text:
 PTK Negyedik könyv: Családjog / VI. cím: Házassági vagyonjog /7.12. A rendelkezési jog gyakorlásából eredő felelősség
PTK Negyedik könyv: Családjog / VI. cím: Házassági vagyonjog /7.12. A rendelkezési jog gyakorlásából eredő felelősség
7.12. A rendelkezési jog gyakorlásából eredő felelősség
7.12.1. Felelősség harmadik személyekkel szemben
7.12.2. A szerződést kötő házastárs felelőssége
7.12.3.Szerződéskötésben részt nem vett házastárs felelőssége
7.12.4. Felelősség a házastárssal szemben
7.13. A vagyonközösség megszűnése
7.13.1. Esetei
7.13.2. A bírósági megszüntetés
A külső – harmadik személyekkel szemben – fennálló felelősséget szabályozza, de egyben a házastársak egymás közötti – belső – jogviszonyára is kihat.
A Csjt. 30. §-ban foglalt szabályozás pontosítása történt.
Mind a közös vagyonból ráeső résszel, mind a különvagyonával felel.
A közös vagyonból ráeső vagyoni hányad erejéig áll fenn. A pontosítás az időbeliséghez kapcsolódik: a tartozás esedékességekor meglévő közös vagyoni hányad erejéig áll fenn. A szövegezésből kitűnően, ha az esedékességkor nincs már meg a vagyoni érték (már korábban megosztották) a felelősség a vagyoni hányad erejéig akkor is fennáll.
7.12.3.1. Hozzájárulásával kötött szerződés
Ha a hozzájárulás fennáll, a felelősség úgy az ingyenes, mint a visszterhes kötelezettségvállalásért fennáll.
Eltérő szabály: vélelmezett hozzájárulás esetén csak visszterhes szerződésekért tartozik felelősséggel.
Lásd: [4:46. §.]
Változatlan a harmadik személy által indított perben az ügyletkötésben részt nem vett házastársat a tartozás teljes összegének megfizetésére kell kötelezni, ebben a perben nem vizsgálható, hogy a felelőssége milyen érték erejéig áll fenn. Ez igényperre tartozó kérdés.
Lásd: [EBH 2005.1311.]
Ha a házastárs a másik házastársnak a közös vagyonra kötött szerződéséhez nem járult hozzá, és hozzájárulását vélelmezni sem lehet vagy a vélelem megdőlt, a szerződésből eredő kötelezettségért nem felel. A hozzájárulása nélkül kötött szerződés vele szemben hatálytalan, ha a szerző fél rosszhiszemű volt vagy rá nézve a szerződésből ingyenes előny származott. Ha a másik házastárs a szerződést hozzátartozójával kötötte, a rosszhiszeműséget és az ingyenességet vélelmezni kell .
7.12.3.2. Hozzájárulása nélkül kötött szerződés
Ha nem volt hozzájárulása és azt vélelmezni sem lehet a jogalkotó a házastárs felelősségét a fedezetelvonó szerződés mintájára rendezi. Ez a szerződés csak akkor hatálytalan, ha a szerző fél rosszhiszemű volt, vagy ránézve a szerződésből ingyenes előny származott. Ezt vélelmezni kell, ha a másik házastárs a szerződést a hozzátartozójával kötötte. Amennyiben a feltételek fennállnak, akkor a szerző fél tűrni köteles a házastárs a vagyonközösségi igényének a szerződéssel érintett tárgyból való behajtását.
Ugyanez vonatkozik a fedezetelvonó apportálásra is: lásd: [1/2002. PJE határozat].
7.12.3.3. Jogalap nélküli gazdagodása
A 4:49. §. a harmadik személyekkel kötött szerződésből eredő felelősséget szabályozza, ebben a szakaszban további kötelemkeletkeztető magatartásokból eredő szabályok vannak (például: károkozás). Amennyiben ezt a magatartást az egyik házastárs tanúsítja, a másik felelőssége főszabály szerint nem állna fenn, azonban ha a gazdagodása bekövetkezik ennek erejéig a harmadik személy felé helytállni tartozik.
Lásd: [BH 2000.546.]
Kártérítési felelőssége van, de a kimentésre speciális – az általánostól eltérő – szabályokat alkotott.
a) Az életközösség alatt a házastársak bármikor köthetnek vagyonjogi szerződést, melyben kizárják a jövőre nézve a vagyonközösséget.
b) Bíróság is megszüntetheti a 4:54. §. szerint.
c) Az életközösség megszűnése a törvény erejénél fogva vagyonközösség megszűnését is eredményezi.
(2) A vagyonközösség - a bíróság eltérő rendelkezésének hiányában - a megszüntetését kimondó határozat jogerőre emelkedését követő hónap utolsó napján szűnik meg.
A bíróság indokolt esetben szüntetheti meg az életközösség fennállása alatt a vagyonközösséget. A törvény felsorolása példálózó jellegű: eladósodás, vállalkozási tevékenység miatti végrehajtási, felszámolási eljárás, illetve olyan gondnokság alá helyezés, amely a vagyoni ügyek intézésre is kihat.
A törvény szabályozza a megszűnés időpontját is a jogerőt követő hónap utolsó napjában. Ezt követően kerülhet sor a vagyonmegosztásra.
Ha a bíróság a vagyonközösséget megszünteti, a házastársak vagyoni viszonyaira az életközösség fennállása alatt a továbbiakban a vagyon elkülönítés szabályai az irányadók.
7.13.2.1. A bírósági megszüntetés jogkövetkezményei
Az életközösség változatlanul fennáll ugyan, azonban a vagyonközösség megszűnését követően kizárólag csak vagyon-elkülönítés szabályai alkalmazhatók, más vagyonjogi rendszer nem.
Ha az ok, amelynek alapján a bíróság a vagyonközösséget megszüntette, már nem áll fenn, a bíróság az életközösség fennállása alatt - a házastársak közös kérelmére - a vagyonközösséget a jövőre nézve helyreállítja.
7.13.2.2. A vagyonközösség bírósági helyreállítása
Ha a vagyonközösség bírósági megszüntetésének oka már nem áll fenn, automatikusan nem következik be a vagyonközösség helyreállása. Ez szerződéssel sem állítható helyre. Csak közös kérelem alapján jövőre nézve állítható helyre.

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA, mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! - PDF
Download "A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA, mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!"
1 A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA, mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsıbb Bírósága az OTP Takarékpénztár és Kereskedelmi Bank Nyrt. (Budapest) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) alperes ellen versenyügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt a Fıvárosi Bíróságon 11.K /2006. számon indult és a Fıvárosi Ítélıtábla november 7. napján kelt 2.Kf /2007/8. számú ítéletével befejezett perben, a jogerıs ítélet ellen a felperes által 17. sorszámon benyújtott felülvizsgálati kérelem folytán az alulírott napon megtartott nyilvános tárgyaláson meghozta az alábbi í t é l e t e t A Legfelsıbb Bíróság a Fıvárosi Ítélıtábla 2.Kf /2007/8. számú ítéletét hatályában fenntartja. Kötelezi a felperest, hogy 15 napon be1ü1 fizessen meg az alperesnek (azaz harmincezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget. Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az Államnak - külön felhívásra (azaz harminchatezer) forint felülvizsgálati illetéket. Az ítélet ellen további felülvizsgálatnak helye nincs.
2 I n d o k o 1 á s A felperes április 15. és május 15. közötti idıszakra személyi kölcsön akciót hirdetett, amelyet reklámkampánnyal számos újságban és a rádiókban is népszerősített. Az újságokban megjelent reklámokban a svájci alapú személyi kölcsön esetében 1% kedvezményt adott, azonban arról nem szólt, hogy az 1% kedvezmény nyújtásának feltétele a hitel folyószámlára való folyósítása. Két sajtóhirdetés kivételével azt sem tüntette fel, hogy az 1 % kedvezmény hitelkeretbeállítási jutalékra vonatkozik. A rádiókban sugározott reklámokban személyi kölcsön folyószámlára történı folyósítása esetére 1 % folyósításhoz kapcsolódó jutalék teljes körő elengedését hirdette, elhallgatva, hogy csak svájci frank alapú kölcsön esetében biztosítja a kedvezményt. Az alperes december 8.-án kelt Vj-111/2005/14. számú határozatával megállapította, hogy a felperes a árpilis május 15. között tartott akciója alatt a személyi kölcsön szolgáltatását a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló évi LVII. törvény (Tpvt.) 8. (2) bekezdés a) pontjába ütközıen, a fogyasztók megtévesztésére alkalmas magatartással népszerősítette, ezért a felperest forint bírság megfizetésére kötelezte. A felperes keresetet nyújtott be az alperes határozatának felülvizsgálata iránt állítva, hogy jogsértést nem követett el, kellı gondosság tanúsítása mellett a reklám, a hirdetés objektíve nem volt alkalmas a fogyasztók megtévesztésére. Az elsıfokú bíróság a felperes keresetét elutasította. Megállapította, hogy az alperes határozata jogszerő, megállapításai megalapozottak, mert a felperes a szolgáltatásról közzétett reklámokban nem ismertette az akciós személyi kölcsön nyújtásának olyan lényeges tulajdonságait, amelyek a fogyasztó megalapozott döntésének kialakításában lényeges szerepet játszottak volna. A jogsértés megállapíthatóságánál irreleváns volt az a körülmény, hogy a fogyasztóknak módjában állt utóbb a teljeskörő tájékoztatás megszerzése, mert a jogsértés a jogsértı információ közreadásával befejezıdött. Nem volt jelentısége annak sem, hogy a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete a felperes ügyfél-tájékoztatását (hirdetményeit és üzletszabályzatát) megfelelınek minısítette, mert ez a vizsgálódás nem
3 versenyjogi szempontból értékelte a felperes magatartását. Az alperes az eset összes körülményeinek megfelelı mérlegelésével jogszerően szabott ki bírságot, annak mérséklésére az elsıfokú bíróság indokot nem talált. A felperes fellebbezése folytán eljárt másodfokú bíróság az elsıfokú bíróság ítéletét helybenhagyta. Ítélete indokolása szerint a. felperes nem vitatta az eljárás során, hogy a reklámjaiban a perbeli banki szolgáltatás tekintetében teljeskörő tájékoztatást nem nyújtott. A másodfokú bíróság ítéletében utalt arra, hogy a gazdasági reklámtevékenységrıl szóló évi LVIII. törvény (Grtv. ) 7. (1) bekezdése a megtévesztı reklám közzétételét, a Tpvt. 8. (1) és (2) bekezdései a fogyasztók tisztességtelen befolyásolására alkalmas tájékoztatást tilalmazzák. A Grtv. 2. o) pontja is ismeri a megtévesztı reklám fogalmát. A felperes magatartását attól függetlenül kell vizsgálni, hogy a pénzügyi szervezeteknek az egyéb jogszabályok milyen kötelezettséget írnak elı a fogyasztók tájékoztatására. A reklám jogsértı jellege akkor is megállapítható, ha a fogyasztónak az egyes bankfiókoknál módja van a teljeskörő, valós információ megismerésére, ugyanis a jogsérelem a megtévesztésre alkalmas információ(k) közreadásával valósul meg. Amennyiben a fogyasztóban a megvételre kínált termékkel, annak lényeges tulajdonságaival kapcsolatban; téves képzet alakul ki, a jogsértés megállapítható. A fogyasztók megtévesztésének megállapítására jogszerően került sor, mert a reklámokban nem közöltek a fogyasztói döntéshez szükséges lényeges információkat. A nyomtatott sajtóban megjelent hirdetésekbıl nem derült ki az a lényeges körülmény, hogy a fogyasztónak a svájci frank alapú hitelnél az 1%-os kedvezményhez való hozzájutás érdekében folyószámlát kell nyitnia, a rádióreklámokban pedig nem hangzott e1, hogy a forint, illetve az euró alapú hitelek esetén nem jár a meghirdetett kedvezmény. A jogsértés lényeges körülmény elhallgatásával, illetve hiányos tájékoztatással is megvalósítható. A reklámot közzétevıé a felelısség, hogy a reklám terjedelmi korlátai között meghatározza az átlagfogyasztó számára a tájékozott fogyasztói döntés meghozatalához elengedhetetlenül szükséges, minimális információk körét. A hirdetésben megjelölt állításnak igaznak, valósnak és a tájékozott fogyasztói döntéshez szükséges releváns ínformációkat tartalmazónak kell lennie és igazodnia kell a tisztességes verseny követelményéhez. Tiltott az olyan versenyjogi magatartás, amellyel a reklámot közzétevı a fogyasztó számára szükséges és lényeges információ közlését elmulasztja. Mindezek alapján a másodfokú bíróság azt állapította meg,
4 hogy az elsıfokú bíróság a felperes keresetét mind a versenyjogsértés, mind a szankció kiszabása körében jogszerően tekintette alaptalannak és azt törvényesen utasította el. A jogerıs ítélet ellen a felperes nyújtott be felülvizsgálati kérelmet, amelyben kérte a jogerıs ítélet hatályon kívül helyezését és elsıdlegesen a keresetének helyt adó határozat hozatalát, másodlagosan a másodfokú bíróság új eljárásra utasítását. Álláspontja szerint a jogerıs ítélet sérti a Tpvt. 8. (1) bekezdését, (2) bekezdés a) és c) pontját. Mind az elsı, mind a másodfokú bíróság tévesen értelmezte a Tpvt. 8. -ának ezeket a rendelkezéseit. A fogyasztó piaci döntéseit befolyásoló tájékoztatások körét a bíróságok - törvénysértıen - csak a reklámra szőkítve vizsgálták, a reklámokat a tájékoztatások rendszerébıl kiemelve egyedileg értékelték és nem voltak figyelemmel arra, hogy a reklám rendeltetése az egyes termékjellemzıkre való figyelem felhívás, a reklám nem alkalmas valamennyi tájékoztatás, információ megadására. A reklám egy tájékoztatási folyamat része, a Tpvt. azt az elvárást támasztja a vállalkozásokkal' szemben, hogy a fogyasztó a döntéshozatali folyamat során a döntéséhez szükséges valamennyi információt megismerhesse. A reklám csak az elsı lépés, a további információk a hirdetményekben, a bankfiókokban elérhetık voltak. A reklámot kiragadva vizsgálva ebbıl a folyamatból téves következtetésre juthat az, aki az egész tájékoztatás megtévesztésre alkalmasságát vizsgálja. A reklám maga nem alkalmas a fogyasztó olyan mértékő befolyásolására, hogy a pénzügyi szolgáltatást további információ szerzése nélkül igénybe vegye. Álláspontja szerint a reklámban nem állítható valótlanság, de a reklámban nem is tehetı közzé egyidejőleg valamennyi termékinformáció, ezért a kifogásolt reklámokkal jogsértést nem követett el. Az alperes felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerıs ítélet hatályban tartását kérte. Hangsúlyozta, hogy nemcsak az a reklám jogsértı, amely kizárólagosan meghatározza a fogyasztói döntést, hanem az is, amely tisztességtelen módon befolyásolja a fogyasztót a döntési folyamatban. A jogsértés akkor is fennáll, ha a fogyasztónak utóbb módja van a teljeskörő, valós információ megismerésére. A tisztességtelen befolyásolásra alkalmas tájékoztatás tiltott, a jogsértés már a jogsértı információ közreadásával megvalósul. A felülvizsgálati kérelem alaptalan. A felperes pénzügyi intézmény, vonatkoznak rá a hitelintézetekrıl és a pénzügyi vállalkozásokról szóló évi CXII. törvény (Hpt.) rendelkezései, amelyek megszabják a
5 hitel nyújtására vonatkozóan a szükséges tájékoztatási és szabályozási kötelezettségét. Akkor, amikor a felperes egy pénzügyi szolgáltatást - konkrétan a személyi kölcsönét reklámozni, hirdetni kívánja, irányadóak rá mind a Grtv., mind a Tpvt. rendelkezései, azok személyi és tárgyi hatálya folytán, ezért tilos a felperes számára is megtévesztı reklám közzététele, illetve a tisztességtelen piaci magatartásba ütközı tevékenység folytatása. A felperes helytállóan hivatkozott arra, hogy a fogyasztó egy döntési folyamat részeként jut el addig az elhatározásig, hogy a kínált személyi kölcsönt igénybe veszi-e. A döntési folyamat során elıször a felperes reklámjával találkozik, amely a szolgáltatás lényeges elemeire felhívja a figyelmét, majd ezt követıen a bankfiókban megismerheti a szolgáltatás - konkrétan a személyi kölcsön - nyújtásának további részletszabályait. Az alperesnek a versenyjogi jogsértés vizsgálatakor nem a teljes ügyintézési, döntési folyamatot kell vizsgálnia, hanem a Tpvt. rendelkezései értelmében annak azt az önállóan vizsgálható szakaszát, mozzanatát, amellyel szolgáltatás reklámozása történik. A Legfelsıbb Bíróság álláspontja szerint a reklámban a pénzügyi szolgáltatásról állítás hangzik el, ennek az állításnak igaznak és valósnak kell lennie minden olyan terméket érintıen, amelyre a reklám vonatkozik. A felperes az eljárás során nem vitatta, hogy a megjelent reklámok tartalmát az alperes határozata helyesen rögzítette és azt sem tette vitássá, hogy a reklámokból hiányolt információ valóban nem került közlésre. A felperes azzal a magatartásával, hogy a rádiókban sugározott reklámokban a személyi kölcsönhöz kapcsolódó kedvezményt nem biztosította valamennyi kölcsönszerzıdésre - ahogy reklámozta -, csak a svájci frank alapú kölcsön esetében, a reklámban olyan állítást tett közzé, amely valamennyi személyi kölcsön formára (forint, illetve euró alapú kölcsön) nem volt igaz. Ebbıl megállapítható, hogy a felperes a reklámban még minden személyi kölcsönszerzıdésre biztosított kedvezmény körét jogsértıen szőkítette. A sajtóban megjelent reklámok esetében (két sajtóhirdetés kivételével) lényeges feltételt hallgatott e1, nem közölte, hogy a kedvezmény nyújtásának feltétele a hitel folyószámlára történı folyósítása, amely feltétel teljesítése a kölcsönt felvevı számára további költségeket jelentett, csökkentve ezzel az elérhetı kedvezményösszeg mértékét. A felperes megalapozottan hivatkozott arra, hogy a reklám figyelem felhívó jellegénél fogva nem alkalmas valamennyi információ közlésére, azonban ennek az állításnak a valós volta ellenére megállapítható, hogy a fogyasztót megtévesztı az a reklám, amelyben meghirdetett kedvezmény az állítottnál szőkebb körben vehetı igénybe vagy csak további feltétel teljesítése és a költség vállalása esetén érhetı el. A felperes alaptalanul hivatkozott arra, hogy
6 a Tptv. 8. (1) és (2) bekezdése megsértése csak a tájékoztatási folyamat egészére vonatkozóan vizsgálható. A fogyasztók megtévesztése, tisztességtelen befolyásolása megvalósulhat olyan reklámmal is, amely az áru lényeges tulajdonságáról megtévesztésre alkalmas tájékoztatást ad, vagy valamilyen Lényeges körülményt elhallgat. A reklámozó maga határozza meg, hogy egy pénzügyi szolgáltatásnak milyen körét reklámozza. Ha túl "tágan" határozza meg, akkor az egyes szolgáltatásaira (ahol feltételeket szab, megszorítást alkalmaz) valótlan, megtévesztı a reklám. A felperes esetében, ha a személyi kölcsönszolgáltatás csak azt állította volna, hogy "rendkívül kedvezı feltételekkel" - azok részletezése nélkül - kifogás, megtévesztés hiányában nem lett volna emelhetı. A perbeli esetben a felperesnek volt két olyan közzé tett reklámja, amely megfelelt a fogyasztók korrekt tájékoztatásának, a kifogásolt reklámokat is úgy kellett volna megfogalmazni, hogy a szolgáltatás körét (CFIF alapú, Euró alapú, Forint alapú) szőkebben kellett volna meghatározni. Mindezek alapján a Legfelsıbb Bíróság megállapította, hogy a jogerıs ítélet a felülvizsgálati kérelemben hivatkozott jogszabályokat nem sértette meg, ezért azt a Pp (3) bekezdése alapján hatályában fenntartotta. A sikertelen felülvizsgálati kérelemmel élı felperes a Pp (1) bekezdése alapján alkalmazandó Pp. 78. (1) bekezdése alapján köteles az alperes jogi képviselettel felmerült felülvizsgálati eljárási költsége megfizetésére, valamint a 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 13. (2) bekezdése alapján a tárgyi illetékfeljegyzése jog folytán le nem rótt felülvizsgálati illeték viselésére. Budapest, március 18.
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA. mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsıbb Bírósága a Magyar Telekom Nyrt, ( Budapest) a Gazdasági Versenyhivatal
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság A Kúria a dr.k. G. ügyvéd által képviselt Meditens Hungary Marketing Kft. (Budapest) felperesnek a dr.lászló Ildikó ügyvéd által képviselt Gazdasági Versenyhivatal
A Magyar Köztársaság Nevében! A Magyar Köztársaság Legfelsıbb Bírósága a Dél-magyarországi Áramszolgáltató Zrt. /Szeged/ felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal /Budapest/ alperes ellen versenyügyben hozott
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVEBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsıbb Bírósága a dr.havasi Dezsı ügyvéd által képviselt Gyermely Tojás Kft. (Gyermely) I.r. a dr. Póczos Vera ügyvéd által képviselt Aranybulla Mezıgazdasági
A fogyasztó megtévesztése és a versenyjog A fogyasztóvédelmet érintı bőncselekmények Magyar Bíróképzı Akadémia 2009. március 3. Dr. Szántó Tibor Gazdasági Versenyhivatal, a Versenytanács tagja Áttekintés
Fıvárosi Bíróság 16. K. 34. 277/2006/6 A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Tesco-Global Áruházak Zrt. (2040. Budaörs, Kinizsi u. 1-3.) felperesnek, a Gazdasági Versenyhivatal (1054. Budapest, Alkotmány u.5.)
Fővárosi Bíróság 7.K.34521/2004/11. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Bíróság a Mobil Expo Kft. (Sopron) I.r. Lapcom Lapkiadó Kft. (Győr) II.r. felpereseknek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest)
A Fővárosi Ítélőtábla 2.Kf.27.249/2004/3.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla az MTT Magyar Telefonkönyv Kiadó Kft. (Budaörs) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest, Hivatkozási

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság KÚRIA bíróság Kúria Bíróság Bíróság Bíróság


text:
TÉMÁINKBÓL. Bevezető gondolatok. Fejér Megyei Népművelők Egyesülete. Fókuszban június 1. évfolyam - PDF
TÉMÁINKBÓL. Bevezető gondolatok. Fejér Megyei Népművelők Egyesülete. Fókuszban június 1. évfolyam
Download "TÉMÁINKBÓL. Bevezető gondolatok. Fejér Megyei Népművelők Egyesülete. Fókuszban. 2009. június 1. évfolyam"
1 Fejér Megyei Népművelők Egyesülete június 1. évfolyam Fókuszban TÉMÁINKBÓL Kulturális Börze február 20., Székesfehérvár, Megyei Művelődési Központ Művészetek Háza A székesfehérvári kistérség Közkincs-kerekasztalának létrehozása Szent László Völgyi Civilek Kerekasztala A város és terei élhető közösségi tereink Látogatóban... Rácalmáson és Dunaújvárosban Kiállítások, múzeumlátogatás Budapesten, tapasztalatcsere Balatonfüreden és Nagyvázsonyban Civil konferencia Martonvásáron Bemutatjuk... a Csóri Alkotók Közösségét (CS.A.K.) A FMNE évi közhasznúsági jelentése Fejér Megyei Népművelők Egyesülete Kiadja a Fejér Megyei Népművelők Egyesülete 8000 Székesfehérvár, III. Béla király tér 1. Telefon: Felelős kiadó és szerkesztő: Bóka Mária elnök Tördelés: Takács Péter Nyomdai munkák: Extra Nyomda, Székesfehérvár Hírlevelünk kiadását támogatták: Székesfehérvár MJV Önkormányzata Kulturális Börze február 20. Székesfehérvár, MMK Művészetek Háza 2. oldal Bevezető gondolatok Egyesületünk megalakulása óta négy év telt el. Túl vagyunk már a kezdeti nehézségeken, de még sok minden hiányzik a rendszeres működéshez. Nem gondoltuk, hogy ilyen nehéz civilnek lenni! Az önálló szervezetté alakulás előtt a Fejér Megyei Művelődési Központ intézményében, az intézményi tevékenységtől alig elkülöníthető módon, ugyanakkor jelentős intézményi, infrastrukturális háttérrel működtünk. Az intézményi háttér nagy biztonságot adott. A közhasznúsági bejegyzést követően (2005. május), lehetőségeinkhez mérten, igyekeztünk a civil szférában rejlő legkülönbözőbb pályázati, fejlesztési alkalmakat is kihasználni. Ennek ellenére néha úgy tűnt, hogy mindez csupán a talpon maradáshoz elég, és hol vagyunk még a rendszeres, társaság-szerű működéstől. Miközben akár több programmal, szakmai találkozóval is dicsekedhetnénk, be kellett látnunk, hogy nagy hiányosságaink vannak, hogy nincs önálló honlapunk, újságunk, nincsenek kiadványaink, tájékoztató füzeteink. A most induló egyesületi Hírlevél is többek között ezeket a hiányosságokat pótolná. A Hírlevéllel szeretnénk az egyesület tagságát, belső életét és külső kapcsolatait is mozgásba hozni. Szeretnénk, ha az egyesületbe tartozás nem csak formális tagságot, puszta jelenlétet jelentene, hanem értelmes, közös gondolkodást, baráti, szakmai együttműködést, közös tennivalókat. Azt reméljük, hogy többen is így gondolják. A Hírlevél akár segíthet is ennek elérésében, akár egyik feladata is lehet, hogy újabb kapcsolatok, jó programok, jó megoldások, közösségi események után nyomozzon. Az egyesület tagságát különböző típusú települések, különböző típusú és funkciójú intézmények, civil szervezetek Folytatás a 2. oldalon.
2 BEVEZETŐ GONDOLATOK FÓKUSZBAN művelődésszervező, kultúraközvetítő szakemberei képviselik. Szinte nincs két egyforma település, intézmény, civil szervezet. Mindegyik sajátos a maga nemében, a helyi, települési adottságokon kívül a kultúratámogatás mértéke, a civilpártolás igénye, az önkormányzat befogadó vagy távolságtartó magatartása alapján is nagyok az eltérések, a különbségek. A különbözőség mellett merjük remélni, hogy egy dologban azért mindenki egyformán gondolkodik: a kölcsönös támogatás és kooperáció szükségességének létjogosultságát senki sem vitatja, nem tagadja. És abban az óhajban is remélhetően mindenki egyetért, hogy minél több közösségi eseménnyel, színes, változatos programmal, szakmai fórummal tehetjük csak vonzóvá egyesületi életünket. A Veszprém megyeiek Civil a pályán c. hírlevelének ben induló első számában Györgydeák György szemléletesen fogalmazta meg a civilek küldetését. Megjegyeztem írását, gondolatai most is időszerűek, sok civil szervezetnek adhatnak hitet, bíztatást. Olyan madarakról írt, amelyek röpképtelenek, mivel az élelemszerzés és környezetük hatására a repüléshez szükséges adottságaikat, repülőszárnyaikat nem kellett kifejleszteniük. Gondoljunk csak a nagyméretű futómadarakra, a struccra, az emura, a pingvinekre, kivikre, vagy az új-zélandi bagolypapagájra. Ha ezeket a madarakat írta Györgydeák György áthelyeznénk más környezetbe ami persze csak fikció, ott védekezésük, élelmiszerszerzésük, fiókájuk felnevelése érdekében meg kellene tanulniuk újra repülni. Ilyen szárnypróbálgatás még a mi egyesületünk Hírlevele is... és minden más igyekezete, amit a közművelődés, a kulturális közélet területén szeretne elérni. Titokban, néha a szárnyalásra is gondolunk Bóka Mária egyesületi elnök Hasznos oldalak Kulturális Központok Európai Hálózata Albensis Ifjúsági Szakmai Módszertani Központ, Székesfehérvár Echo Innovációs Műhely SZITI Szociális Egyesület, SZITI Ifjúsági Iroda Dunaújvárosi Ifjúsági Információs és Tanácsadó Iroda Dunaújvárosi Kistréség Turisztikai közhasznú Non profit Kft. Kulturális Börze február 20., Székesfehérvár, Megyei Művelődési Központ Művészetek Háza A Megyei Művelődési Központ Művészetek Háza és a Fejér Megyei Népművelők Egyesülete hagyományteremtő szándékkal először rendezte meg a Kulturális Börzét. A rendezvény jó alkalom volt arra, hogy a városban és a térségben működő kulturális célú civil szervezetek, egyesületek, művészeti csoportok bemutatkozhassanak, hogy kulturális szolgáltatásaikat, műsoraikat, produkciójukat minél szélesebb körben megismertessék. Mindezzel nem titkolt szándékunk volt az is, hogy felhívjuk a figyelmet a kulturális civil szféra elérhető és megfizethető szolgáltatásaira, a művelődési intézmények és a civil szervezetek értékteremtést, értékmentést, a helyi közösségek megerősítését segítő tevékenységének sokféleségére. A börzén összesen 89 szervezet (művészeti együttesek, csoportok, zenekarok, alkotó- és előadóművészek, színjátszók, bábosok, népművészek, kulturális- és szabadidős szolgáltatást nyújtó civil szervezet) mutatkozott be. A rendezvényre polgármestereket, kulturális szervezőket, művelődési/kultúrház vezetőket is meghívtunk, hogy kedvükre válogathassanak az ez évi Falunapokra, a Falukarácsonyra, az Idősek Napjára, Majálisra, Juniálisra, az Augusztus 20-ára és más jeles ünnepre ajánlott előadásokból, műsorokból, kiállítási programokból. A fellépési, bemutatkozási lehetőségen túl a rendezvénnyel szeretnénk elősegíteni, hogy az azonos profilú, hasonló céllal működő egyesületek a későbbiek során közös programokon, közös pályázatokon, esetleg projekt szintű munkákban is részt vegyenek. Elekes Zsuzsa, a CISZ elnökének köszöntője (részlet) A Civil Szervezetek Regionális Szövetsége (CISZ) ernyőszervezetként kiemelt fontosságúnak tartja a szférák közötti együttműködések elmélyítését, annak elősegítését és lehetőség szerint a hatékonyságának növelését. A Kulturális Börze a civil szervezetek értékeinek bemutatására ad lehetőséget; ahogy a program gazdái is felhívásukban a kulturális területen tevékenykedő szervezetek ismertségét kívánják erősíteni e rendezvény megvalósításán keresztül. Úgy gondolom, hogy a Kulturális Börze egy élő piactérként a civil-önkormányzati-gazdasági szférák szereplőinek ad kiváló alkalmat arra, hogy kedvező áron, minőségi produkciókat fedezhessenek fel. A szebbnél szebb standok és színvonalas színpadi produkciók bizonyítják a Fejér megyében működő több száz kulturális csoport felkészültségét és rátermettségét.
3 FÓKUSZBAN AZ ELMÚLT IDŐSZAK ESEMÉNYEI Szövetségünk egy tagszervezetének álma válik ma valóra, hiszen a Fejér Megyei Népművelők Egyesületének több éves munkájának gyümölcse érik be e program által, mely nem jöhetett volna létre, ha nincs a Fejér Megyei Művelődési Központ. Kívánom, hogy e hagyományteremtő szándékkal alapított program évről évre térben és időben is tovább tudjon fejlődni. Szövetségünk a Közép-dunántúli régió területén tevékenykedve partner a civil szervezetek egymás közötti ismertségének ösztönzésében, ezért támogatja és segíti a Kulturális Börze megszervezését a jövőben is. Soltész Tibor Antal levele a szervezőknek Tisztelt Szervezők! Nagyon örültünk a lehetőségnek, mert bemutatkozhatott a Csóri Önkormányzat által támogatott több civil szervezet, a Jó barátok Nyugdíjas Egyesület, a Csóri mazsorettek és a Csóri Alkotók Közössége. (A CS.A.K szervezésében került megrendezésre 2008-ban Csór község 900. évfordulójának megünneplése.) A Börzén nagy sikere volt Widerman István fafaragó munkáiból kiállított szobroknak. A rendezvényen keresztül újabb lehetőséget kaptunk, a Kulturális Börzének köszönhetően sikerült egy önálló kiállítást is megszervezni a Művészetek Házában. Nagyon örültünk annak, hogy bemutathattuk községünk honlapját is, amelyen keresztül bárki,bármikor elérheti a faluval kapcsolatos fórumokat,nyomon követheti mindennapos életünket. AZ ELMÚLT IDŐSZAK ESEMÉNYEI A székesfehérvári kistérség Közkincs-kerekasztalának létrehozása Máhr Zoltán szakmai igazgatóhelyettes, MMK május 11-én jelent meg az Oktatási és Kulturális Minisztérium Közkincs programjának pályázati felhívása Kistérségi közkincs-kerekasztal létrehozása, további működésének további támogatása címmel. A pályázati felhívás 3 pontot tartalmazott, mert a Közkincs-program már harmadik esztendejéhez érkezett, megszólította a kistérségi kerekasztalt újonnan létrehozni kívánó kistérségeket, s a már 2 illetve 1 évvel ezelőtt kerekasztalokat indított kistérségeket egyaránt. A Fejér Megyei Művelődési Központ megkereste a Székesfehérvári Többcélú Kistérségi Társulást, és felajánlotta segítségét a székesfehérvári kistérség Közkincs-kerekasztalának létrehozásában. A Társulás örömmel fogadta az intézmény szakmai támogatását, s megbízta a Megyei Művelődési Központot a Közkincskerekasztal koordinálásával, a pályázat elkészítésével. Mivel a kistérségben még nem működött a kistérségi közkincs kerekasztal, ezért nekünk a pályázati felhívás első pontjára kellett figyelnünk, amely így szólt: 1. Új kistérségi Közkincs-kerekasztal létrehozása, működésének támogatása Altéma kódszáma: Közkincs -1 (K 1) A pályázat célja Kerüljön be a kistérségi döntéshozók és előkészítők gondolkodásmódjába, hogy a kulturális fejlesztés a területfejlesztés elengedhetetlen része; egy térség fejlesztési teveinek megfogalmazásakor kihagyhatatlan tényező. A kultúra területén feladatot vállalók között alakuljon ki és erősödjön a közös tervezés, cselekvés. Az előkészítő és elemző munkával készüljenek fel a különböző pályázati források és normatív támogatások lehívására a kulturális fejlesztések területén is. Szakmai program A Székesfehérvári Többcélú Kistérségi Társulás a koordinátor intézmény közreműködésével az alábbi cselekvési tervet kívánja megvalósítani augusztus 1-je és május 15-e között a pályázati projekt keretében, mellyel megalapozza az elkövetkező évek szakmai munkáját. Kistérségi közművelődés szervezeti és kapcsolati rendszerének kialakítása A Közkincs-kerekasztal működésének első évében a pályázati támogatással összegyűjtésre kerülnek azok az információk, kialakításra kerülnek azok a körök, melyek a továbbiakban bázisai lesznek a térségi közművelődési rendszernek. Ezzel egyben megteremthető a közös kommunikációs felület, és elkezdődik a kistérségi kulturális stratégia koncepció és intézkedési terv előkészítése. A partnerkeresésre épülő program első szintjén tervezzük a civilekkel való kapcsolatfelvételt, melyben fontos szerepe van a hátrányos helyzetűek, a kisebbségek, a környezetvédők, és a különböző korosztályok szervezeteivel való kapcsolatfelvételnek. Igényeik figyelembevételére a rövid, közép és hosszú távú terv kidolgozásakor, a velük való kapcsolattartásra, folyamatos részvételükre a kistérségi közművelődési feladatellátásban feltétlenül szükség van. A közösségfejlesztő folyamatok révén várhatóan a környezet kultúrájával kapcsolatban is merülnek fel igények meglévő értékek védelmére, a környezet igényes alakítására. A célcsoportok korosztályonkénti bevonásában fontos, hogy a kulturális szolgáltatásokat kevésbé igénybe vevőket is bevonjuk, biztosítsuk az élethosszig tartó tanulás lehetőségét. A Közkincs-kerekasztal munkájának alapvető feladata, hogy a létrejövő kapcsolatok alapján a kialakult tevékenységi formákat minél szélesebb körben elterjessze, s minél nagyobb létszámot vonjon be az együttműködésbe. Ezzel egyidőben fontos szerepe van a szerepvállalók szakmai képzésének, módszertani felkészítésének, hogy az időszak
4 AZ ELMÚLT IDŐSZAK ESEMÉNYEI végén lehetővé váljék a közös kistérségi kulturális projektek kiválasztása, a kistérségi együttműködés stabilizálása, ez utóbbi részeként azon tevékenységi és finanszírozási források megalapozása, melyek biztosítják a tartós fenntarthatóságot, vagyis a települési közművelődési alapfeladatok térségi szintű ellátása feltételeinek megteremtése. A Közkincs-kerekasztal feladatai A székesfehérvári kistérség Közkincs-kerekasztalának feladatai a térség településeivel egyenrangú félként kölcsönös előnyök alapján, az alábbiak lehetnek: (1) segítséget nyújt a többcélú kistérségi társulások közművelődési és muzeális intézményeit érintő döntések előkészítésében, (2) szakmai tanácsot ad, és segíti a kistérséghez, mikrotérséghez tartozó települések nagyobb rendezvényeinek lebonyolítását, (3) szakmai tanácsot ad, és segíti a kistérségben, mikrotérségben működő közművelődési szakemberek munkáját (munkatervkészítés, statisztikai adatszolgáltatás, pénzügyi tervezés), (4) Pályázatfigyelés és kidolgozás helyi és kistérségi szinten, (5) segíti a kistérségben, mikrotérségben működő civil szervezetek közművelődési munkáját, (6) szakmai napokat, továbbképzéseket szervez és koordinál, (7) segíti a kistérséghez, mikrotérséghez tartozó települések hagyományainak feltárását, újraélesztését és ezek közművelődési programokon keresztül történő megismertetését az adott közösségekkel, (8) kapcsolatot tart a Magyar Művelődési Intézet és Képzőművészeti Lektorátus Közép-dunántúli Regionális Irodájával, illetve a közművelődési szakfelügyelet tagjaival. (9) Elkészíti a kistérség kulturális értékleltárát. (10) Közösségfejlesztés, igényfelmérés. (11) Közös kistérségi rendezvények. (12) Időpont és programkoordináció. (13) Képzésszervezés. (14) Szakmai segítség a szakember nélküli településeken. (15) Kistérségi kulturális turizmus fejlesztése. (16) Kistérségi és helyi pályázatok civil kontrolljának koordinálása. (17) Eszközbeszerzési pályázatok összehangolása a kistérségen belül, csere-, illetve kölcsönzési lehetőségek. Reméljük, aspirációnk elnyeri a pályázat kiírójának támogatását, s megvalósíthatjuk céljainkat. Hasznos oldalak az EU portálja Közép-dunántúli Regionális Fejlesztési Ügynökség A Magyar Teleház-szövetség és a HAYCO közös projektje, az Infokoalíció az integrált közösségi szolgáltató terek kialakítására Civil Szervezetek Regionális Szövetsége Szent László Völgyi Civilek Kerekasztala Salamon Ferencné, Kovács György Szabó Mária, a Zöld Alapítvány Martonvásárért elnöke azzal kezdte előadását május 30-án, a Civil Fórumon, hogy ma már el sem tudja képzelni, milyen lehet egy település civilek nélkül. Martonvásáron és a környék településein is nagyon sok civil szervezet működik. A Szent László Völgyi Civilek Kerekasztalának megalakítása lehetővé teszi majd, hogy a térség civil szervezetei együttműködjenek. A Civil Kerekasztal létrehozását egy minőségi előrelépésnek gondolják a korábbi évekhez képest. A Kerekasztal célja: a civilek összefogását, együttes fellépését segíteni közös ügyeikben, a térség érdekében. Működésükre elsősorban a koordináló, szervező funkció lesz a jellemző, de az információk közvetítésében, a javaslatok és a vállalások összegyűjtésében is tevékenyen részt vesz a szervezet. Egyúttal segíteni is tudja a nyilvánosság kiépülését, a lakosság megkérdezését és bevonását a helyi folyamatokba. Közös pályázatok írásával reményeik szerint a térség lakosságának életminőségén is segíteni tudnak. Szervezeti működésük hatékonyságát több szakmai munkacsoport, szakmai műhely létrehozása segítené. Tevékenységi körök alapján várhatóan az alábbi munkacsoportok jönnek létre: 1. környezet- és természetvédelem, egészséges életmód és rekreáció 2. érdekképviselet, esélyegyenlőség, foglalkoztatás (nagycsaládosok, ifjúsági, idősügyi, fogyatékkal élők) 3. hagyományőrzés, értékmegőrzés, kultúra, nevelés és oktatás 4. sport 5. településfejlesztés Jelen állapotában a Civil Kerekasztal műhelyek tagsága körvonalazódik, hivatalosan a következő ülésen alakulnak meg és választanak maguk közül tisztségviselőt. Terveik szerint még ebben az évben megköthetik az együttműködési megállapodást az önkormányzatokkal. Alapvetően fontos továbbra is az önkormányzatok és a civil szervezetek közötti jó kapcsolat, a bizalom, a közös feladatok, közös pontok felismerése. A martonvásári Civil Fórum partnerségi körébe 32 szervezet tartozik. Eddigi tartalmas munkájukat fémjelzi, hogy 4 éven át mindig meg tudták rendezni a Civil Fórumot és az azt követő Civil Fesztivált óta Civil Irodát működtetnek, ahol hetente egyszer Civil Tanácsadó Szolgálatot tartanak. Képzéseket, előadásokat, pályázatíró
5 AZ ELMÚLT IDŐSZAK ESEMÉNYEI tréningeket szerveznek a pályázatírás megtanulására, a közérdekű önkéntes tevékenység jogszabályi hátterének, a finanszírozási lehetőségeinek megismerésére, ezen kívül Veszprémbe is ellátogattak a Civil Házba. A Civil Fórum eddigi működésének egy újabb minőségi továbblépése lesz a Szent László Völgyi Civilek Kerekasztalának megalakulása. A város és terei élhető közösségi tereink Tanácskozás a 9. Kortárs Művészeti Fesztivál keretében május 27-én. Helyszín: Székesfehérvár, a régi Bőrgyár épülete Bóka Mária A Kortárs Művészeti Fesztivál keretében egyesületünk egy fontos tanácskozás tematikájának összeállításában közreműködött. A tanácskozás mindannyiunk számára, az építész szakemberek, kulturális területen dolgozók és civil érdeklődők számára is fontos kérdéseket vetett fel. Feltételezésünk szerint sokunknak, akik a városban élünk, nem lehet közömbös, hogy a város mit mutat föl magából, milyen belülről nézve, milyennek látjuk mi, az ott lakók, és milyen képet mutat az idelátogató, vagy a kíváncsi turista számára. Úgy gondoljuk, hogy a város minden lakójának fontos, hogy megtalálja azt a közös helyet, azt a teret, vagy azt az intézményt, ahol otthonosan érezheti magát. A tanácskozással azt szerettük volna elérni, hogy alkalmunk leg yen mindazon elgondolkodni, hog y hog yan viszonyulunk mi, városlakók városunkhoz, annak tereihez, épületeihez, intézményeihez. Mit teszünk mi, és mit tesznek az építészek, a város döntéshozói azért, hogy jól érezhessük magunkat lakóhelyünkön. Az előadók meghívásával, segítségével választ kerestünk azokra a kérdésekre, jelenségekre is, hogy például milyen funkciója, üzenete lehet egy térnek, egy intézménynek, egy városrésznek, mi kell ahhoz, hogy megteljen élettel, erővel, mitől válik otthonossá, bensőségessé? Az előadásokon hallottakból is nyilvánvalóvá vált, hogy egy város arca, arculata mennyi mindenen múlik. Összefügg az építészettel, köztereinek alkotásaival, az ott élők és környezetük viszonyával, társadalmi helyzetével, viselkedésével. Egy város arculatának kialakulásában a város anyagi helyzetén túl a hozzáértés és az értő figyelem, a szakmák közötti együttműködés szándéka, a hivatal és a civil lakosság kapcsolata is alapvető fontosságú. A tanácskozásnak egyik célja volt az is, hogy elinduljon egy alkotó párbeszéd az építész szakma, a kulturális és közművelődési szakma között. Fontosnak gondoljuk továbbra is, hogy a különböző szakmák az érintett civilek bevonásával időben, még a tervezés folyamatában eszmét cseréljenek. A tanácskozás előadói a fenti kérdéseket, összefüggéseket különböző módon érintették. Sok kitűnő példával, Európa országaiban látott közösségi épületek bemutatásával illusztrálták előadásaikat. Meghívott előadók voltak: A. Gergely András igazgató, kulturális antropológus (MTA PTI Etnoregionális és Antropológiai Kutatóközpont), Mester Tibor tanársegéd, kulturális antropológus (Pécsi Tudományegyetem), Vukoszávlyev Zorán adjunktus, építészmérnök (Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem), Szépvölgyi Viktória felelős kiadó, főmunkatárs, építészkritikus (OCTOGON architecture&design). Az előadók között szerepelt Fedor Vilmos, Miskolc város alpolgármestere is, aki az összefogásról, a város felelősségéről beszélt. E nélkül nem sikerült volna Miskolc város köztereit átalakítani, kulturális programjait nemzetközi rangú eseménnyé emelni. Barta Tamás, az Öreghegyi Közösségi Ház igazgatója Tervek a fiókból címmel kerekasztal-beszélgetést is szervezett a Fejér Megyei Építész Kamara tagjaival a megvalósult és meg nem valósult székesfehérvári intézmények, könyvtárak, művelődési házak terveiről. Szóba kerültek a volt Bőrgyár épületének hasznosítása körüli elképzelések, a Bőrgyár Kulturális Egyesület tervei, amelyekről azóta már nagyrészt le kellett mondaniuk, mert az épület más funkciót kapott. Kovács Milán fotókiállítása bemutatta, hogyan sikerült másutt, más városokban ipari épületek átalakításával új, kulturális funkciót találni egyegy gyárépületnek. A program délután az Öreghegyi Közösségi Házban folytatódott, ahol megtekintettük a 10 éve készült tervek alapján az Öreghegyi Közösségi Ház elképzelt bővítésének másolatát. A délutáni programban Mók Ildikóval, a Magyar Művelődési Intézet főosztály-vezetőjével arról beszélgettünk, hogy komoly szerepet kaphatnak a művelődési házak, könyvtárak, közösségi terek is a kulturális korlátok, hátrányok lebontásában, csökkentésében. A kulturális, közművelődési területen dolgozóknak is bőven lenne teendője és felelőssége abban, hogy a különböző térségek, települések között meglévő kulturális különbségek, ellentétek ne mélyüljenek és ne növekedjenek tovább. Hasznos oldalak Civil Centrum Alapítvány Artemisszió Alapítvány Etnofoto Galéria első Magyar Dokumentumfilm Gyűjtemény
6 AZ ELMÚLT IDŐSZAK ESEMÉNYEI Kiállítások, múzeumlátogatás Budapesten, tapasztalatcsere Balatonfüreden és Nagyvázsonyban Igaz Krisztina Egyesületi életünket a tavalyi évben egy nyári program és egy őszi szakmai kirándulás is emlékezetessé tette. Mindkét programunkat Székesfehérvár város önkormányzati támogatásának köszönhetően tudtuk megvalósítani. A június 25-ei budapesti program első részében megtekintettünk három rangos kiállítást. A Petőfi Irodalmi Múzeumban a Nyugat 100 éve c. kiállítás páratlanul gazdag dokumentum- és fényképgyűjteményen, archív film- és hangfelvételen mutatta be a Nyugat c. folyóirat megalakulását, s vele együtt az egész irodalmi modernség, közgondolkodás megújulását, a kritikai szemlélet korszerűsödését, progresszivitását. A Szépművészeti Múzeumban a Lélek és Test Kertésztől Mapplethorpe-ig c. fotótörténeti kiállításon nyomon követhettük a fotóművészet legjelentősebb alkotóinak munkáit az 1990-as évektől napjainkig. A Kovács Gábor Művészeti Galériában, a KOGART-ban Gulácsy Lajos festőművész nagyszabású gyűjteményes kiállítását néztük meg. Szeptember 18-án Balatonfüreden a Városi Művelődési Központ vezetőjével, Baán Beával és kollégáival, valamint az idegenforgalom területének munkatársaival, Nagyvázsonyban önkormányzati képviselőkkel és a Fekete Sereg Ifjúsági Egyesület vezetőjével Kandikó Ritával találkoztunk. Többünk érdeklődését felkeltette az Európai Önkéntes Szolgálat (EVS) ának működése, a Fekete Sereg Ifjúsági Egyesület munkája, kiterjedt nemzetközi kapcsolata, a településen végzett közösségfejlesztő tevékenysége. Balatonfüreden a város kulturális életéről, az idegenfor-galom és a közművelődés közös pontjairól, a civil szer-vezetek a város kulturális életében meghatározó szerepéről tájékozódtunk. A tapasztalatcserét a közművelődés területének néhány aktuális kérdése indokolta. Az idegenforgalom és közművelődés együttműködésének lehetőségei, városfejlesztés kérdése, a kultúra finanszírozása voltak azok a témák, amelyeket a két helyszínen, közművelődési szakemberek, egyesületek társaságában megvitattunk. Kölcsönösen hasznosnak bizonyult a vendéglátók és az egyesületi tagok részéről is a találkozás. Későbbi munkájukat is megerősítő információhoz jutottak kollégáink. Művészeti együttesek, egyesületek meghívása, hasonló cserelátogatások megszervezése tette még eredményesebbé a találkozót. Népművelőkkel együtt Boka Erika Olyan közhely, hogy változunk, és változik körülöttünk a világ. Barátságok jönnek, barátságok mennek Betöltik szerepüket és egyszerűen véget érnek. El kell engedni számtalan kapcsolatot éveink során. De vannak állandó mérföldkövek is az életünkben: lehet az családban, baráti körben vagy munkatársak között. Ez utóbbi kapcsán szívet melengető élményben volt részem. Kirándulásra hívtak volt kollégáim, a Fejér megyei népművelők. Szakmai napra, ahol egymás tapasztalataival, örömeivel és gondjaival megismerkedve kicsit kimozdultunk a mindennapokból. Maréknyi csapat, lelkes örökifjak, akik töretlenül hisznek a közösség erejében és a folytonos megújulásban. Majdnem elfelejtettem már, milyen ez a közösség! Mit szépítsem: majdnem 12 éve, hogy másfelé vettem utamat. De lelkem mélyén ma is annak tartom magam, népművelőnek én még arról kaptam a diplomámat. Mindegy is, hogy minek nevezzük, sokszor még az is mindegy, hogy milyen formában csináljuk, a lényeg, hogy vannak a szakmának megszállottai, akik minden körülmények között tudnak varázsolni. Például egy hűvös szeptemberi csütörtökből egy pörgős, vidám, felejthetetlen napot! Nagyvázsonyban kezdtük a programot, ahol a Fekete Sereg Ifjúsági Egyesület vezetője és munkatársai várták kis csapatunkat. Azt hiszem, mindannyian hallottunk újat a lelkes vezetőtől, Kandikó Ritától, aki szíve-lelke-motorja az ezernyi tevékenységet folytató civil szervezetnek. Az Európai Önkéntes Szolgálatról, a Teleházról és médiaprojektjükről, valamint a fiatalokat ezerféleképpen segítő, támogató ifjúsági szakmáról nagyon sok hasznos információt tudtunk meg. Balatonfüreden szintén kollégák vártak ránk a Városi Művelődési Központ Galériájában. A szakmai beszélgetés után megnéztük az Olasz kerámia című kiállítást, és nagy sétát tettünk a Tagore sétányon. Igazi csemege volt kirándulásunkon a Jókai villa, ahol olyan kísérőnk akadt, aki a jelenbe hozta a 19. századot, interaktív módon vonta be társaságunkat a felfedezés örömeibe. Idegenvezetőnk kivételével valamennyien először tettük be lábunkat a híres füredi Anna-bálok helyszínére: Pazar látvány volt a nagyterem még ilyen hétköznapias állapotában is. Vigasztaló: garde dame-ként még előfordulhatunk ott Jó, hogy akadnak mérföldkövek az életünkben, amelyek mindig ugyanott vannak. És vannak emberek, akikkel ugyanott lehet folytatni a beszélgetést, ahol abbahagytuk 1 hete, 2 hónapja vagy akár 12 éve Köszönöm a régieknek az emlékeket, az újaknak pedig, hogy befogadtak! Nagyon szép nap volt!
7 AZ ELMÚLT IDŐSZAK ESEMÉNYEI Május 13. Látogatóban... Simon József, Bóka Mária Egyesületünk éves programtervében a Látogatóban... sorozat első állomása volt május 13-án Rácalmás és Dunaújváros. Rácalmáson a Jankovich kúria ban felújított kastélyépületében Baksa László a Rendezvényés Turisztikai Központ igazgatója, a hajdani Teleszky kúria helyén a Művelődési Ház és Könyvtár épületében Palánkai Mirtill művelődési ház igazgató fogadta egyesületünket. A település rövid ismertetéséből megtudtuk, hogy a Dunaújvárostól 10 km-re található Rácalmást, némi túlzással, Dunaújváros Rózsadombjának is nevezik. Egyre többen költöznek a községbe Dunaújvárosból a jó levegő, a kulturált környezet és a kiváló infrastruktúra miatt. A két világháború között is népszerű üdülőhely volt, a budapesti polgárság is felfedezte magának. Nyaranta élénk társadalmi élet zajlott a fővárosiak nyaralóiban, írók, művészek, tanárok töltötték itt szabadságukat. A község történetéhez a XVIII. század elejétől a Jankovich család, és a második legnagyobb földbirtokkal rendelkező nemesi család, a Teleszky család is hozzátartozik. Kétségtelen, hogy a Jankovich kúria és a reformkori Teleszky kúria kastélyépülete ma Rácalmás büszkesége. A Jankovich kúria kastélyépületében megcsodálhattuk az elegáns konferencia- és kiállítási termeket, az ökoparkot és állandó kiállításait, a gasztronómiai házat, a kézművestermeket, a Helytörténeti gyűjteményt, a Halászati és vadászati kiállítást, a 6 km hosszú Nagy sziget ártéri tanösvényt. A parkban lévő szabadtéri színpad zenei és színházi rendezvények, települési nagyrendezvények kitűnő helyszíne. Nemcsak üzletemberek, cégek többnapos képzéseire, esküvők, családi rendezvények megtartásához veszik igénybe a hatalmas létesítmény szolgáltatásait, kisebb közösségek, iskolai csoportok is felkeresik a kúriát. Emellett a falubelieknek is több népszerű rendezvénnyel szolgál: a májusi Almavirág-fesztiválon, a Gyermek napi programokon, az őszi Tökfesztiválon, a Falunapi ünnepségen itt van a falu apraja-nagyja. Baksa László igazgatótól megtudtuk, hogy a község leginkább várt rendezvénye augusztus 21-én lesz. Több lesz ez, mint a szokásos Falunap: Rácalmás várossá nyilvánítását ünneplik ezen a napon. Az elegáns, reprezentatív külsejű kastélyépülettől másfél kilométerre szerényebb külsővel várja a falu lakóit a volt Teleszky kúria épületében a Művelődési Ház és Könyvtár. Az izléses bútorokkal berendezett termekben, az épületet körülvevő parkban bensőséges körülményeket teremtett a hétköznapi közösségi élet számára a művelődési ház vezetője Palánkai Mirtill. A kastélyépületet ben adták át, benne a 100 m alapterületű, új könyvtári bútorokkal felszerelt könyvtárat. Számtalan művelődő közösség kap helyet az épületben: a Napsugár Asszonykórus, Angol klub, Asszonytorna, Nagycsaládosok Klubja, Modern tánccsoport és sorolni lehetne még a különböző sportegyesületeket, néptánccsoportokat, hobby köröket is. A 200 m2 alapterületű nagyterem kapacitását is bőven kihasználják: a települési, iskolai rendezvényektől kezdve a házasságkötések, fogadások, a modern táncpróbák színhelye a nagyterem. A helyi közösségek életben maradásukhoz sok segítséget kapnak a művelődésszervezőtől. Az önkormányzat által színvonalasan felújított intézmény nagyon jól szolgálja a helybeliek kulturális, közösségi igényeit. Úgy láttuk, Rácalmáson minden együtt van: az eredeti fényében pompázó barokk kastély, az elegáns konferencia termek, park és ökopark, kézműves műhelyek, dunai panoráma, üzletembereknek, turistáknak maximális szolgáltatás, a helybelieknek közösségi helyek, tágas könyvtárszoba, olvasóterem és internet szolgáltatás. A délutáni dunaújvárosi programban sétánkat a szocreál tanösvény megtekintésével kezdtük. Hájas Andrea, a dunaújvárosi Kistérségi Európai Uniós és Idegenforgalmi Kht. munkatársa kítűnő vezetőnk volt. Minden jellegzetes épületnek, szobornak, parknak tudta a történetét. Kordokumentum, amit az Építészetei Tanúton végigjárva láttunk. A megjelölt épületek 3 építészeti korszakot ölelnek fel, jól nyomon követve az 50-es évektől kezdődően a 80-as évekig bezáróan létező építészeti stílusokat. Dunaújváros belvárosa kiemelkedően érdekes és értékes e vonatkozásban a magyar városok között, sőt Európában is, mert egyedülálló kiterjedésű és egységes szocialista-realista emlékekkel rendelkezik. Egy kulturtörténeti, várostörténeti kalandozás volt idegenvezetőnkkel az útvonalon végigsétálni. A Bartók Kamaraszínház és Művészetek Házában régi ismerősként fogadott bennünket Knódel Mária igazgató. Tudjuk róla, hogy amióta Dunaújvárosban él ennek már több mint 30 éve minden energiáját, egész tevékenységét a város kulturális életének és a Bartók intézményi működésének szolgálatában végezte. Sikerült az intézménynek egy tiszta profilt adni, amely meghatározó színházi alaptevékenysége mellett a közművelődést is szolgáló művészeti intézmény. A színházi előadások mellett az intézmény több városi nagyrendezvény kezdeményezője, közművelődési program házigazdája.ottjártunkkor éppen a XVll. paksi Gastroblues Fesztivál másfél évtizedes történetének képanyagából rendezett fotókiállítást készítették elő. A Kortárs Művészeti Intézetben szerencsénk volt, mert még a falon láthattuk a második Dunaújvárosi Fotóbiennálé képeit. A fiatal kortárs fotósok érdekes, szokatlan témákkal, eredeti megoldásokkal mutatták be a különböző szubkultúrák jellemzőit. Deák Nóra röviden ismertette az intézmény létrejöttét, küldetését. Az országos hírnevű intézményben
8 AZ ELMÚLT IDŐSZAK ESEMÉNYEI folyó munkát külföldön és belföldön is elismerik, mégsem konfliktusmentes a város kulturális közegében, a többi kulturális intézmény mellett elfogadtatni magukat. Nem könnyű a kortárs művészet megismertetése, megszerettetése a nagyközönséggel. Rengeteg munka árán tudnak csak következetesek maradni és kitartani eredeti céljuk mellett. Továbbra is azt szeretnék, hogy a Kortárs Művészeti Intézmény a város élő kulturális közege, nyitott közösségépítő műhelye legyen. Van egy szlogenjük: a Kortárs legyen a város (egyik) kulturális nagykövete. Civil konferencia Martonvásáron Salamon Ferencné A konferencia megszervezésére abból az alkalomból került sor, hogy a Martonvásári Tehetséggondozó Alapítvány, a Martonvásári Nyár Kulturális Egyesület, a Zöld Alapítvány Martonvásárért, a Jövőt nekik is Alapítvány civil szervezetek együtt pályáztak és nyertek a Nemzeti Civil Önszerveződés, Szakmai és Területi Együttműködés Kollégium által kiírt pályázaton. A sikeres projekt címe: a Civil Kerekasztalok létrehozása, a civil együttműködés továbbfejlesztése és működtetése a Szent László Völgyében. A konferencia szervezője: a Martonvásári Tehetséggondozó Alapítvány. Levezető elnök: Tóth Andrásné Martonvásári Nyár Kulturális Egyesület elnöke volt. A konferenciát Kiss Gábor Martonvásár Város Polgármestere, az Ercsi Kistérségi Tanács elnöke nyitotta meg. Örül a térségi civil együttműködésnek, melynek fejlesztését lényegesnek tartja a térség fejlődése szempontjából. Martonvásár önkormányzata pályázatok kiírásával támogatja a civilszervezetek működését. Elekes Zsuzsa: a Civil Szervezetek Regionális Szövetségének elnöke köszöntötte a konferenciát és röviden ismertette a CISZ célját és szolgáltatásait. Fontosnak tartja a szervezetek közötti közös cél megtalálását és az együttműködésben a munkamegosztást. Varga Endre a Veszprém Megyei Civil Ház vezetője előadást tartott a civilek és az önkormányzat közötti együttműködésről. Kiemelte a kidolgozott stratégia fontosságát, az érintett szervezetek eddigi tevékenységének megerősítését, egységes keretek, egyeztetett célok kialakítását. Az összefogás alapja elsősorban a közös hang megtalálása legyen. Az együttműködés ne csupán szakmai, hanem területi, és a kistérségek szintjén is alakuljon ki. A civil szervezetek fő feladata a döntéshozatal előkészítése, a civil érdekérvényesítés segítése és amennyiben a feltételek adottak önkormányzati feladatok átvállalása. Szabó Tamás Ercsi polgármestere beszélt a helyi tapasztalatokról, a Kulturális Ifjúsági és Sport Közalapít- ványról, mely kiemelten támogatja a településen a közösségi szintű rendezvényeket, amatőr művészeti mozgalmakat, szabadidős és sportrendezvényeket, az ifjúság közéletben való részvételének fejlesztését célzó programokat stb. Szabó Mária a Természet Hangja című lap főszerkesztője, a Kistérségi Civil Kerekasztal (továbbiakban KCK) elnöke a szervezet megalakulása körülményeit, működését, céljait ismertette. 14 civil szervezet képviselője május 15.-én alakította meg az ercsi kistérségben a KCK-t. Közös cél: a térségben működő civil szervezetek esélyegyelőségének, közös érdekképviseletének megteremtése, egyeztető fórumok az önkormányzattal, civil szervezetek közötti partnerség fejlesztése. A szervezet nem bejegyzett egyesületként, hanem informális úton működik. Dr. Szabó Anikó szervezetfejlesztési tanácsadó előadásának témája a partnerségi keretek között közös, nagyobb léptékű fejlesztési program (civil stratégia) professzionális előkészítése és megvalósítása. Várt eredmények: széles körű civil szakmai együttműködő körre épülő konszenzusos, kistérségi, fejlesztési ernyőstratégia; a kistérség szervezetei közti kommunikáció, együttes gondolkodás megerősödése. Kovács György a Civil Szervezetek Regionális Szövetségének programvezetője hozzászólásában rámutatott arra, hogy fontos a hitelesség, hogy mások számára is átláthatóvá tegyük programjainkat, döntéseinkben legyünk következetesek, vonjunk be minél több embert. Használjuk ki és őrizzük a helyi értékeket (tárgyi, szellemi hagyományok). Szendrői Júlia (vidékfejlesztési irodavezető, Völgy Vidék Közösség) Lehetőségek, feltételek, feladatok a LEADER támogatások kapcsán. A pályázat előreláthatólag az ősz folyamán kerül kiírásra és 2013-ig 260 millió Ft költhető el a két völgyben (Szent László Völgy és Váli Völgy). Ebben a pályázatban lehetőség van az önkormányzatok és a civilek együttműködésére és a térségi összefogásra. A konferenciát Salamon Ferencné projektvezető összegzése zárta. A projekt tevékenységei (civilfórum, képzés, tapasztalatcsere, pályázatíró tréning) során kiderült, hogy az összefogás, az együttműködés igénye meg van a szervezetekben, de a jól működő tá válás még sok időt és komoly munkát igényel. Szükség van a továbblépésre, a térségben egy közös civil stratégia kialakítására. A konferencia előadóitól nagyon sok segítséget kaptunk ehhez az előrelépéshez. A projekt záró-rendezvényeként május 30-án délután került sor a MTA Kutató Intézet Parkjában a szigeten a Partnerségi Kör szervezeteinek közreműködésével rendezett IV. Civil Fesztiválra. A konferencián 35 fő, a fesztiválon 800 fő (300 fő aktív résztvevő és 500 fő érdeklődő) jelent meg.
9 BEMUTATJUK... Csóri Alkotók Közössége (CS.A.K.) Boros László, a Cs.A.K megbízott elnöke A CS.A.K lassan két éve működő, bejegyzett közösség. Átlagosan húszan vagyunk, s tagja településünk polgármestere is. Az alapszabályunk megtalálható a neten. Alapvetően az önkormányzat háttér támogató intézményeként pozícionáltuk magunkat indulásképpen, de egyre inkább bevállaljuk a faluban folyó folyamatok minőségbiztosításában való részvételt is, legyen az az önkormányzati ülések nyilvános jegyzőkönyveinek publikálása, vagy éppen egy beruházás műszaki szakértésének ki mentorkodása. A legutóbbi fontosnak ítélt tevékenységünk a különböző pályázatok írásában való aktív részvétel. A legutóbbi ilyen a faluban kialakításra kerülő bölcsőde épületének rendbetétele, és a temető kerítésének, épületének kialakításáról írt pályázat. Tagjaink között közgazdászok, tanárok, történészek, műszerészek, mérnökök, marketing szakemberek, építészmérnökök, boncmesterek, kézművesek, informatikusok, műszaki katonatisztek, ácsok, fizikusok, zenetanárok, óvónők, szociális munkatársak, természetbúvárok és szenvedélyes lepkegyűjtők, képviselők, nagymamák és nagypapák vannak. Eddigi legfontosabb eredményeink: a csorponthu weblap léte, és tartalomszerkesztése, melyet egyik fiatal kétgyermekes családapuka tagunk vállalt magára. Számítógépes labor az iskolában, nyilvános netelérés megvalósítása a helyi könyvtárban külföldről beszerzett adománygépekből, rendezvények szervezése, mint például fórum a hulladékégetőről, falunapok, szüreti bál, falumikulások, a falu olimpia megrendezése, három pályázat megszerkesztése (ebből egy elbírálva sikeres, kettő beadás előtt-alatt), a Kulturális Börzén való részvétel stb. ezek az események mind az eddigi eredményeink közé sorolható. Több társunk a faluhatárainkon, az országhatárainkon túlról is aktívan segíti működésünket. Általában elektronikusan kommunikálunk egy levelezőlistán keresztül, melyre a tagok küldhetnek levelet. Több szakosztályba szerveződtünk, melyek szorosan együttműködnek. A legrégebbi az informatikai, de van többek között természetbarát, s humán szekció is. Együttműködünk a Polgárőrséggel, s más civil szervezetekkel is tervezzük az együttműködést. Elsőként a nyugdíjasokkal, akikkel a nyugdíjasnetet tervezzük megvalósítani, elsősorban annak az információnak az átadásával, hogy hogyan tudnak a csóri nagyik a mai korszerű, és olcsó eszközökkel (Skype, MSN, ) kapcsolatot tartani az agyonelektronizált távoli unokáikkal. Taglétszámunk fluktuációját jellemzi, hogy eddig négy tagunk távozott személyes, új elfoglaltságuk miatt, valamint egyéb okok miatt. Ugyanennyivel bővültünk is. Mindig csatlakoznak hozzánk valakik, akik céljaik megvalósításában fantáziát láttak közösségünkben, s falunkban. Vannak tagdíjfizető szavazatra jogosult tagok, pártoló tagok, s alkalmasint távoli, inkább csak virtuálisan alkotó de évente néhányszor személyesen is megjelenő aktív tagjaink is. Minden tagunk aktív tagja a csorponthu weboldalnak, melyre nagyon büszkék vagyunk. Már tudjuk, hogy sok media forrásnak tekinti, és rendszeresen olvassa, s alkotó erőnk eszközévé vált. Megbeszéléseink nyilvánosak, és igyekszünk az időpontot feltenni a lapra. A távolban lévő tagok a csevegő szobában tudnak csatlakozni a megbeszélésekhez igény esetén. Ezért is tettük zárttá a csevegőszobát a csak a regisztált tagok számára. Tagságunk egyébként nyitott, és korhatármentes. A tagsághoz a jelenlegi tagok szavazata szükséges. Jelenlegi taglétszámunk 25 fő, és az éves tagdíj 6000 Ft. Személy szerint az én egyik legfontosabb küldetésem ebben a szervezetben a csapat összetartásán kívül, a pályázatírások összeszervezése. Eddig több pályázatot is indítottunk sikerrel, vagy biztató eredménnyel. Mindenképpen szeretnénk csatlakozni egy regionális, vagy nagyobb tal, és kapcsolatrendszerrel rendelkező civil szervezethez. Mellékelem hogy tagjaink milyen kompetenciákkal rendelkeznek, és mely területen: Kompetencia matrix szervezés rendezvény szervezés eseti jelleggel szervezés folyamatos rendezvényszervezés valamilyen célfügvénnyel szervezés project vezetés szervezés Gyermekrendezvények szervezés sport szervezés szakértői pályázat írás szakértői történészeti kutatás szakértői Környezetvédelem szakértői Hulladékgazdálkodás szakértői professzionális lepkegyüjtés szakértői ember boncolás oktatás gyermekekkel való foglalkozás oktatás oktatás- pl informatika oktatás Természetgyógyászat oktatás Reiki II oktatás Könnyübúvárkodás oktatás mérnöki építészet, tervezés mérnöki építési minőségbiztosítás web design technikai IT háttér támogatás Kapcsolatépítés szponzorokkal való kapcsolattartás kapcsolattartás építés más médiákkal (TV, rádióamatőrködés ) külföldi kapcsolatok egyházi kapcsolatok építése backoffice pénzügyi elemzés, könyvelés backoffice Szabályzatok készítése backoffice Jogi tanácsadás
10 KÖZLEMÉNYEK A Fejér Megyei Népművelők Egyesületének évi közhasznúsági jelentése Bevételek: Közhasznú tevékenység bevétele: helyi önkormányzattól pályázati úton elnyert tagdíj bevétel szakmai nap hozzájárulás kamat bevétel Kiadások: Kiadási költségek: Bankköltség Irodaszer, nyomtatvány postaköltség, telefon könyvviteli szolgáltatás szakmai nap költsége A közhasznúsági tevékenység összes ráfordítása: Tárgyév pénzügyi eredménye: Az egyesületnek vállalkozói tevékenységből származó bevétele és költsége nem volt. Személyi jellegű költségei nem voltak, alkalmazottja valamint bérjellegű kifizetése nem volt. A FMNE évi programterve Egyesületünk (FMNE) elsődleges céljának tekinti, amit a 2005-ben készült Alapszabályzatában is megfogalmazott, hogy a megyében dolgozó közművelődési szakemberek részére a szakmai kapcsolatok lehetőségének minél szélesebb körét megteremtse. Ennek érdekében szervezünk tanulmányutakat, továbbképzéseket, szakmai-baráti találkozókat, kulturális programokat. Rendezvényeinket a Megyei Művelődési Központ Művészetek Háza együttműködő támogatásával tudjuk megvalósítani. Programjaink egy része az intézmény éves munkatervében is helyet kap. Programok, rendezvények: Január 27. A Magyar Népművelők Egyesületének Tisztújító közgyűlése Budapesten a TEMI Fővárosi Művelődési Házában. Február 20. Kulturális Börze. Helyszín: Székesfehérvár, MMK Művészetek Háza. Téma: Székesfehérvár város és Fejér megye civil szervezeteinek, művészeti csoportjainak bemutatkozási lehetősége. Házigazda: MMK Művészetek Háza és a FMNE. Március 12. A Másik című kiállítás megtekintése a Néprajzi Múzeumban. A kiállítás apropóján du. 17 órakor meghallgatjuk Fejős Zoltán néprajzkutató, Az elvándoroltak a mi és a másik határai c. előadását. Április 22. Látogatóban Helyszín: Székesfehérvár, ALCOA KÖFÉM Oktatási Központ. Téma: Művelődési házak, könyvtárak az EU országaiban. Fesztiválok, nemzetközi rendezvények. Előadók: Juhász Zsófia igazgató, MMK Művészetek Háza, C. Szalai Ágnes közművelődési főtanácsos, Veszprém, Beniczky Péterné, könyvtárvezető, Kodolányi János Főiskola, Simon József igazgató helyettes, ALCOA KÖFÉM Oktatási Központ. Házigazda: ALCOA KÖFÉM Oktatási Központ Május 13. Látogatóban Helyszín: Rácalmás, Jankovich Kúria Rendezvény- és Turisztikai Központ, a Teleszky Kúria Művelődési Ház és Könyvtár Délután: utazás Dunaújvárosba. Séta a szocreal tanösvényen. Látogatás a Bartók Kamaraszínház és Művészetek Házában és a Kortárs Művészeti Múzeumban. Házigazda: Baksa László igazgató, Palánkai Mirtill művelődési ház vezető, Knódel Mária, a Bartók Kamaraszínház és Művészetek Háza igazgatója Június 3. Látogatóban Helyszín: Baracska, Faluház. Téma: A Faluházak helye, szerepe a települések kulturális, közösségi életében Házigazda: Vasvári Béla, a Faluház vezetője Szeptember 3 5. Szakmai kirándulás Miskolcra, a Cserehát környékére (Encs, Vizsoly, a Hernád-völgye) és Kassára. Szervezők: a FMNE és az MMK Művészetek Háza közösen Szeptember 23. Látogatóban... Helyszín: Székesfehérvár, Öreghegyi és Felsővárosi Közösségi Ház. Téma: Külső források, szponzorálás, támogatás. Egy intézmény több telephellyel Házigazda: Barta Tamás, az Öreghegyi és Felsővárosi Közösségi Ház igazgatója Október 14. Tapasztalatcsere látogatás Veszprémbe. Téma: A kultúra és a kulturális szféra szereplői. A városi intézmények lehetősége, szerepe. Házigazda: Neveda Amália, a Városi Művelődési Központ és Könyvtár igazgatója November 5 7. A Magyar Népművelők Egyesületének XXVI. Vándorgyűlése. Helyszín: Szolnok, Aba Novák Művelődési Központ November 11. Közművelődési Szakmai Nap. Helyszín: Székesfehérvár, MMK Művészetek Háza. Házigazda: MMK Művészetek Háza és a FMNE.Témakörök: A többfunkciós, integrált intézmények működési tapasztalatai. A szervezeti integráció. Ésszerűség? Hatékonyság? a gazdasági válság, a kultúra és a művelődés viszonya, a kultúraközvetítő magatartás szerepe partnerség, partneri együttműködés a közművelődésben, az intézmények komplexitása December 9. Éves közgyűlés. Helyszín: Székesfehérvár, MMK Művészetek Háza. Házigazda: FMNE December 12. Adventi utazás Bécs belvárosába. Szervező: FMNE Időben szólunk Kedves Egyesületi Tagok, Kedves Kollégák! A Magyar Népművelők Egyesületének XXVI. Vándorgyűlése az idén november 5 7-én lesz Szolnokon, az Aba Novák Kulturális Központban. Már most jegyezzétek fel naptárotokba az időpontot. A szervezők hamarosan tájékoztatnak bennünket a részletes programról, a jelentkezés, a részvétel feltételeiről. Júliusban elkészül az MNE honlapja is, amelyen folyamatosan tájékozódhatunk a Vándorgyűlés előkészületeiről és az egyesületi élet eseményeiről. Addig is figyeljétek az ERIKANET egyesületi oldalát (
A TARTALOMBÓL. Bevezető gondolatok. Fejér Megyei Népművelők Egyesülete. Fókuszban. 2009. június 1. évfolyam
Fejér Megyei Népművelők Egyesülete 2009. június 1. évfolyam Fókuszban A TARTALOMBÓL Kulturális Börze 2009. február 20., Székesfehérvár, Megyei Művelődési Központ Művészetek Háza A székesfehérvári kistérség

matches: kúria kúria kúria kúria kúria kúria Kúria Kúria


text:
17/2017. (XII. 15.) IM rendelet a bírósági peres és nemperes eljárásokra adott általános meghatalmazások közhiteles nyilvántartásának részletes szabályairól - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
A bírósági peres és nemperes eljárásokra adott általános meghatalmazások közhiteles nyilvántartásáról szóló 2017. évi XLIII. törvény 20. § a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79. § 1. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
a) informatikai rendszer: az Országos Bírósági Hivatalnak (a továbbiakban: OBH) a bíróság és az OBH részére rendelkezésre álló, országosan egységes számítástechnikai rendszere,
b) közfeladatot ellátó szerv: a bírósági peres és nemperes eljárásokra adott általános meghatalmazások közhiteles nyilvántartásáról szóló 2017. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ánytv.) szerint - jogszabályban meghatározott közfeladata ellátása érdekében - térítésmentes adatigénylésre jogosult szerv vagy személy,
c) közvetett hozzáférés: az Ánytv. szerinti nyilvántartásban (a továbbiakban: nyilvántartás) kezelt adatok megismerésének és kezelésének az Ánytv. 14. § (3)-(5) bekezdésében meghatározott módja,
d) közvetlen hozzáférés: a nyilvántartásban kezelt adatok megismerésének és kezelésének az Ánytv. 14. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott módja,
e) üzemszerű karbantartás: a nyilvántartás tervszerű, előzetes tájékoztatást követő, előre meghatározott időtartamig tartó és rendkívüli esetekben végzett karbantartása, amely alatt a nyilvántartás szolgáltatásai nem érhetők el,
f) üzemzavar: a nyilvántartás tartós vagy átmeneti meghibásodása vagy ezt eredményező egyéb technikai problémája, ami a nyilvántartás szolgáltatásainak igénybevételét korlátozza vagy lehetetlenné teszi.
2. A nyilvántartás üzemeltetésével kapcsolatos feladatok ellátása
2. § Az OBH elnöke az e rendeletben meghatározott feladatokat az OBH útján látja el.
3. § (1) A nyilvántartásba történő bejegyzés és az abból közvetlen hozzáféréssel történő adatigénylés céljából az informatikai rendszer rendelkezésre állását akként kell biztosítani, hogy az informatikai rendszer a bíróság, az OBH és az egyéb közvetlen hozzáféréssel rendelkező jogosultak számára munkanapokon legalább a hivatali idő végéig elérhető legyen. A hivatali időről az OBH a bíróságok központi internetes honlapján tájékoztatást ad.
(2) Az üzemszerű karbantartást hivatali időn kívül kell elvégezni. Az informatikai rendszer üzemszerű karbantartási idejéről az OBH a bíróságok központi internetes honlapján előzetesen - legalább annak kezdetét megelőző három munkanapon keresztül - és a karbantartás ideje alatt folyamatosan tájékoztatást ad. Az OBH az üzemszerű karbantartásról és annak időtartamáról a közvetlen hozzáférésre jogosultakat - előzetesen - külön is értesíti.
(3) Az üzemzavarról az OBH a bíróságok központi internetes honlapján, az üzemzavarról való tudomásszerzést követően haladéktalanul, az üzemzavar elhárításáig folyamatosan tájékoztatást ad. Az OBH a közvetlen hozzáférésre jogosultakat az üzemzavarról - a tudomásszerzést követően haladéktalanul - külön is értesíti.
4. § (1) Az OBH az informatikai rendszer útján biztosítja, hogy a bíróság által elektronikusan rögzített adatok a rögzítéssel egyidejűleg megjelenjenek a nyilvántartásban.
(2) Az OBH az informatikai rendszer útján naplót készít az adatok nyilvántartásba történő rögzítéséről és annak időpontjáról. A naplóban rögzített adatok alapján az adatot rögzítő személynek és a rögzített adatnak is kétséget kizáró módon megállapíthatónak kell lennie.
3. A nyilvántartás vezetésével kapcsolatos feladatok ellátása
5. § (1) A nyilvántartás Ánytv.-ben meghatározott adatainak bejegyzését a nyilvántartásba vételi eljárást lefolytató, első fokon eljáró bíróság az OBH által rendelkezésre bocsátott informatikai rendszer használatával végzi.
(2) Ha a nyilvántartásba történő adatrögzítés megkísérlése időpontjában az informatikai rendszer nem elérhető a bíróság számára, a nyilvántartásba történő bejegyzést az informatikai rendszer újbóli rendelkezésre állásakor haladéktalanul, de legkésőbb az újbóli rendelkezésre állást követő munkanapon 12 óráig teljesíteni kell.
6. § (1) A nyilvántartásba bejegyzett általános meghatalmazásokat a bejegyzések időrendjéhez igazodó sorszámmal kell ellátni. A sorszám tartalmazza az adott általános meghatalmazás nyilvántartásba történő bejegyzésének időpontjához igazodó folyószámot, valamint ahhoz a „/” jellel kapcsolva a bejegyzés időpontja szerinti évszámot. A folyószámozás az új év első napjához kötődő fordulónappal - az 1. sorszámmal kezdődően - évenként újraindul.
(2) Egyéni ügyvéd meghatalmazott esetében a nyilvántartásban a kamarai névjegyzék szerinti családi és utónevet kell feltüntetni.
(3) Egyéni ügyvéd, európai közösségi jogász, kamarai jogtanácsos, valamint egyéb kötelező jogi képviselet ellátására jogosult természetes személy meghatalmazott esetében a nyilvántartásban lakóhelyadat helyett székhelyadatot kell feltüntetni. Kamarai jogtanácsos esetében a nyilvántartásban székhelyadatként a kamarai jogtanácsos munkáltatójának székhelyét, egyéb kötelező jogi képviselet ellátására jogosult természetes személy meghatalmazott esetében irodahelyisége címét kell feltüntetni.
7. § Az OBH a nyilvántartásba történő adatbejegyzés iránti kérelem előterjesztése céljából - az 1. mellékletben meghatározott adattartalommal - űrlapot rendszeresít, amelyet a bíróságok központi internetes honlapján, az űrlap kitöltését elősegítő tájékoztatóval együtt közzétesz.
8. § (1) Az OBH az Ánytv. 13. § (2) bekezdésében előírt kötelezettség teljesítése érdekében - a nyilvántartott természetes személy adatainak nyilvántartásban történő rögzítését követően haladéktalanul, automatizált módon - átadja a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő szerv részére a nyilvántartásban szereplő természetes személy születési nevét, születési idejét és helyét, valamint anyja születési nevét.
(2) A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő szerv az (1) bekezdésben meghatározott adatok alapján beazonosított személynek az Ánytv. 13. § (2) bekezdésében meghatározott adataiban bekövetkezett változásáról, annak változásakor a megváltozott adat elektronikus úton, automatizáltan történő megküldésével tájékoztatja az OBH-t.
(3) Az OBH az Ánytv. 13. § (3) bekezdésében előírt kötelezettség teljesítése érdekében a nyilvántartás adatait - azok nyilvántartásban történő rögzítését követően haladéktalanul, az általa meghatározott technikai feltételekkel, automatizált módon - átadja a rendelkezési nyilvántartást vezető szerv részére.
4. A nyilvántartásban kezelt adatok közvetlen hozzáféréssel történő megismerése
9. § (1) A közvetlen hozzáféréssel adatigénylésre jogosult közfeladatot ellátó szerv kizárólag elektronikus úton igényelhet adatot, az erre szolgáló informatikai rendszer útján.
(2) A nyilvántartásban kezelt adatok közvetlen hozzáféréssel történő megismerésére és kezelésére kizárólag az Ánytv. 16. § (1) bekezdése szerinti személy jogosult.
(3) Szerepalapú jogosultságkezelés útján kell biztosítani, hogy a felhasználó az informatikai rendszer azon alkalmazásaihoz és olyan módon férjen hozzá, ahogy azt az OBH által készített jogosultságkezelési szabályzat előírja.
(4) Az informatikai rendszert úgy kell kialakítani, hogy a közvetlen hozzáféréssel rendelkező szerv az adatigénylés során kizárólag azokhoz az adatokhoz férhessen hozzá, amelyek megismerésére és kezelésére az Ánytv. alapján jogosult.
10. § (1) Az adatigénylés megkezdésekor elektronikus úton kell rögzíteni az informatikai rendszerben az
a) adatigénylés alapjául szolgáló eljárás ügyszámát,
b) adatigénylő szervet,
c) az adatigénylést végző konkrét személy beazonosításához szükséges valamennyi adatot, valamint
d) adatkezelésre feljogosító törvényi rendelkezést.
(2) Ha az adatigénylés megkezdésekor az adatigénylést végző konkrét személy az általa rögzített adatok alapján nem azonosítható be az informatikai rendszerben hozzáférésre felhatalmazott személyként, az informatikai rendszernek alkalmasnak kell lennie arra, hogy megakadályozza e személy hozzáférését a nyilvántartás adataihoz.
(3) Az informatikai rendszernek alkalmasnak kell lennie a nyilvántartás használatára jogosultak nyilvántartásában szereplő, hozzáférésre felhatalmazott személy által elvégzett műveletek naplózására is, e személy azonosítását követően.
5. A nyilvántartásban kezelt adatok közvetett hozzáféréssel történő megismerése, az adatszolgáltatás iránti kérelem előterjesztése és teljesítése
11. § (1) Az adatszolgáltatás iránti kérelem (a továbbiakban ezen alcím alkalmazásában: kérelem) - a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel - papír alapon vagy elektronikus úton terjeszthető elő. A papíralapú kérelem az OBH ügyfélszolgálati irodájában személyesen is benyújtható.
(2) Közfeladatot ellátó szerv kérelmet kizárólag elektronikus úton terjeszthet elő, hiteles elektronikus dokumentumként.
(3) A felvilágosítást kérőnek a kérelmét és a kérelem alátámasztására szolgáló iratokat közokirati vagy teljes bizonyító erejű magánokirati formában kell az OBH-nál előterjesztenie.
(4) Ha a felvilágosítást kérő helyett meghatalmazott jár el, a (3) bekezdésben foglaltak a meghatalmazásra is megfelelően irányadóak.
12. § (1) A kérelmet - az előterjesztő személyétől függően - a 2. vagy 3. mellékletben meghatározott adattartalommal kell benyújtani.
(2) Az OBH a 3. mellékletben meghatározott adattartalommal űrlapot rendszeresít, amelyet a bíróságok központi internetes honlapján, az űrlap kitöltését elősegítő tájékoztatóval együtt közzétesz. A 3. melléklet szerinti adattartalommal űrlap akként is rendszeresíthető, hogy külön űrlap kerül elkészítésre azok számára, akik saját magukról és akik más személyről kérnek adatot.
(3) A felvilágosítást kérőnek kérelmében meg kell jelölnie azt a törvényi rendelkezést, illetve jogi érdeket, amely alapján az adat megismerésére és kezelésére jogosult, és az ennek alátámasztására szolgáló iratokat a kérelméhez csatolnia kell.
13. § (1) Az OBH a kérelmet megvizsgálja, és annak alapján - a kérelem OBH-hoz történő érkezését követő 8 munkanapon belül - intézkedik.
(2) Ha a kérelem tartalmazza az Ánytv.-ben, illetve az e rendeletben előírt adatokat, ahhoz mellékelték a kérelem alátámasztásához szükséges iratokat, és a kérelem mindezek alapján alapos, az OBH az adatkérés céljának megvalósulásához elengedhetetlenül szükséges adatokat a felvilágosítást kérő rendelkezésére bocsátja.
a) a hiánytalan kérelem bármely okból nem alapos, vagy
b) a kérelem, illetve annak melléklete hiányos, és a hiány bármely okból nem pótolható
az OBH írásban, az ok megjelölésével tájékoztatja a felvilágosítást kérőt arról, hogy az adatszolgáltatás nem teljesíthető.
(4) Ha a kérelem, illetve az annak alátámasztására szolgáló irat nem felel meg a jogszabályi rendelkezéseknek, vagy más okból kiegészítésre, illetve kijavításra szorul, illetve nem csatolták a kérelem alátámasztásához szükséges bármely iratot, de a hiány pótolható, az OBH a kérelmet a hiányok megjelölése mellett - határidő tűzésével - a hiányok pótlása érdekében a felvilágosítást kérőnek visszaküldi. Ha a hiányok pótlására a megjelölt határidőben nem kerül sor, vagy a kérelem a hiánypótlást követően is hiányos, az OBH a (3) bekezdés szerint jár el.
(5) Hiánypótlási felhívás kiadása esetén az (1) bekezdés szerinti intézkedési határidő a hiánypótlás előterjesztésének időpontjától, illetve a hiánypótlásra biztosított határidő eredménytelen lejártának időpontjától újrakezdődik.
(6) Az OBH az adatszolgáltatást vagy az arról szóló tájékoztatást, hogy az adatszolgáltatás nem teljesíthető, a 4. mellékletben meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon adja ki.
14. § (1) Az OBH-hoz beérkező és az OBH-nál keletkezett iratok kezeléséről, valamint az ügykezelés részletes szabályairól az OBH elnöke szabályzatban rendelkezik.
(2) Az OBH a 13. § alapján készített iratait a hivatalos iratok kézbesítésére vonatkozó jogszabályok - elektronikus ügyintézés esetén az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló törvény és végrehajtási rendeletei - szerint kézbesíti. Ha a címzett a neki szóló iratot nem veszi át, azt - személyazonosságának igazolása mellett - az OBH-ban, ügyfélfogadási időben veheti át.
(3) Az OBH az informatikai rendszer útján naplót készít, különösen
a) a nyilvántartásból történő adatszolgáltatás esetén az OBH adatszolgáltatást teljesítő alkalmazottairól, az általuk végzett műveletekről, a kérelem teljesítésének tényéről és annak időpontjáról - a kérelmezett és szolgáltatott adatok körének megjelölésével -; továbbá
b) a naplóból szolgáltatott adatok köréről, a továbbított adat címzettjéről, valamint az adatszolgáltatás időpontjáról.
15. § Ez a rendelet 2018. január 1. napján lép hatályba.
1. melléklet a 17/2017. (XII. 15.) IM rendelethez
A nyilvántartásba történő adatbejegyzés iránti kérelem adattartalma
1. Az általános meghatalmazás bejegyzése iránti kérelem adatai
1.1. a kérelmet előterjesztő neve vagy megnevezése, annak megjelölésével, hogy a kérelmet előterjesztő a meghatalmazó vagy a meghatalmazott
1.2. a bejegyzésre hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróság megnevezése, a bíróság hatáskörét és illetékességét megalapozó ok
1.3. természetes személy meghatalmazó, illetve meghatalmazott esetén
1.3.1. családi és utóneve
1.3.2. egyéni ügyvéd meghatalmazott esetén kamarai névjegyzék szerinti családi és utóneve
1.3.3. születési családi és utóneve
1.3.4. születési helye és ideje
1.3.5. anyja születési családi és utóneve
1.3.6. lakcíme
1.3.7. egyéni ügyvéd, valamint európai közösségi jogász meghatalmazott esetén - lakcím helyett - székhelye
1.3.8. kamarai jogtanácsos meghatalmazott esetén - lakcím helyett - munkáltatója székhelye, valamint - ha a kamarai jogtanácsos szokásos munkavégzési helye a munkáltatója székhelyétől eltér - a szokásos munkavégzési hely címe
1.3.9. egyéb kötelező jogi képviselet ellátására jogosult természetes személy meghatalmazott esetén - lakcím helyett - irodahelyisége címe
1.3.10. - ha elektronikus ügyintézésre köteles vagy azt önként vállalta - rendelkezési nyilvántartásban, illetve közhiteles nyilvántartásban rögzített hivatalos elérhetősége hiányában további hivatalos elektronikus elérhetősége
1.4. nem természetes személy meghatalmazó, illetve meghatalmazott esetén
1.4.1. megnevezése
1.4.2. székhelye
1.4.3. törvényes képviselője neve
1.4.4. nyilvántartásba vett szervezet esetén a nyilvántartását vezető szerv megnevezése
1.4.5. nyilvántartásba vett szervezet esetén nyilvántartási száma
1.4.6. nyilvántartásba nem vett szervezet esetén adószáma
1.5. a meghatalmazott képviseleti jogosultságát megalapozó jogszabályi rendelkezés megjelölése
1.6. az általános meghatalmazás terjedelmének korlátozása esetén
1.6.1. azon ügykörök megjelölése, amelyekre az általános meghatalmazás kiterjed
1.6.2. azon bíróságok megjelölése, amelyek előtt az általános meghatalmazás eljárásra jogosít
1.7. az általános meghatalmazás keltének helye és ideje
1.8. határozott időre szóló általános meghatalmazás esetén annak az időpontnak a megjelölése, amikor az általános meghatalmazás hatályát veszti
1.9. az általános meghatalmazás nyilvántartásba történő bejegyzésére irányuló kérelem
1.10. az általános meghatalmazás bejegyzése iránti kérelem keltének helye és ideje
1.11. arra való utalás, hogy az általános meghatalmazást tartalmazó okiratot, valamint - ha az nincs az általános meghatalmazást tartalmazó okiratba foglalva - a meghatalmazott általános meghatalmazást elfogadó nyilatkozatát tartalmazó okiratot a megszabott alakban a kérelemhez mellékelték
1.12. a kérelemhez csatolt további mellékletek megnevezése
2. Az adatváltozás bejegyzése iránti kérelem adatai
2.1. a kérelmet előterjesztő neve vagy megnevezése, annak megjelölésével, hogy a kérelmet előterjesztő a meghatalmazó vagy a meghatalmazott vagy más érdekelt személy
2.2. más érdekelt természetes személy esetén
2.2.1. családi és utóneve
2.2.2. egyéni ügyvéd esetén kamarai névjegyzék szerinti családi és utóneve
2.2.3. születési családi és utóneve
2.2.4. születési helye és ideje
2.2.5. anyja születési családi és utóneve
2.2.6. lakcíme
2.2.7. egyéni ügyvéd esetén - lakcím helyett - székhelye
2.2.8. kamarai jogtanácsos esetén - lakcím helyett - munkáltatója székhelye, valamint - ha a kamarai jogtanácsos szokásos munkavégzési helye a munkáltatója székhelyétől eltér - a szokásos munkavégzési hely címe
2.2.9. egyéb kötelező jogi képviselet ellátására jogosult természetes személy meghatalmazott esetén - lakcím helyett - irodahelyisége címe
2.2.10. - ha elektronikus ügyintézésre köteles vagy azt önként vállalta - rendelkezési nyilvántartásban, illetve közhiteles nyilvántartásban rögzített hivatalos elérhetősége hiányában további hivatalos elektronikus elérhetősége
2.3. más érdekelt nem természetes személy esetén
2.3.1. megnevezése
2.3.2. székhelye
2.3.3. törvényes képviselője neve
2.3.4. nyilvántartásba vett szervezet esetén a nyilvántartását vezető szerv megnevezése
2.3.5. nyilvántartásba vett szervezet esetén nyilvántartási száma
2.3.6. nyilvántartásba nem vett szervezet esetén adószáma
2.4. az általános meghatalmazás terjedelmének módosítása esetén
2.4.1. azon ügykörök megjelölése, amelyekre az általános meghatalmazás - a módosításra tekintettel - kiterjed
2.4.2. azon bíróságok megjelölése, amelyek előtt az általános meghatalmazás - a módosításra tekintettel - eljárásra jogosít
2.5. az általános meghatalmazás időbeli hatályának módosítása esetén annak az időpontnak a megjelölése, amikor az általános meghatalmazás hatályát veszti
2.6. egyéb adatváltozás bejegyzésének kérelmezése esetén - értve ez alatt az érintett adat vagy az érintett adatkör törlését is -
2.6.1. az érintett adat vagy adatkör megjelölése
2.6.2. az érintett adat vagy adatkör módosult tartalmának megjelölése
2.6.3. az érintett adat vagy adatkör törlésének szükségessége esetén a törlés kezdeményezése
2.6.4. az adatváltozás-bejegyzés szükségességének indoka
2.7. az adatváltozás bejegyzésére irányuló kérelem
2.8. az adatváltozás bejegyzése iránti kérelem keltének helye és ideje
2.9. az általános meghatalmazás terjedelmének, illetve időbeli hatályának módosítása esetén az arra való utalás, hogy az általános meghatalmazást tartalmazó okiratot, valamint - ha az nincs az általános meghatalmazást tartalmazó okiratba foglalva - a meghatalmazott általános meghatalmazást elfogadó nyilatkozatát tartalmazó okiratot a megszabott alakban a kérelemhez mellékelték
2.10. az általános meghatalmazás terjedelmét, illetve időbeli hatályát nem érintő egyéb adatváltozás-bejegyzés iránti kérelem esetén az arra való utalást, hogy a kérelmet alátámasztó okiratot a kérelemhez mellékelték
2.11. a kérelemhez csatolt további mellékletek megnevezése
3. A nyilvántartásba történő adatbejegyzés iránti kérelem űrlapján tájékoztatást kell nyújtani arról, hogy
3.1. ha a polgári peres, bírósági polgári nemperes, közigazgatási peres, illetve egyéb közigazgatási bírósági eljárásban a jogi képviselet kötelező, a nem jogi képviselő részére adott általános meghatalmazás a jogi képviselő részére adott meghatalmazást nem pótolja
3.2. ha az eljárásban a jogi képviselet kötelező, melyek a jogi képviselő hiányának jogkövetkezményei
2. melléklet a 17/2017. (XII. 15.) IM rendelethez
A közfeladatot ellátó szerv nyilvántartásból történő adatigényléséhez szükséges kérelem adattartalma
1. A közfeladatot ellátó szerv adatai
1.1. megnevezése
1.2. székhelye
2. A közfeladatot ellátó szerv nevében eljáró személy adatai
2.1. családi és utóneve
2.2. beosztása
2.3. eljárási jogosultság alapjául szolgáló jogszabályhely feltüntetése
3. Adatkezelésre feljogosító törvényi rendelkezésre való utalás
4. Konkrét ügy megjelölése, amelyben az igényelt adatok megismerésére törvény alapján jogosult
4.1. eljárás ügyszáma
4.2. eljárás tárgya
4.3. igényelt adatok megismeréséhez fűződő érdek
5. A személy megjelölése, akiről a közfeladatot ellátó szerv a nyilvántartásban foglalt adatokat kéri
5.1. természetes személy esetén
5.1.1. családi és utóneve
5.1.2. születési családi és utóneve
5.1.3. születési helye és ideje
5.1.4. anyja születési családi és utóneve
5.2. nem természetes személy esetén
5.2.1. megnevezése
5.2.2. székhelye
5.2.3. törvényes képviselője neve
5.2.4. nyilvántartását vezető szerv neve
5.2.5. nyilvántartási száma
6. Annak az időszaknak vagy időpontnak a megjelölése, amelyre vonatkozóan a közfeladatot ellátó szerv a nyilvántartásban kezelt adatokról adatszolgáltatást igényel
7. Azon ügykörök, illetve bíróságok megjelölése, amelyek vonatkozásában az általános meghatalmazás terjedelméről a közfeladatot ellátó szerv adatszolgáltatást igényel
8. A kérelem keltének helye és ideje
3. melléklet a 17/2017. (XII. 15.) IM rendelethez
A nyilvántartásból történő adatigényléshez szükséges kérelem adattartalma
1. A felvilágosítást kérő adatai
1.1. természetes személy esetén
1.1.1. családi és utóneve
1.1.2. születési családi és utóneve
1.1.3. születési helye és ideje
1.1.4. anyja születési családi és utóneve
1.1.5. lakcíme, egyéni ügyvéd esetén székhelye, kamarai jogtanácsos esetén munkáltatója székhelye
1.1.6. - ha a felvilágosítást kérő elektronikus ügyintézésre köteles vagy azt önként vállalta - rendelkezési nyilvántartásban, illetve közhiteles nyilvántartásban rögzített hivatalos elérhetősége hiányában további hivatalos elektronikus elérhetősége
1.2. nem természetes személy esetén
1.2.1. megnevezése
1.2.2. székhelye
1.2.3. törvényes képviselője neve
1.2.4. nyilvántartásba vett szervezet esetén a nyilvántartását vezető szerv megnevezése
1.2.5. nyilvántartásba vett szervezet esetén nyilvántartási száma
1.2.6. nyilvántartásba nem vett szervezet esetén adószáma
2. Az adatigényléshez fűződő jogi érdek igazolására irányuló közlés
2.1. adatkezelésre feljogosító törvényi rendelkezésre való utalás
2.2. igényelt adatok megismeréséhez fűződő jogi érdek
2.3. arra való utalás, hogy a jogi érdek okirattal igazolható, a jogi érdek igazolása érdekében a kérelemhez mellékelt okirat megnevezése és iratszáma
3. Arra való utalás, hogy a felvilágosítást kérő saját magáról kér a 7. és 8. pont szerinti adatszolgáltatást
4. Arra való utalás, hogy a felvilágosítást kérő nem saját magáról kéri az adatszolgáltatást, továbbá annak a személynek a megjelölése, akiről kéri
4.1. természetes személy esetén
4.1.1. családi és utóneve
4.1.2. születési családi és utóneve
4.1.3. születési helye és ideje
4.1.4. anyja születési családi és utóneve
4.2. nem természetes személy esetén
4.2.1. megnevezése
4.2.2. székhelye
4.2.3. törvényes képviselője neve
4.2.4. nyilvántartását vezető szerv neve
4.2.5. nyilvántartási száma
5. Más személyről kért adatszolgáltatás esetén az arra való utalás, hogy a csekk igazolószelvényét, illetve a készpénzbefizetést vagy az átutalást igazoló bizonylatot a kérelemhez mellékelték
6. Annak az időszaknak vagy időpontnak a megjelölése, amelyre vonatkozóan a felvilágosítást kérő a nyilvántartásban kezelt adatokról adatszolgáltatást igényel
7. Azon ügykörök, illetve bíróságok megjelölése, amelyek vonatkozásában az általános meghatalmazás terjedelméről a felvilágosítást kérő adatszolgáltatást igényel
8. A kérelemhez csatolt mellékletek megnevezése
9. A kérelem keltének helye és ideje
4. melléklet a 17/2017. (XII. 15.) IM rendelethez
Az OBH adatszolgáltatásának vagy az adatszolgáltatás teljesíthetetlenségéről szóló tájékoztatásának az adattartalma
1. Az OBH adatai
2. Ügy megjelölése
2.1. eljárás ügyszáma
2.2. ügyintéző neve, beosztása
2.3. felvilágosítást kérő neve/elnevezése
3. A felvilágosításkérés indokának megjelölése
4. Az adatszolgáltatás iránti kérelem teljesítése esetén
4.1. annak a személynek a neve, akinek a nyilvántartásban kezelt adatairól adatszolgáltatást igényelnek
4.2. annak az időszaknak vagy időpontnak a megjelölése, amelyre vonatkozóan a felvilágosítást kérő magáról vagy más személyről a nyilvántartásban kezelt adatokról adatszolgáltatást igényelt
4.3. azoknak az ügyköröknek, illetve bíróságoknak a megjelölése, amelyek vonatkozásában a felvilágosítást kérő adatszolgáltatást igényelt
5.1. a felvilágosítást kérő rendelkezésére bocsátható nyilvántartott adatok feltüntetése
5.2. ha a nyilvántartás nem tartalmaz rendelkezésre bocsátható adatot, az erre vonatkozó tájékoztatás
6. Az adatszolgáltatás iránti kérelem teljesíthetetlensége esetén
6.1. annak közlése, hogy az OBH a kérelmet milyen indokok alapján nem teljesítheti
6.2. ha a felvilágosítást kérő a kérelmet újból előterjesztheti, az erre vonatkozó tájékoztatás
7. Az adatszolgáltatás teljesítése vagy az adatszolgáltatás teljesíthetetlensége esetén az erről szóló tájékoztatás napja
8. A tájékoztatás keltének helye és ideje

matches:
§ 1
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság