text:
Allianz kötelező gépjárműfelelősségbiztosítás - PDF
Download "Allianz kötelező gépjárműfelelősségbiztosítás"
1 Allianz kötelező gépjárműfelelősségbiztosítás Terméktájékoztató és Általános szerzõdési feltételek Hatályos november 1-jétől 1 / 49
2 Tartalomjegyzék Köszöntő Terméktájékoztató Tájékoztatás a bonus-malus rendszer, valamint a kártörténeti nyilvántartás szabályairól Kötelező gépjármű-felelősség biztosítás általános szerződési feltételei Kiegészítő rendelkezések A kártérítési igény elbírálásához szükséges dokumentumok Törvényi rendelkezések A kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló évi LXII. törvény kivonata A bonus-malus rendszer, az abba való besorolás, illetve a kártörténeti igazolások kiadásának szabályairól szóló 21/2011. (VI.10.) NGM rendelet és melléklete A népegészségügyi termékadóról szóló évi CIII. törvény kivonata / 49
3 Tisztelt Partnerünk! Köszönjük szíves érdeklődését. Tájékoztatjuk, hogy a biztosítási szerződés szabályait az Allianz Hungária Zrt. (továbbiakban: biztosító) általános és különös szerződési feltételei, valamint a kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló évi LXII. törvény (a továbbiakban: Gfbt.), a bonus-malus rendszert, az abba való besorolást, illetve a kártörténeti igazolások kiadásának szabályait rögzítő rendelet mindenkori hatályos rendelkezései tartalmazzák. Ha szerződését távértékesítés keretében, például telefonon, vagy az interneten keresztül, online kötötte, akkor szerződésére a távértékesítés keretében kötött pénzügyi ágazati szolgáltatási szerződésekről szóló évi XXV. törvény előírásai is vonatkoznak. Engedje meg, hogy az alábbiakban figyelmébe ajánljuk a kötelező gépjármű-felelősségbiztosításhoz kapcsolódó legfontosabb tudnivalókat. 3 / 49
4 Terméktájékoztató (Hatályos november 1-jétől) Kinek szükséges kötelező gépjárműfelelősségbiztosítást kötni? Minden magyarországi telephelyű gépjármű forgalmi engedélybe bejegyzett üzemben tartójának, ennek hiányában tulajdonosának felelősségbiztosítási szerződést kell kötnie. Szerződéskötési kötelezettség terheli a gépjármű tulajdonosa által szerződés, vagy más igazolt jogcím alapján üzembetartóként megnevezett személyt is. A biztosítást természetes és nem természetes személyek egyaránt megköthetik személygépjárműre, motorkerékpárra, autóbuszra, trolibuszra, tehergépkocsira, vontatóra, pótkocsira, mezőgazdasági vontatóra, lassú járműre, munkagépre, segédmotoros-kerékpárra és négykerekű segédmotoros-kerékpárra (quad). Közúti forgalomban gépjármű csak úgy vehet részt, ha üzembentartója érvényes gépjármű felelősségbiztosítási szerződéssel rendelkezik. Mi az e-gfb? Az e-gfb egy olyan biztosítási termék, amelynek választásával biztosítási ügyeit bárhol, bármikor elintézheti a oldalon keresztül. Így többek között: befizetheti biztosítása díját, bejelentheti a személyes adataiban történő változásokat, letöltheti vagy megigényelheti a szerződéséhez kapcsolódó dokumentumokat (kötvény, igazolások), bejelentheti kárát. Az e-gfb biztosítás megkötéséhez szükséges megadnia az címét és a mobiltelefonszámát. Fontos, hogy érvényes címet adjon meg, mivel a szerződésével kapcsolatos dokumentumokat ezen a papírmentes csatornán küldjük meg az Ön számára. Az e-gfb egyéb feltételeit a biztosító által meghirdetett díjtarifa tartalmazza. Milyen tartamú biztosítás köthető? A biztosítás a forgalmi engedély típusától függően határozatlan, vagy határozott időre köthető. Az állandó forgalmi engedélyre kötelezett gépjárművek esetében a biztosítási szerződés határozatlan tartamú. A határozatlan tartamú szerződések biztosítási időszaka 1 év. A Gfbt.-ben meghatározott esetekben csak határozott tartamú szerződések köthetők, amelyekben a biztosítási időszak megegyezik a kockázatviselés kezdete és vége közé eső időszakkal, amelyet a biztosítási ajánlat tartalmaz. Felhívjuk a figyelmét arra, hogy a biztosítási szerződés hatálya alatt ugyanarra a biztosítási időszakra vagy ugyanazon biztosítási időszak egy részére kötött további biztosítási szerződés érvénytelen, még abban az esetben is, ha egyébként az újabb szerződésre díjfizetés történik. Milyen kiegészítő elemekből épülhet még fel a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás? Ha a biztosítása határozatlan időre jött létre, szíves figyelmébe ajánljuk az alábbi kiegészítő biztosítások megkötésének lehetőségét: Allianz Kötelező Plusz biztosítás: ha egy olyan sajnálatos balesetben vétlen károsult lesz, amit egy másik biztosítónál szerződött autós okozott, úgy az Allianz rendezi a gépjárművében keletkezett kárt, a károkozó biztosítója helyett. Ilyenkor az Allianz a megállapított kártérítést kifizeti a károsultnak, és ezt követően a károkozó biztosítójával elszámol. Allianz Assistance 24 biztosítás: abban segít Önnek, hogy a biztosított jármű műszaki hibája, vagy töréskára esetén a műhelybe szállítással, az utazásnak a javítás miatti kényszerű megszakításával vagy más módon történő folytatásával összefüggő többletköltségét a biztosítási feltételek szerint megtérítjük. Allianz Kiegészítő Törés Casco: a biztosított gépjármű üzemeltetése során, másik gépjárművel való ütközés következményeként a biztosított gépjármű töréskárát fedezi, ha a kárért kizárólagosan a biztosított gépjármű vezetője a felelős. Allianz Bázis Casco: a biztosított gépjármű elemi és lopáskáraira nyújt szolgáltatást. Kiegészítő életbiztosítás: halállal és maradandó egészségkárosodással járó biztosítási eseményekre nyújt fedezetet. A közlekedési baleseti eredetű halál esetére szóló kiegészítő baleset-biztosítási fedezet: ha a biztosítás időtartama alatt a biztosítottat közlekedési baleset éri, és a baleset során vagy abból eredően, annak bekövetkeztétől számított egy éven belül életét 4 / 49
5 veszti, akkor a kedvezményezett részére a szerződési feltételekben szereplő biztosítási összeget fizeti ki a biztosító. Baleseti jogsegély biztosítás: segítséget nyújt a szerződőnek a Magyarország területén bekövetkezett személyi sérüléssel járó közlekedési baleset miatt felmerült megtérítési igények érvényesítésében. ( A biztosítás január 1-jétől kezdődő kockázatviselési kezdettel köthető.) A szerződő üzemben tartó köteles a szerződéskötéskor a biztosítás elvállalása szempontjából lényeges minden körülményt közölni a biztosítóval, így különösen, ha korábban más biztosítónál rendelkezett kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási szerződéssel, az előző biztosító megnevezését és a fedezetet igazoló dokumentum számát valamint a kártörténeti nyilvántartásban szereplő azonosítószámot, e-gfb esetében pedig az címét és a mobiltelefon számát. A kiegészítő biztosításoknak önálló terméktájékoztatójuk és biztosítási feltételeik vannak, ezért ezek részletes ismertetését a jelen tájékoztató nem tartalmazza. Hogyan jön létre a biztosítási szerződés? A szerződő közlési kötelezettséggel kapcsolatos felelőssége abban az esetben is fennáll, ha az ajánlatot nem saját kezűleg tölti ki. A biztosító jogosult az adatok ellenőrzésére. A szerződés írásbeli megállapodással jön létre. A biztosítási szerződés a biztosítási ajánlatnak a biztosító vagy képviselője részére (személyesen, telefonon vagy interneten keresztül) történő megtételének időpontjára visszamenőleges hatállyal, az ajánlat szerinti tartalommal jön létre, kivéve, ha a biztosító az ajánlatot az ajánlattételtől számított 15 napon belül elutasítja, vagy arra az ajánlattól eltérő módosító javaslatot tesz. Az elektronikus úton kötött szerződés is írásba foglalt szerződésnek minősül, ha azt az allianz.hu oldalon, vagy alkuszon keresztül, az Allianz Hungária Zrt. értékesítési online felületén kötötték. Az ajánlat A szerződő biztosításkötési szándékot tartalmazó egyoldalú írásbeli nyilatkozata. A biztosító köteles a díjtarifájának valamint a biztosítási feltételeinek megfelelő ajánlatot elfogadni, kivéve, ha a szerződőnek a korábbi biztosítási időszakban díjnemfizetéssel megszűnt szerződése volt, vagy a biztosító a szerződést a biztosítási időszak végére felmondta. Ezekben az esetekben a szerződés megszűnését közvetlenül követő biztosítási időszakra vonatkozó illetve a díjtarifától, vagy a biztosítási feltételektől eltérő ajánlatot a biztosító nem köteles elfogadni. A biztosító a biztosítási időszak kezdetét hatvan nappal megelőzően tett ajánlatot nem fogadhatja el, és ezen időpontot megelőzően szerződést nem köthet, az így létrejött szerződés érvénytelen. A biztosító az ajánlat elutasításáról annak beérkezésétől számított tizenöt napon belül értesíti az üzemben tartót. A szerződéskötés során a szerződő által az ajánlatban rögzített adatok a vonatkozó jogszabályok által meghatározott közlési kötelezettség körébe tartoznak, ezért a közölt adatok helyességéért, azok valóságtartalmáért, valamint az adatokban bekövetkezett változások bejelentéséért a szerződő tartozik felelősséggel. A szerződő 8 napon belül köteles bejelenteni és a szükséges okiratokkal igazolni a biztosítás megkötése után bekövetkezett változásokat, így különösen: a biztosított (szerződő) nevének, lakhelyének (telephelyének), bankszámlaszámának, (gazdálkodó vagy egyéb szervezet esetén adószámának is) a megváltozását; jogi személy szerződő egyesülését, beolvadását, szétválását, átalakulását és egyéb okból való megszűnését; a gépjármű azonosító adatainak (rendszám, alvázszám, vázszám) megváltozását, ideértve a külföldről behozott, ideiglenes rendszámmal ellátott gépjármű belföldi forgalomba helyezésekor kapott állandó rendszámot; a gépjármű tulajdonjogának megváltozását (adásvételi, ajándékozási stb. szerződéssel, jótálláson alapuló visszaadást vagy cserét igazoló irattal, hagyatéki végzéssel vagy öröklési bizonyítvánnyal; a gépjármű engedélyköteles átalakítását vagy a jármű felszereltségének megváltoztatását; a gépjármű forgalomból való végleges kivonását; a biztosított gépjármű taxiként történő hasznosítását; a biztosított jármű veszélyes anyagot szállít. Telefonon és interneten keresztül kötött szerződés Telefonos értékesítés során a biztosító az ajánlatot, a Terméktájékoztatót és az Általános szerződési feltételeket, a Távértékesítési tájékoztatót és a kötvényt a szerződő nyilatkozatától függően ben vagy postai úton küldi meg a szerződő részére. Az interneten keresztül, online történő távértékesítés keretében történő szerződéskötés, valamint közreműködő (a biztosító munkavállalója vagy függő biztosításközvetítőjének) segítségével tett online ajánlat esetén az ajánlatot, a Terméktájékoztatót és az Általános szerződési feltételeket, a Távértékesítési tájékoztatót és a kötvényt a szerződő által megadott címre küldi meg a biztosító. 5 / 49
6 Felhívjuk szíves figyelmét arra, hogy az interneten vagy telefonon tett ajánlat esetében a szerződés kizárólag a kötvény kiállításával jön létre. Mikor kezdődik a biztosító kockázatviselése? A biztosító kockázatviselése (a biztosítási fedezet) a felek által a szerződésben meghatározott időpontban, ennek hiányában a szerződés létrejöttének időpontjában, illetve az üzemben tartó járműnyilvántartásba történő bejegyzésének időpontjában kezdődik, ha a szerződő a gépjármű tulajdonosa által szerződés, vagy más igazolt jogcím alapján üzembetartóként megnevezett személy. Mely országokba érvényes a biztosítás? A biztosítási szerződés a tagállamok területére, valamint a zöldkártyarendszer azon országainak területére terjed ki, amelyek nemzeti irodájával magyar Nemzeti Iroda a Belső Szabályzatnak megfelelő kétoldalú megállapodást kötött. Milyen eseményekre nyújt fedezetet a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás? A kötelező biztosítás alapján a biztosító a biztosítási szerződésben megjelölt gépjármű üzemeltetése során másoknak okozott károkat téríti meg azoknak a megalapozott kártérítési igényeknek az alapján, amelyeket a biztosítottal szemben támasztottak. A biztosítás díja A biztosítót a kockázatviselés időtartamára, annak megszűnése napjáig illeti meg a biztosítási díj. A biztosító a díjat minden egyedi szerződés vonatkozásában a meghirdetett díjtarifa alapján alakítja ki és azt az adott biztosítási időszak alatt nem változtathatja meg, kivéve, ha a szerződés díja a szerződő üzemben tartónak a szerződés megkötésekor fennálló közlési vagy együttműködési kötelezettségének megsértése következtében tér el a díjtarifa szerint megállapítandó díjtól. Ebben az esetben a szerződés díja a kockázatviselés kezdetét követő hatvan napon belül módosítható, a kockázatviselés kezdetére visszamenőleges hatállyal. A határozatlan tartamú szerződésre a biztosítási időszak, határozott tartamú szerződésre pedig a tartam kezdőnapján érvényben lévő díjtarifát kell alkalmazni. A biztosítás díját többek között a szerződő kora, a jogosítvány megszerzésének éve, gyártmány, területi besorolás valamint a bonus-malus besorolás, illetve a szerződésre alkalmazandó kedvezmények és pótdíjak is befolyásolják. A díjat meghatározó elemeket a mindenkori díjtarifa részletesen tartalmazza. Adott időszakban, egy előre meghatározott naptól alkalmazandó díjtarifánkat a Magyar Nemzeti Bank által meghatározott módon megjelentetjük, valamint az ügyfélfogadásra rendelkezésre álló helyiségünkben és a honlapunkon folyamatosan hozzáférhetővé teszszük. A biztosítási díj nem tartalmazza azokat a közterheket (adókat, járulékokat), amelyeket közvetlenül a szerződőnek kell megfizetni (azaz, amelyek esetében az adó alanya a szerződő, vagy az adó alapja a szerződő által fizetendő biztosítási díj). Ennek megfelelően a díj nem tartalmazza a népegészségügyi termékadóról szóló évi CIII. törvény által előírt baleseti adót. Baleseti adó A népegészségügyi termékadóról szóló évi CIII. törvény rendelkezéseiben foglaltak szerint a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás után baleseti adót kell fizetni. Az adót a szerződő köteles megfizetni. Az adó alapja az éves biztosítási díj, illetve a biztosító kockázatviselésével nem érintett időszakra vonatkozóan a fedezetlenségi díj. Az adó mértéke a biztosítási díj 30 %-a, de a biztosító kockázatviselésével érintett időtartam naptári napjaira naponta legfeljebb 83 forint/gépjármű lehet. Az adót a biztosító állapítja meg és szedi be, illetve utalja tovább az állam részére. A megállapított baleseti adót az esedékes díjrészlettel együtt kell a biztosítónak befizetni. A díjat akkor tekintjük megfizetettnek, ha azt a biztosító bankszámláján jóváírták. Felhívjuk a figyelmet arra, hogy a jogszabály előírásainak megfelelően a biztosító a szerződő által befizetett összegből minden esetben elsőként a baleseti adót majd ezt követően a díjat könyveli le. Éppen ezért az adó meg nem fizetése is eredményezheti a szerződés díjnemfizetéssel történő megszűnését, függetlenül attól, hogy egyébként a biztosítás díja megfizetésre került. Fedezetlenségi díj Az üzembentartó, aki biztosítási kötelezettségének nem tett eleget, fedezetlenségi díjat köteles fizetni. A fedezetlenségi díjat arra az időszakra kell megfizetni, mely alatt díjfizetés hiányában gépjármű-felelősségbiztosítási tevékenységet folytató biztosító kockázatviselése nem állt fenn. A fizetési kötelezettség nem vonatkozik a szünetelés időtartamára. 6 / 49
7 Ha a fedezetlenséggel érintett időszak meghaladja a 120 napot a biztosító kizárólag indokolt esetekben részletfizetési lehetőséget nyújthat. A fedezetlenségi díjat azon biztosító számítja ki és szedi be, amely az üzemben tartóval a fedezetlenség időtartamát követően szerződést köt. A fedezetlenségi díj kiszámításánál a Kártalanítási Számla kezelője, azaz a Magyar Biztosítók Szövetsége által meghirdetett és arra az időszakra vonatkozó díjtarifát kell alkalmazni, amelyre a fedezetlenség időtartama esik. Felhívjuk a figyelmét arra, hogy a befizetett díjat az alábbi sorrendben számoljuk el: baleseti adó, fedezetlenségi díj, társaságunknál korábban díjnemfizetéssel megszűnt szerződés ha volt ilyen türelmi idejére járó díjrészlet, esedékes díj. A biztosítási díj változása A határozatlan tartamú szerződés fennállása alatt a biztosítás díja a következő biztosítási időszak első napjától kezdődő hatállyal módosul a biztosítási időszak kezdőnapján érvényben lévő díjtarifa szerint. Amennyiben a szerződést érintő adatok évközben megváltoznak, az a díjat adott biztosítási időszakon belül nem módosítja, kizárólag a következő biztosítási időszakban vehetők figyelembe a díjszámítás során. A biztosító a szerződőt a következő biztosítási időszak utolsó napját megelőző legalább 50 nappal írásban értesíti a biztosítási évfordulóról és a várható díjról. Ha a szerződő a díjmódosítást nem fogadja el, a szerződést a biztosítási időszak végére felmondhatja. Felmondás hiányában a szerződés a módosításnak megfelelően marad hatályban. A biztosító jogosult a díjat a valós adatok szerint meghatározni, és javaslatot tenni a szerződésnek a valós adatokról való tudomásszerzés időpontjától történő módosítására, ha a szerződő a díj megállapításához szükséges adatokat nem a valóságnak megfelelően adta meg. Ha a szerződő a módosítást nem fogadja el, vagy arra nem válaszol, a biztosító jogosult a szerződést a javaslat közlésétől számított 30 napos felmondási határidővel felmondani. Ha a szerződő megsérti a szerződés megkötésekor fennálló közlési vagy együttműködési kötelezettségét, a biztosító jogosult a díjat legkésőbb a kockázatviselés kezdetét követő hatvan napon belül, a szerződő üzemben tartó egyidejű értesítése mellett a szerződéskötéskor fennálló tények figyelembevételével a kockázatviselés kezdetének hatályával módosítani a biztosítási időszak, illetve tartam kezdőnapján alkalmazandó díjtarifa szerint. Hogyan fizetheti a biztosítás díját? A határozatlan időre szóló biztosítás díját a szerződő választása szerint biztosítási időszakonként egy összegben vagy havi, negyedéves, féléves részletekben lehet megfizetni. A díjfizetés csekken, bankkártyával, a Díjnet ingyenes online fizetési rendszerén keresztül vagy külön megkötött ügyfélszámla-szerződés alapján történhet, ha ha a szerződő az ügyfélszámlára vonatkozó szabályok szerint ilyen szerződés kötésére jogosult. Csekkes díjfizetésnél havi díjfizetési gyakoriságot nem lehet választani. Díjneten keresztül történő díjfizetéshez elengedhetetlen az, hogy a biztosítóval elektronikus kommunikációban állapodjon meg, és elfogadja, hogy a számlát, számviteli bizonylatot elektronikus formában kapja meg. Mikor kell fizetni a díjat? A biztosítási díj a kockázat viselésének időtartamára előre illeti meg a biztosítót. Az első és folytatólagos díjrészletek a felek megállapodása szerinti időpontban esedékesek. Az első díj a kockázatviselés kezdő napján esedékes. A hónap közben kötött szerződések esetében az első díj töredék díjból, valamint a díjfizetési gyakoriságnak megfelelő teljes díjrészletből áll. A folytatólagos díjrészletek a díjfizetési időszak első hónapjának első napján esedékesek. A töredékdíj számítására vonatkozó szabályok a biztosítási évforduló alkalmával is alkalmazandóak. Az első és folytatólagos díjakat az esedékességtől számított 60 napon belül (türelmi idő) kell megfizetni. A 90 napnál rövidebb időre kötött határozott tartamú biztosítási szerződések egyszeri díját a szerződés létrejöttekor kell megfizetni, ha a felek ettől eltérően nem állapodnak meg. 90 napnál hosszabb időre kötött határozott tartamú szerződések díját ugyanolyan módon kell megfizetni, mint a határozatlan szerződések díját. Ha az üzembentartó fedezetlenségi díjat is köteles fizetni, a fedezetlenségi díjat az esedékes biztosítási díjrészlettel együtt a biztosítási időszakra járó díj teljes megfizetése esetén 30 napos határidővel tartozik megfizetni. Kiegészítő biztosítások esetén azok díját a kötelező gépjármű- felelősségbiztosítás díjával együtt kell megfizetni, ugyanakkor a kiegészítő biztosítások díjának meg nem fizetése nem érinti a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás díjrendezettségét. A biztosító a késedelmes díjfizetés időszakára kamat fizetését kérheti. 7 / 49
8 Ha az esedékes biztosítási díjat vagy a fedezetlenségi díjat nem fizetik meg, a biztosító a díj esedékességétől számított 30. nap elteltéig fizetési felszólítót küld a díj esedékességétől számított 60 napos póthatáridővel. Egyidejűleg figyelmezteti a szerződőt, hogy a póthatáridő eredménytelen leteltével a díj esedékességétől számított 60. napon a szerződés megszűnik. A biztosító a szerződés díjnemfizetés miatti megszűnéséről a póthatáridő leteltét követő 15 napon belül az üzemben tartónak értesítést küld. A szerződés díjfizetéssel való hatályban tartása a szerződő jogszabályban rögzített kötelessége, még abban az esetben is, ha a biztosító nem küld felszólítást/csekket, vagy az késve érkezik meg. Mindezekből következően, ha a csekkes díjfizetést választó ügyfelek azt észlelik, hogy az adott időszakra vonatkozó csekk a díjfizetésre előírt határidőt megelőzően nem érkezett meg részükre, a vitás esetek elkerülése érdekében célszerű, ha a díj befizetésének egyéb módját (például átutalás vagy rózsaszín csekk) választják, emellett pedig megfelelő időben személyesen vagy egyéb módon jelzik a hiányosságot a biztosító részére. Figyelem! Lehívással történő díjfizetés esetén mindig szíveskedjék gondoskodni arról, hogy a számláján elegendő összeg legyen, és az esetleges limit se legyen akadálya biztosítási díj megfizetésének. Különösen fontos erre ügyelni a biztosítás első díjának lehívásakor. Milyen eseményekre, károkra nem terjed ki a biztosítás? folyamatos állagrongálással okozott, illetőleg állagromlásból adódott; l) háború, háborús cselekmény, terrorcselekmény következményeként keletkezett. Hogyan vehető igénybe a biztosító szolgáltatása? A szerződő a szerződésben megjelölt gépjármű üzemeltetése során okozott káreseményt 5 munkanapon belül köteles írásban bejelenteni a saját szerződését kezelő biztosítónál a kárrendezéshez szükséges lényeges adatok megadásával, a lényeges körülmények leírásával és a hatósági eljárást lefolytató szerv megjelölésével. A bejelentés társaságunknál interneten ( ugyfelszolgalat), továbbá a es telefonszámon, illetve a biztosító bármely ügyfélkapcsolati pontján is megtehető. Töréskár esetén a rendőrséget csak akkor kell értesíteni, ha ezt jogszabály előírja, vagy ha a káreseményben részes bármelyik fél ezt kéri. A szerződő köteles a káresemény bekövetkezésének körülményeit, időpontját és helyszínét a tőle elvárható pontossággal, a valóságnak megfelelően közölni a biztosítóval, a szükséges felvilágosításokat megadni, és lehetővé tenni a felvilágosítások tartalmának ellenőrzését. A biztosítás nem terjed ki arra a kárra, amely a) a károkozó gépjárműben elhelyezett tárgyakban keletkezett, ha ezek nem a gépjárművel utazók személyi használatára szóló tárgyak; b) a károkozó gépjárműben keletkezett; c) a károkozó gépjármű biztosítottjainak egymással szembeni igényéből származó dologi kárként, illetve elmaradt haszonként keletkezett; d) sugárzó, toxikus anyagok és termékek hatására, vagy az egészségügyi hatóságok részéről a sugárzás káros hatásainak megszüntetését célzó intézkedések folytán keletkezett; e) a gépjármű balesete nélkül az út burkolatában keletkezett; f) a gépjármű forgalomban való részvétele nélkül munkagépként való használata során keletkezett; g) álló gépjárműre fel-, illetve arról való lerakodás következtében keletkezett; h) üzemi balesetnek minősül, és a gépjármű javítási vagy karbantartási munkái során keletkezett; i) gépjárműverseny vagy az ahhoz szükséges edzés során következett be; j) környezetszennyezéssel a gépjármű balesete nélkül keletkezett; k) a gépjármű üzemeltetésével egyéb vagyontárgyban A biztosító a kárfelvételt előzetes egyeztetés alapján az ügyféllel megbeszélt helyen végzi el. A károsultnak a káreseményt annak bekövetkeztétől, illetve a tudomásszerzéstől számított 30 napon belül kell a károkozó biztosítási szerződését kezelő felelősségbiztosítónál közvetlenül bejelentenie és átadnia mindazokat a bizonylatokat, amelyek a szolgáltatás jogosultságának megállapításához és a kár mértékének meghatározásához szükségesek (pl. forgalmi engedély, hatósági iratok). Ha a kárt biztosítási szerződéssel nem rendelkező gépjárművel okozták, a kárbejelentést bármely felelősségbiztosító fogadja, a kártérítési összeg kifizetése pedig a Magyar Biztosítók Szövetsége által kezelt Kártalanítási Számla terhére történik. Hogyan és mikor teljesíti a biztosító a szolgáltatást a károsult részére? A biztosító a szolgáltatását a benyújtott számlák alapján, ezek hiányában a károsulttal kötött egyezség alapján téríti meg. A gépjármű üzemeltetésével okozott kár miatt nyújtott kártérítés nem érinti a károsultnak azt a jogát, hogy a polgári jogi szabályok szerint a szerződésszegéssel oko- 8 / 49
9 zott károkért való felelősség szabályai alapján további kártérítési igényt érvényesítsen. A szerződés megszűnésének esetei és a biztosító kockázatviselésének megszűnése Ha a felelősség nem vitás, és a kár összegszerűen megállapítható, a biztosító a kárrendezéshez szükséges dokumentumok beérkezésétől számított 15 napon belül, ezek hiányában legkésőbb a kártérítési igény benyújtásától számított 3 hónapon belül jogcímenként kellően megindokolt kártérítési javaslatot tesz, vagy ha valamely okból erre nincs lehetőség, indoklással ellátott választ küld. A biztosító a szolgáltatását a kártérítési javaslat elfogadását követő 15 napon belül teljesíti. Ha a károsult a bejelentést olyan biztosítónál teszi meg, amelynél a gépjármű üzembentartója nem rendelkezik a káresemény időpontjában fedezetet nyújtó érvényes biztosítási szerződéssel vagy a szerződés fennállása vitás és más biztosítási fedezetet nyújtó biztosító érintettsége nem merül fel, a biztosító a bejelentést további intézkedés megtétele nélkül annak beérkezésétől számított 8 munkanapon belül továbbítani köteles a Kártalanítási Számla kezelőjének a károsult egyidejű tájékoztatása mellett. Fontos tudnivaló, hogy a biztosító a biztosítási szerződésből eredő kötelezettségével összefüggésben, a károsító eseményt megelőző állapot visszaállításához, vagy a bekövetkezett kár következményeinek megszüntetéséhez szükséges, általános forgalmiadó-köteles szolgáltatás ellenértéke (anyag-, javítási, illetve helyreállítási költség) után az általános forgalmi adó összegének megfelelő összeg megtérítésére csak olyan számla alapján vállalhat kötelezettséget, illetve térítheti meg azt az arra jogosultnak, amelyen feltüntetik az általános forgalmi adó összegét, vagy amelyből annak összege kiszámítható. A károsult dönthet úgy is a közlekedésbiztonsági szempontokra is tekintettel, hogy a gépjármű megjavíttatása helyett a nettó kártérítési összeggel kíván szabadon rendelkezni. Gazdasági totálkár esetén vagy ha a káresemény következtében károsult gépjármű helyreállítása műszaki okokból nem lehetséges, a biztosító a gépjármű károsodás időpontjában fennálló forgalmi értékének maradványértékkel (roncsértékkel) csökkentett összegét alapul véve köteles megtéríteni a károsult kárát. A fentieket megfelelően alkalmazni kell a Kártalanítási Számla által teljesített kárkifizetésekre. Ha közlekedési baleset során a gépjármű a kormányműve, a futóműve, illetve a karosszériája (alváza) sérüléseire tekintettel a biztonságos közlekedésre alkalmatlanná válik, az ilyen esetekre követendő eljárás részletes szabályait a jelen jogszabályi feltételek 32/A.-32/B. -ai tartalmazzák. A határozatlan időtartamra kötött szerződés megszűnésének okai az alábbiak lehetnek: díjnemfizetés: ha a szerződő a biztosítás esedékes díját vagy a fedezetlenségi díjat annak esedékességétől számított 60 napon belül a biztosító fizetési felszólítása ellenére sem fizeti meg, a szerződés és a biztosító kockázatviselése a 60. napon megszűnik. Ha a biztosítási szerződés év közben díjnemfizetéssel megszűnik, az üzembentartó az adott biztosítási időszak hátralévő részére fedezetet nyújtó szerződést csak annál a biztosítónál kötheti meg, ahol a szerződése díjnemfizetéssel megszűnt. A fentiek értelmében a szerződő biztosítási év közben ilyen módon nem válthat biztosító társaságot! Felhívjuk a figyelmét arra, hogy január elsejétől ha szerződése díjnemfizetés miatt megszűnt, köteles az adott biztosítási időszak hátralévő részére járó díjat, valamint a díjnemfizetéssel megszűnt szerződés vonatkozásában a türelmi időre járó díjat a szerződés újrakötése alkalmával, a szerződéskötéssel egy időben megfizetni. érdekmúlás: a szerződés érdekmúlással szűnik meg a gépjármű forgalomból történő kivonásával, az üzemben tartó változása esetén, illetve szünetelés esetén, ha az újbóli üzembe helyezés a kivonás napjától számított egy éven belül nem történik meg. A szerződés érdekmúlással szűnik meg a tulajdonjog átszállása esetén, ha a szerződéskötésre kötelezett üzemben tartó személyében változás áll be. Az üzembentartó halála esetén azonban a szerződés legkésőbb a hagyatéki eljárást lezáró határozat jogerőre emelkedésétől számított 30. napig hatályban marad, ha a gépjármű birtokosa a halál tényét a biztosítónak bejelentette és a díjat megfizette. A szerződés érdekmúlással való megszűnése estén a biztosító kockázatviselése a forgalomból történő kivonás, a forgalomban történő részvétel végleges megszűntetése, a szerződéskötésre kötelezett üzembentartó személyének változása esetén a tulajdonjog átszállása, illetve az okiratba bejegyzett üzemben tartóra vonatkozó bejegyzés törlésének az időpontjával szűnik meg. külföldi nyilvántartásba vétel (a biztosított gépjárművet külföldi rendszámmal és okmányokkal látják el, mivel társaságunk nem végez ún. határon átnyúló szolgáltatást); felmondás: a szerződő felek bármelyike a biztosítási időszak utolsó napjára (biztosítási évfordulóra), azt legalább 30 nappal megelőzően a biztosítási szerződést írásban, indoklás nélkül felmondhatja. A szerződésnek a biztosítási időszak végére történő felmondása esetén a biztosítási időszak zárónapján megszűnik a biztosító kockázatviselése. A felmondás 9 / 49
10 akkor hatályos, ha az a másik félhez határidőben megérkezik. közös megegyezés: a biztosítási időszakon belül a szerződés a felek közös megállapodásával is megszüntethető. A biztosító kockázatviselése a szerződés megszűnésének időpontjában szűnik meg. A határozott időtartamra kötött szerződés és a biztosító kockázatviselése a szerződésben meghatározott biztosítási időtartam elteltével minden további intézkedés nélkül szűnik meg. Az elektronikus szerződéskötés szabályai 1. A szerződéskötés technikai lépései, biztosítási ajánlat viszszaigazolása Az ugyfelportal.allianz.hu oldalakon beküldött biztosítási ajánlat megtétele után az adatok automatikusan feldolgozásra kerülnek a biztosító informatikai rendszerében. Honlapunkon és online szerződéskötési oldalainkon tájékozódhat aktuális szolgáltatásainkról, kedvezményeinkről, kiszámolhatja díját és meg is kötheti biztosítását. A biztosítás elektronikus úton történő megkötése tarifáló oldalainkon a megfelelő adatok megadásával és a biztosítási ajánlat beküldésével történik. A szerződéskötés lépései a tarifáló felületeken láthatók és nyomon követhetők. Az ajánlat biztosítóhoz történő beérkezését követően a biztosító az Ön által megadott címre visszaigazoló -t küld. Amennyiben a biztosítóhoz beérkezett ajánlata kockázat elbírálást követően szerződéssé válik, a biztosító az Ön által megadott címre a szerződést igazoló kötvényt elektronikus levélben küldi ki. 2. A szerződés írásbelisége, nyelve, a szerződés rögzítése és hozzáférhetővé tétele Tájékoztatjuk, hogy az ugyfelportal.allianz.hu oldalon az 1. pontban foglaltak szerint megkötött biztosítási szerződés írásba foglalt szerződésnek minősül. A biztosítási szerződés nyelve a magyar. Elektronikus úton kötött szerződésének adataihoz (amennyiben a szerződéskötés során ebben megállapodtunk) elektronikus formában az allianz.hu oldalon az Allianz Ügyfélportál felületre belépve a Szerződéses adatok menüpontban bármikor hozzáférhet. 3. Allianz fogyasztóvédelmi alapelvek, az ugyfelportal. allianz.hu általános szerződési feltételei és a biztosítási feltételek elektronikus hozzáférhetősége Az elektronikus szerződéskötésre vonatkozóan a biztosító magára nézve kötelező érvényűnek fogadja el Fogyasztóvédelmi alapelveit, amelyekről a HYPERLINK oldalon tájékozódhat. A megkötött szerződésre vonatkozó hatályos biztosítási szerződési feltételeket megismerheti a www. allianz.hu oldal megfelelő termékcsoportjánál található letölthető dokumentumok között. A szerződéskötés időpontjában érvényes szerződési feltételeket az ajánlattétel során letölthető formában átadjuk az Ön számára. Az ugyfelportal.allianz.hu igénybevételére vonatkozó hatályos Általános Szerződési Feltételeket Ön az ajánlattétel során megismeri, elfogadja és bármikor elérheti az ugyfelportal.allianz.hu oldalon. 4. Az adatbeviteli hibák javítása Ha a biztosítási ajánlat beküldése után hibát talál, kérjük, vegye fel munkatársainkkal a kapcsolatot: Telefonon, a es telefonszámon. Személyesen, ügyfélkapcsolati pontjaink egyikén. Online a oldalon. A részletekről bővebb tájékoztatást az oldalon talál. Irányadó jog Az Allianz Hungária Zrt.-vel kötött szerződésekre a magyar jog rendelkezéseit kell alkalmazni. A biztosítási szerződésre a Gfbt.-ben, illetve a jelen általános szerződési feltételekben nem szereplő kérdésekben a Polgári törvénykönyv rendelkezései az irányadók. A biztosítási titokkal kapcsolatos szabályok Felhívjuk a figyelmét arra, hogy jén hatályba lép a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló évi LXXXVIII. évi törvény (új Bit.), amely egyben hatályon kívül helyezi a évi LX. törvényt (Bit.). Ez a változás érinti a biztosítási titokkal és adatkezeléssel kapcsolatos szabályokat is. Biztosítási titok Az új Bit. hatályba lépéséig, ig az alábbi szabályok érvényesek: A biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló évi LX. törvény (Bit.) szerint biztosítási titok minden olyan államtitoknak nem minősülő -, a biztosító, a biztosításközvetítő, a biztosítási szaktanácsadó rendelkezésére álló adat, amely a biztosító, a biztosításközvetítő és a biztosítási szaktanácsadó egyes ügyfeleinek (ideértve a károsultat is) személyi körülményeire, vagyoni helyzetére, illetve gazdálkodására vagy a biztosítóval kötött szerződéseire vonatkozik. Biztosítási titok csak akkor adható ki harmadik személynek, ha a törvény alapján a titoktartási kötelezettség nem áll fenn, illetve a biztosító ügyfele vagy annak törvényes képviselője a kiszolgáltatható biztosítási titok- 10 / 49
11 kört pontosan megjelölve, erre vonatkozóan írásban felmentést ad. A Bit a alapján a titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn: a feladatkörében eljáró Magyar Nemzeti Bankkal szemben; a folyamatban lévő büntetőeljárás keretében eljáró nyomozó hatósággal és ügyészséggel, továbbá az általuk kirendelt szakértővel szemben; a halaszthatatlan intézkedés jelzéssel ellátott, külön jogszabályban előírt ügyészi jóváhagyást nélkülöző megkeresés kapcsán a nyomozó hatósággal szemben; a büntetőügyben, polgári ügyben, valamint a csődeljárás, illetve a felszámolási eljárás ügyében eljáró bírósággal, a bíróság által kirendelt szakértővel, továbbá a végrehajtási ügyben eljáró önálló bírósági végrehajtóval szemben; a hagyatéki ügyben eljáró közjegyzővel továbbá az általa kirendelt szakértővel szemben; adóügyben az adóhatósággal szemben; a feladatkörében eljáró nemzetbiztonsági szolgálattal szemben; a nyomozó hatóság, a nemzetbiztonsági szolgálat és az ügyészség írásbeli megkeresésére, ha adat merül fel arra, hogy a biztosítási ügylet összefüggésben van. a) a június 30-ig hatályban volt évi IV. törvényben foglaltak szerinti kábítószerrel visszaéléssel, új pszichoaktív anyaggal visszaéléssel, ter rorcselekménnyel,robbanóanyaggal vagy robbantószerrel visszaéléssel, lőfegyverrel vagy lőszerrel visszaéléssel, pénzmosással, bűnszövetségben vagy bűnszervezetben elkövetett bűncselekménynyel; b) a Btk. szerinti kábítószer-kereskedelemmel, kábítószer birtoklásával, kóros szenvedélykeltéssel vagy kábítószer készítésének elősegítésével, új pszichoaktív anyaggal visszaéléssel, terrorcselekménnyel, terrorcselekmény feljelentésének elmulasztásával, terrorizmus finanszírozásával, robbanóanyaggal vagy robbantószerrel visszaéléssel, lőfegyverrel vagy lőszerrel visszaéléssel, pénzmosással, bűnszövetségben vagy bűnszervezetben elkövetett bűncselekménnyel; ha a magyar bűnüldöző szerv nemzetközi kötelezettségvállalás alapján külföldi bűnüldöző szerv írásbeli megkeresésének teljesítése céljából írásban kér biztosítási titoknak minősülő adatot a biztosítótól; ha a pénzügyi információs egységként működő hatóság a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szólt törvényben meghatározott feladatkörében eljárva vagy külföldi pénzügyi információs egység írásbeli megkeresésének teljesítése céljából írásban kér biztosítási titoknak minősülő adatot a biztosítótól; a versenyfelügyeleti feladatkörében eljáró Gazdasági Versenyhivatallal szemben; a feladatkörében eljáró gyámhatósággal szemben; az egészségügyről szóló évi CLIV. törvényben foglalt egészségügyi hatósággal szemben; a titkosszolgálati eszközök alkalmazására, titkos információgyűjtésre felhatalmazott szervvel szemben; a viszontbiztosítóval, valamint közös kockázatvállalás (együttbiztosítás) esetén a kockázatvállaló biztosítókkal szemben; a Bit.-ben szabályozott adattovábbítások során átadott adatok tekintetében a kötvénynyilvántartást vezető szervvel szemben; az állományátruházás keretében átadott biztosítási szerződés-állomány tekintetében az átvevő biztosítóval szemben; a kárrendezéshez és a megtérítési igény érvényesítéséhez szükséges adatok tekintetében, továbbá ezek egymásközti átadásával kapcsolatban, a levelezővel, a kárrendezéshez és a megtérítési igény érvényesítéséhez szükséges adatokra vonatkozóan a Kártalanítási Számlát és a Kártalanítási Alapot kezelő szervezettel, az Információs Központtal, a kártalanítási szervezettel és a kárrendezési megbízottal és a kárképviselővel, illetve a károkozóval szemben, amennyiben az önrendelkezési jogával élve a közúti közlekedési balesetével kapcsolatos kárrendezés kárfelvételi jegyzőkönyvéből a balesetben érintett másik jármű javítási adataihoz kíván hozzáférni; a kiszervezett tevékenység végzéséhez szükséges adatok tekintetében a kiszervezett tevékenységet végzővel szemben; a jogalkotás megalapozása és a hatásvizsgálatok elvégzése céljából a miniszter részére személyes adatnak nem minősülő adatok átadása esetében; fióktelep esetében ha a magyar jogszabályok által támasztott követelményeket kielégítő adatkezelés feltételei minden egyes adatra nézve teljesülnek, valamint a harmadik országbeli biztosító székhelye szerinti állam rendelkezik a magyar jogszabályok által támasztott követelményeket kielégítő adatvédelmi jogszabállyal a harmadik országbeli biztosítóval, biztosításközvetítővel, szaktanácsadóval; a feladatkörében eljáró alapvető jogok biztosával szemben; a bonus-malus rendszer, az abba való besorolás, illetve a káresetek igazolásának részletes szabályairól szóló rendeletben meghatározott kártörténeti adatra és bonus-malus besorolásra nézve a rendeletben szabályozott esetekben a biztosítóval szemben. 11 / 49
12 Az új Bit. hatályba lépésétől, től az alábbi szabályok érvényesek: A biztosítási tevékenységről szóló évi LXXXXVIII. törvény (Bit.) szerint biztosítási titok minden olyan államtitoknak nem minősülő -, a biztosító, a biztosításközvetítő, a biztosítási szaktanácsadó rendelkezésére álló adat, amely a biztosító, a biztosításközvetítő és a biztosítási szaktanácsadó egyes ügyfeleinek (ideértve a károsultat is) személyi körülményeire, vagyoni helyzetére, illetve gazdálkodására vagy a biztosítóval kötött szerződéseire vonatkozik. Biztosítási titok csak akkor adható ki harmadik személynek, ha a törvény alapján a titoktartási kötelezettség nem áll fenn, illetve a biztosító ügyfele vagy annak törvényes képviselője a kiszolgáltatható biztosítási titokkört pontosan megjelölve, erre vonatkozóan írásban felmentést ad. A Bit a alapján a titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn: a feladatkörében eljáró Magyar Nemzeti Bankkal szemben; a nyomozás elrendelését követően a nyomozó hatósággal és ügyészséggel; büntetőügyben, polgári peres vagy nemperes eljárásban, közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálata során eljáró bírósággal, a bíróság által kirendelt szakértővel, továbbá a végrehajtási ügyben eljáró önálló bírósági végrehajtóval, a természetes személyek adósságrendezési eljárásában eljáró főhitelezővel, Családi Csődvédelmi Szolgálattal, családi vagyonfelügyelővel, bírósággal szemben; a hagyatéki ügyben eljáró közjegyzővel továbbá az általa kirendelt szakértővel szemben; az adóhatósággal szemben, ha adóügyben, az adóhatóság felhívására a biztosítót törvényben meghatározott körben nyilatkozattételi kötelezettség, vagy ha biztosítási szerződésből eredő adókötelezettség alá eső kifizetésről törvényben meghatározott adatszolgáltatási kötelezettség terheli; a feladatkörében eljáró nemzetbiztonsági szolgálattal szemben; a nemzetbiztonsági szolgálat és az ügyészség; továbbá az ügyész jóváhagyásával a nyomozó hatóság írásbeli megkeresésére, ha adat merül fel arra, hogy a biztosítási ügylet összefüggésben van. a) a június 30-ig hatályban volt évi IV. törvényben foglaltak szerinti kábítószerrel visszaéléssel, új pszichoaktív anyaggal visszaéléssel, terrorcselekménnyel, robbanóanyaggal vagy robbantószerrel visszaéléssel, lőfegyverrel vagy lőszerrel visszaéléssel, pénzmosással, bűnszövetségben vagy bűnszervezetben elkövetett bűncselekménnyel, b) a Btk. szerinti kábítószer-kereskedelemmel, kábítószer birtoklásával, kóros szenvedélykeltéssel vagy kábítószer készítésének elősegítésével, új pszichoaktív anyaggal visszaéléssel, terrorcselekménnyel, terrorcselekmény feljelentésének elmulasztásával, terrorizmus finanszírozásával, robbanóanyaggal vagy robbantószerrel visszaéléssel, lőfegyverrel vagy lőszerrel visszaéléssel, pénzmosással, bűnszövetségben vagy bűnszervezetben elkövetett bűncselekménnyel; ha a magyar bűnüldöző szerv nemzetközi kötelezettségvállalás alapján külföldi bűnüldöző szerv írásbeli megkeresésének teljesítése céljából írásban kér biztosítási titoknak minősülő adatot a biztosítótól; ha a pénzügyi információs egységként működő hatóság a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvényben meghatározott feladatkörében eljárva vagy külföldi pénzügyi információs egység írásbeli megkeresésének teljesítése céljából írásban kér biztosítási titoknak minősülő adatot a biztosítótól; a versenyfelügyeleti feladatkörében eljáró Gazdasági Versenyhivatallal szemben; a feladatkörében eljáró gyámhatósággal szemben; az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 108. (2) bekezdésében foglalt esetben az egészségügyi államigazgatási szervvel szemben; a titkosszolgálati eszközök alkalmazására, titkos információgyűjtésre felhatalmazott szervvel szemben; a viszontbiztosítóval, valamint közös kockázatvállalás (együttbiztosítás) esetén a kockázatvállaló biztosítókkal szemben; a Bit.-ben szabályozott adattovábbítások során átadott adatok tekintetében a kötvénynyilvántartást vezető szervvel szemben; az állományátruházás keretében átadásra kerülő biztosítási szerződési állomány tekintetében az erre irányuló megállapodás rendelkezései szerint az átvevő biztosítóval szemben; a kárrendezéshez és a megtérítési igény érvényesítéséhez szükséges adatok tekintetében és az ezen adatok egymás közti átadásával kapcsolatban a Kártalanítási Számlát és a Kártalanítási Alapot kezelő szervezettel, a Nemzeti Irodával, a levelezővel, az Információs Központtal, a Kártalanítási Szervezettel, a kárrendezési megbízottal és a kárképviselővel, továbbá a közúti közlekedési balesetével kapcsolatos kárrendezés kárfelvételi jegyzőkönyvéből a balesetben érintett másik jármű javítási adatai tekintetében az önrendelkezési joga alapján a károkozóval szemben; a kiszervezett tevékenység végzéséhez szükséges adatok tekintetében a kiszervezett tevékenységet végzővel szemben, a könyvvizsgálói feladatok ellátásához szükséges adatok tekintetében a könyvvizsgálóval; 12 / 49
13 a jogalkotás megalapozása és a hatásvizsgálatok elvégzése céljából a miniszter részére személyes adatnak nem minősülő adatok átadása esetében; a feladatkörében eljáró alapvető jogok biztosával szemben;a bonus-malus rendszer, az abba való besorolás, illetve a káresetek igazolásának részletes szabályairól szóló miniszteri rendeletben meghatározott kártörténeti adatra és bonus-malus besorolásra nézve a rendeletben szabályozott esetekben a biztosítóval szemben. Nem jelenti a biztosítási titok sérelmét, ha a biztosító által az adóhatóság felé történő adatszolgáltatás a Magyarország Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya között a nemzetközi adóügyi megfelelés előmozdításáról és a FATCA szabályozás végrehajtásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről, valamint az ezzel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló évi XIX. törvény (a továbbiakban: FATCA-törvény) alapján az adó- és egyéb közterhekkel kapcsolatos nemzetközi közigazgatási együttműködés egyes szabályairól szóló évi XXXVII. törvény (a továbbiakban: Aktv.) 43/B-43/C. -ában foglalt kötelezettség teljesítésében merül ki. A biztosítási titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn abban az esetben, ha a biztosító vagy a viszontbiztosító az Európai Unió által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló törvényben meghatározott bejelentési kötelezettségének tesz eleget. A biztosítási titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn a Hpt-ben meghatározott pénzügyi intézménnyel szemben a pénzügyi szolgáltatásból eredő követeléshez kapcsolódó biztosítási szerződés vonatkozásában, ha a pénzügyi intézmény írásbeli megkereséssel fordul a biztosítóhoz, amely tartalmazza az ügyfél nevét vagy a biztosítási szerződés megjelölését, a kért adatok fajtáját, az adatkérés célját és jogalapját. Nem jelenti a biztosítási titok és az üzleti titok sérelmét a felügyeleti ellenőrzési eljárás során a csoportfelügyelet esetében a csoportvizsgálati jelentésnek a pénzügyi csoport irányító tagja részére történő átadása. Tájékoztatjuk, hogy társaságunk biztosítási szolgáltatásai során igénybe vesz külső közreműködőket is, akik előzetes hozzájárulás vagy a fent ismertetett Bit ában foglalt felhatalmazás alapján (így különösen kiszervezési szerződés keretében) személyes adatokat és biztosítási titkokat is megismerhetnek. Nem jelenti a biztosítási titok sérelmét a) az olyan összesített adatok szolgáltatása, amelyből az egyes ügyfelek személye vagy üzleti adata nem állapítható meg, b) a jogalkotás megalapozása és a hatásvizsgálatok elvégzése céljából a miniszter részére személyes adatnak nem minősülő adatok átadása, c) a pénzügyi konglomerátumok kiegészítő felügyeletéről szóló törvényben foglalt rendelkezések teljesítése érdekében történő adatátadás. Tájékoztató a panaszügyintézésről Társaságunk célja, hogy Ügyfeleink minden szempontból elégedettek legyenek szolgáltatásainkkal és ügyintézésünkkel. Szolgáltatási színvonalunk folyamatos fejlesztéséhez és ezáltal Ügyfeleink elégedettségének növeléséhez fontos számunkra minden visszajelzés legyen az pozitív vagy akár negatív, amely termékeinkkel, szolgáltatásainkkal, eljárásainkkal, munkatársainkkal, illetve a cégünk egészével kapcsolatban megfogalmazódik Önökben. A panaszok, kritikák megfelelő kezelése érdekében az alábbi panaszkezelési elveket és gyakorlatot követjük: Panaszkezelésünk során: december 31-éig a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló évi LX. törvény 167/B., a 28/2014. (VII. 23.) számú MNB rendelet, valamint a 13/2015. (X. 16.) számú MNB ajánlás rendelkezései alapján járunk el január 1-jétől a biztosítási tevékenységről szóló évi LXXXVIII. törvény 159., a 28/2014. (VII. 23.) számú MNB rendelet, valamint a 13/2015. (X. 16.) számú MNB ajánlás rendelkezései alapján járunk el. A hozzánk beérkezett kritikák és panaszok fokozott figyelembevételével törekszünk arra, hogy Ügyfeleink érdekében javítsuk szolgáltatásaink, termékeink minőségét, és elkötelezettek vagyunk abban, hogy folyamatosan növeljük Ügyfeleink elégedettségét. Ehhez a panaszok gyors és hatékony orvoslása is hozzájárul. Panasz-ügyintézési eljárásunk garantálja, hogy minden panaszt alaposan, elfogulatlanul és a lehető legrövidebb időn belül kivizsgáljunk, Ügyfeleinknek minden esetben megfelelő választ adjunk, és a megalapozott panaszokat minél gyorsabban orvosoljuk. A panaszügyek vizsgálata során minden vonatkozó körülményt figyelembe veszünk, minden felmerült problémát, kifogást megvizsgálunk és megválaszolunk Ügyfeleink számára. Panaszokkal foglalkozó szakképzett munkatársaink ügyfélközpontúan, fogyasztóbarát módon és empatikusan járnak el a panaszkivizsgálás, a megoldás során. Panaszkezelési folyamatunk során közérthetően kommunikálunk Ügyfeleinkkel, átláthatóan és kiszámíthatóan cselekszünk, a jóhiszeműség és tisztesség alapelveit tartjuk szem előtt. Ügyfeleink megkereséseit amikor csak lehet már az első kapcsolat szintjén kezeljük, esetleges hibáinkat javítjuk. Ha az ügy bonyolultabb, és megoldásához hosszabb időre van szükség, az 13 / 49
14 ügy panaszként Fogyasztóvédelmi osztályunkhoz kerül, ahol központi panaszkezelést működtetünk. A Fogyasztóvédelmi osztályunkon szakértő munkatársaink a fogyasztóvédelmi referensek, akik kiemelt figyelemmel járnak el a panaszügyek rendezése kapcsán, felkészültségük, tapasztalatuk biztosítja a fogyasztóvédelem és ügyfélközpontúság állandó szem előtt tartását. Az erre vonatkozó jogszabály 30 napot biztosít a panaszügyek érdemi kivizsgálására és megválaszolására, mi mindent megteszünk, hogy Ügyfeleink az egyszerűbb esetekben ennél rövidebb idő alatt választ kapjanak. Ügyfeleink visszajelzéseihez számos kommunikációs csatornát biztosítunk, hogy véleményüket minél könnyebben, egyszerűbben és gyorsabban kifejthessék élőszóban, telefonon, elektronikus úton, vagy akár levélben. A panaszügyek kivizsgálása térítésmentes, ezért társaságunk külön díjat nem számít fel. Észrevételeiket, panaszaikat az alábbi módon juttathatják el hozzánk: Szóban, személyesen: A véleményeket és észrevételeket hálózatunk bármelyik Ügyfélkapcsolati pontján vagy szerződött partnerénél hu/ugyintezes-kapcsolat/ugyfelkapcsolati-pontok. html/ kollégáink, partnereink meghallgatják, és a panaszt írásban rögzítik. A panasz adatlapról Ön másolati példányt kap. Társaságunk székhelyén Központi ügyfélszolgálatot működtetünk, ahol személyesen is megtehetik, leadhatják panaszukat (1087 Budapest, Könyves Kálmán krt ). Igény esetén Központi ügyfélszolgálatunkra a telefonos ügyfélszolgálaton ( ) tud időpontot foglalni, valamint január 1-jétől elektronikus úton is biztosítjuk ezt a lehetőséget, jelzésétől számított 5 munkanapon belül. A Központi Ügyfélszolgálat nyitvatartási ideje: hétfő: 8-18, kedd-csütörtök: 8-16, péntek: 8-14 óra. Telefonon: Telefonos ügyfélszolgálatunk a es számon érhető el (nem emelt díjas szolgáltatás). Nyitvatartási idő: hétfő-szerda és péntek: 8-18, csütörtök: 8-20 óra között. Faxon: as számon. Elektronikus úton: a oldalon keresztül ( vagy a címen. Kérjük, vegyék figyelembe, hogy -en csak biztosítási titkot nem tartalmazó választ küldhetünk Ügyfeleink részére, minden egyéb, más esetben postai úton kell válaszolnunk. (Kivételt képeznek a kifejezetten elektronikus szolgáltatásra szerződött Ügyfeleink.) Üzemzavar esetén az itt felsorolt további módok közül választhat. Írásban: Leveleiket a 1368 Budapest, Pf címre küldhetik, az Allianz Hungária Zrt. Fogyasztóvédelmi osztály nevére (a Fogyasztóvédelmi osztályon belül működik a központi panaszkezelés). A gördülékenyebb ügymenet érdekében minden esetben szükségünk van az Ügyfél személyazonosító alapadataira, illetve a meglévő biztosítás(ok)kal kapcsolatos adatokra (pl. kötvényszám, szerződésszám, ügyfélszám, kárszám). Amennyiben nem az Ügyfél, hanem meghatalmazott jár el a panaszügyben, a fentieken túl, érvényes meghatalmazás benyújtása is szükséges. A meghatalmazásnak a jogszabályi rendelkezésekre figyelemmel a polgári perrendtartásról szóló évi III. törvényben foglalt követelményeknek kell eleget tennie. (meghatalmazás minta: panaszkezeles.html) Ügyfeleink részére panasz bejelentő lapokat biztosítunk, melyen egyszerűen megadhatják panaszukat, ezt a dokumentumot akár kézzel, akár elektronikusan is kitölthetik, majd az Önöknek legmegfelelőbb módot választva leadhatják személyesen a fent megjelölt helyeken, vagy postázhatják, faxolhatják, ben elküldhetik részünkre, ahogy az Önöknek kényelmes. (A panasz bejelentő lapot internetes oldalunkon a html címen érhetik el.) A panasz bejelentő lap tartalmazza az Ügyfél nevét, címét, a panasz előterjesztésének helyét, a panasz részletes leírását, a szerződéses adatokat, a csatolt dokumentumokat, aláírást, átvétel igazolását (szükség szerint). Kérjük, hogy a panaszbejelentő lapon minden kifogását tüntesse fel, amivel kapcsolatban kivizsgálást kér tőlünk. Ezen kívül természetesen bármilyen formátumban kézzel, géppel írott levél, feljegyzés továbbíthatja részünkre panaszát. Amennyiben Ön természetes személy (fogyasztó) és társaságunk a panaszát elutasítja, vagy nem kap választ, az alábbi szervekhez fordulhat: A Magyar Nemzeti Bank Pénzügyi Fogyasztóvédelmi Központjánál fogyasztóvédelmi eljárást kezdeményezhet; a szerződés létrejöttével, érvényességével, joghatásaival és megszűnésével, továbbá a szerződésszegéssel és annak joghatásaival kapcsolatos jogvita esetén bírósághoz fordulhat, vagy a Pénzügyi Békéltető Testület eljárását kezdeményezheti. Részletes tájékoztatást olvashat erről az MNB honlapján: A Magyar Nemzeti Bank Pénzügyi Fogyasztóvédelmi Központjának levelezési címe: 1534 Budapest BKKP Pf. 777.; telefonszáma: ; címe: 14 / 49
15 Jogszabályi kötelezettségünk tájékoztatni ügyfeleinket arról, hogy a Magyar Nemzeti Bank fogyasztóvédelmi eljárásának kezdeményezésére irányuló kérelem benyújtása céljából rendszeresített formanyomtatványt elektronikusan a fogyasztovedelem/panaszom-van/formanyomtatvanyok elérhetőségen, valamint a 1013 Budapest, Krisztina krt. 39. címen található ügyfélszolgálaton érheti el. Tájékoztatjuk, hogy a fent hivatkozott formanyomtatványok költségmentes megküldését társaságunktól (telefonszám: ; cím: allianz.hu; postai cím: 1368 Budapest, Pf. 191.) is igényelheti. A Pénzügyi Békéltető Testület levelezési címe: Magyar Nemzeti Bank, 1525 Budapest BKKP Pf. 172.; telefonszáma: és ; címe: Jogszabályi kötelezettségünk tájékoztatni ügyfeleinket arról, hogy a Pénzügyi Békéltető Testület eljárásának kezdeményezésére irányuló kérelem benyújtása céljából rendszeresített formanyomtatványt elektronikusan a elérhetőségen, valamint a 1013 Budapest, Krisztina krt. 39. címen található ügyfélszolgálaton érheti el. Tájékoztatjuk, hogy a fent hivatkozott formanyomtatványok költségmentes megküldését társaságunktól (telefonszám: ; cím: allianz.hu; postai cím: 1368 Budapest, Pf. 191.) is igényelheti. Tájékoztatjuk, hogy a Pénzügyi Békéltető Testület előtt társaságunk az ,-Ft-ig terjedő ügyekben általános alávetési nyilatkozatot tett, ami azt jelenti, hogy ezekben az ügyekben társaságunkra nézve kötelező döntést hozhat a Testület. Ezzel is a megegyezésekre és az ügyfél-elégedettségre törekszünk. Társaságunk általános alávetése nem terjed ki a kötelező gépjárműfelelősségbiztosítási ügyekre. A panasz elutasítása, vagy a panasz kivizsgálására előírt 30 naptári napos törvényi válaszadási határidő eredménytelen eltelte esetén a fogyasztónak nem minősülő ügyfél bírósághoz fordulhat. A bíróságokról a birosag.hu/ honlapon tájékozódhat. Felhívjuk a figyelmét arra, hogy a fenti honlapok elérési útja módosulhat. A mindenkor aktuális elérhetőségekről a honlapunkon ( tájékozódhat. A panaszügyintézés további részletei: A panaszügyintézés során, a telefonos ügyfélszolgálaton ( ) közölt panaszokat rögzítjük, azok december 31-éig egy, míg január 1-jétől öt éven át visszakereshetőek. A hangrögzítés tényére felhívjuk az Ön figyelmét. Ezen időszakban Ön igényt tarthat arra, hogy a hangfelvételt meghallgathassa, továbbá térítésmentesen kérheti a hangfelvételről készített jegyzőkönyvet. A beszélgetéseket Központi Ügyfélszolgálatunkon hallgathatja vissza, előzetes időpont-egyeztetést követően. A telefonos ügyfélszolgálatunkon igyekszünk biztosítani az ésszerű várakozási időn belüli hívásfogadást és ügyintézést. A telefonon közölt szóbeli panasz esetén az indított hívás sikeres felépülésének időpontjától számított öt percen belül élőhangos bejelentkezés érdekében úgy vagyunk kötelesek eljárni, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható. Amennyiben az Ön telefonon leadott bejelentését kollegáink nem tudják megoldani, panasz bejelentő lapon rögzítik, és továbbítják azt a Fogyasztóvédelmi osztályra. A panasz bejelentőlap (jegyzőkönyv) másolatát a Fogyasztóvédelmi osztálytól megkapott válaszban továbbítjuk Önnek. A panaszügyintézés során a következő adatokat kérhetjük Öntől: név, szerződésszám, ügyfélszám, lakcím, székhely, levelezési cím, telefonszám, értesítés módja, panasszal érintett termék vagy szolgáltatás, panasz oka, leírása, az Ügyfél igénye, szükséges dokumentumok másolata, szükség esetén érvényes meghatalmazás, a panasz kivizsgálásához szükséges egyéb adat. A megadott adatokat az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló évi CXII. törvény rendelkezéseinek megfelelően kezeljük és tartjuk nyilván. A szóbeli panaszokat igyekszünk azonnal megoldani, orvosolni. Amennyiben annak eredményével Ön nem ért egyet, panasz bejelentő lapon a panaszát rögzítjük és az kivizsgálásra a Fogyasztóvédelmi osztályhoz kerül. A panasz bejelentő lap másolati példányát Ön megkapja. A Fogyasztóvédelmi osztályon működő központi panaszkezelésen dolgozó kollégák az Ön panaszügyét kivizsgálják és megkeresik a legmegfelelőbb megoldást. Erről írásban tájékoztatják Önt, 30 napon belül. Amennyiben az ügy kivizsgálása hosszabb időt vesz igénybe, erről a késedelem okának megjelölésével tájékoztatjuk Önt és lehetőség szerint megjelöljük a vizsgálat befejezésének várható időpontját is. Elutasítás esetén természetesen indoklással és jogorvoslati lehetőségekkel együtt kapja meg a tájékoztatást. Amennyiben válaszunkkal nem elégedett, panaszügyében felülvizsgálatot kérhet társaságunktól. Ön minden esetben kérhet felülvizsgálatot a Fogyasztóvédelmi osztály vezetőjétől is. A panaszügyek kezelésében úgy járunk el, hogy lehetőség szerint elkerüljük Ügyfeleinkkel a pénzügyi fogyasztói jogvitákat. Az ügyfélpanaszokról nyilvántartást vezetünk. A nyilvántartásban szerepelnek az ügyfél és panaszadatok, 15 / 49
16 az üggyel kapcsolatos bejövő és a kimenő levelek, a panasz benyújtásának és megválaszolásának időpontja, a panasz rendezésére tett intézkedések és felelősök, határidők. Minden ügyintézést időpontokkal együtt rögzítünk, nyilvántartunk az Ön panasza kapcsán. A panaszokat és az arra adott válaszokat december 31-éig három, míg január 1-jétől öt évig megőrizzük, MNB ellenőrzés esetén a felügyeleti szervünknek bemutatjuk. Néhány szó az Allianz Hungária Zrt.-ről Társaságunk az Allianz SE-nek, Európa vezető és a világ egyik legnagyobb biztosítócsoportjának a tagja. Az Allianz Hungária Zrt. Magyarország piacvezető biztosítójaként sokéves hazai és nemzetközi tapasztalattal áll ügyfelei rendelkezésére. Társaságunk 1990-tőlrészvénytársasági formában működik. Székhelyünk: 1087 Budapest, Könyves Kálmán krt Levelezési címünk: 1368 Budapest, Pf. 191 Cégjegyzékszám: Fővárosi Bíróság, mint cégbíróság, Cg A székhely állama: Magyarország Felügyeleti szervünk a Magyar Nemzeti Bank (székhelye: 1054 Budapest, Szabadság tér 8 9.). További információk Bővebb információért látogasson el weboldalunkra a címen. Ha a tájékoztatónkkal kapcsolatban bármilyen kérdése van, kérjük, forduljon telefonos ügyfélszolgálatunkhoz a es számon, ahol munkatársaink munkanapokon 8.00 és óra csütörtökön 8.00 és óra között készséggel állnak rendelkezésére. Bízunk abban, hogy tájékoztatónk felkeltette érdeklődését és hamarosan Önt is ügyfeleink között üdvözölhetjük. Allianz Hungária Zrt. 16 / 49
17 Tájékoztatás a bonus-malus rendszer, valamint a kártörténeti nyilvántartás szabályairól A bonus-malus rendszert, az abba való besorolás, illetve a kártörténeti igazolások kiadásának szabályát a 21/2011. (VI.10.) NGM, a kártörténeti nyilvántartás szabályait pedig a Gfbt. rendelet tartalmazza. A kötelező gépjármű-felelősségbiztosítással és a hozzá kötődő bonus-malus, illetve a kártörténeti nyilvántartás rendszer működésével kapcsolatban az elmúlt évek során szerződőink részéről sok kérdés vetődött fel. Társaságunk minőségi szolgáltatást kíván nyújtani partnereinek, ezért fontosnak tartja, hogy a rendszer működéséről minden lényeges információ eljusson Önhöz. Kártörténeti nyilvántartás július 1-től megszűnt a biztosító azon kötelezettsége, mely szerint a szerződés megszűnését követően a kártörténetre vonatkozó adatokról, illetve a bonusmalus besorolásról igazolást kellett kiadnia (kártörténeti igazolás). A papír alapú igazolásokat felváltotta az elektronikus kárnyilvántartási rendszer. A biztosító ennek megfelelően nem állít ki és nem fogadhat el papír alapú kártörténeti igazolást, a szerződés végleges bonus-malus besorolását köteles a kártörténeti nyilvántartás adatai alapján megállapítani. Éppen ezért nagyon lényeges, hogy a szerződő a szerződéskötés során pontosan adja meg az esetleges korábbi biztosítójának nevét, a biztosítást igazoló okirat számát, valamint a kártörténeti nyilvántartás azonosítót. A kárnyilvántartásban megtalálhatóak az üzemben tartó, a gépjármű, a szerződés és az esetleges káresemények adatai. Mi a bonus? Kármentességi díjkedvezmény. egyedi felelősségbiztosítási szerződések július 1-jétől a rendszer kiterjed a tehergépkocsikra, autóbuszokra, vontatókra és mezőgazdasági vontatókra. A rendszerbe nem tartoznak a bele a segédmotoros kerékpárok és a lassú járművek! Miként sorolja be a biztosító a szerződést? A biztosító a szerződést a kármentes időszak, a kárkifizetéssel járó károk száma alapján sorolja be a megfelelő bonus vagy malus osztályba. A biztosító a besorolásnál az előző időszak kártörténeti besorolását, a megelőző biztosítási időszak és az új biztosítási időszak kezdő napjai közötti időtartam (megfigyelési időszak) kártörténeti adatait, továbbá a külföldről hozott kárelőzményi igazolásokat veszi figyelembe. Miről kell a szerződőnek a szerződéskötéskor nyilatkoznia? A szerződőnek közölnie kell minden a biztosítás elvállalása szempontjából lényeges körülményt, beleértve az osztályba soroláshoz az előző biztosító megnevezését és a biztosítási kötvény számát és a kártörténeti azonosító számát. Tájékozatjuk, hogy biztosítóváltás esetében a biztosító a megadott adatok alapján köteles beszerezni a kártörténeti nyilvántartásból a szerződő korábbi biztosítójától származó kártörténeti adatokat. Ha a megadott adatok alapján a kártörténeti adatok beszerzése sikertelen a szerződést A00 osztályba kell sorolni. A kedvezőbb besorolás céljából történő valótlan adatszolgáltatás esetén, ha emiatt a szerződésnek a központi kárnyilvántartásban való beazonosítása lehetetlenné válik, a szerződést a legkedvezőtlenebb M04 osztályba kell sorolni. Mi a központi kárnyilvántartás? Mi a malus? A károkozás miatti díjtöbblet. Milyen fajtájú gépjárművekre kötött kötelező felelősségbiztosítási szerződések tartoznak a bonus-malus rendszerbe? július 1-jétől a bonus-malus rendszerbe tartoznak a személygépkocsikra és a motorkerékpárokra kötött A biztosítók július 1-jétől központi kárnyilvántartást működtetnek, amely a kártörténeti adatok gyűjtését és felhasználásával a szerződések kockázatarányos díjának megállapítását szolgálja. A nyilvántartás tartalmazza a korábbi biztosítási szerződésre vonatkozó adatokon túlmenően a szerződő üzemben tartók által okozott, és kártérítés fizetésével zárult károkat, azok visszafizetésének megtörténtét, valamint a bonus-malus osztályt. 17 / 49
18 Hogyan működik a bonus-malus osztályba sorolás? Ha a szerződőnek már volt korábban szerződése, akkor a biztosítóknak a nyilvántartásból kell meghatározniuk az egyedi szerződés díját az új szerződés megkötésének napját közvetlenül megelőző biztosított és a biztosítatlan időszak (ha volt ilyen) kártörténeti adatainak felhasználásával. Ezen kártörténeti adatok szolgálnak alapul a szerződés díját befolyásoló bonus-malus osztályának megállapításához. Ha szerződőnknek egy időben (folyamatosan) több gépkocsija is van, a felelősségbiztosítások között nem lehet felcserélni az osztályba sorolást. Átvezethető-e a megszerzett bonus fokozat az új gépjárműre, ha az előző jármű a család más tagjának nevén szerepelt? A bonus rendszert szabályozó rendelet erre nem ad lehetőséget. Bonus jogosultságot az a szerződő üzembentartó (akit a forgalmi engedélybe üzemben tartóként bejegyeztek, ennek hiányában a tulajdonos) szerez, aki a megfigyelési időszakban (az új biztosítási időszakot közvetlenül megelőző biztosítási időszak és az új biztosítási időszak kezdő napjai közötti időtartamban) legalább 270 napig rendelkezett érvényes gépjármű-felelősségbiztosítással, és nem okozott kárt. A rendszer egy ún. alapdíjosztályból (A00), 10 bonus osztályból és 4 malus osztályból áll. Ha a szerződő személygépjárművével vagy motorkerékpárjával egy kárt okoz, akkor biztosításának osztályba sorolása a tárgyévihez képest két osztállyal, két kár okozása esetén négy, három kár okozása után pedig hat díjosztállyal romlik. A rendelet a megelőző biztosítási időszak és az új biztosítási időszak kezdő napjai közötti időtartam alatt négyszer vagy annál több alkalommal kárt okozókat sújtja a legszigorúbb díjemeléssel, mert az osztályba sorolásuk ekkor a már korábban elért fokozattól függetlenül a következő évben M04-es lesz. Tehergépjárművek, autóbuszok, vontatók vagy mezőgazdasági vontatók esetében minden károkozás a tárgyévihez képest egy-egy fokozatot ront a szerződés osztályba sorolásán. Hogyan működik a bonus-malus rendszer, ha egy ügyfelünknek egyidejűleg több gépkocsija van? A biztosítási szerződés és ezzel együtt az osztályba sorolás a személyhez és a gépjárműhöz egyaránt kötődik, nem választható külön. Ha a szerződőnek már van egy gépkocsija, de mellé vásárol egy másikat, és ez is ugyanabba a járműkategóriába tartozik, az újabb gépjármű biztosítási szerződését csak A00-ba lehet sorolni. Ha a kedvezőbb besorolású gépkocsi szerződése érdekmúlás miatt (eladás, ajándékozás, totálkár, lopáskár stb.) megszűnik, akkor a megszűnéstől számított két éven belül, a megszűnés napját követő nappal a megszerzett bonus osztály átvezethető az üzembentartó által bármely meglévő vagy új gépkocsira kötött szerződésre. (A járműkategóriának azonosnak kell lennie, így pl. személyautó besorolása csak személyautóra vezethető át.) Hogyan (és miért) lehet az okozott kárt megtéríteni a biztosítónak? Azon ügyfeleinknek, akik másoknak kárt okoztak, társaságunk miután kifizette a kárt a károsultnak a kárkifizetésről értesítő levelet küld, és mellé egy csekket is (az okozott kár összegéről, legfeljebb: 50 ezer Ft-ig). A levélben társaságunk tájékoztatja a károkozót az okozott kár teljes összegéről is. Felkínálja továbbá annak lehetőségét, hogy az értesítés kézhezvételét követő 45 napon belül a károkozó saját elhatározásából a biztosító részére visszafizesse a vétlen károsultnak kifizetett összeget, így a már korábban megszerzett bonus fokozatát megtarthatja. Kit illet a kármentességgel szerzett díjkedvezmény, vagy kit terhel a károkozás következményeként fizetendő magasabb díj? A gépjármű-felelősségbiztosítási szerződéssel kapcsolatos előnyök és hátrányok mindig a biztosítást megkötő üzembentartó személyéhez fűződnek függetlenül attól, hogy a járművet ki vezette a tulajdonos vagy a forgalmi engedélybe bejegyzett üzembentartó engedélyével. Az előzőek alapján felhívjuk szíves figyelmüket arra, hogy fontolják meg, kinek adják kölcsön a járművüket, mert az esetleges károkozásnak a biztosítási díjban is jelentkező hátrányos következményeit mindig a gépjármű tulajdonosa (a forgalmi engedélybe bejegyzett üzembentartója), a szerződő viseli. Mi történik a már megszerzett bonusszal (malusszal), ha a személygépkocsit eladják, vagy a forgalomból kivonják? A bonus besorolás egy másik, ugyanazon gépjármű-kategóriába tartozó gépjárműre új szerződésre átvezethető, ha az új szerződés megkötésére a szerződés megszűnésétől számított két éven belül kerül sor bármelyik magyar vagy EU-tagállamban bejegyzett biztosítónál. A díjnemfizetés miatt megszűnt szerződés bonus besorolása nem vihető át egy másik gépjárműre kötött szerződésre. 18 / 49
19 Mi történik a már megszerzett bonusszal, ha szüneteltetni szeretnék a biztosítási szerződést? A felelősségbiztosítási szerződés a bejelentés napjától kezdődően, de legfeljebb 6 hónapig szüneteltethető, ha a járművet hivatalosan kivonják a forgalomból. A forgalomból való kivonást igazolja a forgalmi engedély, vagy a hivatalból történő ideiglenes kivonásra vonatkozó hatósági határozat. Újbóli forgalomba helyezéskor az új szerződésre a bonus folytonosság átvezethető. A bonus osztály-emelkedés csak akkor ismerhető el, ha a szerződés a megelőző biztosítási időszak és az új biztosítási időszak kezdő napjai közötti időtartam alatt legalább 270 napig fennállt, és kármentes volt. Meddig kell fizetni a gépkocsi felelősségbiztosítási szerződésének díját eladás és bizományba adás esetén? Ha a gépkocsit adásvételi szerződés megkötésével értékesítik, akkor az eladás napjáig kell a díjat megfizetni. Nagyon sok ügyfelünk vásárol új gépkocsit a régi beszámításával úgy, hogy a gépjármű-kereskedővel bizományosi szerződést köt. A bizományba adással függetlenül attól, hogy a régi autó árát kifizették, vagy beszámították az új gépkocsi árába jogilag nem következik be az adásvétel, tehát nem lehet ilyen indokkal a szerződést vagy a díjfizetést megszüntetni. Ugyanis ha valaki a leadott gépkocsit próbaútra viszi, okozhat és szenvedhet is kárt. E károkat a tulajdonosnak vagyis annak a személynek, aki bizományba adta a gépkocsit kellene megfizetnie; őt terhelné a kártérítési felelősség, hiszen nem történt tulajdonosváltozás. Ez azt jelenti, hogy ügyfelünknek érvényes felelősségbiztosítási szerződéssel kell rendelkeznie, hogy az esetlegesen okozott károkat a biztosító megtéríthesse helyette. A biztosítási év vége előtt 30 nappal a szerződést írásban lehet felmondással megszüntetni, és más biztosító társaságnál a következő évre megkötni. Biztosítót váltani év közben anélkül, hogy a szerződő másik járművet vett volna, a törvényi szabályozás értelmében nem lehet. Ha az ügyfél biztosítási szerződése a gépjármű eladása, ellopása, forgalomból való végleges kivonása (érdekmúlás) miatt év közben megszűnik, akkor egy másik járműre a felelősségbiztosítást bármely biztosító társaságnál megkötheti. Szerződéskötéskor a biztosító a szerződő nyilatkozata alapján besorolja a szerződést. Nyilatkozat hiányában a besorolás csak az alaposztályba (A00) történhet. A biztosító a biztosítási időszak kezdetét követő napig a szerződéskötéskor megadott forgalmi rendszám, a megszűnt szerződést kezelő biztosító neve és a biztosítási kötvényszáma alapján a kártörténeti nyilvántartásból lekérdezi a besoroláshoz szükséges adatokat, és ennek megfelelően 45 napon belül visszamenőleges hatállyal megállapítja a szerződés végleges besorolását. Ha a szerződő közlése alapján a besorolásához szükséges adatok a kárnyilvántartásban a biztosítási időszak kezdetét követő 30. napig, illetve ezt követően a biztosítási időszak kezdetét követő 60. nap elteltével sem beazonosíthatóak,erről a biztosító 15 napon belül tájékoztatja. A biztosító a 60. nap eltelte után a szerződés végleges besorolását a biztosítási időszak kezdetére visszamenő hatállyal A00 osztályban állapítja meg, és a besorolás szerinti díjról értesítést küld a szerződőnek. Ha a biztosító A00 osztályban állapította meg a szerződés végleges besorolását, és a kárnyilvántartási rendszerben a szerződés beazonosításához és besorolásához szükséges adatok később rendelkezésre állnak, az adatok helyesbítése időpontjával érintett biztosítási időszak biztosítója köteles a kárnyilvántartásban meglévő adatok alapján a szerződés végleges besorolását az adott biztosítási időszak kezdetére visszamenő hatállyal megállapítani. A bizományba vevő nem köthet biztosítást, mert nem ő a tulajdonosa a gépkocsinak. Megoldást jelenthet, ha az ügyfél meghatalmazza a kereskedőt a gépjármű forgalomból való kivonására a bizományosi időszakra, ekkor sem a szerződőnek, sem a kereskedőnek nem kell kifizetnie a biztosítási díjat, de a közúti közlekedésben így a jármű nem vehet részt. Hogyan és mikor lehet biztosítót váltani? Mennyiben érinti ez a bonus-malus osztályba sorolást? A végleges besorolást bejegyzi a kárnyilvántartásba, és ha a besorolás eltér az ügyfél által megadottól, akkor részére erről tájékoztatást küld. Mikor szűnik meg az osztályba sorolás? Az üzembentartó a szerződés megszűnését követő két éven túl nem jogosult a korábbi díjkedvezményre, és megszűnik az osztályba sorolása. A már megszerzett bonus besorolás megtartása, valamint az egyéb hátrányos jogkövetkezmények elkerülése érdekében kérjük Önt, hogy járművének eladása, forgalomból való kivonása esetén ezt a tényt mielőbb szíveskedjék bejelenteni társaságunk bármelyik egységénél. 19 / 49
20 Kötelező gépjármű-felelősség biztosítás általános szerződési feltételei (Hatályos november 1-jétől) A jelen általános szerződési feltételek azokat a rendelkezéseket tartalmazzák, amelyeket az Allianz Hungária Zrt. (a továbbiakban: biztosító) és a szerződő/biztosított között létrejött gépjármű-felelősségbiztosítási szerződésekre kell alkalmazni. Az általános szerződési feltételek két részből állnak: a jogszabályi rendelkezésekből és a kiegészítő rendelkezésekből. A jogszabályi rendelkezések elsősorban a kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló évi LXII. törvénynek (a továbbiakban: Gfbt.) a szerződő felek jogait és kötelezettségeit szabályozó Általános rendelkezéseit (1-34. ), másodsorban a bonus-malus rendszert szabályozó 21/2011. (VI.10.) NGM rendeletet szabályait tartalmazzák. A kiegészítő rendelkezések tartalmazzák azokat a Gfbt.- ben nem szerepelő rendelkezéseket, amelyeket a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási szerződésekre a törvényi rendelkezések mellett alkalmazni kell. A flottaszerződésekre külön szerződési feltételek vonatkoznak, amelynek elnevezése: Allianz kötelező gépjárműfelelősségbiztosítás Terméktájékoztató és Általános szerződési feltételek flották részére. A biztosítási szerződés részét képezi továbbá az ajánlat, az ajánlattétel során tett nyilatkozatok, a záradékok, a kötvény, valamint a meghirdetett díjtarifa. 20 / 49

matches:
bíróság
bíróság
Pf. 777
Pf. 191
Pf. 172
Pf. 191
Pf. 191