text:
Az átmeneti rendelkezések (2011. december 31.) alaptörvény-ellenességének vizsgálatára irányuló utólagos normakontroll - PDF
Download "Az átmeneti rendelkezések (2011. december 31.) alaptörvény-ellenességének vizsgálatára irányuló utólagos normakontroll"
1 Szentgáli-Tóth Boldizsár Artúr Az Alkotmánybíróság határozata Magyarország Alaptörvénye egyes átmeneti rendelkezéseiről* Az átmeneti rendelkezések (2011. december 31.) alaptörvény-ellenességének vizsgálatára irányuló utólagos normakontroll Hivatalos hivatkozás: 45/2012. (XII. 29.) AB határozat, ABH 2013, 2. Tárgyszavak: az alkotmány egysége alkotmányvédelem beépülési parancs csúszdatörvény jogalkotásra adott felhatalmazás jogbiztonság jogforrási hierarchia Magyarország Alaptörvényének átmeneti rendelkezései (továbbiakban: Ár.) 1. Az indítványok 2. A döntés érvelése 2.1 A többségi álláspont 2.2 Párhuzamos és különvélemények 3. A rendelkező rész és a ratio decidendi 4. Az érvelés kritikája 4.1. A döntés érvelésének kritikája 4.2. A párhuzamos és különvélemények érvelésének kritikája 5. Az eset jelentősége 1. Az indítványok Szabó Máté, az alapvető jogok biztosa március 13-án kelt, az Alkotmánybírósághoz benyújtott beadványában1 elsődlegesen az Ár. egészének, másodlagosan az Ár. egyes rendelkezéseinek megsemmisítését kezdeményezte.2 Az AB-nek az indítvány alapján vizsgálnia kellett az Ár. jogforrási helyzetét, az Ár. jogforrási hierarchiában elfoglalt helyét, azt, hogy az Ár. része-e az Alaptörvénynek, illetve tekinthető-e az Alaptörvényt módosító vagy kiegészítő törvénynek. Az alapvető jogok biztosának az AB-hoz érkezett indítványa a következő főbb érveken alapult: a biztos álláspontja szerint a jogállamiság és jogbiztonság elvét sérti, hogy az Ár. jogforrási rendszerbeli státusza bizonytalan; a biztos alaptörvényellenesnek ítéli az Ár. 31. cikk (2) bekezdését azért, mert túlterjeszkedik az Alaptörvényben foglalt felhatalmazáson, amikor kimondja, hogy az Ár. az Alaptörvény részét képezi3; a biztos kifogásolja továbbá, hogy az Ár. második, Átmeneti rendelkezések az Alaptörvény hatálybalépéséhez kapcsolódóan című része tartalmaz nem átmeneti jellegű szabályokat is4; másodlagosan tehát ezen rendelkezések megsemmisítését kéri. Az indítványozó az AB nyilatkozattételre felhívó végzésére válaszolva szeptember 27-i keltű beadványában módosította és kiegészítette az alapindítványát. Az indítványozó a jogszabályi környezet változására tekintettel visszavonta az Ár. egésze alaptörvény-ellenességének a megállapítására és megsemmisítésére, és az Ár. 30. cikke megsemmisítésére előterjesztett indítványát. Továbbra is fenntartotta az Ár. 31. cikk (2) bekezdése megsemmisítésére irányuló indítványát. Fenntartotta továbbá az indítványozó az Ár. alábbi rendelkezéseinek a megsemmisítésére vonatkozó indítványát is: a kommunista diktatúrából a demokráciába való átmenetről szóló rész, az Ár. preambuluma és az 1-4. cikke, az Ár. 11. cikk (3) és (4) bekezdése, az Ár. 21. és 22. cikkei, az Ár. 27. cikke, az Ár. 28. cikk (3) bekezdése, az Ár. 29. cikke, az Ár. 32. cikke. Az indítványozó továbbra is az Alaptörvény Záró rendelkezéseinek 3. pontjával, a B) cikk (1) bekezdésével tekintette ellentétesnek az Ár. fenti rendelkezéseit. Az AB december 30-án hirdette ki döntését. Az ügy előadó bírája Bihari Mihály volt, párhuzamos véleményt csatoltak Holló András és Stumpf István alkotmánybírók, különvéleményt pedig Balsai István, Dienes-Oehm Egon, Lenkovics Barnabás, Szalay Péter és Szívós Mária alkotmánybírók. * Szakmai lektor: Jakab András. 1 AJB-2302/2012. Az indítvány szövege letölthető: public.mkab.hu/dev/ dontesek.nsf/0/b139ef59dd213d0bc1257ada00524ec0/$file/attu2gav. pdf/2012_2559.pdf. 2 Ezúton szeretném megköszönni Dezső Mártának, az ELTE Alkotmányjogi Tanszék tanszékvezető egyetemi tanárának tanácsait, észrevételeit és a témáról vele folytatott eszmecseréket. 3 Lényegében ugyanerre alapozta január 31-én nyilvánosságra hozott fiktív alkotmánybírósági indítványát az Eötvös Károly Intézet. Lásd: Somody Bernadette Szabó Máté Dániel: Alkotmányellenes az Alaptörvény átmeneti rendelkezéseit az Alaptörvény részévé tenni ; ekint.news.page?nodeid= Bánkúti et al. álláspontja értelmében Az Átmeneti Rendelkezések több olyan passzust is tartalmaznak, amelyek egyáltalán nem kapcsolódnak az Alaptörvény hatálybalépéséhez. Ezek a passzusok bármennyire is az átmeneti rendelkezésekről alkotott dokumentumban szerepelnek egyszerű törvényi rendelkezéseknek tekintendők. Bánkúti Miklós et al: Vélemény Magyarország új alkotmányos rendjéről: amicus brief a Velencei Bizottságnak az Alaptörvény átmeneti rendelkezéseiről és a legfontosabb sarkalatos törvényekről. (2012. február. 8.); Szentgáli-Tóth Boldizsár Artúr: Az Alkotmánybíróság határozata Magyarország Alaptörvénye egyes átmeneti rendelkezéseiről 352 2. A döntés érvelése 2.1 A többségi álláspont (I) Az AB miután megállapította, hogy az absztrakt utólagos normakontrollt kérő indítvány az annak benyújtására jogosult személytől érkezett, és megfelel az Abtv.-ben foglalt formai feltételeknek, azt vizsgálta meg, hogy van-e hatásköre az Ár. felülvizsgálatára. Az AB az 1260/B/1997. ( ) AB határozatában kimondta: az Alkotmánybíróság nem vizsgálhatja a hatályba léptető rendelkezés alkotmányosságát, mert ez azt is jelentené, hogy [ ] az alkotmányozó hatalom jogkörét venné át. (ABH 1998, 816, 819.) A 61/2011. (VII. 13.) AB határozat annyival lépett túl a korábbi gyakorlaton, hogy bizonyos feltételek fennállása esetén lehetővé tette az Alkotmány, illetve módosításának felülvizsgálatát (ABH 2011, 290.). Az AB megállapította a hatáskörét arra az esetre, ha az alkotmánymódosítás közjogi érvényessége vitatott. Először Magyarország Alaptörvényének első módosítása (a továbbiakban: Am1.), majd Magyarország Alaptörvényének második módosítása (a továbbiakban: Am2.) elfogadásakor történt meg, hogy az Alkotmány (Alaptörvény) módosításának szánt rendelkezések az Am1. esetében részlegesen, az Am2. esetében egészében nem épültek be az Alaptörvénybe. Az Ár.-be az Alaptörvény szabályozási tárgykörébe nem tartozó, attól idegen elemek is bekerültek. (II) Az AB ezt követően az Ár. jogforrási hierarchiában elfoglalt helyét vizsgálta. Az Ár. 31. cikk (2) bekezdésének utolsó mondata értelmében az Ár. az Alaptörvény részét képezi. Az Ár. jogforrási jellegének a meghatározása során az AB az Alaptörvény Záró rendelkezések 3. pontja alapján megállapította, hogy az Ár. anyagi jogforrása az Országgyűlés. Az AB ezt követően azt elemezte, hogy meghatározható-e az Ár. alaki jogforrásként, és amennyiben igen, úgy milyen alaki jogforrásnak tekinthető. Az AB álláspontjában az Ár. nem mondhatja ki magáról azt, hogy az Alaptörvény része, mivel az Alaptörvény Záró rendelkezések 3. pontjában foglalt felhatalmazás alapján alkották. (III) Ezt követően az AB azt vizsgálta meg, hogy az Am1. hatálybalépésének következményeként, az Ár. 31. cikk (2) bekezdése, illetve az Alaptörvény Záró rendelkezések 5. pontja alapján az Ár. az Alaptörvény részének tekinthető-e. Megállapította, hogy az Ár. nem tekinthető az Alaptörvény részének, alaki jogforrási helyzete nem egyértelmű, és ellentétes az Alaptörvény egységes jogi dokumentum jellegével. Az AB azt is vizsgálta, hogy ha az Ár. nem az Alaptörvény része, akkor tekinthető-e az Alaptörvény módosításának. Az AB rámutat, hogy az Ár. nem tekinthető az Alaptörvény módosításának illetve kiegészítésének, mivel nem felel meg az Alaptörvény S) cikkében meghatározott kritériumoknak, valamint nem épül be az Alaptörvény normaszövegébe ( beépülési parancs ). (IV) A továbbiakban az AB az arra jogosult indítványa alapján, absztrakt utólagos normakontroll hatáskörben eljárva az Ár.-t egészében és részeiben függetlenül attól, hogy az Ár. az Alaptörvény része-e vagy sem formai szempontból, a közjogi érvényesség/érvénytelenség szempontjából felülvizsgálja. (V) Az AB hatáskörének megállapítását követően az indítvány tartalmi vizsgálata során elsőként azt elemezte, hogy eddigi gyakorlata alapján a jogalkotásra adott felhatalmazás túllépése okot adhat-e a jogszabály alkotmányellenességének (alaptörvény-ellenességének) a kimondására. Határozatában kifejtette, hogy az AB gyakorlatában mindvégig nagy hangsúlyt fektetett az Alkotmány 2. (1) bekezdésében foglalt rendelkezésre, amely szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. Töretlenül képviselte azt az álláspontot, hogy a jogállamiság részét képező döntéshozatali eljárási szabályok megsértése a döntés közjogi érvénytelenségéhez vezethet. [52/1997 (X. 14.) AB határozat, ABH 1997, 331.; 7/2004. (III. 24.) AB határozat, ABH 2004, 98.]. Az AB korábbi gyakorlata értelmében tehát a jogalkotásra szóló felhatalmazás kereteinek túllépése alkotmányellenességhez vezet [19/1993. (III. 27.) AB határozat, ABH 1993, 431.; 551/B/1993. AB határozat, ABH 1995, 840, 841.; 467/B/2005. AB határozat, ABH 2007, 2526.]. A formai alkotmányellenesség pedig egyúttal a jogállam követelményeinek megsértését is megvalósítja [29/1997. (IV. 29.) AB határozat, ABH 1997, 122.; 70/2002. (XII. 17.) AB határozat, ABH 2002, 409.]. Egy felhatalmazáson alapuló jogszabály akkor alkotmányos, ha nem lépi túl [...] az Alkotmány szerinti, valamint a felhatalmazó jogszabály által meghatározott törvényi szintű keretet. [551/B/1993. AB határozat, ABH 1995, 840, 841.] (VI) A jelen esetben az AB-nek az indítvány alapján vizsgálnia kellett az Ár. megalkotására vonatkozó eljárási szabályok betartását. Az AB elsőként az Alaptörvény Záró rendelkezések 2. és 3. pontjában foglalt alaptörvényi rendelkezések (eljárási szabályok) tartalmát vizsgálta meg abból a szempontból, hogy ezek az alaptörvényi rendelkezések olyan kötelező érvényű felhatalmazó szabálynak tekinthetőek-e, amely alapján, és amelynek keretei között köteles volt az Országgyűlés az Ár.-t. megalkotni. Az alkotmányozó hatalom az elkülönülten megalkotandó rendelkezésekben csak az átmeneti rendelkezéseket kívánta szabályozni. Az alkotmányozó azzal, hogy a Záró rendelkezések 3. pontjában kimondta, hogy az átmeneti rendelkezések külön elfogadására ad felhatalmazást az Országgyűlésnek, behatárolta ezen rendelkezések tárgyi körét és időbeli hatályát. Az Ár.-nak azok a rendelkezései, amelyek nem felelnek meg az Alaptörvény Záró rendelkezéseinek 3. pontjában foglalt korlátozásnak (vagyis nem átmenetiek, sem tárgyukat tekintve, sem időben) ellentétesek az Alaptörvény ezen pontjával, túllépik az ebben foglalt felhatalmazás kereteit. Az AB irányadó gyakorlata alapján az ilyen szabályok közjogilag érvénytelenek. (VII) Az AB szerint az Ár. a jelenlegi formájában egyfajta nyitott kapu vagy csúszda törvény, illetve az Alkotmánybíróság hatáskörét elvonó törvény, ezzel tovább bővülnek azok a szabályozási tárgyak, amelyekre az AB-nek azért nincs hatásköre, mert az Alaptörvénybe bekerült rendelkezéseket tartalmilag nem vizsgálhatja felül. Az AB rámutat arra, hogy a közjogi érvénytelenség a jelen ügyben új problémaként jelenik meg. Az ugyanis, hogy az Alaptörvény egy vagy több dokumentumból áll-e, nem pusztán jogtechnikai kérdés. (VIII) Alkotmányos követelmény, hogy az alkotmányozó hatalom által az Alaptörvényben meghatározott jogalkotási felhatalmazás egyértelmű legyen. Ha az Országgyűlés az Alaptörvényben foglalt felhatalmazás alapján alkot törvényt, kizárólag 36 Szentgáli-Tóth Boldizsár Artúr: Az Alkotmánybíróság határozata Magyarország Alaptörvénye egyes átmeneti rendelkezéseiről3 olyan törvényt alkothat, amely egyértelműen elhelyezhető az Alaptörvényben meghatározott jogforrási rendszerben és megfelel a jogforrási hierarchia követelményének. Az Alaptörvényen kívüli, a jogforrási rendszerbe el nem helyezhető jogszabályok közjogilag érvénytelenek. (IX) Végül az érvelés záró részéhez érve az AB megállapítja, hogy az Alaptörvényben foglalt jogalkotási felhatalmazás kereteinek a túllépése súlyos jogbizonytalanságot okozott az Alaptörvényben meghatározott jogforrási rendszerben; megtörte a jogrend és a jogrendszer alapját képező Alaptörvény egységét, vitathatóvá tette annak terjedelmét és tartalmát. Mindezekre tekintettel az AB-nek az Ár. rendelkező részben megjelölt paszszusait meg kellett semmisítenie. Az AB nem csupán az eredeti indítványban megjelölt rendelkezéseket helyezte hatályon kívül, hanem az Abtv. 52. (3) bekezdésében biztosított jogánál fogva a jogbiztonság megóvása érdekében kiterjesztette a vizsgálatot olyan passzusokra (az Am2.-vel az Ár.-ba beiktatott, az előzetes választási regisztrációról szóló, 23. cikk (3) (5) bekezdés) is, melyek kontrollját az alapvető jogok biztosa nem kezdeményezte. Az AB a jövőre vonatkozóan leszögezte, hogy az átmeneti rendelkezések hasonló módosításait megfelelő indítványra a jövőben is meg fogja semmisíteni. 2.2 Párhuzamos és különvélemények (P1-I) Holló András alkotmánybíró a többségi állásponthoz azt megerősítő, kiegészítő megjegyzéseket fűzött. Utal arra, hogy az átmeneti rendelkezéseknek az Alaptörvényhez képest szolgálati szerepe van. Ezért az átmeneti norma e jellemzői kiegészítendők két további lényeges elemmel: az Alaptörvény normáihoz képest új alkotmányi szabályozást igénylő társadalmi viszonyt nem szabályozhat, és az Alaptörvény szabályaival ellentétes, az Alaptörvény rendelkezéseit sértő magatartási szabályt nem tartalmazhat. Az alkotmányozó az önmaga számára megszabott, az Alaptörvényben rögzített eljárási kereteket lépte túl, s ezáltal megsértette az Alaptörvényben rögzített maga alkotta eljárás szabályait. (P1-II) Az Ár. jogforrási jellegéről megállapítja, hogy az alkotmányozó Országgyűlés által alkotott Ár. Alaptörvényhez kapcsolódó alkotmányerejű norma, de átmeneti funkciójából adódóan nem épül be, mint az alkotmánymódosító normák az Alaptörvénybe. Az Alaptörvényhez kapcsolódó átmeneti alkotmányerejűsége funkciójából következik: az alkotmányosság kontinuitásának biztosítása, azaz átvezetés az Alkotmányból az Alaptörvénybe. (P1-III) Holló rámutat arra, hogy AB-nek az Alaptörvény legfőbb védelmezője szerepéből, az Alaptörvényben kifejezetten kiemelt feladatából következik az alkotmányozó hatalom irányában egy erőteljesebb szignalizációs alkotmányvédelem az Alaptörvény egységének, belső koherenciájának, zártságának védelme érdekében. (P2-I) Stumpf István alkotmánybíró párhuzamos indokolásában egyetért a határozatban foglalt azon logikával, amely szerint elsőként az Ár. normatani sajátosságait kellett megvizsgálni. Emlékeztet arra, hogy az AB korábban is egy egységes dokumentumnak tekintette az Alkotmányt, amelyből következett az is, hogy az alkotmánymódosításoknak az Alkotmány szövegébe be kellett épülniük (beépülési parancs). A 23/1994. (IV. 29.) AB végzésben foglaltak értelmében [a]z Alkotmánybíróság nem vizsgálhatja felül és nem semmisítheti meg az Alkotmány egyetlen rendelkezését sem. Ha valamely rendelkezés az országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával az Alkotmány részévé vált, fogalmilag sem lehet annak alkotmányellenességét megállapítani. [23/1994. (IV. 29.) AB határozat, ABH 1994, 375, 376.] (P2-II) Véleménye szerint a beépülési parancs az Alaptörvényben a korábbiaknál is egyértelműbben jelenik meg. A 33/2012. (VII. 17.) AB határozat kimondta, hogy [a]z értelmezésnél az alkotmány-értelmezésre általában irányadó szabályokat kell követni, vagyis egyetlen szabálynak sem lehet olyan tartalmat tulajdonítani, amellyel egy másik kiüresedne. Az Alaptörvény zárt, ellentmondásmentes rendszer. (Indokolás [94]) (ABH 2012, 242, 249.) (P2-III) Egyértelműen megkülönbözteti a beépülési parancsból eredő formai és tartalmi követelményeket, az Alaptörvény egységességének és koherenciájának védelme érdekében. Eljut odáig, hogy az AB alkotmányvédő funkciójából az következik, hogy tartalmi okból is megsemmisítheti az Alaptörvényt módosító normát, amennyiben az feloldhatatlan ellentétet idézne elő az alkotmányi szövegen belül. (K1-I) Balsai István alkotmánybíró különvéleménye szerint az alapvető jogok biztosa indítványozói jogosultságát vissza kellett volna utasítani. Az Abtv a értelmében az Alaptörvény értelmezésére a taxatív felsorolásból eredően csak meghatározott indítványozók kezdeményezésére kerülhet sor. Az alapvető jogok biztosa nem szerepel a törvény által konkrétan meghatározott indítványozói körben, azaz nincs indítványozói jogosultsága az Alaptörvény értelmezése alkotmánybírósági eljárás kezdeményezésére. Mivel az AB az eljárás lefolytatása, azaz az Alaptörvény értelmezésének elvégzése mellett döntött, vállalnia kellett volna, hogy azt az arra jogosulttól származó indítvány hiányában, tehát teljes egészében hivatalból tette. (K1-II) Az AB azt a látszatot kelti, hogy hatáskörét túllépve indokolatlanul válogat az Alaptörvény rendelkezései között, valamint az Alaptörvény védelmének legfőbb szerve helyett annak felhatalmazás nélküli módosítójaként lép fel. (K1-III) Balsai végül arra tér ki, hogy az Ár. nem tekinthető Alaptörvény-módosításnak, ugyanis tartalmilag nem módosítja az Alaptörvény becikkelyezett szakaszait, hanem kiegészíti azt, ezért az S) cikk megsértésére alapozott közjogi érvénytelenség az Ár. esetében fel sem merülhet. (K2-I) Dienes-Oehm Egon alkotmánybíró különvéleménye alapján az indítványt a hatáskör hiánya miatt eleve vissza lehetett volna utasítani, az Abtv. 64. a) pontjára hivatkozással. Az Alaptörvény záró rendelkezései 3. pontjának és az Alaptörvény posztambulumának egybevetéséből egyértelműen megállapítható, hogy az Alaptörvény tartalmába az alkotmányozó eleve beleértette a külön eljárásban, de alkotmányozási céllal megállapítandó átmeneti rendelkezéseket. (K2-II) Az indokolás alapvetően téves kiinduló pontja az, hogy helytelenül értelmezi a posztambulum egységes sza- Szentgáli-Tóth Boldizsár Artúr: Az Alkotmánybíróság határozata Magyarország Alaptörvénye egyes átmeneti rendelkezéseiről 374 vát egyben beépítési parancsnak is. Nem lehet azonban nem észrevenni, hogy a múlttal, különösen az 1949-ből származó Alkotmánnyal minden tekintetben szakítani kívánó alkotmányozó hatalom az alkotmányozás stílusában és módjában is a korábbitól eltérő megoldásra, valamint Magyarország alkotmányos állami folytonosságának kifejezésre juttatására törekedett. Az Alaptörvény preambuluma történeti alkotmányunk vívmányait tiszteletben tartandónak, az R) cikk (3) bekezdése pedig e vívmányokat értelmezési keretnek tekinti. Márpedig történelmi alkotmányunk sohasem volt egységes szerkezetbe, külön törvénybe foglalva, tételei az évszázados fejlődés folyamán alakultak ki. (K2-III) Kiemeli, hogy a határozat olyan rendelkezéseket is meg kíván semmisíteni, amelyeknek a saját logikája (szűk értelemben vett átmenetiség) alapján is átmeneti rendelkezéseknek kellene minősülniük. (K2-IV) Felhívja a figyelmet arra, hogy az indokolás IV. részének 7. pontja a demokratikus jogállam alkotmányossági kritériumait a nemzetközi jog úgynevezett ius cogens-ének alárendelten olyan megváltoztathatatlan, örök kategóriának tartja, amely adott esetben jogosultságot biztosít az AB számára valamely alkotmány-módosítás tartalmi vizsgálatára is. Ez az álláspont erre vonatkozó alkotmányos felhatalmazás hiányában, illetve a nemzeti szuverenitásalapú nemzetközi jog létére figyelemmel nem tartható fenn. (K3-I) Lenkovics Barnabás szilárd meggyőződése, hogy az alkotmányi rendelkezések felülvizsgálatára az AB-nak nincs hatásköre, bár szignalizációs hatáskörét az AB eddig is gyakorolhatta. (K3-II) Rámutatott arra, hogy ugyanazon mércéket, melyeket stabil vagy legalább annak vélt körülmények között az AB kidolgozott és a jogalkotóval (de nem az alkotmányozóval) szemben alkalmazott, a jelentősen átalakult történelmi környezetben változatlanul alkalmazni nem lehet. (K3-III) Kiemeli, hogy az Országgyűlésnek jogában állt új, az eddig szokásostól eltérő megoldásokat választani, az Országgyűlés által alkotmányos jelentőségűnek minősített kérdéseket külön, átmenetinek nevezett rendelkezések között elhelyezni. Ugyanúgy megtehette azt is, hogy ezt a külön dokumentumot inkorporálás nélkül, oda- és visszautaló szabályokon keresztül nyilvánítsa az Alaptörvény részének. Az a tény, hogy a jogalkotó döntése nyomán a Magyarország jogrendszerének csúcsán elhelyezkedő alkotmány jelenleg két dokumentumba van foglalva, nem teszi bizonytalanná annak megítélését. (K4-I) Szalay Péter alkotmánybíró úgy foglal állást, hogy az alapvető jogok biztosa eredeti indítványát el kellett volna utasítani, mert az alkotmányozónak lehetősége volt arra, hogy az Ár. rendelkezései között rögzítse e dokumentum alaptörvényi jellegét. (K4-II) Feloldhatatlannak tartja az ellentmondást aközött, hogy esetünkben az AB voltaképpen tartalmi vizsgálatot végzett, és aközött, hogy mégis formai okokra alapozott közjogi érvénytelenséget állapított meg. (K4-III) Felidézi, hogy Magyarország Alaptörvényének első módosítása (2012. június 18.), valamint a Magyarország Alaptörvényének második módosítása (2012. november 9.) címet viselő norma úgy rendelkezik, hogy ezeket a normákat az Országgyűlés mint alkotmányozó hatalom alkotja meg, illetve mindkét norma félreérthetetlenül úgy fogalmaz, hogy az Alaptörvény kifejezett módosításának szándékával alkották. (K4-IV) Téves felfogásnak tartja, amely az Alaptörvény Záró Rendelkezések 3. pontjában foglaltakat további alkotmányozásra, jogalkotásra vonatkozó felhatalmazásnak tekinti, hiszen ilyen felhatalmazásra az Országgyűlésnek, mint alkotmányozó vagy törvényhozó hatalomnak saját magától nincs szüksége. (K5-I) Szívós Mária alkotmánybíró véleménye az, hogy az AB hatáskörét túllépve, jogilag elfogadhatatlan és következetlen érveléssel hozta meg döntését; az AB-nak az indítványt hatáskör hiányára hivatkozással vissza kellett volna utasítania. (K5-II) Álláspontja alátámasztására egyfelől arra hivatkozik, hogy az Alaptörvény Záró Rendelkezések 3. pontjában az alkotmányozó hatalom azt deklarálta, hogy az egységes Alaptörvényhez az átmeneti rendelkezések hozzá kapcsolódnak, azonban elfogadásuk külön történik. Másfelől az Ár. elfogadásakor az Alaptörvény még nem volt hatályos, így értelemszerűen joghatás sem fűződhetett hozzá. Jelen esetben az AB az alkotmányozó hatalom jogkörét gyakorolta. A mostani döntés újra értelmezi a hatalommegosztás rendszerét. (K5-III) A határozat indokolása súlyos ellentmondásba kerül önmagával, mivel egyfelől az általa átmenetinek vélt rendelkezések esetében elfogadja, hogy az Ár. az Alaptörvény részét képezi és elfogadására külön került sor, és ezáltal a megsemmisítésükre tett javaslat hiányában az Alaptörvénnyel egyezőnek tartja; másfelől viszont az Ár. jogforrási helyzetét illetően jogbizonytalanság kialakulását állítja. (K5-IV) Történelmi párhuzamként említi az Alkotmány preambulumban rögzített átmeneti jellegét és úgy véli, ennek semmilyen jogkövetkezménye nem lett, nem következett belőle az alkotmányozó kezének megkötése. Ezért az Ár. esetében sem indokolt ilyen korlátozásokat támasztani. 3. A rendelkező rész és a ratio decidendi Az AB megállapítja, hogy Magyarország Alaptörvénye átmeneti rendelkezéseinek (2011. december 31.) a kommunista diktatúrából a demokráciába való átmenetről szóló része (preambuluma), 1 4. cikke, 11. cikk (3) és (4) bekezdése, 12., 13., 18., 21., 22. cikkei, 23. cikk (1) és (3) (5) bekezdései, 27. cikke, 28. cikk (3) bekezdése, 29. cikke, 31. cikk (2) bekezdése, valamint 32. cikke alaptörvény-ellenes, ezért azokat a kihirdetésükre visszamenőleges hatállyal, december 31-ével, illetve a 23. cikk (3) (5) bekezdését november 9-ével megsemmisíti. A döntés mögötti elvek, amelyeket az Alaptörvény B) cikk (1) bek., S) cikk, R) cikk (1) bek. alapján állapítottak meg, a következők: a) a jogrendszer csúcsán elhelyezkedő norma egységének elve és zártsága; b) az Alaptörvény módosításainak be kell épülnie az alkotmányi szövegbe (beépülési parancs), c) a jogalkotó nem lépheti túl a számára magasabb szintű jogszabályban adott felhatalmazás kereteit; 38 Szentgáli-Tóth Boldizsár Artúr: Az Alkotmánybíróság határozata Magyarország Alaptörvénye egyes átmeneti rendelkezéseiről5 d) az AB-nek általános alkotmányvédelmi funkciójából, illetve normakontroll hatásköréből következően nincs hatásköre az alkotmánymódosítás tartalmi vizsgálatára, azt csak formai szempontból vizsgálhatja, és közjogi érvénytelenségét állapíthatja meg. 4. Az érvelés kritikája 4.1. A döntés érvelésének kritikája Ad (I). A döntés végső konklúziójával egyet lehet érteni, az ahhoz vezető logikai folyamat azonban több ponton kifogásolható. Megkérdőjelezhető, hogy helyes-e a testület korábbi, alkotmánymódosítás utólagos felülvizsgálatára vonatkozó megállapításait kiindulópontnak tekinteni. Az indokolás is rámutat arra, hogy az Ár. olyan jellegzetességeket mutat, melyek elhatárolják valamennyi már létező jogforrási kategóriától. Erre figyelemmel célszerű lett volna a jogforrási helyzet tisztázásával kezdeni az érvelést, az alkotmánymódosítások problémája a határozat kapcsán csak e körben értelmezhető. Az AB azelőtt állapította meg az indítvány elfogadhatóságát és hatáskörét az Ár. felülvizsgálatára, hogy tisztázta volna annak jogforrási jellegét, így az alapvető jogok biztosának indítványozói jogosultságát. Indokolt lett volna már csak ezért is az Ár. jogforrási mibenlétének kérdésével kezdeni az indokolást, mivel e norma alkotmányi erejének esetén a biztos indítványozói jogosultsága kizárható. Ebben az esetben a testület hivatalból folytathatott volna formai felülvizsgálatot. Ad (II). Nem világos, miért tekint el az AB attól a ténytől, hogy az Alaptörvény az Ár.-et saját részének tekinti, nem csupán az Ár. deklarálja magát az Alaptörvénnyel egy szinten álló normának. Továbbá felvethető, hogy e kérdésnek az Alaptörvény első módosítását követően gyakorlati jelentősége alig lehet, miután már nem az a valódi kérdés, hogy az Ár. kimondhatja e magáról, hogy az Alaptörvény része, hanem az, hogy mi következik abból, hogy az Alaptörvény alkotmányi szintre emeli az Ár. rendelkezéseit.5 Az Ár. tárgyalt passzusának megsemmisítése önmagában logikus lépés, elmaradt azonban annak hangsúlyozása, hogy megsemmisítését alapvetően tartalmi szempontok indokolták. A határozatban is gyakran hivatkozott jogbiztonság érvényesülését súlyosan veszélyeztetné, ha valamely jogi norma önmagát az Alaptörvény alkotórészének nyilváníthatná. Ad (III). Az Ár. és az Alaptörvény viszonyára megfogalmazott válasz az indokolás egyik legellentmondásosabb része, hozzá kell tennünk azonban, hogy maga a tárgyalt kapcsolat valóban igen problémás. Az AB levonja azt a következtetést, hogy az Ár. az alkotmánykonstrukciónak nem eleme, az Alaptörvénynek nem része. Nem tud viszont alternatívát felvázolni arra, hogy tulajdonképpen minek kell tekintenünk az Ár.-t, ha nem tulajdonítunk neki alkotmányos jelleget. Ez már csak azért is legalábbis támadható, mert maga az Alaptörvény nyilvánítja alkotmányi normának az Ár.-t, így az említett megállapításával a testület valóban szembe került egy alaptörvényi rendelkezéssel. E helyzet tisztázására mindenképpen szükség lett volna, hiszen amennyiben nem tartjuk az Ár.-t beilleszthetőnek a jogforrási hierarchiába (az indokolás több erre utaló kitételt is tartalmaz), annak következménye a közjogi érvénytelenség és a teljes norma megsemmisítése kellene, hogy legyen. Ezzel szemben a testület a jogforrási jelleggel kapcsolatos megállapításainak következményeit nem vonja le, döntését más irányból támasztja alá. Az Ár. Alaptörvényen kívüli státusza tehát tulajdonképpen nem is lényegi eleme a határozatnak, hiszen a döntés nem ezen alapul. Így különösen indokolatlan lépés az Ár. senkiföldjére helyezése. Ugyancsak kérdéses az, hogy érdemes-e az Ár. és az Alaptörvény S) cikke közti összefüggést keresni, amikor az Ár. nem itt jelöli meg saját forrását és az Alaptörvény külön is nevesíti a megalkotására adott felhatalmazást. Ad (IV). Az inkorporációs kötelezettség, vagyis a beépülési parancs esetében ismét több kérdéses pont akad. Egyrészt nem meggyőző az az érv, hogy önmagában az Alaptörvény fizikai szétválasztása jogbizonytalansághoz vezetne. Számos külföldi példa hozható amellett, hogy több alkotmányi erővel felruházott norma áll a jogrendszer csúcsán [pl. francia III. köztársaság, sőt a jelenlegi francia rendszer is (bloc de constitutionnalité), a jelenlegi svéd alkotmányos rendszer], a történeti alkotmányok szerkezete pedig még összetettebb. Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy Németországban alkotmányi szinten létezik a beépülési parancs6, bár ezt maga az alaptörvény is megtöri a 140. cikkével.7 A helyzet sajátossága sokkal inkább abból ered, hogy az Ár. nem csupán átmeneti jellegű rendelkezéseket tartalmaz, mint a későbbiekben erről még szó lesz. Az Alaptörvény egységességének követelménye egyrészt ingatag alapon nyugszik a tekintetben, hogy egy normatív erővel nem bíró deklaratív kijelentés az egyik fontos, mellette szóló érv. Másrészt nem világos, hogyan viszonyul a testület ahhoz a kérdéshez, hogy az Ár.-tól eltekintve sem feltétlenül lesz teljesen egységes az alkotmánykonstrukció. Ráadásul az Ár. egészét nem semmisíti meg az AB, tehát tulajdonképpen nem orvosolja az általa megfogalmazott problémát. Sokkal meggyőzőbb a csúszdatörvény jellegre való utalás, vagy a felhatalmazás túllépésével kapcsolatban kifejtettek. A másik vitatható elem a vizsgálat formai jellegének leszögezése. Miután az AB nem tekintette az Alaptörvény részének az Ár.-t, ebből az következik, hogy a tartalmi felülvizsgálatra vonatkozó tilalom sem vonatkozik a tárgyalt normára. Ennek ellenére itt is tetten érhető, hogy a testület gyakorlatilag alkotmányi szintű normaként kezelte az Ár.-t, annak ellenére, hogy kimondta ennek el- 5 Az Alaptörvényből is kitűnik, de megszövegezői is úgy foglaltak állást: az Alaptörvény nem azonos a szélesebb értelemben vett alkotmány fogalmával, abba beletartoznak az Alaptörvény átmeneti rendelkezései, a sarkalatos törvények, a történeti alkotmány vívmányai, valamint az értelmezési segédelvek. Lásd Ablonczy Bálint: Az Alkotmány nyomában. Beszélgetés Szájer Józseffel és Gulyás Gergellyel. (Kerepes: Elektromédia Kft ) Grundgesetz 79. cikk (2) bekezdés. 7 A Grundgesetz 140. cikke az alkotmány részének tekinti az évi weimari alkotmánynak a vallási közegekre vonatkozó egykori rendelkezéseit (igaz, azok tartalma természetüknél fogva nem változtatható). Vö.: Szente Zoltán: Az Alkotmánybíróság döntése Magyarország Alaptörvényének Átmeneti rendelkezései alkotmányosságáról JeMa 2013/ Szentgáli-Tóth Boldizsár Artúr: Az Alkotmánybíróság határozata Magyarország Alaptörvénye egyes átmeneti rendelkezéseiről 396 lenkezőjét. Ezért tartózkodott a tartalmi vizsgálattól, vagy legalábbis az eljárás ilyen jellegének kimondásától. Mindazonáltal számos érv hozható fel a vizsgálat tisztán formai vagy tartalmi jellege mellett, a leghelyesebb minden bizonnyal az, ha felismerjük vegyes jellegét. Az alapvető kérdések inkább formaiak, hiszen egy norma jogforrási jellegéről, illetve egy felhatalmazás kereteiről beszélünk. Azonban a határozat e formai problémák megválaszolása érdekében szükségszerűen tartalmi kérdéseket is érint. Ad (VI). A felhatalmazással kapcsolatos érvelés lényegét tekintve nehezen támadható, a nehézséget az jelenti, hogy e körben viszont már levonja a testület az Alaptörvénytől való elkülönülés következményeit, amennyiben egy alaptörvényi passzusnak való meg nem felelés eredményezi az érintett rendelkezések hatályon kívül helyezését. E logika összhangban áll azzal a megállapítással, hogy az Ár. önálló norma, pusztán e szemszögből nézve a határozat indokolása kimerítőnek tekinthető. Ad (VII). Az AB leszögezi, hogy a közjogi érvénytelenség eddig nem tapasztalt esetével áll szemben, de nagy kérdés, a megoldást miért, vagy miért csupán a felhatalmazó rendelkezések segítségével kereste. Ha pedig így tett, miért nem tekintette az Ár.-t az Alaptörvény részének, szembe helyezkedve az Alaptörvény rendelkezésével. A végeredmény minden bizonynyal ugyanez lett volna, hiszen az alkotmányi rendelkezést közjogi érvénytelenségre való hivatkozással ugyanúgy hatályon kívül helyezhette volna az AB. Ad (VIII). Itt a már többször érintett fő ellentmondást tapasztalhatjuk: az AB eljut odáig, hogy valamennyi, a jogforrási hierarchiában el nem helyezhető jogszabály közjogilag érvénytelen, ennek ellenére az Ár.-nak csak egy részét semmisíti meg. Megkérdőjelezhető az az állítás, hogy meghatározhatatlan az Ár. jogforrási szintje, viszont a testületnek a teljes normát közjogilag érvénytelennek kellett volna nyilvánítania, amennyiben így ítélte meg az Ár. jellegét. Ad (IX). Az AB döntése értelemszerű, ha a közjogi érvénytelenség forrásának a jogalkotásra adott felhatalmazás túllépését tekintjük. Megválaszolatlan marad viszont az a felvetés, mi lesz a következménye annak, hogy a jogalkotó a jogforrási hierarchiába be nem illeszthető normát alkotott. A testület ugyan felveti korábban, hogy pl. az alkotmányozó Alaptörvényben rögzíthetne egy új jogforrási szintet, maga az AB viszont nem tesz közvetlen lépéseket a helyzet kezelésére (pl. a teljes Ár. megsemmisítésével) A párhuzamos és különvélemények érvelésének kritikája Ad (P1). Holló András párhuzamos indokolása megalapozottan árnyalja a többségi álláspont alátámasztására kifejtetteket. Megoldást kínál az Ár. átmeneti szerepének és az Alaptörvény egységének összeegyeztetésére előbbi szolgálati funkciójának felismerésével. Bár a gyakorlati kérdésekre választ ad, elméleti szempontból kevéssé meggyőző az átmeneti alaptörvényi jellegre vonatkozó nézete, hiszen ilyen minőséget különösen az alkotmányi szint esetében jogrendszerünk nem ismer. Több alkotmánybíró részéről is felmerült a szignalizációs alkotmányvédelem lehetősége, illetve a végső felelősség alkotmányozóra történő telepítése. Kétségtelen, hogy végső soron az alkotmányozó joga az alkotmány szerkezetének és tartalmának kialakítása, azonban az AB alkotmányvédő szerepe nehezen érvényesülhetne jelzések útján. Ezért a szignalizáció mellett számos legitim érv hozható fel, a közjogi érvénytelenség megállapítása viszont önmagában nem lép túl az AB hatáskörén. A végső döntés az alkotmányozó kezében marad, lehetősége van új jogforrási kategória létrehozására, vagy az Alaptörvény módosítására. Azóta tudjuk, az Országgyűlés élt is alkotmányozó hatalmával, Magyarország Alaptörvényének negyedik módosítása nagyrészt a megsemmisített átmeneti rendelkezéseket építette be az Alaptörvénybe. Ad (P2). Stumpf István a beépülési parancs létjogosultságát igyekszik alátámasztani az elmúlt bő két évtizedből hozott példák segítségével. Az Alaptörvény koncepciója gyökeresen eltér a korábbi Alkotmány rendszerétől, ezért nem meggyőző a szélesebb értelemben vett alkotmány kapcsán a korábbi Alkotmányra vonatkozó megállapításokat idézni. Számos esetben fontos forrás lehet az elmúlt két évtized AB gyakorlata, azonban az alkotmányi szöveg változását nem hagyhatjuk figyelmen kívül. A 33/2012. (VII. 17.) AB határozat már sokkal inkább releváns, az alkotmánykoncepció tartalmi és formai ellentmondás-mentességéről kifejtettek pedig megalapozottan árnyalják a többségi határozat indoklásában foglaltakat (ABH 2012, 242.) Az alkotmánymódosítás tartalmi alkotmányellenességének felvetése egy régóta húzódó szakmai vitát vet fel, melyben az AB gyakorlata mindezidáig következetes maradt. Ad (K1). Balsai István alkotmánybíró különvéleménye a már többször érintett ellentmondást feszegeti: nem következetes a többségi határozat abban, hogy az Alaptörvény részének tekinti-e az Ár.-t, vagy sem. Amennyiben előbbi álláspontot fogadjuk el, Balsai megállapítása helyes annyiban, hogy ez esetben valóban nem az alapvető jogok biztosának indítványára, hanem csak hivatalból járhatott volna el az AB. Balsai logikájából nem következik viszont az, hogy az AB az Alaptörvény módosítójaként lépne fel, hiszen az eljárási szabályt sértő alkotmánymódosítás közjogi érvénytelenségének megállapítására lehetősége van a testületnek. Ad (K2). Dienes-Oehm Egon különösen az Alaptörvényben nevesített értelmezési segédelvekre hivatkozik, az alkotmányozó célját igyekszik beazonosítani, valamint a történeti alkotmány vívmányaira hivatkozik. Előbbi érve alighanem helytálló, utóbbi esetében az összkép jóval összetettebb. A történeti alkotmány vívmányai annyiban merülhetnek fel párhuzamként, hogy hasonlóan a valóban átmeneti jellegű rendelkezésekhez csak egyes alaptörvényi cikkek vonatkozásában értelmezhetőek, mintegy járulékos jogforrási jelleggel bíró, kiegészítő elemei az alkotmánykoncepciónak. Ennél több kapcsolat viszont nem mutatható ki az Ár. és az R) cikk (3) bekezdése között. A történelmi körülmények figyelembevétele nem idegen az AB gyakorlatától [30/1992. (V. 26.) határozat, ABH 1992, 167. és 18/2004. (V. 25.) AB határozat, ABH 2004, 303, 310.], ez azonban önmagában nem lehet kellő indok rendezetlen jogforrási státuszú normák megalkotására. Ad (K3). Lenkovics Barnabás a már tárgyalt szignalizációs 40 Szentgáli-Tóth Boldizsár Artúr: Az Alkotmánybíróság határozata Magyarország Alaptörvénye egyes átmeneti rendelkezéseiről7 megoldás mellett érvel, valamint Dienes-Oehm alkotmánybírónál is hangsúlyosabban említi a történelmi körülményeket, az alkotmányozás folyamatát, valamint a gazdasági válsághelyzetet. Kérdéses, hogy meddig lehet elmenni az alkotmányosság mércéjének meghatározásánál a történelmi körülmények figyelembevételével. Azt mindenesetre le kell szögeznünk, hogy ez a felfogás nem idegen az Alaptörvény szabályozási módszerétől (gondoljunk csak az AB hatáskörének átmeneti korlátozására). Azzal a megállapítással, hogy az alkotmánykoncepció az Ár.-től eltekintve sem egységes (és soha nem is volt az) nehéz lenne vitatkozni. Ad (K4). Szalai Péter különvéleménye több ponton is nehezen elfogadható megállapításokat tesz. Az a felfogás, miszerint az Ár.-nek lehetősége van arra, hogy saját magát az Alaptörvény részének nyilvánítsa, hosszú távon is bizonytalanná tehetné az alkotmánykonstrukció kereteit, hiszen újabb és újabb normák jelenhetnének meg, melyek azt állíthatnák magukról, hogy az Alaptörvény részei. Szalai felhatalmazást érintő véleménye nem választja szét az Országgyűlés különböző funkcióit, azt a tényt, hogy az alkotmányozó és a törvényhozó hatalom valójában két külön fogalom, más kérdés, hogy Magyarországon mindkettő letéteményese az Országgyűlés. Az alkotmányozó hatalom nem jogosít fel arra, hogy a Ház kétharmados többséggel alkotmányi háttér nélkül emeljen egyes normákat alkotmányos szintre. Az alkotmányozónak lehetősége van a mindenkori alkotmány szerkezetének kialakítására, azonban ennek során köteles ügyelni a jogállamiság szempontjaira, a szélesebb értelemben vett alkotmány kontúrjainak felismerhetőségére. Ezért szükséges lehatárolni az Alaptörvény törzsszövegét a kiegészítő elemektől, melyek csak egyes cikkek vonatkozásában kaphatnak szerepet. Ad (K5). Szívós Mária alkotmánybíró áll legmarkánsabban szemben a többségi döntéssel, szinte valamennyi, már említett kritikát feleleveníti, újabb érvekkel erősítve azokat. Szívós Mária bírálta a többségi érvelést, amennyiben álláspontja szerint az AB döntésével valójában alkotmányos rendelkezések tartalmi felülvizsgálatát próbálta leplezni, továbbá az Ár. megsemmisítése miatt az AB-t egyaránt hatáskör-túllépéssel vádolja. Arra is kitér, hogy az Ár. megalkotására vonatkozó alaptörvényi rendelkezés felhatalmazó jellegű, mivel az Ár. elfogadásakor az Alaptörvény még nem is volt hatályban. Különvéleményében nehéz azonosulni a korábbi és a jelenlegi alkotmány összevetésével, ahol a korábbi Alkotmány preambulumában rögzített átmeneti jellegét azonosítja az Ár. átmeneti jellegével, mivel az elmúlt két évtized átmenetisége egészen mást jelentett, mint amit az átmeneti rendelkezések esetében értünk ez alatt. A rendszerváltást követően maga az Alkotmány volt átmeneti jellegű, ez azonban csak annak kötelezettségét vethette fel, hogy idővel véglegesnek tekintett szöveget kell alkotni. Ezzel szemben az átmeneti rendelkezések (a valóban átmeneti jellegűeket értve most ez alatt) jellegüknél fogva egyes alaptörvényi rendelkezésekhez kötődnek, időbeli hatályuk is korlátozott. Míg a korábbi Alkotmány átmenetisége egy a jövendővel szemben megfogalmazott parancs volt, az Ár. eredeti funkciója az volt, hogy egy alkotmányos változás zökkenőmentes lebonyolítását elősegítse. 5. Az eset jelentősége Túlzás nélkül kijelenthető, hogy a tárgyalt AB határozat az egyik legfontosabb és talán legösszetettebb döntése a testületnek az utóbbi években. Az indítvány elbírálása számos részlet tisztázását igényelte, a végső döntéshez hosszú és kacskaringós út vezetett. A szóban forgó eset egészen egyedi, hozzá közel állót nem találunk az elmúlt bő két évtized gyakorlatában, nem zárható ki azonban, hogy a közeljövőben találkozunk még ilyen típusú döntésekkel. A határozat sajátossága ugyanis az, hogy mindenekelőtt az alkotmánykoncepció tisztázására, a jogrendszer csúcsán elhelyezkedő norma jellegének és határainak beazonosítására törekedett. Az ügy elsődleges tárgyát nem egy szabályozás alkotmányosságának megítélése képezte, hanem annak eldöntése, hogy az érintett norma az alkotmány részét képezi-e, vagy sem előtt ilyen típusú aggály elképzelhetetlen lett volna, az Alaptörvény azonban több nyitott kérdést is felvet, melyek közül az Ár. csupán az egyik. Az új alkotmányos rendszer megszilárdulását a továbbiakban is kísérhetik hasonló jelentőségű AB döntések, melyek a formálódó új koncepció végleges struktúráját alakítják majd. Kétségtelen, hogy a határozat számos vitatható elemet, önellentmondást és logikai buktatót tartalmaz, azonban ehhez mindenképp hozzá kell tennünk, hogy egy ebben a formájában precedens nélküli üggyel állunk szemben, mely páratlanul elágazó érvelés mentén nehezen kezelhető jogi problémákra kísérelt meg válaszokat adni. Összességében a végkövetkeztetés és a döntés tartalma támogatható, az azt alátámasztó érvelés azonban több ponton is hibás. Az eset jelentőségét és összetettségét a párhuzamos és különvélemények nagy száma is jelzi, az alkotmánybírák csaknem fele fűzött kommentárokat a többségi állásponthoz. A döntés súlyával az alkotmánybírák már annak meghozatalakor tisztában voltak, hiszen az új választási eljárási törvény egyes rendelkezéseinek megsemmisítését célzó indítvány sorsa jelen ügy eredményétől függött. Mivel az AB kiterjesztette vizsgálódását az Ár. valamennyi rendelkezésére, hatályon kívül helyezte az előzetes regisztráció alkotmányi alapját megteremtő rendelkezéseket és egy héttel később a választási eljárási törvény vonatkozó szabályait ennek megfelelően alkotmányellenesnek ítélte [1/2013. (I. 07.) AB határozat, Magyar Közlöny 3/2013. január ]. Az alkotmányozó a határozatot úgy értelmezte, hogy a formai okból megsemmisített joganyag egyértelműen alkotmányi szintre emelésével kezelheti a kialakult helyzetet, ezért február elején a kormánypárti frakciók benyújtották Magyarország Alaptörvényének negyedik módosítására tett javaslatukat. A parlamenti vita során jelentősen átírt szöveget végül március 11-én szavazta meg az Országgyűlés 265 képviselő támogató voksával. Az AB által kifogásolt normák többsége az Alaptörvénybe került, így minden kétséget kizáróan alkotmányi szintű joganyag lett. Feltételezhető, hogy az ügynek lesz folytatása, hiszen ezt a határozatot egy hosszabb folyamat részeként kell kezelnünk, melynek során kirajzolódik az alkotmányozó és az AB pozíciója a megváltozott alkotmányi környezetben. Szentgáli-Tóth Boldizsár Artúr IV. évf. joghallgató Eötvös Loránd Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar Szentgáli-Tóth Boldizsár Artúr: Az Alkotmánybíróság határozata Magyarország Alaptörvénye egyes átmeneti rendelkezéseiről 41 Több megjelenítése
76/2008. (V. 29.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése Részletesebben Az Alkotmánybíróság határozatai és végzései
M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2011. évi 11. szám 3547 VI. Az Alkotmánybíróság határozatai és végzései Az Alkotmánybíróság 6/2011. (II. 3.) AB határozata A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály Részletesebben 1. oldal, összesen: 5 oldal
1. oldal, összesen: 5 oldal Ügyszám: IV/00788/2014 Első irat érkezett: 2014.04.14 Az ügy tárgya: a Kúria Kvk.I.37.441/2014/2. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (politikai reklámfilm közlésének Részletesebben HÁTTÉRANYAG AZ ALAPTÖRVÉNY NEGYEDIK MÓDOSÍTÁSÁHOZ
1. oldal, összesen: 5 oldal Ügyszám: 1039/B/2006 Első irat érkezett: Az ügy tárgya: Előadó Paczolay Péter Dr. alkotmánybíró: Támadott jogi aktus: Határozat száma: 4/2007. (II. 13.) AB határozat ABH oldalszáma: Részletesebben a pénzügyi tárgyú törvények vizsgálatát
Tilk Péter az alkotmánybíróság És a pénzügyi tárgyú törvények vizsgálati lehetõsége* Már az Alkotmány szövegében szerepelt (igaz, csak az utolsó éveiben) olyan kitétel, mely szerint az Alkotmánybíróság Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: Kötelezi a szervezőt, hogy fizessen meg az államnak külön felhívásra 10.000 (tízezer) forint eljárási illetéket.
KÚRIA Knk.IV.37.487/2015/2.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek (a továbbiakban: szervező), a Nemzeti Választási Bizottság országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott Részletesebben Petrétei József, egyetemi tanár PTE ÁJK Alkotmányjogi Tanszék
5 Petrétei József, egyetemi tanár PTE ÁJK Alkotmányjogi Tanszék A magyar Országgyűlésre vonatkozó szabályozás alaptörvényi, törvényi és határozati házszabályi szinten 1 Bevezetés Bár Magyarországon az Részletesebben ELŐTERJESZTÉS a KÉPVISELŐTESTÜLET 2012. május 17-i ülésére
Budapest Főváros IX. Kerület Ferencváros Önkormányzata Iktató szám: 117/2012. ELŐTERJESZTÉS a KÉPVISELŐTESTÜLET 2012. május 17-i ülésére Tárgy: Budapest Főváros IX. kerület Ferencváros Önkormányzata Képviselőtestületének Részletesebben A magyar kormány és az ő alaptörvénye
A magyar kormány és az ő alaptörvénye 2013. június 28. A Velencei Bizottság szakértői által készített vélemény 1 az Alaptörvény negyedik módosításáról pontosan rámutat arra, hogy a magyar Kormány az alkotmányt Részletesebben Önkormányzati Rendeletek Tára
Tiszaföldvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 28/2013.(XI.29.) önkormányzati rendelete a helyi iparűzési Önkormányzati Rendeletek Tára Dokumentumazonosító információk Rendelet száma: 28/2013.(XI.29.) Részletesebben Kérdőív ALKOTMÁNYBÍRÁSKODÁS: MŰKÖDÉS ÉS KAPCSOLAT MÁS KÖZJOGI SZERVEZETEKKEL. Európai Alkotmánybíróságok Kongresszusának XV.
Kérdőív ALKOTMÁNYBÍRÁSKODÁS: MŰKÖDÉS ÉS KAPCSOLAT MÁS KÖZJOGI SZERVEZETEKKEL Európai Alkotmánybíróságok Kongresszusának XV. konferenciája A Magyar Köztársaság Alkotmánybíróságának válaszai I. Az Alkotmánybíróság Részletesebben az alkotmánybíróság határozatai
2015. július 2. 2015. 15. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 3116/2015. (VII. 2.) AB végzés bírói kezdeményezés visszautasításáról... 892 3117/2015. (VII. Részletesebben A SÚLYOS VÁLSÁGHELYZET INDIKÁCIÓJÚ ABORTUSZOK SZABÁLYOZÁSÁNAK ALKOTMÁNYELLENESSÉGÉRŐL
A SÚLYOS VÁLSÁGHELYZET INDIKÁCIÓJÚ ABORTUSZOK SZABÁLYOZÁSÁNAK ALKOTMÁNYELLENESSÉGÉRŐL 2012. január 1. előtt Magyarország Alkotmánya [1], azóta pedig Magyarország Alaptörvénye [2] az állam elsőrendű kötelezettségeként Részletesebben A SARKALATOS TÖRVÉNYEK AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG GYAKORLATÁBAN. Szilágyi Emese tudományos segédmunkatárs, MTA TK JTI
A SARKALATOS TÖRVÉNYEK AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG GYAKORLATÁBAN Szilágyi Emese tudományos segédmunkatárs, MTA TK JTI Az Alaptörvény elfogadása után az alkotmányos rendszer változásait elemző szakirodalomi diskurzusban Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY 67. szám
2016. április 18. 2016. 8. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3073/2016. (IV. 18.) AB határozat bírói kezdeményezés elutasításáról... 442 3074/2016. (IV. Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
2014. január 24. 2014. 2. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 1/2014. (I. 21.) AB határozat a Kúria Kvk.III.37.230/2012/2. számú végzése és az Országos Választási Részletesebben Nemzeti Választási Iroda Elnök. A Nemzeti Választási Iroda elnökének 18/2015. NSz. számú határozata
Nemzeti Választási Iroda Elnök A Nemzeti Választási Iroda elnökének 18/2015. NSz. számú határozata A Nemzeti Választási Iroda elnöke Miczán József (a továbbiakban: Szervező) magánszemély által benyújtott Részletesebben Csink Lóránt Fröhlich Johanna: A régiek óvatossága. Megjegyzések az Alaptörvény negyedik módosításának javaslata kapcsán
Pázmány Law Working Papers 2013/1 Csink Lóránt Fröhlich Johanna: A régiek óvatossága. Megjegyzések az Alaptörvény negyedik módosításának javaslata kapcsán Pázmány Péter Katolikus Egyetem / Pázmány Péter Részletesebben az alkotmánybíróság határozatai
2016. március 3. 2016. 5. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 4/2016. (III. 1.) AB határozat a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi 200 Részletesebben 1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések
1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések Alkotmány: constitutio közös állapot, közös megegyezés, hogy milyen szabályok Részletesebben Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Képviselőtestületének. 46/2010. (IX. 8.) önkormányzati rendelete 1
Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Képviselőtestületének 46/2010. (IX. 8.) önkormányzati rendelete 1 egyes önkormányzati rendeletek és önkormányzati rendeleti rendelkezések technikai deregulációs hatályon Részletesebben A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2013.12.17.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2013.12.17. C(2013) 9098 final A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2013.12.17.) a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az alternatívbefektetésialapkezelők Részletesebben Az R. 3. (2) bekezdésben a Magyar Köztársaság szövegrész helyébe a Magyarország szöveg lép.
Ócsa Város Önkormányzat../2013.(...)sz. önkormányzati rendelete a pénzbeli és természetben nyújtott szociális ellátásokról szóló 18/2011.(IX.29.) önkormányzati rendelet módosításáról Ócsa Város Önkormányzata Részletesebben Újhartyán Község Önkormányzata Képviselő-testületének 2012. december 11-i ülésére 2. napirend: Göndörné Frajka Gabriella jegyző
1 E L Ő T E R J E S Z T É S Újhartyán Község Önkormányzata Képviselő-testületének 2012. december 11-i ülésére 2. napirend: Tárgy: Köztisztviselők közszolgálati jogviszonyának egyes kérdéseiről szóló rendelet Részletesebben II. Wolters Kluwer Jogi Konferencia. 2016. május 11-12. Thermál Hotel Visegrád
Dr. Szalma Mária Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében I. A Szerb Köztársaság Bíróságokról szóló törvénye 1 értelmében az ország legfelsőbb Részletesebben Az Alkotmánybíróság határozata az alkotmánymódosítások alkotmányossági felülvizsgálatáról*
Az Alkotmánybíróság határozata az alkotmánymódosítások alkotmányossági felülvizsgálatáról* Fogalmilag kizárt-e az alkotmányellenes alkotmánymódosítás? Hivatalos hivatkozás: Tárgyszavak: kötelezettség Értelmezett Részletesebben L u x e m b o u r g i j o g g y a k o r l a t 2013/4 JeMa
2013. március 27. 2013. 8. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3076/2013. (III. 27.) AB határozat alkotmányjogi panasz elutasításáról... 434 3077/2013. (III. Részletesebben Az Alaptörvény módosításai
Gáva Krisztián Az Alaptörvény módosításai Az Alaptörvény öt módosítását a közjogi rendszer törvényi részleteinek kimunkálása során felvetődött jogi és társadalmi problémák, valamint egyes európai intézmények Részletesebben A nemzetközi jog és a belső jog viszonya
A nemzetközi jog és a belső jog viszonya Előadás-vázlat Sonnevend Pál A lehetséges szempontok A nemzetközi jog szempontja: monizmus és dualizmus ellentéte A belső jog szempontja: miként válik a belső jog Részletesebben A KÚRIA ÖNKORMÁNYZATI TANÁCSA. h a t á r o z a t o t :
KÚRIA Köf.5013/2012/7.szám A KÚRIA ÖNKORMÁNYZATI TANÁCSA A Kúria Önkormányzati Tanácsa a Dr. Bagosi Mária jogtanácsosa által képviselt Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal (4025 Debrecen, Piac utca 54.), Részletesebben 103/2007. (XII. 12.) AB határozat. Indokolás II.
103/2007. (XII. 12.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése Részletesebben VITAZÁRÓ VISZONTVÁLASZOK A HELYI NÉPSZAVAZÁSSAL FOGLALKOZÓ CIKKEKRE *
1. évf. 2. szám: 2011/ 2. Feltöltve: 2011. december 30. KISS MÓNIKA DOROTA VITAZÁRÓ VISZONTVÁLASZOK A HELYI NÉPSZAVAZÁSSAL FOGLALKOZÓ CIKKEKRE * A HELYI NÉPSZAVAZÁS VÁLASZTÓPOLGÁRI KEZDEMÉNYEZÉSE Amennyiben Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2013. december 21. 2013. 24. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3229/2013. (XII. 21.) AB határozat Putnok Város Önkormányzata Képviselõ-testületének az egyes Részletesebben ÉVFOLYAMDOLGOZAT. A h o n v é d e l mi k ö t e l e z e t t s é g a l k o t má n yjogi p r o b l é má i
SZEGEDI TUDOMÁNYEGYETEM Állam- és Jogtudományi Kar Szeged ÉVFOLYAMDOLGOZAT A h o n v é d e l mi k ö t e l e z e t t s é g a l k o t má n yjogi p r o b l é má i Konzulens: Dr. Tóth Károly Egyetemi Docens Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t : A Kúria az Országos Választási Bizottság 52/2013. (VI. 28.) határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kovácsné dr. Trázsi Csilla ügyvéd által képviselt Magyar Dohány Kereskedők Egyesülete indítványozónak, a Országos Választási Bizottság (1357 Budapest, Pf.2.) által, aláírásgyűjtő ív mintapéldánya Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2014. március 3. 2014. 6. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 6/2014. (II. 26.) AB határozat az egyes gazdasági és pénzügyi tárgyú törvények megalkotásáról, Részletesebben AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA
2013. február 12. 2013. 4. szám HATÁROZATAI HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3025/2013. (II. 12.) AB végzés... 142 3026/2013. (II. 12.) AB határozat jogszabály alkalmazásának folyamatban lévõ ügyben történõ kizárásáról... Részletesebben A környezetbe való beavatkozással járó beruházások. engedélyezési problémái a közösségi jogban
A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési problémái a közösségi jogban 2010. január 11-én került megrendezésre a A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési Részletesebben Tervezet a közigazgatási egyeztetésre
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/1426/2007. Tervezet a közigazgatási egyeztetésre az egyes 1989. október 23-át megelőzően védetté nyilvánított természeti területek védettségét fenntartó Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK. Alkotmányjog Alapjogok
TARTALOMJEGYZÉK Döntések... 7 Alkotmányjog Alapjogok 10/2011. (III. 9.) AB határozat Az egyesülési jogot közvetlenül érintő mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség áll fenn amiatt, hogy az Országgyűlés Részletesebben Sarkalatos átalakulások A bíróságokra vonatkozó szabályozás átalakulása 2010-2014
MTA Law Working Papers 2014/39 Sarkalatos átalakulások A bíróságokra vonatkozó szabályozás átalakulása 2010-2014 Darák Péter Magyar Tudományos Akadémia / Hungarian Academy of Sciences Budapest ISSN 2064-4515 Részletesebben Előterjesztés. Készült: Monostorapáti község Önkormányzata Képviselő-testülete 2012. november 6-án tartandó ülésére
Előterjesztés Készült: Monostorapáti község Önkormányzata Képviselő-testülete 2012. november 6-án tartandó ülésére Tárgy: Az állatok tartásáról szóló 7/2007. (VIII.22.) önkormányzati rendelet felülvizsgálata Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. A Képviselő-testület 2012. február 17-i nyilvános ülésére
5. NAPIREND Ügyiratszám: 4/579/2012. ELŐTERJESZTÉS A Képviselő-testület 2012. február 17-i nyilvános ülésére Tárgy: Előterjesztő: Előkészítette: Megtárgyalja: A szociális és gyermekvédelmi igazgatásról Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 48/2015. (III. 25.) számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt V. Z. T. szervezőnek, a dr. Pálffy Ilona elnök által képviselt Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítése kapcsán Részletesebben -------------------------------------------------------------------------------------------------
S a l g ó t a r j á n M e g y e i J o g ú V á r o s P o l g á r m e s t e r e ------------------------------------------------------------------------------------------------- Ikt.szám: 41.115/2009. Javaslat Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2013. május 17. 2013. 11. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3103/2013. (V. 17.) AB határozat bírói kezdeményezés elutasításáról... 520 3104/2013. (V. 17.) Részletesebben az alkotmánybíróság legutóbbi döntéseibó l
az alkotmánybíróság legutóbbi döntéseibó l ii/1475/2012. Alaptörvény 24. cikk e) pont A jövő nemzedékek országgyűlési biztosa 2011. december 27-én indítványozta az 2012. január 1-ével hatályba lépő az Részletesebben Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága 1535 Budapest, Pf. 773. Tárgy: alkotmányjogi panasz. I. A tényállás leírása
Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága 1535 Budapest, Pf. 773. Tárgy: alkotmányjogi panasz Alulírott.. [név] (születési hely, idő:.., lakcím:..) alkotmányjogi panasszal fordulok a T. Alkotmánybírósághoz Részletesebben TARTALOM. 155/2010. (IX. 8.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 359/2009. (IX. 10.) OVB határozatának
XIX. ÉVFOLYAM, 9. SZÁM ÁRA: 3020 Ft 2010. szeptember TARTALOM Szám Tárgy Oldal 155/2010. (IX. 8.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 359/2009. (IX. 10.) OVB határozatának helybenhagyásáról... Részletesebben Dr. Darák Péter előadása:
Dr. Darák Péter előadása: A belső bírói fórumok, az oktatás és az informális csatornák szerepe az ítélkezési gyakorlat egységesítésében 1. Létezik-e bírói jog? A bírói jogalkotás létezésének kérdése hosszú Részletesebben A parlament mindenek felett
salamon lászló A parlament mindenek felett Salamon László (1947) az Eötvös Loránd Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Karán szerzett jogász diplomát 1972-ben. 1974-ben ügyvédi-jogtanácsosi szakvizsgát Részletesebben Veszprém Megyei Önkormányzat Közgyűlésének Elnöke 8200 Veszprém, Megyeház tér 1. Tel.: (88)545-011, Fax: (88)545-096 E-mail: mokelnok@vpmegye.
Veszprém Megyei Önkormányzat Közgyűlésének Elnöke 8200 Veszprém, Megyeház tér 1. Tel.: (88)545-011, Fax: (88)545-096 E-mail: mokelnok@vpmegye.hu Szám: 02/65-7/2012. ELŐTERJESZTÉS a Veszprém Megyei Önkormányzat Részletesebben a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény módosításáról szóló T/3486. számú törvényjavaslat
ORSZÁGGYÜLÉS HIVATALA T/3486/11. szám Érkezett : 2011 S2EPT 1 2. Az Országgyűlés Kulturális és sajt ó bizottságának ajánlás a a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény módosításáról Részletesebben h a t á r o z a t o t:
ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG VI/2241/2012. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazásra irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
1 Alkotmánybíróság 1015 Budapest Donáti u. 35-45.. Bíróság útján Ügyszám: Tisztelt Alkotmánybíróság! alábbi Az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 26. (1) bekezdése alapján az a l k o t m Részletesebben VAN-E ÉRTELME AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG LÉTÉNEK? Ez a kérdés Magyarországon az elmúlt két évtizedben már többször is felmerült.
POLYÁK GÁBOR KÉTHARMADOS JOGALKOTÁSI TÁRGYKÖRÖK A KERESKEDELMI TELEVÍZIÓZÁS SZABÁLYOZÁSÁBAN Az Alkotmány a hazai médiaszabályozás sajátosságává teszi annak részben kétharmados országgyűlési többséghez Részletesebben SZABÓ MÁTÉ DÁNIEL A NÉPSZAVAZÁSRA SZÁNT KÉRDÉS EGYÉRTELMŰSÉGE
SZABÓ MÁTÉ DÁNIEL A NÉPSZAVAZÁSRA SZÁNT KÉRDÉS EGYÉRTELMŰSÉGE KORREFERÁTUM DEZSŐ MÁRTA BRAGYOVA ANDRÁS: AZ ORSZÁGOS NÉPSZAVAZÁS MAGYARORSZÁGON CÍMŰ ELŐADÁSÁHOZ A népszavazások, illetve népszavazási kezdeményezések Részletesebben Kozármisleny Város Önkormányzata Képviselő testülete 19/2015.(VIII.17.) önkormányzati rendelete Kozármisleny településnév használatáról
Karancsalja község Önkormányzata Képviselő testületének 11/2013. (VIII.27.) önkormányzati rendelete az Önkormányzat által államháztartáson kívülre nyújtott támogatásokról Karancsalja község Önkormányzatának Részletesebben A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2014. február 21.-i ülése 4. számú napirendi pontja
E L Ő T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2015. január 29-i ülésére Tárgy: A nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz összegyűjtésére, elszállítására és elhelyezésére Részletesebben Alkotmány 54. (1) bekezdés az emberi méltósághoz való jog Alkotmány 70/A. (1) bekezdés a jogegyenlőség elve
Az Alkotmánybíróság legutóbbi döntéseibôl 68/E/2004. AB határozat Alkotmány 54. (1) bekezdés az emberi méltósághoz való jog Alkotmány 70/A. (1) bekezdés a jogegyenlőség elve Egy indítványozó mulasztásban Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
2015. július 24. 2015. 17. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 23/2015. (VII. 7.) AB határozat a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, Részletesebben Önkormányzati Rendeletek Tára
Tiszaföldvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 9/2014.(V.30.) önkormányzati rendelete 1 Tiszaföldvár Városért Önkormányzati Rendeletek Tára Dokumentumazonosító információk Rendelet száma: 9/2014.(V.30.) Részletesebben ELŐ TERJESZTÉS és elő zetes hatástanulmány Az állattartásról szóló önkormányzati rendelet módosítása
1. Napirend az állattartásról szóló önkormányzati rendelet módosítása 1. Napirend ELŐ TERJESZTÉS és elő zetes hatástanulmány Az állattartásról szóló önkormányzati rendelet módosítása Tisztelt képviselő-testület! Részletesebben E L İ T E R J E S Z T É S
Gazdaság és Jog A munkaviszonyból keletkező kötelmek szabályozásáról I. Az előzmények 1. Régi kodifikációs szabály szerint a jogelméleti viták eldöntésére nem a jogalkotó hivatott. Különösen igaz ez a Részletesebben ELŐ TERJESZTÉS. Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testületének. 2015. február 26-i ülésére
ELŐ TERJESZTÉS Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testületének 2015. február 26-i ülésére Tárgy: Egyes önkormányzati rendeletek hatályon kívül helyezése Előadó: Sümegi Attila jegyző Előterjesztés tartalma: Részletesebben SZENTES VÁROS ÖNKORMÁNYZATA. 6600 Szentes, Kossuth tér 6. e-mail: wittek@szentes.hu tel.: 63/510-390, 30/933-5414
SZENTES VÁROS ÖNKORMÁNYZATA FŐÉPÍTÉSZ 6600 Szentes, Kossuth tér 6. e-mail: wittek@szentes.hu tel.: 63/510-390, 30/933-5414 Témafelelős: Wittek Krisztina főépítész Iktatószám: Tárgy: Melléklet: E-7997/2014. Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése Az AJB-1705/2013. számú ügyben (Kapcsolódó ügy az AJB-2503/2013)
Az alapvető jogok biztosának Jelentése Az AJB-1705/2013. számú ügyben (Kapcsolódó ügy az AJB-2503/2013) Előadó: dr. Magicz András Az eljárás megindulása Több beadvány érkezett az alapvető jogok biztosához, Részletesebben Az előterjesztést a Kormány nem tárgyalta meg, ezért az nem tekinthető a Kormány álláspontjának. ELŐTERJESZTÉS
2013. július 2. 2013. 14. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 16/2013. (VI. 20.) AB határozat a Büntetõ Törvénykönyvrõl szóló 1978. évi IV. törvény 269/C. Részletesebben Az új fizetési meghagyásos eljárás néhány alkotmányos és uniós jogi vonatkozása
Pákozdi Zita egyetemi tanársegéd, Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar Polgári Jogi és Polgári Eljárásjogi Tanszék Az új fizetési meghagyásos eljárás néhány alkotmányos és uniós jogi vonatkozása Részletesebben Kérdések és feleletek az alkotmányozással kapcsolatban. Általános kérdések
Kérdések és feleletek az alkotmányozással kapcsolatban Általános kérdések Miért fogad el új alkotmányt Magyarország? Az új alkotmány elfogadásának szimbolikus és gyakorlati jelentősége van. Szimbolikus, Részletesebben Független Szakszervezetek Demokratikus Ligája 1146 Budapest, Ajtósi Dürer sor 27/A., 321-5262; Fax: 321-5405 E-mail: info@liganet.
Független Szakszervezetek Demokratikus Ligája 1146 Budapest, Ajtósi Dürer sor 27/A., 321-5262; Fax: 321-5405 E-mail: info@liganet.hu SZAKSZERVEZETEK Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága Budapest Donáti Részletesebben A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről
A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről A Közbeszerzési Döntőbizottság a konzorciumok jog- és ügyfélképességével kapcsolatosan a következőkben ismertetett Részletesebben A TANÁCS 169/2009/EK RENDELETE
2009.3.5. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 61/1 I (Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező) RENDELETEK A TANÁCS 169/2009/EK RENDELETE (2009. február Részletesebben Tisztelt Szekszárdi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság! ELŐKÉSZÍTŐ IRAT. Szent Erzsébet Caritas Alapítvány (7100 Szekszárd, Béla tér 9.
Tisztelt Szekszárdi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság! ELŐKÉSZÍTŐ IRAT Szent Erzsébet Caritas Alapítvány (7100 Szekszárd, Béla tér 9.) felperesnek jogi kép.: Magyar Államkincstár (1054 Budapest, Hold Részletesebben Gomba Község Önkormányzata Képviselő-testületének.../2014. (XI. 20.) rendelete
Gomba Község Önkormányzatának Képviselő-testülete 2217 Gomba, Bajcsy-Zs. u. 2. 2. napirendi pont előterjesztésének melléklete Gomba Község Önkormányzata Képviselő-testületének../2014. (XI. 20.) rendelete Részletesebben Tájékoztató és Tematika MAGYAR ALKOTMÁNYJOG c. tantárgyból. LEVELEZŐ MUNKAREND részére. 2012 tavaszi szemeszter
Nemzeti Közszolgálat Egyetem Rendészettudományi Kar Alkotmányjogi és Közigazgatási Jogi Tanszék Tájékoztató és Tematika MAGYAR ALKOTMÁNYJOG c. tantárgyból LEVELEZŐ MUNKAREND részére 2012 tavaszi szemeszter Részletesebben Decs nagyközség képviselő-testületének 2015. január 5-én, 18-órakor megtartandó rendkívüli ülésére
Az előterjesztés száma: 209/2014. A határozati javaslat elfogadásához minősített többség szükséges! A rendelet tervezet elfogadásához minősített többség szükséges! Decs nagyközség képviselő-testületének Részletesebben A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (nagytanács) 2014. április 8. *
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (nagytanács) 2014. április 8. * Tagállami kötelezettségszegés 95/46/EK irányelv A személyes adatok kezelése vonatkozásában a természetes személyeket megillető védelem és az ilyen adatok Részletesebben Önkormányzati Rendeletek Tára
Tiszaföldvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 10/2014.(V.30.) önkormányzati rendelete Tiszaföldvár Város Önkormányzati Rendeletek Tára Dokumentumazonosító információk Rendelet száma: 10/2014.(V.30.) Részletesebben A MORÁLIS ÉS A JOGI ÉRTÉKELÉS ELTÉRÉSEI
Takács Albert A MORÁLIS ÉS A JOGI ÉRTÉKELÉS ELTÉRÉSEI Az alkotmányosságról vallott felfogás lényegét 1. aligha lehet jobban szemléltetni, mint ha ez ugyanazon tárgykörben különbözô idôpontokban hozott Részletesebben Körösladány Város Önkormányzatának Képviselő-testülete 2014. december 3-án tartandó ülésére.
Körösladány Város Önkormányzatának Polgármestere 5516 Körösladány, Dózsa György út 2. Tel:06/66/475-156 Fax:06/66/475-155 www.korosladany.hu/e-mail: jegyzo@korosladany.hu ELŐTERJESZTÉS Körösladány Város Részletesebben Előterjesztés Hajdúhadház Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2014. november 27-én tartandó ülésére
HAJDÚHADHÁZ VÁROS ÖNKORMÁNYZATA JEGYZŐJÉTŐL 4242. HAJDÚHADHÁZ, BOCSKAI TÉR 1. TELEFON: 384-103, TELEFAX: 384-295 Előterjesztés Hajdúhadház Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2014. november 27-én Részletesebben J e g y z ő k ö n y v
99/17/2013.szám. J e g y z ő k ö n y v Készült Ágfalva Község Önkormányzat Képviselő-testületének 2013. szeptember 27-én az Ágfalvi Közös Önkormányzati Hivatal Tanácstermében (Ágfalva, Soproni u. 3.) megtartott Részletesebben M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2015. évi 84. szám 8105 VI. Az Alkotmánybíróság határozatai, teljes ülési állásfoglalásai és végzései
M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2015. évi 84. szám 8105 VI. Az Alkotmánybíróság határozatai, teljes ülési állásfoglalásai és végzései Az Alkotmánybíróság 21/2015. (VI. 18.) AB határozata a víziközmű-szolgáltatásról Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Kúria
KÚRIA
Kúria
Kúria
KÚRIA
KÚRIA
KÚRIA
Kúria
Kúria
KÚRIA
Pf.2
Kúria
KÚRIA
Kúria
Pf. 773
Pf. 773
Bíróság
BÍRÓSÁG
BÍRÓSÁG