text:
DR. MÉHES TAMÁS AZ ÚJ POLGÁRI TÖRVÉNYKÖNYV - PDF
DR. MÉHES TAMÁS AZ ÚJ POLGÁRI TÖRVÉNYKÖNYV
Download "DR. MÉHES TAMÁS AZ ÚJ POLGÁRI TÖRVÉNYKÖNYV"
Zita Dudásné
1 DR. MÉHES TAMÁS AZ ÚJ POLGÁRI TÖRVÉNYKÖNYV 12 I. rész: Első Könyv Bevezető rendelkezések Több, mint tizenöt évnyi tudományos és kodifikációs munka eredményeképpen március 15-én lép hatályba az évi V. törvény az új Polgári Törvénykönyv (a továbbiakban: új Ptk., törvény, kódex). Az új Ptk. megalkotásának indokai között kutatva úgy vélem jelen tananyag keretei között elég csak az alkotmányos rendszerváltástól számított elmúlt huszonkét esztendő társadalmi, gazdasági változásaira utalni. A jogalkotó meglátása szerint az elmúlt két évtizedben bekövetkezett változások tehát egyértelművé tették, hogy új, komplex, kódex jellegű újraszabályozásra érett a polgári jogi jogterület. A változás eredményeképpen létrejött kódex csaknem 1600 szakaszban megközelítőleg normát (bekezdések és bekezdéseken belül elhelyezkedő magatartásszabályok összességét tekintve) foglal össze. E terjedelmi bővülés oka részben a törvény szerkesztésének egyediségében, részben pedig a családjogi és társasági jogi jogterület új Ptk.-ba történő beillesztésével magyarázható. Mind a családjog, mind pedig a társasági jog anyagi jogi szabályai önálló könyvben nyertek elhelyezést (harmadik könyv, harmadik rész: gazdasági társaságok, negyedik könyv: családjog). Mindezen reform jellegű változás ellenére is megállapítható, hogy a törvény mintegy hetven százalékban a korábbi szabályozás és a sok-sok módosítás eredményeképpen kialakult normarendszert vette át, köszönhetően annak a Kodifikációs Bizottság által követett elvnek, amely szerint: ahol társadalmi szükséglet nem kényszeríti ki a változtatást, ott a Bizottság l art pour l art változtatást nem erőltet. Az új Ptk. vezér eszméje az új Ptk. miniszteri biztosa (Dr. Székely László) szerint - a szabadság (egyén, autonómia) és a felelősség. Célul tűzték ki, hogy visszaszerezzék a törvénnyel a magánjog hagyományos intézményrendszerének lényegi tartalmát. Az új Ptk. bevezető rendelkezéseit az első könyv tartalmazza, amely az alapelvek sorra vételén túl rögzíti a törvény szabályozási területét. Rendszerezett alapelvek összességeként is felfogható a bevezető rendelkezések könyv, ugyanakkor az alapelveken túl néhány a kódex egészére kiemelt jelentőséggel bíró konkrét normát is összefoglal első szakaszaiban. Az alapelvek tehát nemcsak a törvény egészének eszmei alapját határozzák meg, hanem a bíróság számára mérlegelést engedő kérdések megítélését is segítik, támogatva 23 az ítélkezési gyakorlatot, illetve az alapelvek tartópillérein nyugvó jogfejlesztő értelmezés legjelentősebb eszközeiként is funkcionálnak. Az új Ptk. az alapelvek számát csökkentette és csak azokat hagyta meg, amelyek a kódex egészére képesek iránymutatást adni. Az új Ptk. nem szól a rendeltetésszerű joggyakorlás követelményéről, és nem tekinti általános követelménynek az együttműködés elvét sem. Ez ugyanakkor nem jelenti azt, hogy ne ismerné az együttműködés alapelvét, hiszen a szerződéses viszonyokban, mint szerződési alapelvet rögzíti. A jogalkotó tehát letisztította az alapelvek körét és a fentiekkel összhangban azokkal az alapelvekkel építi fel a bevezető rendelkezéseket, amelyek a törvény egészére alkalmazandóak. Az Alaptörvény rendelkezéseire figyelemmel hallgat az új Ptk. a tulajdon védelmének elvéről, valamint a személy védelmének elvéről, különös tekintettel annak alkotmányos alapelv jellegére. A jogalkotó tehát arra az álláspontra helyezkedett, hogy alapelvi tételek megismétlése a fentiek vonatkozásában nem indokolt, az viszont igen, hogy a törvény konkrét részletszabályai rendezzék a tulajdon, illetve a személyiségi jogok védelmének kérdéseit. Az új Ptk. által rögzített négy alapelv a következő: értelmezési alapelv (1:2. ), jóhiszeműség és tisztesség elve (1:3. ), elvárható magatartás elve (1:4. ), joggal való visszaélés tilalma (1:5. ). Ez ugyanakkor nem jelenti azt, hogy csupán ez a négy alapelv volna megtalálható a törvényben, sőt egészen szerteágazó alapelvi rendszer építhető fel a törvény bevezető rendelkezésében és az egyes könyvek bevezető részeiben elhelyezett alapelvek tanulmányozása során. Mint említettük az általános alapelvek mellett a bevezető rendelkezésben elhelyezést nyertek, konkrét tényállásokra illő, de általános jelentőségű normák (mint például a nyilatkozat megtagadását szankciónáló szabály, vagy a felróható magatartásra előnyök szerzése végett történő hivatkozást tilalmazó" előírás). 34 II. rész: Második Könyv Az ember, mint jogalany Az új Ptk. az ember, mint jogalany címet viselő második könyve kijelölve az ember, mint természetes személy helyét a polgári jog rendszerében három részből áll. Magába foglalja az ember jogképességére (első rész), cselekvőképességére (második rész) vonatkozó szabályokat és a személyiségi jogokra irányadó előírásokat. 1. Fejezet: A jogképesség Ami az ember jogképességét illeti, megállapíthatjuk, hogy az új Ptk. nem honosít meg új előírásokat, tulajdonképpen a korábbi szabályozás átemelése történt meg, tömörítések, szövegpontosítások mellett. A jogképesség azt jelenti, hogy az ember jogok és kötelezettségek alanya lehet. Ami a jogképesség tartalmát, az ember jogképességének jellemzőit illeti szintén nincs jelentős változás, bár az új törvény nem szól a nemre, fajra, felekezetre tekintet nélküli egyenlőségről, ennek csupán annyi az indoka, hogy a jogalkotó szisztematikusan ügyelt arra, hogy mind az alkotmányjogi, mind pedig a közjogi elemek azok rendszeridegenségére tekintettel kikerüljenek a kódexből. Magyarországon tehát minden ember jogképes, ami azt jelenti, hogy minden embert jogok és kötelezettségek illethetnek meg. a) A jogképesség létrejötte Az ember jogképessége élve születésének feltételével a fogamzásának időpontjától kezdődően áll fenn. A jogképesség kezdete tehát a fogamzás időpontjához kötődik azzal a feltétellel, hogy élve születik meg az ember. Ebből természetesen az is következik, hogy a méhmagzat feltételesen jogképes. Arra az esetre, ha a fogamzás időpontja konkrétan nem lenne megállapítható, úgy egy megdönthető vélelmet alkalmaz a törvény, ami alapján a születéstől visszafelé számított 300. napot kell a fogamzás időpontjának tekinti, amely határidőbe a születés napja beleszámít. A törvény rendelkezése értelmében a gyámhatóság kérelemre vagy hivatalból gyámot rendel a magzat részére, ha ez a magzat jogainak megóvása érdekében szükséges [2:3 (1) bekezdés]. Itt tartjuk fontosnak megjegyezni, hogy az új Ptk. következetes szabályozást alkalmaz a gyámság és gondnokság kérdésében, amelynek 45 lényegi pontja, hogy a kiskorú vonatkozásában minden esetben gyámról, nagykorú vonatkozásában minden esetben gondok rendelését teszi lehetővé. A törvény elvi éllel rögzíti, hogy az ember jogképessége jognyilatkozattal nem korlátozható, legyen az akár a jogképességet korlátozó szerződéses vagy egyoldalú nyilatkozat, mindenképpen semmisnek tekintendő. b) A jogképesség megszűnése Az ember jogképessége a halálával szűnik meg. A halál időpontjának megállapítása orvosi kérdés. A halál pontos időpontjának megállapítása halottszakértői, kórbonctani vizsgálat alapján lehetséges. Orvosi szempontból megkülönböztethetjük a klinikai halált, az agyhalált, a (biológiai) halált és a perinatális halált. A halál azt az állapotot jelenti, amikor a légzés, a keringés és az agyműködés teljes megszűnése miatt a szervezet visszafordíthatatlan felbomlása megindul. Klinikai halál: a légzés, a keringés vagy az agy működésének átmeneti megszűnését jelenti, ami azonban nem jelenti a halál, vagy az agyhalál beálltát. Az agyhalál az agy (beleértve az agytörzset is) működésének teljes és visszafordíthatatlan megszűnése. Perinatális halálról beszélünk, amikor a méhen belüli terhesség 24. hete után következik be a halál. A halál tényének megállapítása halottvizsgálattal történik, amelyről halottvizsgálati bizonyítványt kell kiállítani, és ez alapján van lehetőség a haláleset anyakönyvezésére. Ha bizonyítható az a tény, hogy valaki elhalálozott, de a halottvizsgálatra nincs lehetőség és ez alapján a haláleset nem anyakönyvezhető, vagyis közokirattal nem igazolható, úgy a halál tényének bírósági megállapítására kerülhet sor (pl.: a halál közveszély, köztudott baleset, vagy súlyos szerencsétlenség folytán következett be). A bíróság ilyen esetben a végzésében a halál napját és lehetőséghez képest a halál legközelebbi idejét is megállapítja. A halál napját a bíróság az ügyben rendelkezésre álló ismeretek, körülmények mérlegelése alapján állapítja meg. Amennyiben ennek mérlegelése sem vezet eredményre, a halál időpontját az eltűnést követő hónap 15. napjával kell meghatározni. Az ember jogképességének megszűnéséhez vezethet az eltűnt személy bírósági határozattal történő holtnak nyilvánítása. A holtnak nyilvánítás három törvényi feltételen 56 alapul:az adott személynek eltűntnek kell lennie,az eltűnésétől számítva öt évnek el kell telnie és ezalatt az időszak alatt életben létére utaló semmilyen adat nem ismeretes. A holtnak nyilvánítási bírósági eljárás eredményeként a bíróság egy megdönthető vélelmet alkalmazhat és határozhat arról, hogy a holtnak nyilvánított személyt az ellenkező bizonyításig kell halottnak tekinteni. Abban az esetben, ha a holtnak nyilvánított személy előkerül, úgy a holtnak nyilvánított határozat hatálytalan lesz és a határozat alapján beállott jogkövetkezmények főszabályként semmisek. A halál tényének és időpontjának több magánjogi vonatkozása is van: - Egyrészről ebben az időpontban szűnik meg az ember jogalanyisága, vagyis a továbbiakban polgári jogi jogviszonyok alanya nem lehet. - Másrészről az elhunyt ember vagyona ettől kezdődően hagyatéknak minősül és a hagyatéka mint egész átszáll az örököseire. - Harmadrészről az elhunyt személy halálával személyiségi jogai is megszűnnek, ezt követően csak örökösei léphetnek fel bizonyos esetben a kegyeleti jog megsértése alapján. - A jogképesség megszűnésével egyidejűleg a perképesség is megszűnik, így elhalt személyt alperesként nem lehet perbe vonni. 2. Fejezet: A cselekvőképesség a) A cselekvőképességről általában A cselekvőképesség az embernek azt a képességét jelenti, hogy saját tényeivel (kommunikációval, reálaktusokkal) jognyilatkozatokat tud tenni, amelyekhez a jogrend jogok szerzését és kötelezettségek vállalását fűzi joghatásként. Cselekvőképessége csak az embernek lehet. A cselekvőképesség kizárólag azokat az embereket illeti meg, akik ügyeik viteléhez megfelelő érettséggel és belátási képességgel rendelkeznek, tehát szabad akarat-elhatározásukat sem életkoruk, sem szellemi-, sem testi fogyatékosságuk nem akadályozza. (Azoknak az embereknek a jognyilatkozatait, akiknek a jogrend nem biztosítja a teljes cselekvőképességet vagy a korlátozottan cselekvőképesek részéről elismert jognyilatkozatok körét túllépik, az ilyen irányú jognyilatkozatait érvénytelennek kell minősíteni. A nem teljesen cselekvőképes emberek esetében e képesség hiányát a képviselet intézménye pótolja, vagyis más, cselekvőképes személy jognyilatkozatainak joghatásait a cselekvőképtelen ember részére ismeri el a jogrend.) 67 A cselekvőképességnek három-három fokozatát különböztetjük meg, attól függően, hogy az érintett személy cselekvőképességét az életkorára tekintettel, avagy a belátási képességére tekintettel vizsgáljuk. Az ember az életkorára tekintettel lehet: cselekvőképes, korlátozottan cselekvőképes vagy cselekvőképtelen, hasonlóan a korábbi szabályozáshoz. Változás következett be ugyanakkor a nagykorúak cselekvőképességének belátási képességre tekintettel történő korlátozása eseteinek elnevezésében. A nagykorú ember tehát szintén lehet cselekvőképes, állhat cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság alatt, illetve állhat cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság alatt. Azaz az új Ptk. nem ismeri a nagykorú személyek cselekvőképtelenségének (cselekvőképességet kizáró gondnokságának) korábbi terminológiáját. b) Cselekvőképesség életkor alapján Ami a cselekvőképesség életkor szerinti megítélését illeti megállapítható, hogy a kódex nagyjában egészében azonos szabályozást alkalmaz, azaz főszabály szerint a nagykorú embereket cselekvőképeseknek, míg a kiskorúakat korlátozottan cselekvőképeseknek, illetve a cselekvőképteleneknek tekintjük. A törvény értelmében kiskorú az, aki a tizennyolcadik életévét nem töltötte be [2:10. (1) bekezdés]. Cselekvőképesség szempontjából a kiskorú vagy korlátozottan cselekvőképes, vagy cselekvőképtelen lehet. Cselekvőképtelen kiskorú Cselekvőképtelen az a kiskorú, aki a tizennegyedik életévét nem töltötte be [2:13. ]. A tizennegyedik életév betöltéséig terjedő időszakban az embert a jogrend cselekvőképtelennek minősíti, függetlenül fizikai, szellemi fejlettségétől. A 14. év betöltése előtt a kiskorú a jognyilatkozati képesség szempontjából csak cselekvőképtelen lehet. A cselekvőképtelen kiskorú jognyilatkozata érvénytelen, nevében törvényes képviselője (szülő, gyám) jogosult nyilatkozatot tenni. A semmisség megállapításához külön eljárásra nincs szükség, arra bárki hivatkozhat, de csak a kiskorú érdekében. 78 Négy feltétel együttes fennállása esetén nem semmis a cselekvőképtelen kiskorú szerződéses jognyilatkozata: amennyiben a szerződést a cselekvőképtelen kiskorú személy maga köti és teljesíti, a szerződésnek csekély jelentőségű (pl.: csekély értékű vásárlás), az ügylet a mindennapi életben tömegesen előfordul (élelmiszer-bevásárlás), és a szerződés megkötése különösebb megfontolást ne igényel. Korlátozottan cselekvőképes kiskorú A tizennegyedik életév betöltésétől a tizennyolcadik életév betöltéséig a kiskorú korlátozottan cselekvőképesnek minősül. Kivétel, ha cselekvőképtelen, azaz az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége hiányában a cselekvőkésség teljes korlátozása szükséges. (Ezzel kapcsolatban ugyanakkor változott a szabályozás, mert, míg korábban amennyiben a tizennegyedik életévét betöltő, de az ügyei viteléhez szükséges belátási képesség teljes hiányában szenvedő személy soron kívül cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezhető volt, addig az új Ptk. értelmében csak a tizenhetedik életévének betöltését követően kerülhet sor a cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság alá helyezésre. Ennek indoka, hogy a jogalkotó meglátása szerint a tizennegyedik és a tizenhetedik életév között három esztendőben a személyiség jelentős fejlődése is bekövetkezhet.) Illetve kivétel, ha házasságkötéssel nagykorúvá válik. A kiskorú ugyanis nagykorúvá, és ezáltal cselekvőképessé válik, ha a gyámhivatal engedélyével házasságot kötött. A kora miatt korlátozottan cselekvőképes ember jognyilatkozatainak érvényességéhez főszabályként törvényes képviselőjének hozzájárulása szükséges. Kivételként említi a törvény, hogy az életkorára tekintettel korlátozottan cselekvőképes személy, törvényes képviselője nélkül: - tehet olyan személyes jellegű jognyilatkozatot, amelyre jogszabály feljogosítja; - megkötheti a mindennapi élet szokásos szükségleteinek fedezése körébe tartozó kisebb jelentőségű szerződéseket; - rendelkezhet munkával szerzett jövedelmével, annak erejéig kötelezettséget vállalhat; - köthet olyan szerződéseket, amelyekkel kizárólag előnyt szerez; és - ajándékozhat a szokásos mértékben [2:12. (2) bekezdés]. c) Cselekvőképesség az ügyek viteléhez szükséges belátási képesség szerint A cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság 89 A cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság alatt állnak azok a nagykorúak, akiket a bíróság jogerős ítélettel gondnokság alá helyez. A cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság alá helyezésre az ügyek viteléhez szükséges belátási képesség tartós vagy időszakonként visszatérő nagymértékű csökkenése miatt kerülhet sor. Ennek eldöntése részben orvosi, részben jogkérdés, aszerint hogy a belátási képességében gyengült személy az ügyeinek vitelében mennyire befolyásolt, illetve akadályozott. A cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság feltételeinek köre kettős, egyrészt nagymértékben kell, hogy csökkenjen a nagykorú személy ügyei viteléhez szükséges belátási képessége. A belátási képesség csökkenése lehet akár tartós, akár időszakonként visszatérő. Másrészt ehhez társul egy eljárásjogi feltétel is, hogy a nagykorú személyt a bíróság jogerős ítélettel cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezze. Ugyanakkor a cselekvőképesség részlegesen sem korlátozható, ha az érintett személy jogainak védelme a cselekvőképességet nem érintő más módon biztosítható. A cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság feltételei lényegesen átalakultak. Változatlan a szabályozásban az, hogy az ügyek viteléhez szükséges belátási képesség hiánya, vagy csökkenése ad okot a gondnokság elrendelésének. A korábbi szabályozás szerint háromféle elmeállapot határozhatta meg a korlátozott cselekvőképességet eredményező gondnokság alá helyezést:a pszichés állapot,a szellemi fogyatkozás, illetőleg szenvedélybetegség. Tekintettel arra, hogy a modern orvostudomány által egyetlen kifejezéssel leírható a belátási képesség csökkenésére okot adó három terület, így az új Ptk. a mentális zavar kifejezést rendeli alkalmazni. A cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság oka tehát a belátási képesség csökkenése alapjaként meghatározható mentális zavar kell, hogy legyen. Érdemi változás érhető tetten a cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság tekintetében a szükségesség, arányosság, fokozatosság és egyéni megítélés normaszövegbe történő beépítése tekintetében is. Gondnokság alá helyezni az új Ptk. értelmében olyan személyt lehet, akinek egyéni, családi, vagy társadalmi kapcsolataira tekintettel erre szüksége van. Ez a szükségesség elvére tekintettel azt is jelenti, hogy abban az esetben, ha valaki elveszíti ugyan az ügyei viteléhez szükséges belátási képességét, de olyan családi környezetben él, ahol helyette és nevében valamely családtag el tud járni, akkor nincs helye a gondnokság alá 910 helyezés elrendelésének. Ami a fokozatosságot illeti: mindaddig, amíg a cselekvőképességet nem érintő intézkedésekkel biztosítható az érdekeinek védelme, addig nem lehet cselekvőképességet érintő intézkedéseket foganatosítani. A cselekvőképességet korlátozó gondnokságnál megszűnik a cselekvőképesség általános korlátozása, ami annyit jelent, hogy csak ügycsoportokra nézve lehet a jövőben elrendelni a korlátozást. Meg kell tehát vizsgálnia a bíróságnak, hogy egy-egy adott ügycsoporton belül megvan vagy hiányzik a szükséges belátási képessége az érintettnek. Azaz, ahol ki nincs mondva a belátási képesség hiánya, ott, azokban az ügycsoportokban teljes az érintett cselekvőképessége. Megváltozott a cselekvőképességet részben korlátozó gondnokság alatt álló ember helyzete vagyoni viszonyai tekintetében is: kizárólag a bíróság egyéni mérlegelése alapján és kizárólag egyénre szabottan állapítható meg, hogy a keresményével milyen százalékos arányban rendelkezhet a személy. A fentiekkel összhangban megszűnik az a lehetőség, hogy közokiratban felhatalmazza a gondnokát, hogy helyette és nevében jognyilatkozatot tegyen. A jövőben csak azonnali intézkedést igénylő sürgős esetben teheti ezt meg a gondnok úgy, hogy az intézkedéssel párhuzamosan soron kívül értesíti a gyámhatóságot és a gondnokság alatt álló személyt is. A cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság A cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság esetében is bekerült a szabályozási körbe a szükségesség, fokozatosság, arányosság, egyénre szabottság közjogi jellegű elvárása azaz, csak abban az esetben kerüljön sor a cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság elrendelésére, ha más módon nem lehet az érintett érdekét megvédeni. A cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság alá a nagykorú személyeket a bíróság helyezheti több feltétel együttes megléte esetén: az érintett személy ügyei viteléhez szükséges belátási képessége mentális zavara következtében tartósan (állandó jelleggel), teljes mértékben (teljes hiány) hiányzik és egyéni körülményeire tekintettel ilyen mértékű gondnokság alá helyezése indokolt. [Ez az időszaki és fokozatbeli különbség adja meg a különbséget, a cselekvőképességet részlegesen és teljesen korlátozó gondnokság között. (A fokozatok különbségét az elmeorvosi szakértő állapítja meg.)] 1011 A cselekvőképesség teljes korlátozása alatt álló személy jognyilatkozata semmis, nevében gondnoka jár el. A cselekvőképesség teljes korlátozása alatt álló nagykorú személy ugyanakkor önálló, érvényes jognyilatkozatot tehet az alábbi feltételek együttes fennállta esetén: a mindennapi életben tömegesen előforduló, az érintett személy által kötött és teljesített, csekély jelentőségű, különösebb megfontolást nem igényelő szerződést megkötheti. A gondnoknak a véleménynyilvánításra képes gondnokolt kívánságát meg kell hallgatnia és figyelembe kell vennie, a lehetőségekhez mérten. Ezen kötelezettség rendszeres elmulasztása az elmozdítás szankcióját vonhatja maga után. A gondnokság alá helyezés legfőbb szabályai A cselekvőképességet érintő gondnokság alá helyezés iránti per kizárólag a gondnokság alá helyezendő személlyel, mint alperessel szemben indítható meg, aki a perben teljes cselekvőképességgel rendelkezik. A törvény meghatározza a gondnokság alá helyezési per megindítására jogosultak körét, amelynek értelmében a gondnokság alá helyezést a nagykorú együttélő házastársa, egyenesági rokona, testvére, a kiskorú törvényes képviselője a gyámhatóság és az ügyész kérheti. A gondnokság alá helyezett személy részére a gondnokot a gyámhatóság rendeli ki. Gondnok az lehet, aki nagykorú, cselekvőképes és a gondnoki tisztséget vállalja. Kivételes esetekben több gondnok kirendelésére is sor kerülhet. A többes gondnokrendelésre kerülhet sor, ha mindkét szülő vagy a hozzátartozók egy meghatározott csoportja (kirendelni két olyan hozzátartozót lehet, akikkel szemben a törvényi feltételek fennállnak: tehát, hogy nagykorú, cselekvőképes, vállalja a tisztséget, és személye ellen a gondnokolt kifejezetten nem tiltakozik) kerül kirendelésre, illetve olyan esetben kerülhet rá sor, amikor a gondnokság alá vont személy vagyonának kezelése különös szakértelmet igényel. A gyámhatóság felmenti tisztségéből a gondnokot: ha a bíróság a gondnokság alá helyezést megszünteti, ha a gondnokolt meghal, ha a gondnok fontos okból azt kéri és az indokolt. Kötelező felülvizsgálat szabályainak változása 1112 Az érdekvédelmi szervezetek nyomására jelentős változás érte a kötelező felülvizsgálat szabályait is, mert míg a korábbi szabályok szerint általában öt év elteltével került sor a felülvizsgálatra, ugyanakkor a szabályozás megengedte azt is, hogy amennyiben változás a gondnokolt személyiségében nem következhet be, eltekintsenek a felülvizsgálattól (különösen az érintett érdekében a gondnok kérésére). Az új szabályozás szerint a cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság esetében legkésőbb 10 éven belül kell, hogy a felülvizsgálatra sor kerüljön, a cselekvőképességet részben korlátozó gondnokság esetében pedig öt év elteltével. Az természetesen nem változott, hogy maga a gondnokolt is bármikor kérheti a felülvizsgálatot. Támogatott döntéshozatal (Támogató személy kijelölésének intézménye): Azokban az esetekben alkalmazható, amikor bár az érintett személynek (relatíve) csökkent a belátási képessége az ügyei vitelére, mégsem szükséges (indokolt) a cselekvőképessége még részleges korlátozása sem, ugyanakkor a támogatása mégiscsak szükséges annak érdekében, hogy az ügyeit képes legyen intézni. A fenti körülmények fennállta esetén kétféle támogató kijelölésére kerülhet sor: - amikor maga az érintett kéri: ilyenkor a gyámhatóság kirendel számára valamely olyan személyt, aki a segítségére tud lenni a mindennapi ügyek intézésében, ebben az esetben az érintett személy természetesen teljesen cselekvőképes marad, - a bíróság a gondnokság alá helyezési eljárás során úgy ítéli meg, hogy nincs szükség ugyan a cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság elrendelésére sem, ugyanakkor szükség van támogató személy kijelölésére. Előzetes jognyilatkozat megtételének lehetősége Az előzetes jognyilatkozat megtételének lehetősége eddig is nyitva állt az előtt, akinek a belátási képessége csökkent, ugyanakkor a bíróság ezt jogerős ítélettel nem mondta még ki. Ennek a formalizált megoldását adja az új Ptk. az alábbi megoldással: amikor még cselekvőképes a személy, de tartani lehet attól, hogy a cselekvőképessége részben vagy teljesen korlátozott lesz, közokiratba, ügyvéd által ellenjegyzett magánokiratba foglalt jognyilatkozatot tehet, vagy nyilatkozhat személyesen a gyámhatóság előtt. Ebben arról is nyilatkozhat, hogy ki legyen a gondnoka, ki ne legyen semmiképpen a gondnoka, és hogy egyes személyi vagy vagyoni viszonyai tekintetében milyen eljárást kövessen a jövőben a gondnoka. (Amennyiben a gondnok a későbbiekben megszegi az előzetes nyilatkozatban rögzítetteket, akkor őt erre tekintettel el is lehet mozdítani pozíciójából.) 1213 3. Fejezet: Személyiségi jogok a) A személyiségi jogokról általában A korábbi szabályozás személyhez fűződő jogok kifejezése helyébe az új Ptk a két világháború közötti magánjogi jogfejlődés terminológiájához visszatérve a személyiségi jogok kifejezést rendeli használni. (A harmadik könyvben található egy rövid utalás, amelynek értelmében a személyiségi jogi szabályokat a jogi személyekre is alkalmazni kell, ha az nem kizárólag az emberhez fűződhet.) Az elnevezés változása mellett a kódexben megjelenik egy új generálklauzula, amelyből mintegy háttérjogból levezethető minden személyiségi jog. Mindenkinek joga van ahhoz, hogy törvény és mások jogainak korlátai között személyiségét szabadon érvényesíthesse, és hogy abban őt senki ne gátolja. Az emberi méltóságot és az abból fakadó személyiségi jogokat mindenki köteles tiszteletben tartani [2:42. (1) és (2) bekezdés]. (A generálklauzula érdekessége, hogy szó szerint megegyezik az 1916-os és az 1928-as Magánjogi Törvényjavaslat vonatkozó szövegével.) Az új Ptk. tehát elvi éllel tisztázza, hogy minden más személyiségi jog anyajoga, amely a szubszidiárius hátterét adja: az emberi méltósághoz való jog, hiszen úgy fogalmaz a törvény, hogy az emberi méltóságot és az abból fakadó amúgy a 2:43. bekezdésben nevesített személyiségi jogokat vonja törvényi védelem alá. Ami a személyiségi jogok ezt követő felsorolását illeti, ott a jogsérelem oldaláról vizsgált felsorolást ad a törvény az alábbiak szerint. A személyiségi jogok sérelmét jelenti különösen: az élet, a testi épség és az egészség megsértése; a személyes szabadság, a magánélet, a magánlakás megsértése; a személy hátrányos megkülönböztetése; a becsület és a jóhírnév megsértése; a magántitokhoz és a személyes adatok védelméhez való jog megsértése; a névviseléshez való jog megsértése; a képmáshoz és a hangfelvételhez való jog megsértése. A hátrányos megkülönböztetés tilalmával kapcsolatban 2003-ban az egyenlő bánásmódról szóló törvénnyel összhangban a polgári törvénykönyvbe bekerült elnevezés visszaváltozott az egyenlő bánásmódhoz való jogról hátrányos megkülönböztetés tilalmával kapcsolatos megfogalmazássá. 1314 A közéleti szereplők személyiségi jogának védelme kapcsán ki kell emelni, hogy az új törvény valójában a közszereplők lefelé modulált, redukált személyiségi jogi szabályait rögzíti, azaz a közszereplőknek sokkal többet kell elviselniük az egyes nevesített személyiségi jogok vonatkozásában is éppen azért, hogy a közügyek szabad vitathatósága megvalósulhasson. (A német alkotmánybíróság szerint, aki közéleti pályára lép, az önként mond le a becsülethez való jogról ) Az új Ptk. szerint a közéleti szereplő személyiségi jogainak védelme méltányolható közérdekből, szükséges és arányos mértékben, az emberi méltóság sérelme nélkül korlátozható, feltéve, hogy ez a közügyek szabad vitatását biztosító alapjogok gyakorlása érdekében szükséges. b) Az egyes személyiségi jogok az új Polgári Törvénykönyvben A becsülethez és jóhírnévhez való jog A becsület megsértését jelenti különösen a más személy társadalmi megítélésének hátrányos befolyásolására alkalmas, kifejezésmódjában indokolatlanul bántó véleménynyilvánítás. A jóhírnév megsértését jelenti különösen, ha valaki más személyre vonatkozó és e személyt sértő, valótlan tényt állít vagy híresztel, vagy valós tényt hamis színben tüntet fel. A magántitokhoz való jog A magántitok védelme kiterjed különösen a levéltitok, a hivatásbeli titok és az üzleti titok oltalmára. A magántitok megsértését jelenti különösen a magántitok jogosulatlan megszerzése és felhasználása, nyilvánosságra hozatala vagy illetéktelen személlyel való közlése. Az üzleti titokhoz való jog. Know-how (védett ismeret) Üzleti titok a gazdasági tevékenységhez kapcsolódó minden nem közismert vagy az érintett gazdasági tevékenységet végző személyek számára nem könnyen hozzáférhető olyan tény, tájékoztatás, egyéb adat és az azokból készült összeállítás, amelynek illetéktelenek által történő megszerzése, hasznosítása, másokkal való közlése vagy nyilvánosságra hozatala a jogosult jogos pénzügyi, gazdasági vagy piaci érdekét sértené vagy veszélyeztetné, feltéve, hogy a titok megőrzésével kapcsolatban a vele jogszerűen rendelkező jogosultat felróhatóság nem terheli. Az üzleti titokkal azonos védelemben részesül az azonosításra alkalmas módon rögzített, vagyoni értéket képviselő műszaki, gazdasági vagy szervezési ismeret, tapasztalat vagy ezek összeállítása (e törvény alkalmazásában: védett ismeret), ha a jóhiszeműség és tisztesség elvét sértő módon szerzik meg, hasznosítják, közlik mással vagy hozzák nyilvánosságra. E védelemre nem 1415 lehet hivatkozni azzal szemben, aki a védett ismerethez vagy az azt lényegében helyettesítő hasonló ismerethez - a jogosulttól független fejlesztéssel vagy - jogszerűen megszerzett termék vagy jogszerűen igénybevett szolgáltatás vizsgálata és elemzése útján jutott hozzá. Az üzleti titok megsértésére nem lehet hivatkozni azzal szemben, aki az üzleti titkot vagy a védett ismeretet harmadik személytől kereskedelmi forgalomban jóhiszeműen és ellenérték fejében szerezte meg. A képmáshoz és a hangfelvételhez való jog Képmás vagy hangfelvétel elkészítéséhez és felhasználásához az érintett személy hozzájárulása szükséges. Nincs szükség az érintett hozzájárulására a felvétel elkészítéséhez és az elkészített felvétel felhasználásához tömegfelvétel és nyilvános közéleti szereplésről készült felvétel esetén. Névviseléshez való jog Irodalmi, művészeti, tudományos vagy közéleti szerepléssel járó tevékenységet felvett névvel is lehet folytatni, ha ez nem jár mások lényeges jogi érdekének sérelmével. Ha az irodalmi, művészeti, tudományos vagy közéleti szerepléssel járó tevékenységet folytató személy neve összetéveszthető a már korábban is hasonló tevékenységet folytató személy nevével, az érintett személy kérelmére a név - e tevékenység gyakorlása során - megkülönböztető toldással vagy elhagyással használható. Kegyeleti jog Meghalt ember emlékének megsértése miatt bírósághoz fordulhat a hozzátartozó vagy az, akit az elhunyt végrendeleti juttatásban részesített. A kegyeleti jogsértéssel elért vagyoni előny átengedését bármelyik örökös kérheti. Több örökös esetén az elvont vagyoni előny az örökösöket a hagyatékból való részesedésük arányában illeti meg. c) A személyiségi jogok megsértésének szankció A személyiségi jogok megsértésének szankciói körében szintén érzékelhető változás, tekintettel például arra, hogy a szankciók köréből az új Ptk.-ban hiányzik a közérdekű bírság intézménye. A szankciók körét a törvény 2:51. (1) bekezdése tételesen felsorolja az alábbiak szerint: Akit személyiségi jogában megsértenek, a jogsértés ténye alapján - az elévülési időn belül - az eset körülményeihez képest követelheti a jogsértés megtörténtének bírósági megállapítását; a jogsértés abbahagyását és a jogsértő eltiltását a további jogsértéstől; 1516 azt, hogy a jogsértő adjon megfelelő elégtételt, és ennek biztosítson saját költségén megfelelő nyilvánosságot; a sérelmes helyzet megszüntetését, a jogsértést megelőző állapot helyreállítását és a jogsértéssel előállított dolog megsemmisítését vagy jogsértő mivoltától való megfosztását; azt, hogy a jogsértő vagy jogutódja a jogsértéssel elért vagyoni előnyt engedje át javára a jogalap nélküli gazdagodás szabályai szerint. d) Sérelemdíj Új jogintézményként a nem vagyoni kártérítés kiváltására került a kódexbe a sérelemdíj, amely szerint akit személyiségi jogában megsértenek, sérelemdíjat követelhet az őt ért nem vagyoni sérelemért [2:52. (1) bekezdés]. Igazán indokolt volt a nem vagyoni kártérítéssel kapcsolatos kérdések egységes mederbe terelése, mert az alkotmányos rendszerváltástól eltelt években, bár a bírósági gyakorlatra volt bízva, a bíróságok mégsem tudtak mit kezdeni azzal a helyzettel, amikor valakit jogsérelem ért, például a jó hírnevét, a becsületét sértették meg, esetleg a képmásával éltek vissza, és az érintett nem vagyoni kártérítést kért akkor kell-e bizonyítania a jogsértésen túl valamilyen hátrányt. A gyakorlat szerint a bírák, bírói tanácsok többsége ezt megkövetelte, ami egyes esetekben akár nagyon megalázó helyzetet is teremthetett, akkor, amikor a magánéletének egyes részleteit kellett feltárnia. A bírói gyakorlat más része nagyvonalúan kezelve a helyzetek egy részét azt állapította meg, hogy köztudomású, hogy hátrányt jelent, ezért ezt nem kell külön bizonyítani. Az eljáró bírák egy része szerint pedig önmagában a jogsértés maga a hátrány. A törvény a kártérítési felelősség szabályait rendeli alkalmazni a sérelemdíj fizetésére kötelezés feltételeire, azzal hogy mentesít a jogsértés tényén kívül további hátrány bekövetkeztének bizonyításának kötelezettsége alól. Tehát a sérelemdíj akkor is jár, ha hátrány nincs, vagy nem bizonyítható, ha pedig van hátrány és az bizonyítható, akkor azt majd a sérelemdíj mértéke ki tudja fejezni. A sérelemdíj mértékét a bíróság egy összegben határozza meg. (A sérelemdíj hatályba lépésével párhuzamosan meg fog szűnni a közérdekű bírság, ami amúgy sem magánjogi jogintézmény.) Amennyiben a jogsértő objektív előnyt ér el a jogsértéssel, például vagyoni előnyhöz jut általa (pl.: fotó a bulvár újságban), úgy ezt a vagyoni előnyt át kell engednie a jogalap nélküli gazdagodás analógiájára a sértett félnek. 1617 4. Fejezet: Szerzői jog és iparjogvédelem A második könyv Szerzői jog és iparjogvédelem címet viselő negyedik része a jogalkotó megfogalmazása szerint kisegítő rendelkezést tartalmaz, amelynek keretében egy utaló szabállyal az új Ptk.-t rendeli alkalmazni minden olyan, a kódex hatálya alá tartozó kérdésben, amelyben a szerzői jogról és iparjogvédelemről szóló külön törvény nem rendelkezik. Ellenőrző kérdések: 1.Mennyiben változott a jogképesség fogalmának meghatározása az új Ptk-ban? A jogképesség azt jelenti, hogy az ember jogok és kötelezettségek alanya lehet. Ami a jogképesség tartalmát, az ember jogképességének jellemzőit illeti nincs jelentős változás, bár az új törvény nem szól a nemre, fajra, felekezetre tekintet nélküli egyenlőségről. Ennek az az indoka, hogy a jogalkotó szisztematikusan ügyelt arra, hogy mind az alkotmányjogi, mind pedig a közjogi elemek azok rendszer-idegenségére tekintettel kikerüljenek a kódexből. Magyarországon tehát minden ember jogképes, ami azt jelenti, hogy minden embert jogok és kötelezettségek illethetnek meg. 2. Mit jelent a cselekvőképesség? A cselekvőképesség az embernek azt a képességét jelenti, hogy saját tényeivel (kommunikációval, reálaktusokkal) jognyilatkozatokat tud tenni, amelyekhez a jogrend jogok szerzését és kötelezettségek vállalását fűzi joghatásként. Cselekvőképessége csak az embernek lehet. A cselekvőképesség kizárólag azokat az embereket illeti meg, akik ügyeik viteléhez megfelelő érettséggel és belátási képességgel rendelkeznek, tehát szabad akarat-elhatározásukat sem életkoruk, sem szellemi-, sem testi fogyatékosságuk nem akadályozza. 3. Hogyan változtak meg az új Ptk-ban a cselekvőképesség egyes kategóriái? Az ember az életkorára tekintettel lehet: cselekvőképes, korlátozottan cselekvőképes vagy cselekvőképtelen, hasonlóan a korábbi szabályozáshoz. Változás következett be ugyanakkor a nagykorúak cselekvőképességének belátási képességre tekintettel történő korlátozása eseteinek elnevezésében. A nagykorú ember tehát szintén lehet cselekvőképes, állhat cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság alatt, illetve állhat cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság alatt. Azaz az új Ptk. nem ismeri a nagykorú személyek cselekvőképtelenségének (cselekvőképességet kizáró gondnokságának) korábbi terminológiáját. 1718 4. Mit jelent az Új Ptk-ban újonnan megjelenő cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság? A cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság alá a nagykorú személyeket a bíróság helyezheti több feltétel együttes megléte esetén: az érintett személy ügyei viteléhez szükséges belátási képessége mentális zavara következtében tartósan (állandó jelleggel), teljes mértékben (teljes hiány) hiányzik és egyéni körülményeire tekintettel ilyen mértékű gondnokság alá helyezése indokolt. 5. Mit jelent a támogatott döntéshozatal intézménye? Azokban az esetekben alkalmazható, amikor bár az érintett személynek (relatíve) csökkent a belátási képessége az ügyei vitelére, mégsem szükséges (indokolt) a cselekvőképessége még részleges korlátozása sem, ugyanakkor a támogatása mégiscsak szükséges annak érdekében, hogy az ügyeit képes legyen intézni. A fenti körülmények fennállta esetén kétféle támogató kijelölésére kerülhet sor: 1. Amikor maga az érintett kéri: ilyenkor a gyámhatóság kirendel számára valamely olyan személyt, aki a segítségére tud lenni a mindennapi ügyek intézésében, ebben az esetben az érintett személy természetesen teljesen cselekvőképes marad. 2. Amikor a bíróság a gondnokság alá helyezési eljárás során úgy ítéli meg, hogy nincs szükség ugyan a cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság elrendelésére sem, ugyanakkor szükség van támogató személy kijelölésére. 1819 III. rész: Harmadik Könyv A jogi személy 1. Fejezet: A jogi személyről általában A Ptk. egyik legnagyobb újdonsága, hogy az ún. monista szemlélet alapján a gazdasági társaságok - 25 éve különálló törvényben szabályozott - joganyagát teljes mértékben beépíti, mégpedig sajátos módon, önálló jogi személy könyvet alkotva. Ezzel a Ptk. szétválasztja a személyek jogát a természetes személyekkel foglalkozó második, és a jogi személyekkel foglalkozó harmadik könyvre. A Ptk. egyik legterjedelmesebb könyve a jogi személyekre vonatkozó szabályokat az alábbi bontásban tartalmazza: Első rész: A jogi személy általános szabályai; Második rész: Egyesület; Harmadik rész: Gazdasági társaság; Negyedik rész: Szövetkezet; Ötödik rész: Egyesülés; Hatodik rész: Alapítvány; Hetedik rész: Az állam részvétele a polgári jogviszonyokban. A Ptk. önálló jogi személy könyve, valamint az egyesület és az alapítvány gazdasági társaságokkal együttszabályozása nemzetközi viszonylatban is egyedülálló. 1 A korábbi Ptk.-hoz 2 képest jelentősen kibővült általános részi szabályok között olyan normák találhatóak, amelyek a jogi személyek mindegyike vagy legalább többsége esetén alkalmazásra kerülhetnek. A Ptk. az általános szabályok alkalmazási lehetőségét három irányban határozza meg: egyrészt a benne szabályozott jogi személy típusok, másrészt a külön törvények által létrehozott jogi személy típusok, harmadrészt pedig olyan szerveztek esetében, amelyeket valamely jogszabály polgári jogi jogalanyisággal ruház fel anélkül, hogy jogi személynek minősítené azokat. A jogalkalmazás során a lex specialis derogat legi generali jogelv alapján azonban az általános szabályok alkalmazására csak abban az esetben kerül sor, ha a speciális normák nem tartalmazna eltérő rendelkezéseket. 3 A törvény a jogi személyeket a természetes személyek mellett a polgári jogi jogviszonyok alanyaiként ismeri el és őket abszolút jogképességgel ruházza fel, azaz a jogi személyt megilleti minden polgári alanyi jog és kötelezettség, amely jellegénél fogva nem csupán az emberhez fűződhet. Így a jogi személyt is megilleti személyiségi 1 Sárközy Tamás: Szervezetek státusjoga az új Ptk.-ban, HVG Orac, Budapest, Polgári Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény 3 az új Ptk. indokolása20 jogvédelem méghozzá a természetes személyek személyhez fűződő jogaira irányadó szabályok szerint. 4 A törvény a jogi személyek körében a korábban csak a társasági jogból ismert típuskényszert fogalmaz meg, amely szerint jogi személy csak a törvényben meghatározott típusban hozható létre. A Ptk.-ban szabályozott jogi személy típusok: az egyesület, a gazdasági társaságok, az egyesülés, a szövetkezet és az alapítvány. Ezek mellett törvényi szintű szabályozás létrehozhat egyéb jogi személy típust is, mint például az államháztartási törvény a költségvetési szervet. Megjegyzendő, hogy az állam ugyan nem jogi személy típus, de olyan közjogi jogalanynak minősül, amelyet a polgári jogi jogviszonyokban jogi személynek kell tekinteni. 5 A Ptk. meghatározza a jogi személyek általános kritériumait is, amely szerint a jogi személynek saját névvel, székhellyel, ügyintéző és képviseleti szervvel, valamint a tagjaitól illetve az alapítóitól elkülönült vagyonnal és ahhoz szorosan kapcsolódó önálló vagyoni helytállási kötelezettséggel kell rendelkeznie. Ez utóbbi ismérv azt jelenti, hogy főszabály szerint a jogi személy tagjai és alapítói a jogi személy tartozásaiért nem felelnek, ez alól azonban lehetnek kivételek. Az általános rendelkezések között rögzített egyetlen minden jogi személyre vonatkozó - kivétel szerint, ha a jogi személy tagja vagy alapítója korlátolt felelősségével visszaélt, úgy a jogi személy jogutód nélküli megszűnésekor fennmaradó kielégítetlen hitelezői követelésekért korlátlanul köteles helytállni. 6 További kivétel található a gazdasági társaságra vonatkozó szabályok között amikor a törvény a kkt. tagja és a bt. beltagja részére mögöttes helytállási kötelezettséget ír elő. A Ptk. egyik újítása, hogy a korábbi kógens szabályozási módszer helyett alapvetően eltérést engedő, azaz diszpozitív szabályozást alkalmaz, amely legszembetűnőbben az alapelvi szinten megfogalmazott létesítés szabadságában nyilvánul meg. Eszerint a polgári jogi jogalanyok a jogi személy létrehozásáról szabadon rendelkezhetnek és a jogi személy szervezetét és működési szabályait is maguk állapíthatják meg. A törvény továbbá kimondja, hogy a jogi személy alapítói (illetve tagjai) a létesítő okiratban eltérhetnek a Ptk. jogi személyekre vonatkozó szabályaitól. A jogi normától való eltérés lehetősége azonban nem korlátlan, így arra nem kerülhet sor, ha azt a Ptk. megtiltja; ha az a jogi személy hitelezőinek, munkavállalóinak vagy a tagok kisebbségének jogait nyilvánvalóan sérti; vagy a jogi személyek törvényes működése feletti felügyelet 4 Ptk. 3:1 (1)-(3) bekezdés 5 Sárközy Tamás: i.m Ez a társasági jogból átemelt ún. felelősségátvitel intézménye. 20 Több megjelenítése
SZEMÉLYISÉGI JOGOK XI. CÍM ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK ÉS EGYES SZEMÉLYISÉGI JOGOK 2:42. [A személyiségi jogok általános védelme] (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy törvény és mások jogainak korlátai között Részletesebben A jogi személyek általános szabályai az új Ptk.-ban
A jogi személyek általános szabályai az új Ptk.-ban A gazdasági társaságok közös szabályainak kiterjesztése A Könyvben szabályozott jogi személyek tagsággal bíró jogi személyek egyesület gazdasági társaságok Részletesebben JOGI ISMERETEK JOGVISZONY. Olyan életszituáció, amelyet a jog szabályoz. Találjunk rá példákat!
JOGI ISMERETEK 2. témakör: jogviszony (alanya, tárgya, tartalma) jogképesség cselekvőképesség Olyan életszituáció, amelyet a jog szabályoz. Találjunk rá példákat! JOGVISZONY. Emberek Kinek-minek a magatartását Részletesebben A jogvédők feladata és tevékenységi rendszere. Gondnoksággal kapcsolatos ellátottjogi feladatok
TÁMOP-557-08/1-2008-0001 TÁMOP-557-08/1-2008-0001 Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ A jogvédők feladata és tevékenységi rendszere Gondnoksággal kapcsolatos ellátottjogi Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY. 31. szám. MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2013. február 26., kedd. Tartalomjegyzék. 2013. évi V. törvény A Polgári Törvénykönyvrõl 2382
MAGYAR KÖZLÖNY MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2013. február 26., kedd 31. szám Tartalomjegyzék 2013. évi V. törvény A Polgári Törvénykönyvrõl 2382 2382 MAGYAR KÖZLÖNY 2013. évi 31. szám II. Törvények 2013. Részletesebben Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben
Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben Dr. Kovács László Email: kovacs.laszlo@gtk.szie.hu Főbb témakörök 1. Röviden a Ptk. szerkezetéről 2. Átállási határidők - a régiről az Részletesebben A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia
A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia A civil szervezetekkel kapcsolatos főbb jogszabályok Alaptörvény Ptk. Az egyesülési Részletesebben 2013. évi V. törvény. a Polgári Törvénykönyvről 1 ELSŐ KÖNYV BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK
2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről 1 ELSŐ KÖNYV BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 1:1. [A törvény hatálya] E törvény a mellérendeltség és egyenjogúság elve szerint szabályozza a személyek alapvető vagyoni Részletesebben Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
Page 1 of 266 CompLex (http://www.complex.hu/) Jogtár (http://www.jogtar.hu/) Céginfo (http://www.complex.hu/ceginfo.php) Termékeink (http://www.complex.hu/termekek.php) Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye Részletesebben POLGÁRI JOG TERMÉSZETES SZEMÉLYEK (EMBER) POLGÁRI JOG ALANYAI (SZEMÉLYEK AZ ÜZLETI ÉLETBEN): 2015.09.30. Polgári Törvénykönyv 2013. évi V.
POLGÁRI JOG A jogalanyok ( ) vagyoni és egyes személyi viszonyait szabályozza Mint jog ág DR SZALAI ERZSÉBET 1 DR SZALAI ERZSÉBET 2 Polgári Törvénykönyv 2013. évi V. törvény MIKOR LÉPETT HATÁLYBA? MEGALKOTÁSÁNAK Részletesebben Partnerségi információs nap a civil szervezetek előtt álló feladatokról
Partnerségi információs nap a civil szervezetek előtt álló feladatokról Főbb jogszabályok Alaptörvény Ptk. Az egyesülési jogról a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról Részletesebben P O L G Á R I T Ö R V É N Y K Ö N Y V JAVASLAT NORMASZÖVEG Budapest, 2006. december 31. 2 I. KÖNYV: BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 1:1. [A törvény célja] Ez a törvény a polgárok és jogalanyisággal rendelkező szervezeteik, Részletesebben 1959. évi IV. törvény. a Polgári Törvénykönyvről ELS Ő RÉSZ BEVEZET Ő RENDELKEZÉSEK. A törvény célja
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről ELS Ő RÉSZ BEVEZET Ő RENDELKEZÉSEK A törvény célja 1. (1) Ez a törvény az állampolgárok, valamint az állami, önkormányzati, gazdasági és társadalmi szervezetek, Részletesebben 1997. évi CLVI. törvény. a közhasznú szervezetekről1
1997. évi CLVI. törvény a közhasznú szervezetekről1 Az Országgyűlés a nem kormányzati és nem haszonelvű szervezetek hazai hagyományainak megőrzése, társadalmi szerepük növelése, közhasznú működésük és Részletesebben Az ellátottjog területeit érintő jogszabályi változások, kitekintéssel az új PTK szabályaira
Az ellátottjog területeit érintő jogszabályi változások, kitekintéssel az új PTK szabályaira Előadó: dr Szedresi Alexandra jogi referens 2013 december 11 TÁMOP-557-08/1-2008-0001 1 Az új Ptk-ból következő Részletesebben A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből
A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből dr. Homolya Szilvia Részletesebben A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA. Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét Részletesebben 2013. évi V. törvény. a Polgári Törvénykönyvről 1
1. oldal 2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről 1 ---->>----->>-- Részletesebben BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6.
BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6. Ikt. sz.: 23/2014. NYIL V ANOS ÜLÉS napirendje A döntéshozatal minősített többséget igényel! Tárgy: ALAPÍTÓI DÖNTÉS A Békéscsaba Vagyonkezelő Részletesebben dr. Boros Zsuzsa Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
dr. Boros Zsuzsa Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Átmeneti rendelkezések A Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről Részletesebben A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA. Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét Részletesebben A polgári jogi szabályok alkalmazása
GAZDASÁGI MAGÁNJOG A polgári jogi szabályok alkalmazása 2009. szeptember 17. 2. előadás Sajátos jogtechnikai eszközök a jogalkalmazásban A jogalkalmazás folyamatában fontos szerepet játszik Fikció Vélelem Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY. 165. szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2009. november 20., péntek. Tartalomjegyzék
MAGYAR KÖZLÖNY A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2009. november 20., péntek 165. szám Tartalomjegyzék 2009. évi CXX. törvény A Polgári Törvénykönyvrõl 41986 41986 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2009. évi Részletesebben A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, szerződésminta 1 társasági szerződését: alkalmazásával, a következők szerint állapítják meg az alábbi betéti társaság 1. A társaság Részletesebben 1959. IV. TÖRVÉNY. a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvérıl 1
1959. IV. TÖRVÉNY a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvérıl 1 Hatályos: 2014.01.01-2014.03.15 (A hatálybalépésérıl és a végrehajtásáról szóló 1960: 11. és az 1978: 2. törvényerejő rendelettel egységes Részletesebben dr. Száldobágyi Zsigmond Csongor ügyvéd ingatlanforgalmi szakjogász A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés
Tisztelt érdeklődő! Ezt a dokumentumot tájékoztatásul tesszük közzé. Célja, hogy Ön előzetesen átlássa a társaság alapításával járó egyes adminisztratív kötelezettségeit. Magyarázó szövegeket az egyes Részletesebben AZ ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY 12. SZÁMÁNAK MELLÉKLETE
AZ ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY 12. SZÁMÁNAK MELLÉKLETE I Jogszabályok 2009. évi CXX. törvény* a Polgári Törvénykönyvrõl ELSÕ KÖNYV BEVEZETÕ RENDELKEZÉSEK 1:1. [A törvény hatálya] Ez a törvény állapítja meg a személyek Részletesebben Öttevény Községért Közalapítvány. Alapító Okiratának módosítása
Öttevény Községért Közalapítvány Alapító Okiratának módosítása 1. Az alapító okirat preambuluma a következő bekezdéssel egészül ki: A létrehozott közalapítvány a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi Részletesebben A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG
A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A JOGI SZEMÉLY ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI (A Ptk. 3:1. -3:48., az egyes jogi személyek átalakulásáról, Részletesebben A BETEGEK JOGAI A PSZICHIÁTRIAI KEZELÉS SORÁN
A BETEGEK JOGAI A PSZICHIÁTRIAI KEZELÉS SORÁN 1998. július elsejétõl új egészségügyi törvény szabályozza a betegjogokat. Fõbb rendelkezései meghatározzák, milyen jogok illetnek meg minket a gyógykezelésünk Részletesebben TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0018
Tájékoztató közkereseti és betéti társaságokról /forrás:www.magyarország.hu/ A közkereseti és a betéti társaság jellege, fogalma Mindkét társasági forma személyegyesítő jellegű, vagyis a tagok személyes Részletesebben VÁLLALATI JOG. rsasági jog alapjai. Sárközy Tamás: Szervezetek státusjoga az új Ptk.-ban c. könyve alapján (HVG-Orac, 2013) Oktatási segédlet
VÁLLALATI JOG Oktatási segédlet Sárközy Tamás: Szervezetek státusjoga az új Ptk.-ban c. könyve alapján (HVG-Orac, 2013) dr. Verebics János, PhD, egyetemi docens BME GTK Üzleti jog tanszék Budapest, 2013. Részletesebben T/3018. számú. törvényjavaslat. a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/3018. számú törvényjavaslat a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról Előadó: Dr. Trócsányi László igazságügyi miniszter Budapest, 2015. február 1 2015. Részletesebben dr. Kusztos Anett A HÁZASTÁRSI KÖZÖS LAKÁS HASZNÁLATÁNAK RENDEZÉSE AZ ÚJ PTK.-BAN I.
dr. Kusztos Anett A HÁZASTÁRSI KÖZÖS LAKÁS HASZNÁLATÁNAK RENDEZÉSE AZ ÚJ PTK.-BAN I. Novissima Kiadó 2014 1 Megjelent a Novissima Kiadó gondozásában 2014-ben, elektronikus formában. Szerző: dr. Kusztos Részletesebben A RÉSZVÉNY-ELŐÁLLÍTÁS ELMÉLETI ÉS GYAKORLATI KÉRDÉSEI
A RÉSZVÉNY-ELŐÁLLÍTÁS ELMÉLETI ÉS GYAKORLATI KÉRDÉSEI A RÉSZVÉNY-ELŐÁLLÍTÁS JOGI KÉRDÉSEI ÉS AZ ÚJ PTK. RÉSZVÉNYEKRE VONATKOZÓ ÚJ RENDELKEZÉSEI DR. TOMORI ERIKA CODEX NAPOK 2014 VÁLTOZIK-E AZ ÉRTÉKPAPÍR Részletesebben Segédlet a 2014. március 15-én jogerőre emelkedő Polgári Törvénykönyv (Ptk) által bevezetendő és civil szervezetekre vonatkozó új szabályokhoz
Segédlet a 2014. március 15-én jogerőre emelkedő Polgári Törvénykönyv (Ptk) által bevezetendő és civil szervezetekre vonatkozó új szabályokhoz 2014. március 15-én életbe lép az új Polgári Törvénykönyv. Részletesebben 2009. évi CXX. törvény. a Polgári Törvénykönyvről 1
1. oldal 2009. évi CXX. törvény a Polgári Törvénykönyvről 1 ELSŐ KÖNYV BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 1:1. [A törvény hatálya] Ez a törvény állapítja meg a személyek mellérendeltségen és egyenjogúságon alapuló Részletesebben 2009. évi.. törvény a Polgári Törvénykönyvről * ELSŐ KÖNYV BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK
Dr. Draskovics Tibor igazságügyi és rendészeti miniszter 2009. évi.. törvény a Polgári Törvénykönyvről * ELSŐ KÖNYV BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 1:1. [A törvény hatálya] Ez a törvény állapítja meg a személyek Részletesebben A vezető tisztségviselők felelősségi viszonyai
A vezető tisztségviselők felelősségi viszonyai Dr. Pajor Dávid ügyvéd Ifj. dr. Nemessuri Péter tanácsadó Az előadás tematikája Kik a vezető tisztségviselők? Ügyvezetők, igazgatósági tagok, vezérigazgatók Részletesebben A/1. A POLGÁRI JOG ÉS CSALÁDI JOG
A/1. A POLGÁRI JOG ÉS CSALÁDI JOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény, valamint a házasságról, a családról és a gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény Részletesebben 2010. évi XVII. tör vény* a nagykorú személy döntéshozatalának és jognyilatkozata megtételének segítéséhez kapcsolódó polgári nemperes eljárásokról
9706 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2010. évi 30. szám (2) Ha a tör vény hatálybalépését köve tõen az alapítvány bármely adatában változást jelentettek be, de ez nem tartalmazza a tör vényes képviselõ természetes Részletesebben AZ UTÓBBI IDŐSZAK TÖRVÉNYI VÁLTOZÁSAI: PTK., MT.
AZ UTÓBBI IDŐSZAK TÖRVÉNYI VÁLTOZÁSAI: PTK., MT. AZ ÚJ POLGÁRI TÖRVÉNYKÖNYV JELLEMZŐI A GAZDASÁGI JOG KÓDEXE Kódex jelleg erősítése A társasági jog, a nonprofit szektor jogának beemelése a törvénybe, modern Részletesebben AZ UTÓBBI IDŐSZAK TÖRVÉNYI VÁLTOZÁSAI: PTK., MT., A MUNKAJOG VILÁGA SZEKSZÁRD, 2014. DECEMBER 12.
AZ UTÓBBI IDŐSZAK TÖRVÉNYI VÁLTOZÁSAI: PTK., MT., A MUNKAJOG VILÁGA SZEKSZÁRD, 2014. DECEMBER 12. A MUNKAJOGI SZABÁLYOZÁS VÁLTOZÁSAINAK ALAPJAI (2014) 2012. évi I. törvény (Mt.) 2013. évi V. törvény (Ptk.) Részletesebben Szervezeti és működési kérdések - civil szervezetek, közhasznúság és változásbejegyzés -
Szervezeti és működési kérdések - civil szervezetek, közhasznúság és változásbejegyzés - NOSZA Egyesület 2014. február 28. Új jogszabályi környezet 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú Részletesebben 8. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez A ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYMINTÁJA. Alapszabály
8. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez A ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYMINTÁJA Alapszabály Alulírott alapítók (részvényesek), a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény Részletesebben TITOKTARTÁSI MEGÁLLAPODÁS. amely létrejött egyrészről. cégszerű megnevezés:... (székhelye: nyilvántartást vezető cégbíróság neve:...
TITOKTARTÁSI MEGÁLLAPODÁS amely létrejött egyrészről cégszerű megnevezés:.......... (székhelye:........., nyilvántartást vezető cégbíróság neve:......., cégjegyzék száma:........., adószám:......, képviselő Részletesebben Alapszabály. 1. A társaság neve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
Alapszabály Alulírott alapítók (részvényesek), a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét képező szerződésminta Részletesebben EGYESÜLET VII. CÍM AZ EGYESÜLET FOGALMA, LÉTESÍTÉSE, TAGSÁGA
EGYESÜLET VII. CÍM AZ EGYESÜLET FOGALMA, LÉTESÍTÉSE, TAGSÁGA 3:63. [Az egyesület fogalma] (1) Az egyesület a tagok közös, tartós, alapszabályban meghatározott céljának folyamatos megvalósítására létesített, Részletesebben POLGÁRI JOGI ÖSSZEFOGLALÓ A TŐKEPIACI ALAPISMERETEKHEZ
DR. TOMORI ERIKA POLGÁRI JOGI ÖSSZEFOGLALÓ A TŐKEPIACI ALAPISMERETEKHEZ Gárdos Füredi Mosonyi Tomori Ügyvédi Iroda 2015. szeptember 14. 1. TARTALOM 2. Bevezetés 7 3. Általános értelmezési kérdések 8 4. Részletesebben TÉTELVÁZLATOK A MÉRLEGKÉPES KÖNYVELÕK SZÓBELI VIZSGÁIHOZ JOGI ISMERETEK DR. JUHÁSZ JÓZSEF DR. NÉMETH ISTVÁN DR. TÉTÉNYI ZOLTÁN
TÉTELVÁZLATOK A MÉRLEGKÉPES KÖNYVELÕK SZÓBELI VIZSGÁIHOZ JOGI ISMERETEK DR. JUHÁSZ JÓZSEF DR. NÉMETH ISTVÁN DR. TÉTÉNYI ZOLTÁN 6. a. A polgári jogi jogviszony alanyai. A jogképesség és a cselekvõképesség Részletesebben (Anyakönyvi szerv azonosítója): Külképviselet megnevezése: Iktatószám: (Apai elismerő nyilatkozat azonosító száma):
1 Jegyzőkönyv i elismerő nyilatkozatról megszületett gyermekre (Anyakönyvi szerv azonosítója): Külképviselet megnevezése: Iktatószám: (Apai elismerő nyilatkozat azonosító száma): I. A személyesen megjelent Részletesebben Számadó Tamás Gazdasági Versenyhivatal, Bírósági képviseleti Iroda vezetője
Az üzleti titok védelme a nem nyilvános know-how és üzleti információk (üzleti titkok) jogosulatlan megszerzésével, felhasználásával és felfedésével szembeni védelemről szóló irányelv tervezete Számadó Részletesebben 1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK. A törvény célja. A jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK A törvény célja 1. (1) Ez a törvény az állampolgárok, valamint az állami, önkormányzati, gazdasági és társadalmi szervezetek, Részletesebben A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről
A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről A Közbeszerzési Döntőbizottság a konzorciumok jog- és ügyfélképességével kapcsolatosan a következőkben ismertetett Részletesebben ALAPSZABÁLY (minta-tervezet, javasolt szövegezéssel) I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
ALAPSZABÁLY (minta-tervezet, javasolt szövegezéssel) I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.1 Az egyesület neve: 1.2. Az egyesület székhelye: 1.3. Az egyesület jogi személy, amely a nyilvántartásba vétellel jön Részletesebben TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0018
Gazdasági társaságok A gazdasági társaság alapításának, működésének szabályai 2014. március 15-től az új Polgári törvénykönyvben (Ptk.) találhatóak, de akiknél létesítő okiratot még nem módosították megfelelően, Részletesebben 1959. évi IV. törvény. a Polgári Törvénykönyvről. Kivonat ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK. A törvény célja
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről Kivonat ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK A törvény célja 1. (1) Ez a törvény az állampolgárok, valamint az állami, önkormányzati, gazdasági és társadalmi Részletesebben A családjog kézikönyve
Dr. Bajory Pál Dr. Kiss Éva Dr. Bencze Lászlóné Dr. Kőrös András Dr. Brávácz Ottóné Dr. Makai Katalin Dr. Csiky Ottó Némethné dr. Bokor Klára Dr. Filó Erika Dr. Söth Lászlóné Dr. Katonáné dr. Pehr Erika Részletesebben Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét képező szerződésminta alkalmazásával Részletesebben Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében
Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében Az adatvédelmi szabályozás célja, fontossága - A személyes adatok gyűjtése nyilvántartása, feldolgozása a legutóbbi időszakban került az alkotmányos Részletesebben Kereskedelmi jog jegyzet. - cégalapítás: ki alapíthat céget és milyen feltételekkel
Kereskedelmi jog jegyzet lap: gazdasági társaságokról szóló törvény 2006.évi IV. törvény. 1. általános rész: minden cégformára egyenlő - cégalapítás: ki alapíthat céget és milyen feltételekkel - általános Részletesebben Jogi személyek az új Ptk-ban - Vázlat D R. NEMESSÁNYI Z O LTÁ N P HD
Jogi személyek az új Ptk-ban - Vázlat D R. NEMESSÁNYI Z O LTÁ N P HD Emlékeztető: az új Ptk. társadalomképe Szociális elemekkel átszőtt, alkotmányosan védett piacgazdaság Magánautonómia 3 pillér Magántulajdon Részletesebben (2)A törvény rendelkezéseit a Magyar Köztársaság gazdasági és társadalmi rendjével összhangban kell értelmezni.
1959. évi IV. TÖRVÉNY a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvérõl ELSÕ RÉSZ BEVEZETÕ RENDELKEZÉSEK A törvény célja 1. (1) Ez a törvény az állampolgárok, valamint az állami, önkormányzati, gazdasági és Részletesebben Javadalmazási Szabályzat. a... Társaság (székhely:... cégjegyzékszám:...)
Javadalmazási Szabályzat a... Társaság (székhely:... cégjegyzékszám:...) vezető tisztségviselője (ügyvezetője), felügyelő bizottsági tagjai javadalmazása, valamint a jogviszony megszűnése esetére biztosított Részletesebben AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA Alapító okirat Alulírott alapító, szerződésminta 1 alkalmazásával, a következők szerint állapítja meg az alábbi korlátolt felelősségű Részletesebben Járási gyámhivatal, anyakönyvvezető, integrált ügyfélszolgálat, bíróság, konzuli tisztviselő, közjegyző 1 (megnevezése, elérhetőség)
1 Jegyzőkönyv i elismerő nyilatkozatról születendő gyermekre (Anyakönyvi szerv azonosítója): Külképviselet megnevezése: Iktatószám: (Apai elismerő nyilatkozat azonosító száma): I. A személyesen megjelent Részletesebben Tartalom. II. Könyv: SZEMÉLYEK 75. I. Könyv: BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 67
Tartalom Rövidítésjegyzék 51 Előszó 53 Általános indokolás 55 I. Az átfogó reform indokoltsága 55 II. A javaslat társadalmi modellje 56 III. Hagyomány és újítás. Külföldi példák 56 IV. Az Alkotmányos elvek Részletesebben I. Az üzleti titok fogalma a közbeszerzésben Az üzleti titokká minősíthető adatok körével kapcsolatos főbb Kbt. szabályok III. A helytelen üzleti
I. Az üzleti titok fogalma a közbeszerzésben II. Az üzleti titokká minősíthető adatok körével kapcsolatos főbb Kbt. szabályok III. A helytelen üzleti titokká minősítés következménye IV. Jelenlegi jogi Részletesebben Segédlet a fogadó szervezetek számára az adminisztrációs kötelezettségekrõl
Segédlet a fogadó szervezetek számára az adminisztrációs kötelezettségekrõl Bejelentési kötelezettség 11. (1) A fogadó szervezet a társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért felelõs miniszter által Részletesebben Cégbíróság feladatai CÉGNÉV CÉGNÉVBEN CÉGELJÁRÁS 2015.11.25. CÉGBÍRÓSÁG HELYE A BÍRÓSÁGI SZERVEZETBEN
CÉGELJÁRÁS CÉGBÍRÓSÁG HELYE A BÍRÓSÁGI SZERVEZETBEN Tvszék, mint cégbíróság 1 2 Cégbíróság feladatai cégbejegyzési (változásbejegyzési) adat)cégjegyzékbe történő bejegyzése, illetve törlése, cégnyilvántartásból Részletesebben ELSŐ RÉSZ 1 / 16 2016.03.29. 10:49
1 / 16 2016.03.29. 10:49 2013. évi CLXXVII. törvény a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről 2016.03.24 9 2013. évi CLXXVII. Részletesebben 2014. Kereskedelmi szerződések joga 1. Bevezetés A legfontosabb változások áttekintése 1
Kereskedelmi szerződések sek joga 1. MSC 2014 Az új Polgári Törvénykönyv a szerződések jogát érintő legfontosabb változásai. Kötelmi jogi alapok dr. Verebics János, PhD egyetemi 1 Bevezetés A legfontosabb Részletesebben A pszichiátriai betegekről és az ő jogaikról
TÁMOP-5.5.7-08/1-2008-0001 Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ A pszichiátriai betegekről és az ő jogaikról Gerőcs Katalin betegjogi képviselő 2014. Március 21. Ép emberben Részletesebben az új Ptk. rendszerének tükrében
A vadásztársaságok, mint egyesületek szabályozása az új Ptk. rendszerének tükrében Dr. Kiss István Szabályozásának jogszabályi háttere Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek Részletesebben A tör vény hatálya. A gondnokoltak és gondnokaik nyilvántartása
9710 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2010. évi 30. szám (2) A gondnokoltak és gondnokaik, támogatott személyek és támogatóik, valamint az elõ ze tes jognyilatkozatok nyilvántartását az Országos Igazságszolgáltatási Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. A Bánki Donát Ipari Szakközépiskola és Szakmunkásképző Intézet az iskolába járó tanulók nevelésének, oktatásának segítése érdekében
A Közhasznú Alapítvány alapítója a Bánki Donát Ipari Szakközépiskola és Szakmunkásképző Intézet általános jogutódjaként az Ajkai Szakképző Iskola és Kollégium a közhasznú jogállás megszerzése érdekében Részletesebben dr. Száldobágyi Zsigmond Csongor ügyvéd ingatlanforgalmi szakjogász AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA
Tisztelt érdeklődő! Ezt a dokumentumot tájékoztatásul tesszük közzé. Célja, hogy Ön előzetesen átlássa a társaság alapításával járó egyes adminisztratív kötelezettségeit. Magyarázó szövegeket az egyes Részletesebben ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről1 ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK A törvény célja 1. 2 (1)3 Ez a törvény az állampolgárok, valamint az állami, önkormányzati, gazdasági és civil szervezetek, Részletesebben VII. ÉVFOLYAM 3. SZÁM
VII. ÉVFOLYAM 3. SZÁM Tartalomjegyzék Tanulmányok I. Könyv: A személyek / 3 Vita Az orvos beteg jogviszony az új Ptk.-ban Jobbágyi Gábor / 15 Szerzõdésátruházás Gárdos Péter / 20 Polgári jogi kodifikáció Részletesebben A/6 AZ EMBER JOGKÉPESSÉGE ÉS CSELEKVŐKÉPESSÉGE JOGKÉPESSÉG
JOGKÉPESSÉG A felvilágosodás, a természetjogi gondolkodás eredményeként vált uralkodóvá a gondolat, hogy minden ember szabadnak és egyenlőnek születik, veleszületett, el nem idegeníthető jogai vannak. Részletesebben Mint ismeretes, 2014. március 15. napján lép hatályba az új Polgári Törvénykönyv.
Tisztelt Hölgyem/Uram! Mint ismeretes, 2014. március 15. napján lép hatályba az új Polgári Törvénykönyv. Az új Polgári Törvénykönyv HARMADIK KÖNYVE szabályozza meglehetős részletességgel a jogi személyekre Részletesebben I. számú melléklet. 2. számú táblázat Rendszeres gyermekvédelmi támogatásban részesített gyermekek száma kor szerinti eloszlásban:
29 I. számú melléklet 1. számú táblázat 0-18 éves gyermekek korcsoport szerinti megoszlása 2004. év 2005. év korosztály férfi (fő) nő (fő) összesen férfi (fő) nő (fő) összesen 0-2 éves 2265 2122 4387 2364 Részletesebben 1959. évi IV. törvény. a Polgári Törvénykönyvről ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK. A törvény célja
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről [Egységes szerkezetben a Ptk. hatálybalépéséről és végrehajtásáról szóló 1960. évi 11. törvényerejű rendelettel (a továbbiakban Ptké.) és a Ptk. módosításáról Részletesebben A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2013. szeptember 20-i ülése 6. számú napirendi pontja
1 Egyszerű többség A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2013. szeptember 20-i ülése 6. számú napirendi pontja Javaslat haszonélvezeti jog alapításáról szóló szerződés jóváhagyására Előadó: dr. Puskás Részletesebben Tájékoztató az Általános Szerződési Feltételek 2011. augusztus elsejei változásáról
PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT a Willis Magyarország Biztosítási Alkusz és Tanácsadó Kft. Ügyfelei részére Melléklet: Panaszbejelentõ lap Budapest, 2013. április 10. Hatályos: 2013. április 10. Jóváhagyta: Részletesebben 1959. évi IV. törvény a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről 1 (A hatálybalépéséről és a végrehajtásáról szóló 1960. évi 11.
1959. évi IV. törvény a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről 1 (A hatálybalépéséről és a végrehajtásáról szóló 1960. évi 11. törvényerejű rendelettel és az 1978. évi 2. törvényerejű rendelettel Részletesebben A régi és az új Ptk. összehasonlítása a civil szervezetek szabályozását illetően
A régi és az új Ptk. összehasonlítása a civil szervezetek szabályozását illetően Ennek a kiegészítésnek az a célja, hogy összefüggően bemutassa: a Polgári Törvénykönyv megváltozásával milyen más, megváltozott Részletesebben A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM. r e n d e l e t e
A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM r e n d e l e t e a katonai szolgálati viszony méltatlanság címén történő megszüntetésének eljárási szabályairól A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú Részletesebben AGRÁRJOG II. KOLLOKVIUMI KÉRDÉSEK. 2. Mely jogok tekintetében konstitutív hatályú az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés? (6 pont)
Ingatlan-nyilvántartás AGRÁRJOG II. KOLLOKVIUMI KÉRDÉSEK 1. Melyek az ingatlan-nyilvántartás alapelvei? (6 2. Mely jogok tekintetében konstitutív hatályú az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés? (6 3. Soroljon Részletesebben KOSSUTH LAJOS ÁLTALÁNOS ISKOLA
KOSSUTH LAJOS ÁLTALÁNOS ISKOLA DIÁKTARISZNYA ALAPÍTVÁNY MONOR ALAPÍTÓ OKIRAT 2 Ezen alapító okirat azért készült, hogy az 1. pontban megnevezett alapító az 1959. évi IV. törvény, a Polgári Törvénykönyv Részletesebben A közjegyzői nemperes eljárások

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Kártérítés megfizetése iránt a Gfv.X. 30.353/2011. számú ügyben a Kúria 2012. május 31. napján kihirdetett határozata (Energy Capital Energiakereskedő Zrt. - MAVIR)
A villamos energia áthozatalát biztosító szerződés nem teremt arra jogcímet, hogy a vevő olyan energia áthozatalához szükséges engedély kiadását (kódokat) is követelje, amelyre a megállapodás nem terjedt ki. Ha a vevő többlet energiát vásárol, azt, a saját kockázatára teszi. Ha a rendszerirányítónak nincs megállapodása a másik rendszerirányítóval arra nézve, hogy milyen mennyiségű energia áthozatali jog illeti meg az egyes energiakereskedőket, a rendszerirányító akkor jár el helyesen, ha a jogosultságokat akció tartásával osztja szét, illetve állapítja meg. (Ptk. 198.§, 2007.
További információ Kártérítés megfizetése iránt a Gfv.X. 30.353/2011. számú ügyben a Kúria 2012. május 31. napján kihirdetett határozata (Energy Capital Energiakereskedő Zrt. - MAVIR) tartalommal kapcsolatosan
Egyszemélyes társaság egyedüli tagja felelősségének megállapítása iránt a Gfv.X. 30.082/2012. számú ügyben a Kúria 2012. május 21. napján kihirdetett határozata (Halker - MNV Zrt.)
Ha a korlátolt felelősségű társaság egyedüli tagja, saját gazdasági érdekeit társasága érdekei elé helyezve, annak terhére hátrányos üzletpolitikát folytat, és az, ennek következtében felszámolás alá kerül, a társaság ki nem egyenlített tartozásaiért a felszámolási eljárás befejezése után felelősséggel tartozik. A hátrányos üzletpolitika azzal is megvalósítható, hogy a társaság veszteségeinek rendezése, vagy a társaság megszüntetése érdekében a szükséges intézkedéseket nem teszi meg. (1991. évi XLIX. tv. 63.§ (2) bekezdése, 2006. évi IV.tv. 54.§ (2) bekezdése)
További információ Egyszemélyes társaság egyedüli tagja felelősségének megállapítása iránt a Gfv.X. 30.082/2012. számú ügyben a Kúria 2012. május 21. napján kihirdetett határozata (Halker - MNV Zrt.) tartalommal kapcsolatosan
További információ Tájékoztató a Kúria Gfv.X.30.127/2012/9. számú csődeljárás tárgyában hozott határozatáról tartalommal kapcsolatosan
Dr. Darák Péter felszólalása a XIX. Tolna megyei Jogásznapon
A Magyar Jogász Egylet Tolna megyei szervezete XIX. alkalommal tartotta 2012. június 1-jén a hagyományos jogásznapi rendezvényét, amelyen a Kúria elnöke, Dr. Darák Péter tartott előadást.
„Változások a felsőbíráskodásban” címmel az elnök átfogó képet adott a Kúriára vonatkozó sarkalatos törvényi előírásokról, a Kúria új hatásköreiről, így a normakontroll funkcióról. Előadásában Dr. Darák Péter ismertette a törvénynél alacsonyabb szintű jogszabályok feletti közigazgatási bírói normakontroll németországi gyakorlatát.
További információ Dr. Darák Péter felszólalása a XIX. Tolna megyei Jogásznapon tartalommal kapcsolatosan
Dr. Darák Péter interjúja az "Ügyvéd Világ" c. havilapnak
További információ Dr. Darák Péter interjúja az "Ügyvéd Világ" c. havilapnak tartalommal kapcsolatosan

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
A magyar szabályozásra is hatással lehet az Európai Unió Bíróságának ítélete
Tax & Legal Alert | PwC Magyarország | 605. szám | 2018. november 29.
Lehetséges az adóellenőrzéssel lezárt időszakra vonatkozó áfabevallás helyesbítése?
Az EU Bíróságának 2018. április 26-án kihirdetett ítélete szerint (a C-81/17. sz. ügyben) az uniós joggal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely a hozzáadottértékadó‑bevallások (héa-bevallások) helyesbítését az ötéves elévülési időtől eltérve kizárólag azzal az indokkal tagadja meg, hogy ez a helyesbítés olyan időszakra vonatkozik, amely már adóellenőrzés tárgyát képezte.
Az alapügyben eljárt román adóhatóság azzal utasította el az adózónak egy héa-ellenőrzéssel már lezárt időszak újbóli vizsgálata iránti kérelmét, hogy az ellenőrzés során már vizsgált információkhoz képest az adózó által késedelmesen (vagyis a héa-ellenőrzés lezárását követően) feltárt könyvelési, nyilvántartásbeli hibák nem minősülnek olyan új körülményeknek, amelyeknek késedelmes előterjesztése ne lett volna felróható az adózónak.
A Bíróság kimondta, hogy adóellenőrzés esetén a héa-levonási jog gyakorlására az általános (ötéves) határidőnél rövidebb jogvesztő határidő érvényesül, mivel főszabály szerint az adóalany a lezárt időszak miatt már nem tudja helyesbíteni héa-bevallásait azon adómegállapítási időszakok vonatkozásában, amelyek adóhatósági ellenőrzés tárgyát képezték. A Bíróság jelentőséget tulajdonított annak a ténynek is, hogy az ellenőrzést a bevallás benyújtását követően azonnal vagy rövid időn belül megindították, és ezáltal megfosztották az adózót a héa-bevallás helyesbítésének lehetőségétől. Az ilyen nemzeti szabályozás pedig a Bíróság szerint nem összeegyeztethető a Héa-irányelvvel, és a héa-rendszer alapvető elveivel is ellentétes.
Melyek azok a hazai rendelkezések, amelyeket a Bíróság ítéletének alkalmazhatósága kapcsán figyelembe kell venni?
A héa-bevallás önellenőrzés útján történő helyesbítéséről rendelkezik az adózás rendjéről szóló 2017. évi CL. törvény („Art.”) 54. § (1) és (5) bekezdése, mely szerint az önadózás, az adóbeszedés útján megállapított vagy megállapítani elmulasztott adót, adóalapot és a költségvetési támogatást az adózó helyesbítheti. Az ellenőrzés megkezdésétől a vizsgálat alá vont adó és költségvetési támogatás - a vizsgált időszak tekintetében - önellenőrzéssel nem helyesbíthető. Nem helyesbíthető továbbá az adóhatóság által utólag megállapított adó (költségvetési támogatás) sem.
Különbséget kell tennünk abból a szempontból, hogy milyen okból kerül sor az adózó áfabevallásának önellenőrzés útján történő helyesbítésére:
a) Levonható adó helyesbítése
A levonási jog utólagos érvényesítése tekintetében alapvetően nem szükséges önellenőrzést végezni, a levonási jog utólagosan az adózó folyó időszaki bevallásában is érvényesíthető. Az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény („Áfa tv.”) 153/A. § (1) bekezdésének 2016. január 1-jétől hatályban lévő módosítása azonban két évben maximálta azt az időszakot, amelyen belül az előzetesen felszámított adó önellenőrzés nélkül levonható. Ezt követően azonban már csak az adott bevallás visszamenőlegesen, önellenőrzéssel történő helyesbítésével van mód a levonási jog utólagos érvényesítésére az öt éves elévülési időn belül.
b) Fizetendő adó helyesbítése
Az Áfa tv. 55. § (1) bekezdése alapján az adófizetési kötelezettség az adóztatandó ügylet tényállásszerű megvalósulásakor, azaz az ügylet teljesítésekor keletkezik. Ebből következik, hogy a fizetendő adó utólagos helyesbítésére – annak növekedése esetében – kizárólag visszamenőleg, önellenőrzés útján kerülhet sor. Amennyiben a fentiek szerint, akár a levonható, akár a fizetendő áfa tekintetében az adózó önellenőrzést kíván lefolytatni egy ellenőrzéssel lezárt időszak tekintetében, úgy az adóigazgatási rendtartásról szóló 2017. évi CLI. törvény („Air.”) 92. §-a alapján ún. ismételt ellenőrzést kell kezdeményeznie, amely a lezárt időszakot újra „felnyitja”.
Milyen következtetések vonhatóak le a Bíróság ítéletéből a fenti rendelkezésekre vonatkozóan?
Ismételt ellenőrzés lefolytatásához a magyar szabályozás megköveteli az adózó „jóhiszemű eljárás”-át és olyan „új tény, körülmény” létét, amely korábban nem állhatott az adózó rendelkezésére, illetve arról az adózó nem is tudhatott. Kérdés, hogy e feltételek összhangban vannak-e a Bíróság ítéletével.
A Bíróság ugyanis rögzítette, hogy az arányosság elvéből kiindulva közigazgatási pénzügyi szankciókat kell alkalmazni az olyan gondatlan magatartást tanúsító adózókkal szemben, akik a levonási jogukat igazoló olyan dokumentumokra támaszkodva helyesbítik a héa-bevallásukat, amelyek az ezen adóra vonatkozó bevallásuk benyújtásának időpontjában a birtokukban voltak.
Ebből kiindulva a magyar szabályozás ellentétes lehet a Bíróság döntésével, ha ugyanis az adózó ismételt ellenőrzés iránti kérelmét a „jóhiszemű eljárás” és „új tény, körülmény” hiánya miatt elutasítják, úgy az adózót – közigazgatási pénzügyi szankció alkalmazása helyett – elzárják az ellenőrzéssel lezárt időszakban keletkezett és korábban nem érvényesített levonási joga gyakorlásától.
Fontos körülmény az ítélet alkalmazhatóságánál, hogy mennyi idő telhet el a héa-bevallás benyújtása és az adóhatósági ellenőrzés között annak érdekében, hogy a Bíróság szerint a héa-ellenőrzés „azonnali”-nak vagy „rövid időn belüli”-nek minősüljön, így az adózónak a helyesbítéshez való joga csorbuljon, és az adózók erre sikerrel hivatkozhassanak.
Várhatóan a bírósági gyakorlat fogja kimunkálni, hogy a Bíróság ítélete hivatkozási alapot jelenthet-e a magyar szabályozással szemben.
Amennyiben a fentiekkel kapcsolatban bármilyen kérdése merülne fel, kérjük, forduljon szokásos kapcsolattartó partneréhez, illetve Farkas Gábor igazgatóhoz (gabor.farkas@pwc.com), vagy dr. Kelemen Dániel ügyvédhez (daniel.kelemen@pwc.com).
© 2017 - Sun May 26 03:17:17 UTC 2019 PwC. Minden jog fenntartva. A „PwC” kifejezés a PricewaterhouseCoopers Könyvvizsgáló Kft.-re és a PricewaterhouseCoopers Magyarország Kft.-re utal, amelyek az önálló és független jogi személyekből álló PricewaterhouseCoopers International Limited hálózatának tagja.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság