text:
Újabb daganat ugyanott – ismét rosszindulatú - Nemzeti Civil KontrollNemzeti Civil Kontroll
Előző, – május 11-i – Legfőbb Ügyésznek címzett feljelentési iratom ismertetése elé a következőket írtam,
Egyenlőre a rákos daganat jelenléte a Fővárosi Törvényszék Gazdasági Kollégiumánál mutatható ki bizonyítottan az alábbi iratomban leírtak szerint.
Az pedig, hogy gyógyítható-e a halálos kór, az alábbi feljelentés sorsától is függ.
(Letölthető sablonminta a lap alján!)
majd másnap – május 12-én – kézbesítettek részemre ugyancsak a Fővárosi Törvényszék Gazdasági Kollégiumától egy bíróhoz beosztott ugyanazon bírósági tikár – Dr. K.T. – által meghozott, öt darab általam indított peres eljárásban született keresetlevelet idézés kibocsátása nélkül elutasító végzést.
15.G.41.823/2013, 15.G.41.824/2013, 15.G.41.828/2013, 15.G.41.872/2013, 15.G.41.761/2013. számú ügyekben.
A bírósági titkár által elutasított keresetleveleket természetesen ugyanúgy sablon keresetlevelek alapján készítettem, mint ahogy azt a 7-800 keresetlevelet, melyeknek bírósági intézése során még soha, egyetlen alkalommal sem került abból az okból hiánypótlási felhívás nélkül elutasításra keresetlevelem, amilyen okra most a bírósági titkári végzés hivatkozik. A mellékletben olvasható keresetlevél a 15.G.41.828/2013. számú ügyben többek között a következőket tartalmazza:
1./ Az iratban megjelöltem felperes perindításának indokát:
„Ebben a perben elsősorban azt kifogásoljuk, hogy a szerződés megkötését követően évente a bank egyoldalúan minden indokolás nélkül folyamatosan emelte a törlesztő részleteket, úgy, ahogy ahhoz álláspontunk szerint törvényes joga nem volt.
A szerződésekbe foglaltan az ügyleti kamatláb 6,29 % mértékben lett megállapítva, majd később folyamatosan és rendszeresen emelték.”
Megjelöltem a pernek ténybeli alapját, a perbeli kölcsönszerződés vitatott szerződési feltételét:
„Az egyoldalú szerződésmódosításra vonatkozóan a 2008. január 25-i szerződés I. 3. pontja a következőképpen rendelkezik:
„A kölcsön kamatának mértéke változó. A kamat mértéke első alkalommal a szerződéskötés naptári félévet követő félév első munkanapján változhat, egyébként pedig naptári félévenként januárban és júliusban változik. A Bank féléves kamatperióduson belül is jogosult a kamat mértékét egyoldalúan módosítani, a bankközi hitelkamatok, a fogyasztási árindex, a jegybanki alapkamat, az állampapírok hozama, az irányadó jogszabályok esetleges változása, a hitelezési tevékenységgel kapcsolatos kockázat megváltozása, illetve a számlavezetéssel kapcsolatos költségek változásának a banki forrásköltségek jelentős (0,3 tized százalékot) vagy azt meghaladó mértékű ingadozásának függvényében.”
2./ Megjelöltem a pernek jogi alapját:
2. Az érvénytelenség általános jogkövetkezménye az, hogy az ilyen ügyletre nem lehet jogot alapítani, vagyis a felek által célzott joghatások nem érhetők el.”
3./ Majd a kereseti kérelmet az alábbiak szerint fogalmaztam meg az iratban:
„Fentiekre tekintettel a csatolt meghatalmazással igazolt ügyvéd útján
élünk és kérjük T. Fővárosi Törvényszéket arra, hogy
állapítsa meg az Budapest Hitel- és Fejlesztési Bank Nyrt.- alperes és felperesek között 2008. január 25-én megkötött kölcsönszerződésnek I. 3. pontjában meghatározott
állapítsa meg azt, hogy 2008. január 25-től, a szerződés megkötésétől kezdődően nem jelentenek kötelezettséget az adósokra nézve ezek a semmis szerződési feltételek
kötelezze alperest perköltség viselésére.”
Ezt a keresetlevelet többivel azonos módon hiánypótlási felhívás nélküli az alábbi végzéssel utasította el a bírósági titkár:
Indokát az elutasításnak a végzésekben tehát a következőkben jelölte meg:
„A keresetlevélben a felperes általánosságban idézi a Luxemburgi Bíróság C-472/10. számú határozatának megállapításait, majd a 93/13. számú irányelvet és a PSZÁF 2006-os tájékoztatóját idézi. Ezt követően a petítumban kéri a 2008. január 25-i szerződés I.3. pontjának semmiségen alapuló érvénytelensége megállapítását. A keresetlevélben a kereset alapjául szolgáló tények konkrét megjelölése hiányzik, mivel nem került előadásra és levezetésre, hogy a támadott szerződési feltételt mely indokok alapján tartja a felperes tisztességtelennek, az a felek jogait és/vagy kötelezettségeit konkrétan mennyiben és milyen szempontok szerint, miért állapítja meg egyoldalúan és indokolatlanul a felperes hátrányára.
Ezért a bíróság a keresetlevelet a Pp. 124.§ 2. bekezdésének a.) pontja alkalmazásával elutasította, annak okán, hogy a keresetlevél nem felek meg a Pp. 121. § 1. bekezdése c.) és e.) pontjaiban rögzített rendelkezéseknek.”
Ebből az ismertetésből, de különösen abból, hogy az iratomnak 2 soros PSZÁF 2006-os tájékoztatóját is említi, következik az, hogy a bírósági titkár pontos, részletes tájékoztatás látszatát kívánta kelteni a keresetlevelem ismertetése során.
Úgy, hogy tudatosan és szándékosan azt a látszatot keltette, mintha a Luxemburgi Bírósági határozat és 93/13. Irányelv idézését követően iratomban mindösszesen a PSZÁF 2006-os tájékoztatója lenne olvasható a kereseti kérelemig.
Tudatosan és szándékosan ily módon azt a látszatot kívánta kelteni, hogy a Luxemburgi Bírósági határozat és 93/13. Irányelv idézését követően nem olvasható a PSZÁF 2006-os tájékoztatója említéséig iratomban a következő rész:
„rendelkezést, akkor figyelemmel a Ptk. 209. § és 209/A §-okra valamint a 2/2011. PK Véleményre is megállapítható, hogy a fentiekben idézett, kölcsönszerződés okiratokba foglalt egyoldalú szerződésmódosítási banki jogosultságra vonatkozó szerződési feltétel semmis.
Tudatosan és szándékosan hamis tartalmú közokiratokat készített bírósági titkár a felsorolt eljárásokban ily módon meggyőződésem szerint azért, hogy felperesek számára jogellenesen kárt okozzon.
Meggyőződésem a hamis tartalmú közokiratok alapján az, hogy a bírósági titkár számára teljesen mindegy volt az, hogy mit tartalmaz a keresetlevél, a végzés meghozatala előtt eltökélte azt, hogy az alperesi bank előnyére, a felperesi adósok hátrányára tevékenykedik.
Ennek a célnak elérése érdekében, kész volt hamis tartalmú közokiratot is szerkeszteni.
És most akkor nézzük meg azt, hogy az elutasításnak végzés szerinti jogi indoka miként értékelhető.
Bírósági titkár hivatkozik a Pp. 124. § 2. bekezdése a. pontjának alábbi rendelkezéseire:
(2) A bíróság a keresetlevelet – hiánypótlási felhívás kiadását mellőzve – idézés kibocsátása nélkül elutasítja, ha
a) a jogi képviselővel eljáró fél keresetlevele nem tartalmazza a 121. § (1) bekezdésében és a 121/A. § (2) bekezdésének a) vagy b) pontjában foglaltakat”
Valamint a Pp. 121. § 1. bek. c. és e. pontjának alábbi rendelkezéseire:
Ezeknek a bíróság által hivatkozott jogszabályhelyeknek helyes értelmezéséből tehát az következik, hogy bírósági titkár végzése indokolása szerint azért utasította el hiánypótlási felhívás nélkül a keresetlevelet, mert
„a kereset alapjául szolgáló tények konkrét megjelölése hiányzik”,
de függetlenül attól, hogy feltehetően átmeneti látászavarban szenvedett bírósági titkár ezzel kapcsolatosan akkor, amikor nem olvasta keresetlevelemben azt a szövegrészt, hogy
megállapítható az, hogy a bírósági titkár szándékosan és tudatosan törvénysértést követett el, kötelezettségét szándékosan megszegte akkor, amikor a törvénynek idézett „annak alapjául szolgáló tényeknek” törvényszövegéhez azt is hozzáértette ki tudja miért, hogy „konkrét” tényeknek a bírósági titkár által meghatározott módon történő közlését teszi a törvény úgy kötelezővé, hogy hiánypótlás nélküli elutasításnak van helye akkor, ha valaki a bírósági titkári elgondolásnak maradéktalanul nem tesz eleget:
„nem került előadásra és levezetésre, hogy a támadott szerződési feltételt mely indokok alapján tartja a felperes tisztességtelennek, az a felek jogait és vagy kötelezettségeit konkrétan mennyiben és milyen szempontok szerint, miért állapítja meg egyoldalúan és indokolatlanul a felperes hátrányára.”
Bírósági titkár ezzel az indokolásával azt is bizonyította, hogy átmeneti látászavara után olyan mértékű látásjavulása következett be, hogy a törvényszövegben olyat is lát, amit még senki más nem látott.
Érdekesebbé az teszi a bírósági titkár végzésének további vizsgálatát, hogy a végzés hivatkozik a 121. § 1. bek-e e. pontjára is annak okaként miért volt szükség hiánypótlási felhívás nélkül elutasítani keresetlevelemet:
Ebből következően bírósági titkárnak valamilyen baja volt a keresetlevelemben írt kereseti kérelemmel is, hiszen erre a törvényhelyre hivatkozva csak akkor lehet hiánypótlási felhívás nélkül elutasítani a keresetlevelet, ha a keresetlevélben hiányzik a bíróság döntésére irányuló határozott kérelem.
Ellenben egy szó nem sok, annyí említést sem tesz a végzés a kereseti kérelmem problémájával kapcsolatosan annak ellenére, hogy a 2. oldal 2. bek-ben tett indokolásánál a „petítum” szó használata szerint látta a bírósági titkár a kereseti kérelmet, melyből csak egy körülmény merülhet fel.
Ez a körülmény arra utal, hogy a végzés meghozatalánál olyan indulati állapotba került nyilvánvalóan a bírósági titkár, mely indulati állapotban képtelen volt a valóságnak megfelelő tényekből kiindulva dönteni a keresetlevél megfelelőségével kapcsolatosan. Dühében össze-vissza írt mindent, ami csak eszébe jutott.
Ez a dühe egy nappal korábban – végzés dátuma szerinti június 3-án – még nem alakult ki bírósági titkárnak, hiszen a 15.G.41.761/2013/3. számú hiánypótlási felhívás nélküli idézés kibocsátás nélküli elutasító végzés indokolásával egy szóval nem említi azt, hogy a sablon szerint készült, mellékletben látható perirattal azonos keresetlevéllel bármiféle problémája lett volna.
Elutasította a keresetlevelet azért, mert felperesek nem rótták le az eljárási illetéket, felhívta bírósági titkár felperesek figyelmét arra, hogy amennyiben a végzés jogerőre emelkedésétől számított 30 napon belül a hiányt pótolják, akkor a peres eljárás folytatódik, ezzel is utalva arra, hogy a keresetlevélnek semmiféle fogyatékossága nincs.
Nincs problémája ekkor a 121. § 1. bek c. és e pontjával, nem kell konkrét előadást tenni, úgy jó a sablon keresetlevelem tárgyalás kitűzésére a bírósági titkár szerint, ahogy van.
Ez a magatartása bizonyítja azt bírósági titkárnak, hogy eljárása során őt különösebben nem érdekli az, hogy a törvénynek megfelelően járjon el. Célja ezekben a fajta perekben az, hogy az adósoknak ártson, a bankoknak kedvezzen és amennyiben ezt a célját a költségmentességi nyilatkozat hiányosságaira hivatkozással éri el, akkor neki úgy is jó, ha pedig a felperesek az illetéket lerótták, akkor légből kapott ötletektől vezérelve akár hamis tartalmú közokiratot is szerkesztve éri el.
A cél nála szentségteleníti az eszközt.
Természetesen felmerül a gondolatomban az is, hogy két nappal korábbi ismertetésemhez képest – hét ítéletet hozó bírók egyszerre felejtették el kötelezettségüket a nemzeti előírások és Európai Bírósági ítéletek betartásával kapcsolatosan – durvulnak az eszközök a Fővárosi Törvényszék Gazdasági Kollégiumánál.
Az említett ítéletekkel kapcsolatosan legalább egy látszateljárást lefolytattak az ilyen ítéleteket hozó bírók, ellenben most már bírósági titkárt is bevetnek csak azért, hogy a látszat peres eljárást is elkerüljék.
Ennek oka minden bizonnyal az, hogy időközben tudomásukra jutott az ilyen ügyeket szervezőknek az Európa Bíróságnak 2013. május 30-i alábbi döntése, és rájöttek arra, hogy ezek után kétféle következménye is lehet annak, ha a hét ítélethez hasonló ítéletet akarnak a jövőben még hozni.
Vagy nevetség tárgya lesz hazánk a világban az igazságszolgáltatásunk komolytalansága miatt, vagy minden eddiginél nagyobb botrányok várnak hazánknak közhatalmat gyakorló éppen aktuális szereplőire a jövőben mindenütt, ahol a világban járnak.
Egyébként természetesen büntető feljelentést teszek fenti tényállás alapján a bíróság titkár ellen, illetve a Fővárosi Törvényszék Elnökétől kérem az alkalmassági és fegyelmi eljárás kezdeményezését.
Két nappal korábbi, hét ítélettel kapcsolatos írásom után több levelet is kaptam, és kötelességemnek érzem ezek közül az alábbiakat másoknak is megküldeni.
From: ……………… [mailto:…………………..@t-online.hu]
Sent: Tuesday, June 11, 2013 10:55 AM
Subject: Re: Rákos beteggé tették az igazságszolgáltatásunkat
Most olvastam végig a legfőbb ügyésznek címzett feljelentését, és még mindíg a hatása alatt vagyok. Hirtelen néhány sort le kell írjak, de ez az legutóbbi levél, a maga drámai hangvételével, és nyíltsisakos, " itt valami most el fog dőlni " hangulatával… Mekkora munka volt ezt az anyagot így összeállítani! Mekkora kussolás lesz ezután, ha az eddigi lapulást még lehet fokozni. Micsoda zseniálisan prezentált ómen ez azoknak a szerencsétlen, ostoba bíráknak – akik 30 ezüstért eladták a lelküket – arra vonatkozóan, hogy nem fogják tudni élvezni az árulásért kapott előnyöket. Miféle emberek(?) ezek. Hogyan tudnak nap mint nap felkelni azzal a tudattal, hogy egy nemzet sorsa ma azon múlik, hogy a törvényesség felül tud-e emelkedni a gennyedző, aljas, elfajzott pénzvilágon, és ő, mint a törvényesség felkent védelmezője, azaz jelen esetben egy nemzet tragédiájának elhárításához még eszközzel rendelkező lélek, nos ő valószínűleg nem oly nagy (a bűnéhez képest mindenképpen elhanyagolható) jutalomért, megátalkodottan teszi amit esz, gyártja a semmitmondó, törvénytelen, és egyébként önmaga ellen kiállított bizonyítékként is felhasználható ítéleteket. Közben körülötte rohad szét a világ, emberek százezrei gyötrődnek a kilátástalanságban, depresszió és félelem mindenütt. De ő felveszi a talárt, és teszi amit "kell". És vannak körülötte arctalan cinkosok, akik bár tevőlegesen nem vesznek részt ebben a gyalázatban, de tudnak mindenről, és csak Babits szavai jutnak eszembe róluk:
" De böjt s jámborság néked mint a pélva,
mert vétkesek közt cinkos aki néma. "
Aminek külön örülök, folytatódik a ki a nemzetközi közvélemény elé szemlélet, nekünk igazunk van, nem hagyjuk agyon(el)hallgatni a problémát, féljen az, akinek bűne van, és igenis tudja meg az egész világ, mit műveltek a bankárok Magyarországon.
From: ……………………. [mailto………………………….@freemail.hu]
Sent: Tuesday, June 11, 2013 10:57 AM
Tisztelt Dr. Léhmann György Úr! Változatlanul csodálom a kitartását és örömmel olvasom, hogy most már a bűncselekmények oldaláról közelíti meg a kérdés rendezését. Megjegyzem én az első leveleimtől kezdve ezt ostorozom, hogy csak akkor várható a hatóságok részéről érdemi hozzáállás, ha a döntéshozó a saját bőrét félti. Ez minden érintett szervezetre igaz. Az ön által közzétett feljelentés mintát már használják, független beszélgetéseken örömmel értesültem erről. Tehát ha segíteni kíván adni az embereknek, kérem tegyen közzé egy körlevelet, amiben ismeretlen tettesek elleni feljelentésmintákat tesz közzé. Célszemélyek. Banki dolgozók, végrehajtók, közjegyzők, PSZÁF, GVH, NAV, rendőrség, ügyészség dolgozói, stb. Tehát mindazon hatóságok és szervezetek, akiknek kötelessége lenne valamilyen NYILVÁNVALÓ szabálytalanságot megállapítani. Ha tömegesen indítanak az emberek ilyen feljelentéseket, akkor az eljáró hatóságok nem tudnak tömegesen elutasító végzéseket hozni. Például bűnpártolás esetében nem írhat le a rendőrség-ügyészség olyat, hogy a GVH azaz a Gazdasági Versenyhivatal nem pénzügyi szakértő, ezért nem köteles hivatalból felismerni a bűncselekmények elkövetését, jogszerű a magatartása, amikor a feljelentést "elfelejtve" csak áthelyezi az ügyet a PSZÁF-nek, aki hónapok óta nem csinál semmit. Úgy gondolom a GVH-ról azt állítani, hogy nem pénzügyi szakértő, ezért a fiktív könyvelési tételek esetében nem tudja megállapítani, hogy az a számviteli törvény és Btk. szerint bűncselekmény, akkor az a szervezet miért van? Kik dolgoznak ott? Árokásó segédmunkások, betanított munkások vagy értelmi fogyatékosok nappali ellátó intézménye? A közgazdasági iskolásnak is tudnia kell, hogy ez bűncselekmény, máskülönben nem tud leérettségizni, könyvelői végzettséget kapni. Tehát ebben az esetben azt is fel kell jelenteni, aki lezár egy ilyen bűnpártolási ügyet. üdvözlettel
From: ………………….[mailto:………………….123@gmail.com]
Sent: Tuesday, June 11, 2013 12:16 PM
Absolute biztos voltam abban, hogy itt már "bírói mutyi is folyik", nem csak föld, és dohány.
Persze kérdezhetjük, hogy hol a dohány ?
Ezeknek nem számít a becsület, sem semmi.
Bízva Isten büntetésében megkapják akkor amikor nem számítanak rá. Mert én hiszem és vallom, hogy Isten most is keresi a megoldást, de ahhoz le kell lepleznie az összes áruló Júdást.
Én amíg csak tudok küzdeni fogok az igazságért Önnel karöltve, mert hiszem, hogy a győzelem meg lesz, csak nagyon rögös úton fogunk eljutni odáig.
Akár veszteségek árán is, sajnos ezt is be kell kalkulálni. De ez a maroknyi embercsoport akit Ön képvisel, úgy gondolja, hogy vele egy oltári nagy gazság történt, küzd az utolsó csepp véréig.
Ha megnézem az én ítéletemet, abból még egy olyan laikus is felmérheti mint én, hogy a számtalan Ön által hivatkozott törvény hely, jogszabály egy sem találta meg a bírót.
Én feltételezem a rossz szándékot, azt meg, hogy Ön bűncselekmény elkövetésére gyanakszik, szervezett formában, azt kifejezetten üdvözlöm.És örülök a feljelentésnek !
Persze a süket Polt Péter meghallja-e ? Most jelent meg a 100 leggazdagabb magyar. Ki az első ? Csányi Sándor ! Előbb utóbb ülni fog.
A kocka el van vetve !
De visszatérve az én személyes ügyemre, ügyeimre.
Kell-e nekem valamilyen egyéb más dologgal bizonyítanom, hogy uzsora hitelt vettem fel ? amely vissza nem fizethető, mert ahhoz az én életem kevés lesz, és az unokámra meg nem szeretném hagyni örökül.Arra gondoltam, hogy írjak-e levelet mellékletekkel a bíróságnak, hogy milyen nagy csalárdság áldozata vagyok ? Hogyan akartak becsalni az árfolyamgát intézményébe, hogy még 3 M ft-al többet fizessek vissza, és a kimutatásuk, amely alapján a 10 éves futamidejű hitel alatt a 4. évben már majdnem a felvett hitelt teljes összegét visszafizettem. 9 M-7,6 M, és még hátra van 5 év. Persze szerintük ez csak kamat idáig.Most csak a KHR-be való betevéssel fenyegetnek, de nem küldték még el, tehát lehet, hogy nem annyira biztosak a dolgukban.És nem zaklatnak telefonon, hogy fizessek.Mindig az nevet aki utoljára nevet, és én hiszem, hogy mi fogunk nevetni utoljára. Csak egy nem vagy igen választ szeretnék.Vagy maradjak veszteg ? 🙂 Letolhat ám, ha szükséges ! :-))))))))))
Vagy úgy is mind1 ? Itt a szenteltvíz nem segít ? Korrupció a javából !
Az Isten Áldja meg !
Üdv: ………………
From: ………………… [mailto:……………….@gmail.com]
Sent: Tuesday, June 11, 2013 5:40 PM
Subject: büntető feljelentés
Elképzelni sem lehet, hogy Önnek az ismeretlen tettes/tettesek elleni büntető feljelentés indítványozásából érdemi büntető ügy lesz a közeljövőben – kérem
gondoljon a hivatalos állásfoglalásra, vagy a Legfőbb Ügyész közismert véleményére, amit a devizahitelek ügyében a közelmúltban produkált, vagy a PSZÁF – elnökének hasonló témában tett nyilatkozatára.
Mindenki hibás, csak a bankok nem.
A végén még kellemetlensége adódik ebből a másokért aggódó feljelentésből, amit a jobbítás szándékával tett meg a mai napon.
Biztosan nem fog dicséretet kapni, minthogy eddig sem.
Engem Ön erőst, – a saját érdekeltségű két kis ügyet azonnal beadom- de látni kell, hogy a nagy tömegeket sikeresen elbizonytalanították.
Várnak az adósok valami csodára -majd csak valaki/valami megmenti őket, most alig van kilakoltatás, mintha lassulna a végrehajtói malomkerék.
De egyszer csak beindul, ha a jogalapot bebetonozzák, szerintem valami kis könnyítés jön, de ez a lényegen nem fog változtatni.
Valami van a levegőben, valamire kivárnak, valami készül, de nem tudni, hogy mi.Olyan egyszerűen meg lehetne oldani, igazságosan, nem kaptafára, hanem egyedi esetekig lebontva a deviza ügyeket.
Alig indul új per, de majd rájönnek az adósok, pl. az autós devizaügylettel kínlódok, hogy a kocsi értéke lassan csak pár százezer forint lesz, a tartozás tőke összege – fizetés ellenére – állandóan növekedik, ha nem támadják meg a szerződést, akkor a végén a házuk, a jövedelmük mindenük rámegy a négy-ötszörös fizetési kötelezettségre. Ezt írták alá, a bank más fedezetet bármikor bevonhat, ha nem elég a kocsi értéke, — az pedig már sehol, semmire nem fedezet.
Figyelem az Önnel kapcsolatos híreket, mást tenni nem tudok, minthogy drukkolok, hogy sikerüljön az elképzelése – most az országon kívüli jogi munkára – tevékenységére gondolok. Ott sem sok a remény látok, az EBíróságnál, mert hisz sürgősséggel nem tárgyalták a Kúria tárgybani állásfoglalási kérelmét.
Mit lehet tenni kb.1 millió emberrel ? – mert egy hitel ügyhöz 3-4 személy tartozik, + ezek tönkrement családja, ügyenként 10 -15 személy biztosan érintett, továbbá Ide számoltam a korábbi kedvezmény lejártával élesben a közeljövőben fizetésre kötelezetteket is.
Az Eunió legutóbb megtiltotta, hogy az olivaolaj felbontott kis kancsókban legyen kínálva a vendéglőkben – ilyen mély – mélységig szabályoz –
/ holott semmi köze hozzá / de hogy 1 millió embert tisztességtelen szerződéssel, csalással, félrevezetéssel a porba lehessen alázni, döngölni, kisemmizni, azzal senki nem törődik.
Üdvözlöm:………………….
Két nappal ezelőtt ezekkel a szavakkal zártam levelem:
Tekintettel a halálos kór súlyosságára, kérem, hogy iratommal minden külföldön, demokratikus országban élő honfitársaim tájékoztassák országuk kormányát a hazánkban kialakult törvénykezési válságról annak érdekében, hogy akár az Európai Parlamentben, akár más nemzetközi fórumon hassanak oda, hogy a hazánkban uralkodó tarthatatlan befolyása a közhatalomnak és pénzhatalomnak a bíróság ítélkezési tevékenységére szűnjön meg.
Most sem tudom másként
Siófokon 2013. június 13. napján.
sablon kereset II.
Egyenlőre a rákos daganat jelenléte a Fővárosi Törvényszék Gazdasági Kollégiumánál mutatható ki bizonyítottan az alábbi iratomban leírtak szerint. Az pedig, hogy...

matches:
Bíróság
bíróság
§ 1
§ 2
bíróság
§ 1
bíróság
§ 1
bíróság
§ 1
bíróság
Kúria
bíróság


text:
Devizahiteles ügyek: A tisztességtelen tájékoztatás jogkövetkezményeit tárgyalta meg a Kúria Konzultációs Testülete – HitelSikerek
Posted on 2019-06-20 By P. Anikó
Az ún. devizahiteles érvénytelenségi perek jogalkalmazói gyakorlatát vizsgáló – a Kúria mellett működő, a különböző szintű bíróságok képviselőiből álló – Konzultációs Testület a 2019. június 19-i ülésén – többségi álláspontként – újabb, a bíróságokra nem kötelező állásfoglalást fogadott el, amely a Kúria honlapján megtekinthető.
A Konzultációs Testület a mostani ülésén azzal a kérdéssel foglalkozott, hogy az árfolyamkockázatot a fogyasztóra telepítő szerződési kikötések – tájékoztatás hiánya, vagy nem megfelelő volta miatti – tisztességtelenségének megállapítása folytán teljes egészében érvénytelen devizaalapú kölcsönszerződésre az 1959. évi IV. törvényben (régi Polgári törvénykönyv) meghatározott mely jogkövetkezmények alkalmazásának van helye és milyen tartalommal.
A Konzultációs Testület mostani állásfoglalása szoros kapcsolatban van a Testület 2019. április 10-i ülésén elfogadott megállapításokkal (az ezekről készült emlékeztető ugyancsak megtekinthető a Kúria honlapján). Az állásfoglalás tehát csak a devizahiteles érvénytelenségi perek azon – az eddigi tapasztalatok szerint szűk – körére vonatkozik, ahol a fogyasztónak sikerült bizonyítania, hogy az árfolyamkockázatról egyáltalán nem, vagy nem megfelelő (nem világos, nem érthető) módon kapott tájékoztatást.
A Konzultációs Testület mostani állásfoglalása szerint ilyen esetben a bíróság az érvénytelenség egyetlen jogkövetkezményét alkalmazhatja csak: érvényessé kell nyilvánítania a szerződést kiküszöbölve ezzel az érvénytelenségi ok miatt bekövetkezett érdeksérelmet. Az érvénytelenség egyéb jogkövetkezményeinek alkalmazása kizárt.
Az érvényessé nyilvánítás tartalmát, vagyis a felek közötti elszámolás elveit illetően a Testület két – dogmatikailag egyaránt alátámasztható – megoldás alkalmazását ajánlja a bíróságok számára.
Az egyik szerint a szerződést a bíróság forintkölcsönként nyilvánítja érvényessé, mert a fogyasztó árfolyamkockázat alóli mentesülésének következménye a devizában való nyilvántartás megszűnése, ami által a szerződés már nem minősül devizaalapúnak és így kikerül a forintosítási törvények hatálya alól is. Ez konkrétan azt jelenti, hogy a kölcsön összegét a ténylegesen a fogyasztó rendelkezésére bocsátott forintösszegben kell meghatározni, ügyleti kamatként pedig a forintra vonatkozó pénzpiaci kamat szerződéskötéskori értékének kamatfelárral növelt mértékét kell figyelembe venni. Ezen számítás eredményeként a fogyasztó nem kerülhet hátrányosabb helyzetbe, mint a szerződés érvényessége esetén, hiszen a semmisséget csak a fogyasztó érdekében lehet figyelembe venni. A forintkölcsönként való érvényessé nyilvánítás tehát legfeljebb a fogyasztó marasztalási keresetének elutasítását eredményezheti, de nem keletkeztethet a pénzügyi intézet által érvényesíthető további követelést.
Az érvényessé nyilvánítás másik alkalmazható módja az, hogy a szerződést a bíróság akként nyilvánítja érvényessé, hogy a deviza-forint átváltási árfolyamot maximálja, a szerződésben rögzített kamatmérték forintosítási fordulónapig történő érintetlenül hagyásával. Ez a megoldás abból indul ki, hogy az a szerződési kikötés tisztességtelen, amely jelentős egyenlőtlenséget idézett elő a fogyasztó kárára. Az érvényessé nyilvánítás során a bíróságnak – a feltűnő értékaránytalanság kiküszöbölése hazai bírói gyakorlatának analóg alkalmazásával – nem teljes értékegyensúlyt kell létrehoznia a felek között, hanem az aránytalanságnak csak azt a mértékét kell kiküszöbölnie, amely már jelentőssé tette az egyenlőtlenséget. Annak meghatározásánál, hogy mi legyen az a maximált árfolyam, amely mértékig a fogyasztónak még viselnie kell az árfolyamkockázatot, bírói mérlegelés körébe tartozik, amelynek során több szempontra is figyelemmel kell lenni.
Elsődlegesen annak van jelentősége, hogy a devizaalapú szerződés alacsonyabb kamatmértéke által nyújtott előnyök meddig ellensúlyozták az árfolyamváltozásból eredő hátrányokat. Jelentősége van továbbá a felvételkori árfolyamnak és az alkalmazott kamatmértéknek. Az átlagos fogyasztó által előre látható árfolyamkockázat meghatározása során az általa elérhető ismeretekre kell figyelemmel lenni, így euró hitelek esetén ki lehet indulni az intervenciós sávokból, amelyek léte a sajtóból jól ismert kellett legyen. A svájci frank hitelek esetében az átlagos fogyasztónak mindenképpen fel kellett ismernie, hogy a forint és a svájci frank inflációjának különbségéből adódóan az árfolyamok elcsúszhatnak. A későbbi jogalkotás is adhat a bírói mérlegeléshez bizonyos támpontokat. A fogyasztó által viselt árfolyamkockázat felső határaként figyelembe vehetőek a 2011. évi LXXV. törvényben meghatározott árfolyamok. Figyelembe vehető továbbá a 2014/17. EU Irányelv 23. cikkében meghatározott 20 %-os mértékű árfolyamkockázat, mint amelyet az uniós jogalkotó olyannak tekint, amelyet a fogyasztó tájékoztatás hiányában is viselni köteles.
A bíróság által maximált árfolyam a forintosítás során is irányadó. A forintosítás fordulónapjától a forintosítási törvényekben meghatározott kamatszabályok az irányadóak. A fogyasztó tartozását vagy a részére esetleg visszajáró összeget ennek megfelelően kell kiszámítani.
Budapest, 2019. június 20.
https://www.kuria-birosag.hu/hu/sajto/devizahiteles-ugyek-tisztessegtelen-tajekoztatas-jogkovetkezmenyeit-targyalta-meg-kuria
CIB Bank Zrt. közbenső ítélet
Teendők fizetési meghagyás esetén
Banif/Cofidis kooperációs kereset elutasítása
Summitnak semmit
Banif kereset elutasítás
Erdősi Éva közérthető szakmai magyarázata a Kúria konzultációs testületének állásfoglalásához
Autós ügyek (90)
Bank (468)
Bíróság (246)
Deviza alapú (474)
HitelSikerek (36)
Jogerős (31)
Közjegyző (19)
Ügyvéd (415)
Végrehajtás megszüntetés (57)

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Bíróság


text:
Ez a rendelet megállapítja az európai fizetési meghagyásos eljárás szabályait. Ez az eljárás egyszerűsíti és felgyorsítja a jogviták rendezését, valamint csökkenti azok költségeit a nem vitatott pénzkövetelésekre vonatkozó határokon átnyúló polgári és kereskedelmi ügyekben. Az európai fizetési meghagyást Dánia kivételével az Európai Unió (EU) minden tagállamában elismerik és végrehajtják, hozzá nincs szükség végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás lefolytatására.
Az Európai Parlament és a Tanács 1896/2006/EK rendelete (2006. december 12.) az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról.
Ez a 2008-tól alkalmazott rendelet megállapítja az európai fizetési meghagyásos eljárás szabályait. Ez az eljárás egyszerűsíti és felgyorsítja a jogviták rendezését, valamint csökkenti azok költségeit a nem vitatott pénzkövetelésekre vonatkozó határokon átnyúló ügyekben. A rendelet lehetővé teszi az európai fizetési meghagyásoknak az Európai Unió (EU) teljes területén történő szabad áramlását olyan minimumszabályok megállapítása révén, amelyek betartása szükségtelenné tesz bármely, az elismerést és végrehajtást megelőző köztes eljárást a végrehajtás szerinti EU-tagállamban.
Az eljárás alkalmazása polgári és kereskedelmi ügyekben
Az európai fizetési meghagyásos eljárás határokon átnyúló polgári és kereskedelmi ügyekben kerül alkalmazásra, tekintet nélkül a bíróság jellegére. Határokon átnyúló ügy-nek minősül az, amelyben legalább az egyik fél az eljáró bíróság székhelye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban rendelkezik állandó lakóhellyel vagy szokásos tartózkodási hellyel. A rendelet Dánia kivételével minden EU-tagállamra vonatkozik.
Az eljárás nem terjed ki adó-, vám- és közigazgatási ügyekre, illetve az államnak az államhatalom gyakorlása során hozott aktusai vagy elkövetett mulasztásai miatti felelősségére (acta iure imperii).
Az alábbiak szintén nem esnek hatálya alá:
házassági vagyonjogi rendszerek;csődeljárás, fizetésképtelen társaságok vagy más jogi személyek felszámolására vonatkozó eljárások, csődegyezség, kényszeregyezség és hasonló eljárások;szociális biztonság;szerződésen kívüli kötelmekből eredő követelések, kivéve, ha azok a felek közötti megállapodás tárgyát képezték, illetve ha a kötelezett elismerte tartozását, vagy ha azok egy közös tulajdonból eredő számszerűsített tartozás kiegyenlítésére szolgálnak.
Európai fizetési meghagyás kérelmezése
A rendelet tartalmaz egy nyomtatványt, az I. mellékletben található A formanyomtatványt, amely az európai fizetési meghagyás kérelmezésére szolgál. A pénzkövetelésnek az európai fizetési meghagyás iránti kérelem benyújtásának időpontjában esedékes meghatározott összegről kell szólnia.
A bíróságok joghatóságáról a vonatkozó uniós jogszabályok döntenek, különösen a Tanács 44/2001/EK rendelete. Ha egy követelés egy fogyasztó által gazdasági vagy szakmai tevékenységén kívül eső céllal megkötött szerződésre vonatkozik, és amennyiben a kötelezett a fogyasztó, kizárólag azon EU-tagállam bíróságai rendelkeznek joghatósággal, amelyekben a kötelezett állandó lakóhellyel rendelkezik.
Az a bíróság, amelyhez az európai fizetési meghagyás iránti kérelmet benyújtották, a lehető leghamarabb megvizsgálja, hogy teljesülnek-e az alkalmazhatóság feltételei (határokon átnyúló polgári vagy kereskedelmi ügyről van-e szó, joghatósággal rendelkezik-e a kérdéses bíróság stb.), valamint a követelés megalapozottságát.
Ha a kérelem benyújtására szolgáló nyomtatvány nincs hiánytalanul kitöltve, a bíróság lehetőséget ad a jogosultnak a kérelem kiegészítésére vagy kijavítására egy megadott határidőig, kivéve, ha a követelés nyilvánvalóan alaptalan vagy a kérelem elfogadhatatlan. Erre a célra szolgál a rendelet II. mellékletében található B formanyomtatvány.
Ha a feltételek csak a követelés egy részére teljesülnek, a bíróság javasolhatja a kérelem módosítását. Erre a célra a rendelet III. mellékletében található egy nyomtatvány (a C formanyomtatvány). A jogosult egy bizonyos határidőn belül elfogadhatja vagy elutasíthatja a bíróság által javasolt, meghatározott összegről szóló európai fizetési meghagyást. A jogosultat tájékoztatni kell döntése következményeiről. A formanyomtatvány visszaküldésével kell választ adnia.
Amennyiben a jogosult elfogadja a bíróság javaslatát, a bíróság európai fizetési meghagyást bocsát ki a követelés jogosult által elfogadott részére vonatkozóan. Az eredeti követelés fennmaradó részét illető következményekre a nemzeti jogot kell alkalmazni. Ha a jogosult a bíróság által meghatározott határidőn belül nem küldi meg válaszát, vagy elutasítja a bíróság javaslatát, a bíróság teljes egészében elutasítja az európai fizetési meghagyás iránti kérelmet.
A bíróság a jogosultat a D formanyomtatvány (IV. melléklet) útján tájékoztatja a kérelem elutasításának indokairól. A kérelem elutasítása ellen fellebbezésnek nincs helye. A kérelem elutasítása azonban nem akadályozza meg a jogosultat abban, hogy egy új európai fizetési meghagyás iránti kérelem vagy bármely egyéb, valamely EU-tagállam joga alapján rendelkezésre álló eljárás útján érvényesítse a követelést.
Az európai fizetési meghagyás kibocsátása
Amennyiben az európai fizetési meghagyás kérelmezésére vonatkozó feltételek teljesülnek, a bíróság a lehető leghamarabb és általában a kérelem benyújtását követő 30 napon belül kibocsátja a meghagyást. A 30 napos határidőbe nem számít bele a kérelem jogosult általi kiegészítése, kijavítása vagy módosítása céljából felhasznált idő.
Az európai fizetési meghagyást kizárólag a jogosult által nyújtott adatok alapján bocsátják ki, ezeket a bíróság nem ellenőrzi. A meghagyás végrehajthatóvá válik, kivéve, ha a kötelezett a származási bírósághoz ellentmondást nyújt be.
A rendelet eltörli a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárást, tehát az európai fizetési meghagyást a többi EU-tagállamban is elismerik és végrehajtják a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás és az elismerés kifogásolásának bármilyen lehetősége nélkül. A végrehajtási eljárásokra azon EU-tagállam jogát kell alkalmazni, amelyben az európai fizetési meghagyás végrehajtását kérelmezték.
Az európai fizetési meghagyás kézbesítése a kötelezettnek
Az európai fizetési meghagyást azon állam nemzeti jogával összhangban kézbesítik a kötelezettnek, amely államban a kézbesítés helye található. A rendelet meghatároz bizonyos eljárási minimumszabályokat a kézbesítésre vonatkozóan mind olyan esetekre, amikor a kézbesítés az átvétel igazolásával történik, mind olyanokra, amikor az átvétel igazolása nélkül.
Kézbesítés az átvétel igazolásával:
személyes kézbesítés: a kötelezett aláír egy átvételi elismervényt, amely az átvétel időpontját is tartalmazza;személyes kézbesítés: a kézbesítést végző illetékes személy aláír egy megfelelő dátummal ellátott iratot, amely tartalmazza, hogy a kötelezett átvette az iratot vagy bármely jogos indok nélkül visszautasította annak átvételét;a kötelezett aláír és visszaküld egy megfelelő dátummal ellátott átvételi elismervényt, amikor postán vagy elektronikus úton (például fax vagy e-mail útján) megkapja az európai fizetési meghagyást.
Kézbesítés az átvétel igazolása nélkül:
személyes kézbesítés: a kötelezett személyes címére, a kötelezettel egy háztartásban élő vagy ott alkalmazott személyeknek;személyes kézbesítés: a kötelezett üzlethelyiségeiben a kötelezett által alkalmazott személyeknek, amennyiben a kötelezett önálló vállalkozó vagy jogi személy;a meghagyás elhelyezése útján a kötelezett postaládájában;meghagyás valamely postahivatalban vagy a hatáskörrel rendelkező hatóságoknál való letétbe helyezésével és a kötelezett postaládájában a letétbe helyezésről szóló írásos értesítés elhelyezésével;elektronikus úton, a kézbesítésről szóló automatikus visszaigazolással, feltéve, hogy a kötelezett előzetesen kifejezetten elfogadta a kézbesítés ezen módját.
Ahhoz, hogy az európai fizetési meghagyás kézbesíthető legyen, a kötelezett címét teljes bizonyossággal ismerni kell. A kézbesítés foganatosítható a kötelezett képviselőjének is.
Az európai fizetési meghagyással szembeni ellentmondás
Az európai fizetési meghagyást átvevő személy, tehát a kötelezett a meghagyást kibocsátó bíróságnál ellentmondást nyújthat be. Az ellentmondást a meghagyás kötelezettnek történő kézbesítése időpontjától számított 30 napon belül kell megküldeni. Az ellentmondás benyújtására az európai fizetési meghagyással együtt kézhez kapott, a VI. mellékletben található nyomtatvány (F formanyomtatvány) szolgál. A kötelezettnek az ellentmondásban nyilatkoznia kell arról, hogy vitatja a követelést, annak indokát azonban nem kell megjelölnie.
Amennyiben a kötelezett ellentmondást nyújt be, az eljárás a származási EU-tagállam hatáskörrel rendelkező bíróságán a polgári peres eljárásra vonatkozó szabályokkal összhangban folytatódik, kivéve, ha a jogosult kifejezetten kérte, hogy ebben az esetben az eljárást szüntessék meg.
A rendelet lehetővé teszi, hogy a kötelezett kivételes esetekben az európai fizetési meghagyás felülvizsgálatát kérje a hatáskörrel rendelkező bíróságtól az ellentmondás benyújtására vonatkozó 30 napos határidő lejártát követően, feltéve, hogy:
a fizetési meghagyás kézbesítésére a kötelezett általi átvétel igazolása nélkül került sor, és a kézbesítés nem történt meg kellő időben ahhoz, hogy a kötelezett gondoskodhasson védelméről;a kötelezettet vis maior vagy különleges körülmények akadályozták abban, hogy a követelés ellen ellentmondással éljen;a fizetési meghagyást tévesen bocsátották ki.
Ha a bíróság a kötelezett kérelmét elutasítja, az európai fizetési meghagyás hatályban marad. Ha azonban a bíróság úgy határoz, hogy a felülvizsgálat indokolt, az európai fizetési meghagyás semmissé válik.
A végrehajtást a kötelezett kérelme alapján a végrehajtás szerinti EU-tagállam hatáskörrel rendelkező bírósága akkor is elutasítja, ha az európai fizetési meghagyás összeegyeztethetetlen valamely EU-tagállamban vagy EU-n kívüli országban hozott bármely korábbi határozattal vagy meghagyással. Ehhez a korábbi határozatnak ugyanazon jogalap tárgyában, ugyanazon felek között kellett születnie, és elismertnek kell lennie a végrehajtás szerinti tagállamban.
1896/2006/EK rendelet
HL L 399., 2006.12.30.
A 1896/2006/EK rendelet későbbi módosításait és helyesbítéseit belefoglalták az alapszövegbe. Ez az egységes szerkezetbe foglalt változat kizárólag tájékoztató jellegű
A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának A kollektív jogorvoslat horizontális európai kerete felé [COM(2013) 401 final , 2013.6.11. - A Hivatalos Lapban még nem tették közzé].
Ez a dokumentum a tagállamok által alkalmazott kollektív jogorvoslati mechanizmusok tekintetében egy sor közös, nem kötelező érvényű elvet terjeszt elő annak érdekében, hogy a polgárok és a vállalkozások érvényesíteni tudják az uniós jogszabályok által biztosított jogaikat azok sérelme esetén.
A közlemény célja, hogy biztosítsa a kollektív jogorvoslat koherens megközelítését az Unióban anélkül, hogy a tagállamok rendszereit harmonizálná. Azokon a területeken, amelyeken az Unió jogokat ruház a polgárokra és a vállalkozásokra - például a fogyasztóvédelem vagy a pénzügyi szolgáltatások terén - nemzeti jogorvoslati mechanizmusokat kell biztosítani. E mechanizmusok célja, hogy javuljon az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés, ugyanakkor megfelelő eljárási garanciák álljanak rendelkezésre a visszaélésszerű perlés kiküszöböléséhez.
Az ajánlás felkéri az uniós tagállamokat, hogy két éven belül hozzák meg a megfelelő intézkedéseket. A Bizottság akkor a tagállamok éves jelentése alapján értékelni fogja a kollektív jogorvoslat aktuális helyzetét annak meghatározásához, hogy szükség van-e további intézkedésekre a horizontális megközelítés megerősítéséhez.
Utolsó frissítés: 08.04.2014

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság