text:
Elfogadott szövegek - A tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az Unió költségvetésének védelme ***I - 2019. január 17., Csütörtök
621k 76k
A tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az Unió költségvetésének védelme ***I
Az Európai Parlament 2019. január 17-én elfogadott módosításai a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az Unió költségvetésének védelméről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0324 – C8-0178/2018 – 2018/0136(COD))(1)
(1) A jogállamiság az Unió alapját képező alapvető értékek egyike. Az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke szerint ezek az értékek közösek a tagállamokban.
(1) Az Unió az Európa Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkében és az uniós tagság kritériumaiban meghatározott értékeken, vagyis az emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – többek között a kisebbségekhez tartozó személyek jogai – tiszteletben tartásán alapul. Az EUSZ 2. cikke szerint ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában.
(1a) A tagállamoknak teljesíteniük kell kötelezettségeiket, és példát kell mutatniuk azok tényleges betartása révén, továbbá a jogállamiság olyan közös kultúrájának kialakítására kell törekedniük, amelyben a jogállamiság minden érintett szereplő által egységesen alkalmazandó, egyetemes értéknek számít. Ezen elvek maradéktalan tiszteletben tartása és előmozdítása az európai projekt egésze legitimitásának alapvető előfeltétele, valamint a polgárok Unió iránti bizalmának és a szakpolitikák hatékony végrehajtása biztosításának alapfeltétele.
(1b) Az Uniónak az EUSZ 2. cikkének, 3. cikke (1) bekezdésének és 7. cikkének megfelelően megvan az a lehetősége, hogy fellépjen az „alkotmányos mag” és az alapját képező közös értékek védelme érdekében, beleértve a költségvetési elveket is. A tagállamok, az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, valamint a tagjelölt országok kötelesek tiszteletben tartani, védelmezni és előmozdítani ezeket az elveket és értékeket, és kötelességük a lojális együttműködés.
(2) A jogállamiság megköveteli, hogy valamennyi közhatalmi jogosítványt törvényes korlátok között, a demokrácia értékeinek és az alapvető jogoknak megfelelően, valamint független és pártatlan bíróságok felügyelete mellett alkalmazzanak. Különösen megköveteli, hogy a törvényesség7, a jogbiztonság8, a végrehajtó hatalom önkényességének tilalma9, a hatalmi ágak szétválasztása10, és a független bíróságok11 által biztosított hatékony bírói jogvédelem elveit tiszteletben tartsák12.
(2) A jogállamiság megköveteli, hogy valamennyi közhatalmi jogosítványt törvényes korlátok között, a demokrácia értékeinek és az alapvető jogok tiszteletben tartásának megfelelően, valamint független és pártatlan bíróságok felügyelete mellett alkalmazzanak. Különösen megköveteli, hogy a törvényesség7 – így az átlátható, elszámoltatható és demokratikus törvényhozási eljárás –, a jogbiztonság8, a végrehajtó hatalom önkényességének tilalma9, a hatalmi ágak szétválasztása10, valamint a független és pártatlan bíróságok által biztosított hatékony bírói jogvédelemhez11 és jogorvoslathoz való hozzáférés elveit tiszteletben tartsák12. Ezek az alapelvek tükröződnek az Európa Tanács Velencei Bizottságában, és ezek képezik az Emberi Jogok Európai Bírósága vonatkozó ítélkezési gyakorlatának alapját12a.
7 A Bíróság 2004. április 29-i ítélete, CAS Succhi di Frutta, C-496/99 P, ECLI:EU:C:2014:236, 63. pont.
8 A Bíróság 1981. november 12-i ítélete, Amministrazione delle finanze dello Stato kontra Srl Meridionale Industria Salumi és társai, Ditta Italo Orlandi & Figlio és Ditta Vincenzo Divella kontra Amministrazione delle finanze dello Stato, 212–2017/80 egyesített ügyek, ECLI:EU:C:1981:270, 10. pont.
9 A Bíróság 1989. szeptember 21-i ítélete, Hoechst, C-46/87 és 227/88 egyesített ügyek, ECLI:EU:C:1989:337, 19. pont.
10 A Bíróság 2016. november 10-i ítélete, Kovalkovas, C-477/16, ECLI:EU:C:2016:861, 36. pont; a Bíróság 2016. november 10-i ítélete, PPU Poltorak, C-452/16, ECLI:EU:C:2016:858, 35. pont; és a Bíróság 2010. december 22-i ítélete, DEB, C-279/09, ECLI:EU:C:2010:811, 58. pont.
11 A Bíróság 2018. február 27-i ítélete, Associação Sindical dos Juízes Portugueses kontra Tribunal de Contas, C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, 31., 40–41. pont.
11 A Bíróság 2018. február 27-i ítélete, Associação Sindical dos Juízes Portugueses kontra Tribunal de Contas, C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, 31., 40–41. pont; a Bíróság 2018. július 25-i ítélete, LM, C‑216/18. PPU. sz. ügy, ECLI:EU:C:2018:586, 63–67. pont.
12 A Bizottság közleménye: „A jogállamiság megerősítésére irányuló új uniós keret” (COM(2014) 158 final, I. melléklet).
12 A Bizottság közleménye: „A jogállamiság megerősítésére irányuló új uniós keret” (COM(2014)0158, I. melléklet).
12a A Velencei Bizottság 2011. április 4-i jelentése, 512/2009. sz. tanulmány (CDL-AD(2011)003rev).
(2a) Az Európai Tanács 1993. évi koppenhágai ülésén létrehozott és 1995-ben a madridi Európai Tanács által megerősített csatlakozási kritériumok – vagy koppenhágai kritériumok – azok az alapvető feltételek, amelyeknek valamennyi tagjelölt országnak meg kell felelnie ahhoz, hogy az EU tagjává válhasson. E kritériumok közé tartozik a demokráciát garantáló intézmények stabilitása, a jogállamiság, az emberi jogok tiszteletben tartása, valamint a kisebbségek tiszteletben tartása és védelme; a működő piacgazdaság megléte, valamint képesség arra, hogy az adott ország meg tudjon birkózni a verseny nyomásával és a piaci erőkkel; valamint az uniós tagsággal járó kötelezettségek teljesítésének képessége.
(2b) Amennyiben a tagjelölt ország nem felel meg az előírt normáknak, értékeknek és demokratikus elveknek, az ország uniós csatlakozását elhalasztják, amíg az említett előírások nem teljesülnek teljes mértékben. A koppenhágai kritériumok értelmében a tagjelölt országokra vonatkozó kötelezettségek az EUSZ 2. cikkének, valamint a lojális együttműködés – az EUSZ 4. cikkében foglalt – elvének megfelelően a tagállamokra az Unióhoz való csatlakozásukat követően is alkalmazandók. A tagállamokat ezért rendszeresen értékelni kell annak ellenőrzése érdekében, hogy jogszabályaik és gyakorlataik továbbra is megfelelnek-e e kritériumoknak és az Unió alapját képező közös értékeknek, és ezáltal szilárd jogi és igazgatási keretet biztosítanak-e az uniós szakpolitikák végrehajtásához.
(3) A jogállamiság előfeltétele az Unió alapját képező más alapvető értékek – mint például a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség és az emberi jogok tiszteletben tartása – védelmének. A jogállamiság tisztelete elválaszthatatlanul összekapcsolódik a demokrácia és az alapvető jogok tiszteletben tartásával: a demokrácia, valamint az alapvető jogok tisztelete nem képzelhető el jogállamiság nélkül, és fordítva.
(3) Bár az uniós értékek között nincsen fontossági sorrend, a jogállamiság tiszteletben tartása elengedhetetlen előfeltétele az Unió alapját képező más alapvető értékek – mint például a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség és az emberi jogok tiszteletben tartása – védelmének. A jogállamiság tisztelete elválaszthatatlanul összekapcsolódik a demokrácia és az alapvető jogok tiszteletben tartásával: a demokrácia, valamint az alapvető jogok tisztelete nem képzelhető el jogállamiság nélkül, és fordítva. A belső és a külső demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal kapcsolatos politika koherenciája és következetessége kulcsfontosságú az Unió hitelessége szempontjából.
(6) A bírói testületeknek függetlenül és pártatlanul kell eljárniuk, a nyomozó- és vádhatóságoknak pedig megfelelően el kell tudniuk látni feladataikat. Megfelelő erőforrásokkal és eljárásokkal kell rendelkezniük ahhoz, hogy hatékonyan és a tisztességes eljáráshoz való jog teljes körű tiszteletben tartása mellett járhassanak el. E feltételek szükségesek minimális biztosítékként a közigazgatási szervek által hozott, az Unió pénzügyi érdekeit esetlegesen sértő jogellenes és önkényes döntések ellen.
(6) A bírói testületek függetlenségét és pártatlanságát mindig garantálni kell, a nyomozó- és vádhatóságoknak pedig megfelelően el kell tudniuk látni feladataikat. Megfelelő erőforrásokkal és eljárásokkal kell rendelkezniük ahhoz, hogy hatékonyan és a tisztességes eljáráshoz való jog teljes körű tiszteletben tartása mellett járhassanak el. E feltételek szükségesek minimális biztosítékként a közigazgatási szervek által hozott, ezen alapelveket esetlegesen csorbító és az Unió pénzügyi érdekeit esetlegesen sértő jogellenes és önkényes döntések ellen.
(7a) Az ügyészség és az igazságszolgáltatás függetlensége az ügyészség és az igazságszolgáltatás, illetve az egyes ügyészek és bírák mind formális (de jure), mind tényleges (de facto) függetlenségét tartalmazza.
(8) A jogállamiság tiszteletben tartása egyaránt fontos az európai polgárok, valamint a vállalkozói kezdeményezőkészség, az innováció és a beruházások szempontjából, amelyek ott fognak a legjobban kibontakozni, ahol szilárd a jogi és intézményi keret.
(8) A jogállamiság tiszteletben tartása nemcsak az európai polgárok számára elengedhetetlen, hanem a vállalkozói kezdeményezőkészség, az innováció, a beruházások, a gazdasági, társadalmi és területi kohézió, valamint a belső piac megfelelő működése szempontjából is, amelyek csak akkor fognak fenntartható módon kibontakozni, ha szilárd a jogi és intézményi keret.
(8a) A meglévő uniós ellenőrzési mechanizmusok – mint például az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus, az igazságügyi eredménytábla és a korrupcióellenes jelentések – szélesebb körű jogállamisági szabályozási keretbe történő integrálása hatékonyabb és eredményesebb ellenőrzési mechanizmusokat biztosíthat az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére.
(8b) Az átláthatóság hiánya, az önkényes megkülönböztetés, a verseny torzulása és az egyenlőtlen versenyfeltételek a belső piacon belül és kívül, az egységes piac integritására és az adórendszer méltányosságára, stabilitására és legitimitására gyakorolt hatás, a megnövekedett gazdasági egyenlőtlenségek, az államok közötti tisztességtelen verseny, a társadalmi elégedetlenség, a bizalmatlanság és a demokratikus deficit a káros adózási gyakorlatok negatív hatásai közé tartoznak.
(10a) Az Unió számos eszközzel és folyamattal rendelkezik az EUSZ által meghatározott elvek és értékek teljes körű és megfelelő alkalmazásához, de az uniós intézmények jelenleg nem képesek gyors és eredményes reagálásra, különösen a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosítása tekintetében. A meglévő eszközöket a jogállamisági mechanizmus keretében kell érvényesíteni, értékelni és kiegészíteni, hogy azok megfelelőek és hatékonyak legyenek.
(11) A tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok, amelyek különösen a közigazgatási szervek megfelelő működését és a hatékony bírósági felülvizsgálatot érintik, súlyosan sérthetik az Unió pénzügyi érdekeit.
(11) A tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok, amelyek különösen a közigazgatási szervek megfelelő működését és a hatékony bírósági felülvizsgálatot érintik, súlyosan sérthetik az Unió pénzügyi érdekeit. Az ilyen hiányosságok hatékony kivizsgálására, valamint általánossá vált hiányosság megállapítása esetén hatékony és arányos intézkedések alkalmazására nemcsak az Unió pénzügyi érdekeinek biztosításához van szükség – ideértve a bevételek hatékony beszedését is –, hanem az Unióba és intézményeibe vetett bizalom biztosításához is. Csak a jogállamiságot és jogbiztonságot valamennyi tagállamban fenntartó független igazságszolgáltatás képes ténylegesen biztosítani, hogy az uniós költségvetésből származó pénz megfelelő védelemben részesüljön.
(11a) Az adócsalás és az adóelkerülés mértéke a Bizottság becslése alapján évi 1 billió euró. Az ilyen gyakorlatok negatív hatása a tagállamok és az Európai Unió költségvetésére és polgáraira nézve egyértelmű, és alááshatja a demokráciába vetett bizalmat.
(11b) A társasági adó elkerülése közvetlen hatással van a tagállami és az uniós költségvetésre és az adófizetők, valamint a gazdasági tényezők kategóriái közötti adózási erőfeszítések bontására.
(11c) Adóversennyel kapcsolatos ügyekben a tagállamoknak teljes mértékben alkalmazniuk kell a jóhiszemű együttműködés elvét.
(11d) A Bizottságnak a szerződések őreként biztosítania kell, hogy a tagállamok között maradéktalanul teljesüljön az európai uniós jog és a jóhiszemű együttműködés elve.
11 e preambulumbekezdés (új)
(11e) A tagállamok adópolitikának értékelése és nyomon követése uniós szinten biztosítaná, hogy semmilyen új káros adózási intézkedést ne hozzanak a tagállamokban. Annak nyomon követése, hogy a tagállamok, joghatóságaik, a régiók vagy más közigazgatási struktúrák megfelelnek-e az Európai Unió nem együttműködő joghatóságokról szóló közös jegyzékének, védené az egységes piacot és biztosítaná a megfelelő és koherens működését.
(12) Az általánossá vált hiányosság azonosítása a Bizottság minőségi értékelését igényli. Ez az értékelés alapulhat az összes rendelkezésre álló forrásból és elismert intézményből származó információkon, ideértve az Európai Unió Bíróságának ítéleteit, a Számvevőszék jelentéseit, valamint a releváns nemzetközi szervezetek és hálózatok – például az Európa Tanács szervei, az Európai Unió Legfelsőbb Bíróságai Elnökeinek Hálózata és az Igazságszolgáltatási Tanácsok Európai Hálózata – következtetéseit és ajánlásait.
(12) Az általánossá vált hiányosság azonosítása a Bizottság alapos minőségi értékelését igényli. Ennek az értékelésnek objektívnek, pártatlannak és átláthatónak kell lennie, és egyrészt az összes releváns forrásból származó információkon kell alapulnia, figyelembe véve az uniós csatlakozási tárgyalások során alkalmazott kritériumokat, különösen a közösségi vívmányok igazságszolgáltatásról és alapvető jogokról, jogérvényesülésről, szabadságról és biztonságról, pénzügyi ellenőrzésről és adózásról szóló fejezeteit, valamint az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében alkalmazott iránymutatásokat, amelyek a tagállamok által elért haladás nyomon követésére szolgálnak, másrészt az összes elismert intézménytől származó információkon, ideértve az Európai Unió Bíróságának és az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítéleteit, az Európai Parlament állásfoglalásait, a Számvevőszék jelentéseit, valamint a releváns nemzetközi szervezetek – például az Európa Tanács szervei (például a Velencei Bizottság jogállamisági ellenőrzőlistája) –, valamint a releváns nemzetközi hálózatok például az Európai Unió Legfelsőbb Bíróságai Elnökeinek Hálózata és az Igazságszolgáltatási Tanácsok Európai Hálózata következtetéseit és ajánlásait.
(12a) Létre kell hozni egy független alkotmányjogi, valamint pénzügyi és költségvetési szakértőkből álló tanácsadó testületet azzal a céllal, hogy segítse a Bizottságot az általános hiányosságok értékelésében. Ennek a testületnek minden tagállamban el kell végeznie a jogállamisággal kapcsolatos olyan kérdések független éves értékelését, amelyek veszélyeztetik vagy veszélyeztethetik a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, figyelembe véve az összes releváns forrásból és elismert intézménytől származó információkat. A Bizottságnak a lehetséges intézkedések elfogadásáról vagy megszüntetéséről szóló döntés meghozatalakor figyelembe kell vennie az említett testület által megfogalmazott releváns véleményeket.
(13) Meg kell határozni az általánossá vált hiányosságok esetén elfogadható lehetséges intézkedéseket és az elfogadásuk érdekében követendő eljárást. Ezen intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a kifizetések és kötelezettségvállalások felfüggesztését, a meglévő kötelezettségvállalások szerinti finanszírozás csökkentését, valamint a kedvezményezettekkel való új kötelezettségvállalások megkötésének tilalmát.
(13) Meg kell határozni az általánossá vált hiányosságok esetén elfogadható intézkedéseket és az elfogadásuk érdekében követendő eljárást. Ezen intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a kifizetések és kötelezettségvállalások felfüggesztését, a meglévő kötelezettségvállalások szerinti finanszírozás csökkentését, valamint a kedvezményezettekkel való új kötelezettségvállalások megkötésének tilalmát.
(14a) Alapvető fontosságú, hogy a végső címzettek és a kedvezményezettek jogos érdekei megfelelő védelemben részesüljenek, ha általánossá vált hiányosságok esetén intézkedéseket fogadnak el. Az intézkedések elfogadásának mérlegelésekor a Bizottságnak figyelembe kell vennie azok végső címzettekre és kedvezményezettekre gyakorolt esetleges hatását. A végső címzettek vagy kedvezményezettek védelmének megerősítése érdekében a Bizottságnak egy weboldalon vagy internetes portálon keresztül tájékoztatást és iránymutatást kell nyújtania, megfelelő eszközöket biztosítva ahhoz, hogy tájékoztatni lehessen a Bizottságot a kormányzati szervek és tagállamok azon jogi kötelezettségének megszegéséről, mely szerint az e rendelet alapján hozott intézkedéseket követően folytatniuk kell a kifizetéseket. Szükség esetén annak biztosítása érdekében, hogy a kormányzati szervek vagy a tagállamok által teljesítendő kifizetéseket ténylegesen megfizessék a végső címzetteknek vagy kedvezményezetteknek, a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy visszakövetelje az e szervek részére teljesített kifizetéseket, vagy adott esetben pénzügyi korrekciót hajtson végre valamely program támogatásának csökkentése révén, illetve hogy egy azzal egyenértékű összeget csoportosítson át az uniós tartalékba a végső címzettek vagy kedvezményezettek javára.
(15) E rendelet egységes végrehajtásának biztosítása érdekében, valamint tekintettel az e rendelet alapján meghozható intézkedések pénzügyi hatásainak jelentőségére, a végrehajtási hatáskört a Bizottság javaslata alapján eljáró Tanácsra kell ruházni. Az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez szükséges határozatok elfogadásának megkönnyítése érdekében fordított minősített többségi szavazást kell alkalmazni.
(15) E rendelet egységes végrehajtásának biztosítása érdekében, valamint tekintettel az e rendelet alapján meghozható intézkedések pénzügyi hatásainak jelentőségére, a végrehajtási hatáskört a Bizottságra kell ruházni.
(15a) Az uniós költségvetésre gyakorolt hatásuk miatt az e rendelet alapján bevezetett intézkedéseknek csak azt követően kell hatályba lépniük, hogy az Európai Parlament és a Tanács jóváhagyta az elfogadott intézkedések értékével megegyező összeg költségvetési tartalékba történő átcsoportosítását. A döntések elfogadásának megkönnyítése érdekében – melyek az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme miatt szükségesek – csak akkor lehet ilyen átutalásokat jóváhagyni, ha egy meghatározott időn belül az Európai Parlament vagy a Tanács – az utóbbi minősített többséggel – módosítja vagy elutasítja őket.
(16) Mielőtt javaslatot tenne az e rendelet szerinti intézkedések elfogadására, a Bizottságnak tájékoztatnia kell az érintett tagállamot arról, hogy miért véli úgy, hogy az adott tagállamban általánossá vált hiányosság állhat fenn a jogállamiság tekintetében. A tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy észrevételeket tegyen. A Bizottság és a Tanács ezen észrevételeket figyelembe veszi.
(16) Mielőtt javaslatot tenne az e rendelet szerinti intézkedések elfogadására, a Bizottságnak tájékoztatnia kell az érintett tagállamot arról, hogy miért véli úgy, hogy az adott tagállamban általánossá vált hiányosság állhat fenn a jogállamiság tekintetében. A Bizottságnak haladéktalanul tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot az ilyen értesítésről és annak tartalmáról. Az érintett tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy észrevételeket tegyen. A Bizottság ezen észrevételeket figyelembe veszi.
(17) A Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján a felfüggesztő hatályú intézkedéseket meg kell szüntetnie, amennyiben az említett intézkedések meghozatalához vezető helyzetet megfelelően orvosolták.
(17) A Bizottságnak a felfüggesztő hatályú intézkedéseket meg kell szüntetnie, és javaslatot kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak arra, hogy teljes egészében vagy részben szüntessék meg a szóban forgó intézkedések költségvetési tartalékát, amennyiben az említett intézkedések meghozatalához vezető helyzetet megfelelően orvosolták.
(18) A Bizottságnak tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet az e rendelet alapján javasolt és elfogadott intézkedésekről,
a) „jogállamiság”: az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében foglalt uniós érték, amely a következő elveket foglalja magába: a törvényesség, ami az átlátható, elszámoltatható, demokratikus és pluralista törvényhozási eljárást hordozza magában; a jogbiztonság; a végrehajtó hatalom önkényességének tilalma; a független bíróságok által biztosított hatékony bírói jogvédelem, ideértve az alapvető jogok védelmét is; a hatalmi ágak szétválasztása és a törvény előtti egyenlőség;
a) „jogállamiság”: az EUSZ 2. cikkében foglalt uniós értékek és az uniós tagságnak az EUSZ 49. cikkében rögzített kritériumai tekintetében értelmezendő; ez a következő elveket foglalja magába: a törvényesség, ami az átlátható, elszámoltatható, demokratikus és pluralista törvényhozási eljárást hordozza magában; a jogbiztonság; a végrehajtó hatalom önkényességének tilalma; az igazságszolgáltatáshoz és a független és pártatlan bíróságok előtti hatékony bírói jogvédelemhez való hozzáférés, ideértve az Európai Unió Alapjogi Chartájában és a nemzetközi emberi jogi szerződésekben meghatározott alapvető jogok védelmét is; a hatalmi ágak szétválasztása; a megkülönböztetés tilalma és a törvény előtti egyenlőség;
b) „a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosság”: a közigazgatási szervek olyan általánossá vált vagy ismétlődő gyakorlata, mulasztása vagy intézkedése, amely kihat a jogállamiságra;
b) „a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosság”: a közigazgatási szervek olyan általánossá vált vagy ismétlődő gyakorlata, mulasztása vagy intézkedése, amely sérti vagy veszélyezteti a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveit vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét; a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosság lehet az EUSZ 2. cikkében rögzített uniós értékeket sértő, olyan rendszerszintű fenyegetés következménye is, amely sérti vagy veszélyezteti a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveit vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét;
c) „kormányzati szerv”: a kormányzat valamennyi szintjén meglévő valamennyi közigazgatási szerv, ideértve a nemzeti, regionális és helyi hatóságokat, valamint az (EU, Euratom) […] rendelet (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) [2. cikkének 42. pontja] értelmében vett tagállami szervezeteket.
c) „kormányzati szerv”: a kormányzat valamennyi szintjén meglévő bármely közigazgatási szerv, ideértve a nemzeti, regionális és helyi hatóságokat, valamint az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete1a (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) 2. cikkének 42. pontja értelmében vett tagállami szervezeteket.
1a Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).
Általános hiányosságok
Az alábbiak tekintendők a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságnak, amennyiben sértik vagy veszélyeztetik a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét:
a) a bíróság függetlenségének veszélyeztetése, beleértve az igazságszolgáltatási feladatok autonóm módon történő gyakorlására vonatkozó képesség bármely korlátozását, a függetlenség garanciáiba való külső beavatkozással, az ítélkezés külső utasításra történő korlátozásával, az igazságügyi személyzet kinevezésére vagy szolgálati feltételeire vonatkozó szabályok önkényes felülvizsgálásával, az igazságügyi személyzet bármilyen módon történő, a pártatlanságukat veszélyeztető befolyásolásával vagy az ügyvédi munkakör függetlenségének befolyásolásával;
b) a közigazgatási szervek – többek között a bűnüldöző hatóságok – által hozott önkényes vagy jogszerűtlen határozatok megelőzésének, kijavításának és szankcionálásának elmulasztása, a megfelelő működésüket befolyásoló pénzügyi és emberi erőforrások visszatartása vagy az összeférhetetlenség elkerülésének elmulasztása;
c) a jogorvoslati lehetőségek rendelkezésre állásának és hatékonyságának korlátozása, többek között korlátozó eljárási szabályok révén, az ítéletek végrehajtásának hiánya, illetve a jogsértések hatékony kivizsgálásának, büntetőeljárás alá vonásának vagy szankcionálásának korlátozása;
d) valamely tagállam arra irányuló adminisztratív kapacitásának veszélyeztetése, hogy eleget tudjon tenni az uniós tagsággal járó kötelezettségeknek, beleértve az uniós jogot alkotó szabályok, normák és politikák hatékony végrehajtására való képességet;
e) azon intézkedések, amelyek gyengítik az ügyvéd és ügyfele közötti bizalmas kommunikáció védelmét.
Az Unió pénzügyi érdekeit veszélyeztető kockázatok
(1) Megfelelő intézkedéseket kell hozni abban az esetben, amikor valamely tagállamban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosság sérti vagy veszélyezteti a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, különösen a következőket:
(1) Egy tagállamban akkor állapítható meg a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosság, amikor az alábbiak közül egy vagy több sérül vagy veszélybe kerül:
a) e tagállamban az uniós költségvetést végrehajtó hatóságok megfelelő működése, különösen a közbeszerzési vagy támogatási eljárások keretében, valamint a nyomon követés és ellenőrzés során;
a) e tagállamban az uniós költségvetést végrehajtó hatóságok megfelelő működése, különösen a közbeszerzési vagy támogatási eljárások keretében;
3 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)
aa) a piacgazdaság megfelelő működése, tiszteletben tartva ezáltal a versenyt és a piaci erőket az Unióban, valamint a tagsággal járó kötelezettségek hatékony végrehajtásával, beleértve a politikai, gazdasági és monetáris unió céljainak követését;
3 cikk – 1 bekezdés – a b pont (új)
ab) a pénzügyi ellenőrzést, monitoringot, belső és külső ellenőrzéseket végző hatóságok megfelelő működése, valamint a hatékony és átlátható pénzügyi irányítási és elszámoltathatósági rendszerek megfelelő működése;
b) a nyomozó- és vádhatóságok megfelelő működése az uniós költségvetés végrehajtásával kapcsolatos csalás, korrupció vagy az uniós jog egyéb megsértése miatt;
b) a nyomozó- és vádhatóságok megfelelő működése az uniós költségvetés végrehajtásával kapcsolatos csalás – többek között adócsalás –, korrupció vagy az uniós jog egyéb megsértése miatt;
c) az a) és b) pontban említett hatóságok által hozott intézkedések vagy mulasztások független bíróságok általi hatékony bírósági felülvizsgálata;
c) az a), ab) és b) pontban említett hatóságok által hozott intézkedések vagy mulasztások független bíróságok általi hatékony bírósági felülvizsgálata;
1 cikk – 1 bekezdés – d pont
d) az uniós költségvetés végrehajtásával kapcsolatos csalás, korrupció vagy egyéb uniós jogsértés megelőzése és szankcionálása, valamint a nemzeti bíróságok vagy közigazgatási hatóságok részéről hatékony és visszatartó erejű szankciók kiszabása a címzettek számára;
d) az uniós költségvetés végrehajtásával kapcsolatos csalás – többek között adócsalás –, korrupció vagy egyéb uniós jogsértés megelőzése és szankcionálása, valamint a nemzeti bíróságok vagy közigazgatási hatóságok részéről hatékony és visszatartó erejű szankciók kiszabása a címzettek számára;
ea) az adóelkerülés és az adóverseny megelőzése és szankcionálása, valamint az adóügyek közigazgatási együttműködéséhez hozzájáruló hatóságok megfelelő működése;
3 cikk – 1 bekezdés – f pont
f) az Európai Csalás Elleni Hivatallal és az Európai Ügyészséggel folytatott hatékony és kellő időben történő együttműködés nyomozásaik vagy büntetőeljárásaik során a vonatkozó jogi aktusok és a lojális együttműködés elve szerint.
f) az Európai Csalás Elleni Hivatallal és – amennyiben az érintett tagállam részt vesz – az Európai Ügyészséggel folytatott hatékony és kellő időben történő együttműködés nyomozásaik vagy büntetőeljárásaik során a vonatkozó jogi aktusok és a lojális együttműködés elve szerint.
3 cikk – 1 bekezdés – f a pont (új)
fa) az uniós költségvetés megfelelő végrehajtása az alapvető jogok rendszeres megsértését követően.
3 b cikk – 2 bekezdés
(2) A jogállamiság tekintetében különösen a következők bizonyulhatnak általánossá vált hiányosságnak:
a) a bíróság függetlenségének veszélyeztetése;
b) a közigazgatási szervek – többek között a bűnüldöző hatóságok – által hozott önkényes vagy jogszerűtlen határozatok megelőzésének, kijavításának és szankcionálásának elmulasztása, a megfelelő működésüket befolyásoló pénzügyi és emberi erőforrások visszatartása, vagy az összeférhetetlenség elkerülésének elmulasztása;
c) a jogorvoslati lehetőségek rendelkezésre állásának és hatékonyságának korlátozása, többek között korlátozó eljárási szabályok révén, az ítéletek végrehajtásának hiánya, illetve a jogsértések hatékony kivizsgálásának, büntetőeljárás alá vonásának vagy szankcionálásának korlátozása.
Független szakértők testülete
1. A Bizottságnak létrehozza a független szakértők testületét.
A testület alkotmányjogi, pénzügyi és költségvetési kérdésekkel foglalkozó független szakértőkből áll. Minden egyes tagállam nemzeti parlamentje egy szakértőt, az Európai Parlament pedig öt szakértőt nevez ki. A testület összetétele megfelel a nemek közötti egyensúly elvének.
Adott esetben az illetékes szervezetek és hálózatok – például a Tudományos Akadémiák Európai Szövetsége, a Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Európai Hálózata, az Európa Tanács szervei, az Igazságszolgáltatás Hatékonyságáért küzdő Európai Bizottság, az Európai Ügyvédi Kamarák Tanácsa, a Tax Justice Network, az Egyesült Nemzetek Szervezete, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet, valamint a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet – képviselői az (6) bekezdésben említett eljárási szabályzatnak megfelelően megfigyelőként meghívhatók a testülethez.
2. A testület által adott tanácsok célja a Bizottság segítése a valamely tagállamban a jogállamiság tekintetében fennálló olyan általános jellegű hiányosságok megállapításában, amelyek sértik vagy veszélyeztetik a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást és az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét.
A testület mennyiségi és minőségi kritériumok és információk alapján évente értékeli a helyzetet minden tagállamban, kellő tekintettel a 5. cikk (2) bekezdésében említett információkra és iránymutatásra.
3. A testület minden évben közzéteszi megállapításainak összegzését.
4. Tanácsadói feladatának részeként és a (2) bekezdés szerinti megfontolások eredményének figyelembevételével a testület véleményt nyilváníthat a valamely tagállamban a jogállamiság tekintetében tapasztalt általános hiányosságról.
A testület véleményének megfogalmazása során törekszik konszenzust kialakítani. Amennyiben nem sikerül konszenzust elérnie, a testület a tagok egyszerű többségével nyilvánít véleményt.
5. A végrehajtási jogi aktusok 5. cikk (6) bekezdés és 6. cikk (2) bekezdés szerinti elfogadásakor a Bizottság figyelembe veszi a testület e cikk (4) bekezdése szerinti vonatkozó véleményét.
6. A testület tagjai közül választja meg elnökét. A testület kidolgozza eljárási szabályzatát.
Az uniós költségvetés védelmére irányuló intézkedések
(1) A következő megfelelő intézkedések közül egy vagy több fogadható el:
(1) A 3. cikk feltételeinek teljesülése esetén a következő intézkedések közül egy vagy több fogadható el
(3) A meghozott intézkedéseknek arányosnak kell lenniük a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosság jellegével, súlyosságával és hatókörével. Amennyire csak lehetséges, az e hiányosság által érintett vagy potenciálisan érintett uniós fellépéseket kell célozniuk.
(3) A meghozott intézkedéseknek arányosnak kell lenniük a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosság jellegével, súlyosságával, időtartamával és hatókörével. Amennyire csak lehetséges, az e hiányosság által érintett vagy potenciálisan érintett uniós fellépéseket kell célozniuk.
(3a) A Bizottság a (2) bekezdésben említett tagállami kötelezettségek tekintetében a végső címzetteknek vagy kedvezményezetteknek egy weboldalon vagy internetes portálon keresztül nyújt tájékoztatást és iránymutatást.
A Bizottság ugyanezen a honlapon vagy portálon megfelelő eszközöket biztosít a végső címzettek vagy kedvezményezettek számára, hogy tájékoztassák a Bizottságot bármely olyan jellegű kötelezettségszegésről, amely – a végső címzettek vagy kedvezményezettek véleménye szerint – közvetlenül érinti őket. Ezt a bekezdést oly módon kell alkalmazni, amely biztosítja az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelmét a(z) XXX irányelvben (az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről szóló irányelvben) meghatározott elveknek megfelelően. A végső címzettek vagy kedvezményezettek által e bekezdésnek megfelelően nyújtott információkat a Bizottság csak akkor veheti figyelembe, amennyiben azokhoz arra vonatkozó bizonyítékot is mellékelnek, hogy az érintett végső címzett vagy kedvezményezett hivatalos panaszt nyújtott be az illetékes hatósághoz.
4 cikk – 3 bekezdés (új)
(3b) A végső címzettek vagy kedvezményezettek által az (3a) bekezdésnek megfelelően nyújtott információk alapján a Bizottság biztosítja, hogy a kormányzati szervek vagy a tagállamok részéről a (2) bekezdéssel összhangban esedékes összegeket ténylegesen a végső címzetteknek vagy kedvezményezetteknek fizessék ki.
a) az uniós költségvetésből származó, a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése c) pontjának megfelelően kezelt pénzeszközökre hivatkozással a Bizottság:
i. visszaköveteli a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése c) pontjának v–vii. alpontjában említett bármely szervnek teljesített, a végső címzetteknek vagy kedvezményezetteknek az e cikk (2) bekezdését megsértve ki nem fizetett összeggel megegyező összeget;
ii. az előző pontban említett összegnek megfelelő összeget átutalja a XXX tanácsi rendelet (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 12. cikkében említett uniós tartalékba. Ezt az összeget a XXX tanácsi rendelet (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 12. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében rendelkezésre álló tartalékkeretnek kell tekinteni, és a XXX tanácsi rendelet (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 12. cikkének (2) bekezdése szerint kell igénybe venni oly módon, hogy amennyire lehetséges, az e cikk (2) bekezdésében említett végső címzettek vagy kedvezményezettek javát szolgálja;
b) az uniós költségvetésből származó, a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően kezelt pénzeszközökre hivatkozással:
i. az e cikk (2) bekezdésében említett kormányzati hatóságok vagy tagállamok kötelezettsége a XXX rendelet (CPR-rendelet) [63. cikke] értelmében vett tagállami kötelezettségnek minősül. E kötelezettség bármely megszegését a XXX rendelet (CPR-rendelet) [98. cikke] szerint kell kezelni;
ii. a XXX rendelet (CPR-rendelet) [98. cikke] alkalmazásában az alapokból valamely program számára nyújtott támogatás csökkentéséből eredő összeget a Bizottság a XXX tanácsi rendelet (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 12. cikkében említett uniós tartalékba utalja. Ezt az összeget a XXX tanácsi rendelet (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 12. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében rendelkezésre álló tartalékkeretnek kell tekinteni, és a XXX tanácsi rendelet (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 12. cikkének (2) bekezdése szerint kell igénybe venni oly módon, hogy amennyire lehetséges, az e cikk (2) bekezdésében említett végső címzettek vagy kedvezményezettek javát szolgálja;
(1) Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy alapos okkal feltételezi a 3. cikkbe foglalt feltételek teljesülését, írásbeli értesítést küld az adott tagállamnak, amelyben megjelöli a megállapítás alapjául szolgáló indokokat.
(1) Amennyiben a Bizottság – tekintetbe véve a testület véleményeit – úgy ítéli meg, hogy alapos okkal feltételezi a 3. cikkbe foglalt feltételek teljesülését, írásbeli értesítést küld az adott tagállamnak, amelyben megjelöli a megállapítás alapjául szolgáló indokokat. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az ilyen értesítésről és annak tartalmáról.
(2) A Bizottság minden releváns információt figyelembe vehet, ideértve az Európai Unió Bíróságának ítéleteit, a Számvevőszék jelentéseit, valamint a releváns nemzetközi szervezetek következtetéseit és ajánlásait.
(2) A 3. cikk feltételei teljesítésének értékelése során a Bizottság minden releváns információt figyelembe vesz, ideértve a testület véleményeit, az Európai Unió Bíróságának ítéleteit, az Európai Parlament állásfoglalásait, a Számvevőszék jelentéseit, valamint a releváns nemzetközi szervezetek és hálózatok következtetéseit és ajánlásait. A Bizottság figyelembe veszi az uniós csatlakozási tárgyalások során alkalmazott kritériumokat, különösen az igazságszolgáltatásról és alapvető jogokról, a jogérvényesülésről, a szabadságról és a biztonságról, a pénzügyi ellenőrzésről és az adózásról szóló közösségi vívmányok fejezeteit, valamint az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében alkalmazott iránymutatásokat, amelyek a tagállamok által elért haladás nyomon követésére szolgálnak.
(4) Az érintett tagállam minden kért információt megad, és észrevételeket tehet a Bizottság által meghatározott határidőn belül, amely nem lehet kevesebb, mint a megállapításról szóló értesítés időpontjától számított 1 hónap. Észrevételeiben a tagállam korrekciós intézkedések elfogadását javasolhatja.
(4) Az érintett tagállam megadja a kért információkat, és észrevételeket tehet a Bizottság által meghatározott határidőn belül, amely nem lehet kevesebb, mint a megállapításról szóló értesítés időpontjától számított 1 hónap, sem több, mint a megállapításról szóló értesítés időpontjától számított 3 hónap. Észrevételeiben a tagállam korrekciós intézkedések elfogadását javasolhatja.
(5) A Bizottság figyelembe veszi a kapott információkat és az érintett tagállam által tett észrevételeket, valamint a javasolt korrekciós intézkedések megfelelőségét annak eldöntése során, hogy benyújt-e a megfelelő intézkedésekre vonatkozó határozati javaslatot.
(5) A Bizottság figyelembe veszi a kapott információkat és az érintett tagállam által tett észrevételeket, valamint a javasolt korrekciós intézkedések megfelelőségét annak eldöntése során, hogy elfogad-e a 4. cikkben említett bármely intézkedésekre vonatkozó határozatot. A Bizottság egy hónapos indikatív jellegű határidőn belül, de mindenképpen az információ kézhezvételének időpontjától számított észszerű időn belül határoz a kapott információk nyomon követéséről.
5 cikk – 5 a bekezdés (új)
(5a) A bevezetendő intézkedések arányosságának értékelésekor a Bizottság kellő figyelmet fordít a (2) bekezdésben említett információkra és iránymutatásra.
(6) Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jogállamiság tekintetében általánossá vált hiányosság áll fenn, javaslatot nyújt be a Tanácsnak a megfelelő intézkedésekről szóló végrehajtási aktusra.
(6) Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jogállamiság tekintetében általánossá vált hiányosság áll fenn, végrehajtási aktus révén határozatot fogad el a 4. cikkben említett intézkedésekről.
(6a) A Bizottság a határozat elfogadásával egyidejűleg javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az elfogadott intézkedések értékével megegyező összeg költségvetési tartalékba történő átcsoportosítására.
5 cikk – 6 b bekezdés (új)
(6b) A költségvetési rendelet 31. cikke (4) és (6) bekezdésétől eltérve, az Európai Parlament és a Tanács a két intézmény átvételétől számított négy héten belül tanácskozik az áthelyezési javaslatról. Az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez szükséges határozatok elfogadásának megkönnyítése érdekében az ilyen átcsoportosításokat jóváhagyottnak kell tekinteni, kivéve, ha a négyhetes időszakon belül az Európai Parlament vagy a Tanács – ez utóbbi minősített többséggel eljárva – módosítja vagy elutasítja azokat. Ha az Európai Parlament vagy a Tanács módosítja az áthelyezési javaslatot, akkor a költségvetési rendelet 31. cikkének (8) bekezdését kell alkalmazni.
5 cikk – 6 c bekezdés (új)
(6c) A (6) bekezdésben említett határozat akkor lép hatályba, ha sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem utasítja el az átcsoportosítási javaslatot az (6b) bekezdésben említett határidőn belül.
5 cikk – 7 bekezdés
(7) A határozatot a Tanács által elfogadottnak kell tekinteni, kivéve, ha a Tanács minősített többséggel úgy határoz, hogy a Bizottság általi elfogadását követő egy hónapon belül elutasítja a bizottsági javaslatot.
5 cikk – 8 bekezdés
(8) A Tanács minősített többséggel módosíthatja a Bizottság javaslatát, és tanácsi határozatként elfogadhatja a módosított szöveget.
(1) Az érintett tagállam bármikor bizonyítékot nyújthat be a Bizottságnak annak igazolására, hogy a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságot orvosolták vagy megszüntették.
(1) Az érintett tagállam bármikor bizonyítékot tartalmazó hivatalos értesítést nyújthat be a Bizottságnak annak igazolására, hogy a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságot orvosolták vagy megszüntették.
(2) A Bizottság értékeli az érintett tagállamban fennálló helyzetet. Amint a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok, amelyek alapján a megfelelő intézkedéseket elfogadták, részben vagy egészben megszűntek, a Bizottság javaslatot terjeszt be a Tanácshoz az említett intézkedések teljes vagy részleges megszüntetéséről. Az 5. cikk (2), (4), (5), (6) és (7) bekezdésében meghatározott eljárást kell alkalmazni.
(2) A Bizottság az érintett tagállam kérésére vagy saját kezdeményezés alapján, figyelembe véve a testület véleményeit egy hónapos indikatív jellegű határidőn belül, de mindenképpen a hivatalos értesítés kézhezvételének időpontjától számított észszerű időn belül értékeli az érintett tagállamban fennálló helyzetet. Amint a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok, amelyek alapján a 4. cikkben említett intézkedéseket elfogadták, részben vagy egészben megszűntek, a Bizottság haladéktalanul határozatot hoz az említett intézkedések teljes vagy részleges megszüntetéséről. A Bizottság a határozat elfogadásával egyidejűleg javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy teljes egészében vagy részben szüntessék meg az 5. cikk (6) bekezdésében említett költségvetési tartalékot. Az 5. cikk (2), (4), (5), (6), (6b) és (6c) bekezdésében meghatározott eljárást kell alkalmazni.
(3) Amennyiben a 4. cikk (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett egy vagy több program jóváhagyásának vagy módosításának felfüggesztésére vagy a 4. cikk (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említett kötelezettségvállalások felfüggesztésére vonatkozó intézkedéseket megszüntetik, a felfüggesztett kötelezettségvállalásoknak megfelelő összegeket az (EU, Euratom) XXXX tanácsi rendelet (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 7. cikke szerint kell a költségvetésben szerepeltetni. Az n. év felfüggesztett kötelezettségvállalásai az n + 2. évet követően nem szerepeltethetők a költségvetésben.
(3) Amennyiben a 4. cikk (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett egy vagy több program jóváhagyásának vagy módosításának felfüggesztésére vagy a 4. cikk (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említett kötelezettségvállalások felfüggesztésére vonatkozó intézkedéseket megszüntetik, a felfüggesztett kötelezettségvállalásoknak megfelelő összegeket az (EU, Euratom) XXXX tanácsi rendelet (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 7. cikke szerint kell a költségvetésben szerepeltetni. Az n. év felfüggesztett kötelezettségvállalásai az n + 2. évet követően nem szerepeltethetők a költségvetésben. Az n+3. évtől kezdődően a felfüggesztett kötelezettségvállalásokkal egyenértékű összeget be kell állítani az (EU, Euratom) XXXX/XXXX tanácsi rendelet (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 12. cikkében meghatározott uniós kötelezettségvállalási tartalékba.
A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja az Európai Parlamentet a 4. és 5. cikk alapján javasolt vagy elfogadott bármely intézkedésről.
A Bizottság legkésőbb öt évvel e rendelet hatálybalépését követően jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról és különösen az esetlegesen elfogadott intézkedések eredményességéről.
A jelentéshez adott esetben megfelelő javaslatokat kell csatolni.
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. A rendelet 2021. január 1-jétől alkalmazandó.
A költségvetési rendeletbe való beillesztés
E rendelet tartalmát be kell illeszteni a költségvetési rendeletbe annak következő felülvizsgálatakor.
(1) Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottságokhoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0469/2018).
Utolsó frissítés: 2019. január 18. Jogi nyilatkozat

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság


2010. évi XLIII. törvény a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról – Kérdések És Válaszok
1 2010. évi XLIII. törvény
2 a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról1
2.2.2 Irányítás és felügyelet
2.2.3 A központi államigazgatási szervekre vonatkozó közös szabályok
2.2.4 Az állami vezetők
2.2.5 A politikai vezetőkre vonatkozó közös szabályok
2.4 A KORMÁNY
2.4.1 A Kormány üléseinek dokumentálása
2.4.2 A miniszterelnök feladatköre
2.4.3 A miniszterelnök megbízatásának keletkezése és megszűnése69
2.4.4 A miniszterelnök javadalmazása és juttatásai77
2.4.5 Az ügyvezető miniszterelnök88
2.4.6 A volt miniszterelnök juttatásai90
2.4.7 A Kormány szervei
2.4.8 A kormánybiztos
2.4.9 A miniszterelnöki biztos
2.6 A MINISZTER ÉS MUNKASZERVE118
2.6.1 A miniszter feladatköre119
2.6.2 A miniszter helyettesítése
2.6.3 A miniszteri biztos
2.6.4 A miniszter javadalmazása
2.6.5 A miniszter megbízatásának keletkezése és megszűnése133
2.6.6 Az ügyvezető miniszter
2.6.7 Az államtitkár feladatköre
2.6.8 Az államtitkár javadalmazása
2.6.9 Az államtitkár megbízatásának keletkezése és megszűnése152
2.6.10 A minisztérium szervezete
2.8 A KORMÁNYHIVATAL ÉS A KÖZPONTI HIVATAL192
2.8.1 A kormányhivatal193
2.8.2 A központi hivatal
2.11.1 Felhatalmazó rendelkezések218
2.11.2 Hatályba léptető rendelkezések230
2.11.3 Átmeneti rendelkezések
Az Országgyűlés a kormányzati szervezetrendszer működésének hatékonyabbá tétele érdekében, valamint az Alaptörvény 18. cikk (5) bekezdésének a végrehajtására a következő törvényt alkotja:2
i)27 az államigazgatási szerv kezelésében lévő közérdekű adatok és közérdekből nyilvános adatok, valamint a b), c) és e)-h) pont szerinti irányítási hatáskörök gyakorlásához szükséges, törvényben meghatározott személyes adatok kezelése.
(3)28 Törvény vagy kormányrendelet a központi hivatal irányításáról rendelkezhet úgy, hogy ügyek meghatározott csoportjaival összefüggésben – a hatékonysági és a pénzügyi ellenőrzés kivételével – az (1) bekezdés c), e) és f)-h) pontjában meghatározott egyes hatásköröket vagy ezek együttesét valamely központi államigazgatási szerv vezetője vagy kormánybiztos gyakorolja.
c) – kizárólag az a) és b) ponttal összefüggésben – a 2. § (1) bekezdés h) és i) pontjában meghatározott hatáskörök együttesét kell érteni.
a) összeférhetetlensége kimondásáról – ha az összeférhetetlenségét a megválasztásától számított harminc napon belül nem szünteti meg, vagy a tisztsége gyakorlása során vele szemben összeférhetetlenségi ok merül fel -,
28. § (1)92 A Kormány kiemelt fontosságú társadalompolitikai, gazdaságpolitikai vagy nemzetbiztonsági ügyekben a Kormány ülései előtti állásfoglalásra kabinetet hozhat létre.93
(2)94 A kabinet tagjai a feladatkörükben érintett miniszterek, valamint a miniszterelnök által kijelölt személyek. A kabinet ülésére állandó jelleggel meghívott személyek körét, a kabinettag miniszterek helyettesítésére jogosult állami vezetőket, valamint a további kabinettagok és az állandó meghívottak helyettesítésére jogosult személyeket a kabinetet létrehozó normatív kormányhatározat jelöli ki.
29. § (1)96 A Kormány a hatáskörébe tartozó jelentős, több minisztérium feladatkörét érintő feladatok összehangolt megoldásának irányítására kormánybizottságot hozhat létre.97
(2)98 A kormánybizottság tagjai a feladatkörükben érintett miniszterek. A kormánybizottság ülésére állandó jelleggel meghívott személyek körét, valamint a bizottsági tagok helyettesítésére jogosult állami vezetőket és az állandó meghívottak helyettesítésére jogosult személyeket a kormánybizottságot létrehozó normatív kormányhatározat jelöli ki.
30. § (1)99 A Kormány egyéb javaslattevő, véleményező vagy tanácsadói tevékenységet végző testületet hozhat létre.100 A testület tagjai tevékenységükért tiszteletdíjban részesülhetnek.
(2)101 Az (1) bekezdésben meghatározott testület tagjait, valamint az annak ülésére állandó jelleggel meghívott személyek körét a testületet létrehozó normatív kormányhatározat jelöli ki.102
30/A. §103 (1) Ha a kabinetet, kormánybizottságot létrehozó normatív kormányhatározat ekként rendelkezik, a kabinet, kormánybizottság tagja a miniszterelnök is.
31. § (1)104 A Kormány – normatív határozatával – miniszter vagy kormányhivatal feladatkörébe nem tartozó vagy kiemelt fontosságú feladat ellátására kormánybiztost nevezhet ki. A kormánybiztos személyére a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter tesz javaslatot.
(4)105 A kormánybiztos tevékenységét a miniszterelnök, illetve a Kormány által határozatban kijelölt miniszter irányítja. Az irányító személye a kormánybiztos által ellátandó egyes feladatok tekintetében eltérő lehet.
(5)106 A kormánybiztos megbízatása meghatározott időre, de legfeljebb két évre szól. A kormánybiztos e megbízatása a miniszteri, államtitkári, közigazgatási államtitkári vagy helyettes államtitkári megbízatásának megszűnésével megszűnik. A kormánybiztos e megbízatása megszűnik a miniszterelnök megbízatása megszűnésével.
(6)107 A (2) bekezdés a) pontja alapján kinevezett kormánybiztos e tevékenységére tekintettel az (1) bekezdés szerinti normatív kormányhatározatban meghatározott, legfeljebb a (7) bekezdés szerinti illetménynek megfelelő összegű díjazást kaphat, ha tevékenysége eredeti feladatkörével nem függ össze. A díjazás nem önálló tevékenységből származó jövedelemnek minősül.
(7)108 A (2) bekezdés b) pontjában meghatározott kormánybiztos államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra és kormányrendeletben meghatározott juttatásokra jogosult. A díjazás nem önálló tevékenységből származó jövedelemnek minősül.
(8)109 A kormánybiztost tevékenységének ellátásában a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter által vezetett minisztériumban működő titkárság segíti, amelyre az államtitkár titkárságának szabályai az irányadóak.
(8a)110 A (8) bekezdéstől eltérően a kormánybiztost tevékenységének ellátásában a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben a kinevezése szerinti minisztériumban, miniszter irányítása alatt, illetve ha a kormánybiztos tevékenységét – a feladattól függően – a miniszterelnök és a miniszter is irányítja, az irányítást ellátó miniszter irányítása alatt álló minisztériumban működő titkárság segíti, amelyre mindkét esetben az államtitkár titkárságának szabályai az irányadóak.
(9)111 A Kormány az (1) bekezdés szerinti normatív határozatában
32. §112 (1) A miniszterelnök – normatív utasításával – a feladatkörébe tartozó feladat ellátására miniszterelnöki biztost nevezhet ki.
(2)113 A miniszterelnöki biztosra a 31. § (2), (6), (7) és (9) bekezdését alkalmazni kell azzal, hogy kormánybiztos alatt miniszterelnöki biztost, a Kormány normatív határozata alatt a miniszterelnök normatív utasítását, a Kormány alatt a miniszterelnököt kell érteni.
(5)114 A miniszterelnöki biztos tevékenységét a miniszterelnök irányítja.
(6)115 A miniszterelnöki biztost tevékenységének ellátásában – a miniszterelnök normatív utasításában foglaltak szerint – a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter által vezetett minisztériumban vagy az általános politikai koordinációért felelős miniszter által vezetett minisztériumban működő titkárság segíti. A miniszterelnöki biztost tevékenységének ellátásában segítő titkárságra az államtitkár titkárságának szabályai az irányadóak.
33. § (1)116 Ha a kormánybiztost vagy a miniszterelnöki biztost megbízatási ideje alatt állami vezetőnek is kinevezik, juttatásaira az állami vezetőre vonatkozó szabályok alkalmazandók azzal, hogy kormánybiztosi vagy miniszterelnöki biztosi megbízatására tekintettel akkor kaphat díjazást, ha e tevékenysége állami vezetői feladatkörével nem függ össze.
(3)117 A (2) bekezdésben meghatározott tilalom nem akadálya annak, hogy a miniszterelnök diplomáciai, személyes tanácsadói vagy egyéb eseti jellegű feladat miniszterelnöki megbízottként történő ellátására megbízást adjon. A megbízás díjazásaként a miniszterelnöki megbízott részére legfeljebb az államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazás, valamint kormányrendeletben meghatározott juttatás köthető ki. A miniszterelnök a miniszterelnöki megbízottat feljogosíthatja a miniszterelnöki főtanácsadói megnevezés használatára.
A MINISZTER ÉS MUNKASZERVE118
A miniszter feladatköre119
(1a)120 Az általános politikai koordinációt ellátó Miniszterelnöki Kabinetirodát a miniszterelnök kabinetfőnöke mint miniszter vezeti.
(2)121 A miniszter vezeti a minisztériumot, e feladatkörében irányítja az államtitkár és a közigazgatási államtitkár tevékenységét.
(3)122 A miniszter részletes feladat- és hatáskörét a Kormány eredeti jogalkotói hatáskörben kiadott rendeletben állapítja meg.
(4)123 A (3) bekezdésben meghatározott kormányrendelet alapján a miniszterhez átkerülő feladat- és hatáskörök tekintetében – az ellátásukhoz kapcsolódó egyéb feladatokra, jogosultságokra és kötelezettségekre kiterjedően – a feladat- és hatáskört korábban ellátó miniszter által vezetett minisztérium jogutódja, ha a (3) bekezdésben meghatározott kormányrendelet eltérően nem rendelkezik, a feladat- és hatáskört átvevő miniszter által vezetett minisztérium.
35. § (1)124 A tárca nélküli miniszter feladatköreként az egy miniszter feladatkörébe sem tartozó feladatok ellátása határozható meg.
(2)125 A tárca nélküli miniszter részletes feladat- és hatáskörét a Kormány eredeti jogalkotói hatáskörben kiadott rendeletben állapítja meg. A tárca nélküli miniszter tevékenységét e törvényben meghatározottak szerint a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium vagy a Kormány által rendeletben meghatározott más minisztérium segíti.
(3)126 A tárca nélküli minisztert tevékenységének ellátásában a (2) bekezdés szerinti minisztériumban működő kabinet segíti. A (2) bekezdés szerinti minisztérium szervezeti és működési szabályzatában a tárca nélküli miniszter tevékenységének segítésére a (2) bekezdés szerinti minisztérium államtitkára, helyettes államtitkára, illetve egyéb szervezeti egységének vezetője is kijelölhető.
(4)127 A tárca nélküli miniszter a feladatkörében egyedi utasítást adhat a (2) bekezdés szerinti minisztérium közigazgatási államtitkárának, valamint azon államtitkárának, helyettes államtitkárának és szervezeti egysége vezetőjének, aki a tárca nélküli miniszter tevékenységét segíti.
(5)128 A (2) bekezdésben meghatározott kormányrendelet alapján a tárca nélküli miniszterhez átkerülő feladat- és hatáskörök tekintetében – az ellátásukhoz kapcsolódó egyéb feladatokra, jogosultságokra és kötelezettségekre kiterjedően – a feladat- és hatáskört korábban ellátó miniszter által vezetett minisztérium jogutódja, ha a (2) bekezdésben meghatározott kormányrendelet eltérően nem rendelkezik, a (2) bekezdés szerinti minisztérium.
36. §129
37. §130 (1) Akadályoztatása esetén
(2) A köztársasági elnök intézkedésének kezdeményezésében és intézkedésének ellenjegyzésében, valamint -az (1) bekezdésben meghatározott államtitkár akadályoztatása esetén – az Országgyűlés ülésén
38. §131 (1) A miniszter normatív utasítással kiemelt fontosságú feladat ellátására miniszteri biztost nevezhet ki.
53. §155 Az államtitkár megbízatása megszűnik156
a)157 a miniszterelnök megbízatásának megszűnésével,
e)-f)158
58. §162 Ha az államtitkár megbízatása a miniszterelnök megbízatásának megszűnésével szűnt meg, az új Kormány megalakulásáig vagy az 53. § b)-d) pontjában meghatározott feltétel bekövetkeztéig gyakorolja hatáskörét.
(13)205 A kormányhivatalra – ha törvény eltérően nem rendelkezik – a 63-68. §-t kell alkalmazni.
(9)214 A központi hivatalra – ha törvény vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – a 63-68. §-t kell alkalmazni.
76. § (1) Ez a törvény az országgyűlési képviselők 2010. évi általános választását követően megalakult Országgyűlés által választott miniszterelnök megválasztásával egyidejűleg lép hatályba231.
77-83. §232
84. §233
85. §234
86-90. §235
91. § (1)236
(3)237 A 13. § (3a) bekezdését a hatálybalépése előtt megállapított hozzátartozói nyugellátásra is alkalmazni kell az 1990. május 23-át követően miniszterelnöki tisztséget betöltött személy hozzátartozója esetében.
(4)238 Az e törvény hatálybalépését megelőzően a központi államigazgatási szervek, valamint területi és helyi szerveik, továbbá a minisztérium főosztályának vezetésére adott vezetői megbízásokra a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 31. § (10)-(17) bekezdésének e törvény hatálybalépését megelőző napon hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni.
(5)239 Az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló 2007. évi CLII. törvény e törvénnyel megállapított 5. § (1) bekezdés b) pontját és ezzel összefüggésben 8. § (4) bekezdését, 12. § (1) és (3) bekezdését, valamint 14. § (1)-(6) bekezdését azokra a vagyonnyilatkozat-tételre kötelezettekre kell alkalmazni, akiknek a kötelezettséget megalapozó jogviszonya, beosztása, munka- vagy feladatköre e törvény hatálybalépését követően szűnt meg.
(6)240 Ha törvény úgy rendelkezik, hogy valamely tisztséget meghatározott időszakban helyettes államtitkárként szakmai vezetői jogviszonyban állt személy nem tölthet be, akkor az ugyanebben az időszakban szakállamtitkárként állami vezetői jogviszonyban állt személy sem töltheti be ezt a tisztséget.
Category: Hatályos törvények, Jog	| Tag: 2010. évi XLIII. törvény, Ksztv.


text:
7/2009. Postabank-részvények oda és vissza
Németvölgyi út 62., 1124 Budapest, Ungarn, Tel.: +36 1 269-3575, Fax: +36 1 269-3581, Email: info@hidasi.hu
Létrejöttnek tekinthetõ-e a peres felek bíróság elõtt kötött és a bíróság által jóváhagyott egyezsége akkor, ha a másodfokú bíróság a jóváhagyó végzést hatályon kívül helyezi? Követelhetõ-e az eredeti állapot helyreállítása a jóváhagyás hatályon kívül helyezése okán akkor, ha a peres felek az egyezséget a jóváhagyó végzés hatályon kívül helyezése elõtt már teljesítették?
Tizenhét postabanki kisrészvényest a Fõvárosi Bíróság arra kötelezett, hogy fizesse vissza azt a vételárat, melyet 2003-ban a Magyar Államtól a részvényeiért kapott, a Magyar Államot pedig arra kötelezte, hogy adja vissza a részvényeket vagy a helyükbe lépett dematerializált erstebanki részvényeket az egykori részvényeseknek. A Fõvárosi Ítélõtábla az elsõ fokú ítéletet a visszafizetési kötelezettség és a részvényvisszaadás tekintetében helyben hagyta, az jogerõs és végrehajtható.
A döntés alapja, hogy e részvényesek 2003 januárjában perbeli egyezséget kötöttek a Magyar Állammal postabanki részvényeik eladásáról 10.625,-Ft/részvény vételáron. Az egyezség megkötésére bírósági tárgyaláson került sor és a bíróság az egyezséget jóváhagyta. Az egyezség jegyzõkönyvezése magnófelvétel útján történ, de a leírásba hiba csúszott. Egyes részvényesek kimaradtak a leírt jegyzõkönyvbõl. Az érintett részvényesek a jegyzõkönyv kiegészítését kérték, amire 2003. augusztusában sor is került. A kiegészítéssel a Magyar Állam is egyetértett.
Különös módon a Magyar Állam a saját akaratából létrejött egyezséget jóváhagyó bírói végzést megfellebbezte, ugyanakkor hiánytalanul kifizette a részvények vételárát és a vételár kamatait, a részvényesek pedig hiánytalanul átruházták a részvényeket rá.
A Fõvárosi Ítélõtábla a jóváhagyó végzést több perjogi okból hatályon kívül helyezte és az elsõ fokú bíróságot az eljárás folytatására és a részvényesek keresetének érdemi elbírálására utasította. A Magyar Államot képviselõ Pénzügyminisztérium a perben nem volt hajlandó többé egyezséget kötni, bár ennek nem is lett volna értelme és alapja, hiszen a részvény adásvételek lezajlottak. A részvényeseknek nem volt többé részvénye, a vételárat pedig megkapták.
A Magyar Állam a per késõbbi szakaszában viszontkeresetet terjesztett elõ, melyben követelte, hogy a bíróság állapítsa meg, hogy õt a postabanki részvények tekintetében szerzõdéskötési kötelezettség nem terheli és állítsa helyre az egyezség elõtti eredeti állapotot. A részvényeseket kötelezze arra, hogy fizessék vissza a vételárat, õ pedig visszaadja az egykori postabanki részvényeknek megfelelõ, ma már erstebanki részvényeket. Kérte, hogy a teljesítésben a részvényesek járjanak elöl. Nyissanak maguknak értékpapírszámlát a megfelelõ pénzügyi szolgáltatóknál, ahová a Magyar Állam transzferálja a dematerializált részvényeket. Kérte azt is, hogy a részvényesek fizessenek. Viszontkeresetét arra alapozta, hogy az egyezséget jóváhagyó végzés hatályon kívül helyezésével olyan helyzet következett be, mintha az egyezség nem jött volna létre. E nélkül pedig hiányzik a részvény adásvétel jogalapja.
A bíróság a viszontkeresetnek az eredeti állapot helyreállítása tekintetében helyt adott. A részvényeseket perköltség fizetésére is kötelezte. Elfogadta azt az érvelést, hogy jóváhagyó végzés nélkül az egyezség nem tekinthetõ létrejöttnek, emiatt hiányzik a jogalap, a Magyar Állam igénye megalapozott. Az ítélet szerint a bírói egyezség olyan sajátos jogintézmény, amely anyagi és eljárásjogi elemeket ötvöz. Bírósági jóváhagyás nélkül bírósági egyezség nem létezhet és az adott esetben a jóváhagyás hatályon kívül helyezése ezt eredményezte.
A Fõvárosi Ítélõtábla az elsõ fokú ítélet lényegi tartalmán nem változtatott. Osztotta az elsõ fokú bíróság álláspontját.
A részvényesek felülvizsgálati kérelmet terjesztettek elõ a Legfelsõbb Bírósághoz. Kérték a jogerõs ítélet megváltoztatását, a Magyar Állam viszontkeresetének elutasítását és valamennyi eljárási szintre vonatkozóan azt, hogy a Magyar Államot a Legfelsõbb Bíróság kötelezze perköltség fizetésére.
Jogi álláspontjuk a következõ volt:
Tekintettel arra, hogy a keresetük adásvételi szerzõdések bírósági létrehozásáról szólt, az egyezségek megkötése nem jelentett mást, mint magának az adásvételi szerzõdéseknek a megkötését. Az egyezség tehát nem a bírósági jóváhagyás által jött létre, hanem azt a peres felek kölcsönös és egybehangzó akaratnyilvánítása hozta létre. Ehhez képest a bírósági jóváhagyás célja és funkciója az, hogy a létezõ és érvényes egyezséget ítéleti hatállyal ruházza fel, amelynek következtében– nem teljesítés esetén – az egyezség további pereskedés nélkül kényszer útján is végrehajtható. Jelen ügyben azonban a kényszervégrehajtás szóba sem került, hiszen az egyezségben részes felek önként teljesítették a kötelezettségeiket, azaz a részvényesek átadták a részvényeket, a Magyar Állam pedig kifizette a vételárat.
A bírósági jóváhagyásnak tehát nincs olyan hatása, hogy annak hiánya esetén az alapul szolgáló egyezség létre nem jötté válna, hiszen az nem akadályozza a szerzõdés (egyezség) megkötését, hogy a bíróság nem hagy jóvá. Ilyen szerzõdéses feltételt, mint az egyezség létrejöttének akadályát és érvénytelenségi okot a magyar jog nem ismer.
Ezen érveken túl a felperesek hivatkoztak még a Polgári Törvénykönyv 148.§ (3) bekezdésére is, amely szerint az egyezséget jóváhagyó végzés ellen beadott fellebbezésnek az egyezség végrehajtására nincs halasztó hatálya. Álláspontjuk szerint ez a rendelkezés is azt támasztja alá, hogy az egyezség annak megkötésével és nem a bírósági jóváhagyással jön létre, hiszen ha az az álláspont érvényesülne, amely szerint az egyezség csak a jogerõs jóváhagyó végzés esetén tekinthetõ létrejöttnek, az elõzetes végrehajtás során egy létre nem jött egyezséget lehetne ill. kellene végrehajtani, ez pedig nyilvánvalóan értelmezhetetlen.
A felperesek felülvizsgálati kérelme jelenleg a Legfelsõbb Bíróság elõtt van, döntés 2009 júliusában várható.
Dr. Hidasi és Társai Ügyvédi Iroda

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság