text:
A bírósági végrehajtási eljárásokban előterjesztett, a végrehajtást kérő oldalán bekövetkezett jogutódlás megállapítása iránti kérelmek egyes esetei - PDF
Download "A bírósági végrehajtási eljárásokban előterjesztett, a végrehajtást kérő oldalán bekövetkezett jogutódlás megállapítása iránti kérelmek egyes esetei"
2 A bírósági végrehajtási eljárásokban előterjesztett, a végrehajtást kérő oldalán bekövetkezett jogutódlás megállapítása iránti kérelmek egyes esetei Szerző: Domjánné dr. Hajzsel Krisztina Vác, augusztus 24.
3 Az utóbbi években a járásbíróságokat szinte elárasztották azok a jogutódlás megállapítása iránti kérelmek, melyekben jellemzően a jogutód kérelmező bejelenti, hogy a végrehajtást kérő személyében változás következett be, ezért kéri a jogutódlás megállapítását. A kérelmek igen jelentős hányada során a követelések engedményezése miatt kerül sor jogutódlásra. A bíróság azonban nem minden esetben tudja megállapítani a jogutódlást. Gyakran kerül sor a kérelem érdemi vizsgálat nélküli elutasítására azért, mert a kérelmező a kérelme alapvető hiányait felhívás ellenére sem pótolja és vannak olyan esetek is, melyekben -akár többszöri hiánypótlási felhívást követően- tisztázódik a tényállás és a bíróság elutasító végzést hoz, mert az adott esetben nem következett be jogutódlás. A bírósági végrehajtási eljárásokban bekövetkezett jogutódlásról a bírósági végrehajtásról szóló évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) 39. -a igen szűkszavúan rendelkezik. Ebben a publikációban a Vht. 39. (1) bekezdése alapján előterjesztett kérelmekkel kapcsolatban bírósági titkárként szerzett gyakorlati ismereteimet szeretném megosztani. A Vht. 39. (1) bekezdése szerint, ha a végrehajtást kérő vagy az adós személyében változás állt be, a végrehajtható okirat kiállítása előtt a kiállításra jogosult bíróság, ha a pedig a változás a végrehajtható okirat kiállítása után derült ki, a végrehajtást foganatosító bíróság a jogutódlás kérdésében szükség esetén a felek és a jogutódok meghallgatása és bizonyítás után végzéssel (határozattal) dönt. A jogutódlás megállapítása iránt kérelmet kell előterjeszteni. A kérelmek érkezhetnek közvetlenül a bíróságra, vagy előterjeszthetőek a végrehajtónál is. Ez utóbbi azért szerencsésebb, mert a bíróság, különösen a más bíróság vagy közjegyző által elrendelt végrehajtási ügyekben előzményirattal, információval nem rendelkezik az adott ügyről, ha tehát a végrehajtónál terjesztik elő a kérelmet, a végrehajtó a végrehajtható okirat csatolásával és az ügyre vonatkozó esetleg igen lényeges információk rendelkezésre bocsájtásával terjesztheti be elbírálásra a kérelmeket. Ilyen lényeges információ az, ha az adott ügy szünetel, pl. a korábbi végrehajtást kérő vagy a végrehajtó által engedélyezett részletfizetés (Vht. 52. f) pontja) miatt, vagy a Vht. 52. d) pontja szerinti behajthatatlanság, esetleg a végrehajtási költségelőleg megfizetésének hiányában, vagy ez utóbbi esetben az ügy a Vht. 54. (3) bekezdése alapján végrehajtási költségelőleg megfizetésének hiányában már meg is szűnt. Szünetelés esetén a jogutódlás megállapítására akkor kerülhet sor, ha az eljárás újra folyamatban van. Az eljárást a Vht a alapján az említett esetekben akkor lehet folytatni, ha a halasztás időtartama eltelt, ill. az adós a részlet teljesítését elmulasztotta, valószínűsítették, hogy az adósnak van lefoglalható, értékesíthető vagyontárgya, a végrehajtást kérő megfizette a végrehajtási költségelőleget. Ha az ügy már megszűnt, jogutódlás megállapítására ebben az ügyben már nincs lehetőség, a kérelmező jogutód ekkor új végrehajtási lap kiállítását kérheti, jogutódlásának megállapítása iránti kérelme előterjesztésével együtt. Jogutódlás megállapítására tehát csak folyamatban lévő ügyben kerülhet sor, ezért a bíróságnak, ha a kérelmet közvetlenül a bíróság előtt terjesztették elő, a végrehajtót minden esetben ajánlatos keresnie, mielőtt a jogutódlásról intézkedik. Felmerül ugyanakkor egy mindennapos gyakorlati probléma a végrehajtónál előterjesztett kérelmekkel kapcsolatban. Ez pedig az, hogy a kérelmezők, illetve jogi képviselőik, gyakran elektronikus úton
4 terjesztik elő a kérelmeiket a végrehajtónál. A végrehajtó felé ezt megtehetik, az elektronikus eljárás azonban a bíróságok előtti végrehajtási eljárásokban még nem engedélyezett. A végrehajtó a kérelem beterjesztésekor a kinyomtatott kérelmet és annak kinyomtatott mellékleteit tudja a bíróság elé terjeszti, mely okirat nyilvánvalóan így elveszti az elektronikusan aláírt, időbélyegzővel ellátott okiratot jellemző bizonyító erőt. Ez a kérelem ebben a formában szabályszerű kérelemnek nem minősül, hiszen még eredeti aláírást sem tartalmaz, így nem felel meg a Pp. 93. (3) bekezdésében foglaltaknak. A bíróságnak tehát minden ilyen esetben az eredeti kérelem (és szükség esetén a jogi képviselő meghatalmazása) csatolására kell felhívnia a kérelmezőt. A követeléskezelő cégek a követeléseket csomagokban adják-veszik. Ezekben az esetekben az adott követelésre, az adott végrehajtási ügyre vonatkozóan nem készül egyedi nyilatkozat vagy megállapodás a felek között. Az engedményezés útján bekövetkezett jogutódlások esetén gyakran hivatkoznak arra a kérelmezők, hogy a régi Ptk. nem írt elő alaki kellékeket az engedményezés létrejöttéhez, ezért nem csatolják az engedményezés tényét igazoló eredeti okiratot, vagy annak hitelesített másolatát. Hivatkoznak arra is, hogy a követelések listáját egy CD melléklet tartalmazza és ez akár a szerződésben is így kerül rögzítésre. Ugyancsak aggodalomra adnak okot az olyan becsatolt, fénymásolt megállapodások vagy nyilatkozatok, melyeken az engedményestől származó aláírás körül foltok találhatóak, az aláírás és környéke eltér az okirat egész kinézetétől, vagy kifejezetten látszik, hogy az aláírás egy másik okiratról került rámásolásra, vagy szkennelésre. Előfordult már olyan eset is, hogy ugyanabban az ügyben 2 követeléskezelő cég, mint jogutód is kérte a jogutódlásának megállapítását. A végrehajtást foganatosító bíróság a jogutódlás kérdésében a Vht. 39. (1) bekezdése alapján, szükség esetén a felek és a jogutódok meghallgatása és bizonyítás után végzéssel dönt. A végrehajtást foganatosító bíróságnak az adott végrehajtási ügyben azt kell vizsgálnia, hogy a végrehajtási ügy adósával szemben fennálló követelést a jogutódlás megállapítása iránti kérelmet előterjesztő kérelmező megszerezte-e és a végrehajtást kérő jogutódjává vált-e. A régi és az új Ptk. rendelkezései ugyan nem kötik ki az írásba foglalást, mint érvényességi kelléket az engedményezés létrejöttéhez (az új Ptk. határozottan ugyan nem ír elő írásbeli szerződéskötési kötelezettséget, azonban a 6:193. (2) bekezdése már utal a követelés meghatározásának kötelezettségére, melyet nyilvánvalóan és a legegyszerűbben írásbeli formában lehet megvalósítani), a bíróságnak ugyanakkor nyilvánvalóan szüksége van olyan okiratra, melyből az engedményezés ténye megállapítható. Erre egy, a végrehajtást kérő által aláírt engedményezési nyilatkozat, vagy a felek közötti olyan engedményezési szerződés alkalmas, melyből egyértelműen megállapítható az adós személye és a követelés. Az engedményezés tényének bizonyítására eredeti aláírt okirat, vagy megfelelően hitelesített másolat (akár közjegyző által készített hiteles másolat, akár a Pp (2) bekezdésének megfelelő okirat) alkalmas. Ahhoz tehát, hogy a bíróság az adott végrehajtási ügyben a végrehajtást kérő oldalán bekövetkezett jogutódlást megállapíthassa, a kérelmezőnek olyan okiratot kell a bíróság számára benyújtania, melyből a bíróság az engedményezés tényét aggálytalanul megállapíthatja. A továbbiakban saját gyakorlatomból szeretnék bemutatni két speciális esetet:
5 A folyamatban lévő végrehajtási eljárásban a végrehajtást kérő részleges jogutódlás megállapítása iránti kérelmet nyújtott be, melyben bejelentette, hogy a végrehajtást kérő követeléséből X Ft összegű részkövetelés törvényi engedmény folytán a - nevezzük így - Készfizető Kezes engedményesre szállt át, ezáltal X Ft és járulékai erejéig jogosulti pozícióba a végrehajtást kérő helyébe lépett. A végrehajtást kérő akként nyilatkozott, hogy a Készfizető Kezes végrehajtási eljárásba történő belépéséhez hozzájárul. Kérelméhez mellékelte azon nyilatkozat eredeti példányát, melyben a végrehajtást kérő nyilatkozik, hogy a Készfizető Kezes X Ft összeget utalt át a végrehajtást kérő részére. Csatolta a Készfizető Kezes értesítése másolatát, melyben a feleket készfizető kezesi kötelezettsége teljesítéséről tájékoztatja. Csatolta a készfizető kezességvállalási szerződés másolatát. A bíróság tájékoztató végzése kézhezvételét követően előadta, hogy továbbra is jogutódlás megállapítását kéri, mely a végrehajtható okiratban rögzített követelés megosztását jelenti, kijelentette továbbá, hogy álláspontja szerint a követelés korlátozásának nincs helye. Csatolta a Szegedi Járásbíróság végzése, a Hódmezővásárhelyi Járásbíróság végzése, valamint a Budakörnyéki Járásbíróság végzése másolatát, mely végzésekben az eljáró bíróságok - mindhárom bíróság eltérő jogi következtetések alapján - megállapították, hogy a végrehajtást kérő jogutódja a Készfizető Kezes. A végrehajtást kérő jogutódlás megállapítása iránti kérelme azonban álláspontom szerint megalapozatlan. A végrehajtást kérő, mint hitelező és az adós kölcsönszerződést kötöttek. A kölcsönt többek között a Készfizető Kezes -nek a készfizető kezességvállalása biztosította. A végrehajtást kérő és a Készfizető Kezes egymással készfizető kezességvállalási szerződést kötött a kölcsönszerződéshez kapcsolódóan. A Készfizető Kezes a hitelhez kapcsolódó kezességvállalási szerződésben foglaltaknak eleget téve X Ft összeget utalt át a végrehajtást kérő számára. A Vht. korábbiakban már idézett 39. (1) bekezdése szerint, ha a végrehajtást kérő vagy az adós személyében változás állt be, a végrehajtható okirat kiállítása előtt a kiállításra jogosult bíróság, ha pedig a változás a végrehajtható okirat kiállítása után derült ki a végrehajtást foganatosító bíróság a jogutódlás kérdésében szükség esetén a felek és a jogutódok meghallgatása és bizonyítás után végzéssel (határozattal) dönt. A Polgári Törvénykönyvről szóló március 14. napjáig hatályos évi IV. törvény (a továbbiakban: régi Ptk.) 276. (1) bek. szerint amennyiben a kezes a jogosultat kielégíti, a követelés az azt biztosító és a kezességvállalást megelőzően keletkezett jogokkal, valamint a végrehajtási joggal együtt reá száll. A Polgári törvénykönyvről szóló évi V. törvény (továbbiakban: új Ptk.) 6:193. (1) bekezdése szerint a jogosult a kötelezettel szembeni követelését másra ruházhatja át (engedményezés). Az új Ptk. 6:193. (2) bekezdése szerint a követelés átruházással való megszerzéséhez az átruházásra irányuló szerződés, vagy más jogcím és a követelés engedményezése szükséges. Az engedményezés az
6 engedményező és az engedményes szerződése, amellyel az engedményes az engedményező helyébe lép. Az új Ptk. 6:193. (3) bekezdése szerint az engedményezéssel az engedményesre szállnak át a követelést biztosító zálogjogból és kezességből eredő jogok, valamint a kamatkövetelés is. Jelen végrehajtási ügyben a kezes teljesítésekor a régi Ptk. volt hatályban, így nem a most hatályos Ptk-t, hanem a régi Ptk. szabályait kellett a Készfizető Kezes jogszerzésére vonatkozóan vizsgálni. A végrehajtást foganatosító bíróság a jogutódlás kérdésében a Vht. 39. (1) bekezdése alapján szükség esetén a felek és a jogutódok meghallgatása és bizonyítás után végzéssel dönt. A végrehajtást foganatosító bíróságnak az adott végrehajtási ügyben azt kell vizsgálnia, hogy a végrehajtási ügy adósával szemben fennálló követelést a kérelemben megjelölt jogutód megszerezte-e és a végrehajtási eljárásban a végrehajtást kérő jogutódjává vált-e. Ahhoz tehát, hogy a bíróság ebben az ügyben a végrehajtást kérő oldalán bekövetkezett jogutódlást megállapíthassa, a kérelmezőnek azt kellett igazolnia, és a bíróságnak azt kellett volna aggálytalanul megállapítania, hogy a követelést a végrehajtási eljárásban a Készfizető Kezes megszerezte. A régi Ptk. fent idézett rendelkezései szerint amennyiben a kezes a jogosultat kielégíti, a követelés az azt biztosító és a kezességvállalást megelőzően keletkezett jogokkal, valamint a végrehajtási joggal együtt reá száll. Ha a kezes a kötelezett helyett a tartozást megfizeti a jogosultnak, a kezesnek megtérítési igénye keletkezik a kötelezettel szemben. Ez a megtérítési igény, mint alanyi jog illeti a meg a kezest. A törvényhelyhez fűzött kommentár kiemeli, hogy a kezes teljesítése esetén, a törvényi engedmény alapján, nemcsak a követelés száll át rá, hanem a kezességvállalást megelőzően keletkezett jogok, a követelés fedezetéül szolgáló biztosítékok (például zálogjog, kezesség, óvadék) és a végrehajtási jog is. A kezességvállalást követően keletkezett jogokra tehát a törvényi engedmény nem terjed ki. A végrehajtási jog szűkebb értelemben a végrehajtás kezdeményezésének, megindításának joga. Tágabb értelemben a végrehajtási jog alatt az eljárásban részt vevők jogait és kötelezettségeit értjük. Visszatérve arra, hogy a kezesnek a jogosult részére történő teljesítését követően megtérítési igény keletkezik, vizsgálni kell azt is, hogy ez a megtérítési igény alkalmas-e, elegendő-e arra, hogy egy elrendelt végrehajtási eljárásban a végrehajtást kérő jogutódává válhasson a kezes. A megtérítési igény, mint alanyi jog, önmagában nem alkalmas arra, hogy ezen joga alapján a kezes végrehajtási eljárást kezdeményezzen az adóssal szemben. Az alanyi jogot ugyanis a jogosultnak/kezesnek érvényesítenie kell. Igényét az adóssal szemben a kezes alanyi joga alapján fizetési meghagyásos eljárásban, vagy per útján is érvényesítheti. Csak ezt követően, jogerős határozat alapján lesz lehetősége a kezesnek, hogy a törvényi engedmény folytán keletkezett megtérítési igénye végrehajtási eljárásban érvényesítse, szűkebb értelemben vett végrehajtási jogával élve végrehajtási eljárást kezdeményezhessen az adóssal szemben. A végrehajtást kérőt megillető végrehajtási jog, melyeket a végrehajtást kérő jelen eljárásban gyakorol, nyilvánvalóan a végrehajtás elrendelésétől illetik meg a végrehajtást kérőt. Mivel a végrehajtás
7 elrendelésére Készfizető Kezes által teljesített kielégítés előtt került sor, ezeket a jogokat a kezes nem szerezhette meg, mivel ezek a jogok nem a kezességvállalása előtt keletkeztek. Az új Ptk.-hoz fűzött magyarázat kiemeli, hogy a törvény e tekintetben egységesíti a terminológiát, és ezzel kiküszöböli a dogmatikai bizonytalanságot is; egyértelművé teszi: a harmadik személy általi teljesítéssel, azaz az eredeti jogosult kielégítésével az eredeti kötelem megszűnik, a kötelezett a teljesítő harmadik személlyel pedig elszámolási viszonyba kerül, és ennek keretében - az eredeti szerződéses viszonytól független - megtérítési igénye keletkezik. A követelés, illetve a tartozás megszűnése a kötelmet magát szünteti meg, így teljesen nyilvánvaló, hogy a követelés átszállásáról értelmetlen beszélni. A törvény e szabályozási logika mentén egységesíti a hasonló esetekre a kódex különböző helyein (pl. dologi kötelezett megtérítési igénye zálogjog esetén, kezes, biztosító megtérítési igénye stb.) található rendelkezéseket. A Készfizető Kezes tehát az adóssal szemben fennálló követelés azon részét, melyet a végrehajtást kérőnek, mint kezes megfizetett, nem vitásan megszerezte, azonban ezzel a jogszerzéssel, mint törvényi engedménnyel a követelésre vonatkozóan csupán megtérítési igénye keletkezett, mely a végrehajtási eljárásban még nem érvényesíthető. Nem alapozza meg a kérelmet az sem, hogy a végrehajtást kérő akként nyilatkozik, hogy a Készfizető Kezes végrehajtási eljárásba történő belépéséhez hozzájárul. Jelen esetben ugyanis az új Ptk. engedményezésre vonatkozó szabályai sem alkalmazhatóak, mivel a végrehajtást kérő kérelme előterjesztésekor nem volt jogosult a követelés ezen részére vonatkozóan nyilatkozni, mivel a kezes által kifizetett összeg felett a rendelkezési joga megszűnt. Azt törvényi engedménnyel a kezes megszerezte. Ebben az ügyben a végrehajtás elrendelését követően 3 évvel, a jogutódlás iránti kérelem előterjesztésekor derült ki, hogy már a végrehajtási eljárás évben bekövetkezett elrendelésekor sem a végrehajtást kérőt, hanem a kezest illette meg a követelés kezes által kielégített része, erről azonban a felek egyike sem nyilatkozott. A végrehajtás korlátozására azonban a bíróságnak jelen kérelem elbírálásakor a végrehajtást kérő ezirányú kérelme, továbbá erről rendelkező közokirat hiányában nem volt lehetősége. Fentiek alapján a kezesnek az adóssal szemben megtérítési igénye keletkezett, mely alanyi joga alapján a végrehajtási ügyben a végrehajtást kérő jogutódává nem válhatott, ezért a bíróság a kérelmet elutasította. Egy másik esetben a végrehajtást kérő előadta, hogy az adóssal szemben fennálló követelést megszerezte, kérte a jogutódlás megállapítását. Az engedményezés igazolásául csatolta a - nevezzük így - F Zrt. által aláírt engedményezési nyilatkozat eredeti példányát. A bíróság többszöri felhívása és részletes tájékoztatása ellenére a kérelmező nem a végrehajtást kérő, hanem az F Zrt. által aláírt okiratokat csatolt. Csatolta továbbá a végrehajtást kérő által az F Zrt.-nek adott meghatalmazás közokiratba foglalt példányát. A Pp. 67. (1) bek. i) pontja egyértelműen körülírja azok körét, akik a perben a jogi személy
8 meghatalmazottjaként a perben, és így a Vht. 9. -a alapján a végrehajtási eljárásban is eljárhatnak. A Pp. 67. (1) bekezdés i) pontja alapján a polgári peres és nem peres eljárásokban jogi személy nem járhat el egy másik jogi személy meghatalmazottjaként. A kérelmező a bíróság felhívása ellenére nem bocsátott a bíróság rendelkezésére olyan okiratot, mely a végrehajtási ügy adósa vonatkozásában a végrehajtást kérő személyében bekövetkezett jogutódlás megállapítására aggálytalanul alkalmas lett volna, mivel nem csatolt a végrehajtást kérőtől származó okiratot, ezért a bíróság a kérelmező jogutódlás megállapítása iránti kérelmét elutasította. A jogutódlás megállapítása, bár a végrehajtási ügyszakban dolgozó titkárok számára a legtöbb esetben szinte ujjgyakorlat, láthatóan mégis tartogat a fent ismertetett esetek alapján meglepetéseket.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Beismert a bíróság előkészítő ülésén a csepeli trafikrabló – jogerősen 12 év fegyházat kapott | Ügyészség
Beismert a bíróság előkészítő ülésén a csepeli trafikrabló – jogerősen 12 év fegyházat kapott
2018. szeptember 20., 16:37 by sajto17
A mai napon a Budapesti XX., XXI. és XXIII. Kerületi Bíróság a kerületi ügyészség vádirata alapján előkészítő ülést tartott annak a 33 éves férfinak az ügyében, aki 2016. márciusa és szeptembere között egy riasztópisztollyal három csepeli és egy budafoki trafikot rabolt ki, valamint kísérletet tett egy csepeli postahivatal kirablására is.
Az ügyész az előkészítő ülés elején ismertette az alternatív, konkrét büntetési mértékre vonatkozó indítványát is, miszerint – az előkészítő ülésen történő beismerés esetén – a vádlottra 12 év fegyház fokozatú szabadságvesztés büntetés és 10 év közügyek gyakorlásától eltiltás mellékbüntetés kiszabását tartja indokolnak azzal, hogy a vádlott feltételes szabadságra nem bocsátható.
A jogaira történt figyelmeztetések és az ügyészi indítvány ismeretében – a korábbi rablása miatt 6 évre ítélt – különös visszaeső vádlott a terhére rótt bűncselekményeket beismerte, és lemondott a tárgyalás jogáról, mely nyilatkozatát a bíróság elfogadta, majd az enyhítő és súlyosító körülmények feltárása és az ügyészi és védői felszólalásokat követően a bíróság nyomban ítéletet hozott.
Az elsőfokú bíróság ítéletében a vádlottat, mint különös visszaesőt öt rendbeli – egy esetben kísérleti szakban maradt – fegyveres rablás bűntettében mondta ki bűnösnek, és ezért őt az ügyészi indítvánnyal egyezően 12 év fegyház fokozatú szabadságvesztés büntetésre, és 10 év közügyektől eltiltásra ítélte azzal, hogy a vádlottat kizárta a feltételes szabadságra bocsátás lehetőségéből.
Az elsőfokú ítéletet az ügyész, a vádlott és védője is tudomásul vette, így az nyomban jogerőre emelkedett, majd az elítéltet visszaszállították a büntetés-végrehajtási intézetbe a korábbi és a most kiszabott büntetése végrehajtására.
A témával kapcsolatos korábbi főügyészségi és rendőrségi sajtóközlemények itt érhetők el:
/vadat-emelt-az-ugyeszseg-egy-budapesti-fegyveres-trafikrablas-sorozat-ugyeben/
http://www.police.hu/hirek-es-informaciok/legfrissebb-hireink/bunugyek/elfogtak-a-dohanybolti-rablot

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Felelnetek kell! - Blogger.hu
Saját reagálásom, tájékoztatásként, a kórházi beadványra!!
Posztolta Greiner Tamás 2016. szeptember 9. péntek 00:21-kor Címkék:
Ahogy ígértem! Lereagáltam Berbik munkáját. Ez a saját meglátásom, a szakértői
beadvány folyamatban.
A linket másold be !
https://l.facebook.com/l.php?u=https%3A%2F%2Fonedrive.live.com%2Fview.aspx%3Fcid%3D00f370b5edb7c815
%26page%3Dview%26resid%3DF370B5EDB7C815!75773%26parId%3DF370B5EDB7
C815!75772%26authkey%3D!AJ7URtaBo5pBqkk%26app%3DWord&h=1AQEK-pkd
https://l.facebook.com/l.php?u=https%3A%2F%2Fonedrive.live.com%2Fview.aspx%3Fcid%3D00f370b5edb7c
815%26page%3Dview%26resid%3DF370B5EDB7C815!75773%26parId%3DF37
0B5EDB7C815!75772%26authkey%3D!AJ7URtaBo5pBqkk%26app%3DWord&h=
1AQEK-pkd
A gépelt szöveg, az én hozzászólásom, a képként berakott, a kórház által beadott.Jelen írás, nem beadványként, hanem csak tájékoztatásként írtam össze, hogy képben legyenek mindazok, akik követik az üggyel kapcsolatos fejleményeket.
A perben rendelkezésre álló bizonyítékok azon alapszanak, hogy az annak idején az EBF által felkért Szegedi tudományegyetem véleményét, mely minket igazolt, simán félre rakták, és helyette A Veszprémi egyik Önök által felkért szakértői véleményt fogadták el, mely lényeges időpontokat hagyott ki a véleményből, az Önök védelmének érdekében. Bizonyítékokat csak Önök adhattak be, nekem szakértőm a tárgyaláson meg nem szólalhatott, véleményt nem nyilváníthatott. Úgy olvasták rá a véleményüket, hogy Ő csak nyelhetett, vagy jegyzetelhetett, és később beadványként reagálhatott, amit nagy általánosságban semmibe vettek, hisz Berbik minden szakértőm ellen elfogultságot jelentett be, amit a bíró, Berthold György, mint egy automata fogadott el.
Berbiknek problémát okoz felfogni, hogy egy javallat nélküli méhűri betapintás után, egy nem elvégzett méhűri öblítés után 4-5 órával jelentkező lázat úgy feltűntetni, hogy az események előtt kellett volna reagálni. Az előzetes felrakásaimból kiderül, mi a kötelező ilyenkor , akár a vizsgálatokkal, akár a terápiával kapcsolatban. A tankönyvek százszor leírják, hogy szülés után , föleg ezekkel az előzményekkel láz jelentkezik fertőzésre kell gondolni, és mint ilyen kórképnek, meg van a kell szavakkal előírt kötelezően elvégzendő műveletek, melyből a kezelő orvosok semmit, mondom semmi nem tettek meg. Berbik úgy adja elő a semmittevést, mintha az a leglázasabb ténykedésükkel volna azonos.
Nos valóban egybe mossuk a betapintás, vagy lepényleválasztás akár eszközös, akár manuális elvégzésének módját, mert valóban egy szabály vonatkozik minden betapintásra . 39,9 fokos nullnapos láz nem létezik, csak Berbik fejében, főleg ilyen előzményekkel. Egy tanköny nem írja le, hogy első napon mért 39,9 fokos láznál, várjon 11,5 órát, és ha sikerült a sír szélére taszítani a gyermekágyast, tegyen úgy, mintha cselekedni kéne.
Nos Berbik Úr elfelejti, hogy még fénykép is készült, hogy minden tankönyv bent volt a tárgyaláson, és akkor érdekes módon, egyikre sem volt kíváncsi. Olcsó próbálkozás Berbik Úr. Minden beadványunkban pontos címmel, kiadóval , szerzővel, és a kiadás évével, és a pontos oldalszám megjelölésével adtuk be az anyagainkat. A bíróság félrevezetése Berbik Úr részéről helyes megfogalmazás, csak nem ebben a ragozási formában!
Berbik Úr helyesen látja a Bíróság gondos munkáját, hisz gondoskodott róla, hogy általunk előterjeszthető bizonyíték ne lehessen a Bíróság előtt, így tulajdonképpen csak az általuk leszervezett, hiányos, és iratellenes szakértői véleményekből lehetett ítéletet mondani. Kár, hogy ezt Berbik úr elfelejti kihangsúlyozni..
Berbik Úr elfelejti itt említeni, hogy a kiegészítés tartalmazza a diagnosztikus tévedés megfogalmazását is. Ez valahogy elkerülte a bíróság, és az ő figyelmét is!
Berbik még itt is elfelejti említeni, hogy részünkről még egy szakértő nem szólalhatott meg, az ő felsorolása csak a saját szakértőikről szól. Tehát saját maguk között vitatták meg! Kérdezem én!! Ha ennyire mindent rendben szabályosan csináltak, miért van szükség ennyi szarháziságra, miért nem képes a krehált papírjaival kiállni a saját szakértőim elé, és a tankönyvek elé, és védi meg gerinces ember módjára a mundér becsületét!! Megmondom én!!Mert Berbiknek itt sincs becsülete!!
Berbik itt arról beszél, mikor a szakértőmre a( bíró Berthold György bíró által letiltott ) ráolvasták az saját igazukat, melyekből kihagytak millió részletet, elbagatellizálták a lázat, és az került jegyzőkönyvbe. Mi laikusok megszólalhattunk, a szakértőnk egy mukkot nem szólhatott a tárgyaláson. Na ez a Berbik féle tárgyalási alap.
Hogy röviden leírjam!! Szülés után ép lepény volt leírva, vérzés nélkül, erre történt egy betapintás, melyet nem követett a méhűri öblítés. Rá 4-5 órára 39,9 fokos láz jelentkezett, majd ezt a lázat próbálták lenyomni lázcsillapítóval, ami nem sikerült, mert a kontroll hő is 39,5 fok volt . majd 11,5 órára orvosi felügyelet nélkül hagyták. Az előzőleg már felrakottakban megtalálják a méhűri betapintás szabályait, a műtét kockázatait, a lepényvisszamaradás veszélyeit, a bumm kanalas betapintás veszélyforrásait. Nos Berbiknek ez a helyes terápia.
Ezt nagyon jól látja Berbik, mert valóban a részükről, még egyetlen olyan szakvéleményt nem olvastam, ami párhuzamba állt volna a tankönyvek anyagával, vagy ne próbálták volna kifáradásos hőnek titulálni, az ismételten 39,9 fokos lázat. Egy tankönyv, még csak hasonlót sem ír le. Majd Berbik tudja a frankót, mert Ő maga a tankönyv, mikor milyen magyarázatra van szükség, olyannal szolgál.
Többek között Berbik Úr!! Mivel a szakértőnk, nem hogy nem vethették őssze álláspontjukat, de mint említettem, az Ön jóvoltából meg sem szólalhatott, így sajnos valóban nem teljesülhetett a másodfokú bíróság utasítása, melyben előírták a szakértői vélemények ütköztetését. Tudja Berbik úr!! A ráolvasás nem ütköztetés az én olvasatomban, csak az Önében!
Berbik Úr Dr Fehér István itt valóban jól fogalmaz, csak egy picurnyi részletet hagy ki.A terápia valóban azonos, és az jelen esetben nem más, mint a kötelezően előírt labor vizsgálatok, és az antibiotikum, valamint a vértranszfúziók. Kár, hogy ezekből semmi nem teljesült, még vagy első láz után 11,5 órával sem.
Hangsúlyoznám, nincs az a tankönyv, amelyik ilyen előzmények után a 39,9 fokos lázat terápia nélküli elsőnapos láznak hívná! Mivel Önök Berbik Úr! Semmiféle vizsgálatot nem végeztek a láz okának kiderítésére, pedig erre is van kötelezően előírt előírás kell szavakkal, így nem csodálkozom azon, hogy számukra semmiféle diagnózis nem tudott felállítódni. Őnök nem hogy nem diagnosztizálták, de nem is látták a nejemet a láz után 11,5 órán keresztül, így nem hogy jó diagnózist, de még rosszat is elég nehezen állíthattak volna fel. Olvassa ki a saját dekurzus lapjukból Berbik Úr, hogy miket ténykedtek 2007.06.28.16órától, másnap 03óra 35-ig. Meg kell, hogy állapítsam Berbik Úr, hogy Ön reggel magához kérette a keletkezett egészségügyi papírokat, az Ön megismerése után, számomra ez semmiféle garanciát nem jelent, sőt mondhatnám, hogy a perbeni viselkedése alapján, inkább csak hátrányt jelent az olvasatomban!
Ide sajnos semmi mást nem tudok írni, mint Berbik úr saját maga, és akkori emberei olvassák át, a szülés utáni lázzal kapcsolatos tananyagokat, és annak is illene utána nézniük, hogy a tankönyvek hány fokig nevezik kifáradásos hőnek a keletkezett hőemelkedést, és mit ír az e fölött keletkező lázakról. Akár terápia, akár vizsgálatok témakörében.
Elég szomorú Berbik Úr, ha az önök által leírt események után, még most is azt állítja, hogy az antibiotikummal nem késlekedtek, hisz minden tankönyv arról regél, láz esetén, az antibiotikum terápiát el kell kezdeni. Ezek szerint Ön az az ember, aki minden tankönyvi tudomány felülírója. Én inkább úgy látom, hogy a nagy arca, nem akarja viselni a vereséget, mindazok után, hogy Ön is tisztában van vele, hogy egy trehány semmit érő munkát végeztek az emberei Konkrétan Iványi , és Jónás doktorok.
Itt szeretném megkérdezni Dr Hagymásy dr szakfelügyelő urat, hogy hol olvasta a 16óra 40-kor a 38 fokos lázat?? Ilyet az Önök papírjai nem tartalmaznak. Mi szerint tette 18, és 19 óra közé a 37,7 fokos hőemelkedést, mert ilyen időpontot, sőt semmiféle időpontot az ápolási lap, sem a dekurzus lap nem tartalmaz. Itt szeretném hozzá tenni Berbik Úr, hogy szülés utáni műtét után mit ír elő a protokoll a fokozott megfigyeléssel kapcsolatban, mire terjed ki, és hány órán keresztül tart??? Az itt említett Papp Zoltán könyvük, valóban beazonosíthatatlan, mert nem derül ki, hogy mi a címe a könyvnek, mikor készült, hányadik kiadás, és melyik kiadó adta ki!!! Tehát jó lenne, ha úgy hivatkoznának, hogy az ellenőrizhető legyen. Szívesen elolvasnám azt a részt, ahol Papp Zoltán professzor úr azt írja, hogy ilyen előzményekkel 39,9 fokos lázzal nincs teendőjük, csak várakozni kell!! Tudja Berbik Úr, a kell szó az egyik Önökre kötelezően előírt szabály!!! Melyet az én olvasatomban , még mindent fel sem sorolva, de már sok helyen megszegtek.
Ezzel az állítással egyetlen kis hiba van, mégpedig annyi, hogy a Szegedi Igazságügyi Orvostani Intézet, fehéren feketén leírta, hogy hol és milyen szabályokat szegtek meg, és ez nem volt alkalmas arra, hogy Önöket felmentsék, ezért kellett találni egy másikat, akik iratellenességgel, események kihagyásával, segítettek abban önöknek, hogy sikerüljön szőnyeg alá söpörni az aljasságukat, és trehányságukat.
Nagyon sajnálom, kedves Berbik Úr, hogy a tankönyvek másról mesélnek, amit Ön lazán elavultnak titulál . mondjuk 1910-2012-ig, minden szerző marhaságot ír le, mert az igazi frankót jelen esetben Ön tudja, és azok a szakértők, akik erőltetve a 39,9 fokos lázat kifáradásos hőnek szólongatják, vagy akik olyan lázat is képesek felfedezni a kórlapokon, melyek sosem voltak oda írva. Kérdezném Önt!! Nincs az a pillanat, amikor képes volna végre saját magától is megundorodni??? Nem sértésnek, csak kérdésnek szántam. Ugyanezt a kérdést tenném fel, két kollegájának, vagy szólíthatnám akkori alkalmazottjának, Jónásnak, és Iványinak. A láz terápiájára előírás van amiből önök semmit nem teljesítettek abban az időben mikor azt a tankönyvek aktuálisan előírják.
Egy olyan orvos, aki egy lázas beteget minden vizsgálat nélkül, minden tankönyvek által előírt terápiát mellőzve szeretne diagnózis felállítani, elég nehéz munkába kezd!!! A semmittevés is egy munka!!!
Tankönyvi anyag szintén kedves Berbik úr, hogy a hüvely tele van mindenféle baktériummal, közöttük felelhető a staphilococcus, és streptococcus. Ehhez nem kell fertőzöttnek lennie az eszköznek, elég , ha a hüvelyből felhordja ezeket, a lepényleválás helyére, ahol az erek szabadon vannak, és bizonyíthatóan még cotyledo visszamaradás is igazolható, mely a tankönyvek szerint is igen jó táptalajul szolgál a felvitt baktériumoknak. Az már csak hab a tortán, hogy a kötelezően előírt méhűri öblítést, és vagy antibiotikumos terápiát nem végezték el, mert ezt egyetlen papírjuk nem igazolja.Tankönyvi anyag!! A műtét kockázata, betapintás veszélyei, szepszis okozói? Fertőzés okozói. Ezeket a dolgokat már mind feltettem a blogba, végig kisérhető.
Szakmai szabályszegésnek ugyan a betapintás nem mondható, de a vele ill. hozzá tartozó méhűri őblítés kihagyása, a cotyledó visszahagyása két vizsgálat után, végzetes hiba. Mert az Ön által ilyen karakánul leírt vizsgálat után, 15 órával cotyledo visszamaradást igazolt a szövettan, sőt az Önök dekurzus lapja is. Senki nem állította, hogy a bumm féle kanállal deciduát, azaz védő réteget távolítottak el, de annak tökéletes lehetőségét biztosították, a javallat nélküli betapintással, hogy a fentebb leírt baktériumokat felhordják, a méh belső felületébe, ahol nyílt erek várták a bacikat a továbbszállításra.
A szakértőnek csak javasolni tudom, hogy frissítse a tudását, és olvassa el a szakkönyveket, főleg a lepény visszamaradás, a méhűri betapintás, és a lepényleválasztás fogalmánál. Minden ide vonatkozó szabály betartásával sem veszélytelen beavatkozás, főleg nem ok, azaz javallat nélkül, a biztonsági aszepszis szabályok nélkülözésével.
A méhűri betapintás, a baktériumok felhordásával hozható erős összefüggésbe, és a fertőzés tovaterjedése, pedig a méhűri öblítés hanyagolásával hozható összefüggésbe. Minden tankönyvi anyag tartalmazza ezeket a tényeket.
Tehát, ha a szülés 11 órakor volt, 11óra 10 perckor történt a méhűri betapintás, a láz ami 39,9 fokos volt 16 órakor mérték, így nem értem a fenti megállapítást. Hát mi után??? A sorrendet itt írom. Akár hogyan is nézem, nem a lázzal kezdődött, hanem a betapintással, és azt követően 4-5 óra múlva jelentkezett a láz!! Berbik Úr!!!
Ezzel kapcsolatban Berbik Úrnak, csak annyit tudok leírni, hogy minden tankönyv, félrebeszélés nélkül leírja, hogy a gyermekágyban jelentkező lázat elsőként mindig a fertőzés tünetének kell tekinteni!!! Így a fenti pár sor is egy baromság, egy mellébeszélés. Szeretném, Ha mindezt a rengeteg baromságot, amit ide leírt, Tankönyvi tételekkel megpróbálná bebizonyítani, a kell szavakkal, mert azok a szabályok, a bíróság részére. Nem szeretnék gúnyolódásba esni, de valahogy így kellenének szólni a szabályoknak, az Ön értelmezésében. Gyermekágyban méhűri betapintás után, nem kell méhűri öblítést elvégezni. Amennyiben láz lép fel, azzal 40 celsius fokig, nem kell foglalkozni, sem vizsgálatot, sem terápiát nem igényel. A visszamaradt cotyledo kell a méhbe, és nem hogy veszélyt rejt magába, hanem hasznosan hat a baktériumok ellen!! Nos ennyi baromságot már ne kelljen lenyelnem .
A dokumentumok vezetésének szabályairól külön tettem fel anyagot, és sehol nem olvastam benne, hogy utólagos bejegyzést kell alkalmazni, vagy ahogy Berbik úr fogalmazott a tárgyaláson, az így életszerű. Örülök, hogy ezek a szakértők, jól olvasnak a sorok között, mert a valós sorokban sajnos nem igen találni sok olyan állapítást, akár a lázzal, akár az időkkel, akár a műtéti leírásokkal, akár a méhűri öblítéssel kapcsolatban, de a kötelezően előírt terápiákkal, vagy vizsgálatokkal kapcsolatban sem. Ha nem is bővebben, de legalább valamit olvashattunk volna!! A leírás pontosan annyi volt mint a ténykedés. Ezért is vezetett tragédiához .
TALÁLTAM HELYET, ENNEK A PÁR SARLATÁNNAK, KONTÁRNAK, ORVOSOK SZÉGYENEINEK!! IVÁNYI, JÓNÁS, BERBIK.! INDOKOK AZ ÍRÁSBAN!!
Posztolta Greiner Tamás 2016. szeptember 3. szombat 10:03-kor Címkék:
Esztergom 2016.09.03
Greiner Tamás
A szabályok felrúgása, és az ok okozati összefüggések felállítása a kórházi iratokból, logikai és időrendi sorrendben.
A lepény vizsgálata címszó alatt tökéletesen leírja, hogy a lepény részeit hogyan kell megvizsgálni, és ha ebben nem bizonyosodtunk meg, mit kell tennünk. Az is egyértelműen le van írva, az általam beadottak között, hogy amennyiben lepénydarab marad vissza, az milyen veszélyeket rejt magában. (tankönyvi anyagok).
Tökéletesen le van írva az is, hogy lepény-visszamaradáskor mit kell tenni.
A dekurzus lap alapján, és a tankönyveket egybevetve, nem kell nagy tudomány hozzá, hogy a leírtak alapján semmiféle indikációja, (oka) nem volt az orvosnak a betapintásra. A betapintás veszélyeire szintén felhívja a tankönyv (mindegyik) a figyelmet, sőt előírja a kell szavakkal, a méhűri öblítést is, melyet szintén nem találni az orvosi lapon. A tankönyvek tökéletesen leírják, hogy mire való a méhűri öblítés, mit, és hogyan akadályoz meg, HA elvégzik, magyarul mi lehet belőle, ha nem végzik
el. Mivel a betapintás műtétnek számít, ezért tankönyvi előírás a fokozott megfigyelés, annak kötelességeivel négy órán keresztül. 11 óra 10 perckor történt a betapintás, melyre szánjunk tíz percet, és 13 órakor helyezték gyermekágyra a feleségem. Ebből az is következik, hogy a kötelezően műtét nélkül előírt 2 órát sem tartották be, nem hogy a fokozott ellenőrzést 4 órán keresztül.
A tankönyvek azt is leírják, ha már betapintottunk, a nyert szövetmintával mit kell tennünk, és milyen dokumentációval kell kísérni. Nem magyarázat az a vallomás, hogy nem volt nyert kaparék, hiszen a lepény leválása után, az erekből vérzés keletkezik, így ha mást nem tud leadni a vért biztosan, és mint utóbb kiderült cotyledo darab távozott éjjel a méhből, így gondolom az sem a délutáni órákban került oda. Ebből következik, hogy trehány volt a lepény vizsgálata, a méhűri betapintás is alkalmatlan volt az elégséges értékelésre.
Mindezek következtében, a betapintás után néhány órával jelentkezett a láz,(39,9) melyet kb száz helyen leír a tankönyv, hogy ha láz jelentkezik, mire kell gondolni, milyen vizsgálatokat kell elvégezni, és milyen terápiát kell alkalmazni. Ezek közül, a kell szavakkal leírt szabályokból egyetlen vizsgálat nem született, Lázcsillapítóval próbálták elnyomni a lázat, és egy lépést nem tettek a láz okának tisztázására.
Majd az orvosi papírból kiderül, hogy a lázcsillapító beadása után, annak tudatában, hogy az ápolónő kontroll hőként 39,5 celsius fokot regisztrált 11,5 órára magára hagyták a nejemet.Egy középre beszúrt bejegyzés található a dekurzus lapon 17 órai feljegyzéssel, ahol 37,7 celsius fokot ír láznak Dr Jónás némi pulsus méréssel, melyet tanúvallomása alapján akkor mért mikor a nejem délután a folyosón keresztül a mellékhelységbe igyekezett.(Ezt a beírást, a rendőrség által felkért szakértő is utólagos bejegyzésnek minősítette, tehát ez nem történt meg.) Előírás van, a hőmérőzésre, és a pulsus mérésre, milyen körülményeket kell biztosítani, vagy kell megfelelni, hogy a mérések hitelesek legyenek. Egyetlen tankönyv épp a lázcsillapításról nem tesz említést ilyen esetben, minden más egyébről többször is(antibiotikum,vértranszfúzió,méhűri öblítés). Az idő múlásával a bent hagyott cotyledo, és a betapintáskor felhordott staphillococcusok, és streptococcusok, tették a dolgukat akadálytalanul, mind addig , még annyira rosszul nem lett a nejem, hogy már elkerülhetetlen volt a ténykedés elmulasztása, csak ekkor már egy teljes szervezetet érintő fertőzés jött létre, melyből már jól kijönni szerencsével sem lehetett.
Ekkor egy újbóli kaparással, a még meg nem sértett hámréteget is felpiszkálták, ha van olyan baktérium, ami még nem talált be, annak egyenes utat biztosítottak. Ez volt másnap éjjel 03óra 35 perckor. Innét a kaparék szabályosan leadva, igazolta is a cotyledo darabot, és a baktérium felhőket.
Majd próbálták műtétre előkészíteni, de olyan rossz állapotban volt a nejem, már ekkor, hogy ez is eltartott még 2,5 órán keresztül, mire a könyvek által is előírt, már előző napra is bőven aktuálissá vált méheltávolításnak neki kezdtek. Az innét nyert szerveket, szövetdarabokat, jól átgondolva, a történteket, 3 napon keresztül tartósítás nélkül félre tették egy-két edénykébe, és három nap után adták le a szövettanra. Erre is megtalálható a szabály a beadványomban.(Az én olvasatomban ez a bizonyítékok szándékos megsemmisítése) Kinek a kérésére nem került a szövettanra idejében? Melyik alkalmazott merné magától megtenni, hogy ne tegye meg amit mindig meg tesz!! Vagy utasították, vagy kötelességet szegett.(szabályt)Melyik??
Ebből tökéletesen következik, hogy a nejem életben maradásának a legsekélyebb esélyétől is megfosztották azzal a a passzív ténykedéssel, ami végig követhető az orvosi dekurzus lapon!
Tökéletesen megfelelnek a Btk. 171.es nek, mivel nem egy szabály, hanem a szabályok sorozatos semmibevételével, az ezekből kialakult fejlemények (a tankönyvek leírása szerint is logikai sorban) következtek egymás után.
Ezek a valós történések fehéren feketén. Úgy gondolom, ha én mint középfokú végzettségű ember megértettem a folyamat lényegét, nem lehet akadály egy egyetemeket végzett szakember számára ugyanezt folyamataiban megérteni, értelmezni.
AZ ÖSSZES SZABÁLY, AMIT A SARLATÁNOK SEMMIBE VETTEK! IVÁNYI, JÓNÁS, BERBIK
Posztolta Greiner Tamás 2016. szeptember 1. csütörtök 20:52-kor Címkék:
https://onedrive.live.com/?authkey=%21APz5RZcrfspRfVg&id=F370B5EDB7C815%2175085&cid=00F370B5EDB7C815
A fenti linket be kell másolni!
iratcsatolásunkat
az alábbiak szerint terjesztjük elő:
Korábban már csatoltuk a bíróság részére az általunk hivatkozott szakirodalmat és annak kiegészítéseit, melyet jelen beadványunk mellékleteiben mindenki számára áttekinthetővé tettük, akként, hogy témakörönként – azaz foglalkozási szabályonként – rendszereztük a szakmai szabályok, irányelvek, mely a tájékozódást könnyebbé teszi és a bíróság részére is rávilágít egyértelműen azokra az ellentmondásokra, melyeket a szakvélemény megállapításai közül már eddig is számtalan alkalommal kiemeltünk.
A beadványunk alapján egyértelművé kell válnia a bíróság számára is, hogy a beszerzett szakvélemények nem elfogadhatóak, a foglalkozási szabályok megszegésének megállapítása nem mellőzhető.
A témakörök alatt találhatóak az egyes szakirodalmi hivatkozások annak érdekében, hogy a bíróság is a korábban csatolt iratokból kikereshesse és az azonosságot megállapíthassa, azonban a kiemeléssel a lényegi részek olvashatóak, a korábbi anyagban a szövegösszefüggés is követhető.
A témakörök illeszkednek azokhoz a foglalkozási szabályokhoz, amelyek megsértésére a pótmagánvádló is hivatkozik és amelyek egyértelműen cáfolják a beszerzett szakvéleményekben foglalt és eddig is vitássá tett megállapításokat és melyek megállapíthatóvá teszik a vádlottak felelősségét és elfogadhatatlanná a szakvéleményt.
Foglalkozási szabály
– Egyik álláspont szerint minden, ami jogszabályban, szakmai külső protokollban (vizsgálati és terápiás eljárási és finanszírozási eljárás rendben), módszertani levélben szerepel, függetlenül attól, hogy milyen szintű előírás
– Másik álláspont és ez az elfogadottabb, jogszabályból, szakmai protokollból (külső, belső), módszertani levélből, szakmai irányelvből, ajánlásból ( Szakmai Kollégium, Társaságok) a szakmai gyakorlatot tartalmazó szakirodalomból, tapasztalati orvoslás következtetéseiből azok a szabályok, amelyek a „kell” követelményén nyugszanak
– büntetőjogi szempontból azt kell vizsgálni, hogy amit meg kell tenni azt megtette-e az egészségügyi tevékenységet végző, a szakmai szabályok csak azt tartalmazzak, hogy mit kell tenni.
Az Eütv. 129. § (1)-(2) bekezdése szerint a gyógymódválasztás szabadsága csak addig terjedhet, amíg azzal az orvos nem sérti meg a foglalkozása szabályait.
Az orvosi tevékenység során bekövetkező nem kívánatos eredményeket három csoportba sorolhatjuk:
- a beavatkozással együtt járó kockázatok csoportjához vagy
- diagnosztikus tévedés csoportjához vagy pedig
- a foglalkozási szabályszegések csoportjához.
Foglalkozási szabályszegés abban az esetben állapítható meg, ha az orvos a tevékenységét nem szabályszerűen (lege artis) végezte. Azaz, orvosi műhibáról van szó akkor, ha a betegség gyógykezelése, a sérülés ellátása vagy műtéti beavatkozás során az orvosi foglalkozással kapcsolatos orvostudományi szabályok szerinti eljárást megsértik.
Tekintettel arra, hogy a most összegzett beadványok kapcsán megállapítható, hogy a vádlottak sorozatos kötelezettségszegést követtek el, a több foglalkozási szabályt is megsértettek, melyek együttesen vezettek a halálos eredményhez, így a pótmagánvádló álláspontja szerint nincs helyes szabadságvesztés felfüggesztésének az esetükben.
A beadványt és mellékleteit. a jogi képviselők részére megküldtük
Szeged, 2016. augusztus 31 napján
/ Greiner Tamás / pótmagánvádló

matches: bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság