text:
Hol és hogyan kerül sor a tárgyalásra?
A büntetőeljárási törvény határozza meg, hogy ügyében körzeti vagy regionális elsőfokú bíróság jár-e el. A bíróságokkal kapcsolatos további információkért látogasson el a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács webhelyére.
A tárgyalás elvileg nyilvános. Lehetőség van azonban arra, hogy akár az egész tárgyalásra, illetve egyes meghallgatásokra zárt ajtók mögött kerüljön sor. Erre az államtitkok, a közerkölcs vagy egy védett tanú titkos személyazonosságának védelme érdekében van lehetőség.
A vád súlyosságától függően az ügyben egy bíró, vagy egy bíróból és két ülnökből álló tanács dönt. A legsúlyosabb bűncselekményeket két bíróból és három ülnökből álló tanács tárgyalja. Az eljárásban a bíró és az ülnökök egyenlő szavazattal rendelkeznek.
Igen, amennyiben a tárgyalási szakaszban a nyomozó hatóságok számára addig ismeretlen, a vádat alátámasztó bizonyítékokra derül fény. Új vádak csak akkor hozhatók fel, ha:
az eredeti vádakban foglalt tényeket jelentős mértékben meg kell változtatni;
vagy az új vádak a változtatások nélkül is súlyosabb bűncselekményekre utalnak.
Új vád esetében ön kérheti, hogy a tárgyalási szakasz folytatása előtt felkészülhessen.
Ha bűnösnek vallja magát az ön ellen felhozott vádak bármelyikében, enyhébb büntetést kaphat. A bíróság ugyanakkor nem hozhat ítéletet kizárólag az ön beismerése alapján.
Ha több mint 5 évi szabadságvesztéssel büntethető bűncselekménnyel vádolják, meg kell jelennie a tárgyaláson. Ha ön más ország állampolgára, és kötelező a jelenléte, a tárgyalás csak az itt meghatározott feltételekkel tartható meg az ön távollétében. Ezekben az esetekben az itt meghatározott eljárás értelmében rendelnek ki védőt önnek.
Elvileg nem megengedett, hogy egy tárgyaláson valaki videokapcsolat útján vegyen részt. A bíróság csak akkor kérdezheti ki önt videokapcsolat útján, ha úgy véli, hogy ez nem hátráltatja az eljárást, és csak akkor, ha ön nem tartózkodik az országban. A kötelező részvétel azt jelenti, hogy önnek ténylegesen jelen kell lennie a tárgyalás egésze során. Ha a részvétele nem kötelező, joga van ahhoz, hogy jelen legyen. Ha nem beszéli a nyelvet, ingyenesen vehet igénybe tolmácsot.
A büntetőeljárási törvény meghatározza az olyan eseteket, amelyekben kötelező jogi védelmet biztosítani az ön számára. Az ügyvédválasztásról és az ingyenes jogi tanácsadáshoz való jogáról ebben a részben tájékozódhat. Ügyvédjét természetesen lecserélheti. Ha fogva tartják, négyszemközt találkozhat és beszélhet az ügyvédjével. Ha nem beszéli a nyelvet, kérhet tolmácsot.
A tárgyalási szakaszban beszélhet, de ez nem kötelező. Még ha valótlanságot állít is, az nem jár önre nézve semmilyen hátrányos következménnyel. Személyes adatait azonban igazolnia kell.
Megtámadhatja az ön ellen szóló bizonyítékokat. Állíthatja, hogy egy bizonyíték nem fogadható el, mert nem jogszerűen gyűjtötték, vagy bár elfogadható, de nem támasztja alá a vádat. A bizonyítékok megtámadására rendszerint a tárgyalási szakasz végén kerül sor, amikor az ügyvéd ismerteti a védelem érveit. A bizonyítékok elfogadhatósága a tárgyalási szakasz közben is megkérdőjelezhető.
Jogosult bármilyen olyan, ön számára kedvező bizonyítékot kérni, amely jogilag elfogadható. Kérheti, hogy hallgassák meg a védelem tanúit. A tárgyalási szakaszban bármikor kérheti bizonyítékok bemutatását. A magándetektív megbízása révén gyűjtött bizonyítékok is elfogadhatók, ha jogszerűen szerezték meg őket. Az ügyvédje fel tudja mérni ezen bizonyítékok eljárásbeli jelentőségét.
Ön és az ügyvédje bármilyen kérdést feltehet a vád tanúinak azok jelenlétében. A védett tanúk meghallgatására vonatkozó eljárás ennél kötöttebb. Kétségbe vonhatja a tanúk vallomásait. Erre rendszerint a tárgyalási szakasz végén kerül sor, amikor az ügyvéd ismerteti a védelem érveit.
A bíróság akár az ön hozzájárulása nélkül is beszerzi az Önnel szemben büntetőügyekben hozott korábbi elmarasztaló ítéletekre vonatkozó információkat. Amennyiben bűnösnek találják, és korábban már hoztak Önnel szemben elmarasztaló ítéletet, akkor súlyosabb büntetést szabhatnak ki önre. Az információknak a tárgyalási szakasz lezárásakor aktuálisnak kell lenniük. Figyelembe vesznek minden olyan korábbi, más tagállamban hozott elmarasztaló ítéletet, amelyet egy bolgár bíróság már elismert.
Amennyiben a bíróság megállapítja, hogy a vád minden kétséget kizáróan bizonyítást nyert, a bíróság önt bűnösnek találja, és büntetést szab ki az ítélkezési gyakorlat szerint. Egyéb esetben a bíróság önt ártatlannak nyilvánítja.
Lehetséges ítéletek:
Életfogytig tartó szabadságvesztés – az enyhítéshez való joggal vagy anélkül – a legsúlyosabb bűncselekményekért szabják ki. Az enyhítéshez való jog nélküli életfogytig tartó szabadságvesztést nem lehet határozott idejű szabadságvesztésre változtatni. A határozott idejű szabadságvesztés maximum 20 év, kivételes esetben legfeljebb 30 év lehet. A büntetést büntetés-végrehajtási intézetben kell letölteni.
Határozott idejű próbára bocsátás – szabadságvesztés nélkül kerül sor ellenőrzési és befolyásolási intézkedésekre. Ilyen intézkedés lehet a közmunka.
Elkobzás – az elítéltet megfosztják a vagyonától vagy annak egy részétől.
Pénzbüntetés – az elítéltet bizonyos összegű készpénz megfizetésére kötelezik.
Meghatározott időre szóló eltiltás – eltiltás bizonyos pozíció betöltésétől, bizonyos foglalkozás gyakorlásától, díjakra való jogosultságtól vagy katonai címektől.
Nyilvános megrovás – a büntetést bizonyos keretek között nyilvánosságra hozzák.
Mint magánvádló, a sértett fenntartja az ügyész által előterjesztett vádat és az ön elítélését kéri. Polgári jogi felperesként a sértett azt szeretné, hogy önt a bűncselekménnyel okozott kár megtérítésére kötelezzék. A tárgyalási szakasz kezdetén a sértett kérelmet nyújt be, és a bíróság döntése alapján töltheti be az említett szerepeket.
A vallomástétel veszélyeztetheti egy tanú vagy a családja és barátai életét vagy egészségét. A bíróság ilyen esetben, ha meggyőződése, hogy a veszély valós, a tanú kérésére vagy beleegyezésével sürgősen intézkedik a tanú védelméről. Ilyen intézkedés lehet egy fenyegetésnek kitett tanú személyazonosságának a titokban tartása.
Ha titkos személyazonosságú védett tanú tesz vallomást, a bíróság akkor hallgatja meg, amikor a tárgyalás felei nincsenek jelen. A jog megköveteli a bíróságtól, hogy minden lehetséges óvintézkedést megtegyen annak érdekében, hogy ne fedje fel a tanú személyazonosságát. A meghallgatás után a bíróság azonnal átadja önnek és az ügyvédjének az aláírás nélküli tanúvallomás másolatát. Ön és az ügyvédje írásban tehetik fel kérdéseiket a tanúnak.
https://www.lex.bg/bg/laws/ldoc/2135512224Büntetőeljárási törvény
https://www.lex.bg/bg/laws/ldoc/1589654529Büntető törvénykönyv
https://www.lex.bg/bg/laws/ldoc/2135560660Igazságszolgáltatási törvény
http://www.vss.justice.bg/bg/vlast/1.htmLegfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


a létfontosságú rendszerek és létesítmények azonosításáról, kijelöléséről és védelméről szóló 2012. évi CLXVI. törvény 14. § a)–i) pontjában,
a 4. § (2) bekezdése tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdésében,
a 11. § (6) bekezdése tekintetében a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló a 2011. évi CXXVIII. törvény 80. § b) pontjában
1. azonosítás: az a folyamat, amely során a lehetséges létfontosságú rendszerelemeket kockázatelemzés, valamint az ágazati és horizontális kritériumok alapján meghatározzák;
2. kockázatelemzés: fenyegetettségi és kockázati tényezők vizsgálata a rendszerelemek sebezhetőségének, valamint a megzavarásuk vagy megsemmisítésük által okozott következmények értékelése céljából;
3. létfontosságú információs rendszer és létesítmény: a társadalom olyan hálózatszerű, fizikai vagy virtuális rendszerei, eszközei és módszerei, amelyek az információ folyamatos biztosítása és az informatikai feltételek üzemfolytonosságának szükségességéből adódóan önmagukban létfontosságú rendszerelemek, vagy más azonosított létfontosságú rendszerelemek működéséhez nélkülözhetetlenek.
2. A lehetséges létfontosságú rendszerelemek azonosítási eljárása
2. § (1) A lehetséges létfontosságú rendszerelem üzemeltetője az azonosítási eljárás eredményéről azonosítási jelentést készít.
a) a vizsgált lehetséges létfontosságú rendszerelem megnevezését, a kockázatelemzést, valamint annak eredményét és a nemzeti vagy európai létfontosságú rendszerelemmé történő kijelölésre irányuló javaslatot, vagy a kijelölés visszavonására, vagy a kijelölés fenntartására vonatkozó javaslatot,
b) az üzemeltetőnek az azonosítási jelentés teljességére vonatkozó nyilatkozatát, valamint
c) az azonosítási eljárás kezdő- és zárónapját,
d)1 a létfontosságú rendszerek és létesítmények azonosításáról, kijelöléséről és védelméről szóló 2012. évi CLXVI. törvény (a továbbiakban: Lrtv.) 2/A. § (2) bekezdésében meghatározott szempontrendszerre vonatkozó elemzést, ha a lehetséges rendszerelem tekintetében megállapítható, hogy az Lrtv. 1–3. mellékletében meghatározott azon alágazatba tartozik, amely az Lrtv. 4. melléklet alapján megfeleltethető a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló, 2016. július 6-ai (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti valamely ágazatnak vagy alágazatnak.
(3) Ha az üzemeltető az azonosítási jelentés elkészítésére és benyújtására vonatkozó kötelezettségének nem tesz eleget, a Kormány által rendeletben kijelölt, ágazati felelősséggel rendelkező kijelölő hatóság (a továbbiakban: kijelölő hatóság) határidő tűzésével felszólítja az üzemeltetőt az azonosítási jelentés elkészítésére és benyújtására.
(4) Ha az üzemeltető a kijelölő hatóságnak a (3) bekezdés szerinti felszólítására egyetlen rendszerelemet sem azonosított lehetséges létfontosságú rendszerelemként, ebben az esetben is be kell nyújtani az azonosítási jelentést, melynek tartalmára a (2) bekezdésben foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
(5) A Kormány által rendeletben kijelölt ágazati javaslattevő hatóság (a továbbiakban: javaslattevő hatóság) részére a kijelölő hatóság köteles megküldeni véleményezés céljából az azonosítási jelentést. A javaslattevő hatóság az azonosítási jelentés beérkezésétől számított 30 napon belül megvizsgálja az azonosítási jelentést, és a kockázatelemzéssel kapcsolatos javaslatait megküldi a kijelölő hatóságnak.
(6)2 A javaslattevő hatóság kezdeményezheti, hogy a kijelölő hatóság döntsön az üzemeltető (3) bekezdés szerinti kötelezéséről.
(7) Az üzemeltető 8 napon belül írásban értesíti a kijelölő hatóságot a tevékenységében bekövetkezett minden olyan változásról, amely érinti a létfontosságú rendszerelem azonosítását.
(8)3 A kijelölt létfontosságú rendszerelem üzemeltetőjének új azonosítási jelentést kell készítenie a kijelölő hatóságnak az Lrtv. 2. § (3) bekezdése szerinti döntésének véglegessé válásától számított 5 év elteltével.
3. § A Kormány a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szervét a közrend, közbiztonság, lakosságvédelem, alkotmányvédelem, nemzetbiztonság, terrorelhárítás szempontjaira tekintettel, a nemzeti létfontosságú rendszerelemmé történő kijelölés vonatkozásában javaslattevő hatóságként kijelöli.
3. A nemzeti létfontosságú rendszerelemmé történő kijelölés, valamint a kijelölés visszavonásának szabályai
4. §4 (1) A kijelölő hatóság a nemzeti létfontosságú rendszerelemmé történő kijelölésről, valamint a kijelölés visszavonásáról szakhatóság bevonásával dönt. Ha kijelölő hatóságként a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi, területi vagy helyi szerve jár el, a horizontális kritériumok teljesülése fennállásának a kérdését a hatósági eljárás során a kijelölő hatóság vizsgálja.
(2) A nemzeti létfontosságú rendszerelemmé történő kijelölésre, valamint a kijelölés visszavonására vonatkozó eljárásban előzetes szakhatósági állásfoglalásnak nincs helye.
(3) A kijelölő hatóság a határozatában:
a) jóváhagyja az üzemeltető azonosítási jelentését és a rendszerelemet – feltéve, hogy az ágazati kritériumok közül és a szakhatóság állásfoglalása, a (1) bekezdés szerinti esetben a hatóság döntése alapján az 1. mellékletben felsorolt horizontális kritériumok közül legalább egy-egy bekövetkezésének lehetősége fennáll – nemzeti létfontosságú rendszerelemként jelöli ki és elrendeli nyilvántartásba vételét,
b) jóváhagyja az üzemeltető azonosítási jelentését és a kijelölést visszavonja, valamint elrendeli a nyilvántartásból való törlést,
c) a kijelölésre, kijelölés visszavonására irányuló javaslatot elutasítja, vagy legfeljebb 90 napos határidő tűzésével és a feltárt hibák, hiányosságok tételes megjelölésével új azonosítási jelentés benyújtását írja elő,
d) jóváhagyja, hogy az üzemeltető egyetlen rendszerelemet sem azonosított lehetséges létfontosságú rendszerelemként,
e)5 az a) pontban meghatározottakkal egyidejűleg rendelkezik az üzemeltető felvételéről az alapvető szolgáltatásokat nyújtó szereplők jegyzékébe, ha a nemzeti létfontosságú rendszerelem tekintetében megvalósulnak az Lrtv. 2/A. § (2) bekezdésében foglaltak, és a 3. melléklet szerinti jegyzékben szereplő alapvető szolgáltatást nyújt, vagy
f) a b) pontban foglaltak teljesülése esetén elrendeli az üzemeltető törlését az alapvető szolgáltatásokat nyújtó szereplők jegyzékéből.
(4) A nemzeti létfontosságú rendszerelemmé történő kijelölés, valamint a kijelölés visszavonására vonatkozó eljárásban a kérelem kormányablaknál történő előterjesztése kizárt.
(5) A kijelölő hatóság a nemzeti létfontosságú rendszerelemmé történő kijelölés tényéről és időpontjáról, valamint a kijelölés visszavonásának tényéről és időpontjáról tájékoztatja az egységes digitális rádiótávközlő rendszer (a továbbiakban: EDR) kormányzati célú hírközlési szolgáltatóját. A szolgáltató a tudomására jutott adatokat harmadik személy számára nem teheti hozzáférhetővé.
(6) A nemzeti létfontosságú rendszerelemmé történő kijelölés, valamint a kijelölés visszavonására vonatkozó eljárásban kétszeri hiánypótlásra történő felszólításnak van helye.
4. Az európai létfontosságú rendszerelemmé történő kijelölés, valamint a kijelölés visszavonásának szabályai
5. §6 (1) Ha az üzemeltető által lefolytatott azonosítási eljárás alapján elkészített azonosítási jelentésben foglaltakkal vagy a javaslattevő hatóság európai létfontosságú rendszerelemmé történő kijelölésre irányuló kezdeményezésével a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter nem ért egyet, a kijelölő hatóság köteles megvizsgálni a nemzeti létfontosságú rendszerelemmé történő kijelölés kérdését, és a jogszabályban meghatározott feltételek fennállása esetén dönt a nemzeti létfontosságú rendszerelemmé történő kijelölésről.
(2) Ha az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más állam (a továbbiakban: EGT-állam) európai létfontosságú rendszerelemmé történő kijelölésre irányuló kezdeményezésével a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter nem ért egyet, erről tájékoztatja a kezdeményező államot.
(3) Ha az EGT-állam európai létfontosságú rendszerelemmé történő kijelölés visszavonására irányuló kezdeményezésével, illetve az üzemeltető európai létfontosságú rendszerelemmé történő kijelölés visszavonására irányuló kérelmével a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter egyetért, az Lrtv. 3. § (3) bekezdése szerinti szabályok megfelelő alkalmazásával kell eljárni. A kijelölő hatóság az Lrtv. 3. § (4) bekezdése megfelelő alkalmazásával az európai létfontosságú rendszerelemmé való kijelölést visszavonja, valamint a jogszabályban meghatározott feltételek fennállása esetén dönt a nemzeti létfontosságú rendszerelemmé történő kijelölésről.
(4) Ha az üzemeltető európai létfontosságú rendszerelemmé történő kijelölés visszavonására irányuló kérelmével a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter nem ért egyet, a kijelölő hatóság tájékoztatja az üzemeltetőt a kijelölés fenntartásáról. Ha a visszavonást EGT-állam kezdeményezi, az Lrtv. 3. § (3) és (4) bekezdése szerinti szabályok megfelelő alkalmazásával kell eljárni.
(5) A katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter az európai létfontosságú rendszerelemmé történő kijelölés folyamatában a horizontális kritériumok teljesülésének lehetőségét vizsgálja.
(6) Ha az európai létfontosságú rendszerelemmé történő kijelölés, vagy a kijelölés visszavonása kérdésében az ágazatért felelős miniszter és a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter ellentétes álláspontot képvisel, a végleges álláspontról a Kormány dönt.
(7) Az európai létfontosságú rendszerelemmé történő kijelölés, valamint a kijelölés visszavonására vonatkozó eljárásban a kérelem kormányablaknál történő előterjesztése kizárt.
(8) A kijelölő hatóság az európai létfontosságú rendszerelemmé történő kijelölés tényéről és időpontjáról, valamint a kijelölés visszavonásának tényéről és időpontjáról tájékoztatja az EDR kormányzati célú hírközlési szolgáltatóját. A szolgáltató a tudomására jutott adatokat harmadik személy számára nem teheti hozzáférhetővé.
(9) Az európai létfontosságú rendszerelemmé történő kijelölés, valamint a kijelölés visszavonására vonatkozó eljárásban kétszeri hiánypótlásra történő felszólításnak van helye.
5. A biztonsági összekötő személy képesítési követelményei és foglalkoztatásának feltételei
6. § (1) A biztonsági összekötő személynek, az adott ágazatnak megfelelő szakirányú végzettséggel kell rendelkeznie.
(2) A biztonsági összekötő személynek, az adott ágazatnak megfelelő szakirányú végzettség mellett rendelkeznie kell
a)7 védelmi igazgatási, katasztrófavédelmi vagy rendészeti igazgatási szakon szerzett felsőfokú végzettséggel,
b) tűzvédelmi, iparbiztonsági, polgári védelmi szakmai irányú rendészeti szervezői szakképesítéssel, vagy ezzel egyenértékű végzettséggel,
c) iparbiztonsági szaktanfolyami végzettséggel,
d) iparbiztonsági szakon szerzett felsőfokú végzettséggel, vagy
e) a katasztrófavédelem hivatásos szerveinél legalább 5 év iparbiztonsági szakterületen szerzett gyakorlattal.
(3) A (2) bekezdés a)–c) pontjában előírt követelmények alól, a korábban rendvédelmi szerv által, a rendvédelmi szerv alaptevékenységébe tartozó feladatok ellátása körében legalább öt évig foglalkoztatott felsőfokú végzettségű személy mentesül. A mentesülés feltételeinek való megfelelést az érintett igazolja.
(4) Ha az üzemeltető a képesítési követelményeknek megfelelő személy alkalmazásáról már gondoskodott, biztonsági összekötő személynek ez a személy kinevezhető.
(5) Az alkalmasság feltételeinek való megfelelést az érintett igazolja.
6. Az üzemeltetői biztonsági terv
7. § (1) A kijelölő hatóság az üzemeltetői biztonsági terv tartalmára vonatkozó Lrtv. szerinti döntését a 2. mellékletben foglaltak figyelembevételével állapítja meg.
(2)8 Az üzemeltetői biztonsági tervet az üzemeltető az elkészítést követően szükség esetén módosítja.
(2a)9 Az üzemeltetői biztonsági tervet az üzemeltető az elkészítését követően kétévente felülvizsgálja. Az üzemeltető a felülvizsgálatról jegyzőkönyvet készít.
(3) Soron kívüli felülvizsgálatot kezdeményezhet
a) a kijelölő hatóság, vagy
b) a kijelölő hatóságnál a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve.
(4) Az üzemeltető a soron kívüli felülvizsgálatot a kezdeményezéstől számított 45 napon belül köteles elvégezni.
(5)10 Ha az üzemeltetői biztonsági tervet a (2)–(3) bekezdés vagy az Lrtv. 6. § (6) bekezdése alapján módosítani szükséges, akkor annak módosítással érintett részét, vagy jelentős tartalmi módosítás esetén a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt üzemeltetői biztonsági tervet az üzemeltető haladéktalanul megküldi tartalmi és formai ellenőrzésre a kijelölő hatóságnak. Az ellenőrzés határideje a módosított üzemeltetői biztonsági terv kijelölő hatósághoz érkezésének napjától számított 30 nap. A (2)–(3) bekezdés alapján módosított üzemeltetői biztonsági tervet az ágazati kijelölő hatóság a tartalmi és formai ellenőrzést követően megküldi a nyilvántartó hatóság részére.
(6) Ha a felülvizsgálat eredményeként nem szükséges az üzemeltetői biztonsági tervet módosítani, a felülvizsgálatról szóló jegyzőkönyvet az üzemeltető a felülvizsgálatot követően haladéktalanul másolatban megküldi a nyilvántartó hatóságnak és a kijelölő hatóságnak.
(7) Az üzemeltető az üzemeltetői biztonsági tervvel összhangban megszervezi és biztosítja az üzemeltetésében lévő létfontosságú rendszerelem működésének védelmét és folyamatosságát.
8. § (1)11 A honvédelmi létfontosságú rendszerelemek kivételével, a létfontosságú rendszerelemek védelmét a helyszíni ellenőrzés lefolytatására jogosult szervek a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szervének koordinálásával ütemezett módon, éves ellenőrzési terv alapján összehangoltan is ellenőrzik, oly módon, hogy a létfontosságú rendszerelem legalább 5 évente kerüljön ellenőrzésre. Az éves ellenőrzési tervet a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve a tárgyévet megelőző év november 30-ig állítja össze.
(2)12 Az összehangolt ellenőrzésekről, az ellenőrzési terv végrehajtásáról a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve összefoglaló jelentést készít a tárgyévet követő év március 1-jéig.
(3) A hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve, az összehangolt ellenőrzésben részt vevő, valamint a saját hatáskörben lefolytatott ellenőrzést végző szervektől eljárásaik kimeneteléről, a megállapított hiányosságok pótlásáról tájékoztatást kérhet, melyet a szervek haladéktalanul kötelesek a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve részére megadni.
(4)13 A hivatásos katasztrófavédelmi szerv az összehangolt ellenőrzés keretében ellenőrzi
a) a nyilvántartó hatóság által az Lrtv. 5. § (1) bekezdése szerint nyilvántartott és kezelt adatok valódiságát,
b) az üzemeltetői biztonsági tervben foglalt, a létfontosságú rendszerelem teljes körű személyi, fizikai, adminisztratív védelmének, a folyamatos működést veszélyeztető kockázatoknak és kezelésüknek a teljeskörűségét.
8. Az üzemeltetővel szemben kiszabható közigazgatási bírság összege, a bírság kiszabásának szabályai
9. § (1) Az üzemeltetővel szemben kiszabható Lrtv. szerinti bírság kiszabását a létfontosságú rendszerelemmel kapcsolatos hatósági eljárásokban részt vevő hatóságok is kezdeményezhetik a kijelölő hatóságnál.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott bírság összege százezer forinttól hárommillió forintig terjedhet.
(3)14 A bírság összegét a bírság kiszabásáról rendelkező döntés véglegessé válásától számított 15 napon belül kell megfizetni a kijelölő hatóság által megadott bírság letéti számla javára.
9. Nyilvántartási és adatbiztonsági előírások
10. § (1) A Kormány az európai és nemzeti létfontosságú rendszerelemek nyilvántartására és a nyilvántartás adatainak kezelésére – a honvédelmi létfontosságú rendszerelemek kivételével – a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szervét kijelöli.
(2) Az üzemeltető a nyilvántartott adatokban bekövetkezett változásokról 72 órán belül tájékoztatja az (1) bekezdés szerinti nyilvántartó hatóságot.
(3) A Lrtv. 5. § (4) bekezdése szerinti szervek adatokat írásban, az adatigénylési cél meghatározásával és az átvenni kívánt adatok körének pontos megjelölésével kérhetnek a nyilvántartó hatóságtól. Az adatszolgáltatást 15 napon belül teljesíteni kell.
(4)15 A hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásba a honvédelmi ágazat javaslattevő hatósága számára – az Lrtv. 5. § (4) bekezdése h) és i) pontjában foglalt feladatának végrehajtása céljából – hozzáférést biztosít.
11. § (1)16 A 4. § (1) bekezdés szerinti hatósági illetve szakhatósági eljárásban a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi, területi vagy helyi szerve a pénz- és adóügyi biztonság vonatkozásában a Nemzeti Adó- és Vámhivatal területi, illetve központi szervétől, a közrend, a közbiztonság, a lakosságvédelem, az alkotmányvédelem, a nemzetbiztonság, a terrorelhárítás vonatkozásában az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv területi, illetve központi szervétől, az Alkotmányvédelmi Hivatal területi, illetve központi szervétől, valamint a Terrorelhárítási Központtól véleményt kérhet.
(2)17 Az 1. melléklet szerinti politikai hatás kritériuma teljesülésének lehetősége tekintetében az illetékes kormánymegbízott, a környezeti hatás kérdésében a területi környezetvédelmi hatóság, a területi vízügyi és vízvédelmi hatóság, valamint az országos természetvédelmi és környezetvédelmi hatóság véleményét kérheti a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi, területi vagy helyi szerve az (1) bekezdés szerinti eljárásokban.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott szervek ellenőrzési tevékenységük során a kijelölés alapjául szolgáló körülmények változatlan fennállásán kívül vizsgálják a létfontosságú rendszerelemek, az azokhoz tartozó közterületek, valamint az azokat felügyelő, működtető személyek azon fizikai, humán és informatikai biztonsági feltételeinek meglétét, amelyek garantálják az azonosított kockázatokkal szembeni védelmet, a rendeltetésszerű működést, a szándékos és nem szándékos károkozás elkerülését.
(4)18 A 8. § (1) bekezdésében meghatározott ellenőrzési terv elkészítése érdekében az érintett hatóságok az együttműködés keretében, minden évben legkésőbb a tárgyévet megelőző év október 15. napjáig megküldik a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve részére az ellenőrzési terv elkészítéséhez szükséges javaslataikat, melyeket egyúttal a saját ellenőrzési rendszerükben is megjelenítenek.
(5)19 Az üzemeltető az együttműködés keretében katasztrófaveszély vagy katasztrófa esetén haladéktalanul köteles a kijelölő hatóságot és a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szervét, honvédelmi létfontosságú rendszerelem esetén a fentieken felül a Magyar Honvédség Központi Ügyeletét értesíteni.
(6) Az együttműködés keretében, az üzemeltetői biztonsági tervben meghatározott rendkívüli esemény bekövetkezésekor
a) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve jogosult a hatáskörükben érintett hatóságoktól, a beavatkozáshoz és elhárításához szükséges adatokat beszerezni;
b) az a) pont szerinti adatszolgáltatást az érintett hatóság soron kívül köteles teljesíteni;
c) a rendkívüli eseményre való reagálás, a mentés megszervezése, irányítása, továbbá a lakosság tájékoztatása, a károk felmérése, az eredeti állapot lehetőség szerinti visszaállítása a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szervének koordinálásával történik;
d) a szükséges erők, eszközök bevonására az érintett kijelölő hatóság tesz javaslatot;
e) a kiváltó okok azonosításában, a tett intézkedések értékelésében, az érintett kijelölő hatóság, a beavatkozást végző szervek és a biztonsági összekötő személy együtt vesz részt.
11. Az energiaágazatra vonatkozó különös szabályok
12. § Az energiaágazat tekintetében e rendeletnek az azonosítási eljárással, a kijelöléssel, valamint a kijelölés visszavonásával kapcsolatos rendelkezéseit kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában kell alkalmazni.
12. Hatályba léptető rendelkezések
13. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) A 6. § (2) és (3) bekezdése 2014. szeptember 1-jén lép hatályba.
(3)20 A 17. § 2023. július 1-jén lép hatályba.
14. §21
15. § Az azonosítási jelentést első alkalommal az ágazatra vonatkozó ágazati kritériumokat megállapító jogszabály hatálybalépését követő 180 napon belül kell a kötelezettnek benyújtania.
15/A. §22 E rendeletnek az egyes kormányrendeleteknek a kormányzati szerkezetátalakítással összefüggő módosításáról szóló 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Módr.) megállapított 4. § (2a) és (3) bekezdését, valamint 11. § (1) bekezdését a Módr. hatálybalépésekor23 folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
15/B. §24 Az egyes, a létfontosságú rendszerek és létesítmények azonosításáról, kijelöléséről és védelméről szóló kormányrendeletek módosításáról szóló 368/2016. (XI. 29.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Módr1.) hatálybalépését25 megelőzően kijelölt létfontosságú rendszerelem üzemeltetői biztonsági tervét a 7. § (2a) bekezdése szerinti felülvizsgálatkor kell a Módr1.-gyel megállapított 1. mellékletnek megfelelően módosítani.
15/C. §26 (1) A Módr1.-gyel megállapított 8. § (1) bekezdése és 11. § (4) bekezdése szerinti határidőket a 2018. évi ellenőrzési terv összeállítása során kell először alkalmazni.
(2) A 2017. évi ellenőrzési terv összeállításához a Módr1. hatálybalépését27 követő 30 napon belül kell a 11. § (4) bekezdésében meghatározott javaslatokat megküldeni a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve részére. A 2017. évi ellenőrzési tervet a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve a Módr1. hatálybalépését követő 60 napon belül állítja össze.
16. § Ez a rendelet az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint védelmük javítása szükségességének értékeléséről szóló, 2008. december 8-i 2008/114/EK irányelvnek való megfelelést szolgálja.
16/A. §28 Ez a rendelet a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló, 2016. július 6-ai (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
15. Módosító rendelkezések
17. §29
1. melléklet a 65/2013. (III. 8.) Korm. rendelethez
HORIZONTÁLIS KRITÉRIUMOK
Egyetlen vagy egymással közvetlenül összefüggő eseményekkel kapcsolatban Magyarország területén:
1. a veszteségek kritériuma:
– 24 óra leforgása alatt az áldozatok száma a 20 főt meghaladja, vagy a súlyos sérültek száma legalább 75 fő, vagy
– 72 óra leforgása alatt az áldozatok száma a 40 főt meghaladja, vagy a súlyos sérültek száma legalább 150 fő.
2. a gazdasági hatás kritériuma: a gazdasági veszteség mértéke, vagy termékek és szolgáltatások romlásának mértéke, a rendszer és létesítmény fizikai sérüléséből, elvesztéséből fakadó közvetlen vagy közvetett károk, amelyek ötvenezer fő vonatkozásában meghaladják az egy főre eső bruttó nemzeti jövedelem (GNI) bármely 30 napos időszakra vetített mértékének 25%-át.
3. a társadalmi hatás kritériuma: 300 fő/km2-nél sűrűbben lakott területen a köznyugalom súlyos megzavarása, beleértve a lakosságot érő káros pszichológiai és közegészségügyi hatásokat is.
4. a politikai hatás kritériuma: az állam és intézményei iránti közbizalom megszűnése, valamely állami szerv működésképtelenné válása miatt a lakosság biztonságérzete kritikus szint alá csökken.
5. a környezeti hatás kritériuma: az esemény, vagy folyamat, amely miatt a természeti vagy épített környezetben, különösen:
– az infrastruktúrában bekövetkező sérülés vagy zavar, az épített vagy természetes környezet oly mértékű rongálódását idézi elő, amelynek következtében
= 10 000 fő kimenekítése vagy kitelepítése válik szükségessé, vagy
= legalább 100 km2 nagyságú terület tartósan szennyeződik, vagy
= a felszín alatti vizek, vagy azok természetes víztartó képződményei, a folyóvizek és természetes tavak, valamint ezek medre vagy élővilága szenved tartós károsodást;
– az ország tájegységeiben, kiemelkedő földrajzi területeiben visszafordíthatatlan negatív változás következik be.
2. melléklet a 65/2013. (III. 8.) Korm. rendelethez30
AZ ÜZEMELTETŐI BIZTONSÁGI TERV FELÉPÍTÉSE
Az üzemeltető megadja a kijelölt rendszerelem adatait: megnevezése, üzemeltetető neve, székhelye, lakcíme, levelezési címe, cégjegyzékszáma vagy az egyéni vállalkozói nyilvántartási száma, adóazonosító száma, képviselőjének neve, telefon- és telefaxszáma, e-mail-címe, pontos cím hiányában a kijelölt rendszerelem elhelyezkedésére vonatkozó más azonosító adat és földrajzi koordináta, a biztonsági összekötő neve, elérhetőségei.
Az üzemeltető általánosságban bemutatja a szervezetét, tevékenységét, irányítási rendszerét, a kijelölt rendszerelem védelmével kapcsolatos fő célkitűzéseit, a horizontális és ágazati kritériumok teljesülését, indokoltságát:
a) szervezeti struktúra és üzemvezetés;
b) személyzet (saját munkavállalók, külső, szerződéses munkavállalók);
c) kijelölt rendszerelem tevékenységének/működésének általános bemutatása, az elvárt, normális működés paraméterei;
d) kijelölt rendszerelem elemeinek azonosítása és értékelése a teljesült ágazati és horizontális kritériumok alapján;
e) belső audit és vezetőségi átvizsgálás;
f) a változtatások kezelése és annak követése.
2. A kijelölt rendszerelem környezetének bemutatása
Az üzemeltető bemutatja a kijelölt rendszerelem környezetét a következők szerint:
a) a környező területek jellemzése;
b) a működést biztosító közműszolgáltatások, szolgáltatók bemutatása:
ba) elektromos áramellátás biztosítása,
bb) vezetékes gázellátás biztosítása,
bc) közüzemi ivóvízellátás, közüzemi szennyvízelvezetés és -tisztítás biztosítása,
bd) infokommunikációs hálózati ellátás,
be) egyéb;
c) a kijelölt rendszerelem környezetében található, a működésére befolyással bíró veszélyes üzemek, gyárak, erőművek megnevezése, címe, tevékenységi köre;
d) a természeti környezetre vonatkozó legfontosabb információk:
da) a területre jellemző, a kijelölt rendszerelem sérülését eredményező és a következmények alakulására hatást gyakorló meteorológiai jellemzők,
db) a helyszínt jellemző, a kijelölt rendszerelem biztonságos tevékenységére, üzemeltetésére, működésére hatást gyakorló legfontosabb geológiai és hidrológiai jellemzők.
3. A kijelölt rendszerelem bemutatása
Az üzemeltető ismerteti a kijelölt rendszerelem felépítését, elemeit, azok részletes tevékenységi körét, továbbá ezen részekről mellékel egy méretarányos ábrát, helyszínrajzot, valamint hozzátartozó útmutatót, magyarázatot. A bemutatás kiemelten tartalmazza a kijelölt rendszerelem működését releváns módon befolyásoló informatikai rendszerek, eszközök, hálózatok ismertetését és a működésben betöltött szerepük leírását.
A kijelölt rendszerelem felépítésének, elemeinek, részletes tevékenységének, termelési, működési folyamatainak bemutatását az alábbi szempontok alapján kell elvégezni:
a) a kijelölt rendszerelem felépítése, elemei (helyszínrajz, amely bemutatja az elemeket, és vázlatosan feltünteti a létfontosságú elemet a hozzá tartozó útmutatóval, magyarázattal);
b) kiszolgáló infrastruktúra (közműhálózatok, technikai berendezések, szolgáltatást végző partnerek);
c) részletes tevékenység, a tevékenységekre vonatkozó legfontosabb technológiai és karbantartási folyamatok, műveletek;
d) tartalék rendszerelemek;
e) a lehetséges veszélyt jelentő anyagok, berendezések megjelölése, mennyisége, tárolási adatai;
f) a működésben releváns informatikai rendszerek, alkalmazások, hálózatok, azok funkciója;
g) a normál működési rend során a kijelölt rendszerelem működését garantáló eszközök, berendezések, technológiai és karbantartási folyamatok, műveletek menete, naplózása, ütemezése;
h) belső és külső tájékoztatási rendszerek;
i) felügyeleti és biztonsági szervezetek, eszközrendszerük, működésük (biztonsági szolgálat, elsősegélynyújtó és mentőszervezetek, munka-, tűz- és környezetvédelmi szolgálat, műszaki biztonsági szolgálat, katasztrófaelhárítási szervezet, távfelügyeleti és monitoringhálózatok, laboratóriumi hálózat, beléptető és az idegen behatolást érzékelő rendszerek stb.).
4. Kockázatok azonosítása, értékelése
Az üzemeltető azonosítja és értékeli a kijelölt rendszerelemmel összefüggő kockázatokat a következők szerint:
a) kockázati lista [milyen releváns belső, külső kockázatok veszélyeztetik a kijelölt rendszerelem működését: gazdasági, technológiai, infrastrukturális (közműszolgáltatások kiesése, belső infrastruktúrák kiesése), humán, fizikai, információs technológiai, természeti, civilizációs katasztrófák, terrorizmus, egészségügyi, környezeti, társadalmi, logikai, földrajzi stb.];
b) a kijelölt rendszerelem kölcsönösen függő (interdependens) kapcsolódásai és az azokból adódó kockázatok felmérése (a kijelölt rendszerelem kiesése milyen más ágazatokra, szervezetekre, személyekre van hatással);
c) a kockázatok valószínűsíthető okainak feltárása, a bekövetkezéskor prognosztizálható negatív hatások meghatározása;
d) a felmerült kockázatok értékelése a bekövetkezési valószínűség és az okozott káros hatások meghatározásával.
5. Kockázatkezelés
Az üzemeltető meghatározza a szükséges beavatkozás szintjeit a kockázati értékek szerint. Az üzemeltető bemutatja a feltárt kockázatok kezelésére vonatkozó szabványok, intézkedések, belső utasítások, eljárások, szabályok rendszerét, szükség szerint röviden ismerteti tartalmát.
6. A kijelölt rendszerelem védelmének eszközrendszere
Az üzemeltető megjelöli azokat a biztonsági intézkedéseket, amelyek kialakítása és működtetése biztosítja a kijelölt rendszerelem védelmét, továbbá meghatározza azokat az ideiglenes intézkedéseket, amelyeket a rendkívüli esemény okozta veszélyhelyzeti működés során a különböző kockázati és veszélyszinteknek megfelelően foganatosít. Ezen belül meghatározza a veszélyhelyzeti működés, rendkívüli esemény kritériumait (a normális működéssel történő összevetésben).
Rendkívüli eseménynek tekintendő olyan külső vagy belső behatás, amely a kijelölt rendszerelem rendeltetésszerű működését jelentős mértékben veszélyezteti, akadályozza. Jelentősnek minősül az az esemény, melyet az üzemeltető saját erőforrásaival, külső segítség nélkül nem képes kezelni, elhárítani.
Az üzemeltető bemutatja a kijelölt rendszerelem elemeinek és egészének védelmére rendszeresített felszereléseket és a vezetéshez, a döntés-előkészítéshez szükséges infrastruktúrát a következők szerint:
a) a veszélyhelyzeti vezetési létesítmények;
b) a vezetői állomány veszélyhelyzeti értesítésének eszközrendszere;
c) a dolgozók veszélyhelyzeti riasztásának eszközrendszere;
d) a veszélyhelyzeti híradás eszközei és rendszerei;
e) a veszélyhelyzet értékelését és a döntések előkészítését segítő informatikai rendszerek;
f) a veszélyhelyzet kezelésének eljárásrendje;
g) a riasztást, a védekezést és a következmények csökkentését végző végrehajtó szervezetek rendszeresített egyéni védőeszközei és szaktechnikai eszközei;
h) a védekezésbe bevonható (nem közvetlenül erre a célra létrehozott) belső és a külső erők és eszközök;
i) a kijelölt rendszerelem kiesése következtében alkalmazható vagy rendelkezésre álló alternatív megoldások;
j) rendkívüli eseménykor értesítendők köre.
7. Az üzemeltetői biztonsági terv elkészítésébe bevont személyek, szervezetek megjelölése
Az üzemeltető megjelöli az üzemeltetői biztonsági terv elkészítésébe bevont személyeket, szervezeteket.
8.31 Honvédelmi létfontosságú rendszerelem esetén a honvédelmi szervekkel történő kapcsolattartás és együttműködés rendje.
Az üzemeltetői biztonsági tervet írásban kell elkészíteni és a nyilvántartó, valamint a kijelölő hatóság részére egy-egy eredeti – az üzemeltető és a biztonsági összekötő személy által aláírt – példányban papíralapon, továbbá elektronikus adathordozón is be kell nyújtani. A térképeket, a rajtuk szereplő méretaránynak megfelelően, nyomtatott formában is be lehet nyújtani. A térképvázlat vagy helyszínrajz tartalmazza a kijelölt rendszerelem egészét, és olyan méretarányú legyen, amely a megfelelő eligazodást biztosítja.
3. melléklet a 65/2013. (III. 8.) Korm. rendelethez32
ALAPVETŐ SZOLGÁLTATÁSOK JEGYZÉKE
ALAPVETŐ SZOLGÁLTATÁS MEGNEVEZÉSE
ALAPVETŐ SZOLGÁLTATÁS ÉRTELMEZÉSE
villamosenergia-átviteli hálózat üzemeltetése
az a szolgáltatás, amelyet a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 3. § 1. pontja meghatároz, és a villamos energiának az átviteli hálózaton keresztül történő továbbításához szükséges, illetve
az ehhez kapcsolódó minden olyan műszaki és gazdasági tevékenységet jelenti, amely a villamos energia megfelelő minőségű továbbítása érdekében indokolt
villamosenergia-átviteli rendszerirányítás
az a szolgáltatás, amelyet a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény
3. § 51. pontja meghatároz, és
a villamosenergia-rendszer zavartalan és biztonságos működtetését, a teljesítmény egyensúlyát biztosítja, valamint
a nemzetközi összeköttetések rendelkezésre állását szolgáló célirányos tevékenységek összessége
3. § 8. pontja meghatároz, és amely
a villamos energiának az elosztó hálózatokon történő továbbítását,
a felhasználókhoz történő eljuttatását biztosítja, illetve az ehhez kapcsolódó minden olyan műszaki és gazdasági tevékenység, amely a villamos energia megfelelő minőségű továbbítása érdekében szükséges
energia termelése
4. § (1) bekezdése szerinti termelői működési engedéllyel rendelkező 50 MW, vagy azt meghaladó névleges teljesítőképességű,
a rendszerszintű szolgáltatásokra akkreditált erőművek szolgáltatnak
Black Start szolgáltatás
(az átviteli rendszerirányító részére a rendszer újraindításához alkalmas eszközök készenlétben tartása)
az a szolgáltatás, amely az egyes akkreditált termelők, üzemeltetők azon képességéből ered, hogy külső feszültség nélkül tudják indítani legalább egy termelő gépegységüket, és képesek a hálózatra kiadott feszültség és teljesítmény, valamint
a frekvencia (szigetüzemi) szabályozására
kőolajkésztermék-gyártás
az a szolgáltatás, amely a belföldi késztermékigény (motorikus gázolaj, motorbenzin, kerozin típusú sugárhajtómű-üzemanyag) előállítását biztosítja
kőolajkésztermék gyártásához szükséges tárolás
az a szolgáltatás, amely a belföldi késztermékigény (motorikus gázolaj, motorbenzin, kerozin típusú sugárhajtómű-üzemanyag) előállításához szükséges nyersanyag készletezését biztosítja
az a szolgáltatás, amelyet a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 3. §
34. pontja meghatároz, és amely a földgáz szállítóvezetéken történő továbbításához szükséges
52. pontja meghatároz, és amely kiterjed az együttműködő földgázrendszer földgázellátásról szóló törvényben meghatározott irányítási és koordinációs feladatainak ellátására
az a szolgáltatás, amelyet a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 3. § 24. pontja meghatároz, és amely segítségével történik a földgáznak elosztóvezetéken történő továbbítása a felhasználóhoz
földgáztárolás
az a szolgáltatás, amelyet a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 3. § 31. pontja meghatároz, és amely a földgáz engedély alapján végzett tárolása
légiforgalmi irányító- (ATC) szolgálat
olyan szolgálat (beleértve a körzeti irányító- szolgálatot, a bevezető irányítószolgálatot és a repülőtéri irányítószolgálatot),
amelynek feladatai a következők:
a) összeütközések megelőzése a légi járművek között, és a munkaterületen
a légi jármű és akadályok között; és
b) gyors és rendezett légi forgalom biztosítása
repülőtér védelmi-ellenőrzési szolgáltatás
az a tevékenység, amely magába foglalja
az elektronikus beléptetőrendszer,
a CCTV és elektronikus kerítésvédelmi rendszer, illetve a poggyászkezelő rendszerbe épített védelmi berendezések használatát, illetve a biztonságtechnikai berendezések hálózatának és
a belépőkártya elektronikus ellenőrzésének (védelmi átvizsgálás előtt) alkalmazását
az a tevékenység, amely magába foglalja a poggyászkezelési rendszer (check-in pultok, CUTE terminál, poggyásztovábbító szalagok), az automata poggyászcímke- nyomtatás, az automata beszállókártya- ellenőrző kapuk, az állóhelytervezés és előtéri szolgáltatások, valamint
a zajmonitorrendszer működtetését és használatát
vasúti pályahálózat-működtetési szolgáltatás
az a szolgáltatás, amely a vasúti pályahálózat üzemeltetését és karbantartását jelenti, beleértve az ellenőrző-irányító, biztosító- és
a jelzőrendszerek működtetését
vasúti pályahálózat kapacitás elosztási szolgáltatás
az a szolgáltatás, amely a vasúti közlekedés lebonyolítása érdekében az egyes menetvonalak meghatározását, azok rendelkezésre állásának felmérését, és elosztását biztosítja
vasúti személyszállítási szolgáltatás
az a szolgáltatás, amely a vasúti járművel szerződés alapján, díj ellenében végzett személyszállítást, valamint az ezekhez kapcsolódó kiegészítő szolgáltatásokat jelenti
vasúti árufuvarozási szolgáltatás
az a szolgáltatás, amely áru vasúti járművel harmadik személy részére szerződés alapján, díj ellenében végzett vasúti fuvarozását jelenti
logisztikaiközpont- üzemeltetés
az a szolgáltatás, amely magában foglalja a vasúti hírközlési hálózatok, forgalomirányítási rendszerek és adatátviteli utak működtetését az áruforgalom hatékony szervezésének biztosítása érdekében
forgalomirányítási rendszer
az a forgalomirányítási rendszer, amely
a) a közlekedési létfontosságú rendszerek és létesítmények azonosításáról, kijelöléséről és védelméről szóló 161/2019. (VII. 4.)
Korm. rendelet 10. § a) pontjában foglaltak szerint kijelölt létfontosságú rendszerelemhez kapcsolódik, és magában foglalja az esetlegesen részét képező intelligens közlekedési rendszert is, vagy
b) 500 000 főt meghaladó lakosságú városban működik
a víziközmű-szolgáltatásról szóló
2011. évi CCIX. törvény 2. § 24. pontja szerinti olyan ivóvíz-szolgáltatás, amelyet a létfontosságú vízgazdálkodási rendszerelemek és vízilétesítmények azonosításáról, kijelöléséről és védelméről szóló 541/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésében meghatározott víziközművön keresztül nyújtanak
az az egészségügyről szóló
1997. évi CLV. törvény 3. § e) pontja szerinti szolgáltatás, amelyet olyan egészségügyi szolgáltató végez, aki a közfinanszírozott, e törvény szerinti egészségügyi szolgáltatásban közvetlenül vagy közvetve részt vesz (közvetett részvételnek tekintendő az az egészségügyi tevékenység, amelyet a közfinanszírozott egészségügyi szolgáltató harmadik féltől megvásárol)
az egészségügyi szolgáltatás biztosításához nyújtott olyan gyógyszer-nagykereskedelmi tevékenység, amelyet az egészségügyi létfontosságú rendszerek és létesítmények azonosításáról, kijelöléséről és védelméről szóló 246/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet
10. § a) pontja szerinti gazdálkodó szervezet végez
a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény 3. § (1) bekezdés a)–b) pontjaiban meghatározott tevékenységet végző, magyarországi székhelyű, legalább 10%-os piaci részesedéssel (mérlegfőösszeg alapon) rendelkező hitelintézet
multilaterális vagy szervezett kereskedési rendszerek üzemeltetése
a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény 5. § (1) bekezdés h) és i) pontjai szerinti rendszeres gazdasági tevékenység keretében, pénzügyi eszközre vonatkozóan végzett befektetési szolgáltatási tevékenység
központi szerződő fél szolgáltatás
a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény
5. § (1) bekezdés 83. pontjában meghatározott tevékenység
helyhez kötött internet-hozzáférési (elérési) szolgáltatás
az elektronikus hírközlésről szóló
2003. évi C. törvény 188. § 58. pontja szerinti, és a 76. § (4) bekezdése alapján az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások rendszerezésére vonatkozóan a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság által kialakított és közzétett osztályozásban meghatározott szolgáltatás
nomadikus internet-hozzáférési (elérési) szolgáltatás
mobilinternet-hozzáférési (elérési) szolgáltatás
adatkicserélő (IXP) szolgáltatás
előfizetők, elektronikus hírközlési szolgáltatók vagy információs társadalommal összefüggő szolgáltatást nyújtó szolgáltatók műszakilag önálló hálózatai (autonóm rendszerei) által kezdeményezett, illetve fogadott IP alapú adatforgalom továbbítását lehetővé tevő, adatkicserélő központ (osztott elektronikus hírközlő hálózat) útján természetes vagy jogi személy adatkicserélő szolgáltató által nyújtott elektronikus hírközlési szolgáltatás
az Internet hálózatban a hierarchikusan felépülő doménnévrendszerben (DNS) nyilvántartott adatok lekérdezéseit kiszolgáló szolgáltatás
legfelső szintű doménnév- (TLD) nyilvántartó szolgáltatás
a legfelső szintű domén (TLD) alatti internetes doménnevek regisztrációjára, illetve kezelésére irányuló szolgáltatás
1 A 2. § (2) bekezdés d) pontját a 394/2017. (XII. 13.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdése iktatta be.
2 A 2. § (6) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 194. §-ával megállapított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
3 A 2. § (8) bekezdése a 394/2017. (XII. 13.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
4 A 4. § a 323/2018. (XII. 28.) Korm. rendelet 28. §-ával megállapított szöveg.
5 A 4. § (3) bekezdés e) pontja a 94/2020. (IV. 7.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
6 Az 5. § a 323/2018. (XII. 28.) Korm. rendelet 29. §-ával megállapított szöveg.
7 A 6. § (2) bekezdés a) pontja a 368/2016. (XI. 29.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
8 A 7. § (2) bekezdése a 368/2016. (XI. 29.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
9 A 7. § (2a) bekezdését a 368/2016. (XI. 29.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdése iktatta be.
10 A 7. § (5) bekezdése a 323/2018. (XII. 28.) Korm. rendelet 30. §-ával megállapított szöveg.
11 A 8. § (1) bekezdése a 323/2018. (XII. 28.) Korm. rendelet 31. §-ával megállapított szöveg.
12 A 8. § (2) bekezdése a 368/2016. (XI. 29.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
13 A 8. § (4) bekezdését a 368/2016. (XI. 29.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdése iktatta be.
14 A 9. § (3) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 440. § b) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
15 A 10. § (4) bekezdését a 94/2020. (IV. 7.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
16 A 11. § (1) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 439. § (4) bekezdésével megállapított, a 323/2018. (XII. 28.) Korm. rendelet 32. §-a szerint módosított szöveg.
17 A 11. § (2) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 439. § (4) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
18 A 8. § (4) bekezdése a 368/2016. (XI. 29.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
19 A 11. § (5) bekezdése a 94/2020. (IV. 7.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
20 A 13. § (3) bekezdése a 368/2016. (XI. 29.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
21 A 14. §-t a 233/2013. (VI. 30.) Korm. rendelet 11. §-a hatályon kívül helyezte.
22 A 15/A. §-t a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 722. §-a iktatta be.
23 A hatálybalépés időpontja 2014. szeptember 10.
24 A 15/B. §-t a 368/2016. (XI. 29.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta be.
25 A hatálybalépés időpontja 2017. január 1.
26 A 15/C. §-t a 368/2016. (XI. 29.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta be.
27 A hatálybalépés időpontja 2017. január 1.
28 A 16/A. §-t a 394/2017. (XII. 13.) Korm. rendelet 2. § (6) bekezdése iktatta be.
29 A 17. § a – 368/2016. (XI. 29.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított – 13. § (3) bekezdése alapján 2023. július 1-jén lép hatályba.
30 A 2. melléklet a 368/2016. (XI. 29.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
31 A 2. melléklet I. pont 8. alpontját a 94/2020. (IV. 7.) Korm. rendelet 4. § a) pontja iktatta be.
32 A 3. mellékletet a 94/2020. (IV. 7.) Korm. rendelet 4. § b) pontja iktatta be.


text:
60/2008. Szerzõdések érvénytelensége - Dr. Hidasi és Társai Ügyvédi Iroda
60/2008. Szerzõdések érvénytelensége
Az érvénytelenség fogalma és jellege
Egy szerződés vagy egy egyoldalú jognyilatkozat érvénytelenségének lényege az, hogy a szerződés, illetőleg jognyilatkozat valamely, a törvényben meghatározott oknál fogva nem alkalmas a kívánt joghatás előidézésére. Fontos kiemelni, hogy csak létező szerződés érvénytelenségről lehet szó, ugyanis, ha egy szerződés létre sem jön, pl. mivel a felek között a szerződés lényeges kérdéseiben nincs konszenzus, akkor az érvénytelenség kérdése fel sem merül. Az érvénytelenség okának a szerződés megkötésékor kell fennállnia, ugyanis a később beállott fogyatékosság a szerződés érvényességére nincs hatással.
Az érvénytelenség esetei
Az érvénytelenségnek két esete van: a semmisség és a megtámadhatóság. A különbség közöttük az, hogy míg a semmisségre bárki, akinek ehhez jogi érdeke fűződik, vagy akit erre a törvény feljogosít, határidő nélkül hivatkozhat; addig a megtámadhatóság esetén a szerződés csak akkor lesz érvénytelen, ha a bíróság a megtámadás következtében nyilvánítja a szerződést – egyébként a megkötésére visszamenőlegesen – érvénytelenné.
Megtámadásra a sérelmet szenvedett fél és az jogosult, akinek a megtámadáshoz törvényes érdeke fűződik. A megtámadást a szerződés megkötésétől számított egy éven belül a másik félhez intézett jognyilatkozattal, vagy közvetlenül a bíróság előtt is lehet érvényesíteni. A Polgári Törvénykönyv a bírói gyakorlattal egyezően nem állapít meg kötelező sorrendet a másik félhez intézett jognyilatkozat és a keresetindítás között. A bírói gyakorlat nem követeli meg azt, hogy az igényt érvényesítő fél a megtámadásra irányuló kereset benyújtása előtt a másik féllel közölje a megtámadást. Lényeges, hogy a megtámadás joga megszűnik, ha a megtámadásra jogosult a megtámadási határidő megnyílta után a szerződést írásban megerősíti, vagy a megtámadásról írásban lemond.
A megtámadásra a Ptk. határidőt ír elő, amely egy év. Amennyiben azonban a jogosult menthető okból nem tudja érvényesíteni a megtámadáshoz való jogát, akkor az általános elévülési időn, azaz 5 éven belül ezt még mindig megteheti. A megtámadási határidő az egyes megtámadási okoktól függően különböző időpontban kezdődik meg. Az alábbiakban végigvesszük az egyes megtámadási okokat és a határidő megnyílásának ehhez kapcsolódó időpontját. Az egyes megtámadási okok a következők:
a) Tévedés és kölcsönös téves feltevés: Tévedésről akkor van szó jogi értelemben, ha valamelyik fél a szerződés megkötésekor valamely lényeges körülmény tekintetében tévedésben volt. Ez önmagában még nem elegendő a megtámadhatósághoz, ugyanis az is kell, hogy a tévedést a másik fél okozta vagy azt felismerhette. Nem feltétel a tudatos tévedésbe ejtés, ez ugyanis már megtévesztésnek minősül. Tévedés esetében a megtámadási határidő a tévedés felismerésekor kezdődik meg.
b) Megtévesztés, jogellenes fenyegetés: Ebben az esetben arról van szó, hogy valakit a másik fél vagy egy harmadik személy, feltéve, hogy a másik fél erről tudott vagy tudnia kellett megtévesztéssel vagy jogellenes fenyegetéssel vett rá a szerződés megkötésére, illetőleg valamilyen nyilatkozat megtételére. A megtévesztés tudatos tévedésbe ejtés, illetve tévedésben tartás. Meg kell jegyezni, hogy ha ez a magatartás kárt is okoz, az csalásnak, azaz bűncselekménynek minősül. A fenyegetés személyi vagy vagyoni hátrány kilátásba helyezése, amely irányulhat a szerződő fél ellen, de akár annak hozzátartozói ellen is. A fenyegetés akkor is megtámadási ok, ha valakit önmagában jogszerű magatartással fenyegetnek. A megtámadási határidő a megtévesztés felismerésekor, illetőleg fenyegetés esetén a kényszerhelyzet megszűntekor kezdődik.
Hangsúlyozni kell, hogy az a)-b) pontban felsorolt okok esetén, ha ingyenes szerződésről van szó, tehát ha a sérelmet szenvedett fél ingyenesen juttat előnyt a másik félnek, a szerződést akkor is meg lehet támadni, ha e körülményeket a másik fél nem ismerhette fel.
c) Feltűnő értékaránytalanság: Erről akkor beszélünk, ha a szolgáltatás és az ellenszolgáltatás között anélkül, hogy az egyik felet az ingyenes juttatás szándéka vezetné, a szerződés megkötésének időpontjában feltűnően nagy az aránytalanság. A bírói gyakorlat a szolgáltatás és ellenszolgáltatás közötti 20%-ot el nem érő különbséget még nem, a 40-50%-ot meghaladót pedig minden esetben feltűnőnek tekinti. A kettő közé esik a bíróság mérlegelési lehetősége. Hangsúlyozni kell, hogy mindig az eset összes körülményeinek körültekintő vizsgálata alapján lehet csak eldönteni, hogy az értékkülönbség feltűnően nagy vagy sem. Amennyiben az értékkülönbség feltűnő, a bíróság úgy orvosolhatja ezt, hogy addig mérsékli az ellenszolgáltatás összegét, hogy az már ne legyen feltűnően értékaránytalan.
d) Tisztességtelen általános szerződési feltétel: Általános szerződési feltételnek minősül az a feltétel, amelyet az egyik fél több szerződés megkötése céljából egyoldalúan, előre meghatároz, és amelynek meghatározásában a másik fél nem működhetett közre. Ha az általános szerződési feltétel tisztességtelen, a kikötést a sérelmet szenvedő fél megtámadhatja. Tisztességtelen az az általános szerződési feltétel, amely a szerződésből eredő jogokat és kötelezettségeket a jóhiszeműség és tisztesség követelményének megsértésével egyoldalúan és indokolatlanul a szerződési feltétel alkalmazójával szerződő fél hátrányára állapítja meg. Ha gazdálkodó szervezet használ szerződéskötéskor tisztességtelen általános szerződési feltételt, a sérelmes kikötést a külön jogszabályban meghatározott szervezet is megtámadhatja a bíróság előtt.
A c)-d) pontban írt megtámadási okok esetén a megtámadási határidő a sérelmet szenvedő fél teljesítésekor – részletekben történő teljesítésnél az első teljesítéskor -, illetve, ha õ a teljesítéskor kényszerhelyzetben volt, ennek megszűntekor kezdődik meg.
A semmis szerződést nem kell külön megtámadni, hogy érvénytelenné váljék, hanem az magában véve, a törvény erejénél fogva érvénytelen. Ennek oka, hogy a semmis szerződés súlyos hibában szenved, amelyet a jog nem tolerálhat, és nem bízhatja a sérelmet szenvedett félre azt, hogy eldöntse, hogy érvénytelenné kívánja-e azt nyilváníttatni. A Polgári Törvénykönyv szerint egy szerződés semmisségének megállapításához külön eljárásra nincs szükség, arra csak hivatkozni kell, a bíróságnak pedig bármilyen eljárásban hivatalból észlelnie kell. Itt azonban meg kell jegyeznünk, hogy ha a másik fél nem ismeri el önként a szerződés semmisségét, akkor mégiscsak bírósághoz kell fordulni, és keresetet kell benyújtani az érvénytelenség megállapítására. Amennyiben azonban az adott szerződés teljesítésével kapcsolatban bepereli az egyik szerződő fél a másikat, akkor már igaz, hogy nem kell külön eljárás, azaz nem kell külön viszontkeresetet előterjeszteni a bíróságon, hanem elég kifogás formájában hivatkozni a semmisségre. A magyar jogban ismert a relatív semmisség intézménye is, amely azt jelenti, hogy a korlátozott cselekvőképességen és a cselekvőképtelenségen alapuló semmisségre csak annak érdekében lehet hivatkozni, akinek cselekvőképessége korlátozott vagy hiányzik.
A semmisségi okok az alábbiak:
a) Cselekvőképesség hiánya és korlátozottsága: Bizonyos kivételektől eltekintve a cselekvőképtelen személy (pl. 14 év alatti kiskorú) jognyilatkozata semmis, nevében ugyanis a törvényes képviselője (szülő, gyám, gondnok) jár el. A korlátozottan cselekvőképes személy (pl. 14. életévet betöltött, de 18. életév alatti kiskorú) jognyilatkozatának érvényességéhez pedig – számos kivételtől eltekintve – a törvényes képviselő beleegyezése vagy utólagos jóváhagyása szükséges, bizonyos esetekben pedig a törvényes képviselő jognyilatkozatának érvényességéhez az is szükséges, hogy azt a gyámhatóság jóváhagyja.
b) Színlelt szerződés: A színlelt szerződés célja egy harmadik személy (hatóság) jogainak kijátszása. Ilyenkor ugyanis a felek akaratnyilatkozata a kívülállók szempontjából megfelel egy szerződés alaki és látszólag tartalmi kellékeinek is, ám a felek vagy egyáltalán nem akarnak szerződést kötni, vagy pedig a külvilág felé e szerződéssel egy másik szerződésüket (valódi szándékukat) leplezik. Az első esetre példa, ha az adós a hitelezői igény kielégítési alapját, vagyis a végrehajtás alá vonható vagyontárgyak körét úgy kívánja szűkíteni, hogy színlelt szerződéssel, tényleges tulajdon-átruházási szándék nélkül köt adásvételi szerződést. Az utóbbi esetben, amikor a felek szerződése egy másik szerződést leplez, a színlelt szerződést a leplezett – valós akaratot tükröző – szerződés alapján kell megítélni. Például ha a felek adásvételi szerződésüket a kedvezőbb adózás érdekében lízingszerződésnek tüntetik fel, ez utóbbi, mint színlelt szerződés, semmis, és a felek nyilatkozatai a mögöttes adásvételi szerződés alapján kell megítélni.
c) Fizikai kényszer: Nyilvánvalóan semmisségi ok, hiszen fizikai kényszer esetén egyáltalán nem beszélhetünk szerződési akaratról.
d) Alakszerűség hiánya: A szerződés érvényességét jogszabály vagy a felek megállapodása meghatározott alakhoz kötheti. Ilyen jogszabályi előírás például, hogy az ingatlan adásvételi szerződés érvényességéhez a szerződés írásba foglalása szükséges vagy, hogy a társasházi alapító okirat érvényességének feltétele az írásba foglaláson túl az ügyvédi ellenjegyzés vagy a közokirati forma. Ha felek állapodnak meg egy meghatározott alakban, mint érvényességi követelményben, és ezt a követelményt mégis megsértik, akkor a szerződés érvényessé válik a teljesítés vagy egy részének elfogadásával. Ha jogszabály közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalást ír elő, vagy a szerződés ingatlan tulajdonjogának átruházására irányul, a teljesítés a kötelező alakiság mellőzése miatti érvénytelenséget nem orvosolja.
e) Álképviselet: Ha valaki más nevében úgy tesz nyilatkozatot, hogy arra nem jogosult, vagy képviseleti jogkörét túllépi, a nyilatkozat semmis.
f) Tilos szerződések: Ebbe a kategóriába tartozik a jogszabályba ütköző, a jogszabály megkerülésével kötött, az uzsorás és a jó erkölcsbe ütköző szerződés.
Az a szerződés tehát, amely jogszabályba ütközik, semmis. A polgári jog szabályai általában diszpozitívak, azaz eltérést engedő jellegűek. Ilyenek például – a szerződési szabadság elvéből következően – a szerződésekre vonatkozó szabályok. Példaként említjük, hogy jogszabályba ütközés folytán semmis az olyan fogyasztói szerződés, amely a szavatossági jogoknak (kijavítás, kicserélés, árleszállítás) a Polgári Törvénykönyvben meghatározott sorrendjétől a fogyasztó hátrányára tér el.
Az uzsorás szerződés esetében arról van szó, hogy az egyik szerződő fél a másik fél helyzetének kihasználásával köt ki feltűnően aránytalan előnyt. Ez tulajdonképpen a feltűnő értékaránytalanság minősített esete. Az ilyen szerződések jellemezője, hogy a sérelmet szenvedő fél olyan kényszerhelyzetben van, amely rászorítja őt a számára nyilvánvalóan hátrányos ügylet megkötésére. Ilyen szerződések általában kölcsönügyletek esetén fordulnak elő.
Jó erkölcsbe ütköző szerződés olyan szerződés, amelyet a társadalmi közfelfogás alapján lehet elítélni. Például a bírói gyakorlat ilyen szerződésnek minősíti az olyan tartási szerződést, amikor az eltartó már a szerződéskötéskor tisztában volt azzal, hogy az eltartott személy gyógyíthatatlan beteg, s így tartási kötelezettsége csak rövid időre korlátozódik.
g) Lehetetlen szerződés, érthetetlen, ellentmondó kikötés: Ha egy szerződés lehetetlen szolgáltatásra irányul, az semmis. Fontos, hogy a szolgáltatás lehetetlensége már a szerződés megkötésekor fennálljon. A lehetetlenség lehet fizikai, amikor is a teljesítés a tudomány és technika pillanatnyi állása szerint nem lehetséges, és jogi, amikor jogszabályi tilalom, előírás zárja ki az adott szolgáltatás nyújtását. Például, ha valaki arra válla kötelezettséget, hogy átruházza a tulajdonát nem képező dolgot. Az érthetetlen kikötés vagy az egymásnak ellentmondó kikötések is semmisek
h) Fiduciárius hitelbiztosíték: Semmis az a kikötés, amely – a pénzügyi biztosítékokról szóló irányelvben meghatározott biztosítéki megállapodások kivételével – pénzkövetelés biztosítása céljából tulajdonjog, más jog vagy követelés átruházására, vételi jog alapítására irányul.
i) Fogyasztói jogot csorbító feltétel: Fogyasztó és vállalkozás közötti szerződésben semmis az a kikötés, amely e törvénynek a fogyasztó jogait megállapító rendelkezéseitől a fogyasztó hátrányára eltér. E mellett az ilyen szerződésekben semmis a fogyasztónak a jogszabályban megállapított jogáról lemondó jognyilatkozata.
j) Tisztességtelen szerződési feltétel fogyasztói szerződésben: A fogyasztó és vállalkozás közötti szerződés részévé váló tisztességtelen szerződési feltétel semmis. Fogyasztói szerződés az a szerződés, amely a fogyasztó – aki gazdasági vagy szakmai tevékenység körén kívül eső célból köt szerződést – és olyan személy között jön létre, aki a szerződést gazdasági vagy szakmai tevékenysége körében köti. Fogyasztó és vállalkozás közötti szerződésben a tisztességtelen általános szerződési feltételre vonatkozó rendelkezéseket alkalmazni kell a vállalkozás által előre meghatározott és egyedileg meg nem tárgyalt szerződési feltételre is. A fogyasztó és a vállalkozás közötti szerződés részévé váló tisztességtelen általános szerződési feltétel érvénytelenségének megállapítása iránt közérdekű keresetet indítását is lehetővé teszi a Ptk.
a) Eredeti állapot helyreállítása: Amennyiben egy szerződés érvénytelen, akkor a szerződéskötés előtti állapotot kell helyreállítani, feltéve, hogy ez lehetséges. A bírói gyakorlat elsősorban azonban azt vizsgálja meg – erre irányuló kérelem esetén -, hogy van-e lehetőség az érvénytelenség orvoslására. Így például orvosolni lehet a feltűnően értékaránytalan vagy uzsorás szerződést a feltűnő értékaránytalanság kiküszöbölésével, azaz úgy, hogy az ellenszolgáltatás összegét a bíróság alacsonyabb összegben állapítja meg. Vannak olyan esetek, amikor a bírói gyakorlat nem látja orvosolhatónak az érvénytelenséget, például, ha a szerződés semmisségét az okozza, hogy jogszabály által előírt elidegenítési és terhelési tilalomba ütközik a szerződés. A bíróság egyébként hivatalból köteles az eredeti állapotot helyreállítani egy szerződés semmissége esetén, ha erre van – fizikai, pénzügyi és jogi értelemben- lehetőség. Érvénytelen szerződés esetén bármelyik fél kérheti a nyújtott szolgáltatás természetbeni visszatérítését, ha maga is természetben visszatéríti a számára nyújtott szolgáltatást. Az eredeti állapot helyreállítása során gondoskodni kell a szolgáltatások eredeti értékegyensúlyának fenntartásáról.
b) A szerződés bíróság általi érvényessé nyilvánítása: Az érvénytelen szerződést a bíróság a szerződés megkötésének időpontjára visszamenő hatállyal érvényessé nyilváníthatja, ha az érvénytelenség miatti érdeksérelem a szerződés megfelelő módosításával kiküszöbölhető; vagy az érvénytelenség oka utóbb megszűnt. Az érvénytelen szerződés érvényessé nyilvánítása esetén a szerződő felek úgy kötelesek egymásnak teljesíteni, és az érvényessé nyilvánítást követő szerződésszegésért úgy felelnek, mintha a szerződés megkötésétől fogva érvényes lett volna.
c) A felek kiküszöbölik az érvénytelenségi okot, vagy akaratukkal megerősítik a szerződést: A szerződés a megkötésének időpontjára visszamenő hatállyal érvényessé válik, ha az érvénytelenségi okot a felek utólag kiküszöbölik, vagy annak más okból való megszűnése esetén a szerződési akaratukat megerősítik. Az érvénytelen szerződés érvényessé válása esetén a szerződő felek úgy kötelesek egymásnak teljesíteni és az érvényessé válást követő szerződésszegésért úgy felelnek, mintha a szerződés megkötésétől fogva érvényes lett volna. Ebben az esetben tehát a felek maguk orvosolják az érvénytelenségi okot és dönthetnek arról is, hogy ex tunc vagy ex nunc (visszamenőleges vagy jövőbeni hatállyal) váljék érvényessé a szerződés
d) Az ellenszolgáltatás nélkül maradt szolgáltatás ellenértékének pénzbeni megtérítését rendeli el a bíróság: Ha a szerződés nem nyilvánítható érvényessé, és a szerződéskötés előtt fennállt helyzetet természetben nem lehet visszaállítani, a bíróság elrendeli az ellenszolgáltatás nélkül maradt szolgáltatás ellenértékének pénzbeni megtérítését. A fél nem köteles az ellenszolgáltatás nélküli szolgáltatás ellenértékének pénzbeni megtérítésére, ha bizonyítja, hogy a neki teljesített szolgáltatást visszatéríteni olyan okból nem tudja, amelyért a másik fél felelős. Ha a fél a szolgáltatás ellenértékét megfizette, kérheti annak visszatérítését akkor is, ha ő maga a számára teljesített szolgáltatást visszatéríteni nem tudja, és bizonyítja, hogy ennek oka olyan körülményre vezethető vissza, amelyért a másik fél felelős. Uzsorás szerződés esetén a bíróság egészben vagy részben elengedheti a visszatérítést, ha az a sérelmet szenvedő felet részletfizetés engedélyezése esetén is súlyos helyzetbe hozná; a sérelmet okozó fél a kapott szolgáltatásból az aránytalan előnynek megfelelő részt a sérelmet szenvedő félnek köteles visszatéríteni
Meg kell említeni azt is, hogy amennyiben egy szerződés csak egy részében áll fenn az érvénytelenség oka, akkor csak akkor fog az egész szerződés érvénytelennek minősülni, ha azt a felek az érvénytelen rész nélkül nem kötötték volna meg.
2008 március (módosítva 2015 november)
Az eredeti szerző dr. Lévai András ügyvédjelölt
a 2014 március 15-én hatályba lépett új Ptk-nak megfelelő módosítást dr. Erdő Andrea ügyvédjelölt végezte

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Kfv. II. 37. 326/2011/7. szám
A Kúria a dr. Cziráki és dr. Icsu Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Icsu Róbert pártfogó ügyvéd) által képviselt B. G. I.r. (Budapest) és a dr. Ócsai József ügyvéd által képviselt Magyar Telekom Nyrt. II.r. (Budapest) felpereseknek a dr. László Ildikó Katalin jogtanácsos által képviselt Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) alperes ellen versenyügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt a Fővárosi Bíróságon 2.K.33.700/2008. számon indult és a Fővárosi Ítélőtábla 2011. január 19. napján kelt 2.Kf.27.471/2010/13. számú jogerős ítélete ellen az I. rendű felperes által 36. sorszámon benyújtott felülvizsgálati kérelem folytán az alulírott napon - tárgyaláson kívül - meghozta az alábbi
A Kúria a Fővárosi Ítélőtábla 2.Kf.27.471/2010/13. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Kötelezi az I.r. felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 30.000 (azaz harmincezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget.
Kötelezi az I.r. felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg a II.r. felperesnek 20.000 (azaz húszezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget.
Az I.r. felperes részére kirendelt pártfogó ügyvéd díját az állam viseli.
A Fővárosi Bíróság 2.K.33.700/2008/28. sorszámú 2010. április 26. napján kelt ítéletében a felperesek keresetét az alperes Vj-31/2008/22. sorszámú határozata felülvizsgálata körében elutasította.
Az alperes keresettel felülvizsgálni kért határozatában megállapította, hogy II.r. felperes 2007. februárjában a "Dupla Profit" megnevezésű díj csomag kapcsán a fogyasztók megtévesztésére alkalmas magatartást tanúsított televíziós reklámjaival és óriásplakátjaival, ezért II.r. felperest 5.000.000 forint bírság megfizetésére kötelezte.
Az elsőfokú bíróság ítéletének indokolásában rögzítette, hogy II.r. felperes "Dupla Profit" elnevezésű díjcsomagja igénybevételéhez milyen feltételek kerültek előírásra, illetőleg II.r. felperes a reklámjaiban milyen tartalmú tájékoztatást tett közzé. Megállapított, hogy I.r. felperes 2008. február 29. napján kezdeményezett versenyfelügyeleti eljárást II.r. felperessel szemben a Dupla Profit díjcsomag népszerűsítése során alkalmazott "havi díj kétszerese lebeszélhető" szlogen érvényesülésének feltételei tekintetében. Kiemelte az elsőfokú bíróság azt is, hogy az I.r. felperes a közigazgatási eljárásban ügyfélként nem vett részt.
A Fővárosi Bíróság I.r. felperes keresete vonatkozásában a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 327.§ (1) bekezdés a) pontja szerint a kereshetőségi jogot vizsgálta. E körben megállapította, hogy az I.r. felperes nem igazolta, hogy az alperes határozatának felülvizsgálatához közvetlen jogi érdeke fűződik.
Az I.r. felperes a közigazgatási eljárásban nem volt ügyfél, így perindítási joga a Pp. 327.§ (1) bekezdés a) pontja alapján nem állt fenn. A Pp. 327.§ (1) bekezdés b) pontja, illetőleg a Pp. 3.§ (1) bekezdése körében azt vizsgálta, hogy az alperes határozata az I.r. felperesre jogot, kötelezettséget tartalmaz-e, illetőleg a közigazgatási határozat megváltoztatása vagy hatályon kívül helyezésével az I.r. felperesnek keletkezik-e vagy módosul-e valamely anyagi jogszabályban biztosított joga. E körben rögzítette, hogy az I.r. felperes kizárólag arra hivatkozott, hogy előfizetője volt a II.r. felperesnek, ez azonban önmagában nem olyan körülmény, amely a perindítási jogot, illetőleg az ehhez kapcsolódó kereshetőséget megalapozza. Hivatkozott arra is az elsőfokú bíróság, hogy az I.r. felperes nem bizonyította azt, hogy akár a II. r. felperessel szemben akár harmadik személyek vonatkozásában igénye vagy joga keletkezne vagy kötelezettsége szűnne meg annak függvényében, hogy az alperes a tényállást a keresetben megjelölt körben tovább vizsgálja.
Az I.r. felperes azt sem igazolta, hogy a II. r. felperessel szemben alkalmazott versenyfelügyeleti bírság megnövelése számára bármilyen jogviszonyt vagy igényhelyzetet keletkeztetne. Mindezekre tekintettel az I.r. felperes kereshetőségi jogát a Fővárosi Bíróság nem találta megalapozottnak, így a keresetet - az érdemi értékelést mellőzve - erre tekintettel utasította el.
Az I.r. felperes fellebbezése alapján a Fővárosi Ítélőtábla 2.Kf.27. 471/2010/13. sorszámú ítéletével az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta.
A másodfokú bíróság ítéletének indokolásában kiemelte, hogy a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.) 44.§-ára tekintettel másodlagos szabályként sem volt figyelembe vehető az ügyfél-fogalom körében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL törvény (a továbbiakban: Ket.) 15.§-a.
Az I.r. felperes a Tpvt. 52.§ alapján nem minősült ügyfélnek, így keresetindítási joga sem állt fenn. A Pp. 327.§ (1) bekezdés b) pontjának alkalmazhatósával kapcsolatban a másodfokú bíróság kifejtette, hogy az I.r. felperes a közigazgatási eljárásban nem volt ügyfél, bejelentői státuszához igazodóan őt a Tpvt. 52.§-a szerinti ügyfél jogai nem illették meg és kötelezettségei sem terhelték. Erre tekintettel az elsőfokú bíróság helytállóan állapította meg, hogy az I.r. felperesnek a Pp. 327.§ (1) bekezdés a) és b) pontja alapján nem volt keresetindítási joga, mivel az ügyféli jogállás hiánya mellett a felperesre nézve a határozat rendelkezést nem tartalmazott, illetőleg az I.r. felperes közvetlen és nyilvánvaló jogi érdekeltsége a versenyfelügyeleti eljárásban nem volt megállapítható.
Utalt arra is a Fővárosi Ítélőtábla, hogy az I.r. felperes előfizetői jogviszonya nem teremtett közvetlen jogi érdekeltséget ahhoz, hogy általánosságban, a fogyasztók érdekének védelmében az alperes által megállapított jogsértésen túl további jogsértés megállapítását, illetőleg a II.r. felperes terhére alkalmazott bírság felemelését kérve támadja az alperes határozatát.
Az I.r. felperes az ügyben a Pp. 164. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően konkrét és egyedi releváns tényekkel nem tudta bizonyítani a közvetlen jogi érdekeltségét. Erre tekintettel helyesen állapította meg az elsőfokú bíróság, hogy az I.r. felperes kereshetőségi jogának hiányában a keresetében megjelölt körben az alperesi határozati megállapítások érdemi felülvizsgálatára nem kerülhetett sor.
A jogerős ítélet ellen az I.r. felperes terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet. A felülvizsgálati kérelemben foglaltak szerint a jogerős ítélet sértette a Pp. 327.§ (1) bekezdés a) pontját, illetőleg a Ket. 15.§ (1) bekezdését. Az I.r. felperes utalt a BH.2007.248. számú jogesetére is, melyből azt a következtetést vonta le analógia módjára ha egy eljárást bejelentéssel kezdeményező versenytársát megilleti az ügyfél jogállása, úgy az I.r. felperes is ügyfélnek tekinthető, mivel közötte és a II.r. felperes között szerződéses kapcsolat áll fenn. Az I. r. felperes ennek alapján a kereshetőségi jogát a fogyasztói-előfizetői, valamint eljárást kezdeményező bejelentő voltára alapozta. Az I.r. felperes utalt arra is, hogy a Tpvt. 43/G.§-a alapján bejelentést bárki tehet, így utalással a Pp. 327.§ (4) bekezdésére is a perben félként való eljárása érdemben nem kifogásolható.
Az I.r. felperes vitatta továbbá a jogerős ítélet perköltség megállapítására vonatkozó rendelkezését is a II. r. felperes vonatkozásában, mivel ha az alperes nem minősül pernyertesnek, úgy a II.r. felperes pernyertessége nem állapítható meg, s következésképpen perköltségre sem jogosult.
Az alperes felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályában való fenntartását kérte. Arra hivatkozott, hogy a Tpvt. 44.§-a kizárja, hogy a versenyfelügyeleti eljárásban a Ket. 15.§-a kerüljön alkalmazásra. A versenyfelügyeleti ügyben a Tpvt. 52. §-ában meghatározott ügyfél fogalomból kell kiindulni, így a feleperes nem minősíthető ügyfélnek és a Pp. 327. § (1) bekezdés a) pontja alapján keresetindítási joga sincs.
A Kúria a jogerős ítéletet a Pp. 275.§ (2) bekezdése alapján a felülvizsgálati kérelem korlátai között vizsgálta, a felülvizsgálati kérelmet a Pp. 274.§ (1) bekezdés szerint tárgyaláson kívül elbírálva.
A felülvizsgálati alaptalan.
A Tpvt. 43/G.§ (1) bekezdése értelmében a Gazdasági Versenyhivatal körébe tartozó e törvény 8., 10. , 11. , 21. és 24.§-ának rendelkezéseivel, illetve az EK szerződés 81. vagy 82. cikkébe ütköző magatartás észlelése esetén bárki bejelentéssel vagy panasszal élhet a Gazdasági Versenyhivatalhoz.
A Tpvt. 52.§ szerint e törvény alkalmazásában ügyfél az, akivel szemben hivatalból indult meg az eljárás, illetve a kérelmező (68.§), továbbá az, akire a kérelem vonatkozik. A Tpvt. 44.§-a meghatározza, hogy a Ket. általános szabályaiból a versenyfelügyeleti eljárásra nézve a mely előírásokat nem lehet alkalmazni. A Tpvt. 44. § kategorikusan kizárja a Ket. 15.§-ában meghatározott ügyfél-fogalom alkalmazhatóságát, ami azt jelenti, hogy a versenyfelügyeleti eljárásban - ahogy arra az eljárt bíróságok mindenben helyesen utaltak - az ügyfél fogalmára kizárólag a Tpvt. 52.§ rendelkezése az irányadó.
A Tpvt. ezen rendelkezése értelmében a felperes, mint eljárást kezdeményező bejelentő nem minősíthető ügyfélnek. Nem vitathatóan a versenyfelügyeleti eljárás nem az I.r. felperessel szemben indult meg, illetőleg az I.r. felperes nem minősíthető a Tpvt. 68.§-a szerint sem kérelmezőnek, sem olyan eljárási résztvevőnek, akire a kérelem vonatkozik. A versenyfelügyeleti ügyben kizárólag a II. r. felperes volt az ügyfél, ugyanakkor vele szemben az eljárás hivatalból indult meg, illetőleg esetében a későbbiek során a hatóság kötelezettséget állapított meg.
Tévesen hivatkozott az I.r. felperes arra, hogy az ügyféli jogállást a közötte, valamint a II.r. felperes közötti előfizetői jogviszony megalapozza. Ez a jogviszony polgári jogi jogviszony, az abban fennálló jogokat és kötelezettségeket a polgári jog, illetőleg a fogyasztóvédelmi jogszabályok határozzák meg. Az I.r. felperes bejelentése alapján versenyfelügyeleti eljárás indult, amelyre nézve a Tpvt. szabályai voltak az irányadók és az I.r. felperes fogyasztói szerződése a versenyfe1 ügyeleti jogviszonyban relevanciával nem bír.
A Pp. 327.§ (1) bekezdés a) pontjának alkalmazása az I.r. felperes ügyféli jogállásának hiányában nem kerülhet szóba, de ugyanígy nincs lehetőség a Pp. 327.§ (1) bekezdés b) pontjának alkalmazására sem. Az eljárt bíróságok helytállóan vizsgálták e körben azt, hogy az I.r. felperes jogát vagy jogos érdekét az alperesi határozat milyen módon érinti. Az I.r. felperes, mint fogyasztó érintettsége a II.r. felperest érintő versenyfelügyeleti eljárásban a versenyjogi szabályokat tekintve nem állapítható meg, az I.r. felperes esetében csupán olyan általános szintű fogyasztói érintettség merülhet fel, ami nem elegendő a Pp. 327.§ (1) bekezdés b) pontja szerinti közvetlen érintettség megállapításához.
Az I.r. felperes által a felülvizsgálati kérelemben megjelölt BH.2007.248. számú jogeset a felperesi jogi álláspontot nem támasztja alá. Ebben az esetben nem azonosítható az eljárást bejelentéssel kezdeményező versenytárs és az I. r. felperes, mint fogyasztó jogi helyzete az eljárás szempontjából, mivel a versenytárs - sajátos helyzeténél fogva - versenyfelügyeleti jogviszony alanya is lehet. Az I.r. felperes esetében ilyen érintettség nem áll fenn, illetőleg a II.r. felperessel értelemszerűen, így a versenytársi pozícióban sem lehet.
A versenyfelügyeleti eljárást kezdeményező bejelentő az ügyben nem minősül kérelmezőnek sem a Tpvt., sem a Ket. általános szabályai alapján. A bejelentésben foglaltak az alperesi eljárás megindításához ugyan adatot szolgáltattak, azonban az alperes az eljárást hivatalból indította és folytatta le, így az I.r. felperes kérelmezői jogi státusza nem merülhet fel.
Tévesen hivatkozott az I.r. felperes a felülvizsgálati kérelmében a Pp. 327.§ (4) bekezdésére is. A I.r. felperest a versenyfelügyeleti jogviszonyban jogok nem illetik, illetőleg kötelezettségek sem terhelik, mivel ennek a jogviszonynak bejelentőként nem lehet alanya. Az I.r. felperes bár hivatkozott a felülvizsgálati kérelmében arra, hogy bejelentőként jogok illetik meg, azonban ilyen eljárási jogokat tételesen megjelölni nem tudott. A Tpvt. 52.§-a a bejelentőt ügyféli jogosítványokkal nem ruházza fel és az eljárás más típusú szabályainál sem rendelkezik arról, hogy a bejelentő a meginduló versenyfelügyeleti eljárásban bármilyen eljárási jogot önállóan gyakorolhatna. A bejelentő eljárási szerepe kizárólag az, hogy a hatóság részére a bejelentéssel információt szolgáltat az eljárás megindításához, ugyanakkor a hatóság bejelentésben foglaltak vizsgálata alapján önállóan dönt az eljárás megindításának lehetőségéről.
A Pp.271.§ (1).bek c/ pontja alapján felülvizsgálati kérelemmel - ebben az esetben - a jogerős ítélet perköltségre vonatkozó rendelkezése nem támadható, így a Kúria a felülvizsgálati kérelem azt kifogásoló része vizsgálatát mellőzte.
A fentiek alapján a Kúria azt állapította meg, hogy a jogerős ítélet nem sértette meg a felülvizsgálati kérelemben megjelölt jogszabályokat, így a jogerős ítéletet a Pp. 215.§ (3) bekezdése alapján hatályában fenntartotta.
A Pp. 210.§ (1) bekezdés alapján alkalmazandó Pp. 18.§ (1) bekezdése szerint kötelezte a pervesztes I.r. felperest az alperes részére jogi képviseletében felmerült perköltség megtérítésére. A jogi képviselet költségét a módosított 32/2003. (VIII.22.) IM rendelet 3.§ (5) bekezdés alapján határozta meg.
A perben felmerült le nem rótt felülvizsgálati eljárási illetéket az Illetékekről szóló módosított 1990. évi XCIII. törvény 50.§ (1) bekezdése szerinti mértékben az I.r. felperes személyes költségmentessége alapján a 6/1986. (VI. 26.) IM rendelet 14.§-a szerint az állam viseli.
A felülvizsgálati eljárásban felmerülő pártfogó ügyvédi költséget az állam viseli.

matches: Kúria Kúria Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria