text:
Az állami megrendelésekkel (közmunkák és közszállítások) kapcsolatos szerződések a közigazgatási szerződés jogelődjeinek tekintendők. - PDF
Az állami megrendelésekkel (közmunkák és közszállítások) kapcsolatos szerződések a közigazgatási szerződés jogelődjeinek tekintendők.
Download "Az állami megrendelésekkel (közmunkák és közszállítások) kapcsolatos szerződések a közigazgatási szerződés jogelődjeinek tekintendők."
1 I. Bevezetés Gondolatok a közbeszerzésről, s közbeszerzés büntetőjogi védelméről A rendészeti szervek működéséhez szükséges tárgyi eszközök, szolgáltatások beszerzése domináns részben közbeszerzések útján valósul meg. Közbeszerzési eljárás alapján kerül sor a különféle biztonságtechnikai eszközök, térfigyelő eszközök beszerzésére, a segélyhívó rendszerek működtetésére, a különféle biztosítások megkötésére, az irodabútorok beszerzésére stb E közbeszerzések többségének lényegét tekintve nem releváns az a tény, hogy arra a rendészeti szervek tevékenysége során kerül sor, hiszen a közbeszerzések nagy része azon általános szabályrendszer szerint működik, mely az igénybevételtől, a megrendelő személyi sajátosságaitól, szakmai tevékenységétől függetlenül alkalmazandó. Jelen tanulmányban a közbeszerződések főbb szabályait kívánom ismertetni, melyek a közbeszerzések során- így a rendészeti szervek által végzett közbeszerzések során is- általános jelleggel érvényesülnek, s nem kívánom elemezni a speciális közbeszerzési formákat (pl. minősített beszerzés), azok feltételeit, eljárási szabályait,s rövid kitekintést kívánok adni a közbeszerzési tevékenység büntetőjogi védelmére. II. A közbeszerzés történeti előzményei Az állami megrendelésekkel (közmunkák és közszállítások) kapcsolatos szerződések a közigazgatási szerződés jogelődjeinek tekintendők. Az első állami megrendelésre készített építési (-közmunkák) Franciaországban a században alakultak ki 1, s céljuk már a kezdeti korban is a megrendelések pártatlanságának biztosítása és a közpénzek felhasználásának ellenőrzése is volt. Kezdetben az állami megrendelések katonai célú, s az ország védelmét szolgáló építkezések voltak, később a tevékenység kiteljesedett, s mindazt közmunkának, közszerződésnek tekintették, ami a közszolgáltatást szolgálta. Kialakult a közmunkák piaca, amikor az állam valamely állami feladat ellátásában a magánszféra együttműködését várta. ( Pl. építkezések, közellátás érdekében szolgáltatásvásárlás vagy közszolgáltatásokra vonatkozó koncesszió. ) Ez képezte alapját a közbeszerzési rendszereknek, melyekben a szabályozás létrehozásának célja a közjavak védelme azon vállalkozásokkal szemben, amikor a vásárlóként a közszféra. A közbeszerzési rendszerek nagymértékű fejlődésen mentek át, s átalakulásuk, változásuk egész Európában- így Magyarországon is folyamatosnak mondható és napjainkban is tapasztalható. Szélesedés tapasztalható egyrészt az alanyi oldalon a közigazgatási szerződések alanyai tekintetében, másrészt a szerződési célok, a szerződés tárgyának vonatkozásában is. A közigazgatási szerződés tág értelmű fogalomkörébe vitathatatlanul beletartozik a közbeszerzési szerződés valamint a koncessziós szerződés fogalom is. A magyar jogban a koncesszióra 1 Harmathy Attila Szerződés,közigazgatás, gazdaságirányítás Akadémia Kiadó Budapest, oldal. 1
2 vonatkozó szabályokat a koncesszióról szóló évi XVI. törvény 2 a közbeszerzésre vonatkozó szabályokat a közbeszerzésekről szóló évi CVIII. törvény 3 szabályozza. A civiljog ( polgári jog, gazdasági jog) területére tartozó szabályozás mellett jelen van a jogrendszerben e jogintézmények védelmére vonatkozó szabályozás is. A koncesszió és a közbeszerzés speciális szabályainak védelmére született a Büntető Törvénykönyvről szóló évi C. törvény ában foglalt: a Versenyt korlátozó megállapodás közbeszerzési és koncessziós eljárásban törvényi tényállás. III. A közbeszerzés szabályozása a magyar jogban A közszállításokra, a közüzemek vonatkozó szabályozás egyes elemeiben régóta jelen van a magyar jogrendszerben 4 Egységes közbeszerzési szabályozás létrehozására azonban csak ben került sor. Az országgyűlés 1995-ben alkotta meg az első egységes szerkezetű közbeszerzési törvényt, az évi XL. törvényt.a törvény célja az volt, hogy biztosítsa az államháztartás kiadásainak ésszerűsítését, a közpénzek felhasználásnak átláthatóságát és széleskörű nyilvános ellenőrizhetőségének megteremtését ban a közbeszerzési tevékenységet újraszabályozták,majd a törvényt több alkalommal is módosították. A módosítások következtében mind bonyolultabbá és átláthatatlanabbá vált. Így egy új, egyszerűbb, rövidebb és könnyebben átlátható közbeszerzési törvény elfogadása vált szükségessé. A közbeszerzésekről szóló évi CXXIX. törvény 5 módosítása helyett sor került a évi CVIII. törvény elfogadására (a továbbiakban: Kbt.). Az új törvény áttekinthető szabályozása révén jobban szolgálja a közbeszerzés alapvető céljait: a közpénzek elköltése átláthatóságának és a verseny tisztaságának biztosítását. A törvény több, a visszaélések és a korrupció visszaszorítására irányuló rendelkezést is tartalmaz, s az egyes eljárási fajták világosabb, áttekinthetőbb szabályozása pedig a könnyebb alkalmazhatóság, illetve a szabályozás kiszámíthatósága irányába hatott.a törvény megalkotása során a jogalkotó az Európai Unió közbeszerzési irányelveit vette alapul, s sok esetben az irányelvi rendelkezések értelmezését adó európai bírósági ítéletek beépítésével történt a szabályozás kialakítása. 6 2 Kihirdetve: V Kihirdetve: VII Ld.Magyary Zoltán : Magyar közigazgatás Budapest, 1942.Királyi Magyar Egyetemi Nyomda 247. oldal, 502.oldal, 5 Hatályon kívül helyezte: évi CVIII. törvény 181. (1). Hatálytalan: I. 1-től. Lásd: a évi CLXXXII. törvény 40. (37) szerinti szöveggel hatályba lépő évi CVIII. törvény 181. (1)-(2). 6 Kbt. miniszteri indoklása 2
3 A közbeszerzési eljárás alapelvei A közbeszerzés alapelvei kiemelt jelentőséggel bírnak. Ennek több oka van. Egyrészt az, hogy a törvény egyes részletszabályai külön is kibontják az alapelvekből eredő kötelezettségeket az eljárási cselekmények vagy akár már a közbeszerzés útján megkötött szerződés teljesítésének szabályozásában. Másrészt a törvény egyes szabályait mindig az alapelvekre figyelemmel kell értelmezni, s a jogszabály értelmezése során az alapelveknek és a törvény céljának kell meghatározó szerepet betöltenie. Harmadrészt az alapelvek önálló generálklauzulaként is működnek: azokra a közbeszerzés szereplői jogot alapíthatnak, s az alapelvek megsértése önmagában is olyan jogsértést valósít meg, amellyel szemben jogorvoslattal lehet élni a Közbeszerzési Döntőbizottság előtt. (Ezáltal megvalósul a közbeszerzés alapelveinek hézagpótló szerepe a külön részletszabállyal nem rendezett kérdésekben.) A törvényben meghatározott alapelvek a következők: a) a verseny tisztasága, nyilvánossága, b) az ajánlattevők esélyegyenlőségének biztosítása, c) nemzeti elbánás biztosítása az Európai Unióban letelepedett ajánlattevők (és az általuk nyújtott szolgáltatások tekintetében) és a közösségi áruk számára, valamint a nemzetközi kötelezettségek alapján egyéb ajánlattevők (szolgáltatások), áruk számára, d) az átláthatóság, e) a jóhiszeműség f) a tisztesség elve, valamint g) a rendeltetésszerű joggyakorlás és h) a közpénzek hatékony és felelős felhasználásának elve, i) a magyar nyelv használatának biztosításának elve az eljárásban azzal, hogy a magyar helyett más nyelv használatát is lehetővé teheti az ajánlatkérő, ezt azonban csak lehetőségként ajánlhatja a felhívás. Utóbbi értelmében nem kötelezhető tehát az ajánlattevő arra, hogy magyar helyett más nyelven nyújtsa be ajánlatát vagy például idegen nyelvű dokumentáció alapján készítse el ajánlatát. Az átláthatóságot a közbeszerzési irányelvek is alapelvként rögzítik. Az átláthatóság túlmutat azon, hogy a közbeszerzés ajánlatkérőjének milyen adatokat kell nyilvánosságra hoznia, és magában foglalja az ajánlatkérő döntéseinek kiszámíthatóságát, a diszkrecionalitás kizárását is. A jóhiszeműség és tisztesség elvét a magyar polgári jog alapelvi szintű elvárásként rögzíti, tiltva a gazdasági tevékenység tisztességtelen folytatását, a tisztességtelen piaci magatartást. A közbeszerzési jog területe szorosan kötődik a gazdaság különböző területeihez, s míg a közbeszerzési eljárás a felek szerződéskötést megelőző magatartását határozza meg, az eljárásban részt vevő felek cselekményeit gazdasági motivációk determinálják. Ezért, hogy a közbeszerzési eljárásban általános jelleggel került kifejezésre a tisztességtelen eljárás tilalma. A jóhiszeműség és tisztesség követelménye -a gazdasági életben kialakult követelményt fogalmaz meg az eljárás résztvevőivel szemben. A rendeltetésszerű joggyakorlás kívánalma biztosítja, hogy az egyes eljárási szabályok konkrét alkalmazása összhangban legyen a közbeszerzési szabályok céljával, és a törvény rendeltetésével. Alapvető elvárás, hogy a közbeszerzési eljárásban az ajánlatkérő köteles biztosítani, a gazdasági szereplő pedig tiszteletben tartani a verseny tisztaságát, átláthatóságát és nyilvánosságát. 3
4 Az ajánlatkérőnek ugyanakkor esélyegyenlőséget és egyenlő bánásmódot kell biztosítania a gazdasági szereplők számára. Az ajánlatkérő és a gazdasági szereplők egyaránt a közbeszerzési eljárásban a jóhiszeműség és tisztesség, valamint a rendeltetésszerű joggyakorlás követelményeinek megfelelően kötelesek eljárni. Az ajánlatkérővel szemben további követelmény, hogy a közpénzek felhasználása miatt a hatékony és felelős gazdálkodás elvét is szem előtt tartva járjon el. A évi CXVI. törvény rendelkezése óta kimondásra került, hogy az Európai Unióban letelepedett gazdasági szereplők és a közösségi származású áruk számára nemzeti elbánást kell nyújtani a közbeszerzési eljárásban. Az Európai Unión kívül letelepedett gazdasági szereplők és a nem közösségi származású áruk számára nemzeti elbánást a közbeszerzési eljárásban Magyarországnak és az Európai Uniónak a közbeszerzések terén fennálló nemzetközi kötelezettségeivel összhangban kell nyújtani. A közbeszerzési törvény ellentétben a polgári jog joganyagának dominánsan diszpozitív szabályozási rendszerével- alapvetően kógens szabályozású. A közbeszerzés szabályaitól csak annyiban lehet eltérni, amennyiben maga a törvény az eltérést kifejezetten megengedi (így pl. az ajánlatkérő nem nyilváníthat érvénytelenné egy ajánlatot olyan okból, amelyet a törvény nem szabályoz érvénytelenségi okként). Mindemellett a magyar jogban a szerződés alapvetően polgári jogi kategória, így a közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződések is - amellett, hogy a törvényben foglaltak szerint meghatározott sajátosságokat mutatnak - polgári jogügyletek. Sajátosságukat az adja, hogy a közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződésekre a Kbt-ben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni a Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) rendelkezéseit. A közbeszerzés alapfogalmai: A közbeszerzés: a törvény szerint közbeszerzésnek minősül az ajánlatkérőként meghatározott szervezetek olyan beszerzése, amely a törvényben meghatározott tárgyra irányul (egyúttal nem tartozik a tárgyi hatály alóli kivételek sorába), és amelynek értéke eléri vagy meghaladja a közbeszerzési értékhatárokat, feltéve, hogy e beszerzés visszterhes. A visszterhességgel, mint a közbeszerzés egyik fogalmi elemének értelmezésével kapcsolatban megjegyzendő, hogy a visszterhesség eltér a klasszikus polgári jogi visszterhességtől olyan értelemben, hogy egy nyertes ajánlattevő által nyújtott szolgáltatás ellenértékét nem feltétlenül az ajánlatkérő fizeti meg (hanem pl. a szolgáltatást igénybe vevők). Az Európai Bíróság gyakorlata a visszterhesség megítélésénél a közvetlen gazdasági érdeket tekinti irányadónak, s olyan esetben, ahol a szolgáltatást fizikailag nem az ajánlatkérő részére teljesítik, az ajánlatkérőnél megjelenő közvetlen gazdasági érdeket fogadja el a visszterhes, azaz a beszerzési jelleg alátámasztására (C-451/08. sz. Helmut Müller ügyben hozott ítélet). 7 Ajánlattevő: az a gazdasági szereplő lehet, aki (amely) a közbeszerzési eljárásban ajánlatot nyújt be. Ajánlatkérő pedig az, aki a közbeszerzés szabályai szerint jogosult az ajánlat bekérésére, s a közbeszerzési eljárás megindítására. A jelenlegi jogi szabályozás szerint két ajánlatkérői kör különböztethető meg: 7 Kbt. Indoklás 4
5 a) a klasszikus ajánlatkérői kör ( ahol a közbeszerzési eljárási fajtákat a Kbt. szabályozza), b) a közszolgáltató ajánlatkérői kör ( ahol a közbeszerzési eljárási fajtákat külön végrehajtási rendelet szabályozza). A közbeszerzési törvény ( Kbt.) kerettörvényi jelleggel bír tehát:számos kérdés szabályozását rendeleti szinten teszi lehetővé. 8 A Közbeszerzési Hatóság naprakész nyilvántartást vezet az ajánlatkérőkről (ajánlatkérők nyilvántartása), és azt a honlapján (http://www.kozbeszerzes.hu/) közzéteszi, továbbá a nyilvántartásban szereplő ajánlatkérőkről szükség szerint tájékoztatást nyújt az Európai Bizottság részére. Közbeszerzési Hatóság: autonóm államigazgatási szerv, mely kizárólag az Országgyűlésnek alárendelten működik. 15 tagját az ajánlattevői oldal, az ajánlatkérői oldal és egyes közérdekű célok érvényesítésére hivatott szervek képviselői alkotják. A Hatóság elnökét és alelnökét a Hatóság keretében működő Tanács tagjai 5 éves időtartamra választják meg, a tagok megbízatása két évre szól. Míg a Hatóság elnöke e tisztségét főállásban tölti be, addig a többi tag a Hatósággal nem áll közszolgálati jogviszonyban, és a Hatóság részükre javadalmazást sem biztosíthat. (A tagok jellemzően a delegáló szervben viselnek hivatali tisztséget.)a Tanács hatásköre és a főbb feladatai a Kbt.szerint az alábbiak szerint összegezhetők: 1. Közreműködés a közbeszerzési politika alakításában 2. A közbeszerzési eljárásokat támogató-segítő feladatok 3. A hirdetmények megjelentetése, ellenőrzése 4. Névjegyzékek vezetése 5. Nemzetközi kapcsolatok A Tanács tevékenységével kapcsolatos koordinációt, döntéseinek előkészítését és végrehajtását, valamint a kapcsolódó adminisztratív tevékenységet a HatóságTitkársága végzi a főtitkár irányításával. A Hatóság keretében a Tanács mellett működik a Közbeszerzési Döntőbizottság( ld. később), amelynek feladata a közbeszerzésekkel és a tervpályázati eljárásokkal kapcsolatos jogsértő vagy vitás ügyek miatt jogorvoslati intézése. Az összeférhetetlenség Az ajánlatkérőkkel szemben támasztott általános törvényi követelmény, hogy kötelesek minden szükséges intézkedést megtenni annak érdekében, hogy elkerüljék az összeférhetetlenséget és a verseny tisztaságának sérelmét eredményező helyzetek kialakulását. Ezért összeférhetetlen és nem vehet részt: az eljárás előkészítésében és lefolytatásában az ajánlatkérő nevében olyan személy vagy szervezet, amely funkcióinak pártatlan és tárgyilagos gyakorlására bármely okból, így különösen gazdasági érdek vagy az eljárásban részt vevő gazdasági szereplővel fennálló más közös érdek miatt nem képes, az eljárásban ajánlattevőként, részvételre jelentkezőként, alvállalkozóként vagy az alkalmasság igazolásában részt vevő szervezetként az ajánlatkérő által az eljárással vagy annak előkészítésével kapcsolatos tevékenységbe bevont személy vagy szervezet, 8 Dr. Barna Orsolya-Haszonicsné drádám Mária-dr. Tátrai Tünde-dr.Kiss Ferenc:. Közbeszerzési definíciógyűjtemény Complex Kiadó Budapest, 2012, ISBN old. 5
6 ha közreműködése az eljárásban a verseny tisztaságának sérelmét eredményezheti. Az ajánlatkérő köteles felhívni az eljárás előkészítésébe bevont személy vagy szervezet figyelmét arra, ha e bekezdés alapján - különösen az általa megszerzett többletinformációkra tekintettel - a közbeszerzési eljárásban történő részvétele összeférhetetlenséget eredményezne. A magyar törvényi szabályozás alapján- az uniós szabályokkal egyezően-a gazdálkodó szervezetek csak a közszolgáltatói tevékenységükkel összefüggésben minősülnek ajánlatkérőnek. Ezeknek a szervezeteknek csak akkor kell közbeszerzési eljárást lefolytatniuk, ha a törvény különös szabályai vonatkoznak rájuk. Az alanyok körében az állam az államot, mint a Ptk. szerinti jogi személyt jelöli. Így a törvény ezen pontja értelmében ajánlatkérőnek minősül minden költségvetési szerv is. A költségvetési szervek fő jellemzőit az államháztartásról szóló évi CXCV. törvény 9 (a továbbiakban: Áht.) határozza meg. A közbeszerzés tárgya A hatályos közbeszerzési törvény nem definiál minden eljárásrendben külön beszerzési tárgyakat. A közbeszerzési tárgyak meghatározását átfogóan szabályozza, amely mellett a kivételek körét sorolja fel. A közbeszerzés tárgya lehet a) árubeszerzés, b) építési beruházás, c) szolgáltatás megrendelése, d) építési koncesszió és e) szolgáltatási koncesszió. Vannak olyan tevékenységek, amelyeket a törvény kifejezetten kivesz a hatály alól. (Azon kivételi köröket, amelyek kizárólag a közszolgáltatói szerződésekre vonatkozó szabályok vagy a nemzeti eljárásrend alkalmazása esetén teszik lehetővé a közbeszerzési eljárás mellőzését, az adott eljárásrend szabályai között találhatók. )A kivételi körök változása a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról szóló, az Európai Parlament és a Tanács július 13-i 2009/81/EK átültetéséhez kapcsolódik. A védelmi irányelv átültetése csak a kivételi körök megfogalmazása, valamint az átültetést végző rendeleti szabályozásra vonatkozó felhatalmazó rendelkezések tekintetében érinti a közbeszerzési törvényt. 10 A törvény a hatálya alól több egyéb kivételt is meghatároz. Ezek közül néhány fontos kivétel: Nem kell a közbeszerzésről szóló törvényt alkalmazni - a törvény jogorvoslatra vonatkozó rendelkezéseinek kivételével - 9 Kihirdetve: XII Kbt. miniszteri indoklása 6
7 a) 11 a minősített adatot, valamint az ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzésre (a továbbiakban: minősített beszerzési eljárás) - az uniós értékhatárt elérő értékű beszerzések esetén abban az esetben, ha az Országgyűlés illetékes bizottsága a Kbt. alkalmazását kizáró előzetes döntést hozott-, amely megrendelésre a Kbt. felhatalmazása alapján megalkotott külön jogszabály szerint kell eljárni, vagy amely a Kbt. felhatalmazása alapján megalkotott külön jogszabály alkalmazása alól is kivételt képez; b) 12 a védelem terén kifejezetten katonai, rendvédelmi, rendészeti célokra szánt áruk (fegyverek, lőszerek, hadianyagok) beszerzésére, szolgáltatások vagy építési beruházások megrendelésére (a továbbiakban: védelmi beszerzési eljárás), amelyek megrendelésére a Kbt. felhatalmazása alapján megalkotott külön jogszabály szerint kell eljárni. Valamint ha az ilyen tárgyú beszerzés az ország alapvető biztonsági érdekének védelme érdekében - összhangban az Európai Unió Működéséről szóló szerződés 346. cikkével a Kbt. felhatalmazása alapján megalkotott külön jogszabály alkalmazása alól is kivételt képez. S nem kell a törvényt alkalmazni a) a nemzetközi szerződés vagy nemzetközi megállapodás alapján meghatározott külön eljárás szerint történő beszerzésre, ha a szerződés vagy a megállapodás csapatok (katonai erők) állomásoztatására, átvonulására, alkalmazására vonatkozik, ideértve hadműveleti területre kihelyezésre (áthelyezésre), visszahelyezésre kerülő egységek esetében a kihelyezés (áthelyezés), visszahelyezés megvalósításával összefüggő beszerzéseket is; b) nemzetközi szerződésben meghatározott külön eljárás alapján történő beszerzésre, ha az Európai Unión kívüli állammal kötött szerződés projekt közös megvalósításával vagy hasznosításával összefüggő beszerzésre vonatkozik; c) nemzetközi szervezet által meghatározott külön eljárás alapján történő beszerzésre sem. Új kivételi körként jelent meg a hatályos jogi szabályozásban két olyan esetkör, amelyek a közfeladatok ellátásának átruházásához kapcsolódik. Az Európai Unió joga nem használja a közszolgáltatás kifejezést, hanem általános érdekű szolgáltatásokat különböztet meg, amelyen belül elkülönít általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat és általános érdekű, nem gazdasági jellegű szolgáltatásokat.azt, hogy mely szolgáltatás tekintendő gazdasági érdekű szolgáltatásnak, az Európai Bíróság gyakorlata alakította ki. A Bíróság gyakorlata szerint tulajdonképpen majdnem minden közszolgáltatás gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősül, mert azért valamilyen ellenszolgáltatás jár, s ez független attól a ténytől, hogy az ellenszolgáltatást ki fizeti. Pl. ha azt nem a szolgáltatás igénybevevője fizeti, hanem a társadalombiztosítás finanszírozza -és az sem releváns, hogy profitorientált,vagy non-profit szervezetről van-e szó. Így több ügyben is egyértelművé tette a Bíróság, hogy a kórházi egészségügyi szolgáltatások, amelyeket az egészségbiztosítási pénztár finanszíroz, gazdasági érdekű szolgáltatások (pl. C-157/99). A szigorú gyakorlattól eltérően azonban az állam lakosság felé fennálló kötelező feladatát teljesítő, állam által finanszírozott közoktatási feladat ellátását a Bíróság nem minősítette gazdasági 11 A évi CLXXXII. törvény 40. (1) 12 A évi CLXXXII. törvény 40. (1) 7
8 érdekűnek (pl. C-109/92). Ennek megfelelően a Kbt. egyértelművé teszi, hogy a közoktatásról szóló évi LXXIX. törvény alapján, a helyi önkormányzat kötelező közoktatási feladatának és a közoktatási intézmény intézményfenntartói jogának más intézményfenntartónak történő átadása nem tartozik a közbeszerzési szabályok hatálya alá. 13 A másik új kivételi kör szerint az állami feladatellátás belső megszervezése érdekében kizárólag állami szervek között kötött horizontális megállapodások - amikor azt az uniós jog értelmezése lehetővé teszi nem tartoznak a közbeszerzési szabályok hatálya alá.nem tartozik a Kbt. hatálya alá, ha valamely közfeladat ellátását egy ajánlatkérő egy másik ajánlatkérőre ruházza át olyan módon, hogy az átruházó ajánlatkérőtől teljesen függetlenül és saját felelősséggel, haszonszerzési cél nélkül végzi a feladat ellátását. Ilyenkor tehát az adott közfeladat ellátásáért való felelősség is egészében azt a szervezetet terheli, amelyre a feladatellátást átruházták, és a feladatot átadó ajánlatkérő szerv nem őrzi meg a szolgáltatás feletti irányítást. 14 Az in-house beszerzés-mint speciális kategória A Kbt.-ben új rendelkezésként került rögzítésre a házon-belüli (in-house) beszerzések kivételi köre. Az in-house szerződések kivételt képeznek mind az uniós, mind a nemzeti közbeszerzési szabályok alól, s ezen beszerzések esetén- de csak szigorú korlátok között- mellőzhetőek a közbeszerzésre irányadó szabályok. Az in-house beszerzések lehetővé teszik, hogy az ajánlatkérő a vele szoros kapcsolatban álló, de látszólag jogilag elkülönülő vállalkozásoknak - meghatározott feltételek mellett - közvetlenül, ajánlattételi felhívás közzététele nélkül szerződéseket ítéljen oda. Az in-house beszerzés fogalma a közbeszerzési irányelvekben nincsen nevesítve, s a feltételrendszerét az Európai Bíróság joggyakorlata alakította ki. A házon-belüli beszerzés megítélésekor fontos szempont, hogy a szervezet megőrizze közjogi voltát, amely így kizárja a magánszektor bármilyen minőségben történő részvételét. A törvény kiterjesztő rendelkezést tartalmaz a beszerzés tárgyára vonatkozóan, hiszen az nem csak a közszolgáltatás ellátására vonatkozhat, hanem a közszolgáltatás ellátásának megszervezésével összefüggő feladat ellátására is. Az új szabályozás a hazai joggyakorlatot tükrözi. 15 A közbeszerzési értékhatár A közbeszerzési értékhatár a közbeszerzési eljárás lényeges eleme. A hatályos jogi szabályozás szerint kétféle közbeszerzési értékhatár van: az uniós értékhatár és a nemzeti értékhatár. 13 Kbt. miniszteri indoklás 14 Kbt. miniszteri indoklás 15 lásd pl. a Fővárosi Bíróság 13.K /2010/6. számú ítélete 8
9 A törvény nem tartalmazza sem a nemzeti, sem az uniós közbeszerzési értékhatárok számszerű értékeit. Az értékhatárok meghatározott időközönként változhatnak. Az Európai Unió joga szerint két évente vizsgálják felül, az Európai Unió joga által meghatározott közbeszerzési értékhatárokat valamint azok nemzeti valutákban meghatározott összegét; 16 melyeket időszakonként az Európai Bizottság állapítja meg és teszi közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A nemzeti közbeszerzési értékhatárok pedig minden évben a költségvetési törvényben kerülnek meghatározásra. A Közbeszerzési Hatóság a Közbeszerzési Értesítőben minden év elején közzéteszi a közbeszerzési értékhatárokat. Ennek során az uniós értékhatárok forintban meghatározott összegét az Európai Bizottságnak az uniós értékhatárok nemzeti valutákban meghatározott összegére vonatkozó, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett közleményének megfelelően tüntetik fel. A közbeszerzési érték megállapításának legfontosabb rendelkezései oa közbeszerzés értékén a közbeszerzés megkezdésekor annak tárgyáért általában kért vagy kínált - általános forgalmi adó nélkül számított, - legmagasabb összegű teljes ellenszolgáltatást kell érteni (a továbbiakban: becsült érték). A teljes ellenszolgáltatásba bele kell érteni az opcionális részt tartalmazó ajánlatkérés esetén az opcionális rész értékét. oa közbeszerzés becsült értékébe be kell számítani az ajánlatkérő által a részvételre jelentkezők, vagy az ajánlattevők részére fizetendő díjat és kifizetést (jutalékot) is, amennyiben az ajánlatkérő teljesít ilyen jellegű kifizetést a részvételre jelentkezők, az ajánlattevők részére. oa keret-megállapodás becsült értéke a megállapodás alapján az adott időszakban kötendő szerződések becsült legmagasabb összértéke. okógens rendelkezés, hogy tilos a Kbt., vagy a Kbt. uniós értékhatárt elérő értékű közbeszerzések szabályai alkalmazásának megkerülése céljából a közbeszerzést részekre bontani. oamennyiben az ajánlatkérő egy közbeszerzési eljáráson belül teszi lehetővé a részekre történő ajánlattételt, minden rész értékét egybe kell számítani a közbeszerzés becsült értékének meghatározásakor. A közbeszerzési eljárásban alkalmazandó eljárásrend A hatályos közbeszerzési törvény a közbeszerzési értékhatárrendszerekhez kapcsolódóan két eljárási rendet különböztet meg: az egyik eljárásrendet az uniós értékhatárokat elérő vagy meghaladó értékű közbeszerzésekre, 16 Lásd: évi CLXXXVIII. törvény 72. (1)-(5), 73., évi CCIV. törvény 56. (2), évi CCIV. törvény , évi CCXXX. törvény
10 az ezek alatti és egyben a nemzeti értékhatárokat elérő értékű közbeszerzésekre a nemzeti közbeszerzési eljárási rend szabályait kell alkalmazni ( feltéve,ha a e törvény másként rendelkezik). A közbeszerzési eljárások fajtái, az eljárások osztályozása A közbeszerzési eljárásoknak négy alapvető fajtája van, melyek az alábbiak : 1. a nyílt eljárás, 2. a meghívásos eljárás, 3. a tárgyalásos eljárás, és ezen belül hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás, hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás, és 4. a versenypárbeszéd. A közbeszerzési eljárás során alapvető szabály, hogy nem lehet áttérni egyik eljárási fajtáról a másikra. Az alapeljárások mellett ugyanakkor a jogi szabályozás lehetőséget biztosít ún. speciális eljárásra is, mely lehet gyorsított eljárás, amely nem kerül külön eljárási fajtaként meghatározásra, csak speciális szabályai a többi eljárási fajta rendelkezései között az eltérő szabály leírásával kerülnek meghatározásra. ( Kivételesen indokolt és sürgős esetben az ajánlatkérő az általánosan előírt határidőnél rövidebb részvételi határidőt is meghatározhat, amely azonban nem lehet rövidebb a részvételi felhívást tartalmazó hirdetmény feladásának napjától számított tíz napnál A gyorsított eljárás alkalmazásának indokát az eljárást megindító hirdetményben meg kell adni.) keret-megállapodásos eljárás,és a közszolgáltatók által alkalmazható, speciális hirdetményekkel induló közbeszerzési eljárások, amelyek külön végrehajtási rendeletben kerülnek meghatározásra. A közbeszerzési eljárások osztályozhatók továbbá aszerint is, hogy hány szakaszból állnak. Vannak egy, két, és három szakaszos eljárások. Egy szakaszból álló eljárások: o nyílt eljárás, o hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás. Két szakaszból álló eljárások: o meghívásos eljárás, o hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás, o gyorsított eljárás, o keretmegállapodásos eljárás (ha az eljárás első része egyszakaszos). Háromszakaszos eljárások: o versenypárbeszéd, o keretmegállapodásos eljárás (ha az eljárás első része kétszakaszos), 10
11 o a közszolgáltatók által alkalmazható, speciális hirdetményekkel induló közbeszerzési eljárások, amelyek a külön végrehajtási rendeletben kerülnek meghatározásra (időszakos előzetes tájékoztatót tartalmazó hirdetménnyel meghirdetett meghívásos vagy tárgyalásos eljárás és előminősítési hirdetménnyel meghirdetett meghívásos vagy tárgyalásos eljárás. A négy alapvető eljárás főbb jellemzője az alábbiakban foglalható össze: 1. A nyílt eljárás A nyílt eljárás olyan, egy szakaszból álló közbeszerzési eljárás, amelyben minden érdekelt gazdasági szereplő ajánlatot tehet. Ajánlati felhívással indul. Az ajánlattevő ajánlatával együtt benyújtja a kizáró okok és az alkalmasság igazolására vonatkozó dokumentumokat is a felhívás és a dokumentáció, valamint a törvény előírásainak megfelelően. Nyílt eljárásban nincs mód tárgyalásra, de valamennyi érdekelt ajánlatot tehet. Az ajánlati felhívásban az ajánlatkérő nem határozhatja meg az ajánlattételi határidőt az ajánlati felhívást tartalmazó hirdetmény feladásának napjától számított negyvenöt napnál rövidebb időtartamban. Az ajánlatkérő a felhívásban és a dokumentációban meghatározott feltételekhez kötve van (ajánlatkérő kötöttsége), Az ajánlattevő pedig az ajánlatához az ajánlattételi határidő lejártától van kötve. (ajánlati kötöttség). Az ajánlati kötöttség időtartamát az ajánlatkérő az ajánlati felhívásban nem határozhatja meg annak kezdetétől számított harminc - építési beruházás esetén, valamint ha a közbeszerzési eljárást külön jogszabályban előírt folyamatba épített ellenőrzés mellett folytatják le hatvan - napnál hosszabb időtartamban. 2. A meghívásos eljárás A meghívásos eljárás olyan két szakaszból álló közbeszerzési eljárás, amelynek első, részvételi szakaszában az ajánlatkérő a részvételre jelentkezőnek a szerződés teljesítésére való alkalmasságáról vagy alkalmatlanságáról dönt, míg az eljárás második, ajánlattételi szakaszában csak az ajánlatkérő által alkalmasnak minősített és ajánlattételre felhívott részvételre jelentkezők tehetnek ajánlatot. A meghívásos eljárás részvételi felhívással indul. A meghívásos eljárásban nem lehet tárgyalni. Az eljárás részvételi szakaszában bármely érdekelt gazdasági szereplő nyújthat be részvételi jelentkezést, de a részvételi szakaszban a részvételre jelentkező nem tehet ajánlatot. Az ajánlatkérő a részvételi felhívásban keretszámot határozhat meg arra vonatkozóan, hogy a részvételre jelentkezők közül az eljárás második szakaszában legfeljebb e keretszám felső határáig terjedő számú alkalmas, egyben érvényes jelentkezést benyújtó 11
12 részvételre jelentkezőnek küld majd ajánlattételi felhívást. A keretszámnak legalább öt ajánlattevőt kell magában foglalnia, és biztosítania kell a valódi versenyt. A meghívásos eljárásban a részvételi határidőt az ajánlatkérő nem határozhatja meg a részvételi felhívást tartalmazó hirdetmény feladásának napjától számított harminc napnál rövidebb időtartamban.( Kivételesen indokolt és sürgős esetben az ajánlatkérő a rövidebb részvételi határidőt is meghatározhat, amely azonban nem lehet rövidebb a részvételi felhívást tartalmazó hirdetmény feladásának napjától számított tíz napnál ( ez a gyorsított eljárás). A gyorsított eljárás alkalmazásának indokát az eljárást megindító hirdetményben meg kell adni.) Az ajánlattételi felhívás megküldésének időpontját az ajánlatkérő nem határozhatja meg a részvételi jelentkezések bontását követő harmincadik - építési beruházás esetén, valamint ha a közbeszerzési eljárást külön jogszabályban előírt folyamatba épített ellenőrzés mellett folytatják le hatvanadik - napnál későbbi időpontban. Ha a részvételi szakasz eredményes, az eredménynek a részvételre jelentkezőkkel történt közlésétől számított öt munkanapon belül az ajánlatkérő köteles az alkalmasnak minősített jelentkezőknek - amennyiben ajánlatkérő meghatározta az ajánlattevők keretszámát, a műszaki vagy szakmai alkalmasság alapján kiválasztott jelentkezőknek - az írásbeli ajánlattételi felhívást egyidejűleg megküldeni. 3. A tárgyalásos eljárások A tárgyalásos eljárás olyan két szakaszból álló közbeszerzési eljárás, amelynek első, részvételi szakaszában az ajánlatkérő a részvételre jelentkezőnek a szerződés teljesítésére való alkalmasságáról vagy alkalmatlanságáról dönt, míg az eljárás második, ajánlattételi szakaszában az alkalmasnak minősített és ajánlattételre felhívott részvételre jelentkezőkkel tárgyal a szerződés feltételeiről. Az ajánlatkérő a részvételi felhívásban keretszámot határozhat meg arra vonatkozóan, hogy a részvételre jelentkezők közül az eljárás második szakaszában legfeljebb e keretszám felső határáig terjedő számú alkalmas, egyben érvényes jelentkezést benyújtó részvételre jelentkezőnek küld majd ajánlattételi felhívást. A keretszámnak legalább három ajánlattevőt kell magában foglalnia, és biztosítania kell a valódi versenyt. Az ajánlatkérő rendelkezhet úgy, hogy az eljárás ajánlattételi szakaszában a tárgyalásokat több fordulóban bonyolítja le és a megadott fordulót követően csak azokkal az ajánlattevőkkel folytatja a tárgyalást, akik az értékelési szempontok szerint a legkedvezőbb ajánlatot tették. Ilyen esetben az ajánlatkérő már az eljárást megindító felhívásban feltünteti, hogy élni kíván az ajánlattevők létszámának csökkentésével a tárgyalás során. A tárgyalásos eljárásban az ajánlatkérő és egy vagy több ajánlattevő közötti tárgyalások arra irányulnak, hogy az ajánlatkérő a legkedvezőbb érvényes ajánlatot tevővel, és a legkedvezőbb feltételekkel köthessen szerződést. Az ajánlatkérőnek a tárgyalások során is biztosítania kell az egyenlő bánásmódot az ajánlattevők számára, így különösen az ajánlatkérő által adott bármilyen tájékoztatást az összes ajánlattevőnek meg kell adni. 12
13 Ha az ajánlatkérő az ajánlattevőkkel egyenként tárgyal, az ajánlattevő hozzájárulása nélkül a tárgyaláson az ajánlatáról közölt semmilyen információ nem osztható meg a többi ajánlattevővel. A tárgyalásos eljárásban az ajánlatok bírálatát az ajánlatkérő két szakaszban végzi. 4. A versenypárbeszéd A versenypárbeszéd olyan közbeszerzési eljárás, amelyben az ajánlatkérő az általa - a törvényben előírtak szerint - kiválasztott részvételre jelentkezőkkel párbeszédet folytat a közbeszerzés tárgyának, a szerződés típusának és feltételeinek pontos meghatározása érdekében, majd ajánlatot kér. A versenypárbeszéd három szakaszra tagolódik: a) a részvételi szakasz, b) a párbeszéd, c) az ajánlattételi szakasz. Az ajánlatkérő versenypárbeszédet akkor alkalmazhat, ha a) a közbeszerzés tárgyára vonatkozó közbeszerzési műszaki leírás meghatározására nem, vagy nem a nyílt, illetve meghívásos eljárásban szükséges részletességgel képes, vagy b) a szerződés típusának vagy jogi, illetve pénzügyi feltételeinek meghatározására nem, vagy nem a nyílt, illetve meghívásos eljárásban szükséges részletességgel képes. A versenypárbeszéd részvételi felhívással indul. A versenypárbeszédben az ajánlatok értékelési szempontja kizárólag az összességében legelőnyösebb ajánlat kiválasztása lehet. A különleges eljárások közül kiemelt jelentőségű a keret-megállapodásos eljárás. Keret-megállapodásos eljárás : Az ajánlatkérő közbeszerzését keret-megállapodás útján is megvalósíthatja, s az eljárást megindító felhívásban ajánlatkérő megjelöli, hogy melyik típusú keret-megállapodás megkötésére irányul az eljárás. Keretmegállapodás négy formában köthető: a) egy ajánlattevővel megkötött keret-megállapodás, amely az annak alapján adott közbeszerzés megvalósítására irányuló szerződés(ek) minden feltételét kötelező erővel tartalmazza; b) egy ajánlattevővel megkötött keret-megállapodás, amely nem tartalmazza az annak alapján adott közbeszerzés megvalósítására irányuló szerződés(ek) minden feltételét vagy azokat nem kötelező erővel tartalmazza; c) több ajánlattevővel megkötött keret-megállapodás, amely az annak alapján adott közbeszerzés megvalósítására irányuló szerződés(ek) minden feltételét kötelező erővel tartalmazza; d) több ajánlattevővel megkötött keret-megállapodás, amely nem tartalmazza az annak alapján adott közbeszerzés megvalósítására irányuló szerződés(ek) minden feltételét vagy azokat nem kötelező erővel tartalmazza. 13
14 h) A közbeszerzési eljárás rendeltetése: a verseny biztosítása A közbeszerzési eljárás alapvető rendeltetése a verseny biztosítása 17. Ennek érdekében szigorú jogi szabályozás vonatkozik az eljárásban résztvevő személyekre és a jelentkezőkkel kapcsolatos követelményekre, a benyújtandó dokumentumokra, az értékelési eljárásra és a döntés menetére is. Az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező ugyanabban a közbeszerzési eljárásban - részajánlattételi lehetőség biztosítása esetén ugyanazon rész tekintetében - a) nem tehet másik ajánlatot más ajánlattevővel közösen, illetve nem nyújthat be másik részvételi jelentkezést más részvételre jelentkezővel közösen, b) más ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező alvállalkozójaként nem vehet részt, c) más ajánlatot benyújtó ajánlattevő, illetve más részvételi jelentkezést benyújtó részvételre jelentkező szerződés teljesítésére való alkalmasságát nem igazolhatja. Amennyiben az ajánlatkérő az általa lefolytatott eljárás során, a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló törvény nyilvánvaló megsértését észleli vagy azt alapos okkal feltételezi, köteles azt - jelezni a Gazdasági Versenyhivatalnak. Az ajánlattevőkkel és részvételre jelentkezőkkel kapcsolatos követelmények A közbeszerzési eljárásban csak olyan gazdasági szereplő tehet ajánlatot, amely megfelel az ajánlatkérő által támasztott követelményeknek. Így különösen : a) szakmai tapasztalatra és képzettségre, b) műszaki és technikai feltételekre, c) minőségbiztosítási vagy környezetgazdálkodási szabványokra, d) gazdasági és pénzügyi helyzetre vonatkozó minimális követelményeknek (alkalmassági követelmények) és nem áll kizáró ok hatálya alatt. Törvényi korlátozás azonban, hogy az ajánlatkérőnek az alkalmassági követelmények meghatározását a közbeszerzés tárgyára kell korlátoznia, és azokat - a közbeszerzés becsült értékére is tekintettel - legfeljebb a szerződés teljesítéséhez ténylegesen szükséges feltételek mértékéig lehet előírni. Az alkalmassági követelmények előírása mellett a verseny tisztaságát hivatottak védeni a kizárási szabályok is, hiszen az eljárásban nem lehet ajánlattevő, részvételre jelentkező, alvállalkozó, és nem vehet részt az alkalmasság igazolásában olyan gazdasági szereplő, aki a törvény szerinti kizáró ok hatálya alatt áll. Így aki : a) végelszámolás alatt áll, vagy vonatkozásában csődeljárás elrendeléséről szóló bírósági végzést közzétettek, vagy az ellene indított felszámolási eljárást jogerősen elrendelték, vagy ha a 17 Kbt
15 gazdasági szereplő személyes joga szerinti hasonló eljárás van folyamatban, vagy aki személyes joga szerint hasonló helyzetben van; b) tevékenységét felfüggesztette vagy akinek tevékenységét felfüggesztették; c) gazdasági, illetve szakmai tevékenységével kapcsolatban jogerős bírósági ítéletben megállapított bűncselekményt követett el, amíg a büntetett előélethez fűződő hátrányok alól nem mentesült; vagy akinek tevékenységét a jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló évi CIV. törvény 5. -a (2) bekezdés b), vagy g) pontja alapján a bíróság jogerős ítéletében korlátozta, az eltiltás ideje alatt, vagy ha az ajánlattevő tevékenységét más bíróság hasonló okból és módon jogerősen korlátozta; d) közbeszerzési eljárásokban való részvételtől jogerősen eltiltásra került, az eltiltás ideje alatt; e) egy évnél régebben lejárt adó-, vámfizetési vagy társadalombiztosítási járulékfizetési kötelezettségének - a letelepedése szerinti ország vagy az ajánlatkérő székhelye szerinti ország jogszabályai alapján - nem tett eleget, kivéve, ha megfizetésére halasztást kapott; f) korábbi - három évnél nem régebben lezárult - közbeszerzési eljárásban hamis adatot szolgáltatott és ezért az eljárásból kizárták, vagy a hamis adat szolgáltatását jogerősen megállapították, a jogerősen megállapított időtartam végéig; g) 18 harmadik országbeli állampolgár Magyarországon engedélyhez kötött foglalkoztatása esetén a munkaügyi hatóság által a munkaügyi ellenőrzésről szóló évi LXXV. törvény 7/A. -a alapján két évnél nem régebben jogerőre emelkedett közigazgatási vagy annak felülvizsgálata esetén bírósági határozatban megállapított és a központi költségvetésbe történő befizetésre kötelezéssel, vagy az idegenrendészeti hatóság által a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény szerinti közrendvédelmi bírsággal sújtott jogszabálysértést követett el; h) 19 a június 30-ig hatályban volt, a Büntető Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény szerinti bűnszervezetben részvétel - ideértve a bűncselekmény bűnszervezetben történő elkövetését is -, vesztegetés, vesztegetés nemzetközi kapcsolatokban, hűtlen kezelés, hanyag kezelés, költségvetési csalás, az európai közösségek pénzügyi érdekeinek megsértése vagy pénzmosás bűncselekményt, illetve a Büntető Törvénykönyvről szóló évi C. törvény XXVII. Fejezetében meghatározott korrupciós bűncselekmények, bűnszervezetben részvétel - ideértve bűncselekmény bűnszervezetben történő elkövetését is -, hűtlen kezelés, hanyag kezelés, költségvetési csalás vagy pénzmosás bűncselekményt, illetve személyes joga szerinti hasonló bűncselekményt követett el, feltéve, hogy a bűncselekmény elkövetése jogerős bírósági ítéletben megállapítást nyert, amíg a büntetett előélethez fűződő hátrányok alól nem mentesült; i) 20 korábbi közbeszerzési eljárás eredményeként szeptember 15-ét követően kötött szerződésével kapcsolatban az alvállalkozója felé fennálló (vég- vagy részszámlából fakadó) két éven belül született jogerős és végrehajtható közigazgatási, vagy bírósági határozatban megállapított fizetési kötelezettsége 10%-ot meghaladó részét, az ilyen határozatban megállapított fizetési határidőn belül nem teljesítette, annak ellenére, hogy az ajánlatkérőként szerződést kötő fél a részére határidőben fizetett; 18 Megállapította: évi XV. törvény 83. (9). Hatályos: III. 15-től. 19 Megállapította: évi CCXXIII. törvény 308. (1). Hatályos: VII. 1-től. 20 A évi CLXXXII. törvény 40. (4) szerinti szöveggel lép hatályba. 15
16 j) az adott eljárásban előírt adatszolgáltatási kötelezettség teljesítése során olyan hamis adatot szolgáltat, vagy hamis nyilatkozatot tesz, amely a verseny tisztaságát veszélyezteti; stb A részvételre jelentkezők és ajánlattevők által benyújtandó dokumentumok A jogi szabályozás nemcsak az ajánlatkérőkkel, ajánlattevőkkel szemben határoz meg elvárásokat, hanem a benyújtandó dokumentumokkal szemben is követelményeket állít. Az ajánlatkérő csak olyan igazolások benyújtását írhatja elő a gazdasági szereplők számára, amelyek szükségesek a közbeszerzési eljárás lefolytatásához, az ajánlatok vagy a részvételi jelentkezések elbírálásához. Ezek az igazolások az ajánlatkérő döntését segítik, s arra szolgálnak, hogy az ajánlatkérő meg tudja ítélni a) az ajánlattevők vagy részvételre jelentkezők szerződés teljesítésére való alkalmasságát, az ajánlati biztosíték rendelkezésre bocsátását és a kizáró okok fenn nem állását; b) azt, hogy az ajánlattevő által megajánlott áruk, szolgáltatások, illetve építési munkák, építmények megfelelnek az ajánlatkérő által előírtaknak. Az igazolások kérése mellett az ajánlatkérő az eljárásban való részvételt ajánlati biztosíték adásához kötheti, amit az ajánlattevőnek ajánlata benyújtásával egyidejűleg vagy az ajánlatkérő által az ajánlati vagy ajánlattételi felhívásban meghatározott időpontig, az ott megjelölt mértékben kell az ajánlatkérő rendelkezésére bocsátania. S ha a biztosítékadás megtörténik, az ajánlattevőnek igazolnia kell, hogy a biztosítékot az ajánlatkérő rendelkezésére bocsátotta. A biztosíték azonban az ajánlati kötöttséghez kapcsolódik, annak megtartását biztosítja. Ezért kógens szabály, hogy az eljárás részvételi szakaszában a részvételt nem lehet biztosíték adásához kötni. Az ajánlatok elbírálása során az ajánlatkérőnek meg kell vizsgálnia, hogy az ajánlatok megfelelnek-e az ajánlati (ajánlattételi) vagy több szakaszból álló eljárás esetén a részvételi és ajánlattételi felhívásban, a dokumentációban, valamint a jogszabályokban meghatározott feltételeknek. Az ajánlatkérő döntési kötelezettsége Az ajánlatkérő köteles megállapítani, hogy mely ajánlatok érvénytelenek, és hogy van-e olyan ajánlattevő, akit az eljárásból ki kell zárni. Az ajánlatkérő az ajánlatokat a lehető legrövidebb időn belül köteles elbírálni, az elbírálást olyan időtartam alatt kell elvégeznie, hogy az ajánlattevőknek az eljárást lezáró döntésről való értesítésére az ajánlati kötöttség fennállása alatt sor kerüljön. Garanciális szabály, hogy az ajánlatkérő köteles az összes ajánlattevő, valamint részvételre jelentkező számára azonos feltételekkel biztosítani a hiánypótlás lehetőségét, valamint az ajánlatokban vagy részvételi jelentkezésekben található, nem egyértelmű kijelentések, nyilatkozatok, igazolások tartalmának tisztázása érdekében az ajánlattevőktől vagy részvételre jelentkezőktől felvilágosítást kérni. Az értékelési szempontok, az ajánlatok értékelése A verseny tisztasága érdekében az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban köteles meghatározni az ajánlatok értékelési szempontját, mely lehet: 16
17 a) a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás, vagy b) az összességében legelőnyösebb ajánlat kiválasztása. Ha az ajánlatkérő az összességében legelőnyösebb ajánlatot kívánja kiválasztani, köteles meghatározni: a) az összességében legelőnyösebb ajánlat megítélésére szolgáló részszempontokat; b) részszempontonként az azok súlyát meghatározó - a részszempont tényleges jelentőségével arányban álló - szorzószámokat (a továbbiakban: súlyszám); c) az ajánlatok részszempontok szerinti tartalmi elemeinek értékelése során adható pontszám alsó és felső határát, amely minden részszempont esetében azonos; d) azt a módszert (módszereket), amellyel megadja a ponthatárok [c) pont] közötti pontszámot. A közbeszerzési eljárás eredménytelensége A jogszabályi rendelkezések értelmében eredménytelen az eljárás, ha a) nem nyújtottak be ajánlatot vagy több szakaszból álló eljárás részvételi szakaszában részvételi jelentkezést; b) kizárólag érvénytelen ajánlatokat vagy részvételi jelentkezéseket nyújtottak be; c) egyik ajánlattevő sem vagy az összességében legelőnyösebb ajánlatot tevő sem tett - az ajánlatkérő rendelkezésére álló anyagi fedezet mértékére tekintettel - megfelelő ajánlatot; d) az ajánlatkérő az eljárást a szerződés megkötésére vagy teljesítésére képtelenné válása miatt eredménytelenné nyilvánítja, e) valamelyik ajánlattevőnek vagy részvételre jelentkezőnek az eljárás tisztaságát vagy a többi ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező érdekeit súlyosan sértő cselekménye miatt az ajánlatkérő az eljárás eredménytelenné nyilvánításáról dönt; g) a Közbeszerzési Döntőbizottság megsemmisíti az ajánlatkérő valamely döntését, és az ajánlatkérő új közbeszerzési eljárás lefolytatását határozza el, vagy eláll az eljárás lefolytatásának szándékától. Az ajánlatkérő azonban nem nyilváníthatja eredménytelennek az eljárást akkor, ha a jogszerűtlen eljárást lezáró döntés megsemmisítését követően jogszerű döntés meghozatalával az eljárás jogszerűsége helyreállítható. Tájékoztatás az ajánlatkérő döntéseiről, Az ajánlatkérő köteles az ajánlattevőt vagy részvételre jelentkezőt írásban tájékoztatni az eljárás vagy az eljárás részvételi szakaszának eredményéről, az eljárás eredménytelenségéről, az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező kizárásáról, a szerződés teljesítésére való alkalmatlanságának megállapításáról, ajánlatának, illetve részvételi jelentkezésének szerinti egyéb okból történt érvénytelenné nyilvánításáról, valamint ezek részletes indokáról. Az erről hozott döntést követően a tájékoztatást a lehető leghamarabb, de legkésőbb három munkanapon belül meg kell tenni. Az előzetes vitarendezés Amennyiben az ajánlattevő (részvételre jelentkező) nem ért egyet valamely eljárási cselekménnyel, a jogsértő eseményről való tudomásszerzést követő három munkanapon belül kérelem (előzetes vitarendezési kérelem) benyújtásával fordulhat az ajánlatkérőhöz., ha 17
18 álláspontja szerint egészben vagy részben jogsértő az írásbeli összegezés, illetve az ajánlatkérő bármely eljárási cselekménye vagy a közbeszerzési eljárásban keletkezett dokumentum; A kérelmezőnek az ajánlatkérőhöz benyújtott kérelmében meg kell jelölnie az írásbeli összegezés vagy egyéb dokumentum, vagy eljárási cselekmény jogsértőnek tartott elemét, továbbá a kérelmező javaslatát, észrevételét, valamint az álláspontját alátámasztó adatokat, tényeket, továbbá az azt alátámasztó dokumentumokra - ha vannak ilyenek - hivatkoznia kell. Az előzetes vitarendezési kérelmet faxon vagy elektronikus úton kell megküldeni az ajánlatkérő részére, aki a kérelemmel kapcsolatos álláspontjáról a vitarendezést kérelmezőt a kérelem megérkezésétől számított három munkanapon belül a benyújtási módnak megegyező módon tájékoztatja, továbbá az előzetes vitarendezési kérelem benyújtásáról, valamint az arra adott válaszáról az eljárás valamennyi - általa ismert - ajánlattevőjét vagy részvételre jelentkezőjét is tájékoztatja. Az ajánlatkérő az előzetes vitarendezési kérelem megérkezésétől számított három munkanapon belül akkor is jogosult egy alkalommal az ajánlattevőket (részvételre jelentkezőket) három munkanapos határidővel hiánypótlás, felvilágosítás vagy indokolás benyújtására felhívni, amennyiben az eljárás szabályai szerint erre már nem lenne lehetőség, ha az eljárásban történt törvénysértés ezen eljárási cselekmények útján orvosolható. Ebben az esetben az ajánlatkérő az előzetes vitarendezési kérelem benyújtásáról a hiánypótlási felhívás, a felvilágosítás vagy indokolás kérésének megküldésével egyidejűleg, míg a kérelemre adott válaszáról a kérelem megérkezésétől számított hét munkanapon belül - faxon vagy elektronikus úton - tájékoztatja a kérelmezőt és az ajánlattevőket (részvételre jelentkezőket). Amennyiben valamely ajánlattevő a fentiek szerint előzetes vitarendezési kérelmet nyújtott be az ajánlatok bontását követően történt eljárási cselekménnyel, keletkezett dokumentummal kapcsolatban, az ajánlatkérő a kérelem benyújtásától a válaszának megküldése napját követő tíz napos időtartam lejártáig akkor sem kötheti meg a szerződést - ha részajánlat tétele lehetséges volt, a beszerzés érintett részére vonatkozó szerződést - ha eddig az időpontig a szerződéskötési moratórium egyébként lejárna. i) Az ajánlatok, részvételi jelentkezések nyilvánossága és az üzleti titok védelme Az ajánlattevő és a részvételre jelentkező az ajánlatában, illetve a részvételi jelentkezésben, üzleti titkot tartalmazó iratok nyilvánosságra hozatalát megtilthatja. Az üzleti titkot tartalmazó iratokat úgy kell elkészíteni, hogy azok -az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló évi CXII. törvényre is figyelemmel- kizárólag olyan információkat tartalmazzanak, amelyeknek a nyilvánosságra hozatala az üzleti tevékenység végzése szempontjából aránytalan sérelmet ne okozzon.az ajánlattevő nem tilthatja meg nevének, címének (székhelyének, lakóhelyének), valamint olyan ténynek, információnak, megoldásnak vagy adatnak a nyilvánosságra hozatalát, amely az értékelési szempont alapján értékelésre kerül, de az ezek alapjául szolgáló - részinformációk, alapadatok (így különösen az árazott költségvetés) nyilvánosságra hozatalát üzleti érdekből megtilthatja. Üzleti titokra hivatkozással azonban nem korlátozható vagy nem tiltható meg az olyan adat nyilvánosságra hozatala sem, amely a közérdekű adatok nyilvánosságára és a közérdekből nyilvános adatra vonatkozó, külön törvényben meghatározott adatszolgáltatási és tájékoztatási kötelezettség alá esik. 18
19 Az ajánlatkérő az érvényes ajánlatot tevő ajánlattevő kérésére köteles tájékoztatást adni a nyertes ajánlat jellemzőiről és az általa tett ajánlathoz viszonyított előnyeiről a kérés kézhezvételétől számított öt munkanapon belül, figyelembe véve a nyertes ajánlattevő üzleti titokhoz fűződő érdekeit is. j) A közbeszerzési szerződések A közbeszerzési szerződések jellegüket tekintve polgári jogi szerződések, megkötésükre formakényszer és szerződéskötési kötelezettség érvényesül. Eredményes közbeszerzési eljárás alapján az ajánlatkérő a szerződést a nyertes szervezettel, személlyel közös ajánlattétel esetén a nyertes szervezetekkel, személyekkel - írásban köteles megkötni a közbeszerzési eljárásban közölt végleges feltételek, szerződéstervezet és ajánlat tartalmának megfelelően. A szerződés jogszabály által meghatározott kötelező tartalmi elemekkel is bír. A szerződés kötelező tartalmát képezik az eljárás során alkalmazott értékelési szempontra tekintettel - a nyertes ajánlat értékelésre került elemei. A szerződéskötési kötelezettség nemcsak a szerződési akarati oldalán áll fenn, hanem a szerződés alanyai tekintetében. is. Az ajánlatkérő csak az eljárás nyertesével kötheti meg a szerződést. Ez alól a szabály alól csak az az eset jelent kivételt, ha a nyertes visszalép. Ez esetben azzal a személlyel, szervezettel kell szerződést kötni, akit (amelyet) az ajánlatok értékelése során a következő legkedvezőbb ajánlatot tevőnek minősítettek, ha őt az ajánlatok elbírálásáról szóló írásbeli összegezésben az ajánlattevő megjelölte. Az ajánlatok elbírálásáról szóló írásbeli összegezésnek az ajánlattevők részére történt megküldése napjától a nyertes ajánlattevő és a második legkedvezőbb ajánlatot tett ajánlattevő ajánlati kötöttsége további harminc - építési beruházás esetén további hatvan - nappal meghosszabbodik. Az ajánlatkérő a szerződést az ajánlati kötöttség szerinti időtartama alatt köteles megkötni, amennyiben a törvény másként nem rendelkezik,de nem köthető meg a szerződés az írásbeli összegezés megküldése napját követő tíz napos időtartam lejártáig. Amennyiben jogorvoslati kérelmet nyújtanak be, a szerződést - a jogorvoslati eljárással érintett részre vonatkozó szerződést - az ügy érdemében hozott vagy a közbeszerzési ügy befejezését eredményező határozat meghozataláig nem lehet megkötni, kivéve,azt az esetet ha a Közbeszerzési Döntőbizottság a szerződés megkötését engedélyezi. Amennyiben időközben a nyertes ajánlattevő ajánlati kötöttsége lejárt, az ajánlatkérő akkor köthet vele szerződést, ha a nyertes ajánlattevő nyilatkozik, hogy ajánlatát fenntartja. A jogszabályban előírt tíz napos időtartam letelte előtt is megköthető azonban a szerződés a jogszabály által felsorolt egyes esetekben. Igy pl. ha a nyílt eljárásban csak egy ajánlatot nyújtottak be; ha a meghívásos, a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás vagy a versenypárbeszéd során csak egy ajánlatot nyújtottak be, és amennyiben az eljárásban volt érvénytelen részvételi jelentkezés vagy sor került kizárásra,s az erre vonatkozó döntés ellen a 19
20 jogorvoslat kezdeményezésének határideje az érintettek számára lejárt, vagy a döntést a Közbeszerzési Döntőbizottság jogszerűnek ítélte. A szerződéskötési kötelezettség alóli mentesülés Az ajánlatkérő a nyertes szervezettel (személlyel) szerződni köteles, s csak abban az esetben mentesül a közbeszerzési szerződés megkötésének kötelezettsége alól, valamint a nyertes szervezet az ajánlati kötöttség meghatározott időtartama alatt akkor mentesül szerződéskötési kötelezettsége alól (szabadul ajánlati kötöttségétől), ha az ajánlatok elbírálásáról szóló írásbeli összegezés megküldését követően - általa előre nem látható és elháríthatatlan ok következtében - beállott lényeges körülmény miatt a közbeszerzési szerződés megkötésére vagy teljesítésére nem képes. 21 A szerződés érvénytelensége Semmis az Kbt. hatálya alá tartozó szerződés 22, ha a) azt a közbeszerzési eljárás jogtalan mellőzésével kötötték meg; b) hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás eredményeként úgy kötötték meg, hogy nem álltak fenn a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazhatóságának feltételei; c) a felek a szerződéskötési moratóriumra vonatkozó szabályok megsértésével kötöttek szerződést, és ezzel megfosztották az ajánlattevőt a szerződéskötést megelőző jogorvoslat lehetőségétől, egyben olyan módon sértették meg a közbeszerzésekre vonatkozó szabályokat, hogy az befolyásolta az ajánlattevő esélyét a közbeszerzési eljárás megnyerésére. Az így megkötött szerződés esetében az érvénytelenség jogkövetkezményeinek alkalmazása során a bíróság a szerződést megkötésének időpontjára visszamenő hatállyal érvényessé nyilváníthatja a szerződést, ha kiemelkedően fontos közérdek fűződik a szerződés teljesítéséhez. Azonban a szerződéshez közvetlenül kapcsolódó gazdasági érdek a késedelmes teljesítésből, az új közbeszerzési eljárás lefolytatásából, a szerződő fél esetleges változásából vagy az érvénytelenségből következő kötelezettségekből eredő költség) nem tekinthető kiemelkedően fontos közérdeknek, a szerződés érvényességéhez fűződő további gazdasági érdekek pedig kizárólag akkor, ha a szerződés érvénytelensége aránytalan következményekkel járna. A szerződés azonban nem semmis, ha az ajánlatkérő azért nem folytatott le hirdetmény közzétételével induló közbeszerzési eljárást, vagy kötött közbeszerzési eljárás mellőzésével megállapodást, mert úgy ítélte meg, hogy a hirdetmény nélkül induló közbeszerzési eljárás alkalmazásával, vagy a közbeszerzési eljárás mellőzésével történő szerződéskötésre a törvény szerint lehetősége volt, valamint szerződéskötési szándékáról külön jogszabályban meghatározott minta szerinti hirdetményt tett közzé, továbbá a szerződést (megállapodást) nem kötötte meg a hirdetmény közzétételét követő naptól számított tizedik napon belül. 21 Megállapította: évi XV. törvény 83. (16). Hatályos: III. 15-től. 22 Megállapította: évi XV. törvény 83. (19). Hatályos: III. 15-től. 20

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
ECO WEDDING 2020 – Legyen környezetbarát esküvőd a Le Til Kúria falai között, csapj le a húsz időpont egyikére! | Esküvő Classic
Elképesztő hideg-meleg ingadozások, hurrikánok, ciklonok, óriási viharok, soha nem látott erdőtüzek, vízhiány. Hitetlenkedve és szörnyülködve állunk a globális felmelegedés pusztításai előtt, de szerencsére egyre többen érzik úgy, hogy lépniük kell. A Le Til Kúria például egy különleges kezdeményezéssel fejezi ki elkötelezettségét a környezetvédelem mellett…
A közkedvelt Le Til Kúria a 2020-as esküvői szezonra megőrzött 20 darab különleges időpontot kifejezetten olyan párok számára, akik egy igazán környezettudatos, zöld esküvőre vágynak, viszont eddig nem találtak megfelelő helyszínt a megvalósításhoz. A Kúria célja, hogy húsz szerelmespár nagy napját tökéletessé és egyben környezetbaráttá is tegye.
A fenntartható fejlődés mellett voksoló esküvői helyszín szerint a környezettudatosság nem csak egy trend, hanem egy életfelfogás és filozófia is. Ha nektek is fontos a zero waste mozgalom, akkor a Kúria különleges ajánlatát érdemes fontolóra vennetek!
De mit is jelent az Eco Wedding 2020 by Le Til Kúria?
A kúria eddig is azon volt, hogy a párok minden kívánságát teljesítse és megvalósítsa az egyedi elképzeléseket is. Most azonban húsz olyan esküvőt terveznek, melyek nem csak tökéletesek, hanem környezettudatosak is egyben. Kulcsszavaik a tervezés során a szezonalitás, regionalitás, fenntarthatóság és a zero waste.
Az esküvőszervezés első lépései között a tökéletes helyszín kiválasztása az egyik legmeghatározóbb. A Le Til Kúria távol a város zajától, mégis izgalmas környezetben várja a szerelmeseket!
A helyszín fontosnak tartja, hogy az esküvő lebonyolítása során csökkentse a károsanyag kibocsátást, ezért idén újabb szobákkal bővítették az épületet, így immáron 40 fő elszállásolására van lehetőség. A polgári szertartás a kúria falai között vagy a kúria kertjében kaphat helyet, Biri temploma pedig egy pár perces sétára található, ahol a madarak védelme érdekében a templomból kilépve nem rizzsel, hanem kölessel fog titeket köszönteni a násznép.
A Le Til Kúria már önmagában is egy olyan magával ragadó épület, mely akár dekoráció nélkül is megállja a helyét, de ha igénylitek, a csapat a teljes dekorációt a környezettudatosság jegyében készíti el, kiegészítve újrahasznosítható berendezési tárgyakkal! Ráadásul a virágok terén is segítő kezeket nyújtanak, így szezonálisan és helyben elérhető fajtákból áll majd össze a komplett esküvői virágdekoráció és a menyasszonyi csokor is.
Miért ne lehetne cserepes virág az asztali dekoráció, amit akár haza is vihet és el is ültethet a násznép az esküvő után? A Le Til Kúria ezzel is csökkenti a megmaradt vágott virágok mennyiségét. Mivel azonban nullára így sem redukálható ezen növények száma, így kifejezetten ügyelnek arra, hogy az komposztként felhasználásra kerüljön a helyi mezőgazdaságban.
A tökéletes köszönőajándék pedig, mint tudjuk, nem csak a vendégeket teszi boldoggá. Itt arra is lehetőségetek van, hogy apró és ízlésesen csomagolt virágmagvakat ajándékozzatok a vendégeknek, melyet bárhol elültethetnek.
Miért ne lehetne a meghívótok is környezetbarát anyagból? A Le Til Kúria vállalja az újrahasznosított papírból készült esküvői meghívó megtervezését és elkészítését is. Sőt! Lehetőséget biztosítanak elültethető papírra való nyomtatásra, melyből később virágok nyílnak ki.
Papír ültetőkártyák helyett gondosan válogatott levelekre, kagylókra vagy kövekre írják fel a vendégek nevét. Stílus és fenntarthatóság egyben.
A Kúria csapata a menü és az italok tekintetében szintén szem előtt tartja a környezettudatosságot. Nem csak arról van szó, hogy lecserélik a műanyag szívószálat papírra, hanem odafigyelnek arra is, hogy minél több ételt és italt a Kúria 30 km-es körzetéből, helyi termelőktől szerezzenek be. A hazai termelői áruval ugyanis nem csak a helyi közösséget támogatják, hanem a beszállításból származó szén-monoxid kibocsátást és csomagolási hulladékot is redukálják.
Előételként falatkákat szolgálnak fel, melyek – amellett, hogy ínycsiklandóak – igény és fogyás szerint készülnek, hogy ne legyen belőlük maradék. A hagyományos húsos ételek mellett pedig vega és húsmentes főételek választására is van lehetőség.
Az italokat nagy kiszerelésben szerzik be és stílusos üvegkancsókban tálalják fel, így a műanyag szemét mértéke jelentősen csökkenthető. Szénsavmentes ásványvíz helyett szűrt vizet kínálnak, továbbá a 20 pár részére biztosítják az extra szolgáltatások között szereplő Limonádé Bárt, melyben a jéghideg limonádé variációk mellett ízletes házi szörpök is találhatók. Kis üdítők esetén kizárólag visszaváltható, környezetbarátabb üveges kiszerelést biztosítanak.
A zero waste felfogás jegyében a megmaradt ételek, a sütemények és gyümölcsök, továbbadást segítő szervezetekhez kerülnek. A felajánlott élelmiszerek pedig átmeneti szállók lakóinak étkezési színvonalát javítják.
…És, hogy legyen miért visszatérnetek
A Kúria minden párnak, – aki az Eco Wedding kezdeményezés keretében köti össze az életét-, facsemetét biztosít, amelyeket a Kúria kertjében együtt elültethettek. Ez egyfajta pecsétje is lehet szerelmeteknek, illetve saját, egyedi és névre szóló táblát is készítenek hozzá, amely garantálja, hogy későbbi visszatérésetekkor megcsodálhassátok saját fátokat.
Bal fotó: Pinterest / Jobb fotó: Fénylabor
Ha lelkesedtek az ötletért, de visszatartanak a plusz költségek, ne aggódjatok! A Le Til Kúria különleges ajánlatában átvállalja a felmerülő plusz költségeket, amelyek a zöld esküvő megszervezésével járnak! Nektek csak a kiválasztott alap csomag árát kell kifizetni, a többi mondhatni ajándék!
Amit a Le Til Kúria biztosít:
• A regionalitás jegyében az esküvői menüsorhoz szükséges alapanyagokat, az alkoholos italokat és az alkoholmentes üdítőket a Kúria 30 km-es körzetéből, helyi termelőktől.
• A zero waste felfogás jegyében a megmaradt ételek, sütemények és gyümölcsök továbbadását segítő szervezeteknek.
• Műanyag palackos üdítők helyett üvegkancsókban felszolgált alkoholos és alkoholmentes italokat. Kis üdítők esetén kizárólag visszaváltható, környezetbarátabb üveges kiszerelést.
• A Lemonade Bar extra szolgáltatásait, hogy ezzel is csökkentsék a felgyülemlő műanyagszemét mennyiségét.
• Műanyag szívószál helyett gyorsan lebomló, papír szívószálakat.
• Az élővirág dekoráció szezonális és regionális virágokból való elkészítését. Továbbá vágott mezei virágokból és cserepes virágokból álló asztali virágdekorációt.
• Lehetőséget a pároknak facsemeték ültetésére a Kúria kertjében, saját névtáblával.
• Köszönőajándékként minden vendég részére apró és ízlésesesen és környezettudatosan csomagolt virágmagvakat.
• Online esküvői meghívók esetén a sablonotok tervezésének díját a Kúria állja.
• A madarak védelme érdekében a Biri templomából kilépő friss házasokat rizs helyett kölessel köszöntheti a násznép, amit szintén a helyszín biztosít.
• A polgári és az egyházi szertartás, valamint a lagzi lebonyolítását, így nem kell autóba ülnie a násznépnek.
• Léggömbök és műanyag dekorációs elemek helyett kizárólag újrahasznosítható dekorációs elemeket.
• A megmaradt vágott virágot és a több hektáros park gondozásából származó hulladékot komposztálásra ajánlják fel a helyi termelőknek.
• A kúria egész területén szelektíven gyűjtik a hulladékot a nagy napon is.
• A kúria egész területén bio tisztítószereket használnak, ezzel is védve környezetünket.
Igény esetén az alábbi többletköltségeket vállalja át a Le Til Kúria:
♦ Amennyiben a tortát itt rendelitek, a hagyományos esküvői torta áráért úgynevezett cupcake tortát készítenek nektek, hiszen ezzel nagymértékben csökkenthető a maradék mennyisége.
♦ Amennyiben az esküvői meghívóitokat, illetve egyéb kreatív anyagaitokat a Kúriától szereznétek be, a hagyományos darabok áráért vállalják a környezetbarát, újrahasznosított papírból készülőket.
♦ Ültetőkártyák esetén a hagyományos papírból készült kivitelezés helyett, gondosan válogatott levelekre, kagylókra, vagy kövekre írják fel a vendégek nevét.
♦ Ha a virágkiegészítőket (csokor, kitűző, szülőköszöntő box, stb.) a helyszíntől igénylitek, az eredeti árért szezonális és regionális virágokból készítik el azokat.
A 20 elérhető időpontért és bővebb információért az alábbi elérhetőségek egyikén forduljatok a Le Til Kúria csapatához!
ECO WEDDING 2020 – Le Til Kúria
letilkuria.hu/ecowedding
A környezetbarát esküvőért hálás lesz a Föld. Próbáld ki extra tippjeinket is!
Címkék ECO esküvő ECO WEDDING esküvői helyszín helyszín Le Til Kúria öko esküvő zöld esküvő

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria kúria Kúria kúria kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria kúria kúria Kúria Kúria Kúria