egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról
A munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvényben (a továbbiakban: Mvt.) kapott felhatalmazás alapján — az érintett munkáltatói és munkavállalói érdekképviseleti szervezetekkel, illetőleg a 13. § (1) bekezdésének tekintetében a pénzügyminiszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
Vhr. 1. § Az Mvt. 18. § (4) bekezdése alá tartozó munkaeszközök jegyzékét az 1. számú melléklet tartalmazza.
Vhr. 2. § (1) Belföldi gyártású, az 1. számú mellékletben szereplő munkaeszköz munkavédelmi megfelelőségét a minőségügyről szóló külön jogszabályban meghatározott második szintű minőségtanúsítással kell tanúsítani.
(2) Külföldről behozott, az 1. számú mellékletben szereplő munkaeszköz munkavédelmi megfelelőségének tanúsításához az (1) bekezdésben hivatkozott minőségtanúsítással egyenértékű, a Magyar Szabványügyi Hivatal által elfogadott magyar nyelvű minőségtanúsítást kell biztosítani.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott minőségtanúsítással egyenértékű az erre akkreditált vizsgálólaboratórium megfelelőségi tanúsítványa.
Vhr. 3. § (1) A biztonságos műszaki állapot megőrzése érdekében időszakos biztonsági felülvizsgálat (a továbbiakban: felülvizsgálat) alá kell vonni
— az 1. számú mellékletben szereplő munkaeszközt,
— azt a gépet, amelynek gyártásához vagy üzembe helyezéséhez hatósági engedély szükséges, illetőleg felülvizsgálatát jogszabály, szabvány vagy üzemeltetési dokumentációja (a rendeltetésszerű és biztonságos üzemeltetésre, használatra vonatkozó okmánya) előírja.
(2) A felülvizsgálatot az üzemeltetőnek ötévenként kell elvégeznie, ha jogszabály, szabvány vagy üzemeltetési dokumentáció más időszakot nem ír elő.
(3)1 A felülvizsgálat eredményét a felülvizsgálónak írásba kell foglalnia, és – ha a felülvizsgálatot nem az üzemeltető munkáltató végezte – az üzemeltető munkáltató rendelkezésére bocsátania. Az üzemeltető munkáltató a felülvizsgálatot követő vizsgálatig köteles ezt a dokumentációt megőrizni.2
(4)3 Az (1) bekezdés alá tartozó munkaeszközt (gépet) a telephelyen kívül csak akkor lehet üzemeltetni, ha az azon elhelyezett jelzésről nyilvánvalóan megállapítható, hogy a felülvizsgálatot a (2) bekezdésben meghatározott időszaknak megfelelően elvégezték.
Vhr. 4. § A 2. számú mellékletben meghatározott tevékenységet folytató és veszélyességi osztályba sorolt munkáltató a mellékletben megállapított munkavállalói létszámhoz és képesítési feltételekhez igazodóan köteles az előírt időtartamokra munkavédelmi (munkabiztonsági) szakképesítéssel rendelkező szakembert foglalkoztatni.
[Az Mvt. 64. § (4) bekezdéséhez]
Vhr. 5. §4 (1) A munkáltató minden munkabalesetet, ideértve a bányászati munkabalesetet is (a továbbiakban együttesen: munkabaleset), a bekövetkezését követően köteles haladéktalanul nyilvántartásba (a továbbiakban: munkabaleseti nyilvántartás) venni.
(2) A munkabaleseti nyilvántartás – az Mvt. 64. § (3) bekezdésében megjelölteken túlmenően – az alábbi adatokat tartalmazza:
a) a munkabaleset – minden évben 1-es sorszámmal kezdődő – számát;
(3) A munkabaleseti nyilvántartást a munkáltató székhelyén vagy a munkáltató nyilvántartását vezető szervezeténél (irodánál) összesítve, és minden területileg elkülönült szervezeti egységénél külön-külön vezetni kell.
Vhr. 6. §5 (1)A munkaképtelenséget okozó munkabalesetet haladéktalanul ki kell vizsgálni. A vizsgálat megállapításait a 3. számú mellékletben foglaltak szerint olyan részletesen kell rögzíteni (pl. tanúk meghallgatásáról készült jegyzőkönyvvel, helyszínrajzzal, fényképpel), hogy az alkalmas legyen a baleset okainak felderítésére és vita esetén a tényállás tisztázására.
(2)6 Az (1) bekezdésben leírt vizsgálat dokumentációját a munkabaleseti nyilvántartásban szereplő sorszámmal kell ellátni. Ezt a sorszámot a munkabaleseti jegyzőkönyvön is fel kell tüntetni.
Vhr. 7. §7 A súlyos munkabalesetet (ide nem értve a bányászati munkabalesetet) a munkáltatónak — telefonon, telexen, telefaxon vagy személyesen — azonnal be kell jelentenie a rendelkezésére álló adatok közlésével a megyei (fővárosi) munkabiztonsági és munkaügyi felügyelőség a baleset helyszíne szerint illetékes területi szervének. A bányászati munkabalesetet a bányatörvénybenés végrehajtási szabályaiban előírtak szerint kell bejelenteni.
Vhr. 8. § (1) A kivizsgálás során nyert adatokat, tényeket a 4. számú melléklet szerinti ,,munkabaleseti jegyzőkönyv''-ben (a továbbiakban: jegyzőkönyv) kell rögzíteni. Ha a sérült állapota vagy a baleset jellege miatt a vizsgálatot az adatszolgáltatás időpontjáig nem lehet befejezni, akkor azt a jegyzőkönyvben meg kell indokolni.
Vhr. 9. §8 A munkáltató köteles a kivizsgálás befejezésekor, de legkésőbb a tárgyhót követő hónap 8. napjáig megküldeni a jegyzőkönyvet
a) a sérültnek, halála esetén közvetlen hozzátartozójának;
b)9 a halált, illetve a három napot meghaladó munkaképtelenséget okozó munkabalesetről a megyei (fővárosi) munkabiztonsági és munkaügyi felelöség, illetve a Magyar Bányászati Hivatal (a továbbiakban: MBH) baleset helyszíne szerint illetékes területi szervének;
c) külföldi kiküldetés, külszolgálat esetén a magyarországi székhelyű munkáltató magyar munkavállalójának a b) pont szerinti munkabalesetéről a megyei (fővárosi) munkabiztonsági és munkaügyi felelöség, illetve az MBH — munkáltató székhelye szerint illetékes — területi szervének;
d) a társadalombiztosítási kifizetőhelynek, ennek hiányában az illetékes egészségbiztosítási pénztárnak (kirendeltségnek).
Vhr. 10. § (1) Az a munkáltató köteles a munkabaleset kivizsgálására, bejelentésére és nyilvántartására vonatkozó előírásokat teljesíteni, amely (aki) a sérültet szervezett munkavégzés keretében foglalkoztatja.
(3) Belföldön más munkáltatóhoz történő kirendelés (kiküldetés) esetén a munkabaleset kivizsgálásával, bejelentésével és nyilvántartásával kapcsolatos kötelezettségek teljesítéséért — a kirendelő (kiküldő) munkáltató értesítése mellett — a sérült munkáját közvetlenül irányító munkáltató a felelős.
Vhr. 11. §10 A munkahelyi munkavédelmi program elkészítésére vonatkozó javaslat munkáltató részéről történő elutasítása esetén kollektív munkaügyi vita kezdeményezhető a 2. számú mellékletben meghatározott I. veszélyességi osztályba tartozó és 50 főnél több munkavállalót foglalkoztató, valamint a II. veszélyességi osztályba tartozó és 300 főnél több munkavállalót foglalkoztató munkáltatóval szemben.
HATÓSÁGI FELÜGYELETE
Vhr. 12. § (1)11 A munkabiztonsági szakértői tevékenység az Országos Munkabiztonsági és Munkaügyi Felügyelőség által kiadott engedély alapján a 6. számú mellékletben felsorolt szakterületeken folytatható.
(2)12 Szakértői engedélyt az kaphat, aki az adott szakterületen – a (3) bekezdésben foglaltak kivételével – egyetemi (főiskolai) végzettséggel és felsőfokú munkavédelmi (munkabiztonsági) szakképesítéssel, legalább 5 év munkabiztonsági gyakorlattal, valamint a szakértői működésről szóló külön jogszabályban előírt feltételekkel, illetőleg műszaki szakterület és mérnöki végzettség esetén mérnöki vagy építész kamarai tagsággal13 rendelkezik.
(3) Kivételesen indokolt esetben szakértői engedélyt az is kaphat, aki nem rendelkezik a (2) bekezdés szerinti felsőfokú végzettséggel vagy szakképzettséggel, de megfelel a szakértői működésről szóló külön jogszabályban előírt feltételeknek, valamint e rendelet hatálybalépése előtt a 4/1985. (II. 21.) ME rendelet alapján munkavédelmi szakértői engedélyt kapott.
(4) A kérelemnek tartalmaznia kell az (1) bekezdés szerinti szakterületet a szakágazat megjelölésével, továbbá a kérelemhez csatolni kell a (2)—(3) bekezdésben előírt feltételekre vonatkozó érvényes okiratok, bizonyítványok hiteles másolatát, valamint az eddigi szakmai működés részletes leírását.
(5)14 Vissza kell vonni a szakértői engedélyt, ha utólag ismertté válik olyan körülmény, amely szerint az engedély kiadásának feltételei nem voltak meg, illetve visszavonható, amennyiben a szakértő a szakértői engedélyben foglaltaktól eltérően vagy nem az e rendeletben és a szakértői működésről szóló külön jogszabályokban előírt követelményeknek megfelelően fejt ki szakértői tevékenységet.
(6)15 A munkavédelemmel kapcsolatos hatósági jogkört [Mvt. 81. § (1) bekezdés] gyakorló személy az illetékessége alá tartozó munkáltatónál munkabiztonsági szakértői feladatot nem végezhet.
Vhr. 13. § (1)16 A munkabiztonsági szakértői engedély kiadása 5000 Ft díjfizetési, továbbá nyilvántartásba vétele illetékfizetési kötelezettség alá esik. A díj a kérelem elutasítása esetén sem kerül visszatérítésre.
(2)17 A nyilvántartásba vett munkabiztonsági szakértők névjegyzékét és az engedély érvényességi idejét az Országos Munkabiztonsági és Munkaügyi Felügyelőség hivatalos lapjában évente közzéteszi.
Vhr. 13/A. §18 E rendelet alkalmazásában munkaképtelen az, aki a baleseti eredetű sérülés vagy egészségkárosodással összefüggő és gyógykezelést vagy rehabilitációt igénylő állapota miatt munkát nem tud végezni, függetlenül attól, hogy erre az időtartamra táppénzben részesül vagy sem.
Vhr. 14. § (1) E rendelet 1994. január 1-jén lép hatályba.
1. számú melléklet az 5/1993. (XII. 26.) MüM rendelethez19
Az Mvt. 18. § (4) bekezdése alá tartozó munkaeszközök jegyzéke
1. KÖRFŰRÉSZEK (egy vagy több fűrészlappal, fa vagy hús, illetve hasonló anyagokhoz).
1.1. FŰRÉSZGÉPEK, amelyek rögzített szerszámmal dolgoznak, gépágyúk fix, a munkadarabot kézi vagy leszerelhető előtolással juttatják a szerszámhoz.
1.2. FŰRÉSZGÉPEK, amelyek rögzített szerszámmal dolgoznak, az alternáló mozgású fűrészállványt kézzel vezérlik, vagy azt hajtóművel szerelték fel.
1.3. FŰRÉSZGÉPEK, amelyek rögzített szerszámmal dolgoznak, a munkadarabot gépi előtolással mozgatják, a munkadarab behelyezése (adagolása) és/vagy kivétele kézzel történik.
1.4. MOZGÓSZERSZÁMÚ FŰRÉSZGÉPEK, gépi előtolással és a munkadarab kézzel végzett behelyezésével és/vagy kivételével.
2. FAIPARI GYALUGÉPEK, kézi előtolással.
3. FAIPARI VASTAGSÁGI GYALUGÉPEK, egyoldali megmunkálásra, ha a munkadarab behelyezése és/vagy kivétele kézzel történik.
4. SZALAGFŰRÉSZEK, ha a munkadarab behelyezése és/vagy kivétele kézzel történik.
5. Az 1—4. és 7. pont alatti munkaeszközfajták kombinált kivitelben.
6. FAIPARI CSAPMARÓGÉPEK, több szerszámtartóval, kézi előtolással.
7. KÉZI LÁNCFŰRÉSZGÉPEK (famegmunkálásra)
8. FÜGGŐLEGES MARÓGÉPEK, kézi előtolással.
9. PRÉSEK, HAJLÍTÓGÉPEK fa- és fémmegmunkáláshoz, ha a munkadarab behelyezése és/vagy kivétele kézzel történik, a mozgó elemek lökete túllépheti a 6 mm-t, a sebesség a 30 mm/s-ot.
10. MŰANYAGFELDOLGOZÓ FRÖCCSÖNTŐGÉPEK vagy FORMÁZÓPRÉSEK, ha a munkadarab behelyezése és/vagy kivétele kézzel történik.
11. GUMIIPARI FRÖCCSÖNTŐGÉPEK vagy FORMÁZÓPRÉSEK, ha a munkadarab behelyezése és/vagy kivétele kézzel történik.
12. SZÖGBELÖVŐK.
13. DARUK ÉS FUTÓMACSKÁK.
14. FELVONÓK.
15. KÖTÉLPÁLYÁK.
16. MOBIL és egyéb SZEMÉLYEMELŐK.
17. RAKODÓGÉPEK.
18. MEZŐGAZDASÁGI ÉS ERDÉSZETI TRAKTOROK.
19. A JÁRMŰÜRÍTÉS ÉS -MOZGATÁS KÜLÖNLEGES BERENDEZÉSEI.
20. JÁRMŰEMELŐK, SZERVIZ- ÉS GARÁZSEMELŐK.
21. GÉPI MEGHAJTÁSÚ EMELŐTARGONCÁK.
22. VILLAMOS EMELŐDOB.
23. KÉZI TÖLTÉSŰ ÉS PRÉSMECHANIZMUSSAL RENDELKEZŐ HÁZTARTÁSI HULLADÉKGYŰJTŐ TEHERJÁRMŰVEK.
24. PIROTECHNIKAI TERMÉKEKET GYÁRTÓ GÉPEK.
25. KÜLÖN IS FORGALMAZOTT BIZTONSÁGI ALKOTÓELEMEK KÖZÜL:
25.1. Közelítésre működésbe lépő biztonsági berendezés.
25.2. Kétkezes kapcsolók logikai egységei és elemei.
25.3. Határoló berendezések.
25.4. Borulás hatása elleni védőszerkezetek.
25.5. Eső, zuhanó tárgyak hatása elleni védőszerkezetek.
25.6. A 9–11. pontokban meghatározott munkaeszközöknél alkalmazott automatikus mozgású védőszerkezet.
2. számú melléklet az 5/1993. (XII. 26.) MüM rendelethez20
1. A munkáltatók tevékenységük alapján a következő munkavédelmi szempontú veszélyességi osztályba tartoznak (ágazati számjelként a gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszerére vonatkozó 9017/1991. [SK. 8.] KSH közlemény számjele szerepel):
Erdőgazdálkodási termelés és szolgáltatás
(a szolgáltatás kivételével)
Szénbányászat és tőzegkitermelés
Fémtartalmú ércek bányászata
Hús- és halfeldolgozás
2029 Parafa, szalma és fonott termékek gyártása
Papír és papírtermékek gyártása
Gumi- és műanyag termékek gyártása
Fémtartály, szállítótartály gyártása
Kazán szállítótartály javítása és technológiai szerelése
Gépek, gépi berendezések gyártása és javítása
Hajógyártás és -javítás
Vasúti és közúti kötöttpályás járművek gyártása
Villamosenergia-, gáz- és hőellátás
A szállítás kiegészítő tevékenységei
633 Szállítás és utazásszervezés
635 Garázsszolgáltatás, parkolás és járműőrzés
Kutatás és kísérleti fejlesztés
732 Humán és társadalomtudományi kutatás és kísérleti fejlesztés
Szennyvíz- és hulladékkezelés, köztisztasági szolgáltatás
Mezőgazdaság, vadgazdálkodás és kapcsolódó szolgáltatások
Erdőgazdálkodási termelés és szolgáltatás (a termelés kivételével)
Halászat és kapcsolódó szolgáltatások
1511 Hús- és halfeldolgozás
Parafa, szalma és fonott termékek gyártása
Kiadói és nyomdaipari tevékenység, hang- és képfelvételek sokszorosítása
Fémfeldolgozási termékek gyártása
2821 Fémtartály, szállítótartály gyártása
283 Erőműi és ipari kazán gyártása
284 Kazán, szállítótartály javítása és technológiai szerelése
2851 Fémalakítás, porkohászat
Irodagép- és számítógépgyártás
Villamosipari gépek és készülékek gyártása és javítása
Híradástechnikai termékek gyártása és javítása
Műszergyártás és -javítás
Egyéb járművek gyártása és javítása
3511 Hajógyártás és -javítás
352 Vasúti és közúti kötöttpályás járművek gyártása
Bútorgyártás, egyéb feldolgozóipari termékek gyártása
3710 Fém visszanyerése hulladékból
Víztermelés, -kezelés és -elosztás
Közúti járműjavítás és karbantartás
Posta és távközlés (a posta kivételével)
Felsőfokú szakképesítést nyújtó képzés
853 Szociális ellátás
Máshova nem sorolt egyéb szórakoztató tevékenység (pl. színházi tevékenység)
varieté, báltermek, diszkók
Közúti jármű- és üzemanyag-kereskedelem
502 Közúti járműjavítás és -karbantartás
(közúti jármű- és üzemanyag-kereskedelem nélkül)
Szállítás- és utazásszervezés
Posta és távközlés (a távközlés kivételével)
Pénzügyi tevékenység, a biztosítás és nyugdíjalap-kezelés nélkül
Biztosítás és nyugdíjalap-kezelés, a kötelező társadalombiztosítás nélkül
A pénzügyi tevékenység kiegészítő szolgáltatásai
Számítástechnikai és ehhez kapcsolódó tevékenységek
A gazdasági tevékenységet segítő szolgáltatás
7423 Műszaki tesztelés és elemzés
7492 Nyomozási és biztonsági tevékenység
7493 Épülettisztítás
8022 Szakmai középiskolai oktatás
8023 Szakmunkásképző iskolai oktatás
8024 Szakiskolai oktatás
8031 Egyetemi oktatás
8032 Főiskolai oktatás
8034 Felsőfokú szakképesítést nyújtó képzés
Tagsági viszonyon alapuló, máshova nem sorolt szervezetek közösségi, társadalmi tevékenysége
Szórakoztató, kulturális és sporttevékenység
9214 Rádiós és televíziós tevékenység
2. A munkáltatókat a veszélyességi osztályon belül az általuk foglalkoztatott munkavállalók előző évi átlagos állományi — ennek hiányában a besoroláskori átlagos állományi — létszáma alapján kell csoportosítani:
a) 100—500 munkavállaló között;
b) 501—1000 munkavállaló között;
c) 1000 munkavállaló felett.
3. Az 1. és 2. pontban leírt szempontok alapján besorolt munkáltató legalább a következő számú és munkavédelmi szakképesítésű személyt köteles — minimálisan az e pontban megállapított munkaidőtartamot kitöltő — munkavédelmi tevékenységre foglalkoztatni:
I/ a) egy fő középfokú munkavédelmi szakképesítésű napi négy órára,
I/ b) egy fő felsőfokú munkavédelmi szakképesítésű teljes munkaidővel,
I/ c) egy fő felsőfokú munkavédelmi szakképesítésű teljes munkaidővel és minden megkezdett 600 munkavállaló után további egy-egy fő középfokú munkavédelmi szakképesítésű teljes munkaidővel,
II/ a) — b) egy fő középfokú munkavédelmi szakképesítésű napi két órára [II/ a) esetén], illetve teljes munkaidővel [II/ b) esetén],
II/ c) egy fő felsőfokú munkavédelmi szakképesítésű teljes munkaidővel és minden megkezdett 800 munkavállaló után további egy-egy fő középfokú munkavédelmi szakképesítésű teljes munkaidővel,
III / a) — b) egy fő középfokú munkavédelmi szakképesítésű napi egy órára [III/ a) esetén], illetve napi négy órára [III/ b) esetén],
III/ c) egy felsőfokú munkavédelmi szakképesítésű teljes munkaidővel.
4. A 100 fő alatti munkavállalót foglalkoztató munkáltató a munkavédelemre vonatkozó szabályokban előírt munkabiztonsági szaktevékenység elvégzésére köteles munkavédelmi (bányászati) szakképesítésű személyt foglalkoztatni (akár esetenként, akár folyamatosan), egyébként munkavédelmi szakember foglalkoztatásának szükségességéről saját mérlegelése alapján dönt.
— ha ez utóbbi tevékenység magasabb veszélyességi osztályba tartozik és az e körben foglalkoztatottak száma az összlétszám 40%-át eléri, számjeléhez képest eggyel magasabb;
— ha ez utóbbi tevékenység alacsonyabb veszélyességi osztályba tartozik és az e körben foglalkoztatottak száma az összlétszám 60%-át eléri, számjeléhez képest eggyel alacsonyabb
veszélyességi osztályba kell a munkáltatót besorolni.
6. A munkavédelmi hatósági ellenőrzés során a munkáltatónak kell bizonyítani a besorolás helyességét, az alapul vett adatok valódiságát.
3. számú melléklet az 5/1993. (XII. 26.) MüM rendelethez
A munkabalesetről információval rendelkező személyeket — ha szükséges jegyzőkönyvileg — meg kell hallgatni. Ezek lehetnek:
— a sérült,
— a balesetet okozó személy,
— a szemtanúk,
— a sérült munkatársa,
— a sérült közvetlen vezetője.
— a létesítmények, gépek, berendezések, szerszámok, eszközök, a munka tárgya (anyaga) biztonságtechnikai állapotát, ennek keretében a munkavédelmi minőségre, üzembe helyezésre, műszaki felülvizsgálatra, technológiára, kezelésre, karbantartásra vonatkozó előírások meglétét, megfelelőségét, érvényesülését, előre nem látható esemény (pl. üzemzavar, műszaki hiba) fellépését;
— az egyéni és kollektív védőeszközök, a sérült öltözete, védőberendezések, jelzőberendezések, védőburkolatok meglétét, megfelelőségét, alkalmazásukra és használatukra vonatkozó előírások érvényesülését;
— a környezeti tényezőket, ezek jelenlétét, mértékét, hatását (szükség esetén műszeres méréssel):
2. kémiai tényezők (ezen belül: gázok, gőzök, por),
5. sugárzás (ezen belül: világítási tényezők),
— a munkaszervezés, a belső ellenőrzés, irányítás rendszerét, a munkavégzés ütemét, a munkatér nagyságát, munkakörnyezetben az ergonómia érvényesülését, utasítást, jelzést, figyelmeztetést adó táblák, feliratok létét, minőségét, figyelemelterelő jelenségek, tevékenységek jelenlétét, az üzemi rend és tisztaság, az anyagtárolás, szállítás, közlekedés szabályainak érvényesülését, a munkáltatás egyéb körülményeit;
— a balesetet szenvedett munkavállaló (balesetet okozó személy) és társak baleset bekövetkezése előtti feladatát, szándékát és cselekedeteit, a környezeti tényezők baleset előtti állapotát;
— az érintett termelőberendezésekre, munkaeszközökre, munkafolyamatra, sérülti (okozói) és társi cselekedetre vonatkozó előírások érvényesülését, az előírástól való eltérés mértékét;
— a balesetet kiváltó okot, okokat, az eddig felsorolt minden tényező hatásának tételes vizsgálatával, a közrehatás valószínűsíthető arányának megállapításával;
— hogyan lett volna elkerülhető a munkabaleset;
— az összes lehetséges javító intézkedést, és ezek függvényében azt, hogy mit kell tenni hasonló baleset megelőzése érdekében.
4. számú melléklet az 5/1993. (XII. 26.) MüM rendelethez21
Írógéppel vagy nyomtatott betűvel töltendő ki!
A 39-57. kódnégyzeteket a felügyelet tölti ki!
Címe, irányítószáma,
(leánykori neve)
Születési hely, a sérült neme,
Állandó lakhelye,
Irányítószámmal:
A baleset időpontja (24 órás időszámítás szerint):
A BALESET ELŐZMÉNYEI ÉS RÉSZLETES LEÍRÁSA
(Így különösen: Hol és milyen tevékenységet végzett a sérült a baleset idején?
Hogyan történt maga a baleset?
Volt-e szerepe a balesetben a munkaeszköznek,
anyagnak, környezeti vagy személyi tényezőnek?)
Az 56-61. és a 67-69. kódnégyzeteket a felügyelet tölti ki!
Baleseti sérülés, mérgezés és külső okok következményei
A baleset súlyossága:
1. 1-3 napos munkakiesés
2. 3 napon túl gyógyuló
3. Csonkulásos
3. Alkalmas, nem használták
4. Alkalmatlan, rendeltetésszerűen használták
5. Alkalmatlan, nem rendeltetésszerűen használták
6. Alkalmatlan, nem használták
7. Szükséges, de nem volt
Milyen INTÉZKEDÉS szükséges, a hasonló balesetek megelőzéséhez?
A MUNKAVÉDELMI KÉPVISELŐ RÉSZVÉTELE,
egyéb ÉSZREVÉTELEK, megjegyzések:
A MUNKÁLTATÓ neve és aláírása:
Az adatszolgáltatás jellege:
1. új
5. számú melléklet az 5/1993. (XII. 26.) MüM rendelethez22
Munkabaleseti jegyzőkönyv kitöltési utasítása
A munkáltatónak — írógéppel vagy nyomtatott betűvel — ki kell töltenie a munkabaleseti jegyzőkönyv (a továbbiakban: jegyzőkönyv) valamennyi, szöveges választ igénylő rovatát, továbbá a következő kódnégyzeteket: 1—38., 60—64. és a 68. A 39—59. és a 65—67. kódnégyzeteket az illetékes felügyelet (OMMF megyei felügyelősége, MBH területi bányakapitánysága) tölti ki.
A munkáltatónak figyelemmel kell lennie a munkavédelemről szóló törvény (Mvt.) 65. § (2) bekezdésének előírására, amely munkabiztonsági szaktevékenységnek minősíti a súlyos munkabaleset, valamint az olyan munkaeszköz, illetve technológia által okozott munkabaleset kivizsgálását, amely kettőnél több személy egyszerre (egy időben), azonos helyen történő sérülését vagy más egészségkárosodását okozta. A kivizsgálás egyik tartalmi eleme a jegyzőkönyv szakszerű kitöltése, amely jogszabályban előírt szakképzettséggel rendelkező szakember bevonásával történhet.
TERÜLETI KÓD: (1—2. kódnégyzet)
Területszámok:
Annak a területnek a fentiek szerinti számát kell a kódnégyzetbe beírni, ahol a baleset történt.
STATISZTIKAI SZÁMJEL: (3—19. kódnégyzet)
Amennyiben az adatszolgáltatásra kötelezett munkáltató statisztikai számjellel nem rendelkezik, akkor a 3—10. kódnégyzetekbe a munkáltató adószámát kell beírni.
SÉRÜLT NEVE:
Amennyiben a sérült asszonynevét használja, úgy minden esetben a leánykori nevét is fel kell tüntetni.
SZÜLETÉSI HELY, A SÉRÜLT NEME, SZÜLETÉSI ÉV, HÓ, NAP: (20—26. kódnégyzetek)
A 20-as kódnégyzetbe magyar állampolgárságú férfi esetén 1-es, nő esetén 2-es, külföldi állampolgárságú férfi esetén 5-ös, nő esetén 6-os szám kerül. A hónap és nap kódokba (23—26.) egytagú szám esetén 0-t kell a szám elé írni (pl. 1954. augusztus 3-án született magyar állampolgárságú férfi esetén a 20—26. kódnégyzeteket a következő módon kell kitölteni: 1 19 5 4 0 8 0 3).
Itt a személyi igazolványba bejegyzett és irányítószámmal ellátott állandó lakcímet kell feltüntetni. Ha ez nem állapítható meg, úgy ebbe a rovatba az ideiglenes lakcímet, annak hiányában a tartózkodási helyet kell beírni. Erről a körülményről a munkáltató a ,,megjegyzés'' rovatban nyújt tájékoztatást.
MUNKAKÖRE: (27—30. kódnégyzetek)
A szöveges helyen azt a munkakört kell megnevezni, amelyben a sérült személyt szervezett munkavégzés (Mvt. 87. § 9. pont) keretében foglalkoztatták. A 27—30. kódnégyzetekbe a 9001/1993. (SK. 1.) KSH közleménnyel megállapított Foglalkozások Egységes Osztályozási Rendszere (FEOR) szerinti számot kell beírni.
A BALESET IDŐPONTJA: (31—38. kódnégyzetek)
A 31—32. kódnégyzetbe az év utolsó két számát kell írni (pl. 1993. esetén 93-at), a 33—36. kódnégyzetbe a baleset hónapjának és napjának megfelelő számot — egytagú szám esetén előtte 0-val kiegészítve — (pl. február 8-án történt baleset esetén 02. 08-at).
A 37—38. kódnégyzetbe a baleset bekövetkezésének óráját 24 órás időszámítás szerint kell kódolni (pl. ha a baleset délután 4 és 5 óra között történt, 16-ot, ha hajnali 3 és 4 óra között történt, 03-at kell írni).
A munkáltató ebben a rovatban kizárólag a szöveges részt tölti ki. Itt kell a baleset tényleges lefolyását leírni (hogyan történt maga a baleset), tömören és egyértelműen rögzíteni a balesettel kapcsolatos összes tényt, körülményt, cselekvést, így különösen
a baleset helyszínét (pl. mezőgazdasági, erdészeti munkahelyek esetében: gyümölcsültetvény, üvegház, terményszárítás stb.; vas- és acélgyártás esetében: csapolócsarnok, konvertercsarnok stb.; színesfémgyártás területén: színesfém-előkészítő üzem, színesfém öntőcsarnok stb.; építőanyagipari helyszínek; vegyitermékek előállítási munkahelyei; szakipari műhelyek; közlekedés, szállítás, tárolás területei; munkahelyek pályához kötött járműveken; lakóterület mint munkahely),
a sérült tevékenységét a baleset idején (pl. fűrészelés, öntözés, dohányelőkészítés, takarítás, kohászati alapanyag előkészítés, csapolás és öntés, díjbeszedés, úttisztítás, kézi anyagmozgatás),
valamint azt, hogy volt-e — ha igen, akkor milyen mértékben — szerepe a baleset bekövetkezésében
munkaeszköznek (pl. motoros láncfűrész, vízcsap, mezőgazdasági szárítóberendezés, lapát, osztályozógép, öntőgép, kerékpár, préslégszerszám, gázpalack),
anyagnak (pl. fa, víz, dohány, fém, érc, homok, gőz, jég, műanyag, papír, textília),
környezeti tényezőnek (összefüggött-e a munkavégzéssel vagy attól független volt, miben nyilvánult meg, pl. hibás lépcső, robbanás, világítás egyenetlensége, zaj hatása, elektromos áram, kőomlás, oxigénhiány) vagy
személyi tényezőnek (szakképzetlenség, kioktatás hiánya, gyakorlatlanság, egészségi alkalmatlanság, alkoholos befolyásoltság, gyógyszer, kábítószer hatása, egyéb abnormális élettani hatás, figyelmetlenség, fegyelmezetlenség, szabályszegő magatartás).
1. Az óbudai 4. sz. rakodótéren (Bp. III., Ágacska köz 2.) befejezték az emelőlapos tehergépkocsi rakodását. Z. Z. munkavállaló ellenőrizte az utolsó rakományt, majd nem várta meg, amíg a gépkocsivezető a mozgó platót leengedi, hanem arról leugrott. Ugrás közben a jobb kéz gyűrűs ujja — amin jeggyűrűt viselt — beleakadt a kazánlemezből készült plató szélébe, amely az ujján roncsolásos sérülést okozott.
2. G. Ernő segédmunkás a II. emeleti pénztárba indult. A lépcsőházi fordulóban a második, betonból készült, kopott lépcsőfokon az egyik lába megcsúszott és a jobb oldalára esett. Esés következtében a maga elé tartott jobb keze megsérült.
3. A brigádvezető irányításával az Aszód, Falevél u. 4. sz. alatti építkezés harmadik szintjén N. N. kőműves szakmunkás két munkatársa segítségével előregyártott vasbeton gerenda beemelését végezte. Az épület sarkánál N. N. egy korábban elhelyezett szerelési anyagra lépett, amelyen lába megcsúszott, így egyensúlyát elvesztve elkezdett zuhanni. Esés közben a gerendát elkapta, de keze a védőkesztyűből kicsúszott. Munkaöve megvédte a földre eséstől, de a tehetetlen lengés következtében bal alkarján zúzódásos sérüléseket szenvedett. Munkatársai a közeli orvosi rendelőbe kísérték.
4. A Budapest II., Gallyas u. 14. fszt. 2. sz. lakásban, mint munkahelyen a munkavállaló a csatornarendszerben keletkezett dugulás elhárítását végezte. Az ehhez szükséges ,,Ormány'' típusú 00172-es leltári számú gép acélspirálja munka közben eltörött, és bal alkarján nyílt sebet okozott.
5. B. B. munkaválló a zalaapáti Húsáruház 123456. leltári számú elektromos szeletelő gépén dolgozott, miközben nem használta a továbbítókart, hanem kézzel rögzítette a szeletelendő felvágottat. Hüvelykujja hozzáért a körkés éléhez, ami azt elvágta.
6. A műhelyben (cím azonos a munkáltató címével) K. K. betanított munkás a SYNAYN GO típusú műanyag-fröccsöntőgépen dolgozott. A gép a reggel 7 órás műszakkezdettől automata üzemmódban működött. K. K. észrevette, hogy a szerszámban műanyag maradék van, amit úgy próbált meg eltávolítani, hogy a védőrácsból korábban szabálytalanul kivágott nyíláson keresztül kézzel benyúlt a szerszámok közé. Eközben a szerszám bezárt és bal kézfejét beszorította. A segélykiáltásra munkatársa L. M. félautomata üzemmódra kapcsolt át, majd oldotta a szerszámot. A sérültet kórházba szállították, ahol a hüvelykujját részlegesen csonkolták.
A sérülés, mérgezés és külső okok következményeit lehetőség szerint a Betegségek és az egészséggel kapcsolatos problémák Nemzetközi Statisztikai Osztályozása (BNO–10) kódlistában meghatározott fogalmai szerint kell meghatározni. A fogalmak fő csoportjai:
S00–S09 Fejsérülések
S10–S19 A nyak sérülései
S20–S29 A mellkas sérülései
S30–S39 A has, a hát alsó része, az ágyéki gerinc és a medence sérülései
S40–S49 A váll és a felkar sérülései
S50–S59 A könyök és az alkar sérülései
S60–S69 A csukló és a kéz sérülései
S70–S79 A csípő és a comb sérülései
S80–S89 A térd és a lábszár sérülései
S90–S99 A boka és a láb sérülései
T00–T07 Több testtájékra terjedő sérülések
T08–T14 A törzs, a végtag vagy más testtájék külön megnevezett részeinek sérülése
T15–T19 Természetes testnyílásokon behatolt idegentest hatásai
T20–T32 Égések és maródások
T33–T35 Fagysérülés
T36–T50 Kábítószerek (drogok), gyógyszerek és biológiai anyagok által okozott mérgezések
T51–T65 Elsősorban nem gyógyszerként használt anyagok toxikus hatásai
T66–T78 Külső okok egyéb és külön megnevezett hatásai
T90–T98 A külső okok egyéb és külön megnevezett hatásainak következményei
Az S-kódok egy testtájék sérüléseinek kódolására szolgálnak, míg a T-kódok a többszörös vagy külön megnevezett testtájékok sérüléseit jelölik; ugyancsak T-kódokat alkalmaznak a mérgezések és a külső okok bizonyos egyéb következményeinek jelölésére.
Amennyiben a BNO–10 kódlista szerinti fogalmak alkalmazása nem lehetséges, a rovat kitöltésére a szöveges választ az esemény alapján kell megadni.
A BALESET SÚLYOSSÁGA: (62. kódnégyzet)
E rovatban a kérdésre nem szöveges választ kell adni, hanem a kiválasztott súlyossági kategória sorszámát kell a kódnégyzetbe beírni. Az 1. számú kódjelzés esetén az R. 9. § alapján nem kell megküldeni a jegyzőkönyvet az illetékes felügyeletnek. Ha a kivizsgálás befejezésekor a baleset súlyossága egyértelműen még nem állapítható meg, akkor az előrelátható következmény szerint kell a kódot kitölteni.
A VÉDŐ- ÉS JELZŐBERENDEZÉSEK, EGYÉNI VÉDŐESZKÖZÖK ALKALMASSÁGA: (63—64. kódnégyzetek)
Valamennyi kódnégyzetet a munkáltatónak ki kell töltenie úgy, hogy a felsorolt meghatározások közül a kivizsgálás során megállapítottak alapján kiválasztott sorszámot kell beírni.
MILYEN INTÉZKEDÉS SZÜKSÉGES A HASONLÓ BALESETEK MEGELŐZÉSÉHEZ?
A munkáltatónak itt választ kell adnia arra, hogy álláspontja szerint szükséges-e intézkedés, ha igen akkor milyen intézkedésekkel kerülhető el a hasonló baleset. Ha szükségesnek tartja az intézkedést, akkor határozza meg annak jellegét, tartalmát (abban az esetben is, ha már közben megtörtént). Az intézkedést a munkahelyre, munkaeszközre, munkakörre, szervezési feladatra konkretizálva egyértelműen és pontosan kell meghatározni. (Pl. a sérültet oktatni kell arról, hogy munka közben ne hordjon gyűrűt; az elektromos szeletelőgépet el kell látni olyan reteszelővel, amely megakadályozza a védőberendezés kiiktatását; a munkáltató székházában a lépcsőházi elkopott lépcsőfokokat csúszásmentesíteni kell; a fröccsöntőgépen vissza kell állítani a munkavédelmi minősítő jegyzőkönyv szerinti eredeti állapotot).
Az intézkedés lehet műszaki jellegű (pl. technológia megváltoztatása, gép kiiktatása, gép átalakítása, védőberendezés felszerelése), szervezési, szabályozási jellegű (pl. a munkarend megváltoztatása, pihenőidő beiktatása, megváltoztatása a munkáltató belső szabályozásának, egyéni védőeszköz juttatása, egészségügyi alkalmassági vizsgálat elrendelése) és oktatással kapcsolatos.
A MUNKAVÉDELMI KÉPVISELŐ RÉSZVÉTELE, EGYÉB ÉSZREVÉTELEK, MEGJEGYZÉSEK:
Ebben a rovatban van lehetősége a munkáltatónak, hogy az előző rovatokon túlmenően bármilyen, a munkabalesettel kapcsolatos és általa lényegesnek tartott tényt, körülményt, véleményt rögzítsen. Itt kell feltüntetni a munkavédelmi képviselő részvételének tényét a vizsgálatban, valamint azt, hogy volt-e a képviselőnek a munkáltatóétól eltérő megállapítása, véleménye. A munkavédelmi képviselő ezen véleményét, megállapítását – kérésére – külön lapon kell a munkabaleseti jegyzőkönyvhöz csatolni. Itt kell indokolni az adatszolgáltatásban meghatározott határidőn túli késedelmet. Ugyancsak e rovatban kell utalni arra, hogy állandó lakhely hiányában milyen cím került rögzítésre. Ha a jegyzőkönyv nyomtatványon biztosított hely nem lenne elegendő a megjegyzések megtételére, akkor az észrevételeket a jegyzőkönyvhöz csatolt külön lapon kell folytatni.
AZ ADATSZOLGÁLTATÁS JELLEGE: (70. kódnégyzet)
Amennyiben az adott balesetről első alkalommal töltik ki a munkabaleseti jegyzőkönyvet, akkor a kódnégyzetbe az ,,új'' meghatározásnak megfelelő 1-es sorszámot kell beírni. Ha a balesetről már korábban töltöttek ki jegyzőkönyvet, de valamely adat, megállapítás miatt módosítás történt, akkor a kódnégyzetbe a 2-es sorszámot kell írni.
Az adatszolgáltatásban meghatározott bejelentés megtétele után bekövetkezett vagy utólag felismert tény, körülmény miatt, esetleg hatósági, bírósági döntés alapján lehetséges a jegyzőkönyv törlése. Ebben az esetben a kódnégyezetbe a 3-as sorszámot kell írni.
A MUNKÁLTATÓ ALÁÍRÁSA:
A jegyzőkönyvet a munkáltató vagy a munkáltató által erre kifejezetten feljogosított személy írhatja alá. Ez utóbbi lehet a kivizsgálásra megbízott külső szakember is, de lehet a munkáltatónál szervezett munkavégzés keretében alkalmazásban álló munkavállaló is. Valamennyi esetre érvényesülő közös szabály az, hogy a munkáltató felelős a jegyzőkönyv szakszerű, valóságos tényeken alapuló kitöltéséért [Mvt. 43. § f) pont és 57. § (2) bekezdés]. Az azonosíthatóság miatt az aláíró nevét olvashatóan is fel kell tüntetni.
6. számú melléklet az 5/1993. (XII. 26.) MüM rendelethez
1. Épület, műtárgy szerkezeti biztonsága
2. Épületvillamosság biztonsága
3. Épületgépészet biztonsága
4. Villamosenergia-ipar és berendezései biztonsága
5. Kohászat és berendezései biztonsága
6. Gépipar és berendezései biztonsága
7. Közlekedésieszköz-ipar és berendezései biztonsága
8. Villamosgép- és készülék-ipar és berendezései biztonsága
9. Híradás- és vákuumtechnikai ipar és berendezései biztonsága
10. Műszeripar és berendezései biztonsága
11. Építőanyagipar és berendezései biztonsága
12. Vegyipar és berendezései biztonsága
13. Gumi- és műanyagfeldolgozó ipar és berendezései biztonsága
14. Könnyűipar és berendezései biztonsága
15. Élelmiszeripar és berendezései biztonsága
16. Építőipari kivitelezés biztonsága
17. Vas- és fémipari szerelési és kivitelezési munkák biztonsága
18. Mezőgazdaság biztonsága
19. Erdőgazdálkodás biztonsága
20. Közlekedés biztonsága
21. Szállítás, anyagmozgatás, raktározás biztonsága
22. Emelőgép-tevékenység biztonsága
23. Vízgazdálkodás biztonsága
24. Az egészségügy berendezései és biztonsága
25. Egyéni védőeszközök biztonsága
26. Zaj- és rezgés elleni műszaki védelem
27. Légszennyezés elleni műszaki védelem
28. Világítástechnika
29. Veszélyes hulladékok elhelyezése és kezelése
30. Beruházásszervezés
31. Üzem- és munkaszervezés
32. Munkavédelem gazdasági elemzése
33. Ergonómia
1 A Vhr. 3. §-ának (3) bekezdését a 20/1997. ( XII.19.) MüM rendelet 1. §-a iktatta be.
2 Lásd a 8/1998. (III. 31.) MüM rendeletet.
3 A Vhr. 3. §-ának (4) bekezdését a 20/1997. ( XII.19.) MüM rendelet 1. §-a iktatta be.
4 A Vhr. 5. §-a a 20/1997. ( XII.19.) MüM rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
5 A Vhr. 6. §-a a 20/1997. ( XII.19.) MüM rendelet 7. §-ának (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
6 A Vhr. 6. §-a (2) bekezdését a 20/1997. ( XII.19.) MüM rendelet 3. §-a iktatta be, s egyidejűleg (az eredeti jelzést (1) bekezdésre változtatta.
7 A Vhr. 7. §-a a 9/1996. ( XII. 20.) MüM rendelet 10. §-a (2) bekezdésének a) pontja, valamint a 20/1997. (XII.19.) MüM rendelet 7. §-ának (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
8 A Vhr. 9. §-a a 9/1996. ( XII. 20.) MüM rendelet 10. §-a (2) bekezdésének a) pontja szerint módosított szöveg.
9 A Vhr. 9. §-ának b) pontja a 20/1997. ( XII.19.) MüM rendelet 7.§-ának (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
10 A Vhr. 11. §-a a 20/1997. ( XII.19.) MüM rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
11 A Vhr. 12. §-ának (1) bekezdése a 9/1996. ( XII. 20.) MüM rendelet 10. §-a (2) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg.
12 A Vhr. 12. §-ának (2) bekezdése a 20/1997. ( XII.19.) MüM rendelet 5. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg.
13 Lásd a tervező- és szakértő mérnökök, valamint építészek szakmai kamaráiról szóló 1996. évi LVIII. törvény 1. §-ának (1) bekezdését.
14 A Vhr. 12. §-ának (5) bekezdése a 20/1997. ( XII.19.) MüM rendelet 5. §-ának (2) bekezdésével megállapított szöveg.
15 A Vhr. 12. §-ának (6) bekezdését a 20/1997. ( XII.19.) MüM rendelet 5. §-ának (3) bekezdése iktatta be.
16 A Vhr. 13. §-ának (1) bekezdése a 20/1997. ( XII.19.) MüM rendelet 7.§-ának (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
17 A Vhr. 13. §-ának (2) bekezdése a 9/1996. ( XII. 20.) MüM rendelet 10. §-a (2) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg.
18 A Vhr. 13/A. §-t a 20/1997. ( XII.19.) MüM rendelet 6. §-a iktatta be.
19 Az 1. számú melléket a 20/1997. ( XII.19.) MüM rendelet 7. §-ának (2) bekezdése, illetve 1. számú melléklete szerint módosított szöveg.
20 A 2. számú melléklet a Magyar Közlöny 1994. évi 3. számában megjelent helyesbítésnek megfelelő és a 20/1997. (XII. 19.) MüM rendelet 7. §-ának (2) bekezdése, illetve 2. számú melléklete szerint módosított szöveg.
21 A 4. számú melléklet a 20/1997. ( XII.19.) MüM rendelet 7. §-ának (2) bekezdésével, valamint 2. számú mellékletével megállapított szöveg.
22 Az 5. számú melléket a 20/1997. ( XII.19.) MüM rendelet 7. §-ának (2) bekezdése, illetve 1. számú melléklete szerint módosított szöveg.


text:
Bankhitel Blog: 2012. június
Bankhitellel élők hírei - 2012. június
„ Láthatatlan alkotmány révén” … A reggeli műsorban ezzel az árnyalt kifejezéssel utalt a szakértő a Szent Korona Tanra, a műsor vezető meg is kérdezte, hogy a bírák értik e majd a Szent Korona Tant a történelmi alkotmányunkat, tudják – e majd alkalmazni.
Igen, ez az igazság. A nyomorultak tönkretették az országot, az embereket, közben a saját zsebüket milliárdokkal tömték. Le velük, börtönbe mindet. Sőt kár volt megszüntetni a halálbüntetést. Én mindegyik szemét tolvajra a halált szabnám ki.
Tömegével mehetnek perre a bankjuk ellen a devizahitelesek az Európai Bíróság egyik, nemrég meghozott döntésére hivatkozva – írja az azenpenzem.hu pénzügyi oldal. A luxembourgi ítélőszék a Pest Megyei Bíróság kérésére hozott állásfoglalást egy olyan közérdekű kereset ügyében, melyet a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság (NFH) indított az Invitel ellen.
Zsebi Erika üzente 6 éve
Közzé kellene tenni azt is,hogy hogy is tette fel a kérdést a Pest Megyei Bíróság az Európai Bíróságnak,tehát teljes idézett anyag kellene.Benne volt a válaszban az,hogy csak az Invitelre alkalmazható,meg csak pl hűségnyilatkozat esetében igaz,mert sokunk döntését befolyásolná és felesleges pereket elkerülnénk.
TELJES ANYAGOT KELLENE LEADNI!
Tömegével perelnek a devizahitelesek
2012. június 19. azenpenzem.hu az alábbiakat közli:
Futótűzként terjed a neten, hogy egy nemrégiben született luxembourgi ítélet révén kiutat találhatnak a devizahitelesek. Ebben az ügyet felkaroló siófoki ügyvéd egészen biztos, a bankok és a felügyelet azonban – eddig – mélyen hallgattak. Utánajártunk a kérdésnek.
Tömegével mennének perre bankjuk ellen a devizahitelesek az Európai Bíróság egyik döntésébe kapaszkodva.
Jó lenne,ha a Pest Megyei Bíróság és az Európai Bíróság idetartozó anyagát,egészébe tennék közzé és tiszte lenne mindenkinek,hogy valójában mi is van benne.
Sokunk döntését az befolyásolhatja.
PSZÁF pedig a hitelesek oldalán kell álljon,a törvényes keretek betartása mellett!?
Ha vannak hibák a szerződésekben,gondolom elsősorban a PSZÁF feladata lenne helyre tetetni.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


A szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 90. § e) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § b), d), g)–h), j)–l), n), q), t)–v) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A belügyminiszter irányítása alá tartozó, és a belügyminiszter felügyelete alá tartozó szerv által irányított, komplex szakmai vizsga szervezésére kijelölt intézmények felsorolását az 1. melléklet tartalmazza.
2. § Az 1. mellékletben felsorolt intézmények a 2. melléklet szerint jogosultak komplex szakmai vizsga szervezésére.
3. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) A (4) bekezdés 2013. január 1-jén lép hatályba.
1. melléklet az 58/2012. (XI. 27.) BM rendelethez3
A belügyminiszter irányítása alá tartozó, illetve a belügyminiszter felügyelete alá tartozó szerv által irányított, komplex szakmai vizsga szervezésére kijelölt intézmények
Intézmény rövidített neve
ARSZKI
2094 Nagykovácsi, Nagykovácsi út 3. Postacím: 1286 Budapest, Pf. 9.
1051 Budapest, József Attila utca 2–4.
BVOTRK
Székhely: 2098 Pilisszentkereszt, Pomázi u. 6.
Telephely: 1108 Budapest, Újhegyi út 9–11.
Építésügyi és Minőségellenőrző Innovációs Nonprofit Kft.
KRSZKI
9901 Körmend, Alkotmány u. 5.
Postacím: 9900 Körmend, Pf. 98.
Postacím: 3501 Miskolc, Pf. 82.
1101 Budapest, Hungária krt. 9–11. Postacím: 1581 Budapest, Pf. 15.
Rendőrségi Oktatási és Kiképző Központ Oktatási és Továbbképzési Központ
ROKK OTK
Postacím: 2121 Dunakeszi, Pf. 150.
Rendőrségi Oktatási és Kiképző Központ Kutyavezető-képző és Állatfelügyeleti Központ
ROKK KKÁK
Postacím: 2121 Dunakeszi, Pf. 155.
Rendőrségi Oktatási és Kiképző Központ Rendészeti Szervek Kiképző Központja
1097 Budapest, Vágóhíd u. 11–13.
SZRSZKI
2. melléklet az 58/2012. (XI. 27.) BM rendelethez4
A szakképesítésnek
a 150/2012. (VII. 6.) Korm. rendeletben
Komplex szakmai vizsga szervezésére kijelölt intézmények
31 861 01
Részszakképesítés: Büntetés-végrehajtási őr
Részszakképesítés: Büntetés-végrehajtási segédfelügyelő
53 861 02
Szakképesítés-ráépülés: Büntetés-végrehajtási főfelügyelő
53 861 04
Szakképesítés-ráépülés: Büntetés-végrehajtási igazgatási főfelügyelő
53 861 01
Szakképesítés-ráépülés: Büntetés-végrehajtási egészségügyi főfelügyelő
53 861 03
Szakképesítés-ráépülés: Büntetés-végrehajtási gazdálkodási főfelügyelő
62 521 01
52 861 03
53 861 06
Szakképesítés-ráépülés: Katasztrófavédelmi főelőadó
53 861 07
Szakképesítés-ráépülés: Katasztrófavédelmi referens
33 861 03
52 347 07
62 861 01
- bűnügyi szervező
- közlekedési és közrendvédelmi szervező
- határrendészeti szervező
- katasztrófavédelmi szervező
- tűzvédelmi szervező
- iparbiztonsági szervező
- büntetés-végrehajtási szervező
- bűnügyi rendőr
- közlekedési rendőr
- közrendvédelmi rendőr
- határrendészeti rendőr
51 861 03
Részszakképesítés: Őr-járőrtárs
51 861 01
Részszakképesítés: Csapatszolgálati járőrtárs
51 861 02
Részszakképesítés: Járőr
55 861 01
Szakképesítés-ráépülés: Baleseti helyszínelő
55 861 02
Szakképesítés-ráépülés: Bűnügyi technikus
55 861 03
Szakképesítés-ráépülés: Fő határrendész
55 861 04
Szakképesítés-ráépülés: Körzeti megbízott
55 861 05
Szakképesítés-ráépülés: Kutyavezető-rendőr
55 861 06
Szakképesítés-ráépülés: Okmányvizsgáló
55 861 07
Szakképesítés-ráépülés: Rendőr zászlós
Szakképesítés-ráépülés: Fegyveres biztonsági őr
Szakképesítés-ráépülés: Kutyavezető-vagyonőr
33 861 04
Szakképesítés-ráépülés: Testőr
52 861 08
Részszakképesítés: Tűzoltó II.
Szakképesítés-ráépülés: Tűzoltó szerparancsnok
52 861 09
53 861 09
Szakképesítés-ráépülés: Tűzvédelmi főelőadó
Részszakképesítés: Vízkárelhárító
Részszakképesítés: Gát- és csatornaőr
31 853 07
Részszakképesítés: Vízminőség vizsgáló
54 853 04
51 853 02
Részszakképesítés: Fürdőüzemi gépész
Részszakképesítés: Csatornamű-kezelő
Részszakképesítés: Vízműkezelő
Szakképesítés-ráépülés: Vízépítő szaktechnikus
55 853 02
Szakképesítés-ráépülés: Vízminőség-védelmi szaktechnikus
54 853 03
51 853 04
Részszakképesítés: Szivattyútelepi duzzasztóműkezelő és fenntartó gépész
51 853 06
Részszakképesítés: Vízrajzi állomás üzemeltető
52 853 03
1 A 3. § (3) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
3 Az 1. melléklet az 52/2015. (IX. 24.) BM rendelet 3. § a) pontjával megállapított, a 37/2016. (IX. 1.) BM rendelet 9. § a) pontja, a 42/2017. (XII. 29.) BM rendelet 6. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
4 A 2. melléklet a 42/2017. (XII. 29.) BM remdelet 6. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.