text:
1 A Fővárosi Törvényszék mint másodfokú bíróság 2.Kf /2013/4. A Fővárosi Törvényszék a Berke & Molnár Ügyvédi Iroda (1024 Budapest, Ady Endre u. 19., ügyintéző: dr. B. B. ügyvéd) által képviselt UniCredit Bank Hungary Zrt. (1054 Budapest, Szabadság tér 5-6.) felperesnek a dr. László Ildikó Katalin ügyvéd (1245 Budapest, 5. Pf ) által képviselt Gazdasági Versenyhivatal (1054 Budapest, Alkotmány u. 5., hivatkozási szám: VJ/ /2010.) alperes ellen versenyügyben hozott közigazgatási határozat felülvizsgálata iránt indult perében a Fővárosi Törvényszék évi november hó 14. napján kelt 3.K /2012/7. számú ítélete ellen a felperes által 8. sorszám alatt előterjesztett fellebbezés folytán az alulírott napon - tárgyaláson kívül - meghozta a következő í t é l e t e t : A Fővárosi Törvényszék az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja. Kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek (azaz húszezer) forint másodfokú perköltséget, valamint az államnak - az illetékügyekben eljáró hatóság külön felhívására (azaz hatszáznegyvenezer) forint fellebbezési illetéket. Ez ellen az ítélet ellen további fellebbezésnek nincs helye. I n d o k o l á s A felperes a lakásvásárlási célú jelzáloghitel (Otthon hitel) április 25. és október 30. között zajló kommunikációs kampányaiban Igényeljen hitelt most induló banki költségek nélkül, 0 Ft folyósítási jutalék, 0 Ft értékbecslési díj, 0 Ft kezelési költség reklámszöveggel népszerűsítette termékét. Ugyanakkor a fogyasztókat terhelte a lakáscélú hiteleknél a felperes által vezetett fedezeti számláról az ingatlan eladójának számlájára történő átutalás díja. Az alperes versenyfelügyeleti eljárást indított, majd a december 21. napján kelt 113/2010. VJ számú határozatában megállapította, hogy a felperes a szeptember 1. előtti időszak vonatkozásában a fogyasztók megtévesztésére alkalmas, a tisztességtelen piaci magatartás és versenykorlátozás tilalmáról szóló évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.) 8. -ának (2) bekezdés a) pontjába ütköző magatartást tanúsított az Otthon hitelre2 2.Kf /2013/4. 2 vonatkozó, április 25. és május 18. közötti kampány során közzétett kereskedelmi kommunikációk, valamint kampányon kívül a júniusi hírlevél, illetve felperesi bank saját honlapi tájékoztatása közzététele tekintetében, valamint a szeptember 1. napjával kezdődő időszak vonatkozásában fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatot folytatott a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló évi XLVII. törvény (a továbbiakban: Fttv.) mellékletének 20. pontja megvalósításával az Otthon hitelre vonatkozó saját banki honlapján közzétett tájékoztatások tekintetében. Ezért az alperes forint bírság megfizetésére is kötelezte a felperest. Indokai szerint megállapítható, hogy a kifogásolt közlések alkalmasak voltak a fogyasztói döntések befolyásolására, illetve a fogyasztók megtévesztésére is. Megítélése szerint a kifogásolt kommunikáció azt az üzenetet közvetíthette a fogyasztók felé, hogy a felperes részére fizetendő egyszeri költségek elengedésével juthatnak hitelhez. A fogyasztók nem szükségszerűen ismerik valamennyi bank folyósítási gyakorlatát, a számításba jöhető díjtételek teljes körét. A kifogásolt reklámkommunikáció a fogyasztókban az ellenszolgáltatás nélküliség látszatát keltette az induló banki költségek vonatkozásában a hitelhez jutást illetően, és azt az üzenetet hordozta, hogy a felperes a hitelhez jutáshoz szükségszerűen felmerült banki költségeket nem fogja felszámítani. Az alperesi határozat hivatkozott a PSZÁF beszerzett álláspontjára is. A bírságkiszabás körében az alperes figyelembe vette a jogsértés súlyát, összegének meghatározásánál a kifogásolt átutalási díjból származó díjbevételt. Enyhítő körülményként értékelte, hogy az átutalási díj nem a kínált kedvezmény ellentételezése volt, továbbá, hogy a felperes a jogsértő üzleti kommunikációban csak egy jogsértő kampányt tartott, illetve a honlapján népszerűsítette. A felperes keresetében elsődlegesen jogsértés hiányában az alperesi határozat megváltoztatását és a versenyfelügyeleti eljárás megszüntetését, másodlagosan a bírság mellőzését kérte. Előadta, hogy az alperes határozatában jogszabálysértő módon jutott arra a következtetésre, hogy a vizsgált reklámok megtévesztőek voltak, indokolatlanul és megalapozatlanul szűkítette le az Otthon hitelre vonatkozó reklámtájékoztatások megtévesztésre alkalmasságának értékelését az induló banki költség nélküli kifejezés értelmezése vonatkozásában, és figyelmen kívül hagyta a banki honlapon közzétett tájékoztatás megtévesztésre alkalmasságának értékelése során a fogyasztók számára azonos észlelési és értelmezési egységben közölt azon tájékoztatást, hogy a hitel folyósítása az adósnak a felperesnél vezetett számlájára történik. Álláspontja szerint az alperes jogszabálysértő módon értelmezte az induló banki költségek és a hitelhez jutás fogalmát, megalapozatlanul állította, hogy az Otthon hitelre vonatkozóan a banki honlapon közzétett tájékoztatás megsértette az Fttv. mellékletének 20. pontja szerint az Fttv. 3. -ának (1) bekezdését. Hivatkozása szerint a bírság szankció alkalmazása a Ket. alapelvi rendelkezéseit megsértve jogsértő. Az alperes a kereset elutasítását kérte a határozatban foglalt álláspontját fenntartva. Az elsőfokú bíróság a felperes keresetét elutasította. ATpvt. 8., 9. és 10. -ai, illetve az Fttv. 3. -ának (3)-(4) bekezdései, 6. -ának (1) bekezdése, valamint az Fttv. mellékletének 20. pontja alapján megállapította, hogy a határozat részletesen tartalmazta az eljárás során vizsgált - a felperes által nem vitatott - kommunikációkat, hogy az adott közlések hol,3 2.Kf /2013/4. 3 milyen módon és formában jelentek meg. Egyetértve az alperessel megállapította, hogy az induló banki költségek nélkül kifejezés az egzakt meghatározottság hiánya miatt a fogyasztók egy részében azt a képzetet kelthette, hogy a hitelhez ingyenesen (ti. költségek nélkül) juthatnak hozzá. Megjegyezte, hogy a felek közötti jogvita is jelzi, hogy adott esetben a kifogásolt kommunikáció alkalmas lehetett a megtévesztésre. Kifejtette, hogy a kommunikáció értékelése során figyelembe kell venni azt, hogy a fogyasztók egy része nem teljes körűen tájékozott a banki folyamatokat illetően. Tény, hogy a banki tranzakciók díjfizetési kötelezettséggel járnak, azonban a fogyasztó - erre vonatkozó tájékoztatás hiányában - nem tudhatta, hogy az adott, konkrét hiteltermék esetében is kell-e ilyen díjat fizetnie. (A felperes - nem bizonyított álláspontja - szerint ezt automatikusan vélelmezni, sőt tudnia kellett a fogyasztóknak.) Nem menti a vállalkozást a felelősség alól azon körülmény, hogy a fogyasztó személyes utánjárással vagy több más reklámhordozó felület tartalmát szintetizálva és összerakva adott esetben végső soron hozzájuthatott a szükséges információhoz. Az ilyen jellegű információszerzés csak ésszerű mértékig hárítható át a fogyasztókra. Önmagában nem igazolja a reklámok jogszerűségét, hogy a reklámozó utólag próbálja megmagyarázni a reklám üzenet tartalmát. A felperes okfejtése nem bizonyítja, hogy a fogyasztók az induló banki költségek fogalmát és tartalmát a felperessel egyező módon értelmezték. Az elsőfokú bíróság megítélése szerint nem fogadható el a felperes azon értelmezése, hogy ügyfeleinek tudomással kellett bírniuk arról, hogy egy banki tranzakció (ti. a hitelösszegnek a fedezeti számláról az eladó részére történő átutalása) szükségszerűen díjfizetéssel jár. Ennek az aktusnak a díja értelemszerűen az ún. induló költségek közé tartozik függetlenül attól, hogy általában valóban vélelmezhető annak ismerete, hogy a pénzügyi tranzakciók többnyire (de nem minden esetben) költségekkel járnak. Ahogy arra az alperes is helytállóan hivatkozott, a hitelhez jutás folyamata a hitel végső felhasználóhoz (ti. az eladóhoz) való eljutásáig tart, vagyis az induló banki költségek nélkül meghatározás implicit módon ezt is magában foglalja. Nem teszi a kifogásolt közlést utóbb jogszerűvé az a körülmény, hogy a felperes az induló banki költségek nélkül kitétel után felsorolt három, általa ténylegesen nem érvényesített banki költséget, mivel a hitelstruktúra tényleges - induló - költségelemei ezt a felperesi értelmezést nem támasztották alá. Önmagában azon körülmény, hogy a fogyasztó tudhatta, hogy a hitel folyósítása az adósnak a felperesnél vezetett számlájára történik, nem eredményezi egyúttal automatikusan azt is, hogy ebből egyértelműen és kétséget kizáróan tudatosulnia kellett annak is, hogy az ezen számlával kapcsolatos tranzakció már a hitelnyújtás kezdeti szakaszában díjköteles, különösen az induló banki költségek nélkül ígéret ismeretében. Az elsőfokú bíróság érvelése szerint a felperesnek számolnia kellett volna azzal, hogy a laikus érdeklődök kizárólag a reklámüzenet kiterjesztő értelmezését (ti. egyáltalán nincs induló költség) veszik alapul. Megjegyezte azt is, hogy a felperesnek nem okozott volna fizikai vagy logisztikai nehézséget a mindenki számára egyértelmű és egzakt megfogalmazást alkalmazni. Irrelevánsnak tartotta a határozat jogszerűsége szempontjából azon tényt, hogy az alperes egy korábbi eseti döntésében más eredménnyel vonta le a következtetéseit; a bíróságnak ugyanis csak a keresettel támadott határozat felülvizsgálatára van hatásköre. A felperes fellebbezésében az elsőfokú ítélet kereseti kérelmének megfelelő megváltoztatását kérte. Álláspontja szerint az elsőfokú bíróság megalapozatlanul vonta le következtetéseit. Kiemelte, hogy a vizsgált tájékoztatás nem ingyenesként hirdette a4 2.Kf /2013/4. 4 terméket, nem azt közölte, hogy minden banki költség nélküli az adott kölcsön igénybevétele, hanem egyrészről több szűkítő jellemző segítségével behatárolta a felszámításra nem kerülő költségeket (induló banki), másrészről pedig konkrétan nevesítette is azokat a 0 Ft elemű díjtételeket a reklámban (folyósítási jutalék, értékbecslési díj, kezelési költség), amelyeket ilyen elengedett induló költségnek kell tekinteni. A fogyasztónak a közlés értelmezésekor nem kellett szembesülnie a fogalom meghatározatlanságának problémájával és a vizsgált közlés értelmezéséhez nem kellett az induló banki költségek fogalmát definiálnia", mivel a konkrét elengedett díjak nevesítése magában a reklám közlésben megtörtént. Az egyszeri induló költségek tekintetében a nevesített díjak elengedését ígérte a reklám konkrétan. Az alperes által kifogásolt díjelem nem egyszeri és nem is induló mert az már a folyósított költség felhasználásához kötődő átutalási díj, amely körülményt az elsőfokú ítélet nem értékelt megfelelően. Vitatta az elsőfokú bíróság megállapításait a fogyasztói tájékozottság hiányáról, és hivatkozott arra, hogy a bíróság nem értékelte azt a felperesi érvet, hogy a perbeli esetben ingatlan vásárlása kapcsán eljáró releváns fogyasztói csoportot kell figyelembe venni. Nem abból indult ki, hogy a fogyasztó majd az egyéb információs csatornákon jár utána a reklámállításoknak, hanem ellenkezőleg, a hirdetést az induló költségek egyes elemeinek pontosításával a lehető legegyértelműbbé kívánta tenni. Nincs arról van szó, hogy utólag próbálja megmagyarázni a reklámüzenet tartalmát, mivel ez a tartalom magából a reklámközlésből egyértelműen levezethető. A vizsgált reklámnak nincs üzenete, nem egy szlogent közölt, hanem konkrét tartalma van, mivel nevesítette az elengedett díjakat. A fogyasztó a konkrétumok közlése alapján nem gondolhatta azt ésszerűen, hogy a kölcsön összegének felhasználása is költség nélküli lenne. Vitatta azt a megállapítást, hogy a hiteligényléshez szervesen kapcsolódik a fedezeti számláról történő átutalás költsége is. Hivatkozott az átutalási díj nem hitel-specifikus jellegére, illetőleg arra is, hogy a hitel igénylése, a hitelnyújtás, valamint a hitel felhasználása időben sorrendiségükben, befejezettségükben is funkciójukban is elkülönülő műveletek. A hiteligényléssel kezdődő folyamat azzal zárul, hogy a bank és az ügyfelek között létrejött hitelszerződés végrehajtása megtörténik, vagyis az érintett pénzeszköznek az adós rendelkezésére bocsátása. Az alperes az elsőfokú bíróság ítéletének a helybenhagyását kérte. Érvei szerint a fogyasztó - megfelelő tájékoztatás hiányában - nem tudhatta, hogy az adott hiteltermék esetén kell-e átutalási díjat fizetni. A felperes a kifogásolt közléssel azt közvetítette a fogyasztók felé, hogy a bank részére fizetendő egyszeri költségek elengedésével juthatnak hitelhez, illetve azt sugallta, hogy a megnevezett 0 Ft-os költségeken kívül, más további, a felperesnek fizetendő díjjal nem kell számolni a törlesztő részleteken kívül. A felperes fellebbezése nem alapos. A másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletét a Pp ának (3) bekezdése szerint eljárva, a felperesi fellebbezés és az alperesi ellenkérelem korlátai között bírálta felül. Ennek eredményeként megállapította, hogy az elsőfokú bíróságnak a Pp ában foglaltaknak megfelelő, a rendelkezésre álló peradatokból levont jogi következtetései minden tekintetben helytállóak és okszerűek; döntésével és annak indokolásával a másodfokú bíróság egyetértett. A felperes fellebbezésében lényegében az elsőfokú eljárásban már előadottakat5 2.Kf /2013/4. 5 ismételte meg és az elsőfokú bíróság részéről teljes körűen értékelteken túl nem adott elő semmilyen olyan új tényt, körülményt, továbbá olyan javára értékelhető okfejtést, ami az elsőfokú bíróság minden tekintetben jogszerű ítéletének a megváltoztatásával, avagy hatályon kívül helyezésével a fellebbezése kedvező elbírálását eredményezte volna. Az elsőfokú bíróság a döntése alapjául szolgáló tényállást helyesen rögzítette, a jogsértés körében a kereseti kérelem érvrendszere mentén eljárva a sérelmezett közzétett kereskedelmi kommunikációs kampányokban megjelent reklámtájékoztatások jogsértő elemeinek összevetését elvégezte, és az e körben tett megállapításai okszerűek voltak; a vitatott anyagi jogszabályokkal összefüggésben pedig részletesen kifejtette jogi álláspontját. A Fővárosi Törvényszék mint másodfokú bíróság egyetértett az elsőfokú bíróságnak a jogsértés körében tett azon végkövetkeztetésével, hogy a felperes tisztességtelen kereskedelmi gyakorlata a sérelmezett kommunikációs anyagokkal - tájékoztatással - összefüggésben bizonyított. Az Otthon hitelre vonatkozóan megjelent reklám nem tartalmazta a fogyasztói tájékoztatás lényeges és sajátos elemeit, mert az Igényeljen hitelt most induló banki költségek nélkül, 0 Ft folyósítási jutalék, 0 Ft értékbecslési díj, 0 Ft kezelési költség arra utaltak, hogy a felperesnél igényelhető hitel segítségével a pénz megszerzése könnyen megoldhatóvá, elérhetővé válik. Nem osztotta a másodfokú bíróság a felperes azon érveit, hogy szűkítően behatárolta a felszámításra nem kerülő költségeket, azok konkrétan nevesítésre kerültek. Ezzel szemben a másodfokú bíróság megítélése szerint a kifogásolt közlés azt sugalmazta, hogy a felperes nemcsak az általa 0 Ft-ként feltüntetett költségeket, hanem ezeken felül minden további - a hitel nyújtásával felmerülő egyéb - banki költséget is üzenetként közvetített a megtévesztett fogyasztók felé. Az Fttv. 3. -ának (1) bekezdése szerint tilos a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat. Az Fttv ának (2)-(4) bekezdései határozzák meg azt, hogy a kereskedelmi gyakorlat mikor minősül tisztességtelennek. Az Fttv. 3. -ának (4) bekezdésében foglaltak értelmében az Fttv. mellékletében szereplő kereskedelmi gyakorlat minden további vizsgálat nélkül tisztességtelennek minősül. Az Fttv. mellékletének 20. pontja értelmében pedig tisztességtelen az áru ingyenes, díjtalan, térítésmentes vagy hasonló jelzőkkel való leírása, ha a fogyasztónak a kereskedelmi gyakorlatban való részvétellel és az áru birtokbavételével összefüggő elkerülhetetlen költségeken felül bármit is fizetnie kell. A másodfokú bíróság a hasonló tárgyú jogsértések elbírálása során hozott bírósági döntésekre figyelemmel az alperessel és az elsőfokú bírósággal együtt hangsúlyozza, hogy a fogyasztók döntését jelentősen befolyásoló tényező a reklámozás, hiszen az ügyfelek a figyelemfelkeltő hirdetések alapján szereznek tudomást a kedvező feltételű szolgáltatásról. Versenyjogilag nem tilos az akciók hirdetése, az ezekről való tájékoztatás, azonban követelmény, hogy a reklámok terjedelmi korláttól függetlenül pontos képet nyújtsanak a népszerűsíteni kívánt akció tartalmáról. Amennyiben a reklámozó bármiféle tényközlésbe bocsátkozik, akkor tájékoztatásának a fogyasztói döntést megalapozó lényeges információkat valósághű módon kell tartalmaznia. A reklám akkor felel meg a hiteles és pontos tájékoztatás követelményének, ha abból megismerhető a konstrukció egyedisége. A felperesi reklámok címzettjei, az átlagos fogyasztók, ezért alapvetően elvárható6 2.Kf /2013/4. 6 követelmény az őket érintő tájékoztatástól, hogy abban a szolgáltatás értelmezéséhez elengedhetetlen adatok közlése teljes körűen megtörténjen, amely követelménynek a vizsgált reklám kétség kívül nem felelt meg. A felperes a Pp ának (1) bekezdésében írtaknak megfelelően nem tudta igazolni, hogy a reklámozás időpontjában az általa nyújtott tájékoztatási gyakorlat alkalmas volt arra, hogy a fogyasztók megtévesztése ne valósuljon meg. Az alperes a fogyasztóknak adott nem megfelelő, hiányos, félreérthető és pontatlan tájékoztatást együttesen értékelte versenyjogsértőnek. A jogsértés megállapíthatóságánál irreleváns volt az a körülmény, hogy az ésszerűen eljáró - a perbeli esetben a lakáscélú hitelekkel kapcsolatban kellően tájékozott - fogyasztóknak esetlegesen módjában állt utóbb (pl. a bankfiókokban eljárva) a teljes körű tájékoztatás megszerzése, mert a jogsértés a jogsértő információ közreadásával befejeződött. Amennyiben a fogyasztóban a reklámozott termékkel, annak lényeges tulajdonságaival kapcsolatban téves képzet alakul ki, a jogsértés megállapítható. Nem értett egyet a másodfokú bíróság a felperes azon álláspontjával, hogy a vizsgált reklámközlésből a tartalom egyértelműen levezethető. A felperes termékét induló banki költségek nélkül hirdette, majd 0 forint jutalékot, díjat, kezelési költséget ígért. Akár az induló banki költség, akár a kezelési költség a perbeli folyósítási költséget lefedi; annak a magyar helyesírási szabályoktól eltérő értelmezést adni semmiképpen nem lehet. Egyetértett a másodfokú bíróság az elsőfokú bírósággal abban, hogy a fogyasztók megtévesztésének megállapítására jogszerűen került sor, mert az Otthon hitel reklámjában a felperes nem közölte a fogyasztói döntéshez szükséges lényeges információkat. Amennyiben csak a 0 Ft-os tételekre vonatkozott a közlés, úgy a szlogenből ennek egyértelműen megállapíthatónak kellett volna lennie, azaz pl. az induló banki költségek nélkül kitétel akár el is maradhatott volna. Ennek hiányában azonban azzal is egyetértett a másodfokú bíróság, hogy a felek közötti jogvita is alátámasztja, a kifogásolt kommunikáció megtévesztésre alkalmas lehetett. A bírság körében az elsőfokú bíróság helytállóan állapította meg, hogy az alperes által alkalmazott jogkövetkezmény nem tekinthető túlzottnak, aránytalannak. A másodfokú bíróság megítélése szerint az alperes mérlegelése a Pp. 339/B. -ában megfogalmazott követelményeket kielégíti. A bírság összegének meghatározásakor a törvényben maghatározott keretek között kell mérlegelni. A Tpvt ának (1) bekezdése adja meg a bírságkiszabás jogi alapját és a bírság felső mértékét. A határozatnak a Tpvt ának (3) bekezdésében foglaltaknak kell megfelelnie. A bírságösszeg megállapításánál nem a bírság maximum értéke volt a kiindulási alap, hanem a határozatban kifogásolt átutalási díjból származó díjbevétel. A jelen per tárgya az alperesi határozat jogszerűsége volt, és a bírságkiszabás körében a versenyhatóság a Tpvt ában írtak helyes alkalmazásával járt el: határozatában felsorolta mindazokat az enyhítő körülményeket, amelyeket mérlegelése során számba vett. Az alperes más ügyekben hozott döntései a bíróságot nem kötik, ezért a felperesnek e körben a Ket. alapelvi rendelkezéseire történő hivatkozása relevanciával nem bírt. A kifejtettekre figyelemmel a Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét a Pp ának (2) bekezdése alapján - az indokolás kiegészítésével - helybenhagyta. A sikertelenül fellebbező felperes a Pp ának (1) bekezdése alapján köteles megfizetni az alperes másodfokú eljárásban felmerült költségeit és viselni a bírósági eljárásban7 2.Kf /2013/4. 7 alkalmazandó költségmentességről szóló 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 13. -ának (2) bekezdése alapján az illetékekről szóló évi XCIII. törvény 39. -ának (3) bekezdése b) pontja és ának (1) bekezdése szerinti mértékű fellebbezési illetéket. Budapest, évi szeptember hó 25. napján Borsainé dr. Tóth Erzsébet sk. a tanács elnöke, dr. Bacsa Andrea sk. bíró dr. Rácz Krisztina sk. előadó bíró, Hasonló dokumentumok
Fővárosi Ítélőtábla 2.Kf.27.794/2006/4. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla a Credit Center 2000 Kft. (Budapest) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest., hivatkozási szám: Részletesebben A Fővárosi Törvényszék 2.Kf.650.099/2013/8. szám
A Fővárosi Törvényszék 2.Kf.650.099/2013/8. szám A Fővárosi Törvényszék a dr. G. P. jogtanácsos által képviselt Telenor Magyarország Zrt. (2045 Törökbálint, Pannon út 1.) felperesnek a dr. Hargita Árpád Részletesebben A Fővárosi Törvényszék mint másodfokú bíróság 2.Kf.649.926/2013/2.szám
A Fővárosi Törvényszék mint másodfokú bíróság 2.Kf.649.926/2013/2.szám A Fővárosi Törvényszék a Dr. Illés Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. I. T. ügyvéd) által képviselt Városüzemeltető és Fenntartó Kft. (Mosonmagyaróvár) Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fővárosi Ítélőtábla 2.Kf.27.061/2004/5. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla a Procter & Gamble Magyarország Nagykereskedelmi Kkt. (Budapest) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) Részletesebben í t é l e t e t : A Fővárosi Törvényszék az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja. I n d o k o l á s
A Fővárosi Törvényszék mint másodfokú bíróság 2.Kf.650.016/2013/3. A Fővárosi Tövényszék a dr. K. B. ügyvéd által képviselt MAX-IMMUN Kft. (Budapest) felperesnek a dr. László Ildikó Katalin ügyvéd (1245 Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA, mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA, mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsıbb Bírósága az OTP Takarékpénztár és Kereskedelmi Bank Nyrt. (Budapest) Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a N G Ügyvédi Iroda (cím) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Budapest, Városház Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla a Piac és Profit Kiadó Kft. (Budapest) felperesnek a Gazdasági
Fővárosi Ítélőtábla 2.Kf.27.264/2006/4. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla a Piac és Profit Kiadó Kft. (Budapest) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) alperes ellen versenyügyben Részletesebben í t é l e t e t : A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Bíróság 11.K.30.942/2006/9. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Vagyongyarapodás felülellenőrzés, iratmegőrzési kötelezettség Kfv.I.35.516/2006/5.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Szűcs Viktor Géza ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Szabó Andrea Részletesebben Indokolás. Fővárosi Törvényszék 2.K f.650.091/2014/9 szám
Fővárosi Törvényszék 2.K f.650.091/2014/9 szám A Fővárosi Törvényszék a Réczicza White & Case LLP Ügyvédi Iroda (1061 Budapest, A ndrássy út 11., ügyintéző: dr. T T ügyvéd) által képviselt Shell Hungary Részletesebben A Fővárosi Törvényszék 2.Kf.650.085/2013/3.
A Fővárosi Törvényszék 2.Kf.650.085/2013/3. A Fővárosi Törvényszék a Wallacher Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. W. L. ügyvéd) által képviselt AUCHAN Magyarország Kft. (Budapest) felperesnek a dr. László Ildikó Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság Kfv. III. 37. 965/2009/6. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsıbb Bírósága a dr. Pataki András ügyvéd által Részletesebben v é g z é s t: A Fővárosi Ítélőtábla a Fővárosi Választási Bizottság 298/2014. (X.17.) FVB számú határozatát helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.058/2014/5. A Fővárosi Ítélőtábla a Ügyvédi Iroda (címe., ügyintéző: ügyvéd neve) által képviselt kérelmező neve (címe) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság 2014. Részletesebben A Fővárosi Törvényszék mint másodfokú bíróság 2.Kf.649.891/2013/4. szám
A Fővárosi Törvényszék mint másodfokú bíróság 2.Kf.649.891/2013/4. szám A Fővárosi Törvényszék a dr. K. Sz. jogtanácsos által képviselt OTP Bank Nyrt. (Budapest) felperesnek a dr. László Ildikó Katalin Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A Fővárosi Ítélőtábla 2.Kf.27.040/2004/4.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla a RÁBA Járműipari Holding Rt. (Győr) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) I.r. és a Kowaksz Részletesebben v é g z é s t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság végzését helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 6.Pkf.26.585/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a Fekete Ügyvédi Iroda (felperesi jogi képviselő iroda címe; ügyintéző: dr. Fekete Csaba ügyvéd) által képviselt... (felperes címe) felperesnek, Részletesebben Levélcím: Telefon: Fax: Ügyszám: Vj/068/2012. Iktatószám: INFORM MÉDIA Lapkiadó, Információs és Kulturális Kft. POP Print Online és Piac Kft.
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1245, Budapest 5. Pf. 1036 Telefon: (06-1) 472-8865, Fax: (06-1) 472-8860 Ügyszám: Vj/068/2012. Iktatószám: Vj/068-46/2012. A Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A Fővárosi Ítélőtábla 2.Kf.27.025/2007/7. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla a G-Publishing Kft. (Budapest) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest hivatkozási szám: Vj-55/2005.) Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Indokolás
Fıvárosi Ítélıtábla 2. Kf. 27. 213/2010/7. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fıvárosi Ítélıtábla a Herendi & Purebll Ügyvédi Iroda (ügyintézı: dr. Purebl Balázs ügyvéd) által képviselt Nap Háza Kft. Részletesebben Fővárosi Törvényszék 2.K f.650.069/2014/5. szám
Fővárosi Törvényszék 2.K f.650.069/2014/5. szám A Fővárosi Törvényszék a G obert és Társai Ügyvédi Iroda (1061 Budapest, A ndrássy út 10., ügyintéző: dr. S K ügyvéd) által képviselt M agnater FX Gyártó Részletesebben í t é l e t e t: A Legfelsőbb Bíróság a Bács-Kiskun Megyei Bíróság 4.K.22.276/2009/7. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Fővárosi Ítélőtábla 2.Kf.27.074/2005/3. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla a Kábelszat-Balatonfüred Kft. (Balatonfüred) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) alperes ellen Részletesebben í t é l e t e t : Kötelezi az alperest, hogy fizessen meg a felperesnek 15 nap alatt 15.000 (tizenötezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget.
Fővárosi Ítélőtábla 2.Kf.27.127/2004/12.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla a PhN Szolgáltató és Kereskedelmi Kft. (Budapest) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest, hivatkozási Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S
Komárom-Esztergom Megyei Bíróság 2.Mf.20.939/2009/3. A Magyar Köztársaság nevében! A Komárom-Esztergom Megyei Bíróság, mint másodfokú bíróság Független Rendır Szakszervezet. által képviselt. felperesnek Részletesebben A KÚRIA mlint felülvizsgálati bíróság
Kfv.III.37.869/2014/5.szám A KÚRIA mlint felülvizsgálati bíróság A Kúria a Várnai és Társa Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. M A ügyvéd - 1037 Budapest, Szépvölgyi út 141. fszt. 1.) által képviselt Telenor Részletesebben í t é l e t e t : A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Bíróság 11.K.31.042/2006/7. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Fővárosi Ítélőtábla 2.Kf.27.014/2005/3. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla TERMÉKMIX Marketing és Reklám Kft. (Budapest) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanács (Budapest) Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN'
Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság 4.Mf.20.048/2000/7. szám A Magyar Köztársaság nevében! A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság, mint másodfokú bíróság B. L. felperesnek Jász-Nagykun- Szolnok Megyei Rendőr-főkapitányság Részletesebben A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság
Kfv.VI.37.489/2011/6.szám A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság A Kúria a Karl, Verrasztó, Bleyer Ügyvédi Iroda ügyintéző: dr.karl Gábor Csaba ügyvéd) által képviselt felperesnek a dr.gellérthegyi Ügyvédi Részletesebben J"~ 1. " 0"0"'",.0.' .",,," L'Ju.l 11.1.1., í ~. E ciiéjcletck:.. Ü lo~t ikt. S "~""".'-"_." gyuj1é.zó:.. ~.~ ~. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
~ J:=I~/.a{"" A Fõvárosi Ítélõtábla 2.Kf.27.0 12/2004/1 O.szám ~ J"~.",,," L'Ju.l 11.1.1., í ~. M.lktatós~'4' A~.:. E ciiéjcletck:.. jt:}..!:-~r.,[ol 1. " 0"0"'",.0.' Ü lo~t ikt. S "~""".'-"_." gyuj1é.zó:.. Részletesebben í t é l e t e t : I n d o k o l á s :
Mfv.I.10.284/2008/3.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Szőnyi Sarolta ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Szilágyi Gábor ügyvéd által képviselt alperes ellen kártérítés iránt a Gyulai Részletesebben Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 16.K.28.845/2013/8.
A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a dr. Mórocz Ügyvédi Iroda (eljáró ügyvéd: dr. M. I. A.) által képviselt Aqua-Plastech Kft. (Hajdúsámson) felperesnek - a dr. László Ildikó Katalin ügyvéd Részletesebben h a t á r o z a t o t hozom:
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének FK-I/B-4978/2011. számú, fogyasztóvédelmi intézkedést és bírság kiszabását tartalmazó határozata az ERSTE Bank Hungary Zrt. számára A Pénzügyi Szervezetek Állami Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fıvárosi Ítélıtábla 2. Kf. 27. 441/2010/5. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fıvárosi Ítélıtábla a dr. E. M. vezetı jogtanácsos által képviselt Telenor Magyarország Zrt. (korábbi neve: Pannon GSM Távközlési Részletesebben 1054 Budapest, Alkotmány u. 5 472-8864 472-8860
Fıvárosi Ítélıtábla 2. Kf. 27. 152/2010/5. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fıvárosi Ítélıtábla a dr. Turcsányi Dániel ügyvéd által képviselt Crystal Institute Kft. (Budapest) I.r., Flavinárium Elsı Magyar Részletesebben v é g z é s t. A Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa az eljárást megszünteti.
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1391, Budapest 62. Pf. 211. Telefon: (06-1) 472-8865, Fax: (06-1) 472-8860 Ügyszám: Vj/70/2015. Iktatószám: Vj/70-8/2015. Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság Mfv. II.11.058/2007/2. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsıbb Bírósága a Független Rendır Szakszervezet Részletesebben í t é l e t e t : Indokolás A bíróság a peradatok, így különösen a csatolt közigazgatási iratok tartalma alapján a következő tényállást
A PEST MEGYEI BÍRÓSÁG 2.K.26.030/2010/13. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Pest Megyei Bíróság dr. Landes Judit ügyvéd /1111 Budapest, Bertalan Lajos u. 11./által képviselt felperesnek, dr. Takács Részletesebben VERSENYTANÁCS. határozatot
VERSENYTANÁCS Vj-122/2006/23. Ikt.sz: Vj-122/2006/15. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a GfK Hungária Piackutató Kft. (Budapest) eljárás alá vont vállalkozás ellen fogyasztók tisztességtelen befolyásolása Részletesebben hozom: A Felügyelet eljárása során eljárási költség nem merült fel.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének FK-I/B-9206/2011. számú, fogyasztóvédelmi intézkedést és bírság kiszabását tartalmazó határozata az OTP Bank Nyrt. számára A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete Részletesebben h a t á r o z a t o t Az NHH Hivatala Miskolci Igazgatóság HM-24-8/2005. számú határozatának rendelkező részét az indokolás kiegészítésével
Fővárosi Ítélőtbála 2.Kf.27.037/2005/6. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla a The Scotch Whisky Association (Nagy-Britannia) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa (Budapest) Részletesebben Í t é l e t e t : Indokolás
Fıvárosi Ítélıtábla 2.Kf.27.042/2011/5. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fıvárosi Ítélıtábla a Kajtár Takács Hegymegi-Barakonyi Baker & McKenzie Ügyvédi Iroda (ügyintézı: dr. H.-B. Z. ügyvéd) által Részletesebben v é g z é s t : A Fővárosi Ítélőtábla a Megyei Területi Választási Bizottság 120/2014. (IX. 22.) számú TVB határozatát helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 11.Pk.50.027/2014/2. A Fővárosi Ítélőtábla a kérelmező jogi képviselője (címe) által képviselt kérelmező neve (kérelmező címe) kérelmezőnek a Megyei Területi Választási Bizottság (1052 Részletesebben VERSENYTANÁCS. v é g z é s t
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-12/2006/84. A Gazdasági Versenyhivatal versenytanácsa az Országos Takarékpénztár és Kereskedelmi Bank Nyrt. (Budapest) (a továbbiakban: OTP Bank) ellen fogyasztói döntések Részletesebben Határozat. elutasítja. A másodfokú hatóság az elsőfokú határozat indokolását az alábbiak szerint. megváltoztatja:
Másodfokú döntés-előkészítő osztály Iktatószám: MD/14960-21/2011. Ügyintéző: Tárgy: Enternet 2001 Kft. fellebbezésének elbírálása Határozat A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Elnökhelyettese (a továbbiakban: Részletesebben Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2.K.30.191/2013/6. 2
2.K.30.191/2013/6. 2 elektronikus hírközlési szolgáltatásból eredő tartozás, ebből következően az elektronikus hírközlési szolgáltatás nem korlátozható kizárólag telefonkészülék vételárából fennmaradó Részletesebben Í T É L E T E T. A felperes a már lerótt 16.500 (tizenhatezer-ötszáz) forint kereseti illetéket maga viseli.
Fővárosi Bíróság 7.K.32.275/2006/7. A Fővárosi Bíróság a Promo-Indra Consorcio Rt. (Budapest) felperesnek Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) alperes ellen (Hiv.sz.: Vj-149/2005.) verseny ügyben hozott Részletesebben í t é l e t e t : I n d o k o l á s
Fıvárosi Ítélıtábla 2.Kf.27.669/2010/5. A Fıvárosi Ítélıtábla a RATIS Kft. felszámoló (Eger) által képviselt StemXcell Kft. fa." (Eger) I.r., dr. Sallai István ügyvéd által képviselt Crystal Institute Részletesebben Pest Megyei Munkaügyi Bíróság
Pest Megyei Munkaügyi Bíróság 1.M.1000/2002/10. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Pest Megyei Munkaügyi Bíróság a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság (1139 Budapest, Teve u. 4-6.) felperesnek a Független Részletesebben Í t é 1 e t e t. A bíróság kötelezi a felperest, hogy fizessen meg 15 napon belül alperesnek 10.000 (tízezer) forint perköltséget.
A Fővárosi Ítélőtábla a dr. Nádasi-Szabó Tamás (felperesi jogtanácsos címe) jogtanácsos által képviselt KDB Bank Európa Zrt. (1051 Budapest, Bajcsy-Zsilinszky út 42-46.) felperesnek a Dr. Rátky és Társa Részletesebben az ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 2347/2009. (XII. 2.) sz. HATÁROZATA
az ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 2347/2009. (XII. 2.) sz. HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (a továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben végzést: A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság végzését helybenhagyja. Indokolás
Fővárosi Ítélőtábla 2. Kf.28.083/2005/4. A Fővárosi Ítélőtábla a FITOPHARMA Gyógynövény és Élelmiszer Ellátó és Forgalmazó Kft. (Budapest) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) alperes ellen Részletesebben í t é l e t e t: A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletének nem fellebbezett részét nem érinti, fellebbezett rendelkezéseit helybenhagyja.
Fővárosi Bíróság 7.K.30343/2004/3. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Bíróság a Herbária Gyógynövényfeldolgozó és Kereskedelmi Részvénytársaság (Budapest), Gazdasági Versenyhivatal alperes ellen Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fővárosi Bíróság 3.K.34523/2005/3 A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Bíróság a UPC Magyarország Kft. felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal alperes (1054 Budapest, Alkotmány u. 5.) ellen indított, Részletesebben ITELETET INDOKOLÁS. FŐVÁROS! KÖZIGAZGATÁSI ÉS VI l NKAÜGYI BÍRÓSÁG 16. k.32.398/2013/8.
FŐVÁROS! KÖZIGAZGATÁSI ÉS VI l NKAÜGYI BÍRÓSÁG 16. k.32.398/2013/8. A Fővárosi Közigazgatási és M unkaügyi Bíróság a dr. J Gy Ügyvédi Iroda ( ügyintéző: dr. J Gy ügyvéd) által képviselt Magna Vitapress Részletesebben h a t á r o z a t o t
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének FK-I/B-6451/2011. számú, fogyasztóvédelmi intézkedést és bírság kiszabását tartalmazó határozata a CIB Bank Zrt. számára A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete Részletesebben ítéletet: A Fıvárosi Ítélıtábla az elsıfokú bíróság ítéletét helybenhagyja. A fellebbezési illetéket az állam viseli.
Fıvárosi Ítélıtábla 2.Kf.27.463/2011/4. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fıvárosi Ítélıtábla a dr. D.-Sz. G. pártfogó ügyvéd által képviselt J. Cs. (Érd) felperesnek a dr. László Ildikó Katalin ügyvéd Részletesebben CLV Partners Ügyvédi Iroda
CLV Partners Ügyvédi Iroda 1 A gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló 2008. évi XLVIII. tv (Grt.) Termék-specifikus szabályozás (Gyftv; Hpt;) b2b b2c A tisztességtelen Részletesebben í t é l e t e t : Ez ellen az ítélet ellen további fellebbezésnek nincs helye. I n d o k o l á s
Fıvárosi Ítélıtábla 2.Kf.27.415/2011/3. szám A Fıvárosi Ítélıtábla a dr. Nagy László Gyula ügyvéd által képviselt Könyvmíves Könyvkiadó Kft. (Budapest) felperesnek a dr. László Ildikó Katalin ügyvéd által Részletesebben A KÚRIA. mint felülvizsgálati bíróság
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság A Kúria a Kajtár, Takács, Hegymegi-Barakonyi Ügyvédi Iroda (1062 Budapest, Andrássy út 102., ügyintéző: Dr. H.- B.Z. ügyvéd) által képviselt Allianz Hungária Biztosító Részletesebben Í t é l e t e t: A Budapesti II. és III. Kerületi Bíróság 17. P.III. 22 429/2001119. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A Budapesti II. és III. Kerületi Bíróság 17. P.III. 22 429/2001119. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Budapesti II. és III. Kerületi Bíróság dr. Kárpáti József ügyvéd ( ) által képviselt Háttér Baráti Társaság Részletesebben Kecskeméti Munkaügyi Bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! KÖZBENSŐ ÍTÉLETET. 6000 Kecskemét. Rákóczi út 17-19. 3.M.531/2000/5.
Kecskeméti Munkaügyi Bíróság 6000 Kecskemét Rákóczi út 17-19. 3.M.531/2000/5.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Kecskeméti Munkaügyi Bíróság dr. Topánka Erika szakszervezeti képviselő /Független Rendőr Részletesebben . -..'L. J- ;f' t{)...",,,
.Jezett: :.J ~ t "'!> ~ Q(l.TI J- t1. o ':f- LiJ'O6 JAN' 1 OA ragiag KÖZTARSASAG LEGFELSÓBB:8"iR6sA~A-. -..'L. J- ;f' t{)....",,, Jktat6SZÁl1\.~." ;7;-..Q..4.>?J- mint fel u Ivlzsga lati blrosag ~o1l6klqtck: Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A Fővárosi Ítélőtábla 2.Kf.27.178/2003/7.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla a UPC Magyarország Kft. (Budapest) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) alperes ellen versenyügyben Részletesebben IC' v~~'~~' ~ Indokolás. A Fõvárosi Ítélõtábla 2.Kí.27.244/2005/7.szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASAG NEvi:~~;:,.~1\ttA:'rt'l:><.:o-t~N' 1 loog APR 2 8..
v~~'~~' ~ A Fõvárosi Ítélõtábla 2.Kí.27.244/2005/7.szám!t A MAGYAR KÖZTÁRSASAG NEvi:~~;:,.~1\ttA:'rt'l:> Részletesebben í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 6.Pf.21.413/2014/4. A Fővárosi Ítélőtábla a Dávid, Stanka, Szikla Ügyvédi Iroda (felperesi jogi képviselő címe; ügyintéző: dr. Szikla Gergely ügyvéd) által képviselt felperes neve (felperes Részletesebben Bács-Kiskun Megyei Területi Választási Bizottság 53/2014. (IX.20.) határozata H.M. által benyújtott fellebbezés tárgyában
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-210/2007/22. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Best Reisen Utazási Iroda Kft. eljárás alá vont vállalkozás ellen fogyasztók tisztességtelen befolyásolása miatt indított Részletesebben AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA
3. K32. 097/2010/6. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fıvárosi Bíróság a dr. Szamosi Katalin ügyvéd által képviselt Larabay Food Vendéglátóipari Kft (Dunaharaszti) felperesnek a dr. László Ildikó Katalin Részletesebben h a t á r o z a t o t hozom: A Felügyelet a Bankkal szemben - szóbeli panaszok kezelésére vonatkozó
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének FK-I/B-6077/2011. számú, fogyasztóvédelmi intézkedés alkalmazását és bírság kiszabását tartalmazó határozata a CIB Bank Zrt. számára A Pénzügyi Szervezetek Részletesebben Fővárosi Közigazgatási és M unkaügyi Bíróság 32.K.30.629/2015/5.
32.K.30.629/2015/5..V A Fővárosi Közigazgatási és M unkaügyi Bíróság a Dr. Csere Ügyvédi Iroda (, ügyintéző ügyvéd: dr. Cs S Sz ) által képviselt SPAR Magyarország Kft. (2060 Bicske. Spar út 0326/1.hrsz.) Részletesebben h a t á r o z a t o t
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének FK-I/B-6092/2011. számú, fogyasztóvédelmi intézkedést és bírság kiszabását tartalmazó határozata az OTP Lakástakarék Zrt. számára A Pénzügyi Szervezetek Állami Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fıvárosi Ítélıtábla 2.Kf.27.181/2009/6.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fıvárosi Ítélıtábla az ENDURANCE Hajózási Szolgáltató Bt. (Budapest) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) hivatkozási Részletesebben GAZDASÁGI VERSENYHIVATAL
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének FK-I-FB-50044/2011. számú, fogyasztóvédelmi bírság kiszabását és intézkedést tartalmazó határozata a CIB Bank Zrt. számára A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A Fővárosi Ítélőtábla 2.Kf.27.504/2006/5. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla a FiberNet Zrt. (Budapest) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest., hivatkozási szám: Vj-50/2004.) Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN
Fejér Megyei Bíróság K.20.354/2006/7. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fejér Megyei Bíróság a Dr. Turai Tünde ügyvéd... által képviselt... felperesnek, - a Dr. Gellérthegyi Ügyvédi Iroda... által képviselt Részletesebben Az étrendkiegészítők, élelmiszerek reklámozása a GVH gyakorlata. 2010. május 18. dr. Balogh Virág
Az étrendkiegészítők, élelmiszerek reklámozása a GVH gyakorlata 2010. május 18. dr. Balogh Virág Miről lesz szó? 1. Szervezeti háttér 2. Jogszabályi háttér 3. Közgazdasági háttér 4. A gyógyhatás -ra vonatkozó Részletesebben 3.Kf.650.388/2013/4. Közbeszerzési Értesítő száma: 2014/84 Beszerzés tárgya:
3.Kf.650.388/2013/4 Közbeszerzési Értesítő száma: 2014/84 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2014.07.18. Iktatószám: 14039/2014 CPV Kód: Részletesebben A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Birósága mint felülvizsgálati á bíróság í ó á Pfv.VIII, 21.002/2011/8.szám
Fıvárosi Ítélıtábla 2. Kf. 27. 112/2008/8. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fıvárosi Ítélıtábla a LOGISZTÁR Székesfehérvári Logisztikai Szolgáltató Központ Tulajdonosi és Fejlesztı Kft. (Székesfehérvár Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 1759/2013. (XII. 11.) számú HATÁROZATA
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének FK-I/B-770/2011. számú, fogyasztóvédelmi bírság kiszabását és intézkedést tartalmazó határozata az MKB Bank Zrt. számára. A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 1250/2014. (XII.16.) számú HATÁROZATA
Ügyiratszám: MN/26124-8/2014. Ügyintéző: személyes adat Tárgy: a támogatás közzétételére vonatkozó törvényi rendelkezés megsértése A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 1250/2014. (XII.16.) Részletesebben Í T É L E T E T : A feljegyzett 482.900.- (négyszáznyolcvankettőezer-kilencszáz) forint kereseti illetéket a Magyar Állam viseli. I N D O K O L Á S :
Vagyongyarapodás lakáscélú kedvezmény Fővárosi Bíróság 1055. Budapest, Markó u. 27. 11.K. 31.800/2006/7. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A bíróság Kövesdy Ügyvédi Iroda (..., ügyintéző: dr. Kövesdy Attila Részletesebben A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a keresetet elutasítja.
A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a Fehér András és Tringli Zoltán László ügyvezetők által képviselt Üzleti Szaknévsor Kft. (1088 Budapest, József krt. 19. II/4.) felperesnek a dr. László Ildikó Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Pf. 1036
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
KÚRIA
bíróság
KÚRIA
bíróság
Kúria
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
KÚRIA
bíróság
KÚRIA
bíróság
Kúria
Bíróság
Bíróság
Pf. 211
bíróság
bíróság
bíróság
BÍRÓSÁG
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
BÍRÓSÁG
BÍRÓSÁG
Bíróság
bíróság
bíróság
KÚRIA
bíróság
Kúria
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság


text:
Jogellenes volt a Zsolnay dolgozóinak felmondása, bár még nem jogerős az ítélet - Patacsi Pilvax közvélekedő honlap
Jogellenesen mondott fel a pécsi Zsolnay Porcelánmanufaktúra Zrt. csaknem százhúsz egykori dolgozója tavaly, ezt a Zalaegerszegi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság is megerősítette hétfői nem jogerős döntésében – közölte a vállat jogi képviselője kedden az MTI-vel. A dolgozók képviselője az ítéletet úgy kommentálta, hogy a bíróság szerint megalapozott volt a munkavállalók felmondása, de nem érte el a rendkívüli felmondáshoz szükséges “súlyosságot”; a döntés ellen fellebbezni fognak.
Bodnár Imre ügyvéd felidézte: a porcelánmanufaktúra pert indított a vállalattól tavaly június 6-án és 7-én rendkívüli felmondással távozott egykori munkavállalói ellen. A dolgozók távozásáról azt mondta: nyilvánvaló, hogy az “szervezett akció” keretében történt.
A bíróság húszmillió forint összegű – a perköltséget és dolgozónként egy havi távolléti díjat is tartalmazó – kártérítés megfizetésére kötelezte az alpereseket – ismertette az ügyvéd.
Bodnár Imre vélekedése szerint a megállapított jogellenes magatartás a manufaktúra számára lehetőséget biztosít a további kártérítések jogalapjainak megállapítására.
Szabó Iván ügyvéd, a perbe fogott dolgozók jogi képviselője az MTI megkeresésére az ítéletet úgy kommentálta: a bíróság szerint megalapozott volt a munkavállalók felmondása, de nem érte el a rendkívüli felmondáshoz szükséges “súlyosságot”.
Hangsúlyozta, hogy a döntés részítélet, és jelezte: az írásos indoklás kézhezvétele után fellebbeznek a határozat ellen, mivel az alperesek szerint a tényállást nem tárták fel megfelelően.
Az ügyvéd leszögezte: amennyiben szükséges, az ügyet harmadfokon a Kúriáig is elviszik. Kitért arra is, hogy a per költségeit a dolgozókat jelenleg foglalkoztató két munkáltató, a Ledina Épületkerámia Kft. és a Pécsi Kerámia Kft. vállalja.
Beznicza Árpád, a Zalaegerszegi Törvényszék szóvivőjének korábbi közlése szerint a Kúria kijelölése folytán kerültek a Zalaegerszegi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság elé a Zsolnay által a 136 volt dolgozója ellen indított perek.
A jogviták alapja az, hogy a dolgozók tavaly júniusban azonnali hatályú felmondással szüntették meg jogviszonyukat, a volt munkáltató szerint azonban e felmondások jogellenesek voltak.
A Zsolnay erre hivatkozva a Munka Törvénykönyve szerint a munkavállalói felmondás esetén a felmondási időre járó távolléti díjnak megfelelő összeget követeli volt munkavállalóitól.
A pécsi közgyűlés tavaly májusban hozta létre a Ledina Kerámia Kft.-t (LK) azzal a céllal, hogy a Zsolnay Porcelánmanufaktúra Zrt. felszámolása esetén továbbvigyék a másfél évszázados gyár működését.
Az új céghez június elején át is szerződött a Zsolnay több mint 170 alkalmazottjából 130 dolgozó.
Időközben a Zsolnay Porcelánmanufaktúra Zrt. elleni felszámolási eljárást augusztus elején a Zalaegerszegi Törvényszék soron kívül megszüntette. Az LK-t tavaly nyár végén bejegyezték, ezt követően a társaságot a pécsi önkormányzat tavaly augusztus végén eladta.
Pécs és az adósságátvállalás Üres üzletek a belvárosban Nem nyelnek többet a pécsiek Január 18-tól járható lesz a legrövidebb pécsi elkerülő út

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Bíróság


text:
A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló törvény értelmében Magyarországon egyetlen különbíróság (speciális bíróság) működik, ez a munkaügyi és közigazgatási ügyeket tárgyaló közigazgatási és munkaügyi bíróság. A közigazgatási és munkaügyi ügyek kivételével a rendes bíróságok járnak el az egyéb ügyekben.
Közigazgatási perben azoknak a közigazgatási jogvitáknak az elbírálására kerül sor, amelyet törvény nem utal más eljárásra. A közigazgatási jogvita tárgya a közigazgatási szerv közigazgatási jog által szabályozott, az azzal érintett jogalany jogi helyzetének megváltoztatására irányuló vagy azt eredményező cselekményének, vagy a cselekmény elmulasztásának jogszerűsége, továbbá közigazgatási jogvita a közszolgálati és a közigazgatási szerződéses jogviszonnyal kapcsolatos jogvita is.
Közigazgatási ügyben elsőfokon a közigazgatási és munkaügyi bíróság, törvényben meghatározott esetben a törvényszék vagy a Kúria ítélkezik.
A közigazgatási és munkaügyi bíróság hatáskörébe azok a közigazgatási perek és egyéb közigazgatási bírósági eljárások tartoznak, amelyek elbírálását törvény nem utalja a törvényszék vagy a Kúria hatáskörébe.
A közszolgálati jogviszonnyal kapcsolatos per kivételével a törvényszék hatáskörébe tartozik törvény eltérő rendelkezésének hiányában a központi államigazgatási szervekről szóló törvény szerinti önálló szabályozó szerv, autonóm államigazgatási szerv és kormányhivatal, a vasúti igazgatási szerv, a légiközlekedési hatóság és a Magyar Nemzeti Bank közigazgatási tevékenységével kapcsolatos per.
A törvényszék dönt a közigazgatási szerv kijelölésére irányuló eljárásban, a gyülekezési jog gyakorlásával kapcsolatos bírósági eljárásban, a minősített adatok megismerésével kapcsolatos perben, továbbá a köztestületi jogvitában.
A Kúria hatáskörébe tartozik a helyi önkormányzati rendelet más jogszabályba ütközésének vizsgálatára irányuló eljárás, a helyi önkormányzat jogalkotási kötelezettségének elmulasztása miatti eljárás és az alkotmányjogi panasz orvoslása eljárási eszközének megállapítására irányuló eljárás.
A munkaügyi perek közé tartoznak többek között a munka törvénykönyvéről szóló törvény alapján létesített, a közalkalmazotti, törvényben foglalt kivételekkel a szolgálati, a közfoglalkoztatási, a sporttörvény alapján kötött munkaszerződéses, a szakképzés során kötött tanulószerződésből eredő, a nemzeti felsőoktatási törvény szerinti hallgatói munkaszerződésből eredő, a szociális szövetkezettel és foglalkoztatási szövetkezettel létesített tagi munkavégzési jogviszonyból származó perek, valamint a munka törvénykönyvéről szóló törvény szerinti további munkajogi igény érvényesítésével kapcsolatos per. Ha a peres felek bármelyikének személye engedményezés, tartozásátvállalás, munkáltatói jogutódlás, illetve a munkáltató személyében bekövetkező változás alapján módosul, a per változatlanul munkaügyi pernek minősül. A felszámolás kezdő időpontjától a felszámolás alatt álló munkáltatóval szemben a munkavállaló a felszámoló által vitatott, a felszámolás körébe tartozó vagyonnal kapcsolatos munkajogi igényen alapuló pénzkövetelését munkaügyi perben érvényesítheti.
A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló törvény szerint a járásbíróság és a törvényszék jár el első fokon. A törvényszék azokban az ügyekben jár el első fokon, amelyek elbírálását törvény nem utalja a járásbíróság hatáskörébe. A járásbíróság hatáskörébe tartoznak:
a) azok a vagyonjogi perek, amelyek tárgyának értéke a harmincmillió forintot nem haladja meg vagy amelyekben a vagyoni jogon alapuló igény értéke nem meghatározható, kivéve
aa) a szerzői jogi, a szomszédos jogi és az iparjogvédelmi perek,
ab) a közhatalom gyakorlásával kapcsolatos kártérítés, illetve sérelemdíj megfizetése iránt indított perek,
ac) a közérdekből indított perek,
ad) a jogi személyek alapításával és törvényes működésével kapcsolatos perek,
ae) a jogi személyek és tagjaik, volt tagjaik közötti, illetve a tagok, volt tagok egymás közötti, a tagsági jogviszonyon alapuló perek,
b) a személyi állapotot érintő perek,
c) a végrehajtási perek.
A törvényszék nemcsak első fokon jár el, hanem másodfokon elbírálja a járásbíróságok, valamint a közigazgatási és munkaügyi bíróságok határozatai ellen bejelentett fellebbezéseket.
Az ítélőtábla elbírálja a törvényszék határozata ellen előterjesztett jogorvoslatot, továbbá eljár a hatáskörébe utalt egyéb ügyekben.
A legfőbb bírói szerv a Kúria. A Kúria elbírálja - törvényben meghatározott ügyekben - a törvényszék, továbbá az ítélőtábla határozata ellen előterjesztett jogorvoslatot, elbírálja a felülvizsgálati kérelmet, dönt az önkormányzati rendelet más jogszabályba ütközéséről és megsemmisítéséről, dönt a helyi önkormányzat törvényen alapuló jogalkotási kötelezettsége elmulasztásának megállapításáról, és eljár a hatáskörébe tartozó egyéb ügyekben.
Az a bíróság, amelynek területén az alperes lakik, mindazokban a perekben illetékes, amelyekre más bíróság kizárólagos illetékessége megállapítva nincs.
Belföldi lakóhely hiányában az illetékesség az alperes belföldi tartózkodási helyéhez igazodik; ha az alperes tartózkodási helye ismeretlen, vagy külföldön van, az utolsó belföldi lakóhely irányadó, ha pedig ez nem állapítható meg, vagy az alperesnek belföldön lakóhelye nem is volt, az illetékességet a felperes belföldi lakóhelye, ennek hiányában a felperes belföldi tartózkodási helye, ha a felperes nem természetes személy, a felperes belföldi székhelye alapítja meg.
Ha az alperes munkahelye nem azonos lakóhelyével, a bíróság az alperesnek legkésőbb az írásbeli ellenkérelmében előadott kérelmére a pert a munkahely bíróságához teszi át tárgyalás és elbírálás végett.
A nem természetes személyek elleni perekben az általános illetékességet a nem természetes személy székhelye mellett az a hely is megalapozza, ahol a jogvitában érintett ügyben eljáró, képviseletére hivatott szerv, illetve szervezeti egység a működését kifejti. Székhelynek - kétség esetén - az ügyintézés helyét kell tekinteni. Ha a nem természetes személy székhelye Budapesten van, működési köre azonban Pest megye területére terjed ki, a Pest megye területére illetékes bíróság jár el.
Ha a nem természetes személynek belföldön nincs székhelye, belföldi nem természetes személy felperes által indított perben az illetékességet a felperes székhelye vagy működési helye alapítja meg. Ha a felperes belföldi természetes személy, a bíróság illetékességét a felperes lakóhelye, illetve ennek hiányában a tartózkodási helye is megalapítja.
Kizárólagos illetékesség hiányában a felperes - választása szerint - az alperesre általánosan illetékes bíróság helyett törvényen alapuló tartásra kötelezés iránti pert az igény érvényesítésére jogosult lakóhelye; az ingatlan tulajdona, birtoka vagy ingatlant terhelő dologi jog tárgyában a pert az ingatlan fekvése; a szerződéses jogviszonyból eredő igény érvényesítése iránti pert az ügyletkötés vagy a szolgáltatás teljesítésének helye; a fogyasztó által vállalkozással szemben fennálló, szerződéses jogviszonyból eredő igény érvényesítése iránti pert a felperes belföldi lakóhelye, ennek hiányában belföldi tartózkodási helye; a szerződésen kívül okozott kár megtérítése iránti pert a károkozás vagy a kár bekövetkezésének földrajzilag meghatározható helye szerint illetékes bíróság előtt is megindíthatja.
Vagyonjogi perekre - kizárólagos illetékesség hiányában - az a bíróság is illetékes, amelynek területén az alperes huzamosabb tartózkodásra utaló körülmények között (pl. mint munkavállaló, tanuló) tartózkodik. Ezen illetékesség nem alkalmazható az olyan alperessel szemben, akinek nincs perbeli cselekvőképessége.
Külföldi nem természetes személyek ellen az előtt a bíróság előtt is lehet vagyonjogi pert indítani, amelynek területén a külföldi nem természetes személy ügyeinek vitelével megbízott személy lakik, illetve vagyonjogi perre a külföldi nem természetes személy magyarországi fióktelepének, illetve kereskedelmi képviseletének székhelye szerinti bíróság is illetékes.
A mellékkötelezett a főkötelezettel együtt az előtt a bíróság előtt is perelhető, amely a főkötelezett elleni perre bármilyen címen illetékes.
Gondnokság alá helyezés iránt indított perre az a bíróság is illetékes, amelynek területén az alperes huzamos időn át bentlakásos szociális intézményben vagy fekvőbeteg-gyógyintézetben tartózkodik, illetve amelynek területén az alperes huzamos időn át, életvitelszerűen tartózkodik.
Házassági perre az a bíróság is illetékes, amelynek területén a házastársak utolsó közös lakóhelye volt.
A származási pert, a szülői felügyelet gyakorlásának rendezése iránt indított pert, a gyermek harmadik személynél történő elhelyezése iránt indított pert, a szülői felügyelet megszüntetése iránt indított pert, az örökbefogadás felbontása iránt indított pert, a kiskorú gyermek tartása iránt indított pert a kiskorú gyermek lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint illetékes bíróság előtt is meg lehet indítani.
Amikor egyes esetekben a törvény egy-egy bíróság kizárólagos illetékességét írja elő. Így tesz például a következő esetekben.
A vállalkozás által fogyasztóval szemben, szerződéses jogviszonyból eredő igény érvényesítése iránt indított perre - törvény, az Európai Unió kötelező jogi aktusa, illetve nemzetközi egyezmény eltérő rendelkezése hiányában - az alperes belföldi lakóhelye szerinti bíróság kizárólagosan illetékes. Belföldi lakóhely hiányában e kizárólagos illetékesség az alperes belföldi tartózkodási helyéhez igazodik; ha az alperes tartózkodási helye ismeretlen vagy külföldön van, az utolsó belföldi lakóhely az irányadó. Ha az utolsó belföldi lakóhely nem állapítható meg, az illetékességet az általános szabályok szerint kell megállapítani.
Ha felelősségbiztosítási szerződéssel összefüggő törvényi rendelkezés alapján a károsult kártérítési, illetve sérelemdíj iránti igényét a károkozótól eltérő harmadik személlyel szemben is érvényesítheti, e harmadik személlyel szemben indított perre - törvény, az Európai Unió kötelező jogi aktusa, illetve nemzetközi egyezmény eltérő rendelkezése hiányában - az a bíróság, amelynek területén a felperes belföldi lakóhelye, belföldi lakóhely hiányában belföldi tartózkodási helye, vagy ha a felperes nem természetes személy, belföldi székhelye található kizárólagosan illetékes. Ha a felperes belföldi lakóhellyel, tartózkodási hellyel vagy székhellyel nem rendelkezik, a bíróság illetékességét az általános szabályok szerint kell megállapítani.
A végrehajtás megszüntetése és korlátozása iránt indított perre kizárólag a végrehajtást elrendelő járásbíróság illetékes, ha pedig a végrehajtást nem járásbíróság rendelte el, az adós lakóhelye szerinti járásbíróság az illetékes.
A végrehajtási igényperre kizárólag az a járásbíróság illetékes, amelynek területén a foglalás történt.
A végrehajtási eljárásba történő bekapcsolódás engedélyezése iránti perre kizárólag az a bíróság illetékes, amely a zálogjogosult kérelmét a végrehajtási eljárásban elutasította.
A jegyző birtokvédelmi ügyben hozott határozatának megváltoztatása iránt indított perre a birtokvédelmi határozatot hozó jegyző székhelye szerinti bíróság kizárólagosan illetékes.
Vagyonjogi ügyek tekintetében a felek a felmerült jogvitájukra vagy a meghatározott jogviszonyból eredő jövőbeli jogvitájuk esetére - törvény eltérő rendelkezése hiányában - kiköthetik valamely bíróság illetékességét. Ilyen kikötéssel a felek élhetnek írásban; szóban, írásbeli megerősítéssel; olyan formában, amely megfelel a felek között kialakult üzleti szokásoknak; vagy nemzetközi kereskedelemben olyan formában, amely megfelel az olyan kereskedelmi szokásoknak, amelyet a felek ismertek vagy ismerniük kellett, és amelyet az ilyen típusú szerződést kötő felek a szóban forgó üzletágban általánosan ismernek és rendszeresen figyelembe vesznek.
Nincs helye illetékességi kikötésnek olyan ügyekben, amelyekre törvény valamely bíróság kizárólagos illetékességét állapítja meg. A kikötött bíróság - törvény eltérő rendelkezése vagy a felek eltérő megállapodása hiányában - kizárólagosan illetékes. A kikötés hatálya kiterjed a jogutódokra is. Nincs helye olyan illetékességi kikötésnek, amely kizárja a fogyasztó jogát ahhoz, hogy a vállalkozással szemben fennálló szerződéses jogviszonyból eredő igényét saját belföldi lakóhelye, ennek hiányában belföldi tartózkodási helye szerint illetékes bíróság előtt érvényesítse.
Vagyonjogi ügyek tekintetében a felek a felmerült jogvitájukra vagy a meghatározott jogviszonyból eredő jövőbeli jogvitájuk esetére nem köthetik ki a törvényszék hatáskörébe tartozó ügyben a Fővárosi Törvényszék és a Budapest Környéki Törvényszék; a járásbíróság hatáskörébe tartozó ügyben a Pesti Központi Kerületi Bíróság illetékességét.
Magyarországon csak a közigazgatási és munkaügyi bíróság nevezhető különleges bíróságnak.
Munkaügyi perben alapvetően a 2.2.1 pontban meghatározott általános illetékességi szabályok irányadóak. Emellett a munkavállaló felperes a pert az alperesre általánosan illetékes bíróság helyett a saját belföldi lakóhelye, ennek hiányában belföldi tartózkodási helye szerint illetékes közigazgatási és munkaügyi bíróság előtt is megindíthatja, valamint a munkavállaló felperes a pert az alperesre általánosan illetékes bíróság helyett megindíthatja azon közigazgatási és munkaügyi bíróság előtt is, amelynek illetékességi területén huzamos ideig munkát végez vagy végzett. Ha valamelyik pertársra, illetve kereseti kérelem elbírálására a munkaügyi perben eljáró bíróságnak, míg a többi pertársra, illetve kereseti kérelemre a járásbíróságnak vagy törvényszéknek van hatásköre, a per a munkaügyi bíróság hatáskörébe tartozik, feltéve, hogy a pertársaság vagy a keresethalmazat törvény által megengedett.
A közigazgatási perek esetében, ha más bíróság kizárólagos illetékessége meghatározva nincs, a perre az a bíróság illetékes, amelynek illetékességi területén a per tárgyává tett közigazgatási tevékenység megvalósult. Ha a vitatott közigazgatási cselekményt többfokú eljárásban valósították meg, a perre az a bíróság illetékes, amelynek illetékességi területén az elsőfokú közigazgatási cselekmény megvalósult.
A közigazgatási tevékenység megvalósulásának helye ingatlanhoz kapcsolódó jog vagy kötelezettség, illetve ingatlanra vonatkozó jogviszony esetében az ingatlan fekvésének a helye; tevékenység bejelentése vagy engedélyezése esetében a tevékenység gyakorolásának helye, vagy tervezett helye; az előzőekben meghatározott két eset kivételével, az országos illetékességgel eljáró területi államigazgatási szerv közigazgatási tevékenysége esetében a felperes lakóhelye, tartózkodási helye - jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet esetében a szervezet székhelye -, ennek hiányában a közigazgatási szerv székhelye; a fővárosi székhelyű, de elsősorban Pest megye területére vagy annak egy részére illetékes közigazgatási szerv székhelyén megvalósult tevékenység esetében Pest megye; mulasztás esetében - az előzőekben meghatározottak első három esetének kivételével - a közigazgatási szerv székhelye.
Az egyes közigazgatási és munkaügyi bíróságok regionális illetékességgel járnak el, ezek: a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság; a Budapest Környéki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság; a Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság; a Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság; a Miskolci Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság; a Pécsi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság; a Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság; a Veszprémi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság.
A társadalombiztosítási, szociális vagy gyermekvédelmi ellátással, illetve az állami foglalkoztatási szerv által nyújtott ellátással vagy támogatással kapcsolatos perre az a közigazgatási és munkaügyi bíróság illetékes, amelynek területén a felperes belföldi lakóhelye - jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet esetében a szervezet székhelye -, ennek hiányában a közigazgatási szerv székhelye található.
A közigazgatási szerződéssel kapcsolatos perben a szerződés megkötésének helye szerinti regionálisan illetékes bíróság fog eljárni. A főkötelezett elleni perre bármilyen címen illetékes bíróság a mellékkötelezettel szembeni igény elbírálására is illetékes.
Ha a közigazgatási tevékenység külföldön valósult meg, a perre a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság kizárólagosan illetékes.
A felek a közigazgatási szerződéssel kapcsolatban felmerült jövőbeli jogvitájuk esetére - törvény eltérő rendelkezése hiányában - a közigazgatási szerződés egyedileg megtárgyalt szerződési rendelkezésében kiköthetik valamely regionális illetékességű közigazgatási és munkaügyi bíróság illetékességét. E bíróság - törvény eltérő rendelkezése vagy a felek eltérő megállapodása hiányában - a közigazgatási szerződéssel kapcsolatos valamennyi perre kizárólagosan illetékes. A kikötés hatálya kiterjed a jogutódra is.
Nincs helye illetékességi kikötésnek olyan ügyben, amelyre törvény valamely bíróság kizárólagos illetékességét állapítja meg.
A felek a közigazgatási szerződéssel kapcsolatban felmerült jövőbeli jogvitájuk esetére nem köthetik ki a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság illetékességét.
A közszolgálati jogviszonnyal kapcsolatos perre a munkavégzés helye szerinti bíróság illetékes. A természetes személy felperes a közszolgálati jogviszonnyal kapcsolatos pert a lakóhelye szerint illetékes bíróság előtt is megindíthatja.
A közigazgatási és munkaügyi bíróság határozatával szembeni fellebbezés elbírálására, továbbá a törvényszék hatáskörébe tartózó perekre a Fővárosi Törvényszék kizárólagosan illetékes.

matches: Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság