text:
Jogász Egylet. A kodifikáció során elveszett büntetőeljárási reformok A büntetőeljárási törvény félreérthető rendelkezései - PDF
Jogász Egylet. A kodifikáció során elveszett büntetőeljárási reformok A büntetőeljárási törvény félreérthető rendelkezései
Download "Jogász Egylet. A kodifikáció során elveszett büntetőeljárási reformok A büntetőeljárási törvény félreérthető rendelkezései"
1 Jogász Egylet A kodifikáció során elveszett büntetőeljárási reformok A büntetőeljárási törvény félreérthető rendelkezései Az Európai Emberi Jogi Bíróság ítéleteiben gyakran megjelenik az a tétel, hogy a tisztességes igazságszolgáltatáshoz való jog kiemelkedő jelentőségű a demokratikus társadalomban. A jogállami követelmények jelentik többek között a törvények uralmát, a joghoz hozzáférés lehetőségét a garanciákkal körülvett bírósági eljárások útján. Az új büntetőeljárási törvény - különösen a törvény megalkotását előkészítő koncepció, amely korábban kormányhatározat formájában létezett, de még ma is része az eredeti Be. miniszteri indokolásának okot ad arra, hogy a jogalkalmazó bizonyos alapkérdéseket újragondoljon, és az eljárásjogi intézményeket az Alkotmány és a nemzetközi egyezményekben vállalt kötelezettségek alapján működtesse. Én a Koncepció két alapelvén keresztül szeretném megvizsgálni, hogy összhangban áll-e a törvényalkotói ígéret és elképzelés a kodifikált jogszabályhelyekkel. 1. A büntetőeljárásban a jelenleginél jobban kell érvényesülnie a feladatok elkülönítése és ezen belül a funkciómegosztás elvének. Tisztán el kell határolnia a rendőri, ügyészi és bírói teendőket. 2. Olyan eljárást kell kialakítani, amelyben legalábbis az alaptípust tekintve érvényesül az a tétel, hogy a büntetőjogi felelősség kérdése a közvetlenség elvének tiszteletben tartásával a tárgyaláson dől el, és amelyben a mainál erőteljesebben érvényre jut a kontradiktórius elv, ezen belül pedig a felek rendelkezési joga. I. A jogalkotói ígérettel ellentétben nem valósult meg az eljárási funkciók teljes tisztán tartása. A büntetőeljárás során az állam büntető igényét az ügyész jogosult és köteles érvényesíteni. A Be. 2. -ában rögzített vádelv lényege: a perbeli funkciók megosztása, a váddal való rendelkezés joga és a vádhoz kötöttség. A 4. értelmében a vád bizonyítása a vádlót terheli. A kérdés csak az, hogy ezek az alapvető rendelkezések megjelennek-e a részletszabályokban, van-e olyan eljárási eszköz, amellyel a bíróság a tárgyalásra alkalmatlan vádat visszautasíthatná, vagy még a bizonyítási eljárás megkezdése előtt levonhatná a megalapozatlan vád következményeit. A vád pontos ismerete az ügyészség, a bíróság és a védelem szempontjából is meghatározó jelentőségű. Az ügyész a benyújtott vegyük úgy, írásbeli vádhoz képest dönthet a vád kiterjesztéséről, módosításáról, illetve elejtheti a vádat. A bíróságnak a bizonyítási eljárást a vád tárgyát képező tényekre nézve, azok keretei között kell lefolytatnia, a vádon nem terjeszkedhet túl, de köteles kimeríteni azt. Utolsóként említem, de talán a legfontosabb, hogy a vádlott és a védő a védekezését a vádban szereplő bűncselekménnyel szemben építheti fel, amelynek része a cselekmény jogi minősítése, de még inkább az azt megalapozó vádirati esemény. Ezek pontos ismerete nélkül nem gyakorolható a védelemhez való alkotmányos és alapvető eljárási jogosítvány. Bár az új eljárási törvény nem használja a törvényes vád fogalmát, ez azonban nem jelenti azt, hogy az ügyész elvesztette a felelősségét a megalapozott vád benyújtásával kapcsolatban, sőt azt lehet mondani, hogy az ügyész megváltozott szerepe nem csak a nyomozás során érvényesül, hanem a bírósági eljárásban mint az állam büntető igényének érvényesítője fokozott felelősséggel tartozik a vád tárgyává tett tények bizonyítása tekintetében.
2 A 14/2002. AB határozat megsemmisítette a korábbi Be (2) bekezdését és a t és ezzel egy időben nem lépett hatályba az új Be (2) bekezdése. A bírónak az a jogosítványa, mely szerint felhívhatja az ügyész figyelmét a vádkiterjesztés lehetőségére személyi és tárgyi összefüggés esetén, ellentétben áll a funkciómegosztás alkotmányos és eljárásjogi alapelvével, továbbá sérti a tisztességes eljárás egyik alapelemét képező bírói pártatlanságot is. Nézzük meg, mit tartalmaz a Be. a vád formai és tartalmi kellékeit illetően. A kérdés megválaszolása szempontjából lényeges elem a Be (3) bekezdés b) pontja: a vád tárgyává tett cselekmény leírása. Ez azt jelenti, hogy az esemény leírásán túlmenően a vádnak tartalmaznia kell, hogy az ügyész mely tények alapján, milyen cselekmények miatt, milyen összefüggés mellett vádolja az adott személyt a Btk. szerinti valamely bűncselekménnyel. A Be a bíróságnak azt a kötelezettségét írja elő, hogy úgy kell felkészülnie az ügy tárgyalására, hogy a bizonyítékok rendelkezésre álljanak, ne legyen akadálya a megtartásnak. Ha a benyújtott vád alapján arra a következtetésre jut, hogy szükség van további bizonyítékok beszerzésére, benyújtására, vagy annak felkutatására, az ügyészt keresi meg. Megszűnt a pótnyomozás, így nem is feltétel, hogy ezek a bizonyítékok a tárgyalás során könnyen, vagy nehezen szerezhetőek-e be. Kérdés, és ez az igazi vita tárgya, hogy élhet-e az ügyész megkeresésével a bíróság akkor, ha a vádirati tényállás alapján nem tudja megkezdeni a bizonyítási eljárást, mert nem világos, hogy melyik vádlottat milyen bűnös magatartással vádolja az ügyészség, vagy a leírt esemény egyetlen Btk.-beli tényállásba sem illik bele. A funkciók szétválasztásának indoka éppen az, hogy a bíró nem kerülhet a vádló szerepébe, a vád hiányosságaiért vagy alkalmatlanságáért egyedül az ügyészt terheli a felelősség. Ha a vád fenti kiigazítását kérjük, vagyis azt, amelyet az ügyésznek már a benyújtás előtt meg kellett volna tennie, akkor a bíróság nem az ügyészi vád, hanem az általa kiigazított vád alapján jár el. (ld. részletesebben: Dr. Kadlóth Erzsébet: A jogbizonytalanság múzeuma, avagy barangolások az új büntetőeljárási törvény útvesztőiben - Magyar Jog január)ez nyilvánvaló, hogy a bírói pártatlanságba vetett hit veszélyét jelenti. Másrészt valószínű, hogy kétségbe vonható a bírónak az ilyenfajta felügyeleti joga vagy utasítási joga a kétségtelenül rossz, alkalmatlan vádak tekintetében is. Ugyanakkor kényes helyzetbe kerülhet a bíróság, ha egyszer már megnyilvánult a vád alkalmatlansága tekintetében, az ügyész nem változtat, akkor egy kevéssé meggyőző bírói szerepből indul a vád alapján a bizonyítási eljárás, amely viszont a bírói tekintély rombolásához vezethet. Ilyen körülmények mellett szinte egyetlen törvényes lehetőség a bíróság számára, hogy az előkészítő szakban a Be (1) bekezdés a/ pontja alapján bűncselekmény hiánya miatt megszünteti az eljárást. Erre azonban nagyon kevés esetben van lehetőség, mert rendszerint nem a teljes hiányról, hanem a hiányos félrevezető vádirati tényállásokról van szó. Sokkal nehezebb a helyzet, ha már megkezdi a bizonyítási eljárást, mert akkor maga a bíró kénytelen elvégezni mindazt a bizonyítást, amely egyébként az ügyészt terheli. Többször előfordult, hogy a homályos, tisztázatlan vádbeli események miatt a vádirat ismertetéskor kéri fel a bíró a tárgyaló ügyészt a vád pontosítására, amelyet azzal hárítanak el, hogy majd a végindítványában kifejti a véleményét. Ez legalább olyan megengedhetetlen, mint a bírói vádkiigazítás, hiszen a vádlottnak-védőnek és a bíróságnak is joga van tudni, hogy milyen vádbeli cselekmények miatt folytatja az eljárást. Mindezekből két következtetés adódik: a vád tartalmi hiányosságai miatt a bíróság nem keresheti meg az ügyészt, mert ez ellentétes lenne a funkciómegosztás elvével, másrészt az ügyész nem viseli a megalapozatlan vád következményeit.
3 II. Az eljárási törvény további sajátossága, hogy általában a statikus részben megfogalmaz jelentősnek mondható rendelkezéseket, de ezek megmaradnak a kinyilatkoztatás szintjén, mert vagy hiányoznak azok a konkrét szabályok, amelyek azokat működtetik, vagy teljesen ellentétesek azzal. A jogalkotó azt ígérte, hogy megváltozik a nyomozó hatóság és a bíróság szerepe a bizonyítás terén, vagyis megszűnik a bíróság reprodukciós szerepe (2) bekezdése:.fel kell kutatni és biztosítani kell a bizonyítási eszközöket. A tényállást oly mértékben kell felderíteni, hogy a vádló dönthessen arról, hogy vádat emel-e. Nyilvánvalóan valami kimaradt a törvényi rendelkezésekből, mert a nyomozó hatóság nem vette észre, hogy az eljárási törvény alapján a feladata megváltozott volna, és ugyanúgy végzi a gyanúsítottak és a tanúk kihallgatását, mint a korábbi jogszabály alapján. Ez a változatlan terjedelemben végzett nyomozás a két éves határidő beiktatásával azzal a sajnálatos következménnyel jár (járt), hogy az ügyész gyakran nem kellően megalapozott vádat nyújt be a bíróságra. Ugyanakkor nincs biztosítva, hogy a bírósági tárgyaláson az ügyfélegyenlőség jegyében a védelem is ugyanolyan terjedelemben, és az eljárási törvényben szereplő intézmények, eszközök segítségével a bizonyítékait előterjeszthesse. Ennek egy nagyon szerény maradványa található meg a Be-ben: a 295. a tanú kihallgatása az ügyész, a vádlott vagy a védő által. Talán megengednek egy személyes megjegyzést, mert éppen ebben a teremben tartottam egy előadást az új Be-ről még talán a hatályba lépését megelőzően, amikor amiatt aggódott elsősorban a védelem, hogy hogyan fogja tudni bizonyítani, hogy az adott tanú meghallgatását mint bizonyítási eszközt először ő kérte a nyomozás során, tehát majd megilleti a kikérdezés joga is. Az aggodalom azért bizonyult feleslegesnek, mert nemigen éltek ezzel a bizonyítási lehetőséggel, és nem a bizonyítás sikertelensége miatt. Az ügyfélegyenlőség azt jelenti, hogy a bizonyítási eljárás során a vád és a védelem azonos jogosítványokkal rendelkezik. Ez a tétel sem a korábbi, sem a hatályos törvény alapján nem vitatható, a kérdés csupán az, hogy a jogok gyakorlásához azonos módon állnak-e rendelkezésre a törvény biztosította lehetőségek. Azt tudjuk, hogy a védői jelenlét a nyomozás során nem válik kötelezővé az eljárás tárgyát képező bűncselekmény büntetési tételéhez igazodóan. Ez a térvesztés igazolható akkor, ha a nyomozás során nem folyik bizonyítás, mert annak színtere a kontradiktórius elemek kiteljesedését jelentő bírósági tárgyalás. De a bírósági eljárásban sem igazodik a védői kötelező jelenlét az ügyész kötelező jelenlétéhez (másodfokú eljárás). A bíró nem kapta meg azt a pártatlan kívülálló szerepet, amely abban nyilvánulna meg, hogy kizárólag az elé hozott bizonyítékok alapján dönt a büntetőjogi főkérdésről, mert nem csak a vád kiigazítására kényszerül, hanem ha a bizonyítási eljárás során az ügy teljesebb felderítését tartja szükségesnek és kérdezem, hogy van-e más választása, hiszen a megalapozott döntésért továbbra is kizárólag a bíró felel -, további bizonyítás felvételét, illetve bizonyíték beszerzését rendelheti el, s ha ez a tárgyaláson nem végezhető el, akkor a bizonyítási eszköz felkutatására az ügyészt keresi meg. Ezek szerint megmaradt a bíróságnak a hivatalból való bizonyítási kötelezettsége. A bizonyítás színtere a bírósági eljárás, formája pedig a tárgyalás. Ha ezt egybevetjük azzal, hogy a nyomozás során nem bizonyítást kell folytatni, hanem a vád megalapozásához szükséges bizonyítékokat kell összegyűjteni, akkor az ügyésznek joga van a vádat a tárgyaláson bizonyítani. (Be ) De ebből a szabályból az is következik, hogy ha a bizonyítékok nem elegendőek, akkor az ügyész köteles további bizonyítási eszközöket a nyomozó hatóság útján begyűjteni, de ha így sem elegendő, hiába telt el a 2 év, nincs joga vádat emelni.
4 Ezek után nehezen fogadható el, hogy az OIT utóbbi időben született valamennyi fontos intézkedése a bírósági eljárás felgyorsítására irányul, jóllehet erre ez a megváltozott eljárásjogi helyzet éppen nem ad lehetőséget. A jogalkotó is a nyomozás határidejét maximálta 2 évben, tehát a cél a nyomozás felgyorsítása volt (és ez a megváltozott szerepkör miatt indokolt is). Így az elsőfokú bírósági eljáráson nem lehet számon kérni az eljárás gyorsítását, mivel a bizonyítás lefolytatása és a bizonyítékok értékelése a bíróság feladata. És ehhez a részhez egy utolsó megjegyzés: ha elfogadjuk, hogy a bizonyítás a maga teljességében az elsőfokú eljárásban a tárgyaláson zajlik, akkor érthetetlen, hogy az alapvető rendelkezések közül miért maradt el a közvetlenség elve. Erre nem lehet magyarázat, hogy egyes külön eljárási formáknál ez az elv nem érvényesül, mert az alapvető rendelkezéseknek, az eljárási garanciáknak a maguk teljességében csupán az eljárás alaptípusánál kell megjelenniük. III. Az eljárási törvényen végigvonul a félreérthető, eltérően értelmezhető rendelkezések halmaza, amely már a jogbiztonságot is veszélyezteti. A jogalkotó nem tartja magát ahhoz a kodifikációs technikához, amely szerint a különös, a külön, vagy speciális eljárásokat az abban foglalt eltérő rendelkezésekkel kell alkalmazni, s ha ilyen nincs, akkor az általános szabályok szerint kell eljárni, vagyis az eljárás alaptípusának megfelelő szabályokat kell alkalmazni. 1. Elsőként említem az óvadékkal kapcsolatos döntés fellebbezhetőségét a Be (1) bekezdés, (5) bekezdés, valamint a 347. (1) bekezdés összevetése alapján. Alig találok egyértelműbb jogalkotói útmutatást annál, mint amely az óvadékkal kapcsolatos korlátozott fellebbezésre vonatkozik. Ez tárgyi és személyi értelemben is igaz, mert csak az ügyész és csak amiatt, ha a bíróság az előzetes letartóztatást óvadék ellenében mellőzi vagy megszünteti. A főváros bíróságai általában eszerint jártak el és elutasították az (5) bekezdésben nem szereplő fellebbezéseket. Azonban vitatott volt ez az értelmezés az ügyésztek, a védők és egyes bírák részéről is, az eltérő országos gyakorlat - meggyőződésem szerint - a jogbiztonságot is veszélyeztette. Mi sem bizonyítja jobban a fenti megállapításomat, mint az, hogy a Legfelsőbb Bíróság is csak egy fél év eltelte után nyilvánított véleményt ebben a kérdésben, és az általános szabályokból vezette le, hogy a végzéssel szemben bárki és bármilyen okból fellebbezéssel élhet. Ha a jogalkotó ezt akarta volna, akkor hallgatnia kellett volna az óvadékot szabályozó rendelkezésnél, egyértelmű és természetes lett volna az általános szabályok szerinti fellebbezési lehetőség. 2. Ugyanez a kodifikációs zavar vezethetett oda, hogy a bíróság magáévá tette, mely szerint a másodfokú elbírálásnak három egyenrangú, egymás mellett létező, és a tanács elnöke által választható formája van, a törvényben írt elhatárolásnak megfelelően. Ha nem kell bizonyítást felvenni, vagy ha az elsőfokú határozat megalapozatlansága az iratok tartalma vagy ténybeli következtetés útján kiküszöbölhető, illetve ha a bizonyítás kiegészítésére csupán a büntetés kiszabása körében és a vádlott meghallgatása útján kerül sor, akkor a fellebbezés elbírálásának a formája a tanácsülés. A jogalkotó felsorolja, hogy a nem érdemi befejezés esetén tanácsülésen dönt a bíróság, majd meghatározza, hogy mikor kell nyilvános ülésen, illetve tárgyaláson dönteni. Mindhárom körből kimarad az az eset, amikor a bíróság pl. helybenhagyja az elsőfokú bíróság határozatát, vagy a tényálláson az érdemi részt nem érintően kisebb kiigazítást végez, pl. elírás vagy számítási hiba esetén (pl. kárösszeg megállapításánál).
5 Véleményem szerint nem lehet tanácsülésen elbírálni a fellebbezést, ha a másodfokú bíróság eltérő minősítést kíván alkalmazni, akár enyhébbet, akár súlyosabbat, mint ahogy azt az elsőfokú bíróság döntése tartalmazta. Ennek akadályát azokban a törvényhelyekben látom, amelyek az eltérő minősítés fennállásának esetére a bíróságot tájékoztatásra kényszerítik. Amíg az előkészítés során, a Be (1) bekezdésében lehetőségként szerepel a vádtól eltérő minősítés lehetőségének a megállapítása, addig az első- és a másodfokú eljárásban (Be /4/ bek., és 366. /6/ bek.) tájékoztatási kötelezettséget ír elő, amelyhez a védelem előkészítése érdekében a bizonyítási eljárás megnyitása, a tárgyalás elnapolása kapcsolódhat. Ezt az álláspontot erősíti Pélissier és Sassi Franciaország elleni ügye (Emberi Jogi Füzetek 2000/ oldal), amelyben amiatt marasztalták el az országot, hogy az elsőfokon felmentett vádlottat úgy ítélték el másodfokon, hogy eltérő minősítést alkalmaztak, és nem kapott lehetőséget sem arra, hogy kontradiktórius eljárás keretében előadhassa érveit, de még arra sem, hogy írásban kifejthesse álláspontját a másodfokú döntés meghozatala előtt. Ezekben az esetekben, ha nem kell bizonyítást felvenni, az ügyet nyilvános ülésre kell kitűzni. Ennek ellenére azt tapasztalom, hogy a gyakorlat abba az irányba ment el, hogy mind a minősítés, mind a büntetés megváltoztatása esetén változatlan tényállás mellett tanácsülésen ítélettel dönt. Ugyanakkor nem tagadhatom, hogy vannak a Be-ben olyan rendelkezések, amelyek a tanácsülésen való érdemi elbírálás lehetőségét legalábbis gyengítik. A 364. (1) bekezdése szerint, ha bizonyítás felvételére kerül sor tárgyaláson, akkor a vádlottat idézni kell. Feleslegesnek tűnik ez a rendelkezés abban az esetben, ha bizonyítás felvétele és a tárgyalási forma kölcsönösen fedik egymást, ugyanis ebben az esetben a tárgyalásra a vádlottat mindig idézni kell. Szintén felesleges rendelkezésnek látszik a 364. (3) bekezdés, mely szerint ha a vádlottat a tárgyalásra nem kell idézni, akkor értesíteni kell. Az 588. (3) bekezdése szerint a másodfokú bíróság ítélete a kihirdetésével emelkedik jogerőre. A 370. (2) bekezdése szerint másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletének megváltoztatása esetén ítélettel határoz. A 262. (2) bekezdésére figyelemmel az ítélet kihirdetése a határozat közlésének az a formája, amikor a tanács elnöke a határozatot a jelenlévőkkel szóban közli. Amennyiben a másodfokú bíróság tanácsülésen ítélettel határoz, azt csak kézbesítés útján tudja közölni az érintettekkel, ugyanis a 234. (5) bekezdése alapján a tanácsülés nem nyilvános, azon csak a bíróság tagjai és a jegyzőkönyvvezető vesznek részt. Ha komolyan vesszük az 588. (3) bekezdését abból két következtetés vonható le. Az egyik ha a másodfokú bíróság tanácsülésen ítélettel határoz, az a képtelen helyzet állhat elő, hogy nincs törvényi rendelkezés, amely alapján az ítélet jogerőre emelkedését meg lehetne állapítani. A másik eset ez látszik valószínűbbnek ez is egy olyan rendelkezés, amely keresztülhúzza a tanácsülés főszabálykénti érvényesülését. Vagyis, ha a a másodfokú bíróság ítélettel határoz (az elsőfokú határozat megváltoztatása esetén) nem hozhat tanácsülésen határozatot, csak nyilvános ülésen vagy tárgyaláson, hiszen az ítélet csak ezen két eljárási formában hirdethető ki a jelenlévőknek. További jogalkotói következetlenségnek tűnik, hogy a törvény XXVIII. Fejezetében a különleges eljárások körében az 555. (2) bekezdés h./ pontja szerint az általános eljárási formáktól eltérő speciális rendelkezés alapján a másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítélete elleni fellebbezést is tanácsülésen bírálja el. Ebből a törvényi szabályozásból szintén az következne, hogy a másodfokú eljárás főszabályként érvényesülő formája nem lehet a tanácsülés.
6 3. A bírósági eljárás formái a kényszerintézkedések alkalmazása esetén A 147. (3) bekezdése szerint a felajánlott óvadékról és elfogadásáról a bíróság ülést tart. Jogértelmezési problémát vetett fel, hogy kell-e ülést tartani, vagy elegendő az iratok alapján döntést hozni abban az esetben, ha az előzetes letartóztatás oka nem a Be (2) bek. b) pontja. (úgy, hogy más letartóztatási okok is szerepelnek a b) pont mellett) A Be (1) bekezdése azokat az eseteket sorolja fel, amikor a nyomozási bírónak ülést kell tartania. Nem volt eldönthető egyértelműen, hogy az előzetes letartóztatás elrendelésétől számított 1 éven túli meghosszabbítás esetén a megyei bíróság egyesbíróként eljárva ugyancsak köteles-e ülést tartani. A Legfelsőbb Bíróság első értelmezése szerint nem, és csak a később követett eltérő gyakorlata alapján hozott ettől eltérő értelmezést. A Be (2) bekezdése az előkészítő ülés kötelező tartásáról rendelkezik, ha a kényszerintézkedések elrendeléséről határoz a bíróság. Eldöntendő kérdés, hogy kötelező-e az előkészítő ülés tartása, ha a bíróság az előzetes letartóztatást megszünteti, ugyanakkor egy enyhébb kényszerintézkedés elrendeléséről hoz döntést. Ehhez kapcsolódó kérdés, hogy az előkészítő szakasz lezárása után merül fel pl. az előzetes letartóztatás elrendelésének a szükségessége, mert a vádlottat elfogatóparancs alapján bíróság elé állítják. Nincs idő ülés tartására, mert a 72 órás őrizet lejár, egyébként sem ülés tartását, hanem az előkészítő ülés tartásának kötelezettségét írta elő a jogszabály. A bírói gyakorlat ebben a kérdésben az eljárásnak ezen szakaszában tanácsülésen dönt. 4. A bíróság elé állítás 517. (1) bekezdés a.-d./ pontig sorolja fel e gyorsított eljárás előfeltételeit. Az 522. (3) bekezdése az iratok ügyésznek történő visszaküldés esetei közé csak az 517. (1) bekezdését, az elkövetéstől számított 15 napon belüli előállítást, valamint az (1) bekezdés a./ pontjából a 8 évet meghaladó szabadságvesztés büntetéssel történő törvényi fenyegetettséget említi. Felmerül a kérdés, mi a teendő, ha a bíróság a bíróság a tárgyaláson észleli, hogy az ügy megyei hatáskörbe tartozik, bonyolult megítélésű, vagy nem állnak rendelkezésre a bizonyítékok, esetleg hiányzik a terhelti beismerés, vagy a tettenérés. Csak az ügyészhez történő visszaküldés lehet a megoldás, hiszen az ügyben még nyomozás sem volt, hiányzik az írásbeli vád, így az általános szabályok szerinti áttétel, még a megyei hatáskör megállapíthatósága esetén sem jöhet szóba. További problémaként merül fel ezen külön eljárással kapcsolatban, hogy az új törvény eltörölte a 8 napon belüli napolás lehetőségét. A kérdés az, hogy ezzel az általános szabályok érvényesülése előtt nyitott-e utat, vagy a gyorsított eljárás céljára tekintettel még az egyszeri elnapolásra sincs törvényi lehetőség. A törvény szöveg szerinti és nem cél szempontú értelmezése szerint az ból fakadóan a törvény általános rendelkezései kerülhetnek alkalmazásra akkor, ha külön eljárásban ettől eltérő speciális rendelkezés nem található. Így ez esetben a bíróság elé állítás alapján folyó eljárásban nincs korlátozva a napolás lehetősége. Ugyanakkor e gyorsított eljárás céljával a fenti rendelkezés nyilvánvalóan nem férhet össze. 5. A 347. (1) bekezdése szerint az elsőfokú bíróság nem ügydöntő végzése elleni fellebbezés elintézésére az ítélet elleni fellebbezés szabályai irányadók.
7 A fellebbezés elintézése a XIV. Fejezet II. Címe alatt a ig terjedően került szabályozásra. Ebbe a szabályozási körbe formálisan beletartozik a 368., mely szerint az elsőfokú bíróság ítéletének hatályon kívül helyezése esetén az előzetes letartóztatásról, a lakhelyelhagyási tilalomról, a házi őrizetről, az ideiglenes kényszergyógykezelésről és az úti okmány elvételéről a másodfokú bíróság a hatályon kívül helyező végzésben határoz. Ez a törvényhely kizárólag abban az esetben értelmezhető helyesen, a szabályozás céljának megfelelően, ha a másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ügydöntő határozatát helyezi hatályon kívül, és egyebek mellett határoz a nak és a Be (4) bekezdésének megfelelően a kényszerintézkedésről. Azonban abban az esetben, ha a másodfokú eljárás tárgya az elsőfokú bíróságnak kizárólag a kényszerintézkedés kérdésében hozott döntése, az elsőfokú határozat hatályon kívül helyezése mellett a másodfokú bíróság nem rendelkezhet a kényszerintézkedés elrendeléséről, hiszen valamely hatályon kívül helyezési ok folytán pontosan az elsőfokú bíróság ez irányú döntését helyezte hatályon kívül. Ugyanakkor a józan ész megfontolásainak megfelelő értelmezéssel szemben áll a fenti törvényszerkesztési mód, és az abból következő formál logikai jogértelmezés. ***** Azt gondolom, hogy így is túlmentem azon a határon, amely egy jogalkalmazó számára a törvény értelmezésénél, illetve annak bírálatánál megengedett. S hogy válaszoljak a feltett villámkérdésekre is: fontos és jó rendelkezésnek tartom, hogy a szabadlábon való védekezés alanyi joggá vált. Jó, hogy felmerül az óvadékkal való kiváltás lehetősége, de a részletszabályok ellentmondóak. Egyetértek, hogy a letartóztatási okok között végül is megjelent az az indok is, amely alapján ténylegesen szükség van a legsúlyosabb kényszerintézkedés alkalmazására, vagyis az eljárási cselekményeken való részvétel biztosítása. Az eljáró hatóságok munkájának gyorsítását is célozza az előzetes letartóztatás tartamának 3 évben való meghatározása, de nem biztos, hogy abból 2 évet mindig a nyomozó hatóságnak kell felhasználnia. Azt már csak félve mondom el, hogy az eredeti Be. miniszteri indokolása azt tartalmazta, hogy a házi őrizet tartama is csak a végrehajtás kezdetétől számított 3 év lehet, és miután a házi őrizetre is az előzetes letartóztatás szabályai vonatkoznak, a kétfajta kényszerintézkedés tartama is összeadódna. Szeretném hangsúlyozni, hogy az eredeti Be. és az új Be. szabályai e vonatkozásban nem térnek el egymástól, jóllehet a házi őrizet még a lakhelyelhagyási tilalom súlyosabb végrehajtási formája, de a Be (3) bekezdése, amely a 3 éves tartamot rögzíti, nem szerepel a felhívott és azonosan alkalmazandó rendelkezések között. (Be (2) bekezdése, 132. (1) és (2) bekezdése) Aggályosnak tartom ugyanakkor, hogy az óvadék ellenében történő szabadlábra helyezés esetén a törvény megengedi és a jogalkotó pedig kifejezetten javasolja az egyéb kényszerintézkedések egyidejű alkalmazását, így a lakhelyelhagyási tilalmat, a házi őrizetet és az úti okmány elvételét. Azt gondolom, tartalmi ellentmondásba kerülünk, mert akkor mégsem igaz az a feltételezés, hogy a terhelt eljárási cselekményeken való részvételének a biztosítására szükséges és elegendő a megállapított óvadék. Hozzáteszem, hogy a házi őrizet hasonló súlyú szabadságelvonás, mint az előzetes letartóztatás, legalábbis a törvényalkotó szerint. Jónak ítélem, hogy a bizonyítás során megjelenik az eltérő pozícióban tett vallomások felhasználásának törvényi szabályozása is. Segíti a bíróság munkáját a terhelt távollétében folytatandó eljárás, még akkor is, ha gyakori a tárgyalás megismétlése - az első- és a másodfokú eljárás között általában előkerül a vádlott -, mert lehetőség van az eljárás érdemi befejezésére legalább a jelenlévő vádlottakkal szemben. B u d a p e s t, április 27. Dr. Frech Ágnes b í r ó
8 a Fővárosi Bíróság Büntető Kollégiumának vezetője
A június 12-i kollégiumi ülés alapján készült összefoglaló. Az új Büntetőeljárási Törvény néhány alapvető rendelkezésének értelmezése
A FŐVÁROSI BÍRÓSÁG BÜNTETŐ KOLLÉGIUMVEZETŐ 2006.El.II.C.6/10. szám A 2006. június 12-i kollégiumi ülés alapján készült összefoglaló Az új Büntetőeljárási Törvény néhány alapvető rendelkezésének értelmezése
ÖSSZEFOGLALÓ A május 17-i kollégiumi ülésen megvitatott kérdésekről
ÖSSZEFOGLALÓ A 2004. május 17-i kollégiumi ülésen megvitatott kérdésekről A FŐVÁROSI BÍRÓSÁG BÜNTETŐ KOLLÉGIUMVEZETŐ 2004.El.II.C.10/8. I. A nyomozási bíró eljárásával kapcsolatos kérdések 1./ Az óvadék
ÖSSZEFOGLALÓ. I. Az óvadék
Fővárosi Bíróság Büntető Kollégiumának 2003. szeptember 22-én tartott ülésén a 2003. július 1-én hatályba lépett 1998. évi XIX. büntetőeljárási törvény egyes megvitatott kérdéseiről készült ÖSSZEFOGLALÓ
VÁDKÉPVISELETI V LAP 2015. január 1-től
Elrendelte a 16/2007. (ÜK. 12.) LÜ utasítás (OSAP 1523 nytsz.) VÁDKÉPVISELETI V LAP 2015. január 1-től JOGERŐS! MEGJEGYZÉS: RENDŰ VÁDLOTT 1. ALAPADATOK 1. Az első fokon eljáró (fő)ügyészség:. iktatószám:
Az ítélőtábla másod-, harmadfokú és a törvényszék másodfokú tanácsainak. havi adatszolgáltatása. Büntető ügyszak (katonai ügyszak nélkül)
5. melléklet a 16/2014. (XII. 23.) OBH utasításhoz 5.számú melléklet a 8/2003. OIT szabályzathoz.. év.. hónap... számú minta Az ítélőtábla másod-, harmadfokú és a törvényszék másodfokú tanácsainak havi
74. A FELLEBBEZÉS ELINTÉZÉSÉNEK ALAKI SZABÁLYAI
szernek az alkalmazására került sor; úgy az eljárási szabályok közül a súlyosítási tilalomra vonatkozóan is a Be. 354. (4) bekezdésének a 2010. május 1. napját megelőző korábbi rendelkezései érvényesülnek.
BÜNTETŐBÍRÓSÁG ELŐTTI ÜGYÉSZI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI
BÜNTETŐBÍRÓSÁG ELŐTTI ÜGYÉSZI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI 2012. év Kiadja: LEGFŐBB ÜGYÉSZSÉG ISSN 1217-0003 BEVEZETŐ 4 A büntetőbíróság előtti ügyészi tevékenység 2012. évi adatai alapján: jogerős bírósági
Az ítélőtábla másodfokú tanácsainak havi adatszolgáltatása. Katonai ügyszak
6. melléklet a 16/2014. (XII. 23.) OBH utasításhoz 6.számú melléklet a 8/2003. OIT szabályzathoz.. év.. hónap... számú minta Az ítélőtábla másodfokú tanácsainak havi adatszolgáltatása Katonai ügyszak 1.
T Á J É K O Z T A T Ó. az ügyészi szervek évi büntetőjogi ügyforgalmáról A BÜNTETŐJOGI SZAKTERÜLETI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI
T Á J É K O Z T A T Ó az ügyészi szervek 2011. évi büntetőjogi ügyforgalmáról A BÜNTETŐJOGI SZAKTERÜLETI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI A büntetőjogi szakterületen iktatott ügyiratok száma a 2010. évi 952 877-ről
G Y O R S T Á J É K O Z T A T Ó. a Magyar Köztársaság ügyészi szerveinek évi büntetőjogi ügyforgalmáról
Ig. 97/2009. Legf. Ü. szám G Y O R S T Á J É K O Z T A T Ó a Magyar Köztársaság ügyészi szerveinek 2008. évi büntetőjogi ügyforgalmáról A BÜNTETŐJOGI SZAKTERÜLETI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI A büntetőjogi
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA Bfv.III.362/2010/12.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága Budapesten, a 2010. év november hó 23. napján tartott nyilvános
A feltételes szabadságra bocsátás próbaidejének meghosszabbodása. a bírói gyakorlatban
1 A feltételes szabadságra bocsátás próbaidejének meghosszabbodása a bírói gyakorlatban A téma aktualitását az indokolja, hogy a büntető anyagi jog általános részében van arra vonatkozó szabály (Btk. 91.
A perújítási eljárással kapcsolatos ügyészi tevékenység vizsgálata
LEGFŐBB ÜGYÉSZSÉG Büntetőbírósági Ügyek Főosztálya A perújítási eljárással kapcsolatos ügyészi tevékenység vizsgálata A Legfőbb Ügyészség 2009. évi vizsgálati tervének A/4. pontja előírja a perújítási
A VILLÁM POSTAGALAMB SPORTKLUB FEGYELMI ÉS SPORTETIKAI SZABÁLYZATA
A VILLÁM POSTAGALAMB SPORTKLUB FEGYELMI ÉS SPORTETIKAI SZABÁLYZATA Tartalomjegyzék I. fejezet Bevezető rész 1. A Szabályzat hatálya 2. A Szabályzat és a belső szabályzatok összefüggése II. fejezet III.
Áldozatokat tájékoztató és tanácsadó szolgálat (Victim Information and Advice service, VIA)
Áldozatokat tájékoztató és tanácsadó szolgálat (Victim Information and Advice service, VIA) Tájékoztató a bírósági eljárás menetéről A kiadványunkban található információ más nyelven és formátumban is
Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24
Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24 Középpontban a a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 62. (2) bekezdése 2011. előtt és
Tanácsi ügyek felgyorsításának lehetőségei
Tanácsi ügyek felgyorsításának lehetőségei Dr. Mikló Katalin SZTNH Szabadalmi Fórum 2014. április 23. Jogszabályi háttér Megsemmisítési eljárás - feltételei (Szt. 42. ) - eljárási szabályok (Szt. 80.,
FOGALOMTÁR. Ügyhátralék: ua., mint a folyamatban maradt ügyek száma. Befejezési időtartam: az eljárás átlagos időtartama a befejezett (peres) ügyekben
FOGALOMTÁR Érkezett ügyek száma: a megfigyelt időintervallumban az adott bíróság(ok)hoz beérkezett ügyek száma 2003. évi 8. szabályzat: A bíróságra érkezett ügyként kell számba venni azt az ügyet, amelyet
KONCEPCIÓ. Az egyes törvények mentelmi jogra vonatkozó rendelkezéseinek módosításáról szóló törvényhez
KONCEPCIÓ Az egyes törvények mentelmi jogra vonatkozó rendelkezéseinek módosításáról szóló törvényhez A mentelmi jog a törvény előtti egyenlőség alkotmányos elve alóli kivétel, amelyet a közjogi hagyományaink
hatóság és az ügyész Az ügyész diszkrecionális jogköre Az eljárás ésszerő idıtartama eljárási garanciák maradéktalan betartása (áldozatok)
A VÁDEMELÉS Eljárási rendszerek Legalitás opportunitás A nyomozó kapcsolata hatóság és az ügyész Az ügyész diszkrecionális jogköre Az eljárás ésszerő idıtartama eljárási garanciák maradéktalan betartása
A bíróságok hatályon kívül helyezési gyakorlatának vizsgálati szempontjai és módszere
KÚRIA BÜNTETŐ KOLLÉGIUMA 2012.El.II.E.1/6.szám A bíróságok hatályon kívül helyezési gyakorlatának vizsgálati szempontjai és módszere A hatályon kívül helyezés szükségszerű következménye az eljárás elhúzódása
1/2007. BK vélemény. Az évi XIX. törvény egyes rendelkezései értelmezéséről. 1. A) A vád. I. A vád törvényessége
Hatály: 2014.XI.3. - 1/2007. BK vélemény Az 1998. évi XIX. törvény egyes rendelkezései értelmezéséről. 1 A) A vád A 2006. évi LI. törvénnyel módosított 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) meghatározza
Tájékoztatás a 2006. évi őszi eseményekkel kapcsolatos bírósági eljárásokról
Az Országgyűlés Emberi jogi, kisebbségi, civil és vallásügyi bizottság A 2002. és 2010. között és különösen 2006. őszén az állam részéről a politikai szabadságjogokkal összefüggésben elkövetett jogsértéseket
T/9553. számú. törvényjavaslat. a büntetőeljárások időszerűségének javítása céljából a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény módosításáról
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA T/9553. számú törvényjavaslat a büntetőeljárások időszerűségének javítása céljából a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény módosításáról Előadó: dr. Draskovics Tibor
A Demokratikus Koalíció Etikai és Fegyelmi szabályzata
Etikai és Fegyelmi szabályzata 1. Az Etikai Bizottság: 1. biztosítja, hogy a párt az Alapszabálynak megfelelően tevékenykedjen, elősegíti az Alapszabály egységes értelmezését, ennek érdekében saját döntése
A és években bírósági ügyszakban elévült büntetőügyek vizsgálata
LEGFŐBB ÜGYÉSZSÉG Büntetőbírósági Ügyek Főosztálya A 2010. és 2011. években bírósági ügyszakban elévült büntetőügyek vizsgálata A 2011 decemberében elvégzett gyorsvizsgálat megállapításai alapján szükségessé
A perújítás egyes kérdései 1
Dr. Kiszelyné dr.finta Éva: A perújítás egyes kérdései 1 Az előkészítő anyag felépítése: I./ Példák a Szolnok Megyei Bíróság gyakorlatából II./ Jogszabályok és a bírói gyakorlat III./ A gyakorlat alakulása,
Az előadás tartalmi felépítése
A diasort hatályosította: dr. Márkus Györgyi (2014.augusztus 15.) 1 Az előadás tartalmi felépítése 1. A közigazgatási szervek hatósági jogalkalmazói tevékenysége, a közigazgatási eljárási jog és a közigazgatási
Bíróság elé állítás mint az állami büntetőhatalom azonnali érvényesítése
FÓRUM Kenyeresné Ignáth Andrea Bíróság elé állítás mint az állami büntetőhatalom azonnali érvényesítése i. Bevezetés Alapvető tétel a büntetőjogban, hogy a büntetési célokat, így különösen a generális
A LEGFÕBB ÜGYÉSZSÉG HIVATALOS LAPJA. BUDAPEST, július 31. LVII. ÉVFOLYAM ÁRA: 920 Ft 7. SZÁM TARTALOM JOGSZABÁLYOK SZEMÉLYI HÍREK HATÁROZATOK
LVII. ÉVFOLYAM ÁRA: 920 Ft 7. SZÁM A LEGFÕBB ÜGYÉSZSÉG HIVATALOS LAPJA BUDAPEST, 2009. július 31. TARTALOM Oldal Oldal JOGSZABÁLYOK 2009. évi LXXXIII. törvény a büntetõeljárások idõszerûségének javítása
Összbüntetés. A bírósági szervezetrendszer jogalkalmazásának javítása az ítélkezési tevékenység hatékonyságának fokozása érdekében
Összbüntetés A bírósági szervezetrendszer jogalkalmazásának javítása az ítélkezési tevékenység hatékonyságának fokozása érdekében ÁROP-2-2-16-2012-2012-0005 Debrecen, 2013. április 9. dr. Ficsór Gabriella
BIZONYÍTÁS A KÖZIGAZGATÁSI PERBEN. dr. Koltai György
BIZONYÍTÁS A KÖZIGAZGATÁSI PERBEN dr. Koltai György A KÖZIGAZGATÁSI PER CÉLJA Pp. 2. (1) A bíróságnak az a feladata, hogy - összhangban az 1. -ban foglaltakkal - a feleknek a jogviták elbírálásához, a
2012. évi... törvény
2012. évi... törvény a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény hatálybalépéséhez kapcsolódó átmeneti rendelkezésekről és egyes törvények módosításáról (Kivonat - az elektronikus adat hozzáférhetetlenné
A belügyminiszter. /2014. ( ) BM rendelete. a pártfogó felügyelői tevékenységgel kapcsolatos rendőri feladatok végrehajtásáról
A belügyminiszter /2014. ( ) BM rendelete a pártfogó felügyelői tevékenységgel kapcsolatos rendőri feladatok végrehajtásáról A büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési
Az igazságügyi informatikai szakértés modellezése. Illési Zsolt illesi.zsolt@proteus.hu
Az igazságügyi informatikai szakértés modellezése Illési Zsolt illesi.zsolt@proteus.hu Témák Az igazságügyi szakértői módszertani levelek és a szakértés minősége Az igazságügyi informatikai szakértés modellezése
AZ ELSİ FOKÚ BÍRÓSÁGI TÁRGYALÁS
AZ ELSİ FOKÚ BÍRÓSÁGI TÁRGYALÁS A bíróság eljárásának formái Tárgyalás kötelezı, ha a vádlott büntetıjogi felelısségének megállapítására bizonyítást vesznek fel. Nyilvános ülés, hasonló a tárgyaláshoz
B/3. BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI ÉS SZABÁLYSÉRTÉSI JOG
B/3. BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI ÉS SZABÁLYSÉRTÉSI JOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG Egyes tételeknél szükséges a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (Btk.), a büntetőeljárásról szóló
Összefoglaló anyag a pótmagánvád jogintézményének gyakorlati kérdéseiről a Büntető Kollégium december 8. napján tartott ülése alapján
FŐVÁROSI BÍRÓSÁG BÜNTETŐ KOLLÉGIUMVEZETŐ 2008.El.II.C.1/15. szám Összefoglaló anyag a pótmagánvád jogintézményének gyakorlati kérdéseiről a Büntető Kollégium 2008. december 8. napján tartott ülése alapján
A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! Í T É L E T E T :
Szegedi Ítélőtábla A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla Szegeden, 2003. évi július hó 8. napján tartott fellebbezési nyilvános ülés alapján meghozta a következő Í T É
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA Bf.II.355/2004/3. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla a Szegeden, 2004. évi szeptember hó 30. napján tartott fellebbezési nyilvános ülés alapján meghozta
Bírósági titkári állásra kiírt pályázatok A Békés Megyei Bíróság elnökének pályázati felhívása A Tolna Megyei Bíróság elnökének pályázati felhívása Bí
TARTALOM AZ ORSZÁGOS IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁSI TANÁCS DÖNTÉSEI /3 SZABÁLYZAT/3 2011. évi 9. számú szabályzat a bírósági statisztikai adatok gyűjtéséről és feldolgozásáról szóló 2003. évi 8. számú szabályzat
T/1762. számú törvényjavaslat
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ORSZÁGA 1 L L Érkezett : 2014 OKT 2 7. T/1762. számú törvényjavaslat az Európai Unió, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között az Európai Unió tagállamai, valamint
Előterjesztés az új büntetőeljárási törvény koncepciójáról szóló Kormányhatározat tervezetéhez
ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL ELNÖKE 1055 Budapest, Szalay utca 16. t. 06 1 354 4108 f. 06 1 332 6312 e. obh@obh.birosag.hu www.birosag.hu 30237-32/2013.OBH Előterjesztés az új büntetőeljárási törvény koncepciójáról
ÜGYÉSZ SÉ GI KÖZ LÖNY
LIX. ÉVFOLYAM ÁRA: 1365 Ft 7. SZÁM ÜGYÉSZ SÉ GI KÖZ LÖNY A LEGFÕBB ÜGYÉSZSÉG HIVATALOS LAPJA BUDAPEST, 2011. júl i us 31. TARTALOM Oldal JOGSZABÁLYOK 2011. évi LXXII. törvény egyes jogállási törvényeknek
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN Í T É L E T E T :
Szegedi Ítélőtábla A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN A Szegedi Ítélőtábla a Szegeden, 2006. évi június hó 20. napján tartott nyilvános fellebbezési tárgyalás alapján meghozta a következő Í T É L E T E T : A
A 85. -hoz. A 101. -hoz
A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény módosításáról szóló T/18090. számú törvényjavaslat közvetítői eljárást érintő rendelkezéseinek indokolása A 85. -hoz Ugyanakkor a Be. 190. -a (1) bekezdésének
MAGYAR KÖZLÖNY. 79. szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2011. július 12., kedd. Tartalomjegyzék
MAGYAR KÖZLÖNY 79. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2011. július 12., kedd Tartalomjegyzék 2011. évi LI. törvény Az egyes eljárási és az igazságszolgáltatást érintõ egyéb törvények módosításáról
Balassagyarmati Törvényszék évi ügyelosztási rendjét
Elnöke 2660 Balassagyarmat, Köztársaság tér 2. t. 06.35 501-234 f. 06 35 501-234 e. birosag@balassagyarmatit.birosag.hu www.birosag.hu/balassagyarmatitorvenyszek.birosag.hu/ 2015.El. III.A.1/5. szám A
A 2011. évi LXXXIX. törvény 23. -a új fejezettel - XXVIII/A - bővítette ki a Büntetőeljárási
Tájékoztató az újságírók részére a kiemelt jelentőségű ügyekkel kapcsolatban: A Be. módosítás főbb elemei Illetékesség A törvénymódosítás nyomán a kiemelt jelentőségű ügyekben (Be. 554/B.) a nyomozás lezárultát
MÜK fellépés a védői jogok biztosítása érdekében Bánáti János levele Polt Péterhez
MÜK fellépés a védői jogok biztosítása érdekében Bánáti János levele Polt Péterhez 2015.08.27 Szerkesztőség Kiemelt, Hírek Az ügyvédi munka egyik fontos területe a védői tevékenység. A védői hivatás az
Jogforrások: Képviselethez, védelemhez, ingyenes jogsegélyhez való jog
Képviselethez, védelemhez, ingyenes jogsegélyhez való jog Jogforrások: 1993. évi XXXI. törvény az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában, 1950. november 4-én kelt Egyezmény és
Tárgyalás a vádlott távollétében, a bíróság által tudomásul vett bejelentése alapján
Tárgyalás a vádlott távollétében, a bíróság által tudomásul vett bejelentése alapján 1 I. Alapvetés A vádlottnak a tárgyaláson való részvétele jog vagy kötelezettség? 1.) A Be. 43. (2) bekezdése szabályozza
T/ számú törvényjavaslat. a büntetőeljárások időszerűségének javítása érdekében szükséges egyes törvények módosításáról
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/11523. számú törvényjavaslat a büntetőeljárások időszerűségének javítása érdekében szükséges egyes törvények módosításáról Előadó: Dr. Navracsics Tibor közigazgatási és igazságügyi
TARTALOMJEGYZÉK UTASÍTÁSOK 7
2014/12. SZÁM 2014/12. SZÁM TARTALOMJEGYZÉK TARTALOMJEGYZÉK UTASÍTÁSOK 7 15/2014. (XII. 18.) OBH utasítás az Országos Igazságszolgáltatási Tanács szabályzatainak, ajánlásainak, határozatainak felülvizsgálatáról
2013. évi... törvény. a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról
Fellebbezés, másodfokú, harmadfokú eljárás
Fellebbezés, másodfokú, harmadfokú eljárás Vázlat: A jogorvoslat elvi kérdései Fellebbezés az első fokú ítélet ellen A másodfokú eljárás főbb kérdései a) A felülbírálat terjedelme b) A megalapozatlanság
A perbeli funkciók elkülönüléséről
A perbeli funkciók elkülönüléséről I. Heller Erik tankönyvében teszi a következő megállapítást: Ahhoz, hogy a bíróság a peres felek vitáját mindkét vonatkozásban, tudni illik a tény és a jogkérdés vonatkozásában
A tények jogi minősítésének gyakorlati jelentősége a vádelv tükrében *
A tények jogi minősítésének gyakorlati jelentősége a vádelv tükrében * FÁZSI LÁSZLÓ ** 1. Alapelvi szabályozás büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény [Be.] az 1. -ában rögzített funkciómegosztás
A TÁRGYALÁS MELLŐZÉSE ÉS ANNAK ALKALMAZHATÓSÁGA FIATALKORÚAKKAL SZEMBEN
A TÁRGYALÁS MELLŐZÉSE ÉS ANNAK ALKALMAZHATÓSÁGA FIATALKORÚAKKAL SZEMBEN Szerző: dr. Nagy Ildikó bírósági titkár Debrecen 2015. november I. Bevezetés A külön eljárások közös jellemzője, hogy az általános
20.K.33.725/2006/18. 1 A Magyar Köztársaság nevében! A Fővárosi Bíróság a dr. ügyvéd által képviselt felperesnek, a dr. Balogh Edina jogtanácsos (hivatkozási szám: ) által képviselt Közép-magyarországi
Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek
Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek c. előadása Köz/ z/állam igazgatási alapok 1. A közigazgatás és az államigazgatás szinonim fogalmak Általános

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG Bíróság KÚRIA Bíróság Bíróság Bíróság bíróság BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
Gyermektartásdíj megelőlegezése | Autisták Országos Szövetsége
Igényelhető kor: - 20 éves kor között
A bíróság által meghatározott összeg, azzal, hogy a megelőlegezett gyermektartásdíj összege nem haladhatja meg gyermekenként az öregségi nyugdíj legkisebb összegének 50%-át (14.250,- Ft).
A tartás részbeni biztosítása esetén a megelőlegezés ennél alacsonyabb összegű is lehet, de mértéke ebben az esetben sem lehet kevesebb az öregségi nyugdíj legkisebb összege 10 %-ánál
A gyermektartásdíj megelőlegezése iránti eljárás a gyermektartásdíjra jogosult gyermek szülőjének vagy más törvényes képviselőjének kérelmére indul az illetékes gyámhivatalnál.
A Gyvt. 22. §-ának (7) bekezdése alapján történő gyermektartásdíj megelőlegezése iránti eljárás a nagykorúvá vált gyermek kérelmére is indulhat.
a) nyilatkozni kell, hogy nem áll fenn a Gyvt. 22. §-ának (5)-(6) bekezdése szerinti kizáró ok,
a) a 7. számú melléklet szerinti nyilatkozatot a megfelelő igazolásokkal,
b) a gyermektartásdíjat megállapító jogerős bírósági határozatot,
c) a Gyvt. 22. §-ának (7) bekezdésében foglaltak szerinti megelőlegezés iránti kérelem esetén a középfokú nappali oktatás munkarendje szerinti tanulmányok folytatását igazoló iratot,
d) a bírósági végrehajtási eljárásra vonatkozóan
da) a végrehajtás szünetelését kimondó 6 hónapnál nem régebbi jegyzőkönyvet, mely a gyermektartásdíj eredménytelen végrehajtását igazolja,
db) a gyermektartásdíj behajtása iránti eljárás megindítását igazoló okiratot, ha a gyermektartásdíj behajtása iránti eljárás a kérelem benyújtását megelőzően megindításra került, de a da) pont szerinti jegyzőkönyv még nem áll rendelkezésre, vagy ha a kötelezett lakóhelye olyan államban van, ahol a tartásdíj behajtása nemzetközi szerződés vagy viszonosság alapján lehetséges, vagy
dc) a 149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet 70. § (4) bekezdése szerinti továbbfolyósítás vagy ismételt elrendelés esetén – a da) és db) alpont szerinti irat hiányában – a bírósági végrehajtó által kiállított iratot arról, hogy a szünetelő végrehajtás nem folytatódott, vagy folytatódott, de az eredményéről szóló jegyzőkönyv még nem áll rendelkezésre.
nyomtatvány: NYILATKOZAT gyermektartásdíj megelőlegezéséhez/gondozási díj megállapításához
22. § (1) A gyermektartásdíj megelőlegezésének akkor van helye, ha
(3) A gyámhatóság a gyermektartásdíj behajthatatlanságát a gyermektartásdíj fizetésére kötelezett személy rendszeres jövedelmére, illetve egyéb vagyonára vezetett eredménytelen végrehajtást követően állapítja meg. Az eredménytelen végrehajtást a végrehajtás szünetelését kimondó, hat hónapnál nem régebbi foglalási jegyzőkönyv igazolja.
d) a jogosulttal közös háztartásban él
(7) A feltételek fennállása esetén a gyermektartásdíj megelőlegezése a gyermek nagykorúvá válása után is megállapítható, illetve a már megállapított gyermektartásdíj továbbfolyósítható addig az időpontig, ameddig a középfokú nappali oktatás munkarendje szerinti tanulmányokat folytat, de legfeljebb huszadik évének betöltéséig.
23. § (1) A gyámhatóság a bíróság által a tartásdíj megfizetésére kötelező határozatában megállapított összeget, százalékos marasztalás esetében az alapösszeget előlegezi meg azzal, hogy a megelőlegezett gyermektartásdíj összege nem haladhatja meg gyermekenként az öregségi nyugdíj legkisebb összegének 50%-át.
(2) A gyámhatóság az (1) bekezdésben meghatározott összegnél alacsonyabb összeget akkor állapíthat meg, ha a gyermek tartását a gondozó szülő részben biztosítani tudja. A megelőlegezett összeg ebben az esetben sem lehet kevesebb az öregségi nyugdíj legkisebb összegének 10%-ánál.
(3) A gyámhatóság a gyermektartásdíj megelőlegezését elrendelő határozatát a fellebbezésre tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilváníthatja.
(4) A gyámhatóság a gyermektartásdíj megelőlegezését a központi költségvetés terhére biztosítja.
24. § (1) Ha a gyermektartásdíj megelőlegezését jogerősen megállapítják, az a kérelem benyújtásától esedékes. A folyósítás időtartama a kérelem benyújtásának napjától az alapul szolgáló ok előrelátható fennállásáig, legfeljebb azonban három évig tart. A feltételek fennállása esetén – függetlenül az adók módjára történő behajtás eredményétől – ugyanazon gyermekre tekintettel, egy alkalommal, legfeljebb további három évre a megelőlegezés továbbfolyósítható, illetve ismételten elrendelhető.
(2) Ha a gyermektartásdíj megelőlegezését jogerősen elrendelték, az a kérelem benyújtásától esedékes, azzal, hogy ha a kérelmet
(3) A gyámhatóság hivatalból vagy a külön jogszabályban meghatározott szervek és személyek értesítése alapján a gyermektartásdíj folyósítását – legfeljebb hat hónapra – felfüggeszti, ha
b) a kötelezett rendszeres jövedelmére, illetve az egyéb vagyonára vezetett végrehajtás eredménnyel jár, feltéve, hogy annak mértéke a bíróság által megállapított gyermektartásdíj alapösszegének ötven százalékát meghaladja,
c) a kötelezett a kérelmező részére legalább két egymást követő alkalommal közvetlenül fizet tartásdíjat, feltéve, hogy annak összege alkalmanként a bíróság által megállapított gyermektartásdíj alapösszegének ötven százalékát meghaladja,
d) a gyermek ideiglenes hatályú elhelyezését rendelték el.
(4) A gyámhatóság a felfüggesztést követő vizsgálat eredményeképpen, ha a felfüggesztés időtartama alatt a jogosult nem részesült a 22. § (6) bekezdés a) pontjában meghatározott mértékű gyermektartásdíjban – a felfüggesztés lejárta után – elrendeli a gyermektartásdíj további folyósítását és a felfüggesztés időtartamára esedékes megelőlegezett gyermektartásdíj utólagos, egy összegben történő kifizetését vagy a megelőlegezést megszünteti.
(5) A gyámhatóság a gyermektartásdíj megelőlegezését megszünteti, ha
a) a gyermek – a gyámhatóság, illetve a bíróság végrehajtható határozata alapján – a külön élő másik szülő vagy más személy gondozásába kerül,
c) a gyermeket a gyámhatóság nevelésbe vette,
(7) Ha a gyermektartásdíj megelőlegezésére való jogosultság megszűnik, az a jogosultság megszűnésének hónapjáig esedékes azzal, hogy ha a megszűnés
(8) A megelőlegezett gyermektartásdíjat a kötelezett a Polgári Törvénykönyvben meghatározott kamattal az államnak megtéríti. A megelőlegezett gyermektartásdíjnak meg nem térült összegét adók módjára kell behajtani az adózás rendjéről szóló törvény rendelkezései szerint.
(9) A gyámhatóság a megelőlegezett gyermektartásdíj kötelezett által meg nem térített összegét a kötelezett kérelmére és a 133. § (5) bekezdésében foglalt feltételek fennállása esetén méltányosságból elengedheti, csökkentheti, illetve részletfizetést engedélyezhet.
(10) A megelőlegezett gyermektartásdíj meg nem térített összege tekintetében fennálló tartozás a kötelezett halála esetén megszűnik.
69. § (1) A gyermektartásdíj megelőlegezése iránti eljárás a gyermektartásdíjra jogosult gyermek szülőjének vagy más törvényes képviselőjének kérelmére indul.
(2) A Gyvt. 22. §-ának (7) bekezdése alapján történő gyermektartásdíj megelőlegezése iránti eljárás a nagykorúvá vált gyermek kérelmére is indulhat.
(3) A kérelemben
dc) a 70. § (4) bekezdése szerinti továbbfolyósítás vagy ismételt elrendelés esetén – a da) és db) alpont szerinti irat hiányában – a bírósági végrehajtó által kiállított iratot arról, hogy a szünetelő végrehajtás nem folytatódott, vagy folytatódott, de az eredményéről szóló jegyzőkönyv még nem áll rendelkezésre.
(5) A Gyvt. 22. §-ának (7) bekezdésében foglalt továbbfolyósítás esetén az erre vonatkozó kérelmet a gyermektartásdíj megelőlegezésének lejártát megelőzően kell benyújtani. A kérelemhez csatolni kell a (4) bekezdés c) pontja szerinti igazolást. Az igazolás hiányában a 69/A. § b) pontja alkalmazandó.
(6) A Gyvt. 4. § (1) bekezdés b) pontja szerinti személynek a kérelem benyújtásakor igazolnia kell magyarországi lakcímét a lakcímről szóló hatósági igazolvánnyal. Ha a kérelmező lakcímét nem igazolja, a gyámhivatal a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását vezető szervet megkeresi az adatszolgáltatás érdekében.
69/A. § Ha a kérelmező kérelmében nem igazolja
a) a 7. számú melléklet B) pontjának 4., 5. és 6. alpontja szerinti nyilvános, vagy valamely hatóság vagy bíróság jogszabállyal rendszeresített nyilvántartásában megtalálható adatot, akkor a gyámhivatal az adatok beszerzése érdekében megkeresi a nyilvántartást vezető hatóságot vagy bíróságot,
b) a 69. § (4) bekezdés c) pontja szerinti adatot, a gyámhivatal az adat beszerzése érdekében megkeresi a tanulói és hallgatói nyilvántartást vezető szervet.
70. § (1) A gyámhivatalnak meg kell győződnie a gyermektartásdíj átmeneti – a kérelem benyújtását közvetlenül megelőző legalább 6 havi – behajthatatlanságáról.
(2) A gyermektartásdíj megelőlegezésére – az (5) bekezdésben foglalt kivétellel – akkor kerülhet sor, ha a jogosult kérte a bírósági határozatban megállapított gyermektartásdíj bírósági végrehajtását, és
a) a kötelezett munkabérére, más rendszeres jövedelmére, illetve egyéb vagyonára vezetett végrehajtás eredménytelen volt, ezért a végrehajtás szünetel,
b) a részösszegű megfizetés vagy behajtás mértéke a bíróság által megállapított gyermektartásdíj alapösszegének 50%-át nem haladta meg.
(4) A jogosult a feltételek teljesülése esetén legfeljebb további 3 évre kérheti
a) a korábbi jogosultság fennállása alatt a megelőlegezett gyermektartásdíj megszakítás nélküli továbbfolyósítását,
b) a korábbi jogosultság megszűnését követően a gyermektartásdíj megelőlegezésének ismételt elrendelését.
(4a) A (4) bekezdés szerinti továbbfolyósítás vagy ismételt elrendelés esetén a gyermektartásdíj átmeneti behajthatatlanságát, a végrehajtás szünetelését a bírósági végrehajtó által a jogosult kérelmére kiállított azon irat is igazolja, amely tartalmazza, hogy a szünetelő végrehajtás nem folytatódott.
(5) Ha a kötelezett lakóhelye olyan államban van, ahol a tartásdíj behajtása nemzetközi szerződés vagy viszonosság alapján lehetséges, a jogosultnak közokirattal kell igazolnia, hogy a gyermektartásdíj behajtását és igényének érvényesítését kezdeményezte.
(6) Ha a jövedelemszámításnál nem forintban megszerzett jövedelmet is figyelembe kell venni, az átszámítás a kérelem benyújtásának napján érvényes, a Magyar Nemzeti Bank által közzétett hivatalos devizaárfolyamon történik.
71. § (1) A gyámhivatal szükség esetén megkeresi a bíróságot, illetve az önálló bírósági végrehajtót a kérelmező által megindított végrehajtási eljárás eredményének közlése végett.
(2) Amennyiben a tényállás tisztázása indokolja, a gyámhivatal megkeresi a munkáltatót a letiltással kapcsolatos adatok közlésére.
72. § A gyámhivatal az eljárás megindításáról szóló értesítésében felhívja a gyermektartásdíj fizetésére kötelezett személyt a tartásdíj haladéktalan megfizetésére, valamint az erre vonatkozó nyilatkozattételre. A kötelezettet figyelmeztetni kell a Gyvt. 24. §-ának (8) bekezdésében foglalt következményekre.
73. § (1) A gyermektartásdíj megelőlegezéséről, továbbfolyósításáról és ismételt elrendeléséről szóló határozat rendelkező részének a 14. §-ban foglaltakon kívül tartalmaznia kell:
a) a megelőlegezett gyermektartásdíj összegét,
b) a gyermektartásdíj megelőlegezésének időtartamát, megjelölve a jogosultság kezdő és várható befejező időpontját, azzal, hogy a gyermektartásdíj megelőlegezésének időtartama legfeljebb 36 hónap lehet,
c) tájékoztatást a 74. § (1) bekezdésében foglaltakról,
d) – a megelőlegezett gyermektartásdíj továbbfolyósításáról és ismételt elrendeléséről szóló határozat kivételével – tájékoztatást arra vonatkozóan, hogy kérelemre a megelőlegezés ismételten elrendelhető, illetve a Gyvt. 22. § (7) bekezdése és a Gyvt. 24. § (1) bekezdése alapján tovább folyósítható,
e) tájékoztatást arra vonatkozóan, hogy az érintettek kötelesek haladéktalanul jelezni a gyámhivatalnak, ha
ea) tudomást szereznek a kötelezett jövedelméről, vagyonáról, valamint a gyermektartásdíj-fizetés feltételeinek megszűnéséről,
eb) a kérelmezőnek a Gyvt. 22. §-ának (1) bekezdésében meghatározott körülményeiben változás állt be,
ec) a kötelezett rendszeres jövedelmére, valamint egyéb vagyonára a végrehajtás eredménnyel járt,
ed) a kötelezett a kérelmező részére közvetlenül fizet tartásdíjat,
ef) a gyermek nagykorúvá vált és a nappali oktatás munkarendje szerint középfokú tanulmányokat nem folytat, illetve, ha ezen tanulmányok folytatása miatt került sor a gyermektartásdíj továbbfolyósítására vagy megállapítására, és a fiatal felnőtt a tanulmányait abbahagyta,
eg) a Gyvt. 22. §-ának (6) bekezdése alapján történt a megelőlegezés, és a részösszegű megfizetés vagy részösszegű behajtás összege meghaladja a bíróság által megállapított gyermektartásdíj alapösszegének 50%-át,
f) – szükség esetén – a fellebbezésre tekintet nélküli végrehajthatóság kimondását,
g) rendelkezést a megelőlegezett gyermektartásdíjnak a kérelem benyújtása napjától a határozat meghozatala napjáig terjedő időszakra vonatkozó egyösszegű kifizetéséről vagy a felfüggesztés időtartamára esedékes megelőlegezett gyermektartásdíj egyösszegű kifizetéséről,
h) tájékoztatást a gyámhivatalnak a megelőlegezett gyermektartásdíj kötelezett által meg nem térített összegét érintő méltányossági jogköréről.
(1a) A gyermektartásdíj megelőlegezése tárgyában hozott, az Szt. 18/B. §-ában meghatározott országos nyilvántartásban rögzítendő döntésnek a Ket. 72. §-ában meghatározottakon kívül tartalmaznia kell az ügy elbírálási azonosítóját is.
(2) A gyámhivatal a határozatát közli a kötelezett munkáltatójával, a végrehajtást foganatosító bírósággal, illetve az önálló bírósági végrehajtóval, a jogosult és a kötelezett lakcíme szerint illetékes ügyészséggel, a kötelezett lakcíme szerint illetékes jegyzővel, mint adóhatósággal (a továbbiakban: adóhatóság), valamint a megelőlegezett gyermektartásdíjat folyósító fővárosi és megyei kormányhivatallal (a 73-76. § alkalmazásában a továbbiakban: folyósító szerv).
(3) A Gyvt. 24. §-ának (3) bekezdésében foglaltak alapján történő felfüggesztés esetén a gyámhivatal harminc napon belül megindítja a felülvizsgálatot annak érdekében, hogy a gyermektartásdíj megelőlegezésének feltételei fennállnak-e. Amennyiben a megelőlegezés feltételei nem állnak fenn, úgy a megelőlegezést meg kell szüntetni.
(4) Amennyiben a (3) bekezdésben foglalt felülvizsgálat eredményeként a megelőlegezett gyermektartásdíjat tovább kell folyósítani, úgy a továbbfolyósítással egyidejűleg a gyámhivatal rendelkezik a felfüggesztés időtartamára esedékes megelőlegezett gyermektartásdíj egyösszegű kifizetéséről.
(5) Amennyiben a bíróság a megelőlegezés időtartama alatt a tartásdíj összegét felemeli vagy leszállítja, a gyámhivatal a kötelezett, a gyermek törvényes képviselője bejelentésére, illetve hivatalból is jogosult a megelőlegezett gyermektartásdíj összegét, a bíróság jogerős határozatának megfelelően, az ítélet jogerőre emelkedésének napjától – a jogosultsági feltételek újbóli vizsgálata nélkül – felemelni, illetve csökkenteni.
(6) A folyósító szerv a megelőlegezett gyermektartásdíjról, annak kamatáról és a folyósítással felmerült költségekről negyedévente tájékoztatja a kötelezett lakcíme szerinti adóhatóságot a hátralékos összeg adók módjára történő behajtása végett.
(7) A gyámhivatal a kötelezett által a Gyvt. 24. § (8) bekezdése szerint megtérítendő összeg tekintetében tudomására jutott változásokról – a folyósító szerv közreműködésével – haladéktalanul tájékoztatja az adóhatóságot.
73/A. § A gyámhivatal a Gyvt. 24. § (9) bekezdése szerinti méltányossági eljárás keretében hozott döntését megküldi a folyósító szerv részére, amely arról tájékoztatja az adóhatóságot.
74. § (1) A tárgyhónapra esedékes megelőlegezett gyermektartásdíjat december hónap kivételével a tárgyhónapot követő hónap 5. napjáig kell folyósítani, ideértve a jogosultság megszűnésének hónapjára a Gyvt. 24. § (7) bekezdése alapján járó megelőlegezett gyermektartásdíjat is. A december hónapra esedékes megelőlegezett gyermektartásdíj folyósításáról december 30-áig kell gondoskodni.
(2) A gyámhivatal a megelőlegezett gyermektartásdíjjal kapcsolatban hozott valamennyi határozatát közli a 73. § (2) bekezdésében felsoroltakkal.
(3) Amennyiben a gyermektartásdíj megelőlegezésének időtartama alatt a gyámhivatal illetékessége megváltozik, a jogosult új lakóhelye szerint illetékes gyámhivatal a megelőlegezett gyermektartásdíj folyósításához szükséges intézkedéseket az illetékességváltozásról szóló határozatban foglalt időponttól kezdődően végzi el.
75. § (1) Amennyiben a jogosult a gyermektartásdíj előlegezésének ideje alatt rendszeresen vagy alkalomszerűen kétszeres tartásdíjat vett fel, az erre az időszakra eső előlegezett tartásdíjat köteles az államnak visszafizetni.
(2) A kötelezett, illetve a jogosult az előlegezés ideje alatt az (1) bekezdés szerint közvetlenül adott, illetve kapott tartásdíjat az előlegezés elrendelése előtt keletkezett hátralékba nem számíthatja be.
(3) A folyósító szerv az (1) bekezdés szerinti jogosulatlanul felvett és visszafizetett összeget, valamint a Gyvt. 24. §-ának (8) bekezdése szerint megtérített összeget köteles visszafizetni a központi költségvetésnek.
76. § (1) A megelőlegezett gyermektartásdíj folyósítása érdekében a gyámhivatal minden hónap 10-éig értesíti a folyósító szervet a jogosultak folyósításhoz szükséges adatairól és a kifizetés havi összegéről.
(2) A folyósító szerv a beérkezett adatokat feldolgozza és az összesítést követően a létszám- és kifizetési összeg adatokat minden hónap 15-éig, gyámhivatalonkénti bontásban – számítógépes hálózaton – megküldi a Magyar Államkincstár részére.
(3) A Magyar Államkincstár minden hónap 25-éig, december hónapban 20-áig gondoskodik az igényelt összegnek a folyósító szerv részére történő átutalásáról, egyidejűleg az országosan összesített létszám- és kifizetési adatokat megyénként, gyámhivatalonkénti bontásban – számítógépes hálózaton – megküldi a Minisztérium részére.
(4) A megelőlegezett gyermektartásdíj jogosultak részére történő folyósításáról a folyósító szerv a 74. § (1) bekezdésében foglalt időpontig gondoskodik.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Haláltánc az Emberi Jogok Európai Bíróságán | Hetek Közéleti Hetilap
Embertelen bánásmód
Frechet Tímea 2015. 06. 19. (XIX/25)
Június 5-én ismertette várva várt döntését a strasbourgi Emberi Jogok Európai Bírósága a „Lambert et autres c. France” ügyben. A döntés helybenhagyja a francia Államtanács 2013. április 10-én hozott határozatát, mely szerint meg kell szüntetni a 39 éves, francia Vincent Lambert mesterséges életben tartását. Vincent Lambert-t volt kórházi ápolót 2008-ban érte autóbaleset, azóta éber komában van. Vegetatív életet él, gépekhez kötve Rheims város állami kórházában.
Megelégedettséggel fogadta a francia kormány az Európai Bíróság döntését: jól vizsgázott Strasbourgban a 2005-ben elfogadott Leonetti-törvény a passzív eutanáziáról. „Bölcs” döntésként üdvözölte a francia média és a politikai pártok is az európai kúria határozatát. „Az igazi szeretet az, hogy méltóságteljesen hagyjuk Vincent-t elmenni” – érvel felesége és testvérei közül néhányan (a nyolc gyermekes család mélyen megosztott a kérdésben), akik több éve harcolnak azért, hogy Vincent „jogot nyerjen a méltóságteljes halálhoz”.
A vesztes oldalon találjuk Vincent szüleit, illetve többi testvérét. Az évek óta a médianyilvánosság előtt zaljó megrázó családi dráma pozitív szereplője a közvélemény szemében a feleség, míg a szülők a rossz oldalon állnak („értelmetlenül ragaszkodnak a gyermekükhöz”, „önző az, aki nem hagyja Vincent-t elmenni”).
A jól kidolgozott dramaturgiát azonban az elmúlt napokban megzavarta valami: míg a szülők népszerűtlenségéhez is hozzájárult, hogy eddig csak ultrakonzervatív katolikus szervezetek karolták fel Vincent ügyét (támogatásuk inkább kontraproduktív ideológiai háborút indított), Vincent volt baráti köréből indult egy világnézetileg semleges támogató csoport a közösségi hálókon. Az Európai Bíróság ítélethirdetésének napján a csoport egy kétperces videóban mutatja meg a kegyes halálra ítélt Vincent állapotát. Eszerint gyomorszondával táplálják, az életben maradáshoz egyéb orvosi ellátásra nem szorul.
A „mesterséges ellátás leállítása”, melyet eredetileg a francia Államtanács rendelt el, Vincent esetében a szonda eltávolítását jelenti, aminek következtében bizonyos idő elteltével szomjan és éhen fog halni. Másik érvük szerint Vincent nem teljesen vegetatív életet él, éber kómában van, és minimális tudattal rendelkezik: nyitva tartja a szemét, pislog, körülnéz, arcán kezdetleges mosoly látható, amikor a testvére hozzá hajol, tehát ha nagyon minimálisan is, de valamelyest reagál a környezetére.
Az azóta eltávolított videofelvételt néhány nap alatt hatszázezren látták, és minden médiumba bekerült. Az ellentábor nyomására viszont a médiahatóság azonnali határozattal arra kötelezte a felvétel szereplőit, hogy takarják el Vincent arcát a felvételeken, tehát a személyiségi jogokra hivatkozva minden híradóban „cenzúrázták” a lényeget: Vincent tekintetét és enyhén kifejező arcát. A gyors lépést azzal indokolták, hogy a videót manipulatív szándékkal tették közzé.
A videofelvétel és a meglepően gyors cenzúra már egyes liberális médiumok ingerküszöbét is elérték. A Huffington Post francia nyelvű változatában is csodálkoztak az eljáráson: az ellátás megszüntetése (a szakkifejezés az élelem és a folyadék elvonását jelenti) nem sérti Vincent személyes jogait, de a róla készült képek terjesztése igen.
Az Európai Bíróság plenáris ülésen elfogadott döntését 12 bíró támogatta, 5 ellenszavazattal szemben. Különvéleményük további megrázó részleteket árul el az ügyről. A bírák aggoldalmukat fejezték ki azzal kapcsolatban, hogy a francia állam a Leonetti-törvényre alapozza álláspontját, amely szigorú kritériumokhoz köti a passzív eutanáziát (amikor az ellátások megszüntetésével teszik lehetővé a „kegyes halált”). Vincent esete nem felel meg a törvény által szabott kritériumoknak (melyek a halálhoz közeli állapot fennállása, a kezelések miatti kibírhatatlan fájdalmak és a beteg akaratnyilvánítása). A bírók által tanulmányozott orvosi szakvéleményekből semmi nem enged arra következtetni, hogy Vincent állapota a „halálhoz közeli” lenne, mivel évek óta stabil és teljes mértékben egészségesnek mondható az egyébként ágyhoz között fiatalember. Semmiből sem lehet arra következtetni, hogy Vincent szenvedne jelenlegi állapotától vagy az ezzel járó ellátástól.
A bírák azt is aggályosnak tartják, hogy kollégáik elfogadták Vincent feleségének, illetve más rokonainak a kijelentéseit, miszerint Vincent (kórházi ápolóként) a passzív eutanáziáról több alkalommal pozitívan nyilatkozott, és azt mondta, hogy ha róla lenne szó, inkább a kegyes halált választaná a megkérdezése nélkül folytatott orvosi kezelés helyett. Egyrészt a törvény az akaratnyilvánítás alatt a beteg ember írásbeli nyilakozatát érti, nem a rokonok visszaemlékezéseit, másrészt ha mégis elfogadjuk Vincent szóbeli kijelentéseit, aligha feltételezhető, hogy a szomj- vagy éhhalál mellett döntött volna.
A bírák viszont egyértelműen úgy látják az előzmények alapján, hogy Vincent életben akar maradni: 2013-ban harminc napon keresztül éheztették, miután a francia államtanács április 10-én elrendelte ellátása megszüntetését. Egy közigazgatási bíróság azonban május 11-én gyorsított eljárásban döntött arról, hogy az Európai Bíróság döntéséig a kórház köteles újra táplálni Vincent-t. Szerintük vitathatlan hogy Vincent-t mindvégig egy „belső életerő hajtotta”: „Mindenki, aki hasonló betegeket ápol, tudja, hogy ha valaki ebben az állapotban abbahagyja a küzdelmet, az tíz nap alatt meghal. Ehhez képest ő élelem nélkül és napi 500 ml folyadékkal 31 napot élt.”
Egy ártatlan szúrás?
Ezen a héten várható, hogy a Vincent-t ellátó kórházban újraértékelik állapotát, és javaslatot tesznek a további kezelésre. Mivel a kórház vezetése időközben változott, elméletileg most más döntés születhet, mint 2013-ban. Szóba került az is, hogy ha hozzájárulnak Vincent halálához, akkor a szenvedés elkerülésére folyamatosan altatni fogják a halál beálltáig, 2013-ban ugyanis láthatóan gyötrődött
a szomjúságtól és az éhségtől, amikor 31 napig nem táplálták.
Mivel az Európai Bíróság csak arról döntött, hogy Vincent esetében az ellátás megszüntetése nem minősül embertelen bánásmódnak, a szülők abba kapaszkodnak, hogy az utolsó pillanatban a kórház hozzájárul fiuk átszállításához egy másik intézménybe. Van ugyanis olyan más intézmény, amely befogadná őt, de korábbi kijelentéseire hivatkozva az állami kórház eddig megtagadta az áthelyezést.
Ha a kórházi áthelyezés sem sikerül, akkor Vincent a floridai Terri Schiavo sorsára fog jutni, akit 15 éven keresztül tartottak életben, mielőtt férje, Michael Schiavo elérte, hogy eltávolítsák a gyomorszondáját. Több napos agonizálás után halt meg, 2005-ben. Szülei keresztény aktivisták támogatásával küszködtek éveken át lányuk életéért, míg végül minden fokon elvesztítették a jogi csatát. Floridában a közvélemény-kutatások szerint a nagy többség Terri férjét támogatta.
Vincent esetében nem rendelkezünk közvélemény-kutatási adatokkal, de sejthető, hogy a franciák többsége nem támogatja életben tartását. Még ha sokan meg is botránkoznak várható szenvedésén, a megoldást akkor sem az életben tartásában látják, hanem leginkább az aktív eutanázia elfogadásában: hiszen a szomj- és éhenhaláshoz képest sokkal humánusabbnak tartanak egy ártatlan szúrást – annak ellenére, hogy Franciaországban az aktív eutanázia egyelőre tiltott gyakorlatnak számít.

matches: Bíróság kúria Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
Ügyvéd választás
Ön itt van: Home Hírek Ügyvéd választás
NAGY PÉNZ, NAGY FOCI, NAGY INDULATOK 2/2011. (XII. 12.) PK vélemény a fogyasztói szerződés érvényességével kapcsolatos egyes kérdésekről 2012. évi Helyzetkép: Devizaadósok Szövetsége tettei, eredményei 2012. évi Közgyűlés: Elnöki Beszámoló A csepp jelenti a tengernek I. rész A csepp jelenti a tengernek II. rész A devizaadós helyzet, krízis helyzet A Devizaadósok Érdekvédelmi Szövetsége álláspontja a kormányzat és a törvényhozás irányába. A Devizaadósok Szövetsége 2012.09.15-i pertársaság alapító közgyűléseinek meghívottjai A Devizaadósok Szövetsége Elnöksége 1/2012. sz határozata A Devizaadósok Szövetsége Közérdekű Keresete: OTP A devizaadósságért felelős vezetők megnevezése, Dr. Róna Péter által A Léhmann ügy A meztelen igazság: Az utolsó két napban A percsoportjainkról A szó veszélyes fegyver: Hír recenzió, avagy így írtok ti 2012. júniusában Adatközlő tájékoztató2 Adatvédelmi -és adatkezelési Szabályzat Adósrabszolgaság: Két út van, előttem, melyiken induljak? Aktuális jelentés: 2011.12.29 Aktuális kérdés: Kinél bankolsz? Akviráció: Dr. Bánáti János úrnak a Magyar Ügyvédi Kamara elnökének Akviráció: Dr. Patai Mihály úrnak a Magyar Bankszövetség elnökének Alapismeretek: 1+1=? (1.-4.rész) Alapító közgyűlés: 2011-10-22 Szombat Alapító közgyűlés: 2011-10-22 Szombat, helyszín Alapító Közgyűlés: Belépjek-e a szövetségbe? Alapító Közgyűlés: Közvélemény kutatás Alapító közgyűlés: Megtörtént Alapító közgyűlés: Október 1-én alakulna meg a Devizaadósok Szövetsége Álláfoglalás: Még nem elég Állásfoglalás kérés: PSZÁF banki adatszolgáltatás ügyében Állásfoglalás ügyeinkben: Dr. Bánáti János a Magyar Ügyvédi Kamara elnöke Állásfoglalás: A PSZÁF is pert javasol? Érdemi vizsgálat helyett? Állásfoglalás: Az Országgyűlés Alkotmányügyi, igazságügyi és ügyrendi bizottságának JELENTÉSE Állásfoglalás: "korrekt" sürgősségi javaslata a kormányzatnak Állásfoglalás: A bizalom alapja, a pontos elszámolás Állásfoglalás: A Budapesti Ügyvédi Kamara Állásfoglalás: A büntető feljelentő csoporthoz csatlakozás tétje Állásfoglalás: A DÉSZ Elnöksége üdvözli és támogatja a Pénzügyi biztos kezdeményezését a kilakoltatási moratórium meghosszabbítására Állásfoglalás: A főcsapás iránya Állásfoglalás: A király meztelen, az állam eszköztelen Állásfoglalás: A lényeg Állásfoglalás: A MIÉSZ is a devizaadósokért Állásfoglalás: A paktum? Állásfoglalás: A perilleték emelkedés hatásairól HÍR TV Állásfoglalás: A perilleték emelkedés hatásairól, ECHO TV Állásfoglalás: Az uzsora Állásfoglalás: Az uzsora leleplezése Állásfoglalás: Bíró Ica Állásfoglalás: Dr. Czirmes György interjú a próbaperéről Állásfoglalás: Dr. Lehmann György Állásfoglalás: Drábik János - Hazaáruló az MNB Állásfoglalás: Érvek Állásfoglalás: FIDESZ frakció Állásfoglalás: Hibás termék! ATV Egyenes beszédben Róna Péter és Bánáti János Állásfoglalás: Klub Rádió - Békési Béla MIÉSZ elnök a Deviazaadósokról Állásfoglalás: Legfőbb Ügyészség a büntető feljelentések tárgyában Állásfoglalás: Megkeressük a deviza-eladósodás felelőseit Állásfoglalás: Mennyit is érnek a lakásaink? Kinek mennyit? Állásfoglalás: Mit és miért teszünk? Állásfoglalás: Orbán Viktor Állásfoglalás: Pataky Attila - fekete szalag - Állásfoglalás: Professzorok Batthyány körének tagjai Állásfoglalás: Tömeges és szervezett banki pereket akarunk Állásfoglalások- Egyesületek, szervezetek Állásfoglalások-Devizaadósok Egyesülete Állásfoglalások-Hivatalos Álláspont: A média figyelmébe, avagy hogy vágják át a gordiuszi csomót a devizaadósok Árfolyamgát: az NGM megvizsgálja a hosszabbítás lehetőségét ATV: A devizahitel-szerződések semmissé nyilvánítását kérték a nyáron Átverés: A bankok átverték ügyfeleiket Átverés: Akik segíteni szeretnének. Miért is? Átverés: Az ördög, a részletekben … Átverés: Csinálj az áldozatból bűnbakot Átverés: Gyarmatosítás devizahitellel Átverés: Hitelvesztés Átverés: Tilk László Géza leleplező okfejtése Az érem másik oldala: Végrehajtási felszólítás BAÉSZ: Tisztelt Ítélőtábla Banki csalások: Hamis pénz Bankok adatai, tevékenysége - Bankhitelek reklámjai Bankok adatai, tevékenysége - Bankok elérhetőségei, adatai Bankok adatai, tevékenysége - Grafikonok Bankok: : A jegybank 10 pontból álló javaslatot fogalmazott meg a hitelesek védelme érdekében Bankok: Bebukott hiteles ingatlanok árverés előtt Banktitok Beáramlás: Gépjárműfedezetű szerződések 2013.03.06 Beáramlás: Ingatlanfedezetű szerződések 2013.03.06 Bemutató: A deviza elszámolású kölcsön - az évszázad pénzügyi szélhámossága – és annak gyilkos társadalmi gazdasági következményei Magyarországon. Csíksomlyó 2012.08.05 Előadás és bemutató Bemutató: Devizaadósok Szövetsége Bemutató: Mit kell tudni a Devizaadósok Szövetségéről? Bombahír: A kúriai anyag? Bombahír: Megjelent keresetével a Fővárosi Törvényszéken az első devizaadós pertársaság Botrány: Nyomozókat küld az OTP "deviza"hitelesekre ! Cikkek, videók - Cikkek Cikkek,videók - Jogászok, közgazdászok videói,cikkei, levelei Dallamos közérzet: A betyár és a bankár balladája Dallamos közérzet: A Fal Dallamos közérzet: Adjon Isten mind jobbat ... Dallamos közérzet: Az bajom van a világgal Dallamos közérzet: El ne hagyd a mosolyod Dallamos közérzet: Hit nélkül nem lehet Dallamos közérzet: Kilakoltatás Dallamos közérzet: Láttam a fényt Dallamos közérzet: Lélekerősítő Dallamos közérzet: Mi lesz hogy ha nem jó a számítás? Dallamos közérzet: Ne gondolj semmi rosszra Dallamos közérzet: Nem lehet, nem lehet, értsétek meg, nem lehet ... Dallamos közérzet: Sohase higgyetek a szemeteknek Dallamos közérzet: Sohase higgyetek a szemeteknek Dallamos közérzet: Új idők váltják a régit Dallamos közérzet: Zorán-Sohase higgyetek a szemeteknek Demonstráció tömeges e-mail küldéssel Demonstráció: 2013.02.09 Kossuth tér 1. nap Demonstrációk: 2011-08-26 képekben Demonstrációk: Egy devizaadós, Kata panasza Demonstrációk: Görög devizaadós Demonstrációk: Ismételt győzelem a nyilvánosság erejével Demonstrációk: Öngyilkosság DÉSZ Ügyvédi Tanácsa: Alakuló ülés DÉSZ-OLINE Közgyűlés DÉSZ-PSZIHO: Banki terror Deviza alapú hitelek deviza nélkül, „mintha” deviza, „mintha” hitelek Deviza alapú hitelezés = Devizapáros tőzsdei játék (FOREX) Deviza-elszámolású? Deviza? Devizanyilvántartású? DEVIZA ALAPÚ! Devizaadós / devizahiteles heti hírszemle: 2013.02.15 Devizaadós 1x1: I. Fejezet Devizaadós Árverés Nyilvántartás Devizaadós Heti Hírszemle: 2013.02.02 Devizaadós Heti Hírszemle: 2013.03.01 Devizaadós Hírszemle: 2012. év II. féléve Devizaadós közérdekű kereset: DÉSZ vs. UNICREDIT Devizaadós Lelkisegély Szolgálat Devizaadós Ország Jelentés: Tematika Devizaadós per: Horváth Ferencné vs. OTP 2012-02-16 Devizaadós Tanácskozás: 2012.02.25. Szombat 10:00 - 16:00 Devizaadósok Szövetsége Külföldi Tagozata Devizahitelesek kontra forinthitelesek Devizaügyi Kerekasztal: A Jobbik szervezésében 2013.04.26 Dokumentumaink: Végzés Dokumentumok: Bejegyzésünk Dominóhatás Dr. Léhmann György: Tragédia a devizahitelezés (2) Dr. Makkos Albert Webináriuma Dr. Róna Péter: Hitelezés magyar módra ECHO TV Jelen-időben: A BÁÉSZ bankokat érintő ügyészségi feljelentése és a DÉSZ pertársaságok ECHO TV: 2013-02-18 Napi Aktuális - Mi a devizahitel? Egy közülünk: A hozzáállásról Egyéni vagy csoportos per? ELADÓSÍTÁS: Veszélyeztetettség Elemzés: A deviza alapú hitelszerződés kockázata, „mintha” hitelkockáza Élenjárók: Szabó József devizaadós Élethelyzet felmérés: 2013. Április 9 Élethelyzet felmérés: 2013. Január Élethelyzet fórumaink Élethelyzet: 2011. December 1 Élethelyzet: Felmérés 2012 Március Élethelyzet: Felmérés 2012 Március 13 Élethelyzet: Felmérés 2012 Március 5. Élethelyzeteink: 2012.09.01 Élethelyzetünk: 2011 December Ellen közlemény: Az „Elbuktak a devizahitelesek az AXA Bank ellen” c. VILÁGGAZDASÁG ONLINE írásra Ellenállás: A Devizaadósok Érdekvédelmi Szövetsége szerveződéséről Ellenállás: A Devizaadósok Érdekvédelmi Szövetségéről Ellenállás: Az önszerveződésről Ellenállás: Devizaadósok! Névsor olvasás! Ellenállás: Döntsd el! Ellenállás: Jól ki van ez találva Ellenállás: Károkozással vádolom a deviza-elszámolású hiteltermékeket bevezető és azt fenntartó pénzintézeteket a józan ész nevében ország világ előtt Ellenállás: Követeléseink egyben céljaink Ellenállás: Önszerveződjetek, pertársaságokban egyesüljetek! Ellenállás: Toborzó Ellenállás: Üldözöttek, hajtók, üldözők és a fordulópont Ellenállás: Zéró tolerancia a hitelszerződésekkel szemben Elnöki közlemény: 2011.12.22 Elnöki közlemény: Pertársaknak Emlékeztető: 2011-11-29 Emlékeztető: 2012-02-02 Emlékeztető: Közgyűlés 2013.03.30 Szombat. 10:00 - 14:00 óra Emlékeztető: Rendkívüli közgyűlés meghívó, 2013.02.02 Érdekérvényesítés: Célkeresztben az ingatlanértékelők? Érdekérvényesítés: Nem megmentés, nem megoldás csomagok, hanem érdekérvényesítés a szükséges és az elégséges Esélyeink Eszközeink: Hitel-életpálya kalkulátor Eszközkezelő: Így vásárol Felhívás: A devizahiteles / devizaadós civil szervezetek vezetőihez Felhívás: Civil szervezetekkel kapcsolatépítésre Felhívás: Csoportvezetőket keresünk Felhívás: Devizaadós Lelki Segélyszolgálat életre hívására Felhívás: Devizaadós, itt van Amerika! Ha nem perelsz, garantáltan viszik az autód, a házad! Felhívás: Homo Devizaadós Hungaricus írj levelet a képviselődnek! Felhívás: Még lehet csatlakozni a DÉSZ-IV. AXA Pertársaságunkhoz Felhívás: Segítséget kérünk Felhívás: Tagi levél 2011-11-26 Felhívás: Ügyvédeknek büntető feljelentés tárgyában Felhívás: Újságíróknak Feljelentés: Első csapás Feljelentés: Kásler Árpád ( a legfőbb ügyészségen a bankok ellen . Felmérés a végtörlesztésről Felmérés: Büntető feljelentéshez csatlakozásra Felmérés: Pártszimpátia 2012. Február Felmérés: Részvétel a 2013.02.16-i Kossut L. téri devizaadós demonstráción Fókuszban: Mire jó egyáltalán a PSZÁF? Fórumaink Gondolat és tett GYIK: Devizaadósként miért itt regisztráljak és ne máshol? Gyorsjelentés: Percsoport statisztika 2011-09-12 Halálba hajszoltság: Drabik Antalné Hallgasd meg a másik felet:: Bankszövetség képviseletében Dr. Imre András Hallgassuk meg egymást: Én a bankár Határidő: 2013. I. negyedévi tagdíj befizetés Helyzetfelmérés: 2011. December Helyzetjelentés: 2011.10.12 Helyzetkép: A devizaadós jogvédők és jogvédő szervezetek úgynevezett megosztottságáról, elvárásokról, tétekről Helyzetkép: Fordulópont? HIR TV Híradó: Devizaadósok I. Tanácskozása HIR TV: Kommentár nélkül - Devizaadósok tüntetése - 2013.03.09 HIR TV: Semmis a devizahitelek 95 %-a? Hirdetés: Devizaadós kerestetik Hírdetés: Perképes, internetes devizaadósokat keresünk Hirdetés: Ügyvédeknek Hírek: Deviza hitel csalás bírósági állásfoglalása Hírlevél: hirlevel@devizaados.eu Hírszemle: 2012.10.09 Hírszemle: 2012.11.24 Jön a Webbank? Hírszemle: 2013.04.26 Hírtükör: 2012.05.17 Hírtükör: 2013.03.05 Hírtükör: A Kúria várható állásfoglalása Hiteles Párbeszéd 2013.02.01 Humor: A deviza-elszámolású hiteltermék egy világcsodája Humor: A végtörlesztésről és az árfolyamrögzítésről Humor: Az árfolyam rögzítésről, a végtörlesztésről és az árfolyamgátról Humor: Banki matek Humor: Pa-pa-pa-pa-pa Humor: Végtörlesztésről és árfolyamrögzítésről Identitásunk Idesüss: Ilyen nincs és mégis van Impresszum Indulók: DÉSZ I. AXA Pertársaság INFO: Devizaárfolyamok INFO: Egy érvrendszer a szerződések megtámadására INFO: Hírszemle 2011-08-27 Szombat INFO: Hogy tette be a lábát a CHF kis hazánkba? INFO: Nem véletlen Ingatlanérték: Devizaadósok, devizahitelesek! Ne fogadjátok el a banki ingatlanértékeléseket! Internetes tüntetés: Perilleték mentességet a devizaadósoknak! Iratmintatár: Elnöki felhívás Ismétlés: Devizaadós történet Jelentés a gépházból : Regisztráltak 2011.09.01-én Jelentés: 2011.12.05 Jelentés: 2012.08.25 Jelentés: A helyzet kétségbe ejtő, ám nem reménytelen Jelentés: DÉSZ Kronológia 2012-07-11 Jelentés: Regisztráltak 2011.11.01-én Jogállam: Miért nem juthatnak joghoz a devizaadósok? Jövőkép: A Devizaadós Szövetség kifejlődése, tennivalói Jövőkép: Hogy látjuk magunkat és a dolgok kimenetelét Jövőképünk: Prognózis 2012.09.29 Kalkulátor: Autóhitel Kalkulátor: Lakáshitel Kapcsolat és azonosítóink Kérdés és válasz: Bátorság Kereset: 2012.07.04 DÉSZ-I. OTP Pertársaság Kiáltvány: A KORMÁNY NE TÁRGYALJON A BANKSZÖVETSÉGGEL! Kiáltvány: Most mindenki jöjjön, akármerre jár ... Kilakoltatás: B. József (60) Székesfehérvár Kilakoltatás: Rablás és fosztogatás Magyarországon. Védd az életed! Kilakoltatás: Veszprém, Baláca u. 26. szám alatt 2012. 03. 08. csütörtök 11. 00 órai időpontban. Kilakoltatások: "Lássátok szömtükkel, mik vogymuk" Kilakoltatások: Kilakoltatás elhalasztva - 10 milliót kell összegyűjteniük néhány hét alatt Kilakoltatások: Meghiústották 2013.05.06-án ? Konferencia: A "devizahiteles" problémáról Konferencia: Hiteles Párbeszéd a „devizahitel” problémáról Körkép: A deviza-elszámolású hitel alkalmatlansága és kártevő hatása, illetve az ezt kísérő jelenségek Kossuth tér 2013: Ha elég nagy a dörömbölés ... Közelmény: Ma egy éves a DÉSZ Közérdekű kereset: 2012.06.04 DÉSZ vs. UNICREDIT Közgyűlés: 2011.12.03 Közgyűlés: 2011.12.03 Fotók Közgyúlés: 2012.12.15 Közgyűlés: 2013.03.23 Szombat Közgyűlés: Eldőlt. Egyenlőre nem lesz alapítás. Közgyűlés: Rendkívüli közgyűlés 2011.12.03.11:00 Közgyűlések: Összevont Pertársaság Alapító Közgyűlések Közlemény: 2013.02.16. 11:00 gyülekező Közlemény: 2013.03.04-el megtört a jég Közlemény: A DÉSZ-I. MKB Pertársaság Napja. 2012.12.12 Közlemény: A DÉSZ-II. OTP Pertársaság napja 2012.12.17 Közlemény: A deviza-elszámolású hitelezés bevezetésével a kárt, a bankok okozták a mindenkori törvényhozás és a kormányzatok közreműködésével. Közlemény: A deviza-elszámolású kölcsönöket újra kell, és újra lehet számolni Közlemény: A devizaadós / devizahiteles jogvédő szervezetek közötti úgynevezett ellentétekről Közlemény: A Devizaadós Ezrek Kommünikéje a redemptió és az emancipáció jegyében Közlemény: A devizaadósok már egyebek mellett a Raiffeisen banki kölcsönszerződéseiket is támadják Közlemény: A Facebook fórumokon tapasztalható káros jelenségekről Közlemény: A Hitelesmozgalom nyílt levele a Pénzügyi biztoshoz Közlemény: A joghoz jutás útjai szövetségünk keretein belül Közlemény: A Kúria által 2012.11.26-án szervezett civil szervezetek meghallgatása eseményről Közlemény: A perekre figyelő devizaadósoknak Közlemény: Amitől félnek a bankok Közlemény: Büntető feljelentést tesz a Devizaadósok Szövetsége Közlemény: DÉSZ Egyéni Perek Ügyvédsége Közlemény: DÉSZ-I. MKB Pertársaság első tárgyalás 2013.04.15 Közlemény: Devizaadósok keresetei a bíróságokon Közlemény: DEVIZAHITELES ÉRDEKVÉDŐK KÖZÖS KÖZLEMÉNYE Közlemény: Felszólítás jó hírnévrontás és becsületsértés beszüntetésére Közlemény: Jövőképünk Közlemény: Kásler vs. OTP Kúriai döntés Közlemény: Mára tizenegy szövetségi devizaadós pertársaság néz farkasszemet bankjával Közlemény: Még lehet csatlakozni az első pertársaságunkhoz Közlemény: Megalakult az Otthon Védelmi Tanács (OVT) Közlemény: Megtört a jég. A devizaadósok kitörő örömmel fogadják a Kúria várható állásfoglalását Közlemény: Megtörtént a DÉSZ-I. MKB Pertársaság első tárgyalása 2013.04.15-én Közlemény: Nem akarunk kilakoltatásokat látni! Közlemény: Nem félünk! Közlemény: Nem megmenteni kell a devizaadósokat! Az illetékes – büntető és polgári - bíróságok tehetnek pontot az ügyre. Közlemény: Nyilvános bejelentés a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságnak a „pórul járt devizaadósok” kifejezés diszkriminatív volta okán. Közlemény: Percsoportba jutás Közlemény: Pertársaságba jutás Közlemény: Támadnak a devizaadósok? Közlemény: Tekintsünk lelkeinkbe! Közlemény: Új csatlakozóknak Közlemény: Újabb stációjához érkezett a devizaadósok kálváriája Közlemény: Változás-jelentés a közérdekű kereseteink helyzetét illetően! Közszemle: DÉSZ kontra OTP Bank közérdekű kereset végzés és fellebbezés Közszemle: DÉSZ kontra UNICREDIT Bank közérdekű kereset végzés és fellebbezés Közszemle: Levél Doubravszky György pénzügyi biztos úrnak Lánchíd rádió: Makkos Albert a Lánchid rádióban 2012.12.20 Lássátok: Hogyan tudok úrrá lenni a devizahitel okozta félelmemen? Lejátszási lista: Hiteles Párbeszéd Konferencia 2013.02.01 Létszámjelentés: 2011-11-14 Hétfő 228 kölcsönszerződés Levél minták, beadvány minták - Bírósági keresetek, beadványok Levél minták, beadvány minták - Közjegyzőnek írható levelek Levél minták, beavány minták -Banknak írható levelek m1: A lényeg m1: Ma reggel 2013.03.14 "ellenőrzött forintkölcsön" Ma reggel: 2012.05.10 Ma reggel: 2012.10.02 a devizaadós perekről Makkos Albert webináriuma | Devizahitel | 2012.04.16. Meghívó alapító közgyűlésre Meghívó: A Devizaadósok Szövetsége 2013.01.19-i Rendkívüli közgyűlésére Meghívó: A Devizaadósok Szövetsége AXA Percsoportja I. pertársaság alapító közgyűlésére Megkértük: A napilapok főszerkesztőit Megszületett: OTP percsoport Mérleg: 2013.04.22 Mérlegelés: A kockázat Mi a teendő? Mi a teendő? Miről beszélünk? Adózók, adóztatók és ingyenélők mr1 Krónika riport: A Kúria 2013.01.15-i döntéséről MTI OS Közleményeink MTI Videotár: Ma Reggel 2012. április 27. Nézőpont No komment: A MEGMENTŐK No komment: Hiénák 1 No komment: Országos Konferencia a nemzetközi vadkapitalista lakásmaffia és népirtás ellen Nyílt levél: Dr. Czirmes György ügyvéd úrnak Oktatás: Befizetés kimutatás minta Oktatás: Makkos Albert webináriuma Oktató videoklipp: Két lehetőség van Öngyilkosság: Egy ügyfél emlékére Összefüggések: Hogy fizetni tudjuk a deviza-elszámolású kölcsönt Otthonvédők: Dr. Czirmes György videó nyilatkozata a hamis, és valódi otthonvédelemről Palimadár bemutatja: A megtévesztés Palimadár bemutatja: Csórók vagyunk Palimadár bemutatja: Emberek ez egy világcsodája Palimadár bemutatja: Ide figyeljenek emberek! Ez nem vicc. Palimadár bemutatja: Kötelező háttéranyag Palimadár bemutatja: Lássátok feleim szömtükkel a kilakoltatásokat Palimadár bemutatja: Mitől vagyunk csórók? Palimadár jelenti: Gyáva népnek nincs hazája! Palimadár jelenti: Kilobbizták Palimadár: Nincs más hátra, mint előre! Panasz: Egy devizaadós panasza Panasznyilvántartás - PSZÁF Parlament: A bűnözők viseljék a kártétel árát! Parlament: Z. Kárpát: Milyen sorsot szán a kormányzat azon több százezer hitelkárosultnak? Pénzügyi biztos: TÁRGYALÁSI HÍRKÖZPONT 4. Percsoportjaink Percsoportok: 2011-12-14 Percsoportok: 2011-12-20 Percsoportok: 2011.09.23 Pereink tárgyalásai: 2013.03.01 DÉSZ vs. UNICREDIT közérdekű per Perek: Devizaadós közérdekű és pertársasági perek tárgyalásai Pertársaság: Az első korrekt példa Pertársaságaink és kereseteink Pertársaságaink perei hírtükör: DÉSZ-I. AXA Pertársaság 2013.03.04 Pertársaságaink szervezése Pertársaságaink: A DÉSZ-I. Merkantil Pertársaság zárta sorait Pertársaságaink: Aktualitások Április hóban Pertársaságaink: Devizaadósok Szövetsége I. AXA Pertársasága megalakulása Dr. Bense László Erik ügyvéd képviseletével Pertársaságaink: Devizaadósok Szövetsége I. OTP Pertársasága szerződéskötése emlékezetére Pertársaságaink: Devizaadósok Szövetsége I.OTP Pertársasága közgyűlése Dr. Madari Tibor ügyvéd úr képviseletében Pertársaságainkról: Egyszerűen a célról Pertársaságok: Próbaszámítások Pertársaságok: Egyéni vagy csoportos per? Vagy bármelyik célhoz ér? Mi a különbség? Pertársaságok: Nyílt levél – bejelentés - és öt kérdés Dr. Bánáti Jánosnak a Magyar Ügyvédi Kamara elnökének: Petíciónk Petíciónk a magáncsőd intézménye bevezetéséért Porhintés: Közérdekű kereset Porhintés: MTI RÖVIDHÍR - Orbán-bejelentés: a bankok nem tudnak új konstrukcióról Praktikum: Tudástár bejegyző fórum a Facebookon Praktikum: Uzsora-kalkulátor Pro Memória: Az évszázad átverése - Varga István Pro Memória: DÉSZ-I. OTP Pertársaság Program: 2011 Szeptember - Október Publicisztika: A Legfőbb Ügyész mentőövet dob az OTP-nek Publicisztika: Kormányzati süketelés, egyben horizonton az állam ellen indított devizaadós kártérítési perek sorozata Publicisztika: Szükség törvényt bont Publikáció: A deviza-elszámolású kölcsönszerződések ügyének társadalmilag is igazságos rendezésének módja a referencia forintkölcsönre történő áttérés Publikáció: A magyar devizaadósok fényevők és pikkelyesek Publikáció: Eszkimó elefánttal nem álmodik, azaz a devizaadós perekről Publikáció: KÁRÉRTÉK - ÉS TARTOZÁS ÚJRASZÁMOLÁS Publikáció: Vajon hány csontváz esik ki a szekrényből még? Pusztába kiáltott szó? Recenzió: A kibic, "Ölbe ülni, dorombolni ..." Recenzió: Árfolyamrögzítés / Végtörlesztés / Árfolyamgát Recenzió: Népszava - Vélemény - A devizahitel-csapda c. írásra Recenzió: Önjelölt adósmentők Recenzió: Újabb 230 milliárdos pofont kaptak a devizahitelesek REGISZTRÁCIÓ: a 2012.09.15-i A PERTÁRSASÁG ALAPÍTÓ KÖZGYŰLÉSRE Rendezvény: 2012. évi Közgyűlés és Konferencia Rendezvény: 2012.12.01 Rendezvény: 2012.december 08. 10-17 óra. Barát vagy ellenség? Vagy valami más? Rendezvényeink: 2012. November-December Rendkívüli közgyűlés: 2013.02.02 Rendkívüli közlemény: 2013.01.18 Figyelem! Sajtófigyelő: Pénzügyi jogok biztosa Doubravszky György Sajtógyelés: Bombahírek 2012.04.26 Sajtótájékoztató: 2012.05.09 Sajtótájékoztató: 2012.06.08-án (Pénteken) 13:00 órai kezdettel Seregszemle: Devizaadós / devizahiteles jogvédők Statisztika: 1000 szerződés adatai 2012 Statisztika: 2011-09-02 Statisztika: Csepp a tengerben. Kiknek jó a végtörlesztés? Statisztika: Felmérés az egyösszegű végelszámolásra Statisztika: Regisztrált kölcsönszerződések 2012.04.12-én Statisztika: Várakozások 2011-09-21 Svájci frank-e Szám misztika: 5 ezer, 8 ezer, 25 ezer ... mennyi is az annyi? Szám misztika: 5 ezer, 8 ezer, 25 ezer ... mennyi is az annyi? Szám misztika: 5 ezer, 8 ezer, 25 ezer ... mennyi is az annyi? Számláló: 2011-11-04-én 214 szerződés Szavazás: Devizaadós Szolidarítási Alap Szemfényvesztés: A mérnök bosszúja Szervezetek Szervezeti felépítésünk és kommunikációs rendszerünk 2012.03.18-án Tagdíj befizetés Tagi jogok és kötelezettségek leírása Tagok ötletei Tájékoztatás: Perképesség, perköltségek Tájékoztató: 2012.08.29 Tájékoztató: Látogatóknak és tagjelölteknek Támadás: Két út van előttem, melyiken induljak? Támadás: Mi a teendőnk a szövetség megalapításakor? Támadás: Nincs további veszíteni való Tanácsadás Tanácskozás: DÉSZ II. Tanácskozása és konferenciája programja Tanácskozás: Devizaadósok I. Tanácskozása „ Büntető feljelentést?” Tanácskozás: Közös közlemény intermezzóval Technikai értesítő: Belső levelezőlista Teendőink: Már a szövetség megalapításakor? Teendők különböző problémák esetén - Kalkulátorok Teendők különböző problémák esetén - Letölthető dokumentumok Teendők különböző problémák esetén - Teendők Teendők különböző problémák esetén - teendők Tisztelt Cím! Törvényhozás: Már hétfőn dönthet a ház a devizakölcsönök árfolyamáról Törvénytár Tudástár: Tartalomjegyzék (tervezet) Tudósítás: AXA I. PERTÁRSASÁG KONTRA AXA BANK FŐVÁROSI TÖRVÉNYSZÉK. 2013. 03.04. Ugye de nagy a víz és dagad az ár? Ügyvéd választás Ügyvédi levelek - Léhmann Ügyvédi levelek - Madari Ügyvédi Regiszter Útmutató Vicc: A parasztbácsi és az aranyhal Video: Devizaadós történet Videó: Redemptió Videók: Devizaadós jogvédő szervezetek a Hiteles Pátbeszéd c. konferencián Vita: Érvek és ellenérvek VV Devizaadós Főoldal	Ügyvéd választás
Kategória: Hírek	Megjelent: 2011. november 23. szerda, 13:46	Írta: Elnök	Találatok: 3941	Mára jól látható, hogy a közbeszédben a devizaalapú hitelezéssel kapcsolatosan fellépők között mi, azaz a Devizaadósok Szövetsége az a - devizaadósokból álló - szerveződés, mely a kölcsönszerződések kapcsán előállt abszurd helyzetben úgy látja, hogy azok tartalmának megváltoztatása csak és kizárólagosan az illetékes független bíróságok útján lehetséges. Vannak ugye, akik "megmenteni" akarnak minket és szolgáltatásaikat kínálják. Csak a javainkat akarják. :)
Aztán itt van az ellenérdekú feleket képviselő szervezet, a Magyar Bankszövetség, aki meg a kormányzattal titkos tárgyalásokat folytat a mi bőrünkre.
Itt van pártunk és kormányunk, aki nem tartja be az EU és a magyar törvényeket sem akkor, amikor egyfelől a bankokat törvénytelen eszközökkel kényszerítené arra amit ők nagyon nem akarnak, és akkor sem, amikor megbízás nélküli képvisletet lát el a Bankszövetséggel folytatandó tárgyalások során. Tőlünk ugyanis nem kapott meghatalmzást az ilyenre a jelenlegi kormány a fülkék homályában. Ennek az abszúrd helyzetnek- amikor folyamatosan nő a havi törlesztő részletünk és vele együtt a tartozásunk is - a jogalapja az a kölcsönszerződés, amit sajnos a jelenlegi formában - csalással félrevezetve - megkötöttünk. Ez a helyzet akkor változhat, ha a jogalap - azaz a kölcsönszerződés - megváltozik. Ezek a kölcsönszerződések az illetékes bíróság előtt megtámadhatók, ahogy minden szerződés a Ptk. szerint. Ezt úgy tudjuk megindítani, ha ügyvédet választunk és bízunk meg, akik nevünkben benyújtják a kereseteket és lefolytatják az eljárást.
A kereset, okirat és ennek az okiratnak a megszerkesztésére, az ügy ura, azaz az ügyvéd jogosult. Véleményem szerint a kereseti okirat egy olyan mű, amitől nagyban függ a per kimenetele, nem mindegy tehát, hogy milyen annak a minősége.
A keresetnek a - banki világból kölcsönözve a kifejezést - validitása van. Alkalmas-e arra, hogy a független bíróság elfogadhassa az abban rögízett érvelést. Ennek megítélése viszont nem egyszerű feladat, mert a puding próbája ugyanis az evés.
Mi úgy gondoljuk, hogy az ügyvédek közül választhatunk, ugyanis ők is magyar állampolgárok és az EU polgárai, így a jogrendszer őket is köti, tehát rájuk is érvényes a versenytörvény. Kérhetünk tehát ajánlatot tőlük a keresetre, illetve a díjazásra, mely ajánlat alapján együttesen dönthetünk, mely ügyvédi ajánlatokat fogadjuk el, azaz kinek adjuk a megbízásokat. Sajnálatosan a Magyar Ügyvédi Kamara jelenlegi hangadói a csoportos fellépés, azaz a pertársaság útján történő bíróság előtti kölcsönszerződés megtámadásától a kommunikációban óva intenek, egyben egyéni pereket javasolnak, egységesen a celeb ügyvédekkel, akik bekerültek akármilyen ok miatt a médiába. Ez imételten egy abszurdítás, hiszen egyénileg csak az tud ma is perelni, aki illetékmentességet kaphat. Azt pedig kvázi az kaphat, akitől már el is vettek mindenét, azaz nincs vagyona. (Arról nem is szólva, hogy jövőre a perilleték is radikálisan változik.) Sajnálatos módon az ügyvédi kamara gyakorlat hiányra is hivatkozozik a pertársaságok dolgában, ügyvitelével kapcsolatosan. Mi hisszük hogy megtaláljuk azokat a kiváló ügyvédeket, akik képesek a mi érdekeinknek (is) a bíróság előtti képviseletére. A pertársaságok működtetéséhez mi minden tőlünk telhető segítséget magadunk nekik. Mindezt úgy tesszük hogy a sorstársakat felkutatjuk és szövetségünkbe hívjuk. Őket percsoportokba szervezzük pénzintézet és fedezet alapján. E percsoportjainkban gyülekeznek a sorstársak addig, amíg el nem érik a "kritikus tömeget". A kritikus tömeg 50 - 100 kölcsönszerződés, ugyanis ilyen mérték és lépték mellett léphetjük át a "perköltség köszöböt", így érvényesülhet a csoportos perelés előnye, hiszen jelenleg még 900 ezer forint a perilleték felső határa, viszont hála - hogy újabb megróbáltatást rótt ránk - pártunknak és kormányunknak, jövőre már 1,5 millió forint lesz, a most meghozott adójogszabályok szerint. Így azért hogy átléphessük a perilleték köszöböt közel késtszer annyi embert kell beszervezni. Közönjük a szép feladatot!
Ha egy-egy percsoporton belül összejön a kritikus tömeg, úgy perilleték kalkulációt és kockázat elemzést készítünk arra az esetre, ha netán buknánk a pert. Abban az - elméleti - esetben milyen újabb nehézségekkel, azaz költségekkel kellene számolnunk. Ezt nem azért számoljuk, mert úgy gondoljuk, hogy lebeszélnénk magunkat a perről, hanem azért, hogy aki pertársaságba lép tudhassa, mit kockáztat és mivel tartozik a többiek felé. Ebben az abszurd világban, mikor Afganisztánt és Irakot is megszállva tartják, amikor az arab világban lázongásokat szerveznek, az az eset sem zárható ki teljes biztonsággal, hogy urambocsá' bebizonyítják nekünk a bíróságon azt, hogy mivel aláírtunk egy kölcsönszerződést, ezáltal örökös adósrabszolgaságba süllyesztettük magunkat, tahát a hitelező akár a végtelenig is tolhatja követelését. (No persze ilyen esetben már megint mások a játékszabályok.)
A nyilvánosságnak is bemutatjuk első percsoportunk az DÉSZ-OTP percsoport kalkulációját és kockázat elemzését, amely meglátásunk szerint elérte - szerződés számban - a kritikus tömeget és nagyon szeretnénk, ha még ez évben 900 ezer forintos perilleték felső határ mellett benyújtásra kerülhetne a kereset. Kattints ide. < Előző

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság