text:
1997._évi_XXXI._törvény - Gyermekvilág, gyermekjog
Címkék » 1997._évi_XXXI._törvény
2016. május 20. 22:13 - gyvgyj_gtm
Három úttörő kisfilmnek és az UNICEF hozzá kapcsolódó 1% gyűjtő reklámkampánynak köszönhetően szembesült Magyarország azzal, hogy itt és most a gyermekbántalmazás létezik. Sokkoló? Igen. És mi? Az, hogy a gyermekbántalmazás létezik, vagy az, hogy van, aki nyilvánosan beszél a gyermekbántalmazásról?
Maga a téma – ezt szerintem senki nem vitatta –dermesztő. Ha jól tudom, nem volt még arra példa, hogy egy bántalmazott csoport (itt a gyerekek) képviselői ennyire direkt módon megjelenjenek képernyőn.
Ha megnézzük a statisztikákat, tudható, hogy Magyarországon igenis van gyermekbántalmazás, az is tudható, hogy a bántalmazások túlnyomó részét apák követik el. De ennyire közvetlenül ezt a tényt még nem mutatta meg senki, mint az UNICEF.
Dobott is tőle mindenki egy hátast.
Egy képernyőn megjelenő, szemmel láthatóan jó állapotban lévő gyerekről senki nem gondolja, hogy bántalmazzák. Egyszerűen dermesztő amint a gyerekek hidegen és tárgyilagosan túlélési javaslatokat adnak a képernyőn keresztül és közben minden néző tudja a lelke mélyén, hogy a gyermeknek egyszerűen nincs esélye. Hiszen mit tehet a komódos kislány, könyveket, székeket pakolhat, szekrénybe bújhat? Persze megteheti és meg is teszi, mert kétségbeesetten menekülne és mivel még gyerek, nem éri fel ésszel, hogy nincs menekvés. De legalább megpróbálja. Most még. És mivel gyermek, és nem felnőtt, nem jut eszébe, hogy kérhetne külső segítséget, bár ő még nem tudja, hogy nem lehet minden gyermeket megvédeni.
Valóban nem abuzált egyetlen kislányt sem férfirokona Magyarországon? Azon kell felháborodni, ha ilyen történik, vagy inkább azon, ha a képernyőről az arcunkba mondják, hogy ilyen megtörténik?
A másik kamaszlány az őt ért ütések ellen sállal, zoknival védi magát, és aki nézi a videót, talán belegondol, hogy vannak gyerekek, aki kapnak testszerte ütéseket. Ahogy a másik filmben beszélő fiúhoz hasonló bánásmódban is élnek gyerekek, akik bizony nekiesnek a kilincsnek, komódsaroknak. Ők, a maguk módján, megoldást keresnek a helyzetre, hogy ne fájjon, hogy nem sérüljön annyira, de mi felnőttek tudjuk, hogy nem ez a megoldás.
Pont az abszurditásuk miatt hatásosak ezek a filmek, hiszen arra nem számított senki, hogy az eddig monoklival vagy diszkréten zacskóval letakart fejű alakként megjelenített áldozatok megszólalnak. Egy néma plakátot lehet sajnálni, és lehet csendben elmenni mellette. De, hogy egy bántalmazott gyermek megszólaljon és az átélt bántalmazásokról beszéljen és jótanácsokat adjon?!
Az a megoldás, az lehet, hogy beszéljünk róla, és szembenézünk végre a ténnyel, hogy Magyarországon létezik gyermekbántalmazás és nem csak családon belül. Habár nem működik a gyermekvédelmi jelzőrendszer, mivel a törvényi keretek adottak, tegyük meg, amit meg lehet tenni.
Magyarországon – bármilyen hihetetlen – még nincs 20 éves a gyermekvédelmi törvény, és ezer sebből vérzik a gyermekek jogainak védelme.
Ne legyen senki tévedésben, ez a kampány felnőtteknek szól, nem gyerekeknek. És mi, felnőttek tudunk változtatni azon, hogy hány gyermeket bántalmaznak ebben az országban.
Te tettél már valamit a gyermekbántalmazás ellen?
Címkék: bántalmazás családon belüli erőszak gyermekjog csbe Unicef Magyarország 1997. évi XXXI. törvény gyermekvédelmi jelzőrendszer hogylehet
190 paragrafusból álló háló jogokról és kötelezettségekről 4. rész
2015. szeptember 26. 22:05 - gyvgyj_gtm
Annyit lehet hallani a gyermekvédelmi rendszerről, hogy talán már az igazi laikusok is sejtik, hogy van egy rendszer, mely Magyarországon a gyermekek védelmére áll(na). Tovább folytatódik a sorozat, melynek a negyedik részében az 1997. évi XXXI. törvény MÁSODIK RÉSZ IV. fejezetében szabályozott, az állam által nyújtott pénzbeli ellátásokról, a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményről a gyermektartásdíj megelőlegezéséről és az otthonteremtési támogatások folyósításokról lehet tájékozódni. A sorozat korábbi részei itt, itt és itt.
A rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultságot a 18. paragrafusban foglaltak szerint az e törvényben meghatározott feltételek szerint a gyámhatóság állapítja meg. A pénzbeli vagy természetbeni ellátások megállapítását kezdeményezheti nevelési-oktatási intézmény, gyámhatóság, családvédelemmel foglalkozó intézmény, természetes személy, vagy más a gyermekek érdekeinek védelmét ellátó szervezet. Ugyancsak a gyámhivatal előlegezi meg a gyermek gondozó szülőjének vagy más törvényes képviselőjének a gyermektartás-díjat és az erre jogosult fiatal felnőttnek otthonteremési támogatást állapít meg és ezen ellátások folyósításról rendelkezik. Pénzbeli támogatást a saját rendelete alapján az önkormányzat képviselő testülete is megállapíthat. Az ellátási kérelmeket a lakhely szerint területileg illetékes hivatal bírálja el.
A rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultság megállapításával a gyermek jogosulttá válik szociális helyzete alapján a gyermekétkeztetés normatív kedvezményének, ezen törvény 20§-ban meghatározott természetbeni támogatások és más jogszabályokban meghatározott egyéb kedvezmények igénybevételére. A 19 paragrafus alapján a gyámhatóság akkor állapítja meg a megállapítja a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultságot, amennyiben az egy főre eső jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 140%-át. A feltételek között még felsorolja a következőket: amennyiben a gyermeket egyedülálló szülő, illetve más törvényes képviselő gondozza, vagy a gyermek tartósan beteg, illetve súlyosan fogyatékos, de lehetőség van nagykorú gyermek után is részesülni ebben az ellátásban. Az egy főre jutó jövedelem számításakor figyelembe kell venni a közös háztartásban élő közeli hozzátartozókat, az egy lakásban együtt lakó, oda bejelentett szülőt, szülő házastársát vagy élettársát, a 20 évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező gyermeket, a 25 évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező, a nappali oktatás munkarendje szerint tanulmányokat folytató gyermeket, korhatárra való tekintet nélkül a tartósan beteg és a fogyatékos gyermeket, ezen kívül a szülő vagy házastársa által eltartott rokont. A gyámhatóság elutasítja a kérelmet, amennyiben az egy főre eső jövedelem számításakor figyelembe vett személyek együttesen vagy külön-külön a meghatározott értékű vagyonnal rendelkeznek. A 20. paragrafus rendelkezik arról, hogy a kedvezményt a feltételek fennállása esetén a gyámhatóság egy év időtartamra, de legfeljebb a 25. életév betöltéséig állapítja meg. A jogosultságot a gyámhivatal hivatalból vagy kérelemre felülvizsgálja, ha a megállapított jogosultság időtartama alatt a jogosultsági feltételekben változás következett be. A jogosultság adott időtartamon belül megszűnik, illetve akkor, ha a feltételek nem teljesülnek, vagy ha a gyermek gyermekvédelmi szakellátásba kerül.
A 20/A és a 20/B paragrafusok rendelkeznek a támogatás ütemezéséről és mértékéről. A pénzbeli ellátás havi összege gyermekenként öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 22 százaléka.
A törvény 22-24. paragrafusai rendelkeznek a gyermektartásdíj megelőlegezéséről. E támogatási formának akkor van helye, amennyiben a hazai vagy külföldi bíróság a tartásdíjat jogerős határozatában már megállapította és utóbbi esetben van olyan nemzetközi szerződés, melyet a Magyarországon élő gyermek javára kell végrehajtani, a gyermektartásdíj összegének behajtása átmenetileg lehetetlen, továbbá, gyermeket gondozó szülő vagy más törvényes képviselő nem képes a gyermek részére a szükséges tartást nyújtani, feltéve, hogy a gyermeket gondozó családban az egy főre jutó havi átlagjövedelem nem éri el az öregségi nyugdíj legkisebb összegének kétszeresét. Az egy főre jutó jövedelem megállapításánál ugyanezen törvény 131. § 2. bekezdését kell alkalmazni.
A gyermektartásdíj behajthatatlanságát a gyermektartásdíj fizetésére kötelezett személy rendszeres jövedelmére, illetve egyéb vagyonára vezetett eredménytelen végrehajtást követően állapítja meg a gyámhatóság, melyet az eredménytelen végrehajtást a végrehajtás szünetelését kimondó, hat hónapnál nem régebbi foglalási jegyzőkönyv igazol. Nincs helye a gyermektartásdíj megelőlegezésének, ha a kötelezett lakóhelye olyan államban van, ahol a tartásdíj nemzetközi szerződés vagy viszonosság alapján nem érvényesíthető, vagy külföldi tartózkodási helye ismeretlen, vagy a jogosulttal közös háztartásban él. Nincs helye még gyermektartásdíj megelőlegezésének részösszegű megfizetés vagy részösszegű behajthatóság esetén, ha ennek mértéke a bíróság által megállapított gyermektartásdíj alapösszegének ötven százalékát meghaladja, vagy lejárt gyermektartásdíj esetén. A feltételek fennállása esetén a gyermektartásdíj megelőlegezése a gyermek nagykorúvá válása után is megállapítható, illetve a már megállapított gyermektartásdíj továbbfolyósítható addig az időpontig, ameddig a középfokú nappali oktatás munkarendje szerinti tanulmányokat folytat, de legfeljebb huszadik évének betöltéséig.
A 23. paragrafus alapján az összeg szerint a gyámhatóság a bíróság által a tartásdíj megfizetésére kötelező határozatában megállapított összeget, százalékos marasztalás esetében az alapösszeget előlegezi meg azzal, hogy a megelőlegezett gyermektartásdíj összege nem haladhatja meg gyermekenként az öregségi nyugdíj legkisebb összegének 50%-át. A gyámhatóság ennél az összegnél alacsonyabb összeget akkor állapíthat meg, ha a gyermek tartását a gondozó szülő részben biztosítani tudja, de a megelőlegezett összeg ebben az esetben sem lehet kevesebb az öregségi nyugdíj legkisebb összegének 10%-ánál. A gyámhatóság a gyermektartásdíj megelőlegezését elrendelő határozatát a fellebbezésre tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilváníthatja a megelőlegezést a központi költségvetés terhére biztosítja.
A 24. paragrafus alapján, ha a gyermektartásdíj megelőlegezését jogerősen megállapítják, az a kérelem benyújtásától esedékes. A folyósítás időtartama a kérelem benyújtásának napjától az alapul szolgáló ok előrelátható fennállásáig, legfeljebb azonban három évig tart. A feltételek fennállása esetén - függetlenül az adók módjára történő behajtás eredményétől - ugyanazon gyermekre tekintettel, egy alkalommal, legfeljebb további három évre a megelőlegezés továbbfolyósítható, illetve ismételten elrendelhető. A gyermektartásdíj folyósítását a gyámhatóság hivatalból vagy a külön jogszabályban meghatározott szervek és személyek értesítése alapján a gyermektartásdíj folyósítását legfeljebb hat hónapra felfüggeszti, ha a kérelmezőnek a 22. paragrafus 1. bekezdésében meghatározott körülményeiben változás állt be, a kötelezett rendszeres jövedelmére, illetve az egyéb vagyonára vezetett végrehajtás eredménnyel jár, feltéve, hogy annak mértéke a bíróság által megállapított gyermektartásdíj alapösszegének ötven százalékát meghaladja, a kötelezett a kérelmező részére legalább két egymást követő alkalommal közvetlenül fizet tartásdíjat, feltéve, hogy annak összege alkalmanként a bíróság által megállapított gyermektartásdíj alapösszegének ötven százalékát meghaladja, a gyermek ideiglenes hatályú elhelyezését rendelték el. A gyámhatóság a felfüggesztést követő vizsgálat eredményeképpen, ha a felfüggesztés időtartama alatt a jogosult nem részesült a 22. paragrafus 6. bekezdés a.) pontjában meghatározott mértékű gyermektartásdíjban - a felfüggesztés lejárta után - elrendeli a gyermektartásdíj további folyósítását és a felfüggesztés időtartamára esedékes megelőlegezett gyermektartásdíj utólagos, egy összegben történő kifizetését vagy a megelőlegezést megszünteti.
A gyámhatóság a gyermektartásdíj megelőlegezését több okból is megszüntetheti, ezek a következők: a gyermek - a gyámhatóság, illetve a bíróság végrehajtható határozata alapján - a külön élő másik szülő vagy más személy gondozásába kerül, a gyermek nagykorúvá válik és nappali oktatás munkarendje szerint tanulmányokat nem folytat, a gyermeket a gyámhatóság nevelésbe veszi, a kötelezett meghal. Fontos tudni, hogy a megelőlegezett gyermektartásdíjat a kötelezett a Polgári Törvénykönyvben meghatározott kamattal az államnak megtéríti. A megelőlegezett gyermektartásdíjnak meg nem térült összegét adók módjára kell behajtani az adózás rendjéről szóló törvény rendelkezései szerint, de az ilyen módon meg nem térített összeget az e törvény 133§ 5. bekezdésében foglaltak alapján méltányosságból csökkentheti, illetve részletfizetést engedélyezhet.
A 25-28. paragrafusokban szabályozott otthonteremtési támogatás célja a nevelésbe vételből kikerült fiatal felnőtt lakáshoz jutását, tartós lakhatása megoldását elősegítse, melynek összegét a gyámhatóság a központi költségvetés terhére biztosít. Az otthonteremtési támogatásra jogosult az a fiatal felnőtt, akinek legalább hároméves időtartamú volt a folyamatos nevelésbe vétele, mely a nagykorúvá válásával szűnt meg és készpénzének, biztosításra vagy más célból lekötött betétjének, vagy ingatlan vagyonának értéke a nagykorúvá válásakor nem haladja meg az öregségi nyugdíj legkisebb összegének hatvanszorosát. Ezekről a feltételekről a támogatás igénylésekor nyilatkozni kell, ahogy arról is, hogy a fiatal együttműködik a gyámhivatal által elrendelt utógondozó intézménnyel. A támogatás céljának megvalósulásához az utógondozást biztosító intézmény nyújt segítséget, ahogy a támogatással való elszámoláshoz is. A támogatásra a fiatal felnőtt akkor is jogosult, ha a három évnél rövidebb időtartamú nevelésbe vételére az e törvény 78. § 1. bekezdés a) pont ab), ac), ad) és b) pont ba) alpontjában meghatározott okból került sor. A nevelésbe vétel időtartamába az ideiglenes hatályú elhelyezés időtartamát is be kell számítani, feltéve, ha a gyermeket ideiglenesen nevelőszülőnél vagy gyermekotthonban helyezték el. A törvény szabályozza, hogy a támogatás Magyarország területén használható fel és azt is, hogy pontosan milyen ingatlan megszerzésére.
A 26. paragrafus alapján az otthonteremtési támogatás mértékét a folyamatos nevelésben eltöltött évek és a jogosult készpénz és ingatlan vagyonának együttes értéke alapján különböző összegben állapítja meg. A vagyonnal nem rendelkező jogosult esetén érje el, a vagyonnal rendelkező jogosult esetén pedig a vagyonnal együtt érje el a négy évnél rövidebb időtartamú nevelésbe vételnél az otthonteremtési támogatás megállapítása idején érvényes öregségi nyugdíj legkisebb összegének negyvenszeresét, a négy évet meghaladó időtartamú nevelésbe vételnél az otthonteremtési támogatás megállapítása idején érvényes öregségi nyugdíj legkisebb összegének ötvenszeresét, az öt évet meghaladó időtartamú nevelésbe vételnél az otthonteremtési támogatás megállapítása idején érvényes öregségi nyugdíj legkisebb összegének hatvanszorosát. Amennyiben a fiatal felnőtt az otthonteremtési támogatást lakás bérleti díjának kifizetésére, államilag támogatott lakás-előtakarékossági programban való részvételre vagy ingatlan felújítására, bővítésre használja fel, a gyámhatóság az otthonteremtési támogatás összegének részletekben történő kifizetéséről dönthet. Az ingatlan felújítása, bővítése céljára megállapított otthonteremtési támogatás részletekben történő kifizetése esetén a következő részlet kifizetésére csak akkor kerülhet sor, ha a fiatal felnőtt az előző részlet cél szerinti felhasználásáról okmányokkal igazoltan elszámolt. Az állam javára a gyámhatóság öt év időtartamra elidegenítési tilalmat jegyeztet be az otthonteremtési támogatással megszerzett ingatlanra és az otthonteremtési támogatásból felújított, a támogatásban részesülő fiatal felnőtt tulajdonában vagy részben a tulajdonában lévő ingatlanra is. Ezt a tilalmat a jogosult fiatal felnőtt kérelmére, körülményeinek lényeges változása esetén a gyámhatóság feloldhatja.
A 27. paragrafus alapján a gyámhatóság a gyermeket nagykorúságának elérése előtt 6 hónappal írásban tájékoztatja az otthonteremtési támogatás lehetőségéről, és az otthonteremtési támogatás iránti igényt a kérelmező a nagykorúvá válást követően, de legkésőbb a 30. évének betöltéséig nyújthatja be. E határidő elmulasztása jogvesztő.
Címkék: sorozat jogszabály törvény gyámhatóság gyermektartásdíj gyermekjog rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény Gyvt 1997. évi XXXI. törvény otthonteremtési támogatás
2015. július 17. 21:42 - gyvgyj_gtm
Programajánló 2015. 29. hét
Hétvége, nyár, kánikula. Ez a három szó meghatározza, hogy mit lehet most hétvégére tervezni.
Ha valaki szereti és bírja a kánikulát, menjen strandra, vízpartra. Budapesten van olyan strand, ahol a kedvezőbb áron lehet venni belépőt. A gyerekeknek ideális a sok zöld felület és a sekély medence. A gyerekekre ilyenkor is fokozottan kell figyelni, ők könnyebben túlhevülnek, megpirulnak, mint a felnőttek. Ha valaki azon a környéken van, akkor jó választás lehet a Miskolctapolcai strandfürdő. A hosszú nyitva tartás mellett ezen a hétvégén éjszakai fürdőzésre is lesz lehetőség. A másik Tapolca és az 1982 óta fokozottan védett Tapocai-tavasbarlang a Balatontól nem messze minden nap várja látogatókat. barlangban a gyerekeknek külön kúszóbarlang is van, de a felnőttek is érdekes és izgalmas ismeretekre tehetnek szert a túra során.
Ha valaki nem szereti a szaharai hőséget és otthon marad a feltehetően hűvös lakásban, annak néhány olvasnivaló.
Eric Berne: Emberi játszmák című könyve már megjelenésekor nagy siker volt, mivel közérthető nyelven írt az emberi lélekről. A szerző könyvében számos a társas érintkezés problémáit, játszmáit elemezte, tette mindezt úgy, hogy a pszichológiában nem járatos de a téma után érdeklődő, vagy érintett olvasó is könnyen megértette az okokat. Elemzés, rengeteg példa, összegzés és egy élet lehetősége túl a játszmákon- mindez egyetlen könyvben. Itt lehet beleolvasni.
A speciális szükségletű gyermekek ellátása Magyarországon sok esetben nem valósul meg, általában a szülőn múlik, hogy milyen ellátást és fejlesztést kap a gyermek. Önmagában az a tudat, hogy a gyermek nem teljesen egészséges, hogy kicsit más, mint a többi, elég megterhelés lehet a családnak. Az almameter blogban két kitartó és szenvedélyes szülő írja le „kalandos útjukat”, melyet szakértői bizottságok és hivatalnokok tettek rögösebbé a kelleténél.
A Gyermekvilág, gyermekjog blogban arra vállalkozunk - az ilyen tárgyú szakkönyvek mellett, - hogy a jelenlegi szabályozást alkotó törvényeket bemutassuk és közérthetőbb nyelvezeten érthetőbben legyenek a száraz jogi formulák. Az 1997-es Gyermekjogi törvényről itt, itt, és itt olvasható a post, az ENSZ Gyermekek jogairól szóló Egyezmény itt.
Kép forrása: http://www.csillaghegyistrand.hu/
Címkék: programajánló 1991. évi LXIV. törvény 1997. évi XXXI. törvény

matches:
bíróság
§ 2
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
§ 1


text:
1 a FŐVÁROSI BÍRÓSÁG mint másodfokú bíróság 55.Mf.29716/2002/3. A Magyar Köztársaság nevében! A Fővárosi Bíróság, mint másodfokú bíróság a Független Rendőr Szakszervezet (1388 Budapest, Pf.: 52., eljáró képviselő: dr. Csányi Éva jogtanácsos) által képviselt N.J. felperesnek a Budapesti Rendőrfőkapitányság alperes ellen szolgálati viszonyt érintő parancs hatályon kívül helyezése iránt indított perben a Fővárosi Munkaügyi Bíróság szeptember 5. napján kelt 23.M.4097/2000/19. számú ítélete ellen az alperes 20. sorszámú fellebbezése folytán meghozta az alábbi Í T É L E T E T A másodfokú bíróság az első fokú bíróság ítéletét helybenhagyja. Az eljárás illetékét az állam viseli. Kötelezi az alperest, hogy a felperesnek 15 napon belül fizessen meg 5.000,- (Ötezer) forint másodfokú perköltséget. Az ítélet ellen nincs helye fellebbezésnek. I N D O K O L Á S
2 Az elsőfokú bíróság ítéletében az alperes /2000. számú határozatát hatályon kívül helyezte a /138. számú parancsra is kiterjedően. Kötelezte az alperest illetmény-különbözet címén ,- Ft és kamata megfizetésére. Az alperest ,- Ft perköltségben marasztalta és rendelkezett arról, hogy a le nem rótt eljárási illetéket az állam viseli. Indokolásában kifejtette, hogy a felperes március 1-től állt hivatásos állományban az alperesnél, április 1-től főtörzszászlósi rendfokozati maximumhoz tartozó nyomozói beosztásban dolgozott, majd 1997-ben került kinevezésre tiszti vizsgálói beosztásba. A felperes ekkor középiskolai végzettséggel és tiszthelyettesi rendfokozattal rendelkezett. A felperes által ellátott tényleges tiszti munkakörre figyelemmel a felperes a 23/2000. számú intézkedés alapján illetmény-különbözet kifizetésben részesült. A augusztus 24-i személyügyi elbeszélgetésen a felperes beosztási kategóriájának visszaminősítését tudomásul vette. Ezt követően kiadott /138. számú állományparancs az 1997-ben kibocsátott parancs vizsgálói beosztásba kinevezésre vonatkozó rendelkezését helyezte hatályon kívül, jogszabályba ütközősége, semmisség miatt. Az első fokú bíróság bizonyítás eredményeképpen állapította meg, hogy a felperes az 1997-ben kiadott parancs alapján tiszti rendfokozathoz kötött beosztást látott el, amely a felperes végzettségére tekintettel a Hszt ba ütközött. A jogszabályba ütköző intézkedést a felperes végrehajtotta, a vizsgálói beosztásnak megfelelő munkakört ellátta. A visszaminősítést követően is a felperes beosztása változatlan tartalmú volt, és azt a felperes ténylegesen ellátta. Ezt a körülményt értékelve az első fokú bíróság szerint a visszaminősítést követően is ellátott tiszti munkára figyelemmel a felperest a tiszthelyettesi és a tiszti illetmény közötti illetmény-különbözet megilleti. Alkalmazta az Alkotmány 70/B. -át és azt a jogelvet, hogy a felperes a korábbi semmis parancs alapján jóhiszeműen szerzett jogokat, melyre nézve őt hátrány nem érheti. Formai szempontból is jogellenesnek minősítette az alperes eljárását a panasz elbírálása során. A szolgálati panaszt a munkáltató elbírálásra hivatott tagja (kerületi Rendőrkapitányság vezetője) a felperesre kedvezően bírálta el, így a Hszt (2) bekezdésére figyelemmel az elutasítás jogellenes volt. A marasztalás összegszerűségét a felek egybehangzó nyilatkozatára alapította. Az ítélet ellen az alperes élt fellebbezéssel, kérve az ítélet megváltoztatását és felperes keresetének teljes elutasítását. Hivatkozásképpen előadta, hogy a felperes panaszát az alperes a Hszt-nek megfelelő eljárási rend keretében bírálta el. A Hszt a értelmében a kerületi kapitányság vezetője, mint döntést hozó eljáró támogatólag záradékolta a felperes szolgálati panaszát, azonban annak nem adott helyt, hanem a Hszt (2) bekezdése szerint eljárva döntésre az ügyet felterjesztette az elöljáró parancsnokhoz, a Budapesti Rendőrfőkapitányhoz. A BRFK vezetője nem lépte túl hatáskörét az eljárás során. Érdemben is kérte a felperes keresetének elutasítását arra hivatkozással, hogy a évi /138. számú állományparancs a jogellenes helyzetet szüntette meg. A felperes tiszti beosztásba történő kinevezésekor gimnáziumi érettségi végzettséggel, rendőr-tiszthelyettes iskolai és bűnügyi operatív szaktanfolyami szakképesítéssel rendelkezett. A Hszt. 72. (2) bek. a) pontja és a 9/1997. (II. 12.) BM rendelet 37. (2) bekezdésére figyelemmel az évi állományparancs jogszabályokkal ellentétesen rendelkezett a tiszti vizsgálói beosztásról. A jogszabály által megkövetelt iskolai végzettség meglétének hiányát a végzettség megszerzésére irányuló tanulmányok megkezdése nem pótolja. Hangsúlyozta továbbá, hogy nincs jogszabályi lehetőség arra, hogy a hivatásos állomány tagjának illetményét a besorolástól függetlenül kizárólag az általa végzett munka alapján határozzák meg. Az Alkotmány ítéletben hivatkozott rendelkezése nem állítható szembe a besorolási szabályokkal (Hszt. IX.
3 fejezete), illetőleg nem eredményezheti azok figyelmen kívül hagyását. A felperes fellebbezési ellenkérelmében az első fokú ítélet helybenhagyását kérte. Érvelését kiegészítette azzal, hogy az alperes által alkalmazott visszaminősítés a Hszt. 48. (1) bekezdés feltételeinek sem felel meg. Az alperes fellebbezése nem alapos. A Fővárosi Bíróság megállapította, hogy az első fokú bíróság a bizonyítékok mérlegelésével a tényállást túlnyomó részben helyesen állapította meg, azonban az alábbiak szerint pontosításra szorul. Már az első fokú eljárás során rendelkezésre állt a augusztus 24-én keltezett jegyzőkönyv, amely a felperessel lefolytatott személyügyi elbeszélgetés során készült. Ennek során az alperes személyügyi főelőadója tájékoztatta a felperest, hogy az évi /58. számú állományparancsban történő kinevezése tiszti vizsgálói beosztásba, jogszabállyal ellentétes volt, mivel felperes iskolai végzettsége nem felel meg a tiszti beosztáshoz előírt egyetemi vagy főiskolai végzettségnek. A jogszerű állapot helyreállítása érdekében illetmény változatlanul hagyása mellett a felperes zászlósi állománycsoportú vizsgálónak (II/III. besorolású) kerül kinevezésre. A felperes egyetemi tanulmányai támogatására jogosultsága változatlan marad. A jegyzőkönyv tükrözi, hogy az ilyen tartalmú tájékoztatást követően a felperes személyesen is nyilatkozott, miszerint a évi /138. számú parancs ellen, a Hszt alapján szolgálati panasszal él. A Fővárosi Bíróság a fentiekkel pontosított és kiegészített első fokú ítéleti tényállást tekintette irányadónak és alapította arra a döntését. A másodfokú bíróság a kiegészített tényállás alapján az első fokú bíróság érdemi döntésével egyetértett, azonban az ítéleti jogi indokolást és érvelését nem osztotta. A másodfokú bíróság a fellebbezés kapcsán a keresettel támadott parancsot és annak alperesi elbírálását mind alaki, mind érdemi szempontból felülbírálta. A per anyaga tükrözi, hogy felperes a évi /138. számú állományparancs ellen, a szolgálati panaszát a Hszt szerint nyújtotta be augusztus 29. napján. A szolgálati panaszra a kerületi Rendőrkapitányság vezetője parancsnoki záradékot vezetett rá: N.J rendőr zászló kérelmét támogatom, annak méltányos elbírálását javaslom. A záradékolt szolgálati panaszt egyebekben a rendőrkapitányság vezetője nem bírálta el, a szolgálati panasz érdemi elbírálására a Budapesti Rendőr-főkapitány szeptember 26-ra keltezett határozatában került sor.
4 A másodfokú bíróság a fentiekben kiemelt peradatok mellett állapította meg, hogy az alperes fellebbezési érvelése helytálló volt arra nézve, hogy a felperes szolgálati panaszát nem a kerületi kapitányság vezetője bírálta el érdemben, hiszen a Hszt a szerint ilyen kötelezettsége nem is állt fenn helyt adás hiányában. A döntést hozó elöljáró támogató tartalmú záradékolása a szolgálati panaszon nem minősíthető a panasznak helyt adó döntésnek, különös figyelemmel arra, hogy az állományilletékes parancsnoknak épp a saját maga által meghozott és szolgálati panasszal támadott parancsát kellett volna felülbírálnia. A másodfokú bíróság osztotta az alperes fellebbezési megállapítását, hogy a felperes szolgálati panasza a Hszt-nek megfelelő eljárási rend keretében lett elbírálva. A másodfokú bíróság a formailag jogszerűen elbírált szolgálati panasz alapján benyújtott keresetet így érdemben is felülbírálta. A másodfokú bíróság az érdemi elbírálás során döntő jelentőségűnek tekintette a kiegészített tényállásra figyelemmel azt a bizonyított peradatot, hogy az alperes a felperest a /138. számú parancsban augusztus 24-én a felperessel való közös megegyezés nélkül minősítette vissza és helyezte hatályon kívül az évi /58. számú állományparancsnak a vizsgáló beosztásba való kinevezésre vonatkozó rendelkezését. A visszaminősítő parancs az évi munkáltatói intézkedésbe foglalt jognyilatkozatot a Hszt szerint érvénytelennek (semmisnek) minősítette. A másodfokú bíróság alkalmazta az alperes által is hivatkozott Hszt. 10. (2) bekezdését, mely szerint ha a jognyilatkozat valamely része érvénytelen, helyette a szolgálati viszonyra vonatkozó szabályt kell alkalmazni, kivéve, ha a felek az érvénytelen rész nélkül nem állapodtak volna meg. A felperes részére március 26. napjára keltezetten kiadott /58. számú kinevező parancs egyik lényegi eleme volt, hogy a felperest tiszti vizsgálói beosztásba nevezte ki az alperes a BRFK kerületi Rendőrkapitányság Bűnügyi Osztály Vizsgálati Alosztály állományába. Ennek utólagos módosítása nem minősíthető olyannak, amely az évi paranccsal elfogadott besorolást lényegileg ne érintette volna. A jelen tényállás mellett így a Hszt. 10. (2) bekezdése, a részleges érvénytelenség esete nem alkalmazható, ezért alperesnek a visszaminősítés során tekintettel kell lennie a felperes módosítást elfogadó avagy elutasító álláspontjára. A jogszabályoknak megfelelő, ám a korábbi parancshoz képest visszaminősítést jelentő újabb parancsra a peres felek között ha megegyezés jön létre, akkor a felperes beleegyezésével az új parancs feltételeinek megfelelően a jogviszony továbbra is fennáll és az ennek megfelelő illetmény kifizetés terheli az alperest. Abban az esetben, hogyha a felperes a visszaminősítésbe nem egyezik bele és így a felek között a Hszt. szabályainak megfelelő jogszerű kinevezés nem jön létre, úgy az alperesnek a Hszt. 11. (2) és (3) bekezdése szerint kell eljárnia. Eszerint az érvénytelen jognyilatkozat alapján létrejött szolgálati jogviszonyt a fegyveres szerv köteles azonnali hatállyal megszüntetni. A fegyveres szerv hibájából eredő érvénytelenség esetén a hivatásos állomány tagjának fel nem róható magatartása szerinti felmentés szabályait, illetve jogkövetkezményeit kell megfelelően alkalmazni. A felhívott jogszabályokból egyértelműen következik, hogy a jogviszony felszámolásával egyidejűleg az alperest a Hszt. 11. (3)
5 bekezdésében meghatározott fizetési kötelezettség is terheli. A másodfokú bíróság mindezek kiemelése mellett állapította meg, hogy a jelen tényállásban az alperes egyoldalú intézkedéssel helyezte alacsonyabb beosztásba a felperest, ezért a felperes megalapozottan tarthatott igényt az eredeti, tiszti besorolás szerinti beosztásnak megfelelő illetményre. A peresített időszakra nézve a felperes részére vélelmezett tiszti illetmény már megállapításra nem került, ezért az első fokú bíróság helytállóan kötelezte az alperest a peresített időszakra a tiszti besorolás szerinti illetmény és a tiszthelyettesi besorolás szerinti illetmény-különbözet megfizetésére. Az összegszerűség a felek egyező előadására alapult, az összegszerűséget az alperes a fellebbezésében nem kifogásolta. A másodfokú felülbírálat így az összegszerűséget külön nem érintette. A Fővárosi Bíróság a fentiekben megjelölt tényállásbeli módosítással és módosított jogi indokolással hagyta helyben az első fokú bíróság ítéletét és hozta meg a helybenhagyó döntését a Pp (2) bekezdése szerint. Az alperes személyi költségmentességére figyelemmel a le nem rótt illetéket az állam viseli a 6/1986. (VI. 26.) IM rend. 13. (1) bekezdés és 14. alapján. A másodfokú perköltségről rendelkezés a Pp. 78. (1) bekezdésén alapszik, figyelemmel a Pp. 76. (2) bekezdésére és a Pp. 75. (2) bekezdésre is. Budapest, február 14. dr. Zubovics Lászlóné sk. a tanács elnöke Mészárosné dr. Szabó Judit sk. előadó bíró Siposné dr. Takács Ágnes sk. bíró

matches: BÍRÓSÁG bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság


text:
1 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1391 Budapest 62. Pf. 211 Telefon: (06-1) , Fax: (06-1) Ügyszám: Vj/40/2013. Iktatószám: Vj/40-260/2013. Betekinthető változat! A Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa - a dr. Sz. A. ügyvéd (Szilvágyi Ügyvédi Iroda) által képviselt ATI Autóközlekedési Tanintézet Kft. (9024 Győr, Zrínyi út 21.) I. rendű - a dr. Cs. Z. ügyvéd (dr. Csizmadia Zoltán Ügyvédi Iroda) által képviselt "BILUX" Győr-Moson- Sopron Megyei Gépjárművezető Kft. (9028 Győr Jereváni u. 42.) II. rendű; - a dr. H. Z. ügyvéd (dr. Horváth Z. Ügyvédi Iroda) által képviselt Göbölös Gábor egyéni vállalkozó (Győr) III. rendű; - dr. H. Z. ügyvéd (dr. Horváth Z. Ügyvédi Iroda) által képviselt HORVÁTH TANODA Oktató és Vizsgaközpont Kft. (9330 Kapuvár, Kossuth Lajos u. 17.) IV. rendű - Koczka József egyéni vállalkozó (Pannonhalma) V. rendű; - a dr. H. Z. ügyvéd (dr. Horváth Z. Ügyvédi Iroda) által képviselt Kránitz Csaba egyéni vállalkozó (Győrújfalu) VI. rendű; - a K. I. által képviselt MAZSOLA AUTÓS TANODA Szolgáltató Bt. (9022 Győr, Zrínyi Miklós u. 21.) VII. rendű; - a P. A. által képviselt "New Easy Rider" Autósiskola Járművezető-képző Kft. (9022 Győr, Liszt Ferenc u. 11.) VIII. rendű; - a T. J. által képviselt PANDA Autósiskola, Kereskedelmi és Szolgáltató Bt. (9028 Győr, Banai u. 5. ill Győr, Csaba u. 16.) IX. rendű; - a dr. H. Z. ügyvéd (dr. Horváth Z. Ügyvédi Iroda) által képviselt QUALITÄT GÉPJÁRMŰVEZETŐ-KÉPZŐ Kft. (9021 Győr, Városház tér 3.) X. rendű; - Roncz József egyéni vállalkozó (Győr) XI. rendű; - Schreiner Zsolt egyéni vállalkozó (Nyúl) XII. rendű, - Stern László egyéni vállalkozó (Győr) XIII. rendű; - a dr. H. Z. ügyvéd (dr. Horváth Z. Ügyvédi Iroda) által képviselt Szabó Károly egyéni vállalkozó (Győr) XIV. rendű és - a dr. H. Z. ügyvéd (dr. Horváth Z. Ügyvédi Iroda) által képviselt Szücs József egyéni vállalkozó (Győr) XV. rendű eljárás alá vont vállalkozásokkal szemben gazdasági versenyt korlátozó megállapodás tilalmának feltételezett megsértése miatt indult versenyfelügyeleti eljárásban tárgyalás tartását követően meghoztaaz alábbi h a t á r o z a t o t. Az eljáró versenytanács megállapítja, hogy az eljárás alá vont vállalkozások jogsértést követtek el, amikor a április 5-i találkozón versenykorlátozó céllal megállapodtak a B kategóriás járművezetők győri képzésére alkalmazott tanfolyami díjak megemeléséről. 1.
2 E jogsértés miatt az eljáró versenytanács kötelezi az ATI Autóközlekedési Tanintézet Kft.-t ,- Ft, azaz Négyszázharmincezer forint; a "BILUX" Győr-Moson-Sopron Megyei Gépjárművezető Kft.-t ,- Ft, azaz Kilenmillióegyszázezer forint; Göbölös Gábor egyéni vállalkozót ,- Ft, azaz Hatszázötvenezer forint; a HORVÁTH TANODA Oktató és Vizsgaközpont Kft.-t ,- Ft, azaz Hétszázhuszonötezer forint; Koczka József egyéni vállalkozót ,- Ft, azaz Nyolcvanötezer forint; Kránitz Csaba egyéni vállalkozót ,- Ft, azaz Kettőszáznyolcvanötezer forint; a MAZSOLA AUTÓS TANODA Szolgáltató Bt.-t ,- Ft, azaz Négyzázharmincezer forint; a "New Easy Rider" Autósiskola Járművezető-képző Kft.-t ,- Ft, azaz Egymilliónégyszázötvenezer forint; a PANDA Autósiskola, Kereskedelmi és Szolgáltató Bt.-t ,- Ft, azaz Kettőszázezer forint; a QUALITÄT GÉPJÁRMŰVEZETŐ-KÉPZŐ Kft.-t ,- Ft, azaz Kettőmillióegyszáznyolcvanezer forint; Roncz József egyéni vállalkozót ,- Ft, azaz Háromszázkilencvenezer forint; Schreiner Zsolt egyéni vállalkozót ,- Ft, azaz Kettőszáznyolcvanötezer forint; Stern László egyéni vállalkozót ,- Ft, azaz Egyszázharmincötezer forint; Szabó Károly egyéni vállalkozót ,- Ft, azaz Nyolcszázharmincötezer forint és Szücs József egyéni vállalkozót ,- Ft, azaz Kettőmillió-kettőszázharmincezer forint bírság megfizetésére, amelyet a határozat kézbesítésétől számított harminc napon belül kötelesek megfizetni a Gazdasági Versenyhivatal számú bírságbevételi számlájára. A bírság befizetéskor a közlemény rovatban feltüntetendő: az eljárás alá vont neve, a versenyfelügyeleti eljárás száma, a befizetés jogcíme (bírság). Ha a kötelezett a bírságfizetési kötelezettségének határidőben nem tesz eleget, késedelmi pótlékot köteles fizetni. A késedelmi pótlék mértéke minden naptári nap után a felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének 365-öd része. A bírság és a késedelmi pótlék meg nem fizetése esetén a Gazdasági Versenyhivatal megindítja a határozat végrehajtását. A határozat felülvizsgálatát az ügyfelek a kézbesítéstől számított harminc napon belül kérhetik a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságnak címzett, de a Versenytanácsnál benyújtott, vagy ajánlott küldeményként postára adott keresettel. A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a pert tárgyaláson kívül bírálja el, a felek bármelyikének kérelmére azonban tárgyalást tart, mely kérelmet az ügyfél a keresetlevélben terjesztheti elő. *** Az eljáró versenytanács meghozta továbbá az alábbi v é g z é s t. 2.
3 Az eljáró versenytanács megszünteti a versenyfelügyeleti eljárást az eljárás alá vontak által tanúsított és jelen eljárásban vizsgált alábbi magatartások tekintetében: - a január 1. és április 4. közötti időszakban tanúsított valamennyi magatartás, - a teljes vizsgált időszakban a Győrön kívüli képzések, valamint - a teljes vizsgált időszakban a B kategórián kívüli járművezetői és egyéb tanfolyamok kapcsán tanúsított magatartások tekintetében. A végzés ellen a kézhezvételtől számított 8 napon belül a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságnak címzett, de a Versenytanácsnál benyújtandó vagy ajánlott küldeményként postára adott jogorvoslati kérelemnek van helye. A jogorvoslati kérelmet a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság nemperes eljárásban bírálja felül, amely során kizárólag okirati bizonyításnak van helye, azonban a bíróság a feleket a szükségeshez képest meghallgathatja. *** Ha a jogorvoslatra jogosult az egybefoglalt határozat és végzés ellen is jogorvoslattal él, a határozat elleni jogorvoslat szabályait kell alkalmazni. I n d o k o l á s I. Az eljárás megindításának körülményei 1. A Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: GVH) június 19-én, Vj-40/2013. számon versenyfelügyeleti eljárást indított a "BILUX" Győr-Moson-Sopron Megyei Gépjárművezető Kft., Faddi Mihály egyéni vállalkozó (9023 Győr, Bartók Béla u. 21/A), Göbölös Gábor egyéni vállalkozó, a HORVÁTH TANODA Oktató és Vizsgaközpont Kft., Koczka József egyéni vállalkozó, Kránitz Csaba egyéni vállalkozó, a MAZSOLA AUTÓS TANODA Szolgáltató Bt., a "New Easy Rider" Autósiskola Járművezető-képző Kft., a PANDA Autósiskola, Kereskedelmi és Szolgáltató Bt., a QUALITÄT GÉPJÁRMŰVEZETŐ-KÉPZŐ Kft., Schreiner Zsolt egyéni vállalkozó, Stern László egyéni vállalkozó és Szücs József egyéni vállalkozó eljárás alá vont vállalkozásokkal szemben gazdasági versenyt korlátozó megállapodás tilalmának feltételezett megsértése miatt, mivel észlelte, hogy az eljárás alá vont vállalkozások 2011-től kezdődően, Győr-Moson-Sopron megyei működésük tekintetében egyeztették a közúti járművezetők képzésére alkalmazott tanfolyami díjaikat, és ezzel a Tpvt a (2) bekezdésének a) pontjában foglalt tényállás megvalósításával valószínűsíthetően megsértették a Tpvt ának (1) bekezdésében előírt tilalmat A versenyfelügyeleti eljárás a "BILUX" Győr-Moson-Sopron Megyei Gépjárművezető Kft Győr, Jereváni u. 42. szám alatti székhelyén, a MAZSOLA AUTÓS TANODA Szolgáltató Bt Győr, Zrínyi u. 21. szám alatti telephelyén, a "New Easy Rider" Autósiskola Járművezető-képző Kft Győr, Liszt Ferenc u. 11. szám alatti telephelyén, a QUALITÄT GÉPJÁRMŰVEZETŐ-KÉPZŐ Kft Győr, Városház tér 3. szám alatti székhelyén, valamint a HORVÁTH TANODA Oktató és Vizsgaközpont Kft Győr, Bisinger sétány 10. szám alatti fióktelepén június 19-én tartott Tpvt. 65/A. -a szerinti előzetes értesítés nélküli helyszíni vizsgálattal (a továbbiakban: rajtaütés) 1 Vj/40/2013. sz. irat 3.
4 indult, amelyet a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság május 24-én kelt, 2.Kpk /2013/2. sz. végzésével 2 engedélyezett. 3. A versenyfelügyeleti eljárás megindítását követően a GVH észlelte, hogy Faddi Mihály egyéni vállalkozó nem tulajdonosa a vizsgált magatartással valószínűsíthetően érintett Charlie Autósiskolának, hanem annak egyik oktatója. Tekintettel arra, hogy gépjárművezető-oktatóként az autósiskolák árképzésére nem lehetett ráhatása, valószínűsíthetően a vizsgált magatartást sem tanúsíthatta. A rendelkezésre álló információkból ugyanakkor megállapítható volt, hogy a vizsgált magatartással valószínűsíthetően érintett Charlie Autósiskola (9024 Győr, Répce u. 25.) tulajdonosa Szabó Károly egyéni vállalkozó (9024 Győr, Répce u. 25.). Mindezekre tekintettel a GVH a szeptember 24-én kelt, Vj/40-61/2013. számú végzéssel Szabó Károly egyéni vállalkozót a versenyfelügyeleti eljárásba ügyfélként bevonta, ezzel egyidejűleg pedig Faddi Mihályt az eljárásból elbocsátotta február 14-én a Vj/40-124/2013. számú végzéssel a vizsgálók ideiglenes biztosítási intézkedést rendeltek el a BILUX" Győr-Moson-Sopron Megyei Gépjárművezető Kft.-vel szemben. Az ideiglenes biztosítási intézkedést elrendelő végzéssel szemben benyújtott fellebbezést az eljáró versenytanács március 13-án hozott Vj/40-192/2013. számú végzésével elutasította. A biztosítási intézkedésre tekintettel a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló évi CXL. törvény (a továbbiakban Ket.) 33. -ának (2) bekezdése alapján az ügyet soron kívül kell elintézni. 5. A GVH a február 25-én kelt Vj/40-152/2013. számú végzéssel a versenyfelügyeleti eljárásba ügyfélként bevonta az ATI Autóközlekedési Tanintézet Korlátolt Felelősségű Társaságot (9024 Győr, Zrínyi út 21.), valamint a szintén február 25-én kelt Vj/40-153/2013. számú végzéssel Roncz József egyéni vállalkozót (9024 Győr, Mécs László u em. 5.), mivel a Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal Közlekedési Felügyelőségének a Vj/40-129/2013. számú adatszolgáltatásából kiderült, hogy e két eljárás alá vont is Győr-Moson-Sopron Megyében folytat B kategóriás járművezető képzést és tanulószám alapján nem elhanyagolható a méretük. 6. A vizsgálók március 10-én kelt, Vj/40-182/2013. sz. alatt vizsgálati jelentést terjesztettek a Versenytanács elé, ezzel a versenyfelügyeleti eljárás a Tpvt. 47. (1) bekezdés b) pontja alapján versenytanácsi szakaszba került. II. Az eljárás alá vontak 3 ATI Autóközlekedési Tanintézet Korlátolt Felelősségű Társaság 7. Az ATI Autóközlekedési Tanintézet Kft. 4 (a továbbiakban: ATI) Győr legrégebbi autósiskolája, amely állami cégként működött, majd a 2000-es évek közepén került sor a privatizációjára. A céget Miltner Ferenc vásárolta meg több kollégájával együtt, és a vállalkozás azóta a Miltner család érdekeltségében működik. Miltner András 2012 márciusában örökölte édesapjától a céget, azóta ügyvezetője és 98%- ban tulajdonosa is a vállalkozásnak. 8. Az iskola egy darabig Mosonmagyaróváron is működött, de onnan időközben már kivonult. A B kategória mellett segédmotorkerékpár és motorkerékpár vezetést oktatnak. Az ATI-nak két munkavállalója van, az iskolavezető és egy adminisztratív dolgozó, valamint 4-5 oktató dolgozik náluk 2 Vj/40-1/2013. sz. irat 3 Győrben az eljárás alá vont vállalkozásokon kívül még egy autósiskola működik, a Magyar Autóklub (77 tanuló). A tanulók itt megjelölt száma az eljárás alá vont vállalkozásokkal azonos módon, a Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal Közlekedési Felügyelőségének jogsegélyén alapul.az autósiskola vezetője Vér György. 4 Az alábbiak forrásaként lásd: Vj/40-176/2013. számú jegyzőkönyv 4.
5 szerződéses viszonyban, alvállalkozóként. A cégnek egy lízingelt gépjárműve van. A 2012-ben Győrben B kategóriás járművezetői képzésben beiskolázottak száma 83 fő. 9. A vállalkozás 2013-as árbevétele Ft volt. A megállapodással érintett, évi B kategóriás képzésekre vonatkozó árbevétele Ft volt A Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal Közlekedési Felügyelőségének 6 a GVH belföldi jogsegély kérelmére 7 adott tájékoztatása 8 szerint az ATI autósiskola 2012-ben 72 tanulót vitt első alkalommal forgalmi vizsgára B kategóriában a megyében. 9 "BILUX" Győr-Moson-Sopron Megyei Gépjárművezető Kft. 11. A "BILUX" Győr-Moson-Sopron Megyei Gépjárművezető Kft. (a továbbiakban: Bilux) az 1990-ben megszűnt Magyar Honvédelmi Szövetséghez (a továbbiakban: MHSZ) tartozó autósiskola volt, mely az MHSZ megszűnését követően a Kulturált Közlekedésért Alapítvány (a továbbiakban: Alapítvány) tulajdonába került. Az Alapítvány felett az alapítói jogokat a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium gyakorolja A Bilux gépjárműoktatással foglalkozik, AM, A, B, C, C+E, D kategóriákban tart oktatást, valamint szaktanfolyamokat (GKI, 11 ADR 12 ). A vállalkozás kirendeltségekkel rendelkezik Győrben, Csornán, Kapuváron, Mosonmagyaróváron, Sopronban, Tatabányán és Nyíregyházán, oktatást még szélesebb körben, e kirendeltségek vonzáskörzetében is tart. 13. A Bilux a legnagyobb győri autósiskola, összesen 80 alvállalkozóként dolgozó oktatója van, ebből 22 dolgozik Győrben. 13 A cégnek 4 saját tulajdonú teherautója, illetve egy általa üzemeltetett teherautója, 1 pótkocsija és 2 segédmotorkerékpárja van. 75 oktató saját tulajdonú gépjárművet használ. Saját piaci részesedését a megyében 45%-ra becsüli. A 2012-ben Győrben B kategóriás járművezetői képzésben beiskolázottak száma 1377 fő as árbevétele Ft volt. A megállapodással érintett, évi B kategóriás képzésekre vonatkozó győri árbevétele Ft volt A Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal Közlekedési Felügyelőségének tájékoztatása 15 szerint a Bilux a megyében 2012 során 1390 tanulót vitt forgalmi alapvizsgára B kategóriában. Göbölös Gábor egyéni vállalkozó (Vándor autósiskola) 16. A Göbölös Gábor egyéni vállalkozó vezette Vándor Autósiskola 1998-ban kezdte meg önálló járművezető képzési tevékenységét. Kezdetben csak személygépjármű vezetést folytatott, jelenleg 5 Vj/40-176/2013 sz. jegyzőkönyv 2. és 3. melléklete 6 A Nemzeti Közlekedési Hatóság területi szerve. 7 Vj/40-122/2012. sz. irat 8 Vj/40-129/2013. sz. irat 9 A vizsgálat az elérhető adatok alapján az első forgalmi vizsgára vitt tanulók számát veszi figyelembe az eljárás alá vontak piaci súlyának becslésére. A becslés alapja, hogy általánosságban elmondható, hogy az az autósiskola viszi első alkalommal forgalmi vizsgára a tanulót, akinél az a képzést folytatta. A kapott adatok megyei szintűek, így a több városban is aktív autósiskolák esetében ezt figyelembe kell venni. Ugyancsak jelezte az adatszolgáltató, hogy adatvesztés miatt, egyes tanulók esetében nem azonosítható, hogy melyik képzőszerv vitte őket forgalmi vizsgára. Az adatvesztés a október 25-től április 8-ig terjedő időszakot érinti. Az adatszolgáltatás alapján az adatvesztés következtében 7 tanuló esetében nem állapíthaó meg, hogy mely képzőszerv vitte első alkalommal forgalmi vizsgára B kategóriában. 10 Lásd: Vj/40-39/2013. sz. jegyzőkönyv, a Kulturált Közlekedésért Alapítvánnyal kapcsolatban elérhető a évi beszámolója, amely megerősíti, hogy a KIM az alapítói jogok gyakorlója vele kapcsolatban 11 Tehergépkocsi-vezetői alapképzés és továbbképesítés 12 Veszélyes áru szállító tanfolyam 13 Vj/40-39/ oldal 14 Vj/40-160/2013. sz. irat 15 Lásd Vj/40-129/2013. sz. irat 5.
6 viszont már AM, A1, A2, A, B, C, C+E és D kategóriákban oktat. Az iskolának 5 oktatója van, közülük 1 alkalmazott, 4 egyéni vállalkozó. Göbölös Gábor tulajdonában 2 motor, 1 személygépkocsi, 1 pótkocsis teherautó és 1 autóbusz van, míg az oktatói 3 motorral és 3 személygépkocsival járulnak hozzá az iskola működéséhez. Az iskola működési területe Győr és annak vonzáskörzete. 16 Éves szinten tanulója van. 17 A 2012-ben Győrben B kategóriás járművezetői képzésben beiskolázottak száma 123 fő as árbevétele Ft volt. A megállapodással érintett, évi B kategóriás képzésekre vonatkozó árbevétele Ft volt A Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal Közlekedési Felügyelőségének tájékoztatása szerint Göbölös Gábor autósiskolája 2012-ben 71 tanulót vitt forgalmi vizsgára B kategóriában a megyében. HORVÁTH TANODA Oktató és Vizsgaközpont Kft. 19. A mai Horváth Tanoda Kft. (a továbbiakban: Horváth Tanoda) Horváth Autósiskola néven 1995-ben kezdte meg tevékenységét M, A és B kategóriákban. Jelenleg Győrben, Kapuváron és Sopronban rendelkezik kirendeltségekkel. Tevékenységi körébe az M-től D kategóriáig terjedő gépjárművezető oktatás mellett többféle egyéb tanfolyam (méhészet, fakitermelés, stb.) is tartozik. 19 A Horváth Tanoda 11 munkavállalót alkalmaz, összesen hét gépjárművezető oktatója van. Győrben egy főállású oktató és két szerződéses oktató dolgozik. 20 Rendelkezik teherautóval, motorral és személygépjárművel, az oktatók saját személygépjárműveiket használják. Kategóriánként évi mintegy 130 tanulója van Győrben. 21 A 2012-ben Győrben B kategóriás járművezetői képzésben beiskolázottak száma 92 fő as árbevétele Ft volt. A megállapodással érintett, évi B kategóriás képzésekre vonatkozó győri árbevétele Ft volt A Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal Közlekedési Felügyelőségének tájékoztatása szerint a Horváth Tanoda a megyében 2012 során 166 tanulót vitt forgalmi alapvizsgára B kategóriában. Koczka József egyéni vállalkozó 22. Koczka József 1999-ben kezdte meg saját autósiskolája működtetését, Koczka Autós- és Motorosiskola néven, amely 2013-óta Koczka Autósiskola néven működik. Jelenleg csak B kategóriás képzést folytat, saját személygépjárművével. Alvállalkozót csak a műszaki elméleti oktatásra alkalmaz. 23 Működési területe Pannonhalma és Lébény, diákjait innen szerzi, de a gyakorlati oktatást Győrben folytatja, mert a vizsgák is ott vannak as árbevétele Ft volt. A megállapodással érintett, évi B kategóriás képzésekre vonatkozó árbevétele Ft volt A Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal Közlekedési Felügyelőségének tájékoztatása szerint Koczka József autósiskolája 2012-ben 18 tanulót vitt forgalmi alapvizsgára B kategóriában a megyében. A 2012-ben Győrben B kategóriás járművezetői képzésben beiskolázottak száma 0 fő. 16 Vj/40-23/2013. sz. irat 1. oldal 17 j/40-48/2013. sz.irat 18 Vj/40-169/2013. sz. irat 19 Vj/40-4/2013. sz irat 5. oldal 20 Vj/40-82/2013. sz. irat 4. oldal 21 Vj/40-82/2013. sz. irat 4. oldal 22 Vj/40-173/2013. sz.irat 23 Vj/40-26/2013. sz. irat 24 Vj/40-99/2013. sz. jegyzőkönyv 3. oldal 25 Vj/40-148/2013. sz. irat 6.
7 Kránitz Csaba egyéni vállalkozó 25. Kránitz Csaba saját iskoláját (Csabiga Autósiskola) 2010-ben alapította. AM, A1, A2, A és B képzési kategóriákban oktat, 3 alvállalkozóként közreműködő oktatóval együtt. Egy saját tulajdonú személygépjárművel rendelkezik, az alvállalkozók szintén saját gépjárművet használnak, illetve a motoros oktatónak 5 motorja van. Kránitz Csaba iskolája csak Győrben oktat. 26 A 2012-ben Győrben B kategóriás járművezetői képzésben beiskolázottak száma 97 fő as árbevétele Ft volt. A megállapodással érintett, évi B kategóriás képzésekre vonatkozó árbevétele Ft volt A Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal Közlekedési Felügyelőségének tájékoztatása szerint Kránitz Csaba autósiskolája 2012-ben 91 tanulót vitt forgalmi alapvizsgára B kategóriában a megyében. MAZSOLA AUTÓS TANODA Szolgáltató Bt. 28. A MAZSOLA Autós Tanoda Szolgáltató Bt. (a továbbiakban: Mazsola) 2002 óta folytatja tevékenységét motorkerékpár és személygépjármű kategóriákban. A tanulói létszámtól függően, de általában öt szerződéses oktatóval működik Győrben és Csornán. 28 Éves szinten tanulója van. 29 A 2012-ben Győrben B kategóriás járművezetői képzésben beiskolázottak számáról nem nyilatkozott as árbevétele Ft volt. A megállapodással érintett, évi B kategóriás képzésekre vonatkozó árbevétele Ft volt A Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal Közlekedési Felügyelőségének tájékoztatása szerint a Mazsola Autós Tanoda 2012-ben 56 tanulót vitt forgalmi alapvizsgára B kategóriában a megyében. "New Easy Rider" Autósiskola Járművezető-képző Kft. 31. A New Easy Rider Kft júniusában Easy Rider néven alakult, 2008-ban a jelenlegi tulajdonosok változtatták át a nevét "New Easy Rider" Autósiskola Járművezető-képző Kft.-re (a továbbiakban: New Easy Rider). A és B kategóriában tart képzéseket. Egy adminisztratív alkalmazottja, és nyolc alvállalkozó oktatója van. A New Easy Rider három mopeddel rendelkezik, az oktatók hét személygépjárművel járulnak hozzá az iskola működéséhez. Az iskola kizárólag Győrben működik. 31 A 2012-ben Győrben B kategóriás járművezetői képzésben beiskolázottak száma 194 fő. 32. A New Easy Rider két tulajdonosa és ügyvezetője Bognár Zoltán és Pálmai András Béla, mindketten egyéni vállalkozók és mindketten autóvezető oktatók is egyben a cégnél as árbevétele Ft volt. A megállapodással érintett, évi B kategóriás képzésekre vonatkozó árbevétele Ft volt A Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal Közlekedési Felügyelőségének tájékoztatása szerint a New Easy Rider 2012-ben 133 tanulót vitt forgalmi alapvizsgára B kategóriában a megyében. 26 Vj/40-18/2013. sz.irat 27 Vj/40-166/2013. sz. irat 28 Vj/40-2/2013. sz. jegyzőkönyv 5. oldal 29 Vj/40-100/2013. sz. irat 2. oldal 30 Vj/40-180/2013. sz. irat 31 Vj/40-6/2013. sz. irat 6. oldal 32 Vj/40-151/2013. sz. irat 7.
8 PANDA Autósiskola, Kereskedelmi és Szolgáltató Bt. 35. A PANDA Autósiskola, Kereskedelmi és Szolgáltató Bt. (a továbbiakban: Panda) 1993-ban alakult. A kezdetben nagyobb hallgatói létszámot képző Panda mára saját állítása szerint a piac jelentéktelen szereplőjévé vált. 33 Egyedüli beltagként Takács József, illetve eseti jelleggel bedolgozó két egyéni vállalkozó foglalkozik A, A1 és B kategóriás képzéssel. Működési területe Győr és környéke folyamán tanulója volt. 34 A 2012-ben Győrben B kategóriás járművezetői képzésben beiskolázottak száma 46 fő as árbevétele Ft volt. A megállapodással érintett, évi B kategóriás képzésekre vonatkozó árbevétele Ft volt A Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal Közlekedési Felügyelőségének tájékoztatása szerint a Panda autósiskola 2012-ben 37 tanulót vitt forgalmi alapvizsgára B kategóriában a megyében. QUALITÄT GÉPJÁRMŰVEZETŐ-KÉPZŐ Kft. 38. A QUALITÄT GÉPJÁRMŰVEZETŐ-KÉPZŐ Kft. (a továbbiakban: Qualitat) elődje, a Győri 1. Számú Gépjárművezető Munkaközösség 1973-ban jött létre, majd 1989-ben alakult át Kft.-vé, és ekkor vette fel jelenlegi nevét. A Qualitat A1, A1B, A2, A, B, C, CE és GKI kategóriákban tart képzést. Egy munkavállalója és hat alvállalkozóként dolgozó oktatója van. A Qualitat egy teherautót és egy pótkocsit, oktatói összesen hat személygépjárművet és motorkerékpárt üzemeltetnek. A Qualitat Győr és 40 kilométeres vonzáskörzetében (ideértve Csornát, Mosonmagyaróvárt is) fejti ki tevékenységét. 36 Évente tanulót oktat. 37 A 2012-ben Győrben B kategóriás járművezetői képzésben beiskolázottak száma 205 fő as árbevétele Ft volt. A megállapodással érintett, évi B kategóriás képzésekre vonatkozó győri árbevétele Ft volt A Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal Közlekedési Felügyelőségének tájékoztatása szerint a Qualitat 2012-ben 234 tanulót vitt forgalmi alapvizsgára B kategóriában a megyében. Roncz József egyéni vállalkozó (OriGO Autósiskola) 41. Az OriGO Autósiskolát (a továbbiakban: OriGO) Roncz József vezeti egyéni vállalkozóként, az iskolának nincs külön jogi személyisége. Megalakulása óta, nagyjából 2007 óta iskolavezetőként is dolgozik a saját cégében. Roncz József korábban oktatóként a Qualitat, majd az Autóklub autósiskolában dolgozott. B, A és A1 kategóriákban oktatnak az Origoban. Az iskolának alkalmazottja nincs, oktatói alvállalkozóként dolgoznak. Három B kategóriás oktató, egy A kategóriás és egy elméleti oktató dolgozik náluk. Roncz József egyetlen saját tulajdonú gépjárművel rendelkezik. Az OriGO csak Győrben oktat, más településen nincs jelen. 39 A 2012-ben Győrben B kategóriás járművezetői képzésben beiskolázottak számáról nem nyilatkozott as árbevétele Ft volt. A megállapodással érintett, évi B kategóriás képzésekre vonatkozó árbevétele Ft volt Vj/40-20/2013. sz irat 34 Vj/40-101/2013. sz. irat 3. oldal 35 Vj/40-149/2013. sz. irat 36 Vj/40-3/2013. sz. jegyzőkönyv 6. oldal 37 Vj/40-62/2013. sz. irat 3. oldal 38 Vj/40-159/2013. sz. irat 39 Vj/40-177/2013. sz. irat 40 Vj/40-177/2013. sz. irat 8.
9 43. A Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal Közlekedési Felügyelőségének tájékoztatása szerint Roncz József autósiskolája 2012-ben 63 tanulót vitt forgalmi alapvizsgára B kategóriában a megyében. Schreiner Zsolt egyéni vállalkozó (4x4 Schreiner Autósiskola) 44. Schreiner Zsolt 2010 májusában kezdte önálló iskolaként végezni gépjárművezető oktatási tevékenységét. Jelenleg AM, A1, A2, A és B kategóriákban oktat, egyszemélyes autósiskolaként. Esetenként, ha a tanulói létszám indokolja, alvállalkozó segítségét veszi igénybe. Minden oktatott kategóriához rendelkezik saját tulajdonú járművel. Tevékenységét Győrben folytatja. 41 A 2012-ben Győrben B kategóriás járművezetői képzésben beiskolázottak száma 58 fő as bruttó árbevétele [üzleti titok] Ft volt. A megállapodással érintett, évi B kategóriás képzésekre vonatkozó becsült árbevétele Ft-nál kevesebb [a pontos érték üzleti titok] volt A Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal Közlekedési Felügyelőségének tájékoztatása szerint Schreiner Zsolt autósiskolája 2012-ben 54 tanulót vitt forgalmi alapvizsgára B kategóriában a megyében. Stern László egyéni vállalkozó (Star 4 autósiskola) 47. A 2003-ban alakult, egyszemélyes Star 4 Autósiskolát Stern László működteti egyéni vállalkozóként. Jelenleg A1, A és B kategóriás képzéseket tart. Tulajdonában egy motorkerékpár és egy személygépjármű van. Oktatási tevékenységét kizárólag Győrben folytatja. Éves szinten tanulót oktat. 43 A 2012-ben Győrben B kategóriás járművezetői képzésben beiskolázottak száma 22 fő as árbevétele Ft volt. A megállapodással érintett, évi B kategóriás képzésekre vonatkozó árbevétele Ft volt A Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal Közlekedési Felügyelőségének tájékoztatása szerint Stern László autósiskolája 2012-ben 18 tanulót vitt forgalmi alapvizsgára B kategóriában a megyében. Szabó Károly egyéni vállalkozó (Charlie autósiskola) 50. A Charlie Autósiskola, mint Szabó Károly egyszemélyes vállalkozása, 1996-ban kezdte meg önálló tevékenységét B és motorkerékpár kategóriákban. Később több alvállalkozót is bevont, illetve 2000 környéke óta tehergépkocsi, és nehézpótkocsi képzést is végez. Az autósiskolának egy adminisztratív feladatokat végző alkalmazottja, illetve alvállalkozóként 1 elméleti és 4 gyakorlati oktatója van, akik más iskolákban is oktatnak. Fő profilja a B kategóriás oktatás, de motor és nehézgépjármű oktatást is folytat. A járművek az oktatók tulajdonában állnak, Szabó Károlynak csak egy tehergépkocsija és egy személygépkocsija van. Az iskola évente tanulót oktat. Működési területe Győr, a csornai kirendeltség működése jelenleg szünetel. 45 A 2012-ben Győrben B kategóriás járművezetői képzésben beiskolázottak száma 104 fő as árbevétele Ft volt. A megállapodással érintett, évi B kategóriás képzésekre vonatkozó árbevétele Ft volt Vj/40-25/2013. sz. irat 42 Vj/40-170/2013. sz. irat 43 Vj/40-102/2013. sz. irat 3. oldal 44 Vj/40-165/2013. sz. irat 45 Vj/40-81/2013. sz. jegyzőkönyv 3. oldal 46 Vj/40-167/2013. sz. irat 9.
10 52. A Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal Közlekedési Felügyelőségének tájékoztatása szerint Szabó Károly autósiskolája 2012-ben 101 tanulót vitt forgalmi alapvizsgára B kategóriában a megyében. Szücs József egyéni vállalkozó (Szücsi Autósiskola) 53. A Szücs József egyéni vállalkozó vezette Szücsi Autósiskola 2007-ben alakult. Kezdetben Szücs József mellett még egy szerződéses oktató vett részt az iskola munkájában, jelenleg három irodai alkalmazottja és öt szerződéses oktatója van. Az iskola szinte valamennyi kategóriában oktat. Szücs József tulajdonában két segédmotoros kerékpár, egy motor, egy személygépjármű és egy teherautó van. Az oktatók 4 személygépkocsival, 3 motorral és 2 segédmotor kerékpárral járulnak hozzá az iskola működéséhez. Működési területe Győr és vonzáskörzete, illetve Csornán rendelkezik még kirendeltséggel. 47 Az iskola éves szinten mintegy 500 tanulót oktat. 48 A 2012-ben Győrben B kategóriás járművezetői képzésben beiskolázottak száma 245 fő as árbevétele Ft volt. A megállapodással érintett, évi B kategóriás képzésekre vonatkozó árbevétele Ft volt A Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal Közlekedési Felügyelőségének tájékoztatása szerint Szücs József autósiskolája 2012-ben 195 tanulót vitt forgalmi alapvizsgára B kategóriában a megyében. III. Az érintett termék 56. A Tpvt a alapján az érintett piacot a megállapodás tárgyát alkotó áru és földrajzi terület figyelembevételével kell meghatározni. A megállapodás tárgyát alkotó árun kívül figyelembe kell venni a felhasználási célra, az árra, a minőségre és a teljesítés feltételeire tekintettel ésszerűen helyettesíthető árukat (keresleti helyettesíthetőség), továbbá a kínálati helyettesíthetőség szempontjait. Földrajzi terület az, amelyen kívül a fogyasztó nem, vagy csak számottevően kedvezőtlenebb feltételek mellett tudja az árut beszerezni, vagy az áru értékesítője nem, vagy csak számottevően kedvezőtlenebb feltételek mellett tudja az árut értékesíteni. 57. A versenykorlátozó célú megállapodások esetében az érintett piacot a megállapodásban részes felek magatartása határozza meg, amennyiben is versenyellenes tevékenységüket e piacra összpontosítják Tekintettel azonban arra, hogy a Tpvt. 13. (2) bekezdésében foglaltak nem alkalmazhatók, az ármeghatározó és piacfelosztó kartellre, az érintett piac meghatározásának az eljárás alá vont vállakozások magatartásának jogi megítélése szempontjából nincs ügydöntő jelentősége. 51 Az eljáró versenytanács ezért eltekint az érintett piac pontos meghatározásától, és a továbbiakban a jogsértés hátterének megértése miatt csak a jogsértéssel érintett terméket ismerteti. 59. Az eljáró versenytanács megjegyzi, hogy az ügyindító végzésben feltételezettek szerint a jogsértés Győr-Moson-Sopron megye egész területét és valamennyi kategóriában indított tanfolyamot érintette, azonban az eljárás során beszerzett bizonyítékok alapján a jogsértés csak azokat a B kategóriás járművezető-képző tanfolyamokat érintette, ahol a képzésre Győrben került sor. 47 Vj/40-27/2013. sz. irat 48 Vj/40-103/ oldal 49 Vj/40-150/ T-71/03. sz. Tokai Carbon kontra Bizottság ügyben hozott ítélet [EBHT 2005., 10. o.] 90. pontja 51 Lásd a Kúria Kfv.IV /2009/8. és Kfv.IV /2009/11. sz. ítéleteit. 10.
11 III. 1. B kategóriás járművezetők képzése 60. A járművezető képzés és hatósági vizsgáztatás feltételeit a közúti járművezetők és a közúti közlekedési szakemberek képzésének és vizsgáztatásának részletes szabályairól szóló 24/2055 (IV. 21.) GKM rendelet (a továbbiakban GKM rendelet) szabályozza. A járművezető képzés a közlekedési hatóság engedélye alapján többféle kategóriában (A, B, C, D, AM, T, K, trolibusz), alkategóriában (A1, A2, B1, C1, D1) és kombinált (B+E, C+E, C1+E, D+E, D1+E) kategóriában tartható, amely engedély nem tagadható meg attól, aki az előírt személyi és tárgyi feltételeknek megfelel, az engedélyezési eljárásra vonatkozó igazgatási szolgáltatási díjat megfizette, a jogszabályban meghatározott, írásos tájékoztatót és a vállalkozási feltételeit a közlekedési hatóságnak bemutatta Közúti járművezető képzést csak közúti járművezetői szakoktatói engedéllyel és érvényes közúti járművezetői szakoktatói igazolvánnyal rendelkező, névjegyzékbe vett szakoktató végezhet. 53 Közúti járművezető és közúti közlekedési szakember képzés csak az iskolavezetői névjegyzékben lévő iskolavezető irányításával folytatható 54. A képzés felelőse a képzési engedéllyel rendelkező, a tanulóval szerződéses jogviszonyban álló képző szerv iskolavezetője A B kategóriás képzés elméleti és vezetési gyakorlat részekből áll. A vezetési gyakorlat tantárgy a valamennyi elméleti tárgyból tett sikeres vizsga után kezdhető meg. A vezetési gyakorlat tantárgyat szakoktatói felügyelet mellett lehet gyakorolni. A vezetési gyakorlat tantárgy feladatainak teljesítése abban az esetben igazolható, ha a tanuló a tantervi óraszámnak ( B kategória esetén 29 tanóra) megfelelő időtartamot ténylegesen járművezetéssel töltötte. 63. A különböző kategóriák között a B kategóriás képzés kiemelkedően magas részarányt képvisel, a Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal Közlekedési Felügyelőségének tájékoztatása szerint az első alkalommal forgalmi vizsgára vitt tanulók 67%-a B kategóriából vizsgázott. 56 III. 2. Járművezetők képzése Győrben 64. Magyarországon a járművezető-képzésnek nincs egységes piaca, a tanfolyamok díjai az egyes városokban jelentős eltéréseket mutatnak. A szolgáltatás természetéből is adódik, hogy a tanulni vágyók jellemzően lakóhelyükön, tartózkodási helyükön vagy az ahhoz legközelebb eső városban veszik igénybe a szolgáltatást. 65. Győrben gépjárművezetőkképzésével a rendszerváltozást megelőzően, és egészen a kilencvenes évek közepéig, csak kevés oktatási intézmény foglalkozott (a mai Bilux, Qualitat és ATI). Az autósiskolák száma először a kilencvenes évek végétől emelkedett meg jelentős arányban (létrejött a mai Vándor, Horváth Tanoda, Panda, Charlie), majd a kétezres évek első évtizedében (megalakult a Mazsola, Star 4, Szücsi, New Easy Rider, Magyar Autóklub, OriGO autósiskola). Az új iskolák rendszerint valamelyik nagyobb képzőszervből kiváló, iskolavezetői képesítést szerző oktató vállalkozásai voltak és a meglévő oktatói gárdából szervezték saját oktatóikat. A kínálati oldal kapacitása így lényegében nem emelkedett, sőt a pályaelhagyók, nyugdíjba vonulók és a képzési rendszer működési zavarai miatt, idővel csökkenésbe is fordult az oktatói létszám A Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal Közlekedési Felügyelőségének tájékoztatása alapján Győrben jelenleg 17 vállalkozás működtet autósiskolát 58, de ebből csak 16 folytat B kategóriás képzést. Ezek egy része egyszemélyes vállalkozás, amelyekben esetenként más oktatók, szerződéses 52 GKM rendelet 3. (2) bekezdés 53 GKM rendelet 17. (1) bekezdés 54 GKM rendelet 29. (1) bekezdés 55 GKM rendelet 3. (5) bekezdés 56 Vj/40-129/2013. sz. irat 57 Lásd a Vj/ oldalát, a Vj/40-32/ oldalát és a Vj/40-82/ oldalát, 58 Lásd Vj/40-129/
12 egyéni vállalkozóként, részmunka jelleggel vállalnak besegítést. E kisebb vállalkozások általában nem törekednek bővülésre és piacszerzésre, céljuk az iskolavezető megélhetésének biztosítása. Ezen iskolákat túlnyomórészt egyéni vállalkozók működtetik, a társasági forma alkalmazása ritka. A piacon ugyanakkor vannak terjeszkedni szándékozó nagyobb szereplők is. Közülük messze a legnagyobb a Bilux. Mellette néhány nagyobb 59 versenytárs van, mint a Szücsi, a Qualitat, a New Easy Rider, a Charlie vagy a Horváth Tanoda. Ezen iskolák közül néhány nem csak Győrben, hanem közeli nagyobb városokban, például Csornán, Sopronban, Kapuváron vagy Mosonmagyaróváron is rendelkezik kirendeltséggel. 67. A legtöbb autósiskola a honlapján közzéteszi a saját árait, 60 emellett a másik iskolától átjövő tanulóktól szerzett információ révén, 61 vagy akár telefonon 62 is ellenőrizni tudja a többi autósiskola árait. A piac méreténél fogva is átlátható mind a piaci szereplők, mind a fogyasztók számára. A piaci szereplők elmondása szerint az árak honlapon való közzétételét a versenytársak fontosnak tartják, és azt igyekeznek kikényszeríteni. 63 A meghirdetett áraktól való eltérés nem jellemző, általában nem, vagy csak szűk körben adnak kedvezményeket az autósiskolák. 64 Az árkövető stratégia jellemzi a kisebb iskolák egy részét, 65 de a nagyobb piaci szereplők áremelésének követése nem szükségszerű. 66 A Biluxnak, mint legnagyobb győri szereplőnek elismerten vezető szerepe van az árazásban is Kiemelendő azonban, hogy bár a fogyasztók figyelmet fordítanak az árak mértékére, de a barátok, ismerősök ajánlásai, a családtagok korábbi tapasztalatai is jelentős szerepet játszanak a választásban. 68 Az árak kapcsán az eljárás alá vontak által előadottak alapján megállapítható, hogy míg a jelentősen magasabb árak a tanulók számának visszaesését eredményezik, egy kisebb mértékű (5-10%-os) árcsökkentés nem feltétlenül jár a kereslet növekedésével Az autósiskolák az árakat a meghirdetett tanfolyamokra alkalmazzák, így az árak csak tanfolyamról tanfolyamra változhatnak. A tanuló által a tanfolyamért fizetendő díjat a tanulmányi szerződés tartalmazza, így a szerződés megkötését követően végrehajtott áremelések a folyamatban lévő képzéseket nem érintik. A tanulmányi szerződéseket rendszerint a tanfolyam indulásával egyidőben kötik meg, de a szerződéskötés időpontja el is válhat a tanfolyam indulásának időpontjától (korai szerződés és utólagos szerződéskötés egyaránt előfordul) ben száznál több tanulót forgalmi vizsgára vivő autósiskola 60 Az eljárás indításakor elérhető volt a B kategóriás tanfolyam díjra vonatkozó információ a Schreiner, a Csabiga, a Szücsi, Panda, az Easy Rider, a Charlie, a Star 4, a Mazsola, a Vándor és a Qualitat honlapján. Ld: Vj/40-17/2013. sz. 61 Vj/40-103/ oldal 62 Vj/40-32/ oldal 63 Vj/40-5/2013. sz. 8. oldal 64 A jelentősebb autósiskolák közül nem ad kedvezményt a Bilux (Vj/40-6/2013. sz. 6. oldal), a Horváth Tanoda (Vj/40-4/2103. sz. 6. oldal), a Qualitat (Vj/40-3/2013. sz. 7. oldal) és a Charlie (Vj/40-81/2013. sz. 4. oldal), elvétve ad csak a Szücsi (Vj/40-27/2013. sz. 2. oldal), diákoknak és AUDI szakszervezeti tagoknak ad kedvezményt a Mazsola (Vj/40-2/2013. sz. 5. oldal), viszonylag sokféle kedvezményt ad, de így is csak ritkán a New Easy Rider (Vj/40-5/2013. sz. 8. oldal). 65 Árkövető magatartást mond magáénak a Kránitz Csaba Vj/40-56/2013. sz. 2. oldal és a Schreiner Zsolt Vj/40-55/2013. sz. 3. oldal 66 A Panda 2012 végén is forinton áraz, miközben a többi iskola már forintos tanfolyami díjakat alkalmaz. 67 Lásd a Vj/40-20/2013. sz. 3. oldalát és a Vj/40-103/ oldalát a Bilux ármeghatározó szerepéről, illetve Vj/40-55/ oldal a Bilux képességéről a magasabb árazásra. 68 Lásd például a Vj/40-27/2013. sz. 1. oldalát, a Vj/40-25/2013. sz. 2. oldalát, a Vj/40-27/2013. sz. 2. oldalát, a Vj/40-62/2013. sz. 3. oldalát vagy a Vj/40-19/2013. sz. 1. oldalát 69 Vj/40-55/2013. sz. 4. oldal, Vj/40-62/2013. sz. 3. oldal 70 Lásd a december 16-i adatkérésre beküldött válaszokhoz mellékelt szerződéseket. 12.
13 IV. A feltárt tényállás IV. 1. Az autósiskolák korábbi kapcsolattartása 70. A piac jellegénél fogva a szereplők gyakran találkoznak egymással mind formális keretek között, mind informális módon. Előbbiek körében valamennyi eljárás alá vont elismerte, hogy az iskolavezetők találkoznak a Kormányhivatal Közlekedési Hatósága által évente akár többször is összehívott találkozókon, melyek célja elsősorban a jogszabályi változásokról, továbbképzésekről, illetve egyéb a szakma szempontjából közérdekű kérdésről való tájékoztatás. Emellett informális módon, munkavégzés közben, például vizsgákon 71 vagy akár szabadidőben 72 is találkoznak egymással az iskolavezetők és oktatók. 71. Koczka József elmondása 73 szerint az autósiskolák között egyes találkozások során óhatatlanul előkerülnek olyan kérdések, hogy mekkora az alapdíj. Amikor összefutnak az oktatók, iskolavezetők, akkor is szó van arról, hogy mekkorák az árak, szóba kerül, hogy számottevően ne legyen kevesebb egyik ára a másikénál. Hallomásból tudja, hogy Vidáné 74 erősíteni akar az árakon. 72. A vizsgált magatartás idején autósiskola vezetőként Győrben dolgozó 1. számú védett tanú is megerősítette, 75 hogy az autósiskolák tartottak találkozókat, amelyek ugyan szakmai találkozók lettek volna, de egy idő után mindig árakról, áremelésről kezdtek beszélni. E találkozókon megállapodások is születtek az árakról, amit viszont azután nem minden résztvevő tartott be. 73. A 2. számú védett tanú előadta, 76 hogy minden hónapban volt kirendeltségvezetői értekezlet Győrben, és ott elhangzott, hogy voltak megbeszélések a többi autósiskolával. Vida Zoltánné elmondta, hogy délután négykor jönnek a többiek és megbeszéljük a dolgokat. Előfordult, hogy Vidáné telefonon felhívott iskolavezetőket, hogy csütörtök délután 5 órakor vagy nálad, vagy valahol üljünk össze aztán találkoztak. 74. A 3. számú védett tanú előadta, hogy között köztudomású volt, hogy Vidáné összehívta a győri iskolavezetőket az árak egyeztetése céljából. 77 Ezt ő kollégák elmondásából tudja, mivel közbeszéd tárgya volt. Arról nincs tudomása, hogy hány ilyen találkozó volt, de biztos benne, hogy egynél többször fordult ez elő. Véleménye szerint erről minden oktató tudott. A találkozókról az oktatók annyit tudtak, hogy azokon pénzről, azaz bérekről vagy tanfolyami díjakról beszéltek. 75. Az előző pontokban bemutatott magatartások arra utalnak, hogy az autósiskolák rendszeres az árakra is kiterjedő megbeszéléseinek hátterében és a Bilux áralkalmazási gyakorlatát figyelő és követő korábbi magatartások alapján kialakulhatott az a kép, hogy a piacvezetőnek egy bizonyos határnál nem magasabb áremeléseit a versenytársak döntő többsége követni fogja. Lehetséges, hogy a konkurens autósiskolák nem azonnal, hanem kisebb-nagyobb időszakot követően emelnek árat, és az áremelés mértéke nem feltétlenül pontosan olyan mint a piacvezetőjé volt, de a Biluxnak nem kell attól tartani, hogy egy általa végrehajtott áremelésre a konkurensek árcsökkentéssel válaszolnának annak érdekében, hogy elhódítsák a Bilux potenciális ügyfeleinek egy részét. 71 Lásd például a Vj/40-100/ oldalt 72 Lásd például a Vj/40-81/ oldalát 73 Vj/40-99/ oldal 74 Vida Zoltánné a Bilux ügyvezető igazgatója. 75 Vj/40-32/ oldal 76 Vj/40-54/ oldal 77 Vj/40-70/ oldal 13.
14 IV. 2. A április 5-i találkozó április 5-én 15:52 perckor Vida Zoltánné az alábbi tárgymegjelölés nélküli t 78 küldte Németh Cs. Lászlónak, a Bilux - kórházban lévő - másik ügyvezetőjének: Na még egy dolog: Ma délután 5 órakor összeülnek az iskolavezetők itt a Biluxban. Vér Gyuri 79 nem lesz itt, beteg, de ez egy dolog. 1 oktatója van az [Nagy] Eszteren 80 kívül, a Radványi Tamás, vele megbeszéltem, hogy kedden eljön hozzám, megpróbálom átcsábítani ide. Az elképzelésem a ma délutánira: Első lépésben próbáljuk meg május 1-től ,- Ft-tal megemelni a B-t Második lépésben június 1-től szintén el a B-t. Azért nem merném egyszerre ,-el, mert ha valaki nem emel, még a tízet kibírjuk, viszont májusban ha kell újra tárgyalunk, és akkor talán megoldható lesz az ismételt 10. Hát elég bonyolultan írtam. Ez a tervem. Hát aztán Klári tervez, iskolavezetők meg végeznek Majd megírom mi volt. 77. Másnap, április 6-án 8:53 perckor Vida Zoltánné jelentésszerűségecske tárgyú t 81 írt Németh Cs. Lászlónak. Az szövege a következő: Szia! Tegnap küldtem egy t, hogy összeülünk az iskolavezetőkkel, de ma reggel láttam meg, hogy elírtam az címedet. Na szóval. Tegnap megvolt az összeülés, Vér Gyurin kívül mindenki itt volt. Vér Gyurit majd puhítjuk, illetve Eszter már nemcsak ott oktat, a Radványit meg (kedden jön hozzám) megpróbálom átcsábítani hozzánk, festek neki szép jövőt A motoros díjakat én eleve felvittem április 1-től, ahhoz alig kell hozzányúlni, bár pár ezer forintot mindegyikre rá tudunk tenni, viszont a nagymotor ,- ami azért nem rossz. A B-t május 1-től gondoltuk felvinni minimum ,-ra, ha a Vér alól kimennek az oktatók, szerintem mi ki fogunk bírni ,- Ft-ot. Megint nyühülődtek azon, hogy az árak csak tanfolyamdíj kéréssel vannak a honlapunkon. Meg kellene beszélnünk Dáviddal, hogy ezt egy kicsit variálja át. Most pedig indulok Sopronba, szőrlesimogatásra, illetve valakit át kell delegálni Kapuvárra. Megállt ott minden, Kovácsnak a szemét műtik, Makrai beteg, Kiss Imi meg motorosokat visz. Azt gondoltam, hogy aki vállalja, nyilván valamennyivel megemelem az óradíját, talán akkor vonzóbb lesz. [ ] 78 Vj/40-39/2013/3. sz. melléklet Az a a Vj/40-6/2013. sz. jegyzőkönyv alapjául szolgáló, június 9-én megtartott, a Tpvt. 65/A. -a szerinti helyszíni vizsgálat során lefoglalt Vj/40/2013/BILUX/1. alszámú DVD-n található image fájlból került kinyomtatásra. 79 Vér György Magyar Autóklub Autósiskola vezetője 80 Nagy Eszter a Magyar Autóklub Autósiskola oktatója volt, júniusától az ATI iskolavezetője. 81 Vj/40-39/2013/4. sz. melléklet Az a a Vj/40-6/2013. sz. jegyzőkönyv alapjául szolgáló, június 9-én megtartott, a Tpvt. 65/A. -a szerinti helyszíni vizsgálat során lefoglalt Vj/40/2013/BILUX/1. alszámú DVD-n található image fájlból került kinyomtatásra. 14.
15 IV. 3. Az ekkel kapcsolatban rendelkezésre álló személyi bizonyítékok 78. A 2. számú védett tanú előadta, hogy a Bilux minden hónap 4-6-a táján tartott kirendeltségvezetői értekezletet, amelyeken soha nem vett részt más autósiskola vezetője. A kirendeltségvezetői értekezleteken adták le az elszámolásokat, számoltak be az oktatott mennyiségekről. Olyan kérdésekről volt emellett szó mint, hogy ajánlattal kell megkeresni a középiskolákat, plakátozni kell, hirdetni kell, ne járjanak az oktatók vizsgára rövidnadrágban, ne jelentsék le a kirendeltségvezetők késve a tanfolyamokat, stb. A 2. számú védett tanú elmondása szerint a tavaszi áremelésről az áprilisi kirendeltségvezetői értekezleten még nem volt szó. Ő csak később, április folyamán hallotta Vidánétól az utalást az áremelés szükségességére. 79. A április 6-i lel 82 szembesülve a 2. számú védett tanú úgy nyilatkozott, hogy az nyilvánvalóan nem egy kirendeltségvezetői találkozóra, hanem egy kartell megbeszélésre vonatkozik. Véleménye szerint az ben Vidáné arról számolt be Németh Cs. Lászlónak, hogy rendezte Győrben az árakat, a többi iskolavezetővel együtt, egy találkozón megbeszélve annak mértékét. Kiindulva az iskolavezetők közötti személyes kapcsolatokból, a tanú úgy vélte, hogy ezen iskolavezetői találkozón Faddi Mihály, Göbölös Gábor (Vándor Autósiskola), Kránitz Csaba, a Mazsola Autós Tanoda, a Panda Autósiskola és a New Easy Rider Autósiskola biztosan, a Horváth Tanoda győri kirendeltségvezetője pedig elképzelhetően jelen volt. Elmondta továbbá, hogy a győri árképzés nem összevethető a többi kirendeltség árképzésével. 80. A 3. számú védett tanú szintén megerősítette, 83 hogy a Biluxban minden hónapban volt kirendeltségvezetői értekezlet, amelyen be kellett számolni a kirendeltségek működéséről, ám ezeken az értekezleteken Vidáné az árazási kérdéseket nem beszélte meg a kirendeltségvezetőkkel. A kirendeltségvezetőkcsak megkapták, hogy milyen árakat kell alkalmazni, de beleszólásuk nem volt az árképzésbe. Arról, hogy Győrben milyen árak legyenek, Vidáné sosem kérdezte meg a többi kirendeltség vezetőjét. 81. A április 5-i és 6-i ekkel kapcsolatban a 3. számú védett tanú is azt vallotta, hogy azok egyértelműen nem egy kirendeltségvezetői értekezletre utalnak, az a győri vagy megyei autósiskolák vezetőinek találkozójára vonatkozik. Ő, mint a Bilux kirendeltségvezetője sosem vett részt ilyen tárgyú kirendeltségvezetői találkozón. Vallomása szerint Vér György személyére való utalás is egyértelműen jelzi, hogy iskolavezetői találkozóra vonatkoznak az ek. Kérdésre válaszolva elmondta, hogy Vidáné ki nem állhatta Vér Györgyöt, szó sem volt olyanról, hogy áthívják oktatónak. Megerősítette ugyanakkor, hogy Radványit át akarta hívni, és ebben szerepet játszott az oktatói hiány. Értelmezése szerint az, hogy az szerint Vidáné megpróbálja megemelni a B-t, arra vonatkozik, hogy a tanfolyamdíjat akarja emelni. Azért kellett ezt két lépésben tervezni, mert a többi résztvevő esetleg nem akart belemenni az emelésbe. Pusztán a Bilux saját árának megemeléséhez nem kellett a többi iskola beleegyezése, ezért nem kellett volna találkozót összehívni. 82. Az egyes aljárás alá vontaknak az ekkel kapcsolatos nyilatkozatait a határozat V. fejezete tartalmazza. 82 A jegyzőkönyv tévesen 2. mellékletként jelöli a bemutatott t. A 2. melléklet azonban a Bilux jogi képviselőjének meghatalmazása. A tévedés oka a 4. mellékleten látható, bekarikázott 2-es megjelölés. 83 Vj/40-70/ oldal 15.
16 IV. 4. A tanfolyami árak emelése IV A május 3 és június 4 közötti emelés (a továbbiakban: májusi emelés) 83. A április 5-i megállapodást követően az autósiskolák döntő többsége 84 azonos nagyságrendű emelést hajtott végre. A májusi emelések mértéke nagyon hasonló volt, nevezetesen Ft körül szóródott a Ft-os (ATI), ill Ft-os (Szücsi, Stern) alsó érték és a Ft-os (Qualitat), illetve Ft-os (New Easy Rider) felső érték közötti sávban, akként, hogy 6 vállalkozás is pontosan Ft-tal emelt (Szabó Károly, Göbölös Gábor, Mazsola, Horváth Tanoda, Schreiner, Roncz József). 84. Figyelemmel arra, hogy a májusi emelés előtti árak is jellemzően egy szűk sávban Ft helyezkedtek el, a nagyságrendileg azonos mértékű emelés fenntartotta az alkalmazott árak hasonlóságát, sőt a korábbi Ft-os szórást csökkentve még közelítette is az áremelés utáni értékekeket. 85. Valamennyi emelésre gyakorlatilag egy hónapon belül került sor, de ezen belül két jellemző emelési időszak figyelhető meg. 86. A májusi emelések első csoportja egy rövid időszakon, nevezetesen a május 3. és május 20. között eltelt 17 napon belül valósult meg. 85 A májusi első emelések eredményeként Ft közötti árak alakultak ki. 87. Az alábbi táblázat azoknak az eljárás alá vontaknak az adatait tartalmazza, amelyek május első három hetében indítottak olyan tanfolyamot, amelyen már a megemelt árakat alkalmaztak. Korábbi ár A korábbi árat alkalmazó utolsó tanfolyam indu-lásának időpontja Új ár Az emelt árat alkalmazó első tanfolyam indu lásának időpontja Bilux Ft május Ft május 3. Göbölös Gábor (Vándor Autósiskola) Ft május Ft május 20. Horváth Tanoda Ft 2012.május Ft 2012.június New Easy Rider Ft 2012.április Ft május 14. Qualitat Ft május Ft május 12. Szücsi Autósiskola Ft április Ft május 13. Szabó Károly (Charlie Autósiskola) Ft április Ft május 16. Roncz József Ft április Ft május Az eltéréseket a pontok ismertetik. 85 A dátumok nem az áremelés elhatározásának időpontját, hanem azoknak a tanfolyamoknak az indulási időpontját jelzik, amelyen már emelt összgű díjat fizető hallgatók vettek részt. 86 A tanfolyamra, még május 1-je előtt kötötték meg a szerződést, a május 2-án érkező tanulók, már a megemelt árral szerződtek. 87 Az árat nyilatkozata szerint től kezdte hirdetni 16.
17 88. A májusi emelések második csoportja egy még rövidebb időszakon, nevezetesen 15 napon belül valósult meg május 21. (ATI) és június 4. (Mazsola) között. A májusi második emelési hullám Ft közötti árszínvonalat eredményezett az ekkor díjat emelő vállalkozásokat (Mazsola, Stern László, Schreiner Zsolt, ATI) figyelembe véve. 89. Az áremeléssel elért árszínvonal többiekétől eltérő mértéke alapján külön kell említeni Koczka Józsefet, Kránitz Csabát és a Pandát. - Koczka József az első időszakban (május 14.) megvalósított emeléssel azt a Ft-os árszintet érte el, amelyet a többiek megemeltek a májusi emelés során - Kránitz Csaba a második emelési hullámhoz képest is később (szeptember 25-én) emelt árat, és bár az áremelés mértéke a többiekénél nagyobb ( Ft) volt, a kezdeti alacsony ( Ft-os) ára miatt az emelést követően is alacsonyabb árakkal ( Ft) dolgozott. - A Panda a többiektől valamivel kisebb mértékű (5.000 Ft-os) áremelést hajtott végre, melynek eredményeként a kezdeti alacsony ( Ft-os) ára miatt is a többiekénél alacsonyabb ( Ft) lett az új ára május 18-án. IV A október 26. és december31. közötti emelés (a továbbiakban: novemberi áremelés) 90. A májusi áremelést egy második áremelés követte október 26-a és január 1-je között. Itt is figyelembe kell venni azt, hogy a dátumok nem az áremelés elhatározásának időpontját, hanem azoknak a tanfolyamoknak az indulási időpontját jelzik, amelyen már emelt összgű díjat fizető hallgatók vettek részt. 91. Az áremelés ebben az időszakban is a Ft körüli mértéket mutatta (Horváth Tanoda, New Easy Rider, Qualitat, Szabó Károly, Göbölös Gábor), bár valamelyest nagyobb volt a szórás, mint a májusi áremelés során: az alsó érték Ft 88 (Szűcs József), míg a felső Ft (Bilux) volt. 92. Az alábbi táblázat azt tartalmazza, hogy az egyes autósiskolák mely tanfolyamukon alkalmaztak először megemelt árakat. Korábbi ár Az utolsó tanfolyam indulásának időpontja ahol a korábbi ár alkalmazásra került Új ár Az emelt árat alkalmazó első tanfolyam indulásának időpontja Bilux Ft november Ft november 15. Göbölös Gábor (Vándor Autósiskola) Ft november Ft november 17. Horváth Tanoda Ft Ft november 1. New Easy Rider Ft október Ft november 8. Qualitat Ft 2012.október Ft november 11. Szücsi Autósiskola Ft október Ft október Az ATI Ft-os emelése csak látszólag alacsony, mert nem sokkal később újabb Ft-os emelést hajtott végre. 89 Nem ismert, de szeptember 24-én még Ft-os díjra kötött szerződést (0075/0007) a Vj/40-118/2013. sz. beadványa szerint. 17.
18 ATI Ft május Ft november A novemberi emelés második hullámában a Mazsola november 27., Stern László november 29-én, Szabó Károly (Charlie Autósiskola) december 3.-án emelt árat. 94. Az áremeléssel elért árszínvonal többiekétől eltérő mértéke alapján külön kell említeni, Kránitz Csabát a Pandát és Schreiner Zsoltot. - Kránitz Csaba később (2013. február 1-jén) emelt árat, és bár az áremelés mértéke a többiekénél nagyobb ( Ft) volt, a kezdeti alacsony ( Ft-os) ára miatt az emelést követően is alacsonyabb árat ( Ft) ért el, amit két további áremeléssel (2013. március) igazított a Ft-os jellemző árszinthez. - A Panda valamivel kisebb mértékű (5.000 Ft-os) áremelést hajtott végre, melynek eredményeként a kezdeti alacsony ( Ft-os) ára miatt is a többiekénél alacsonyabb ( Ft) lett az új ára. Schreiner Zsolt január 1. napján Ft-ra emelte korábbi Ft-os árát. 95. Egyáltalán nem emelt árat 2012-ben - Roncz József és - Koczka József. V. Az eljárás alá vontak által előadottak V.1. Az előzetes álláspont előtt tett nyilatkozatok 96. Az eljárás alá vont vállalkozások a vizsgálat során benyújtott írásos adatszolgáltatásaik, valamint szóbeli meghallgatáson tett előadásaik révén az ismertetésre kerülő nyilatkozatokat tették. Valamennyi eljárás alá vont elismerte, hogy az iskolavezetők találkoznak a Kormányhivatal Közlekedési Hatósága által évente akár többször is összehívott találkozókon, melyek célja elsősorban a jogszabályi változásokról, továbbképzésekről illetve egyéb a szakma szempontjából közérdekű kérdésről való tájékoztatás. Emellett informális módon, munkavégzés közben, például vizsgákon vagy akár szabadidőben is találkoznak egymással az iskolavezetők és oktatók. Az eljárás alá vontak tagadták ugyanakkor, hogy e találkozók versenykorlátozó tartalmúak lettek volna, illetőleg a legtöbb vállalkozás kifejezetten tagadta azt is, hogy az iskolavezetők között versenykorlátozó célú, szervezett találkozók jöttek volna létre. V.1.1. ATI 97. Miltner András az ekkel kapcsolatban meghallgatásán előadta 91, hogy 2011 szeptemberéről külföldi kiküldetésen vett részt, ahonnan csak 2012 májusának végén érkezett haza. A céget Ettől az időponttól alkalmazta a korábbi árat, nem ismert annak a tanfolyamnak a kezdő időpontja, amikor ezt a korábbi árat még utoljára alkalmazta. 91 Vj/40-176/ oldal 18.
19 márciusában örökölte meg édesapjától áprilisában az iskolát Rigó Károly vezette, aki Mosonmagyaróváron él és dolgozik, az iskola vezetését is csak azzal a feltétellel vállalta el, hogy Mosonmagyaróváron kirendeltséget nyithat. Előadta továbbá, hogy Nagy Eszter - akire az 92 hivatkozik áprilisában még nem dolgozott náluk. Állítása szerint az, hogy ő maga is megemelte az első májusi tanfolyama árát azzal magyarázható, hogy megnézte a többiek honlapját, és annak alapján emelte meg az árat. Mivel a tanfolyamuk május 21-én indult volt ideje ezt megnézni. V.1.2. Bilux 98. Vida Zoltánné meghallgatásán előadta, 93 hogy a szövegben szereplő iskolavezető kifejezés valójában a Bilux soproni, kapuvári kirendeltségvezetőit jelentette, és az ek arra vonatkoztak, hogy a Bilux saját iskolavezetőivel kívánta az árak felfelé mozdítását megbeszélni. Arra a felvetésre, hogy Vér György nem volt a Bilux kirendeltségvezetője, így az ő említése e magyarázatot cáfolja azt adta elő, hogy Németh Cs. László szerette volna, hogy Vér György náluk dolgozzon, ő pedig beblöffölte, hogy nem lesz ott a találkozón, mert valójában nem is beszélt Vér Györggyel. 99. A második tekintetében a Bilux az alábbiakra hivatkozott: 94 - Vér György oktatói átcsábításának szándéka abból fakadt, hogy míg korábban évi új oktató is érkezett, addig ma már nincs oktatói képzés, ezért ha van másik vállalkozásnál jó oktató, akkor azt szívesen látják a Biluxnál. - Az árak honlapon való megjelenítésének igénye pedig szerinte azért fogalmazódott meg a Bilux kirendeltségvezetői részéről, mert nagy nyomás nehezedett rájuk a tanulók telefonos érdeklődése miatt. A Vér György alól kimenő oktatók és a Bilux árképzése közötti kapcsolatról úgy nyilatkozott, hogy akkor kevés oktatónk volt és éppen erről a pár emberről volt szó. - Arra a kérdésre, hogy miért lett volna szükséges a kirendeltségvezetők hozzájárulása a győri árak emeléséhez, ami az igazgató hatásköre, úgy válaszolt, hogy a Biluxban nincs diktatúra, és a kirendeltségvezető meggyőzheti az igazgatót, hogy az ő kirendeltségén nem indokolt az áremelés. Elmondta továbbá, hogy a győri tanulók forintos árkülönbség esetén már átjárnak Csornára vagy Mosonmagyaróvárra. Szerinte a győri iskolák effektíve versenyben vannak a többi megyei iskolával. Annak magyarázatául, hogy Vér György oktatóinak átcsábítása lehetővé tenné a tanfolyamdíj forintra emelését a Bilux először azt válaszolta, hogy Vér György iskolája nem releváns az árképzés szempontjából. A vizsgálók felhívták a figyelmét, hogy ez az állítás ellentétben áll az értelmével, mert a Ha Vér alól kimennek az oktatók, mi ki fogunk bírni forintot mondat azt jelenti, hogy Vér György oktatóinak átcsábítása igenis befolyásolja az árakat. Ekkor az ügyfél előadta, hogy 10 évvel korábban a piacon markáns tényező volt Vér György iskolája (Magyar Autóklub autósiskola), mindig is ott volt a legalacsonyabb a tanfolyamdíj. A Bilux volt igazgatója ezért próbálta megakadályozni, hogy ez az iskola újra megerősödjék, és a stratégia az volt, hogy át kell csábítani az oktatókat onnan a Biluxba. Német Cs. László véleménye szerint amennyiben a Magyar Autóklub meggyengül, könnyebb áremelést végrehajtani a piacon. Az ügyfél hangsúlyozta ugyanakkor, hogy jelenleg a Magyar Autóklub már nem tekinthető piaci tényezőnek. Ezt követően hozzátette, hogy nem tudja miért feltétele Vér György oktatóinak átcsábítása ahhoz, hogy forintra tudják emelni a B kategóriás tanfolyam árát. V.1.3. Göbölös Gábor 100.Göbölös Gábor szerint április 5-én valószínűleg nem volt találkozó. Ügyfélmeghallagatás során tett nyilatkozata szerint azért sem lehetett találkozó, mivel Vidáné ekkor még nem is volt ügyvezető, 92 Mind az április 5-i, mind az április 6-i említi. 93 Vj/40-39/2013. sz. jegyzőkönyv 94 Vj/40-39/
20 ő csak Németh Cs. László halála után került oda. Az ek kapcsán elmondta, hogy emlékezete szerint ebben az időszakban nem is ezen az áron dolgozott a Bilux. Elképzelhetőnek tartja ugyanakkor, mivel Németh Cs. Lászlóról tudni kell, hogy ő akkor már nagyon beteg volt, hogy Vidáné nem akart neki bánatot vagy fájdalmat okozni, ezért írta, hogy összeültek az iskolavezetők Göbölös Gábor jogi képviselője a meghallgatáson 96 előadta továbbá, hogy az iskolák között erős a rivalizáció, és vannak akik nemtelen eszközökkel próbálnak előnyhöz jutni. Véleménye szerint a valótlan állítások, amelyek ezekben az ekben megjelentek, lehetnek ennek a motivációnak az eredményei. V.1.4. Horváth Tanoda 102.A Horváth Tanoda - állítása szerint - az árakról az iskolák honlapjáról tájékozódik, ugyankkor nem minden autósiskola honlapját figyeli, véletlenszerűen választ közülük. Soha nem szokott a legalacsonyabb áron dolgozni, mivel a minőséget tartja szem előtt. Az ekkel kapcsolatban előadta 97, hogy a Bilux a legnagyobb versenytársuk, és nincs tudomása arról, hogy a győri kirendeltségvezető ott lett volna a találkozón. Szerinte az iskolavezetők képtelenek lennének bármiben is egyetérteni, legutóbb egy konferencián még az ebéden is összevesztek. Elképzelhetőnek tartotta, hogy a Bilux át akarta volna csábítani Vér Györgyöt, de azt már nem, hogy meg is állapodtak volna. V.1.5. Koczka József 103.Koczka József ügyfélmeghallgatása során 98 elmondta, ha voltak is ilyen találkozók őt azokra nem hívták meg. Önmagát kicsinek tartja a piacon ahhoz, hogy őt ilyesmibe érdemes legyen belevonni. Arról azonban tudomása van, hogy a rutinpályán a felügyeletnél beszélgetnek a kollégák, és ilyenkor óhatatlanul előkerülnek olyan kérdések, hogy mekkora az alapdíj. Amikor összefutnak az oktatók, iskolavezetők is akár, akkor szó van arról, hogy mekkorák az árak, szóba kerül, hogy számottevően ne legyen kevesebb egyik ára a másikénál. Hallomásból tudta, hogy Vidáné erősíteni akar az árakon. V.1.6. Kránitz Csaba 104.Kránitz Csaba ügyfélmeghallgatásán 99 előadta, hogy az iskolavazető kifejezés számára azokat fedi, akik egy adott autósiskolát vezetnek. Az iskolavezető nem feltétlen jelenti a gazdasági irányítót is, de a szakmait igen. A konkrét ekkel kapcsolatban előadta, hogy nem igaz, hogy ott lett volna a találkozón, és nem tudott a találkozóról. Állítása szerint, amikor fiatal pályakezdő volt megpróbált eltérni a piaci áraktól, de nem működött, azóta piackövető árakat próbál alkalmazni. Állítása szerint korábban nem figyelte a piaci árak alakulását. Mostanában nézegette és látta, hogy néhányan megint felfele mozdultak el, ugyanakkor ő ezt a SZAKOE 100 ajánlásának tudja be. 95 Vj/40-48/ oldal 96 Vj/40-48/ oldal 97 Vj/40-82/ oldal 98 Vj/40-99/ oldal 99 Vj/40-56/ Szakoktatók Országos Érdekvédelmi Egyesülete 20.
v é g z é s t. A jogorvoslati kérelemnek e végzés végrehajtására halasztó hatálya van. I n d o k o l á s I. A versenyfelügyeleti eljárás tárgya
Versenytanács Vj29-509/2011. A Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa a [Sz] Ügyvédi Iroda ([cím].), az az [E] Ügyvédi Iroda / [S.S.D.] ([cím]) és [W.L.] ügyvéd ([cím]) által képviselt Cemex Hungária

matches:
Pf. 211
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Kúria


a belügyi feladatokat érintő és más kapcsolódó törvények módosításáról1
3. § (1)–(2)4
8. § (1)–(2)11
9–11. §12
6. Az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló 1997. évi XLVII. törvény módosítása
15–18. §16
11. A katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló
21. §19
12. A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény módosítása
13. A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény módosítása
23–27. §21
28–37. §22
15. A földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012. évi XLVI. törvény módosítása
16. Az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az iskolakerülés elleni fellépést biztosító módosításáról szóló 2012. évi CXX. törvény módosítása
39–40. §24
17. A létfontosságú rendszerek és létesítmények azonosításáról, kijelöléséről és védelméről szóló 2012. évi CLXVI. törvény módosítása
41–45. §25
18. Az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló
46. §26
19. A körözési nyilvántartási rendszerről és a személyek, dolgok felkutatásáról és azonosításáról szóló 2013. évi LXXXVIII. törvény módosítása
47–48. §27
20. A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény módosítása
49. §28
21. A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény módosítása
50–78. §29
22. A kéményseprő-ipari tevékenységről szóló 2015. évi CCXI. törvény módosítása
79–82. §30
23. Az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló
83–89. §31
24. A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény módosításáról szóló 2016. évi XLI. törvény módosítása
90. §32
25. A hivatalos statisztikáról szóló 2016. évi CLV. törvény módosítása
91. §33
26. Az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény és a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2017. évi L. törvény módosítása
92. § Az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény és a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2017. évi L. törvény 83. § (2) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(2) A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény VIII. Fejezete helyébe a következő fejezet lép:
33/A. § A vízügyi hatóság jogosult – a természeti és a környezeti veszélyeztetettség megelőzése (így a nagyvízi meder vízszállító képességének megőrzése, az árvizek levezetésének biztosítása) érdekében – a nagyvízi mederben telekalakítási, illetve építési tilalmat elrendelni.”
93. § (1) Ez a törvény – a (2)–(4) bekezdésben foglalt kivétellel – 2017. december 1-jén lép hatályba.
(2) Az 1–2. §, a 3. § (1), (2), (4) és (5) bekezdése, a 4. §, a 6. §, a 8. § (1), (2) és (4) bekezdése, a 9–14. §, a 20–40. § és a 47–91. § 2018. január 1-jén lép hatályba.
(3) A 15–18. §, valamint az 41–46. § és az 1. melléklet 2018. május 10-én lép hatályba.
(4) A 3. § (3) bekezdése, az 5. §, a 7. §, a 8. § (3) bekezdése és a 19. § 2019. január 1-jén lép hatályba.
94. § Ez a törvény a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló, 2016. július 6-i, (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
1. melléklet a 2017. évi CXXXIV. törvényhez34
2 Az 1. § a 93. § (2) bekezdése alapján 2018. január 1-jén lép hatályba.
3 A 2. § a 93. § (2) bekezdése alapján 2018. január 1-jén lép hatályba.
4 A 3. § (1)–(2) bekezdése a 93. § (2) bekezdése alapján 2018. január 1-jén lép hatályba.
5 A 3. § (3) bekezdése a 93. § (4) bekezdése alapján 2019. január 1-jén lép hatályba.
6 A 3. § (4)–(5) bekezdése a 93. § (2) bekezdése alapján 2018. január 1-jén lép hatályba.
7 A 4. § a 93. § (2) bekezdése alapján 2018. január 1-jén lép hatályba.
8 Az 5. § a 93. § (4) bekezdése alapján 2019. január 1-jén lép hatályba.
9 A 6. § a 93. § (2) bekezdése alapján 2018. január 1-jén lép hatályba.
10 A 7. § a 93. § (4) bekezdése alapján 2019. január 1-jén lép hatályba.
11 A 8. § (1)–(2) bekezdése a 93. § (2) bekezdése alapján 2018. január 1-jén lép hatályba.
12 A 9–11. § a 93. § (2) bekezdése alapján 2018. január 1-jén lép hatályba.
13 A 12. § a 93. § (2) bekezdése alapján 2018. január 1-jén lép hatályba.
14 A 13. § a 93. § (2) bekezdése alapján 2018. január 1-jén lép hatályba.
15 A 14. § a 93. § (2) bekezdése alapján 2018. január 1-jén lép hatályba.
16 A 15–18. § a 93. § (3) bekezdése alapján 2018. május 10-én lép hatályba.
17 A 19. § a 93. § (4) bekezdése alapján 2019. január 1-jén lép hatályba.
18 A 20. § a 93. § (2) bekezdése alapján 2018. január 1-jén lép hatályba.
19 A 21. § a 93. § (2) bekezdése alapján 2018. január 1-jén lép hatályba.
20 A 22. § a 93. § (2) bekezdése alapján 2018. január 1-jén lép hatályba.
21 A 23–27. § a 93. § (2) bekezdése alapján 2018. január 1-jén lép hatályba.
22 A 28–37. § a 93. § (2) bekezdése alapján 2018. január 1-jén lép hatályba.
23 A 38. § a 93. § (2) bekezdése alapján 2018. január 1-jén lép hatályba.
24 A 39–40. § a 93. § (2) bekezdése alapján 2018. január 1-jén lép hatályba.
25 A 41–45. § a 93. § (3) bekezdése alapján 2018. május 10-én lép hatályba.
26 A 46. § a 93. § (3) bekezdése alapján 2018. május 10-én lép hatályba.
27 A 47–48. § a 93. § (2) bekezdése alapján 2018. január 1-jén lép hatályba.
28 A 49. § a 93. § (2) bekezdése alapján 2018. január 1-jén lép hatályba.
29 Az 50–78. § a 93. § (2) bekezdése alapján 2018. január 1-jén lép hatályba.
30 A 79–82. § a 93. § (2) bekezdése alapján 2018. január 1-jén lép hatályba.
31 A 83–89. § a 93. § (2) bekezdése alapján 2018. január 1-jén lép hatályba.
32 A 90. § a 93. § (2) bekezdése alapján 2018. január 1-jén lép hatályba.
33 A 91. § a 93. § (2) bekezdése alapján 2018. január 1-jén lép hatályba.
34 Az 1. melléklet a 93. § (3) bekezdése alapján 2018. május 10-én lép hatályba.