text:
Külföldön fuvarfeladatokat teljesítő munkavállalók igénye tárgyában hozott határozatot a Kúria | Kúria
Külföldön fuvarfeladatokat teljesítő munkavállalók igénye tárgyában hozott határozatot a Kúria
Tájékoztató a Kúria Mfv.X.10.325/2019/7. számú ügyben hozott határozatáról.
A felperesek keresetükben – többek között – elmaradt rendkívüli munkaidőre járó bérpótlék megfizetésére kérték kötelezni az alperest. Követelésüket az őket álláspontjuk szerint megillető garantált bérminimum összegének alapulvételével számították ki, mivel előadásuk szerint az alperes jogellenesen, csupán a minimálbér összegét fizette meg alapbérként számukra.
Az alperes a kereset elutasítását kérte. Előadása szerint a felperesek a garantált bérminimumra nem váltak jogosulttá, mivel a vonatkozó jogszabályi rendelkezések nem írják elő a tehergépkocsivezető, kamionsofőr munkakör ellátásához szükséges iskolai végzettségként a középfokú végzettséget és ezt a munkáltató sem várta el. A rendkívüli munkaidőre járó bérpótlékkövetelés tekintetében kifejtette, hogy a jogszabály rendelkezése szerint a munkavégzés megkezdése előtti beosztásnak kell megtörténnie a 12 órás időtartam betartásával és nem az egyes fuvarfeladatokhoz képest számítandó ez az időköz. E jogszabályi kötelezettségének eleget tett, minden esetben legalább 12 órával korábban beosztotta a felpereseket munkavégzésre és a külföldön töltött munkavégzési idő alatt az egyes fuvarfeladatokra történő beosztás esetében ezt már nem kellett megtartania.
A közigazgatási és munkaügyi bíróság különböző jogcímeken marasztalta az alperest, míg a – felülvizsgálati eljárás tárgyát képező – rendkívüli munkaidőre járó bérpótlék iránti igény tekintetében a felperesek keresetét elutasította. E körben kifejtette, miszerint a külföldi munkavégzéssel töltött időszak alatt az egyes fuvarfeladatok első 12 órájára vonatkozó rendkívüli munkaidőre járó bérpótlék vonatkozásában megállapította, hogy a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény (a továbbiakban: Kkt.) 18/D. § (1) bekezdésére figyelemmel a munkavégzésre való beosztás nem fuvarfeladatonként történik, a jogszabályi rendelkezés az árufuvarozási tevékenység megkezdésére vonatkozik. Ez a tevékenység akkor kezdődik meg, amikor a gépjárművezető a munkáltató utasítása alapján akár több hetes munkavégzésre elindul. Miután a munkát felvette, már tudnia kellett, hogy a 2-3 hét külföldi tartózkodása alatt nem egyetlen fuvarfeladatot kell teljesítenie.
Az alperes fellebbezése és a felperesek csatlakozó fellebbezése folytán eljárt törvényszék ítéletével az elsőfokú bíróság ítéletét részben megváltoztatta és kötelezte az alperest, hogy fizessen meg a felpereseknek személyenként 586.686,- Ft-ot rendkívüli munkaidőre járó bérpótlék jogcímén. A törvényszék értelmezése szerint a Kkt. 18/D. § (1) bekezdése kifejezetten a tevékenységre való beosztásról rendelkezik, azaz a tényleges fuvarfeladat megkezdése előtt legalább 12 órával korábban köteles a munkáltató közölni, hogy konkrétan milyen szállítási feladatot kell a munkavállalónak végrehajtania.
Az alperes felülvizsgálati kérelme folytán eljárt Kúria a törvényszék ítéletének azon rendelkezését, melyben személyenként 586.686,- Ft rendkívüli munkaidőre járó pótlék és késedelmi kamata megfizetésére kötelezte az alperest, hatályon kívül helyezte és e körben az elsőfokú bíróság keresetet elutasító ítéletét helybenhagyta.
A Kúria a következő elvi kérdésben döntött:
A Kkt. 18/D. § (1) bekezdése a munkáltatónak a személyszállítási, illetve árufuvarozási tevékenységére történő beosztási kötelezettségéről rendelkezik. Helyes értelmezés szerint ez nem a tevékenység megkezdését követő egyes fuvarfeladatokra, hanem a fuvarozási tevéknység megkezdésére vonatkozik.
Helyesen állapította meg a törvényszék, hogy a 18/D. § (1) bekezdése kifejezetten a tevékenységre való beosztásról rendelkezik, ez azonban nem a tevékenység megkezdését követően kiadott egyes fuvarfeladatokra, hanem a fuvarozási tevékenység megkezdésére vonatkozik. Amennyiben e szabályt minden egyes munkáltatói utasítás esetén, az egyes fuvarfeladatok vonatkozásában is alkalmazni kellene, az ellehetetlenítené az árufuvarozási tevékenységet. Az árufuvarozási tevékenység megkezdése, a munkáltató utasítására történő munka felvételét követően a munkáltatónak a 18/D. § (2) bekezdése alapján arra kell törekednie a munkavégzés szervezése során, hogy a rendelkezésére álló lehetőségeken belül a munkavállaló pihenőidejének minél nagyobb részét az általa megválasztott helyen tudja eltölteni. Erre figyelemmel jogszabályba ütköző módon kötelezte a másodfokú bíróság az alperest a rendkívüli munkaidőre járó bérpótlék megfizetésére.
Nem találta megalapozottnak a Kúria az alperes azzal kapcsolatos felülvizsgálati kérelmét, hogy jogsértően kötelezték az eljárt bíróságok az alperest a szabadságmegváltás és szabadságmegváltás-különbözet megfizetésére. E körben megsértett jogszabályhelyként a munkáltató az Mt. 122. §-át, illetve 124-125. §-át jelölte meg, azonban azt kifogásolta, hogy a tanúk vallomását nem megfelelően értékelték a bíróságok, megsértett jogszabályhelyként azonban a Pp. 206. § (1) bekezdését nem jelölte meg. Az Mt. 122. § (1) bekezdése a munkáltató kötelezettségévé teszi a szabadság kiadását. Az alperes állítása ellenére nem tudta bizonyítani, hogy e kötelezettségének eleget tett, ezért az Mt. 125. §-a alapján a ki nem adott arányos szabadságot meg kellett volna váltania. Mivel e kötelezettségének részben tett eleget, illetve a megváltásra nem a garantált bérminimum, hanem a minimálbér alapulvételével került sor, jogszabálysértés nélkül jutottak arra a következtetésre az eljárt bíróságok, hogy a különbözet megfizetésére köteles a munkáltató.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria


B/2. BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG -
A büntetőeljárásról szóló, többször módosított 1998. évi XIX. törvény (Be.) ismerete minden tétel esetében szükséges.
Egyes tételeknél szükséges ezen túl
a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény (Rtv.),
a bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló 2009. évi XLVII.. törvény (Bnytv.),
a nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló 1996. évi XXXVIII. törvény (Nbjt.),
az Európai Unió tagállamaival folytatott bűnügyi együttműködésről szóló 2012. évi CLXXX. törvény, valamint
a büntető ügyekben hozott határozatok végrehajtása során a bíróságokra és egyéb szervekre háruló feladatokról szóló 9/2002. (IV. 9.) IM rendelet
Az Alkotmánybíróság határozatai közül a részvizsga anyagát képezi a korábbi eljárási törvényhez kapcsolódó, de elvi jelentőséggel rendelkező alkotmánybírósági határozatok közül az 58/1995. (IX. 15.) AB határozat, a 67/1995. (XII. 7.) AB határozat, a 43/1998. (X. 9.) AB határozat, a 49/1998. (XI. 27.) AB határozat, az 5/1999. (III. 31.) AB határozat, a 17/2001. (VI. 1.) AB határozat, továbbá a 33/2001. (VII. 11.) AB határozat.
1. A Be. szerkezeti felépítése, a büntetőeljárás szakaszai, az alap-eljárási modell és a külön eljárások rendszere.
2. A törvény területi és időbeli hatálya, a hivatalból való eljárás, a büntetőeljárás megindítása, akadályai és a büntetőjogi felelősség önálló elbírálása. Be. 6. §, 10-11. §
3. Az eljárási feladatok megoszlása, a vádelv. Be. 1-2. §, 257. § (1) bekezdés, 14/2002. (III. 20.) AB határozat, BKv 1., BKv. 101/2012.
4. Az ártatlanság vélelme, a bizonyítási teher, az önvádra kötelezés tilalma, jog a bíróság eljárásához. Be. 3-4. §, 7-8. §
5. A bíróság feladata, az eljáró bíróságok és ezek összetétele. Be. 12-14. §
6. A bíróságok hatásköre és illetékessége, az eljáró bíróság kijelölése. Be. 15-20/A. §
7. A bíró, a bíróság és a bírósági alkalmazott kizárása. Be. 21-27. §, BKv 86.
8. Az ügyész feladata, a kizárólagos ügyészségi nyomozás hatáskörébe tartozó bűncselekmények, az ügyészség hatásköre és illetékessége. Be. 28-30. §
9. Az ügyész és a nyomozó hatóság tagjának kizárása. Be. 31.-34. §, 38-41. §
10. A nyomozó hatóságok feladata, a nyomozó hatóságok hatásköre és illetékessége. Be. 35-37. §
11. A terhelt, a terhelt jogai, a védelem joga, az anyanyelv használata, a személyes költségmentesség, a fogva lévő terhelt jogállása. Be. 5.§, 9. §, 43. § , 74. § (3)-(4) bekezdés, 135. § (3) bekezdés, BKv 21.
12. A védő feladata, több védő az eljárásban. A védő kizárása, a kötelező védelem esetei. Be. 44-46. §, 135. § (4) bekezdés, 242. § BKv 91.
13. A védő meghatalmazása és kirendelése, a helyettes védő állítása. Be. 47-49. §, 50. § (1) bekezdés e) és f) pont
14. A sértett, a magánvádló, a magánfél és az egyéb érdekeltek. A képviselők és a segítők. A polgári jogi igény érvényesítése a büntetőeljárásban. Be. 51-52. §, 54-59. §,BKv 7.,BKv 12., BKv 23.,
15. A pótmagánvádlóra és képviselőjére vonatkozó rendelkezések. Be. 53. §, 56. § (4) bekezdés, 199. § (2) bekezdés, 229-233. §, 236. §, 312. §, 343-344. §, 42/2005. (XI. 14.) AB határozat 5/2009. Büntető jogegységi határozat, BKv. 90.
16. Az eljárási cselekmények fogalma, általános szabályai, intézkedés a bűnözés megelőzésére és más eljárás kezdeményezésére, a határidő, a határnap, az időköz, az igazolás, soron kívüli eljárás. Be. 60-66. §
17. Az idézés, az értesítés, a mulasztás következményei, a kézbesítés. Be. 67-70. § 70/A.§
18. Az iratok kezelésének, másolásának, megismerésének szabályai. Felvilágosítás-adás és a nyilvánosság tájékoztatása. Be. 70/B-70/C. §, 71/A. §,71/B. §, 74/A-B. §, 186. §, 193. §,
19. A megkeresések, intézkedés ismeretlen személy, ismeretlen helyen tartózkodó személy és ismeretlen helyen lévő tárgy felkutatására. Be. 71. §, 73. § és 73/A. §
20. A bűnügyi nyilvántartási rendszer általános szabályai. Bnytv. 1-34. §
21. A bizonyítás tárgya, a bizonyítás eszközei, a bizonyítás törvényessége és a bizonyítékok értékelése. Be. 75-78. §
22. A tanúvallomás. Be. 79-88. §, 181. §, BKv 9., BKv 68. 5/2009 Büntető jogegységi határozat
23. A tanúvédelem eljárási jogi eszközei. Be. 95-98/A. §
24. A szakértő, a szakértő alkalmazása, a szakértői vizsgálat, közreműködési kötelezettség a szakértő eljárása során. A szaktanácsadó. Be. 99-106. §, 182. §, BKv 72
25. A szakvélemény, a szakértő meghallgatása, más szakértő kirendelése. Az elmeállapot megfigyelése. Be. 107-112. § 125.§
26. A pártfogó felügyelői vélemény. Be. 114/A. §
27. A terhelt vallomása. Be. 117-118. §, 179-180. §,
28. A tárgyi bizonyítási eszköz és az okirat, a szemle, a bizonyítási kísérlet, a felismerésre bemutatás, és a szembesítés. Be. 115-116. §, 119-124. §
29. Az őrizetbe vétel. Be. 126-128. §
30. Az előzetes letartóztatás okai, elrendelése, tartama (meghosszabbítása, fenntartása, felülvizsgálata) és megszüntetése. Be. 129.§-134.§, 136. §, 269. §, BKv 52., BKv 94.
31. A lakhelyelhagyási tilalom és a házi őrizet. Távoltartás. Be. 137-139. §, BKv. 99.
32. Az ideiglenes kényszergyógykezelés. Be. 140-145. §
33. Az óvadék. Be. 147-148. §
34. A házkutatás és a motozás. Be. 149-150. §, BKv. 96.
35. A lefoglalás. Számítástechnikai rendszer útján rögzített adatok megőrzésére kötelezés. Be. 151-157. §, 158/A. §
36. Elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tétele Be. 158/B-158/D. §
37. A zár alá vétel és a biztosítási intézkedés. Be. 159-160. §, 2/2008. és a 4/2009. Büntető jogegységi határozat
38. A rendbírság, az elővezetés és a testi kényszer alkalmazása. Be. 161-163. §
A NYOMOZÁS, A VÁDEMELÉS ÉS A NEMZETKÖZI BŰNÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉS
39. A nyomozás általános szabályai, a feljelentés, a feljelentés kiegészítése és a magánindítvány. A feljelentés elutasítása. Be. 164-165. §, 170-174. §, 554/I.§ BKv 7.
40. A nyomozás határideje, nyomozási cselekmény elvégzése határozat nélkül, a nyomozó hatóság egyéb adatszerző tevékenysége. Be. 176-178/B. §
41. Alakiságok a nyomozás során. Be. 166-169. §, 183. §
42. A rendőrség működésének általános szabályai, az intézkedési kötelezettség, az arányosság követelménye, a rendőrség segítségnyújtási kötelezettsége. Rtv. 11-20. §, 24-28. §,
43. A rendőri intézkedések. Rtv. 29-46/E. §,
44. A rendőri kényszerítő eszközök. Rtv. 47-62. §,
45. Jelenlét a nyomozási cselekményeknél. Be. 184-186. §
46. A nyomozás felfüggesztése és megszüntetése. Be. 188-192/A. §
47. Jogorvoslat a nyomozás során. Be. 195-199. §
48. A bírói engedélyhez kötött titkos adatszerzés fogalma, feltételei, a bírói engedély. Be. 200-203. §
49. A titkos adatszerzés végrehajtása, eredményének megismerése és felhasználása. A titkos információgyűjtés eredményének felhasználása. Be. 204-206/A. §, BKv 74.
50. A nyomozási bíró feladata, eljárásának általános szabályai. Be. 207-211. §, 214-215. §, BKv. 93.
51. Bizonyítás a nyomozási bíró előtt. Be. 212-213. §
52. Az ügyész teendői a nyomozás befejezését követően. Be. 216. §
53. A vádemelés. A közvetítői eljárás. Be. 217-221. §, 221/A §, BKv. 3., BKv 67. 6/2009. Büntető jogegységi határozat
54. A vádemelés elhalasztása, magatartási szabályok a vádemelés elhalasztása esetén. Be. 222-227. §
55. A nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló 1996. évi XXXVIII. törvény elvei. A büntetőeljárás átadása és átvétele, feljelentés külföldi államnál. Az eljárási jogsegély. Nbjt. I., III. és V. fejezet
56. A külföldi ítélet érvénye, és a szabadságvesztés büntetés végrehajtásának átvétele-átadása. Nbjt. IV. fejezet 1-3 cím, 2012. évi CLXXX. törvény VIII. fejezete 1/2010. Büntető jogegységi határozat
57. A kiadatás. Az európai elfogatóparancs és az átadás. Nbjt. II. fejezet, 2012. évi CLXXX. tv.I-III. fejezete
58. A bíróság eljárásának formái, a tárgyalás nyilvánossága, a tárgyaláson résztvevő személyek. Be. 234-242. §
59. A tárgyalás vezetése, rendjének fenntartása, tárgyalás zártcélú távközlő hálózat útján. Be.244-249. §
60. A jegyzőkönyvezés szabályai. Be. 250-255. §, BKv 64.
61. A bíróság határozatai. Kifogás az eljárás elhúzódása miatt. Be. 257-262/B. §, BKv 61.
62. A tárgyalás előkészítése: a vádirat közlése, az előkészítő ülés és a tárgyalás kitűzése. Be. 263. §, 272. §, 278-279. §, BKv 92.
63. Az áttétel, az egyesítés, az elkülönítés, az eljárás felfüggesztése és megszüntetése, intézkedés eljárási cselekmény elvégzése iránt, a vádtól eltérő minősítés megállapítása. Be. 264-268. §, 270. §, 273-277. §
64. A tárgyalás megnyitása és megkezdése, a tárgyalás folytonossága. Be. 281-284. §, 287. §, BKv 75.
65. A bizonyítás az első fokú tárgyaláson. Be. 285-286. §, 288-306. §, 303. §, 320. §,
66. A vád módosítása, kiterjesztése és elejtése. Be. 310-311. §
67. A perbeszédek és az utolsó szó joga. Be. 314-319. §
68. A tanácskozás, a szavazás, a határozathozatal és a határozat kihirdetése. Be. 256. §, 321-322. §
69. A jogorvoslati nyilatkozatok, a fellebbezés bejelentése, a tárgyalás berekesztése. Be. 323. §, 325-328. §
70. Az ügydöntő határozatok, döntések járulékos kérdésekben. Be. 329-337. §, BKv 81.
71. A bűnügyi költség és viselése. Be. 74. §, 226/A. §, 338-340. §, 344.§, 381. §, 429. §, 438. §
72. A fellebbezési jog, a fellebbezésre jogosultak. A végzés elleni fellebbezés. Be. 323-325. §, 346-347. §
73. A felülbírálat terjedelme, a tényálláshoz kötöttség, a megalapozatlanság és kiküszöbölése. Be. 348-353. §, 376. §
74. A súlyosítási tilalom. Be. 354-355. § BKv. 32., BKv 76.
75. A fellebbezés elintézésének alaki szabályai. Be. 341. §, 356-359. §, BKv 66.
76. Bizonyítás, tanácsülés, nyilvános ülés, tárgyalás a másodfokú bírósági eljárásban. Be. 353. §, 360-366. §
77. Az első fokú ítélet helybenhagyása és megváltoztatása. Be. 371-372. §, BKv 16.
78. Az első fokú ítélet hatályon kívül helyezése. Abszolút és relatív hatályon kívül helyezési okok. Az első fokú bíróság ítéletének korlátozott felülbírálata. Be. 373-379. §, BKv 65.
79. A másodfokú eljárás során hozott nem ügydöntő végzés elleni fellebbezés. Be. 382-384. §
80. A harmadfokú bírósági eljárás általános szabályai, terjedelme, határozatai és a megismételt eljárás általános rendelkezései. Be. 385-403. §, BKv 62. BKv. 63., BKv 73.
81. A perújítás okai, a perújítási indítvány. Be.408-410. §, BKv 33., BKv 77., 3/2008. Büntető jogegységi határozat, 6/2009. Büntető jogegységi határozat
82. A perújítási eljárás. Be. 411-415. §, BKv. 89.
83. A felülvizsgálat okai. Be. 416. §, 3/2006. Büntető jogegységi határozat
84. A felülvizsgálati indítvány és előterjesztése. Be. 417-418.§ § BKv. 77., BKv 80., 3/2005. Büntető jogegységi határozat
85. A felülvizsgálati eljárás szabályai. Be. 419-425. §
86. A felülvizsgálati eljárás során hozható határozatok. Be. 426-429. §
87. Jogorvoslat a törvényesség érdekében. Be. 430-438. §
88. A jogegységi eljárás feltételei, az indítványozók köre, az eljárás menete. Be. 439. §, a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 34-44. §
89. A fiatalkorúak elleni büntetőeljárás sajátosságai, a fiatalkorúak bírósága, a törvényes képviselő, a bizonyítási eszközök. Be. 446-453. §
90. Kényszerintézkedések a fiatalkorúval szemben, az előzetes letartóztatás, a vádemelés elhalasztása és a közvetítői eljárás, a tárgyalás, a javítóintézeti neveléssel kapcsolatos rendelkezések. Be. 454-468. §
91. A katonai büntetőeljárás hatálya, a bíróság összetétele, a katonai ügyész. Be. 470-477. § BKv. 51.
92. Kényszerintézkedések a katonával szemben, tanúvédelem, a védekezés jogának biztosítása. A nyomozási bíró. Be. 478-484. §, 486. §
93. A magánvádló, a viszonvád, az ügyész a magánvádas eljárásban. Be. 494-498. §, 510. §, BKv 6.
94. A személyes meghallgatás és a tárgyalás a magánvádas eljárásban. Be. 502-509. §, BKv 14., BKv 59.
95. A bíróság elé állítás feltételei, eltérések az általános eljárástól. Be. 516. §-525. §, BKv 58.
96. A távollévő terhelttel szembeni eljárás feltétele, bírósági eljárás az ismeretlen helyen tartózkodó vádlottal szemben, a külföldön tartózkodó terhelt elleni eljárás. Be. 526-532. §, 1/2013. Büntető jogegységi határozat
97. A tárgyalásról lemondás feltételei, az ügyész eljárása. Be. 533-540. §
98. A tárgyalásról lemondás alapján folytatott bírósági eljárás. Be. 541-542/C. §
99. A tárgyalás mellőzéses eljárás feltételei, a végzésben alkalmazható joghátrányok. Be. 543-547. §
100. A tárgyalás tartása iránti kérelem, a tárgyalás és a határozatok szabályai. Be. 548-550. §, BKv. 100/2012.
101. Eljárás mentességet élvező személyek ügyében. Be. 551-554. §
102. Kiemelt jelentőségű ügyek eljárási szabályai. Be. 554/A. §-554/N.§ 166/2011. (XII.20.) AB határozat, BKv. 97.
103. A vagyon-visszaszerzési eljárás Be. 554/P-554/R. §
104. A különleges eljárások általános szabályai és az egyes különleges eljárások Be. 555-564. §, 567-568/A. §, 572-576.§
105. A kényszergyógykezelés felülvizsgálata. Be. 566. §, BKv 30., 1/2011. Büntető jogegységi határozat
106. Az elkobzásra, a vagyonelkobzásra, az elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tételére, illetőleg a lefoglalt dologról történő rendelkezésre irányuló különleges eljárások Be. 569-571. §
107. A mentesítésre irányuló különleges eljárások. Be. 565. §, 577. §
108. A kártalanítás és a visszatérítés szabályai. Be. 580-585. §
109. A biztosíték. Be. 586-587. §
110. A kegyelmi eljárás. Be. 597-599. §, 9/2002. (IV. 9.) IM rendelet 105-109. §


text:
Gyorsul a civil szervezetek regisztrációja - Napi - Jogászvilág
Rendszerünk új funkciókkal bővült, amelyet ezen az idegenevezetésen keresztül szeretnénk bemutatni Önnek!Az újdonságok kiemelten szerepelnek ebben a nézetben és ha az egyes elemek fölé viszi az egeret, további információt kaphat azokkal kapcsolatban. Gyorsul a civil szervezetek regisztrációja
civil szervezetek nyilvántartása, Fővárosi Törvényszék Tweet
A civil szervezetek működésére és nyilvántartására vonatkozó törvények március 1-jén hatályba lépő módosításai a civilekkel kapcsolatos eljárások gyorsítását és egyszerűsítését célozzák - közölte Madarasi Anna, a Fővárosi Törvényszék szóvivője. A rendelkezés szerint sportegyesületek is kérhetik egyszerűsített elektronikus eljárásban, mintaokirat használatával a bejegyzésüket. Ha a bíróság az egyszerűsített eljárásban a kérelem benyújtásától számított 15 napos határidőn és az azt követő 30 napon belül sem tesz semmilyen intézkedést, akkor a 45 nap leteltét követő munkanapon automatikusan, a törvény erejénél fogva megtörténik a civil szervezet nyilvántartásba vétele a kérelemben szereplő adatokkal.[htmlbox civil_konferencia]Az eljárások gyorsítását szolgálja az az előírás is, amely szerint az általános, nem mintaokirattal, hanem egyedi létesítő okirattal alakuló szervezet bejegyzésére irányuló eljárásban csak egyszer írhat elő hiánypótlást a bíróság, és ekkor a kérelem valamennyi hiányosságát meg kell jelölnie. A nyilvántartásba vételi, a változásbejegyzési kérelemnek helyt adó, valamint a közhasznú nyilvántartásba vételt elrendelő végzés ellen pedig megszűnik a fellebbezési jog, így a határozat már a közléssel jogerőssé válik. Módosulnak a civil szervezetek törvényességi felügyeletére vonatkozó szabályok is. Az ügyésznek megszűnik az általános törvényességi ellenőrzési jogköre (külön jogszabály továbbra is írhat elő ilyet egyes szervezetekre), és ezzel megváltozik az ügyészség és a bíróság közötti munkamegosztás is. Az egyesületek és alapítványok nyilvántartásba vételi és változásbejegyzési eljárásában nem illeti meg az ügyészt önálló fellebbezési jog a bíróság határozatával szemben. Az alapítvány és az egyesület megszűnését megállapító peres eljárások helyett márciustól nemperes eljárásban a bíróság a jogutód nélküli megszűnési ok bekövetkezését állapítja meg - ismertette Madarasi Anna.A jogalkotó megváltoztatta azt a korábbi szabályozást, amely szerint a civil szervezeteknek ez év március 15-ig kellett volna összehangolniuk létesítő okiratukat az új Polgári törvénykönyvvel (Ptk.). A módosítás szerint ez a kötelezettség immár konkrét határidő nélkül a soron következő okirat-módosítással teljesíthető.Nem kell módosítani a létesítő okiratot akkor, ha arra csak azért lenne szükség, mert olyan hivatkozások, utalások és elnevezések szerepelnek benne, amelyek az új Ptk.-nak már nem felelnek meg. Nincs szükség az egyesületek alapszabályainak módosítására csak azért, hogy abban szerepeljen az alapító tagok neve, lakóhelye, és általában nem kell módosítani a létesítő okiratot, ha annak felülvizsgálata során az érintett szervezet azt állapítja meg, hogy az nem ütközik az új Ptk. valamely kötelező rendelkezésébe.A létesítő okiratok új Ptk.-val való összehangolása kapcsán a szóvivő kiemelte, hogy a Fővárosi Törvényszéken nyilvántartott 20 490 élő civil szervezet közül mintegy 14 ezer még a régi Ptk. szerint működik, közel 3 ezer pedig már az új Ptk.-nak megfelelően. További 3500 szervezetnél folyamatban van a létesítő okirat módosításának bejegyzése.A szóvivő elmondta azt is, hogy megújult a www.birosag.hu honlapon a civil szervezetek közzétételi felülete, és bővült a keresési feltételek köre. Most már valamennyi civil és egyéb, cégnek nem minősülő szervezetet érintő határozat, közlemény, hirdetmény egységesen egy helyen, a "civil szervezetek" menüpont alatt található.Március 27-én 14 órától a Fővárosi Törvényszék gazdasági kollégiuma civil napot tart a bíróság Nádor utcai épületében, ahol civil csoportjának a munkatársai tájékoztatást adnak a civil szervezeteket érintő aktuális jogszabályváltozásokról, felhívják a figyelmet a leggyakoribb hibákra és válaszolnak a felmerülő kérdésekre. A civil napon előzetesen regisztrált szervezetek vehetnek részt. Regisztrálni a Fővárosi Törvényszék honlapján (www.fovarositorvenyszek.birosag.hu) március 22-ig lehet - mondta el Madarasi Anna.(MTI) Tweet
Fővárosi Ítélőtábla új Mt. adatvédelem Európai Unió OBH a hét jogesete Falus Tamás jogeset Országos Bírósági Hivatal Új Jogtár Alkotmánybíróság Handó Tünde Kúria új Ptk Európai Unió Bírósága Emberi Jogok Európai Bírósága új Ptk. Fővárosi Törvényszék Jogszabályfigyelő Olvasta már?
Nem létező árukkal csalt ki milliókat »

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria


text:
Nincs okom lemondani - nyilatkozta a legfőbb ügyész | Ügyvédfórum - 2016.05.27
Konkrét ügyekkel nem foglalkozik, de az ügyészségen amúgy sem egy emberen múlik, hogy „miből lesz ügy”, és miből nem. Ezért minden alapot nélkülöz az a feltevés, hogy nem várható pártatlan eljárás az ügyészségtől az MNB alapítványainak ügyében, amiatt, hogy a felesége elnök, illetve tag két alapítvány felügyelőbizottságában. Egyebek között erről, valamint a korrupció elleni fellépés anomáliáiról és a Quaestor-ügyről is nyilatkozott a Népszabadságnak dr. Polt Péter legfőbb ügyész. Az interjú az alábbiakban olvasható.
Felesége révén önt is érintettnek tartja az ellenzék az MNB alapítványaival kapcsolatos botrányban. Lemondatnák. Lemond?
– Nem először fordul ez elő a 2000-es, első hivatalba lépésem óta. Most is csak azt mondhatom erre, mint korábban is: a jogállami követelményeknek megfelelően választottak meg legfőbb ügyésznek, törvényesen végzem a dolgom. Nincs olyan törvényi feltétel, ami a távozásomat indokolná, ahogy korábban sem volt.
Nincs okom lemondani.
A felesége az MNB személyügyekért felelős ügyvezető igazgatója és felügyelőbizottsági elnök, illetve tag az MNB két alapítványában. Ennek fényében jogos lehet a kérdés, hogy indít-e az ügyészség eljárást az alapítványok gyanús költései miatt, s ha igen, vajon elfogulatlan lesz-e az eljárás?
– Eddig sem azon múlt, hogy indult-e eljárás vagy sem, hogy kik, vagy kinek a kijei dolgoztak egy adott helyen. Mindenkor a tények és a törvények határozzák meg, miből lesz ügy, és miből nem lesz. Egyértelmű a törvényi szabályozás, hogy mely esetekben melyik ügyészségeknek van hatáskörük és illetékességük eljárni.
Ez tény, de az ügyészség egy hierarchikus szervezet. Ki merne szembemenni a legfőbb ügyésznek akár csak a vélelmezett érdekével, véleményével is?
– Ez nem meri, nem meri kérdése. Egy ügyésznek mindenkor a törvénysértéssel kell szembemennie az ügytől és az abban érintettek személyétől függetlenül, ellenkező esetben maga is jogsértést követ el. Soha sem egy emberen múlik egy konkrét ügy kimenetele. Csapatmunka folyik nálunk, és szigorú ellenőrzési rendszereket is működtetünk. Nem hiszem, hogy bárki is úgy be tudna avatkozni egy ügybe kívülről, vagy a szervezeten belülről, hogy az ő akarata érvényesüljön a jogszabályokkal szemben. Egyébként folynak eljárások a kérdésében felvetett alapítványi ügyekben. Önök írtak az egyik alapítvány kifogásolt ingatlanvásárlásáról, amelyben az eljárást bűncselekmény hiányában lezáró rendőrséget további nyomozásra kötelezte az ügyészség, mert hiányosnak találta a nyomozati munkát. A napokban pedig törvényességi ellenőrzés kezdődött az alapítványok tevékenységével összefüggésben.
Nemcsak politikusok, jogászok is állítják, hogy az MNB tulajdonképpen létre sem hozhatta volna az alapítványait, és hogy ez ellen önök felügyeleti jogkörükben eljárva felléphettek volna, de nem tették. Miért nem?
– Közkeletű félreértés, tévhit, hogy az ügyészségnek bármiféle felügyeleti jogköre lenne a civil szervezetek, alapítványok felett. Ez már régen nincs így. Ellenőrzési jogunk van csupán, amivel most a szóban forgó alapítványokkal összefüggésben élünk is. Azonban a felügyeleti jogot a bíróság gyakorolja, amikor nyilvántartásba veszi a szervezeteket. Akkor vizsgálják meg, hogy az alapítói célok például megfelelnek-e a törvényeknek. Miután a bíróság bejegyezte az MNB alapítványait, nincs okunk azt feltételezni, hogy ne lenne joga az MNB-nek alapítványokat létrehozni. Akinek kifogása van ezzel kapcsolatban, forduljon a bírósághoz.
Miért is kezdtek el vizsgálódni az alapítványok körül?
– Az ügyészség az alapítványok működésének törvényességét vizsgálhatja, alapvetően kérelemre, hogy a bíróság által elfogadottak szerint tevékenykedik-e. Esetünkben érkezett egy beadvány, miszerint a közbeszerzésre vonatkozó előírásokat nem tartották be, ezért a Fővárosi Főügyészség elrendelte a törvényességi ellenőrzést valamennyi szóban forgó alapítvány tekintetében.
Mi lesz akkor, ha szabálytalanságokra bukkannak azoknál az alapítványoknál (is), amelyekben a felesége felügyelőbizottsági elnök, illetve tag?
– Csak a tisztánlátás végett szögezzük le: nem a felügyelőbizottság, hanem a kuratórium dönt egy alapítvány ügyeiben. A felügyelőbizottságnak ugyanakkor elsősorban azt kell vizsgálnia, hogy az alapítvány működése és a kuratórium döntései összességében megfelelnek-e az alapítói akaratnak. Ezek többnyire olyan kérdések, amelyek hatósági vizsgálata nem tartozik az ügyészség hatáskörébe.
Ha valahol százmillióval felalkudják a megvenni tervezett ingatlan árát, milliókat költenek el vitatható célokra, az szerintem hanyag vagy akár hűtlen kezelésnek is minősülhet, és akkor már önöknek is osztanak lapot!
– Önmagában az alapítvány gazdálkodását mi nem vizsgálhatjuk. Annak a célszerűségét sem. Egy nemrégiben elfogadott törvénymódosítás szerint ez az Állami Számvevőszék joga és feladata. Ha ők vagy bárki más bűncselekményre utaló adatokat tár elénk, természetesen megtesszük a szükséges és lehetséges lépéseket.
Ha a felesége által „felügyelt” alapítványoknál találnak valamilyen bűncselekményre utaló körülményt, amit a felügyelőbizottságnak észlelnie kellett volna, de nem tette, megkéri őt, hogy mondjon le?
– Erre a kérdésre térjünk vissza akkor, ha ez a helyzet esetleg előáll. Abban azonban biztos lehet, hogy ha törvénysértést észlel valahol az ügyészség, minden esetben teljesíteni fogja törvényben előírt kötelességét.
Itthon és külföldön egyaránt a korrupciót tartják az ország legnagyobb és legveszélyesebb problémájának. Ha ez így van, miért nincsenek korrupciós ügyek?
– Vannak, bár kétségtelen jóval kevesebb, mint amennyi lehetne.
Egy olyan világjelenséggel állunk szemben, amely az egyre kifinomultabb elkövetési módszerek, valamint a vesztegetők és a megvesztegetettek érdekazonossága miatt igen nehezen deríthető fel. Meggyőződésem, hogy nem elsősorban büntetőjogi eszközökkel lehet igazán hatékonyan fellépni a korrupció ellen. Hatékonyabb tud lenni a megelőzés, amihez elengedhetetlen a döntési folyamatok egyszerűsítése, átláthatóvá tétele. Nem szabad lebecsülni, de eltúlozni sem a hazai korrupció mértékét és veszélyeit. És bár az efféle ügyekből egy is sok, látni kell, hogy a jogalkotók és a jogalkalmazók is sokat tettek az elmúlt években a visszaszorítása érdekében. Vannak szép sikereink is.
Ahogy az ellenzék szokott fogalmazni, személyre és ügyekre szabják manapság a törvényeket és törvénybe írják a korrupciót... Bár gondolom, nem erre célzott.
– Nem. Jogalkalmazóként a törvények végrehajtása a feladatom, és nem azok minősítése. És ugyanez igaz az ügyészségre is. Ha megkérdezik a véleményünket egy-egy jogszabály előkészítésekor, elmondjuk. Volt, amikor akceptálták az észrevételeinket, volt, hogy nem. Viszont, ha már hatályba lépett egy törvény, bármi legyen is róla a magánvéleményünk, egy panasz vagy feljelentés esetén már csak azt vizsgálhatjuk, hogy ami történt, törvényes volt-e.
Azt mondta, voltak szép sikereik is. A 2010 utáni elszámoltatások kapcsán indult büntetőeljárásokban eddig vagy felmentették a vádlottakat, vagy az ügyészi indítványhoz képest enyhe ítéletek születtek. Felmentették a korrupcióval vádolt Hiszékeny Dezsőt is...
– Nyilván nem ezekre gondoltam, de térjünk ide majd még vissza. Siker volt viszont a hazai futballcsalások elleni eljárássorozat. Ne feledjük: abban egy egész világra kiterjedő csalássorozat eszköze volt a korrupció. Nemzetközi együttműködésben sikerült a szervezet hazai kapcsolatait és a külföldi példát másolni próbáló csoportokat is felszámolni.
Éppen csak nem dicsérték meg a vádlottakat a bíróságon. Már ne haragudjon, röhejes ítéleteket kaptak. Felfüggesztetteket, pénzbüntetéseket. Ilyen a siker?
– Mi sikeresen elvégeztük a magunk feladatait. Én sem tartom úgy általában túl szigorúnak a hazai ítélkezési gyakorlatot, de az ügyészség, bármi is legyen a véleménye, azt a fellebbezésében fogalmazza meg. Szinte minden ügyben súlyosításért fellebbeztünk. Még ennél is nagyobb sikernek tartom a Vizoviczki-ügyet, mert az egyik legveszélyesebb korrupciós jelenség, amikor az alvilág a bűnüldöző szervekbe épül be. Ugyancsak az egyes ügyeken túlmutató jelentőségű az a sikersorozat, amelyet a határátkelőkön értünk el az utazókat és a fuvarozókat megsarcoló hatósági korrupcióval szemben. És amióta a Nemzeti Védelmi Szolgálat új jogosítványokat kapott, ritkábban hallani zsebre bírságoló rendőrökről is.
Tény, a zsebre bírságoló kisrendőr hamarabb megbukik, mint régen, de mi van a százmilliós, milliárdos korrupciógyanús ügyekkel?
– Régóta mondogatom, hogy korrupciós ügyeket titkosszolgálati eszközök és módszerek nélkül szinte lehetetlen ma már felderíteni és bizonyítani.
Nem egy ügy azonban még a vádemelésig sem jut el, mert jellemzően formai okok miatt a bíróság előzetesen kirekeszti a bizonyítékok közül az így szerzett adatokat. Két olyan elv létezik jelenleg, amelyeknek túlzottan szigorú szabályozása, illetve alkalmazása gyakran ellehetetleníti a felelősségre vonást. Az egyik a célhoz kötöttség, a másik a haladéktalanság. A célhoz kötöttség azt jelenti, hogy például hiába folytatnak a rendőrségi törvény szerint engedéllyel telefonlehallgatást, mondjuk egy kábítószerügyletben, ha közben egy ettől elkülönült vesztegetésre derül fény, az arra szerzett adatok nem használhatók fel. A haladéktalanságnál pedig a bíróság könnyen dönthet úgy, ahogy az a gyakorlatban elő is fordul, hogy a lehallgatást végző szervezet nem tette meg időben a kötelező feljelentését, és ezért az egyébként technikailag kiváló bizonyítékok semmit sem érnek. Meggyőződésem, hogy van olyan megoldás, amely az emberi jogok tiszteletben tartása mellett is segíti, egyszerűsíti az efféle bizonyítékok felhasználását a bíróságok előtt, és látok is ilyen törekvéseket, de idő kell, hogy a törekvések törvénnyé váljanak.
Addig marad a mai gyakorlat, ahogy mondani szokás: „a kis korruptokat lecsukják, a nagyokat kitüntetik”.
– Rendkívül hatékony eszköznek bizonyult a Nemzeti Védelmi Szolgálat megbízhatósági vizsgálata a rendvédelem és bizonyos köztisztviselői körök ellenőrzésére. Amikor a kilétüket eltitkoló nyomozók kapcsolatba lépnek velük, és közben azt figyelik, hogy kísérletet tesznek-e megvesztegetésükre. Többször felvetettem már, hogy ezt ki kellene terjeszteni másokra is. Minden olyan közmegbízatást ellátó hivatalos személyre, akiknek a tevékenységével összefüggésben reális veszélyként vetődhet fel a korrupció lehetősége.
A parlamenti képviselőkre is? Olykor ők is tagjai, elnökei olyan testületeknek, ahol milliárdok sorsáról döntenek.
– Nem feltétlenül rájuk gondoltam, hiszen az ő jogállásuk több szempontból is más, mint a köztisztviselőké, vagy a rendőröké. Mindenesetre érdemes volna az alkotmányos keretek között végiggondolni és mérlegelni, hol érdemes meghúzni ezt a kört. És még valami! Ma már gyakran megesik, hogy egy feljelentéshez titokban készült képfelvételeket csatolnak a feljelentők. Minden technikai feltétel adott ehhez. Polgári perekben is előkerülnek ilyen felvételek. Ezeket a bíróság sokszor elfogadja bizonyítékként. Felmerül a kérdés, hogy akkor az állami hatóságoktól miért nem vagy miért csak sokkal szigorúbb feltételek mellett fogadja el a bíróság a hasonló bizonyítékokat.
Ne feledkezzünk meg a Hagyó-perről, Molnár Gyuláról, és a többi elszámoltatási (ellenzéki szófordulattal: politikai) ügyről és Hiszékeny Dezsőről se!
– Tény, hogy egyes ügyekben első fokon enyhe, illetve részben vagy egészben felmentő ítéletek születtek a kérdéses ügyekben. Én azért javasolnám, hogy várjuk meg a jogerős ítéleteket, ahol ilyen még nem született.
Politikai ügyek pedig az ügyészségen nincsenek.
A Hagyó-ügyben vált a nokiás doboz a korrupció szinonimájává. Aztán a bíróságon kiderült, hogy nem is volt olyan. Egy hazugságon alapult az ügy, vagy utóbb kifarolt maguk mögül a koronatanújuk?
– Bízom benne, hogy a végére kiderül az igazság, és választ kap ezekre a kérdésekre. Nem tehetem meg, hogy jóslásokba bocsátkozzam. Azt viszont megígérhetem, hogy akiről bebizonyosodott, hogy hazudott, alaptalanul vádolt meg másokat, annak meglesznek a következményei.
Ibolya Tibor fővárosi főügyész világszínvonalúnak minősítette a bravúros gyorsasággal lefolytatott nyomozást a Quaestor-ügyben. A bíróság viszont nem volt olyan elégedett a vádirattal, kilátásba helyezte, hogy megszüntetik az eljárást, ha nem pótolják a hiányzó iratokat.
– Természetesen szó sincs az ügy megszüntetéséről. Lesz tárgyalás. Igaz, a megszüntetést kilátásba helyező fordulat belekerült a bírósági végzésbe is, amit aki akart, félreérthetett, de ez más ügyek határozataiban is olvasható. Az is tény, hogy ilyen monstre ügyben ilyen gyors nyomozásra még nem volt példa; gondoljon vissza az elmúlt évtizedek nagy gazdasági ügyeire, évekig tartott mindben a nyomozás. Ebben szerepe volt a Nemzeti Nyomozó Iroda és az ügyészség jó együttműködésének, és például annak a speciális szoftvernek, amelyet ennek az ügynek a támogatására vásároltunk. A bíróság nem is vitatta a vád törvényességét, csupán kellékhiányosnak minősítette azt. Hiányzott „a tárgyalásról értesítendők” listája, továbbá azt kérte, hogy a több millió elektronikus adatot egyenként párosítsuk azokhoz a cselekményekhez, amelyeknek a bizonyítására szolgálnak. Itt alakult ki egy elvi vita. Szerintünk elég az adathordozókat a cselekményekhez rendelni. A bíróság ezzel nem értett egyet. Mivel az erről kiadott végzés nem támadható meg, a technikai lehetőségek és a törvényi keretek között eleget teszünk a döntésnek.
Ibolya úr azt mondta, nem hajtja végre a bíróság döntését.
– Szerintem ő pont arra gondolt, amit most én mondtam: amennyire csak lehetséges, igyekszünk teljesíteni a bíróság kérését. Megjegyzem, nemrég a Buda-Cash-ügyben pontosan ugyanazon a módon nyújtottuk be a vádiratot, ahogy korábban a Quaestor esetében. Abban az ügyben a bíróság nem emelt kifogást a módszerünk ellen, és szó nélkül befogadta a vádiratot.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság