text:
f) * g) * a fővárosi és megyei kormányhivatalokra, valamint a kormányhivatalok járási (fővárosi kerületi) hivatalaira.
(2) * (3) * A pedagógiai-szakmai szolgáltatások országosan egységes pedagógiai szakmai irányítását - a Hivatal, továbbá az iskolarendszerű szakképzést folytató szakképző iskolák tekintetében az állami szakképzési és felnőttképzési szerv szakmai közreműködésével - az oktatásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) látja el.
(4) * 13. § (1) * Pedagógiai-szakmai szolgáltatásként kell megszervezni a konfliktuskezelési gyakorlat elterjedését szolgáló
(4) * A megyeszékhely szerinti járási hivatal határozatban megállapítja az egyházi fenntartású vagy magán pedagógiai intézet működési engedélyének visszavonását, és elrendeli a nyilvántartásból való törlését, ha * a) a fenntartó bejelenti az intézmény megszűnését, vagy azt, hogy felhagy a működtetésével,
(5) * 7. A szaktanácsadói névjegyzék
(4) * (5) * A Hivatal a honlapján nyilvánosságra hozza megyei bontásban a szaktanácsadói névjegyzéket.
(4) * (5)-(7) * (8) * 31. § * 10. Jogharmonizációs záradék
Megállapította: 45/2016. (XII. 28.) EMMI rendelet 3. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.Módosította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 16. § a).Megállapította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 1. §. Hatályos: 2015. V. 23-tól.Hatályon kívül helyezte: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 17. § a). Hatálytalan: 2015. V. 23-tól.Módosította: 51/2016. (XII. 29.) EMMI rendelet 7. § 1.Hatályon kívül helyezte: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 17. § b). Hatálytalan: 2015. V. 23-tól.Megállapította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 2. §. Hatályos: 2015. V. 23-tól.Módosította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 17. § c).Megállapította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 3. §. Hatályos: 2015. V. 23-tól.Hatályon kívül helyezte: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 17. § d). Hatálytalan: 2015. V. 23-tól.Megállapította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 4. §. Módosította: 45/2016. (XII. 28.) EMMI rendelet 4. § a).Módosította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 16. § b).Beiktatta: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 5. §. Hatályos: 2015. V. 23-tól.Megállapította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 6. §. Módosította: 45/2016. (XII. 28.) EMMI rendelet 4. § b), c), 46/2016. (XII. 28.) EMMI rendelet 2. §.Hatályon kívül helyezte: 25/2016. (IX. 1.) EMMI rendelet 3. §. Hatálytalan: 2016. IX. 2-től.Megállapította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 7. §. Hatályos: 2015. V. 23-tól.Módosította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 16. § c).Hatályon kívül helyezte: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 17. § f). Hatálytalan: 2015. V. 23-tól.Módosította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 16. § b).Beiktatta: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 8. §. Hatályos: 2015. IX. 1-től.Megállapította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 9. §. Hatályos: 2015. V. 23-tól.Hatályon kívül helyezte: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 17. § g). Hatálytalan: 2015. V. 23-tól.Módosította: 6/2014. (I. 29.) EMMI rendelet 6. § b).Módosította: 6/2014. (I. 29.) EMMI rendelet 6. § b).Módosította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 16. § d).Hatályon kívül helyezte: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 17. § h). Hatálytalan: 2015. V. 23-tól.Hatályon kívül helyezte: 53/2016. (XII. 29.) EMMI rendelet 16. § a). Hatálytalan: 2017. I. 1-től.Módosította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 16. § d).Módosította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 16. § d).Módosította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 17. § i).Módosította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 17. § i).Módosította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 17. § i).Módosította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 16. § f).Beiktatta: 6/2014. (I. 29.) EMMI rendelet 3. §. Hatályos: 2014. I. 30-tól.Hatályon kívül helyezte: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 17. § j). Hatálytalan: 2015. V. 23-tól.Megállapította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 10. §. Hatályos: 2015. V. 23-tól.Módosította: 45/2016. (XII. 28.) EMMI rendelet 4. § d).Hatályon kívül helyezte: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 17. § j). Hatálytalan: 2015. V. 23-tól.Módosította: 34/2014. (IV. 29.) EMMI rendelet 8. § b), 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 16. § e), 51/2016. (XII. 29.) EMMI rendelet 7. § 2., 3.Módosította: 51/2016. (XII. 29.) EMMI rendelet 7. § 4.Módosította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 16. § c), 51/2016. (XII. 29.) EMMI rendelet 7. § 5.Módosította: 51/2016. (XII. 29.) EMMI rendelet 7. § 5.Módosította: 51/2016. (XII. 29.) EMMI rendelet 7. § 6.Módosította: 51/2016. (XII. 29.) EMMI rendelet 7. § 6.Módosította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 16. § f), 51/2016. (XII. 29.) EMMI rendelet 7. § 6.Megállapította: 53/2016. (XII. 29.) EMMI rendelet 14. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.Módosította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 17. § k).Módosította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 16. § g).Módosította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 16. § h).Hatályon kívül helyezte: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 17. § l). Hatálytalan: 2015. V. 23-tól.Megállapította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 11. §. Hatályos: 2015. V. 23-tól.Módosította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 16. § i).Módosította: 34/2014. (IV. 29.) EMMI rendelet 8. § c), 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 16. § j).Megállapította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 12. §. Módosította: 51/2016. (XII. 29.) EMMI rendelet 7. § 7.Módosította: 34/2014. (IV. 29.) EMMI rendelet 8. § e), 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 16. § k), 51/2016. (XII. 29.) EMMI rendelet 7. § 7.Módosította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 16. § l).Megállapította: 6/2014. (I. 29.) EMMI rendelet 4. §. Hatályos: 2014. I. 30-tól.Módosította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 16. § m).Hatályon kívül helyezte: 53/2016. (XII. 29.) EMMI rendelet 16. § b). Hatálytalan: 2017. I. 1-től.Módosította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 16. § h).Megállapította: 53/2016. (XII. 29.) EMMI rendelet 15. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 6/2014. (I. 29.) EMMI rendelet 7. §. Hatálytalan: 2014. I. 30-tól.Módosította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 16. § n).Hatályon kívül helyezte: 6/2014. (I. 29.) EMMI rendelet 7. §. Hatálytalan: 2014. I. 30-tól.Módosította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 16. § h).Hatályon kívül helyezte: 6/2014. (I. 29.) EMMI rendelet 7. §. Hatálytalan: 2014. I. 30-tól.Megállapította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 13. §. Hatályos: 2015. V. 23-tól.Módosította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 16. § h), i).Hatályon kívül helyezte: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 17. § m). Hatálytalan: 2015. V. 23-tól.Hatályon kívül helyezte: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 17. § n). Hatálytalan: 2015. V. 23-tól.Hatályon kívül helyezte: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 17. § o). Hatálytalan: 2015. V. 23-tól.Hatályon kívül helyezte: 45/2016. (XII. 28.) EMMI rendelet 5. §. Hatálytalan: 2017. I. 1-től.Hatályon kívül helyezte: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 17. § p). Hatálytalan: 2015. V. 23-tól.Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2013. I. 2-től.Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2013. I. 2-től.Megállapította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 14. §, 1. melléklet. Hatályos: 2015. V. 23-tól.Megállapította: 26/2015. (V. 22.) EMMI rendelet 15. §, 2. melléklet. Hatályos: 2015. V. 23-tól.

matches:
§ 1
§ 2
§ 4
§ 5
§ 5
§ 6
§ 6
§ 6
§ 7
§ 7


text:
A járványos állatbetegségek hatékonyabb megelőzésére - Az Európai Unió Bírósága ítéletet hozott | hírek | Jogi Fórum
A járványos állatbetegségek hatékonyabb megelőzésére - Az Európai Unió Bírósága ítéletet hozott
2013.10.31. Jogi Fórum / Európai Unió Bírósága
Érvényes a juh‑ és kecskefélék egyedi, elektronikus azonosítására irányuló kötelezettség. A járványos állatbetegségek hatékonyabb megelőzésére szolgáló ezen intézkedés elfogadásával a jogalkotó nem sértette meg az állattartók vállalkozási szabadságát, sem pedig az egyenlő bánásmód elvét - áll az Európai Unió Bíróságának ítéletében.
A C‑101/12. sz. ügyben hozott ítélet - Herbert Schaible kontra Land Baden‑Württemberg
A 2001. évi számottevő ragadós száj‑ és körömfájás járvány bekövetkezte előtt a juh‑ és kecsketartóknak csak olyan füljelzővel vagy tetoválással kellett megjelölniük az állataikat, amely lehetővé tette ezeknek az állatoknak a gazdaságukhoz való kapcsolását. Ezenkívül az állattartóknak nyilvántartást kellett vezetniük a gazdaságban az adott évben tartott juhok és kecskék teljes számáról. [1] Márpedig e járvány során több millió állatot kellett levágni az azonosítatlan juhok vagy a nyomonkövethetőség hiánya miatt, még mielőtt kiderült, hogy közülük számos állat nem volt fertőzött. Továbbá az Unión belül különböző megszorításokat, és az Egyesült Királyságból származó valamennyi élőállat, hús és állati termék nemzetközi kiviteli tilalmát kellett bevezetni.
Ezen járványok megelőzésének, valamint a juh‑ és kecskefélék tagállamok közötti kereskedelmének akadálymentes működése érdekében az uniós jogalkotó új rendszert [2] vezetett be, amely értelmében minden egyes állatot egyenként kell azonosítani kétféle azonosító eszközzel, vagyis egy hagyományos füljelzővel és egy elektronikus eszközzel. Ez utóbbi lehet elektronikus füljelző, bendőkapszula, beültethető jeladó vagy csüdön lévő elektronikus jelölés. Az állatok azonosító adatait fel kell venni az állomány‑nyilvántartásba. Emellett, amennyiben az állatok elhagyják a gazdaságot, azt az állatok szállítását kísérő okmányban kell rögzíteni. Ezenkívül minden tagállamnak létre kell hoznia egy központi nyilvántartást vagy számítógépes adatbázist, amely nyilvántartja a területén működő összes gazdaságot, és rendszeres időközönként leltárt kell készítenie a gazdaságokban tartott állatokról.
H. Schaible, egy 450 anyajuhhal rendelkező juhtartó, keresetet indított a Verwaltungsgericht Stuttgart (stuttgarti közigazgatási bíróság, Németország) előtt, amelyben annak megállapítását kérte, hogy ő nem tartozik az állatai egyedi azonosítására, illetve az állatok egyedi, elektronikus azonosítására, valamint az állomány‑nyilvántartás vezetésére irányuló kötelezettség hatálya alá. A közigazgatási bíróság ebben az összefüggésben kérte a Bíróságot annak vizsgálatára, hogy ezek a kötelezettségek érvényesek‑e, vagy hogy sértik‑e a vállalkozás szabadságát és az egyenlő bánásmód elvét.
A Bíróság ítéletében azt állapítja meg, hogy a juh‑ és kecsketartóknak az állataik egyedi és elektronikus azonosítására, valamint a naprakész állomány‑nyilvántartás vezetésére vonatkozó kötelezettsége nem sérti sem a vállalkozás szabadságát, sem pedig az egyenlő bánásmód elvét.
Még ha ezek a kötelezettségek korlátozhatják is a vállalkozás szabadságának gyakorlását, azokat a jogszerű közérdekű célok mindenképpen indokolják, vagyis az egészségügyi védelem, a járványos állatbetegségek elleni küzdelem és az állatok jólléte, valamint ezen állatok tekintetében a belső agrárpiac megvalósítása.
Azáltal ugyanis, hogy megkönnyítik minden egyes állat nyomonkövethetőségét, és így lehetővé teszik a járványos állatbetegségek esetén a hatáskörrel rendelkező hatóságok számára a fertőző betegségek a juh‑ és kecskefélék körében való elterjedésének megelőzéséhez szükséges intézkedések meghozatalát, ezek a kötelezettségek alkalmasak az említett célok elérésére, és ahhoz szükségesek.
Ezen túlmenően, ezek a kötelezettségek nem aránytalanok. Ami az ebből eredően az állattartókra nehezedő pénzügyi terheket illeti, a Bíróság több tényezőre hivatkozik, amelyek közül különösen az alábbiakat kell figyelembe venni: (i) a költségek kevésbé jelentősek lehetnek, mint a nem szelektív intézkedések költségei, úgy mint az exporttilalom vagy betegség megjelenése esetén az állomány megelőző jellegű levágása, (ii) az új rendszer több kivételt is alkalmaz, (iii) az elektronikus azonosítás kötelezettségét csupán fokozatosan vezették be, és (iv) az állattartók az e rendszer bevezetése kapcsán felmerült többletköltségeiket részben fedező támogatásban részesülhetnek. Az állatok jóllétét illetően a Bíróság megjegyzi, hogy az, hogy az állatokra egy helyett kettő azonosító eszközt kell felhelyezni, és az a körülmény, hogy az új azonosító eszközök statisztikailag több sérülést és komplikációt okoznak, mint a hagyományos eszközök, nem alkalmas annak bizonyítására, hogy az uniós jogalkotónak az elektronikus azonosításra vonatkozó kötelezettség bevezetésének előnyeire vonatkozó értékelése téves volt. Ezen túlmenően megjegyzi, hogy új rendszer, mivel megkönnyíti a fertőző betegségek elleni küzdelmet, és elkerülhetővé teszi a fertőzött állatok szenvedését, kedvezően hat az állatok jóllétének védelmére.
Az új rendszer tiszteletben tartja az egyenlő bánásmód elvét is.
Így az az eltérés, amely a juh‑ és kecskefélék viszonylag kis állományával rendelkező tagállamokban [3] engedi az elektronikus azonosító rendszer szabadon választható alkalmazását, nem különbözteti meg hátrányosan az azonosítás kötelezettségét előíró tagállamokban letelepedett állattartókat. Ebben a vonatkozásban a Bíróság többek között arra hivatkozik, hogy a meghatározott küszöbértékek az új rendszer által kitűzött célokhoz képest ésszerűek és arányosak, és hogy ez az eltérés csupán a Közösségen belüli kereskedelemre nem szánt állatokra alkalmazandó.
Végül ez a rendszer nem különbözteti meg hátrányosan a juh‑ és kecsketartókat a szarvasmarha‑ és sertéstartókhoz képest, akikre nem ugyanezek a kötelezettségek vonatkoznak. E különböző emlősfajták bizonyos hasonlóságai ellenére ugyanis olyan különbségek állnak fenn közöttük, amelyek indokolják minden egyes állatfaj tekintetében a külön szabályozást. A 2001. évi ragadós száj‑ és körömfájás válság történeti hátterére tekintettel az uniós jogalkotó jogosan vezethetett be az e válsággal különösen érintett fajok elektronikus azonosítását előíró egyedi jogi szabályozást. Mindazonáltal a Bíróság megjegyzi, hogy noha a jogalkotó jogosan alkalmazhatott ilyen fokozatos megközelítést az elektronikus azonosítás bevezetésére, a vitatott szabályozás céljaira tekintettel meg kell fontolnia a bevezetett intézkedések felülvizsgálatának szükségességét, különös tekintettel az elektronikus azonosítás szabadon választható vagy kötelező jellegére.
[1] Az állatok azonosításáról és nyilvántartásáról szóló, 1992. november 27‑i 92/102/EGK tanácsi irányelv (HL L 355., 32. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 13. kötet, 232. o.).
[2] A 2007. december 17-i 1560/2007/EK tanácsi rendelettel (HL L 340., 25. o.) és a 2008. szeptember 23‑i 933/2008/EK bizottsági rendelettel (HL L 256., 5. o.) módosított, a juh‑ és kecskefélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet, továbbá a 92/102/EGK és a 64/432/EGK irányelv módosításáról szóló, 2003. december 17‑i 21/2004/EK tanácsi rendelet (HL L 5., 8. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 42. kötet, 56. o.).
[3] A juh‑ és kecskefélék esetében legfeljebb összesen 600 000, csak kecskefélék esetén legfeljebb összesen 160 000.

matches: bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Európai kartell magyar bíróság előtt? - Illés Ügyvédi Iroda
Európai kartell magyar bíróság előtt?
Szerző: dr. Illés Ádám | okt 17, 2019 | Versenyjog
Ikonikus döntés született az Európai Bíróság előtt egy előzetes döntéshozatali ügyben. Magyar bíróság előtt indult kártérítési per európai kartellügy kapcsán, a kérdés az volt, hogy az eljárás maradhat-e magyar bíróság előtt.
Általában egy piacon, ahol több termék is jelen van, az egyik árának az emelése következtében a vevők „átpártolhatnak” egy másik termékhez, amennyiben az megfelelően helyettesíti azt, amelyiknek az ára emelkedett. Ez nyilvánvalóan nem kedvez a termék gyártójának, hiszen vásárlókat veszít, ezért senki sem szeret „egyedül” árat emelni. Kartell esetén azonban a terméket gyártók/árusítók a színfalak mögött meggyeznek, hogy azonos áron kínálják a(z) egymást helyettesítő termék(ek)et. Ezzel a termék vásárlói nyilvánvalóan hátrányos helyzetbe kerülnek. Pontosan emiatt szigorúan tiltott a kartell az Európai Unió egész területén.
A jelen ügyben egy magyar vállalkozás állította, hogy kárt szenvedett egy Európán átívelő kamionkartell miatt. A kartellben részt vett több nagy kamiongyártó cég – a MAN, a Daimler, az Iveco, a Volvo és DAF. Külön érdekessége az ügynek, hogy a károsult magyar cég, Magyarországon indított pert a Győri Törvényszék előtt, amely az Európai Bíróság (EUB) segítségét kérte annak a kérdésnek a megválaszolásában, hogy egyáltalán jogosult-e eljárni az ügyben.
Az EUB álláspontja szerint nincs akadálya a Törvényszék eljárásának, tehát a károsultak igényt érvényesíthetnek azon bíróságok, így a magyar bíróság előtt is, ahol a torzított piaci árakat alkalmazták, és ahol a károsult állítása szerint a kár bekövetkezett, még akkor is, ha a kereset a szóban forgó kartell olyan résztvevője ellen irányul, akivel a károsult nem létesített szerződéses jogviszonyt.
Az EUB döntése azért precedens értékű, mert kimondja, hogy nincs jelentősége annak, melyik kartelltagtól vették a terméket, bármelyik kartelltag perelhető. Annak sincs jelentősége, hogy milyen szerződéses konstrukcióban használták ezeket a kamionokat – a konkrét esetben védekezés volt ugyanis, hogy a kamionokat lízingelték, aminek következtében nem a lízingbevevő a tulajdonos, tehát nem őt érte a kár. A bíróság szerint azonban a lízingbevevőt érte a kár, hiszen a lízingbeadó csak a kartell által megnövelt árakra tudja rátenni a saját hasznát.
Az Európai Bíróság ítélete tehát megerősítette, hogy az európai szintű kartellek esetén a jogsértés által okozott károk megtérítése érdekében a károsult saját országának bírósága előtt érvényesítheti igényét.
Így alakul a 2020. évi általános munkarend
Gyerekvitamin reklámja miatt bírságolt a GVH
Jövőre a KKV-k sem úszhatják meg a hatósági eljárásokat egy figyelmeztetéssel
Üzemi baleset: hogyan előzhető meg és mi a teendő, ha már megtörtént?
A GDPR első éve és a NAIH gyakorlata

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
A NEMZETKÖZI MUNKAÜGYI SZERVEZET ALAPOKMÁNYA x - PDF
Download "A NEMZETKÖZI MUNKAÜGYI SZERVEZET ALAPOKMÁNYA x"
Kristóf Dániel Papp
1 A NEMZETKÖZI MUNKAÜGYI SZERVEZET ALAPOKMÁNYA x AZ ALAPOKMÁNY SZÖVEGE 1 ELŐSZÓ Mivel az általános és tartós béke csak a társadalmi igazságosság talaján valósítható meg; És mivel találhatók még olyan munkafeltételek, amelyek sok ember számára olyan igazságtalanságot, terhet és nélkülözést jelentenek, amely a világ békéjét és harmóniáját fenyegető mérvű nyugtalanságot eredményez; és mivel sürgetően szükséges ezeknek a feltételeknek a javítása, például a munkaidő szabályozásával, ideértve a leghosszabb munkanap és munkahét megállapítását is, a munkaerő kínálat szabályozásával, a munkanélküliség megelőzésével, a megfelelő megélhetést biztosító munkabér biztosításával, a munkavállalók szakmai ártalmakkal és megbetegedésekkel és sérülésekkel szembeni védelmével, a gyermekek, fiatalok és nők védelmével, az öregekről és rokkantakról való gondoskodással, a hazájukon kívül foglalkoztatott munkások érdekvédelmével, az egyenlő értékű munkáért járó egyenlő munkabér elvének elismerésével, a szakképzés és szakmai oktatás szervezésével és más intézkedésekkel; Ezenkívül, mivel ha bármelyik nemzet elmulasztja a humánus munkakörülmények meghonosítását, az akadályt jelent azoknak a többi nemzeteknek az útjában, amelyek javítani kívánják saját országaik munkafeltételeit; A Magas Szerződő Felek az igazságosság és emberisség érzésétől, valamint a tartós világbéke biztosításának szándékától indíttatva, valamint azzal a szándékkal, hogy elérjék a jelen bevezetőben ismertetett célkitűzéseket a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet következő Alapokmányában állapodnak meg: 1. FEJEZET - SZERVEZET Alapítás 1. cikkely 1. Állandó szervezetet alapítunk ezennel a jelen Alapokmány bevezetőjében, és az május 10-én Philadelphiában elfogadott, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet célkitűzéseivel és törekvéseivel kapcsolatos Nyilatkozatban kifejtett célok támogatására, amely Nyilatkozat szövege a jelen Alapokmány mellékletekén megtalálható. x Forrás: CONSTITUTION of the International Labour Organisation and Standing Orders of the International Labour Conference, INTERNATIONAL LABOUR OFFICE? GENEVA, FEBRUARY Az Alapokmány 1919-ben készült eredeti szövegét ez idáig g a következők módosították: az évi módosítás, amely június 4-én lépett hatályba; az évi módosító Okirat, amely szeptember 26-án lépett hatályba; az 1946.évi módosító Okirat, amely április 20-án lépett hatályba; az évi módosító Okirat, amely május 20-án lépett hatályba; az évi módosító Okirat, amely május 22-én lépett hatályba és az évi módosító Okirat, amely november 1- én lépett hatályba.2 Tagság 2. A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet tagállamai azok az államok, amelyek november 1-én a Szervezet tagállamai voltak és azok az államok, amelyek a jelen cikkely 3. és 4. bekezdésének előírásai alapján válhatnak tagállamokká. 3. Az Egyesült Nemzetek Szervezetének bármelyik alapító tagállama és bármelyik olyan állam, amelyet az Egyesült Nemzetek Szövetsége Alapokmányának rendelkezései értelmében az Egyesült Nemzetek Szövetsége Közgyűlésének határozatával az Egyesült Nemzetek Szövetségének tagállamai közé felvettek, úgy lehet a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet tagállama, hogy közli a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal főigazgatójával, hogy hivatalosan elfogadja a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Alapokmányában előírt kötelezettségeket. 4. A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája olyan szavazás útján is felvehet tagállamokat a Szervezetbe, amikor az ülésszakon jelenlévő küldöttek kétharmada, ezen belül pedig az ülésszakon jelenlévő és szavazó kormányküldöttek kétharmada támogatja a felvételt. Ez a felvétel azután válik hatályossá, miután az új tagállam kormánya közli a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal főigazgatójával azt, hogy hivatalosan elfogadta a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Alapokmányának kötelezettségeit. Kilépés 5. A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet semelyik tagállama sem léphet ki a Szervezetből anélkül, hogy erről a szándékáról ne értesítené a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal főigazgatóját. Ez az értesítés két évvel azután válik hatályossá, miután az értesítést a főigazgató kézhez vette, de azzal a feltétellel, hogy a tagállam erre az időre már teljesítette a tagságból eredő összes anyagi kötelezettségét. Amennyiben egy tagállam bármilyen nemzetközi munkaügyi Egyezményt ratifikált, az ilyen kilépése nem befolyásolhatja az Egyezményből eredő, vagy ezzel kapcsolatos valamennyi kötelezettségének az Egyezményben előírt időszakra vonatkozó további érvényességét. Újbóli felvétel 6. Abban az esetben, ha valamely állam megszüntette szervezeti tagságát, újbóli tagfelvételét illetően értelemszerűen a jelen cikkely 3. vagy 4. bekezdésének előírásai szerint kell eljárni. 2. cikkely Szervek Az állandó szervezetek az alábbiak: (a) a tagállamok képviselőinek Általános Konferenciája ; (b) a 7. cikkelyben leírt összetételű Igazgató Tanács; és (c) az Igazgató Tanács által irányított Nemzetközi Munkaügyi Hivatal. Konferencia 3. cikkely3 Ülések és küldöttek 1. A tagállamok képviselői Általános Konferenciájának üléseit szükség szerinti időszakonként, de évente legalább egyszer kell megtartani. A Konferenciát tagállamonként négy képviselő alkotja, amelyek közül kettőnek kormányküldöttnek kell lennie, a másik két küldött pedig az egyes tagállamok munkaadóit, illetőleg munkavállalóit képviselje. Tanácsadók 2. Mindegyik küldöttet tanácsadók kísérhetik, melyek számukat tekintve nem haladhatják meg az ülés minden egyes napirendi pontjára számított kettőt. Amennyiben a Konferenciának speciálisan nőket érintő kérdéseket kell megtárgyalnia, a tanácsadók közül legalább egynek nőnek kell lennie. Tanácsadók az anyaországon kívüli területekről 3. Minden olyan tagállam, mely anyaországon kívüli területek nemzetközi kapcsolataiért felelős, mindegyik küldöttéhez további tanácsadóként jelölhet ki: (a) (b) olyan személyeket, akiket az ilyen terület képviselőiként nevezett ki az illető terület önkormányzati hatáskörén belüli ügyek tekintetében; és olyan személyeket, akiket abból a célból nevezett ki, hogy tanácsot adjanak küldötteinek a nem önkormányzati területekkel kapcsolatos ügyek tekintetében. 4. Két vagy több tagállam közös fennhatósága alá tartozó terület esetében olyan személyek nevezhetők ki, akik az ilyen tagállamok küldötteinek adnak tanácsot. A nem kormányzati képviselők kinevezése 5. A tagállamok vállalják azoknak a nem kormányzati küldötteknek és tanácsadóknak a kinevezését, akiket azokkal az ipari szervezetekkel egyetértésben választottak ki, amennyiben ilyen szervezetek vannak, amelyek országaikban a legjelentékenyebb képviselő erővel bírnak a munkáltatók, illetve a munkavállalók tekintetében. A tanácsadók jogállása 6. A tanácsadóknak nincs felszólalási joguk, kivéve ha az a küldött, akinek a kíséretében vannak, ezt így kívánja, és ha a Konferencia elnöke erre e tanácsadókat külön felhatalmazza; a tanácsadók nem szavazhatnak. 7. A küldött az elnökhöz címzett írásbeli értesítésében kinevezheti egyik tanácsadóját helyetteseként való működésre; amíg a tanácsadó ezt a feladatkört tölti be, hozzászólhat és szavazhat. Meghatalmazások 8. A küldöttek és ezek tanácsadóinak nevét mindegyik tagállam kormányának közölnie kell a Nemzetközi Munkaügyi Hivatallal. 9. A küldöttek és a küldöttek tanácsadóinak meghatalmazását alá kell vetni a Konferencia általi ellenőrzésnek, amely a jelenlévő küldöttek kétharmados szavazatával visszautasíthatja az olyan küldött vagy tanácsadó felvételét, akit megítélése szerint nem a jelen cikkely szerint neveztek ki. Szavazati jogok 4. cikkely4 1. Minden küldöttnek joga van egyénileg szavazni az összes olyan kérdésről, amelyet a Konferencia megvizsgál. 2. Ha a tagállamok egyike elmulasztja azon nem kormányzati küldöttek egyikének a kinevezését, akire vonatkozóan kinevezési joga van, a másik nem kormányzati küldött részt vehet és felszólalhat a Konferencián, azonban nem szavazhat. 3. Ha a 3. cikkely értelmében a Konferencia visszautasítja egy tagállam küldöttének felvételét, akkor a jelen cikkely előírásai úgy alkalmazandók, mintha az illető küldött kinevezésére nem került volna sor. A Konferencia üléseinek helye 5. cikkely A Konferencia üléseit - amennyiben az előző ülésén maga a Konferencia nem hozott volna más határozatokat, - azon a helyen kell megtartani, amelyet az Igazgató Tanács határozhat meg. A Nemzetközi Munkaügyi Hivatal székhelye 6. cikkely A Nemzetközi Munkaügyi Hivatal székhelyének bármilyen módosításában, a jelenlévő küldöttek kétharmados szavazati többségével, a Konferenciának kell döntenie. Igazgató Tanács Összetétel 7. cikkely 1. Az Igazgató Tanács ötvenhat tagból áll, amelyek közül: huszonnyolc képviseli a kormányokat, tizennégy képviseli a munkáltatókat és tizennégy képviseli a munkavállalókat. Kormányképviselők 2. A kormányokat képviselő huszonnyolc személy közül tizet a nagy ipari jelentőségű tagállamoknak kell kinevezniük, tizennyolcat pedig azoknak a tagállamoknak kell kinevezniük, akiket erre a célra választottak ki a Konferencia kormányzati küldöttei, a fent említett tíz tagállam küldötteinek kivételével. Nagy ipari jelentőségű államok 3. Az Igazgató Tanácsnak, amikor az alkalomszerű, meg kell meghatároznia, hogy kik legyenek a Szervezet nagy ipari jelentőségű tagjai, és olyan szabályokat kell alkotnia, amelyek biztosítják, hogy a nagy ipari jelentőségű tagállamok kiválasztásával kapcsolatos összes kérdést egy pártatlan bizottság vizsgálja meg, mielőtt ezzel kapcsolatban az Igazgató Tanács határozatot hozna. Minden olyan fellebbezés ügyében, amelyet egy tagállam tesz az Igazgató Tanácsnak a nagy ipari jelentőségű tagállamokkal kapcsolatos nyilatkozatát illetően, a Konferenciának kell döntést hoznia, azonban a Konferenciához benyújtott fellebbezés nem5 lehet halasztó hatályú a nyilatkozat alkalmazása tekintetében addig az ideig, amíg a Konferencia nem dönt a fellebbezés ügyében. A munkaadók és a munkavállalók képviselői 4. A munkaadókat képviselő személyeket, illetőleg a munkavállalókat képviselő személyeket a munkaadóknak, illetőleg a munkavállalóknak a Konferenciára küldött küldötteinek kell megválasztani. Hivatali idő 5. Az Igazgató Tanács hivatali ideje 3 év. Ha az Igazgató Tanács választásaira bármilyen oknál fogva nem kerülne sor ennek az időnek a lejártakor, akkor az Igazgató Tanács az ilyen választások megtartásáig, hivatalban marad. Üresedések, helyettesítések, stb. 6. Az üresedések betöltésének és a helyettesek kinevezésének módszerét illetően, és más hasonló kérdésekben az Igazgató Tanács határozhat a Konferencia jóváhagyásával. Tisztségviselők 7. Az Igazgató Tanácsnak időről-időre saját soraiból egy elnököt és két alelnököt kell választania, akik közül az egyik egy kormányt képviselő személy legyen, egy személy a munkaadókat, egy személy pedig a munkavállalókat képviselje. Az eljárás 8. Az Igazgató Tanácsnak kell szabályoznia saját eljárási módját és meghatároznia saját üléseinek rendjét. Rendkívüli ülést kell tartani, ha az Igazgató Tanács képviselői közül legalább tizenhatan írásban kérik ezt. Főigazgató 8. cikkely 1. A Nemzetközi Munkaügyi Hivatalnak legyen egy, az Igazgató Tanács által kinevezett főigazgatója, aki az Igazgató Tanács irányítása alatt áll, és aki felelős a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal hatékony tevékenységéért és azokért az egyéb feladatokért, amelyeket esetleg ráruháznak. 2. A főigazgatónak vagy helyettesének az Igazgató Tanács valamennyi ülésén jelen kell lennie. Személyzet Kinevezés 9. cikkely 1. A Nemzetközi Munkaügyi Hivatal személyzetét a főigazgatónak kell, az Igazgató Tanács által jóváhagyott szabályzatok szerint kineveznie. 2. A Hivatal munkája hatékonyságának megfelelő figyelembe vételével, amennyire csak lehetséges, a főigazgatónak különböző nemzetiségű személyeket kell kiválasztania. 3. Ezen személyek között bizonyos számú nőnek kell lennie. A kötelezettségek nemzetközi jellege6 4. A főigazgató és a személyi állomány kötelezettségei kizárólag nemzetközi jellegűek. Kötelezettségeik teljesítésekor a főigazgató és a személyi állomány nem kérhet és nem fogadhat el utasításokat semmilyen, a Szervezeten kívüli kormánytól vagy egyéb hatóságtól. Tartózkodniuk kell minden olyan cselekedettől, amely esetleg rossz fényt vethetne a csak a Szervezetnek felelős nemzetközi tisztségviselői pozíciójukra. 5. A Szervezet minden tagállama vállalja, hogy tiszteletben tartja a főigazgató és a személyi állomány kötelezettségeinek kizárólagos nemzetközi jellegét és nem kísérli meg befolyásolásukat kötelezettségeik végrehajtását illetően. A Hivatal feladatai 10. cikkely 1. A Nemzetközi Munkaügyi Hivatal feladatai kiterjednek valamennyi olyan témára vonatkozó információ gyűjtésére és szétosztására, amelyek az ipari élet- és munkakörülmények nemzetközi összehangolására vonatkoznak, és különösen azoknak a témáknak a vizsgálatára, amelyeket abból a célból javasolnak a Konferencia elé vinni, hogy ezekkel kapcsolatosan nemzetközi Egyezményeket kössenek, valamint azoknak a speciális vizsgálatoknak az elvégzését, amelyeket a Konferencia, vagy az Igazgató Tanács rendelhet el. (a) (b) (c) (d) 2. Az Igazgató Tanács által adható utasítások szerint a Hivatalnak el kell készítenie a dokumentumokat a Konferencia üléseinek különböző napirendi pontjaival kapcsolatban; biztosítania kell a kormányok számára, ezek kívánsága alapján, a Hivatal hatáskörébe eső összes megfelelő segítségnyújtást a törvények és szabályzatok megalkotásával kapcsolatban a Konferencia határozatainak alapján, valamint a közigazgatási gyakorlat és ellenőrzési rendszerek javításával kapcsolatban; teljesítenie kell azokat a kötelezettségeit, amelyeket a jelen Alapokmány előírásai megkövetelnek tőle az Egyezmények hatékony betartatásával kapcsolatosan; meg kell szerkesztenie és ki kell adnia, az Igazgató Tanács által kívánatosnak vélt nyelveken, azokat a kiadványokat, amelyek a nemzetközi érdeklődésre számot tartó ipari és foglalkoztatási problémákkal foglalkoznak. 3. Általánosságban rendelkezzen más olyan hatáskörökkel és kötelezettségekkel, amelyeket a Konferencia vagy az Igazgató Tanács ruházhat rá. A kormányokkal való kapcsolatok 11. cikkely Bármelyik tagállam ipari és foglalkoztatási kérdésekkel foglalkozó minisztériumai közvetlenül tarthatják a kapcsolatot a főigazgatóval az illető kormánynak a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Tanácsában lévő képviselőjén keresztül, vagy, amennyiben ilyen képviselő nincs, akkor más olyan erre feljogosított tisztviselőn keresztül, akit a kormány erre a célra kijelölhet. 12. cikkely7 A nemzetközi szervezetekkel való kapcsolatok 1. A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet a jelen Alapokmány feltételei mellett együttműködik minden olyan általános nemzetközi szervezettel, amely a szakosított kötelezettségekkel rendelkező nyilvános nemzetközi szervezetek tevékenységeinek összehangolásával van megbízva, valamint a vonatkozó területeken szakosított kötelezettségekkel rendelkező nyilvános nemzetközi szervezetekkel. 2. A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet megfelelő intézkedéseket tehet annak érdekében, hogy a nyilvános nemzetközi szervezetek képviselői szavazati jog nélkül részt vehessenek tanácskozásaikon. 3. A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet megfelelő intézkedéseket tehet az elismert nemzetközi nem kormányzati szervezetekkel, beleértve a munkáltatók, a munkavállalók, a mezőgazdák és szövetkezők nemzetközi szervezeteit is, történő, belátása szerinti konzultáció szervezésére. Pénzügyi és költségvetési rendelkezések 13. cikkely 1. A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet megfelelő pénzügyi és költségvetési megállapodásokat köthet az Egyesült Nemzetek Szervezetével. 2. Az ilyen megállapodások megkötésétől függően, vagy amikor nincsenek ilyen hatályos megállapodások, akkor: (a) mindegyik tagállam fizeti a Konferencia vagy az Igazgató Tanács ülésein, az esettől függően, résztvevő küldötteinek és ezek tanácsadóinak, valamint a képviselőinek utazási és ellátási költségeit; (b) a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal, valamint a Konferencia vagy Igazgató Tanács üléseinek összes többi költségeit a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal főigazgatójának kell fizetni a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet általános pénzügyi alapjaiból; (c) a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet költségvetési összegének jóváhagyását, szétosztását és összegyűjtését a Konferencián jelenlévő küldöttek kétharmados szavazati többségével kell meghatározni, és egy kormányzati képviselőkből álló bizottságnak kell gondoskodnia a költségvetés jóváhagyásáról és a költségeknek a Szervezet tagállamai közötti felosztásáról. 3. A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet költségeit a tagállamoknak kell viselniük a jelen cikkely 1. vagy 2. (c) bekezdései alapján hatályban lévő megállapodások szerint. értelmében A hozzájárulás késedelmes teljesítése. 4. A Szervezet olyan tagállamának, amely a Szervezetnek járó pénzügyi hozzájárulásával hátralékban van, nincs szavazati joga a Konferencián, az Igazgató Tanácsban és egyetlen bizottságban sem, sem pedig az Igazgató Tanács tagállamainak megválasztásakor, amennyiben a hátralék összege eléri, vagy meghaladja a megelőző teljes két évre tőle járó hozzájárulások összegét: azonban a Konferencia a jelenlévő küldöttek kétharmados szavazati többségével megengedheti az ilyen tagállam számára a szavazást, amennyiben megbizonyosodik arról, hogy a fizetési kötelezettség elmaradása a tagállam hatáskörén kívül eső körülmények következménye. A főigazgató pénzügyi felelőssége8 5. A Nemzetközi Munkaügyi Hivatal főigazgatója felelős az Igazgató Tanács felé a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet pénzügyi alapjainak megfelelő felhasználásáért. II. FEJEZET - MŰKÖDÉS A Konferencia napirendje 14. cikkely 1. A Konferencia valamennyi ülésének napirendjét az Igazgató Tanács határozza meg, figyelembe véve a napirenddel kapcsolatos bármely olyan javaslatot, amelyet valamely tagállam kormánya, vagy a 3. cikkely szerint elismert bármelyik képviseleti szervezet, vagy bármilyen nyilvános nemzetközi szervezet tehet. A Konferencia előkészítése 2. Az Igazgató Tanácsnak rendelkezéseket kell hoznia egy Egyezménynek, vagy Ajánlásnak az Értekezlet általi elfogadása előtt az alapos technikai előkészítés, és az elsődlegesen érintett tagállamok megfelelő konzultációjának biztosítására, előkészítő konferencia útján, vagy más módon. 15. cikkely A Konferencia napirendjének és jelentéseinek az eljuttatása az érintettekhez 1. A főigazgatónak a Konferencia főtitkáraként kell tevékenykednie, és úgy kell elküldenie a napirendet, hogy a tagállamok azt 4 hónappal a Konferencia ülése előtt megkapják, és, rajtuk keresztül, a nem kormányzati küldöttek is, amennyiben ilyenek ki vannak nevezve. 2. Az egyes napirendi pontokról szóló jelentéseket úgy kell elküldeni, hogy azt a tagállamok megfelelő időben kapják meg ahhoz, hogy a Konferencia ülése előtt megfelelően tanulmányozni tudják. A jelen előírás alkalmazási szabályait az Igazgató Tanácsnak kell kidolgoznia. A napirenddel szembeni kifogások 16. cikkely 1. A tagállamok kormányainak bármelyike hivatalos kifogással élhet bármelyik napirendi pont vagy pontok felvétele ellen. E kifogásnak az indoklását egy, a főigazgatónak címzett közleményben kell kifejteni, akinek ezt a nyilatkozatot el kell juttatnia a Szervezet valamennyi tagállamához. 2. Azok a napirendi pontok azonban, amelyekkel kapcsolatban a tiltakozást benyújtották, nem vehetők le a napirendről, ha a Konferencián jelenlévő küldöttek kétharmados szavazati többséggel ezek megtárgyalása mellett döntenek. Új napirendi pontok felvétele a Konferencia által9 3. Amennyiben a Konferencia Értekezlet a jelenlévő küldöttek kétharmados szavazati többségével (az előző bekezdéstől eltérőleg) úgy határoz, hogy valamely témát a Konferencia elé vitára kell bocsátani, az ilyen témát a következő ülés napirendjére fel kell venni. 17. cikkely A Konferencia tisztségviselői, szabályzat és bizottságok 1. A Konferenciának egy elnököt és három alelnököt kell választania. Az egyik alelnöknek kormányzati küldöttnek kell lennie, egynek a munkáltatók küldöttjének és egynek a munkavállalók küldöttjének. A Konferenciának saját magának kell szabályzatát meghatároznia, és bizottságokat nevezhet ki bármilyen téma megtárgyalására és az erről szóló jelentés elkészítésére. Szavazás 2. Amennyiben a jelen Alapokmány, vagy bármilyen Egyezmény, vagy a Konferenciát felhatalmazó más okirat, vagy a 13. cikkely értelmében elfogadott pénzügyi és költségvetési megállapodások kikötései kifejezetten másképp nem rendelkeznek, az összes ügyről a jelenlévő küldöttek által leadott szavazatok egyszerű többségével kell dönteni. Határozatképesség 3. A szavazás érvénytelen, amennyiben a leadott szavazatok száma nem éri el a Konferencián jelenlévő küldöttek számának felét. Technikai szakértők 18. cikkely A Konferencia bármely általa kinevezett bizottság mellé szavazati jog nélküli technikai szakértőket rendelhet. Egyezmények és Ajánlások A Konferencia határozatai 19. cikkely 1. Ha a Konferencia egy napirendi ponttal kapcsolatos javaslatok elfogadásáról döntött, a Konferenciának kell meghatároznia, hogy ezek a javaslatok (a) egy nemzetközi Egyezmény formáját öltsék-e, vagy (b), olyan esetekre, amelyekben a téma vagy annak valamelyik aspektusa még nem tekinthető az adott időben megfelelőnek vagy alkalmasnak ahhoz, hogy róla Egyezmény szülessen, egy Ajánlás formáját öltsék. Szükséges szavazat 2. Mindkét esetben a jelenlévő küldöttek szavazatának kétharmados többségére van szükség a végső szavazáskor az Egyezménynek vagy Ajánlásnak a Konferencia általi elfogadásához.10 A különleges helyi körülményeket figyelembe vevő módosítások 3. Bármilyen általánosan alkalmazandó Egyezmény vagy Ajánlás szerkesztésekor a Konferenciának megfelelő figyelemmel kell lennie azokra az országokra, ahol az éghajlati viszonyok, az ipari szervezettség tökéletlen szintje, vagy más különleges körülmények az ipari feltételeket nagymértékben eltérővé teszik, és a Konferenciának javasolnia kell azokat a módosításokat, amennyiben ilyenek vannak, amelyek, véleménye szerint, az ilyen országok esetében szükségesek lehetnek. Hiteles szövegek 4. Az Egyezmények vagy Ajánlások két példányát a Konferencia elnöke, és a főigazgató aláírásával kell, hogy hitelesítsen. Ezen példányok egyikét a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal archívumában kell elhelyezni, a másikat pedig az Egyesült Nemzetek Szövetségének főtitkáránál. A főigazgató az Egyezmény vagy az Ajánlás egy hitelesített másolatát megküldi mindegyik tagállam részére. A tagállamok kötelességei az Egyezmények tekintetében (a) (b) (c) (d) (e) 5. Egy Egyezmény esetében: az Egyezményt mindegyik tagállam megkapja ratifikálás végett; mindegyik tagállam vállalja, hogy a Konferencia ülésszakának befejezésétől számított legfeljebb egy éven belül, vagy amennyiben ezen időszakon belül rendkívüli körülmények folytán ez lehetetlen lenne, akkor a gyakorlatilag megoldható legkorábbi időpontban, de semmi esetre sem később mint a Konferencia ülésének bezárását követő 18 hónap elteltével, beterjeszti az Egyezményt az illetékes hatóság vagy hatóságok elé törvényerőre emelés vagy egyéb intézkedés céljából; a tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal főigazgatóját a jelen cikkely értelmében tett azon intézkedésekről, amelyek az Egyezménynek a fenti illetékes hatóság vagy hatóságok elé terjesztését szolgálják, az illetékesnek tekintett hatóság, vagy hatóságok, és azok eljárásának részletes adataival együtt; Ha a tagállam megkapja az illetékes hatóság vagy hatóságok hozzájárulását, az Egyezmény hivatalos ratifikálását közli a főigazgatóval, és megteszi azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek lehetnek a fenti Egyezmény előírásainak érvényesítéséhez; amennyiben a tagállam nem kapja meg az illetékes hatóság vagy hatóságok hozzájárulását, további kötelezettségek nem terhelik a tagállamot kivéve, hogy a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal főigazgatója felé az Igazgató Tanács által megkívánt megfelelő időközönként jelentést kell tennie az Egyezmény által tárgyalt ügyekkel kapcsolatos jogalkotás és joggyakorlat helyzetéről, megmutatva annak mértékét, hogy törvényalkotás, kormányzati intézkedések, kollektív szerződések útján, vagy más módon, milyen mértékben érvényesítették, vagy javasolják érvényesíteni az Egyezmény bármely rendelkezését, és megjelölve azokat a nehézségeket, amelyek az ilyen Egyezmény ratifikálását megakadályozzák vagy késleltetik. A tagállamok kötelességei az Ajánlások tekintetében (a) 6. Ajánlás esetén: az Ajánlást megküldik az összes tagállam számára azon cél szempontjából történő megvizsgálásra, hogy annak a nemzeti törvényhozás útján, vagy más módon érvényt szerezzenek;11 (b) (c) (d) mindegyik tagállam vállalja, hogy a Konferencia ülésszakának befejezésétől számított legfeljebb egy éven belül, vagy amennyiben ezen időszakon belül rendkívüli körülmények folytán ez lehetetlen lenne, akkor a gyakorlatilag megoldható legkorábbi időpontban, de semmi esetre sem később mint a Konferencia bezárását követő 18 hónap elteltével, beterjeszti az Ajánlást az illetékes hatóság vagy hatóságok elé törvényerőre emelés vagy egyéb intézkedés céljából; a tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal főigazgatóját azokról az intézkedésekről, amelyeket a jelen bekezdés értelmében tettek annak érdekében, hogy az Ajánlást az említett illetékes hatóság vagy hatóságok elé tárják, az illetékesnek ítélt hatóság vagy hatóságok, valamint az ezek által tett intézkedések részletes adataival együtt; az Ajánlásnak az említett illetékes hatóság vagy hatóságok elé terjesztésén kívül a tagállamokat semmilyen további kötelezettség sem terheli, kivéve, hogy jelentést kell tenniük a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal főigazgatója számára az Igazgató Tanács által megkívánt megfelelő időközönként országuk jogalkotásának és joggyakorlatának helyzetéről az Ajánlásban tárgyalt ügyekkel kapcsolatban, bemutatva, milyen mértékben szereztek érvényt, vagy javasolnak érvényt szerezni az Ajánlás rendelkezéseinek, illetve ezen rendelkezések olyan módosításainak, amelyeket szükségesnek tartottak, vagy amelyeket esetleg szükségesnek tartanak végrehajtani azok elfogadásakor vagy alkalmazásakor. A szövetségi államok kötelezettségei (a) (b) 7. Szövetségi állam esetében a következő előírások alkalmazandók: azoknak az Egyezményeknek és Ajánlásoknak a tekintetében, amelyeket a szövetségi kormányzat alkotmányos rendszere értelmében szövetségi intézkedés megtételére tekint megfelelőnek, a szövetségi állam kötelezettségei ugyanazok, mint a nem szövetségi tagállamok kötelezettségei; azoknak az Egyezményeknek és Ajánlásoknak a tekintetében, amelyeket a szövetségi kormány alkotmányos rendszere értelmében, egészükben vagy részleteikben, inkább az alkotó államok, tartományok, vagy kantonok intézkedésének megtételére, és nem szövetségi intézkedés megtételére tekint megfelelőnek, a szövetségi kormányzatnak a következőket kell végeznie: (i) (ii) a szövetségi alkotmánnyal, és az érintett államok, tartományok vagy kantonok alkotmányaival összhangban hatásos intézkedéseket kell tennie annak érdekében, hogy a Konferencia ülésének befejezésétől számított 18 hónapnál nem későbben ezeket az Egyezményeket és Ajánlásokat az illetékes szövetségi, állami, tartományi vagy kanton szintű hatóságok elé utalja törvénybe iktatás vagy egyéb intézkedés céljából; az érintett állami, tartományi vagy kantoni kormányzatok hozzájárulásával rendszeres időközönkénti konzultációkat kell szerveznie a szövetségi és az állami, a tartományi vagy kanton szintű hatóságok között annak érdekében, hogy a szövetségi államon belül előmozdítsa az ilyen Egyezmények és Ajánlások előírásainak érvényesítését szolgáló koordinált intézkedéseket; (iii) tájékoztatni kell a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal főigazgatóját a jelen cikkely értelmében tett azon intézkedésekről, amelyeknek az a céljuk, hogy ezeket az Egyezményeket és Ajánlásokat a megfelelő szövetségi, állami, tartományi vagy12 kanton szintű hatóságok elé vigyék a megfelelőnek tekintett hatóságok és az általuk tett intézkedések részletes adataival együtt; (iv) minden, eddig még nem ratifikált Egyezmény tekintetében jelentést kell tennie a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal főigazgatójának az Igazgató Tanács által megkövetelt megfelelő időközönként a szövetségnek, a szövetségi államoknak, tartományoknak vagy kantonoknak az Egyezménnyel kapcsolatos jogalkotásának és joggyakorlatának állásáról, megmutatva annak mértékét, hogy a törvényalkotás, az adminisztratív intézkedések, kollektív szerződések útján, vagy más módon, milyen mértékben érvényesítették, vagy javasolják érvényesíteni az Egyezmény bármely rendelkezését; (v) minden ilyen Ajánlás tekintetében jelentést kell tenniük a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal főigazgatója számára az Igazgató Tanács által megkövetelt megfelelő időközönként a szövetségi, a szövetséget alkotó államok, tartományok vagy kantonok jogalkotásának és joggyakorlatának helyzetéről az Ajánlásban tárgyalt ügyekkel kapcsolatban, bemutatva, hogy milyen mértékben szereztek érvényt, vagy javasolnak érvényt szerezni az Ajánlás rendelkezéseinek, illetve ezen rendelkezések olyan módosításainak, amelyeket szükségesnek tartottak, vagy amelyeket esetleg szükségesnek tartanak végrehajtani azok elfogadásakor vagy alkalmazásakor. Az Egyezmények és Ajánlások hatása a meglévő kedvezőbb rendelkezésekre 8. Bármely Egyezménynek vagy Ajánlásnak a Konferencia által történő elfogadása, vagy bármilyen Egyezmény valamely tagállam általi ratifikálása semmi esetre sem lehet befolyással bármely olyan törvényre, döntésre, szokásra, vagy megállapodásra, amely kedvezőbb feltételeket biztosít az érintett munkavállalóknak annál, mint amelyek az Egyezményben vagy Ajánlásban vannak előírva. 20. cikkely Bejegyeztetés az Egyesült Nemzetek Szervezeténél Minden, így ratifikált Egyezményt a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal főigazgatójának bejegyzés céljából jelentenie kell az Egyesült Nemzetek főtitkára felé, összhangban az Egyesült Nemzetek Alapokmánya 102. cikkelyének előírásaival, azonban csak azokra a tagállamokra nézve kötelező, akik azt ratifikálták. 21. cikkely A Konferencia által el nem fogadott Egyezmények 1. Ha valamely Egyezmény, amely végleges megvitatás céljából kerül a Konferencia, nem kapja meg a jelenlévő küldöttek szavazatainak kétharmados támogatását, a Szervezet bármely tagállamának mindazonáltal joga van arra, hogy ezen Egyezményt illetően maguk között megállapodjanak. 2. Minden Egyezményt, mely esetében ilyen megállapodás született, az érintett kormányoknak jelenteniük kell a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal főigazgatójának, és, bejegyzés céljából az Egyesült Nemzetek főtitkárának, összhangban az Egyesült Nemzetek Szervezete Alapokmányának 102. cikkelyével.13 22. cikkely Évenkénti jelentések a ratifikált Egyezményekről Mindegyik tagállam vállalja, hogy évenként jelentést készít a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal részére azokról az intézkedésekről, amelyeket azon Egyezmények előírásainak érvényesítése érdekében tett, amely Egyezményekhez csatlakozott. Ezeknek a jelentéseknek olyan formában kell készülniük és azokat a részleteket kell tartalmazniuk, amelyeket az Igazgató Tanács e célra megkövetelhet. A jelentések megvizsgálása és közlése 23. cikkely 1. A főigazgatónak a Konferencia következő ülése elé kell terjesztenie azoknak azon tájékoztatónak és jelentéseknek az összefoglalását, amelyeket a tagállamok közöltek vele a 19. és 22. cikkely értelmében. 2. Mindegyik tagállamnak el kell juttatnia a 3. cikkely céljára elismert képviseleti szervezetek számára a 19. és 22. cikkely értelmében a főigazgatónak eljuttatott információk és jelentések másolatait. 24. cikkely Kifogások emelése az Egyezmények be nem tartása esetén Abban az esetben, ha a munkavállalók vagy munkaadók valamely szövetsége bármilyen kifogást emel a Nemzetközi Munkaügyi Hivatalnál azzal kapcsolatban, hogy valamely tagállam hatáskörén belül bármilyen tekintetben elmulasztotta volna bármilyen olyan Egyezmény hatékony betartását, amelyhez csatlakozott, az Igazgató Tanács közölheti ezt a kifogást azzal a kormánnyal, amellyel szemben ezt tették, és megkérheti az illető kormányt arra, hogy a tárggyal kapcsolatban belátása szerinti nyilatkozatot tegyen. A kifogás közzététele 25. cikkely Ha ésszerű időn belül nem érkezik ilyen nyilatkozat a kérdéses kormánytól, vagy pedig a nyilatkozatot az Igazgató Tanács nem tekinti kielégítőnek, az Igazgató Tanácsnak joga van arra, hogy közzétegye a kifogást és a nyilatkozatot, amennyiben ilyen nyilatkozat tételére sor került. Be nem tartással kapcsolatos panaszok 26. cikkely 1. Bármelyik tagállamnak joga van panaszt benyújtani a Nemzetközi Munkaügyi Hivatalnál, amennyiben nincs arról megbizonyosodva, hogy valamely másik tagállam biztosítja bármely olyan Egyezmény hatékony betartását, amelyet az előző cikkelyekkel összhangban mindketten ratifikáltak.14 2. Amennyiben az Igazgató Tanács megfelelőnek tartja, az ilyen panasznak az alábbiakban leírt Vizsgálóbizottság elé történő utalása előtt megkeresheti a szóban forgó kormányt a 24. cikkelyben leírt módon. 3. Amennyiben az Igazgató Tanács nem tartja szükségesnek a panasz közlését a szóban forgó kormánnyal, vagy abban az esetben, hogyha megtette ezt a közlést, de ésszerű időn belül nem kapott válaszul olyan nyilatkozatot, amelyet az Igazgató Tanács kielégítőnek tart, akkor az Igazgató Tanács egy Vizsgálóbizottságot nevezhet ki a panasz megvizsgálására és az ezzel kapcsolatos jelentés megtételére. 4. Az Igazgató Tanács ugyanezt az eljárást saját kezdeményezésére, vagy a Konferencia egyik küldöttje által hozzá eljuttatott panasz kézhez vétele esetén is alkalmazhatja. 5. Ha a 25. vagy 26. cikkelyből eredő bármilyen ügyet vizsgál az Igazgató Tanács, a kérdéses kormány, amennyiben még nincs képviseltetve a testületben, jogosult képviselő küldésére az Igazgató Tanács eljárásaiban történő részvételre arra az időre, amíg az ügy vizsgálat alatt áll. Az ügy vizsgálatának idejéről megfelelő értesítést kell adni a kérdéses kormánynak. Együttműködés a Vizsgálóbizottsággal 27. cikkely A tagállamok vállalják, hogy abban az esetben, ha egy panaszt a 26. cikkely értelmében a vizsgálóbizottság elé utalnak, mindegyikük, legyenek akár közvetlenül legyen érintve a panasz által, akár nem, a bizottság rendelkezésére bocsátják a birtokukban lévő összes olyan információkat, amelyek a panasz tárgyával lehetnek kapcsolatosak. A Vizsgálóbizottság jelentése 28. cikkely Miután a Vizsgálóbizottság teljes mértékben megvizsgálta a panaszt, egy olyan jelentést kell készítenie, amely a felek közötti vita eldöntésével kapcsolatos valamennyi ténykérdéssel kapcsolatos megállapításait tartalmazza, valamint azokat az ajánlásokat is, amelyeket a bizottság esetleg megfelelőnek tart olyan lépésekként, amelyeket annak érdekében kellene megtenni, hogy rendezzék a panaszt, valamint azt az időt is, amelyen belül ezeket a lépéseket meg kellene tenni. 29. cikkely A Vizsgálóbizottság jelentésével kapcsolatos teendők 1. A Nemzetközi Munkaügyi Hivatal főigazgatójának közölnie kell a Vizsgálóbizottság jelentését az Igazgató Tanáccsal és a panaszban érintett minden egyes kormánnyal, majd közzé kell tétetnie azt. 2. Mindegyik fenti kormánynak 3 hónapon belül tájékoztatnia kell a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal főigazgatóját arról, hogy elfogadja-e, vagy sem a bizottsági jelentésben15 lévő ajánlásokat, és amennyiben nem, akkor arról, hogy javasolja-e a panasznak a Nemzetközi Bíróság elé történő utalását. 30. cikkely Az Egyezmények vagy Ajánlások illetékes hatóságok elé történő bemutatásának elmulasztása Abban az esetben, ha bármelyik tagállam elmulasztaná a 19. cikkely 5. (b), 6. (b) vagy 7. (b), (i) bekezdései által előírt tennivalókat egy Egyezménnyel, vagy Ajánlással kapcsolatban, bármelyik másik tagállam jogosult az ügyet az Igazgató Tanács elé terjeszteni. Abban az esetben, ha az Igazgató Tanács úgy találja, hogy ilyen mulasztás történt, akkor jelentést kell tennie az ügyről a Konferenciának. A Nemzetközi Bíróság határozatai 31. cikkely A Nemzetközi Bíróság, a 29. cikkely értelmében hozzá utalt panasz vagy ügy tekintetében hozott, döntését véglegesnek kell tekinteni. 32. cikkely A Nemzetközi Bíróság a Vizsgálóbizottság megállapításainak vagy ajánlásainak bármelyikét megerősítheti, módosíthatja vagy az ellenkezőjére változtathatja. 33. cikkely A Vizsgálóbizottság vagy a Nemzetközi Bíróság ajánlásai végrehajtásának elmulasztása Abban az esetben, ha bármelyik tagállam az előírt időn belül elmulasztaná a Vizsgálóbizottság jelentésében tett esetleges ajánlások, vagy a Nemzetközi Bíróság határozatában lévő ajánlások teljesítését, az Igazgató Tanács általa ésszerűnek és megfelelőnek ítélt ajánlásokat tehet a Konferencia felé ezek teljesítésének biztosítása érdekében. 34. cikkely A Vizsgálóbizottság vagy a Nemzetközi Bíróság ajánlásainak teljesítése A mulasztó kormány bármikor tájékoztathatja az Igazgató Tanácsot arról, hogy megtette a szükséges lépéseket a Vizsgálóbizottság ajánlásainak vagy a Nemzetközi Bíróság határozatában lévő ajánlásoknak a teljesítésére, és arra kérheti az Igazgató Tanácsot, hogy hozzon létre egy Vizsgálóbizottságot állításának ellenőrzésére. Ebben az esetben a 27., 28., 29., 31. és 32. cikkely előírásait kell alkalmazni, és ha a Vizsgálóbizottság jelentése, vagy a Nemzetközi Bíróság határozata a mulasztó kormány javára szól, az Igazgató Tanácsnak azonnali hatállyal javaslatot kell tennie a 33. cikkely értelmében tett bármilyen intézkedés megszakítására.16 III. FEJEZET ÁLTALÁNOS RÉSZ 35. cikkely Az Egyezmények alkalmazása az anyaországon kívüli területekre 1. A tagállamok kötelezik magukat arra, hogy azokat az Egyezményeket, amelyeket a jelen Alapokmány előírásai szerint ratifikáltak, alkalmazzák azokra az anyaországon kívüli területekre is, melyeknek nemzetközi kapcsolataiért felelősek, beleértve azokat a gyámsági területeket is, amelyek kormányzását ők végzik, kivéve, ahol az Egyezmény tárgya a terület önkormányzatának hatáskörébe tartozik, vagy ahol az Egyezmény nem alkalmazható a helyi körülmények miatt, vagy olyan módosítások alá esik,, amelyek az Egyezmények helyi feltételekhez történő alkalmazása érdekében lehetnek szükségesek. 2. Minden tagállam, amelyik egy Egyezményt ratifikál, köteles a ratifikálás után a lehető leghamarabb a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal főigazgatójához eljuttatni egy olyan nyilatkozatot, amely az alábbi 4. és 5. bekezdésben megadottaktól eltérő területek tekintetében közli, hogy a tagállam milyen mértékben vállalja az Egyezmény előírásainak alkalmazását, és megadja azokat a részletes adatokat, amelyeket az Egyezmény esetleg előírhat. 3. Minden olyan tagállam, amely az előző bekezdés értelmében nyilatkozatot tett, időről-időre, az Egyezmény kikötéseit figyelembe véve, egy olyan további nyilatkozatot tehet, amely bármelyik korábbi nyilatkozat megállapításait módosítja és érvényes álláspontját rögzíti a fenti területekkel kapcsolatban. 4. Ahol az Egyezmény tárgya bármelyik anyaországon kívüli terület önkormányzati hatáskörébe tartozik, az ezen terület nemzetközi kapcsolataiért felelős tagállamnak az Egyezményt az illető terület kormányának tudomására kell hoznia a lehető leghamarabb abból a célból, hogy a kormány azt törvénybe iktassa, vagy más eljárás céljából. Ezután a tagállam az illető terület kormányával egyetértésben elküldhet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal főigazgatójának egy olyan nyilatkozatot, amelyben a fenti terület nevében elfogadja az Egyezmény által támasztott kötelezettségeket. 5. Bármilyen Egyezmény kötelezettségeinek elfogadását tanúsító nyilatkozatot a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal főigazgatója részére a következők küldheti el: (a) (b) a szervezet két vagy több tagállama minden olyan terület tekintetében, amely ezek közös fennhatósága alatt áll; vagy bármely olyan nemzetközi hatóság, amely az Egyesült Nemzetek Szervezetének Alapokmánya, vagy más okmány értelmében bármilyen terület kormányzásáért felelős, bármilyen ilyen terület tekintetében. 6. A 4. vagy 5. bekezdés értelmében egy Egyezmény kötelezettségeinek elfogadása magában foglalja az Egyezmény feltételei által előírt kötelezettségek elfogadását az illető terület nevében, és a szervezet Alapokmánya szerinti azon kötelezettségek elfogadását, amelyek a ratifikált Egyezményekre vonatkoznak Az elfogadási nyilatkozat az Egyezmény előírásainak olyan módosítását írhatja elő, amelyek az Egyezmény helyi viszonyokhoz történő alkalmazásához lehetnek szükségesek. 7. Minden olyan tagállam vagy nemzetközi hatóság, amely a jelen cikkely 4. vagy 5. bekezdése szerinti nyilatkozatot küldött, időről-időre, az Egyezmény kikötéseit figyelembe véve, egy olyan további nyilatkozatot tehet, amely bármelyik korábbi nyilatkozat17 megállapításait módosítja, vagy az érintett terület nevében megszünteti az Egyezmény kötelezettségeinek elfogadását. 8. Ha egy Egyezmény előírásait nem fogadják el egy olyan terület nevében amelyre a jelen cikkely 4. vagy 5. bekezdése vonatkozik, akkor az érintett tagállamnak, vagy tagállamoknak, vagy nemzetközi hatóságnak jelentést kell tennie az illető területnek az Egyezmény által tárgyalt ügyekkel kapcsolatos helyzetéről a jogalkotás és a joggyakorlat tekintetében, megmutatva annak mértékét, hogy törvényalkotás, kormányzati intézkedések, kollektív szerződések útján, vagy más módon, milyen mértékben érvényesítették, vagy javasolják érvényesíteni az Egyezmény bármely rendelkezését, és megjelölve azokat a nehézségeket, amelyek az ilyen Egyezmény ratifikálását megakadályozzák vagy késleltetik. Az Alapokmány módosításai 36. cikkely A jelen Alapokmány azon módosításai, amelyeket a Konferencia a jelenlévő küldöttek kétharmados szavazati többségével fogadott el, akkor válnak hatályossá, ha a Szervezet tagállamainak 2/3-a ratifikálja, vagy elfogadja ezeket, beleértve azon tíz tagállam közül ötöt, akik, aki az Igazgató Tanácsban a nagy ipari jelentőségű tagállamokat képviselik, a jelen Alapokmány 7. cikkely 3. bekezdése előírásainak értelmében. 37. cikkely Az Alapokmány és az Egyezmények értelmezése 1. A jelen Alapokmánynak, vagy a tagállamok által a jelen Alapokmány előírásainak értelmében megkötött bármilyen későbbi Egyezménynek az értelmezésével kapcsolatos bármilyen kérdést vagy jogvitát a Nemzetközi Bíróság elé kell utalni döntés végett. 2. A jelen cikkely első bekezdésének előírásai ellenére az Igazgató Tanács olyan szabályokat alkothat és terjeszthet a Konferencia elé jóváhagyásra, amelyek bíróság kinevezését biztosítják egy Egyezmény értelmezésével kapcsolatos mindenfajta olyan jogvita vagy kérdés gyors eldöntés céljából, amelyek az Igazgató Tanács által, vagy pedig az Egyezmény előírásai értelmében odautalhatók. A Nemzetközi Bíróság minden alkalmazható ítélete vagy útmutatása kötelező a jelen bekezdés alapján alakított bármilyen bíróságra. Az ilyen bíróság által hozott mindenfajta döntést meg kell küldeni a Szervezet tagállamai számára, és ezek ezekkel kapcsolatos bármilyen észrevételét a Konferencia elé kell tárni. Regionális Értekezletek 38. cikkely 1. A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet saját célkitűzéseinek és szándékainak előmozdítása szempontjából kívánatos bármilyen regionális értekezletet összehívhat és bármilyen ilyen célú regionális ügynökséget létesíthet.18 2. A regionális értekezletek hatáskörét, funkcióját és eljárását az Igazgató Tanács által készített, és az Általános Konferencia részére megerősítés céljából előterjesztett szabályok határozzák meg. IV. FEJEZET VEGYES RENDELKEZÉSEK A szervezet jogállása 39. cikkely A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet teljes érvényű jogi személyiséggel rendelkezik, különösen a következő hatásköröket illetően: (a) (b) (c) szerződéskötés; ingatlan-és ingóvagyon szerzés és eladás; jogi eljárások megindítása. Előjogok és mentességek 40. cikkely 1. A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet mindegyik tagállamának területén olyan előjogokat és mentességeket kell, hogy élvezzen, amelyek céljai teljesítése szempontjából szükségesek. 2. A Konferencia küldötteinek, az Igazgató Tanács tagjainak és a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal főigazgatójának és tisztségviselőinek hasonlóképpen olyan előjogokat és mentességeket kell élvezniük, amelyek a Szervezettel kapcsolatos feladataik független ellátásához szükségesek. 3. Ezeket az előjogokat és mentességeket a Szervezet által a tagállamok általi elfogadásra készítendő külön megállapodásban kell meghatározni.19 FÜGGELÉK A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet célkitűzéseivel és törekvéseivel kapcsolatos Nyilatkozat A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciájának 26., philadelphiai ülésszaka a mai napon, május 10-én ezennel elfogadja a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet célkitűzéseiről és törekvéseiről, valamint azon elveiről szóló jelen Nyilatkozatot, amelyek a Szervezet tagállamainak politikáját hivatottak ösztönözni. (a) (b) (c) (d) A Konferencia újfent megerősíti azokat az elveket, amelyek a Szervezet alapját képezik, különösen a következőket: a munka nem áru; a szólás és egyesülési szabadság alapvető a töretlen fejlődés szempontjából; a bárhol jelentkező szegénység veszélyezteti a bármilyen helyen jelentkező prosperitást; I. a nélkülözéssel szemben vívott harc megkívánja, hogy az a nemzeteken belül lankadatlan erővel, a nemzetek között pedig folyamatos és összehangolt erőfeszítéssel történjen, mely során a munkavállalóknak és munkaadóknak a kormánnyal azonos státuszú képviselői csatlakoznak a kormányokhoz az általános jólét elősegítésére irányuló szabad viták lefolytatása és demokratikus döntések meghozatala céljából. II. Miután hisszük, hogy a tapasztalat teljes mértékben igazolta a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Alapokmányában lévő azon megállapítás igazságát, hogy a tartós békét csak a társadalmi igazságosságra alapítva lehet megvalósítani, a Konferencia megerősíti, hogy: (a) minden embernek fajtól, vallástól, vagy nemtől függetlenül joga van egyaránt, a szabadság és méltóság, a gazdasági biztonság és az egyenlő esélyek feltételei között, mind anyagi jólétére, mind szellemi fejlődésére;20 (b) azoknak a feltételeknek az elérése, amelyek között ez megvalósítható, kell, hogy a nemzeti és nemzetközi politika központi célját képezze; (c) minden nemzeti és nemzetközi politikát és intézkedést, különösen a gazdasági és pénzügyi jellegűeket ennek fényében kell megítélni és csak olyan mértékben kell elfogadni, amennyiben előmozdítják és nem akadályozzák ennek az alapvető célkitűzésnek az elérését; (d) a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet feladata, hogy ennek az alapvető célkitűzésnek a fényében vizsgálja meg és mérlegeljen minden nemzetközi gazdasági és pénzügyi politikát és intézkedést; (e) a rábízott feladatok elvégzésekor a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet, miután megvizsgálta az összes vonatkozó gazdasági és pénzügyi tényezőt, döntéseibe és ajánlásaiba minden olyan intézkedést bevonhat, amelyet erre megfelelőnek ítél. III. A Konferencia elismeri a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet azon magasztos kötelességét, hogy olyan programokat támogasson a világ népei között, amelyek célja az alábbiak elérése: (a) teljes foglalkoztatottság, valamint az életszínvonal emelése; (b) a munkavállalóknak olyan munkában történő foglalkoztatása, amelyben valamennyi képességüket és végzettségüket kihasználhatják, és a legnagyobb mértékben járulhatnak hozzá az általános jólétéhez; (c) e célok elérése érdekében, minden érintettnek megfelelő garancia biztosításával, a képzési lehetőségek és a munkaerőáthelyezést elősegítő eszközök felhasználása, ideértve a munkaerő-vándorlást és letelepedést.; (d) olyan bérekkel, keresetekkel, munkaidővel és egyéb munkafeltételekkel kapcsolatos politikák, amelyek úgy vannak kialakítva, hogy a haladás gyümölcseiből mindenki egyformán részesülhessen, illetve minimálbér mindenki számára, aki munkaviszonyban áll és azoknak, akik e politikák védelmére rászorulnak; (e) a kollektív alku jogának valós tiszteletben tartása, a vezetés és a munkavállalók együttműködése a termelési hatékonyság folyamatos javítását illetően, és a munkaadók és munkavállalók együttműködése a szociális és gazdasági intézkedések előkészítésében és alkalmazásában; (f) a társadalombiztonsági intézkedések kiterjesztése alapjövedelem biztosítása céljából az összes ilyen védelemre szoruló részére, és átfogó egészségügyi ellátás biztosítása; (g) a mindenfajta foglalkoztatási ágazatban a munkavállalók megfelelő élet- és egészségvédelme; Több megjelenítése
172. sz. Egyezmény a szállodákban, éttermekben és hasonló létesítményekben irányadó munkafeltételekről A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Részletesebben 183. sz. Egyezmény. az anyaság védelméről (módosított)
183. sz. Egyezmény az anyaság védelméről (módosított) A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Tanácsa hívott össze Genfben, és amely 2000. Részletesebben 1. Nemzetközi Munkaügyi Hivatal (International Labour Office)
A NEMZETKÖZI MUNKAÜGYI SZERVEZET FELÉPÍTÉSE ÉS MŰKÖDÉSE Az ILO tripartit felépítése egyedülálló az ENSZ rendszerében, hiszen a munkaadók és munkavállalók szervezetei egyenlő partnerként vesznek részt az Részletesebben 103. sz. Egyezmény. az anyaság védelméről (módosított)
103. sz. Egyezmény az anyaság védelméről (módosított) A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Tanácsa hívott össze Genfben, és amely 1952. Részletesebben 55. sz. Egyezmény. a hajótulajdonost a tengerész betegsége, sebesülése vagy halála esetén terhelő felelősségről
55. sz. Egyezmény a hajótulajdonost a tengerész betegsége, sebesülése vagy halála esetén terhelő felelősségről A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Részletesebben A ZRÍNYI MIKLÓS NEMZETVÉDELMI EGYETEM PÁLYÁZTATÁSI SZABÁLYZATA
ZRÍNYI MIKLÓS NEMZETVÉDELMI EGYETEM 6. sz. melléklet a 1164/115 ZMNE számhoz 1. sz. példány A ZRÍNYI MIKLÓS NEMZETVÉDELMI EGYETEM PÁLYÁZTATÁSI SZABÁLYZATA 2007 2 TARTALOMJEGYZÉK I. FEJEZET... 3 Általános Részletesebben Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADR) 1. Cikk. 2. Cikk. 3. Cikk
1979. évi 19. törvényerejű rendelet a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás kihirdetéséről (A Magyar Népköztársaság Elnöki Tanácsa csatlakozási okiratának letétbe helyezése Részletesebben ALAPSZABÁLY. / a módosításokkal egységes szerkezetben / ORSZÁGOS HUMÁNMENEDZSMENT EGYESÜLET
ALAPSZABÁLY / a módosításokkal egységes szerkezetben / ORSZÁGOS HUMÁNMENEDZSMENT EGYESÜLET 1. Az egyesület neve: Országos Humánmenedzsment Egyesület (a továbbiakban: Egyesület). 2. Az Egyesület országos Részletesebben 2005. évi III. Kiegészítő Jegyzőkönyv
A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA 2008. I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A Sportegyesület jogállása Az Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület alakuló közgyűlése Részletesebben 44. sz. Egyezmény az önhibájukon kívül munkanélkülivé vált személyek járadékáról, illetve segélyéről
44. sz. Egyezmény az önhibájukon kívül munkanélkülivé vált személyek járadékáról, illetve segélyéről A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Részletesebben A CSOBÁNKAI POLGÁRŐR Egyesület
A CSOBÁNKAI POLGÁRŐR Egyesület ALAPSZABÁLYA Csobánka, 2012 március 23 2 I) Általános rendelkezések 1. Az egyesület neve: Csobánkai Polgárőr Egyesület 2. Székhelye: 2014 Csobánka, Fő út 1. (Csobánka Község Részletesebben ELLENŐRZŐ BIZOTTSÁG ÜGYRENDJE
Nyt. szám: /2012 1. számú példány NYUGÁLLOMÁNYÚ LÉGVÉDELMI TÜZÉREK BAJTÁRSI EGYESÜLETE ELLENŐRZŐ BIZOTTSÁG ÜGYRENDJE NAGYOROSZI 2012. 1. BEVEZETŐ (1) A Nyugállományú Légvédelmi Tüzérek Bajtársi Egyesülete Részletesebben ÉRDEKKÉPVISELETI FÓRUM MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA
Pick Alapítványi Bölcsőde 6725 Szeged Szabadkai út 18. Tel. /fax: 62/567-177 Tel.: 62/ 421-477 Fenntartó: Pick Gyermeknevelési Alapítvány Adószám: 18469910-1-06 E-mail: pickalapitvany@invitel.hu ÉRDEKKÉPVISELETI Részletesebben VAGYONÉPITŐ KLUB ALAPSZABÁLYA
VAGYONÉPITŐ KLUB ALAPSZABÁLYA Alulírott Alapítók létrehozták a Vagyonépítő Klubot. A Vagyonépítő Klub 2008. március 29 -i Klubgyűlése az alábbi alapszabályt fogadta el. I. A Klub adatai 1 A Klub neve: Részletesebben A MAGYAR VÖRÖSKERESZT HELYI SZERVEZETÉNEK Kiadás: 02. Változásokkal egységes szerkezet Oldal: 1/7. Preambulum. Első rész. Az Alapszabály hatálya
Változásokkal egységes szerkezet Oldal: 1/7 Preambulum A Magyar Vöröskereszt Károly Róbert Főiskolán működő Helyi Szervezete a Magyar Vöröskereszt (a továbbiakban: MVK) Alapszabálya, Szervezeti és Működési Részletesebben 1962. évi 25. törvényerejű rendelet
A jogszabály mai napon hatályos állapota 1962. évi 25. törvényerejű rendelet a külföldi választottbírósági határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, New Yorkban 1958. június 10-én kelt Egyezmény Részletesebben Kárpát-medencei Családszervezetek Szövetsége ALAPSZABÁLYA
Kárpát-medencei Családszervezetek Szövetségének ALAPSZABÁLYA Az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény 1. -ban írt felhatalmazás alapján a 2001. év október 13. napján tartott alakuló közgyűlésen Részletesebben ArteusCredit Zártkörűen Működő Részvénytársaság
FELÜGYELŐBIZOTTSÁGI ÜGYREND TrophyResort Nyilvánosan Működő Részvénytársaság (székhely: 2038 Sóskút, Petőfi Sándor utca 39., cégjegyzékszám: 13-10-041236) ("Társaság") 1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.1 A Részletesebben A MAGYAR TELEKOM TáVKÖZLÉSI NYILVáNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTáRSASáG AUDIT BIZOTTSáGáNAK ÜGYRENDJE
A BÉKÉS MEGYEI KÁBÍTÓSZERÜGYI EGYEZTETŐ FÓRUM SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A Fórum adatai A Fórum neve: A Fórum rövidített neve: Békés Megyei Kábítószerügyi Egyeztető Részletesebben 2000/5. Nemzetközi Szerződés a belügyminisztertől. a Nemzetközi Migrációs Szervezet Alapokmánya. Bevezetés
A Magas Szerződő Felek 2000/5. Nemzetközi Szerződés a belügyminisztertől a Nemzetközi Migrációs Szervezet Alapokmánya Bevezetés emlékeztetve az 1951. december 5-én, Brüsszelben megrendezett Migrációs Konferencián Részletesebben AZ ERASMUS+ PROGRAM ÉRTÉKELŐ BIZOTTSÁGÁNAK ELJÁRÁSI RENDJE
AZ ERASMUS+ PROGRAM ÉRTÉKELŐ BIZOTTSÁGÁNAK ELJÁRÁSI RENDJE Az Európai Bizottság által az Erasmus+ Program keretében a Nemzeti Irodák részére kiadott Kézikönyv (NA Guide) alapján, a pályázati döntés előkészítése Részletesebben EGYESÜLET VII. CÍM AZ EGYESÜLET FOGALMA, LÉTESÍTÉSE, TAGSÁGA
41. melléklet a 11/2012. (II. 29.) KIM rendelethez Az egyesület alapszabályának adattartalma 1. Kötelezı rendelkezések az általános rendelkezések körében: 1.1. az egyesület neve 1.2. az egyesület székhelye Részletesebben AZ ALTEO ENERGIASZOLGÁLTATÓ NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG Ü G Y R E N D J E. módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva
AZ ALTEO ENERGIASZOLGÁLTATÓ NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG FELÜGYELŐ BIZOTTSÁGÁNAK Ü G Y R E N D J E módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva Hatályos: 2010. október 26. napjától AZ ALTEO ENERGIASZOLGÁLTATÓ Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EKB)
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EKB) Az Európai Központi Bank (EKB) a gazdasági és monetáris unió központi intézménye, és 1999. január 1. óta feladata az euróövezet monetáris politikájának irányítása. Az EKB Részletesebben A Bizottság (European Commission) A Bizottság szervezeti felépítése 2004. november 1-tıl. A Bizottság tagjai
2007-tıl két további tag! A Bizottság (European Commission) Az Európai Bizottság Kormányszerően mőködı, döntéselıkészítı, javaslattevı, egyes esetekben végrehajtó szerv. Szupranacionális jellegő: nem a Részletesebben Preambulum. 1.. Általános rendelkezések
Preambulum A Bhaktivedanta Hittudományi Főiskola Hallgatói Önkormányzata a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény, valamint a Főiskola Szervezeti és Működési Szabályzatának figyelembevételével Részletesebben 165. sz. Egyezmény. a tengerészek szociális biztonságáról (módosított)
165. sz. Egyezmény a tengerészek szociális biztonságáról (módosított) A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Tanácsa hívott össze Genfben, Részletesebben A Lövő Ifjúsági Klub. Szervezeti és Működési Szabályzata. 2014. November 01-től érvényes
A Lövő Ifjúsági Klub Szervezeti és Működési Szabályzata 2014. November 01-től érvényes 1 A Lövő Ifjúsági Klub Szervezeti és Működési Szabályzata 1. I. Általános rész a.) Az Ifjúsági Klub, az Alapszabály Részletesebben BÖLCSŐDÉK ÉS FOGYATÉKOSOK INTÉZMÉNYE
Vác Város Önkormányzat Bölcsődék és Fogyatékosok Intézménye 2600 Vác Kölcsey Ferenc u. 4. Tel./Fax.: (27)504-105 E-mail: bfi@bfi.vac.hu Egységes Szakmai program 7. sz. melléklet BÖLCSŐDÉK ÉS FOGYATÉKOSOK Részletesebben KÖZGYŰLÉSI MEGHÍVÓ. 1) Közgyűlési tisztségviselők (Szavazatszámláló Bizottság és jegyzőkönyv-hitelesítő) megválasztása
KÖZGYŰLÉSI MEGHÍVÓ Az ALTERA Vagyonkezelő Nyilvánosan Működő Részvénytársaság (rövid név: ALTERA Nyrt., székhelye: 1068 - Budapest, Benczúr u. 43. II/3., nyilvántartásba vette a Fővárosi Törvényszék Cégbírósága Részletesebben Európai részvénytársaság (ERT)
Az alapszabályról szóló rendelet és irányelv a munkavállalói részvételről (2001.10.08 / 3 éves transzpozíció) Miről szól ez az európai jogi forma? Alapítási formák Alapszerkezet Szervek Munkavállalói részvétel Részletesebben MAGYAR ERGONÓMIAI TÁRSASÁG ALAPSZAB ÁLYA (Módosította a 2007. október 26-i közgyűlés) (Módosította a 2010. november 19-i közgyűlés)
ALAPÍTÓ OKIRAT (3. sz. módosítással egységes szerkezetben, a 3. sz. módosítás dőlt betűvel szedve Hatályos: 2014. április 1-től) Kerekegyháza Város Önkormányzat Képviselőtestülete (cím: Kerekegyháza, Fő Részletesebben A MISKOLCI EGYETEMEN FOGYATÉKOSSÁGGAL ÉLŐ HALLGATÓK ELŐNYBEN RÉSZESÍTÉSÉVEL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG ÜGYRENDJE
A MISKOLCI EGYETEMEN FOGYATÉKOSSÁGGAL ÉLŐ HALLGATÓK ELŐNYBEN RÉSZESÍTÉSÉVEL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG ÜGYRENDJE Miskolc, 2012. 8.2. számú Egyetemi Szabályzat Hallgatók Előnyben Részesítésével Foglalkozó Bizottság Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. a Kormány részére. a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről
SZOCIÁLIS ÉS MUNKAÜGYI MINISZTÉRIUM Szám: 194/2009-SZMM E L Ő T E R J E S Z T É S a Kormány részére a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről Budapest, 2009. január 2 Vezetői összefoglaló Részletesebben A "POLYHOS" Polgári Társulás Alapszabálya I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK II. AZ EGYESÜLET CÉLJA III. AZ EGYESÜLET TEVÉKENYSÉGE
A "POLYHOS" Polgári Társulás Alapszabálya I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A társulás neve: POLYHOS - szőlészek és borászok egyesülete Rövidített név: POLYHOS A társulat székhelye: Helmeci u. 5/9, 076 52 Kisgéres Részletesebben PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT
EUROTRADE CAPITAL Pénzügyi Szolgáltató Zrt. PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT Hatályos: 2015. július 06-tól 1/10. oldal TARTALOMJEGYZÉK I. A Szabályzat célja 3 II. A panasz bejelentésének módjai 3 III. A panasz Részletesebben Café Momus Egyesület A kultúra internetes terjesztéséért ALAPSZABÁLY
KANIZSAI DARTS EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Az egyesület alapító tagjai a 2006. JANUÁR 19.-én megtartott alakuló taggyűlésén a szabadidő kultúrált eltöltése, valamint a darts sport gyakorlása, fejlesztése és Részletesebben BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6.
BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6. Ikt. sz.: 23/2014. NYIL V ANOS ÜLÉS napirendje A döntéshozatal minősített többséget igényel! Tárgy: ALAPÍTÓI DÖNTÉS A Békéscsaba Vagyonkezelő Részletesebben A PTE ÁLLAM ÉS JOGTUDOMÁNYI KARÁNAK BARÁTI TÁRSASÁGA ALAPSZABÁLY. I. fejezet A PTE Állam- és Jogtudományi Kar Baráti Társaságának célia.
A PTE ÁLLAM ÉS JOGTUDOMÁNYI KARÁNAK BARÁTI TÁRSASÁGA ALAPSZABÁLY I. fejezet A PTE Állam- és Jogtudományi Kar Baráti Társaságának célia Preambulum A PTE Állam- és Jogtudományi Kara (a továbbiakban. ÁJK) Részletesebben SZABÁLYZAT A KÖZÉRDEKŰ ADATOK MEGISMERÉSÉRE IRÁNYULÓ IGÉNYEK TELJESÍTÉSI RENDJÉRŐL
Iktatószám: VI-B-001/2777-1/2012. CSONGRÁD MEGYEI KORMÁNYHIVATAL SZABÁLYZAT A KÖZÉRDEKŰ ADATOK MEGISMERÉSÉRE IRÁNYULÓ IGÉNYEK TELJESÍTÉSI RENDJÉRŐL Hatályos: 2012. január 01. teljesítési rendjéről szóló Részletesebben A MAGYAR KÉKKERESZT EGYESÜLET (MKKE) HELYI CSOPORTJAINAK SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI MINTA SZABÁLYZATA
Alapszabály módosítás, a 2013. február 28-án tartott közgyűlés által elfogadott módosításokkal egységes szerkezetben Általános rendelkezések: A Tiszaújvárosban működő társasházak, lakásszövetkezetek képviselői Részletesebben VÁLASZTÁSI SZABÁLYZAT 2013.
VÁLASZTÁSI SZABÁLYZAT 2013. Jelen Szabályzatot 2013. május 29-én fogadta el a HVDSZ 2000 Országos Értekezlete (10/2013. sz. Országos Értekezleti határozat) 2 1. Általános rendelkezések 1.1 A választások Részletesebben A STONEHENGE J.J KFT. PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZATA
A STONEHENGE J.J KFT. PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZATA Verzió: Készítette: Hatályba lépés napja: v1 Sajti László szervezeti igazgató 2014. január 02. 1 I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK I.1. A Szabályzat célja Jelen Részletesebben Víziközmű Alágazati Párbeszéd Bizottság /VÁPB/ Szervezeti és Működési Szabályzata. 2004. március
Víziközmű Alágazati Párbeszéd Bizottság /VÁPB/ Szervezeti és Működési Szabályzata 2004. március 2 Bevezetés Jelen Szervezeti és Működési Szabályzat a vízi-közmű szolgáltatók, - munkáltatói és munkavállalói Részletesebben A JEET KUNE DO / KALI NAGYKANIZSA SPORTEGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
A JEET KUNE DO / KALI NAGYKANIZSA SPORTEGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Jóváhagyta: 1 ALAPSZABÁLY I. Általános rendelkezések 1. A sportegyesület neve: Jeet Kune Do / Kali Nagykanizsa Sportegyesület 2. Székhelye: Részletesebben A szakszervezetek jogai az új munka törvénykönyvében. A szakszervezetekről az új Mt. XXI. fejezete rendelkezik.
A szakszervezetek jogai az új munka törvénykönyvében A szakszervezetekről az új Mt. XXI. fejezete rendelkezik. Az eredeti tervezethez képest az elfogadott törvény jelentősen kedvezőbb, de mint láthatjuk, Részletesebben Magyar Közjegyzőhelyettesek és Közjegyzőjelöltek Egyesülete. Alapszabálya. (egységes szerkezetbe foglalt)
1 Magyar Közjegyzőhelyettesek és Közjegyzőjelöltek Egyesülete Alapszabálya (egységes szerkezetbe foglalt) 2 Magyar Közjegyzőhelyettesek és Közjegyzőjelöltek Egyesülete - Alapszabály Mi, alulírott közjegyzőhelyettesek, Részletesebben 13/13. kötet HU. Az Európai Unió Hivatalos Lapja
113 31994D0023 L 17/34 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1994.1.20. A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (1994. január 17.) az európai műszaki engedélyre vonatkozó közös eljárási szabályokról (94/23/EK) AZ EURÓPAI Részletesebben ALAPSZABÁLY. (A 2007. november 05-ei Közgyűlés által jóváhagyott módosításokkal egységes szerkezetben.)
ALAPSZABÁLY (A 2007. november 05-ei Közgyűlés által jóváhagyott módosításokkal egységes szerkezetben.) Az Egyesület neve: Az Egyesület székhelye: Víz, Zene, Virág Fesztivál Egyesület 2890 Tata, Váralja Részletesebben A TANÁCS 1998. július 17-i 1572/98/EK RENDELETE az Európai Képzési Alapítvány létrehozásáról szóló 1360/90/EGK rendelet módosításáról
A TANÁCS 1998. július 17-i 1572/98/EK RENDELETE az Európai Képzési Alapítvány létrehozásáról szóló 1360/90/EGK rendelet módosításáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Részletesebben SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT
A MAGYAR KÖZTISZTVISELŐK, KÖZALKALMAZOTTAK ÉS KÖZSZOLGÁLATI DOLGOZÓK SZAKSZERVEZETE KÖRNYEZET- ÉS TERMÉSZETVÉDELMI DOLGOZÓK ORSZÁGOS SZAKMAI TANÁCSA /MKKSZ KÖRNYEZET- ÉS TERMÉSZETVÉDELMI OSZT/ SZERVEZETI Részletesebben ALAPSZABÁLY ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
Panaszkezelési szabályzat (a módosításokkal egységes szerkezetben) Hatályos: 2014.12.12. napjától 1 I. A szabályzat alapelve, célja A CO-OP HITEL Pénzügyi Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság Részletesebben A Muravidéki Magyar Önkormányzati Nemzeti Közösség Alapszabályzata I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
A Szlovén Köztársaság Alkotmánya (SZK Hivatalos Lapja 91/33. sz.) 64. szakasza és a Nemzeti Önigazgatási Közösségekről szóló törvény (SZK Hivatalos Lapja 94/65. sz.) 9. szakasza értelmében a Muravidéki Részletesebben Hegyhát ifjúságáért Egyesület. Alapszabálya. 2012. szeptember 12.
Hegyhát ifjúságáért Egyesület Alapszabálya ALAPSZABÁLY I. Általános rendelkezések: 1. A szervezet neve: Hegyhát Ifjúságáért Egyesület /a továbbiakban Egyesület/ Rövid neve: HI Egyesület Székhelye: 7370 Részletesebben ALAPSZABÁLY. A társadalmi szervezet neve, székhelye és célja
ALAPSZABÁLY melyet a tagok az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény rendelkezései alapján 1994. szeptember 30. napján elfogadtak, majd többször módosítottak, legutoljára 2013. február 16. napján, Részletesebben ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV
ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV A 2010. MÁJUS 31-TŐL 2012. DECEMBER 31-IG TERJEDŐ IDŐSZAKRA Elismerve minden embernek azt a jogát, hogy egyenlő méltóságú személyként élhessen Kisbér Város Önkormányzata az alábbi Részletesebben ORSZÁGOS POLGÁRŐR SZÖVETSÉG E L N Ö K. Országos Polgárőr Szövetség Etikai Bizottságának ÜGYRENDJE
ORSZÁGOS POLGÁRŐR SZÖVETSÉG E t i k a i B i z o t t s á g E L N Ö K Levélcím: Telefon: Fax: BM-tel: BM-fax: 1077 Budapest Király u. 71. 441-1827 441-1794 441-1821 21-248 21-232 Országos Polgárőr Szövetség Részletesebben Hernádszentandrási Sport Egyesület
ESZME Európai Szülők Magyarországi Egyesülete Alapszabálya Az Európai Szülők Magyarországi Egyesülete alakuló közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg a Magyar Köztársaság Részletesebben A KŐSZEGI TELEPÜLÉSI ÉRTÉKTÁR TESTÜLET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA
A KŐSZEGI TELEPÜLÉSI ÉRTÉKTÁR TESTÜLET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA Kőszeg Város Önkormányzatának Képviselő-testülete a magyar nemzeti értékek és hungarikumok gondozásáról szóló 2012. évi XXX. törvény Részletesebben 01/01/2013. számú Vezérigazgatói Utasítás A panaszügyek kezeléséről
MetLife Biztosító Zrt. 01/01/2013. számú Vezérigazgatói Utasítás A panaszügyek kezeléséről Hatályba lépés időpontja: 2013. január 04. Kibocsátó: Bartók János vezérigazgató Készítette: Harkácsi Gábor, compliance Részletesebben K I V O N A T. szabályzatának elfogadásáról 7 igen szavazattal, tartózkodás és ellenszavazat nélkül az alábbi határozatot hozta:
1 K I V O N A T Ercsi Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2015. június 30-án megtartott nyílt ülésének jegyzőkönyvéből Ercsi Város Önkormányzat Képviselő-testülete az Ercsi Dunakavics Nonprofit Kft. Részletesebben A MAFC SÚLYEMELŐ SZAKOSZTÁLYÁNAK SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA
A MAFC SÚLYEMELŐ SZAKOSZTÁLYÁNAK SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA I. Általános rendelkezések A MAFC sportegyesület a bázisát képező Budapesti Műszaki- és Gazdaságtudományi Egyetemmel együttműködő tradicionális Részletesebben Az alapító Pásztó Városi Önkormányzat a tulajdonában lévő Pásztói Városgazdálkodási 1
Pásztó Város Polgármestere 3060 Pásztó, Kölcsey F. u. 35. (06-32) *460-753 ; *460-155/113 Fax: (06-32) 460-918 forum@paszto.hu Szám: 1-67/2015. A javaslat elfogadása minősített szavazattöbbséget igényel! Részletesebben - 1 - 1. A Pelikán Sportegyesület, ( a továbbiakban egyesület) a Szolnokon ~evékenykedo
A PELIKÁN SPORTEGYESÜLET ALAPSZABÁLYA - 1-1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A Pelikán Sportegyesület, ( a továbbiakban egyesület) a Szolnokon ~evékenykedo természetes személyek által kialakított közösségeknek, Részletesebben ALAPSZABÁLY. I. fejezet Általános rendelkezések
ALAPSZABÁLY I. fejezet Általános rendelkezések 1. Az egyesület neve: Veszprémi Múzeumegylet 2. Az egyesület székhelye: 8200 Veszprém, Erzsébet sétány 1. 3. Az egyesület működési területe: Veszprém megye. Részletesebben Alapszabály. 2. Az Egyesület székhelye: 9483 Sopronkövesd, Kossuth L. u. 77.
Alapszabály A Sopronkövesd Fejlődéséért Egyesület tagjai a mai napon a Polgári Törvénykönyv 1 és az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról Részletesebben ISKOLAI DIÁKBIZOTTSÁG
ISKOLAI DIÁKBIZOTTSÁG Szervezeti és Működési Szabályzat 2012. október 1. A Wigner Jenő Műszaki, Informatikai Középiskola és Kollégium Iskolai Diákbizottságának Szervezeti és Működési Jelen Szervezeti és Részletesebben A bencés nôvérek nemzetközi közösségének S t a t ú t u m a i
A bencés nôvérek nemzetközi közösségének S t a t ú t u m a i P R E A M B U L U M Az a jellegzetes karizma, amely másfél évezrede jellemzi azokat, akik Szent Benedek regulája szerint élnek, mára már elterjedt Részletesebben A Dél-Zempléni Vidékfejlesztési Szövetség Alapszabálya
ALAPSZABÁLY EGYSÉGES SZERKEZETBEN A MÓDOSÍTÁSOKKAL (A MÓDOSÍTÁSOK A TAGOK 2014/3., 2014/4., 2014/6. ÉS 2014/7.SZÁMÚ HATÁROZATAIN ALAPULNAK. A MÓDOSÍTÁSOKAT DŐLT BETŰS SZEDÉS JELZI.) Franciaországi Ösztöndíjasok Részletesebben A CO&CO COMMUNICATION KFT ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE
OTP Ingatlan Befektetési Alapkezelő Zrt. PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT Hatályos: 2013-09-10-től Az OTP Ingatlan Befektetési Alapkezelő Zrt. (továbbiakban: Alapkezelő) a befektetési alapkezelőkről és a kollektív Részletesebben az egészségügyi szakmai vizsgaelnöki pályázatok Bíráló Bizottságának ügyrendjérıl
A Nemzeti Erıforrás Minisztérium közleménye az egészségügyi szakmai vizsgaelnöki pályázatok Bíráló Bizottságának ügyrendjérıl hatályos: 2012.04.06 - Az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatalról Részletesebben Első Rendőri Kiegészítő Nyugdíjpénztár PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT. Budapest, 2013.
Első Rendőri Kiegészítő Nyugdíjpénztár PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT Budapest, 2013. Az Első Rendőri Kiegészítő Nyugdíjpénztár Panaszkezelési Szabályzata (a továbbiakban: Szabályzat) az irányadó hatályos jogszabályok Részletesebben A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 2014.11.25. C(2014) 9048 final A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.) a Bizottság főigazgatói, valamint a szervezetek vagy önfoglalkoztató személyek közötti megbeszélésekről Részletesebben VÁNDOR SÁNDOR ÉS RÉVÉSZ LÁSZLÓ EMLÉKE ALAPÍTVÁNY KURATÓRIUMÁNAK ÜGYRENDJE
VÁNDOR SÁNDOR ÉS RÉVÉSZ LÁSZLÓ EMLÉKE ALAPÍTVÁNY KURATÓRIUMÁNAK ÜGYRENDJE 2009. I. Általános rendelkezések A kuratórium az alapítvány vagyonának kezelője, általános ügydöntő, ügyvivő szerve. Kezeli az Részletesebben Alapszabálya. I. Általános rendelkezések
Gödi Városfejlesztő és Szépítő Egyesület Alapszabálya I. Általános rendelkezések 1./ Az egyesület neve: Gödi Városfejlesztő és Szépítő Egyesület 2./ Az egyesület székhelye: 2131 Göd, Pázmány Péter u. 24. Részletesebben P A N A S Z K E Z E L É S I S Z A B Á L Y Z A T
P A N A S Z K E Z E L É S I S Z A B Á L Y Z A T P A N A S Z K E Z E L É S I S Z A B Á L Y Z A T 1. Alapelvek 1.1. A Takarék Faktorház Pénzügyi Szolgáltató Zrt. a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról Részletesebben Felelősség- és. Szakmai Biztosító Egyesület. módosított A L A P S Z A B Á L Y A
A Magyarországi TIR Felelősség- és Szakmai Biztosító Egyesület módosított A L A P S Z A B Á L Y A 1. A Magyarországi TIR Felelősségés Szakmai Biztosító Egyesület célja A Magyarországi TIR Felelősség-és Részletesebben SZINDIKÁTUSI SZERZŐDÉS
MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYBEFOGLALT EGYSÉGES SZERKEZETŰ SZINDIKÁTUSI SZERZŐDÉS A NYUGAT-DUNÁNTÚLI RÉGIÓ BRÜSSZELI KÉPVISELETÉNEK LÉTREHOZÁSÁRA ÉS MŰKÖDTETÉSÉRE PREAMBULUM A jelen okiratban a szerződő felek a közöttük Részletesebben JEGYZŐKÖNYV A MAGYARORSZÁGI AMERIKAI STAFFORDSHIRE TERRIER EGYESÜLET KÖZGYŰLÉSI JEGYZŐKÖNYV, 2015. MÁJUS 29. 1. OLDAL
1. OLDAL JEGYZŐKÖNYV Készült a Magyarországi Amerikai Staffordshire Terrier Egyesület (továbbiakban, de nem kizárólagosan: Egyesület) rendkívüli Közgyűlésén, Dunavarsányban, a Gyóni Géza utca 5 szám alatt. Részletesebben Felhasználási Feltételek
Felhasználási Feltételek A jelen szabályzat tartalmazza a DélUtán Alapítvány (székhelye: 1093 Budapest, Közraktár u. 22. elérhetősége: info@delutan.hu) közvetítő szolgáltató (a továbbiakban: üzemeltető) Részletesebben ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV. 2014. augusztus 20-tól 2015. december 31-ig terjedő időszakra
Kalocsai Nebuló Általános Iskola, Speciális Szakiskola és Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény OM: 038451 6300 Kalocsa, Tompa M. u. 10-14.. Tel.: 78/461-667, e-mail: nebulokalocsa@gmail.com ESÉLYEGYENLŐSÉGI Részletesebben EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS
EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS amely létrejött a Rábaközi Tájtermék Klaszter tagjai között (a továbbiakban Tagok) az alábbi feltételekkel: Az együttműködési megállapodás megkötésének célja, hogy a klaszter Részletesebben ALAPSZABÁLY. 4. A tagság keletkezése, a tagok jogai és kötelezettségei, a tagság megszűnése
ALAPSZABÁLY 1. Az egyesület neve Pozsonyi Piknik Egyesület 2. Az egyesület célja Az egyesület célja: 2.1. Az Egyesület célja a magyar kultúra megismerése és megismertetése, a hagyományok és az anyanyelv Részletesebben Dombóvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2015. április 3-i rendkívüli ülésére
1. számú előterjesztés Egyszerű többség ELŐTERJESZTÉS Dombóvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2015. április 3-i rendkívüli ülésére Tárgy: Dombóvári Művelődési Ház NKft.-vel kapcsolatos ügyek Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság


text:
A bíróság a keresztény virágárus ellenében döntött | www.flagmagazin.hu
Ma 2018 április 25. Márk napja van. Holnap Ervin napja lesz.
A bíróság a keresztény virágárus ellenében döntött
2017 február 17. Flag
Értékelés kiválasztásaGive A bíróság a keresztény virágárus ellenében döntött 1/5Give A bíróság a keresztény virágárus ellenében döntött 2/5Give A bíróság a keresztény virágárus ellenében döntött 3/5Give A bíróság a keresztény virágárus ellenében döntött 4/5Give A bíróság a keresztény virágárus ellenében döntött 5/5
Barronelle Stutzman, a 72 éves, Washington állambéli virágüzlet-tulajdonos keresztény hitére való hivatkozással nem volt hajlandó biztosítani a virágdekorációt egy meleg esküvőre. Négy évnyi pereskedés után most a bíróság a meleg pár javára döntött.
Az Egyesült Államok alkotmányának első paragrafusa kimondja többek között a szabad vallásgyakorláshoz való jogot. Washington állam legfelsőbb bírósága azonban ennél az alkotmányos alapjognál láthatóan fontosabbnak tartja a szövetségi állam antidiszkriminációs törvényét, ezért Stutzman ellenében döntöttek tegnap, s az asszonyt 1000 dollár megfizetésére kötelezték - számolt be a ]]>Fox News]]>.
Indoklásuk szerint az alaptörvény első bekezdése nem terjed ki a virágcsokrokra, és egy meleg pár esküvőjére lehet anélkül virág-dekorációkat készíteni, hogy azzal a kereskedő támogatná a melegek házasságát.
Stutzman ügyvédei azonnal bejelentették, hogy az Egyesült Államok legfelsőbb bíróságánál fellebbeznek az ügyben: "A szólásszabadság és a vallás szabad gyakorlása nem csupán valamiféle többségi szeszély, hanem az alaptörvénybe foglalt garanciák".
Stutzman a 2013-as eset előtt többször adott már el virágot a párnak, bár tudta, hogy melegek. Azonban ugyanezt nem volt hajlandó megtenni az esküvőjükre, hiszen - mint mondta - az ellenkezett volna keresztény hitvilágával.
]]>demokrata.hu]]>
Előző cikkLázár János: egyetlen bevándorló sem fog szabadon mozogni Magyarországon
Következő cikkKoruk előrehaladtával meghíznak a galaxisok
Kedves Kormánypárti szavazó!
Nyertünk, de ha vesztettünk volna is...
Mama, mama! Így fojtogatta rajongóját a...
Több mint 11 centis óriásszúnyogot találtak Kínában
2018.04.25. szerda 00:15
Koruk előrehaladtával meghíznak a galaxisok
Színes programokkal várják az érdeklődőket május első hétvégéjén
2018.04.24. kedd 23:15
A dinasztiaalapító iráni sah elveszett múmiáját találhatták meg Teheránban
2018.04.24. kedd 22:15
Renaud Camus levele Orbán Viktorhoz (6313)
Fény derült az LMP-s pofon titkára (3961)
Bayer Zsolt: Fontos levél, még fontosabb kérdésekkel! (3489)
A csalásról és a liberális hazugságokról (20540)
Bayer Zsolt: Most megvagytok pupákok! (16760)
Kedves „Ellenzéki” Szavazó! (15144)
HATALMAS BOTRÁNY! Rákellenes vitamint titkol a gyógyszeripar! (364153)
A kártékony vénember megkésett jellemzése (112085)
A Fradi dicső múltja, 23.rész - 1924-25 (86888)
Tv fotel (65) Gasztronómia (538) Életmód (1) Heti lámpás (159) Autómánia (61) Nagyvilág (1249) Szépségápolás (15) Kultúra (3) Mondom a magamét (2489) Flag gondolja (31) Belföld (2) Politika (1570) Mozi világ (440) Tereb (125) Sport (726) Gazdaság (588) Vetítő (37) Jobbegyenes (1254) Rejtőzködő magyarország (170) Emberi kapcsolatok (36) Egészség (50) Irodalmi kávéház (420) Alámerült atlantiszom (142)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság