text:
végzést. vízigény m³/nap - 39 m² 1,58 0,2212 1,2 0, m² 1,885 0,2639 1,2 0, m² 2,395 0,3353 1,2 0, m² PDF
végzést. vízigény m³/nap - 39 m² 1,58 0,2212 1,2 0, m² 1,885 0,2639 1,2 0, m² 2,395 0,3353 1,2 0, m² - 3.
Download "végzést. vízigény m³/nap - 39 m² 1,58 0,2212 1,2 0,27 40-59 m² 1,885 0,2639 1,2 0,32 60-99 m² 2,395 0,3353 1,2 0,40 100 m² - 3."
1 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1391 Budapest 62. Pf. 211 Telefon: (06-1) , Fax: (06-1) Ügyszám: Vj/99/2011 Iktatószám: Vj/99-58/2011 Betekinthető! Üzleti titkot nem tartalmaz! A Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa a Dr. Sz. I. Ügyvédi Iroda által képviselt Fővárosi Csatornázási Művek Zrt. (1087 Budapest, Asztalos Sándor u. 4.) ellen gazdasági erőfölénnyel való visszaélés tilalmának feltételezett megsértése miatt indult versenyfelügyeleti eljárásban meghozta az alábbi végzést. Az eljáró versenytanács a versenyfelügyeleti eljárás egyidejű megszüntetésével kötelezi a Fővárosi Csatornázási Művek Zrt.-t (a továbbiakban: FCSM, eljárás alá vont vagy Társaság) az általa tett, alábbiak szerinti vállalások teljesítésére: (i) az FCSM mindaddig, amíg jogszabály, vagy az arra illetékes hatóság másként nem rendelkezik az alábbi számítási módot alkalmazza a lakáscélú beruházások víziközmű fejlesztési hozzájárulás számításánál, az igénybevétel mértékét reprezentáló vízigény meghatározása során, az eljáró versenytanács kötelezettségvállalás teljesítésére kötelező határozatának jogerőre emelkedésének a napjától lakás méret átlagos lakószám átlagos vízfogyasztás kapacitás szorzószám* vízigény m³/nap - 39 m² 1,58 0,2212 1,2 0, m² 1,885 0,2639 1,2 0, m² 2,395 0,3353 1,2 0, m² ,4256 1,2 0,51 átlagos vízigény 0,14 m³/nap/fő, *átlagot meghaladó napi maximum kapacitás biztosítása érdekében (ii) (iii) Az FCSM továbbá kötelezettséget vállal arra, hogy mindaddig, amíg jogszabály, vagy az arra illetékes hatóság másként nem rendelkezik a lakáscélú beruházások esetén jelenleg egységárként alkalmazott víziközmű fejlesztési hozzájárulás mértékét a jövőben megemelni nem fogja. Amennyiben a Fővárosi Vízművek Zrt.-vel (továbbiakban: FVM) szemben folyamatban lévő versenyfelügyeleti eljárásban a FVM által tett kötelezettségvállaló nyilatkozatban meghatározott vízigény (m 3 /nap) kedvezőbb, mint a jelen kötelezettségvállaló nyilatkozat 1./ pontjában meghatározott vízigény (m 3 /nap) és az eljáró versenytanács jogerős döntésében a FVM által tett kötelezettségvállalást jóváhagyja és azt előnyösebbnek tartja a FCSM által tett kötelezettségvállaló nyilatkozatnál, úgy ebben az esetben a FCSM kötelezettséget vállal arra, hogy a FVM által tett
2 kötelezettségvállalásban foglalt vízigényt (m 3 /nap) fogja alkalmazni a lakáscélú beruházások víziközmű fejlesztési hozzájárulás számításánál, az igénybevétel mértékét reprezentáló vízigény meghatározása során a kötelezettségvállalás teljesítésére kötelező döntés jogerőre emelkedésnek napjától mindaddig, amíg jogszabály, vagy az arra illetékes hatóság másként nem rendelkezik. A végzéssel szemben a közléstől számított 8 napon belül a Gazdasági Versenyhivatalnál benyújtott vagy ajánlott küldeményként postára adott, a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bírósághoz címzett jogorvoslati kérelemmel lehet élni. INDOKOLÁS I. Az eljárás tárgya 1. A Gazdasági Versenyhivatalhoz (a továbbiakban: GVH) a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.) 43/H. - ának (1) bekezdése szerinti bejelentés érkezett, amely szerint a Fővárosi Csatornázási Művek Zrt. (a továbbiakban: eljárás alá vont vagy FCSM) a Tpvt ának a) pontjába ütközően visszaél gazdasági erőfölényével a közműfejlesztési hozzájárulás megállapításakor. A bejelentő állítása szerint az FCSM a hozzájárulás összegének megállapításakor irreálisan magas összeget szabott meg, a hozzájárulás mértékét néhány nap leforgása alatt több alkalommal növelte és nem tájékoztatta a bejelentőt arról, hogy milyen kritériumokra alapozza számítását. A bejelentő továbbá sérelmezi, hogy nem készült olyan számítás, ami igazolhatná, hogy a hozzájárulás a szükséges fejlesztések arányos része. Szintén nem tartja megalapozottnak, hogy a lakásnagyság tekintetében 40 m 2 -nél húzza meg a határt a szennyvízkibocsátás meghatározásakor az FCSM. A bejelentő sérelmezte továbbá, hogy a Fővárosi Vízművek Zrt. részére is kell közműfejlesztési hozzájárulást fizetni, így kétszer fizet ugyanazért a szolgáltatásért. 2. A bejelentés kapcsán a GVH B/ /2011. számú végzésével megállapította, hogy a bejelentésben foglalt adatok és a bejelentés alapján lefolytatott eljárásban beszerzett adatok alapján versenyfelügyeleti eljárás indításának feltételei nem állnak fenn. 3. A Fővárosi Bíróság november 21-én hozott, a GVH-hoz november 28-án érkezett 3.Kpk /2011/2 számú végzésével a GVH B/ /2011. számú végzését hatályon kívül helyezte és a GVH-t a vizsgálat 30 napon belül történő elrendelésére kötelezte. 4. A Fővárosi Bíróság indokolása szerint a GVH az FCSM által évben elvégzett költségkalkulációt vette alapul, elfogadva azt automatikusan helyesnek és megalapozottnak, holott a költségkalkuláció számadatai, részletes összetétele nem tekinthető köztudomású tényeknek. A GVH semmiféle előzetes vizsgálatot nem végzett arra vonatkozóan, hogy ez a költségkalkuláció milyen módon, milyen számításokkal került kialakításra, illetve a költségek és egyéb szempontok milyen módon és mértékben befolyásolhatják az így kialakított árat. Azt, hogy az FCSM által kialakított költségstruktúra mennyiben felel meg az arányosság követelményének, illetve nem visszaélésszerű semmilyen adat, tény nem támasztotta alá. A Fővárosi Bíróság szerint e körben nem tekinthető bizonyítéknak vagy az adott körülményt kielégítő méretékben valószínűsítő információnak önmagában az FCSM nyilatkozata, az árképzést befolyásoló szempontok felsorolása, anélkül, hogy azok tartalmát, számszerűségét kifejtené. Önmagában nem teszi a díjképzést jogszerűvé az, hogy évente a 2.
3 KSH adatai alapján kerül sor a korrekcióra, mivel ha a kiindulási alapul szolgáló számítás helytelen, akkor értelemszerűen minden azt követő módosítás is az lesz. A GVH arra nézve sem folytatott vizsgálatot, hogy a 40 m 2 -es lakásnagysághoz igazodó különbségtétel mennyiben felel meg a realitásoknak, illetve az ésszerűség követelményeinek. A Fővárosi Bíróság rögzítette, hogy az előzetes eljárás megállapításainak, következtetéseinek is okszerűnek, tényeken alapulónak kell lennie. Egyébiránt a Fővárosi Bíróság szerint a GVH megállapításai helytállóak voltak, így az is, hogy a kétszeres díjfizetés nem áll fenn. 5. Ezt követően GVH annak vizsgálatára indított december 16-án versenyfelügyeleti eljárást, hogy az FCSM december 16. és december 16. között visszaélt-e gazdasági erőfölényével a közműfejlesztési hozzájárulás megállapításakor, és ezzel a Tpvt ának a) pontjaiban foglalt tényállás megvalósításával megsértette-e a Tpvt ában előírt tilalmat. A. TÉNYÁLLÁS II. Az eljárás alá vont 6. Az eljárás alá vont fő tevékenysége a főváros területén keletkező szenny- és csapadékvíz befogadóba történő elvezetése és tisztítása. 7. Az FCSM a Budapest Fővárosi Önkormányzat, a Berlinwasser Holding AG, a Veolia Environnement SA, a Csatorna Üzemeltetési Holding Zrt., valamint 3 kisbefektető tulajdonában áll. Az FCSM-ben Budapest Főváros Önkormányzatának szavazati joga meghaladja az 50%-ot. 8. Az FCSM leányvállalatai a Nagykovácsi Víziközmű Üzemeltető és Szolgáltató Kft., a TÖRSVÍZ Csatornamű Üzemeltető és Szolgáltató Kft. (Budaörs), az Érd és Térsége Víziközmű Kft., az FCSM Mélyépítő Kft., valamint az AquaZala Közszolgáltató Koncessziós Kft. 9. Az értékesítés nettó árbevétele 2011-ben millió, 2012-ben millió, 2013-ban millió Ft volt Az elmúlt években nem folyt versenyfelügyeleti eljárás az FCSM-mel szemben a gazdasági erőfölénnyel való visszaélés tilalmának feltételezett megsértése miatt. III. A víziközmű-fejlesztési hozzájárulás jogszabályi háttere 11. A víziközmű-fejlesztési hozzájárulás bevezetésére a fővárosban 1977-ben került sor a 26/1975. (X.30.) számú Miniszter Tanácsi (MT) rendelet alapján. A versenyfelügyeleti eljárás megindításának időpontjában az MT rendeletet hatályon kívül helyező, a közműves ivóvízellátásról és közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995 (IV. 5.) kormányrendelet szabályozta a hozzájárulás beszedését, mértékének meghatározását és felhasználási körét február 28-ig. 1 Display.aspx?b=9DlZRuOQw0wL8vWtF29Hwg%3d%3d&o=5tIKxnlDD%2fwk%2fftWDP5EAw%3d%3d&so=1 3.
4 12. A rendelet 4. -ának (2) bekezdése szerint [a 37/1999. (II. 26.) Korm. rendeletben rögzített módosítás alapján] a hozzájárulás mértéke az igényelt szolgáltatáshoz szükséges fejlesztés költségeinek arányos része. 13. A jogszabály által meghatározott kereteken belül a hozzájárulás mértékének megállapítási jogát az FCSM gyakorolja. A víziközmű-szolgáltatásról évi CCIX. törvény 2. -ának 21. pontja meghatározza a víziközmű-fejlesztés tartalmát, mely szerint víziközmű-fejlesztés a víziközműre irányuló olyan beruházási vagy felújítási tevékenység, mely célja szerint új víziközmű létesítését, a meglévő víziközmű bővítését, rekonstrukcióját és pótlását is magába foglalhatja. 14. A törvény víziközmű-fejlesztési hozzájárulásra vonatkozó hatályos rendelkezései (69., ), illetve a március 1-jétől hatályos, a víziközmű-szolgáltatásról szóló évi CCIX. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 58/2013. (II. 27.) Kormányrendelet 90. -ának (1)-(4) bekezdései tartalmilag a 38/1995. (IV. 5.) Kormányrendelettel azonos módon szabályozzák a hozzájárulást, a kiegészítő rendelkezések nem érintik a versenyfelügyeleti eljárás tárgyát. A hozzájárulás mértékének meghatározására egyetlen mondat vonatkozik, mely szerint a hozzájárulás mértéke az igényelt szolgáltatáshoz szükséges fejlesztés költségeinek arányos része, ugyanakkor arra vonatkozóan, hogy mit kell a szolgáltatáshoz szükséges fejlesztésnek tekinteni, illetve hogyan kell ennek költséget megállapítani és arányosítani, konkrét jogszabályi rendelkezés nincs. 15. A törvény január 1-jén hatályba lépő 70. -a a Magyar Energia és Közmű Szabályozási Hivatal hatáskörébe utalja a hozzájárulás megállapításának jogát: 16. A 70. (1) alapján a víziközmű-fejlesztési hozzájárulás mértékét a Hivatal határozatban állapítja meg. A víziközmű-fejlesztési hozzájárulás megállapításakor rendelkezni kell arról, hogy a víziközmű-fejlesztési hozzájárulás mikor lép hatályba, e rendelkezésnek visszamenőleges hatálya nem lehet. A (2) bekezdés alapján a víziközmű-fejlesztési hozzájárulást úgy kell meghatározni, hogy az igények befolyásolásán keresztül segítse elő a legkisebb költség elvének érvényesülését, valamint vegye figyelembe a víziközműrendszerbe később bekötött felhasználók bekötésének hatásaiból származó előnyöket. 17. A (2) bekezdéshez kapcsolódó indokolás szerint a víziközmű-fejlesztési hozzájárulás egyfajta átalány formájában történő hozzájárulás a víziközmű-rendszer beruházási költségeihez, melynek mértéke az igénybevétel mértékéhez igazodik. A hozzájárulásban nem csak a meglévő vagy megépítendő rendszer adott felhasználó érdekében felmerülő fejlesztésének finanszírozási igénye fejeződik ki, hanem átalány jelleggel tartalmazza a már megépült rendszer korábbi beruházásához történő utólagos hozzájárulást is, hiszen egy új felhasználási hely víziközmű-rendszerre történő rácsatlakozása olyan szabad kapacitások igénybevételét is jelenti, melyek létrehozásához az új felhasználó korábban nem járult hozzá, s azokat mások finanszírozták meg helyette is, holott a beruházás előnyeiből már ő is részesül. A közműfejlesztési hozzájárulás alapjául szolgáló helyes közgazdasági modell érvényesítése érdekében az indokolás szövege szerint a jelenlegi szabályozás módosítása indokolt. 18. Az indokolás alapján tehát az igényelt szolgáltatáshoz szükséges fejlesztés kifejezés alatt a már megépült rendszer korábbi beruházásai értendők, és nem a csatlakozás, ill. a többlet vízigény kiszolgálása érdekében a jövőben megvalósítandó fejlesztések. Az arányos része fordulat értelmezése az indokolás alapján az, hogy a hozzájárulás mértéke az igénybevétel mértékéhez igazodik. 4.
5 IV. A hozzájárulás mértékének meghatározása az eljárás alá vont által 19. A víziközmű-fejlesztési hozzájárulás mértékének megállapítása az eljárás alá vont nyilatkozata szerint az összegyűjtés és elvezetés elemeknél a komplett hálózatot kell tekintetbe venni, amelyre a rákötés történik, tehát ide sorolhatók a példaként a következő fejlesztések: meglévő hálózat-szakaszok folyamatos rekonstrukciója, technológiai fejlesztések a beépítendő anyagok tekintetében, hálózat-szakaszok kapacitásának növelése. A tisztítási fogalmi elemmel kapcsolatban fejlesztésnek tekinthetők a következők: kapacitásnövelés, újabb, korszerűbb technológiák, eljárások, környezetbarát módszerek, biológiai tisztító kapacitás, tápanyag eltávolítás, stb. 20. A hozzájárulás mértékének megállapítása a fenti elvek szerint a teljes hálózat fejlesztési igényét vette alapul, és az 1 m 3 /nap szennyvíz elvezetéséhez szükséges beruházások átlagos költsége alapján történt. A fizetési kötelezettség az igényelt szennyvízkontingens (becsült napi vízfogyasztás 2 ) és az 1 m 3 /nap értékre meghatározott egységár szorzataként adódik, így reflektál a kormányrendeletben meghatározott arányossági elvárásra. 21. A fentiek figyelembevételével az eljárás alá vont az alábbi képlet alapján számolja ki vízi közműfejlesztési hozzájárulás mértékét: vízi közműfejlesztési hozzájárulás = vízigény X az egy fogyasztási egységre eső hozzájárulás 22. A továbbiakban a fenti képlet alapján először az FCSM által alkalmazott vízigény, majd az egységár meghatározásának módszertanát ismertetjük, majd egyrészről az eljárás alá vont hivatkozása, másrészről az értékelés egyik alapjaként ismertetjük a más szolgáltatók gyakorlatát. V. A napi vízigény meghatározása 23. A napi vízigény meghatározása új területhasznosítás esetén számítással igazolt szennyvízelvezetési igény alapján történik, kivéve lakáscélú beruházások esetében, ahol 40 m 2 alapterületig 0,35 m 3 /nap, azt meghaladó alapterületnél 0,6 m 3 /nap igényt vesz figyelembe az FCSM. A kis és nagy lakások vízfogyasztásának megkülönböztetése a november 20-án kelt, 13/2003 Vezérigazgatói intézkedésben jelent meg első alkalommal, azt megelőzően lakásonként egységesen 0,6 m 3 /nap vízigénnyel számolt a társaság. A vízigényszámítás gyakorlata azóta nem változott Az FCSM nyilatkozata 4 szerint a vízigény becslésekor a biztonságos üzemeltetés érdekében a vízfogyasztási maximumot kell figyelembe venni, hiszen egy ingatlanon belül akár rövidtávon belül is változhat a lakók száma, illetve a vízvételi szokások is. Az átlaggal való számolás nyilatkozata szerint az üzembiztonságot veszélyeztetné. 5 A lakások napi vízigényének meghatározásakor az egy főre eső napi vízigény rendeletekben, műszaki irányelvekben és szakértői tanulmányokban megjelölt értékét, valamint a lakás jogszabályi 2 Egyedi szennyvízmérés hiányában a csatornadíj megállapítás esetében is a vízfogyasztás alapján történik a számlázott szennyvízmennyiség meghatározása. (Vj/99-011/2011. sz. irat 8. pont) 3 Vj/99-036/2011. sz. irat 2.a. pontja 4 Vj/99-004/2011. sz. irat 8. pont 5 Vj/99-036/2011. sz. irat 2. c. pont 5.
6 definícióját, illetve a Budapest IX. és XIII. kerületi önkormányzatok által alkalmazott, szobaszám alapján meghatározott víz és csatornahasználati normatívákat vette figyelembe. 25. Az egy főre eső napi vízigény meghatározásánál az alábbi forrásokra hivatkozott az eljárás alá vont: Az ÖKO Zrt. által vezetett konzorcium Vízgyűjtő gazdálkodási tervek készítése c. zárótanulmány 6 (18. oldal) szerint Budapest esetében a 2004-ben érvényes 0,175 m 3 /fő/nap átlagos vízfogyasztás 2015-ig várhatóan nem fog növekedni. Az MI /1992 sz. KHVM által közzétett műszaki irányelv 7 ( pontja) szerint a lakáshasználattal összefüggő vízigény 0,15-0,3 m 3 /fő/nap. A 8/2000. (X.18) KöVim rendelet és a 4/1995. (II.13.) Főv. Kgy. rendelet szerint felszereltségtől függően 0,12-0,18 m 3 /fő/nap vízfogyasztás vehető figyelembe. Az MSZ EN 752-4:2000 Magyar szabvány B melléklete 8 0,12-0,4 m 3 /fő/nap között mutatja be az európai szabványokat. Budapest XIII. kerület csatornázása, elfogadott elvi vízjogi engedélyezési terve (Tsz.: /2369) Budapest egészére egységesen 0,17 m 3 /fő/nap fajlagos szennyvízmennyiséggel számol, a műszaki méretezéshez a maximális 0,19-0,23 m 3 /fő/nap értékből indul ki. VI. Az egységár meghatározásának módszertana 26. Az egy fogyasztási egységre eső hozzájárulás (egységár) meghatározásának alapja már az években kidolgozott metodika szerint is három tényező, a fajlagos csatornaberuházási költség, a közbülső átemelés és a végponti tisztítás értékének egyszeri meghatározása, majd ezek összegének inflációkövető emelése volt. A hozzájárulás mértéke azonban 1996 és 2002 között nem változott, ezért vált szükségessé annak egyszeri kiigazítása, mely a korábbi módszertan szerint történt. A évi adatokra támaszkodó, évben megállapított, január 1-jétől alkalmazott hozzájárulás meghatározásának menete a következő volt (az években alkalmazott módszertannal egyező módon): 9 A fajlagos csatornaberuházási költség megállapítása egy folyóméter csatorna beruházási költsége (az éves csatorna szaporulat és annak beruházási költség alapján), a napi 1 m 3 szennyvíz elvezetéséhez Budapesten szükséges átlagos csatornahossz (tényleges csatornahossz és az egy üzemnapra eső kiszámlázott vízmennyiség alapján). A fenti két tényező szorzata adta a csatornaberuházás fajlagos költségét. A közbülső átemelés fajlagos költségének megállapítása az átemelők bruttó értéke (1994. évi árakon) és a napi átemelő kapacitások alapján, indexálás az évről a évig halmozott építőipari árindex alapján történt. A végponti tisztítás fajlagos költségének megállapítása a tisztító és végponti telepek bruttó értéke (1994. évi árakon) és azok napi kapacitása alapján, valamint az indexálás az évről a évig halmozott építőipari árindex alapján történt. 6 Vj/99-004/2011. sz. irat 5. sz. melléklet 7 Vj/99-004/2011. sz. irat 6. sz. melléklet 8 Vj/99-004/2011. sz. irat 11. sz. melléklet 9 A számítás menetét mutatja be a Vj/99-004/2011. sz. irat 3. sz. melléklete. 6.
7 VII. A víziközmű-fejlesztési hozzájárulás mértékének alakulása 27. A fentiek szerint meghatározott vízigény és egységár szorzataként számított víziközműfejlesztési hozzájárulás összege Ft/m 3 /nap volt, a társaság az ún. megtérítési arányt használta kerekítési célokra, és Ft+Áfa/m 3 /nap-ban határozta a víziközműfejlesztési hozzájárulás 2002-ben fizetendő összegét, illetve 50%-os kedvezményt vezetett be lakáscélú beruházások esetén (1996 és 2002 között Ft volt a hozzájárulás mértéke). A megtérítési arány az eljárás alá vont nyilatkozata 10 szerint azt a célt szolgálta, hogy a vezetőség figyelembe vegye az emelés realitását, a fizetőképességet, illetve a fejlesztési forrásigényt, és erre való tekintettel a kiszámított értékhez képest a jóváhagyott hozzájárulás rendre alacsonyabb volt. 28. Az FCSM a évi egyszeri jelentős áremelést követően 2006-ig az építőipar árindex két évvel korábbi értékével (a megállapítás idején elérhető legutolsó értékkel) növelte, azóta azonban csak egy alkalommal emelt árat. Mindezek alapján az alábbiak szerint alakult a víziközmű-fejlesztési hozzájárulás mértéke 2002 és 2011 között: Év Teljes ár (Ft/m 3 /nap+áfa) 50%-os ár (Ft m 3 /nap+áfa) táblázat: Az FCSM Zrt. által alkalmazott víziközmű-fejlesztési hozzájárulás mértéke Az FCSM Zrt. a kiigazítást követően külső szakértőt bízott meg a hozzájárulás mértékének meghatározására irányuló szakértői tanulmány elkészítésével. A Főmterv Rt. tanulmánya 12 elsősorban a települések címzett- és céltámogatással megvalósuló vízgazdálkodási célú, valamint a főváros és a megye jogú városok szennyvíz-elvezetési és szennyvíz-tisztítási beruházásainak évi fajlagos költségeiről szóló KHVM közleményben foglaltak alapján foglalt állást. 30. A tanulmány megerősíti a jogszabály értelmezését, miszerint az egész csatornamű átlagos fejlesztési igényéből kell kiindulni, és nem az adott bekötéshez közvetlenül kapcsolható fejlesztési igényből, az arányosítás alapja pedig a kibocsátott vízmennyiség. A Főmterv az elvi módszertanhoz fűzött megjegyzései alapján négy változatban készítette el a csatornaberuházás fajlagos költségére vonatkozó saját becslését, melyek a fenti 1) b. pontban említett két tételben, a figyelembe vett napok számában (üzemnap helyett összes nap), és a vízmennyiségben (kiszámlázott helyett összes elvezetett) tértek el az FCSM Zrt. 10 Vj/99-004/2011. sz. irat 2. pont 11 Vj/99-004/2011. sz. irat 2. sz. melléklete 12 A Vj/99-004/2011. sz. irat 4. sz. melléklete. 7.
8 31. módszertanától. Az egy fm csatorna beruházási költségét, illetve az átemelés és a végponti tisztítás fajlagos költségeit a KHVM közlemény alapján határozták meg. A négy változat alapján kapott összeg Ft és Ft között alakult. Megjegyzendő ugyanakkor, hogy Főmterv jelentősen magasabb átemelési és tisztítási költségekkel számolt, mint az FCSM Zrt., amely a csatornaberuházás költségét becsülte lényegesen magasabbra, mint a Főmterv. A becsléseket a következő táblázat foglalja össze. FCSM Főmterv Csatornaberuházás Közbülső átemelés Végponti tisztítás Összesen táblázat: A csatornafejlesztés FCSM Zrt. és a Főmterv által becsült fajlagos költsége 32. A Főmterv végezetül javasolta, hogy a víziközmű-fejlesztési hozzájárulás Ft/m 3 /nap legyen, azonban meghatározott mennyiségeket meghaladó új igények esetén nyújtson növekvő kedvezményeket az FCSM Zrt. annak érdekében, hogy a jelentősebb szennyvízkibocsátású létesítmények beruházói számára ne legyen kedvezőbb önálló szennyvíztisztító üzem létesítése, és ezáltal biztosítsa hálózata megfelelő kihasználtságát. Az FCSM Zrt. a javasolt kedvezményrendszert nem vezette be. 33. Az eljárás megindulását követően 2012-ben, illetve 2013-ban az eljárás alá vont a víziközmű-fejlesztési hozzájárulás korábbi mértékén nem változtatott, így az jelenleg is Ft/m 3 /nap+áfa ben a víziközmű-fejlesztési hozzájárulás fizetési kötelezettséggel járó beruházások esetén a kötelezettek 60%-a, 2012-ben 58%-a részesült a lakáscélú beruházásra tekintettel 50%-os kedvezményben. Ezen beruházások esetén befolyt összes bevétel és az összes vízigény alapján az átlagosan fizetett összeg 2011-ben ,- Ft/m 3 + Áfa, 2012-ben ,- Ft/m 3 + Áfa volt. A korábbi évekre vonatkozóan az FCSM nem rendelkezik kimutatásokkal. 14 VIII. Más víziközmű-szolgáltatók gyakorlata 35. A szolgáltatók módszertanának olyan részletezettségű elemzése nem volt megvalósítható, mint az FCSM esetében történt, ezért csak általánosságban emelhető ki néhány jellemző. 36. A három nagyvárosi szolgáltató esetében a tulajdonos önkormányzat határozza meg a hozzájárulás összegét, emiatt a módszertanról a szolgáltatók nem tudtak információval szolgálni. (Mivíz Kft., Pécsi Vízmű Zrt., Szegedi Vízmű Zrt.) változat: üzemnapok (300), kiszámlázott vízmennyiség (az FCSM Zrt.-vel megegyező) 2. változat: összes nap (365), kiszámlázott vízmennyiség 3. változat: üzemnapok (300), összes vízmennyiség (kiszámlázott és csapadék) 4. változat: összes nap (365), összes vízmennyiség (kiszámlázott és csapadék) 14 Vj/99-036/2011. sz. irat 1. pont 8.
9 37. Az ármeghatározó (regionális) szolgáltatók közül kettő használta kiindulópontként a különböző években kiadott KHVM, illetve KvVM közleményekben található fajlagos csatornaberuházási, átemelési és tisztítási költségeket, azonban végül az alacsony fizetőképességre tekintettel alacsonyabb összeget határoztak meg. (DMRV Zrt., ÉDV Zrt.) 38. Másik három esetben a beruházási vagy aktiváláskori érték, illetve annak jelenértéke alapján számoltak fajlagos költségeket. (DRV Zrt., Érv Zrt., Alföldvíz Zrt.) 39. Egy vállalkozás adatszolgáltatása olyan mértékben általános volt, hogy az alkalmazott módszertan nem ismerhető meg belőle. (TRV Zrt.) 40. Az érdemben nyilatkozó szolgáltatók többségében kapacitásarányosan határozták meg a fajlagos értékeket, egyedül az Alföldvíz Zrt. nyilatkozott úgy, hogy a naptári napra számolt átlagos vízmennyiség alapján számolt. 41. A folyó beruházási összegeket, valamint az alkalmazott képlet paramétereinek (pl. a hálózat mérete, vízigények) változását nem vették figyelembe, a hozzájárulás mértékét nem számolták minden évben újra, hanem évente maximum az építőipari árindex mértékével emeltek árat. 42. Egy esettől eltekintve a szolgáltatók egységes hozzájárulást határoztak meg a teljes szolgáltatási területre, tehát az igénylők egyfajta átlagos hozzájárulást fizettek. (DRV Zrt.). 43. A vízigény meghatározásának módjáról csak egy vállalkozás nyilatkozott, mely (egy előzetes becslést követően) a tényleges fogyasztás figyelembevételével állapítja meg a végleges értéket. (Mivíz Kft.) 44. Az általános, és sok szempontból hiányos ismertetések alapján tehát a szolgáltatók jelentős mértékben eltérő módszertan alapján határozták meg az egységárat. Egységes gyakorlatként egyrészt az emelhető ki, hogy a víziközmű rendszer csatlakozáskori értéke volt a kiindulópont, melyet vagy a minisztériumi közleményekben található fajlagos költségek alapján, vagy az aktiváláskori / könyv szerinti eszközérték, illetve azok jelenértéke alapján becsültek meg. A másik közös pont az volt, hogy ezt a becslést jellemzően csak egyszer végezték el, és az évenkénti ármeghatározás során elsősorban a fizetőképesség figyelembe vételével emeltek árat, legfeljebb az építőipari árindex mértékével. Utóbbi gyakorlat az FCSM-re is igaz volt, a kiindulópontként szolgáló számítás azonban annyiban eltért más szolgáltatókétól, hogy a szennyvízelvezetés beruházási költségeit saját fajlagos költségei alapján számolta. További összehasonlításra az eljárás alá vont vállalkozás kalkulációjának részletes értékelésekor kerül sor. 45. A következő táblázat azt mutatja be, hogy a megkeresett víziközmű-szolgáltatók milyen egységárat alkalmaztak 2005-ben, illetve 2011-ben, és ez milyen mértékben tért el az FCSM által az adott évben alkalmazott , illetve Ft-os összegtől. A jelentős eltérések miatt a könnyebb értelmezés érdekében százalékos bemutatás helyett azt mutatja a táblázat, hogy az FCSM adott évi egységára hányszorosa a másik szolgáltató adott évi egységárának. Az árak összehasonlítása előtt ismét érdemes kiemelni, hogy a túlzó árazás megállapításához versenypiaci benchmarkok alkalmazása lenne megfelelő, míg ezek a vállalatok az eljárás alá vonthoz hasonlóan monopolistaként működnek. 9.
10 Szolgáltató Az egységár mértéke (Ft) Eltérés (FCSM/alternatív) Alföldvíz Zrt ,1 4,5 Dunántúli Regionális Vízmű Zrt. Dunamenti Regionális Vízmű Zrt. Északdunántúli Vízmű Zrt. Északmagyarországi Regionális Vízművek Zrt ,1-1,8 4,5 1, ,7 2, ,3 2, ,8 1,4 Miskolci Vízmű Kft ,7 4,1 Pécsi Vízmű Zrt (2009) 3,6 (2009) Szegedi Vízmű Zrt ,7 3,8 Tiszamenti Regionális ,5 21,6 Vízművek Zrt. 3. táblázat: Más víziközmű szolgáltatók által alkalmazott hozzájárulások értéke (Ft/m 3 /nap), és azok eltérése az FCSM által alkalmazott összegtől 46. Az FCSM az adatok alapján jellemzően háromszor-négyszer magasabb egységárat alkalmazott, mint más regionális és nagyvárosi szolgáltatók, a legkisebb mértékű különbség 40%-os, míg az extrém alacsony díjakat megállapító TRV Zrt.-hez képest kb. húszszoros a különbség. Az eltérés 2005 és 2011 között a kilenc esetből ötször csökkent, míg három esetben nőtt (Pécs esetében nem értékelhető), az áremelés tendenciája ez alapján nem tért el számottevően más szolgáltatók gyakorlatától. 47. Az eltérés mértéke még akkor is több mint kétszeres, ha figyelembe vesszük az FCSM által alkalmazott, a 33. pontban említett, 50 %-os engedményt; ami az ismerteteknek megfelelően a kötelezettek 58 és 60 %-át érintette. 48. A piaci szereplők véleménye szerint jelentős mértékben eltérhet két különböző szolgáltatási területen működő, és eltérő nagyságú vízszolgáltató üzemeltetési és fejlesztési költségszerkezete, és ez alapján a víziközmű-fejlesztési hozzájárulás indokolt mértéke is. A fejlesztési költségeket befolyásoló legfontosabb tényezők között az alábbiakat sorolták fel: vízbázis helye, szállítási távolság, domborzat, hálózat életkora, különböző nyomás-zónák száma, fogyasztók sűrűsége, nagyfogyasztók száma, beépítettség (burkolt felületek aránya, közművesítés szintje). 49. A tényezők közül egyedül a fogyasztók sűrűsége kapcsán merültek fel ellentétes érvek, mivel egyrészről a nagyobb sűrűség esetén rövidebb hálózattal több fogyasztó érhető el, ugyanakkor nagyon nagy sűrűség mellett jelentésen nagyobb kapacitású vezetékek lefektetése szükséges, melyek fajlagosan is drágábbak lehetnek. A szolgáltatók többsége információhiányra hivatkozva nem formált véleményt abban a kérdésben, hogy mindezek alapján milyen irányú és mértékű eltérés lehet indokolt az FCSM Zrt. esetében. Az Alföldvíz 10.
11 Zrt. és az ÉDV Zrt. nyilatkozata szerint jelentős eltérések is indokoltak lehetnek, míg a Miskolci Vízmű Kft. szerint az eltérő jellemzők miatt feltételezhető, hogy Budapesten a hozzájárulás összege többszöröse a miskolcinak. 50. Az FCSM nyilatkozata 15 szerint a vállalat által üzemeltetett hálózat hossza, műszaki összetettsége, méretezettsége, átmérője és a vízgyűjtő terület nagysága nagyságrendileg eltér az összes többi magyarországi településtől, vagy akár megyei jogú városoktól, így fejlesztési igénye is teljesen eltérő. Budapest csatornázottságának szabályozottsága az 1800-as évek közepére nyúlik vissza, így a hálózat korát tekintve is igen elöregedett, folyamatos és nagy összegű rekonstrukciós igénnyel rendelkezik, amelyhez Európai Uniós támogatási források nem voltak igénybe vehetők. A fővárosi csatornahálózat jelenlegi átlagéletkora 42,8 év. A szennyvíz összegyűjtésén és elvezetésén túlmenően a csatornamű részét képezi és a mély zónák szennyvizeinek elvezetését, továbbítását segítő nagy mennyiségű átemelő telepek, illetve a szennyvíztisztító telepek. 51. Mindezekből következően a társaság álláspontja szerint - mind a meglévő igen kiterjedt, nagy kapacitású, régen kialakult, műszakilag összetett csatornahálózat, mind az igen nagyszámú, egyre bővülő személyzetes és automata átemelő telepek, mind pedig a társaság által üzemeltetett két szennyvíztisztító telepen a tisztító kapacitás növelése, korszerűbb technológiák, eljárások, környezet-barát módszerek bevezetése (tápanyag-eltávolítás) folyamatosan új fejlesztéseket, pótlásokat, s a meglévő víziközművek rekonstrukcióját igénylik. Nyilatkozata szerint más víziközmű-szolgáltató által beszedett hozzájárulás mértékével való összehasonlításnál mindezeket a jelentős különbséget okozó tényezőket is figyelembe kell venni. 52. A szolgáltatók nyilatkozatai, valamint a fenti tényezők figyelembevételével tehát jelentős, akár többszörös eltérés is indokolt lehet a budapesti hálózat jellemzői miatt, mivel a budapesti hálózat életkora, a fogyasztók sűrűsége, a nagyfogyasztók száma és beépítettség szintje is kifejezetten magas. Azt azonban nem lehet megállapítani, hogy milyen mértékű (hányszoros) különbség lehet indokolt a szolgáltatási terület mérete és jellemzői miatt. IX. Az eljárás alá vont előadása 53. Az FCSM álláspontja szerint nem helytálló az a feltételezés, hogy gazdasági erőfölénnyel élne vissza a közcsatorna-hálózatra történő csatlakozási eljárásokban a víziközmű-fejlesztési hozzájárulás összegének megállapítása, annak beszedése és felhasználása kapcsán. Véleménye szerint az adatszolgáltatásaiban bemutatott számítások, adatok alapján igazolható, hogy a napi 1 m 3 szennyvíz összegyűjtéséhez, elvezetéséhez és tisztításához szükséges költségeket nem fedezi 100%-ban a megállapított víziközmű-fejlesztési hozzájárulás összege. Több évig nem élt az emelés lehetőségével, a víziközmű-fejlesztési hozzájárulás több évnyi változatlanul hagyása után, évi emelésében sem visszamenőlegesen emelte a fejlesztési hozzájárulás összegét, továbbá a lakáscélú beruházások esetében történő víziközmű-fejlesztési hozzájárulás fizetése esetén méltányosságból jogszabály által elő nem írt 50%-os kedvezményt ad. 54. Az eljárás alá vont előadta, a napi vízigény meghatározása új területhasznosítás esetén lakáscélú beruházások kivételével számítással igazolt szennyvízelvezetési igény alapján történik, míg lakáscélú beruházások esetében az FCSM készít becslést. Az eljárás alá vont vállalkozás nyilatkozata 16 szerint lakáscélú beruházások esetén a beruházó nem tudja előre 15 Vj/99-036/2011. sz. irat 2. pont 16 Vj/99-041/2011. sz. irat 4. pont 11.
12 az általa elkészített lakások majdani lakóinak számát, illetve annak változását, valamint a lakók vízfogyasztási szokásainak alakulását számítással igazoltan megmondani, erről nem lehetnek a jövőt illetően adatai. B. AZ ELJÁRÓ VERSENYTANÁCS ELŐZETES ÁLLÁSPONTJA 17 SZERINTI JOGI ÉRTÉKELÉS X. A jogi keretek 55. A fentebb ismertetett tényállásra a Tpvt. rendelkezései alkalmazandók, tekintettel arra, hogy a Tpvt. hatálya a Tpvt. 1. -ának (1) bekezdése alapján kiterjed a jogi személynek Magyarország területén tanúsított piaci magatartására. A IV., V. és VI. fejezetekben ismertetett tényállás alapján megállapítható, hogy a vizsgált magatartások tanúsítására a Budapesten került sor, s hatása elsősorban a Budapesten élő fogyasztók tekintetében érvényesülhetett, minek következtében a vizsgált piaci magatartásra a Tpvt. hatálya vitathatatlanul kiterjed. 56. A Tpvt a szerint (1) Az érintett piacot a megállapodás tárgyát alkotó áru és a földrajzi terület figyelembevételével kell meghatározni. (2) A megállapodás tárgyát alkotó árun túlmenően figyelembe kell venni az azt - a felhasználási célra, az árra, a minőségre és a teljesítés feltételeire tekintettel - ésszerűen helyettesítő árukat (keresleti helyettesíthetőség), továbbá a kínálati helyettesíthetőség szempontjait. (3) Földrajzi terület az, amelyen kívül a) a fogyasztó, illetve az üzletfél nem, vagy csak számottevően kedvezőtlenebb feltételek mellett tudja az árut beszerezni, vagy b) az áru értékesítője nem, vagy csak számottevően kedvezőtlenebb feltételek mellett tudja az árut értékesíteni. 57. A Tpvt ának a) pontja szerint: Tilos a gazdasági erőfölénnyel visszaélni, így különösen az üzleti kapcsolatokban - ideértve az általános szerződési feltételek alkalmazásának esetét is - tisztességtelenül vételi vagy eladási árakat megállapítani, vagy más módon indokolatlan előnyt kikötni, vagy hátrányos feltételek elfogadását kikényszeríteni. 58. A Tpvt ának (1) bekezdése alapján: Gazdasági erőfölényben van az érintett piacon (14. ), aki gazdasági tevékenységét a piac többi résztvevőjétől nagymértékben függetlenül folytathatja, anélkül, hogy piaci magatartásának meghatározásakor érdemben tekintettel kellene lennie versenytársainak, szállítóinak és üzletfeleinek vele kapcsolatos piaci magatartására. 59. A Tpvt ának (2) bekezdése szerint a gazdasági erőfölény megítéléséhez vizsgálni kell különösen a) azt, hogy az érintett piacra való belépés és az onnan történő kilépés milyen költségekkel és kockázattal jár, illetve, hogy milyen műszaki, gazdasági vagy jogi feltételek megvalósítását igényli; 17 Vj/99-47/
13 b) a vállalkozás, illetve vállalkozáscsoport [15. (2) bekezdés] vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetét, illetve annak alakulását; c) az érintett piac szerkezetét, a piaci részesedések arányát, a piac résztvevőinek magatartását, valamint a vállalkozásnak, illetve vállalkozáscsoportnak a piac alakulására gyakorolt gazdasági befolyását. A Tpvt. 67. (4) nem indítható vizsgálat - a jogorvoslati eljárás folytán megismételt eljárást ide nem értve -, ha az e törvény III. Fejezetének rendelkezéseibe ütköző magatartás esetén az elkövetés óta három év, IV-VI. Fejezetének rendelkezéseibe ütköző magatartás elkövetése óta öt év eltelt. Ha a jogsértő magatartás folyamatos, a határidő a magatartás abbahagyásakor kezdődik. Ha a jogsértő magatartás azzal valósul meg, hogy valamely helyzetet vagy állapotot nem szüntetnek meg, a határidő mindaddig nem kezdődik el, amíg ez a helyzet vagy állapot fennáll. 60. A Tpvt. 67. (4) nem indítható vizsgálat - a jogorvoslati eljárás folytán megismételt eljárást ide nem értve -, ha az e törvény III. Fejezetének rendelkezéseibe ütköző magatartás esetén az elkövetés óta három év, IV-VI. Fejezetének rendelkezéseibe ütköző magatartás elkövetése óta öt év eltelt. Ha a jogsértő magatartás folyamatos, a határidő a magatartás abbahagyásakor kezdődik. Ha a jogsértő magatartás azzal valósul meg, hogy valamely helyzetet vagy állapotot nem szüntetnek meg, a határidő mindaddig nem kezdődik el, amíg ez a helyzet vagy állapot fennáll. XI. Az érintett piac(ok) meghatározása 61. A Tpvt ára figyelemmel az érintett piacot a keresleti és a kínálati helyettesíthetőség szempontjai alapján kell meghatározni. Az érintett piac meghatározásáról szóló bizottsági közlemény szerint az érintett termékpiac mindazokat a termékeket és/vagy szolgáltatásokat magában foglalja, amelyeket a fogyasztók jellemzőik, áruk és rendeltetésük alapján egymással felcserélhetőnek vagy helyettesíthetőnek tartanak (keresleti helyettesítés). 62. Az érintett földrajzi piac azt a területet foglalja magában, ahol az érintett vállalkozások termékek vagy szolgáltatások kínálásával foglalkoznak, és ahol a versenyfeltételek kellően homogének. 63. Jelen versenyfelügyeleti eljárásban érintett piacnak a szennyvízelvezetési és tisztítási szolgáltatások tekintendők Budapest vonatkozásában, mivel a vizsgált magatartás főváros fogyasztóinak ellátásához kapcsolódik azáltal, hogy a szolgáltatás igénybevételének előfeltételét jelenti a víziközmű-fejlesztési hozzájárulás megfizetése. XII. A gazdasági erőfölény vizsgálata 64. A Fővárosi Önkormányzat többségi tulajdonában álló FCSM a budapesti szennyvízelvezetési és tisztítási piac egyedüli szereplőjeként szolgáltat. A szolgáltatás jellegzetességei és a szolgáltatókra vonatkozó jogi szabályozás sajátosságai, valamint a tevékenység közüzemi jellege miatt egy adott földrajzi területen csupán egyetlen szennyvízelvezető- és tisztító szolgáltató tevékenykedik, az egyes szolgáltatók működési (szolgáltatási) területei között átfedés nincs. Ennek megfelelően az egyes szolgáltatóknak az szennyvízelvezetési és tisztítási szolgáltatást tekintve működési területükön jellemzően helyi monopóliumuk van. 65. Erre való tekintettel a Tpvt ában foglalt feltételrendszer egyik elemeként szereplő erőfölényes helyzet megállapítható. 13.
14 XIII. A gazdasági erőfölénnyel való visszaélés vizsgálata 66. A versenyfelügyeleti eljárás az ügyindító végzésben foglaltaknak megfelelően a Tpvt. 21. a) pontja alapján került megindításra. A vizsgálat tárgyát az képezte, hogy az FCSM Zrt. által alkalmazott közműfejlesztési hozzájárulás (a vízigény és az egységár szorzata) túlzóan magas-e. A tilalom megsértésének tekinthető ugyanakkor az is, ha az eljárás alá vont vállalkozás indokolatlanul hátrányos feltételek elfogadását kényszeríti ki egyes igénybevevők számára. 67. A Versenytanács állandó és konzekvens jogalkalmazói gyakorlata 18 keretében számos eljárásban hozott érdemi határozatában kifejtette, hogy az ár költségalapú vizsgálata során a felmerült és indokolt költségek ismerhetők el, azaz az árkialakítás során az indokoltan felmerülő költségek vehetők figyelembe jogszerűen. (Tisztességtelenül megállapítottnak (túlzottan magasnak) minősül az ár, ha meghaladja a vállalkozás gazdaságilag indokolt költségei és a befektetés adott szakmát jellemző kockázatával arányban álló hozam alapján adódó ( tisztességes ) nyereség összegét Ezt a gyakorlatot támasztja alá az Európai Bíróság a United Brands ügyben hozott ítélete, amely szerint túlzott mértékűnek tekinthető az olyan ár, mely nem áll ésszerű viszonyban a nyújtott szolgáltatás gazdasági értékével. 20 Annak megítélése, hogy mely esetekben nem áll arányban az ár a termék gazdasági értékével és tekinthető ezért túlzó mértékűnek, több módszer és megközelítésmód alapján történhet. 69. Az értékelés során az eljáró versenytanács többek között az úgynevezett benchmark (összehasonlító) módszert alkalmazta. A módszer alkalmazásának lényege, hogy a vizsgált hozzájárulás és az annak elemeit képező tételek (vízigény és egységár) nagyságának indokoltsága / vagy indokolatlansága meghatározhatóvá válik az összehasonlítás révén. 70. Összehasonlítási alap (benchmark) lehet például az eljárás alá vont vállalkozás által más termék vagy szolgáltatási piacon alkalmazott árszint 21, vagy más földrajzi piacokon kialakult árszint 22 vagy összehasonlíthatjuk a vizsgált árakat más azonos terméket értékesítő vagy szolgáltatást nyújtó vállalkozások költségeivel, valamint áraival Az összehasonlító módszer alkalmazása akkor indokolt, ha megfelelő viszonyítási alap áll rendelkezésre, így válik a vizsgált árszint értékelése az adott ügyben védhetővé. Jelen ügyben a vizsgálat ezek figyelembevételével alakított ki különböző benchmarkokat a vízigény, az egységár és a VFH vonatkozásában, amelyek kifejtésére az adott témakörön belül kerül sor. 72. Az eljáró versenytanács az értékelés keretében követi a tényállási részben alkalmazott sorrendet, nevezetesen azt, hogy a 21. pontban ismertetett képlet (vízi közműfejlesztési hozzájárulás = vízigény X egységár) alapján azok összetevőit, majd magát a hozzájárulás teljes összegét értékeli. 18 Lásd: Vj/3/2005., Vj/5/2005., Vj/27/2005., Vj/31/2005., Vj/68/2005., Vj/84/2005., Vj/190/2005., Vj/2/2006., Vj/4/2006., Vj/ 15/2006., Vj/16/2006., Vj/ 23/2006., Vj/25/2006., Vj/7/2007., Vj/119/ A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsának a Tpvt.-vel1kapcsolatos elvi jelentőségű döntései pont (Vj/175/1998) 20 [EBHT 1978., 207.o.], [1978] 1 CMLR 429, 250. pont 21 Deutsche Post AG Interception of cross-boarder mail ügy, HL L 331., 2001., 40.o., [2002] 4 CMLR 598.; Scandlines Sverige AB kontra Port of Helsingborg ügyben benyújtott panasz kapcsán született, a Bizottság július 23-i határozata, [2006] 4 CMLR Scandlines Sverige AB kontra Port of Helsingborg ügyben benyújtott panasz kapcsán született, a Bizottság július 23-i határozata, [2006] 4 CMLR 1224; 27/76. sz. ügy United Brands kontra Bizottság [EBHT 1978., 207.o.], [1978] 1 CMLR /87. sz. ügy Corinne Bodson kontra Pompes Funébres [EBHT o.], [1998] 4 CMLR
15 Az FCSM által meghatározott vízigény értékelése 73. A napi vízigény meghatározása új területhasznosítás esetén lakáscélú beruházások kivételével számítással igazolt szennyvízelvezetési igény alapján történik, míg lakáscélú beruházások esetében az FCSM Zrt. készít becslést. Az eljárás alá vont vállalkozás nyilatkozata 24 szerint lakáscélú beruházások esetén a beruházó nem tudja előre az általa elkészített lakások majdani lakóinak számát, illetve annak változását, valamint a lakók vízfogyasztási szokásainak alakulását számítással igazoltan megmondani, erről nem lehetnek a jövőt illetően adatai. 74. Tekintettel arra, hogy az eljárás alá vont vállalkozásnak így elsősorban a lakáscélú beruházások esetében megállapított vízigényre van ráhatása, illetve a bejelentő is erre vonatkozóan fogalmazta meg kifogásait, az eljárás csak a lakáscélú beruházások esetében alkalmazott vízigény becslési eljárás értékelésére terjed ki. A vizsgálat tehát ellenkező tartalmú információ hiányában feltételezi, hogy a nem lakáscélú beruházások esetén a számítással igazolt vízigény megfelelően kerül meghatározásra. 75. Az FCSM Zrt. vízigény-meghatározási módszertanának legfontosabb eleme az, hogy 40 m 2 - nél nagyobb lakások esetében csaknem kétszeresére emelkedik a megállapított kontingens, afelett azonban nem nő tovább, így egy 41 m 2 -es és egy 150 m 2 -es lakás esetében azonos mértékű hozzájárulást kell fizetni. Ez a gyakorlat természetesen a kevéssel 40 m 2 feletti lakások építtetői számára lehet különösen hátrányos, ugyanakkor a kétlépcsős árazási séma esetleges relatív aránytalanságai mellett vizsgálandó az is, hogy a meghatározott kontingensek abszolút mértéküket tekintve indokolhatók-e az adott ingatlanok esetében. 76. A lakások vízfogyasztása alapvetően a lakók számától függ, de a lakások felszereltsége (vane mosógép, mosogatógép, medence, stb.) és elhelyezkedése (beépített vagy kertes házi lakóövezet) is közrejátszik, a lakók várható számát pedig elsősorban az alapterület, másodsorban a szobák száma határozza meg. 77. A KSH 2001-es és 2011-es népszámlálási adatai részletes adatokat tartalmaznak a budapesti lakásállományról (méret, szobaszám), valamint a lakosok átlagos számáról is, lakásméret szerinti bontásban. Az egy főre eső budapesti vízfogyasztás alakulásáról a KSH adatok mellett a Vj/98/2011. sz. (Fővárosi Vízművek ellen indult) eljárásból 25 is rendelkezésre áll adat, melyek szerint az ármeghatározás idején (2001-ben) 0,17 m 3 /fő volt a napi átlagos vízfogyasztás, míg az eljárás megindításakor (2011-ben) 0,14 m 3 /fő. 78. Az alábbi ábrán látható, hogy a lakossági vízfogyasztás Budapesten folyamatosan csökkenő trendet mutat az utóbbi 20 évben, és a lakosság ennél alacsonyabb ütemű csökkenése, illetve 2006-ot követő lassú emelkedése következtében az egy főre eső napi fogyasztás is folyamatosan csökkent a 2001-et megelőző, illetve az azt követő években egyaránt. 24 Vj/99-041/2011. sz. irat 4. pont 25 Vj/98-004/2011. sz. irathoz csatolt Vízigény meghatározása a hosszú távú fejlesztési terv (LTDP) alapján c. tanulmány, illetve a Vj/98-045/2011. sz. irat 1. sz. melléklete. 15.
16 1. ábra: Lakossági vízfogyasztás alakulása Budapesten (m 3 ) 79. Az egy lakásra eső lakók száma szintén csökkenő tendenciát mutat, mivel a csökkenő népesség mellett a lakásállomány folyamatosan emelkedett. Míg 1993-ban még átlagosan 2,49 fő lakott egy lakásban, addig 2006-ban már csak 1,98, 2011-ben pedig 1,94. Ebből adódóan az egy lakásra eső átlagos vízfogyasztás a felére csökkent 1993 és 2011 között (0,56-ról 0,27-re). 2. ábra: Átlagos lakószám és vízfogyasztás alakulása Budapesten (m 3 /nap) 80. Az FCSM a vízigények megállapítása során 0,175, illetve 0,15 m³/fő, 2, illetve 4 fő/lakás, és 0,35, illetve 0,6 m³/lakás értékeket vett figyelembe, amelyek összességében jelentősen magasabbak a évre érvényes átlagos értékeknél, különösen a fő/lakás mutató. A népszámlálási adatok alapján az is meghatározható, hogy a lakásméret függvényében hogyan változik az egy lakásra eső lakók száma, illetve ennek következtében hogyan változhat az egy lakásra jutó vízfogyasztás, és mennyire indokolt a különbségtétel a 40 m² alatti és feletti lakások között. 16.
17 81. A következő két táblázat, illetve ábra bemutatja, hogy a lakások méretétől függően mennyi volt a évi népszámlálásból származott KSH által nyilvántartott adatok alapján átlagosnak tekinthető lakószám, illetve vízfogyasztás (m 3 /nap) 2001-ben és 2011-ben, és ahhoz képest hány százalékkal volt magasabb az eljárás alá vont által meghatározott kontingens 26. Lakás Átlagos Átlagos FCSM méret lakószám vízfogyasztás 27 érték 28 Különbség 29 1,67 0,29 0,35 23,2% ,69 0,29 0,35 22,1% ,90 0,33 0,6 85,6% ,27 0,39 0,6 55,3% ,55 0,44 0,6 38,2% ,69 0,46 0,6 31,2% 100 3,28 0,56 0,6 7,7% Összesen 2,32 0,40 0,56* 42,3% 40 alatt 1,68 0,29 0,6 109,8% 40 felett 2,47 0,42 0,6 42,9% 4. táblázat Lakások átlagos vízigénye és az FCSM által alkalmazott értékek különbsége (2001) Lakás Átlagos Átlagos FVM méret lakószám vízfogyasztás érték Különbség 29 1,57 0,22 0,35 59,0% ,58 0,22 0,35 57,9% ,75 0,24 0,6 145,2% ,02 0,28 0,6 112,0% ,30 0,32 0,6 86,0% ,49 0,35 0,6 71,8% 100 3,04 0,43 0,6 40,9% Összesen 2,13 0,30 0,56* 87,8% 40 alatt 1,58 0,22 0,35 58,2% 40 felett 2,25 0,32 0,6 90,5% * Átlagosan megállapított kontingens 5. táblázat Lakások átlagos vízigénye és az FCSM által alkalmazott értékek különbsége (2011) 26 E körben kiemelendő, hogy a népszámlálási adatokból származó átlagos fő/lakás mutatók (2001-ben 2,32, ben 2,13) magasabbak, mint a hivatalos KSH adatok (2,14 és 1,94), mivel a népszámlálások a lakásállomány kb. 90%-át fedték le, azonban majdnem a teljes népességet. A fenti számítások tehát alulbecslik a valós eltéréseket, melyek így kedvezőbbek az eljárás alá vontra nézve. 27 A KSH adatok alapján 2001-ben 0,17 m 3 /nap/fő volt az átlagos vízfogyasztás. 28 A társaság 2003 előtt egységesen 0,6 m³/nap kontingenssel számolt. 17.
18 3. ábra Lakások átlagos vízigénye és az FCSM által alkalmazott értékek 82. Látható, hogy 2001-ben a minden lakásra egységesen meghatározott kontingens miatt a kisméretű lakások esetén a várható vízfogyasztási értékekhez képest kb. kétszeres értékkel számolt az eljárás alá vont, de a közepes és nagyobb lakások esetében is jelentősen (jellemzően 30-50%-kal) magasabb értékeket vett figyelembe re a kétlépcsős vízigénymeghatározás miatt ugyan csökkent a felülbecslés mértéke a kis lakásoknál, de a közepes és nagy lakások esetében az átlagos lakószám, illetve az átlagos vízfogyasztás csökkenésének következtében jelentősen nőtt a valós és az FCSM Zrt. által meghatározott fogyasztás közötti különbség (jellemzően %). Kimagasló különbség látható a m 2 közötti lakások esetében, 2011-ben az átlagos fogyasztás csaknem két és félszeresét állapította meg az FCSM Zrt. e lakásokra vonatkozóan. Az eljárás alá vont nyilatkozata szerint többlépcsős, vagy a várható vízigényt jobban lekövető becslési módszer bevezetését nem vizsgálták Az FVM Zrt. (a Vj/98/2011. számú eljárásban) azonos vízigény-meghatározási gyakorlatának indokolásában előadta, hogy nagyobb háztartások esetén alacsonyabb az egy főre eső vízfogyasztás, mint kis létszámú háztartásokban, mivel a vízfelhasználás állandó elemeket is tartalmaz, melyek nem lineárisan függnek össze a felhasználók számával. Erre való hivatkozással a 40 m 2 alatti lakások esetén (ahol két fővel számolt) 0,175 m 3 /nap/főt vett figyelembe, míg 40 m 2 felett (ahol 4 fővel számolt) 0,15 m 3 /nap/főt vett figyelembe. A lakószámmal való egyenesen arányos (lineáris) becslés ezért alulbecsülheti a kisebb lakások vízfogyasztását, és felülbecsülheti a nagyobb lakásokét. 84. Erre tekintettel kialakítható egy olyan kétrészes becslési eljárás, amely egy fix és egy lakószám-függő elemből áll. Az FVM Zrt. és FCSM Zrt. által alkalmazott 0,35 és 0,6 m 3 /nap értékek egyenértékűek a 0,1 m 3 /nap/lakás fix és 0,125 m 3 /nap/fő változó értékek alkalmazásával 30. A évi lakásállomány és népesség adatok, valamint ezen értékek alapján valóban nagy pontossággal meghatározható a évi vízfogyasztás. 31 Ez azonban csak azt támasztja alá, hogy az egy lakásra, illetve egy főre számolt értékek megfelelőek lehettek 2001-ben, azonban a vállalkozások nem a valós (átlagos) értékekkel számoltak, hanem 2 ill. 4 fővel, amely jóval a valós értékek felett vannak. Másfelől 2011-re ezzel a módszerrel a valósnál 28%-kal magasabb vízfogyasztás adódik, mivel az átlagos 29 Vj/99-036/2011. sz. irat. 2. b. pont 30 2 fő esetén 0,1+2x0,125=0,35; 4 fő esetén 0,1+4x0,125=0,6. 31 Lakásállomány: , népesség: , becsült vízfogyasztás: 0,1* ,125* = , valós vízfogyasztás (eltérés -0,5%). 18.
19 vízfogyasztás csökkent. A fix és a változó elem közötti arányt megtartva 0,08 m 3 /nap/lakás és 0,1 m 3 /nap/fő értékek lettek volna megfelelőek 2011-ben. Az ilyen módon kialakított kétrészes becslési eljárással 4-8%-kal magasabb értékek adódnak az 50 m 2 alatti lakásokra, és 4-10%-kal alacsonyabb értékek a 60 m 2 feletti lakásokra, míg m 2 között azonos a két becslés eredménye. Ez a módszertan is a m 2 közötti lakások esetén mutatja ki a legnagyobb eltérést az indokolt és az alkalmazott értékek között, mely 2001-ben 78% volt (83,5% helyett), 2011-ben pedig 135% (145% helyett). Az eltérő módszertan tehát nem változtatta meg érdemben a kapott eredményeket. 85. Fontos azonban figyelembe venni, hogy a lakáscélú beruházások (lakópark építések) általában eltérő méretű lakásokat tartalmaznak, így az egy vállalkozás által érzékelt majd a vevőkre vélhetően átterhelt átlagos különbség a különböző méretű lakások arányától függ. A budapesti lakásállományra érvényes megoszlás 32 szerint a lakások kb. 38%-a esik a ben nagyobb eltérést mutató m 2 -os sávba, kevesebb, mint 20%-a a 40 m 2 alatti lakás. Ezt a megoszlást alapul véve az átlagos különbség 2001-ben 59% volt, 2011-ben pedig 89%. 86. Megállapítható tehát, hogy az FCSM Zrt. az eljárás megindításának idején átlagosan 89%- kal, a határozott meg magasabb kontingenst, mint az arra az évre várható vízfogyasztás. 87. Amennyiben figyelembe vesszük azt a körülményt, hogy az átlagos vízfogyasztási trendek csökkenőek, akkor megállapítható, hogy az igénylők vízfogyasztása a csatlakozást követő években valószínűleg a csatlakozáskori, fent számolt értékeknél is alacsonyabbak voltak. 88. Összegezve a fenti táblázatok és az ábra alapján látható, hogy az eljárás alá vont a 2001-es adatokkal számolt várható vízfogyasztási értékekhez képest is jelentősen magasabb értékekkel számolt 2001-ben, és az átlagos lakószám, illetve egy főre eső vízfogyasztás csökkenésének következtében 2011-re tovább nőtt a valós és az FCSM által meghatározott fogyasztás közötti különbség. 89. Átlagosan 50-90% közötti eltérés volt megállapítható a vizsgált időszakban a valós vízigényhez képest, míg a m 2 közötti lakások esetében, 2011-ben az átlagos fogyasztás csaknem két és félszeresét állapította meg az eljárás alá vont. Az FCSM által meghatározott egységár értékelése 90. Az egységárra vonatkozóan nem lehetett egyértelműen megfelelő benchmarkot találni, ezért több becslés bemutatására volt szükséges. A vizsgálat elvégezte a középérték, a konzervatív, a maximiális és a könyvszerinti érték alapján irányadó benchmark képzést. 91. A vizsgálati jelentés fejezetben ismertetett becslések szerint a kiinduló évben 0-34%- kal volt magasabb az egységár a benchmarkoknál, 2011-re azonban már 14-36%-kal alacsonyabb volt azoknál. Elvi szempontból a könyv szerinti érték jelenértéke alapján kapott becslés tekinthető a leginkább megalapozottnak (valós bekerülési költségek, amortizáció figyelembevétele, idegen tulajdonú eszközök kiszűrése), azonban a hiányos adatok miatt ez a becslés is feltételezéseken alapul. Ezen módszertan alapján 2002-ben az egységár 24%-kal volt magasabb az indokoltnál, míg 2011-ben pedig 18%-kal volt alacsonyabb nála. Nem lakáscélú beruházások esetén ezek az értékek veendők figyelembe a jogsértés megállapíthatóságának vizsgálatakor. 92. Azonban azt is meg kell jegyezni, hogy a lakáscélú beruházások esetén fizetendő 50%-os egységár az időszak alatt mindvégig jelentősen alacsonyabb volt valamennyi becslésnél. 32 Nem áll rendelkezésre adat az egy adott évben (pl ben) épített lakások méret szerinti megoszlásáról, csak az adott évben az állományban lévő lakások megoszlásáról (KSH népszámlálások). A számítás abban az esetben becsülné felül az átlagos különbséget, ha kevesebb m 2 -es lakás épülne, mint az állománybeli arány, azonban ennek ellenkezője valószínűsíthető, mivel 2001 és 2011 között kis mértékben nőtt ezen lakások aránya. 19.
20 Év Középérték Konzervatív Maximális Könyv szerinti ,8% 14,1% -0,6% 24,4% ,0% 13,4% -1,2% 24,9% ,6% 8,0% -5,9% 20,1% ,9% 4,8% -8,6% 17,1% ,1% -1,8% -14,4% 9,7% ,6% -10,8% -22,2% -0,4% ,4% -18,4% -28,9% -9,1% ,3% -23,4% -33,2% -14,7% ,4% -22,7% -32,6% -13,3% ,1% -26,7% -36,1% -18,2% 6. táblázat: Az FCSM Zrt. egységárának eltérése a becsült értékektől A víziközmű-fejlesztési hozzájárulás teljes összegének értékelése 93. A vízigény és az egységár meghatározásának elkülönült elemzését követően szükséges arra is kitérni, hogy a két tényező szorzataként előálló víziközmű-fejlesztési hozzájárulás az alkalmazott kedvezményt is figyelembe véve hogyan viszonyul a lehetséges benchmarkokhoz. Ennek az elemzésnek a lakáscélú beruházások esetén van jelentősége, mivel a vízigény meghatározása csak ennél a felhasználói körnél problémás. Nem lakáscélú beruházások esetén az egységár eltérése vizsgálandó egyedül. 94. A 82. pontban ismertetettek szerint az eljárás alá vont vállalkozás 2001-ban átlagosan 59%, 2011-ben pedig 89%-kal becsülte felül a várható vízigényt az akkor aktuális fogyasztási értékekhez képest, azonban a közepes méretű (40-50, illetve m 2) lakások esetén 145, illetve 112%-os felülbecslés valósult meg. A vízigények túlzó mértékű megállapítása a módszertan 2003-as bevezetése óta folyamatosan nőtt, mivel nem volt tekintettel a csökkenő vízigényekre és a becslés alapjául szolgáló adatok a 2001-es és a 2011-es népszámlálásból származnak, a közbülső évekre népszámlálás hiányában nem áll rendelkezésre megfelelő szintű információ. Ezekre az évekre azzal a feltevéssel készültek a becslések, hogy 2001 és 2011 között egyenletes ütemben változott (csökkent) az egy lakásra jutó lakók száma. 95. A vízigény eltérések, az egységár eltérések, illetve a lakáscélú beruházások esetén nyújtott 50%-os kedvezmény figyelembevételével készültek az alábbi ábrák és táblázatok, melyek azt mutatják, hogy a lakások megoszlása alapján egy évben mekkora volt átlagosan 33 a fizetendő víziközmű-fejlesztési hozzájárulás az összevetéshez használt benchmarkokhoz képest. 33 Az átlagos érték a korábbi becslésekhez hasonlóan ebben az esetben is a különböző lakásméretek esetén számolt eltérések súlyozott átlaga, ahol a súlyok a lakásállomány adott évi megoszlását, és nem az adott évben épült lakások megoszlását tükrözik. Ez valószínűleg lefelé torzítja az eredményeket, mivel az újabb beruházások esetén felülreprezentáltak lehetnek a közepes méretű lakások. 20.

matches:
Pf. 211
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság


text:
HVG Orac Lap- és Könyvkiadó Kft. 2010. VII. szám - 2010. július
3/2010. KJE jogegységi határozat az 1/2010. KJE alkalmazásának megszüntetéséről
BK 87. vélemény a szabálysértések alkalmazásának egyes kérdéseiről
172 A társtettesség megállapításának nem feltétele, hogy az ölési cselekményben résztvevők egyaránt halálos eredményt közvetlenül előidéző magatartást fejtsenek ki. Társtettes az is, aki felismerve társa szándékát, vele akarategységben, egymás tevékenységét kölcsönösen kiegészítve vesz részt a bűncselekmény elkövetésében. Ez határolja el a társtettességtől a fizikai bűnsegélyt, ugyanis a bűnsegéd – szemben a társtettessel – nem tanúsít tényállásszerű magatartást, mindössze a tettesi alapcselekmény külső feltételeit biztosítja – Társtettese ezért az emberölés bűntettének, aki – ismerve társa ölési szándékát – azért kötözi össze a társa által folyamatosan bántalmazott sértett kezeit, hogy annak ellenállását megtörje, s társa a sértettet megfojthassa
I. A vagyonelkobzás együttes (egyetemleges) alkalmazásának nincs helye.
II. A vagyonelkobzás nem mellőzhető azon az alapon, hogy a terhelt által elsikkasztott, majd felhasznált vagyon további sorsa nem volt tisztázható.
I. Közúti baleset gondatlan okozása vétségében való büntetőjogi felelősséget önmagában a megengedett legnagyobb sebesség túllépése nem alapozza meg, ha a főútvonalon haladó elsőbbségre jogosult a 0,5 másodperc cselekvési késedelme miatt nem tudja elhárítani az elsőbbségadási kötelezettség megszegésével más által előidézett és az ütközés előtt mindössze 2–2,5 másodperccel észlelhető közvetlen veszélyhelyzetet.
II. Nem érinti a vád törvényességét, ha a tárgyalás eredményeként azt kell megállapítani, hogy a sértett sérülése a vádiratban írtnál súlyosabb, maradandó fogyatékosságot eredményezett.
175 Az álló jármű ajtaja kinyitásával kapcsolatos szabály nemcsak a szabályosan közlekedőket védő, hanem arra vonatkozó általános kötelezettség, hogy a kinyíló ajtó senkit ne veszélyeztessen és más járműben se okozzon kárt. Közúti baleset gondatlan okozása vétségét valósítja meg ezért az álló jármű vezetője, ha a figyelmetlen ajtónyitása következtében a mellette kerékpárral elhaladónak nyolc napon túl gyógyuló sérülése keletkezik.
176 Hivatali visszaélést valósít meg a szolgálatot teljesítő rendőr, aki a bűncselekmény helyszínén intézkedve a rablás bűncselekményével gyanúsítható személy kezét a feltehetően e bűncselekményből származó tárgyakat tartalmazó kézikocsihoz bilincseli és ezzel – a szökésének megakadályozásán túl – arra kényszeríti, hogy a kocsit a rendőrség épületébe testi erővel behúzza.
177 Garázdaság vétségét valósítja meg a terheltnek az a magatartása, hogy egy település belterületén, kora délután, a sértett utcán parkírozó gépkocsijára lapáttal ráütött, a gépkocsi szélvédőjét pedig téglával betörte, s ezáltal megrongálta. A dolog ellen kifejtett intenzív erőszak ugyanis alkalmas a megbotránkoztatásra vagy riadalom keltésére. – A megbotránkoztatás vagy riadalomkeltésre alkalmasság megállapíthatóságának nem feltétele mások tényleges jelenléte vagy észlelése, hanem elegendő annak akár távoli de reális esélye is.
178 A rongálás bűncselekményét közvetett tettesként követi el az a telektulajdonos, aki a szomszédjával közös telekhatáron, a korábbi tulajdonossal egyetértésben ültetett fákat – anélkül, hogy a telekhatár módosításához szükséges, a jogszabályban előírt bírósági vagy más hatósági eljárás lefolytatását kezdeményezné –, az alkalmazottjával kivágatja.
179 A szolgálati visszaélés vétségének és az azzal egyidejűleg megvalósított vagyon ellen bűncselekményeknek (pl. sikkasztásnak) a halmazata látszólagos: amennyiben az utóbbi bűncselekmény büntetési tétele a szolgálati visszaélésnél súlyosabb, az alaki halmazatot a szubszidiaritás, amennyiben pedig azonos vagy enyhébb, úgy a specialitás küszöböli ki, ezért csak a vagyon elleni bűncselekmény állapítható meg az elkövető terhére.
180 A másodfokú bíróság ítélete ellen a vádelejtés kivételével – valamennyi megszüntető okra alapított eljárás megszüntetésével kapcsolatos eltérő rendelkezés esetén – fellebbezésnek van helye. E fellebbezés joghatályossága szempontjából közömbös, hogy a fellebbezés jogosultja a másodfokú bíróságnak az eljárást megszüntető eltérő rendelkezését nem kifogásolja.
181 A szerződést megerősítő nyilatkozat akkor értékelhető a megtámadási jogot megszüntető jognyilatkozatként, ha abból kitűnik a megtámadási igényérvényesítésről lemondó szándék is.
182 Az ingatlanra megkötött adásvételi szerződéssel az azon elidegenítési és terhelési tilalommal rendelkező jogosult nyilatkozatáig függő jogi helyzet alakul ki: a szerződés nem jön létre, de ezen időszak alatt a szerződő felek nyilatkozataikhoz kötve vannak és a szerződésből eredő igényeik nem évülnek el.
183 Az adásvételi szerződés elállás miatti felbontása esetén – ha a vevő a tulajdonába került ingatlant megterhelte – az eredeti állapot nem állítható helyre, csak úgy, hogy az ingatlanon jóhiszeműen jogot szerző harmadik személy jogosultsága fennmarad.
184 A korlát nélküli előterasz mellett elesett felperes kárigénye szempontjából az építési előírások önmagukban nem döntik el a kárfelelősség kérdését, vizsgálni kell, hogy a lépcső hiányának volt-e szerepe a baleset bekövetkezésében, azaz az okozati összefüggés bizonyított-e.
185 Az örökbefogadás felbontására nem kerülhet sor azon az alapon, hogy az örökbefogadó szülők házasságát a bíróság felbontotta és a különélő örökbefogadó szülő nem kívánja a kiskorú gyermekével a kapcsolatot tartani.
I. Gyermekelhelyezési perben a fél által a kirendelt igazságügyi szakértő véleményével szemben benyújtott magánszakértői vélemény alapot adhat a jogszabályban meghatározott szakértői testület megkeresésére.
II. A gyermektartásdíj megállapításánál nemcsak a kötelezett kimutatott jövedelmének, hanem vagyoni viszonyainak is jelentősége van.
187 Nincs helye a szülői felügyelet megszüntetésének, ha a bűncselekményt elkövető szülőnek, a szabadulását követően a gyermekekkel kapcsolatos magatartásában tartósan, olyan mértékű pozitív változás következett be, amely – a gyermekek elsődleges érdekére figyelemmel – a szülői felügyelet visszaállítására adna alapot.
188 Ha a fél tárgyalás tartását kéri és a bíróság olyan tárgyaláson hozza meg ítéletét, amelyre a feleket szabályszerűen nem idézte meg, ez olyan súlyos eljárási szabálysértés, amely alapján az ítélet hatályon kívül helyezése indokolt.
189 A felfüggesztés hatálya mindaddig fennmarad, amíg a bíróság a felfüggesztés megszüntetéséről nem rendelkezik
190 A kötelezett egyoldalú elhatározásával nem térhet el a teljesítésnek az őt marasztaló jogerős ítéletbe foglalt módjától
I. A választottbírósági ítélethez ugyanolyan anyagi jogerő fűződik, mint a jogerős rendes bírósági ítélethez
II. A jogerő jogintézményének alkalmazása a választottbírósági eljárásban is alkotmányos követelmény. A közrendbe ütközés, mint érvénytelenítési ok körében vizsgálható, hogy a választottbíróság jogerős ítéletében az anyagi jogerő alkotmányos követelményét mint a közrend részét, tartalmának megfelelően alkalmazta-e. Nem zárta-e el a választottbírósági szerződést megkötő felet attól, hogy igényét bírói úton – adott esetben a választottbíróság előtt – érvényesítse.
192 A másodfokú bíróság előzetes döntéshozatali kérelmet elutasító végzésével szemben benyújtott fellebbezés érdemben nem vizsgálható
193 Ha a Hszt. valamely kedvezményre, így a szolgálati viszonyban töltött idő 1,2-szeres szorzóval számítására való jogosultságot szigorúan körülhatárolt együttes feltételekhez köti, a törvény későbbi, a kedvezmény kiterjesztését célzó, a feltételeket megváltoztató módosítása a korábbi feltételek eltérő értelmezését nem eredményezheti
194 I. Az ügy elbírálása során irányadó jogszabály alkalmazása nem mellőzhető azon az alapon, hogy az a bíró megítélése szerint alkotmányellenes. A bíró az alkalmazandó norma alkotmányosságával kapcsolatos aggályait az Abtv. 38. §-ában szabályozott jogintézményen keresztül nyilváníthatja ki, a norma alkotmányellenességről és annak a konkrét ügyben való alkalmazása kizárásáról az Alkotmánybíróság dönt – II. Az összehasonlítható helyzetben lévő személyek közötti, egyenlő bánásmód követelményét sértő különbségtétel megállapításának feltétele az is, hogy a jogsérelmet szenvedő fél valószínűsítse, hogy a jogsértéskor – ténylegesen, vagy feltételezése szerint – rendelkezett az Esélytv. 8. §-ában meghatározott védett tulajdonsággal. E kötelezettség nem teljesíthető kizárólag közelebbről meg nem határozott egyéb helyzetre való hivatkozással. Az Estélytv. a személyiség lényegi vonásához tartozó tulajdonságon, valamely, a személytől független adottságon alapuló különbségtétellel szemben biztosít védelmet
195 Ha a munkáltató ismeri a munkavállaló rossz egészségi állapotát, az idős édesanyja gondozásával kapcsolatos kötelezettségeit, az ennek figyelmen kívül hagyásával történt külföldi kirendelés rendeltetésellenes
196 Dohánytermék internetes forgalmazása esetén a weboldal nem minősül a dohánytermék eladási helyének. Az itt megjelentetett reklám a dohányáru reklámozásának tilalmába ütközik
197 Területi ellátási kötelezettség hatósági határozattal történő módosításakor a szakellátáshoz való hozzájutás vizsgálata során a konkrét közlekedési körülményeket is vizsgálni kell
198 Egyidejűleg érkezettnek kell tekinteni azokat a földhivatali beadványokat, amelyek ugyanazon a napon benyújtásra (postán egyszerre érkeztek, egyszerre kézbesítették, gyűjtőszekrényből egyszerre vesznek ki) és a bejegyzés alapjául szolgáló okiratok keltezési ideje is megegyezik. A beadványok adminisztratív azonosítását, megkülönböztetését szolgáló iktatószám sorrendet ebben az esetben nem állít fel. Az egyidejű és ellentétes tartalmú kérelmeket nem lehet egymásra tekintettel elbírálni, az ellentmondás feloldása a polgári bíróság feladata
199 A trianoni békeszerződéssel (1921. évi XXXII. tc.) elcsatolt délvidéki területen született személy kérelmére – magyar állampolgársága hiányában – magyar állampolgárságát tanúsító hatósági bizonyítvány nem állítható ki
200 Az adózó és az adóhatóság között nem áll fenn polgári jogviszony; nem a Ptk., hanem az Art. szabályai az irányadóak az adóhatóság késedelmes tőke visszatérítésére
201 Kapcsolt vállalkozások között – a független felek között érvényesíthető ellenértéktől eltérő – ellenérték alkalmazása esetén az adózás előtti eredményt növelni kell azzal a különbözettel, mely a tényleges és a független féllel szemben elérhető összeg különbségében mutatkozik
202 Illetékfizetési kötelezettség keletkezését vagyonszerzést tanúsító okirat alapján lehet csak megállapítani, téves bejegyzés esetén illetékfizetés – vagyonszerzés hiányában – nem írható elő
203 A termőföldre vonatkozó vételi ajánlatot nem kell közölni az elővásárlásra jogosulttal, ha az ajánlat olyan helybenlakónak minősülő gazdálkodó szervezet részvényesétől érkezett, aki az ingatlan haszonbérlője
I. A fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2000. május 29-ei 1346/2000/EK tanácsi rendeletet – különösen annak 3., 4., 16., 17. és 25. cikkét – akként kell értelmezni, hogy az alapeljáráshoz hasonló ügyben a fizetésképtelenségi főeljárás valamely tagállamban történő megindítását követően az olyan másik tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai, amely tagállamban nem indítottak másodlagos fizetésképtelenségi eljárást, kötelesek – a rendelet 25. cikkének (3) bekezdésén és 26. cikkén alapuló kizáró okokra is figyelemmel – elismerni és végrehajtani az e fizetésképtelenségi főeljárásban hozott valamennyi határozatot, következésképpen nem jogosultak e másik tagállam jogszabályai alapján a fizetésképtelennek nyilvánított adósnak ezen említett másik tagállam területén található vagyontárgyaira vonatkozó végrehajtási intézkedéseket elrendelni, amennyiben az eljárás megindításának helye szerinti állam jogszabályai ezt nem teszik lehetővé, továbbá amennyiben nem teljesülnek az említett rendelet 5. és 10. cikkének alkalmazási feltételei
II. Az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról (Keretirányelv) szóló, 2002. március 7-ei 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet és az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról (Egyetemes szolgáltatási irányelv) szóló, 2002. március 7-ei 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, mint a távközlésről szóló 2004. július 16-ai törvény (ustawa – Prawo telekomunikacyjne) 57. cikke (1) bekezdésének 1. pontja az alapügy tényállásának megvalósulásakor hatályos változatában, amely megtiltja, hogy a szolgáltatások nyújtásáról szóló szerződésnek a végfelhasználó általi megkötését valamely másik szolgáltatás igénybevételéről szóló szerződés megkötéséhez kapcsolják. A belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a 84/450/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK, a 98/27/EK és a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet („Irányelv a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról”) azonban úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely egyes kivételektől eltekintve az adott ügy különleges körülményeinek a figyelembe vétele nélkül tilt az eladó által a fogyasztónak tett mindenfajta kapcsolt ajánlatot

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság