(4)5 A fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a kerületi önkormányzat által bevezethető adó bevezetésére a fővárosi önkormányzat jogosult.
3. §6 (1) Ha e törvény másként nem rendelkezik, a törvény alkalmazásában adóalany:
b)7 a jogi személy, egyéb szervezet,
(5)8 E törvény hatálya – a 34. §-ban foglaltak kivételével – nem terjed ki az államra, a helyi önkormányzatra, a nemzetiségi önkormányzatra, a költségvetési szervre, az egyházi jogi személyre, a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.-re, a Nemzeti Eszközkezelő Zrt.-re, az Államadósság Kezelő Központ Zrt.-re, a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter felügyelete alá tartozó büntetés-végrehajtási gazdálkodó szervezetre és a helyi iparűzési adó vonatkozásában a Magyar Nemzeti Bankra.
3/A. §9 (1) Valamennyi helyi adó alól mentes az Észak-atlanti Szerződés Szervezete és az Észak-atlanti Szerződés alapján felállított nemzetközi katonai parancsnokságok.
d)11 az e törvényben meghatározott gazdasági tevékenység gyakorlására (a továbbiakban együtt: adótárgy).
c)12 helyi iparűzési adó
a)13 az 5. §-ban meghatározott adókat vagy ezek valamelyikét bevezesse, a már bevezetett adót hatályon kívül helyezze, illetőleg módosítsa, azonban az évközi módosítás naptári éven belül nem súlyosbíthatja az adóalanyok adóterheit,
c)14 az adó mértékét a helyi sajátosságokhoz, az önkormányzat gazdálkodási követelményeihez és az adóalanyok teherviselő képességéhez igazodóan – az e törvényben meghatározott felső határokra, illetőleg a 16. § a) pontjában, a 22. § a) pontjában, a 26. §-ában, a 33. §-ának a) pontjában meghatározott felső határoknak 2005. évre a KSH által 2003. évre vonatkozóan közzétett fogyasztói árszínvonal-változással, 2006. évtől pedig a 2003. évre és az adóévet megelőző második évig eltelt évek fogyasztói árszínvonal változásai szorzatával növelt összegére (a felső határ és a felső határ növelt összege együtt: adómaximum) figyelemmel – megállapítsa,
d)15 az e törvény második részében meghatározott mentességeket, kedvezményeket további mentességekkel, kedvezményekkel, így különösen a lakások esetében a lakásban lakóhellyel rendelkező eltartottak számától, a lakáson fennálló, hitelintézet által lakásvásárlásra, lakásépítésre nyújtott hitel biztosítékául szolgáló jelzálogjog fennállásától, a lakásban lakóhellyel rendelkezők jövedelmétől függő mentességekkel, kedvezményekkel kibővítse,
e)16 e törvény és az adózás rendjéről szóló törvény keretei között az adózás részletes szabályait meghatározza.
b)17 a vagyoni típusú adók körében az adót egységesen – tételes összegben vagy a korrigált forgalmi érték alapulvételével – határozhatja meg,
c)18 az általa bevezetett adó mértékeként nem állapíthat meg többet az adómaximumnál,
d)19 ha az adót az 1. § (3) bekezdése alapján a fővárosi önkormányzat vezeti be, akkor az a kerületi önkormányzat, amely az adó fővárosi önkormányzat általi bevezetésébe beleegyezett, az adót az adóévben nem működtetheti,
e)20 a vállalkozó (52. § 26. pont) üzleti célt szolgáló épülete, épületrésze utáni építményadó, telke utáni telekadó és a helyi iparűzési adó megállapítása során – ha e törvény eltérően nem rendelkezik – a 6. § d) pontja nem alkalmazható. A helyi iparűzési adó esetén egy adómérték alkalmazható,
f)21 a korrigált forgalmi érték alapú építményadóban a lakás, illetve az egyéb építmény esetén egy-egy, a korrigált forgalmi érték alapú telekadóban a lakáshoz tartozó telek, illetve az egyéb telek esetén egy-egy adómérték alkalmazható.
8. § (1)22 Ha a fővárosi önkormányzat és a kerületi önkormányzatok közötti forrásmegosztásról szóló jogszabály másként nem rendelkezik, az adó kizárólag az azt megállapító önkormányzat bevételét képezi, tőle az nem vonható el.
9. § 23
10. §24
11. § (1)25 Adóköteles az önkormányzat illetékességi területén lévő építmények közül a lakás és a nem lakás céljára szolgáló épület, épületrész (a továbbiakban együtt: építmény).
(3)27 Az adókötelezettség az építmény valamennyi helyiségére kiterjed, annak rendeltetésétől, illetőleg hasznosításától függetlenül.
12. § (1)29 Az adó alanya (3. §) az, aki a naptári év (a továbbiakban: év) első napján az építmény tulajdonosa. Több tulajdonos esetén a tulajdonosok tulajdoni hányadaik arányában adóalanyok. Amennyiben az építményt az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett vagyoni értékű jog terheli, az annak gyakorlására jogosult az adó alanya. (A tulajdonos, a vagyoni értékű jog jogosítottja a továbbiakban együtt: tulajdonos).
(2)30 Valamennyi tulajdonos által írásban megkötött és az adóhatósághoz benyújtott megállapodásban a tulajdonosok az adóalanyisággal kapcsolatos jogokkal és kötelezettségekkel egy tulajdonost is felruházhatnak.
b)31 a kizárólag az önálló orvosi tevékenységről szóló törvény szerinti háziorvos által nyújtott egészségügyi ellátás céljára szolgáló helyiség
h)37 az ingatlan-nyilvántartási állapot szerint állattartásra vagy növénytermesztésre szolgáló építmény vagy az állattartáshoz, növénytermesztéshez kapcsolódó tároló építmény (pl. istálló, üvegház, terménytároló, magtár, műtrágyatároló), feltéve, hogy az építményt az adóalany rendeltetésszerűen állattartási, növénytermesztési tevékenységéhez kapcsolódóan használja.
adómentesség38
13/A. §39 (1)40 Ha a műemléki értékként külön jogszabályban védetté nyilvánított vagy önkormányzati rendelet alapján helyi egyedi védelem alatt álló épületet (a továbbiakban: műemléképületet) felújítják, akkor az épület, illetve az épületben lévő önálló adótárgy (lakás, nem lakás céljára szolgáló épületrész) a (2)–(7) bekezdésekben meghatározottak szerint a felújításra 2008. január 1-jét követően kiadott építési engedély jogerőre emelkedését követő három egymást követő adóévben mentes az adó alól.
(2)41 E § alkalmazásában felújítás alatt a műemléképület egészén, illetve homlokzatán és több főszerkezetén végzett olyan általános javítást kell érteni, amely teljesen visszaállítja az épület esztétikai állapotát, valamint legalább eredeti műszaki állapotát. Az adó alanya az (1) bekezdés szerinti mentességet az adóhatóságnál kérelmezheti.
(4)42 Az adóhatóság az adómentesség időtartamának lejártát követő év január 30-ig megkeresi a műemlékvédelmi hatóságot, hogy igazolja az épület (2) bekezdés szerinti felújításának tényét és a felújítás befejezésének időpontját. A megkeresett hatóság tizenöt napon belül válaszol a megkeresésre.
(7)43 Ha a mentességi időszak alatt az adóalany személye változik, akkor az új adóalany az adóbevallásának benyújtásával egyidejűleg nyilatkozhat arról, hogy a mentességet a mentességi időszak hátralévő részére is igénybe kívánja venni, azzal, hogy a korábbi adóalany terhére előírt adót és annak 14/A. § (1) bekezdése szerint számított kamatait – a mentességi feltétel teljesülésének elmaradása esetén – a (6) bekezdésben meghatározottak szerint megfizeti. Ilyen nyilatkozat hiányában az adóhatóság a korábbi adóalanyt terhelő adót és annak 14/A. § (1) bekezdése szerint számított kamatait a korábbi adóalany terhére az adóalanyiság megszűnését követő február 15-ig határozatban – a határozat jogerőre emelkedését követő 15 napon belül való megfizetési határidővel – írja elő. Ha a korábbi adóalany megszűnt vagy elhalálozott, akkor az adóhatóság a korábbi adóalanyt terhelő adót és annak 14/A. § (1) bekezdése szerint számított kamatait a korábbi adóalany azon jogutódja számára írja elő, aki/amely az adómentes adótárgyat megszerezte, több ilyen jogutód esetén az adót és annak 14/A. § (1) bekezdése szerint számított kamatait az adóhatóság a jogutódok által az adómentes adótárgyon megszerzett tulajdoni hányadok arányában írja elő határozatban.
Az adókötelezettség keletkezése, változása és megszűnése44
14. §(1)45 Az adókötelezettség a használatbavételi, illetőleg a fennmaradási engedély jogerőre emelkedését követő év első napján keletkezik. Az engedély nélkül épült vagy anélkül használatba vett építmény esetén az adókötelezettség a tényleges használatbavételt követő év első napján keletkezik.
(2)46 Az adókötelezettséget érintő változást (így különösen a hasznos alapterület módosulását, az építmény átminősítését) a következő év első napjától kell figyelembe venni.
14/A. §47 (1)48 Az a 65. életévét betöltött, vagy életkorától függetlenül a megváltozott munkaképességű személyek ellátásaiban részesülő magánszemély, aki egyedül vagy kizárólag ugyanezen feltételeknek megfelelő hozzátartozójával él, a lakcímnyilvántartás szerint és ténylegesen (életvitelszerűen) is lakóhelyéül szolgáló lakása utáni építményadó-fizetési kötelezettségét illetően adófelfüggesztés iránti kérelemmel élhet az adóhatóság felé. Az adófelfüggesztés időszaka alatt az adót nem kell megfizetni, az egyébként esedékessé váló adó után azonban az adóhatóság az esedékesség napjától az adófelfüggesztés megszűnése napjáig terjedően a mindenkori jegybanki alapkamat mértékével egyező mértékű kamatot számít fel. A kamatot a késedelmi pótlék-számítással azonos módon kell számítani. Az adófelfüggesztés az adóév első napjától, annak (3) bekezdés szerinti megszűnése napjáig tart. Az arra jogosult adózó az adófelfüggesztés iránti kérelmét legkésőbb az adófelfüggesztés időszaka első adóévének január 15. napjáig nyújthatja be az adóhatóságnál. Az ezen időpontot követően beérkezett kérelmeket az adóhatóság az adóévet követő év első napjától veszi figyelembe.
(2)49 Az adóhatóság az adófelfüggesztésre jogosultnak az adófelfüggesztés iránti kérelmét nyilvántartásba veszi. Az adóhatóság az adófelfüggesztés időtartama alatt évente az éves adóról határozatot hoz, amely tartalmazza az adófelfüggesztéssel kapcsolatos jogokat és kötelezettségeket.
(3)50 Az adófelfüggesztés megszűnik a lakás elidegenítése, az ingatlan-nyilvántartásban bejegyzéssel létrejövő vagyoni értékű jog alapítása esetén az átruházásról (alapításról) szóló szerződés ingatlanügyi hatósághoz való benyújtásának napjával, az adózó halálával a hagyatékátadó végzés jogerőre emelkedése napjával, az adófelfüggesztés iránti kérelem írásban történő visszavonása esetén a visszavonás bejelentésének napjával. A megszűnés tényét a kötelezett a megszűnés napjától számított 8 napon belül bejelenti az adóhatóságnak. Az adóhatóság az adófelfüggesztés időtartamára eső, esedékessé vált adó és annak kamatai megfizetéséről az adófelfüggesztés megszűnését követően határozatot hoz.
(5)51 Az (1) bekezdésben foglalt feltételeknek való megfelelés esetén az adóhatóság minden adóév február 15-éig az adóévre előírt adóról szóló határozattal megkeresi az ingatlanügyi hatóságot a tárgyévi adóösszeg és annak e törvény szerinti kamatai jelzálogjog keretén belül történő feljegyzése iránt. Az ingatlanügyi hatóság a megkeresés alapján soron kívül bejegyzi a jelzálogot az ingatlan-nyilvántartásba. Ha a kötelezett a felfüggesztett adót és annak kamatát megfizette, az adóhatóság haladéktalanul intézkedik a jelzálogjog törlése iránt.
16. §52 Az adó évi mértékének felső határa:
17. §53 Adóköteles az önkormányzat illetékességi területén lévő telek.
19. §54 Mentes az adó alól:
a)55 az épület, épületrész hasznos alapterületével egyező nagyságú telekrész,
b)56 a belterületen fekvő, az ingatlan-nyilvántartásban művelés alól kivett területként nyilvántartott, 1 hektárt meg nem haladó nagyságú földterület, feltéve, ha az adóévben annak teljes területe tényleges mezőgazdasági művelés alatt áll és e tényt a telek fekvése szerint illetékes mezőgazdasági igazgatási szerv az adóévben igazolja,
d)57 az adóalany termék-előállító üzeméhez tartozó, jogszabályban vagy hatósági előírásban megállapított védő-biztonsági terület (övezet), feltéve, ha az adóalany adóévet megelőző adóévi, évesített nettó árbevétele legalább 50%-ban saját előállítású termék értékesítéséből származik.
20. §59 (1)60 Az adókötelezettség
(2)61 Az adókötelezettség
22. §62 Az adó évi mértékének felső határa:
22/A. §63]
23. §64
24. §65 Kommunális adókötelezettség terheli a 12. §-ban, valamint a 18. §-ban meghatározott magánszemélyt, továbbá azt a magánszemélyt is, aki az önkormányzat illetékességi területén nem magánszemély tulajdonában álló lakás bérleti jogával rendelkezik. Amennyiben a lakásbérleti jogviszony alanyai bérlőtársak, akkor valamennyi bérlőtárs által írásban megkötött és az adóhatósághoz benyújtott megállapodásban megjelölt magánszemély tekintendő az adó alanyának. Ilyen megállapodás hiányában a bérlőtársak egyenlő arányban adóalanyok.
26. §66 Az adó évi mértékének felső határa a 11. §-ban és a 17. §-ban meghatározott adótárgyanként, illetőleg lakásbérleti jogonként legfeljebb 17 000 Ft.
26/A. §67 Az adóalany a 14/A. §-ban meghatározott feltételek teljesülése esetén az ott meghatározottak szerint jogosult az adó felfüggesztésére.
27. §69
28. §70
29. §71
a)72 aki nem állandó lakosként az önkormányzat illetékességi területén legalább egy vendégéjszakát eltölt, továbbá
a)75 a 18. életévét be nem töltött magánszemély;
b)76 a gyógyintézetben fekvőbeteg szakellátásban részesülő vagy szociális intézményben ellátott magánszemély;
c)77 a közép- és felsőfokú oktatási intézménynél tanulói vagy hallgatói jogviszony alapján, hatóság vagy bíróság intézkedése folytán, a szakképzés keretében, a szolgálati kötelezettség teljesítése, vagy a településen székhellyel, vagy telephellyel rendelkező vagy a Htv. 37. §-ának (2) bekezdése szerinti tevékenységet végző vállalkozó esetén vállalkozási tevékenység vagy ezen vállalkozó munkavállalója által folytatott munkavégzés céljából az önkormányzat illetékességi területén tartózkodó magánszemély, továbbá
d)78 aki az önkormányzat illetékességi területén lévő üdülő tulajdonosa vagy bérlője, továbbá a használati jogosultság időtartamára a lakásszövetkezet tulajdonában álló üdülő használati jogával rendelkező lakásszövetkezeti tag, illetőleg a tulajdonos, a bérlő hozzátartozója, valamint a lakásszövetkezet tulajdonában álló üdülő használati jogával rendelkező lakásszövetkezeti tag használati jogosultságának időtartamára annak a Polgári Törvénykönyv szerinti hozzátartozója;
e)79 az egyházi jogi személy tulajdonában lévő építményben, telken vendégéjszakát – kizárólag az egyházi jogi személy hitéleti tevékenységéhez kapcsolódó részvétel céljából – eltöltő egyházi személy.
a)80 a 30. § (1) bekezdésének a) pontja szerinti adókötelezettség esetén
a)82 32. § a) 1. pontja alapján: személyenként és vendégéjszakánként 300 Ft;)
b)83 a 32. § a) 2. pontja alapján: az adóalap 4%-a;
34. §85 (1) A 30. § (1) bekezdés a) pontja alapján fizetendő adót:
HELYI IPARŰZÉSI ADÓ86
35. §87 (1) Adóköteles az önkormányzat illetékességi területén állandó vagy ideiglenes jelleggel végzett vállalkozási tevékenység (a továbbiakban: iparűzési tevékenység).
(2)88 Az adó alanya a vállalkozó, továbbá a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti bizalmi vagyonkezelési szerződés alapján kezelt vagyon.
36. §89 Adóköteles iparűzési tevékenység: a vállalkozó e minőségben végzett nyereség-, illetőleg jövedelemszerzésre irányuló tevékenysége.
iparűzési tevékenység90
37. §91 (1) A vállalkozó állandó jellegű iparűzési tevékenységet végez az önkormányzat illetékességi területén, ha ott székhellyel, telephellyel rendelkezik, függetlenül attól, hogy tevékenységét részben vagy egészben székhelyén (telephelyén) kívül folytatja.
(2)92 Ideiglenes jellegű az iparűzési tevékenység, ha az önkormányzat illetékességi területén az ott székhellyel, telephellyel nem rendelkező vállalkozó
(3)93 Ha az építőipari tevékenység folytatásának, illetőleg a természeti erőforrás feltárásának, kutatásának időtartama az önkormányzat illetékességi területén a 180 napot meghaladta vagy előreláthatóan meghaladja, akkor e tevékenységek végzésének helye a tevékenység-végzés megkezdésének napjától telephelynek minősül, a vállalkozónak állandó jellegű iparűzési tevékenységet végzőként kell bejelentkeznie és az ideiglenes jellegű tevékenység utáni adót nem kell megfizetnie. Amennyiben a vállalkozó az önkormányzat illetékességi területén folytatott ideiglenes jellegű iparűzési tevékenysége után az adóévre már fizetett adót, akkor azt – eltérően a 40/A. § (1) bekezdés a) pontjában és 40/A. § (2) bekezdésben foglaltaktól – az adott önkormányzat illetékességi területén végzett adóévi állandó jellegű iparűzési tevékenység utáni adóból vonhatja le. Amennyiben a vállalkozó előzetes bejelentésétől eltérően a tevékenység-végzés napjai alapján a vállalkozónak az önkormányzat illetékességi területén ideiglenes jellegű iparűzési tevékenység utáni adókötelezettsége áll fenn, akkor arról legkésőbb az adóévet követő év január 15. napjáig köteles bevallást benyújtani, s a bevallás benyújtásával egyidejűleg az adót az ideiglenes tevékenység után egyébként fizetendő adó eredeti esedékességétől számított késedelmi pótlékkal növelten megfizetni.
38. §94 (1) Az adókötelezettség az iparűzési tevékenység megkezdésének napjával keletkezik és a tevékenység megszüntetésének napjával szűnik meg.
(2)95 A 37. § (2) bekezdés a) pontja szerinti tevékenység-végzés esetén az adókötelezettség időtartama a tevékenység megkezdésének napjától a felek közti szerződés alapján a megrendelő teljesítés-elfogadásának napjáig terjedő időszak valamennyi naptári napja.
39. §96 (1)97 Állandó jelleggel végzett iparűzési tevékenység esetén – a (6) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel – az adó alapja a nettó árbevétel, csökkentve
(2)98 Ha a vállalkozó több önkormányzat illetékességi területén vagy külföldön végez állandó jellegű iparűzési tevékenységet, akkor az adó alapját – a tevékenység sajátosságaira leginkább jellemzően – a vállalkozónak kell a 3. számú mellékletben meghatározottak szerint megosztania.
(4)99 Az (1) bekezdés a) pontja szerinti nettó árbevétel csökkentő összeggel (eladott áruk beszerzési értéke és közvetített szolgáltatások értéke) a vállalkozó – nettó árbevétele összegétől függően, sávosan – az alábbiak szerint csökkentheti nettó árbevételét. A nettó árbevétel
(5)100 A (4) bekezdésben említett, a sávba jutó nettó árbevétel csökkentő összeg az összes nettó árbevétel csökkentő összegnek és az adott sávba jutó nettó árbevétel összes nettó árbevételben képviselt arányának szorzata.
(6)101 A társasági adóról és az osztalékadóról szóló törvény szerint kapcsolt vállalkozásnak minősülő adóalanyok az adó alapját az adóalany kapcsolt vállalkozások összes nettó árbevétele és összes nettó árbevétel-csökkentő ráfordítása [(1) a)–d) pontok] pozitív előjelű különbözeteként – figyelemmel a (4) és (5) bekezdésben foglaltakra – állapítják meg, azzal, hogy az egyes adóalanyok adóalapja ezen különbözetnek és az adóalany nettó árbevételének a kapcsolt vállalkozások összes nettó árbevételében képviselt arányának szorzata. Az e bekezdésben foglaltakat csak azon adóalanynak kell alkalmaznia, amely esetében az eladott áruk beszerzési értékének és a közvetített szolgáltatás értékének együttes összege az adóalany nettó árbevételének 50%-át meghaladja, kizárólag az ezen feltételeknek megfelelő kapcsolt vállalkozásai vonatkozásában .
(7)102 A (4) és (5) bekezdéstől eltérően az adóalap megállapításánál azon áruk, anyagok, szolgáltatások értékesítésével összefüggésben elszámolt eladott áruk beszerzési értékének és közvetített szolgáltatások értékének teljes összege csökkenti a nettó árbevétel összegét, amely áruk, anyagok, szolgáltatások értékesítése után az adóalany a számvitelről szóló törvény szerinti exportértékesítés nettó árbevételét vagy a közfinanszírozásban részesülő gyógyszerek, mint áruk értékesítése után belföldi értékesítés nettó árbevételét számol el. Az elszámolóházi tevékenységet végző szervezetnél, az általa – a földgázpiaci és villamosenergia piaci ügyletek elszámolása érdekében – vásárolt és továbbértékesített, a számvitelről szóló törvény szerinti eladott áruk beszerzési értékeként elszámolt földgáz és villamosenergia beszerzési értéke teljes összege csökkenti a nettó árbevétel összegét.
(8)103 Az e § szerinti számításokat – a kerekítés általános szabályai alapulvételével – tizedestörtben kifejezve, hat tizedesjegy pontossággal kell elvégezni.
Állandó jellegű iparűzési tevékenység esetén az adó alapjának egyszerűsített meghatározása104
39/A. §105 (1)106 A 39. § (1) bekezdésétől eltérően
a)107 a személyi jövedelemadóról szóló törvény108 szerint az adóévben átalány szerinti jövedelem-megállapítást (a továbbiakban: átalányadózás) alkalmazó magánszemély (egyéni vállalkozó, mezőgazdasági kistermelő) vállalkozó,
b)109 az a) pont alá nem tartozó más vállalkozó, feltéve, hogy nettó árbevétele adóévben – 12 hónapnál rövidebb adóév esetén napi arányosítással számítva időarányosan – nem haladta meg a 8 millió forintot,
(2)110 Az (1) bekezdés a) pontja szerinti vállalkozó esetében az adó alapja a személyi jövedelemadóról szóló törvény szerinti átalányban megállapított jövedelem 20%-kal növelt összege, azzal, hogy az adó alapja nem lehet több, mint a személyi jövedelemadóról szóló törvény szerinti – e tevékenységből származó – bevételének 80 százaléka.
(4)111 Ha az adóévben a személyi jövedelemadóról szóló törvény szerinti átalányadózásra való jogosultság nem munkaviszony létesítése miatt szűnik meg, akkor az adó alapját – az adóév egészére – a 39. § (1) bekezdése szerint kell megállapítani. Ha az (1) bekezdés a) pontjában említett magánszemély vállalkozó a személyi jövedelemadóról szóló törvény szerinti átalányadózásra való jogosultságát munkaviszony létesítése miatt úgy veszíti el, hogy az adóévben elért árbevétele a 8 millió forintot nem haladja meg, az iparűzési adójának alapját ebben az adóévben a (3) bekezdés alkalmazásával is megállapíthatja.
(5)112 Az adó alapjának (2) vagy (3) bekezdés szerinti megállapítása adóévre választható, az erről szóló bejelentést legkésőbb az adóévről szóló bevallás benyújtására előírt határidőig kell megtenni az adóhatóságnál.
39/B. §113 (1) Az egyszerűsített vállalkozói adó hatálya alá tartozó vállalkozó az adó alapját – a 39. § (1) bekezdésében, vagy a 39/A. §-ban foglalt előírásoktól eltérően – az egyszerűsített vállalkozói adó alapjának 50%-ában is megállapíthatja.
(3)114 A kisadózó vállalkozások tételes adója hatálya alá tartozó vállalkozó (a továbbiakban e § alkalmazásában: kisadózó vállalkozás) (9) bekezdés szerint bejelentett döntése esetén, az adó adóévi alapja – a 39. § (1) bekezdésében, vagy a 39/A. §-ban foglalt előírásoktól eltérően – székhelye és telephelye szerinti önkormányzatonként 2,5-2,5 millió forint. Ha a kisadózó vállalkozás e minősége szerinti adókötelezettsége valamely településen az adóév egészében nem áll fenn, vagy a kisadózó vállalkozások tételes adójában az adófizetési kötelezettsége szünetel, akkor az adó önkormányzatonkénti alapja a 2,5 millió forintnak az adókötelezettség időtartama naptári napjai alapján arányosított része.
(5)115 A (3) bekezdés szerinti adóalap-megállapítást választó kisadózó vállalkozást e minőségére tekintettel – a 41. §-ban és az adózás rendjéről szóló törvényben foglaltaktól eltérően, a (6)–(7) bekezdésekben foglaltak kivételével – adóelőleg-bejelentési, -bevallási, és -fizetési kötelezettség, valamint adóbevallás-benyújtási kötelezettség, továbbá a 39. § (2) bekezdése szerinti adóalap-megosztási kötelezettség nem terheli.
(6)116 A (3) bekezdés szerinti adóalap-megállapítást alkalmazó kisadózó vállalkozás adóbevallást nyújt be,
(9)117 A (3) bekezdés szerinti adóalap-megállapítás választását a vállalkozó – az önkormányzati adóhatóság által rendszeresített – bejelentkezési, bejelentési, bevallási nyomtatványon, a kisadózó vállalkozások tételes adójának hatálya alá tartozás kezdő napjától számított 15 napon belül vagy január 15-ig jelenti be az önkormányzati adóhatóság számára. A vállalkozó e döntése a teljes adóévre vonatkozik, s utoljára abban az adóévben érvényes, amelyben bejelenti, hogy az adó alapját nem a (3) bekezdésben foglaltak szerint kívánja megállapítani. A bejelentkezési, bejelentési, bevallási nyomtatvány végrehajtható okiratnak minősül.
39/C. §118 (1) Az önkormányzat rendeletében a (2)–(3) bekezdésben foglaltak alapján jogosult adómentességet, adókedvezményt megállapítani a vállalkozó számára.
39/D. §119 (1) A 39. § (1) bekezdés szerinti adóalap csökkenthető az adóévi működés hónapjai alapján számított adóévi átlagos statisztikai állományi létszámnak az előző adóévi működés hónapjai alapján az előző adóévre számított átlagos statisztikai állományi létszámhoz képest bekövetkezett – főben kifejezett – növekménye után 1 millió forint/fő összeggel.
(2)120 Nem vehető igénybe az adóalap-mentesség azon létszámbővítéshez, amely állami támogatás igénybevételével jött létre. E bekezdés alkalmazásában állami támogatás a Nemzeti Foglalkoztatási Alapból folyósított olyan támogatás, amelynek feltétele új munkahely létesítése.
(3)121 Az átlagos statisztikai állományi létszámot a Központi Statisztikai Hivatal Útmutató a munkaügy-statisztikai adatszolgáltatáshoz c. kiadvány 2009. január 1. napján érvényes szabályai szerint kell – két tizedesjegy pontossággal – számítani. Az adóévi átlagos statisztikai állományi létszám számítása során figyelmen kívül kell hagyni azt, aki egyébként a statisztikai állományi létszámba tartozik, ám állományba kerülését közvetlenül megelőzően a vállalkozóval a társasági adóról és az osztalékadóról szóló törvény szerinti kapcsolt vállalkozásnak minősülő vállalkozásnál tartozott az átlagos statisztikai állományi létszámba.
39/E. §122 (1) Mentes az adó alól a szabályozott ingatlanbefektetési társaságról szóló törvény (a továbbiakban: Szit. tv.) szerinti szabályozott ingatlanbefektetési társaság (a továbbiakban e § vonatkozásában: társaság), a Szit. tv. szerinti szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás (a továbbiakban e § vonatkozásában: elővállalkozás), valamint a társaság és az elővállalkozás Szit. tv. szerinti projekttársasága.
40. §123 (1) Állandó jelleggel végzett iparűzési tevékenység esetén az adó évi mértékének felső határa
(2)124 Ideiglenes jelleggel végzett iparűzési tevékenység esetén az adó mértéke naptári naponként legfeljebb 5000 forint.
A települési adó csökkentése126
40/A. §127 (1) A székhely, illetőleg a telephely szerinti önkormányzathoz az adóévre fizetendő adóból, legfeljebb azonban annak összegéig terjedően – a (2) bekezdésben meghatározott módon – levonható az adóalany által
Az adóelőleg megállapítása, az adó bevallása és az adó megfizetése128
41. §129 (1)130 A vállalkozó – a (4) bekezdésben foglaltak kivételével – a helyi iparűzési adóban az előlegfizetési időszakra – az egyes esedékességi időpontokra eső összeg feltüntetésével önkormányzatonként – adóelőleget köteles a (3) bekezdésben foglalt esetekben a bejelentkezéssel egyidejűleg az adóhatóság által rendszeresített nyomtatványon bejelenteni, illetve minden más esetben a bevallás-benyújtással egyidejűleg bevallani. A benyújtott – adóelőleget tartalmazó – bejelentkezési nyomtatvány végrehajtható okiratnak minősül.
b)131 az adóköteles tevékenységet jogelőd nélkül kezdő vállalkozónak az első adóelőleg-fizetési időszakra,
(7)132 Ha jogszabályi változás miatt az adó alapja vagy mértéke az adóévre módosul, továbbá ha a vállalkozó az adóévet megelőző évben e törvény vagy az önkormányzat rendelete alapján adómentességet vagy adókedvezményt vett igénybe, de az adóévben az adómentesség vagy az adókedvezmény nem vagy nem teljes mértékben illeti meg, akkor az előleg összegét az adóalap, az adómérték, a kedvezmény mértékének változása, illetőleg a mentesség, kedvezmény megszűnése figyelembevételével kell bevallani.
(4)133 Az önkormányzati adóhatóság – az (5)–(7) bekezdésben foglalt kivételtől eltekintve – készpénzfizetést nem fogadhat el.
(5)134 Postahivatallal nem rendelkező községekben, továbbá tanyaközpontokban, külterületeken – előzetes kihirdetés mellett – befizetési napokat lehet tartani, amikor az adózók készpénzben fizethetnek. Így történhet a fizetés ingóvégrehajtás során is, ha azt az adózó önként felajánlja, illetőleg, ha az előtalált készpénzt az adóhatóság lefoglalja. Készpénz átvételére vagy lefoglalására kizárólag az jogosult, akit erre az adóhatóság írásban felhatalmazott és az e célra rendszeresített hivatalos nyugtatömbbel ellátott. Az átvett vagy lefoglalt készpénzről azonnal nyugtát kell adni, s a pénzösszeget az átvétel napján, de legkésőbb a következő munkanapon az adóbeszedési számlára be kell fizetni.
(7)136 Az önkormányzat rendeletében feljogosíthatja az adóhatóságot arra, hogy az (5) bekezdésben meghatározott pénzkezelési szabályok betartásával 5000 forintot meg nem haladó összegű helyi adóra (adótartozásra) készpénz-befizetést elfogadjon.
(8)137 A helyi iparűzési adóbevallást magyar nyelven, forintban kell elkészíteni. A beszámolót, könyvvezetést konvertibilis devizában készítő adózó a helyi iparűzési adóbevallás adatait a Magyar Nemzeti Bank hivatalos – az adóév utolsó napján érvényes – devizaárfolyamának alapulvételével számítja át forintra. Olyan külföldi pénznem esetében, amelynek nincs a Magyar Nemzeti Bank által jegyzett árfolyama, a Magyar Nemzeti Bank által az adóév utolsó napjára vonatkozóan közzétett, euróban megadott árfolyamot kell a forintra történő átszámításkor figyelembe venni. Ugyanígy kell eljárni minden más esetben, ha az átszámításra a számvitelről szóló törvény rendelkezése nem vonatkozik.
(9)138 Az idegenforgalmi adót az adó beszedője abban a – Magyar Nemzeti Bank által jegyzett – külföldi pénznemben is beszedheti, amelyben a szállásdíj megfizetését lehetővé teszi. A beszedésre kötelezett az adó összegének külföldi pénznemben való megállapításakor és az adónak az önkormányzati adóhatóság számára forintban való befizetésekor a Magyar Nemzeti Bank hivatalos – az adóévet megelőző év utolsó napján érvényes – devizaárfolyamát veszi alapul.
Adóhatóságok együttműködése139
42/A. §140 Amennyiben az önkormányzati adóhatóság a helyi iparűzési adó utólagos megállapítása során a vállalkozó terhére a nettó árbevétel eltitkolását vagy a nettó árbevétel jogosulatlan csökkentését tárja fel, akkor a vállalkozó azonosító adatait (adószám, név, székhely, lakóhely), valamint adóévenkénti bontásban az eltitkolt nettó árbevétel összegére, illetve – nettó árbevétel-csökkentő tételenként – a nettó árbevételből jogosulatlanul levont összegre vonatkozó adatot az állami adóhatóságnak, valamint az adózó székhelye (lakóhelye), telephelyei szerinti – a helyi iparűzési adót működtető – önkormányzat adóhatóságához, az utólagos adómegállapításról szóló határozat jogerőre emelkedését követő 15 napon belül – az adóellenőrzés elősegítése céljából – megküldi. A megkapott adatokat az adóhatóság az adó utólagos megállapítására nyitvaálló határidő lejártát követően megsemmisíti.
Tájékoztatás a bevezetett helyi adók szabályairól141
42/B. §142 (1) Az önkormányzati adóhatóság az önkormányzati adórendelet, valamint annak módosítása kihirdetésétől számított 5 napon belül – a kincstár elektronikus rendszerén keresztül – adatot szolgáltat a kincstár számára:
Az adóbevallás-benyújtás, bejelentkezés, változás-bejelentés szabályai143
42/C. §144 (1) Az önkormányzati rendeleti mentességre, kedvezményre nem jogosult, vagy azt igénybe venni nem szándékozó adóalany, bevallás-benyújtásra kötelezett az építményadóról, a telekadóról, a magánszemély kommunális adójáról, a helyi iparűzési adóról szóló adóbevallási kötelezettségét az önkormányzati adóhatóságok által rendszeresíthető bevallási, bejelentési nyomtatványok tartalmáról szóló pénzügyminiszteri rendelet (a továbbiakban: PM rendelet) szerinti, az adónemre vonatkozó bevallási nyomtatványon is teljesítheti.
43. §145 (1)146 Az adóval és az önkormányzat költségvetése javára más jogszabályban megállapított minden adóval kapcsolatos eljárásban az e törvényben és az adózás rendjéről szóló törvényben foglaltakat – a (2)–(4) bekezdésben meghatározott eltérésekkel – kell alkalmazni.
(2)147 Az önkormányzat az adóelőleg- és az adófizetés esedékességére vonatkozóan – ideértve a 42. § (3) bekezdésében meghatározott esetet is – az adózás rendjéről szóló törvényben foglaltaktól, továbbá a 41. §-ban szabályozottaktól eltérően rendelkezhet, ha ezzel az adóalany számára válik kedvezőbbé kötelezettségének teljesítése. Az önkormányzat mentesítheti az építményadó, a telekadó, a magánszemély kommunális adójának alanyát – a vállalkozónak minősülő adóalany kivételével – a bevallás-benyújtási kötelezettség alól, feltéve, ha az adóalanyt adófizetési kötelezettség nem terheli.
(3)148 Az önkormányzat az adóval kapcsolatban rendeletet alkothat az adózás rendjéről szóló törvényben nem szabályozott eljárási kérdésben.
(4)149 Ha az adó alanya a vagyoni értékű jog jogosítottja és a 2012. december 31-ét követő időszakra vonatkozó adóját nem fizette meg és a végrehajtás vele szemben eredménytelenül zárul, az adóhatóság az így előállt adótartozás megfizetésére határozattal kötelezi az építmény, telek tulajdonosát.
44. §150 Az önkormányzati adóhatóság hatáskörébe tartozó adókat és adók módjára behajtandó köztartozásokat csak az adópolitikáért felelős miniszter engedélyével működő számítógépes programrendszerrel lehet nyilvántartani.
45. §151 A helyi önkormányzat az ügykörébe tartozó adók és illetékek hatékony beszedésének elősegítésére a feltárt és beszedett adóhiányból, valamint a beszedett adó- és illetéktartozásból az önkormányzatokat megillető bevétel terhére rendeletében szabályozhatja az anyagi érdekeltség feltételeit.
46. §152 Felhatalmazást kap az adópolitikáért felelős miniszter arra, hogy rendelettel állapítsa meg:
b) az önkormányzati adóhatóság hatáskörébe tartozó közterhek nyilvántartását segítő számítógépes programrendszer engedélyezésének szabályait, az engedélyezés igazgatási szolgáltatási díját, valamint a díj beszedésével, kezelésével, nyilvántartásával, visszatérítésével kapcsolatos részletes szabályokat.153
47. §154 Ez a törvény 1991. január 1. napján lép hatályba.
48. §155 (1) Az 52. § 31. pont b) alpont ba) alpontja szerinti vezeték nélküli távközlési tevékenységet végző vállalkozó a 2011-ben kezdődő adóéve adókötelezettsége megállapításánál a 2010. december 31-én hatályos 52. § 31. pontját és 3. számú mellékletét köteles alkalmazni.
49. §156
50. §157 Az e törvény alapján bevezetésre kerülő adókkal egyidejűleg hatályukat vesztett rendeletek alapján korábban jogerős határozattal engedélyezett adó, díj és hozzájárulás fizetésének kötelezettsége alóli mentességek, illetőleg kedvezmények a kötelezettségekkel együtt vesztik hatályukat az új adók hatálybalépése napján.
51. §158 (1) Ha az önkormányzat a helyi adót bevezeti, az adóalany köteles a bevezetett adó megállapításához szükséges valamennyi – az önkormányzat felhívásában megjelölt – adatot szolgáltatni az adott év január 1-jei állapotának, illetve évközi bevezetés esetén a rendelet hatálybalépése napjának megfelelően.
(2)159 Az önkormányzati adóhatóság hatáskörébe tartozó adók, adók módjára behajtandó köztartozások (e rendelkezés alkalmazásában együtt: adó) nyilvántartása során – az adó megállapításához szükséges adatokon túlmenően – csak az adózás rendjéről szóló törvényben meghatározott adóazonosító jelet és a természetes személyazonosító adatokat tartja nyilván.
51/A. §160 (1) Az önkormányzati adóhatóság a 42/B. § (1) és (3) bekezdése szerinti kötelezettségének első alkalommal 2012. december 20-áig tesz eleget azzal, hogy az adatszolgáltatásnak a 2013. január 1-jén hatályban lévő helyi adónemekre kell vonatkoznia.
3.161 vagyoni értékű jog: vagyoni értékű jog: a kezelői jog, a vagyonkezelői jog, a tartós földhasználat, a haszonélvezet, a használat joga – ideértve a külföldiek ingatlanhasználati jogát is –, a földhasználat és a lakásbérlet,
5.162 épület: az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvény szerinti olyan építmény vagy annak azon része, amely a környező külső tértől szerkezeti elemekkel részben vagy egészben mesterségesen kialakított, elválasztott teret alkot és ezzel az állandó vagy időszakos tartózkodás, illetve használat feltételeit biztosítja, ideértve az olyan önálló létesítményt is, amely részben vagy teljes belmagasságával a környező csatlakozó terepszint alatt van;
6.163 épületrész: az épület önálló rendeltetésű, a szabadból vagy az épület közös közlekedőjéből nyíló önálló bejárattal ellátott helyisége vagy helyiség-csoportja, amely a 8., a 20., a 45. és 47. pontokban foglaltak szerint azzal felel meg lakásnak, üdülőnek, kereskedelmi egységnek, egyéb nem lakás céljára szolgáló épületnek, hogy az ingatlan-nyilvántartásban önálló ingatlanként nem szerepel;
7.164 tulajdonos: az ingatlan tulajdonosa az a személy vagy szervezet, aki/amely az ingatlan-nyilvántartásban tulajdonosként szerepel. Amennyiben az ingatlan tulajdonjogának átruházására irányuló szerződést az ingatlanügyi hatósághoz benyújtották – melynek tényét az ingatlanügyi hatóság széljegyezte –, a szerző felet kell tulajdonosnak tekinteni. Újonnan létrehozott építmény tulajdonjogának – a használatbavételi engedély jogerőre emelkedését megelőző – átruházása esetén a szerződés ingatlanügyi hatósághoz történő benyújtását követően a szerző felet a használatbavételi engedély jogerőre emelkedésének időpontjától kell tulajdonosnak tekinteni. Egyéb módon történő tulajdonszerzés esetére a Polgári Törvénykönyv vonatkozó szabályai az irányadók;
8.165 lakás: a lakások és helyiségek bérletére, valamint elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény 91/A. §-a 1–6. pontjában foglaltak alapján ilyennek minősülő és az ingatlan-nyilvántartásban lakóház, lakóépület, lakás, kastély, villa, udvarház megnevezéssel nyilvántartott, vagy ilyenként feltüntetésre váró ingatlan;
9.166 hasznos alapterület: a teljes alapterületnek olyan része, ahol a belmagasság legalább 1,90 m. A teljes alapterületbe a lakáshoz, üdülőhöz tartozó kiegészítő helyiségek, melléképületek, melléképületrészek kivételével valamennyi helyiség összegzett alapterülete, valamint a többszintes lakrészek belső lépcsőjének egy szinten számított vízszintes vetülete is beletartozik. Az építményhez tartozó fedett és három oldalról zárt külső tartózkodók (lodzsa, fedett és oldalt zárt erkélyek), és a fedett terasz, tornác alapterületének 50%-a tartozik a teljes alapterületbe. A lakások esetében a pinceszinten (a csatlakozó terepszint alatt) kialakított helyiségek alapterületének 70%-át kell a teljes alapterületbe számítani.
10.167 kiegészítő helyiség: a lakáshoz, üdülőhöz tartozó, jellegénél és kialakításánál fogva csak tárolásra alkalmas padlás, pince, ide nem értve a gépjárműtárolót;
12.169 építmény megszűnése: ha az építményt lebontják, vagy megsemmisül,
13. korrigált forgalmi érték: az illetékekről szóló törvény170 alkalmazásával megállapított forgalmi érték 50%-a,
14.171 erdő: az ingatlan-nyilvántartásban erdő művelési ágban nyilvántartott földterület, továbbá az a földterület, amelyet az Országos Erdőállomány Adattárban erdőként tartanak nyilván;
16.172 telek: az épülettel, épületrésszel be nem épített földterület, ide nem értve
17.173 termőföld: az ingatlan-nyilvántartásban szántó, szőlő, gyümölcsös, kert, rét, legelő (gyep), nádas, fásított terület, halastó művelési ágban nyilvántartott földrészlet;
19.174 termék-előállító üzem: az az állandó jellegű üzleti létesítmény (épület, műtárgy), amelyet az elhelyezésére szolgáló telek utáni adó alanya saját termék előállítására vagy saját termék előállításával összefüggő célra (ideértve különösen a saját előállítású termék tárolását, szállítását, kiszolgálását, a termeléshez kapcsolódó irányító, kiszolgáló tevékenységeket) használ;
20.175 üdülő: az ingatlan-nyilvántartásban üdülőként (üdülőépület, hétvégi ház, apartman, nyaraló, csónakház) feltüntetett vagy ilyenként feltüntetésre váró építmény;
21. állandó lakos, aki a lakcímbejelentés szabályai szerint176 nyilvántartásba vett lakóhellyel, tartózkodási hellyel rendelkezik az önkormányzat illetékességi területén,
22.177 nettó árbevétel:
a)178 a számviteli törvényben meghatározott értékesítés nettó árbevétele (egyszeres könyvvitelt vezető vállalkozó esetében: a pénzügyileg rendezett nettó árbevétel és a nem pénzben kiegyenlített értékesítés nettó árbevételének együttes összege), csökkentve a társasági adóról és az osztalékadóról szóló törvény szerinti jogdíjból származó, árbevételként elszámolt ellenértékkel, a jövedéki adó fizetésére kötelezett vállalkozó esetében az adóhatósággal elszámolt – az egyéb szolgáltatások értékeként, illetve az egyéb ráfordítások között kimutatott – jövedéki adó összegével, továbbá az egyéb ráfordítások között kimutatott, az adóhatósággal elszámolt regisztrációs adó, energiaadó összegével, feltéve ha az így elszámolt regisztrációs adó, energiaadó összege az értékesítés nettó árbevételét növelte, valamint a külön jogszabály szerinti felszolgálási díj árbevételként elszámolt összegével, a b)–h) alpontokban foglalt eltérésekkel,
b)179 a hitelintézeteknél és pénzügyi vállalkozásoknál: a kapott kamatok és kamatjellegű bevételek csökkentve a fizetett kamatokkal és kamatjellegű ráfordításokkal és a pénzügyi lízingbe adott eszköz beszerzési értékével, azzal, hogy e beszerzési értékre tekintettel az adóalap nem csökkenthető, növelve az egyéb pénzügyi szolgáltatás bevételeivel, a befektetési szolgáltatások bevételeivel és a nem pénzügyi és befektetési szolgáltatás bevételével. Fedezeti ügyletek esetén az alapügylet (fedezett tétel) nyereségének/veszteségének és az ahhoz tartozó fedezeti ügylet veszteségének/nyereségének nyereségjellegű különbözete tartozik a nettó árbevételbe. A számviteli törvény szerinti kereskedési célú származékos ügyletek esetében azok eredményének összevont különbözete tartozik a nettó árbevételbe, ha az nyereségjellegű,
h)180 a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvény szerinti kisadózó vállalkozás esetén, a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvény szerinti kisadózó vállalkozás bevétele;
24.182 építőipari tevékenység: a Gazdasági Tevékenységek Egységes Osztályozási Rendszere 2008. január 1-jétől hatályos (TEÁOR'08) besorolása szerint a 41–43. ágazatokba sorolt tevékenységek összessége;
25.183 alapkutatás, alkalmazott kutatás, kísérleti fejlesztés közvetlen költsége: a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tao tv.) 4. § 32. pontja szerinti saját tevékenységi körben megvalósított K+F tevékenység közvetlen költsége;
26.184 vállalkozó: a gazdasági tevékenységet saját nevében és kockázatára haszonszerzés céljából, üzletszerűen végző
a) a személyi jövedelemadóról szóló törvényben185 meghatározott egyéni vállalkozó,
b)186 a személyi jövedelemadóról szóló törvényben meghatározott mezőgazdasági őstermelő, feltéve, hogy őstermelői tevékenységéből származó bevétele az adóévben a 600 000 forintot meghaladja,
d)187 egyéni cég, egyéb szervezet, ideértve azt is, ha azok felszámolás vagy végelszámolás alatt állnak;
28.188 szálláshely: egész éven át vagy csak időszakosan, üzletszerűen működtetett olyan létesítmény, amely éjszakai elszállásolásra és tartózkodásra szolgál,
29.189 szállásdíj: a szálláshely általános forgalmi adóval csökkentett ára a kötelező reggeli és egyéb szolgáltatások nélkül,
30.190 vendégéjszaka: vendégként eltöltött — éjszakát is magában foglaló vagy így elszámolt — legfeljebb 24 óra,
31.191 telephely: a) az adóalany olyan állandó üzleti létesítménye – függetlenül a használat jogcímétől –, ahol részben vagy egészben iparűzési tevékenységet folytat, azzal, hogy a telephely kifejezés magában foglalja különösen a gyárat, az üzemet, a műhelyt, a raktárt, a bányát, a kőolaj- vagy földgázkutat, a vízkutat, a szélerőművet (szélkereket), az irodát, a fiókot, a képviseletet, a termőföldet, a hasznosított (bérbe vagy lízingbe adott) ingatlant, az ellenszolgáltatás fejében igénybe vehető közutat, vasúti pályát;
b)192 azon távközlési tevékenységet végző vállalkozó esetén, amelynek
ba)193 az adóévben a számviteli törvény szerinti nettó árbevétele legalább 75%-ban vezeték nélküli távközlési tevékenységből [TEÁOR'08 61.2] származik (vezeték nélküli távközlési tevékenységet végző vállalkozó)
c)194 a villamos energiáról szóló törvény szerinti egyetemes szolgáltató, villamosenergia-kereskedő és villamos energia elosztó hálózati engedélyes, továbbá a földgázellátásról szóló törvény szerinti egyetemes szolgáltató, földgázkereskedő és földgázelosztói engedélyes esetén azon önkormányzat illetékességi területe, ahol villamos energia vagy földgáz értékesítése, illetve a villamos energia vagy földgáz elosztása a végső fogyasztó, a végső felhasználó (a továbbiakban együttesen: a végső fogyasztó) részére történik, feltéve, hogy a villamosenergia-kereskedő, a földgázkereskedő, a villamos energia egyetemes szolgáltató, a földgáz egyetemes szolgáltató, illetve a villamosenergia elosztó hálózati engedélyes, a földgázelosztói engedélyes adóévet megelőző adóévi számviteli törvény szerinti nettó árbevételének legalább 75%-a közvetlenül a végső fogyasztónak történő értékesítésből, illetve a végső fogyasztó számára történő elosztásból származik;
d)195 a bizalmi vagyonkezelésbe adott vagyon esetén a kezelt vagyonba tartozó hasznosított ingatlan;
32.196 alvállalkozói teljesítések értéke: az adóalany által továbbadott (számlázott) olyan alvállalkozói teljesítés értéke, amelynek végzése során az adóalany mind megrendelőjével, mind alvállalkozójával a Polgári Törvénykönyv (Ptk.) szerinti – írásban kötött – vállalkozási szerződéses kapcsolatban áll. Ide értendő annak a – közvetített szolgáltatásnak nem minősülő – szolgáltatásnak az ellenértéke is, amelyet az adóalany az általa értékesített új (a használatbavételi engedély jogerőre emelkedését megelőzően vagy azt követően első ízben értékesített) lakás előállításához a Ptk. szerinti, írásban megkötött vállalkozási szerződés alapján vesz igénybe. Az e pont szerinti értékkel az adóalany akkor csökkentheti a nettó árbevételét, ha azzal a 22. pont a) alpontja szerint jogdíjként, a 36. pont szerint eladott áruk beszerzési értékeként, a 37. pont szerint anyagköltségként vagy a 40. pont szerint közvetített szolgáltatások értékeként nettó árbevételét nem csökkentette;
33.197 szociális intézmény: a szociális ellátásokról szóló törvényben meghatározott személyes szociális gondoskodást nyújtó szervezet, vállalkozás,
35.199 közszolgáltató szervezet: a Magyar Posta Zrt., a Magyar Rádió Zrt., a Magyar Televízió Zrt., a Duna Televízió Zrt., a Magyar Távirati Iroda Zrt., a Diákhitel Központ Zrt., a Tartalékgazdálkodási Kht., illetve annak tevékenységét folytató nonprofit gazdasági társaság. Közszolgáltató szervezet továbbá a vasúti pályahálózatot üzemeltető feltéve, ha nettó árbevétele legalább 55%-ban a vasúti pályahálózat működtetéséből származik, valamint a helyi- és helyközi menetrendszerinti tömegközlekedési szolgáltatást nyújtó feltéve, ha nettó árbevétele legalább 55%-ban a tömegközlekedési szolgáltatás nyújtásából származik;
36.200 eladott áruk beszerzési értéke: a kettős könyvvitelt vezető vállalkozások esetében a vásárolt és változatlan formában eladott anyagoknak, áruknak – a számvitelről szóló törvény szerint az eladott áruk beszerzési értékeként elszámolt – bekerülési (beszerzési) értéke. Az egyszeres könyvvitelt, valamint – a személyi jövedelemadóról szóló törvény hatálya alá tartozó – pénzforgalmi nyilvántartást vezető vállalkozók esetében a tárgyévi árubeszerzésre fordított kiadás, csökkentve a kifizetett árukészlet leltár szerinti záró értékével, növelve a kifizetett árukészlet leltár szerinti nyitó értékével. Csökkenti az eladott áruk beszerzési értékét az az érték, amellyel az adóalany a 37. pont szerint anyagköltségként, a 32. pont szerint alvállalkozói teljesítés értékeként, a 40. pont szerint közvetített szolgáltatások értékeként nettó árbevételét csökkentette,
37.201 anyagköltség: a kettős könyvvitelt vezető vállalkozások esetében a vásárolt anyagoknak – a számvitelről szóló törvény szerint – anyagköltségként elszámolt bekerülési (beszerzési) értéke. Az egyszeres könyvvitelt, valamint – a személyi jövedelemadóról szóló törvény hatálya alá tartozó – pénzforgalmi nyilvántartást vezető vállalkozók esetében a tárgyévi anyagbeszerzésre fordított kiadás, csökkentve a kifizetett anyagkészlet leltár szerinti záró értékével, növelve a kifizetett anyagkészlet leltár szerinti nyitó értékével. Csökkenti az anyagköltséget a saját vállalkozásában végzett beruházáshoz felhasznált anyagok bekerülési (beszerzési) értéke, továbbá az az érték, amellyel az adóalany a 36. pont szerint az eladott áruk beszerzési értékeként, a 32. pont szerint alvállalkozói teljesítés értékeként, a 40. pont szerint közvetített szolgáltatások értékeként nettó árbevételét csökkentette,
38.202 anyag, áru: a számvitelről szóló törvény203 szerinti vásárolt készletekből az anyagok, az áruk,
39.204 az egyszerűsített vállalkozói adónak a számviteli törvény hatálya alá nem tartozó alanya esetében nettó árbevétel: a 22. pont i) alpontja szerinti nettó árbevétel, eladott áruk beszerzési értéke és anyagköltség: a 36. és a 37. pontokban foglalt, pénzforgalmi nyilvántartást vezető vállalkozókra meghatározott eladott áruk beszerzési értéke és anyagköltség,
40.205 közvetített szolgáltatások értéke: az adóalany által saját nevében vásárolt és a harmadik személlyel (a megrendelővel) írásban kötött szerződés alapján, a szerződésben rögzített módon részben vagy egészben, de változatlan formában továbbértékesített (továbbszámlázott) szolgáltatás értéke. Közvetített szolgáltatásnál az adóalany vevője és nyújtója is a szolgáltatásnak, az adóalany a vásárolt szolgáltatást részben vagy egészben közvetíti úgy, hogy a megrendelővel kötött szerződésből a közvetítés lehetősége, a számlából a közvetítés ténye, vagyis az, hogy az adóalany nemcsak a saját, hanem az általa vásárolt szolgáltatást is értékesíti változatlan formában, de nem feltétlenül változatlan áron, egyértelműen megállapítható. Az e pont szerinti értékkel az adóalany akkor csökkentheti a nettó árbevételét, ha azzal a 22. pont a) alpontja szerint jogdíjként, a 36. pont szerint eladott áruk beszerzési értékeként, a 37. pont szerint anyagköltségként vagy a 32. pont szerint alvállalkozói teljesítések értékeként nettó árbevételét nem csökkentette;
41.206 székhely: belföldi szervezet esetében az alapszabályában (alapító okiratában), a cégbejegyzésben (bírósági nyilvántartásban), az egyéni vállalkozó esetében az egyéni vállalkozók nyilvántartásában ekként feltüntetett hely, a magánszemélyek esetében az állandó lakóhely. A külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe vonatkozásában a székhely alatt a cégbejegyzésben a fióktelep helyeként megjelölt helyet, a bizalmi vagyonkezelésbe adott vagyon esetében a bizalmi vagyonkezelő székhelyét, lakóhelyét kell érteni;
42.207 saját vállalkozásban végzett beruházás: a számviteli törvény szerinti tárgyi eszköznek minősülő eszközök saját vállalkozásban végzett megvalósítása, létesítése, bővítése, rendeltetésének megváltoztatása, átalakítása, élettartamának növelése, eredeti állagának helyreállítását szolgáló felújítása – ide nem értve a tárgyi eszköz folyamatos, zavartalan, biztonságos üzemeltetését szolgáló javítási, karbantartási munkákat, továbbá az erdőnevelési, erdőfenntartási, erdőfelújítási munkákat – akkor is, ha az adóalany kizárólag a beruházás megvalósításához szükséges anyagot biztosítja,
43.208 építési tilalom: az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvény alapján elrendelt változtatási, telekalakítási, illetőleg építési tilalom,
44.209 helyi és helyközi menetrendszerinti tömegközlekedés: a díjfizetés ellenében bárki által igénybe vehető menetrendszerinti személyszállító járatokkal lebonyolított közlekedés,.
45.210 kereskedelmi egység: az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés alapján kereskedelmi üzletnek, boltnak, abc-nek, üzletháznak, játékteremnek, csárdának, bisztrónak, borozónak, sörözőnek, büfének, cukrászdának, kávézónak, kávéháznak, teaháznak, fagylaltozónak, étteremnek, vendéglőnek, presszónak, irodának, műteremnek, szállodának, hotelnek, panziónak, fogadónak, motelnek, szállónak, vendégháznak, vadászháznak, rendelőnek, kórháznak, szanatóriumnak, gyógyszertárnak minősülő vagy ilyenként feltüntetésre váró épület, épületrész;
46.211 szállásépület: az a kereskedelmi egység, mely szálláshely-szolgáltatás nyújtására alkalmas, így különösen az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés alapján szállodának, hotelnek, panziónak, fogadónak, motelnek, szállónak, vendégháznak, vadászháznak minősülő vagy ilyenként feltüntetésre váró épület, épületrész;
47.212 egyéb nem lakás céljára szolgáló épület: az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés alapján garázsnak, gépjárműtárolónak, raktárnak, üvegháznak, műhelynek, szerviznek, üzemnek, üzemcsarnoknak, pincének, présháznak, hűtőháznak, gyárnak minősülő vagy ilyenként feltüntetésre váró épület, épületrész, továbbá a melléképület és a melléképületrész;
48.213 a lakáshoz, üdülőhöz tartozó gépjárműtároló: a lakóépületben lévő épületrész, vagy a lakóépület elhelyezésére szolgáló telken álló épület, amely kialakításánál fogva gépjármű tárolására alkalmas, függetlenül attól, hogy az épület vagy az épületrész az ingatlan-nyilvántartásban önálló ingatlanként szerepel;
49.214 vagyoni értékű jog jogosítottja: az ingatlanon fennálló vagyoni értékű jog jogosítottja az a személy vagy szervezet, aki/amely az ingatlan-nyilvántartásban a vagyoni értékű jog jogosítottjaként feltüntetésre került. Amennyiben az ingatlant terhelő vagyoni értékű jog alapításáról szóló okiratot az ingatlanügyi hatósághoz benyújtották – melynek tényét az ingatlanügyi hatóság széljegyezte –, az okiratban megjelölt, jogszerzésre feljogosított személyt vagy szervezetet kell a vagyoni értékű jog jogosítottjának tekinteni;
50.215 melléképület, melléképületrész: a lakás, az üdülő elhelyezésére szolgáló telken lévő és a lakás, üdülő szokásos használatához szükséges, de huzamos emberi tartózkodásra részben és ideiglenesen sem szolgáló, tüzelő, lom, szerszám, kerékpár, babakocsi tárolására szolgáló épület vagy épületrész, ide nem értve a gépjárműtárolót. A többlakásos lakóépületben lévő lakás esetén a lakástulajdonhoz tartozó, 5 m2 hasznos alapterületet meg nem haladó, lomok, szerszámok, tüzelő tárolására szolgáló helyiség, feltéve, hogy az az épületen belül, de a lakástól elkülönítve helyezkedik el, valamint lakóépületben az osztatlan közös tulajdonban lévő közlekedő és tároló-helyiség, akkor, ha azt a tulajdonközösség közösen használja;
55–59.220
60.221 lakóépület: olyan épület, amelynek hasznos alapterülete legalább 50 százalékát lakások hasznos alapterülete teszi ki.
61.222 külföldön létesített telephelyen végzett tevékenységből származó adóalaprész: az iparűzési adóalapnak az a része, amely a 3. számú melléklet – tevékenységre leginkább jellemző – 1.1 vagy 1.2 vagy 2.1 vagy 2.3 pontja alkalmazásával a külföldön létesített telephelyre, telephelyekre jut, azzal, hogy a 3. számú mellékletben említett település, települések kifejezések alatt a külföldön létesített telephelyet, telephelyeket is érteni kell. Ha a vállalkozó adóévet megelőző teljes adóévi adóalapja a 100 millió forintot meghaladta, csak a 3. számú melléklet 2.1 pontja vagy 2.3 pontja szerinti módszer alkalmazható,
62.223 építőipari tevékenységet folytató vállalkozó: az a vállalkozó, akinek (amelynek) az adóévben a számviteli törvény szerinti értékesítés nettó árbevétele és az adóév utolsó napján készletre vett befejezetlen termelés, félkésztermék, késztermék értékének együttes összege legalább 75%-ban építőipari tevékenységből [52. § 24. pont] származik,
63.224 távközlési tevékenységet végző vállalkozó: a TEÁOR'08 szerint a 61. ágazatba sorolt tevékenységet (távközlési tevékenység) végző azon vállalkozó, amelynek az adóévet megelőző adóévi számviteli törvény szerinti nettó árbevételéből legalább 75% távközlési tevékenységből származik,
64.225 előfizető: az elektronikus hírközlésről szóló törvény szerinti előfizető.
FÜGGELÉK226
Melléket az 1990. évi C. törvény 39. §-ához227
1.228 Az a vállalkozó, akinek a tárgyévet megelőző teljes adóévben az iparűzési adóalapja (a továbbiakban: adóalap) nem haladta meg a 100 millió forintot, a következő 1.1., 1.2. vagy 2.1. pont szerinti adóalap-megosztási módszer valamelyikét köteles alkalmazni.
1.1.229 Személyi jellegű ráfordítással arányos megosztás módszere
1.2.230 Eszközérték arányos megosztás módszere:
2.1.231 Az a vállalkozó, akinek a tárgyévet megelőző teljes adóévben az adóalapja meghaladta a 100 millió forintot, köteles a következő adóalap megosztási módszert alkalmazni.
2.2.232 A villamos energiáról szóló törvény szerinti egyetemes szolgáltató, villamosenergia-kereskedő és villamos energia elosztó hálózati engedélyese, továbbá a földgázellátásról szóló törvény233 szerinti egyetemes szolgáltató, földgázkereskedő és földgázelosztói engedélyes végső fogyasztó részére történő villamos energia, földgáz értékesítése, illetve villamos energia vagy földgáz elosztása esetén – a melléklet 1. és 2.1. pontjában foglaltaktól eltérően – a helyi iparűzési adó alapját [39. § (1) bek.]:
a)234 egyetemes szolgáltató, villamosenergia- vagy földgázkereskedő esetén az önkormányzat illetékességi területén végső fogyasztó részére eladott villamos energia vagy földgáz értékesítéséből származó számviteli törvény szerinti nettó árbevételnek a villamos energia vagy földgáz végső fogyasztók részére történő értékesítéséből származó összes számviteli törvény szerinti nettó árbevételben képviselt arányában,
2.3.235 Az építőipari tevékenységet folytató vállalkozó [52. § 62.] – döntésétől függően, az 1.1., 1.2., 2.1. pontokban foglaltaktól eltérően – adóalapját következők szerint is megoszthatja:
2.4.1.236 A vezeték nélküli távközlési tevékenységet végző vállalkozó – a Melléklet 1. és 2.1. pontjától eltérően – a helyi iparűzési adóalapját a székhelye, telephelye szerinti települések között következők szerint köteles megosztani:
2.4.2.237 A vezetékes távközlési tevékenységet végző vállalkozó – a 3. számú melléklet 1. és 2.1. pontjától eltérően – a helyi iparűzési adóalapját a székhelye, telephelye szerinti települések között a vezetékes távközlési szolgáltatást igénybe vevő előfizetője részére nyújtott szolgáltatás helyének címe, valamint – ha a vállalkozó vezeték nélküli távközlési szolgáltatást is nyújt – a vezeték nélküli távközlési szolgáltatást igénybe vevő előfizetője számlázási címe alapján a településen az adóév első napján, a vezetékes vagy vezeték nélküli távközlési szolgáltatást igénybe vevő előfizetők számának az összes, vezetékes és vezeték nélküli távközlési szolgáltatást igénybe vevő előfizetője adóév első napja szerinti számában képviselt aránya szerint osztja meg.
5.238 Az adóalap-megosztásra vonatkozó számításokat – a kerekítés általános szabályai alapulvételével – hat tizedesjegy pontossággal kell elvégezni.
7.239 Az 1.1, 1.2, 2.1 pontok szerinti megosztási módszerek közül nem lehet azt alkalmazni, amelyik a székhely vagy valamelyik telephely szerinti település esetén nulla forint települési adóalapot eredményezne.
8.240 Amennyiben a vállalkozónak a székhely szerinti településen kívül legalább egy telephelye van és az adóalapot az 1.1. vagy 2.1. pont szerint kell megosztani, akkor a magánszemély vállalkozó, illetve nem magánszemély vállalkozó esetén az ügyvezető, ügyvezetők után figyelembe veendő személyi jellegű ráfordítás legalább 10%-át a székhely szerinti településhez kell kimutatni.
9.241 Az 1.2 pont szerinti megosztási módszer nem alkalmazható, ha a székhely szerinti településen eszközérték nem mutatható ki.
5 Az 1. § (4) bekezdését a 2013: CXXVIII. törvény 2. §-a iktatta be.
6 A 3. § a 2011: CLVI. törvény – 2011: CLXXV. törvény 189. § (10) bekezdésével megállapított – 170. §-ával megállapított szöveg.
7 A 3. § (1) bekezdés b) pontja a 2013: CCLII. törvény 135. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
8 A 3. § (5) bekezdése a 2013: LIII. törvény 17. §-ával megállapított, a 2013: CXXXIII. törvény 29. § a) pontja szerint módosított szöveg.
9 A 3/A. §-t az 1999: CXVII. törvény 5. §-a iktatta be, szövege a 2011: XXXIV. törvény 15. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
10 A 4. § b) pontját a 2010: XC. törvény 24. §-a hatályon kívül helyezte.
11 A 4. § d) pontját a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
12 Az 5. § c) pontját a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
13 A 6. § a) pontja az 1992: LXXVI. törvény 1. §-ának (2) bekezdésével megállapított szöveg.
14 A 6. § c) pontja a 2004: CI. törvény 147. §-ával megállapított, a 2010: XC. törvény 24. §-a szerint módosított szöveg.
15 A 6. § d) pontja a 2007: CXXVI. törvény 132. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
16 A 6. § e) pontja a 2011: CLVI. törvény 180. § (2) bekezdés 2. pontja szerint módosított szöveg.
17 A 7. § b) pontja a 2008: LXVIII. törvény 16. § (1) bekezdésével megállapított, a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 2. pontja szerint módosított szöveg.
18 A 7. § c) pontja a 2011: CLVI. törvény 171. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
19 A 7. § d) pontja a 2010: CLIII. törvény 6. § (2) bekezdésével megállapított, a 2011: CLVI. törvény 180. § (2) bekezdés 3. pontja szerint módosított szöveg.
20 A 7. § e) pontját a 2001: L. törvény – 2002: XLII. törvény 156. §-ával megállapított – 21. §-a iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 171. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
21 A 7. § f) pontját a 2008: LXVIII. törvény 16. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 3. pontja szerint módosított szöveg.
22 A 8. § (1) bekezdése az 1991: XXIV. törvény 31. §-ának (3) bekezdésével megállapított, a 2011: CLVI. törvény 180. § (2) bekezdés 4. pontja, a 2012: CLXXVIII. törvény 166. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
23 A 9. §-t az 1998: XC. törvény 128. §-a (1) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
24 A 10. §-t az 1995: XCVIII. törvény 10. §-ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte. A hatályon kívül helyezett 10. § alapján az adóalany adólevonási jogát az ott meghatározott feltételekkel továbbra is érvényesítheti, ha a) az adólevonási joga 1996. év január 1. napja előtt nyílt meg, b) az 1996. január 1. napja előtt kivitelezési szerződéssel megkezdett beruházását 1996. évben fejezi be, c) az 1996. január 1. napja előtt a beruházóval kötött szerződés alapján befizetést teljesít [1995: XCVIII. törvény 10. § (2) bek.].
25 A 11. § (1) bekezdése az 1992: LXXVI. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
26 A 11. § (2) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 4. pontja hatályon kívül helyezte.
27 A 11. § (3) bekezdése az 1992: LXXVI. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
28 A 11. § (4) bekezdését az 1992: LXXVI. törvény 20. §-ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
29 A 12. § (1) bekezdése az 1992: LXXVI. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
30 A 12. § (2) bekezdése a 2007: CXXVI. törvény 134. §-ával megállapított szöveg.
31 A 13. § b) pontját a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 5. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: XXIX. törvény 1. §-a iktatta be.
32 A 13. § c) pontját az 1995: XCVIII. törvény 10. §-ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
33 A 13. § d) pontját a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 5. pontja hatályon kívül helyezte.
34 A 13. § e) pontját az 1995: XCVIII. törvény 10. §-ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
35 A 13. § f) pontját az 1992: LXXVI. törvény 5. §-a iktatta be, a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 5. pontja hatályon kívül helyezte.
36 A 13. § g) pontját az 1992: LXXVI. törvény 5. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2007: CXXVI. törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (2) bekezdésével megállapított – 438. §-a.
37 A 13. § h) pontját az 1992: LXXVI. törvény 5. §-a iktatta be, szövege a 2002: XLII. törvény 153. §-ával megállapított és a 2013: CC. törvény 117. § 1–2. pontja szerint módosított szöveg.
38 A 13/A. §-t megelőző alcímet a 2007: CXXVI. törvény 135. §-a iktatta be.
39 A 13/A. §-t a 2007: CXXVI. törvény 135. §-a iktatta be.
40 A 13/A. § (1) bekezdése a 2008: LXXXI. törvény 222. §-a szerint módosított szöveg.
41 A 13/A. § (2) bekezdése a 2009: LVI. törvény 18. §-a szerint módosított szöveg, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
42 A 13/A. § (4) bekezdése a 2010: CLII. törvény 2. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
43 A 13/A. § (7) bekezdését a 2008: LXXXI. törvény 57. §-a iktatta be; alkalmazására lásd e módosító törvény 276. § (4)–(5) bekezdését.
44 A 14. § címe az 1999: XCIX. törvény 141. §-a szerint módosított szöveg.
45 A 14. § (1) bekezdése a 2008: LXXXI. törvény 58. §-ával megállapított szöveg; alkalmazására lásd e módosító törvény 276. § (4)–(5) bekezdését.
46 A 14. § új (2) bekezdését az 1999: XCIX. törvény 141. §-a iktatta a szövegbe, s egyidejűleg az eredeti (2)-(3) bekezdés számozását (3)-(4) bekezdésre módosította.
47 A 14/A. §-t és alcímét a 2003: XCI. törvény 122. §-a iktatta be.
48 A 14/A. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 83. § (4) bekezdésének d) pontja, a 2009: LVI. törvény 18. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni. Az (1) bekezdés a 2011: CXCI. törvény 42. §-a szerint módosított szöveg.
49 A 14/A. § (2) bekezdése a 2009: LVI. törvény 18. §-a szerint módosított szöveg, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
50 A 14/A. § (3) bekezdése a 2006: CIX. törvény 73. § (1) bekezdésének c) pontja, a 2009: LVI. törvény 18. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
51 A 14/A. § (5) bekezdése a 2006: CIX. törvény 73. § (1) bekezdésének c) pontja szerint módosított szöveg.
52 A 16. § a 2010: CXXIII. törvény 119. §-ával megállapított szöveg.
53 A 17. § a 2011: CLVI. törvény 172. §-ával megállapított szöveg.
54 A 19. § a 2011: CLVI. törvény 173. §-ával megállapított szöveg.
55 A 19. § a) pontja a 2013: CCXXXVI. törvény 179. §-ával megállapított szöveg.
56 A 19. § b) pontja a 2013: CC. törvény 111. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
57 A 19. § d) pontját a 2013: CC. törvény 111. § (2) bekezdése iktatta be.
58 A 20. § címe az 1999: XCIX. törvény 142. §-a szerint módosított szöveg.
59 A 20. § a 2011: CLVI. törvény 174. §-ával megállapított szöveg.
60 A 20. § (1) bekezdése a 2013: CC. törvény 112. §-ával megállapított szöveg.
61 A 20. § (2) bekezdése a 2013: CC. törvény 112. §-ával megállapított szöveg.
62 A 22. § az 1995: XCVIII. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
63 A 22/A. §-t és az azt megelőző „3. A számított érték” alcímet a 2007: CXXVI. törvény 141. §-a iktatta be, e módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezések 2009. január 1. napján léptek volna hatályba. Az Alkotmánybíróság a 155/2008. (XII. 17.) AB határozatának 2. pontjával a 22/A. §-t megsemmisítette.
64 A 23. §-t az 1992: LXXVI. törvény 20. §-ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
65 A 24. § második és harmadik mondatát a 2001: LXXIV. törvény 162. § (2) bekezdése iktatta a szövegbe.
66 A 26. § a 2011: CLVI. törvény 175. §-ával megállapított szöveg.
67 A 26/A. §-t és az azt megelőző alcímet a 2011: CLVI. törvény 176. §-a iktatta be.
68 Az „1.2. Vállalkozók kommunális adója” címet a 2010: XC. törvény 24. §-a hatályon kívül helyezte.
69 A 27. §-t a 2010: XC. törvény 24. §-a hatályon kívül helyezte.
70 A 28. §-t a 2010: XC. törvény 24. §-a hatályon kívül helyezte.
71 A 29. §-t a 2010: XC. törvény 24. §-a hatályon kívül helyezte.
72 A 30. § (1) bekezdésének a) pontja az 1995: XCVIII. törvény 5. §-ával, megállapított szöveg.
73 A 30. § (1) bekezdés b) pontját a 2010: XC. törvény 24. §-a hatályon kívül helyezte.
74 A 30. § (2) bekezdését a 2010: XC. törvény 24. §-a hatályon kívül helyezte.
75 A 31. § a) pontja az 1992: LXXVI. törvény 11. §-ával megállapított és a 2009: CXVI. törvény 137. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
76 A 31. § b) pontja a 2006: CXXXI. törvény 44. §-ával megállapított szöveg.
77 A 31. § c) pontja a 2002: XLII. törvény 154. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 309. § (1) bekezdése alapján 2003. január 1. napjától kell alkalmazni. A c) pontnak a „vagy a Htv. 37. §-ának (2) bekezdése szerinti tevékenységet végző” szövegrészét a 2005: CXIX. törvény 192. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
78 A 31. § d) pontja az 1997: CIX. törvény 13. §-ával megállapított, a 2013: CCLII. törvény 135. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
79 A 31. § e) pontját a 2012: CLXXVIII. törvény 157. §-a iktatta be, szövege a 2013: CXXXIII. törvény 29. § b) pontja, a 2013: CC. törvény 117. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
80 A 32. § a) pontja a 2004: CI. törvény 150. §-ával megállapított szöveg.
81 A 32. § b) pontját a 2010: XC. törvény 24. §-a hatályon kívül helyezte.
82 A 33. § a) pontja az 1995: XCVIII. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
83 A 33. § b) pontja az 1992: LXXVI. törvény 13. §-ával megállapított és a 2004: CI. törvény 312. §-a szerint módosított szöveg.
84 A 33. § c) pontját a 2010: XC. törvény 24. §-a hatályon kívül helyezte.
85 A 34. § a 2011: CLVI. törvény 177. §-ával megállapított szöveg.
86 A 2005: CXIX. törvény 190. §-a alapján a helyi iparűzési adó 2007. december 31-ével megszűnt volna, azzal hogy – 2006. december 31-ig megalkotandó – külön törvény rendelkezik a kieső önkormányzati bevétel pótlásáról. A 2005: CXIX. törvény 190. §-át a 2006: LXI. törvény 236. §-a hatályon kívül helyezte.
87 A 35. § az 1997: CIX. törvény 14. §-ával megállapított szöveg. A 35. §-t a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
88 A 35. § (2) bekezdése a 2014: XV. törvény 52. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
89 A 36. §-t a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
90 A 37. § előtti alcím az 1997: CIX. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
91 A 37. §-t az 1995: XCVIII. törvény 10. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan az 1997: CIX. törvény 15. §-a iktatta be. A 37. §-t a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
92 A 37. § (2) bekezdése a 2010: CXXIII. törvény 120. §-ával megállapított szöveg.
93 A 37. § (3) bekezdését a 2010: CXXIII. törvény 120. §-a iktatta be, szövege a 2013: CC. törvény 117. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
94 A 38. §-t a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
95 A 38. § (2) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 158. §-ával megállapított szöveg.
96 A 39. § az 1997: CIX. törvény 16. §-ával megállapított szöveg. A 39. §-t a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát. A közhasznú társasági formában végzett tevékenységét közhasznú, kiemelkedően közhasznú besorolással nem rendelkező nonprofit korlátolt felelősségű társasági formában folytató adózó adókötelezettségének 2009. adóévben történő teljesítésére vonatkozóan lásd a 2008: LXXXI. törvény 275. § (1) bekezdésének b) pontját.
97 A 39. § (1) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 159. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
98 A 39. § (2) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 178. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
99 A 39. § (4) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 159. § (2) bekezdése iktatta be.
100 A 39. § (5) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 159. § (2) bekezdése iktatta be.
101 A 39. § (6) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 159. § (2) bekezdése iktatta be.
102 A 39. § (7) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 159. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: CCVIII. törvény 56. § (9) bekezdésével megállapított szöveg.
103 A 39. § (8) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 159. § (2) bekezdése iktatta be.
104 A 39/A. § előtti alcímet a 2002: XLIII. törvény 27. §-a iktatta be.
105 A 39/A. §-t a 2000: CXIII. törvény 144. §-a iktatta be. A 39/A. §-t a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
106 A 39/A. § (1) bekezdése a 2008: LXXXI. törvény 60. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
107 A 39/A. § (1) bekezdése a 2009: CXVI. törvény 95. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
108 Lásd az 1995: CXVII. törvényt.
109 A 39/A. § (1) bekezdés b) pontja a 2012: CLXXVIII. törvény 167. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
110 A 39/A. § (2) bekezdése a 2009: CXVI. törvény 95. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
111 A 39/A. § (4) bekezdése a 2008: LXXXI. törvény 60. § (2) bekezdésével megállapított, a 2012: CLXXVIII. törvény 167. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
112 A 39/A. § (5) bekezdése a 2005: XXVI. törvény 24. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 60. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés a 2004-ben kezdődő adóévre is alkalmazható.
113 A 39/B. §-t a 2002: XLIII. törvény 27. §-a iktatta be, e módosító törvény 23. § (1) bekezdése alapján rendelkezéseit első ízben a 2003. január 1-jével kezdődő adóévre kell alkalmazni. A 39/B. §-t a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát. A 39/B. § szövege a 2012: CXLVII. törvény 32. §-ával megállapított szöveg.
114 A 39/B. § (3) bekezdése a 2013: CC. törvény 113. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
115 A 39/B. § (5) bekezdése a 2013: CC. törvény 117. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
116 A 39/B. § (6) bekezdése a 2013: CC. törvény 113. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
117 A 39/B. § (9) bekezdése a 2013: CC. törvény 113. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
118 A 39/C. §-t és alcímét a 2001: L. törvény – 2002: XLII. törvény 157. §-ával megállapított – 22. §-a iktatta be, e módosító törvény 79. § (1) bekezése alapján az önkormányzat 2003. március 31-ig jogosult határozott időtartamú adókedvezményeket, adómentességeket biztosító rendelkezéseket hozni. A 39/C. §-t a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
119 A 39/D. §-t és alcímét a 2004: CI. törvény 152. §-a iktatta be. A 39/D. §-t a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
120 A 39/D. § (2) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 88. § (15) bekezdése szerint módosított szöveg.
121 A 39/D. § (3) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 160. §-ával megállapított szöveg.
122 A 39/E. §-t és az azt megelőző alcímet a 2011: CII. törvény 18. §-a iktatta be.
123 A 40. § az 1997: CIX. törvény 17. §-ával megállapított szöveg. A 40. §-t a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
124 A 40. § (2) bekezdése a 2010: CLIII. törvény 6. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
125 A 40. § (3)–(4) bekezdését a 2013: CIII. törvény 22. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
126 A 40/A. §-t megelőző alcímet a 2013: CIII. törvény 22. § (1) bekezdése iktatta be.
127 A 40/A. §-t újonnan a 2013: CIII. törvény 22. § (1) bekezdése iktatta be.
128 Az V. fejezet címe a 2012: CLXXVIII. törvény 166. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
129 A 41. § a 2009: LXXVII. törvény 65. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 212. §-át.
130 A 41. § (1) bekezdés a 2010: XC. törvény 24. §-a szerint módosított szöveg.
131 A 41. § (4) bekezdés b) pontja a 2013: CC. törvény 114. §-ával megállapított szöveg.
132 A 41. § (7) bekezdése a 2010: CXXIII. törvény 121. §-ával megállapított, a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 6. pontja szerint módosított szöveg.
133 A 42. § (4) bekezdése az 1997: CIX. törvény 18. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg.
134 A 42. § (5) bekezdése az 1997: CIX. törvény 18. §-ának (2) bekezdésével megállapított, valamint a 2006: CIX. törvény 83. § (4) bekezdésének d) pontja, a 2008: LXXXI. törvény 246. §-a szerint módosított szöveg.
135 A 42. § (6) bekezdését az 1992: LXXVI. törvény 18. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2009: LXXVII. törvény 191. §-a.
136 A 42. § (7) bekezdését az 1997: CIX. törvény 18. §-ának (3) bekezdése iktatta a szövegbe.
137 A 42. § (8) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 161. §-a iktatta be.
138 A 42. § (9) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 161. §-a iktatta be.
139 A 42/A. §-t megelőző alcímet a 2008: LXXXI. törvény 61. §-a iktatta be.
140 A 42/A. §-t a 2008: LXXXI. törvény 61. §-a iktatta be; alkalmazására lásd e módosító törvény 276. § (4)–(5) bekezdését.
141 A 42/B. §-t megelőző alcímet a 2012: CLXXVIII. törvény 162. §-a iktatta be.
142 A 42/B. §-t a 2012: CLXXVIII. törvény 162. §-a iktatta be.
143 A 42/C. §-t megelőző alcímet a 2013: CC. törvény 115. §-a iktatta be.
144 A 42/C. §-t a 2013: CC. törvény 115. §-a iktatta be.
145 A 43. § a 2010: LVII. törvény 1. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 15. § (1)–(11) bekezdését.
146 A 43. § (1) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 180. § (2) bekezdés 5. pontja, a 2012: CLXXVIII. törvény 166. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
147 A 43. § (2) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 163. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
148 A 43. § (3) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 180. § (2) bekezdés 6. pontja szerint módosított szöveg.
149 A 43. § (4) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 163. § (2) bekezdése iktatta be.
150 A 44. §-t az 1996: LXXXVI. törvény 39. §-ának (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2008: LXXXI. törvény 62. §-a iktatta be; alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 276. § (4)–(5) bekezdését.
151 A 45. § az 1997: CIX. törvény 19. §-ával megállapított szöveg.
152 A 46. § a 2008: LXXXI. törvény 63. §-ával megállapított szöveg.
153 Lásd a 13/1991. (V. 21.) PM rendeletet.
154 A 47. § a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 67. pontja szerint módosított szöveg.
155 A 48. §-t a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 67. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2010: CLIII. törvény 6. § (4) bekezdése iktatta be.
156 A 49. §-t a 2013: CC. törvény 118. §-a hatályon kívül helyezte.
157 Az 50. § az 1993: LXVI. törvény 1. §-a szerint kiegészített és a 2002: XLII. törvény 309. (3) bekezdése szerint módosított szöveg; ez utóbbi módosító törvény 309. § (1) bekezdése alapján a módosított rendelkezést 2003. január 1. napjától kell alkalmazni.
158 Az 51. § az 1999: XCIX. törvény 144. §-ával megállapított szöveg.
159 Az 51. § (2) bekezdése a 2009: LVI. törvény 18. §-a szerint módosított szöveg, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
160 Az 51/A. §-t a 2012: CLXXVIII. törvény 164. §-a iktatta be.
161 Az 52. § 3. pontja az 1999: XCIX. törvény 145. §-ával megállapított szöveg.
162 Az 52. § 5. pontja a 2013: CC. törvény 116. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
163 Az 52. § 6. pontja a 2013: CC. törvény 116. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
164 Az 52. § 7. pontja a 2008: LXXXI. törvény 64. § (1) bekezdésével megállapított és a 2013: CC. törvény 117. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
165 Az 52. § 8. pontja a 2007: CXXVI. törvény 142. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
166 Az 52. § 9. pontja a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (1) bekezdésével megállapított, a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 7. pontja, a 2013: CC. törvény 117. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
167 Az 52. § 10. pontja a 2007: CXXVI. törvény 142. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
168 Az 52. § 11. pontját a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 8. pontja hatályon kívül helyezte.
169 Az 52. § 12. pontja az 1999: XCIX. törvény 210. §-a, a 2013: CC. törvény 117. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
170 Lásd az 1990: XCIII. törvényt.
171 Az 52. § 14. pontját a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 8. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: CC. törvény 116. § (3) bekezdése iktatta be.
172 Az 52. § 16. pontja a 2013: CCXXXVI. törvény 180. §-ával megállapított szöveg.
173 Az 52. § 17. pontját a 2002: XLII. törvény 309. (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2011: CLVI. törvény 179. §-a iktatta be, szövege a 2013: CC. törvény 116. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
174 Az 52. § 19. pontját a 2010: XC. törvény 24. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: CC. törvény 116. § (5) bekezdése iktatta be.
175 Az 52. § 20. pontja a 2007: CXXVI. törvény 142. § (1) bekezdésével megállapított és a 2013: CC. törvény 117. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
176 Lásd az 1992: LXVI. törvényt.
177 Az 52. § 22. pontja a 2011: CLVI. törvény 179. §-ával megállapított szöveg.
178 Az 52. § 22. pont a) alpontja a 2012: CXLVII. törvény 33. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
179 Az 52. § 22. pont b) alpontja a 2012: CLXXVIII. törvény 166. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
180 Az 52. § 22. pont h) alpontját a 2012: CXLVII. törvény 33. § (2) bekezdése iktatta be.
181 Az 52. § 23. pontját újonnan a 2012: CLXXVIII. törvény 165. § (2) bekezdése iktatta be, újból hatályon kívül helyezte a 2013: CXXXIII. törvény 30. §-a.
182 Az 52. § 24. pontját az 1997: CIX. törvény 26. §-ának (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2003: XCI. törvény 126. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2007: CXXVI. törvény 142. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
183 Az 52. § 25. pontját az 1997: CIX. törvény 26. §-ának (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2009: LXXVII. törvény 67. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 179. §-ával megállapított, a 2012: CLXXVIII. törvény 167. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
184 Az 52. § 26. pontja a 2002: XLII. törvény 155. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 309. § (1) bekezdése alapján 2003. január 1. napjától kell alkalmazni.
185 Lásd az 1995: CXVII. törvényt.
186 Az 52. § 26. pontjának b) alpontja a 2003: XCI. törvény 217. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
187 Az 52. § 26. pont d) pontja a 2009: CXVI. törvény 38. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
188 Az 52. § 28. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta a szövegbe.
189 Az 52. § 29. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta a szövegbe.
190 Az 52. § 30. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta a szövegbe.
191 Az 52. § 31. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta be, szövege a 2007: CXXVI. törvény 142. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
192 Az 52. § 31. pont b) alpontja a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
193 Az 52. § 31. pont b) pont ba) alpontja a 2013: CC. törvény 116. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
194 Az 52. § 31. pont c) alpontja a 2009: LXXVII. törvény 67. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
195 Az 52. § 31. pont d) alpontját a 2014: XV. törvény 52. § (2) bekezdése iktatta be.
196 Az 52. § 32. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 179. §-ával megállapított szöveg.
197 Az 52. § 33. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta a szövegbe.
198 Az 52. § 34. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta be, a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 8. pontja hatályon kívül helyezte.
199 Az 52. § 35. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 179. §-ával megállapított szöveg.
200 Az 52. § 36. pontját az 1997: CIX. törvény 20. § (6) bekezdése iktatta be, szövege a 2000: CXIII. törvény 146. § (2) bekezdésével megállapított, a 2011: CLVI. törvény 180. § (2) bekezdés 7. pontja szerint módosított szöveg.
201 Az 52. § 37. pontját az 1997: CIX. törvény 20. § (6) bekezdése iktatta be, szövege a 2000: CXIII. törvény 146. § (2) bekezdésével megállapított, a 2011: CLVI. törvény 180. § (2) bekezdés 8. pontja szerint módosított szöveg.
202 Az 52. § 38. pontját az 1997: CIX. törvény 20. § (6) bekezdése iktatta be, szövegét újonnan a 2000: CXIII. törvény 146. § (2) bekezdése állapította meg. A 38. pontot a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
203 Lásd a 2000: C. törvényt.
204 Az 52. § 39. pontját az 1997: CIX. törvény 20. § (6) bekezdése iktatta be, a 2000: CXIII. törvény 280. §-a hatályon kívül helyezte; újonnan a 2003: XVIII. törvény 4. §-a iktatta a szövegbe. Ez utóbbi módosító törvény 11. §-a alapján a rendelkezést 2003. január 1-jétől kell alkalmazni. A 39. pontot a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
205 Az 52. § 40. pontját az 1997: CIX. törvény 20. § (6) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 179. §-ával megállapított szöveg.
206 Az 52. § 41. pontját az 1997: CIX. törvény 20. § (6) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XV. törvény 52. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
207 Az 52. § 42. pontját az 1999: XCIX. törvény 145. §-a iktatta be. A 42. pontot a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
208 Az 52. § 43. pontját az 1999: XCIX. törvény 145. §-a iktatta be, szövegét újonnan a 2000: CXIII. törvény 146. § (2) bekezdése állapította meg.
209 Az 52. § 44. pontját az 1999: XCIX. törvény 145. §-a iktatta be, szövege a 2001: L. törvény 79. § (4) bekezdése, a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 9. pontja szerint módosított szöveg.
210 Az 52. § 45. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
211 Az 52. § 46. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
212 Az 52. § 47. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
213 Az 52. § 48. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
214 Az 52. § 49. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
215 Az 52. § 50. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
216 Az 52. § 51. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett volna hatályba. Az 52. § 51. pontját az Alkotmánybíróság a 155/2008. (XII. 17.) AB határozatának 2. pontjával megsemmisítette.
217 Az 52. § 52. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 10. pontja.
218 Az 52. § 53. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 10. pontja.
219 Az 52. § 54. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 10. pontja.
220 Az 52. § 55–59. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezések 2009. január 1. napján léptek volna hatályba. Az 52. § 55–59. pontját az Alkotmánybíróság a 155/2008. (XII. 17.) AB határozatának 2. pontjával megsemmisítette.
221 Az 52. § 60. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
222 Az 52. § 61. pontját a 2009: CXVI. törvény 38. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
223 Az 52. § 62. pontját a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (3) bekezdése iktatta be.
224 Az 52. § 63. pontját a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (3) bekezdése iktatta be.
225 Az 52. § 64. pontját a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (3) bekezdése iktatta be.
226 A Függeléket a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 67. pontja hatályon kívül helyezte.
227 A mellékletet az 1992: LXXVI. törvény 20. § (1) bekezdése iktatta be, szövege az 1999: XCIX. törvény 211. §-ával megállapított és a 2000: CXIII. törvény 280. §-a szerint módosított szöveg.
228 A melléklet 1. pontja a 2004: CI. törvény 155. §-ával megállapított szöveg.
229 A melléklet 1.1. pontjának negyedik mondatát a 2002: XLII. törvény 309. § (2) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 309. § (1) bekezdése alapján a módosított rendelkezést 2003. január 1. napjától kell alkalmazni.
230 A melléklet 1.2. pontja a 2001: LXXIV. törvény 162. § (4) bekezdésével megállapított, a 2005: CXIX. törvény 191. §-a, a 2007: CXXVI. törvény 437. §-a szerint módosított szöveg.
231 A melléklet eredeti 2. pontjának számozását 2.1. pontra változtatta a 2004: CI. törvény 155. §-a.
232 A melléklet 2.2. pontját a 2004: CI. törvény 155. §-a iktatta be, szövege a 2007: CXXVI. törvény 143. § (1) bekezdésével megállapított, bevezető szövegrésze a 2008: LXXXI. törvény 223. §-a szerint módosított szöveg; alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 276. § (4)–(5) bekezdését.
233 Lásd a 2008: XL. törvényt.
234 A melléklet 2.2. pontjának a) alpontja a 2008: LXXXI. törvény 223. §-a szerint módosított szöveg; alkalmazására lásd e módosító törvény 276. § (4)–(5) bekezdését.
235 A melléklet 2.3. alpontját a 2010: CXXIII. törvény 123. §-a iktatta be.
236 A melléklet 2.4.1. alpontját a 2010: CXXIII. törvény 123. §-a iktatta be, szövege a 2013: CC. törvény 119. §-ával megállapított szöveg.
237 A melléklet 2.4.2. alpontját a 2010: CXXIII. törvény 123. §-a iktatta be.
238 A melléklet 5. pontja a 2004: CI. törvény 155. §-ával megállapított szöveg.
239 A melléklet újabb 6. pontját a 2007: CXXVI. törvény 143. § (1) bekezdése iktatta be, számozását a 2008: LXXXI. törvény 222. §-a 7. pontra változtatta.
240 A melléklet 8. pontját a 2010: CXXIII. törvény iktatta be.
241 A melléklet 9. pontját a 2010: CXXIII. törvény iktatta be.