text:
1992. évi XXII. törvény. a Munka Törvénykönyvérl 1 - PDF
1992. évi XXII. törvény. a Munka Törvénykönyvérl 1
Download "1992. évi XXII. törvény. a Munka Törvénykönyvérl 1"
1 1. oldal évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvérl 1 ELS RÉSZ BEVEZET RENDELKEZÉSEK A törvény hatálya 1. (1) E törvény hatálya - ha jogszabály eltéren nem rendelkezik - kiterjed minden olyan munkaviszonyra, amelynek alapján a munkát a Magyar Köztársaság területén végzik, továbbá, amelynél a magyar munkáltató munkavállalója a munkát külföldön, kiküldetésben végzi. (2) Vízi- vagy légifuvarozó jármvön szolgálatot teljesít munkavállaló munkaviszonyára e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni, ha a járm magyar lobogó vagy felségjel alatt közlekedik; más fuvarozó esetében akkor, ha a munkáltató személyes joga a magyar jog. (3) Ha a munkáltató külföldi állam, államhatalmi vagy közigazgatási szerv, továbbá Magyarországon diplomáciai képviseletként mköd, vagy egyébként a magyar joghatóság alól mentes más szerv vagy személy és a szerzd felek személyes joga azonos, a munkaviszonyra ezt a személyes jogot kell alkalmazni. (4) 2 E törvény hatálya - eltér rendelkezés hiányában - nem terjed ki arra a munkaviszonyra, amelynek alapján külföldi munkáltató munkavállalója a munkát a Magyar Köztársaság területén kiküldetés, kirendelés vagy munkaer-kölcsönzés keretében végzi. (5) 3 E törvény 72/A. -ának, valamint Harmadik része XI. fejezetének hatálya - az ott meghatározottak szerint - kiterjed azon, a Polgári Törvénykönyv szabályain alapuló jogviszonyra is, amely a tizennyolcadik életévét még be nem töltött személy munkavégzésére vonatkozik, vagy munkaer-kölcsönzés céljából a kölcsönbeadó és a kölcsönvev között jön létre. A Munka tv. hatálya - két kivételtl eltekintve - kizárólag a munkaviszonyokra terjed ki, melynek alanyai a munkáltató és a munkavállaló, akik számára a jogokat és kötelezettségeket a versenyszféra tekintetében határozza meg a jogalkotó. Két jogalanyi körben a polgári jogi szerzdésen alapuló jogviszonyra is kiterjed a Munka tv. hatálya: - egyrészt, a Munka tv. fiatal munkavállalókra vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni azokra a 18. életévét be nem töltött fiatalkorúakra is, akiket a Ptk. szabályai szerint kötött megbízási vagy vállalkozási jelleg jogviszonyban foglalkoztatnak, - másrészt a munkaer-kölcsönzés keretében történ alkalmazásra irányadó szabályok hatálya kiterjed a kölcsönadó és a kölcsönvev között létrejött polgári jogi jogviszonyra is. Tekintettel arra, hogy a munkaviszony fogalmát a Munka tv. nem definiálja, röviden összegezzük, mi a munkaviszony jellemzje: írásban megkötött munkaszerzdéssel jön létre, a munkáltatót széles kör utasítási jog illeti meg, a munkavállaló köteles a munkáltató utasítása szerint rendelkezésre állni, rendszeresen, a megjelölt helyen és munkaidben a munkát személyesen elvégezni, a munkáltató gazdálkodására tekintettel mód van kollektív megállapodások kötésére, üzemi tanács létrehozására, munkaviszonyt érint alku folytatására. A munkaviszonyt gyakran nehéz elhatárolni más foglalkoztatásra irányuló jogviszonytól, így például a polgári jog körébe tartozó megbízási, valamint a vállalkozási jogviszonytól. - A megbízási jogviszony alapján a megbízott kötelezettséget vállal a megbízó által rábízott ügy ellátására, ennek érdekében tevékenység kifejtésére. A megbízási szerzdés jellege szerint gondossági kötelem. A megbízást a megbízó utasításai szerint és érdekének megfelelen kell teljesíteni, de nincs olyan függségi viszony, mint munkaviszony esetén. Megbízási szerzdés szóban és írásban is köthet. - A vállalkozási jogviszony keretében a vállalt tevékenységgel elérhet, s a szerzdésben meghatározott eredmény létrehozása, valamely dolog tervezése, elkészítése, javítása, átalakítása a dönt, mellyel szemben a megrendel kötelezettsége díjfizetésben és a szolgáltatás átvételében áll. A vállalkozási szerzdés eredménykötelem. A vállalkozó önállóan, saját munkaeszközével, saját költségén végzi munkáját, de igénybe vehet más alvállalkozót. A vállalkozási szerzdést általában írásban kell megkötni. A szigorítások ellenére gyakran kötnek a felek munkaszerzdés helyett, megbízási szerzdést. A felek között létrejött szerzdést azonban mindig tartalmuk és nem elnevezésük szerint kell elbírálni. A Munka tv. alkalmazása során tekintettel kell lenni a törvény területi, személyi, idbeli hatályára. Területi hatály: a Munka tv. szabályai kiterjednek minden olyan munkaviszonyra, ahol a munkavégzés a Magyar Köztársaság terültén történik. A munkavégzés helyétl függetlenül akkor is a Munka tv. szabályait kell alkalmazni, ha a magyar munkáltató munkavállalója a munkát külföldön, kiküldetésben végzi. A vízi vagy légi fuvarozó jármvön dolgozó személyek munkavégzése gyakran külföldön, a Magyar Köztársaság területén kívül történik. Ebben az esetben a munkavégzésére a Munka tv. hatálya akkor terjed ki, ha a járm magyar lobogó, vagy felségjel alatt közlekedik. Más fuvarozó pl. közúti fuvarozó esetében a Munka tv.-t csak akkor kell alkalmazni, ha a munkáltató személyes joga a magyar jog, azaz Magyarországon vették nyilvántartásba, vagy székhelye Magyarországon van. Személyi hatály: a Munka tv. hatálya szempontjából - néhány kivételtl eltekintve - közömbös a felek személyes joga, illetve állampolgársága. A (3) és (4) bekezdés tartalmazza azokat a kivételes szabályokat, amikor a felek között létrejött munkaviszonyra nem terjed ki a Munka tv. hatálya, egyrészt a felek személyes joga, másrészt a Magyarországon történ munkavégzés jogcíme (kirendelés, kiküldetés, munkaer-kölcsönzés) miatt. A (3) bekezdésben meghatározottak szerint csak akkor nem kell a felek közötti munkaviszonyra a Munka tv.-t alkalmazni, ha a magyar joghatóság alól mentes szerv vagy személy (amely diplomáciai mentességet élvez) és a vele szerzd munkavállaló személyes joga (állampolgársága) azonos. Tehát, ha egy holland nagykövetség holland állampolgárt foglalkoztat, akkor erre a jogviszonyra közös személyes joguk, azaz a holland munkajog az irányadó. Ha azonban a holland nagykövetség magyar vagy olasz állampolgár munkavállalót foglalkoztat, akkor e jogviszonyokra a Munka tv. hatálya kiterjed. 1 Kihirdetve: V Megállapította: évi XVI. törvény 1.. Hatályos: VII. 1-tl. Ezt követen megkezdett munkavégzés tekintetében kell alkalmazni. 3 Beiktatta: évi XVI. törvény 1.. Hatályos: VII. 1-tl.
2 2. oldal Idbeli hatály: a Munka tv. szabályainak alkalmazása során ügyelni kell arra is, hogy azok mikor léptek hatályba. A módosító rendelkezéseket általában a hatályba lépést követen létesített jogviszonyok, vagy a hatályba lépést követen megkezdett munkavégzések, vagy a már a hatályba lépésekor fennálló jogviszonyok esetében kell alkalmazni. A Munka tv. hatályát érint nemzetközi jogi szabályokat tartalmazza a nemzetközi magánjogról szóló évi 13. tvr. Eszerint: - A munkaviszonyra azt a jogot kell alkalmazni, amelyeket a felek a munkaszerzdés megkötésekor vagy késbb választottak. A tvr. rendelkezései biztosítják a jogválasztást, de a munkavállalót véd garanciális szabályokat is rögzítik. Külföldi állampolgár foglalkoztatása: az Flt. 7. -a (1) bekezdése alapján, ha a külföldi foglalkoztatásához engedély szükséges, akkor a foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítéséhez szükséges szerzdés (pl. a külföldi állampolgárral kötend munkaszerzdés, vagy megbízási szerzdés) csak a munkavállalási engedély beszerzését követen köthet meg. A 8/1999. (XI. 10.) SzCsM rendelet meghatározza, mely munkavégzések esetén nincs szükség munkavállalási engedélyre, mikor kerülhet sor ún. könnyített eljárásra, amikor a munkaer-piaci helyzet vizsgálata nélkül kerül sor az engedély kiadására, milyen feltételek teljesülése esetén lehet mezgazdasági (növénytermesztés, állattenyésztés, halászat területén történ) munkavégzésre szezonális munkavállalási engedélyt adni. Az EU csatlakozásunkra tekintettel a 93/2004. (IV. 27.) Korm. rendelet határozza meg, hogy az EU tagállam állampolgárára, valamint annak hozzátartozójára, továbbá nemzetközi szerzdés alapján az EU tagállamaival azonos megítélés alá es állam állampolgárára és annak hozzátartozójára milyen engedélyezési eljárási szabályokat kell alkalmazni. A korm. rendelet tartalmazza továbbá a védintézkedés Európai Bizottságnál történ kezdeményezésének szabályait, amelyet például akkor lehet kérelmezni, ha külföldi állampolgárok foglalkoztatása a tagállam adott régiójában, vagy egy adott szakmában komolyan veszélyeztetik a hazai foglalkoztatottságot. A 2004-ben, a Magyarországon egyidejleg engedéllyel foglalkoztatható külföldiek száma a 84 ezer ft nem haladhatja meg. EBH a munkaviszony és a megbízási jogviszony elhatárolása BH közalkalmazott továbbfoglalkoztatása munkaviszonyban BH a Munka tv. személyi hatálya BH a munkaviszony és a vállalkozási jogviszony különbségei Kapcsolódó jogszabályok: - Ptk vállalkozási szerzdés - Ptk megbízási szerzdés - Ptk színlelt szerzdés évi LXXV. tv. a munkaügyi ellenrzésrl évi IV. tv külföldi állampolgár foglalkoztatása évi XXX. tv. a csatlakozásról - 93/2004. (IV. 27.) Korm. rendelet a Magyar Köztársaság által az Európai Unióhoz történ csatlakozását követen alkalmazandó munkaer-piaci viszonosság és védintézkedés szabályairól - 8/1999. (XI. 10.) SzCsM r. - külföldi állampolgár foglalkoztatásának engedélyezése évi 13. tvr. a nemzetközi magánjogról EBH A munkaviszonyra jellemz alá-, fölérendeltség és függség fennállása esetén a jogviszony nem minsíthet megbízási jogviszonynak, azt a szerzd felek akarata sem vonhatja ki a munkajog szabályai alól (Mt. 1., 76., 103. ). EBH Ha a munkavállalók a munkáltató munkaeszközeivel, az általa meghatározott idben és helyen, az utasításai szerint végezték a munkát, a felek között nem megbízási, hanem munkajogviszony állt fenn (Ptk. 474., Mt. 1. ). EBH Az olyan munkavállaló munkaviszonyának megszüntetésére, akinek - a munkaszerzdés szerint - mindazokat a juttatásokat biztosítja a munkáltató, amelyek a közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény alapján járnak, nem a Kjt., hanem az Mt. rendelkezéseit kell alkalmazni (Mt. 1., 89. ). BH A jogviszony jellegét nem az adott munkakör és a feladatok, hanem a munkáltató jellege határozza meg. Az önkormányzat - bár a mködését és feladatainak ellátását költségvetésbl biztosítja - nem költségvetési szerv. Az alkalmazásában állók nem közalkalmazottak vagy köztisztviselk, a jogviszonyuk a Munka Törvénykönyve hatálya alá tartozó munkaviszony [1992. évi XXIII. tv. 1., évi XXXIII. tv. 1., évi XXII. tv. 1., 87., 109., 156/1995. (XII. 26.) Korm. r.]. BH Ha a külföldi diplomáciai képviselet nem mondott le a mentességi jogáról, Magyarországon nem perelhet. Ettl független kérdés, hogy a Magyar Köztársaság területén magyar munkavállaló által végzett munka alapján keletkezett jogvitában a törvény szerint a magyar jogot kell alkalmazni [1992. évi XXII. törvény 1. (1) és (3) bek., évi 13. tvr ]. BH Annak a kérdésnek az elbírálása során, hogy a peres felek között létrejött jogviszony munkaviszony vagy vállalkozási jogviszony-e, és ehhez képest mely bíróság hatáskörébe tartozik a per eldöntése, a bíróságnak - különösen bonyolult és ellentmondásos tényállás esetén részletes, az összes körülményre kiterjed bizonyítást kell lefolytatnia a hatáskör megállapíthatósága érdekében [1992. évi XXII. tv. 1.. (1) bek., Ptk , Pp (1) bek., 349..]. 2. (1) A közszolgálati jogviszonyt külön törvény szabályozza. (2) 1 A költségvetési szervekkel (intézményekkel), valamint - a közhasznú munkavégzés vagy közmunkaprogram keretében történ foglalkoztatás kivételével - a helyi önkormányzattal fennálló, az (1) bekezdés szerint közszolgálati jogviszonynak nem minsül munkavégzésre irányuló jogviszony e törvénytl eltér szabályait külön törvény állapítja meg. A versenyszférában történ munkavégzést szabályozó Munka tv.-nyel egy idben, július 1-jén lépett hatályba a közszférában foglalkoztatottakra vonatkozó két törvény, a Ktv. és a Kjt. A közszolgálati, valamint a közalkalmazotti jogviszonyt szabályozó törvények eltér rendelkezéseket tartalmaznak például a jogviszony létesítésére, megszüntetésére, az összeférhetetlenségre, az illetményre, a külön juttatásokra, fegyelmi eljárásra, a vezeti megbízásokra vonatkozóan, de a Munka tv. meghatározott rendelkezéseit e jogviszonyok esetében is alkalmazni kell. A foglalkoztatási jogviszony megválasztásakor ügyelni kell arra, hogy a jogviszony jellegét nem az ellátandó munkakör, hanem a munkáltató jellege határozza meg. Nem tartozik a Kjt. hatálya alá két kivételnek számító foglalkoztatási forma: a közhasznú munkavégzés, valamint a közmunkaprogram keretében történ foglalkoztatás. A helyi önkormányzati feladatok ellátására például mindkét módon szervezhetk munkák, de e foglalkoztatások céljuk és jellegük, valamint a kapcsolódó támogatások miatt nem a Kjt., hanem a Munka tv. hatálya alá tartoznak. 1 Megállapította: évi LVI. törvény 9.. Hatályos: IX. 1-tl. Az e bekezdésben foglalt rendelkezések által érintett személyek munkaviszonya IX. 1-tl közalkalmazotti jogviszonnyá alakul át. Az illetményekre vonatkozóan lásd: ugyane törvény 10. (4).
3 3. oldal A Ktv. szervi hatálya alá tartozó közigazgatási szerveknél foglalkoztatott ún. fizikai munkakörben alkalmazottak (pl. gépkocsivezet, kézbesít) is kivételnek számítanak, mivel jogviszonyukra nem a Ktv. elírásait, hanem a Munka tv. szabályait - tekintettel a 193/R-193/Z. -aira - kell alkalmazni. A Kjt. és a Ktv. nem tartalmazza teljeskören az adott jogviszonyra vonatkozó szabályok összességét, hanem a közalkalmazotti jogviszony tekintetében a Munka tv. ún. háttér jogszabálynak minsül. Rendelkezéseit ugyanis a Kjt.-ben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni, azaz a Kjt. elírja, hogy a Munka tv. mely szakasza nem alkalmazható. A Ktv. akként rendelkezik, hogy a Munka tv. szabályait csak akkor kell alkalmazni, ha e törvény kifejezetten elrendeli, azaz a Ktv a felsorolja, hogy a Munka tv. mely szabályát kell figyelembe venni. A fentiek mellett, a Munka tv. hatályba lépését követen számos olyan jogszabály született, amely alapján a Munka tv. egyes rendelkezéseit más jogviszonyban is alkalmazni kell (lásd: kapcsolódó jogszabályok) vagy egyes rendelkezéseit átvette (szolgálati jogviszonyról szóló tv.) Említést érdemel, hogy folyamatban van a közszolgálat reformja és ezzel párhuzamosan a vonatkozó jogszabályok felülvizsgálata. BH az önkormányzat, mint munkáltató Kapcsolódó jogszabályok: évi I. törvény a sportról évi LXVII. törvény a bírák jogállásáról és javadalmazásáról évi LXVIII. törvény az igazságügyi alkalmazottak szolgálati viszonyáról évi XXI. törvény a polgári szolgálatról évi LXXIV. törvény az alkalmi munkavállalói könyvvel történ foglalkoztatásról és az ahhoz kapcsolódó közterhek egyszersített befizetésérl évi LXXVI. tv. a szakképzésrl (tanulók foglalkoztatása tekintetében) - 150/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet, a nevelszüli, a hivatásos nevelszüli és a helyettes szüli jogviszony egyes kérdéseirl évi LXXX. törvény az ügyészségi szolgálati viszonyról és az ügyészségi adatkezelésrl - Flt. 16/A. a közhasznú munkavégzés támogatásáról - 49/1999. (III. 26.) Korm. rendelet a közmunkaprogramok támogatásáról - 24/1994. (II. 25.) Korm. rendelet a bedolgozók foglalkoztatásáról /1992. (VII. 1.) Korm. határozat a Ktv. hatálya alá tartozó szervek jegyzékérl A jogok gyakorlásának és a kötelezettségek teljesítésének alapvet szabályai 3. (1) 1 A jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a munkáltató, az üzemi tanács, a szakszervezet és a munkavállaló a jóhiszemség és a tisztesség követelményeinek megfelelen, kölcsönösen együttmködve kötelesek eljárni. (2) 2 A munkáltató a munkavállalót, az üzemi tanácsot, illetve a szakszervezetet köteles minden olyan tényrl, körülményrl, illetleg ennek változásáról tájékoztatni, amely a jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése szempontjából jelents. A munkáltatót a munkavállalóval szemben ez a kötelezettség a munkaszerzdés megkötését megelz eljárás során is terheli. (3) 2 A (2) bekezdésben foglalt rendelkezés a jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során megfelelen irányadó a munkavállaló, az üzemi tanács és a szakszervezet tekintetében is. (4) 3 A munkáltató a munkavállalóra vonatkozó tényt, adatot, véleményt harmadik személlyel csak törvényben meghatározott esetben vagy a munkavállaló hozzájárulásával közölhet. A munkavállalóra vonatkozó adatok statisztikai célra felhasználhatók és statisztikai célú felhasználásra - személyazonosításra alkalmatlan módon - átadhatók. (5) 4 A munkavállaló a munkaviszony fennállása alatt - kivéve, ha erre jogszabály feljogosítja - nem tanúsíthat olyan magatartást, amellyel munkáltatója jogos gazdasági érdekeit veszélyeztetné. (6) 5 A munkaviszony megsznését követen az (5) bekezdésben meghatározott kötelezettség a munkavállalót csak ilyen tartalmú, megfelel ellenérték fejében kötött megállapodás alapján és legfeljebb három évig terhelheti. E megállapodásra a polgári jog szabályai az irányadók. A Munka tv. 3. -ában azok az általános jogelvek kerültek megfogalmazásra, amelyek a munkaviszony alanyainak, képviseleti szerveiknek (üzemi tanács, szakszervezet) a jó együttmködését segítik el. Követelmény, hogy az együttmködés eredményessége érdekében a felek jóhiszemen, a tisztesség követelményeinek megfelelen, a kölcsönösség elve alapján járjanak el. A jóhiszemség és a tisztesség elve alapján a munkaviszonyban álló felektl megkívánható, hogy az egyik fél a jogával élve, a másik fél érdekeit is figyelembe véve úgy járjon el, hogy azzal a másiknak indokolatlanul hátrányt ne okozzon. Különösen ügyelni kell arra, hogy ennek érdekében a másik félnek a szükséges és indokolt tájékoztatást megadja. A jogok és kötelezettségek rendeltetésszer gyakorlása akkor valósulhat meg, ha az adott helyzetben mind a munkáltató, mind a munkavállaló, továbbá a szakszervezet, üzemi tanács képviseli a kérdéses ügyben megfelelen tájékozottak. Ennek érdekében a munkáltató a jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése szempontjából jelents tényrl, körülményrl, ezek változásáról köteles az érintetteket tájékoztatni. E tájékoztatási kötelezettség a munkáltatót a munkavállalóval szemben nemcsak a munkaviszony fennállása alatt, hanem a munkaszerzdés megkötését megelzen is terheli. A tájékoztatási kötelezettség azonban nem egyoldalú, hanem ugyanezen kötelezettség irányadó a munkavállalóra, a szakszervezetre és az üzemi tanácsra is. 1 Megállapította: évi XVI. törvény 2.. Hatályos: VII. 1-tl. 2 Beiktatta: évi XVI. törvény 2.. Hatályos: VII. 1-tl. 3 Módosította: évi XLVI. törvény 28. (2) e), évi XVI. törvény Számozását módosította: évi XVI. törvény Megállapította: évi LI. törvény 1.. Hatályos: VII. 1-tl. A rendelkezést a hatálybalépés után megkötött megállapodás esetén kell alkalmazni. Számozását módosította: évi XVI. törvény 2..
4 4. oldal A tájékoztatás általában akkor éri el célját, ha az a változást megelzen, vagy a tény fennállásakor történik, de erre vonatkozóan a Munka tv. határidt nem állapított meg. Azt, hogy melyek azok a tárgykörök, amelyekrl a másik érintetett tájékoztatni kell, az a tájékoztatásra kötelezettre van bízva, hiszen a jelents tény, körülmény megítélése, behatárolása rendkívül szubjektív kategória. Utalunk azonban arra, hogy a Munka tv a, 76/A. -a és 76/B. -ai konkrétan meghatározzák, hogy a munkaviszony létesítése során, a munkaszerzdés megkötésével egyidejleg mirl kell tájékoztatni a munkavállalót. A tájékoztatási kötelezettségre vonatkozó szabályokkal összefüggésben kiemeljük azt a Legfelsbb Bírósági döntést, amely kimondta, hogy a munkavállaló munkavégzési, valamint együttmködési kötelezettségébl - kifejezett rendelkezés hiányában is - következik, hogy az akadályoztatását, különösen a munkáltató intézkedésének jogszerségét befolyásoló keresképtelenségét köteles a munkáltatója tudomására hozni A munkaviszony alanyainak egymás érdekeit figyelembe vev együttmködése feltételezi, hogy egyikük sem tanúsíthat olyan magatartást, amely a másik alapvet érdekeit sértené. A munkavállaló személyiségi jogainak védelme érdekében róla adatot, véleményt, tényt csak törvényben meghatározott esetben, arra jogosult szerveknek (pl. munkaügyi központnak, társadalombiztosítási szervnek, adóhatóságnak) szolgáltathat a munkáltató, vagy a munkavállaló beleegyezésével. Felhívnánk a figyelmet arra, hogy statisztikai célú adatszolgáltatásra a fenti korlátozások nem vonatkoznak. A Munka tv.-ben meghatározott védelem mellett, a polgári jogi szabályok részletesen rögzítik a személyhez fzd jogok védelmét. A jogsértvel szemben támasztható igényeket a Ptk a tartalmazza. A munkáltató gazdasági érdekeinek védelmét szolgálja az, hogy a munkaviszony fennállása alatt kötelezi a munkavállalót olyan magatartásra, hogy a munkáltató jogos gazdasági érdekeit ne veszélyeztesse. Ezen általános tilalom mellett a Munka tv. több konkrét garanciális szabályt is tartalmaz, így például a munkavállaló további munkaviszony vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony létesítését köteles a munkáltatónak bejelenteni. A Munka tv a a vezetre vonatkozó versenytilalmi szabályokat tartalmazza A munkáltató gazdasági érdekét veszélyeztet magatartás tilalma a munkaviszony megsznése után is fennállhat, de ezen kötelezettség csak megfelel ellenérték fejében kötött megállapodás alapján terheli a munkavállalót. Az ún. versenytilalmi megállapodás megtilthatja például a konkurens cégnél való elhelyezkedést vagy a munkáltatóéval megegyez gazdasági tevékenységet folytató vállalkozás indítását, de ügyelni kell arra, hogy jelents mértékben és indokolatlanul ne veszélyeztesse a munkavállaló újbóli elhelyezkedését. A megállapodásnak fontos része, a tilalmazott tevékenységi kör pontos meghatározása, a tilalom idtartamának egyértelm rögzítése, a földrajzi kör behatárolása. Az ellenérték nagyságrendjében a felek szabadon állapodnak meg, mely kifizetésre kerülhet egy összegben, vagy részletekben, de összegének igazodnia kell ahhoz, hogy a tilalom milyen mértékben nehezíti meg a volt munkavállaló megélhetését, álláskeresését. A megállapodásra a polgári jog szabályai az irányadóak, így az ellenérték meghatározásakor ügyelni kell a szolgáltatás, ellenszolgáltatás arányára. A tilalom a munkaviszony megszntekor kezddhet és ezen idponttól számított három évig terhelheti a munkavállalót. BH keresképtelenség bejelentésének kötelezettsége BH prémiumra való jogosultság EBH a munkáltató versenytilalmi megállapodástól való elállása EBH versenytilalmi megállapodás módosítása BH versenytilalmi megállapodással összefügg kockázat viselése BH arányosság elvének érvényesülése a versenytilalmi megállapodásban EBH a munkáltató jogos gazdasági érdekeinek veszélyeztetése Kapcsolódó jogszabályok: évi LVII. tv. a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról - Ptk személyhez fzd jogok EBH A munkáltató jogos gazdasági érdekének veszélyeztetése lényeges kötelezettségszegés, ennek súlyát a munkavállaló hosszú munkaviszonya és korábbi megfelel munkavégzése nem érinti [Mt. 3. (5) bek., 96. (1) bek. a) pont]. EBH Az együttmködési kötelezettség megsértésének minsül, ha a munkavállaló a véleménynyilvánítás jogával élve a munkáltatója fontos érdekét és a mértéktartás követelményét mellzve jár el [Mt. 3. (3) bek., 103. (1) bek. c) pont]. EBH II. A munkáltató a versenytilalmi megállapodástól való elállás jogát csak a munkavállaló teljesítését megelzen gyakorolhatja [Mt. 3. (4) bekezdés, Ptk (1) bekezdés, 321. ] EBH A felek a munkaviszony megsznését követ idre szóló versenytilalmi megállapodásukat módosíthatják. Ebben az esetben a megállapodásból ered jogok és kötelezettségek elbírálásánál a módosított megállapodás az irányadó [Mt. 3. (4) bek.]. EBH Nem felel meg a rendeltetésszer joggyakorlás követelményének, ha a munkáltató a gazdálkodása körében felmerült okból nem kívánja a munkavállaló foglalkoztatását, emiatt határozott szóbeli ígéretet tesz a rendes felmondás közlésére, de az errl szóló okirat aláírását - noha a felmentési idrl írásban rendelkezett - utóbb megtagadja, a munkáltatónak ez a magatartása a munkavállaló rendkívüli felmondását megalapozta [Mt. 3. (1) bek., 96. (1) bek. a) pont]. EBH A vezeti összeférhetetlenséget - eltér megállapodás hiányában - a munkáltató és a másik gazdasági társaság cégjegyzékben feltüntetett tevékenységi körének egybevetésével kell vizsgálni. Ennek során egymagában nem jelents az, hogy a cégjegyzékben megjelölt tevékenységi körbe tartozó valamennyi tevékenységet ténylegesen folytatják-e [Mt. 3. (3) bek., 191. (2) bek.]. EBH A munkáltató jogos gazdasági érdekeinek veszélyeztetése megállapítható abban az esetben is, ha a munkavállaló közremködésével tevékenyked konkurens cég azonos jelleg, de eltér típusú terméket forgalmaz [Mt. 3. (3) bek.]. EBH Ha a munkavállalónak a munkaviszony közös megegyezéssel történ megszüntetésére irányuló nyilatkozatát a munkáltató szóban elfogadta, ennek megfelelen a felek a munkaviszonyt a munkavállaló kezdeményezésére felszámolták, utóbb alaki okból a munkavállaló a megszüntetés jogellenességére nem hivatkozhat (Mt. 3., 87. ). EBH A munkaviszonyban (közalkalmazotti jogviszonyban) álló felek szoros kapcsolatára és az ket egymással szemben terhel együttmködési kötelezettségre tekintettel az egyik fél a másik fél olyan jogérvényesítése ellen kifogással élhet, amely az eset körülményeire tekintettel a jóhiszemség és a tisztesség követelményébe ütközik. E követelmény értelmében, a törvény alapján a munkaviszonyban (közalkalmazotti jogviszonyban) álló felektl megkívánható, hogy az egyik fél jogával a másik fél érdekeit figyelembe véve úgy éljen, hogy azzal annak indokolatlanul hátrányt ne okozzon és evégett különösen az eset körülményei szerint indokolt tájékoztatást a másik félnek megadja, illetve a saját korábbi magatartásával való szembekerülést mellzze. Az ennek meg nem felel joggyakorlás meg nem engedett és a törvény védelmében nem részesül (Mt. 3., Kjt. 30. ).
5 5. oldal BH Megállapodás alapján a munkáltató jogos gazdasági érdekei veszélyeztetésétl való tartózkodásra irányuló kötelezettség úgy is elírható, hogy a munkavállalót elzetes bejelentési kötelezettség terheli egy újabb jogviszonyában vele szerzd félrl. Megfelel, arányos ellenérték fejében a munkáltató jogosult lehet arra, hogy a munkavállalója számára meghatározott ideig, jóhiszem és tisztességes feltételekkel e jogviszony létesítését megtiltsa [1992. évi XXII. törvénynek az ügyben irányadó 3. (3) és (4) bekezdése]. BH Ha a Munka Törvénykönyve hatálya alá es munkáltatót a saját szabályzata kötelezte a munkaszerzdés-módosítás felajánlására és volt - a munkavállalóéval akár részben azonos - felajánlható munkakör, a munkáltatót terhelte annak bizonyítása, hogy az elzekkel ellentétes magatartása rendeltetésszer volt; ennek bizonyítása hiányában a magatartását jogellenesnek kell tekinteni (Mt. 3., 89. ) BH II. A munkavállaló munkavégzési, valamint együttmködési kötelezettségébl következik, hogy az akadályoztatását, különösen a keresképtelenségét a munkáltató tudomására kell hoznia [Mt. 3. (1) bek., 96. (1) bek. a) pont, 103. (1) bek. c) pont]. BH Ha a munkáltató a munkaszerzdés megkötésekor kötelezettséget vállal a prémium kitzésére, annak elmulasztása a munkavállaló igényét nem érinti, mert a munkáltató kötelezettségvállalása folytán jogosultságot szerez a prémiumra [Mt. 3. (1) bek., 76. (3) bek.]. BH A versenytilalmi megállapodással összefügg kockázat nem teszi lehetvé, hogy - a mentesítése érdekében - bármelyik fél utólag hivatkozzon a megállapodás megkötésénél számba venni elmulasztott körülményre [Mt. 3. (4) bek., Ptk (1) bek.]. BH A munkavállaló munkavégzési, valamint együttmködési kötelezettségébl - kifejezett rendelkezés hiányában is - következik, hogy az akadályoztatását, különösen a munkáltató intézkedésének jogszerségét befolyásoló keresképtelenségét köteles a munkáltatója tudomására hozni [Mt. 3. (1) bek., 103. (1) bek. c) pont]. BH A munkavállalót a munkaviszony megsznését követen a volt munkáltató jogos gazdasági érdekeit veszélyeztet magatartástól való tartózkodás kötelezettsége csak erre irányuló megállapodás alapján és legfeljebb három évig terheli. A jogszabály helytálló értelmezése szerint a megállapodás érvényességi feltétele a munkavállaló magatartásának korlátozásához képest megfelel ellenérték, továbbá a versenytilalom tisztességes, a munkavállaló megélhetését, a szabad piaci versenyt méltánytalanul és túlzottan nem korlátozó feltétel meghatározása. A megállapodásban kikötött versenytilalom nem eredményezhet olyan mérv korlátozást, amely nem az információk védelmét, a munkáltató gazdasági tevékenysége veszélyeztetésének elkerülését, hanem az adott tevékenység tekintetében széles körben és területen a piaci verseny jelents korlátozását jelenti [Mt. 3. (4) bek., 165. (1) bek., évi LVII. tv., Ptk (1) bek.]. BH A közalkalmazottnak a jogviszonyán kívüli magatartása, amennyiben az közvetlenül és valóságosan hat a jogviszonyára, és az alkalmazója érdekszféráját hátrányosan befolyásolja, az alkalmatlanságra alapított felmentés jogszer indoka lehet. A törvényen alapuló gyakorlat ugyanis a felektl a jogviszony fennállása alatt jóhiszem és tisztességes eljárást kíván meg, és ha a közalkalmazott magatartása ezeknek a kívánalmaknak hosszabb idn keresztül nem felel meg, és emiatt lehetetlen a vele való együttmködés, a jogviszony alkalmatlanság címén megszüntethet, mert az alkalmasság kérdése nem szkíthet a szken vett munkavégzésre [1992. évi XXXIII. tv. (Kjt.) 2. (3) bek., Mt. 3. (1) bek., 103. (1) bek. c) pont, 56/1994. (XI. 10.) AB hat.]. BH A munkavállaló köteles a munkaviszonya fennállása alatt a munkáltatójával, a munkáltatói jogkörrel rendelkez vezetkkel és a munkatársaival a jóhiszemség és a tisztesség általános elve szem eltt tartásával együttmködni. Ez a lényeges kötelezettség a keresképtelenség idtartama alatt is fennáll [Mt. 3. (3) bek., 103. (1) bek. c) pont]. BH A szakszervezeti tisztségvisel védelmét szolgáló rendelkezések alkalmazása nem függ attól, hogy az illetékes szakszervezet vagy annak szerve tájékoztatta-e a munkáltatót, kik azok a munkavállalói, akik választott tisztséget töltenek be [Mt. 3. (1) bek., 28., évi XXIII. tv. (Ktv.) 71. (2) bek.]. BH A munkavállalónak a munkáltatóéval azonos tevékenységi kör gazdasági társaságban való tevékeny közremködése veszélyezteti a munkáltató gazdasági érdekeit, és alapot ad a rendkívüli felmondásra [1992. évi XXII. törvény 3. (3) bek., 96. (1) bek. b) pont]. BH A munkavállalónak a munkáltatóval azonos tevékenységi kör gazdasági társaságban fennálló tagsági viszonya a társaság tevékenységében való személyes közremködése hiányában nem tekinthet a munkáltató gazdasági érdekeit veszélyeztet és a rendkívüli felmondást megalapozó helyzetnek [1992. évi XXII. törvény 3. (3) bek., 108. (2) bek.]. BH Ha a munkavállaló a munkáltató tudta és ezáltal engedélye nélkül olyan gazdasági társaságot alapít, amelynek részben tulajdonosává is válik, és a gazdasági társaság tevékenysége sérti a munkáltató gazdasági érdekeit, a munkáltató jogszeren él a rendkívüli felmondás jogával [1992. évi XXII. tv. (Mt.) 3. (3) bek., 96. (1) bek. a) és b) pont, 108., 188. (3) bek., 191. (2) és (4) bek.]. BH A munkavállaló a munkaviszonya fennállása alatt nem tanúsíthat olyan magatartást, amellyel a munkáltatója jogos gazdasági érdekeit veszélyezteti [1992. évi XXII. tv. (Mt.) 3. (3) bek.]. BH Több felmondási - rendkívüli felmondási indok megjelölése esetén akkor is helye van az intézkedés jogszersége megállapításának, ha nem mindegyik indok bizonyult valónak, azonban a bebizonyosodott ok a munkáltató intézkedésének jogszer indokaként szolgálhat [1992. évi XXII. törvény 3. (3) bek., 89. (2) bek., 96. (1) bek.]. 4. (1) Az e törvényben meghatározott jogokat és kötelezettségeket rendeltetésüknek megfelelen kell gyakorolni, illetleg teljesíteni. (2) A jog gyakorlása különösen akkor nem rendeltetésszer, ha az mások jogos érdekének csorbítására, érdekérvényesítési lehetségének korlátozására, zaklatására, véleménynyilvánításának elfojtására irányul, vagy erre vezet. MK 95. szám 1 IV. A megszabott módon közölt munkáltatói felmondás esetén is meg kell állapítani a munkaviszony megszüntetésének jogellenességét, ha megállapítható, hogy a munkáltató a felmondás jogát nem rendeltetésének megfelelen gyakorolta. Ilyen eset különösen, ha a körülmények arra mutatnak, hogy a munkáltatói felmondás a munkavállaló jogos érdekének csorbítására, érdekérvényesítési lehetségének korlátozására, zaklatására, véleménynyilvánításának elfojtására irányult vagy erre vezetett [Mt. 4. -ának (2) bekezdése]. (3) A rendeltetésellenes joggyakorlás hátrányos következményeit megfelelen orvosolni kell. 1 Az MK 148. számú kollégiumi állásfoglalással módosított szöveg.
6 6. oldal Általános jogelv, hogy a Munka tv. szabályait a jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során rendeltetésüknek megfelelen kell gyakorolni. A rendeltetésszer joggyakorlás akkor valósul meg, ha a Munka tv. elírásainak alkalmazása jogszer cél érdekében történik, kiváltja azt a joghatást, amelyet a jogalkotó a törvényi szabályozással elérni kívánt és ez nem eredményezi a másik fél jogainak csorbítását, korlátozását. A rendeltetésszer joggyakorlás általános klauzulájának a Munka tv. rendelkezéseinek alkalmazása során folyamatosan érvényesülnie kell és mindig kapcsolódik valamely más, konkrét Munka tv. rendelkezés érvényesüléséhez. E szabály kihat a törvény egészére. Így például a terhes nt megillet munkavédelmi szabályok betartása érdekében a munkáltatónak tudnia kell e tényrl, ha meghatározott munkakörben a terhes n nem foglalkoztatható. E jogát azonban csak rendeltetésszeren gyakorolhatja. A Munka tv ának július 1-jétl hatályos (2) bekezdése ugyanis kifejezetten megtiltja a munkáltató számára, hogy a munkavállalót terhesség megállapítására irányuló orvosi vizsgálatra kötelezze, kivéve, ha erre munkaköri alkalmasság vizsgálata miatt, jogszabály elírása alapján kerül sor. A rendeltetésszer joggyakorlás követelménye érvényesülésének kiemelt szerepe van például a munkaviszony megszüntetése esetén. Rendeltetésellenes joggyakorlást állapítható meg akkor, ha bizonyosságot nyer, hogy valójában a munkáltatói jogkört gyakorló vezet és a munkavállaló közötti személyes ellentétek miatt kerül sor a munkaviszony megszüntetésére és nem a Munka tv. 89. (3) bekezdésében meghatározott okokkal függ össze. Másik gyakori eset, amikor a határozatlan idej munkaviszony megszüntetése miatti kifizetések (pl. felmentési idre járó átlagkereset-fizetés, vagy végkielégítés), vagy a felmondás indoklásának elkerülése érdekében a munkáltató több alkalommal köt határozott idej munkaszerzdést ugyanavval a munkavállalóval. Ha ennek törvényes, valós oka nem bizonyítható (pl. ilyen ok lehet egy konkrét személy helyettesítése), akkor megállapítható, hogy a munkáltató nem rendeltetésszeren alkalmazta a határozott idej munkaviszony létesítésére irányadó szabályokat, hanem az a munkavállaló jogos érdekének csorbítását eredményezte. Tekintettel arra, hogy a rendeltetésellenes joggyakorlást megfelelen orvosolni kell, ebben az esetben a jogviszonyt határozatlan idejnek kell tekinteni. A rendeltetésellenes joggyakorlással okozott hátrány orvoslásaként kártérítés is megállapítható. MK rendeltetésszer joggyakorlás munkaviszony megszüntetésekor EBH rendeltetésellenes joggyakorlás létszámleépítés esetén EBH üzemi tanács elnökének rendeltetésellenes joggyakorlása BH túlmunka rendeltetésszer elrendelésének igénye EBH rendeltetésellenes az ítélet végrehajtásának késedelmes teljesítése EBH A szakszervezeti tisztségviselt megillet munkajogi védelem rendeltetése a szakszervezet zavartalan mködésének biztosítása, a felsbb szakszervezet az egyetértési jogát rendeltetésszeren köteles gyakorolni [Mt. 28. (1) bekezdés, 4. (1) bekezdés]. EBH I. A munkáltató létszámcsökkentés esetén maga választhatja ki azt az alkalmazottját, akinek a jogviszonyát megszünteti, de ezt csak a rendeltetésszer joggyakorlás követelménye betartásával teheti [Kjt. 30. (1) bekezdés b) pont, Mt. 4. ]. EBH Ha a közalkalmazott a hivatásos állomány tagjai sorába való felvételét kérte, és ezt a kérelmét a munkáltató támogatta, a közalkalmazotti jogviszonyban való leszámolását és a hivatásos állományba való felvételét követen a közalkalmazotti jogviszony jogellenes megszüntetésére alaki hiba miatt nem hivatkozhat és arra jogot nem alapíthat (Mt. 4. ). EBH II. A munkáltatónál a n munkavállalók feltételezett és tényleges távolléte miatt megvalósuló létszámhelyzet önmagában nem igazolja a nagyszámú határozott idre kötött munkaszerzdést megalapozó munkáltatói törvényes érdeket, ez a joggyakorlás rendeltetésellenesnek minsül (Pp. 123., Mt. 4. ). EBH Ha a munkáltató a létszámleépítés elvétl alapos ok nélkül eltér, eljárása rendeltetésellenes joggyakorlásnak minsül (Mt. 4., Kjt. 30. ). EBH Ha az üzemi tanács elnöke a testületet megillet jogosítványok folytán e tisztségében képviselként eljár, jogait a jóhiszemség és tisztesség követelményének megfelelen, a munkáltatóval kölcsönösen együttmködve, rendeltetésszeren köteles gyakorolni (Mt. 3., 4. ). EBH A vezeti megbízás visszavonása nem tekinthet rendeltetésellenes joggyakorlásnak egymagában azon az alapon, hogy azt megelzen a köztisztvisel ellen fegyelmi eljárás indult, és vele szemben a vezeti megbízását nem érint fegyelmi büntetést szabtak ki [Mt. 4., Ktv. 31. (2) bek., 50. (1) és (2) bek.]. EBH Ha a határozott idej munkaszerzdés-kötés és annak többszöri (adott esetben öt éven át 19 alkalommal történt) meghosszabbítása a munkáltató részérl törvényes érdek nélkül történt, a határozott idre szóló kikötés érvénytelen (Mt. 4., 79. ). EBH Ha a munkáltató a visszahelyezésre kötelez jogers ítéletet hónapokig nem hajtotta végre, késbb nem a munkakörében foglalkoztatta a munkavállalót s két hónap elteltével a munkakörét megszüntette, eljárása a törvénybe ütközött (Mt ). BH Helyettesítésre - a munkáltatóval jogviszonyban álló - meghatározott személy (munkavállaló) távolléte miatt kerülhet sor. A kifejezetten helyettes munkakörre alkalmazott személy kivételével nem tekinthet helyettesítésnek, ha a munkáltató arra alapítva alkalmaz határozott idre egy vagy több munkavállalót, hogy a jövben egyes személyek esetleg valamely oknál fogva nem fognak munkát végezni, és ezáltal helyettesítésre lesz szükség. Ha a munkáltató a határozott idej munkaviszony létesítésére vonatkozó jogát rendeltetésellenesen gyakorolja, a munkaviszonyt határozatlan idejnek kell tekinteni [Mt. 4., 79. (1) és (2) bek.]. BH II. A munkáltató a túlmunka elrendelésével kapcsolatos jogát is rendeltetésszeren köteles gyakorolni. ezzel ellentétes magatartása esetén a mérlegelési jogkörében hozott döntése is jogvita tárgyát képezheti. A rendeltetésellenes joggyakorlással okozott hátrány orvoslásaként kártérítés is megállapítható [Mt. 4. (1) bek., (3) bek.]. BH A közalkalmazott tartós alkalmatlanságát az általa tanúsított magatartásból következtetve is meg lehet állapítani. Az a közalkalmazott, aki a munkáltató szervezet funkciójából adódó különös elvárásokat, érdekeket figyelmen kívül hagyja, és figyelmeztetés ellenére nem hagy fel a nyilvánvalóan jogsért magatartásával, a munkaköri feladatainak ellátására tartósan nem alkalmas [1992. évi XXXIII. tv. 30. (1) bek. d) pont, (5) bek., Mt. 4. (1) bek., 103. (1) bek. c) pont, 137. ]. BH A szakszervezet az egyetértéssel kapcsolatos jogát nem gyakorolhatja korlátlanul, e vonatkozásban is irányadó a törvényben meghatározott rendeltetésszer joggyakorlás követelménye. Ebbl következen a választott szakszervezeti tisztséget betölt munkavállaló munkaviszonyának a munkáltató által rendes felmondással történ megszüntetéséhez az egyetértés csak akkor tagadható meg, ha ez a jog társadalmi rendeltetésével összhangban van, vagyis a munkáltató intézkedése a szakszervezet tevékenységét akadályozza [Mt. 28. (1) bek., 4. ].
7 7. oldal BH Ha a munkáltató a munkavállaló munkaviszonyának felmondással történt megszüntetését megelzen éveken át alkalmazta a korábban kötött kollektív szerzdés rendelkezéseit, utóbb, e saját korábbi magatartásával szembekerülve - a jóhiszemség és tisztesség követelményeibe ütköz módon - alaptalanul hivatkozik arra, hogy ez a szerzdés valamely oknál fogva már nem volt a felmondás idpontjában hatályban [Mt. 4. (1) bek.]. BH II. A munkáltató rendeltetésellenesen gyakorolja a rendes felmondáshoz való jogát, ha a jog gyakorlásával nem jogszer célt kíván elérni [Mt. 4. (2) bek.]. BH Ha a köztisztvisel nyilvánvalóan tudja, hogy a felmentésében megjelölt jogszabály mire vonatkozik, és az ennek megfelel iratot (minsítést) rövid idvel a felmentés eltt kézhez veszi és vitatja, nem hivatkozhat a jognyilatkozat jogellenességére az indokolás hiánya miatt [1992. évi XXIII. tv. (Ktv.) 17. (1) bek. e) pont, 71. (2) bek., Mt. 4. (1) bek.]. BH A munkaviszonynak törvényes érdek nélkül történ, többször ismételt, határozott idre szóló kikötése a munkaszerzdésekben egyértelmen csorbítja a munkavállalónak a felmondási járandóságokkal kapcsolatos jogos érdekét, ezért rendeltetésellenes joggyakorlást valósít meg [Mt. 4. (1) és (2) bek.]. BH A jogi képviselvel eljáró munkáltató nem a törvénynek megfelelen és rendeltetésszeren gyakorolja a jogi képviselet nélkül eljáró munkavállalójával szemben a jogát, ha a magatartása a munkavállaló érdekének csorbítására vagy az érdekérvényesítési lehetségének korlátozására irányul, illetve arra vezet (1992. évi XXII. törvény 4. ). BH A közalkalmazott által folytatott azt az egyéni figyelmeztet sztrájkot, amelyet a bíróság jogers ítélete is jogellenesnek minsített, a munka megtagadásának kell tekinteni, és az emiatt közölt, az állásból történ felmentést tartalmazó intézkedés nem támadható meg sikerrel annak alapján, hogy a munkáltató ezt a jogát rendeltetésellenesen gyakorolta [1992. évi XXXIII. tv. 30. (1) bek. c) pont - jelenleg d) pont -, (5) bek., 54. (1) bek., évi XXII. tv. 4. (2) bek., 103. (1) bek. a) pont]. BH Ha a munkáltató a munkavállaló határozatlan idej munkaviszonyát azzal a célzattal változtatja meg határozott idejvé, hogy ezáltal mentesüljön az általa egyébként elhatározott felmondással kapcsolatos anyagi kötelezettségei alól, a munkaszerzdésnek ez a módosítása semmis, ezért érvénytelen [1992. évi XXII. törvény 4., 7. (1) bek., 8. (1) bek.]. BH II. A rendeltetésszer joggyakorlással ellenkezik, ha a munkáltató a közalkalmazottal szemben akkor érvényesíti a fegyelmi jogkörét, amikor tudomást szerez annak közérdek bejelentésérl [1992. évi XXII. törvény 4. (1) bek.]. BH Ha a munkavállaló az ismételt munkáltatói utasítás teljesítését jogszer indok nélkül tagadja meg, ez a felmondási okként megjelölt, bizonyított kötelezettségszegés a munkaviszony megszüntetésének okszer indokául szolgál [1992. évi XXII. törvény 89. (2) bek., 104. (2) bek., 4. ]. BH A próbaid alatt a munkaviszony minden kötöttség nélkül azonnali hatállyal, indokolás nélkül megszüntethet. A munkaviszonynak ebben a formában történ megszüntetésére is vonatkozik az a követelmény, hogy a jogokat és a kötelezettségeket a rendeltetésüknek megfelelen kell gyakorolni, illetleg teljesíteni [1992. évi XXII. törvény 81. (3) bek., 4. (1) bek.]. Az egyenl bánásmód követelménye (1) A munkaviszonnyal kapcsolatban az egyenl bánásmód követelményét meg kell tartani. (2) Az egyenl bánásmód követelménye megsértésének következményeit megfelelen orvosolni kell, amely nem járhat más munkavállaló jogainak megsértésével, illetve csorbításával. A hátrányos megkülönböztetés tilalmára vonatkozó Munka törvénykönyvi rendelkezések január 27-tl hatályukat vesztették, s e helyett az egyenl bánásmód követelményének megtartására irányuló általános jogelv került kimondásra. Az egyenl bánásmódról és az esélyegyenlség elmozdításáról szóló külön törvény (a továbbiakban: Esélytv.), a jogrendszer egészére, általános jelleggel határozza meg a diszkrimináció tilalmát, definiálja az alapfogalmakat, részletezi az egyes speciális területekre vonatkozó (foglalkoztatás, szociális biztonság és egészségügy, lakhatás, oktatás és képzés, áruk forgalma és szolgáltatások igénybevétele) szabályokat, valamint nevesíti az esélyegyenlség megsértése miatt indítható eljárások körét. Ezáltal az EU csatlakozás eltt, számos antidiszkriminációs EGK és EK irányelv került átültetésre a hazai jogrendbe. Az Esélytv. szerint az egyenl bánásmód követelményének megsértését jelenti: a közvetlen hátrányos megkülönböztetés, a közvetett hátrányos megkülönböztetés, a zaklatás, a jogellenes elkülönítés, a megtorlás. Felhívjuk a figyelmet arra, hogy az Esélytv. hatálya kiterjed nemcsak a munkaviszonyra, egyéb szolgálati jogviszonyokra, hanem - többek között - a munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyokra (pl. vállalkozási és megbízási szerzdés alapján létrejött jogviszonyra, bedolgozói munkaviszonyra stb.) is. A törvény nevesíti, hogy különösen mely esetekben kell ügyelni a hátrányos megkülönböztetés tilalmának betartására. Így például a munkához való hozzájutásban, különösen nyilvános álláshirdetésben, a munkára való felvételben, az alkalmazási feltételekben, a foglalkoztatási jogviszony vagy a munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony létesítését megelz, azt elsegít eljárással összefügg rendelkezésben, a jogviszony létesítésében és megszüntetésében, a munkabér megállapításában és biztosításában, a kártérítési, valamint a fegyelmi felelsség érvényesítése során. A fentiek mellet a gyakorlatban elfordulhat, hogy meghatározott speciális foglalkoztatási jellemzk miatt, szükséges a munkavállalók között megkülönböztetést tenni, de ez nem jelentheti az egyenl bánásmód követelményének megsértését. Ilyen, az alkalmazásnál számba vehet minden lényeges és jogszer feltételre alapított arányos megkülönböztetés lehetséges, ha azt a munka jellege vagy természete indokolja. Az egyenl bánásmód követelményének megsértése esetén a jogsértvel szemben pl. munkaügyi per, munkaügyi ellenrzési eljárás kezdeményezhet. Az eljárás során a sérelmet szenvedett félnek kell bizonyítania, hogy a jogsértéskor rendelkezett azzal a tulajdonsággal (pl. azzal a fogyatékossággal), amely miatt hátrány érte. Ennek bizonyítása esetén a másik felet (munkáltatót) terheli annak bizonyítása, hogy az egyenl bánásmód követelményét betartotta vagy az adott jogviszony tekintetében nem volt köteles azt megtartani. BH munkavállalók közötti indokolt megkülönböztetés BH teljesítményen alapuló többletjuttatás jogszer megvonása BH egyenl bánásmód részvényjegyzés esetén BH teljesítmények egységes értékelése prémium kifizetésekor Kapcsolódó jogszabályok: évi CXXV. törvény az egyenl bánásmódról 1 Megállapította: évi CXXV. törvény 41. (1). Hatályos: I. 27-tl.
8 8. oldal évi LXXV. törvény a munkaügyi ellenrzésrl EBH II. Hátrányos megkülönböztetés egyenl helyzetben lévk tekintetében lehetséges (Kjt. 30., 3. ; Mt. 5. ). EBH Ha a munkáltató a visszahelyezésre kötelez jogers ítéletet hónapokig nem hajtotta végre, késbb nem a munkakörében foglalkoztatta a munkavállalót s két hónap elteltével a munkakörét megszüntette, eljárása a törvénybe ütközött (Mt ). BH II. A hátrányos megkülönböztetésre hivatkozó félnek a hátrány tényét kell bizonyítania, a másik fél az egyenl bánásmód megtartása bizonyításával mentheti ki magát [Mt. 5. (2) bekezdés]. BH A törvény tiltja a munkaviszonnyal össze nem függ körülmény miatt a hátrányos megkülönböztetés alkalmazását a munkavállalók között. Ha azonban a megkülönböztetés szükséges, illetve objektív tényekkel indokolható, az nem minsül tiltottnak [Mt. 5. (1) bek.]. BH Ha a munkáltató év végi többletbér és ún. bónusz kifizetését határozza el, és a kifizetés feltételeit is megállapítja, a munkavállaló nem követelheti ezeknek az anyagi juttatásoknak a kifizetését, ha nem felel meg a közölt feltételeknek [Mt. 5. (1) bek.]. BH Ha a hátrányos megkülönböztetés tilalmának megszegésével kapcsolatban vita merül fel, a munkáltatónak kell bizonyítania, hogy az eljárása nem ütközött tilalomba. A munkáltatót terheli az indok bizonyítása akkor is, ha valamilyen intézkedését nem kellett megindokolnia, azonban a döntésének okát közölte [1992. évi XXII. törvény 5. (2) bek.]. BH Ha a munkáltató a részvényjegyzés lehetségét a munkaviszonyra tekintettel biztosítja a munkavállalóinak, illetleg az érdekkörébe tartozó társaságok munkavállalóinak, e jogosultság biztosításánál nem tehet indokolatlan különbséget a munkavállalók között (1992. évi XXII. törvény 5. ). BH Ha a munkáltató a prémiumfeladatok értékelésénél indokolatlan különbséget tett a munkavállaló hátrányára, az esetleges kizáró feltétel bizonyítottságának nincs jelentsége, és a munkavállalót - a többi dolgozóhoz hasonlóan - megilleti a prémium [1992. évi XXII. törvény 5. (1) és (2) bek.]. A jognyilatkozatok 6. (1) A munkaviszonnyal kapcsolatos nyilatkozatokat - ha munkaviszonyra vonatkozó szabály eltéren nem rendelkezik - alaki kötöttség nélkül lehet megtenni. A munkavállaló kérésére a nyilatkozatot akkor is írásba kell foglalni, ha az egyébként nem kötelez. (2) Az alaki kötöttség megsértésével tett nyilatkozat érvénytelen. (3) A munkáltató írásbeli intézkedését köteles megindokolni, ha az ellen a munkavállaló jogorvoslatot kezdeményezhet. Ebben az esetben a jogorvoslat módjáról és határidejérl a munkavállalót ki kell oktatni. (4) Az írásbeli nyilatkozat akkor tekinthet közöltnek, ha azt az érdekeltnek vagy az átvételre jogosult személynek adják át. A közlés akkor is hatályos, ha az átvételt az érdekelt megtagadja vagy szándékosan megakadályozza; errl jegyzkönyvet kell felvenni. A munkaviszonnyal kapcsolatos nyilatkozatokat általában alaki kötöttség nélkül lehet megtenni, akár szóban, akár írásban is érvényesek. (Ilyen nyilatkozat lehet például a munkaszerzdés, munkáltatói utasítás, rendkívüli munkavégzés elrendelése stb.) Ez alól azonban két kivétel van, ha - munkaviszonyra vonatkozó szabály az alaki kötöttséget (kötelez írásbeliséget) elrendelheti; (pl. a határozatlan vagy határozott idre szóló munkaszerzdés megkötése esetén; a munkaszerzdés módosításakor; a munkaviszony megszüntetésére vonatkozó nyilatkozatoknál; megállapodás megtámadásakor); - a munkavállaló kéri az írásba foglalást. A munkavállaló erre irányuló kérése azonban nem vezethet a munkáltató zaklatására, a folyamatos munkavégzés zavarására. Minden esetben figyelembe kell venni, hogy indokolt-e az írásbeliség, a munkavállaló e jogának gyakorlása során tekintettel kell, hogy legyen a rendeltetésszer joggyakorlás követelményére. Ha a munkavállaló a munkaviszonyával kapcsolatos munkáltatói utasítás (pl. rendkívüli munkavégzés, v. átirányítás) írásba foglalását kéri és a munkáltató ennek nem tesz eleget, a munkavállaló jogszeren tagadhatja meg annak a munkának az elvégzésére vonatkozó szóbeli utasítás végrehajtását, amelynek az írásba foglalását kérte. Ha munkaviszonyra vonatkozó szabály alaki kötöttséget ír el, akkor az ennek megsértésével tett nyilatkozat semmis, ebbl kifolyólag érvénytelen. Munkaviszony létesítése esetén azonban a munkaszerzdés írásba foglalásának elmulasztása miatti érvénytelenségre csak a munkavállaló hivatkozhat, a munkába lépést követ 30 napon belül. Az írásbeliségen túl, további alaki kötöttséget állapít meg a jogalkotó arra az esetre, ha az intézkedéssel szemben a munkavállalót jogorvoslati jog illeti meg. A munkáltató az írásbeliségen túl, köteles intézkedését megindokolni. (Pl. hátrányos jogkövetkezmények alkalmazása során, munkáltató felmondása esetén, munkabér visszakövetelése alkalmával, kártérítési igény érvényesítése során stb.). A jogorvoslatról való tájékoztatásnak az írásbeli intézkedésben kell megjelenni, ebben kell felhívni a munkavállaló figyelmét a jogorvoslat lehetségére, továbbá arra, hogy milyen szervhez, milyen jogveszt határidn belül fordulhat jogorvoslatért. A jogorvoslatról való tájékoztatás elmaradása miatt a munkavállalót hátrány nem érheti, vele szemben nem alkalmazható a Munka tv.-ben meghatározott határidk elmulasztásának jogkövetkezménye (például az általános elévülési idn belül fordulhat jogorvoslatért). A jognyilatkozat írásba foglalása önmagában nem elegend, szükséges, hogy azt az intézkedés megtételére jogosult munkáltatói jogkört gyakorló személy, illetve a munkavállalói nyilatkozat esetében a munkavállaló aláírja és az a másik fél számára átadásra kerüljön. EBH a jognyilatkozat idpontjának fontossága kártérítés esetén BH a rendes felmondás annak közlésével hatályosul BH jognyilatkozat alakiságának követelményei BH munkáltatói nyilatkozat írásba foglalásának kérése BH a jogorvoslati jogról való tájékoztatási kötelezettség Kapcsolódó jogszabályok: - Ptk jognyilatkozat alakisága EBH A kártérítési igényrl való lemondást tartalmazó jognyilatkozatot nem lehet kiterjeszten értelmezni; eltér megállapodás hiányában az csak a jognyilatkozat idpontjában ismert kárra vonatkozik (Mt. 6., 166. ). BH A rendes felmondás olyan írásbeli nyilatkozat, mely annak közlésével hatályosul. A munkáltató azt egyoldalúan nem vonhatja vissza, hanem csak a munkavállaló hozzájárulásával. A késbb közölt újabb rendes felmondáshoz joghatás nem fzdhet, miután a munkaviszonyt csak egy ízben lehet rendes felmondással jogszeren megszüntetni [Mt. 6. (4) bek., 87. (2) bek., 90. (1) bek. a) pont].
9 9. oldal BH A munkáltató a munkavállaló munkaviszonnyal összefügg tartozásainak megtérítésére irányuló igényét írásbeli felszólítással és a jogorvoslatra vonatkozó kioktatással érvényesítheti. Csak a munkavállaló által okozott kár megtérítésére vonatkozó igényét érvényesítheti közvetlenül a bíróság eltt [Mt (3) bek., 173. (1) bek., 6. (3) bek.]. BH Amennyiben a munkáltató a munkavállaló munkaviszonyának megszüntetése esetén a jogorvoslatra vonatkozó tájékoztatást elmulasztja, és a felek egyeztetése emiatt marad el, a keresetlevél elterjesztésének határidejére vonatkozó korlátozás nem érvényesül. Ilyen esetben a kereset a hároméves általános elévülési idn belül bármikor, az érvényesíthet jogok korlátozása nélkül benyújtható [1992. évi XXII. törvény 6. (3) és (4) bek., 11. (1) bek., 100. (4) és (5) bek., 202. (1) és (2) bek.]. BH A munkaviszonnyal kapcsolatos jognyilatkozatok alakiságára és az alakiság elmulasztásának körülményeire a Munka Törvénykönyvében foglaltak az irányadók. A Polgári Törvénykönyv meghatározott rendelkezése a joghasonlóság elve alapján akkor alkalmazható, ha a Munka Törvénykönyve az adott kérdésben nem tartalmaz tételes szabályt, és a polgári jogi szabály alkalmazása nem vezet a munkaviszonyra vonatkozó elvekkel ellentétes eredményre [1992. évi XXII. törvény 6. (1) és (2) bek., Ptk (3) bek.]. BH Ha a munkáltató a munkavállalóval kötött megállapodásban - tanulmányi szerzdés nélkül is - vállalja a továbbtanuló munkavállaló tanulmányai anyagi támogatását, e megállapodást egyoldalúan nem módosíthatja, és nem szüntetheti meg arra tekintettel, hogy a gazdálkodásában felmerül okok miatt nem kívánja a dolgozója munkaviszonyát fenntartani [Mt. 6. (1) bek.]. BH I. A felmondás annak közlésével hatályosul, amelyet a munkáltató egyoldalúan, a munkavállaló hozzájárulása nélkül nem vonhat vissza [1992. évi XXII. törvény 6. (4) bek.]. BH Az egyeztetés kezdeményezése lehetségére történ munkáltatói figyelmeztetés hiánya alapot szolgáltat a munkavállaló késedelme kimentésére, és pótolja a késedelem bíróság eltti kimentésének kötelezettségét [1992. évi XXII. törvény 6. (3) bek., 200. (2) bek.]. BH Az egyetértésre vonatkozó tájékoztatás hiányát akként kell értékelni, hogy a munkáltató elfogadja az egyeztetés kezdeményezésének a törvényben elírt határideje elmulasztását. Ez önmagában pótolja a bíróság eltti kimentés kötelezettségét [1992. évi XXII. tv. (Mt.), 199. (1) bek., 200. (2) bek., 202. (2) bek., 6. (3) bek., Pp ]. BH Ha a munkavállaló a munkaviszonyával kapcsolatos munkáltatói nyilatkozat írásba foglalását kéri és a munkáltató e kötelezettségének nem tesz eleget, a munkavállaló jogszeren tagadhatja meg annak a munkakörébe nem tartozó munka elvégzésére vonatkozó szóbeli utasításnak a végrehajtását, amelynek az írásba foglalását kérte. E magatartása nem ad alapot a munkaviszonyának rendkívüli felmondással történ megszüntetésére [1992. évi XXII. törvény 6. (1) bek.]. BH Ha a munkáltató nem tájékoztatja a munkavállalót az t érint intézkedésében a jogorvoslat kezdeményezésének lehetségérl, módjáról és határidejérl, vele szemben nem alkalmazhatók a Munka Törvénykönyvében meghatározott határidk elmulasztásának a jogkövetkezményei. Ehhez képest az általa sérelmezett intézkedés ellen az elévülési idn belül nyújthatja be a keresetlevelét a munkaügyi bírósághoz [1992. évi XXII. törvény 6. (3) bek., 202. (1) bek., 201. ]. Az érvénytelenség 7. (1) A megállapodás megtámadható, ha a fél annak megkötésekor lényeges tényben vagy körülményben tévedett, feltéve, ha tévedését a másik fél okozta vagy azt felismerhette, illetleg, ha mindkét fél ugyanabban a téves feltevésben volt. Megtámadható a nyilatkozat akkor is, ha annak megtételére a felet jogellenes fenyegetéssel vették rá. (2) A megállapodást az támadhatja meg, akit megtévesztettek, a nyilatkozat megtételére jogellenes fenyegetéssel vették rá, illetleg az, aki téves feltevésben volt. (3) A megtámadás határideje harminc nap, amely a tévedés vagy a megtévesztés felismerésétl, illetve jogellenes fenyegetés esetén a kényszerhelyzet megsznésétl kezddik. A megtámadási határidre az elévülés szabályai megfelelen irányadók azzal, hogy hat hónap elteltével a megtámadás joga nem gyakorolható. (4) A megtámadást a (3) bekezdésben meghatározott határidn belül írásban kell a másik féllel közölni. Ezt követen az eljárásra a munkaügyi jogvita intézésének szabályai az irányadók. (5) Az (1)-(4) bekezdésben foglaltak megfelelen irányadók abban az esetben, ha a fél a saját jognyilatkozatát kívánja megtámadni. (6) E törvény alkalmazásában megállapodás a munkaszerzdés, illetve a munkáltató és a munkavállaló között létrejött munkaviszonnyal kapcsolatos egyéb megállapodás. A jog csak az olyan megállapodásokhoz fzhet joghatályt, amely egyrészt megfelel a felek akaratának, szándékának, másrészt jogszabállyal nem ellentétes. A felek akarata nyilvánvalóan nem érvényesül akkor, ha az egyik fél vagy mindkét fél valamely tényben, vagy körülményben tévedett, rosszul ítélte meg vagy téves feltevésben volt. A munkavállaló részérl abban az esetben is hiányzik a megállapodás megkötésére irányuló szándék, ha az adott jognyilatkozatot nem önszántából tette meg, írta alá, hanem a megtételére jogellenes fenyegetéssel vették rá. Ez utóbbi esetben a nyilatkozat megtámadása akkor lehet sikeres, ha a fenyegetés jogellenes volta valóban fennáll. Nem tekinthet jogellenesnek a fenyegetés például akkor, ha a munkáltató a munkavállaló által elkövetett kötelezettségszegés miatt közös megegyezéssel kezdeményezi a jogviszonyt megszüntetni, és ezen ajánlat visszautasítása esetére jogszer eljárás (pl. rendkívüli felmondás) megindítását helyezi kilátásba. Megtámadható megállapodásnak minsül elssorban a munkaszerzdés, továbbá a munkáltató és a munkavállaló által megkötött minden munkaviszonnyal kapcsolatos megállapodás. Az akarathiba miatti megtámadás lehetségét a megállapodásokon kívül alkalmazni kell akkor is, ha erre hivatkozással a fél a saját egyoldalú nyilatkozatát kívánja megtámadni. Ha a munkáltató a megtámadó fél, akkor a munkáltatói jogkör gyakorlójánál kell fennállnia az akarathibának. A munkáltató saját intézkedését jogszabálysértés címén viszont nem támadhatja meg (pl. a rendes felmondás esetleges jogszabálysért voltát csak a munkavállaló kérelme alapján lehet megállapítani, a munkáltató kizárólag akarathiba címén támadhatja meg). A megtámadásra aránylag rövid idt, az okot adó cselekmény felismerésétl, megsznésétl számított 30 napot biztosít a jogalkotó. A határid elévülési jelleg, megszakítja pl. az érdekelt felszólítása, az igény elismerése. Ha a jogosult az igényét menthet okból nem tudja érvényesíteni, az elévülési határid az akadály megsznésekor kezddik, hat hónap elteltével azonban nem terjeszthet el. A megállapodást megtámadására alaki kötöttséget ír el a törvény, ugyanis azt kötelez írásban megtenni. A további eljárásra, a munkaügyi jogvitára vonatkozó szabályok az irányadóak. EBH a felszámoló jogosultsága a hitelezi igény módosítására BH a munkáltató kényszerít hatása a munkaviszony megszüntetésekor BH a megállapodás megtámadásának határideje
10 10. oldal BH az elírás nem minsül akarat hibának, kijavítással orvosolható BH megtámadás határideje pszichikai kényszert követen EBH ajánlati kötöttség Ptk. szabályainak alkalmazhatósága Kapcsolódó jogszabályok: - Ptk általános szerzdési feltételek EBH A felszámoló a felszámolási zárómérleg benyújtásáig jogosult a hitelezi igény téves besorolását módosítani, amely ellen a hitelez kifogással élhet [1997. évi XXVII. tv.-nyel is módosított évi IL. tv. (többször mód. Cstv.) 57. (1) bek. a) és d) pont, (3) bek., évi XXII. tv. (Mt.) 7. (3) és (5) bek.]. BH A felszámoló a felszámolási zárómérleg benyújtásáig jogosult a hitelezi igény téves besorolását módosítani, ami ellen a hitelez kifogással élhet [1997. évi XXVII. tv.-nyel is módosított évi IL. tv. 57. (1) bek. a) és d) pont, (3) bek., évi XXII. tv. 7. (3) és (5) bek.]. BH A munkaviszony közös megegyezéssel történt megsznése esetén a rendkívüli felmondás kilátásba helyezése miatt tett jognyilatkozat nem támadható meg sikeresen a munkavállaló részérl. Ebbl következen nincs jelentsége, és konkrét intézkedés hiányában nem is vizsgálható, hogy a rendkívüli felmondás - a jogszabály összes feltételét figyelembe véve - jogszer lett volna-e [Mt. 7. (1) és (2) bek.]. BH Ha a munkáltató a munkaviszony megszüntetésének módja tekintetében az azonnali döntésre való felszólítással olyan helyzetet teremt, amely alkalmas arra, hogy az a munkaviszony megszüntetésének jogi feltételeiben járatlan munkavállalóra kényszerítleg hasson, t megfélemlítse vagy megtévessze, az e magatartása folytán létrejött megállapodás érvénytelen [Mt. 7. (1) bek.]. BH A megállapodás megtámadhatásának feltétele - A törvény által biztosított megtámadás határideje a megállapodás létrejöttének és nem a munkavállaló ellen benyújtott fizetési meghagyás átvételének idpontjához kapcsolódik [Mt. 7. (1) és (3) bek.]. BH A rendes felmondással kapcsolatos anyagi igényeknek az elévülési idn belül történ érvényesíthetségét nem zárja ki, ha a munkavállaló egyébként nem kívánta a felmondást jogorvoslati úton megtámadni [Mt. 7. (1) bek., 11. (1) bek., 97. (2) bek., 164. (1) bek., 201. ] BH II. Elírás esetén nincs szükség az intézkedés megtámadására, mert a nyilvánvaló elírás nem sorolható a megtámadásra okot adó akarathibák körébe, az a kijavításnak megfelel értelmezéssel is orvosolható (Mt. 7. ). BH A felek megállapodása tévedés címén akkor támadható meg, ha a tévedést a másik fél okozta, vagy azt felismerhette, illetleg ha mindkét fél ugyanabban a téves feltevésben volt. A megállapodás jogellenes fenyegetés címén is megtámadható [1992. évi XXII. törvény 7. (1) és (3) bek., 9., 13. (3) bek.]. BH Ha a munkavállaló a munkáltatóval kötött - jogszabály tiltó rendelkezésébe egyébként nem ütköz - megállapodását pszichikai kényszerrel létrehozott megállapodásnak tekinti, azt a kényszer megsznését követ harminc napon belül támadhatja meg a bíróságnál [1992. évi XXII. törvény 7. (3) bek., 8. ]. BH Ha a munkáltató a munkavállaló által elkövetett kötelezettségszegés vagy valamely magatartás miatt - a munkaviszony közös megegyezéssel történ megszüntetésének hiánya esetén - jogszer eljárás megindítását helyezi kilátásba, e körülmény nem jelent jogellenes fenyegetést [1992. évi XXII. törvény 7. (1) bek.]. BH A Munka Törvénykönyvének a közalkalmazotti jogviszonyban is alkalmazandó rendelkezései szerint a felmentés esetleges jogszabálysért voltát csak a közalkalmazott kérelme alapján lehet megállapítani, a munkáltató a saját hibás intézkedésének hatálytalanítását kizárólag akarathiba címén, nem pedig jogellenesség miatt kérheti (1992. évi XXII. törvény 7. ). BH Ha a munkáltató a munkavállaló határozatlan idej munkaviszonyát azzal a célzattal változtatja meg határozott idejvé, hogy ezáltal mentesüljön az általa egyébként elhatározott felmondással kapcsolatos anyagi kötelezettségei alól, a munkaszerzdésnek ez a módosítása semmis, ezért érvénytelen [1992. évi XXII. törvény 4., 7. (1) bek., 8. (1) bek.]. 8. (1) Semmis az a megállapodás, amely munkaviszonyra vonatkozó szabályba, vagy egyébként jogszabályba ütközik. Ha a semmisség a felek és a közérdek sérelme nélkül rövid idn belül nem orvosolható, a semmisséget hivatalból kell figyelembe venni. (2) A munkavállaló munkabérének és személyiségének védelmét biztosító jogairól elre nem mondhat le, sem elzetesen olyan megállapodást nem köthet, amely e jogokat az hátrányára csorbítja. Ha a munkaviszony alanyai olyan megállapodást kötöttek, ami jogszabályt, vagy egyéb munkaviszonyra vonatkozó szabályt sért, akkor azt semmisnek kell tekinteni. Mint tudjuk, a jogszabályokon túl, munkaviszonyra vonatkozó szabálynak minsül a kollektív szerzdés is, amely a Munka tv. III. részében foglaltaktól eltér szabályokat állapíthat meg, rendelkezései mégsem minsülnek semmisnek. Ennek feltétele, hogy az adott tárgykörben a kollektív szerzdés a törvényben elírtakhoz képest a munkavállalóra számára kedvezbb feltételeket határozzon meg. A megállapodás semmissége miatti érvénytelenségre bármilyen idtartamon belül lehet hivatkozni. A semmisség jogorvoslása mindkét felet terheli, melynek során viszonylag rövid idn belül, a közérdek sérelme nélkül kell eljárniuk. A semmisséget hivatalból kell figyelembe venni akkor, ha az érvénytelenség nem orvosolható, mert például a munkaszerzdés megkötése az adott munkavállalóval jogellenes volt, mivel egészségi állapota vagy életkora miatt nem lett volna alkalmazható az adott munkakörben. Ha a munkaviszony alanyának valamely nyilatkozata, intézkedése (például rendes felmondása) ütközik jogszabályba, az ab ovo nem minsül semmisnek, a jogellenesség megállapítása érdekében a munkavállalónak kell jogvitát kezdeményeznie. A munkavállaló védelmét szolgálja és garantálja a (2) bekezdés. A munkavállaló ugyanis hiába tesz olyan jognyilatkozatot, hogy akár munkabérérl, vagy igényérvényesítési jogáról elre lemond, e nyilatkozata semmisnek tekintend (jogszabályba ütközik), mivel a munkavállaló ilyen jogairól elzetesen nem mondhat le. Ha azonban a munkavállaló például a rendes felmondását átvette, majd elolvasás után úgy nyilatkozik, hogy jogorvoslati jogával nem kíván élni, ezt megteheti, az iratátvétel utáni nyilatkozata jogszer. EBH a munkaszerzdés részleges semmissége BH semmis az a nyilatkozat, amely a károk kártérítési határozat nélküli levonásához ad hozzájárulást BH rendkívüli felmondás visszavonása a másik fél hozzájárulásával BH határozatlan idej munkaviszony módosításának érvénytelensége BH végkielégítésrl való lemondás érvénytelensége EBH A munkaszerzdésnek az a kikötése, hogy a munkavállaló a helyettesítésérl maga köteles gondoskodni, semmis, így arra rendkívüli felmondás nem alapítható [Mt. 8. (1) bek., 103. (1) bek. d) pont]. EBH A munkaszerzdésnek az a kikötése, hogy a munkáltató a rendes (és rendkívüli) felmondás jogával nem élhet, semmis [Mt. 89., 8. (1) bek.].
11 11. oldal BH A munkajogi szabályba ütköz tartozáselismerés semmis, a semmisséget a munkajogi és a polgári jogi szabályok együttes alkalmazásával lehet megállapítani [Mt. 8. (1) bekezdés; Ptk (2) bekezdés]. BH Semmis az a nyilatkozat, amely szerint a munkavállaló hozzájárul ahhoz, hogy a munkáltató a munkabérébl az esetleges károkat kártérítési határozat nélkül levonja [Mt. 8. (2) bek., 9., 87. (1) bek. d) pont]. BH Ha a munkavállaló a munkáltatóval kötött - jogszabály tiltó rendelkezésébe egyébként nem ütköz - megállapodását pszichikai kényszerrel létrehozott megállapodásnak tekinti, azt a kényszer megsznését követ harminc napon belül támadhatja meg a bíróságnál [1992. évi XXII. törvény 7. (3) bek., 8. ]. BH A rendkívüli felmondás olyan egyoldalú jognyilatkozat, amely a másik fél hozzájárulása nélkül a munkaviszonyt azonnali hatállyal megszünteti. E jognyilatkozat visszavonására csak a másik fél kifejezett, egyértelm hozzájáruló nyilatkozata alapján van lehetség [1992. évi XXII. törvény 8. (1) bek., 9., 96. (1) bek. a) pont, 100., Pp. 3. (1) bek., 206. (1) bek., 215. ]. BH A túlmunkára vonatkozó szabályokat megszegi, aki - e szabályok megkerülése végett - színlelt megbízási szerzdést köt [1992. évi XXII. tv. (Mt.) 8. (1) bek., 127., Ptk (1) és (4) bek.]. BH Ha a munkáltató a munkavállaló határozatlan idej munkaviszonyát azzal a célzattal változtatja meg határozott idejvé, hogy ezáltal mentesüljön az általa egyébként elhatározott felmondással kapcsolatos anyagi kötelezettségei alól, a munkaszerzdésnek ez a módosítása semmis, ezért érvénytelen [1992. évi XXII. törvény 4., 7. (1) bek., 8. (1) bek.]. BH A felszámolási eljárás során a munkavállaló és a felszámoló által a munkaviszony megsznésének idpontja eltt kötött, a végkielégítés egy részérl való lemondásra vonatkozó megállapodás semmis [1992. évi XXII. tv. (Mt.) 8. (1) és (2) bek., 9., 164. (1) és (5) bek., évi IL. tv. 49. (1) bek.]. 9. A semmis és a sikeresen megtámadott megállapodás érvénytelen. Ha a megállapodás valamely része érvénytelen, helyette a munkaviszonyra vonatkozó szabályt kell alkalmazni, kivéve, ha a felek az érvénytelen rész nélkül nem állapodtak volna meg. A megállapodás érvénytelenségének két körét különböztethetjük meg: - a feltételhez kötött érvénytelenséget, azaz a megtámadhatóságot, amely akkor vezet érvénytelenséghez, ha az érintett az akarathibából egyébként megtámadható megállapodást sikeresen támadta meg, - a feltétlen érvénytelenséget, azaz a semmisséget, amikor a jognyilatkozat jogszabállyal ellentétes és emiatt (feltétlen) érvénytelen. Az érvénytelenség lehet teljes, vagy részleges. A megállapodás teljes mértékben érvénytelen akkor, ha az érvénytelen rész nélkül a megállapodás megkötésére nem kerülhetett volna sor. Például, ha a munkavállalót olyan munkakörben alkalmazták, amelyhez nem volt meg a szükséges végzettsége, vagy a munkakörre elírt munkaköri alkalmassága, akkor vizsgálandó, hogy ez a megkötött munkaszerzdés teljes, vagy részleges érvénytelenségét eredményezi. Ha a munkáltató tud számára másik, végzettségének (egészségi állapotának) megfelel betölthet munkakört felajánlani, akkor esetleg mód van a munkaszerzdés módosításával az érvénytelenség orvoslására, ha nem, a jogviszonyt meg kell szüntetni. Teljes mértékben érvénytelen például az olyan semmisnek minsül munkaszerzdés, amelynek megkötése jogszabályba ütközik azáltal, hogy külföldi állampolgár foglalkoztatásához a munkáltató nem rendelkezett az egyébként szükséges munkavállalási engedéllyel. Részleges érvénytelenséget eredményez például, ha a munkáltató a jogszabályban elírt minimálbértl alacsonyabb összeg személyi alapbért állapít meg a munkavállaló számára. Ezáltal a munkaszerzdés teljes egészében nem válik érvénytelenné, hanem e része helyett, a minimálbér fizetési kötelezettségre vonatkozó szabályt kell alkalmazni. BH egyezség részleges semmisségének megítélése BH Semmis az a nyilatkozat, amely szerint a munkavállaló hozzájárul ahhoz, hogy a munkáltató a munkabérébl az esetleges károkat kártérítési határozat nélkül levonja [Mt. 8. (2) bek., 9., 87. (1) bek. d) pont]. BH A felek megállapodása tévedés címén akkor támadható meg, ha a tévedést a másik fél okozta, vagy azt felismerhette, illetleg ha mindkét fél ugyanabban a téves feltevésben volt. A megállapodás jogellenes fenyegetés címén is megtámadható [1992. évi XXII. törvény 7. (1) és (3) bek., 9., 13. (3) bek.]. BH A rendkívüli felmondás olyan egyoldalú jognyilatkozat, amely a másik fél hozzájárulása nélkül a munkaviszonyt azonnali hatállyal megszünteti. E jognyilatkozat visszavonására csak a másik fél kifejezett, egyértelm hozzájáruló nyilatkozata alapján van lehetség [1992. évi XXII. törvény 8. (1) bek., 9., 96. (1) bek. a) pont, 100., Pp. 3. (1) bek., 206. (1) bek., 215. ]. BH A felszámolási eljárás során a munkavállaló és a felszámoló által a munkaviszony megsznésének idpontja eltt kötött, a végkielégítés egy részérl való lemondásra vonatkozó megállapodás semmis [1992. évi XXII. tv. (Mt.) 8. (1) és (2) bek., 9., 164. (1) és (5) bek., évi IL. tv. 49. (1) bek.]. 10. (1) Az érvénytelen megállapodásból ered jogokat és kötelezettségeket úgy kell elbírálni, mintha azok érvényesek lettek volna. Az érvénytelen megállapodás alapján létrejött jogviszonyt - ha e törvény eltéren nem rendelkezik -, a munkáltató köteles azonnali hatállyal felszámolni. (2) A munkáltató hibájából ered érvénytelenség esetén a munkáltatói rendes felmondás jogkövetkezményeit kell megfelelen alkalmazni. (3) Ha a feleknek a megállapodás érvénytelenségébl kára származik, annak megtérítésére a kártérítési felelsség szabályait kell megfelelen alkalmazni. E szakasz a megállapodások, jognyilatkozatok érvénytelenségének jogkövetkezményeit tartalmazza. Függetlenül attól, hogy maga a megállapodás valamely oknál fogva utóbb érvénytelennek minsül, a feleket megillet jogok és terhel kötelezettségek tekintetében úgy kell eljárni, mintha a megállapodás érvényes lett volna (pl. az egyébként járó munkabért ki kell fizetni). Ha maga a munkaviszony létrejöttét eredményez megállapodás érvénytelen, - mert például az adott tevékenység ellátására közszolgálati jogviszonyt kellett volna létesíteni, - akkor a munkáltató köteles azonnali hatállyal a jogviszonyt megszüntetni. Tekintettel arra, hogy a munkaviszony létrejötte a munkáltató hibájára vezethet vissza (mivel tévesen ítélte meg az ellátandó tevékenység jellegét), ezért a jogviszony azonnali hatályú megszüntetése mellett a rendes felmondás jogkövetkezményeit kell megfelelen alkalmazni (pl. felmentési idre járó átlagkereset megfizetése). Hasonlóan kell eljárni akkor, ha például a munkaszerzdés azért érvénytelen, mert 15. életéven aluli fiatalkorú munkavállalóval kötött munkaszerzdést a munkáltató, vagy külföldi állampolgár alkalmazása esetén nem szerezte be a szükséges munkavállalási engedélyt. EBH érvénytelen megállapodásból ered jog érvényesítése BH a munkáltatói jogokat gyakorló személy megállapítása EBH Ha a megbízási szerzdés alapján a korábban köztisztviselként ellátott munkával azonos munkát kell végezni változatlan körülmények között, a munkavégzési jogviszony a közszolgálati jogviszonynak megfelel. Ezért a köztisztviselként járó illetmény és a szerzdésben kikötött díjazás közötti különbözet iránti igény alapos, függetlenül attól, hogy a törvényi feltétel (eskü) hiányában érvényesen nem jött létre a közszolgálati jogviszony [Ktv. 13. (2) bekezdés, Mt. 10. (1) bekezdés].
12 12. oldal BH Munkaviszony nem létesülhet, ha a munkáltatói jogkör gyakorlója és a munkavállaló személye azonos. - Munkaviszony hiányában az érvénytelenség jogkövetkezményei nem alkalmazhatók (Mt. 74., 10. ). BH Az érvényes munkaszerzdésbl ered jogok pedig - külön jogszabály szerint - azzal szemben érvényesíthetk, aki a be nem jegyzett társaság nevében eljárt [48/1979. (XII. 1.) MT rend. 16. (3) bek., évi VI. tv. 25. (1) bek.]. A munkaviszonyból származó igény elévülése 11. (1) A munkaviszonnyal kapcsolatos igény három év alatt évül el. A bncselekménnyel okozott kárért fennálló felelsség öt év, ha pedig a büntethetség elévülési ideje ennél hosszabb, ennek megfelel id alatt évül el. (2) Az igény elévülése az esedékessé válástól kezddik. Az igény elévülését hivatalból kell figyelembe venni. Az elévülés utáni teljesítést elévülés címén visszakövetelni nem lehet. (3) Ha a jogosult az igényét menthet okból nem tudja érvényesíteni, az akadály megsznésétl számított hat hónapon belül ezt akkor is megteheti, ha az elévülési id már eltelt, vagy abból hat hónapnál kevesebb van hátra. (4) Az igény érvényesítésére irányuló írásbeli felszólítás, az igénynek a bíróság eltti érvényesítése, megegyezéssel történ módosítása, az egyezségkötés, valamint a kötelezett elismerése az elévülést megszakítja. Az elévülés megszakadása, illetleg az elévülés megszakítását elidéz eljárás jogers befejezése után az elévülési id újra kezddik. Ha az elévülést megszakító eljárás során végrehajtható határozatot hoztak, az elévülést csak a végrehajtási cselekmények szakítják meg. MK 93. szám1 Ha az egészségkárosodással okozati összefüggésben több és egymástól eltér idben esedékes elkülönül járadékigény származik, ezek elévülési idejét egymástól függetlenül, az egyes igények esedékessé válásától kezdden, külön-külön kell számítani. A munkaviszonyból származó igény érvényesítésére nyitva álló határidk: - A munkaviszonyban az általános elévülési id három év. - A Munka tv. azonban meghatározott esetekben ettl eltér elévülési határidket is tartalmaz: (pl. az érvénytelen megállapodás megtámadására rendelkezésre álló objektív határid 6 hónap vagy a rendkívüli felmondás jogának gyakorlására az objektív határid egy év). - A bncselekménnyel okozott kárért fennálló felelsség öt év alatt évül el. - Ha a fenti károkozás esetén a büntethetség elévülési ideje ennél hosszabb, akkor az ennek megfelel idtartam alatt évül el. E két utóbbi esetben csak akkor lehet a hosszabb elévülési idt figyelembe venni, ha azt a büntet bíróság ítélete alapozza meg. Az igényérvényesítésre nyitva álló határidk szempontjából az egyik legfontosabb kérdés, hogy az igény elévülése mely idponttól kezddik. Az elévülés kezdete az esedékessé válás idpontja, és nem a sérelmes munkáltatói intézkedés tudomásra jutásának napja. Tehát a sérelmes intézkedést követ napon kezddik az elévülés, mulasztás esetén pedig akkor, amikor a munkáltató legkorábban eleget tudott volna tenni kötelezettségének (például szabadság kiadása esetén akkor, amikor a meglév szabadságos napok számát figyelembe véve a tárgyévi szabadság kiadásának jogszeren eleget tudott volna tenni). Az elévülés hivatalból történ figyelembe vétele azt jelenti, hogy az igényérvényesítés során az érintett fél kifejezett kérése nélkül is az eljáró szervnek ügyelni kell a határidkre, nehogy elévült követelést ítéljen meg. Az elévülés utáni teljesítést ezen a jogcímen visszakövetelni nem lehet, de mód van arra, hogy pl. akarathibára hivatkozva megtámadja a másik fél. Az elévülés nyugvását eredményezi, amikor a jogosult igényét alapos, menthet okból nem tudja az elévülési idn belül érvényesíteni. A menthet okot az erre hivatkozó félnek (aki általában a munkavállaló) kell bizonyítania. Ilyen esetekben az igényt akár az elévülési határid lejártát követen is el lehet terjeszteni, idbeli korlátja annyi, hogy az akadály megsznésétl számított 6 hónapon belül kell a követelést érvényesíteni. A nyugvás idtartamával az elévülési id meghosszabbodik. A Munka tv. 11. (4) bekezdés az elévülés megszakadásának szabályait tartalmazza. E szerint a megszakítást elidéz eljárás, például a jogosult teljesítésre vonatkozó felszólítása, vagy a felek egyezsége, vagy pl. a közvetlen letiltásra vonatkozó megkeresés az elévülést megszakítja és ekkortól az elévülési határid újból kezddik. Bírósági eljárás kezdeményezése esetén az elévülési id az eljárás jogers befejezése után kezddik újra. MK elévülés kezdetének eltér idpontjai egészségkárosodás esetén BH jogalapnélküli munkabér, valamint tartozás visszakövetelésére nyitva álló határidk különbözsége EBH átalánytérítés megfizetésére irányuló igény érvényesítése EBH kiesett munkaidre járó munkabérigény érvényesítése BH szabadság kiadásának elévülése BH anyagi igények érvényesíthetsége rendes felmondást követen BH helytelen besorolásból ered bérkülönbözetre vonatkozó igény elévülése BH elévülés félbeszakítása BH tévesen kifizetett munkabér visszakövetelése EBH A munkáltató elévülési idn belül érvényesítheti az átalánytérítés megfizetésére irányuló igényét a munkavállaló jogellenes munkaviszony megszüntetése következményeként [Mt. 11., 101. (1), (4) bek., 173. ]. EBH Az igény elévülésére vonatkozó rendelkezéseket alkalmazni kell a munkaviszony jogellenes megszüntetése miatt kiesett idre járó munkabérre is [Mt. 11., 100. (6) bekezdés]. BH A jogers ítélet alapján kifizetett összeg, ha az ítéletet a Legfelsbb Bíróság utóbb hatályon kívül helyezte, tartozássá vált, és az a kifizetnek az általános elévülési idn belül visszajár [1992. évi XXII. törvény 11., 162. (1) bek.]. 1 Az MK 148. számú kollégiumi állásfoglalással módosított szöveg.
13 13. oldal BH Ha a közalkalmazott kinevezéssel intézetvezet-helyettesi tevékenység ellátására kapott megbízást, a vezeti pótlék megfizetése iránt indult jogvita keretein kívül esik annak vizsgálata, hogy a munkáltató a megbízásnak megfelelen foglalkoztatta-e, és a megbízás idtartama alatt ellátott-e és milyen körben vezethelyettesi feladatokat [Mt. 11. (1) és (2) bek., évi XXXIII. tv. (Ktj.) 70. (1) bek., évi LXXIX. tv. 17. (1) bek. a) pont, 18. (1) bek., 20. (1) bek. a) pont, 54. (1) bek., 55. (1) bek. a) pont, 138/1992. (X. 8.) Korm. r. 5. (1) bek.]. BH A munkaviszony megsznése esetén a ki nem adott, idarányos szabadságot pénzben kell megváltani. A munkavállaló a ki nem adott szabadság kiadását a tárgyév utolsó napjától számított elévülési idben követelheti [Mt (1) bek., 11. (1) bek.]. BH A rendes felmondással kapcsolatos anyagi igényeknek az elévülési idn belül történ érvényesíthetségét nem zárja ki, ha a munkavállaló egyébként nem kívánta a felmondást jogorvoslati úton megtámadni [Mt. 7. (1) bek., 11. (1) bek., 97. (2) bek., 164. (1) bek., 201. ] BH I. A jutalékelleg visszakövetelése esetén nem alkalmazható a törvénynek a jogalap nélkül kifizetett munkabér visszafizetésére vonatkozó szabálya. A jutalékelleg a hároméves elévülési idben követelhet vissza [Mt (1) bek., 11. (1) bek.]. BH A helytelen besorolásból ered bérkülönbözetre vonatkozó igény az általános szabályok szerint elévül. Maga a helytelen besorolás azonban állapotsérelmet jelent, ezért azt mindaddig vitatni lehet, amíg a sérelmes állapot fennáll. Ez vonatkozik arra az esetre is, ha a sérelem az anyagi jog szabályai szerint egyébként alaptalan (1992. évi XXII. törvény 11. ) BH Amennyiben a munkáltató a munkavállaló munkaviszonyának megszüntetése esetén a jogorvoslatra vonatkozó tájékoztatást elmulasztja, és a felek egyeztetése emiatt marad el, a keresetlevél elterjesztésének határidejére vonatkozó korlátozás nem érvényesül. Ilyen esetben a kereset a hároméves általános elévülési idn belül bármikor, az érvényesíthet jogok korlátozása nélkül benyújtható [1992. évi XXII. törvény 6. (3) és (4) bek., 11. (1) bek., 100. (4) és (5) bek., 202. (1) és (2) bek.]. BH Az elévülési idt az igény esedékességétl és nem az arról való tudomásszerzéstl kell számítani (1992. évi XXII. törvény 11. ). BH Ha a Legfelsbb Bíróság felülvizsgálati eljárásban hozott döntése alapján a munkavállalókat mégsem illeti meg a jogers ítélettel megállapított és a munkáltató által kifizetett magasabb összeg munkabér, a munkáltató a munkajogi elévülési idn belül követelheti vissza fizetési felszólítással a bíróság által korábban tévesen megítélt munkabér-különbözetet [1992. évi XXII. törvény 11. (1) bek., 162. (1)-(3) bek.]. A határidk számítása 12. (1) Napon - ha munkaviszonyra vonatkozó szabály eltéren nem rendelkezik - naptári napot kell érteni. (2) A napokban megállapított határidbe nem számít be az a nap, amelyen a határid megkezdésére okot adó intézkedés (pl. kézbesítés) történt. (3) A hetekben megállapított határid azon a napon jár le, amely elnevezésénél fogva a kezd napnak megfelel. Hónapokban vagy években megállapított határid (idtartam) lejártának napja az a nap, amely számánál fogva a kezd napnak megfelel. Ha ez a nap a lejárat hónapjában hiányzik, a hónap utolsó napja. (4) Ha valamely nyilatkozat megtételére elírt határid utolsó napja szombat, vasárnap vagy munkaszüneti nap, a határid a következ munkanapon jár le. (5) E törvényben meghatározott határid elmulasztása akkor menthet ki, ha e törvény ezt kifejezetten megengedi. A Munka tv. számos intézkedés, nyilatkozat, eljárási cselekmény megtételére határidt állapít meg, melynek elmulasztása vagy kimenthet vagy nem, és ezáltal anyagi jogi kihatása van. A határid napokban, hetekben, hónapokban, években is meghatározásra kerülhet. Lényeges, hogy a felek egységesen értelmezzék, hogy mely nap tekintend a határid kezd, illetve lejárta napjának. Ennek során a napokban megállapított határid számítása a kézbesítést (irat átvételét) követ napon kezddik. Ha a határid lejárta szombat, vasárnap, vagy munkaszüneti napra esik, akkor a nyilatkozat, vagy intézkedés megtételére nyitva álló határid az ezt követ munkanapon jár le. Ha viszont a munkaviszony megszüntetésének idpontja, (például a hónap utolsó napja) esik szombatra, vagy vasárnapra, akkor a jogviszony e dátummal megszüntethet, munkáltatói igazolásokat egyébként is az utolsó munkában töltött napon kell kiadni. A Munka tv.-ben meghatározott határidk egy része jogveszt, amelyek lejártát követen a cselekmény pótlására nincs lehetség, ezért anyagi jogi jellegek. Ilyen például a rendkívüli felmondás gyakorlására nyitva álló 15 napos szubjektív határid, vagy a jogalap nélkül kifizetett munkabér visszakövetelésére nyitva álló 60 napos határid. A határidk másik része olyan, amelyek a joggyakorlás idtartamát szintén behatárolják, de a határid elmulasztásának kimentése megengedett. Például idetartoznak az elévülés nyugvására, megszakadására vonatkozó szabályok. Vannak továbbá olyan határidk, amelyek meghatározott nyilatkozat megtételére adnak határidt, és ha erre idben válasz nem érkezik, akkor a törvény erejénél fogva vélelmezik az érintett egyetértését, vagy ennek hiányában megjelölik a döntésre jogosult szervet. Az elbbire példa: ha a szakszervezeti tisztségviselvel szembeni munkáltatói intézkedéssel kapcsolatban a szakszervezet a véleményét a megadott határidn belül nem közli a munkáltatóval, akkor ezt a tervezett intézkedéssel való egyetértésnek kell tekinteni. Végül léteznek olyan határidk, amelyek elmulasztása esetén az általános elévülési idn belül lehet a teljesítést követelni. Például, ha a munkáltató a munkavállaló szabadságát nem adja ki tárgyévben - illetve a Munka tv (3) bekezdésében elírt határidben - akkor a munkavállaló annak kiadását az általános elévülési idn belül kérheti. Kapcsolódó jogszabályok: évi CI. tv. a postáról - 79/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet a postai szolgáltatások ellátásáról és minségi követelményeirl BH A jogszabály az egyeztetés eredménytelensége megállapításától számított 15 napon belül teszi lehetvé a keresetlevél elterjesztését. A perindítási határid tekintetében azonban nem a keresetlevél postára adása idpontjának, hanem a munkaügyi jogvitát megindító beadvány munkaügyi bírósághoz érkezése idpontjának van jelentsége, miután az adott esetben nem perbeli cselekmény teljesítési határidejének betartásáról van szó [1992. évi XXII. törvény 202. (1) bek., 12. (5) bek., Pp (4) bek., 130. (1) bek. h) pont]. A munkaviszonyra vonatkozó szabályok 13. (1) A munkaviszonnyal összefügg kérdéseket törvény, illetleg törvényi felhatalmazás alapján egyéb jogszabály szabályozza.
14 14. oldal (2) Kollektív szerzdés a munkaviszonyra vonatkozó bármelyik kérdésrl rendelkezhet, de - a (3) bekezdésben foglalt kivétellel - jogszabállyal ellentétes nem lehet. (3) Kollektív szerzdés, illetve a felek megállapodása e törvény harmadik részében meghatározott szabályoktól - ha e törvény másképp nem rendelkezik - eltérhet. Ennek feltétele, hogy a munkavállalóra kedvezbb feltételt állapítson meg. (4) A kollektív szerzdés, illetve a felek megállapodása semmis, ha az a (2)-(3) bekezdésbe ütközik. (5) Ha e törvény munkaviszonyra vonatkozó szabályt említ, ezen az (1)-(2) bekezdésben foglaltakat kell érteni. Az Alkotmány értelmében az alapvet jogokra és kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg. E követelménynek megfelelen került sor a Munka tv. megalkotására, illetve erre utal a Munka tv. 13. (1) bekezdése is. Az egyéb állami szervek csak kifejezett törvényi felhatalmazás alapján hozhatnak munkaviszonyt érint rendeleteket. A jogalkotó jelents szerepet biztosít a kollektív szerzdésnek, ugyanis azt munkaviszonyra vonatkozó szabálynak ismeri el, de - a Munka tv. harmadik részének kivételével - elírja, hogy rendelkezései nem lehetnek jogszabállyal ellentétesek. A Harmadik rész tekintetében is további kritérium, hogy a jogszabálytól való eltérés akkor megengedett, ha a kollektív szerzdés a munkavállalóra kedvezbb feltételeket állapít meg. (Kivételként megemlítend pl. a Munka tv (3) bekezdése, amikor a törvényi felhatalmazás alapján, a kollektív szerzdés a jogszabálytól kedveztlenebb kártérítési mértéket is megállapíthat a munkavállaló terhére.) Emellett vannak olyan tárgykörök, amelyek tekintetében elssorban a kollektív szerzdésben foglalt rendelkezések az irányadóak, s csak ezek hiányában kell a Munka tv. vonatkozó szabályát alkalmazni. (Például Munka tv. 83/A. -a alapján az átirányítás alapján végzett munka évi maximális mértékére vonatkozó törvényi elírás (44 munkanap/év) csak akkor irányadó, ha kollektív szerzdés errl nem rendelkezik. A kollektív szerzdés a Munka tv.-ben meghatározott évi mértéktl többet és kevesebbet is elírhat.) Sajátosan alakul a kollektív szerzdés és a felek megállapodásának egymáshoz való viszonya. A Munka tv.-tl eltérést engedélyez szakaszok esetén a munkaszerzdés a kollektív szerzdéstl szigorúbb szabályokat nem állapíthat meg. Fontosnak tartjuk kiemelni, hogy a jogszabályokon túl, nagymértékben segíti a bírósági jogalkalmazás egységét a Legfelsbb Bíróság jogegységi határozata, valamint az elvi bírósági határozatok (EBH). A jogegységi határozatot a Magyar Közlönyben kell közzétenni és alkalmazása a bíróságok számára kötelez, ezzel szemben a jogegységi tanács által kiválasztott elvi bírósági határozatok - melyek szintén az elvi kérdések eldöntése során kialakult ellentétes gyakorlat megszüntetését célozzák - nem kötelezek. BH kollektív szerzdés szabályainak alkalmazása végkielégítés esetén EBH munkaszerzdés alapján kollektív szerzdés alkalmazhatósága BH többlet-végkielégítés megállapítása a felek megállapodása alapján EBH a törvénytl eltér feltételeket csak a kollektív szerzdés, vagy a felek megállapodása állapíthat meg EBH végkielégítés téves kifizetésének megítélése EBH felmondási tilalom megállapítása munkaszerzdésben BH kollektív szerzdés idbeli hatálya BH a jövedelemadóval kapcsolatos jogvita általános hatáskör bíróság hatáskörébe tartozik Kapcsolódó jogszabályok: - Alkotmány 8. -a - általános rendelkezések - Alkotmány 70/B. - a munkához való jog - 2/2004. (I. 15.) FMM rendelet a kollektív szerzdések bejelentésének és nyilvántartásának rendjérl EBH A törvény a bérpótlék számítási alapjára vonatkozóan diszpozitív, eltérést enged szabályt tartalmaz. Ezért, ha a kollektív szerzdés a személyi alapbérnél alacsonyabb összeg bért határoz meg számítási alapul, az nem ütközik az Mt. 13. (3) bekezdésébe (Mt. 13., 145. ). EBH A felek a munkaszerzdésben - az Mt ának (3) bekezdésében meghatározott körben és feltétel betartásával - kiköthetik valamely kollektív szerzdés alkalmazását akkor is, ha a munkáltatóra egyébként a kollektív szerzdés hatálya nem terjed ki [Mt. 13. (3) bek., 76. (4) bek.]. EBH A munkáltatói jogutódlás alapjául szolgáló megállapodás a munkavállaló kártérítési igényének tartalmát nem érintheti, mivel a törvénytl eltér feltételeket csak a kollektív szerzdés, vagy a felek megállapodása állapíthat meg [Mt. 13. (3) bekezdés, 184. (4) bekezdés]. EBH Ha a tényállás szerint a közalkalmazott munkaköre részben vagy egészben készenléti jelleg, 12 óránál hosszabb munkaid megállapítható volt. Közalkalmazotti jogviszonyban az Mt a nem alkalmazható. EBH A munkaviszony megszüntetésekor fizetett végkielégítés egy részének jogalap nélküli, tévedésbl történt kifizetését nem cáfolja egymagában az, hogy a munkáltatónak lehetsége volt a törvény szerint járónál nagyobb összeg végkielégítés fizetésére (Mt. 95., 13. ). EBH Felmondási tilalom, vagy korlátozás munkaszerzdésben, illetve annak módosításában is megállapítható (Mt. 90., 13. ). BH Ha a kollektív szerzdés rész-végkielégítést biztosított annak a dolgozónak is, aki a felajánlott munkakör elfogadásával legalább két bérkategóriával alacsonyabb munkakörbe kerül, a kedvezmény nem illeti meg azt a munkavállalót, aki az utolsó áthelyezésnél csak egy kategóriával került alacsonyabb munkakörbe [Mt. 13. (3) bek. 95. ]. BH A végkielégítés fizetésének feltételei tekintetében nincs olyan kógens szabály, amelytl a törvény a munkavállalóra vonatkozó kedvezbb eltérést tiltaná. Nem kizárt tehát, hogy a felek megállapodása a végkielégítésre jogosultság vonatkozásában a törvényben szabályozottakhoz képest a munkavállalóra kedvezbb kikötés megállapításával eltérjen. Ez ráutaló magatartással is történhet [Mt. 95. (1) bek., 13. (3) bek.]. BH A sztrájk alatt - amennyiben az jogszer - a munkavállalót munkavégzési kötelezettség általában nem terheli. A sztrájkról szóló törvény munkaviszonyra vonatkozó szabály, ebbl következen a sztrájkban részt vev munkavállaló ezzel összefügg munkaid-kiesése a Munka törvénykönyvében meghatározott munkavégzés alóli mentesülésnek minsül. A sztrájkban való részvétel miatt kiesett munkaidt - munkaidkeret alkalmazása esetén - a munkaid számítása ezen pontjától figyelembe kell venni, de díjazás - eltér kikötés hiányában - nem jár a munkavállalónak [Mt. 13. (5) bek., 107. h) pont, évi VII. tv. 6. (1) és (3) bek.]. BH A felek a munkaszerzdésben - a törvény tiltó rendelkezése hiányában - a törvényben meghatározott szabályoktól eltér, a munkavállalóra kedvezbb feltételekben is megállapodhatnak. Ehhez képest nem sért jogszabályt az a megállapodás, amely a törvényben felsorolt felmondási tilalmakon túl további felmondási tilalmat tartalmaz [Mt. 13. (3) bek., 90 (1) bek.].
15 15. oldal BH A felek megállapodása tévedés címén akkor támadható meg, ha a tévedést a másik fél okozta, vagy azt felismerhette, illetleg ha mindkét fél ugyanabban a téves feltevésben volt. A megállapodás jogellenes fenyegetés címén is megtámadható [1992. évi XXII. törvény 7. (1) és (3) bek., 9., 13. (3) bek.]. BH Amennyiben a munkáltató a végkielégítést a munkavállalókra a törvényesnél kedvezbb módon rendez kollektív megállapodást az érvénye lejártát követen is alkalmazza, és annak módosítása csak késbbi idpontban történik meg, a korábbi kollektív szerzdés elírásai a módosítás idpontjáig kötik a munkáltatót [1992. évi XXII. törvény 13. (3) bek.]. BH Ha a kollektív szerzdés azért ír el a munkaviszonynak átszervezés miatt történ megszüntetése esetére a végkielégítés mértéke tekintetében a törvénytl eltér, a munkavállalókra kedvezbb feltételeket, mert nincs lehetség a munkavállaló képzettségének, iskolai végzettségének és szakmai gyakorlatának megfelel munkakör felajánlására, a végkielégítés törvény szerinti mértéke a kollektív szerzdésben foglaltak szerint emelkedik [1992. évi XXII. törvény 13. (3) bek.]. BH A kollektív szerzdés - a végkielégítés mértéke vonatkozásában is - eltérhet a törvényben meghatározott szabálytól, ha a munkavállalóra kedvezbb feltételeket állapít meg. Ha azonban a feltételek a munkavállaló magatartása miatt nem valósultak meg, nem tarthat igényt a hosszabb idtartamú végkielégítésre [1992. évi XXII. törvény 13. (3) bek.]. BH A jövedelemadó alapjával és az adóval kapcsolatban a munkáltató és a munkavállaló között keletkezett jogvita az általános hatáskör bíróság hatáskörébe tartozik, miután a követelés nem munkaviszonyból ered [1992. évi XXII. tv. 13. (1) bek., Pp. 45. (2) bek.]. MÁSODIK RÉSZ A MUNKAÜGYI KAPCSOLATOK 14. A munkavállalók szociális és gazdasági érdekeinek védelme, továbbá a munkabéke fenntartása érdekében e törvény szabályozza a munkavállalók és a munkáltatók, illetve ezek érdekképviseleti szervezeteinek kapcsolatrendszerét. Ennek keretében biztosítja a szervezkedés szabadságát, a munkavállalók részvételét a munkafeltételek alakításában, meghatározza a kollektív tárgyalások rendjét, illetve a munkaügyi konfliktusok megelzésére, feloldására irányuló eljárást. A jogalkotó kiemelt szerepet szánt a munkaügyi kapcsolatok rendszerére, amit jól példáz, hogy a bevezet rendelkezésekben általánosan elírt, kölcsönös együttmködési kötelezettségeken túl, a törvény második részében szabályozza a munkáltató, a munkavállaló és ezek érdekképviseleti szerveinek jogait és kötelezettségeit. A munkáltatók és a munkavállalók konfliktus nélküli együttmködése, a munkabéke fenntartása az ország gazdasági, társadalmi stabilitása szempontjából rendkívüli jelentség, hiszen majdnem négy millió ember áll valamilyen foglalkoztatási jogviszonyban. Ezek megvalósulásának alapvet feltétele, hogy jogi garanciái elssorban a munkavállalók érdekében e törvényben nyerjenek rögzítést. A Munka tv. külön is kimondja, hogy az érdekérvényesítés szervezett kereteinek létrehozása érdekében biztosítani kell a szervezkedés szabadságát. Ezen alapjogot maga az Alkotmány biztosítja, miszerint mindenkinek joga van ahhoz, hogy a gazdasági és társadalmi érdekeinek védelme céljából másokkal együtt szervezetet alakítson, vagy ahhoz csatlakozzon. Az így létrehozott munkavállalói, munkaadó érdekképviseleti szervezetek a munkaügyi kapcsolatok és a munkaviszonyt érint kiemelt kérdésekben a Kormánnyal együtt az Országos Érdekegyeztet Tanácsban folytatják le a szükséges tárgyalásokat, egyeztetéseket. Ezek rendjét, az OÉT jogait e törvény külön szabályozza. A munkaadók és a munkavállalók ágazati és helyi szinten kollektív szerzdésben határozhatják meg a munkaviszonyból származó jogok és kötelezettségek rendjét, amelynek garanciális szabályait, szintén e törvény rögzíti. A munkavállalók szempontjából lényeges, hogy a munkafeltételek alakításában maguk is részt vegyenek, helyi szinten például a munkavédelmi képvisel útján, akinek a megválasztására, visszahívásának rendjére, védelmére az üzemi tanács tagjaira vonatkozó Munka tv. rendelkezéseit kell megfelelen alkalmazni. A munkaügyi konfliktusok rendezésének szabályait e törvény negyedik része tartalmazza. A munkahelyi, az ágazati, illetve az ágazatközi szociális béke megrzése érdekében, az érdekviták hatékony rendezésében, a felek közötti békéltetésben való részvételre fel lehet kérni a Munkaügyi Közvetíti és Döntbírói Szolgálatot (MKDSZ), amely a Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium égiszén belül, önállóan mködik. Kapcsolódó jogszabályok: - Alkotmány 70/C. - érdekvédelmi szervezet alakításának joga évi CXIII. tv. a munkavédelemrl /1996. (I. 31.) Korm. határozat a Munkaügyi Közvetíti és Döntbírói Szolgálatról BH A kárpótlás iránti kérelemmel kapcsolatos különleges eljárásban felmerült bnügyi költség viselésére az elhunyt terhelt hozzátartozója - mint kérelmez - nem kötelezhet akkor sem, ha a kérelmét elutasították; ilyen esetben a bnügyi költséget az állam viseli [Be. 217., 218., 356. (1) és (2) bek. i) pont, évi XXII. tv. 14. c) pont]. 15. (1) A munkavállalóknak, illetve a munkáltatóknak joga, hogy - a külön törvényben meghatározott feltételek szerint - gazdasági és társadalmi érdekeik elmozdítása, védelme érdekében, mindennem megkülönböztetés nélkül, másokkal együtt érdekképviseleti szervezetet alakítsanak, illetve az általuk választott szervezetbe - kizárólag az adott szervezet szabályaitól függen - belépjenek, vagy az ilyen jelleg szervezetektl távol maradjanak. (2) Az érdekképviseleti szervezetek jogosultak szövetségeket vagy szövetkezéseket létesíteni, illetve ilyenekhez csatlakozni, ideértve a nemzetközi szövetségeket is. A törvény az Alkotmánnyal, valamint egyéb nemzetközi egyezményekkel összhangban biztosítja mind a munkavállalók, mind a munkáltatók számára, hogy érdekeik érvényesítésére, megvédésére szervezeteket alakítsanak.
16 16. oldal Az egyesülési jog olyan mindenkit megillet alapvet szabadság jog, amelyet a Magyar Köztársaság elismer és biztosítja annak zavartalan gyakorlását. Ennek alapján magánszemélyek, jogi személyek és ezek jogi személyiséggel nem rendelkez szervezeti is létrehozhatnak céljaik és az alapító szándékai szerint társadalmi szervezeteket. A társadalmi szervezetek, vagy ezek szövetsége, továbbá alapszabályban foglalt rendelkezés szerint a társadalmi szervezetek szervezeti egységei jogi személynek minsülnek. A társadalmi szervezetek szövegsége azonban csak akkor vehet nyilvántartásba, ha legalább két nyilvántartásba vett társadalmi szervezet alapítja meg a szövetséget. A társadalmi szervezet a bírósági nyilvántartásba vétellel jön létre, mely iránti kérelmet a szervezet székhelye szerinti illetékes megyei bírósághoz, illetve a Fvárosi Bírósághoz kell benyújtani. Az alapvet emberi szabadságjogok nyilvánulnak meg abban, amikor a Munka tv. deklarálja az ilyen szervezetbe való belépés, illetve távolmaradás joga a szervezet alapszabályában foglaltak figyelembe vételével történhet, a munkáltató ezt nem írhatja el, illetve nem tilthatja meg. BH érdekképviseleti cél nem akadálya a nyilvántartásba vételnek EBH önkéntesség fenntartása a tagsági viszony fenntartása esetén BH szövetség tagegyesülete és szervezeti egysége elhatárolása BH kötelez egyesületi tagság elírásának tilalma BH tagegyesület, mint önálló autonóm közösség Kapcsolódó jogszabályok: évi II. törvény az egyesülési jogról évi LV. törvény a szervezkedési jog, a kollektív tárgyalási jog elveirl szóló nemzetközi egyezmény kihirdetésérl évi LII. törvény az egyesülési szabadság és a szervezkedési jog védelmérl szóló nemzetközi egyezmény kihirdetésérl 15/A. 1 A munkavállalók munkavédelmi érdekeinek védelmére vonatkozó érdekképviselet, illetve a munkavédelmi érdekegyeztetés részletes szabályait a munkavédelemrl szóló törvény tartalmazza. A évi XI. törvény jelentsen módosította a munkavédelemrl szóló törvényt, mely részletezi a biztonságos munkavégzéssel összefügg munkavállalói jogok érdekérvényesítését ellátó ún. munkavédelmi képvisel, a munkahelyi munkavédelmi bizottság és a paritásos munkavédelmi testület megválasztására, jogaira és kötelezettségeire vonatkozó szabályokat. Munkavédelmi képviselt kell választani minden olyan munkáltatónál, ahol a Munka tv. hatálya alá tartozó munkavállalók száma legalább 50 f. A munkáltató önálló telephelyén, részlegénél akkor lehet munkavédelmi képviselt választani, ha a telephely, ill. részlegvezet részben, vagy egészben rendelkezik olyan munkavédelmi jogosultságokkal, amelyet a munkavédelemrl szóló törvény ai egyébként a munkáltatói számára meghatároznak. Az 50 fnél kevesebb munkavállalót foglalkoztató munkáltatónál nem kötelez, hanem csak lehetség munkavédelmi képvisel választása, ha erre nem került sor, akkor a munkáltatót a munkavállalók képviselivel való ún. tanácskozási kötelezettség terheli. Ez magában foglalja például egy-egy egészségre, munkabiztonságra vonatkozó munkáltatói intézkedés elzetes megvitatását, a munkavédelmi tartalmú információk átadását. Munkavédelmi bizottság akkor hozható létre, ha a munkavédelmi képviselk száma eléri a hármat. A munkavédelmi képvisel választására (visszahívására stb.), a központi munkavédelmi bizottság megalakítására a Munka tv.-nek az üzemi tanács tagjai, illetve az üzemi megbízott megválasztására (visszahívására stb.), továbbá a központi üzemi tanácsra vonatkozó szabályok megfelelen irányadóak. Összmunkáltatói szinten, - ha a legalább 50 ft foglalkoztató munkáltatónál munkavédelmi képviselk mködnek - paritásos munkavédelmi testület mködik, melynek munkavállalói és munkáltatói oldalán azonos számú rendes és póttagjai vannak. Kapcsolódó jogszabályok: évi XCIII. törvény a munkavédelemrl I. fejezet Az országos érdekegyeztetés 16. A munkaügyi kapcsolatokat és a munkaviszonyt érint országos jelentség kérdésekben a Kormány a munkavállalók és munkáltatók országos érdekképviseleti szervezeteivel az Országos Érdekegyeztet Tanácsban 2 egyeztet. Az országos érdekegyeztetés fóruma a évi kormányváltást követen ismét az Országos Érdekegyeztet Tanács, mely egy tripartit szervezet. Résztvevi a Kormány, valamint a munkavállalók és a munkaadók országos érdekképviseleti szervezetei. (Munkaadó oldalon kilenc érdekképviseleti szövetség, munkavállalói oldalon hat szövetség írta alá az OÉT létrehozásáról szóló megállapodását.) A Kormány felfogása szerint az érdekegyeztetés nem csupán a szociális partnerek tájékoztatása a Kormány elképzeléseirl, nem elegend, ha a Kormány csak a szociális partnerek véleményének megismerésére törekszik, hanem olyan tárgyalásokat kíván folytatni, amelyek során épít a szociális partnerek elképzeléseire, nagy gondot fordít közös álláspont kialakítására, azaz a megállapodás igényével tárgyal. Két tárgykörben, a munkaügyi kapcsolatok és a munkaviszonyt érint országos jelentség kérdésekben való döntés eltt a Kormányt az Országos Érdekegyeztet Tanácsban lefolytatandó, általános egyeztetési kötelezettség terheli. Az Országos Érdekegyeztet Tanács különböz bizottságaiban tárgyalja meg a hatáskörébe tartozó tárgyköröket, így például a munkaerpiaci, munkajogi, a munkavédelmi bizottságban. 1 Beiktatta: évi XI. törvény 36.. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történ csatlakozásáról szóló nemzetközi szerzdést kihirdet törvény hatálybalépésének napjától. 2 Módosítva: évi XLVII. törvény 55. b) alapján.
17 17. oldal Foglalkoztatáspolitikai kérdésekben az Országos Érdekegyeztet Tanács keretén belül létrehozott bizottságban kerül sor egyeztetésre, továbbá véleményezési, delegálási és beszámoltatási jogköre is van, a következk szerint. Az Országos Érdekegyeztet Tanácsot véleményezési jog illeti meg a foglalkoztatást közvetlenül érint törvénytervezetekkel kapcsolatban. A Munkaer-piaci Alap Irányító Testületének (a MAT szintén egy tripartit testület) munkaadói és munkavállalói képviselinek kijelölésére és visszahívására az Országos Érdekegyeztet Tanács tehet javaslatot, a munkájában résztvev munkaadói és munkavállalói szövetségek útján. A MAT mködését nemcsak képviseli útján tudja figyelemmel kísérni, hanem tevékenységérl évente beszámoltatja. Megyei (fvárosi) szinten a helyi foglalkoztatáspolitikai kérdésekben a Megyei (Fvárosi) Munkaügyi Tanácsban egyeztetnek. Az egészséget nem veszélyeztet és biztonságos munkavégzéssel kapcsolatos országos érdekegyeztetést az Országos Érdekegyeztet Tanács Munkavédelmi Bizottsága látja el. Kapcsolódó jogszabályok: /2002. (VI. 8.) Korm. határozat az érdekegyeztetés újraindításáról évi IV. tv. a foglalkoztatás elsegítésérl és a munkanélküliek ellátásáról évi XCIII. törvény a munkavédelemrl BH A munkáltató a munkaviszonnyal kapcsolatos igényének érvényesítése iránti munkaügyi jogvitát kezdeményezhet. Munkaügyi jogvitának minsül a munkáltató és a szakszervezet között keletkezett jogvita is, ezért annak elbírálása a munkaügyi bíróság hatáskörébe tartozik [Mt. 16., 199. (1)-(3) bek., Pp. 22. (2) bek.]. 17. (1) A Kormány az Országos Érdekegyeztet Tanács 1 egyetértésével a) meghatározza a foglalkoztatás érdekében a munkavállalók nagyobb csoportját érint gazdasági okból történ munkaviszony-megszüntetéssel kapcsolatban az e törvénytl eltér szabályokat; b) 2 dönt a kötelez legkisebb munkabérre (144. ), 3 a munkaügyi ellenrzésre vonatkozó, kormányrendeletben történ szabályozás tekintetében; c) javaslatot tesz a napi munkaid leghosszabb mértékének, illetve a munkaszüneti napok meghatározására. (2) 4 (3) 5 A Kormány az Országos Érdekegyeztet Tanácsban 1 országos bértárgyalásokat kezdeményez. (4) 5 Az Országos Érdekegyeztet Tanácsban 1 létrejött megállapodást - az Országos Érdekegyeztet Tanács 1 javaslatára - a gazdasági miniszter jogszabályban kihirdeti. (5) 5 A gazdasági miniszter - az Országos Érdekegyeztet Tanács 1 egyetértésével - meghatározhatja a munkaminsítés rendszerét. A munkaügyi kapcsolatokat és a munkaviszonyt érint országos jelentség kérdéseknek az Országos Érdekegyeztet Tanácsban történ megtárgyalásán túl, jelen szakasz a Kormány számára konkrétan meghatározza azokat a tárgyköröket, amelyekben a döntéshozatal, illetve javaslattétel eltt az OÉT egyetértése szükséges. A kollektív szerzdés regisztrálásának rendjére vonatkozó miniszteri rendelet kiadásához szintén az OÉT egyetértése szükséges. Az érdekegyeztetésben, az ágazati kollektív szerzdések megkötésében egyre jelentsebb szerepet játszanak a szakmai szinten szervezd, alakuló ún. ágazati párbeszéd bizottságok (ÁPB-k). Mködik például Építipari, Mezgazdasági, Villamosenergia-ipari, Élelmiszeripari ÁPB. Kapcsolódó jogszabályok: - 6/1992. (VI. 27.) MüM rendelet a munkavállalók ágazatközi besorolási rendszerérl II. fejezet A szakszervezetek 18. E törvény alkalmazásában szakszervezeten a munkavállalóknak minden olyan szervezetét érteni kell, amelynek elsdleges célja a munkavállalók munkaviszonnyal kapcsolatos érdekeinek elmozdítása és megvédése. Az Alkotmány szerint a szakszervezetek és más érdekképviseletek védik és képviselik a munkavállalók, a szövetkezeti tagok és a vállalkozók érdekeit. A Munka tv. vonatkozásában e fejezet határozza meg a szakszervezet fogalmát, feladatait, jogait és kötelezettségeit, képviselinek munkajogi védelmét. A szakszervezet fogalma alatt, nemcsak csak a hagyományosan szakszervezet elnevezés érdekképviseleti szervezeteket kell érteni, hanem elnevezésétl függetlenül, minden olyan szervezetet (pl. munkástanács, liga), amelynek célja a munkavállalók érdekvédelme. Szakszervezet, érdekképviseleti szervezet létrehozására az egyesülési jogról szóló törvény szabályai az irányadóak. Szakszervezetnek csak magánszemélyek (legalább 10 f) lehetnek a tagjai. A munkavállaló szabadon dönthet arról, hogy belép-e az érdekképviseleti szervezetbe vagy sem. A szervezet alapszabályában kell meghatározni, például nevét, székhelyét, célját, legfelsbb szervét, ügyintéz és képviseleti szervét, tisztségviselit. A legfelsbb szervnek tekintend a tagok összessége, vagy a tagok által közvetlenül, vagy közvetett úton választott testület. Az ügyintéz és képviseleti szerveket pedig, az alapszabály eltér rendelkezése hiányában - titkos szavazással kell megválasztani. A szakszervezet, vagy érdekképviselet szervezet vagyona elssorban a tagok által fizetett tagdíjból képzdik, de a szervezet korlátozott mértékben vállalkozási tevékenységet is folytathat. A munkabérbl a szakszervezeti tagdíjat a munkáltató csak a munkavállaló írásbeli kérelmére köteles levonni és átutalni a megjelölt bankszámlára. Ha erre nem kerül sor, akkor a munkavállaló maga fizeti be a tagdíjat. A tagdíj fizetési kötelezettség nemteljesítése, nem szüntetheti meg automatikusan a tagságot, az elmaradásról elbb értesíteni célszer a tagot, illetve határid kitzésével figyelmeztetni a befizetésre, és ennek elmaradása esetén kilátásba helyezni a tagság megsznését. BH önkéntesség elvének érvényesülése a tagsági viszony fenntartása esetén BH szakszervezet tényleges létrejöttének vizsgálata BH érdekképviseleti szervezet elnevezése BH tisztségvisel megürült helyének betöltésére vonatkozó szabályok Kapcsolódó jogszabályok: 1 Módosítva: évi XLVII. törvény 55. b) alapján. 2 Megállapította: évi XX. törvény 2.. Módosította: évi XXVIII. törvény 12. (2). 3 Lásd: 224/2001. (XI. 21.) Korm. rendelet, 210/2003. (XII. 10.) Korm. rendelet, 327/2004. (XII. 11.) Korm. rendelet. 4 Hatályon kívül helyezte: évi XX. törvény 31. (1) a). Hatálytalan: VII. 1-tl. 5 Számozását módosította: évi CXIII. törvény 230. (1).
18 18. oldal évi 8. tvr. - Polgári és Politikai jogok Nemzetközi Egyezségokmánya kihirdetésérl (szervezkedés szabadságának joga) évi XXIX. tv. munkavállalói érdekképviseleti tagdíjfizetés önkéntességérl évi II. tv. az egyesülési jogról BH II. A hatóságok - szorosan vett kivételtl eltekintve - a szakszervezetek mködését nem vizsgálhatják. Ettl eltéren azonban a munkaügyi perben vizsgálni lehet, hogy a szabályszeren létrejött szakszervezet ténylegesen létezik-e, és ennek következtében a megválasztott tisztségviselt megilleti-e a jogszabály által elírt védelem (Mt. 18., 28. ). BH A munkaügyi jogszabályokban említett szakszervezeten (érdek-képviseleti szervezeten) nemcsak a szakszervezetet, hanem az egyéb elnevezés olyan munkavállalói érdek-képviseleti szervezetet is érteni kell, amelynek célja a munkavállalók érdekeinek elmozdítása és védelme [1976. évi 8. tvr. 87. sz. Nemzetközi Munkaügyi Egyezmény, évi II. törvény 16. ]. 19. (1) 1 A munkavállalók jogosultak a munkaszervezeten belül is szakszervezet létrehozására. A szakszervezet joga, hogy a munkaszervezeten belül szerveket mködtessen, s ezek mködésébe tagjait bevonja. (2) 1 A szakszervezet joga, hogy a munkavállalókat anyagi, szociális és kulturális, valamint élet- és munkakörülményeiket érint jogaikról és kötelezettségeikrl tájékoztassa, továbbá a munkaügyi kapcsolatokat és a munkaviszonyt érint körben tagjait a munkáltatóval szemben, illetleg az állami szervek eltt képviselje. (3) A szakszervezet jogosult a tagját - meghatalmazás alapján -, annak élet- és munkakörülményeit érint kérdésekben bíróság, más hatóság, illetve egyéb szervek eltt képviselni. Az egyesülési jogról szóló törvény általánosságban deklarálja, hogy mindenkinek joga van másokkal szervezeteket létrehozni. Ez a szabadságjog érvényesül jelen szakaszban is, amely biztosítja a munkavállalók számára, hogy a munkahelyen belül is létrehozhatnak szakszervezetet. A szakszervezetnek, mint munkavállalói érdekképviseleti szervezetnek alapvet joga, hogy nemcsak tagjait, hanem valamennyi munkavállalót tájékoztasson az ket érint jogaikról és kötelezettségeirl, amelyek az anyagi, szociális, kulturális, élet- és munkakörülményeiket érintik. E tevékenység magában foglalhatja adott esetben a munkabérre, a szociális juttatásokra, a munkaegészségügyi elírásokra vonatkozó jogszabályok általános ismertetését. A megfelel tájékoztatással a munkavállalók olyan helyzetbe kerülnek, hogy tisztában vannak az ket megillet jogokkal és ennek alapján fel tudnak lépni azok érvényesítése érdekében. A szakszervezetnek általános képviseleti jogából adódóan jogosult tagjait a munkáltatóval szemben, illetve más állami szervek eltt képviselni a munkaügyi kapcsolatokkal és a munkaviszonyt érint kérdésekkel összefüggésben. A szakszervezet egy-egy tagjának képviseletére is jogosult, ha erre a tag kifejezetten meghatalmazza. A meghatalmazás csak a munkavállaló élet és munkakörülményeit érint kérdésekben lehetséges. Így például munkaügyi bíróság eltt, vagy más hatóság, vagy egyéb szervek eltti eljárásokban. Kapcsolódó jogszabályok: - 218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet 95. az egyes szabálysértésekrl 19/A. 2 (1) A szakszervezet érdekében eljáró, a munkáltatóval munkaviszonyban nem álló személynek a munkáltató területére történ belépését a munkáltató nem tagadhatja meg, ha a szakszervezet a munkáltatóval munkaviszonyban álló taggal rendelkezik. A szakszervezetnek minderrl a munkáltatót elzetesen értesítenie kell. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott személy eljárása során köteles a munkáltató mködési rendjére vonatkozó szabályokat megtartani. A munkáltató nemcsak arra köteles, hogy a munkaszervezeten belül létrejött szakszervezet mködését hagyja, hanem köteles biztosítani, hogy a vele munkaviszonyban nem álló, de a szakszervezet érdekében eljáró, bármely személy (aki lehet az adott szakszervezet tisztségviselje, tagja, egyéb meghatalmazott) jogosult legyen a munkáltató területére belépni. Ennek két együttes feltétele azonban, hogy - a belépni kívánó személy az adott szakszervezet érdekében járjon el és - a szakszervezet a munkáltatónál munkaviszonyban álló taggal rendelkezzék. Ez utóbbival kapcsolatban megjegyezzük, hogy a Munka tv. 26. (1) bekezdésében megfogalmazott tiltás jelen kiegészítés alkalmazása során nem érvényesíthet. Jogos igénye ugyanis a munkáltatónak, hogy érintett munkavállalóinak szakszervezeti hovatartozásáról tudjon (ill. az adott szakszervezettl kérjen információkat), hiszen csak akkor köteles a szakszervezet érdekében eljáró személyt beengedni, ha bizonyított, hogy ezen szakszervezet a munkáltatónál munkaviszonyban álló taggal rendelkezik. További kétségek merülhetnek fel a tekintetben, hogy - mi minsülhet a szakszervezet érdekében eljáró tevékenységnek; - a belépésen túl milyen jogosultságok illetik meg a belép személyt; - a munkáltatóval, ill. a belép személlyel szemben a Munka tv. 19/A. -ban meghatározott kötelezettségek megsértése esetén milyen jogkövetkezmények alkalmazhatók. Említést érdemel, hogy a szakszervezet szervezésére vonatkozó szabályok betartását a munkaügyi ellenrzésrl szóló törvény alapján a munkaügyi, munkabiztonsági felügyelk ellenrizhetik, de csak bejelentésre, hivatalból ilyen vizsgálatot nem folytathatnak. 20. A szakszervezet az e törvényben meghatározott szabályok szerint jogosult kollektív szerzdést kötni. Kollektív szerzdés kötésére a munkáltató és a szakszervezet jogosult. A munkáltatónál csak egy kollektív szerzdés köthet, függetlenül attól, hány szakszervezet, érdekképviseleti szervezet mködik. A kollektív szerzdés megkötésére jogosult szakszervezettel szemben a reprezentativitás kérdésében e törvény szigorú követelményeket határoz meg. Ezek betartása rendkívül fontos, hiszen a megkötött kollektív szerzdés munkaviszonyra vonatkozó szabálynak minsül és hatálya kiterjedhet valamennyi alkalmazásban lév munkavállalóra (1) Az állami szervek, a helyi önkormányzatok és a munkáltatók kötelesek a szakszervezetekkel együttmködni, ennek keretében érdek-képviseleti tevékenységüket az ehhez szükséges információk biztosításával elsegíteni, valamint észrevételeikre, javaslataikra vonatkozó részletes álláspontjukat és ennek indokait harminc napon belül velük közölni. 1 Megállapította: évi LV. törvény 1.. Hatályos: IX. 1-tl. 2 Beiktatta: évi LV. törvény 2.. Hatályos: IX. 1-tl. 3 Megállapította: évi LI. törvény 2.. Hatályos: VII. 1-tl.
19 19. oldal (2) 1 A munkáltató köteles döntése eltt a munkáltatónál képviselettel rendelkez szakszervezettel véleményeztetni a munkavállalók nagyobb csoportját érint munkáltatói intézkedések tervezetét, így különösen a munkáltató átszervezésére, átalakítására, szervezeti egység önálló szervezetté alakulására, privatizálására, korszersítésére vonatkozó elképzeléseket. (3) 2 A véleményezéssel kapcsolatos eljárásra a 66. irányadó azzal, hogy a tizenöt napos határidt a tervezetnek a munkáltatónál képviselettel rendelkez szakszervezet képviseljéhez való érkezésétl kell számítani. (4) 3 (5) 4 E törvény alkalmazásában a munkáltatónál képviselettel rendelkez szakszervezetnek azt a szakszervezetet kell tekinteni, amelyik alapszabálya szerint a munkáltatónál képviseletére jogosult szervet mködtet, illetleg tisztségviselvel rendelkezik. (6) 2 A munkáltató a szakszervezeti tagdíj levonását az erre vonatkozó külön törvény alapján végzi. E szakasz a munkáltatók, az állami szervek, önkormányzatok számára is a szakszervezetekkel való együttmködési kötelezettséget állapít meg. Ez egy egyoldalú kötelem, ugyanis a szakszervezet részére a kölcsönösség igénye nem került kimondásra. Kiemeljük azonban, hogy a Munka tv. 3. -a a munkáltató viszonylatában tartalmazza a munkáltató és a szakszervezet együttmködési kötelezettségét, amelynél a kölcsönösség már elvárás. A munkáltatón belüli szélesebb kör együttmködés megvalósítását célozzák a munkáltató véleménykérési, tájékoztatási, konzultációs, szakszervezeti tagdíjlevonással kapcsolatos kötelezettségei. A szakszervezettel elzetesen kell véleményeztetni a munkavállalók nagyobb csoportját érinti intézkedéseket, amelyek a munkáltató mködésével (sokszor a munkavállalók rendes felmondását eredményez átszervezéssel, átalakítással) összefüggésben szükségesek. A nagyobb csoport megítélése mindig az adott munkáltatónál foglalkoztatott munkavállalók létszámának függvénye. A véleményezésre a szakszervezetnek 15 nap áll rendelkezésre. Amennyiben e határid alatt álláspontját nem közli a munkáltatóval, akkor a törvény értelmében ezt úgy kell tekinteni, mintha a tervezett intézkedéssel egyetértene. Figyelmet érdemel, hogy z elzetes véleménykérés kötelezettsége a munkáltatót csak azon szakszervezetek vonatkozásában terheli, amelyek a munkáltatónál képviselettel rendelkeznek minsülnek. Ennek megítélésekor tisztázni kell, hogy a szakszervezet alapszabálya szerint mködtet-e az adott munkáltatónál képviselettel rendelkez szervet vagy rendelkezik-e olyan tisztségviselvel, aki a szakszervezet képviseletére jogosult. A munkáltatónak a szakszervezeti tagdíj levonásával kapcsolatos feladatait külön törvény szabályozza. BH a részleggel munkaviszonyban álló taggal rendelkez szakszervezet BH szakszervezeti szövetség jelöltállítási jogosultságának hiánya Kapcsolódó jogszabályok: évi XXIX. tv. munkavállalói érdekképviseleti tagdíjfizetés önkéntességérl BH A munkáltatóval - a részlegnél történ üzemitanács-választás esetén - a részleggel munkaviszonyban álló taggal rendelkez szakszervezet állíthat jelöltet a tagjai közül a munkáltatónál vagy a részlegnél az üzemitanács-választásnál [1989. évi II. tv. 3. (3) bek., Mt. 21. (4) bek., 49. (3) bek.] BH A munkáltatónál (részlegnél) történ üzemitanács-választás esetén a részleggel munkaviszonyban álló taggal rendelkez szakszervezet állíthat jelöltet a megjelölt tagjai közül a munkáltatónál (a részlegnél). Ilyen jogosítvány - az elfeltételek hiányában - a szakszervezeti szövetséget nem illeti meg [Mt. 21. (4) bek., 49. (3) bek., évi II. tv. 3. (3) bek., 1/1999. MJE jogegységi határozat]. 22. (1) A szakszervezet a munkáltatótól minden olyan kérdésben tájékoztatást kérhet, amely a munkavállalók munkaviszonnyal összefügg gazdasági és szociális érdekeivel kapcsolatos. A munkáltató ezt a tájékoztatást és intézkedésének indokolását nem tagadhatja meg. A szakszervezet ezen túlmenen jogosult a munkáltatói intézkedéssel (döntéssel) kapcsolatos álláspontját, véleményét a munkáltatóval közölni, továbbá ezzel összefüggésben konzultációt kezdeményezni. (2) 5 A szakszervezet jogosult ellenrizni a munkakörülményekre vonatkozó szabályok megtartását. Ennek keretében a munkaviszonyra vonatkozó szabályok végrehajtásáról az érintett szervtl tájékoztatást kérhet és a szükséges felvilágosítást, adatot rendelkezésére kell bocsátani. (3) A szakszervezet az ellenrzés során észlelt hibákra és mulasztásokra a végrehajtásért felels szervek figyelmét felhívhatja, és ha azok a szükséges intézkedéseket kell idben nem teszik meg, megfelel eljárást kezdeményezhet. Ennek eredményérl az eljárást lefolytató szerv a szakszervezetet tájékoztatni köteles. A Munka tv. lehetvé teszi a szakszervezet számára a tájékoztatás igénylését, mellyel szemben a munkáltatót az információnyújtás kötelezettsége terheli. A gazdasági, szociális érdekvédelmi funkciók mellett, - melynek érvényesüléséhez elegend lehet a megfelel információáramlás, a kölcsönös párbeszéd - jelents feladatokat láthat el a szakszervezet a munkavállalók munkakörülményeinek ellenrzése terén. A munkavédelmi képvisel mellet, a szakszervezet is ellenrizheti azt, hogy milyenek a munkakörülmények, megfelel-e az adott jogszabályi elírásoknak. Ha az ellenrzés során hiányosságot észlel a szakszervezet, a munkáltatónál lév felelsök figyelmét jogosult felhívni a mulasztásra. Amennyiben a munkáltatónál kell idn belül nem teszik meg a javasolt és szükséges intézkedéseket, akkor fordulhat a szakszervezet megfelel eljárást kezdeményezve, a hatáskörrel és illetékességgel rendelkez hatósághoz. Az eljáró hatóság, szerv köteles a Munka tv. - és az eljárási jogszabályok alapján - a bejelent szakszervezetet tájékoztatni. A fentiekkel összefügg munkavédelmi szabályok, illetve egyéb biztonsági, egészségügyi elírások betartására különféle állami szervek jogosultak, mint pl. a Munkabiztonsági és Munkaügyi Felügyelségek, a Bányahatóság, az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat stb. Kapcsolódó jogszabályok: évi LXXV. törvény a munkaügyi ellenrzésrl évi XCIII. törvény a munkavédelemrl 1 Megállapította: évi XIX. törvény 1.. Hatályos: IX. 1-tl. 2 Beiktatta: évi XIX. törvény 1.. Hatályos: IX. 1-tl. 3 Hatályon kívül helyezte: évi XX. törvény 31. (1) a). Hatálytalan: VII. 1-tl. 4 Számozását módosította: évi XIX. törvény Az els mondat szövegét megállapította: évi LV. törvény 3.. Hatályos: IX. 1-tl.
20 20. oldal 23. (1) A munkáltatónál képviselettel rendelkez szakszervezet jogosult a munkavállalókat, illetve ezek érdekképviseleti szerveit közvetlenül érint jogellenes munkáltatói intézkedés (mulasztás) ellen kifogást benyújtani. (2) A kifogást a munkáltató vezetjéhez, a kifogásolt intézkedésrl való tudomásszerzéstl számított öt munkanapon belül kell benyújtani. Kifogást az intézkedés megtételétl számított egy hónapon túl nem lehet benyújtani. (3) 1 Nincs helye kifogásnak, ha az intézkedéssel szemben a munkavállaló jogvitát kezdeményezhet. Ettl eltéren, ha a munkáltató a szakszervezeti tisztségvisel munkaviszonyát a közvetlen felsbb szakszervezeti szerv elzetes egyetértése hiányában szüntette meg rendes felmondással, a munkáltatónál képviselettel rendelkez szakszervezet jogosult kifogás benyújtására. (4) 2 Ha a munkáltató a kifogással nem ért egyet, egyeztetésének van helye. A kifogással kapcsolatos egyeztet tárgyalást a kifogás benyújtásától számított három munkanapon belül kell megkezdeni. Ha az egyeztetés hét napon belül nem vezet eredményre, az eredménytelenség megállapításától számított öt napon belül a szakszervezet bírósághoz fordulhat. A bíróság nemperes eljárásban, tizenöt napon belül dönt. (5) 2 A kifogásolt intézkedést a munkáltató és a szakszervezet közötti egyeztet tárgyalás befejezéséig, illetve a jogers bírósági döntésig végrehajtani nem lehet, illetve végrehajtását fel kell függeszteni. A szakszervezet kifogásolási, ún. vétójogával kapcsolatos eljárási szabályokat tartalmazza e szakasz. A kifogás jogintézménye garanciát jelent mind a munkavállalók, mind a szakszervezet számára a jogellenes munkáltatói intézkedésekkel szemben. A munkavállalók nagyobb csoportját, vagy az érdekeik védelmére létrehozott szakszervezet érint jogellenes munkáltató intézkedés, vagy éppen mulasztás ellen, a többség képviseletét ellátva, kifogás benyújtására van lehetsé (pl. szakszervezeti véleménykérés elmulasztása miatt). A kifogást kizárólag a munkáltatónál képviselettel rendelkez szakszervezet terjesztheti el, melyet írásban célszer benyújtani a munkáltatói jogkört gyakorló vezethöz. A jogellenes munkáltatói intézkedés ellen a munkáltatónál reprezentatívnak minsül szakszervezetet illeti meg a vétójog, a reprezentatívnak nem minsül szakszervezetet, a jogszabályban foglalt rendelkezést sért munkáltatói intézkedés esetén illeti meg vétójog. Felhívjuk a figyelmet arra, hogy nem lehet kifogást benyújtani az olyan munkáltatói intézkedéssel szemben, amikor a munkavállaló önálló jogvitát kezdeményezhet. Ez ugyanis - az Alkotmánybíróság ítéletére utalva - a munkavállaló rendelkezési jogát csorbítaná, azaz esetleg tudta, akarata nélkül kerülhetne sor vétó emelésére. E szabály alól egy kivétel van: ha a szakszervezeti tisztségvisel munkaviszonyának rendes felmondással történ megszüntetése esetén a munkáltató nem kérte be a felsbb szakszervezeti szerv egyetértését, akkor a szakszervezet önálló joga a kifogás elterjesztése. E jog független attól, hogy a tisztségvisel az intézkedéssel szemben kezdeményez e jogvitát, vagy sem. A vétójog elterjesztésekor ügyelni kell az 5 napos szubjektív, illetve az egy hónapos objektív, jogveszt határidk betartására. A kifogással kapcsolatos eljárás menetét gyorsítja, hogy az egyeztet eljárás megkezdésére külön idtartamot jelöl meg. A bírósági eljárás menete is behatárolt, hisz nem peres eljárásban és 15 napon belül köteles a bíróság dönteni. Lényeges, hogy a kifogásol benyújtásának halasztó hatálya van a megvétózott intézkedés végrehajtására. Ha a munkáltató a kifogásolt intézkedést végrehajtja, szabálysértést követ el, s vele szemben a hatóság bírság kiszabására jogosult. EBH munkáltatói intézkedések köre, mely ellen kifogással lehet élni EBH a kifogásolt munkáltatói intézkedés pontos meghatározása EBH kifogás esetén bírósághoz fordulás határideje EBH jogers bírósági ítéletet követen kifogás nem nyújtható be Kapcsolódó jogszabályok: - 218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet 95. az egyes szabálysértésekrl EBH I. Az alapító szervnek a költségvetési szervet megszüntet határozatával szemben a szakszervezet kifogással nem élhet, mert az nem munkáltatói intézkedés [Mt. 23. (1) bekezdés]. EBH Ha a szakszervezet a kifogásban csak általánosságban hivatkozott az ellenrzési jogának megsértésére, de pontosan nem jelölte meg a munkáltatói utasításnak az e jogát sért rendelkezését, a kérelemhez kötöttség elvébl következen, a bíróság a kifogásolt utasítást, illetve annak egyes rendelkezéseit nem helyezhette hatályon kívül [Mt. 23. (4) bek.]. EBH Kifogás esetén a bírósághoz fordulás határidejét az egyeztetés megkezdésétl számított hét nap elteltétl kell számítani, ha addig a tárgyalás eredménytelenség miatt nem fejezdött be, kivéve, ha ezt megelzen nyilvánvalóvá válik, hogy az egyeztetés eredménytelen [Mt. 23. (4) bek.]. EBH I. A szakszervezet nem nyújthat be kifogást a munkáltató intézkedése ellen az üzemi tanács együttdöntési jogának megsértése miatt, ha az üzemi tanács kérelmére a bíróság nem állapította meg az intézkedés érvénytelenségét [Mt. 23. (1) bek., 67. ]. BH A szakszervezeti kifogás jogát a munkáltatóval szemben lehet gyakorolni; a munkáltató részvénytársaság többségi tulajdonosával szemben ez a jogosultság nem áll fenn (Mt. 23. ). 24. (1) A munkáltató köteles biztosítani annak lehetségét, hogy a szakszervezet az általa szükségesnek tartott információkat, felhívásokat, valamint a tevékenységével kapcsolatos adatokat a munkáltatónál szokásos, vagy más megfelel módon közzétegye. (2) A szakszervezet joga, hogy munkaid után, illetve munkaidben a munkáltatóval történt megállapodás szerint a munkáltató helyiségeit érdekképviseleti tevékenysége céljából használhassa. A szakszervezet mködésének megismeréséhez, a munkáltatónál jelenlév esetleg több érdek-képviseleti szervezet dolgozói megítéléséhez elengedhetetlen a megfelel propaganda, a munkavállalók folyamatos tájékoztatása. Ennek kifejtése érdekében a munkáltató köteles biztosítani azt, hogy a szakszervezet tájékoztatóit, vagy felhívásait a munkáltatónál közzétehesse. Ez lehet faliújságszer hirdetmény, bels újságban való közzétételi lehetség, vagy a szervezet intranet hálójára való adatfelvitel stb. vagy annak biztosítása, hogy a tájékoztatókat a bels iratkézbesítés útján továbbítsák. A szakszervezetnek viszont ügyelni kell arra, hogy a közzétett információ személyiségi jogokat ne sértsen, ne tartalmazzon diszkriminatív adatokat, jogai gyakorlása során ne sértse a rendeltetésszer joggyakorlás követelményét. A szakszervezet mködésének tárgyi biztosítékát szolgálja a helyiséghasználat joga. 25. (1) A munkáltató köteles a szakszervezet tisztségviselje számára munkaid-kedvezményt biztosítani. 1 Megállapította: évi LI. törvény 3.. Hatályos: VII. 1-tl. 2 Megállapította: évi LV. törvény 4.. Hatályos: IX. 1-tl.
1992. évi XXII. törvény. a Munka Törvénykönyvéről 1. Hatály: 2006.I.1. - 2009.VI.30. Hatályos - 1992. évi XXII. törvény - a Munka Törvénykönyvéről
1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről 1 ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK A törvény hatálya 1. (1) 2 E törvény hatálya - ha a nemzetközi magánjog szabályai eltérően nem rendelkeznek - kiterjed
1992. évi XXII. törvény. a Munka Törvénykönyvéről ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK. A törvény hatálya
1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK A törvény hatálya 1. (1) E törvény hatálya - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik - kiterjed minden olyan munkaviszonyra,
2001. évi XVI. törvény
- 1-2001. évi XVI. törvény a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény, valamint az ezzel összefüggő törvények jogharmonizációs célú módosításáról 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13.
Tájékoztató a választott szakszervezeti tisztségviselőt megillető munkajogi védelemről
Tájékoztató a választott szakszervezeti tisztségviselőt megillető munkajogi védelemről A választott szakszervezeti tisztséget betöltő munkavállaló munkajogi védelméről a Munka törvénykönyve 273. -a rendelkezik.
1992. évi XXXIII. törvény. a közalkalmazottak jogállásáról 1
1. oldal 1992. évi XXXIII. törvény a közalkalmazottak jogállásáról 1 I. rész BEVEZET RENDELKEZÉSEK A törvény hatálya 1. (1) 2 E törvény hatálya - ha törvény eltéren nem rendelkezik - az állami és a helyi
1992. évi XXII. törvény. a Munka Törvénykönyvérıl ELSİ RÉSZ BEVEZETİ RENDELKEZÉSEK. A törvény hatálya
1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvérıl ELSİ RÉSZ BEVEZETİ RENDELKEZÉSEK A törvény hatálya 1. (1) E törvény hatálya - ha a nemzetközi magánjog szabályai eltérıen nem rendelkeznek - kiterjed minden
Jogos védelem. A munkáltató gazdasági érdekei. Budapest HOA március 23. Dr. Horváth István ügyvéd, c. egyetemi docens, PhD
Jogos védelem A munkáltató gazdasági érdekei Budapest HOA 2011. március 23. Dr. Horváth István ügyvéd, c. egyetemi docens, PhD Mit köz vetítek? A munkajog a munkáltató jogos gazdasági érdekéről Védelem

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság