text:
Az alapítványi felügyelet kérdéséhez. - PDF
Az alapítványi felügyelet kérdéséhez.
Download "Az alapítványi felügyelet kérdéséhez."
Jázmin Mezeiné
1 Az alapítványi felügyelet kérdéséhez. Irta: Fekete Gábor. Törvényeink szerint az összes közérdekű alapítványok az állam főfelügyeleti joga alá tartoznak. E szerint az iskolai és egyházi célra tett alapítványok is. Az államnak magasabb tekintetekből joga van megvizsgálni azt, hogy az alapítvány nem ütközik-e az állami törvényekbe, az erkölcsi rendbe vagy magyar nemzeti érdekekbe. Az Unitárius Egyház ezen magasabb szempontokból is mindig tiszteletben tartotta az államnak törvényen alapuló felügyeleti jogát. Ebből folyóan elismerte és elismeri, hogy az állam jogosítva van meggyőződést szerezni arról, hogy az alapítvány törzsállaga megőrizve legyen s a jövedelem az alapító által megjelölt egyházi vagy iskolai célra fordíttassák. Ezek tekintetében a m. kir. Közalapítványi Ügyigazgatóság vagy a Vallás és Közoktatásügyi Miniszter felhívására mindig készséggel szolgált és szolgál felvilágosítással s a kivánt vonatkozó hiteles adatok bemutatásával. Sőt dacára annak, hogy az alapító által tett alapító levél vagy végrendelet mellett teljesen feleslegesnek találta és találja, felhívásra már ismételten felterjesztette propter bonum pacis a kívánt alakban megszerkesztett alapító levelet is. Ezt az Unitárius Egyház mindig megtehette, mert maga is őrködik afelett, hogy csak a jó erkölcsökkel megegyező s az állami törvényekbe és a magyar nemzeti érdekekbe nem ütköző egyházi és iskolai alapítványokat fogadjon el, s mert alapítványait híven őrzi s azokat az alapítók által kijelölt célra fordítja. Nem értett és nem érthet azonban egyet a közalapítványi ügyigazgatóság újabb időben támasztott, önkormányzati jogunkba ütköző s hátrányokkal járó ama kívánalmának, hogy a végrendeletiig tett alapítványokról az Egyház, azok birói birtokbaadása előtt már, a végrendelet mellett, külön előírás szerinti alapító leve-
2 kv. alapítványi felügyelet kérdéséhez. 79 let állítson ki, s azon törekvésével, hogy a hagyatéki bírósági átadás ilyen alapító levél kiállításától és kormányi jóváhagyásától tétessék függővé. Mert ilyen követelésre az alapítványi ügyigazgatóságot és a vallás és közoktatásügyi minisztériumot törvény nem hatalmazza fel s az alapítványok feletti főfelügyelet, amely csak már elfogadott és kezelés alá vett alapítványoknak a szabályszerű kezelése feletti felügyeletre vonatkozhatik, ezt a jogot nem foglalja magában. Épen azért érdekkel birnak egyházunkra nézve s ismertetjük az alábbi kir. it. táblai és kúriai határozatot, amelyek Egyházunk elfoglalt jogi álláspontjának a helyességét erősítik meg. I. Eczken Sándor a nagyenyedi reform. Bethlen-főtanoda részére iskolai célokra százezer koronát és az erdélyi reform, püspökség részére egyházi célokra kétszázezer koronát hagyományozott. A marostordai kir. járásbíróság, mint hagyatéki bíróság ezen hagyományokat a kedvezményezettekre bíróilag átruházta. A közalapítványi kir. ügyigazgatóság, mint a közérdekű alapítványok felügyeletére hivatott kormányhatóságok törvényes képviselője, ezen átruházó végzés ellen felfolyamodással élt. Neheztelte, hogy a hagyományokat a bíróság a kedvezményezettekre átruházta és nekiek kiadta, mielőtt azon alapítványok létezésének és maradandó fenntartatásának, vagyis az alapítványok elfogadhatásának feltételeként azokról, a kedvezményezettek által, a végintézkedésnek megfelelően alapitványi oklevél állíttatott volna ki és az a főfelügyeletre hivatott m. kir. vallás és közoktatásügyi minisztérium által jóváhagyatott volna; kérte ebből folyóan annak kimondását, hogy az átadó végzés vonatkozó részének megváltoztatásával a kedvezményezettek záros határidő alatt köteleztessenek, a kiutalt alapítványi összegeket birói letétbe helyezni, ahonnan azon összegek a kedvezményezetteknek csak a kormányhatóságilag jóváhagyott alapítólevélnek a hagyatéki bíróságnál leendő bemutatása ellenében legyenek kiad"hatók. A kolozsvári kir. it. tábla 1909 április hó 7-én Polg. sz. alatt kelt határozatával a felfolyamodásnak nem adott helyet. A megokolás kiemeli, hogy a felfolyamodásban előterjesztett kérelemnek nincs törvényes alapja, mert a fennforgó esetben a hagyományok átruházását sem az örökösödési eljárásról szóló évi XVI. t. c., sem más törvény nem teszi függővé alapító levél kiállításától és annak kormányhatósági jóváhagyásától. Erdélyben ugyanis az Appr. Constitutio I. R. I. Cím 1. és
3 80 AZ ALAPÍTVÁNYI FELÖQYELÉT KÉRDÉSÉHEZ. 2. cikke, az I. R. 5. Cím 4. cikke, az I. R. 6. Cím 2. cikke, a Leopoldinum diploma 2. pontja és az évi LIV. t. c. szerint a régi egyházak recepta religiok önkormányzati joga és szabadsága törvényileg van biztosítva. Ezen törvények szerint az egyházak magánjogi kötelezettségi képességgel birnak; ingó és ingatlan javakat szerezhetnek, örökölhetnek, birtokolhatnak, amelyek általuk testületileg kezeltetnek; templomot, tornyot építhetnek; iskolákat fő- és középiskolákat alapíthatnak s a szükséges telket és anyagot megszerezhetik; a kegyes alapítványokat illetőleg pedig az évi LV. t. c. szerint biztosíttattak, hogy azokat az alapító óhajához és szándékához képest kezelhetik, épségben maradván a Felség felügyeleti joga. Az évi XX. t. c. és az évi XLIII. t. c a az erdélyi területen és a korábban úgynevezett magyarországi részekben a bevett vallásfelekezetek, egyházak és egyházi hatóságok vallásgyakorlati és önkormányzati szabadságát, jogegyenlőségét és egymás közti viszonyait, illetőleg hatáskörét biztosító törvények érintetlenül fennhagyattak. Az erdélyi protestáns egyházak ezen törvények védelme alatt önkormányzati jogukból folyólag az egyház egyeteme, vagy egyes egyházközségek részére megszorítás nélkül, általában egyházi, vagy iskolai célokra, vagy bizonyos szűkebb cél megjelölésével adott, vagy hagyományozott alapítványokat évszázadokon át államkormányi jóváhagyás nélkül mindig elfogadhatták s elfogadták és azok a hagyatéki biróságok által reájuk átruháztattak s ezen átruházás és elfogadás folytán a kijelölt cél követése mellett az egyház, vagy iskola tulajdonaivá váltak. Ezen alapítványokat az egyház önkormányzati körében alkotott szabályzata szerint az állag fenntartása és biztosítása mellett kezelte és kezeli, fordította és fordítja a maga érdekeit szolgáló kijelölt célokra a Felség felügyeleti jogának tiszteletben tartása mellett. Az évi XLIII. t. c. is, amely a vallás szabad gyakorlatát szabályozza, a 6. -ában kimondja, hogy a bevett vallásokra nézve az eddigi vonatkozó törvények és jogszabályok változatlanúl fenntartatnak s ezen törvény a ban a vallásfelekezetek önkormányzati jogának tiszteletbentartását újabban is kijelenti, amikor úgy rendelkezik, hogy a vallás és közoktatásügyi miniszternek joga van a vallásfelekezetek vagyonára, a náluk létező alapít-
4 kv. alapítványi felügyelet kérdéséhez. 81 ványokra és vagyonkezelésre a főfelügyeletet gyakorolni s különösen őrködni afelett, hogy az ilyen vagyont, alapítványokat el ne idegeníthessék, meg ne csorbítsák, vagy azok a kezelés rosszasága miatt' veszendőbe ne menjenek és valósággal egyházi és a törvényben megengedett oktatási, nevelési, vagy jótékonysági célokra fordíttassanak, valamint, hogy az alapítványokat az alapító akarata értelmében használják fel. Hogy a kormány ezen főfelügyeleti jogból kifolyólag miképp győződhetik meg a vagyonállag biztosításáról, az alapítványoknak az egyházi és iskolai célokra fordításáról, arra nézve útmutatást nyújt a népiskolai oktatásról szóló évi XXXVIM. t. c a és a középiskolai törvény évi XXX. t. c a, amelyek szerint meggyőződést szerezhet arról, hogy a vagyonállag biztosítva van-e, a jövedelem rendeltetése céljaira fordítfatík-e? bekéi heti a zárszámadásokat, kimutatásokat stb. Ehez járul az évi XVI. t. c a is, amely elrendeli, hogyha valamely már létező, vagy az örökhagyó által rendelt alapítvány van érdekelve, az alapítvány felügyeletére hivatott hatóságot a hagyatéki tárgyalás határnapjáról értesíteni kell, de egyik törvényünk sem rendelkezik aképpen, hogy az egyháznak, vagy iskoláinak bizonyos meghatározott célra hagyományozott alapítványok elfogadása s birtokbavétele kormányilag jóváhagyott alapító levél kiállításától lenne függővé téve. A főfelügyelet a vallás- és közoktatásügyi minisztert törvény szerint megilleti általában minden közcélú alapítvány felett s ha valamely oly alapítvány tétetik, amely addig jogi léttel nem biró, hanem csak ezután létesítendő jogi személy javára szól: ez esetben annak megakadályozása végett, hogy állami törvényekbe, nemzeti érdekekbe, a közjóba, vagy a közerkölcsökbe ütköző célt szolgáló alapítvány ne létesíttessék, joga van a magyar állam érdekéből a főfelügyeletre hivatott hatóságnak kívánni, hogy kormányhatóságilag jóváhagyott alapító levél állíttassák ki s említett állami szempontból a közcélú alapítványi hagyományok ellen is minden esetben tiltakozni joga van; minthogy azonban jelen esetben a fiagyomány nem egy ezután statuálandó jogi személy, hanem már századok óta létező, önkormányzati joggal biró egyház és főiskola javára adatott magyar iskolai és egyházi célokra, az egyház és iskola részéről kormányhatósági jóváhagyással ellátott alapító levéltől nem tehető függővé az alapítványi hagyomány elfogadása és birtokba Keresztény Magvető
5 82 kv. alapítványi felügyelet kérdéséhez. 82 vétele, minthogy a felfolyamodó felügyeleti hatóság részéről a felfolyamodásban sem emeltetett kifogás abból a szempontból, hogy a hagyományok állami tiltó törvénybe, nemzeti érdekbe, a közjóba avagy a közerkölcsökbe ütköznének. Mivel tehát ezek szerint nem létezik olyan törvény, amely a protestáns egyházat és iskolákat arra kötelezné, hogy a részükre templomépítési és iskolai célokra tett alapítványi hagyományt csak kormányhatósági jóváhagyással ellátott alapító levél ellenében fogadhatnának el és mivel ily alapítványokkal szemben a kormányhatóságok felügyeleti joga csak arra terjed ki, hogy az állami törvényekbe és nemzeti érdekekbe nem ütköző alapítványok állaga kellően biztosíttassák s a jövedelem a rendeltetésüknek megfelelő célra fordittassék, de arra, hogy a hagyomány elfogadását a közérdek fennebb írt védelmét nem tekintve kormányi jóváhagyáshoz kösse, nem terjed ki. Mindezekre tekintettel nem sértett jogszabályt az első bíróság akkor, amidőn a kérdéses hagyományok átadását az alapító leveleknek kiállításától és azoknak előzetes kormányhatósági jóváhagyásától nem tette függővé. II. A törvényes örökösök egyik magyarországi bíróság előtt perrel léptek fel a végrendeleti örökösök ellen s a végrendelet érvénytelenségének s annak a kimondását kérték, hogy örökhagyó hagyatékában a törvényes örökösédésnek van helye, azon az alapon, mert a végrendelet szerint egyházi kegyes célra hagyott alapítvány a kormányhatósági jóváhagyást nélkülözi. Ezen perben a m. kir. kúria ápr. 28-án 5856/910. polg. sz. alatt hozott ítéletével (mely az elvi jelentőségű határozatok közzé lett felvéve Magánjogi döntvénytár évi 10. szám) a keresetet elutasította s kimondotta, hogy az alapítvány a rendeltetésére szánt célvagyonra vonatkozó intézkedéssel létrejön anélkül, hogy ahoz külön alapító levél kiállítása és kormányhatósági jóváhagyása szükséges volna; kimondotta, hogy az alapítvány létkérdése felett a biróság dönt s hogy a kormány felügyeleti joga csak ellenőrzésre vonatkozik arra nézve, hogy az alapítvány céljának megfelelően kezeltessék. A megokolás rendjén kifejti, hogy a végrendelet szerinti alapítványban megjelölt cél sem a tételes törvényekbe, sem a szokásjogi szabályokba nem ütközik. Az sem akadályozhatja az alapítvány létesülését, hogy a kezeléssel végrendeletileg megbízott testület
6 kv. alapítványi felügyelet kérdéséhez. 83 külön alapító levelet kormányhatósági jóváhagyás végett nem mutatott be. Az alapítványokról szóló törvényeik, jelesen az 1715: LXX1V; 1723: LXX. 1791: XXIII. és XXVI. t.-c. félreérthetetlen tartalma szerint ily természetű alapítványok kormányhatósági jóváhagyás nélkül létesülhetnek s e törvényekben ezekre az alapítványokra nézve csupán a főfelügyeleti jog van fenntartva. Ebben a főfelügyeleti hatáskörben pedig az a jog, hogy a kormányt közreműködés is illeti meg a jóváhagyás megadása által az alapítvány létesítésében, amely jóváhagyás nélkül ilyen alapítványok nem is létesülhetnek, nemcsak hogy benn nem foglaltatik, de a magyar alapítványi jognak hosszú történelmi fejlődés folyamán kialakult rendszere, mely az 1791: XXIII. t.-cikkben és annak különösen 10. -ában nyert betetőzést, a kormánynak ezt a közreműködési jogát egyenesen kizárja. Ennek a rendszernek ugyanis az idézett törvényekben körülírt, a piae causae fogalmi körébe eső alapítványok tekintetében garanciális természetű elve az, hogy a főfelügyelet csak a már létrejött és az illetékes testületek kezelésébe jutott ily alapítványok felett gyakorolható és a főfelügyeletből folyó összes jogok, a már létrejött alapítvány, illetőleg annak kezelése ellenében érvényesitendők. Eliez képest felperes az alapító okiratot magában foglaló végrendelettel szemben nem követelhet törvényes örökösödési jogot azon az alapon, hogy az alapítvány a kormányhatósági jóváhagyást nélkülözi. Alapítványi közjogunkba ütközik ilyen kormányhatósági jóváhagyást létesítési feltételnek tekinteni. Az erre irányzott keresetnek tehát jogos alapja nincs. Tekintettel azonban arra, hogy a bíróságok feladata ily esetben gondoskodni, hogy az alapítványok felett törvényeink értelmében gyakorolandó főfelügyelet lehetővé tétessék és azok a jogok, melyek a kormányt ebben a hatáskörben megilletik, érvényesülhessenek, kimondotta a m. kir. curia, hogy az alapító akaratát tartalmazó végrendelet hiteles másolatban a vallás és közoktatásügyi miniszterhez felterjesztendő. A fennebb mondottakból kitünőleg tehát az állami főfelügyelet csak a már létesített és birtokba vett egyházi és iskolai alapítványok kezelésének a felügyeletére terjed ki; az alapítvány a rendelkezésre szánt célvagyonra vonatkozó alapítói intézkedéssel léte- 6*
7 84 kv. alapítványi felügyelet kérdéséhez. 84 sül s a létesítésnek nem feltétele a kedvezményezett által kiállítandó és kormányhatósági jóváhagyással ellátandó alapító levél. Közérdekből joga van ugyan az államnak tiltakozni az olyan alapítvány létesítése s fennmaradása ellen, amelynek célja az állami törvényekbe, nemzeti érdekekbe vagy közerkölcsökbe ütközik s hogy erről meggyőződést szerezhessen; az alapító-levelet vagy végrendeletet bekivánhatja. E célból értesítendő törvény szerint a hagyatéki tárgyalás határnapjáról is, ahol a közérdekbe ütköző alapítvány életbeléptetését kifogásolhatja s azt saját hatáskörében közigazgatási uton be is tilthatja; de ha az alapítvány létesítése ellen ilyen szempontból kifogása nem lehet, csak azért, hogy a kedvezményezett alapító levelet a végrendelet mellett nem állított ki, nem terjesztette fel és kormányhatósági jóváhagyást nem nyert, a birói átadás ellen törvény szerint tiltakozni nincs jogában, mert ez a kedvezményezett egyház és iskola vagyoni érdekeit sérti s az egyház önkormányzati jogaiba ütközik. Ellenkezik százados törvényekkel és elfogadott gyakorlattal.
8 Goethe pogánysága". Irta: Barabás Ábel. A nagy emberek szövevényes lelki világában könnyű eltévedni. Egy pár külsőség, egy pár meg nem értett nyilatkozat elég ahhoz, hogy egy nagy emberről téves nézetek kerüljenek forgalomba. Ilyen általánosan meggyökeresedelt balvélemény az, amelyet Goetheről vall az emberek nagy része. Goethe pogány, hangoztatják mindenütt. Hogy miért pogány? Erre már nehezen tudnának megfelelni, mert az ok, amiért ez a vélemény lábra kapott, kevéssé ismeretes s az emberek vakon belenyugosznak abba, amit annyi ember állít. Erre a kérdésre akarok némi világot vetni s ezt a nálunk is ismeretes balvéleményt néhány bizonyíték alapján eloszlatni. A Goethe pogányságáról és hitetlenségéről vallott nézet épen annyira alapos, mintha valaki azt akarná bizonyítani, hogy Goethe tulajdonképen katolikus volt. Mert bizonyítékot erre is találhatnánk. Olvassuk el Faust második részének ötödik felvonását s abban megtaláljuk az idevonatkozó bizonyítékokat. Az utolsó jelenet a szent anakoretákkal, az üdvözült gyermekekkel, az ifjabb és tökéletesebb angyalok karával, mater gloriosájával a legszebben s legmagasztosabban mutatja a hithű katolikus felfogást s e jelenetet tetőzi Doctor Marianos verse, amint térdreborulva imádja Szűz Máriát: Mind tekintsen felfelé Szelid bünbánással, Hogy ki üdvét fellelé Szellemüljön által. Jobb érzésünk, jobb erőnk Szálljon trónszékedhez, Szűz anya, királyi nőnk, Istennő kegyelmezz! Van-e szebb kifejezése a katolikus hivő áhítatának? És lehet-e ebből következtetést vonni a költő hitére? Egyáltalán nem.
43. 1868. nov. 24. Deák Ferenc törvényjavaslata a nemzetiségi egyenjogúság tárgyában. 1
43. 1868. nov. 24. Deák Ferenc törvényjavaslata a nemzetiségi egyenjogúság tárgyában. 1 1865 68. évi Képv. Ir. VII. 11 15. l. Minthogy Magyarország összes honpolgárai, az alkotmány alapelvei szerint is,
Pannonhalma (Szent Márton hegy) kb. 966. Kolostori iskola, a Benedek-rend regulái szerint
Kaposi József Pannonhalma (Szent Márton hegy) kb. 966. Kolostori iskola, a Benedek-rend regulái szerint egyházi, állami hivatalnokok képzése új hitvilág és erkölcsi felfogás terjesztése mindennapok élete
Végrehajtás korlátozása iránti kérelem
Végrehajtás korlátozása iránti kérelem Alulírott adós előadom, hogy önálló bírósági végrehajtó előtt számon végrehajtás folyik velem szemben. A végrehajtást kérő: Álláspontom szerint a végrehajtást kérő
Szabályzat a Zita Királyné Közalapítvány tanulmányi ösztöndíja elnyeréséhez
Szabályzat a Zita Királyné Közalapítvány tanulmányi ösztöndíja elnyeréséhez A Zita Királyné Közalapítvány pályázata keretében a Marcali vagy Somogyzsitfa középfokú intézményeiben érettségizett és egyetemen
Tápiószecső Nagyközség Önkormányzat képviselő-testületének 10/2012 (III.22.) önkormányzati rendelete
Tápiószecső Nagyközség Önkormányzat képviselő-testületének 10/2012 (III.22.) önkormányzati rendelete az önkormányzat vagyonáról, és a vagyongazdálkodás szabályairól Tápiószecső Nagyközség Önkormányzata
A közjegyzői nemperes eljárások
A közjegyzői nemperes eljárások A nemperes eljárás olyan eljárás amely nem a peres eljárás szabályai szerint zajlik (Kengyel Miklós) Célja eltérő: -perelterelő, permegelőző, perelőkészítő -Jogok, tények
Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság
Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság A közfeladatot ellátó szerv által nyújtott vagy költségvetéséből finanszírozott közszolgáltatások megnevezése, tartalma, a közszolgáltatások igénybevételének rendje, a közszolgáltatásért
1992. évi LXIII. törvény. a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról1
1992. évi LXIII. törvény a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról1 Az Országgyűlés - a Magyar Köztársaság Alkotmányában foglaltakkal összhangban - a személyes adatok védelmét,
Letéti számla pénzforgalmának alakulása évben
Nemzeti Erőforrás Minisztérium igazgatása bankszámlaszám: 10032000-01425190-20000002 és 11712004-20037666 6 457,0 436,0 282,0 1 362,0 2 08 11,0 11,0 8 526,0 Letéti számla megnevezése: NEFMI Igazgatása
A bizonyítás. Az eljárás nem szükségképpeni része.
A bizonyítás A bizonyítás fogalma A bizonyítási eljárás (vagy bizonyítás) - a hivatalbóli eljárás alapelvén nyugvó, - a hatóság az ügyfelek és az eljárás más résztvevői közreműködésével zajló eljárási
SZÁNTÓ ÉS TÁRSA. Önkormányzati támogatás
Önkormányzati támogatási rendszer a./ Az Európai Unió működéséről szóló Szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 107. cikk szabályozza - a belső piaccal összeegyeztethetetlen, a - a belső piaccal összeegyeztethető,
ELŐTERJESZTÉS. Kerekegyháza Város Képviselő-testületének, június 25-i ülésére. Az előterjesztést készítette: oktatási referens
ELŐTERJESZTÉS Kerekegyháza Város Képviselő-testületének, 2008. június 25-i ülésére Tárgy:Fejlesztő pedagógus alkalmazása Az előterjesztést készítette: Hum József oktatási referens Előterjesztő: dr. Kelemen
RAKTÁRBÉRLETI SZERZŐDÉS MŰVI KÖZRAKTÁROZÁSRA
1. oldal RAKTÁRBÉRLETI SZERZŐDÉS MŰVI KÖZRAKTÁROZÁSRA amely létrejött a (1) NÉV KORONA KÖZRAKTÁR ZRT. 1053 Budapest, Szép utca 2. Adószám: 14750698-2-41 Cégjegyzékszám: Cg.01-10-046370 Képviseli: Területi
BORSOD MEGYEI ESETTANULMÁNYOK. Készítette: Dr. Tulipán Péter BAZ. Megyei Békéltető testület elnöke
BORSOD MEGYEI ESETTANULMÁNYOK Készítette: Dr. Tulipán Péter BAZ. Megyei Békéltető testület elnöke BÍRÓSÁGI JOGESET 1. Borsod Megyei Békéltető Testület még nem vesztett pert 15 év alatt A vállalkozás az
KÖZÉRDEKVÉDELMI SZAKÁG. Az ügyész közérdekvédelmi feladatai
KÖZÉRDEKVÉDELMI SZAKÁG Az ügyész közérdekvédelmi feladatai Magyarország Alaptörvénye 29. cikkének (1) bekezdése szerint a legfőbb ügyész és az ügyészség az igazságszolgáltatás közreműködőjeként az állam
DUNAEGYHÁZA KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK 10/2004. (V. 06.) rendelete. az önkormányzat vagyonáról és a vagyongazdálkodás szabályairól
DUNAEGYHÁZA KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK 10/2004. (V. 06.) rendelete az önkormányzat vagyonáról és a vagyongazdálkodás szabályairól A képviselőtestület a helyi önkormányzatokról szóló többször
II. Az Adatvédelmi tv. 1. -ának 4.a) pontja határozza meg az adatkezelés fogalmát:
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelet elnökének 2/2003 számú ajánlása a hitelintézetek, a befektetési szolgáltatók, az árutőzsdei szolgáltatók és a biztosítók adatkezelési szabályairól A hitelintézet,
4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán. Alkotmányos védelem
4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán Alkotmányos védelem Általános alkotmányos védelem A nemek közötti hátrányos megkülönböztetés általános tilalmát a Magyar
A MÚLT JOGI STÁTUSZA SZABÁLYOZÁSA MIRE NEM HOZHATÓ LÉTRE MIRE JÖN LÉTRE? 2015.02.25. ALAPÍTVÁNY. Közcélú örökhagyás görögöknél, rómaiaknál
A MÚLT ALAPÍTVÁNY Jogi személyiséggel felruházott célvagyon Közcélú örökhagyás görögöknél, rómaiaknál Ie.387 DR SZALAI ERZSÉBET 2015. 1 DR SZALAI ERZSÉBET 2015. 2 SZABÁLYOZÁSA JOGI STÁTUSZA 2011. évi CLXXV.
AGRÁRJOGÉS KÖRNYEZETVÉDELEM I. : TÉTELEK 2016. MÁJUS
1 a) AGRÁRJOGÉS KÖRNYEZETVÉDELEM I. : TÉTELEK 2016. MÁJUS (Az egyes tételeknél a felsorolásokból a lényeget és az összefüggéseket kell ismertetni!) A magánjog és a közjog specifikus vegyülése folytán kialakuló
Közbeszerzési Szabályzat 2009.12.11-től hatályos
Közbeszerzési Szabályzat 2009.12.11-től hatályos Biharnagybajom Községi Önkormányzat Képviselő-testülete (továbbiakban: Képviselő-testület) a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény (továbbiakban:
Hagyatéki. Vonatkozó jogszabályok:
Hagyaték Vonatkozó jogszabályok: A hagyatéki eljárásról szóló 2010. évi XXXVIII. törvény A hagyatéki eljárás egyes cselekményeiről szóló 29/2010. (XII.31.) KIM rendelet Polgári Törvénykönyvről szóló 2013.
AB közlöny: VII. évf. 2. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
386/B/1997 AB közlöny: VII. évf. 2. szám --------------------------------------------------------------- A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabályi rendelkezések alkotmányellenességének
Gyöngyös Körzete Kistérség Többcélú Társulás Társulási Tanácsának 4/2016. (II.15.) határozata
Kivonat! Gyöngyös Körzete Kistérség Többcélú Társulási Tanácsa 2016. február 15-i ülésén készült jegyzőkönyvéből: Gyöngyös Körzete Kistérség Többcélú Társulás Társulási Tanácsának 4/2016. (II.15.) határozata
NYILATKOZAT. Nyújt-e be Európai öröklési bizonyítvány kiállítása iránti igényt (külön nyomtatvány): Igen - Nem
Ügyiratszám: (a levelünk bal felső sarkában található) I. számú nyomtatvány NYILATKOZAT MINT ÖRÖKLÉSBEN ÉRDEKELT KÉREM AZ ELJÁRÁST LEFOLYTATNI: - A FELTÜNTETETT VAGYONTÁRGYAKRA; - ILLETVE HAGYATÉKI VAGYON
BALATO FÜRED VÁROS POLGÁRMESTERI HIVATAL POLGÁRMESTER Szám: Előkészítő: dr. Lamperth Amarilla/Geiszler Éva Tárgy: Balatonfüredi Petőfi Sportkör kérelme Tisztelt Képviselő-testület! ELŐTERJESZTÉS a Képviselő-testület
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Í t é l e t e t :
Fővárosi Munkaügyi Bíróság 1055 Budapest, V. Markó u. 27. 4.M. 372/1999/13. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Munkaügyi Bíróság a Független Rendőr Szakszervezet által képviselt Dr. L. R., I.r. felperesnek,
Az új Polgári Törvénykönyv igen érthetően
Az új Polgári Törvénykönyv igen érthetően A VÉGRENDELET - A jelenlegi Törvénykönyvben található és az új Törvénykönyv 1034-1085 cikkei szabályozza; - Egy egyoldalú, személyes és visszavonható okirat, amely
1962. évi 25. törvényerejű rendelet
A jogszabály mai napon hatályos állapota 1962. évi 25. törvényerejű rendelet a külföldi választottbírósági határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, New Yorkban 1958. június 10-én kelt Egyezmény
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a személyesen eljárt.. (..) felperesnek az ORFK Gazdasági és
VIII. 53. Nagykőrösi és Dunamelléki Református Tanítóképző Intézet iratai (-1949)
Raktári helye: Nagykőrös, vk. terem, 76-77. polc a) Igazgatótanácsi és tanárszéki jegyzőkönyvek 1904-1947 0,12 fm b) Ügyviteli iratok 1889-1948 (-1949) 0,14 fm c) Anyakönyvek 1865-1946 0,14 fm d) Évkönyvek
Ramocsaháza/Nyíribrony/Nyírkércs Község Önkormányzat Képviselő-testületének /2012. (XII.) H a t á r o z a t a
Ramocsaháza/Nyíribrony/Nyírkércs Község Önkormányzat Képviselő-testületének /2012. (XII.) H a t á r o z a t a A Ramocsaházi Közös Önkormányzati Hivatal alapító okiratáról A Képviselő-testület: 1. A Ramocsaházi
NYILATKOZAT. Az elhunyt neve: Születési neve: Születési helye, ideje: Anyja neve: Családi állapota: Állampolgársága: Elhalálozás helye, ideje:
1 NYILATKOZAT Az elhunyt neve: Születési neve: Születési helye, ideje: Anyja neve: Családi állapota: Állampolgársága: Elhalálozás helye, ideje:. Állt-e gondnokság/gyámság alatt: Gondnok/gyám neve, címe:...
1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések
1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések Alkotmány: constitutio közös állapot, közös megegyezés, hogy milyen szabályok
I. Pátka Község Díszpolgára cím alapítása
Pátka Község Önkormányzat Képviselı-testülete 9/2007 (VI. 27.) számú rendelete Az önkormányzat által alapított kitüntetések adományozásáról, valamint a kitüntetések adományozásának és visszavonásának rendjérıl
Kovács Miklós. Az új termőföld szabályozás The new agricultural land legislation
Kovács Miklós Az új termőföld szabályozás The new agricultural land legislation kovacs.miklos@amk.uni-obuda.hu Óbudai Egyetem Alba Regia Műszaki Kar, mestertanár I. Bevezetés 2014. május 1-vel az egykor
T/ számú. törvényjavaslat. egyes törvényeknek az önálló zálogjoggal összefüggő módosításáról
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/12368. számú törvényjavaslat egyes törvényeknek az önálló zálogjoggal összefüggő módosításáról Előadó: Varga Mihály nemzetgazdasági miniszter Budapest, 2016. október 1 2016. évi
GYÖNGYÖS VÁROS KÉPVISELŐ-TESTÜLETE P Á L Y Á Z A T I A D A T L A P
GYÖNGYÖS VÁROS KÉPVISELŐ-TESTÜLETE P Á L Y Á Z A T I A D A T L A P NYUGDÍJAS SZERVEZETEK TÁMOGATÁSÁRA KIÍRT PÁLYÁZATHOZ I. PÁLYÁZÓ SZERVEZET ADATAI A pályázó neve:.. A pályázó székhelye:. A pályázó címe,
2. A hitoktatás struktúrája
2. A hitoktatás struktúrája II. A hitoktatás mai helyzetelemzése A Római Katolikus Egyház szervezeti felépítését - struktúráját, mint minden intézmény esetében a szervezet célja határozza meg. A cél a
Veszprémi Civil Információs Centrum. Jogszabályi keretek
Veszprémi Civil Információs Centrum Jogszabályi keretek A Partnerség Erősítése ÁROP-1.1.14-2012-2012-0011 azonosítóhoz tartozó projekt társadalmi fenntarthatósági vállalásának teljesítéséhez kapcsolódóan
Előterjesztés: Nyílt ülés X X. Zárt ülés
Előterjesztés: Címe: a Kunszentmárton Város Önkormányzata által működtetett köznevelési intézmény(ek) állami működtetésbe vételével összefüggő, a feladatellátáshoz kapcsolódó létszámátadásról, valamint
v é g z é s t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság végzését helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 6.Pkf.26.585/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a Fekete Ügyvédi Iroda (felperesi jogi képviselő iroda címe; ügyintéző: dr. Fekete Csaba ügyvéd) által képviselt... (felperes címe) felperesnek,
A jogi személyek általános szabályai az új Ptk.-ban
A jogi személyek általános szabályai az új Ptk.-ban A gazdasági társaságok közös szabályainak kiterjesztése A Könyvben szabályozott jogi személyek tagsággal bíró jogi személyek egyesület gazdasági társaságok
Pénzmosás elleni szabályzat
Pénzmosás elleni szabályzat A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2007. évi CXXXVI. törvényben foglaltak értelmében az Euro Quattro Bróker Kft. köteles ügyfeleit
BALATONBOGLÁR VÁROS ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETE
BALATONBOGLÁR VÁROS ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETE Ügyiratszám: 324-2/2017. Sorszám: 11. ELŐTERJESZTÉS Balatonboglár Város Önkormányzat Képviselő-testülete 2017. február 15. napján tartandó ülésére Tárgy:
AZ ÖNKORNÁNYZATI VAGYON ÁLLAMI HASZNÁLATBA VÉTELE. A közoktatás és a köznevelés rendszerének összevetése
AZ ÖNKORNÁNYZATI VAGYON ÁLLAMI HASZNÁLATBA VÉTELE A közoktatás és a köznevelés rendszerének összevetése A közoktatás rendszerét felváltó köznevelés rendszere a feladatmegoszlás, a rendszer működtetése
1994. évi LV. törvény a termőföldről 1
OptiJus Opten Kft. I. 1994. évi LV. törvény 1994. évi LV. törvény a termőföldről 1 A 2011.8.1. óta hatályos szöveg Tartalomjegyzék I. Fejezet BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 1 A törvény hatálya............ 1 Fogalommeghatározások........
. ar 51 la Tóth János Zoltán polg~ ester jegyző
Kisköre Városi Önkormányzat Képviselő-testületének 3/2014(111. 27.) önkormányzati rendelete az önkormányzati tulajdonú helyiségeinek bérleti díjáról egységes szerkezet Kisköre Város Önkormányzat Képviselő-testülete
NYILATKOZAT SZEMÉLYI ADATOKRÓL
1. számú melléklet a 2/1968. (I. 24.) IM rendelethez Kérjük, olvassa el figyelmesen az alábbi tájékoztatót! NYILATKOZAT SZEMÉLYI ADATOKRÓL Kérelmező házastársa, illetőleg eltartásáról gondoskodni köteles
I. fejezet. Általános rendelkezések. II. fejezet
78/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalmára vonatkozó részletes szabályokról 2005. november 1-jétől hatályos szöveg A védjegyek és a földrajzi
Kérelem a PSZÁF J-B-IV-24/2007. sz. határozat saját hatáskörben történő visszavonására
Marsi Erika Főigazgató Asszony Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete Budapest Krisztina krt. 39. 1013 Tárgy: Kérelem a PSZÁF J-B-IV-24/2007. sz. határozat saját hatáskörben történő visszavonására Tisztelt
az alkotmánybíróság határozatai
2016. március 3. 2016. 5. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 4/2016. (III. 1.) AB határozat a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi 200
1973. évi 11. törvényerejű rendelet
1973. évi 11. törvényerejű rendelet a külföldön felhasználásra kerülő közokiratok diplomáciai vagy konzuli hitelesítésének (felülhitelesítésének) mellőzéséről Hágában, az 1961. október 5. napján kelt egyezmény
ÚJSZÁSZ VÁROS POLGÁRMESTERE 5052 ÚJSZÁSZ, SZABADSÁG TÉR 1. TEL/FAX: 56/
ÚJSZÁSZ VÁROS POLGÁRMESTERE 5052 ÚJSZÁSZ, SZABADSÁG TÉR 1. TEL/FAX: 56/552-022 Tárgyalja:- Pénzügyi és Településfejlesztési Bizottság Ügyrendi Bizottság E L Ő T E R J E S Z T É S Újszász Város Képviselő-testületének
Vételi jogot biztosító szerződés
Vételi jogot biztosító szerződés ingatlanra Vételi jogot biztosító szerződés amely létrejött egyrészről családi és utónév: születési családi és utónév:. születési hely és idő:.. anyja neve:... lakcím:....
A gyermektartásdíj hazai megjelenése és. szabályozása napjainkig. Szerző: dr. Miju Anita
A gyermektartásdíj hazai megjelenése és szabályozása napjainkig Szerző: dr. Miju Anita Nyíregyháza, 2016. január 19. Bevezetés Tanulmányomban azt szeretném bemutatni, hogy a gyermektartásdíj magyarországi
SZOCIÁLIS ÉS EGÉSZSÉGÜGYI BIZOTTSÁGI ELŐTERJESZTÉS
Budapest Főváros XXIII. kerület Soroksári Polgármesteri Hivatal Humán-közszolgáltatási Osztály 1239 Budapest, Hősök tere 12. SZOCIÁLIS ÉS EGÉSZSÉGÜGYI BIZOTTSÁGI ELŐTERJESZTÉS Javaslat Dr. (Név) felnőtt
Az említettekre tekintettel a korábbi szabályzat azon rendelkezései, melyek ma már nem időszerűek, nem kerülnének felvételre az új előírások közé.
1 2 3 Nyílt ülésen kerül tárgyalásra A képviselő-testület 2014.12.16-án tartandó ülésének előkészítése 1. NAPIRENDI PONT ELŐTERJESZTÉS Sárvár Város Önkormányzatának tulajdonában álló egyszemélyes cégek
ÚJFEHÉRTÓ VÁROS KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 2/2007. (I. 26.) r e n d e l e t e
ÚJFEHÉRTÓ VÁROS KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 2/2007. (I. 26.) r e n d e l e t e az önkormányzati vagyonáról és a vagyonnal kapcsolatos tulajdonosi jogok gyakorlásáról egységes szerkezetben az e rendeletet módosító
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság Mfv.II.10.034/2007/2. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bíróság P.T. I. rendű, H. Sz. II. rendű és
1. számú melléklet a 2/1968. (I. 24.) IM rendelethez NYILATKOZAT SZEMÉLYI ADATOKRÓL 1. Név Kérelmező házastársa, illetőleg eltartásáról gondoskodni köteles szülő (a családi kapcsolat megjelölésével) másik
Tisztelt Pályázó! A fent említett törvény 14. -ában elıírtaknak megfelelıen a mellékelt nyilatkozat beszerzésérıl gondoskodnunk kell.
Tisztelt Pályázó! A KISZOMBORON MŐKÖDİ TÁRSADALMI SZERVEZETEK ÉS ALAPÍTVÁNYOK TÁMOGATÁSÁRA az Ön által benyújtott pályázat a közpénzekbıl nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény
I. FEJEZET A LELKIISMERETI ÉS VALLÁSSZABADSÁG JOGA
A lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény a tervezett módosításokkal egységes szerkezetben A Magyarországon
ZIRC VÁROSI ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERI HIVATAL JEGYZŐJE 8420 ZIRC, Március 15. tér 1. Pf.: 77 88/593-702 88/414-475 jegyzo@zirc.hu Észrevétel Koós Gábor képviselő A Zirc Városi Önkormányzat Polgármesteri
Holocaust Dokumentációs Központ és Emlékgyűjtemény Szervezeti felépítés
Holocaust Dokumentációs Központ és Emlékgyűjtemény Szervezeti felépítés 1.1. Kuratórium 1.1.1. Elnöke Dr. Haraszti György 1.1.2. Tagjai Prof. Dr. Haraszti György Tallai Gábor Dr. Róna Tamás Frisch György
á p r i l i s 1 3.
Veresegyház Város Önkormányzata J E G Y Z Ő K Ö N Y V P é n z ü g y i B i z o t t s á g i é s Ü g y r e n d i, J o g i é s K ö z b i z t o n s á g i B i z o t t s á g i ülés 2 0 1 6. á p r i l i s 1 3.
A DEMECSERI SZOCIÁLIS ALAPSZOLGÁLTATÁSI KÖZPONT ALAPÍTÓ OKIRATA EGYSÉGES SZERKEZETBEN
A DEMECSERI SZOCIÁLIS ALAPSZOLGÁLTATÁSI KÖZPONT ALAPÍTÓ OKIRATA EGYSÉGES SZERKEZETBEN Társulási Tanács: Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 9. (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
JOGI SZEMÉLYEK NEVÉRE FOLYÓSZÁMLÁK MEGNYITÁSÁHOZ SZÜKSÉGES DOKUMENTUMOK - IRÁNYMUTATÓ DOKUMENTUM-JEGYZÉK -
2. számú Melléklet JOGI SZEMÉLYEK NEVÉRE FOLYÓSZÁMLÁK MEGNYITÁSÁHOZ SZÜKSÉGES DOKUMENTUMOK - IRÁNYMUTATÓ DOKUMENTUM-JEGYZÉK - I. ROMÁNIAI JOGI SZEMÉLYEK A. Részvénytársaságok és egyes állami vállalatok
Részleges személyes költségmentesség a polgári perben
Részleges személyes költségmentesség a polgári perben Szerzők: Kostyákné Dr. Vass Ágnes és Dr. Varjasi Erika Nyíregyháza, 2013. június Magyarország Alaptörvényének XXVIII. cikke kimondja, mindenkinek joga
A pénzügyi vállalkozás vezető állású személyének megválasztása/kinevezése
A pénzügyi vállalkozás vezető állású személyének megválasztása/kinevezése I. VEZETŐ ÁLLÁSÚ SZEMÉLYEK Az MNB előzetes engedélyével választható meg, illetőleg nevezhető ki a pénzügyi vállalkozásnál vezető
Sárospatak Város Polgármesterétől
Sárospatak Város Polgármesterétől 3950 Sárospatak, Rákóczi út 32. Tel.: 47/513-240 Fax: 47/311-404 E-mail: sarospatak@sarospatak.hu JAVASLAT - a Képviselő-testületnek - az INNOVO-PATAK Sárospataki Városfejlesztő
A BETEGEK JOGAI A PSZICHIÁTRIAI KEZELÉS SORÁN
A BETEGEK JOGAI A PSZICHIÁTRIAI KEZELÉS SORÁN 1998. július elsejétõl új egészségügyi törvény szabályozza a betegjogokat. Fõbb rendelkezései meghatározzák, milyen jogok illetnek meg minket a gyógykezelésünk
Az önkormányzati vagyon
Murakeresztúr Község Önkormányzati Képviselő-testületének 8/2004. (IV. 16.) számú RENDELETE az önkormányzat vagyonáról, és a vagyongazdálkodás szabályairól A képviselő-testület a helyi önkormányzatokról
KÖZÖS SZABÁLYOK A GYÁM ÉS A GONDNOK SZÁMADÁSÁVAL KAPCSOLATBAN
KÖZÖS SZABÁLYOK A GYÁM ÉS A GONDNOK SZÁMADÁSÁVAL KAPCSOLATBAN Számadás fajtái: - rendszeres számadás - eseti számadás - végszámadás Számadásra kötelesek: - hivatásos gyám - hivatásos gondnok - gondnok
FŐVÁROSI BÍRÓSÁG A Magyar Köztársaság nevében! A Fővárosi Bíróság dr. Éliás Sára ügyvéd /1068. Budapest, Rippl Rónai u. 28./ által képviselt Multimédia Stúdió Művészeti Egyesület/1370. Budapest, Planetárium/
Vácduka Község Önkormányzat Képviselő-testületének 4/2010 (V.17.) számú rendelete a helyi civil szervezetek támogatásáról
Vácduka Község Önkormányzat Képviselő-testületének 4/2010 (V.17.) számú rendelete a helyi civil szervezetek támogatásáról Vácduka Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a helyi önkormányzatokról szóló
2003.9.23. HU 179 2. A SZEMÉLYEK SZABAD MOZGÁSA A. SZOCIÁLIS BIZTONSÁG 1. 31971 R 1408: A Tanács 1971. június 14-i 1408/71/EGK rendelete a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra,
XXX. Gazdasági Versenyhivatal
XXX. Gazdasági Versenyhivatal I. A célok és elvárt eredmények meghatározása, felsorolása A Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: GVH vagy Hivatal ) státuszát és jogosítványait a tisztességtelen piaci
Mezőberény Város Önkormányzati Képviselő-testülete 49/2012.(XI.27.) önkormányzati rendelete a helyi adókról
Mezőberény Város Önkormányzati Képviselő-testülete 49/2012.(XI.27.) önkormányzati rendelete a helyi adókról Mezőberény Város Képviselő-testülete a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény 1. (1) bekezdésében,
A FŐVÁROSI ÖNKORMÁNYZAT ÉRTELMI FOGYATÉKOSOK OTTHONA ZSIRA HIVATALOS HONLAPJÁNAK KÖZZÉTÉTELI SZABÁLYZATA
A FŐVÁROSI ÖNKORMÁNYZAT ÉRTELMI FOGYATÉKOSOK OTTHONA ZSIRA HIVATALOS HONLAPJÁNAK KÖZZÉTÉTELI SZABÁLYZATA I. Az utasítás hatálya Ezen utasítás hatálya a Fővárosi Önkormányzat Értelmi Fogyatékosok Otthona
Pálmonostora Község Önkormányzat. Polgármesteri Hivatalának. Szervezeti és Működési Szabályzata
Pálmonostora Község Önkormányzat Polgármesteri Hivatalának Szervezeti és Működési Szabályzata 1 Az államháztartás működési rendjéről szóló többször módosított 217/1998. (XII. 30.) Korm. rend. 10.. (4)
Budaörs Város Önkormányzatának Képviselő-testülete 21/2014. (VIII.25.) önkormányzati rendelete
Budaörs Város Önkormányzatának Képviselő-testülete 21/2014. (VIII.25.) önkormányzati rendelete az önkormányzat vagyonáról való rendelkezési jog gyakorlásának szabályairól szóló 60/2004. (X. 20.) számú
A jogellenesség vizsgálatának gyakorlata a közigazgatási jogkörben okozott kár. (Ptk. 349. (1) bek.) dr. Mikó Sándor
A jogellenesség vizsgálatának gyakorlata a közigazgatási jogkörben okozott kár megtérítése iránt indított perekben (Ptk. 349. (1) bek.) Szerző: dr. Mikó Sándor 2013. Alapvetések a jogellenesség vizsgálatához
Indokolás. Fővárosi Ítélőtábla 8.Pf.20.965/2008/6.
Fővárosi Ítélőtábla 8.Pf.20.965/2008/6. A Fővárosi Ítélőtábla a személyesen eljárt I. rendű felperes neve (IV. rendű felperes címe) I. rendű, a dr. Bay Endre pártfogó ügyvéd (...) által képviselt, II.
Budapest Főváros XXIII. kerület Soroksári Polgármesteri Hivatal Humán-közszolgáltatási Osztály 1239 Budapest, Grassalkovich út 162. SZOCIÁLIS ÉS EGÉSZSÉGÜGYI BIZOTTSÁGI ELŐTERJESZTÉS Javaslat a III. számú
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a N G Ügyvédi Iroda (cím) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Budapest, Városház
ACCESS Befektetési Alapkezelő Zrt.
ACCESS Befektetési Alapkezelő Zrt. Ügyfélfogadás rendje és panaszkezelésre vonatkozó szabályzat Verzió Hatályos Döntés száma 1. 2012. április 26. 7/2012.(04.26) vezérigazgatói határozat 2. 2014. július
KÖZÉRDEKŰ ADATOK EGYEDI IGÉNYLÉSÉNEK RENDJE
KÖZÉRDEKŰ ADATOK EGYEDI IGÉNYLÉSÉNEK RENDJE A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 61. (1) bekezdése értelmében A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabad véleménynyilvánításra,
Báta Község Önkormányzatának és Sárpilis Község Önkormányzatának. Óvodai ellátására társulási megállapodás
Báta Község Önkormányzatának és Sárpilis Község Önkormányzatának Óvodai ellátására társulási megállapodás Báta és Sárpilis Községek Önkormányzatainak Képviselő testületei, annak érdekében, hogy a Magyarországi
POLGÁRI JOG. Mint jog ág DR SZALAI ERZSÉBET 1
POLGÁRI JOG Mint jog ág DR SZALAI ERZSÉBET 1 Ptk. állampolgárok állami, önkormányzati, gazdasági és civil szervezetek más személyek vagyoni és egyes személyi viszonyait szabályozza../. DR SZALAI ERZSÉBET
Nemzeti Adó- és Vámhivatal 2011. január 1-től
Nemzeti Adó- és Vámhivatal 2011. január 1-től - A Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) államigazgatási és fegyveres rendvédelmi feladatokat is ellátó kormányhivatal. A NAV felügyeletét a miniszterelnök
II. TÉMA. A közigazgatás működésének követelményrendszere (TK 69 76)
1 II. TÉMA A közigazgatás működésének követelményrendszere (TK 69 76) A közigazgatás közérdekű tevékenységét különböző alapelvek jellemzik. Ezek nem jogági alapelvek vagy csak bizonyos fokig azok. Így
1868. évi XLIV. törvénycikk a n emzetiségi egyenjogúság tárgyában *
1868. évi XLIV. törvénycikk a n emzetiségi egyenjogúság tárgyában * Mintho gy Magyarország összes honpolgárai az alkotmány alapelvei szerint is politikai tekintetben egy nemzetet képeznek, az oszthatatlan
P. 1. melléklet az 56/2007. (XII. 22.) IRM rendelethez A fővárosi, megyei igazságügyi szolgálat érkeztető bélyegzője NYOMTATVÁNY
P. 1. melléklet az 56/2007. (XII. 22.) IRM rendelethez A fővárosi, megyei igazságügyi szolgálat érkeztető bélyegzője NYOMTATVÁNY Jogi segítségnyújtás engedélyezése iránti kérelemhez A) SZEMÉLYI ADATOK,
Az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóságok
Ket képzés ÁROP-2009/2.2.7. A projekt az Európai Unió támogatásával, az Európai Szociális Alap társfinanszírozásával valósul meg Az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóságok Az üzletszerűen végzett ingatlanközvetítői,

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság kúria Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság BÍRÓSÁG Bíróság


text:
Nyilvánosság Klub: Közéleti szerepcsere2005. november 20.
Közéleti szerepcsere
A Legfelsőbb Bíróság alkotmányos alapintézmény. A sajtó pedig az alkotmányban biztosított szólás- és véleményszabadság intézménye. A Legfelsőbb Bíróság ítéletei meg tudják rövidíteni a sajtó szabadságát, a sajtó kritikái azonban, ha akarnák se tudnák megingatni a Legfelsőbb Bíróság jogi státuszát. Sajnálatos, hogy erről a különbségről sem az OIT, sem a MÚOSZ Etikai Bizottsága még csak nem is hallott.
Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács és az MTI kéréssel fordultak a MÚOSZ Etikai Bizottságához, mert szerintük az Élet és Irodalom főszerkesztője sajtónyilatkozatában megtámadta a Legfelsőbb Bíróságot, mint alkotmányos alapintézményt, amikor jogsértőnek találta, hogy az ügyükben született Legfelsőbb Bírósági döntésről a Magyar Nemzet előbb értesült, mint a peres felek. Ezt követően egy ügyvéd a Népszabadságban a Legfelsőbb Bíróság és az OIT elnökéhez címzett nyílt levelében kérte annak kivizsgálását, ki a felelős a bírósági végzés jogellenes kiszivárogtatásáért. A Legfelsőbb Bíróság és az OIT a mai napig nem válaszolt a sajtóban feltett kérdésekre. Azt viszont sérelmezték, hogy az üggyel kapcsolatos, a választ nem tartalmazó közleményüket a sajtó késve közölte. Lomnici Zoltánnak, az OIT és a Legfelsőbb Bíróság közös elnökének vitatható szerepfelfogásról árulkodik, hogy a nyilvánosan hozzá intézett kérdésfeltevést önmagában támadásnak minősíti és mozgásba hozza a Magyar Újságírók Országos Szövetségének Etikai Bizottságát, azonnali elégtételt követelve magának és az általa vezetett intézményeknek. A demokrácia és a szólásszabadság nagyobb dicsőségére a MÚOSZ Etikai Bizottsága eleget tett a kérésnek.
Az Etikai Bizottságnak vissza kellett volna utasítania az OIT-nek a véleménynyilvánítás és a sajtó szabadságát megkérdőjelező kérését. Ehelyett, a november 8-án elfogadott határozatában megengedhetetlen módon állást foglalt a bíróság által eldöntött jogvitában és az ÉS főszerkesztőjét és az ügyvédet marasztalta el az informátor kiszolgáltatásának követelése miatt, jóllehet senki sem kérte a Magyar Nemzettől forrása megnevezését.
A Nyilvánosság Klub szerint az OIT és a MÚOSZ Etikai Bizottsága támadást intézett a vélemény- és sajtószabadság alkotmányos intézménye ellen. És miközben hetek óta folyik egy értelmetlen és felesleges polémia a bírósági mundér becsületének és sérthetetlenségének védelme érdekében, a lényeg lassan teljesen elsikkad: a közvélemény mindmáig nem tudja, hogyan eshetett meg, hogy a Legfelsőbb Bíróság döntéséről előbb értesült a jobboldali politikai napilap, mint maguk a peres felek.
A MÚOSZ Etikai Bizottság állásfoglalása
Magyar Újságírók Országos Szövetsége Etikai Bizottság
Az Etikai Bizottság állásfoglalása Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács (OIT) és a Magyar Távirati Iroda (MTI) közötti sajtóetikai vitában.
Az OIT kéréssel fordult a MÚOSZ etikai bizottságához, mert az "Élet és Irodalom" a bírósági eljárások miatti kifogását közölték a lapok, az OIT ezzel kapcsolatos véleményét azonban nem, vagy csak késve tették elérhetővé a nyilvánosság számára.
A nézetkülönbséget dr. Lomnici Zoltán, a Legfelsőbb Bíróság elnöke, aki egyben az OIT elnöke is, és Vince Mátyás az MTI elnöke tisztázták és ezzel kapcsolatban közleményt tettek közzé az MTI-nél.
Az eset tanúságokkal szolgálhat demokráciánk alapintézményei számára, ezért az OIT szóvivője - egyetértésben az OIT elnökével, - 2005. november 3-án ismét a MÚOSZ etikai bizottságához fordult, tárgytalannak tekintve a korábbi előterjesztést, de állásfoglalását kérve, (idézzük az OIT szóvivőjének levelében megfogalmazott kérdést):
"A kérdés az, hogy Magyarországon, amely az EU tagja, megengedhető-e , hogy egy újság egy alkotmányos alapintézményt támadó nyilatkozatát csorbítatlanul közöljön, miközben megtagadja az abban felvetett kérdésekre adott válasz közlését. Ebben kérjük a nagy tekintélyű MÚOSZ Etikai Bizottságának elvi álláspontját."
A kérést mind dr. Lomnici Zoltán, mind Vince Mátyás, szóban, telefon útján is megerősítette. Az etikai bizottság 2005. november 8-án tartott ülésén megtárgyalta az állásfoglalásra tett indítványt és az alábbi "Elvi állásfoglalást" fogadta el:
Közismert, hogy modern korunkban a demokrácia működését, négy hatalmi elem egymástól való függetlensége és akadálytalan együttműködése biztosítja.
A törvényhozás, a végrehajtás, a bírói hatalom és az információszolgáltatás a mi demokráciánkban is kell, hogy betöltse hivatását, a demokrácia működésének biztosítását.
A kérés tárgyát szolgáltató eseményben a bírói hatalmat és az információszolgáltatást képviselő szervezetek között alakult ki vita. Az etikai bizottság mindenek előtt örömmel üdvözli, hogy a szervezetek vezetői rendezték a vitás kérdést és erről, megállapodásukról, közös véleménynek tekinthető nyilatkozat jelent meg az MTI-ben.
Ez az egyetértés azonban sajnos nem változtat azon a tényen, hogy a bíróságok és a sajtó egyes képviselői között kölcsönös bizalmatlanság él egymás tevékenysége iránt. A jobb együttműködés érdekében, a MÚOSZ kezdeményezésére, az újságírók és a bírák közötti kapcsolat tisztázására, közös konferenciát rendeztünk a közelmúltban. Sajnálattal állapítjuk meg, hogy a konferencia során tisztázottnak vélt helyzetek továbbra sem oldódtak fel. Nem érzékelünk a konferencia óta lényeges javulást. Ez a bizalmatlanság, a sajtó részéről, az igazságszolgáltatás nyilvánossággal kapcsolatos tevékenységének bírálatában, a bírák részéről pedig a sajtó tájékoztató tevékenysége igazságosságával kapcsolatos.
Az etikai bizottság, természetesen, a jelenlegi konkrét ügyben sem kívánja értékelni a bíróságok munkáját, de leszögezzük, minden törekvést örömmel üdvözlünk, amely a nyilvánosság kiterjesztésére vonatkozik és helytelenítünk minden törekvést, amely a nyilvánosság szűkítésére irányul.
A demokrácia lételeme a nyilvánosság. Demokráciában tehát fel sem merülhetne komoly tervként, hogy az igazságszolgáltatás tevékenységéről szóló tájékoztatásból a sajtó nyilvánosságát ki kellene zárni. Örömmel tapasztaljuk, hogy az OIT elnöke, dr. Lomnici Zoltán, nem ért egyet a szűkítő törekvésekkel.
Úgy gondoljuk, a nyilvánosság nem szolgálható valótlan adatok tényként való közlésével, sem olyan véleményekkel, amelyek eltorzított tényekre alapozottak.
Sajnálatos, hogy - miként ez a konkrét ügyben is tapasztalható volt, - a sajtó munkatársai nem veszik figyelembe a bíróságok munkájának törvény által meghatározott kereteit. A bíróságok csak olyan kérdésben hozhatnak ítéletet, amilyen kérdést a felperes által előterjesztett kérelem tartalmaz. Ha tehát az "Élet és Irodalom" ellen indított perben a "Tokaj-Hegyalja Kft" csak azt perli, hogy az ÉS által jegyzett időpontokban volt-e taggyűlése a "Szárhegy-dűlő-Sárazsadány-Tokaj-Hegyalja Kft"- nek, és a bíróság megállapítja, hogy az adott időpontokban nem volt taggyűlés, akkor mindenkinek tudomásul kell vennie, hogy másra nem terjedhet ki a bíróság ítélete.
A sajtó egyes munkatársai viszont ezt az ítéletet úgy tálalták a nyilvánosság elé, mintha a bíróság az ÉS minden állítását, amit a "Tokaji borcsaták" című sorozatában nyilvánosságra hozott, megcáfolta volna és helyreigazításra kötelezte volna az "Élet és Irodalmat". Pedig a bíróság csak abban a kérdésben hozott ítéletet, amiben döntését kérték.
A későbbiekben, amikor a bírósági eljárások során a Legfelsőbb Bíróság egyik bírája végzéssel elutasította az ÉS főszerkesztőjének felülvizsgálati kérelmét, ismét a bíróság ellen fordult a sajtó bizonyos körei által képviselt "sajtóközvélemény", amiért a Magyar Nemzet című napilap "megbízható forrásokra" hivatkozva, elsőként közölte az elutasítás tényét. Előbb, minthogy erről a felülvizsgálati kérelmet előterjesztő Kovács Zoltán, az ÉS főszerkesztője, értesítést kapott volna.
A Legfelsőbb Bíróság elnöke vizsgálatot indított az ügyben, és megállapította, hogy az OIT vagy a Legfelsőbb Bíróság részéről senki sem adott felvilágosítást a Magyar Nemzetnek. Ezek után a Népszabadság, - amely nem közölte azonnal, csak egy napos késéssel az OIT üggyel kapcsolatos nyilatkozatát, - közölte dr. Hanák András ügyvéd írását, amelyben elmarasztalja a bíróságok nyilvánossággal kapcsolatos álláspontját és a folytatott gyakorlatát. Az írás szerint : "szükséges lenne kideríteni, hogy ki volt a megbízható forrás."
Felhívjuk az érintett felek figyelmét a Sajtótörvény (1986. évi II. törvény 11.§.(1) bek. b. pontja) által az újságírónak biztosított jogosítványra, amely szerint: "a felvilágosítást adó személy nevét jogosult - annak kérelmére köteles - titokban tartani." A MÚOSZ etikai kódexe 8.§. 2. pontja kimondja: "Az informátort kiszolgáltatni nem szabad. Bizalmas értesülés közlése esetén az értesülés forrásának közlése az informátor belegyezése nélkül tilos." A Közös Etikai Alapelvek 10.§. szintén ebben a szellemben foglal állást az informátor személyéről.
Ha az OIT vizsgálata szerint nem onnan származott a Magyar Nemzet információja, - hiszen a megkérdezett munkatárs nyilatkozata így szólt: "a hírt sem megerősíteni, sem cáfolni nem tudja." - az OIT erre vonatkozó nyilatkozata nem hagyható figyelmen kívül. További vizsgálatokat követelni megalapozatlan igény.
Csak a szakma szabályainak és a szakmai etika szabályainak betartása kötelezhetné ilyen esetben a Magyar Nemzet munkatársát, hogy ne hivatkozzék a "megbízható forrásra", ha esetleg konkrét információ hiányában, csak a két lehetőség egyikének választásával közölték a felülvizsgálati kérelem elutasítását.
Természetesen azt sem vonhatja tényszerűen kétségbe senki, hogy volt informátora a Magyar Nemzetnek.
Véleményünk és a törvényeink szerint, továbbá az etikai szabályaink szerint, senkinek sincs lehetősége kétségbe vonni sem az OIT elnökének állítása tényszerűségét, sem a Magyar Nemzet állításának tényszerűségét, amely szerint "megbízható forrásból" származik az értesülése. Arról is lehetségesek különböző vélemények, hogy helyes, vagy helytelen az igazságszolgáltatás tájékoztatási gyakorlata. Az OIT elnöke szerint nincs módjukban másképpen eljárni, mint ahogyan a törvény lehetővé teszi, még akkor sem, ha az Alkotmánybíróság már javasolta az Országgyűlésnek a vonatkozó törvények módosítását. Amíg nincs más törvény, nincs más tájékoztatási gyakorlat sem. A vélemények különbözősége nem változtat azon a tényen, hogy nem róható fel a bíróságoknak, ha a törvényhozás még adós azoknak a törvényeknek a megalkotásával, amelyeket az Alkotmánybíróság szükségesnek tart a nyilvánosság szolgálata érdekében.
Senki sem korlátozhatja a véleménynyilvánítás szabadságát. A véleménynyilvánítás azonban nem keverhető össze a tényállítással.
A Magyar Nemzet egyike volt azoknak a lapoknak, amelyek a bíróság ítéletét úgy interpretálták, mintha a taggyűlés időpontjának és helyének ügyében hozott döntés az ÉS összes állítását cáfolta volna, holott nem volt erről szó.
Tudomásunk szerint Magyarországon a Magyar Nemzet szerkesztősége az egyetlen, amely nem tartja magára nézve kötelezőnek a Közös Etikai Alapelveket - ezzel valójában az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének 1003/1993 számú határozatát éppen úgy elutasítják, mint - végső soron, - a sajtótörvényünket, amelyen etikai kódexünk és a Közös Etikai Alapelvek alapulnak.
Úgy gondoljuk, más lapok viszont, amelyek elfogadták a Közös Etikai Alapleveket, szakmai etikai követelményeink iránti elkötelezettségüknek megfelelően, nem tehetnek különbséget, hogy milyen állami vagy társadalmi szervezet, szerkesztőség közleményét hozzák nyilvánosságra egy adott kérdésben. Ha az egyik fél véleménye megjelenik, etikai kötelezettségünk a másik fél véleményét is megjelentetni.
Az etikai bizottság az eset tanulságaként szükségesnek tartja leszögezni, hogy mind az újságíróknak, mind a bíráknak kölcsönösen törekedniük kell a négy hatalmi elem, - közöttük is a bírói hatalom és az információszolgáltatás, - zökkenőmentes együttműködésére, a törvényesség és a nyilvánosság szolgálatára.
Ezért elengedhetetlennek tartjuk, hogy a különböző véleményeket tartalmazó állítások, nyilatkozatok, közlemények csonkítás nélkül jelenjenek meg, hiszen ez a véleménynyilvánítás szabadsága.
Kérjük minden újságíró kollégánkat, hogy a politikai véleménykülönbségeket tekintsék természetesnek, és ezek ne befolyásolják a tények közlésében és a korrekt vélemények megfogalmazásában.
Elvi állásfoglalásunkat levélben elküldjük az OIT elnökének, az MTI elnökének, az Élet és Irodalom főszerkesztőjének, a Népszabadság főszerkesztőjének, és a MÚOSZ honlapján nyilvánosságra hozzuk.
Budapest, 2005 novembert 8. napján
Az OIT válasza a Nyilvánosság Klub állásfoglalására
A Nyilvánosság Klub közleményt adott ki az MTI Országos Sajtószolgálatán keresztül, amely szerint az Országos Igazságszolgáltatási Tanács (OIT) és a MÚOSZ Etikai Bizottsága támadást intézett a vélemény- és sajtószabadság alkotmányos intézménye ellen .
A Nyilvánosság Klub erre a téves következtetésre azért juthatott, mert már azt is tévesen idézte, hogy miért fordult az OIT a MÚOSZ Etikai Bizottságához. Ellentétben a Nyilvánosság Klub közleményében írtakkal, az OIT nem az Élet és Irodalom főszerkesztőjének nyilatkozata miatt kérte az Etikai Bizottság állásfoglalását. Az Etikai Bizottság részére feltett kérdés nem erről szólt. Az OIT kizárólag azt a kérdést tette fel, hogy vajon megengedhető-e, hogy egy médium az egyik fél álláspontját közli, az erre válaszoló másik fél nyilatkozatát viszont nem.
Ahhoz, hogy a történet immár mindenki számára egyértelmű legyen, fontosnak tartom azt röviden összefoglalni.
Október 14-én a Magyar Nemzet nyilvánosságra hozta, hogy a Legfelsőbb Bíróság (LB) elutasította az ÉS felülvizsgálati kérelmét.
Kovács Zoltán ekkor telefonon megkereste - a Németországban hivatalos látogatáson tartózkodó - LB elnököt, és kérte, hogy vizsgálja ki, miként juthatott el a hír a Magyar Nemzethez azelőtt, hogy az érintettek a hivatalos értesítést megkapták volna.
A Legfelsőbb Bíróság elnöke még aznap kivizsgáltatta az ügyet. Az ilyen kivizsgálásnak az egyetlen lehetséges módja az, hogy minden szóba jöhető személytől jelentést, tájékoztatást kér. Ennek eredményeként megállapította, hogy sem az LB irodája, sem az LB akkori szóvivője nem adott egyetlen újságírónak sem érdemi felvilágosítást. Erről az ÉS főszerkesztője még aznap telefonon tájékoztatást kapott és nem csupán az OIT elnökétől, hanem a Legfelsőbb Bíróság akkori szóvivőjétől is. Emellett - ellentétben a Nyilvánosság Klub állásfoglalásában írtakkal - a sajtót is tájékoztattuk arról, hogy a vizsgálat milyen eredménnyel zárult.
Az OIT aznapi közleményét az MTI egyáltalán nem, a Népszabadság pedig csak - külön nyomatékos kérésre - később hozta le. Az OIT (mely egy tizenöt fős testület) az október 18-ai ülésén döntött arról, hogy a MÚOSZ Etikai Bizottságához fordul. Ennek oka pedig - éppen a véleményszabadság biztosításának érdekében - az, és kizárólag az volt, hogy választ kapjon arra a kérdésére, helyesen jártak-e el az idézett médiumok akkor, amikor nem, illetve késve közölték az OIT közleményét. Az Etikai Bizottság az OIT kérdésére válaszolva kifejtette: Elengedhetetlennek tartjuk, hogy a különböző véleményeket tartalmazó állítások, nyilatkozatok, közlemények csonkítás nélkül jelenjenek meg, hiszen ez a véleménynyilvánítás szabadsága.
Mindezekre figyelemmel leszögezhetjük, hogy az OIT nem intézett támadást a vélemény- és sajtószabadság ellen , mi több éppen annak érvényesülése érdekében lépett fel.
Az OIT szóvivője
Halák László válasza a Nyilvánosság Klub közleményére
Budapest, 2005. november 21., hétfő (OS) - A Nyilvánosság Klub Ügyvivő Testületének közzétett álláspontja minden bizonnyal a tiszteletre méltó egyesület történetének szégyenfoltja. A Nyilvánosság Klub eddig azzal töltött be nagyon fontos szerepet, hogy valóban létező konfliktusokban kiállt a nyilvánosság és a sajtószabadság védelme érdekében.
Ezúttal azonban eltért ettől a nemes hagyománytól.
Állásfoglalását ugyanis valótlanságokra alapozta.
Nem igaz, hogy az OIT azért fordult a MÚOSZ etikai bizottságához, mert sérelmezte, hogy az Élet és Irodalom főszerkesztője nyilatkozatában jogsértőnek nevezte a Legfelsőbb Bíróság eljárását az ÉS felülvizsgálati kérelmének elbírálását követő tájékoztatásban.
Miféle pejoratív megállapítás az, hogy az OIT mozgásba hozta a MÚOSZ etikai bizottságát?
Az OIT azt kérte csupán, hogy elvi állásfoglalásban jelentsük ki, mi a követendő eljárás, ha valakinek közlik a véleményét, akkor kötelesség-e a másik fél véleményét is közölni? Erre a Újságírói Etikai Kódex egyértelmű kötelezettséget állapít meg. Az érintett fél véleményét akkor is közölni kell, ha nem helyreigazításra vonatkozik a vélemény. Az etikai bizottság eljárása pontosan olyan volt, mint bármilyen más etikai állásfoglalás kérése ügyében, bennünket bárki mozgásba hozhat .
Nem igaz, hogy el kellett volna utasítanunk az OIT kérését. Magyarországon véleménynyilvánítási szabadság van. Az OIT-nek éppen olyan joga, hogy Kovács Zoltán nyilatkozatát az alkotmányos alapintézmény elleni támadásnak minősítse, (mint ahogy a Nyilvánosság Klub is ezzel vádolhatja a MÚOSZ etikai bizottságát,) mint ahogy Kovács Zoltánnak is joga, hogy jogsértőnek nevezze a Legfelsőbb Bíróság eljárását. Az alkotmányos alapintézmény támadása véleménynyilvánítás, nem ütközik a sajtótörvény által megfogalmazott korlátozásokba, tehát például, többek között, nem sérti Kovács Zoltán személyiségi jogait. Kovács Zoltán, - a saját, az etikai kódexénél magasabb erkölcsi mércéjére hivatkozva, - elvárta volna, hogy az etikai bizottság utasítsa el az OIT véleményét. Az ÉS-ben közölt vezércikkében, ez az erkölcsi mérce nem gátolta abban, hogy a Legfelsőbb Bíróság elnökét pöffeszkedő főbírónak , az MTI elnökét, közismert és közmegbecsülésnek örvendő kollégáját, domesztikált MTI-igazgatónak nevezze, az általuk megfogalmazott, az MTI közleményei között bárki által olvasható, a nyilvánosság erősítése érdekében tett nyilatkozatot nyilvánosságellenes irománynak minősítse. Ennek ellenére az etikai bizottság sehol el nem marasztalta Kovács Zoltánt, és az sem igaz, hogy elmarasztalta volna a Népszabadságban publikáló ügyvédet. Csak állásfoglalásában megvédelmezte a Magyar Nemzetet, -annak ellenére, hogy ez a lap nem tekinti magára nézve kötelezőnek az etikai szabályokat, - amikor kifejtette, senki sem vonhatja kétségbe, hogy volt megbízható forrása , amelynek alapján a bírósági végzést nyilvánosságra hozta. De éppen azért, mert nincsenek különleges jogok a szembenálló véleményeket megfogalmazók mögött, nem lehet elutasítani az OIT elnökének azt az állítását, hogy az általa lefolytatott vizsgálatban nem lehetett megállapítani, a Legfelsőbb Bíróságon van-e az a megbízható forrás . Úgy vélem, akkor kell újabb vizsgálatot kérni, ha meg lehet nevezni a megbízható forrást . Azt is kifejtettük, hogy az újságírónak alapvető joga az informátort titokban tartani. Ha a Nyilvánosság Klub szerint ez az ügyvéd elítélése, ha az ügyvéd úr sem követelheti az informátor megnevezését, akkor ez is azt támasztja alá, nem lesz büszke erre az álláspontjára a Nyilvánosság Klub Ügyvivő Testülete.
Nem igaz, hogy állást foglaltunk a jogvitában. Csak elmagyaráztuk, - mellékesen az ÉS álláspontját védelmezve, - hogy ha a bíróság helyreigazításra kötelezi az ÉS-t abban a kérdésben, volt-e vagy nem volt taggyűlés, akkor ez nem jelenti, hogy az ÉS-ben megjelent Tokaji borcsaták -ban a nemtaggyűlésen elhangzottak, megtörtént események, sem felelnek meg az igazságnak. Tekintettel a véleménynyilvánítás szabadságára, csak a Nyilvánosság Klub szerint megengedhetetlen, hogy ezt a véleményünket leírjuk.
Sajnáljuk, hogy a Nyilvánosság Klub a MÚOSZ etikai bizottságától félti a sajtószabadságot, amikor azt állítja, hogy támadást intézett a sajtószabadság alkotmányos intézménye ellen. (Mintha az OIT véleményét olvasnánk Kovács Zoltán véleményéről!) Legyen ez az ő véleményük. A mi véleményünk az, hogy mi ebben az elvi állásfoglalásban védelmeztük a sajtószabadságot, mert véleményünk szerint egyenlő mércével kell mérni a vitázó feleket és álláspontjukat közölni kell. Az sem sérti a sajtószabadságot, hogy kiálltunk a véleménynyilvánítás szabadsága mellett. Sőt! Még az is a sajtószabadság védelméhez tartozik, hogy védelmezzük az informátort és az informátortól szerzett értesülést felhasználó újságírót, - ellentétben a Nyilvánosság Klubbal, amely törvényellenesen követeli, hogy derítsék ki, hogyan eshetett meg, hogy a Legfelsőbb Bíróság döntéséről előbb értesült a jobboldali politikai napilap, mint maguk a peres felek. Arról nem is szólva, hogyan kerül ide a politikai napilap jobboldali minősítése? A Nyilvánosság Klub szerint a peres feleket is osztályoznia kellett volna az informátornak, hiszen hátha volt jobb, illetve baloldali peres fél is?
Csobánka, 2005-11-20
A Nyilvánosság Klub válasza az OIT közleményérére
azzal a kérdéssel fordult a MÚOSZ-hoz az OIT, hogy vajon megengedhető-e, hogy egy médium az egyik fél álláspontját közli, az erre válaszoló másik fél nyilatkozatát viszont nem, akkor ezt kellett volna kérdezni. Ehelyett az Etikai Bizottság állásfoglalásában a következő olvasható: A kérdés az, hogy Magyarországon, amely az EU tagja, megengedhető-e, hogy egy újság egy alkotmányos alapintézményt támadó nyilatkozatát csorbítatlanul közöljön, miközben megtagadja az abban felvetett kérdésekre adott válasz közlését.
a Legfelsőbb Bíróság elnöke még aznap kivizsgáltatta az ügyet és ennek eredményeként megállapította, hogy sem az LB irodája, sem az LB akkori szóvivője nem adott egyetlen újságírónak sem érdemi felvilágosítást, akkor milyen nem érdemi felvilágosítással közölte a Magyar Nemzet újságírójával a Legfelsőbb Bíróság döntését? S ha csak sejtette a választ az LB, akkor az vajon helyes-e?
az ÉS főszerkesztője kérdést intéz október 14-én a Legfelsőbb Bíróság elnökéhez, akkor arra miért nem kap választ tőle, vagy a megszólított intézménytől másfél hónapja? Miért az OIT ad ki minden nap közleményt az LB-re tartozó ügyben, a hozzá intézett kérdésekre?
az OIT és elnöke fele annyit foglalkozna az igazságszolgáltatás tartalmi, színvonalbeli problémáival, mint amennyire érzékeny a sajtóetikára, valamint a bíróságoknak a sajtóban való megjelenésére, akkor talán az LB felülvizsgálati jogkörben eljáró egyesbírói nem folytatnának alkotmányellenes gyakorlatot, valamint választ kaphatnánk arra, hogy rendjén való-e, ha a peres felek a sajtóból értesülnek az ügyükben hozott döntésről.
Kovács Zoltán: Végszó
Élet és Irodalom, 49. évfolyam, 46. szám
November 11-én e-mail-üzenet érkezett a szerkesztőség címére a Magyar Újságírók Országos Szövetségének Etikai Bizottságától. Egy állásfoglalásról tájékoztat, ennek címét és bevezető sorait idézem: "Az Etikai Bizottság állásfoglalása Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács (OIT) és a Magyar Távirati Iroda (MTI) közötti sajtóetikai vitában. Az OIT kéréssel fordult a MÚOSZ Etikai Bizottságához, mert az "Élet és Irodalom" a bírósági eljárások miatti kifogását közölték a lapok, az OIT ezzel kapcsolatos véleményét azonban nem, vagy csak késve tették elérhetővé a nyilvánosság számára. A nézetkülönbséget dr. Lomnici Zoltán, a Legfelsőbb Bíróság elnöke, aki egyben az OIT elnöke is és Vince Mátyás, az MTI elnöke tisztázták és ezzel kapcsolatban közleményt tettek közzé az MTI-nél. Az eset tanúságokkal [sic!] szolgálhat demokráciánk alapintézményei számára, ezért az OIT szóvivője - egyetértésben az OIT elnökével - 2005. november 3-án ismét a MÚOSZ etikai bizottságához fordult, tárgytalannak tekintve a korábbi előterjesztést, de állásfoglalását kérve [idézzük az OIT szóvivőjének levelében megfogalmazott kérdést - K. Z.]:
"A kérdés az, hogy Magyarországon, amely az EU tagja, megengedhető-e , hogy egy újság egy alkotmányos alapintézményt támadó nyilatkozatát csorbítatlanul közöljön, miközben megtagadja az abban felvetett kérdésekre adott válasz közlését. Ebben kérjük a nagy tekintélyű MÚOSZ Etikai Bizottságának elvi álláspontját.".
A kérést mind dr. Lomnici Zoltán, mind Vince Mátyás szóban, telefon útján is megerősítette." A továbbiakban a bizottság hat pontban megfogalmazott véleménye áll, amit olvasókíméleti megfontolások miatt itt nem idéznék. (ld. www.es.hu) Szó esik itt a hatalmi ágak egymáshoz való jótékony viszonyáról, a bizalmatlansággal átitatott magyar közéletről, a tokaji borcsatákról, egy európa tanácsi határozatról, és a nyitni mindig kész Lomnici Zoltánról. De mi történt?
A március 11-én megjelent Tokaji borcsaták című riportsorozatot egy csaknem hathónapos pereskedés követte, első fokon az ÉS nyert, másodfokon az Orbán család érdekeltségébe tartozott kft., ezt követően a Legfelsőbb Bíróság elé került az ügy. Október elején megszületett az elutasító végzés, de még mielőtt a peres felek megkaphatták volna, október 14-én megjelent a Magyar Nemzet honlapján. Méltatlannak érezve azt, hogy a hat hónapi pereskedést lezáró végzést nem a peres felek kapják kézhez, ezt fölemlítő nyilatkozatot tettem a Népszabadságban, föltéve a kérdést, mit szól ehhez Lomnici Zoltán.
Akkor még nem tudtam azt, ami most az állásfoglalásból kiderül, hogy ezzel a kérdéssel a Magyar Köztársaság alkotmányos alapintézményét támadtam meg, lásd följebb a kurzivált részt, amelyben a két hatalmi ág két főhatalmassága állásfoglalás tárgyában folyamodtak a "nagy tekintélyű MÚOSZ-hoz". (Az ember egy pillanatra nem vigyáz, és megdönti a rendszert.)
Ezután az történt, hogy a szólásszabadságában erősen korlátozott Legfelsőbb Bíróság és az Országos Igazságszolgáltatási Tanács erre a nyilatkozatra egy héten belül ötször reagált, e nyilatkozatsorozat közepett érte hazánkat a súlyos támadás, mert az egyik MTI-közlemény a kibocsátásához képest egy nappal később jelent meg. A Legfelsőbb Bíróság elnökének és körének nyomasztó hiányérzete nem indokolatlan: öt nyilatkozatban sem sikerült egyértelmű választ adniuk arra a kérdésre, hogy jogszerűen jutott-e a végzés a sajtóhoz, vagy sem. (A Lomnici és köre által "sajtó"-ként emlegetett közeg erős eufémizmus, a végzés az elkötelezett Magyar Nemzethez került, mely lapot ebben az ügyben máris megvédeném, azt tette, amit kell: közölt egy tudomására jutott hírt.) Nem sorolom fel, miféle zagyva válaszok születtek ebben a nem túl bonyolult ügyben, de talán érzékelteti a zűrzavart, hogy a "nincs semmiféle idevágó szabály"-tól kezdve a "szóvivői szokásjog"-on, a BÜSZ-ön - Bírósági Ügykezelési Szabályzat - keresztül az "Igazságszolgáltatási Tanács-i szabályzatig" terjed a mező. Ha már ennyire tanácstalan a Legfelsőbb Bíróság elnöke, ha jogszabályi ismeretei ennyire hézagosak, legalább olvasson bírósági honlapokat. Ha például fölkeresi a www.fovarosi.birosag.hu-t, akkor azt olvashatja, hogy Gatter László, a Fővárosi Bíróság elnöke a bíróságok és a sajtó kapcsolatában felvetődött jogértelmezési kérdések kapcsán még 2004 júliusában(!) az adatvédelmi biztoshoz fordult. Péterfalvi Attila válaszában többek között kifejtette, hogy "Garantálnia kell a bíróságnak, hogy az újságírók (nyilvánosság) tájékoztatása nem történhet korábban, mint az érintett tájékoztatása." Lomnici Zoltán hézagos ismeretei azonban csak szakmai gondok, akadnak, fogalmazzunk úgy, emberi problémák is.
Ha jól értelmezem az etikai bizottság nyelvi borzalmaktól hemzsegő állásfoglalását, akkor Lomnici Zoltán - aki elég zavaróan, rendre mint kettesiker jelenik meg, hol OIT, hol LB -, először az MTI vezérigazgatóján, Vince Mátyáson kérte számon, hogy az iroda késve adta ki közleményét, majd a következő lépésben már az OIT szóvivoje ismét a MÚOSZ etikai bizottságához fordult, tárgytalannak tekintve a korábbi előterjesztést, de "állásfoglalását kérve": mi van, ha "egy újság" - az ÉS - alapintézményt támad? Sajnos mindezt nem tudom másként értelmezni, mint hogy az MTI vezérigazgatója kiegyezett a Legfelsőbb Bíróság elnökével, és az egész ügyet, immár kéz a kézben, rányomták az Élet és Irodalomra. Közösen kértek állásfoglalást a "nagy tekintélyű" MÚOSZ-tól, amihez Vince Mátyás készségesen asszisztált, minden további nélkül elfogadva a megfogalmazást: mi van, ha egy újság "alkotmányos alapintézményt támad"?
Hogy Lomnici Zoltán nem a munkakörnyezetében igyekszik rendet tenni, hanem vagy állásfoglalásokat kezdeményez, vagy emlékműveket koszorúz, az a magyar igazságszolgáltatás baja. (Megbízható információk szerint egy közelmúltbeli bírói vezetői értekezleten elhangzott az a legfelsobb bírósági körben megfogalmazott igény, hogy a bírói szervezet kritizálásának tilalmát alkotmányban kellene rögzíteni - az elmebaj kezdeti stádiuma.) De hogy az MTI vezérigazgatója és a nagy tekintélyű újságíró-szövetség megvitatandó kérdésnek fogadja el, hogy egy végzés közlésének sérelmezése megvalósítja az "alkotmányos alapintézmény támadását", az már újságíró-szakmai probléma. Elmondom hát, hogy ebben az országban bármit lehet kritizálni, a kritika amúgy sem azonos a támadással. Egy ilyen fölvetést normális újságíró-szakmai szervezet nem megtárgyal, hanem határozottan visszautasít. Még akkor is, ha az MTI vezérigazgatója "telefonon megerősíti" ezt a kérést. (Sőt, egy késobbi kör-üzenetében Vince Mátyás kinyilvánítja, hogy az állásfoglalást "értékesnek" tartja, csak annyit kér, hogy miután az messze túlmutat a konkrét ügyön, kéri elhagyni az MTI címbeli megnevezését.)
Soha nem hiányoltam, hogy egy szervezet bármilyen ügyben is kiálljon mellettem, úgy gondoltam, legjobb, ha az ember maga gondoskodik saját védelméről. Az újságíró-szövetségen kívül nem vagyok tagja semmilyen szervezetnek, oda vagy harminc éve léptem be. Miután azonban ennyire másként látjuk a világot, és mert ez az egyébként érdekvédelmi szervezet képtelen visszautasítani egy pöffeszkedő bírósági elnök és egy domesztikált MTI-igazgató közösen megfogalmazott nyilvánosságellenes irományát, a cikk végeztével ezennel innét is kilépek.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
A Bíróság ítélete (második tanács), 2012. július 5. A Bíróság ítélete (második tanács), 2012. július 5.#Torsten Hörnfeldt kontra Posten Meddelande AB.#A Södertörns tingsrätt (Svédország) által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem.#A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód – Az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma – A munkavállaló számára 67. életévének betöltéséig a munkavégzésre feltétlen jogot biztosító nemzeti szabályozás, amely a munkaviszony automatikus megszűnését írja elő azon hónap végén, amelyben a munkavállaló betölti ezen életévét – Az öregségi nyugdíj összegének figyelmen kívül hagyása.#C‑141/11. sz. ügy. - Publications Office of the EU
A Bíróság ítélete (második tanács), 2012. július 5. A Bíróság ítélete (második tanács), 2012. július 5.#Torsten Hörnfeldt kontra Posten Meddelande AB.#A Södertörns tingsrätt (Svédország) által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem.#A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód – Az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma – A munkavállaló számára 67. életévének betöltéséig a munkavégzésre feltétlen jogot biztosító nemzeti szabályozás, amely a munkaviszony automatikus megszűnését írja elő azon hónap végén, amelyben a munkavállaló betölti ezen életévét – Az öregségi nyugdíj összegének figyelmen kívül hagyása.#C‑141/11. sz. ügy.
A Bíróság ítélete (második tanács), 2012. július 5.
A Bíróság ítélete (második tanács), 2012. július 5.#Torsten Hörnfeldt kontra Posten Meddelande AB.#A Södertörns tingsrätt (Svédország) által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem.#A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód – Az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma – A munkavállaló számára 67. életévének betöltéséig a munkavégzésre feltétlen jogot biztosító nemzeti szabályozás, amely a munkaviszony automatikus megszűnését írja elő azon hónap végén, amelyben a munkavállaló betölti ezen életévét – Az öregségi nyugdíj összegének figyelmen kívül hagyása.#C‑141/11. sz. ügy.
ECLI : ECLI:EU:C:2012:421
CELEX : 62011CJ0141

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Alaptalan a törvényes vád hiányára való hivatkozás, ha a bíróság elé állítás során az ügyészség feljegyzésben összegzi a tényeket, majd a tárgyaláson a vádat szóban terjeszti elő | K Ú R I A
Tájékoztató a Kúria Bfv.I.1.798/2017. számú jelentős ügyben 2018. május 7-én hozott határozatáról: A Be. XXIV. Fejezete szerinti eljárásban, a bíróság elé állítás során, a Be. 522. § (2) bekezdése értelmében az ügyész a tárgyalás megkezdése előtt az iratokat és a tárgyi bizonyítási eszközöket a bíróságnak átadja, azt követően a vádat szóban terjeszti elő. A vád szóbeli előterjesztése lényegében a feljegyzés ismertetése, amely a személyi adatokon [Be. 117. § (1) bekezdés] túlmenően tartalmazza a rövid tényállást, a jogi minősítést és az esetleges személyi szabadságot elvonó vagy korlátozó kényszerintézkedés megjelölését is.
A járásbíróság a terheltet bűnösnek mondta ki 1 rendbeli hivatalos személy elleni erőszak bűntettében [Btk. 310. § (1) bekezdés c) pont I. fordulata] és 1 rendbeli testi sértés bűntettében [Btk. 164. § (1) bekezdés, (3) bekezdés]. Ezért öt év hat hónap szabadságvesztésre és hat év közügyektől eltiltásra ítélte azzal, hogy a szabadságvesztést börtönben kell végrehajtani, rendelkezett az előzetes fogvatartásban töltött idő szabadságvesztésbe történő beszámításáról, valamint megállapította, hogy a terhelt legkorábban a büntetés kétharmad részének kitöltését követő napon bocsátható feltételes szabadságra. A járásbíróság ítéletével kiszabott két év – végrehajtásában négy év próbaidőre felfüggesztett – szabadságvesztés végrehajtását elrendelte. Rendelkezett a bűnjelekről, valamint a bűnügyi költség viseléséről.
A jogerős ügydöntő határozat ellen a terhelt védője nyújtott be felülvizsgálati indítványt a Be. 416. § (1) bekezdés c) pontjában írt okból. A felülvizsgálati indítvány szerint a járásbíróság ítélete a törvényes vád hiánya miatt törvénysértő, mert a bíróság elé állítás során készült ügyészi feljegyzés nem tartalmazta a Be. 217. § (3) bekezdés f) és j) pontjában foglaltakat, a szóbeli ismertetésnek nem volt része a „vádolom” kifejezés a tárgyaláson.
A Legfőbb Ügyészség álláspontja szerint a felülvizsgálati indítvány nem alapos, mert a Be. XXIV. Fejezete alapján lefolytatott eljárás során feltétlen eljárási szabálysértés nem történt, ezért a megtámadott határozat hatályában fenntartását indítványozta.
A bíróság elé állítás külön eljárási szabályairól szóló Be. XXIV. Fejezete tartalmazza azokat az eljárási szabályokat, amelyeket a XII. Fejezetben rögzített, azaz a tárgyalás előkészítésére vonatkozó rendelkezések helyett ezen külön eljárásban alkalmazandók.
A Be. 522. § (2) bekezdése értelmében az ügyész a tárgyalás megkezdése előtt az iratokat és a tárgyi bizonyítási eszközöket a bíróságnak átadja, azt követően a vádat szóban terjeszti elő. A vád szóbeli előterjesztése lényegében a feljegyzés ismertetése, amely a személyi adatokon [Be. 117. § (1) bekezdés] túlmenően tartalmazza a rövid tényállást, a jogi minősítést és az esetleges személyi szabadságot elvonó vagy korlátozó kényszerintézkedés megjelölését is.
A 11/2003. (ÜK. 7.) legfőbb ügyészségi utasítás 67. § (2) bekezdése értelmében a gyanúsított előállításáról az ügyész rövid feljegyzést készít. Ez a gyanúsított nevét, a Be. 117. §-ának (1) bekezdésében írt személyi adatait, a vád tárgyát képező cselekményt és annak törvényi minősítését tartalmazza. A feljegyzés egy-egy példányát a vádlott és a védő számára is biztosítani kell.
Alaptalan a törvényes vád hiányára való hivatkozás, ha a bíróság elé állítás során a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező ügyészség – vádirat benyújtása nélkül – feljegyzésben összegzi a vád tárgyává tett tényeket, majd a tárgyaláson a vádat szóban terjeszti elő (BH 2003.59.). A bíróság elé állítás feltételeinek hiánya legfeljebb relatív eljárási szabálysértés, amely érdemi felülvizsgálatot nem alapoz meg. A terhelti beismerés, valamint az ügy megítélése egyszerűségének a hiányára hivatkozással pedig még az elsőfokú bíróság sem küldheti vissza az iratokat az ügyésznek, a bíróság elé állítás törvényi feltételei tehát nem egyenlő súlyúak (BH 2015.220.).
A törvényes vád elemeit a Be. 2. § (2) bekezdése határozza meg és a bírósági iratokhoz csatolt ügyészségi feljegyzés alapján az alapügyben előterjesztett vád törvényes, a vád alaki és tartalmi kellékeket hiánytalanul tartalmazza (1/2007. BK vélemény).
A fentiek alapján nem kétséges, hogy a rendelkezésre álló iratok szerint a szóbeli feljegyzés maradéktalanul tartalmazta azokat a tartalmi és alaki kellékeket, amelyek a vádemelést törvényessé tették, emellett a bíróság elé állítás bármely feltételének hiánya legfeljebb relatív eljárási szabálysértés, amely a felülvizsgálatot nem is alapozza meg. Jelen ügyben ugyanakkor relatív eljárási szabálysértés sem történt.
A kifejtettekre tekintettel a Kúria a felülvizsgálati indítványnak nem adott helyt és a megtámadott határozatokat hatályában fenntartotta.

matches: bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria