidejűleg több számlakibocsátásra kötelezett meghatalmazottjaként jár el, az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettségeknek megbízónként elkülönített nyilvántartás vezetésével tesz eleget.
7. A számítógéppel előállított nyugta
16. § (1) A számítógéppel előállított nyugtával szemben követelmény, hogy a program a sorszámozást kihagyás és ismétlés nélkül biztosítsa.
(2) * Az (1) bekezdés szerinti program értékesítésekor az értékesítő köteles a vevő részére átadni vagy egyéb módon rendelkezésére bocsátani ezen program fejlesztője által készített felhasználói dokumentációt.
(3) A (2) bekezdés szerinti dokumentációnak tartalmaznia kell a program működésére, használatára vonatkozó részletes leírást és a program valamennyi funkciójának ismertetését. A program kizárólag a dokumentációban szereplő funkciókat hajthatja végre.
(4) A programot használó adóalany a (2) bekezdés szerinti dokumentációt az ezen programmal kibocsátott nyugta kibocsátását magában foglaló évtől számított ötödik év végéig köteles megőrizni. Az adóalany ezen megőrzési kötelezettségének elektronikusan is eleget tehet.
(5) A (3) és (4) bekezdésben a dokumentáció tekintetében meghatározott kötelezettségek vonatkoznak a saját fejlesztésű programot használó adóalanyra is.
(6) * Amennyiben a (2) bekezdés szerinti dokumentáció nem magyar, német, francia vagy angol nyelvek bármelyikén készült, annak magyar nyelven történő rendelkezésre állásáról
a) az (1) bekezdés szerinti programot értékesítő, rendelkezésre bocsátó köteles gondoskodni, feltéve, hogy belföldön nyilvántartásba vett adóalany,
b) egyéb, az a) pont alá nem tartozó esetben az (1) bekezdés szerinti programot használó adóalany köteles gondoskodni.
(7) * A (2) bekezdés szerinti dokumentáció magyar nyelvű fordítására az ezen dokumentációra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
8. Másolatkészítés és megőrzés
17. § (1) A számlázó programmal előállított és papírra nyomtatott számla, valamint a számítógéppel előállított és papírra nyomtatott nyugta kibocsátónál maradó példánya - papírra nyomtatás helyett - elektronikus adatállományként is megőrizhető, feltéve, hogy a megőrzés a digitális archiválás szabályairól szóló 114/2007. (XII. 29.) GKM rendelet rendelkezései szerint, annak 3. § a) vagy b) pontjában meghatározott mód valamelyikeként történik.
(2) A papíralapú dokumentumokról elektronikus úton történő másolat készítésének szabályairól szóló 13/2005. (X. 27.) IHM rendelet előírásai szerint kell eljárni
a) nyomtatvány felhasználásával kibocsátott számláról és nyugtáról, továbbá papírra nyomtatott számláról és nyugtáról (ideértve a pénztárgéppel és taxaméterrel kiállított számlát és nyugtát is) történő elektronikus másolatkészítés során, valamint
b) a papír alapon létrehozott, de elektronikus számlaként kibocsátott számláknak az elektronikus formátumba történő átkonvertálásánál.
9. Számla és nyugta ellenőrzése
18. § (1) Az elektronikus formában megőrzött számla és nyugta ellenőrzése során az adóalany köteles az adóhatóság részére
a) a helyszínen biztosítani a számla és a nyugta olvashatóságához szükséges technikai eszközöket,
b) rendelkezésre bocsátani az a) pontban említett eszközök használatára vonatkozó dokumentációt, továbbá
c) megadni az a) pontban említett eszközök használatához szükséges felvilágosítást.
(2) Az elektronikus formában megőrzött számla és nyugta ellenőrzése során az adóalany köteles az adóhatóság részére elektronikus kimenetet, és az adatok külső adathordozóra történő archiválását biztosítani.
19. § Adóhatósági ellenőrzés céljából az adóalany az xml formátumban megőrzött számla adatait a 2. melléklet szerint és a 3. mellékletben meghatározott adatszerkezetben, az egyéb elektronikus formában megőrzött számla esetében a 2. melléklet szerint és a 3. mellékletben meghatározott adatszerkezetben, vagy pdf formátumban köteles rendelkezésre bocsátani.
20. § (1) Ez a rendelet - a (2)-(3) bekezdésben foglalt kivétellel - 2014. július 1-jén lép hatályba.
(2) A 11. §, a 13. § és a 21. § 2014. október 1-jén lép hatályba.
(3) A 18. § (2) bekezdése, a 19. §, a 22. §, 26. § valamint a 2. és a 3. melléklet 2015. július 1-jén lép hatályba.
21. § A 2014. október 1-jét megelőzően beszerzett és 2014. október 1-jén még használatban lévő számlázó programok, igénybevett online számlázó programok, továbbá használatba vett saját fejlesztésű programok 11. § (1) bekezdése vagy 13. § (1) bekezdése szerinti adatait az adóalany 2014. november 15-ig köteles bejelenteni az adóhatóság által erre a célra rendszeresített nyomtatványon. A 2014. október 1-je és 2014. október 15-e között használatból kivont számlázó program, online számlázási szolgáltatás igénybevételének befejezése 11. § (2) bekezdése vagy 13. § (2) bekezdése szerinti adatait az adóalany 2014. november 15-ig köteles bejelenteni az adóhatóság által erre a célra rendszeresített nyomtatványon.
22. § Az elektronikus számlával kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló 46/2007. (XII. 29.) PM rendelet 2015. június 30-án hatályos rendelkezéseit a 2015. június 30-ig kibocsátott elektronikus számlák tekintetében is alkalmazni kell.
23. § A 14. § és az 1. melléklet az elektronikus adatcsere jogi vonatkozásairól szóló 1994. október 19-i 1994/820/EK bizottsági ajánlásnak való megfelelést szolgálja.
24. § * A rendelet tervezetének a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8-10. cikke szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
27. § * E rendeletnek az egyes közvetett adózási tárgyú PM és NGM rendeletek módosításáról szóló 45/2014. (XII. 30.) NGM rendelettel (a továbbiakban: Mód. rendelet) módosított 10. § (1) bekezdését és 16. § (2) bekezdését, valamint a Mód. rendelettel megállapított 10. § (6) és (7) bekezdését, 16. § (6) és (7) bekezdését ezen rendelkezések hatálybalépése előtt értékesített, használatba vett programok esetében is alkalmazni lehet.
1. melléklet a 23/2014. (VI. 30.) NGM rendelethez
Az EDI alkalmazására és használatára vonatkozó mintaszerződés a következő: Ez az EDI Szerződés az alábbi felek között jött létre:
..................................................................................................................................., valamint
(a továbbiakban: a felek).
1.1. Az „Európai Modell EDI Szerződés”, (a továbbiakban: Szerződés), meghatározza a kereskedelmi ügyleteket elektronikus adatcserével (EDI) lebonyolító felekre vonatkozó rendelkezéseket.
1.2. A Szerződés az alábbiakban közölt jogi rendelkezéseket tartalmazza, és kiegészül egy Műszaki Melléklettel.
1.3. Hacsak a felek között ettől eltérő megállapodás nem jön létre, a Szerződés rendelkezései nem határozzák meg az EDI felhasználása által érintett ügyletekből keletkező, szerződésekben rögzített kötelezettségeket.
2.1. Ebben a Szerződésben az alább felsorolt fogalmak jelentése a következő:
2.2. EDI:
Az elektronikus adatcsere kereskedelmi és ügyviteli adatok továbbítása egy számítógéptől egy másik számítógéphez, egy EDI üzenet szerkezetét meghatározó egyeztetett formátumban.
2.3. EDI üzenet:
Egy EDI üzenet egyeztetett szabvánnyal összhangban szerkesztett szegmensrendszer, amely számítógéppel olvasható formátumban készül, valamint automatikusan és egyértelműen feldolgozható.
2.4. UN/Edifact:
A UN/ECE definíció értelmében az ENSZ közigazgatásban, kereskedelemben és közlekedésben megvalósuló elektronikus adatcserére vonatkozó szabályai, amelyek magukban foglalják az áruk és szolgáltatások kereskedelmére vonatkozó strukturált adatok független számítógépes információs rendszerek közötti elektronikus cseréjére vonatkozó, nemzetközi forgalomban egyeztetett szabványokat, könyvtárakat, valamint irányelveket.
2.5. Átvétel visszaigazolása:
Egy EDI üzenet átvételének visszaigazolása egy olyan eljárás, amellyel egy EDI üzenet átvétele alkalmával ellenőrzik a szintaxist és a jelentést, és a címzett megfelelő visszaigazolást küld a feladónak.
A Szerződés érvényessége és létrejötte
3.1. A felek, amelyek alávetik magukat a Szerződés rendelkezéseinek, kifejezetten lemondanak azon jogukról, hogy az EDI eszközeivel és a Szerződés feltételeivel összhangban létrejött szerződés érvényességének megkérdőjelezésére pusztán arra való hivatkozással, hogy a szerződés EDI felhasználásával teljesült.
3.2. Mindegyik fél eljár annak érdekében, hogy egy feladott vagy kapott EDI üzenet tartalma összhangban legyen saját országának hatályos törvényi rendelkezéseivel; ez utóbbiak alkalmazása nem korlátozhatja egy EDI üzenet tartalmát. Mindegyik fél megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy késedelem nélkül tájékoztassa a másik felet az összhang esetleges hiányáról.
3.3. Egy EDI felhasználásával létrejött szerződés akkor és ott jön létre, ahol és amikor egy ajánlat elfogadását jelentő EDI üzenet eléri az ajánlattevő számítógépes rendszerét.
EDI üzenetek bizonyítékának elfogadhatósága
A hatályos nemzeti jogszabályok által engedélyezett mértékben a felek ezennel kötelezettséget vállalnak arra, hogy ezen Szerződés a rendelkezéseivel és feltételeivel összhangban megőrzött és nyilvántartott EDI üzenetek elfogadhatóak lesznek a bíróságok előtt és az üzenetekben foglalt tények bizonyítékának minősülnek, hacsak ezzel ellentétes bizonyítékok nem állnak rendelkezésre.
EDI üzenetek feldolgozása és az üzenetek átvételének visszaigazolása
5.1. Az EDI üzeneteket nyomban átvételüket követően, de mindenképpen a Műszaki Mellékletben meghatározott időkereteken belül kell feldolgozni.
5.2. Az átvétel visszaigazolása nem szükséges, hacsak azt kifejezetten nem kérik.
Az üzenet átvételének visszaigazolása a Műszaki Melléklet kifejezetten erre vonatkozó rendelkezésével vagy az EDI üzenet feladójának kifejezett kérésével igényelhető.
5.3. Ott, ahol egy EDI üzenet visszaigazolását igénylik, a visszaigazolandó EDI üzenet címzettjének gondoskodnia kell arról, hogy a visszaigazolandó EDI üzenet átvételét követően egy munkanapon belül visszaigazolják az üzenet átvételét, hacsak a Műszaki Melléklet más határidőről nem rendelkezik.
Egy EDI üzenet átvételének bejelentett helyén munkanapnak minősül minden nap, kivéve a szombatot, a vasárnapot és a bejelentett hivatalos állami ünnepeket.
Egy EDI üzenet visszaigazolását igénylő címzett nem tehet semmilyen intézkedést az EDI üzenet tartalma alapján mindaddig, amíg a visszaigazolást meg nem küldi.
5.4. Amennyiben a feladó a meghatározott időn belül nem kapja meg az általa igényelt visszaigazolást, a címzett megfelelő értesítését követően a határidő lejárta után semmisnek tekintheti az üzenetet, vagy kezdeményezheti a Műszaki Mellékletben meghatározott alternatív eljárást az üzenet tényleges visszaigazolására.
Amennyiben az alternatív eljárás az időkeret lejártáig nem jár eredménnyel, az EDI üzenetet az időkeret lejártával - a címzettnek megküldött értesítéssel - semmisnek kell tekinteni.
EDI üzenetek biztonsága
6.1. A felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy megfelelő biztonsági eljárások megvalósításával és fenntartásával gondoskodnak az EDI üzenetek biztonságáról, az illetéktelen hozzáférés, módosítás, késedelem, megsemmisítés vagy elvesztés kockázatainak elhárításáról.
6.2. A biztonsági eljárások és intézkedések tartalmazzák az eredet és a sértetlenség ellenőrzését, az eredet és az átvétel igazolását (letagadhatatlanságát) és az EDI üzenetek bizalmas kezelését.
Minden EDI üzenet esetében kötelező az eredet és a sértetlenség ellenőrzésére vonatkozó biztonsági eljárások és intézkedések alkalmazása; ezeknek az intézkedéseknek a rendeltetése EDI üzenet feladójának azonosítása és az EDI üzenet hiánytalan és érintetlen voltának ellenőrzése. A Műszaki Melléklet szükség esetén pótlólagos biztonsági eljárásokat és intézkedéseket is tartalmazhat.
6.3. Amennyiben a biztonsági eljárások és intézkedések alkalmazása az üzenet elutasítását vagy egy EDI üzenetben egy hiba kiszűrését eredményezi, a címzett meghatározott időn belül köteles tájékoztatni erről a feladót.
Egy elutasított EDI üzenet címzettje, vagy hibát tartalmazó EDI üzenet címzettje nem tesz
EDI üzenet nyomán semmilyen intézkedést mindaddig, amíg a feladó erre vonatkozó intézkedéseit meg nem kapja. Amennyiben a feladó ismételten megküld egy elutasított vagy hibás EDI üzenetet, az EDI üzenetnek egyértelműen jelezni kell, hogy ez egy korrigált EDI üzenet.
Bizalmas adatkezelés és személyi adatok védelme
7.1. A feleknek gondoskodniuk kell arról, hogy a feladó által bizalmas információként feltüntetett, illetve a felek közötti megállapodás értelmében ilyennek minősülő információkat tartalmazó EDI üzeneteket bizalmas információként kezeljék, és ne tegyék hozzáférhetővé arra illetéktelen személyek részére, illetve ne továbbítsák ilyen személyeknek, illetve ne használják fel olyan célokra, amelyek ellentétesek a felek szándékaival.
Az ilyen bizalmas információ engedélyezett továbbküldése esetén hasonló mértékű bizalmas adatkezelést kell alkalmazni.
7.2. EDI üzenetek nem minősülnek bizalmas információkat tartalmazó üzeneteknek, amennyiben az ilyen információ egyébként hozzáférhető és szabadon felhasználható.
7.3. A felek megállapodhatnak abban, hogy bizonyos üzeneteknél - országaik törvényeiben engedélyezett mértékben - a védelem meghatározott módozatait (például a kódolás) módszerét alkalmazzák.
7.4. Amennyiben személyes adatokat tartalmazó EDI üzeneteket továbbítanak vagy fogadnak olyan országokban, ahol nincs hatályos adatvédelmi törvény, a Közösség vonatkozó jogszabályának elfogadásáig mindegyik fél kötelezettséget vállal, hogy - minimum előírásként - tiszteletben tartja a személyes adatok automatikus feldolgozására vonatkozó rendelkezéseket.
EDI üzenetek iktatása és tárolása
8.1. Egy kereskedelmi ügylet során a felek által az egymásnak megküldött EDI üzenetek esetében mindegyik fél - saját országa törvényeiben meghatározott időkeretekkel és követelményekkel összhangban, de mindenképpen az ügylet befejezését követően további legalább három éven keresztül - köteles módosítások nélkül és biztonságosan megőrizni a felek által egymásnak megküldött összes EDI üzenet hiánytalan és időrendi sorrendben rendezett rekordját.
8.2. Hacsak az illető ország hatályos jogszabályai ettől eltérő módon nem rendelkeznek, az EDI üzeneteket a feladónak a feladott formátumban, a címzettnek az átvett formátumban kell megőriznie.
8.3. A felek kötelesek gondoskodni arról, hogy az EDI üzenetek elektronikus vagy számítógépes nyilvántartásai azonnal hozzáférhetőek, szükség esetén olvasható formában reprodukálhatóak és kinyomtathatóak legyenek. Be kell szerezni az ehhez szükséges műszaki berendezéseket.
EDI üzemi követelmények
9.1. A felek kötelezettséget vállalnak az EDI ebben a Szerződésben megfogalmazott feltételeknek megfelelő működtetéséhez szükséges üzemi környezet fenntartására, ami többek között az alábbiak fenntartását jelenti:
9.2. Üzemi berendezések
A feleknek gondoskodniuk kell az EDI üzenetek továbbításához, fogadásához, fordításához, iktatásához és tárolásához szükséges berendezésekről, számítógépes programokról és szolgáltatásokról.
9.3. A kommunikáció eszközei
A feleknek meg kell határozniuk a kommunikáció eszközeit, beleértve a távközlési protokollokat, valamint szükség esetén a külső szolgáltatók kiválasztását.
9.4. EDI üzenetek szabványai
Az összes EDI üzenetet az Egyesült Nemzetek Szervezete európai gazdasági bizottsága által engedélyezett UN/Edifact szabványokkal, ajánlásokkal és eljárásokkal (UN/ECE-NP4) és az európai szabványokkal összhangban kell megküldeni.
9.5. Kódok
Az EDI üzenetekben említett, adatok kódolására alkalmazott kódok a UN/Edifact kódjegyzékek, a nemzetközi kódjegyzéke, többek között az ISO nemzetközi szabványok és ENSZ/ECE szabványok, vagy egyéb hivatalosan közzétett kódjegyzékek.
Ott, ahol ilyen kódjegyzékek nem állnak rendelkezésre, előnyben kell részesíteni a közzétett, karbantartott, illetve az egyéb kódrendszerekkel összhangban levő kódjegyzékeket.
Műszaki specifikációk és követelmények
A Műszaki Mellékletnek tartalmaznia kell az EDI ennek a Szerződésnek a feltételeivel összhangban történő működtetéséhez szükséges műszaki, szervezeti és eljárási specifikációkat és követelményeket, amelyek többek között az alábbiakat tartalmazzák:
- EDI üzemi követelmények, lásd a 9. cikket, beleértve az üzemi berendezéseket, a kommunikáció eszközeit, EDI üzenet szabványokat és kódokat,
- az EDI üzenetek feldolgozását és visszaigazolását,
- az EDI üzenetek biztonságát,
- az EDI üzenetek iktatását és tárolását,
- időkorlátokat,
- a műszaki specifikációk és követelmények megfelelő voltának megállapítására és nyomon követésére alkalmas vizsgálatokat és teszteket.
11.1. Egyik fél sem tartozik felelősséggel a Szerződésben vállalt kötelezettségek nem teljesítése által előidézett különleges, közvetett vagy következményes károkért.
11.2. Egyik fél sem tartozik felelősséggel a másik fél által elszenvedett, illető fél késedelmes teljesítése vagy nem a Szerződés rendelkezéseinek megfelelő teljesítése által okozott károkért, amennyiben az ilyen károk keletkezésének oka a nem teljesítő fél által nem befolyásolható, illetve a Szerződés létrejöttének időpontjában előre nem jelezhető körülmény, vagy olyan körülmény, amelynek következményeit nem lehetett sem megelőzni, sem áthidalni.
11.3. Amennyiben egy fél közvetítőt bíz meg az EDI üzenet továbbításával, naplózásával vagy feldolgozásával, ez a fél tartozik felelősséggel az említett szolgáltatások ellátása során az ilyen közvetítő cselekményei, nem teljesítései vagy mulasztásai által közvetlenül okozott károkért.
11.4. Amennyiben egy fél arra kötelezi a másik felet, hogy közvetítőt bízzon meg az EDI üzenet továbbításával, naplózásával vagy feldolgozásával, az ezt megkövetelő fél tartozik felelősséggel a másik félnek az említett szolgáltatások ellátása során az ilyen közvetítő cselekményei, nem teljesítései vagy mulasztásai által közvetlenül okozott károkért.
Választott bírósági záradék
Az ebből a Szerződésből vagy a Szerződéssel kapcsolatban keletkező minden jogvitában, beleértve a Szerződés fennállását, érvényességét vagy megszüntetését, a felek által egyeztetett személyből (vagy három személyből) álló választott bíróság jogosult eljárni; ennek a testületnek a döntése végleges. A választott bíróság tagjait a ............. jogosult kinevezni, a .............. eljárási szabályai alapján.
Bírósági záradék
Az ezzel a szerződéssel kapcsolatban vagy abból eredően keletkező bármely jogvitában ............... bíróságok jogosultak eljárni; ezek a bíróságok kizárólagos joghatósággal rendelkeznek.
Az EDI üzenetek iktatására, tárolására, vagy a személyi adatok bizalmas kezelésére, illetve védelmére vonatkozó, a szerződő feleket kötelező nemzeti jogi rendelkezéseket tiszteletben tartva, erre a Szerződésre .................... joga irányadó.
A Szerződés hatálya, módosítása, megszűnése és a részleges érvénytelenség
14.1. Hatály
Ez a Szerződés akkor lép hatályba, amikor azt mindkét fél aláírja.
14.2. Módosítások
Amennyiben szükséges, a Szerződésnek a felek által írásban egyeztetett kiegészítő vagy alternatív rendelkezései az aláírás időpontjától a Szerződés részének minősülnek.
14.3. Megszűnés
Bármelyik fél a másik félnek ajánlott levélben vagy a felek által egyeztetett egyéb módon megküldött írásbeli értesítéssel, egyhavi felmondási idővel megszüntetheti a Szerződést. A Szerződés megszüntetése csak ezt a napot követően létrejött ügyleteket érinti.
A bármely oknál fogva bekövetkezett megszüntetéstől függetlenül, a felek 4., 6., 7. és 8. cikkében rögzített jogai és kötelességei a megszüntetést követően is hatályban maradnak.
14.4. Részleges érvénytelenség
Amennyiben ennek a Szerződésnek bármely cikke vagy annak egy része érvénytelenné válik, az összes többi cikk érvényben és hatályban marad.
2. melléklet a 23/2014. (VI. 30.) NGM rendelethez
Az XML séma mezőinek fogalommagyarázata, elnevezések táblázata
Számla tartalmi elemei Fogalommagyarázat XSD elnevezés
A számlákról készült export állomány adatai szamlak
Előállítás dátuma Az export fájl előállításának dátuma export_datuma
Számlák darabszáma Az adatszolgáltatásba bekerült számlák darabszáma export_szla_db
Kezdő dátum Az adatszolgáltatás intervallumának kezdő dátuma kezdo_ido
Záró dátum Az adatszolgáltatás intervallumának záró dátuma zaro_ido
Kezdő számla száma Az adatszolgáltatásban szereplő számla intervallum első számlájának sorszáma kezdo_szla_szam
Záró számla száma Az adatszolgáltatásban szereplő számla intervallum utolsó számlájának sorszáma zaro_szla_szam
Számla Egy számla lehetséges adatai szamla
Fejléc fejlec
Számla sorszáma A számla sorszáma, amely a számlát kétséget kizáróan azonosítja szlasorszam
Számla típusa Számla lehetséges típusai:
- számla
- egyszerűsített adattartalmú számla
- módosító számla
- érvénytelenítő számla
- gyűjtőszámla
- számlával egy tekintet alá eső okirat szlatipus
Számla kelte A számla kibocsátásának kelte szladatum
Teljesítés dátuma - a teljesítés időpontja, vagy
- előleg fizetése esetében a fizetendő adó
megállapítás időpontja, ha az eltér a számla kibocsátásának keltétől teljdatum
Számlakibocsátó adatai szamlakibocsato
Adószám Számlakibocsátó adószáma adoszam
Közösségi adószám A számlakibocsátó közösségi adószáma kozadoszam
Kisadózó A számlakibocsátó kisadózói státuszának jelölése kisadozo
Név Számlakibocsátó megnevezése nev
Cím A számlakibocsátó cím adatainak csoportja cim
Irányítószám iranyitoszam
Település telepules
Kerület kerulet
Közterület neve kozterulet_neve
Közterület jellege kozterulet_jellege
Házszám hazszam
Épület epulet
Lépcsőház lepcsohaz
Szint szint
Ajtó ajto
Egyéni vállalkozó megjelölés Egyéni vállalkozó számlakibocsátó esetén az „egyéni vállalkozó” megjelölést, vagy annak e.v. rövidítését fel kell tüntetni egyeni_vallalkozo
Egyéni vállalkozó nyilvántartási száma Egyéni vállalkozó számlakibocsátó esetén az egyéni vállalkozó nyilvántartási számát fel kell tüntetni ev_nyilv_tart_szam
Egyéni vállalkozó neve (aláírása) Egyéni vállalkozó számlakibocsátó esetén az egyéi vállalkozó nevét (aláírását) fel kell tüntetni ev_neve
Számlabefogadó adatai vevo
Számlabefogadó adószáma A termék beszerzőjének, szolgáltatás igénybevevőjének adószáma adoszam
Közösségi adószám A termék beszerzőjének, szolgáltatás igénybevevőjének közösségi adószáma kozadoszam
Számlabefogadó neve A termék beszerzőjének, szolgáltatás igénybevevőjének neve nev
Számlabefogadó címe A termék beszerzőjének, szolgáltatás igénybevevőjének címe cim
Képviselő kepviselo
Képviselő adószáma Pénzügyi képviselő alkalmazása esetében a pénzügyi képviselő adószáma adoszam
Képviselő neve Pénzügyi képviselő alkalmazása esetében a pénzügyi képviselő neve (a számla kiállítója) nev
Képviselő címe Pénzügyi képviselő alkalmazása esetében a pénzügyi képviselő címe cim
Termék/szolgáltatás tételek adatai termek_szolgaltatas_tetelek
Megnevezés Az értékesített termék/szolgáltatás megnevezése termeknev
Gyűjtőszámla csoport A gyűjtőszámlába foglalás csoportosító eleme, általában dátum, vagy annak valamely része gyujto_szla_csoport
Előleg Amennyiben a termékre/szolgáltatásra adott előleg szerepel a számlán, annak jelölése eloleg
Besorolási szám A termék/szolgáltatás jelölésére alkalmazott vámtarifaszám/SZJ szám besorszam
Termék/szolgáltatás mennyisége Az értékesített termék/nyújtott szolgáltatás mennyisége, feltéve, hogy az természetes mértékegységben kifejezhető menny
Termék/szolgáltatás mennyiségi mértékegysége A termék/szolgáltatás - feltéve, hogy az természetes mértékegységben kifejezhető - mennyiségi mértékegysége mertekegys
Közvetített szolgáltatás Közvetített szolgáltatás esetén a számlából a közvetítés tényének ki kell derülnie kozv_szolgaltatas
Termék/szolgáltatás nettó ára Az adó alapja nettoar
Termék/szolgáltatás nettó egységára Értékesített termék adó nélküli egységára, vagy a nyújtott szolgáltatás adó nélküli egységára, ha az természetes mértékegységben kifejezhető nettoegysar
Az értékesített dohánygyártmány adójegyén szereplő kiskereskedelmi eladási ár Általánosforgalmiadó-alanynak az adójeggyel ellátott dohánygyártmányok értékesítése tekintetében, ezen termékértékesítésről kibocsátott számlában - a nem jövedéki engedélyes kereskedelmi tevékenység keretében végzett termékértékesítés kivételével - a termék megnevezése mellett tájékoztató adatként fel kell tüntetni az értékesített dohánygyártmány adójegyén szereplő kiskereskedelmi eladási árat is. dohany_ar
Adó kulcs Az alkalmazott adó mértéke adokulcs
Adó értéke Az áthárított adó, kivéve, ha annak feltüntetését a törvény kizárja (a számlán az áthárított adót forintban kifejezve abban az esetben is fel kell tüntetni, ha az egyéb adatok külföldi pénznemben kifejezettek) adoertek
Százalékérték Az egyszerűsített adattartalmú számla esetén az alkalmazott adó mértékének megfelelő százalékértékek (21,26%, 4,76%, 15,25%). szazalekertek
Termék/szolgáltatás bruttó ára Az ellenérték adót is tartalmazó összege bruttoar
Alkalmazott árengedmény Alkalmazott árengedmény, feltéve, hogy azt az egységár nem tartalmazza arengedm
Az árverési vételárul szolgáló ellenérték Az árverési vételár, mint ellenérték vellenertek
Az adók, vámok, illetékek, járulékok, hozzájárulások, lefölözések és más, kötelező jellegű befizetések Az adók, vámok, illetékek, járulékok, hozzájárulások, lefölözések és más, kötelező jellegű befizetések értéke vkozteher
A felmerült járulékos költségek, amelyeket a nyilvános árverés szervezője hárít át az árverési vevőnek Ilyennek minősülnek különösen a bizománnyal, egyéb közvetítéssel, csomagolással, fuvarozással és biztosítással összefüggő díjak és költségek vktg
Kisebbítendő tag A fenti három tétel együttes összege vkistag
Közlekedési eszköz információk Az új közlekedési eszköz számlatétel információinak csoportja kozl_eszk_inf
Szárazföldi közlekedési eszköz Szárazföldi közlekedési eszköz adatai foldikozl
Henger űrtartalom hengerur
Teljesítmény teljesitmeny
Első forgalomba helyezés időpontja forgba_datum
Megtett távolság futottkm
Légi közlekedési eszköz Légi közlekedési eszköz adatai legikozl
Teljes felszállási tömeg felsztomeg
Légi kereskedelem legiker
Repült órák száma repultora
Vízi közlekedési eszköz Vízi közlekedési eszköz adatai vizikozl
Hosszúság hajo_hossz
Tevékenység vizitev
Hajózott órák száma hajozott_ora
Az ásványolaj adóraktárból történő kitárolása esetén Az ásványolaj adóraktárból történő kitárolása esetén meghatározott esetben fel kell tüntetni a számlán a következő adatokat:
- a termék tényleges hőmérséklete;
- kitárolt mennyisége környezeti
hőmérsékleten mért tényleges térfogatban,
illetve vasúti, közúti és uszályszállítás
esetén mért vagy számított tömege;
- 15 Celsius-fok hőmérséklethez tartozó
sűrűsége;
térfogata;
- a termék minősége, az érvényes MSZ-
re, műszaki leírásra vagy szerződésben
rögzített specifikációra való
hivatkozással;
- az üzemanyag és a tüzelőolaj külön jogszabályban előírt minőségi követelménynek való megfelelésének tanúsítása asvanyolaj
tomeg_mert
suruseg
suruseg_mert
terfogat
terfogat_mert
tanusitas
Módosító számla modosito_szla
Eredeti számla sorszáma Hivatkozás arra a számlára, amelynek adattartalmát módosítja eredeti_sorszam
Gyűjtőszámla gyujto_szla
Gyűjtőszámla csoport jelölője A gyűjtőszámlába foglalás csoportosító eleme, általában dátum, vagy annak valamely része gyujtocsopo_ossz
Gyűjtő nettó összesen Gyűjtőcsoportba tartozó számlatételek nettó összege gyujtocsopo_nossz
Gyűjtő bruttó összesen Gyűjtőcsoportba tartozó számlatételek bruttó összege gyujtocsopo_bossz
Záradékok zaradekok
Pénzforgalmi elszámolás A „pénzforgalmi elszámolás” kifejezés feltüntetése a számlán, különös szabályok szerinti adózás alkalmazása esetében penzforgelsz
Önszámlázás Az „önszámlázás” kifejezés feltüntetése a számlán, ha a számlát a terméket beszerző vagy a szolgáltatást igénybevevő állítja ki onszamla
Fordított adózás A „fordított adózás” kifejezés feltüntetése a számlán, ha adófizetésre a termék beszerzője, vagy a szolgáltatás igénybevevője kötelezett ford_ado
Adómentességi hivatkozás Adómentesség esetében jogszabályi vagy a Héa-irányelv vonatkozó rendelkezéseire történő hivatkozás, vagy bármely más, de egyértelmű utalás arra, hogy a termék értékesítése, szolgáltatás nyújtása mentes az adó alól adoment_hiv
Különbözet szerinti szabályozás - „különbözet szerinti szabályozás -
utazási irodák”
- „különbözet szerinti szabályozás -
használt cikkek”
műalkotások”
- „különbözet szerinti szabályozás
gyűjteménydarabok és régiségek”
közül a megfelelő kifejezés feltüntetése a
számlán kulonb_szer_szab
Termékdíj-feltüntetési kötelezettség számlán történő átvállalás esetén „az egyéb kőolajtermék vevője nem termékdíj-kötelezett, a bruttó árból ... Ft termékdíj átvállalásra került” szövegű záradékot kell feltüntetni az egyéb kőolajtermék termékdíj-kötelezettség számla alapján való átvállalása esetén a számlán termekdij_szlas_atvallalas
Termékdíj-feltüntetési kötelezettség szerződéssel történő átvállalás esetén „a termékdíj kötelezettség a Ktdt. 14. § (5) bekezdés ...) pontja ...) alpontja alapján a vevőt terheli” szövegű záradékot kell feltüntetni a termékdíj-kötelezettség szerződés alapján történő átvállalása esetén a számlán termekdij_szerzes_atvallalas
Termékdíj szerződéses átvállalás bekezdés pontja A temékdíj-kötelezettség szerződéses átvállalásának törvényben meghatározott pontja bekezdes_pontja
Termékdíj szerződéses átvállalás bekezdés alpontja A termékdíj-kötelezettség szerződéses átvállalásának törvényben meghatározott alpontja bekezdes_alpontja
Termékdíj-feltüntetési kötelezettség a kötelezett és vevőinek visszaigénylésre jogosult vevő partnerei által igényelt esetben A visszaigénylésre jogosult vevő igénye alapján a kötelezettnek, illetve a kötelezett vevőinek a számlán záradékot kell feltüntetni, amely tartalmazza:
- a termékdíjköteles termék CsK, KT kódját
- a termékdíj mértékét és összegét
- a termékdíj megfizetését (bevallását)
igazoló dokumentumok adatai közül
= a kötelezett által kibocsátott számla
keltét
= a kötelezett nevét
= a kötelezett címét
= a kötelezett adószámát
vissz_igeny
Visszaigénylés tételei vissz_igenytetel
CsK-kód csk
KT-kód kt
Termékdíj összeg termdij_összeg
Kötelezett számla száma szla
Kötelezett számla kelte szla_kelte
Kötelezett neve kotelezett_neve
Kötelezett címe kotelezett_cime
Kötelezett adószáma kotelezett_adószama
Termékdíj-feltüntetési kötelezettség csomagolószer első belföldi forgalomba hozatalakor A csomagolószer kötelezettje a számlán köteles feltüntetni a számla tételeire hivatkozva:
- amennyiben a csomagolószer termékdíj-kötelezettség az eladót terheli:
„a csomagolószer termékdíj összege bruttó árból ... Ft”
- amennyiben a csomagolás részeként forgalomba hozott csomagolószer termékdíj-kötelezettség az eladót terheli:
„a csomagolás termékdíj-kötelezettség az eladót terheli”, vagy
- amennyiben az eladót a vevő nyilatkozata alapján termékdíj megfizetése nem terheli:
„a csomagolószer termékdíja a vevő eseti nyilatkozata alapján nem kerül megfizetésre”, vagy
„a csomagolószer termékdíja a vevő ... számon iktatott időszakra vonatkozó nyilatkozata alapján nem kerül megfizetésre”
csomszer_forg_hoz
Termékdíj Záradék szövegében szereplő összeg
feltüntetése:
„a csomagolószer termékdíj összege
bruttó árból ... Ft” termek_dij
Csomagolószer részeként forgalomba hozott Záradék szövegének feltüntetése (igen/nem) reszenkent_forg_hoz
Vevő nyilatkozat elemei vevo_nyilatkozat
Vevő nem fizet Záradék szövegének feltüntetése (igen/nem) vevo_nem_fizet
Iktatott időszak A záradék szövegében szereplő
iktatószám feltüntetése:
„a csomagolószer termékdíja a vevő ...
számon iktatott időszakra vonatkozó
nyilatkozata alapján nem kerül
megfizetésre” iktatott_idoszak
Termékdíj-feltüntetési kötelezettség reklámhordozó papír első belföldi forgalomba hozatalakor A reklámhordozó papír első belföldi forgalomba hozójának a következő záradékot kell feltüntetni a számlán:
„a reklámhordozó papír termékdíj összege a bruttó árból ... Ft” reklam_papir
Energia értékesítése esetén Az energia értékesítést végző adóalany köteles a számlán elkülönítve feltüntetni az adó összegét energia_ado
Népegészségügyi termékadó kötelezettség Az adó alanya az adóköteles termék értékesítéséről kiállított számlán köteles feltüntetni, hogy a népegészségügyi termékadó kötelezettség őt terheli neta
AHK-szám feltüntetése A jövedéki termék közösségi adófelfüggesztési eljárásban adóraktárból történő kitároláshoz kapcsolódik az AHK-számot tartalmazó számla ahk
Csomagküldő kereskedőtől beszerzett jövedéki termék eredetének igazolása A jövedéki terméket belföldön terhelő adót külön fel kell tüntetni a számlán csomagk_jovedeki_ado
Adóraktár engedélyesének jövedéki termék értékesítése Az adóraktár engedélyese a jövedéki termék értékesítéséről kiállított számlán köteles a jövedéki termék vámtarifaszámát feltüntetni jovedeki_vamtarifa
Adóraktár engedélyese/importáló/bejegyzett kereskedő/jövedéki engedélyes kereskedő által megfizetett adó feltüntetése Adóraktár
engedélyese/importáló/bejegyzett kereskedő/jövedéki engedélyes kereskedő az általa megfizetett, vételárban felszámított adót a vevő kérésére köteles a számlán elkülönítve feltüntetni eng_import_ado
Gázolaj beszerzéséről szóló számla adatai csoport Gázolaj beszerzéséről szóló számlán a kereskedelmi jármű forgalmi rendszámát és a kilométeróra állását is fel kell tüntetni gazolaj_beszerz
Rendszám Jármű forgalmi rendszám rendszam
Kilométeróra állás Kilométeróra állása km_ora_allas
Jövedéki engedélyes kereskedő jövedéki termék értékesítése A jövedéki engedélyes kereskedő jövedéki termék értékesítésekor a számlán fel kell tüntetnie
- a jövedéki termék vámtarifaszámát
- a jövedéki engedélye számát
- a vevő adóigazgatási azonosító számát
- adott esetben a vevő őstermelői
igazolvány számát jov_eng_ker
Jövedéki engedélyes kereskedő jövedéki termék értékesítése csoport jov_eng_keresk_jov_ert
Jövedéki engedély száma Jövedéki engedélye száma eng_szam
Vevő adóigazgatási azonosító száma, vagy őstermelői igazolvány száma Vevő adóigazgatási azonosító száma, vagy őstermelői igazolvány száma vevo_szam
Jövedéki engedélyes kereskedő a raktárhelyisége, illetve tárolótartálya telephelyének nem jövedéki engedélyes kereskedelmi elárusítóhelyként történő használatakor A jövedéki engedélyes kereskedő - a vevő kérésére - olyan számlát bocsát ki, amely tartalmazza a következő záradékot: „Továbbértékesítés esetén a jövedéki termék származásának igazolására nem alkalmas” jov_eng_keresk_szla
Nem jövedéki engedélyes
kereskedő meghatározott
kereskedelmi mennyiséget elérő
mennyiségű jövedéki termék
értékesítésekor A nem jövedéki engedélyes kereskedő - a vevő kérésére - olyan számlát bocsát ki, amely tartalmazza a következő záradékot: „Továbbértékesítés esetén a jövedéki termék származásának igazolására nem alkalmas” nem_jov_eng_keresk_szla
Importáló a jövedéki termék értékesítésekor Az importáló a számlán köteles feltüntetni a jövedéki termék vámtarifaszámát import_vamtarifa
Betétdíj alkalmazása esetén A betétdíj összegét a számlán a betétdíjas termék árától elkülönítve kell feltüntetni betet_dij
Rezsicsökkentés számlázása A rezsicsökkentés eredményeként jelentkező megtakarítás összegét jól láthatóan, színes mezőben kiemelve kell feltüntetni a számlán rezsicsokkentes
Tranzitadóraktár-engedélyes a tranzitadóraktárból történő értékesítés esetén A beszállókártya számát a tranzitadóraktár-engedélyes az értékesítésről kiállított számlán köteles feltüntetni
Beszállókártya szám alatt az alábbi adatok együttes adatát kell érteni:
- a járatszámot,
- a kedvezményre jogosult nevét,
- a beszállókártyán szereplő úti célt beszallokartya
jaratszam
kedv_neve
uticel
Nem kötelező elemek csoport nem_kotelezo
Fizetési határidő A számla teljesítésének határideje fiz_hatarido
Fizetés módja A számla fizetési teljesítésének módja fiz_mod
Számla pénzneme A számlán szereplő összegek pénzneme penznem
Számla megjelenési formája Számla megjelenési formája: e-számla / EDI számla / papír alapon továbbított számla / papír alapon előállított, de elektronikus formában továbbított számla szla_forma
Számlakibocsátó bankszámlaszáma A termék értékesítőjének/szolgáltatás nyújtójának bankszámlaszáma kibocsato_bankszla
Számlabefogadó bankszámlaszáma A termék beszerzőjének/szolgáltatás igénybevevőjének bankszámlaszáma befogado_bankszla
Összesítés osszesites
Összesítés ÁFA kulcsok szerint afarovat
Adóalap nettoar
Adókulcs adokulcs
Adó adoertek
Ellenérték bruttoar
Számla végösszege vegosszeg
Adóalap összesen nettoarossz
ÁFA összesen afaertekossz
Ellenérték összesen bruttoarossz
ÁFA tartalom afa_tartalom
3. melléklet a 23/2014. (VI. 30.) NGM rendelethez
az XSD téma
Beiktatta: 45/2014. (XII. 30.) NGM rendelet 23. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 2/2015. (II. 3.) NGM rendelet 1. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Megállapította: 45/2014. (XII. 30.) NGM rendelet 24. §. Hatályos: 2015. III. 1-től.
Módosította: 2/2015. (II. 3.) NGM rendelet 5. §.
Beiktatta: 2/2015. (II. 3.) NGM rendelet 2. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Módosította: 45/2014. (XII. 30.) NGM rendelet 27. § 1.
Beiktatta: 45/2014. (XII. 30.) NGM rendelet 25. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 2/2015. (II. 3.) NGM rendelet 3. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Módosította: 45/2014. (XII. 30.) NGM rendelet 27. § 2.
Beiktatta: 45/2014. (XII. 30.) NGM rendelet 26. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 2/2015. (II. 3.) NGM rendelet 4. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Beiktatta: 45/2014. (XII. 30.) NGM rendelet 28. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.

matches:
§ 1
§ 11
§ 2014
bíróság
bíróság
§ 1
§ 2


text:
A férfi és nő együttélésének formáiból eredő kihatások a német jog tükrében - Német ügyek
A férfi és nő együttélésének…
Érdemes megházasodni vagy sem? Sok férfi és nő él hosszú évek óta élettársi közösségben együtt anélkül, hogy anyakönyvvezető előtt valaha is igent mondtak volna egymásnak.
Sokuknak még csak eszébe sem jut arról elgondolkodni, milyen anyagi ill. jogi kihatásokkal jár, ha véget ér a kapcsolat. A kijózanodás csak a partner távozásával vagy halálával történik meg, amikor a gyengébb partner – és az többnyire a nő – húzza a rövidebbet. A szociális segélyek és a munkát keresők alapellátásai a házassághoz hasonló kapcsolatokat már a házasságokkal egyformán kezelik. A német törvénykezés azonban még sok, fontos más területen jelentős különbségeket tesz a törvényes házastársak és az együtt élők jogait illetően, ami a hátramaradottakat is érzékenyen érinti. Amíg viszont nem minden, férfi és nő között fennálló partneri kapcsolat kap magasabb szintű társadalmi elismerést addig mindig mérlegelni kell az együttélés formáinak előnyeit és hátrányait.
Alábbiakban felsoroljuk a legfontosabb különbségeket az együttélés két formája, a házasság és a házassághoz hasonló életközösség között. A tájékoztatásban több helyen utalunk az odaillő törvényekre és az oldal alján rövid szótárban könnyítjük meg a szövegben található utalások rövidítéseinek értelmezését.
Létezik, lehetséges vagy jár? Házasságban Házassághoz hasonló életközösségben
Együttélési kötelezettség létezik (§ 1353 BGB), de nem kényszeríthető (§ 888 III ZPO) nem létezik
Válás lehetősége törvényes válás keretében vagy halál esetében lehetséges
(a válási eljárás szükségszerűsége korlátozza a különválás lehetőségét csekély indokoknál) nem alkalmazható: a partnereket egyszerű különválás vagy halál választja el egymástól
Családeltartási kötelezettség
létezik (§§ 1360, 1360 BGB) csak akkor létezik, ha szerződésileg megegyeztek benne, a szociális segélynek és a 2-es munkanéküli támogatásnak alá van vetve (§ 20 SGB XII, § 7 Absatz 3 Nummer 3 b SGB II) vagy akkor létezik, ha a nőnemű partner közös gyermekkel terhes vagy pedig közös gyermek gondozása miatt nem tud dolgozni (§ 1615 l BGB, 3 évig, méltányossági alapon hosszabb ideig is; hossza 2008 óta megfelel a (volt) házastárs számára közös gyermek miatt kötelezettségnek).
Tartásdíj válás után alapvetően jár, nagyságát a házastársak élet-, foglalkozási ill. vagyoni viszonyainak figyelembe vételével állapítják meg csak akkor jár, ha szerződésileg megegyeztek benne vagy pedig a BGB I 1615. paragrafusának alapján (lásd feljebb)
Közös név viselése lehetséges (§ 1355 BGB) szülőknél nem lehetséges; közös gyermekeknél pedig csak akkor, ha mindkét szülő közös felügyeleti joggal bír (§ 1617 BGB) vagy ha abba a másik szülő beleegyezik (§ 1617 BGB)
Közös felügyeleti jog közös gyermekeknél lehetséges, ez a megszokott eljárás lehetséges, ha az egymással nem házastársi kapcsolatban álló szülők kinyilatkozzák, hogy a felügyeletet együtt veszik át vagy pedig a családügyi bíróság a szülői felügyeletet közös jelleggel rájuk ruházza (§ 1626 a BGB). A családügyi bíróság ezen átruházását az egyik szülő kérésére lehet végezni abben az esetben, ha az átruházás nem ellenkezik a gyermek érdekeivel és egyébként sem lépnek fel olyan okok, amelyek az átruházásssal ellentétben állnak (§ 1626 a Absatz 2 BGB). (A bírósági eljárás folyamán az anyának joga van állásfoglalásra az apa részéről benyújtott kérvénnyel szemben, az állásfoglalás megtételére megállapított határidő legkorábban a gyermek születését követő 6. hétben lejár. Ha az anya nem foglal állást és egyéb ellentétes okok sem ismerhetők fel akkor a bíróság a szülők meghallgatása nélkül, írásban dönt § 155 a Absatz 2 und 3 FamFG).
Minden más esetben az anyáé a felügyeleti jog. A nem házastárs apa kérelmezheti a kizárólagos felügyeleti jogot, amennyiben
abba az anya beleegyezett és az átruházás nem ellenkezik a gyermek érdekeivel vagy annak a legalább 14 éves gyermek nem mond ellent vagy
a közös felügyelet kizárt és várható, hogy az átruházás az apára a gyermek érdekeinek legjobban megfelel (§ 1671 Absatz 2 BGB).
(Ez utóbbi az egymással nem összeházasodott szülők törvényének megreformált, 2013. május 19. óta érvényes új szabályozása.)
Közös örökbefogadás lehetséges, házastársaknál megszokott (§ 1741 BGB) lehetséges, de mindig csak egy partner részéről
Részesedés a partner vagyonának növekedésébol (haszonkiegyenlítés) lehetséges, a partner halála esetén a túlélő törvényes örökrésze egy negyeddel nő (§ 1371 BGB),
válás esetén a gazdagabb partnernek le kell adnia az együttélés során szerzett nyeresége felét
(§ 1378 BGB) (a házastársak azonban jegyző előtt tett házassági szerződésben megállapodhatnak vagyoni szétválasztásban ill. vagyonközösségben is) lehetséges, de csak szerződéses megoldás formájában
Meg nem nevezett adományok kiegyenlítése (olyanoké amelyek a normális életközösség keretein túlmennek) kivételes esetekben akkor lehetséges, ha nincs szerződéses megállapodás, a haszon kiegyenlítésének előnybe helyezésével (ilyesfajta adományokat a törvényhozás nem minősíti ajándékoknak, ezek visszaszolgáltatását a kötelmi jog vagy az alapok megszűnése alapján érvényesítik) lehetséges, de csak szerződéses megoldás formájában
Ingóságok és lakás kiutalása a partnernek különélés ill. válás után lehetséges, eldöntése méltányossági alapon történhet lehetséges, de csak szerződéses megoldás formájában
Részesedés a partner nyugdíjjogosultságának növekedéséből (ellátási kiegyenlítés) lehetséges, ezt válásnál automatikusan intézik; az időskori nyugdíjra magasabb mértékben jogosult partnernek le kell adnia a növekedés felét (§ 1587 ff. BGB) (házastársak azonban megállapodhatnak az ellátási kiegyenlítés kizárásában is, ebben az esetben a vagyon szétválasztása is életbe lép § 1414 BGB) nem lehetséges
Nyugdíjjogosultság a partner halála esetén lehetséges
öregségi nyugdíj: ún. „kis“ özvegyi nyugdíj ill. az : ún. „nagy“ özvegyi nyugdíj formájában
baleseti nyugdíj: jár
A partner törvényes örökösödési joga létezik, az örökhagyó utódai mellett negyed ill. fele részben, ha a házastársak törvényes házastári vagyonjogi rendszerben éltek – vagyis megszokott módon
(§§ 1931, 1371 BGB) nem létezik, de a partner lehet örökös a kötelesrészt illető jogosultságok teljesítési igényeinek teljesítésének eshetőségével.
Kötelesrész, ha a túlélő partnert végrendelet vagy örökösödési szerződés zárja ki az örökösödési sorrendből létezik, a kötelesrész a törvényesen előírt örökösödési rész felét alkotja (§ 2303 BGB) nem létezik
Örökösödési adó létezik: a túlélő partner az I.-es adóosztályba kerül a legmagasabb adómentes résszel, az adómentesség 500.000 euró (§ 16 ErbStG 2009-tól) valamint az ellátási adómentes rész 256.000 euró (§ 17 ErbStG), továbbiakban bizonyos határig adómentesek maradnak: saját használatban lévő családi ház, az ingóságok és más tárgyak (§ 13 ErbStG), további 20.000 eurós adómentes rész (2009-tól) azoknak, akik az örökhagyót ellenszolgáltatás nélkül vagy nem kielégítő nagyságú fizetés ellenében gondozták (§ 13 Absatz 1 Nr. 9 ErbStG); adókulcs 7- 30 százalékig. létezik: a túlélő partner a III.-as adóosztályba kerül a legalacsonyabb adómentes résszel, az adómentesség 2009 óta maximum csak 20.000 euró lehet (!) , további 20.000 eurós adómentes rész (2009 óta) jár olyan személyeknek, akik az örökhagyót ellenszolgáltatás nélkül vagy nem kielégítő nagyságú fizetés ellenében gondozták (§ 13 Absatz 1 Nr. 9 ErbStG); adókulcs (2009 óta) 30 – 50 százalék.
Mindkét partner jövedelmének megadóztatása a Splitting-modell alapján lehetséges (Splitting-modell = mindkét partner jövedelmét összeadják és elfelezik. Az adó kiszámításához a felosztás után kiszámított érték százalékszámát veszik alapul, § 32 EStG) nem lehetséges
A partner díjmentes együttbiztosítása az ápolási és a betegbiztosításban lehetséges (§ 10 SGB V, § 25 SGB XI) nem lehetséges
A partner felvétele a bérlakásba lehetséges általában lehetséges (§ 553 BGB)
A lakásbérlet átvétele a partner halála esetén lehetséges (§ 563 BGB) lehetséges (§ 563 BGB)
Vallomás megtagadásának joga bírósági eljárásokban lehetséges lehetséges
Szülői támogatás és szülői szabadság lehetséges lehetséges, de csak akkor ha az apa elismerte apaságát
Támogatás a partner halála esetén vagy betegségeknél, ha a partner hivatalnok, katona vagy ahhoz hasonló volt lehetséges lehetséges
A külföldi partner kivételezett tartózkodási joga (nem EU-s polgároknál) lehetséges lehetséges
Felelősségvállalás a partner károsodása esetén csak szándékosság és súlyos mulasztás esetén lehetséges (§§ 1359, 277 BGB, kivétel: közúti forgalom; § 116 VI SGB X) vitatott
A partner jogilag érvényes kötelezettségei lehetségesek, a család létszükségleteinek fedezésére végzett tevékenységeknél (§ 1357 BGB) nem lehetséges
Kártérítési igények érvényesítése, ha a partner bűncselekmény áldozataként életét veszti
lehetséges (§§ 844, 845 BGB, § 5 HPflG, § 10 StVG), bűncselekmények áldozatai esetében az özvegyek özvegyi nyugdíjat kapnak (§ 1 OEG, § 38 BVG) csak az áldozatok kártalanítását szabályozó törvény alapján lehetséges (§ 1 Absatz 8 Satz 4 OEG) akkor, ha a nem házastárs partner közös gyermek gondozása miatt pénzkereső tevékenységről lemond.
Fogalmak magyarázata (a törvények szövegeinek internetes elérhetőségeivel, a linkekre kattintva):
BGB (Bürgerliches GesetzBuch) = polgári törvénykönyv
ErbStG (Erbschaftsteuer- und Schenkungsteuergesetz) = örökösödési és ajándékozási törvény
FamFG (Familienverfahrensgesetz) = családi ügyek eljárásait szabályozó törvény
HPflG (Haftpflichtgesetz) = felelősséget szabályozó törvény
OEG (Opferentschädigungsgesetz) = áldozatok kártérítését szabályozó törvény
SGB (Sozialgesetzbuch) = szociális törvénykönyv (idevágó 5. könyve)
ZPO (Zivilprozessordnung) = polgári perrendtartás
Ehhez a témához lásd alábbi tájékoztatásainkat is:

matches:
§ 7
bíróság
bíróság
bíróság
§ 155
§ 1414
§ 32
§ 25
§ 116
§ 5
§ 10
§ 38