1. §1 E rendelet hatálya kiterjed olyan nyomástartó berendezés és rendszer, valamint az egyszerű nyomástartó edény2 tervezésére, gyártására, megfelelőségének értékelésére, amelyben a legnagyobb megengedhető nyomás (PS) 0,5 bart meghaladja, valamint az ezeket tervező, gyártó, forgalmazó és importáló természetes személyre, jogi személyre és jogi személyiség nélküli gazdasági társaságra.
(2)3 Nem vonatkoznak a III. fejezet rendelkezései
(2)4 Nem vonatkoznak a IV. fejezet rendelkezései
4. §5 E rendelet alkalmazásában:
15.6 Bejelentett szervezet: a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal (a továbbiakban: kijelölő) által, jogszabály alapján kijelölt és a 10. § (3) bekezdés szerint bejelentett szervezet, amely kielégíti az 1. és 2. számú mellékletben foglalt feltételeket.
16.7 Elismert harmadik félként működő szervezet: a kijelölő által, jogszabály alapján kijelölt és a 10. § (4) bekezdés szerint bejelentett szervezet, amely kielégíti az 1. és 2. számú mellékletben foglalt feltételeket.
17.8 Üzemeltetői ellenőrző szervezet: a kijelölő által, jogszabály alapján kijelölt és a 11. § szerint bejelentett szervezet, amely kielégíti az 1. és 3. számú mellékletben foglalt feltételeket.
18.9 veszélyes töltet: a kémiai biztonságról szóló 2000. évi XXV. törvényben meghatározott anyag vagy készítmény.
5. §10 A rendelet hatálya alá tartozó nyomástartó berendezés és rendszer, valamint az egyszerű nyomástartó edény (a továbbiakban együtt: termék) csak akkor hozható forgalomba, ha megfelel e rendelet követelményeinek.
6. § (1)11 A külön jogszabályban meghatározott hatóság köteles megtenni minden szükséges intézkedést azért, hogy a rendelet hatálya alá tartozó termék úgy kerüljön forgalomba és használatbavételre, hogy ne veszélyeztesse személyek életét és biztonságát, illetve adott esetben háziállatok vagy anyagi javak biztonságát, amennyiben a telepítés és karbantartás megfelelő, valamint a használat rendeltetésszerű.
7. § (1)12 A külön jogszabályban meghatározott hatóság a nyomásból eredő veszélyre hivatkozva nem tilthatja meg, nem korlátozhatja és akadályozhatja a rendelet hatálya alá tartozó és a rendelet követelményeinek megfelelő, a vonatkozó megfelelőség-értékelési eljárásnak alávetett és az ezt tanúsító megfelelőségi jelöléssel ellátott termék forgalmazását és használatbavételét a gyártó által meghatározott feltételek mellett.
(2)13 A 12. § szerinti megfelelőségi jelöléssel ellátott egyszerű nyomástartó edényeket úgy kell tekinteni, hogy azok megfelelnek a 22. § szerinti biztonsági követelményeknek, beleértve a 23. § szerinti megfelelőség-értékelést is.
9. § (1)14 Ha a külön jogszabályban meghatározott hatóság meggyőződik arról, hogy a rendelet hatálya alá tartozó, megfelelőségi jelöléssel ellátott termék előírás szerint karbantartva és rendeltetésszerűen használva veszélyeztetheti személyek, háziállatok vagy anyagi javak biztonságát, köteles megtenni a szükséges intézkedéseket a berendezés kivonására a piacról, megtiltani a forgalomba hozatalt, szállítást, üzembe helyezést vagy használatot, vagy korlátozni a szabad forgalmazást.
(2)15 A termék nem megfelelő, ha
(3)16 Ha a nem megfelelő terméken a megfelelőségi jelölést alkalmazták, a külön jogszabályban meghatározott hatóság a 15. § szerinti intézkedéseket köteles tenni a jelölést alkalmazó gyártóval vagy megbízottjával szemben, és intézkedéseiről a 14. § (1) bekezdés szerinti jogszabálynak megfelelően tájékoztatnia kell a Bizottságot és a Tagállamokat.
(3)17 A kijelölő a 14. §-ban meghatározott jogszabálynak megfelelően bejelenti a Bizottságnak és a Tagállamoknak a 18–19. §-ban meghatározott, valamint a 23. § (1)–(2) bekezdés szerinti eljárások lefolytatására általa kijelölt szervezeteket, e szervezetek feladatainak rögzítésével, valamint a Bizottság által előzőleg adott azonosító számaikkal együtt.
(4)18 A kijelölő a 14. § szerinti jogszabálynak megfelelően bejelenti a Bizottságnak és a Tagállamoknak a 6. számú melléklet 3.1.2. és 3.1.3. pont szerinti eljárások lefolytatására általa kijelölt szervezeteket, e szervezetek feladatainak rögzítésével.
(5)19 A kijelölő, amely kijelölt egy szervezetet, visszavonja a kijelölést, ha úgy ítéli meg, hogy a szervezet már nem felel meg a (3) bekezdésben leírt követelményeknek.
(5)20 A kijelölő a 14. § szerinti jogszabálynak megfelelően tájékoztatja a Tagállamokat és a Bizottságot az általa kijelölt üzemeltetői ellenőrző szervezeteiről, kijelölt feladataikról, és az üzemeltetői ellenőrző szervezetekhez a (4) bekezdés c) pontja szerint kapcsolódó üzemek jegyzékéről.
12. § (1)21 A megfelelőségi jelölés a ,,CE'' betűket tartalmazza, a 4. számú mellékletben megadott minta szerint. A megfelelőségi jelölés mellett a 6. számú melléklet 3.3. pontjában, vagy a 10. számú melléklet 1. pontjában megadott adatokat kell feltüntetni a berendezésen, vagy olyan adattábláján, amelyet a berendezésről nem lehet eltávolítani.
a)22 ha a külön jogszabályban meghatározott hatóság megállapítja, hogy a 12. § szerinti megfelelőségi jelölést jogosulatlanul tüntették fel a rendelet hatálya alá tartozó terméken, kötelezi a gyártót vagy az Európai Közösségben letelepedett meghatalmazott képviselőjét, hogy a terméket módosítsa a megfelelőségi jelölésre vonatkozó előírások szerint, és akadályozza meg a további szabálytalanságot a külön jogszabályban meghatározott hatóság által előírt feltételeknek megfelelően;
14. §23 A rendeletben szereplő, nemzetközi együttműködést igénylő tevékenységek részletes szabályait külön jogszabály állapítja meg.
(3)24 Azt a nyomástartó berendezést, illetve rendszert, amely legfeljebb az (1) bekezdés a)–c) pont és a (2) bekezdés szerinti határértékeket éri el, a biztonságos használat érdekében az Európai Unió tagállamai és Magyarország helyes mérnöki gyakorlatával összhangban kell tervezni és gyártani. A nyomástartó berendezést illetve rendszert megfelelő használati útmutatóval kell ellátni, és úgy kell megjelölni, hogy a gyártó vagy az Európai Közösségben letelepedett meghatalmazott képviselője azonosítható legyen. Az ilyen berendezésen, illetve rendszeren nem szerepelhet a 12. §-ban hivatkozott megfelelőségi jelölés.
17. § (1) A 16. § (1) bekezdésben meghatározott nyomástartó berendezéseket a 7. számú melléklet szerint – a növekvő veszélyszintnek megfelelően – kategóriákba kell sorolni.
a)25 Az 1. csoport a veszélyes tölteteket tartalmazza. Az 1. csoportba tartoznak:
– a robbanásveszélyes töltetek,
– a rendkívül gyúlékony töltetek,
– a könnyen gyulladó töltetek,
– a gyúlékony töltetek (ha a legnagyobb megengedhető hőmérséklet nagyobb, mint a lobbanáspont),
– a nagyon mérgező és mérgező töltetek,
– az oxidáló töltetek.
(2)26 A bejelentett szervezet, mielőtt európai anyagjóváhagyást adna ki, köteles erről három hónappal megelőzően értesíteni a megfelelő adatok megküldésével a Tagállamokat és a Bizottságot. A bejelentett szervezet, az illetékes szakbizottság állásfoglalása és az esetleg benyújtott észrevételek figyelembevételével köteles az európai anyagjóváhagyást kiadni.
Megfelelőség-értékelés27
25. § (1)28 Az EK-ellenőrzés során a gyártó vagy az Európai Közösségben letelepedett meghatalmazott képviselője szavatolja és nyilatkozza, hogy a (3) bekezdés szerint ellenőrzött egyszerű nyomástartó edény az EK-típusellenőrzési tanúsítványban leírt típusnak vagy a megfelelőség igazolással rendelkező – és a 10. számú melléklet 3. pont szerinti – gyártási tervdokumentációnak megfelel.
d)29 Ha a bejelentett szervezet egy tételt elfogad, azonosító számát minden egyszerű nyomástartó edényen feltünteti vagy feltüntetteti, és írásbeli megfelelőség igazolást állít ki az elvégzett vizsgálatokról. A tétel minden egyszerű nyomástartó edénye forgalomba hozható, azok kivételével, amelyek víz- vagy levegő-nyomáspróbája sikertelen volt.
e)30 A gyártó vagy az Európai Közösségben letelepedett meghatalmazott képviselője köteles a bejelentett szervezetnek a d) pont szerinti megfelelőség igazolást kívánságra bemutatni.
26. § (1)31 Az a gyártó, aki a 27. § szerinti feladatait teljesíti, a 12. § (1) bekezdés szerinti megfelelőségi jelölést azokon az egyszerű nyomástartó edényeken tüntetheti fel, amelyek nyilatkozata szerint megfelelnek
27. § (1)32 Ha a gyártó a 25. § szerinti eljárást követi, akkor az EK-típustanúsítványt vagy a terv megfelelőség igazolást kiállító bejelentett szervezet részére a gyártás megkezdése előtt olyan dokumentációt köteles átadni, amely tartalmazza a gyártási eljárást, valamint minden előzetesen meghatározott intézkedést, amely szükséges ahhoz, hogy az edények a 8. § (3) bekezdése szerinti szabványoknak vagy a jóváhagyott típusnak megfeleljenek.
28. § (1)33 Az a bejelentett szervezet, amely az EK-típustanúsítványt vagy a megfelelőség igazolást kiállította, a gyártás megkezdése előtt köteles megvizsgálni a 27. § (1) bekezdés szerinti dokumentációt, valamint a 10. számú melléklet 3. pont szerinti gyártási tervdokumentációt, és tanúsítania kell ezek megfelelőségét, ha az egyszerű nyomástartó edényeket nem jóváhagyott típusnak megfelelően gyártották.
29. §34 (1) Ez a rendelet 2003. január 1-jén lép hatályba.
(2)–(7)35
(8)–(9)36
29/A. §37
30. §38 Ez a rendelet
a) a nyomástartó berendezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1997. május 29-i 97/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, továbbá
b) az egyszerű nyomástartó edényekről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
A 10. és 11. § szerinti bejelentett, vagy elismert harmadik félként működő, vagy üzemeltetői ellenőrző szervezetekre vonatkozó követelmények39
A 10. § szerinti bejelentett, vagy elismert harmadik félként működő, szervezetekre vonatkozó követelmények40
1.41 A üzemeltetői ellenőrző szervezet az üzemeltetőtől különálló és szervezetileg azonosítható legyen.
6. számú melléklet a 9/2001. (IV. 5.) GM rendelethez42
3.1.2.43 Állandó kötések
7. számú melléklet a 9/2001. (IV. 5.) GM rendelethez44
8. számú melléklet a 9/2001. (IV. 5.) GM rendelethez45
9. számú melléklet a 9/2001. (IV. 5.) GM rendelethez46
2.47 Üzemeltetési útmutató
1 Az 1. § a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
2 A rendeletben az „egyszerű edény” kifejezést a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 15. § a) pontja „egyszerű nyomástartó edény” kifejezésre változtatta.
3 A 2. § (2) bekezdése a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
4 A 3. § (2) bekezdése a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
5 A 4. § a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
6 A 4. § 15. pontja a 10/2012. (V. 18.) NGM rendelet 2. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
7 A 4. § 16. pontja a 10/2012. (V. 18.) NGM rendelet 2. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
8 A 4. § 17. pontja a 10/2012. (V. 18.) NGM rendelet 2. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
9 A 4. § 18. pontját a 48/2002. (XII. 28.) GKM rendelet 2. §-a iktatta a szövegbe.
10 Az 5. § a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
11 A 6. § (1) bekezdése a 4/2002 (VI. 21.) GKM rendelet 15. § b) pontja szerint módosított szöveg.
12 A 7. § (1) bekezdése a 4/2002 (VI. 21.) GKM rendelet 15. § b) pontja szerint módosított szöveg.
13 A 8. § (2) bekezdése a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
14 A 9. § (1) bekezdése a 4/2002 (VI. 21.) GKM rendelet 15. § b) pontja szerint módosított szöveg.
15 A 9. § (2) bekezdése a 4/2002 (VI. 21.) GKM rendelet 15. § b) pontja szerint módosított szöveg.
16 A 9. § (3) bekezdése a 4/2002 (VI. 21.) GKM rendelet 15. § c) pontja szerint módosított szöveg.
17 A 10. § (3) bekezdése a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
18 A 10. § új (4) bekezdését a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 7. § (2) bekezdése iktatta a szövegbe, egyidejűleg az eredeti (4) bekezdés számozását (5) bekezdésre változtatva.
19 A 10. § eredeti (4) bekezdésének számozását a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 7. § (2) bekezdése (5) bekezdésre változtatta.
20 A 11. § (5) bekezdése a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
21 A 12. § (1) bekezdése a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
22 A 13. § a) pontja a 4/2002 (VI. 21.) GKM rendelet 15. § b) pontja szerint módosított szöveg.
23 A 14. § a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 10. §-ával megállapított szöveg.
24 A 16. § (3) bekezdése a 48/2002. (XII. 28.) GKM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg, e módosító rendelet 7. §-ának (2) bekezdése alapján a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
25 A 17. § (2) bekezdés a) pontjának felvezető szövege a 48/2002. (XII. 28.) GKM rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
26 A 19. § (2) bekezdése a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 11. §-ával megállapított szöveg.
27 A 23. §-t megelőző cím a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 12. §-ával megállapított szöveg.
28 A 25. § (1) bekezdése a 4/2002 (VI. 21.) GKM rendelet 15. § d) pontja szerint módosított szöveg.
29 A 25. § (3) bekezdés d) pontja a 4/2002 (VI. 21.) GKM rendelet 15. § d) pontja szerint módosított szöveg.
30 A 25. § (3) bekezdés e) pontja a 4/2002 (VI. 21.) GKM rendelet 15. § d) pontja szerint módosított szöveg.
31 A 26. § (1) bekezdése a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 13. §-ával megállapított szöveg.
32 A 27. § (1) bekezdése a 4/2002 (VI. 21.) GKM rendelet 15. § d) pontja szerint módosított szöveg.
33 A 28. § (1) bekezdése a 4/2002 (VI. 21.) GKM rendelet 15. § d) pontja szerint módosított szöveg.
34 A 29. § a 48/2002. (XII. 28.) GKM rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
35 A 29. § (2)–(7) bekezdését a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 11. §-ának 9. pontja hatályon kívül helyezte.
36 A 29. § (8)–(9) bekezdését a 149/2005. (VII. 27.) Korm. rendelet 1. §-a hatályon kívül helyezte.
37 A 29/A. §-t és az azt megelőző alcímet a 48/2002. (XII. 28.) GKM rendelet 5. §-a iktatta be, e rendelet 29. §-ának (2) bekezdése alapján a 29/A. § a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján hatályát veszti.
38 A 30. § a 11/2011. (III. 21.) NGM rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
39 Az 1. számú melléklet címe a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 14. §-ával megállapított szöveg.
40 A 2. számú melléklet címe a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 14. §-ával megállapított szöveg.
41 A 3. számú melléklet 1. pontja a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 14. §-ával megállapított szöveg.
42 A 6. számú melléklet a 48/2002. (XII. 28.) GKM rendelet 6. §-a szerint módosított szöveg.
43 A 6. számú melléklet 3.1.2. pontjának utolsó mondata a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 14. §-ával megállapított szöveg.
44 A 7. számú melléklet 1–9. ábrái a 4/2002. (VI. 21.) GKM rendelet 14. §-a szerint módosítottak.
45 A 8. számú melléklet a 48/2002. (XII. 28.) GKM rendelet 6. §-a szerint módosított szöveg.
46 A 9. számú melléklet a 48/2002. (XII. 28.) GKM rendelet 6. §-a szerint módosított szöveg.
47 A 10. számú melléklet 2. pontja a 25/2012. (VIII. 23.) NGM rendelet 4. §–a szerint módosított szöveg.


text:
Devizahitelek – Jogerős a Sopron Bank Burgenland ellen hozott ítélet - mon.hu
Gazdaság Devizahitelek – Jogerős a Sopron Bank Burgenland ellen hozott ítélet
2014.10.9 14:43; Frissítve:	2014.10.9 15:39; Devizahitelek – Jogerős a Sopron Bank Burgenland ellen hozott ítélet	Budapest, 2014. október 9., csütörtök (MTI) – A másodfokon eljáró Fővárosi Ítélőtábla helyben hagyta az elsőfokú bíróság ítéletét a Sopron Bank Burgenland Zrt. ügyében, amely szerint tisztességtelenek a pénzintézet szerződéses feltételei.
A csütörtökön Budapesten kihirdetett ítélet indoklásában a törvényszék elnöke közölte: nem történt olyan eljárási szabálysértés első fokon, amely az ítélet hatályon kívül helyezését indokolná.
Az ítélőtábla – hasonlóan az elsőfokú bírósághoz – nem tartotta megalapozottnak a felperes kérését, hogy a bíróság forduljon Alkotmánybírósághoz, illetve az Európai Bírósághoz.
A bíró rámutatott: az első fokon eljáró bíróság helyesen vizsgálta a törvényben felsorolt, a szerződéses feltételek tisztességességét megalapozó kritériumok közül mindenekelőtt az átláthatóság és az egyértelmű és világos megfogalmazás feltételeit.
A másodfokú bíróság egyben a felperest egymillió forint plusz áfa perköltség megfizetésére kötelezte. A bíró azt is megállapította: az ügy érdemi eldöntése nem függött az EU szerződéseinek értelmezésétől, sem pedig uniós intézmények, szervek jogi aktusainak érvényességétől, értelmezésétől.
Úgy vélte, helyesen mellőzte az elsőfokú bíróság a pénzintézet által felajánlott bizonyítási eljárás – tanuk és szakértők meghallgatása – lefolytatását, mivel a szerződéses kikötések vizsgálata az azokat tartalmazó okiratok és bizonyítékok értékelését és értelmezését teszi szükségessé.
Hangsúlyozta a másodfokú bíróság továbbá, hogy az egyoldalú szerződésmódosítási jog tisztességtelenségét attól függetlenül kell vizsgálni, hogy azt a felperes pénzintézet ténylegesen alkalmazta-e.
Nincs jelentősége a pénzügyi intézmény árazási gyakorlatának, sem magatartási kódexének, mivel azok nem részei a szerződésnek, ellenőrzésükre és számonkérésükre a fogyasztó nem jogosult – tette hozzá.
A bíró kiemelte: az egyoldalú szerződésmódosítás akkor tisztességes, ha a szerződéskötés előtt lehetővé teszi a fogyasztó számára, hogy előre lássa, milyen feltételek teljesülése esetén, mekkora mértékben kerülhet sor a díjak részére történő áthárítására.
VISSZA A KEZDŐOLDALRA	Címkék: alkotmánybíróság, bankper, devizahitel, egyoldalú szerződésmódosítás, EU-szerződés, Európai Bíróság, Fővárosi Ítélőtábla, másodfokú bíróság, pénzügyi intézmény, Sopron Bank Burgenland Zrt., szerződésmódosítás	Mon

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
IV/03271/2015
. IV/03271/2015
Első irat érkezett: 11/20/2015
Az ügy tárgya: a Kúria Mfv.III.10.114/2015/4. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (öregségi nyugdíj - szolgálati idő)
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a és 43. § (1) bekezdése alapján - a Kúria Mfv.III.10.114/2015/4. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól, a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2.M.4191/2012/33. számú jogerős ítéletére, valamint a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság 37-325342009/28. és 55-10021/2012/73. számú határozatára is kiterjedően.
Az indítványozó álláspontja szerint a támadott bírói döntések, valamint a nyugdíjbiztosítási szerv által hozott határozatok azért sértik az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésében foglatakat, a tisztességes eljáráshoz való jogot, a tulajdonhoz való jogot, a szociális biztonsághoz való jogot, valamint az általános egyenlőségi szabályból fakadó diszkrimináció tilalommal kapcsolatos alaptörvényi rendelkezéseket, mert nem ismerték el az indítványozónak a külföldön szerzett és honosított diploma szerinti egyetemi éveit a szolgálati idő megállapítása körében és ezzel jelentős össszegű öregségi nyugdíjtól fosztják meg, mind a mai napig.
Álláspontja szerint a hatósági és bírósági jogalkalmazás során egy már jogerősen elismert és megszerzett jogától fosztották meg, figyelemmel a szolgálati idő megállapítása körében a Legfelsőbb Bíróság Mfv.E.10.883/2003/1. számú végzésében foglalt megállapításokra..
a Kúria Mfv.III.10.114/2015/4. számú ítélete
a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2.M.4191/2012/33. számú ítélete
IV_3271_0_2015_inditvany.pdf IV_3271_2_2015_ind_kieg.pdf
A határozat száma: 3113/2016. (VI. 3.) AB végzés
Az ABH 2016 tárgymutatója: jogbiztonság mint időszerűség
2016.05.31 15:00:00 3. öttagú tanács
3113_2016 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Kúria mint felülvizsgálati bíróság Mfv.10.114/2015/4. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó jogi képviselője útján alkotmányjogi panaszt terjesztett elő az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján a Kúria mint felülvizsgálati bíróság Mfv.10.114/2015/4. számú ítélete ellen. Hiánypótlási felhívást követően kiegészített alkotmányjogi panaszában az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésének, XIII. cikk (1) bekezdésének, XV. cikk (1)–(3) bekezdéseinek, XIX. cikk (1) bekezdésének, XXIV. cikk (1) bekezdésének, XXVIII. cikk (1) bekezdésének sérelmére hivatkozva kérte a kúriai ítélet alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2.M.4191/2012/33. számon hozott ítéletére, valamint a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság 37-325342009/28. és 55-10021/2012/73. számú határozatokra kiterjedő hatállyal.
[2]	Az indítványozó nyugdíjának megállapításával összefüggésben különböző közigazgatási és bírósági eljárások folytak. Az indítványozó először 2002-ben kérte szolgálati idejének megállapítását. Az illetékes hatóság 31 év 3 nap szolgálati időt állapított meg, melybe beszámították az indítványozó Romániában töltött egyetemi éveit, de nem számították be a román szabályok alapján járó kedvezményes éveket. Ez utóbbi vonatkozásban a közigazgatási perben eljáró bíróság az indítványozó keresetét, a Legfelsőbb Bíróság pedig a felülvizsgálati kérelmét elutasította.
[3]	2009-ben az indítványozó öregségi nyugdíjának megállapítását kérte. A hatóság – a Tanácsnak a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK rendelete (1971. június 14.; a továbbiakban: EGK rendelet) és a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.) alapján – nyugdíjrészt állapított meg a számára (Közép-magyarországi Regionális Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság 32534/2009/28. számú határozata). A szolgálati idő számítása során azonban nem vette figyelembe a romániai egyetemi éveket, mivel azokat az illetékes romániai szerv sajátjaként elismerte, a nappali tagozaton folytatott felsőfokú tanulmányok idejét román szolgálati időként kellett beszámítani. Az indítványozó fellebbezésére eljáró másodfokú hatóság az elsőfokú határozatot helybenhagyta, a bíróság pedig az ezt követő közigazgatási perben az indítványozó keresetét elutasította (Fővárosi Munkaügyi Bíróság 32.M.3145/2010/13. számú ítélete).
[4]	Később a hatóság – saját hatáskörben történő felülvizsgálat keretében – két alkalommal korrigálta a nyugdíj összegét, majd az indítványozó kérelmére az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelete (2004. április 29.; a továbbiakban: EK rendelet) alapján [87. cikk (5) bekezdés] 2010. május 1-jei hatállyal felülvizsgálta a korábbi határozatot. Ez utóbbi felülvizsgálati ügyben a másodfokú hatóság az elsőfokú határozatot helybenhagyta (Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság 55-10021/2012/73. számú határozata). Az indítványozó a hatóság által saját hatáskörben történt felülvizsgálat eredményeként született utolsó (Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság 55-09069/2010/60. számú) határozatot, illetve a kérelmére az EK rendelet alapján meghozott közigazgatási határozatot bíróság előtt támadta meg. Részben a romániai egyetemi éveknek a szolgálati időbe való beszámításának hiányát, részben egyéb számítási hibákat kifogásolt. A pereket a bíróság egyesítette, és ítéletében az indítványozó keresetét elutasította (Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2.M.4191/2012/33. számú ítélet). A Kúria mint felülvizsgálati bíróság az elsőfokú jogerős ítéletet hatályában fenntartotta (Mfv.III.10.114/2015/4. számú ítélet).
[5]	2. Az Alkotmánybíróság az Abtv. 50. § (1) bekezdése és az Ügyrend 5. § (1) bekezdése alapján tanácsban járt el az ügyben. Az Abtv. 56. § (1) bekezdése értelmében az Alkotmánybíróság az ügyrendjében meghatározottak szerinti tanácsban eljárva dönt az alkotmányjogi panasz befogadásáról. A (2) bekezdés pedig úgy rendelkezik, hogy a tanács mérlegelési jogkörében vizsgálja az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának törvényben előírt tartalmi feltételeit, különösen a 26–27. § szerinti érintettséget, a jogorvoslat kimerítését, valamint a 29–31. § szerinti feltételeket.
[6]	Az Alkotmánybíróság a jelen ügyben arra a következtetésre jutott, hogy az alkotmányjogi panasz az alábbi indokok miatt nem fogadható be.
[7]	2.1. Az indítványozó a B) cikk (1) bekezdésének sérelmét azért állította, mert szerzett jogától fosztották meg a támadott ítéletek. Arra hivatkozott, hogy korábban a hatóság már szolgálati időként ismerte el a romániai egyetemi éveket, nyugdíjának megállapításakor azonban azt mégis figyelmen kívül hagyták. Az indítványozó szerint azért sérült a tulajdonhoz való joga [Alaptörvény XIII. cikk és – az indítványozó hivatkozása szerint – XIX. cikk (1) bekezdés] is, mert korábban megszerzett, jogerős ítélettel is kimondott jogától fosztották meg. Az indítványozó a XV. cikk (1)–(3) bekezdéseiben foglalt alapjogai sérelmét arra alapította, hogy a felesége ügyében a hatóság a romániai egyetemi éveket szolgálati időként figyelembe vette. Csatolta az erre vonatkozó – adategyeztetés keretében hozott – határozatot, és kiemelte, hogy feleségével homogén csoportba tartoznak, miután egyetemi tanulmányaikat Romániában végezték, Romániában dolgoztak egy ideig, Magyarországon elismerték egyetemi diplomájukat, ezt követően Magyarországon dolgoztak, itt kérték nyugdíjuk megállapítását. Az indítványozó az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdésének sérelmét arra alapította, hogy a nyugdíjbiztosítási szerv részére nem tehetett észrevételeket az E200-as formanyomtatvány kitöltésével kapcsolatban, a magyar hatóság felhatalmazás nélkül, szabálytalanul módosította a román társszerv által kiállított E200-as közokiratot.
[8]	A fent ismertetett kifogásokkal kapcsolatban az Alkotmánybíróság az elsőfokú és a kúriai ítélet indokolásában foglaltak, valamint a bírósági és a hatósági eljárás iratainak áttanulmányozása alapján úgy találta, hogy az alkotmányjogi panasz a támadott bírósági döntésekkel összefüggésben alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést vagy bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet (Abtv. 29. §) nem vet fel. Az eljáró bíróságok ugyanis ítélt dologra hivatkozva érdemben nem foglalkoztak újra az egyetemi tanulmányi évek szolgálati időként történő figyelembe vételével. A felvetett sérelmek és a támadott bírósági döntések között tehát nincs okozati összefüggés. Az indítványozó által megjelölt jogsértések egyértelműen a nyugdíjmegállapító határozattal (32534/2009/28. számú határozat), az azt megelőző eljárással, illetve a határozat bírósági felülvizsgálata tárgyában született ítélettel (Fővárosi Munkaügyi Bíróság 32.M.3145/2010/13. számú ítélete) hozhatóak kapcsolatba.
[9]	A Kúria ítéletében egyrészt rámutatott arra, hogy a szolgálati időnek a 2002-ben előterjesztett kérelemre történő megállapításakor a hatóságok az akkor hatályos jogszabályok alapján, így az 1962. évi 5. törvényerejű rendelettel kihirdetett Magyar–Román Szociálpolitikai Egyezmény, az annak végrehajtására kiadott MüM rendelet, valamint a Tny. és annak végrehajtási rendelete alapján jártak el. Ehhez képest a nyugdíj megállapítása az EGK rendeleten és a Tny. szabályain alapult. Az Egyezmény és az uniós normák alapján elbírált jogosultságok tehát nem azonosak, a korábbi határozat ezért nem kötötte az eljáró szerveket a nyugdíj-megállapítás során. Felhívta a figyelmet arra is, hogy a szolgálati idő 2003-ban történt megállapítása kapcsán a bíróságok akkor az egyetemi évekkel nem foglalkoztak, hiszen ezzel összefüggésben az indítványozó nem terjesztett elő keresetet. Utalt végül arra is, hogy a felülvizsgálat alapját képező EK rendelet az egyetemi évek szolgálati időbe történő beszámítása kapcsán külön rendelkezést nem tartalmaz, a 32.M.3145/2010/13. számú ítélet pedig a Tny. alapján már jogerősen döntött arról, hogy az egyetemi tanulmányok ideje nem számítható be a szolgálati időbe. Emiatt az egyetemi évek szolgálati időbe való beszámíthatósága tekintetében az indítványozó keresete ítélt dolognak volt minősíthető.
[10]	A formanyomtatványokat érintő eljárási szabálytalanságként az indítványozó a Tanácsnak a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 574/72/EGK rendeletének (1972. március 21.) 48. cikk (2) bekezdése megsértését kifogásolta. A Kúria ítélete és a felülvizsgált jogerős ítélet ezzel a kérdéssel külön nem foglalkozott. A panaszos hivatkozása és az Alkotmánybíróság által beszerzett bírósági iratok alapján ugyanakkor megállapítható volt, hogy az érintett formanyomtatványokat, melyeket az alperes a perben becsatolt, és amelyekkel kapcsolatos észrevételeit az indítványozó a perben előkészítő irataiban előadta, 2009-ben keletkeztek. Ezeknek a nyomtatványoknak a tartalmát a közigazgatási szerv a magyarországi nyugdíj megállapítása során vette figyelembe. Utóbb ezek a formanyomtatványok a romániai egyetemi évek kapcsán a jelen panasz alapjául szolgáló közigazgatási és bírósági eljárásban nem kaphattak szerepet, mivel már jogerős ítélet döntött arról, hogy ez az időszak a szolgálati időbe nem számítható be.
[11]	Az (ismételt) érdemi elbírálás megtagadása miatt az indítványozó sérelme közvetlenül nem fakadhatott a jelen eljárás tárgyát képező bírói döntésekből. Az ítéletek esetleges megsemmisítése után sem születhetne az indítványozóra kedvező új döntés, mivel a Fővárosi Munkaügyi Bíróság 32.M.3145/2010/13. számú jogerős ítélete ennek továbbra is gátját képezné. Arra pedig az Alkotmánybíróságnak nincs lehetősége, hogy a romániai egyetemi évek figyelembevételének kérdésében érdemben döntő hatósági határozathoz, és azzal összefüggésben a Fővárosi Munkaügyi Bíróság 32.M.3145/2010/13. számú ítéletéhez, az ott kifejtett érveléshez a most támadott ítéletek kapcsán visszanyúljon, a korábbi ítélet jogerejét ebben az eljárásban áttörje. Emiatt az Alkotmánybíróság a szerzett jogok, a tulajdonjog, valamint a diszkrimináció tilalma alapján érdemben nem vizsgálhatta a panasszal támadott döntéseket.
[12]	2.2. Az indítványozó utalt az Alaptörvény E) cikkére is, melyből azt vezette le, hogy ennek alapján az alaptörvény-ellenes jogalkalmazás vizsgálatának ki kell terjednie az Unió közvetlen hatályú, kötelező normáinak körére is. Ez alapján az indítványozó az EGK rendelet alapelveinek megsértését is állította.
[13]	Az Abtv. 27. §-a értelmében a bírói döntéssel szemben az egyedi ügyben érintett személy vagy szervezet alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz, ha az ügy érdemében hozott döntés vagy a bírósági eljárást befejező egyéb döntés az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogát sérti. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata értelmében az E) cikk nem fogalmaz meg Alaptörvényben biztosított jogot. Emiatt pedig erre a rendelkezésre alkotmányjogi panaszt nem lehet alapítani, mert nem teljesül az Abtv. 27. §-ában foglalt követelmény {például: 3041/2014. (III. 13.) AB végzés, Indokolás [25]}. Önmagában pedig valamely uniós norma megsértésének vizsgálatára az Alkotmánybíróság sem az Alaptörvényben (24. cikk), sem az Abtv.-ben nem kapott hatáskört, alkotmányjogi panasz alapján kizárólag a bírói döntés Alaptörvénnyel való összhangja vizsgálható. Így az EGK rendelet alapelveinek sérelmére alapított indítványrész érdemi elbírálásra nem alkalmas.
[14]	2.3. Az indítványozó az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében foglalt tisztességes eljáráshoz való joga sérelmét is állította, mert a bíróság eljárása alatt a szakértőnek nem tehette fel kérdéseit, és a szakértőt a bíróság jogellenesen utasította a szakvélemény kimunkálása során, nevezetesen úgy hívta fel szakértői feladatainak teljesítésére, hogy a romániai egyetemi éveket nem veheti figyelembe.
[15]	Az Alkotmánybíróság úgy ítélte meg, hogy a panasz e tekintetben sem vet fel alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést vagy bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet. Mivel a romániai egyetemi évek figyelembevehetőségét a bíróság ítélt dolognak tekintette, ezért utasította a szakértőt is ennek figyelmen kívül hagyására a szakvéleményének elkészítése során. Ellentmondásos lett volna a bíróság eljárása, illetve az ítélet indokolása, ha a bíró ettől eltérően járt volna el a szakértő irányában. A bírói és a szakértői feladatok elhatárolásának szempontjait az alkalmazandó jogszabályok határozzák meg (miben utasítható és miben nem a szakértő), erről végső soron a bíróság dönt. Az indítványozó ezen jogszabályi rendelkezések megsértésén túl azonban nem állított olyan alapjogsérelmet, amire figyelemmel az ítéletek érdemben vizsgálhatók lettek volna. Az elsőfokú ítélet indokolása szerint a bíróság azért mellőzte a szakértő tárgyaláson történő meghallgatását, mert számára a szakvélemény részletes, egyértelmű és ellentmondásmentes volt. A meghallgatás elmaradása miatt nem tehette fel a kérdéseit az indítványozó a szakértőnek. Az indítványozó a meghallgatás, és így a kérdésfeltevés elmaradása kapcsán nem hivatkozott panaszában arra, hogy a bíróság ezzel valamilyen eljárási szabályt megsértett volna, ami egyúttal alaptörvény-ellenességhez vezetett, vagy az alkalmazott jogszabályok lettek volna alaptörvény-ellenesek. A konkrét körülmények feltárása és az azokhoz kapcsolódó alapjogi érvelés hiányában az Alkotmánybíróság önmagában abban nem látott alkotmányossági problémát abban, hogy a szakértőnek utóbb újabb kérdéseket az indítványozó már nem tehetett fel.
[16]	2.4. Az indítványozó szerint azért is sérült a tisztességes eljáráshoz [XXIV. cikk (1) bekezdés, illetve XXVIII. cikk (1) bekezdés] való joga, mert a nyugdíjával kapcsolatos eljárás hét évig tartott, mely figyelembe véve azt is, hogy időskorú személy, indokolatlanul hosszú idő.
[17]	Az Alkotmánybíróság a 3024/2016. (II. 23.) AB határozatban foglalkozott részletesen az észszerű időn belüli befejezés követelményével, akkor kizárólag csak bírósági eljárásokkal összefüggésben. Az Alkotmánybíróság kiemelte, hogy a tisztességes eljáráshoz való jog részelemét képező észszerű időn belül való elbírálás alaptörvényi rendelkezéséhez kapcsolódó alapjogvédelmi feladatát nem tudja hatékonyan ellátni. Nem áll ugyanis az Alkotmánybíróság rendelkezésére olyan törvényi jogkövetkezmény, amelynek alkalmazása révén ennek a speciális, Alaptörvényben biztosított rendelkezésnek (alapjogi részjogosítványnak) a sérelmét orvosolni tudná. Az észszerű időn belül való elbíráláshoz fűződő alaptörvényi rendelkezés (alapjogi részjogosítvány) sérelme sok esetben önmagában nem teszi a meghozott bírósági döntést alaptörvény-ellenessé, mivel az Abtv. 27. § (1) bekezdés a) pontja értelmében az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogát nem a bírói döntés maga sérti, hanem az azt megelőző eljárás elhúzódása.
[18]	Az Alkotmánybíróság megjegyezte, nincs hatásköre arra, hogy egy adott bírósági eljárás jelentős elhúzódásából eredő következményeket enyhítse vagy orvosolja. Az Abtv. 27. §-a szerinti alkotmányjogi panasz esetén csupán az indítványban támadott bírósági ítélet megsemmisítése felől rendelkezhet az Abtv. 43. § (1) bekezdése alapján, ha a bírói döntés az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogát sérti. Az Alkotmánybíróság által hozható megsemmisítő döntés azonban – szükségszerű utóidejűsége következtében – már nem lehet kihatással a múltban meghozott bírósági döntés időszerűségére. Az Alkotmánybíróság utólag a bírói döntés esetleges alaptörvény-ellenességének megállapításával, illetve megsemmisítésével már nem tudja orvosolni az eljárás résztvevőinek az eljárás elhúzódásából eredő sérelmét. Sőt, a megsemmisítéssel a bírósági eljárás újra kezdetét venné, így a per csak tovább húzódna. Ezekben az esetekben az Alkotmánybíróság sokszor nem tehet mást, mint szignalizációval élve felhívja az eljáró bíróságok figyelmét az ügyek észszerű határidőn belüli elbírálásának az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében védett követelményére. (Indokolás [17]–[20])
[19]	Az Alkotmánybíróság a jelen esetben is irányadónak tartja azt, hogy önmagában az észszerű időn belüli befejezés követelményének esetleges megsértése nem vezethet a támadott ítélet megsemmisítéséhez. Az Alkotmánybíróság a megsemmisítés eszközével akkor tud hatékony jogvédelmet nyújtani, ha az eljárás elhúzódásának tárgyában (például ebből fakadóan érvényesített kártérítési igényről) születő bírói ítéletet vizsgál felül alkotmányjogi panasz alapján.
[20]	A 3024/2016. (II. 23.) AB határozatban egy kirívóan hosszú ideig tartó (tizennyolc éves) eljárásról azt állapította meg az Alkotmánybíróság, hogy „már objektíve, a felek közrehatásának mértékétől függetlenül alappal felveti az indítványozó jogainak és kötelezettségeinek észszerű határidőn belüli elbírálásához való jogának sérelmét”. (Indokolás [16]) A jelen panasz alapjául szolgáló ügyben az Alkotmánybíróság az eljárás ilyen kirívó elhúzódásával nem szembesült, így csak a körülmények mérlegelése útján volna megállapítható, hogy sérült-e a tisztességes eljáráshoz való jog. E mérlegelés szempontjából lényeges szempontokat az indítványozó azonban csak részben adta elő. Így bár utalt arra, hogy a nyugdíjbiztosítási szerv öt alkalommal számolta ki az átlagkeresetét, nem adott elő olyan érvelést, melyből kiderült volna, hogy e körülmény miként függ össze az eljárás elhúzódásával [Abtv. 52. § (1b) bekezdés e) pontja]. A hiánypótlási felhívás után újra hiányosan benyújtott indítvány ezért érdemi elbírálásra alkalmatlan.
[21]	Az Alkotmánybíróság a panaszt ezért a fenti indokok alapján – az Abtv. 56. § (3) bekezdésére figyelemmel – az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a), g) és h) pontja alapján visszautasította.
. 11/20/2015
. 3113/2016. (VI. 3.)

matches: Kúria Kúria Bíróság Bíróság Kúria Bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Kúria bíróság Bíróság Kúria Kúria Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


Dél-Alföldi Régió. Munkaszervezet irodájának címe: 6640 Csongrád, Kossuth tér 7. Munkaszervezet irodájának címe: 6720 Szeged, Tisza Lajos krt PDF
Download "Dél-Alföldi Régió. Munkaszervezet irodájának címe: 6640 Csongrád, Kossuth tér 7. Munkaszervezet irodájának címe: 6720 Szeged, Tisza Lajos krt. 76.."
1 Dél-Alföldi Régió A Vásárhelyi Vidék Jövőjéért Egyesült 6800 Hódmezővásárhely, Tanya Alsó-Tisza Vidék Fejlesztéséért Egyesület 6640 Csongrád, Kossuth tér 7. Déli Napfény Nonprofit Kft Szeged, Tisza Lajos krt Dunamelléki LEADER Egyesület 6344 Hajós, Rákóczi F. u. 10. Hajdúvölgy-Körösmente Térség Fejlesztéséért Közhasznú Egyesület 5920 Csorvás, Rákóczi u. 17. Homokhátság Fejlődéséért Nonprofit Kft Kecskemét, Vörösmarty utca 12. Homokhátság Vidékfejlesztési Egyesület 6760 Kistelek, Rákóczi u. 4. Kertészek Földje Akciócsoport Egyesület 5666 Medgyesegyháza, Dózsa út 26. Kiskunok Vidékéért Egyesület 6100 Kiskunfélegyháza, Szent János tér 2. Körös-Sárréti Vidékfejlesztési Egyesület 5520 Szeghalom, Tildy Z. u
2 Körösök Völgye Akciócsoport Nonprofit Kft Békéscsaba, Mednyánszky u. 2. I/10. Maros-völgyi LEADER Egyesület 6900 Makó, Széchenyi tér 10. Üde-Kunság Vidékfejlesztési Nonprofit Kft. Kiskőrös 6200, Luther M. tér 1. Felső-Bácska Vidékfejlesztési Nonprofit Kft. Baja 6500, Attila u.11. Dél-Dunántúli Régió 3-as Kézfogás Nonprofit Kft Tamási, Szabadság u Dél-Balaton LEADER Vidékfejlesztési Nonprofit Zrt Fonyód, Blaha L. u. 4. Duna Összeköt Egyesület 7045 Györköny, Fő u. 60. Észak-Kaposi Partnerek Vidékfejlesztési Egyesület 7431 Juta, Hősök tere 8. Mecsek-Völgység-Hegyhát Egyesület 7370 Sásd, Szent I. u. 14. Mecsekvidék Helyi Közösség Egyesület 7621 Pécs, Rákóczi út 1., Postafiók: 7601 Pécs Pf.. 144
3 Dél-Baranya Határmenti Települések Egyesülete 7800 Siklós, Köztársaság tér 8. Rinya-Dráva Szövetség 7570 Barcs, Bajcsy-Zsilinszky E. u. 71. Szinergia Egyesület 7900 Szigetvár, Szabadság u. 2. Tolnai Hármas Összefogás Nonprofit Kft Hőgyész, Kossuth tér 6. Vidékünk a Jövőnk Szövetség 8840 Csurgó, Csokonai u. 19. Zengő-Duna Vidékfejlesztési Közhasznú Egyesület 7754 Bóly, Erzsébet tér 1. Zselici Lámpások Vidékfejlesztési Egyesület 7400 Kaposvár, Füredi u. 1. Koppányvölgyi Vidékfejlesztési Közhasznú Egyesület 7285 Törökkoppány, Kossuth L. u. 66. Sárköz-Dunavölgye-Siómente Helyi Akciócsoport 7100 Szekszárd, Tartsay utca 10. Észak-Alföldi Régió Bihar-Sárrét Összefogás Vidékfejlesztési Nonprofit Kft Berettyóújfalu, Kossuth u. 25.
4 Érmelléki Vidékfejlesztési Nonprofit Kft Debrecen, Tessedik Sámuel u. 1. Felső -Szabolcsi Vidékfejlesztési Közhasznú Egyesület 4621 Fényeslitke, Kossuth u. 96. Felső-Tisza Völgye Helyi Vidékfejlesztési Közösség 4801 Vásárosnamény, Rákóczi u 32/B., Pf.: 72. HA-VER Hajdúsági Versenyképesség Nonprofit Kft Hajdúnánás, Marx Károly u. 5. Hortobágyi LEADER Nonprofit Kft Hortobágy, Czinege János u. 1. Jászsági Kistérségi Helyi Közösség Egyesülete 5130 Jászapáti, Tompa Mihály utca 2. Közép-Nyírségért és Rétközért Vidékfejlesztési Kh. Egyesület 4561 Baktalórántháza, Köztársaság tér 16. Közép-Tisza-Zagyva Vidékfejlesztési Egyesület 5085 Rákóczifalva, Szabadság tér 4. Nagykunságért Térségi Vidékfejlesztési Nonprofit Kft Túrkeve, Széchenyi u. 28 Nyírség Fejlődéséért LEADER Közhasznú Egyesület 4374 Encsencs, Fő u. 31.
5 Nyírség Vidékfejlesztési Közhasznú Egyesület 4400 Nyíregyháza, Géza u. 29. Szatmár LEADER Egyesület 4766 Pátyod, Kossuth u. 46. Tisza-menti LEADER Közhasznú Egyesület 5412 Kuncsorba, Dózsa György út 49. Tisza-Tó Térsége Leader Egyesület 5241 Abádszalók, Deák Ferenc út 1/17 Tiszatér LEADER Egyesület 4440 Tiszasasvári, Ady Endre u. 8. Tiszazugi Leader Vidékfejlesztési Programiroda Nonprofit Kft Kunszentmárton, Köztársaság tér 8. Észak-Magyarországi Régió 36 Jó Palóc Közhasznú Egyesület 3127 Kazár, Diófa út 13. Abaúj Leader Egyesület 3861 Encs, Pf. 9. Borsod-Torna-Gömör Egyesület 3780 Edelény, Pf: 21 BÜKK-MAK LEADER Nonprofit Kft Bükkaranyos, Nagy-ferenczi tanya
6 Cserhátalja LEADER Nonprofit Kft Kozárd, Külterület 095. Hrsz Dél-Borsodi LEADER Egyesület 3450 Mezőcsát, Hősök tere 24. Dél-Mátra Közhasznú Egyesület 3213 Atkár, Tass Puszta Észak-Hevesi Vidék Fejlődéséért Közhasznú Egyesület 3253 Istenmezeje, Fő út 77. Észak-Borsodi LEADER Unió Helyi Közösség Egyesület 3600 Ózd, Gyár út 8/9. Zagyvaság Vidékfejlesztési Közhasznú Egyesület 3000 Hatvan, Balassi B u. 3 Zempléni Tájak Vidékfejlesztési Egyesület 3980 Sátoraljaújhely, Rákóczi út 18., Fszt. 3-4., Postafiók: 71. Ipoly-menti Palócok Térségfejlesztő Egyesülete 2699 Szügy, Rákóczi út Tisza-Tarna-Rima Mente LEADER Akciócsoport 3360 Heves, Erzsébet tér 5. D. Z. NEKTÁR LEADER VIDÉKFEJLESZTÉSI Nonprofit Kft Tokaj, Kossuth tér 1., 1. emelet Eger Vidék Kincsei Térségi Vidékfejlesztési Nonprofit Kft Maklár, Templom tér 30.
7 Közép-Dunántúli Régió Bakony és Balaton Keleti Kapuja Egyesület 8181 Berhida, Veszprémi u Bakonyalja-Kisalföld kapuja Vidékfejlesztési Egyesület 2870 Kisbér, Kossuth L. u. 14. A Bakonyért Vidékfejlesztési Akciócsoport Egyesület 8420 Zirc, Petőfi S. út 4. Duna-Pilis-Gerecse Vidékfejlesztési Egyesület 2521 Csolnok, Szent Borbála u. 20. Éltető Balaton-felvidékért Egyesület 8330 Sümeg, Váralja u. 6. Gerence-Marcal-Rába és Somló Környéke Vidékfejlesztési Egyesület 8500 Pápa, Jókai u. 32. Mezőföld Helyi Közösség Egyesület 8156 Kisláng, Fő utca 63/a Mezőföldi Híd Térségfejlesztő Egyesület 2458 Kulcs, Rákóczi u Somló-Marcalmente-Bakonyalja Leader Akciócsoport Közhasznú Egyesület 8500 Pápa, Komáromi u. 12. Zalai Dombhátaktól a Vulkánok Völgyéig Egyesület 8258 Badacsonytomaj, Fő u. 2.
8 Velencei-tó Térségfejlesztő Egyesület 2481 Velence, Balatoni út 65. Völgy Vidék Vidékfejlesztési Közösség Közhasznú Egyesület 2473 Vál, Vajda J. u. 36. Sárvíz Helyi Közösség 8127 Aba, Béke tér 5. Vértes-Gerecse Vidékfejlesztési Közösség Kh. Egyesület 2890 Tata, Erzsébet tér 13. Közép-Maygarországi Régió Börzsöny-Duna-Ipoly Vidékfejlesztési Egyesület 2628 Szob, Pf. 33 DIPO Duna-Ipoly Határmenti Együttműködés Helyi Közössége Közhasznú Egyesület 2653 Bánk, Pf. 2. GERJE-SZTŐK Helyi Vidékfejlesztési Közösség Egyesület 2745 Kőröstetétlen, Kocséri út 8. HAJT-A Csapat Egyesület 2757 Tápiógyörgye, Pf 25. Kis-Duna-menti Vidékfejlesztési Egyesület 2301 Ráckeve, Pf. 32. Strázsa-Felső Tápió Vidékfejlesztési Nonprofit Kft Vecsés, Pf. 119
9 Észak Kelet-Pest Megyei Leader Egyesület 2170 Aszód, Pf. 60. Felső-Homokhátság Vidékfejlesztési Egyesület 2372 Dabas, Pf. 14 Nyugat-Dunántúli Régió Alpokalja-Ikvamente Leader Egyesület 9444 Fertőszentmiklós, Szent István Göcsej-Hegyhát Leader Egyesület 8912 Nagypáli, 030/2. hrsz. Innovatív Dél-Zala Vidékfejlesztési Egyesület 8778 Újudvar, Petőfi u. 2. Őrség Határok Nélkül Egyesület 9941 Őriszentpéter, Városszer 23. Pannónia Kincse LEADER Egyesület 9024 Győr, Kálvária u Rábaköz Vidékfejlesztési Egyesület 9330 Kapuvár, Fő tér 22. Szigetköz - Mosoni-sík LEADER Egyesület 9181 Kimle, Vízpart u. 6. UTIRO LEADER Egyesület 9724 Lukácsháza, Szombathelyi u. 81.
10 Vasi Őrtorony Közhasznú Egyesület 9900 Körmend, Rákóczi F. u. 38. Zala Termálvölgye Egyesület 8790 Zalaszentgrót, Dózsa György u. 9. Zalai Témautak Szolgáltató Nonprofit Kft Pacsa, Szent István tér 21. Zala Zöld Szíve Vidékfejlesztési Egyesület 8874 Kerkaszentkirály, Petőfi Sándor utca 1. Sághegy LEADER Egyesület 9600 Sárvár, Batthyány út 34.


text:
⭐Dél-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség 7623 Pécs, Papnövelde u. 13.
Download "Dél-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség 7623 Pécs, Papnövelde u. 13."
1 Dél-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség 7623 Pécs, Papnövelde u. 13. Tomity Zoltán Ellenőrzési és Felügyeleti Osztály osztályvezető Web: Zöld szám: Telefon: 72/ Telefax: 72/ Budapest, június 15. Szakmai Napok2 Illegálisan beszállított német hulladék hazánkban december3 A hulladékok tárolási helyei illetékességi területünkön (Bács-Kiskun megyében összesen kb tonna) Kunbaja TSZ major Kunbaja laktanya Vaskúti lerakó Pirtó tanya Pirtó lerakó Soltvadkert lerakó Kerekegyháza tanya Csengőd, Kiscsengőd 190 Csengőd, Kiscsengőd 192 Imrehegy lerakó4 Pirtó tanya5 Csengőd, Kiscsengőd6 Kunbaja, volt Tsz telep7 Vakút Kommunális Hulladéklerakó8 Kerekegyháza tanya9 Pirtó Kommunális Hulladéklerakó10 Hatósági intézkedések Rendőrség: Bács-Kiskun megyei Rendőr-Főkapitányság nyomozást folytat az elkövetés valamennyi eddig feltárt helyszínein Környezetvédelmi Hatóságok KöTeViFe-ek: -Alsó-Tiszavidéki Szeged -Közép-Dunavölgyi Budapest -Dél-Dunántúli Pécs -Észak-Dunántúli Győr engedély nélkül végzett tevékenység szankcionálása a feltárt, ismert helyszíneken közigazgatási hatósági eljárások - bizonyítási szakasz KöTeViFőFe: - Budapest a külföldről behozott hulladék származási helyére történő visszaszállításának kikényszerítése11 Jogi helyzet Bűncselekmény elkövetésének alapos gyanúja a Btk.281/A. (1) bekezdés a.) pontja alapján Zöld listás hulladékként minősített sárga listás hulladék (szándékos megtévesztés) Hulladék behozatal bejelentési (engedélyezési) kötelezettség elmulasztása Hulladékkezelési engedély nélküli hulladék átvétele Hulladékkezelési engedély nélküli hulladék tárolása Illegális hulladékkezelő létesítmény működtetése Hulladékkezelési engedély nélküli hulladék hasznosítása12 A környezetvédelmi hatóságok tevékenységei A tárolt hulladékok tárolási helyeinek feltérképezése A feltárt helyszínek ellenőrzése A beszállított hulladékmennyiség felmérése A hulladékbálák tartalmának analizálása A hulladék eredetének bizonyítása A hulladék visszaszállíttatása az átadó országba Szankciók alkalmazása13 A tevékenységek megvalósítása I. A területen szolgálatot teljesítő szervezetek bevonása a tárolt hulladékok helyszíneinek feltérképezésébe: Hulladéklerakók tulajdonosainak megkeresése (Önkormányzatok) Hulladékkezelő szervezetek megkeresése A területen szolgálatot teljesítő társhatóságok, (Vízügyi Igazgatóságok, Nemzeti Parkok, Rendőrség helyi szervei) egyéb szervezetek (Polgárőr Egyesületek, Erdőgazdaságok, Vadász-, Horgász Egyesületek, stb.) bevonása új helyszínek sikeres felderítésébe További illegális elhelyezések megakadályozása érdekében körültekintő figyelő-szolgálat folytatása14 A tevékenységek megvalósítása II. Szakmai segítségnyújtás, képzés, egymás munkájának segítése Zöldkommandó akciócsoport létrehozása, ellenőrzések elvégzése A helyszíni szemlék lefolytatásánál a helyi társhatóságok, helyi szervezetek bevonása (helyszín biztosítása, személyi és vagyonvédelem segítése)15 A tevékenységek megvalósítása III. A beszállítást megrendelő, átvevő szervezet szankcionálása Kunbaja volt Tsz telephely (2 bírságtétel) több tíz millió Ft.* Kunbaja volt határőr laktanya több millió Ft.* Kerekegyháza major tíz milliós nagyságrend * Pirtó tanya esetében a tényállás tisztázása folyamatban A csengődi telephelyek, illetve a lerakók vonatkozásában nem várható szankcionálás * A kiadott bírságok nem jogerősek16 Dél-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség 7623 Pécs, Papnövelde u. 13. Web: Zöld szám: Telefon: 72/ Telefax: 72/ Hasonló dokumentumok
Dr. Oláh Antal vezető főtanácsos Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium Zöldbűnözés - zöldkommandó A környezetvédelem elsődleges célja az ember egészségének és fennmaradásának biztosítása, a megfelelő Részletesebben ÉSZAK-DUNÁNTÚLI KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS TERMÉSZETVÉDELMI FELÜGYELŐSÉG
ÉSZAK-MAGYARORSZÁGI KÖRNYEZETVÉDELMI TERMÉSZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI FELÜGYELŐSÉG mint I. fokú hatóság 1. ENGEDÉLYKÖTELES HULLADÉK KEZELÉSI TEVÉKENYSÉGEK A hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény Részletesebben Tisztelt Képviselő Úr!
ÉSZAK-DUNÁNTÚLI KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS TERMÉSZETVÉDELMI FELÜGYELŐSÉG 9021 Győr, Árpád u. 28-32. Levélcím: 9002 Győr, Pf. 471. Telefon: Központi: 96/524-000, Ügyfélszolgálat: 96/524-001 Fax: 96/524-024 web: Részletesebben Szentkirály község Önkormányzata Képviselő-testületének 3/2005. (II.17.) ökt. r e n d e l e t e. a helyi hulladékgazdálkodási tervről.
Szentkirály község Önkormányzata Képviselő-testületének 3/2005. (II.17.) ökt. r e n d e l e t e a helyi hulladékgazdálkodási tervről. A Képviselő-testület a Hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. Részletesebben JELENTÉS. az EU hulladékszállításról szóló jogi szabályozása érvényesítésének ellenőrzéséről. 1283 2012. május
JELENTÉS az EU hulladékszállításról szóló jogi szabályozása érvényesítésének ellenőrzéséről 1283 2012. május ÁLLAMI SZÁMVEVŐSZÉK Iktatószám: V-2001-111/2011-2012. Témaszám: 40 Vizsgálat-azonosító szám: Részletesebben ELLENŐRZÉSI SEGÉDLET természetvédelmi ellenőrzésekhez. GHIDUL DE CONTROL al ariilor protejate
ELLENŐRZÉSI SEGÉDLET természetvédelmi ellenőrzésekhez GHIDUL DE CONTROL al ariilor protejate 1 A projekt címe: Védett fajokkal kapcsolatos határmenti ellenőrzési tevékenység harmonizálása, fellépés a védett Részletesebben Nyilatkozat. 1/A. A felszámolás, végelszámolás alatt álló gazdálkodó szervezet azonosító adatai: NÉV: SZÉKHELY: KSH-SZÁM: CÉGJEGYZÉKSZÁM:
Nyilatkozat (E nyilatkozatot a felszámolás kezdő időpontját követő 15 napon belül kell megküldeni az illetékes környezetvédelmi felügyelőségnek és a felszámolónak!) az 1991. évi XLIX. törvény 31. (1) bekezdés Részletesebben ÉSZAK-DUNÁNTÚLI KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS TERMÉSZETVÉDELMI FELÜGYELŐSÉG
ÉSZAK-DUNÁNTÚLI KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS TERMÉSZETVÉDELMI FELÜGYELŐSÉG 9021 Győr, Árpád u. 28-32. Levélcím: 9002 Győr, Pf. 471. Telefon: Központi: 96/524-000, Ügyfélszolgálat: 96/524-001 Fax: 96/524-024 web: Részletesebben Kirendeltsége, Gyula. szennyvíztisztító telepen folytatott állati hulladék ártalmatlanítás Ügyintéző: Kopcsákné Lakatos Ildikó H A T Á R O Z A T
Tiszántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség 4025 DEBRECEN, HATVAN U. 16. LEVÉLCÍM: 4001 DEBRECEN. Pf. 27. E-MAIL: tiszantuli@zoldhatosag.hu TELEFON: 52-511-000 TELEFAX: 52-511-097 Részletesebben +TÖRÖKSZENTMIKLÓS RENDŐRKAPITÁNYSÁG VEZETŐJE
+TÖRÖKSZENTMIKLÓS RENDŐRKAPITÁNYSÁG VEZETŐJE 5201 Törökszentmiklós Kossuth út 143 Postafiók 28. Tel. T. Fax: 06-56/590-110 E-mail: www. ugyelet. torokszentmiklosrk@jasz. police.hu Szám: 16070/ 53-13/2012. Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-687/2013. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-687/2013. számú ügyben Előadó: dr. Kiss Bernadett dr. Lápossy Attila Az eljárás megindítása 2013 elején a korábbi gyakorlat tapasztalatai, illetve az aktuális Részletesebben Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzat Jegyzőjének az Igazgatási Osztály feladatkörébe tartozó. 2013. évi
Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzat Jegyzőjének az Igazgatási Osztály feladatkörébe tartozó 2013. évi ELLENŐRZÉSI TERVE I. Vállalkozási Csoport: 2013. évi zenés, táncos rendezvények; II. Vállalkozási Részletesebben 213/2001. (XI. 14.) KORM. RENDELET A TELEPÜLÉSI HULLADÉKKAL KAPCSOLATOS TEVÉKENYSÉGEK VÉGZÉSÉNEK FELTÉTELEIRŐL
213/2001. (XI. 14.) KORM. RENDELET A TELEPÜLÉSI HULLADÉKKAL KAPCSOLATOS TEVÉKENYSÉGEK VÉGZÉSÉNEK FELTÉTELEIRŐL A Kormány a hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hgt.) 59. Részletesebben 45/2004. (VII. 26.) BM-KvVM együttes rendelet az építési és bontási hulladék kezelésének részletes szabályairól. A rendelet hatálya
45/2004. (VII. 26.) BM-KvVM együttes rendelet az építési és bontási hulladék kezelésének részletes szabályairól A hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény 59. -a (3) bekezdésének d) pontjában Részletesebben Fővárosi Bíróság 13.K.32249/2006/4 A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fővárosi Bíróság 13.K.32249/2006/4 A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Bíróság a dr. Szűcs Imre Zoltán ügyvéd (...) által képviselt...,... felperesnek a dr. Meller Éva Cecília ügyvéd (...) által képviselt Részletesebben BESZÁMOLÓ HULLADÉKGAZDÁLKODÁSI TERVÉRŐL. az érintett közigazgatási és társadalmi szervek véleményének kiegészítésével
BESZÁMOLÓ HELYI GYŐR MEGYEI JOGÚ VÁROS HULLADÉKGAZDÁLKODÁSI TERVÉRŐL az érintett közigazgatási és társadalmi szervek véleményének kiegészítésével A dokumentáció terjedelme: 69 oldal Mellékletek száma: Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
FŐVÁROSI BÍRÓSÁG 13.K. 33.499/2008/8. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Bíróság a dr. Dovák Viktória ügyvéd (cím.) által képviselt felperes (cím) a dr. Vajna Hajnalka jogtanácsos által képviselt Részletesebben ELŐTERJESZTÉS A hulladékgazdálkodási terv módosításáról
ELŐTERJESZTÉS A hulladékgazdálkodási terv módosításáról A 2000. évi XLIII. Törvény előírja a hulladékgazdálkodási terv elkészítését. Öt önkormányzat (Répcelak, Csánig, Nick, Uraiújfalu, Vámoscsalád) részére Részletesebben Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közgyűlés ELNÖKÉTŐL. ELŐTERJESZTÉS A BORSOD-ABAÚJ-ZEMPLÉN MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT KÖZGYŰLÉSÉNEK 2015. június 25-EI ÜLÉSÉRE
Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közgyűlés ELNÖKÉTŐL 3525 MISKOLC, Városház tér 1. Telefon: (46) 517-700*, (46) 517-750, (46) 323-600 Telefax: (46) 320-601 http://www.baz.hu elnok@hivatal.baz.hu Iktatószám: Részletesebben Az Észak-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség a 2009. évi gazdálkodását az alábbi szöveges indoklással terjeszti fel.
ÉSZAK-DUNÁNTÚLI KÖRNYEZETVÉDELMI, TERMÉSZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI FELÜGYELŐSÉG mint első fokú környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi hatóság Gazdasági Iroda Közgazdasági Osztály 9021 Győr, Árpád u. Részletesebben 213/2001. (XI. 14.) Korm. rendelet
213/2001. (XI. 14.) Korm. rendelet A Kormány a hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hgt.) 59. (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendeli Részletesebben NYÁRLŐRINC KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK 3/2005.(II.18.) RENDELETE A HELYI HULLADÉKGAZDÁLKODÁSI TERVRŐL
NYÁRLŐRINC KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK 3/2005.(II.18.) RENDELETE A HELYI HULLADÉKGAZDÁLKODÁSI TERVRŐL Nyárlőrinc Község Önkormányzata a gazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény (Hgt.) Részletesebben Jóváhagyásra. 2014. március 25.
Kerepes Helyi Építési Szabályzatának módosítása a hulladéklerakó működésének fenntartása érdekében Megrendelő: Tervező: Tsz.: 1586 Kerepes Város Önkormányzata 2144Kerepes Vörösmarty u. 2. KASIB Mérnöki Részletesebben 29/2007. (OT 21.) ORFK utasítás
29/2007. (OT 21.) ORFK utasítás a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenységre vonatkozó jogszabályokból a rendőrségre háruló feladatok végrehajtására Szám: 5-1/29/2007. TÜK A személy- Részletesebben Beadványában ügyiratszámunkra szíveskedjék hivatkozni! A határozat JOGERŐS: év: Hó: Nap: KÜJ: 100274390 KTJ: 100391089
ÉSZAK-DUNÁNTÚLI KÖRNYEZETVÉDELMI, TERMÉSZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI FELÜGYELŐSÉG mint első fokú környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi hatóság Hatósági Engedélyezési iroda Környezetvédelmi Engedélyezési Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Pf. 471
Pf. 471
Pf. 27
Bíróság
Bíróság
Bíróság
BÍRÓSÁG
Bíróság


text:
Nemzeti Jogvédő Alapítvány - Hatályában fenntartotta a Pesti Központi Kerületi Bíróság az ún. "Gatya ügyben" Fáber Károlyra kiszabott pénzbírságot gyülekezési joggal visszaélés szabálysértés miatt Nemzeti Jogvédő Alapítvány
Hatályában fenntartotta a Pesti Központi Kerületi Bíróság az ún. "Gatya ügyben" Fáber Károlyra kiszabott pénzbírságot gyülekezési joggal visszaélés szabálysértés miatt
2007. december 7. napján a Pesti Központi Kerületi Bíróság egymást követően két szabálysértési ügyben tartott tárgyalást, melyben az eljárás alá vont személy, Fáber Károly a Rendszerváltó Fórum képviselője volt, akit az ügyben védőként dr. Gyurta Tibor Roland, a Nemzeti Jogvédő Alapítvány együttműködő ügyvédje képviselt. 1. Az első ügy az ún. „Gatya ügy” volt, amelyben eljárás alá vont személyként érintett volt még a dr. Balsai Szabolcs, a Nemzeti Jogvédő Alapítvány együttműködő ügyvédje által képviselt Tatár József is, szintén a Rendszerváltó Fórum tagjaként.
A „Gatya ügy” lényege: 2007. február 27. napján a két eljárás alá vont személy performance keretében a Parlament köré húzott fémkordonra egy alsóneműkkel, gatyákkal, zoknikkal, pólókkal felfűzött madzagot akasztott ki, azzal a mottóval, hogy „kiteregetjük a Magyar Nemzet szennyesét”. A performance-ról a korábban a médiában megjelent tájékoztató alapján a média részéről megjelent néhány újságíró, akik a helyszínen fényképezgettek és a látott performance jelentéstartalmáról kérdezték az eljárás alá vont személyeket. Az eljárás alá vont személyek kizárólag ketten jelentek meg a helyszínen és a performance-t is ők ketten hajtották végre, majd kb. 13 perc után távoztak.
A Kossuth téri kordon akkori rendőrparancsnoka ezt követően feljelentést tett köztisztasági szabálysértés elkövetése miatt a Budapest Főváros V. kerületi Önkormányzat Szabálysértési Hatóságához, amely visszaküldte az ügyet a BRFK V. kerületi Rendőrkapitányságra azzal, hogy álláspontjuk szerint gyülekezési joggal visszaélés szabálysértés történt.
A törvényességi felügyeletet ellátó ügyészség állásfoglalása alapján végül gyülekezési joggal visszaélés miatt indult szabálysértési eljárás, amelynek eredményeképpen a BRFK V. Kerületi Rendőrkapitányság, mint Szabálysértési Hatóság az eljárás alá vont személyekkel szemben fejenként 80.000,-Ft pénzbírságot szabott ki.
Az eljárás alá vont személyek a határozattal szemben jogorvoslattal éltek, melynek eredményeképpen a Pesti Központi Kerületi Bíróság 2007. december 7. napján tárgyalta az ügyet.
A bírósági tárgyaláson az eljárás alá vont személyek cselekményüket egyfajta véleménynyilvánításként fogalmazták meg, és kifejezetten elhatárolták azt bárminemű demonstrációtól, így elmondták, hogy a helyszínre nem hívtak senkit, a sajtót is csak értesítették, továbbá a kordonnál felszólalás nem történt, zászló, transzparens nem volt, sajtótájékoztatót nem hívtak össze. Mindezek alapján cselekményük kizárólag egy performance jellegű véleménynyilvánítás volt.
Az ügyben meghallgatásra került tanúként a Kossuth téri helyszín rendőrparancsnoka, aki megerősítette, hogy „a teregetésben a két feljelentett személy vett részt”, ezen túlmenően csak a sajtó képviselői voltak jelen, a járókelők pedig nem álltak meg.
A bizonyítási eljárás – amelyen az erről készült újságcikk, valamint fényképfelvételek kerültek még ismertetésre, továbbá dr. Balsai Szabolcs hasonló performance előadásokat tartalmazó, internetes újságcikkeket csatolt – befejezését követően Fáber Károly védőjeként dr. Gyurta Tibor Roland ügyvéd fejtette ki álláspontját a következők szerint:
A gyülekezési jogról szóló 1989. évi III. tv. 2. § (1) bekezdése szerint a gyülekezési jog gyakorlása keretében békés összejövetelek, felvonulások és tüntetések (a továbbiakban együtt: rendezvény) tarthatók, amelyeken a résztvevők véleményüket szabadon kinyilváníthatják. A performance jellegű művészi megnyilvánulás – amely egyébként a közéletben mindennapos, ld.: utcai élőszobrok, zenészek – egy szimbolikus véleménynyilvánítás volt, amely ilyen értelemben nem tartozik a gyülekezési törvény szerinti rendezvény fogalmába.
Ezzel kapcsolatban kiemelte a szabad véleménynyilvánítási jog tartalma vonatkozásában az Alkotmánybíróság két nagy jelentőségű értelmező határozatát, amelyek egyértelműen leszögezik a véleménynyilvánítás tartalma és formája tekintetében:
„A szabad véleménynyilvánításhoz való jog a véleményt annak érték és igazságtartalmára tekintet nélkül védi. Egyedül ez felel meg annak az ideológiai semlegességnek…
Az Alkotmány a szabad kommunikációt - az egyéni magatartást és a társadalmi folyamatot - biztosítja, s nem annak tartalmára vonatkozik a szabad véleménynyilvánítás alapjoga. Ebben a processzusban helye van minden véleménynek, jónak és károsnak, kellemesnek és sértőnek egyaránt, különösen azért, mert maga a vélemény minősítése is e folyamat terméke” /30/1992. (V.26.) AB határozat/.
A fentiek szerint tehát helye van még a kellemetlen véleménynyilvánításnak is, amelyet a közhatalmat gyakroló személyek, közszereplők a rájuk vonatkozó magasabb tűréshatár miatt elviselni kötelesek:
„A szabad véleménynyilvánításhoz való jog által védett, alkotmányosan nem büntethető véleménynyilvánítás köre azonban a közhatalmat gyakorló személyekkel, valamint a közszereplő politikusokkal kapcsolatos véleménynyilvánítást tekintve tágabb, mint más személyeknél” /36/1994. (VI. 24.) AB határozat/.
Az előadottak alapján tehát az említett cselekmény nem a gyülekezési jog hatálya alá eső megnyilvánulás, hanem a véleménynyilvánítás egy formája, amely a jelenlevők száma és tevékenysége miatt sem minősülhetett „gyülekezésnek”, hanem egy performance utcai előadásnak. A védő erre tekintettel indítványozta szabálysértés hiányában az eljárás megszüntetését, másodsorban szintén annak megszüntetését tévedés címén, mivel az eljáró rendőrhatóság sem tudta jogalkalmazóként minősíteni a cselekményt, harmadrészt a cselekmény társadalomra veszélyességének hiányában a felelősségre vonás mellőzését, és végül amennyiben a bíróság nem osztaná a fenti álláspontot, a pénzbírságot mérsékelje.
Dr. Balsai Szabolcs a másik eljárás alá vont személy védője az előadottakhoz csatlakozott és kiemelte, hogy a Kossuth téri helyszín rendőrparancsnoka az események kezdetét nem látta és ő sem tudott mit kezdeni a látottakkal, ezért ő maga is csak köztisztasági szabálysértésként kezelte az ügyet. A cselekmény vonatkozásában előadta, hogy az internetről becsatolt újságcikkek olyan esetekről számoltak be, amikor a perbelihez hasonló véleménynyilvánítások történtek közterületen, amelyekkel kapcsolatban nincs tudomása szabálysértési vagy más jellegű felelősségrevonásról. Indítványában Fáber Károly védőjéhez csatlakozva nyilatkozott.
A bíróság ezt követően végzésében a 80.000,-Ft pénzbírságot mindkét eljárás alá vont személy tekintetében fenntartotta, a szóbeli indoklás szerint a fent leírt cselekmény a gyülekezési törvény hatálya alá esik, mert azt demonstrációnak minősítette, ezért azt legalább három nappal korábban a rendőrségnek be kellett volna jelenteni a törvény szerinti formában.
Alapítványunk meglepve értesült a bíróság említett döntéséről, mivel Fáber Károly és Tatár József cselekménye a kialakult gyakorlat szerint sem minősül a gyülekezési jog gyakorlásának, ezzel szemben a véleménynyilvánítási jog nemzetközi egyezményekben (1993. évi XXXI. törvénnyel becikkelyezett Római Egyezmény, az 1976. évi 8. tvr.-rel becikkelyezett Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya) garantált magas szintű védelmet élvező alapvető emberi jog. A véleménynyilvánítási jog ekörben nem korlátozható sem annak formája (szóbeli, írásbeli, művészi, stb.), sem pedig annak bíráló, kellemetlen, közszereplőkre vonatkozó tartalma miatt. Erre tekintettel a bírósági végzést tágan értelmezve azt is tiltott rendezvénynek lehetne tekinteni, ha két személy egy téren mutató és középső ujjukkal V alakot formálva véleményüket fejezné ki, ami egy demokratikus jogállamban nyilvánvalóan nem elfogadható.
A fentiek miatt az üggyel kapcsolatos további jogorvoslat lehetőségét Alapítványunk is vizsgálja és támogatja.
2. A második ügyben kizárólag Fáber Károly volt érintve, amelynek lényege: 2007. május 9. napján a Budapest, V. kerület Belgrád rakparton az MSZP budapesti tanácsa, míg a Budapest, V. kerület Kossuth tér, Kovács Béla szobor előtti területen a Jobbik Magyarországért Mozgalom tartott bejelentett rendezvényt. Az eljárás alá vont személy ismerőseivel érkezett és a Belgrád rkp. Kovács Béla szobor felőli feljárója felső részénél álltak meg, és figyelték a rendezvényeket. Az eljárás alá vont személy kezében egy Árpád-házi csíkos zászló volt, egyebekben csendesen szemlélte a rendezvényt. Kis idő múlva egy rendőri csoport érkezett a helyszínre és felszólította, hogy a zászlót tekerje össze, vagy távozzon a helyszínről. Az eljárás alá vont személy ezt követően előadta, hogy a nála tartott zászló nem önkényuralmi jelkép és tudomása szerint nem tilalmazott, ezért összetekerni nem kívánja azonban biztosította, hogy békés és nem zavaró magatartással jelent meg. Ezt követően a rendőrség újabb felszólítására, majd igazoltatására és előállítására került sor.
Az ügyben szabálysértési eljárás indult, amelyben a BRFK V. ker. Rendőrkapitányság az eljárás alá vont személlyel szemben 50.000,-Ft pénzbírságot szabott ki jogszerű intézkedéssel szembeni engedetlenség szabálysértése miatt.
Az eljárás alá vont személy a határozattal szemben jogorvoslattal élt, melynek eredményeképpen a Pesti Központi Kerületi Bíróság 2007. december 7. napján tárgyalta az ügyet.
A bírósági tárgyaláson az eljárás alá vont személy a fenti tényállást adta elő vallomásában, amelyet követően a rendőrség igazoltatást végző két rendőr tanúja került meghallgatásra, akik az intézkedés indokára, valamint az elhangzott beszélgetésre nem tudtak nyilatkozni tekintve, hogy azt parancsnokuk végezte.
A bíróság erre, valamint a beszélgetést a helyszínen halló a védő által bejelentett és meghallgatni indítványozott tanúk meghallgatásának szükségességére tekintettel a tárgyalást elhalasztotta, amelyre az említett rendőrtanú, valamint a védő által idézett tanúkat megidézni rendelte. A bíróság az ügyben a következő tárgyalást 2008. február 21. 8 óra 30perckor tartja, amely tárgyalás nyilvános, azon bármely érdeklődő részt vehet.
Alapítványunk kifejezi azon reményét, hogy a bíróság a történelmi zászlók közé tartozó zászló viselését nem fogja a véleménynyilvánítási jog és a nemzeti érzés egyfajta megnyilvánulásán túlmenően valami másnak, jogsértő cselekménynek értékelni, továbbá a perbeli szabálysértés vonatkozásában Alapítványunk által az Alkotmánybíróság elé, annak megsemmisítése iránt tett indítvány figyelembevételével fogja értékelni a tényállást, különösen annak figyelemmel kísérése mellett, hogy csak jogszerű rendőri intézkedés esetében valósulhat meg ez a szabálysértés.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
IV/00488/2016
. IV/00488/2016
Az ügy tárgya: A Debreceni Ítélőtábla Pkf.I.20.552/2015/2. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (személyiségi jog megsértése)
Előadó alkotmánybíróra szignálás napja: 05/19/2016
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - kérte a Debreceni Ítélőtábla Pkf.I.20.552/2015/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését.
Az indítványozó közös képviselői tevékenységét megszüntették, mert az adóhatóság megállapította, hogy a helyi adóbevallás során a társasháznak elmaradása van az építményadó tekintetében. Ekkor a társasházba új közös képviselőt válaszottak meg, aki ellen az indítványozó a személyiségi jogai megsértése miatt keresetet indított, melyet az alapügyben eljárt bíróságok elutasítottak. A jelen perben támadott Ítélőtábla határozata a perújítási kérelmét elutasító elsőfokú határozatot hagyta helyben.
Az indítványozó szerint a bíróság döntése megsértette Alaptörvény II. cikke szerinti emberi méltósághoz való jogát, valamint a VI. cikk (1) bekezdésébe foglalt jóhírnév tiszteleben tartásához való jogát, és a IX. cikk (4) bekezdésébe foglalt véleménynyilvánítás szabadságához való jogát, valamint a XII. cikk (1) bekezdésébe foglalt munka és foglalkozás szabad megválasztásához való jogát, mert a társasház törvénytelenül váltotta le a közös képviselői megbizatásból, és távlatilag is ellehetetlenítették a további megbizatásait. Sérült továbbá a XVII. cikk (3) bekezdésébe foglalt munkavállaló egészséghez, méltósághoz való joga, és a XX. cikk (1) bekezdésébe foglalt testi és lelki egészséghez való joga, mert a bíróság döntései olyan törést okoztak az indítványozó egészségében és magánéletében, amelyeket azóta nem tudott helyrehozni. Sérült a XXIV. cikk (1) bekezdése szerinti tisztességes eljáráshoz való joga, mert az adóhatóság csak részben válaszolt a kérdéseire, a többit adótitokra hivatkozva elutasította, valamint a XXVIII. cikk (1) bekezdésébe foglalt tisztességes bírósági eljáráshoz való joga, mert a bíróság a bizonyítási indítványait nem vette figyelembe, az igazolási kérelmét elutasította, továbbá a (7) bekezdés szerinti jogorvoslathoz való joga, mikor a perújítási kérelmét elutasította. .
Debreceni Ítélőtábla Pkf.I.20.552/2015/2. számú végzése
IV_488_2_2016_ind_kieg.pdf IV_488_0_2016_inditvany.pdf
A határozat száma: 3157/2016. (VII. 22.) AB végzés
Az ABH 2016 tárgymutatója: bírósághoz fordulás joga; jogorvoslathoz való jog
3157_2016 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Debreceni Ítélőtábla Pkf.I.20.552/2015/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz, és a Debreceni Ítélőtábla Pkf.I.20.552/2015/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte.
[2]	1.1. Az alkotmányjogi panasz bírósági iratokból, valamint az indítványozó előadásából megállapítható előzménye a következő volt.
[3]	Az indítványozó cége közös képviselői feladatokat látott el több társasház részére. A Debreceni Törvényszék előtt 10.P.21.473/2012. szám alatt per volt folyamatban, melyet az indítványozó mint felperes azért kezdeményezett, mert állítása szerint az alperes azt állította róla, hogy sem az indítványozó, sem a cége nem ért „az adófizetési kötelezettséghez”. Erre tekintettel az indítványozó annak megállapítását kérte, hogy az alperes megsértette a jóhírnévhez, becsülethez és emberi méltósághoz fűződő személyiségi jogát, és kérte az alperes nem vagyoni kártérítés megfizetésére kötelezését. Az alperes ellenkérelmében a kereset elutasítását kérte.
[4]	Az elsőfokú bíróság – az indítványozó keresetét elutasító – 10.P.21.473/2012/18. számú elsőfokú ítéletével szemben a felperes elkésetten terjesztette elő a fellebbezését, ezért azt a bíróság hivatalból elutasította, így az ítélet már elsőfokon jogerőre emelkedett.
[5]	Az indítványozó a jogerős ítélettel szemben perújítást kezdeményezett, melyet 2014. december 30-án adott postára. Perújítási kérelmében a jogerős ítélet hatályon kívül helyezésén és az elsőfokú bíróság új eljárásra utasításán túl – továbbra is – az alperes nem vagyoni kártérítés megfizetésére kötelezését kérte.
[6]	1.2. A Debreceni Törvényszék 6.P.21.752/2014/13-I. számú végzésével a perújítási kérelmet mint érdemi tárgyalásra alkalmatlant elutasította.
[7]	Az elsőfokú bíróság végzése indokolásában rámutatott egyrészt arra, hogy az indítványozónak, mint perújító felperesnek a bíróságra 2014. december 31-én érkezett perújítási kérelme elkésettnek minősül. Az indítványozó a határidő elmulasztásának igazolására nyilatkozatot nyújtott be a bíróságra, melyben megbetegedéséből fakadó akadályoztatására hivatkozott. A bíróság az indítványozói nyilatkozatra figyelemmel az indítványozót felhívta az egészségügyi akadályoztatás okiratokkal való igazolására. Az indítványozó által benyújtott egészségügyi dokumentumok alapján a bíróság megállapította, hogy az a határidő elmulasztásának kimentésére nem alkalmas, a perújítási kérelem előterjesztésének határideje 2013. december 21-én lejárt.
[8]	A bíróság megállapította azt is, hogy az indítványozó a perújításra nyitva álló határidőn belül hivatalos ügyeinek intézésében nem volt akadályozva, hiszen éppen a perújításra nyitva álló időtartamon belül is az alapügybeli (10.P.21.473/2012. számon folyt) perhez kapcsolódó bírósági ügyeit – szinte folyamatosan – intézte.
[9]	Végezetül az elkésettség megállapításán túl kimondta a bíróság azt is, hogy a perújítási kérelem egyetlen azt megalapozó okot sem tartalmaz, pusztán a jogerős döntés megállapításait vitatja, így ha nem minősülne elkésettnek, akkor sem állnának meg a perújítás eljárásjogi feltételei.
[10]	1.3. Az indítványozó fellebbezése folytán eljárt Debreceni Ítélőtábla Pkf.I.20.552/2015/2. számú végzésében az elsőfokú bíróság végzését helybenhagyta. Végzése indokolásában az elsőfokú végzésben foglaltakat megerősítve kimondta, hogy a perújítási kérelem elkésett, és nem merült fel olyan körülmény, ami azt indokolta volna, hogy a perújítási kérelem előterjesztésére nyitva álló 6 hónapos határidőt ne a támadott ítélet jogerőre emelkedésétől kellett volna számítani.
[11]	Megalapozottnak találta a másodfokú bíróság azt is, hogy a perújítási kérelem határidőben történő előterjesztése esetén sem lett volna alkalmas az érdemi elbírálásra, a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 260–261. §-ában foglalt feltételeknek nem felelt meg.
[12]	2. Az indítványozó ezt követően fordult az Alkotmánybírósághoz, kérve a Debreceni Ítélőtábla Pkf.I.20.552/2015/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését. Álláspontja szerint a végzés sérti az Alaptörvény több rendelkezését, így II. cikkét, VI. cikk (1) bekezdését, IX. cikk (4) bekezdését, XII. cikk (1) bekezdését, XVII. cikk (3) bekezdését, XX. cikk (1) bekezdését, XXIV. cikk (1) bekezdését, valamint XXVIII. cikk (1) és (7) bekezdését.
[13]	2.1. Az indítványozó alkotmányjogi panaszában azt sérelmezte, hogy a bíróság a perújítás megengedhetőségének vizsgálata körében a korábban szerinte figyelmen kívül hagyott bizonyítékokat nem tekintette új ténynek. Kifogásolta azt is e körben, hogy az alapperben a bíróság a tényállítást és az értékítéletet összekeverte, ezt pedig a perújítás során a személyiségi jogsérelem bizonyítékaként el kellett volna fogadni.
[14]	A foglalkozás szabad megválasztásához, a vállalkozáshoz és a tisztességes munkafeltételekhez való jog, valamint az emberi méltóság sérelmére hivatkozva előadta, hogy szerinte törvénytelenül váltották le közös képviselői megbízásából, és az ellene korábban indított perrel ellehetetlenítették a további munkavállalási lehetőségeit, hiszen ennek következtében máshonnan sem kapott közös képviselői megbízást.
[15]	A tisztességes eljáráshoz, valamint a jogorvoslathoz való joga sérelmét abban látja, hogy a bíróság nem tett eleget a tényállás felderítésére vonatkozó kötelezettségének, és a bizonyítékokat kellő mértékben nem vette figyelembe. Így például figyelmen kívül hagyta a bíróság azt is, hogy az önkormányzati adóhatóság az indítványozót akadályozta közös képviselői eljárásában, és nem adott ki számára bizonyos információkat, a bíróság viszont az adóhatóságot nem kereste meg. Az indítványozó szerint ha a bíróság megfelelően járt volna el, az ítélete kedvezőbb lett volna. A tisztességes eljáráshoz, valamint a jogorvoslathoz való joga azért is sérül, mert a perújítás megengedhetősége kérdésében a bíróság egy dokumentum alapján döntött, ugyanakkor például tanúk meghallgatását elmulasztotta, ami az indítványozó szerint egyébként elvárható lett volna.
[16]	2.2. Hiánypótlásra történt felhívását követően az indítványozó kérelmét kiegészítette: ismételten hivatkozott arra, hogy a bíróságnak a tényállításra és értékítéletre vonatkozóan a 10.P.21.473/2012/18. számú ítéletben tett megállapítása helytelen. A bíróság szerinte véleményként értékelte az alperes olyan megállapítását, mely tényállításnak tekintendő, így sérült az emberi méltósága és az Alaptörvény IX. cikk (4) bekezdése.
[17]	Az indítványozó szerint a támadott végzés indokolása azt állította, hogy a 10.P.21.473/2012/18. számú ítélet elleni fellebbezése elkésett. Az indítványozó szerint ezzel szemben a fellebbezés nem késhetett el, ezzel kapcsolatban a pártfogó ügyvéd igénybe vételére vonatkozó jogosultságára és az ebből eredő késedelemre hivatkozott.
[18]	Vitatta azt is, hogy a perújítási határidőt elmulasztotta, e körben utalt az objektív és szubjektív határidőkre. Szerinte mivel a bíróság ezt figyelmen kívül hagyta, sérült a tisztességes eljáráshoz, valamint a jogorvoslathoz való joga.
[19]	3. Az Alkotmánybíróság mindenekelőtt azt vizsgálta, hogy az alkotmányjogi panasz megfelel-e az Abtv.-ben foglalt, a panaszok befogadhatóságára vonatkozó kritériumoknak.
[21]	4. Az alkotmányjogi panasz az alábbiak szerint nem befogadható.
[22]	4.1. Az Abtv. 52. § (1) bekezdése alapján az indítványnak határozott kérelmet kell tartalmaznia, az 52. § (1b) bekezdése pedig meghatározza, mikor tekinthető a kérelem határozottnak.
[23]	Az indítványozó megjelölte az Abtv. 27. §-át mint az Alkotmánybíróság hatáskörét megalapozó hivatkozást [Abtv. 52. § (1b) bekezdés a) pont]; megjelölte a Debreceni Ítélőtábla Pkf.I.20.552/2015/2. számú végzését, melyet alaptörvény-ellenesnek tart [Abtv. 52. § (1b) bekezdés c) pont]; megjelölte az Alaptörvény sérülni vélt rendelkezéseit, így az Alaptörvény II. cikkét, VI. cikk (1) bekezdését, IX. cikk (4) bekezdését, XII. cikk (1) bekezdését, XVII. cikk (3) bekezdését, XX. cikk (1) bekezdését, XXIV. cikk (1) bekezdését, valamint XXVIII. cikk (1) és (7) bekezdését [Abtv. 52. § (1b) bekezdés d) pont]; továbbá kifejezett kérelmet terjeszt elő a bírósági döntés alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére [Abtv. 52. § (1b) bekezdés f) pont].
[24]	4.2. Az Abtv. 52. § (1b) bekezdés b) illetve e) pontja ugyanakkor a határozott kérelem további feltételeként megköveteli, hogy az indítványozó egyrészt adja elő az Alaptörvényben biztosított joga sérelme lényegét, másrészt indokolja, hogy a bírói döntés az Alaptörvény megjelölt rendelkezéseit miért és mennyiben sérti.
[25]	Az Alkotmánybíróság ezzel összefüggésben a következőket állapította meg.
[26]	Az indítványban előadott indokolás túlnyomó része az alapügyben született, jelen alkotmányjogi panasszal nem támadott elsőfokon jogerőre emelkedett 10.P.21.473/2012/18. számú ítélet – alkotmányjogilag nem értékelhető – tartalmi kritikája. Az indítványozó az ítélet alkotmányossági vizsgálatát nem kérte, ugyanakkor az alkotmányjogi panaszban az Alaptörvény II. cikkével, VI. cikk (1) bekezdésével, IX. cikk (4) bekezdésével, XII. cikk (1) bekezdésével, XVII. cikk (3) bekezdésével, XX. cikk (1) bekezdésével összefüggésben felvetett aggályok ehhez az ítélethez kapcsolódnak. Az elsőfokon jogerőre emelkedett ítélet alkotmányosságát azonban az Alkotmánybíróság erre vonatkozó kifejezett kérelem hiányában sem vizsgálhatná: egyrészt az ítéletet az indítványozó 2013. június 5-én vette kézhez, vagyis az alkotmányjogi panasz benyújtására nyitva álló határidő nyilvánvalóan eltelt, így a panasz elkésett; másrészt pedig mivel az ítélet elleni fellebbezés elkésett, a jogorvoslat nem tekinthető e vonatkozásban kimerítettnek.
[27]	4.3. Az Alkotmánybíróság a fentieken túl megállapította, hogy az alkotmányjogi panasz a perújítás megengedhetősége kérdésében hozott végzést helybenhagyó Pkf.I.20.552/2015/2. számú végzésre vonatkozóan nem tartalmaz alkotmányjogilag értékelhető indokolást arra nézve, hogy a végzés miért ellentétes az Alaptörvény tisztességes hatósági, illetőleg bírósági eljárásra vonatkozó rendelkezéseivel. Az indítványozó a hiánypótlásra való felhívásra adott válaszában sem adott elő releváns alkotmányjogi érvekkel alátámasztott indokolást arra vonatkozóan, hogy az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdését a bírói döntés miért és mennyiben sérti, a panaszban előadott aggályok a bizonyítékok bírói mérlegelésével és értékelésével, az azokból levont következtetésekkel összefüggésben merültek fel.
[28]	4.4. Az indítványozó által a tisztességes eljárás körében előadott érveivel összefüggésben az Alkotmánybíróság – állandó gyakorlatának megfelelően – a jelen ügyben is hangsúlyozza: „[a]z Alkotmánybíróság az Alaptörvény 24. cikkének (1) bekezdése alapján az Alaptörvény védelmének legfőbb szerve. A (2) bekezdés d) pontja értelmében alkotmányjogi panasz alapján felülvizsgálja a bírói döntésnek az Alaptörvénnyel való összhangját. Az alkotmányjogi panasz jellegének megfelelően a testület hatáskörébe a bírói döntéseknek kizárólag az alkotmányossági szempontú vizsgálata tartozik. Ebből következően az alkotmányjogi panasz nem tekinthető a bírósági szervezeten belül jogorvoslattal (már) nem támadható bírói határozatok által okozott valamennyi jogsérelem orvoslása eszközének […].” {3198/2013. (X. 22.) AB végzés, Indokolás [22]} Az Alkotmánybíróság a bizonyítékok bírói mérlegelésének, és a bírósági eljárás teljes egészének ismételt felülbírálatára nem rendelkezik hatáskörrel {lásd: 3231/2012. (IX. 28.) AB végzés, Indokolás [4], 3325/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indokolás [13]}.
[29]	Az Alkotmánybíróság a fentieken túl megjegyzi: az indítványozó által részletes indokolás nélkül hivatkozott Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdése nem a bírósági eljárásokra, hanem a közigazgatási hatósági eljárásokra vonatkozik, a tisztességes bírósági eljárás követelményét az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdése fogalmazza meg. Ennek megfelelően a XXIV. cikk a támadott bírói döntéssel nem hozható alkotmányjogilag értékelhető összefüggésbe.
[30]	4.5. A jogorvoslathoz való joggal összefüggésben előadottak tekintetében az Alkotmánybíróság a következőket állapította meg: az indítványozó az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdése sérelmének puszta állításán és az alaptörvényi rendelkezés ismertetésén túl az indítványozó a jogorvoslathoz való joggal összefüggésben sem adott elő értékelhető indokolást arra nézve, hogy a támadott végzés e jogot miért és mennyiben sérti. Az Alkotmánybíróság szerint az eljárt bíróságok mind a perújítás megengedhetősége tárgyában hozott – az indítványozó által egyébként nem támadott – végzésben, mind az azt helybenhagyó végzésben részletesen indokolták, miért nincsen helye a perújításnak.
[31]	Az Alkotmánybíróság hangsúlyozza: az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésében foglalt jogorvoslathoz való jog követelménye mindenkinek jogot biztosít arra, hogy jogorvoslattal éljen az olyan bírósági, hatósági és más közigazgatási döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata értelmében a rendkívüli jogorvoslat nem tekinthető az alkotmányos jogorvoslathoz való jog részének [például: 3242/2015. (XII. 8.) AB végzés]. Erre tekintettel a jogorvoslathoz való joggal kapcsolatban felvetettek egyébként sem hozhatók összefüggésbe az Alkotmánybíróság ezen alapvető joggal kapcsolatos álláspontjával.
[32]	Az Alkotmánybíróság megjegyzi: az Alkotmánybíróságnak ezen túlmenően nem feladata, hogy az indítványozó által felsorolt érveket és alaptörvényi rendelkezéseket „összepárosítsa”, és ily módon következtesse ki az indítványozó által előadottakból azt, hogy az indítványozó mely alaptörvényi rendelkezés sérelmét milyen indokokra alapítva kéri.
[33]	Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az alkotmányjogi panasz nem felel meg az Abtv. 52. § (1b) bekezdés b), illetve e) pontjaiban foglalt feltételeknek, ezért befogadására nincsen mód. Az Alkotmánybíróság erre tekintettel az alkotmányjogi panaszt az Ügyrend 30. § (2) bekezdés h) pontja alapján visszautasította.
. 3157/2016. (VII. 22.)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
kúria hirdetések olcsón - Magyarország,
Ezekben a megyékben van kúria:
További kúria találatok:
felújított kúria
Exkluzív kúria
kúria teljes
Exkluzív kúria teljes
Kúria alpesi
Kúria alpesi környezetben
kúria DélSomogyban
Vidéki kúria DélSomogyban
Kúria jellegű
Kúria jellegű panzió
nmes Kúria
Kúria extra
Kúria extra kivitelben
Zsombói Kúria
kúria 3haos
kúria hirdetések olcsón, az egész országból
579 db használt kúria eladó olcsón
5 hektáron, gyönyörű kilátással rendelkező kúria eladó Bánho
Kiváló befektetési lehetőség - eladó kúria Bánhorvátin!Egri ingatlaniroda eladásra kínálja 138499-es számú, természetvédelmi terület közelében található 280 nm-es, 2 szintes, nappali + 9 szobás kúriáját Bánhorvátin! Az eladó bánhorváti kúria jellemzői:- a Lázbérci Tájvédelmi körzet közelében- gyönyörű kilátás- az ingat..
Bánhorváti, Borsod-Abaúj-Zemplén megye - aprohirdetesingyen.hu
Köveskál gyönyörű kúria akár nyaralónak vagy állandó lakhatá
A csodálatos Káli-medencében, Köveskálon eladó egy 200 nm-es, minőségin felújított parasztház. A kétszintes épület egy közel 1000 nm-es telken található jó közlekedés mellett, a falu határában. Az alap épületet a múlt század elején építették, majd jelenlegi tulajdonosai, meghagyva tájjellegét, 21. századi otthonná form..
Köveskál, Veszprém megye - aprohirdetesingyen.hu
Vidéki kúria medencével, örök panorámával - Balatonkenese
Stílusos vidéki kúriát kínálok megvételre csodálatos panorámával Balatonkenesén. A látványos és kényelmes, luxus kivitelezésben épült (2009) ház kétszintes (185 nm). A földszinten beépített amerikai konyha-étkező, nappali, szoba, fürdőszoba és egy vendég wc található. A fedett tornác, mely autentikussá teszi a ház ..
Gazdálkodásra alkalmas kúria - Felsőörs
Kíváló lehetőség jó áron, gazdálkodásra alkalmas kúria Felsőörsön A CasaNetWork Balatonalmádi ingatlaniroda eladásra kínálja a 0467-es számú, egyedi és különleges adottságokkal bíró kúriáját. A Felsőörsi kúria jellemzői: - jelentős mértékben felújított, hőszigetelt ablakokkal, kettős fűtéssel, vastag fala..
Veszprémi CasaNetwork Ing.Iroda eladásra kínálja a 0312 számú, kiváló lehetőségekkel rendelkező lovardát: Veszprém megyében a Balaton tól 4 km-re, csodálatos környezetben eladó egy igényesen kialakított, sok extrával (tenisz és squas pálya, szauna, úszómedence, fedett lovaglópálya) felszerelt lovarda . Tulaj..
Hidegkút, Veszprém megye - aprohirdetesingyen.hu
Örök panorámás kúria - Paloznak
EGYEDI PANORORÁMÁS KúRIA SAJÁT LOVAGTEREMMEL ÉS KÁPOLNÁVAL ELADÓ! A Casanetwork Balatonfüred eladásra kínálja egy festői környezetben levő egyedi histórikus KúRIÁT ! A CASANETWORK BALATONFÜRED által kínált EGYEDI KÚRIA jellemzői : - 1750 - ben épült a környékre jellemző vulkanikus kőből és égetett..
Varjúlaposon kúria eladó! - Nyíregyháza
KÚRIA ELADÓ!Nyíregyháza - Varjúlapos övezetében, Tokaj és Nyíregyháza között félúton, a 38-as főút mentén lehetőségekben gazdag kb. 350nm-es kúria eladó egy kb. 7 hektáros területtel.A kúriához tartozik még egy 350 nm-es istálló, 350 nm-es csarnok, 100 nm-es fedett tároló és egy mérlegház.Az ingatlan főbb jellemzői:- V..
Eladó családi ház Dabas, Központban tégla kúria
IGAZI KURIÓZUMI MŰEMLÉK!Dabason eladásra kínálok egy tégla építésű összközműves családi házat.Az ingatlan 5+2 fél szobából áll. Igény szerint két lakássá is alakítható, ugyanis a teleknek két bejárata van, 45 m hosszú utcafronttal.1984-ben teljes tető felújításon esett át.Központhoz közeli (kb. 5 perc), így minden font..
Eladó családi ház Dabas, TÉGLÁBÓL ÉPÜLT KÚRIA!
TÉGLÁBÓL ÉPÜLT HÁZ A KÖZPONTBAN! SZÉLES UTCAFRONTTAL KÉT KAPUVAL! NAGY CSALÁDNAK, BEFEKTETŐKNEK AJÁNLOM!Dabason eladásra kínálok egy tégla építésű összközműves családi házat.Az ingatlan 5+2 fél szobából áll. Igény szerint két lakássá is alakítható..1984-ben teljes tető felújításon esett át.Központhoz közeli (kb. 5 perc..
Eladó villa, kastély Németkér, 530nm, 80.000.000Ft - MŰKÖDŐ RENDEZVÉNYHÁZ-KÚRIA
Kecskemét - Belsőnyírben KLASSZICISTA KÚRIA
PÁRATLAN LEHETŐSÉG! Eladó Kecskemét belvárosától kb.4 km-re Belsőnyírben, egy 53.041 nm területen most épülő, 1526 nm lakótérrel rendelkező, KLASSZICISTA KÚRIA. BEFEKTETŐK FIGYELEM! AZ AJÁNLAT ELGONDOLKODTATÓ! Az ingatlan most van olyan építési fokban, hogy több lehetőség is érvényesíthető benne. Pl. SZÁLLODA ILLETVE E..
KLASSZICISTA KÚRIA Kecskemét - Belsőnyírben
IRODÁNK EGYEDI AJÁNLATA! PÁRATLAN LEHETŐSÉG! Eladó Kecskemét belvárosától kb. 4 km-re Belsőnyírben, egy 53.041 nm területen most épülő, 1526 nm lakótérrel rendelkező, KLASSZICISTA KÚRIA. Az eredeti tervek alapján lakó ingatlannak lett tervezve. Az épület alatt 638 nm pince található, melyet széles, fűtőszálas lejárón l..
A Balaton-felvidék dombjai között, Nagyvázsonyban kínálok megvételre egy falusi kúriát, ami 1945-ben épült és 2 évvel ezelőtt teljes felújításon esett át. A régi idők hangulata megmaradt a 148 nm-es, kétszintes épületben. A földszinten egy tágas amerikai konyha-étkező-nappali, egy szoba, egy fürdőszoba és egy vendég wc..
Nagyvázsony, Veszprém megye - aprohirdetesingyen.hu
Copf stílusban kényelemben - eladó KÚRIA MINDSZENTKÁLLÁN - M
A LIDO HOME KESZTHELY eladásra kínálja a 601102-es számú, kiváló tulajdonságokkal bíró KÚRIÁT. A LIDO HOME KESZTHELY által kínált KÚRIA jellemzői: - 1870-ben épült, copf stílusban - eredeti építészeti jellegét megőrizve felújítására 1996-ban került sor - eredeti építésű cserépkályhákkal fűthető - magas hőszig..
Mindszentkálla, Veszprém megye - aprohirdetesingyen.hu
SOMSSICH KÚRIA a ZSELIC szívében - Simonfa
100% kényelem és minőség - eladó SOMSSICH KÚRIA SIMONFÁN A LIDO HOME KAPOSVÁR eladásra kínálja a 00854-os számú, kiváló tulajdonságokkal bíró SIMONFAI SOMSSICH KÚRIÁT. A LIDO HOME KAPOSVÁR által kínált SIMONFAI SOMSSICH KÚRIA jellemzői: A Teremtő igen jókedvében lehetett mikor ezt a helyet megalkotta. Bő ké..
Tiszaújváros közelében kúria jellegű tanya eladó!
Hejőszalonta, Tiszaújváros
Hejőszalonta, Borsod-Abaúj-Zemplén megye - maxapro.hu/
Szilvásvárad közelében 4 szobás összkomfortos kúria jellegű ház kedvező áron eladó
Csernely, Kissor utca
Csernely, Borsod-Abaúj-Zemplén megye - maxapro.hu/
Eladó Sajógalgóc központjában 105 nm-es, 3 szobás kúria ház.
Sajógalgóc, Borsod-Abaúj-Zemplén megye - maxapro.hu/
579db hirdetés: 75HN1904 Tolna megyében Németkéren hektáros, hektáron gyönyörű kilátással rendelkező kúria, 75HN1904 Tolna megyében Németkéren hektáros, Köveskál gyönyörű kúria akár nyaralónak, Káván eladó kúria jellegű családi ház, ÁRCSÖKKENÉS-2016-ban felújított KÚRIA Kecskemét, Vidéki kúria medencével örök panorámával, Gazdálkodásra alkalmas kúria Felsőörs, Patinás kúria Balaton északi partján, Eladó lovarda kúriával Hidegkút, Örök panorámás kúria Paloznak, Varjúlaposon kúria eladó Nyíregyháza, Eladó családi ház Dabas Központban tégla, Eladó családi ház Dabas TÉGLÁBÓL ÉPÜLT, Eladó villa kastély Németkér 530nm 80000000Ft, Kecskemét Belsőnyírben KLASSZICISTA KÚRIA, KLASSZICISTA KÚRIA Kecskemét Belsőnyírben, Kecskemét Belsőnyírben KLASSZICISTA KÚRIA, Kúria alpesi környezetben Harka, Kúria eladó nagy telekkel nagy lehetőségekkel, Hangulatos kúria jellegű ház Nagyvázsonyban, Eladó Kúria ZALACSÁNYBAN Zalacsány, Copf stílusban kényelemben eladó KÚRIA, Vindornyaszőlősi kúria jellegű családi ház eladó, SOMSSICH KÚRIA ZSELIC szívében, Kecskeméttől 20Km-re 370m2-es 2018-ban teljeskörűen felújított, Eladó Kúria ZALACSÁNYBAN Zalacsány, Tiszaújváros közelében kúria jellegű tanya eladó, Szilvásvárad közelében szobás összkomfortos kúria, Eladó Sajógalgóc központjában 105 nm-es, új és használt termék.
2017 Aproguru.hu - Használt dolgok olcsón egy helyen. Kapcsolat: [email protected] (load time:0,1125) Süti beállítások Felhasználási feltételek

matches: kúria kúria kúria kúria Kúria Kúria kúria kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria KúRIA KÚRIA kúria KÚRIA kúria kúria KÚRIA KÚRIA KÚRIA KÚRIA KÚRIA KÚRIA KÚRIA kúria kúria kúria kúria kúria KÚRIA kúria kúria kúria kúria kúria KÚRIA Kúria Kúria kúria Kúria kúria KÚRIA Kúria kúria