text:
A Leon- Cavallo Sportegyesület. Alapszabálya - PDF
Download "A Leon- Cavallo Sportegyesület. Alapszabálya"
1 A Leon- Cavallo Sportegyesület Alapszabálya (egységes szerkezetbe foglalva a én, a án, május 27-én, és szeptember 30-án Balástyán elfogadott módosításokkal) I. Általános rendelkezések 1. A sportegyesület adatai: Az Egyesület neve: Leon- Cavallo Sportegyesület Az Egyesület rövidített neve: Leon- Cavallo S. E. Az egyesület székhelye: Az egyesület hivatalos pecsétje: Kör alakú, Leon- Cavallo Sportegyesület felirattal. Az egyesület működési területe: Kiterjed egész Magyarország területére. 2. A Leon- Cavallo Sportegyesület célja a. tagjai részére a rendszeres testedzés és sportolás lehetőségének biztosítása, egészségmegőrzés a sportok által; b. a társadalmi öntevékenység és közösségi élet kibontakoztatása; c. a sportegyesülettel kapcsolatban lévő oktatási, nevelési intézmények tanulói, a hátrányos helyzetű fiatalok részére a lovagláshoz, úszáshoz kapcsolódó sportolási, testedzési lehetőségek megteremtése, a lakosság szabadidősportjának segítése; d. sportkapcsolatok létesítése és fejlesztése; e. a lovas-tömegsport és minőségi lovassport, valamint a rehabilitációs lovassport-tevékenységek fejlesztése, f. felnőtt, gyermek és babaúszás oktatás alap közép és haladó szinten, uszodában folytatható szabadidős tevékenységek szervezése, g. tárgyi és személyi feltételek megteremtése mindazon sportágaknak, melyekre megfelelő számú igény jelentkezik, h. tanintézmények, tanulók, fiatalok lovas-képzésének, úszás-oktatásának támogatása képzések indítása, szervezése, tartása.
2 3. A Leon- Cavallo Sportegyesület céljait különösen a következő eszközökkel valósítja meg a) a lovas-képzés feltételeinek biztosítása, kiemelten: edzések, ló, felszerelés, lovas pálya; b) a lovassport és a lovas tömegsport elterjedésének és bemutatásának érdekében táboroztatások szervezése, tartása, az ezekhez szükséges költségek biztosítása; c) versenyeztetés a következő lovassportágakban: díjugratás, díjlovaglás, military, western lovaglás, fogatsport, lovas torna, póni sport, lovas íjászat, távlovaglás; d) lovassportágak versenyeinek megszervezése, tartása, lebonyolítása, e) ezeken és más egyéb lovasversenyeken való sportolók-sportlovak részvételének biztosítása, valamint a szükséges szállító eszközök, szállás, utazás, részvételi díj, nevezési díj, regisztrációs díj, bérleti díj biztosítása; f) szabadidős lovassportok: tereplovaglás, túrák, stb. szervezése, tartása, lebonyolítása; g) sporteszközök, felszerelések beszerzése, karbantartása, bérbeadása, h) a lovassporthoz kapcsolódó létesítmények, ingatlanok és eszközök (klubhelyiség, lovaspálya, fedett lovarda, ugrópark stb) bérbeadása, i) sportlótenyésztés támogatása, anyagi és egyéb eszközökkel, a tenyésztéshez szükséges költségek biztosítása, fedeztetés, sportlótáp, más hasonló szervezettekkel történő együttműködés, egymás támogatása a célokban felsorolt tevékenységek érdekében; j) sportlovak, tenyészállatok beszerzése, bérlése; k) sportlovak egészségügyi,- gyógyászati támogatása; l) sportlovak tartása, ellátása, patkolása, a sportlovak tartásához szükséges hely biztosítása, fenntartása; m) a helységhez kapcsolódó fenntartási, működési költségek biztosítása; n) a lovassporthoz kapcsolódó eszközök, szerszámok, ruházat, valamint a lovak élelmezésének, őrzésének, gondozásának és a gondozás feltételeinek biztosítása; o) a sportolók, és lovak versenyre történő szállításának, szállásának finanszírozása; p) a szállításhoz kapcsolódó költségek, kiemelten gépjármű, utánfutó, ló-szállító, továbbá a szállításnál közreműködők szállás, utazás, napidíj költségek biztosítása; q) sportolók, sportlovak médiaszereplésének támogatása, r) úszás-oktatás szervezése és tartása, baba- mama klub működtetése, a baba úszás előnyeinek ismertetése, bemutatása, s) esetleges kiadványok, könyv egyéb DVD, videó szerkesztése, kiadása, t) egyéb sport- és kulturális rendezvények szervezése, u) az Egyesület tevékenységét ismertető internet oldal létrehozása, szerkesztése, működtetése, finanszírozása.
3 4. Közhasznú tevékenységek a) Az egyesület az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló évi CLXXV. törvény (a továbbiakban: Civil törvény) pontjában megjelölt közhasznú tevékenységek közül az alábbi közhasznú tevékenységeket végzi: 4. nevelés és oktatás, képességfejlesztés, ismeretterjesztés (2011. évi CXC. törvény 4. (1) bekezdés a)-u) pontjai alapján) b) 14. sport, a munkaviszonyban és a polgári jogviszony keretében megbízás alapján folytatott sporttevékenység kivételével (a sportról szóló évi I. törvény 49. c)-e) pontja alapján) c) Az Egyesület közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független és azoknak anyagi támogatást nem nyújt, illetve azoktól támogatást nem kap, továbbá országgyűlési és megyei, valamint fővárosi önkormányzati képviselőjelöltet nem állít, és nem támogat. d) Az egyesület, mint közhasznú szervezet működése nyilvános, szolgáltatásait bárki megkötés nélkül igénybe veheti. 5. A nyilvánosság biztosítása: a) Az egyesület működésének, szolgáltatásainak és beszámolóinak nyilvánosságát az egyesület honlapján ( és Balástya község honlapján ( valamint az egyesület székhelyén és a Balástya község Polgármesteri Hivatalában lévő hirdetőtáblán való közzététellel rendszeresen biztosítja. b) Az egyesület a közgyűlések időpontjáról, napirendjéről az ülések előtt 15 nappal írásban értesíti az érintetteket. A közgyűlés, elnökség döntéseit a döntés időpontját követő 15 napon belül írásban igazolható módon közli az érintettekkel. c) Az Egyesület közhasznú működéséről, szolgáltatásairól évente egy éves beszámoló és közhasznúsági jelentés készül, melyet köteles a tárgyévet követő évben, legkésőbb május 31. napjáig ( ai módosítás) szintén mindenki számára hozzáférhetővé tenni az első bekezdésben felsorolt honlapokon és hirdetőtáblákon. d) A beszámolót, jelentést megkapják a tagok, ezen túl a tagok személyesen gondoskodnak arról, hogy ahhoz az érintettek, érdeklődők hozzájussanak. Egyebekben az egyesület közhasznú működéséről, szolgáltatásairól hirdetményt kell elhelyezni az egyesület székhelyén, valamint közzé kell tenni az egyesület honlapján.
4 6. Az egyesület irataiba való betekintés biztosítása: a) Az érdeklődők írásbeli kérelmükkel megkereshetik a titkárt, aki egy előre egyeztetett időpontban köteles tájékoztatást adni, valamint betekintési lehetőséget biztosítani az egyesület működésével kapcsolatban keletkezett iratokba, az éves elnöki beszámolókba, a közhasznúsági jelentésekbe, valamint a korábbi közgyűlési határozatokba, jegyzőkönyvekbe, illetőleg abból az érdeklődők költségére másolatot készíthet. Az Egyesület alakuló ülésének jelenléti íve, valamint az egyesület tagnyilvántartása nem nyilvános a Civil törvény 15. (3) bekezdése alapján. b) A titkár köteles az iratbetekintésről külön nyilvántartást vezetni, melyből megállapítható az iratbetekintést kérelmező neve, a kért irat megnevezése, a kérelem és teljesítésének ideje. 7. Az egyesület gazdálkodása: a) Az Egyesület céljai megvalósítása érdekében vállalkozási tevékenységet is folytathat, amely azonban nem lehet az Egyesület fő tevékenysége. Az Egyesület vállalkozási tevékenységet csak közhasznú céljainak megvalósítása érdekében, azokat nem veszélyeztetve végez. Gazdálkodása során elért eredményét nem oszthatja fel, azt egyesületi célokban megfogalmazott tevékenységekre használja fel. Az Egyesület befektetési tevékenységet csak a Közgyűlés által elfogadott befektetési szabályzat alapján folytathat. b) Az Egyesület, mint munkáltató, az egyesületi célok mind hatékonyabb megvalósítása érdekében fő- és mellékállású alkalmazottat is foglalkoztathat. 8. Az egyesület által nyújtott juttatások: a) Az Egyesület bármely cél szerinti juttatását pályázathoz kötheti. b) A pályázat nem tartalmazhat olyan feltételeket, amelyekből az eset összes körülményeinek mérlegelésével megállapítható, hogy a pályázatnak előre meghatározott nyertese van (színlelt pályázat). Színlelt pályázat a cél szerinti juttatás alapjául nem szolgálhat. c) Az Egyesület ösztöndíjat és egyszeri támogatást is nyújthat.
5 II. A TAGSÁGI VISZONY 1. Az Egyesület nyitott, tagjává válhat minden magyar természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, akik az egyesület célkitűzéseit elfogadják. 2. Az egyesületi tagság formái: a. rendes tagság, b. tiszteletbeli tagság, c. pártoló tagság. 3. Rendes tag a) Az Egyesület rendes tagjává választható az a természetes és jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, aki a belépési nyilatkozatban az egyesület alapszabályát elfogadja és kötelezettséget vállal arra, hogy az egyesületi célok megvalósításában közreműködik, valamint megfizeti a tagdíjat. b) Az Egyesület rendes tagjának felvétele az Elnökség hatáskörébe tartozik. Az Egyesület rendes tagjának felvétele oly módon történik, hogy a Titkár a belépési nyilatkozatot tevőt az Elnökség egyszerű szótöbbséggel hozott határozata alapján az általa vezetett nyilvántartásba bevezeti. c) A nyilatkozathoz amennyiben jogi személy kéri felvételét mellékelni kell a jogi személy igazolását arról, hogy nevében ki járhat el képviselőként az Egyesület tagságában. d) Rendes tag felvételéről első fokon az Elnökség dönt, elutasítás esetén 30 napon belül fellebbezéssel lehet élni a Közgyűlés felé. A Közgyűlés a tagfelvétel kérdésében másodfokon jár el. e) Az Egyesület rendes tagjait egyenlő jogok illetik meg, jogaikat a tagok személyes aktivitás útján gyakorolják Az Egyesület rendes tagjainak jogai: a) részt vehetnek az Egyesület Közgyűlésén; b) tanácskozási, indítványozási és szavazati jogot gyakorolhatnak a Közgyűlésen; c) bármely egyesületi tisztségre választhatnak és megválaszthatók; d) jogosultak részt venni az Egyesület rendezvényein; e) igénybe vehetik az Egyesület által nyújtott szolgáltatásokat, kedvezményeket, f) tájékoztatást kaphatnak. a tisztségviselőktől és a testületi szervek vezetőitől.
6 3.2. Az Egyesület rendes tagjainak kötelességei: a) kötelesek megtartani az Alapszabály és egyéb egyesületi szabályzatok rendelkezéseit, b) illetőleg az Egyesület szerveinek határozatait; c) kötelesek teljesíteni az Egyesület tevékenységével kapcsolatosan önként elvállalt feladataikat, és d) tőlük elvárható módon elősegíteni az Egyesület célkitűzéseinek megvalósítását; e) kötelesek a tagdíjat késedelem nélkül befizetni. 4. Az Egyesület tiszteletbeli tagja a) Az Egyesület tiszteletbeli tagja lehet az Elnökség felkérése alapján az a kiemelkedő oktatási, tudományos vagy sporteredményeket elért személy, aki a lovas és úszó sportban, illetőleg az Egyesület érdekében végzett kimagasló tevékenységével az Egyesület célkitűzéseit támogatja, de az Egyesület munkájában nem kíván részt venni. b) A tiszteletbeli tag felvételéről első fokon az Elnökség dönt, elutasítás esetén 30 napon belül fellebbezéssel lehet élni a Közgyűlés felé. A Közgyűlés a tagfelvétel kérdésében másodfokon járhat el. c) A tiszteletbeli tagok az Egyesület rendezvényeire meghívhatók. A tiszteletbeli tag tisztségre nem választható, szavazati joga nincs, egyebekben jogai és kötelezettségei megegyeznek a rendes tagokéval. 5. Az Egyesület pártoló tagja a) Az Egyesület pártoló tagja lehet az a természetes és jogi személy, társadalmi vagy gazdálkodó szervezet, aki, illetőleg amely készségét fejezi ki az Egyesület tevékenységének rendszeres és folyamatos támogatására. b) A jogi személy pártoló tag jogait képviselője útján gyakorolja. A pártoló tag képviselője részt vehet az egyesület testületi ülésein, nincs szavazata, tisztség viselésére nem választható, egyebekben jogai és kötelezettségei megegyeznek a rendes tagokéval. c) A pártoló tag felvételéről első fokon az Elnökség dönt, elutasítás esetén 30 napon belül fellebbezéssel lehet élni a Közgyűlés felé. A Közgyűlés a tagfelvétel kérdésében másodfokon járhat el.
7 6. A tagsági viszony megszűnése a) A tagsági viszony megszűnik: i.a tag kilépésével ii.törléssel az éves tagdíjfizetés elmulasztása miatt, kizárással, iii.a tag halálával, iv.a jogi személy, vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság jogutód nélküli megszűnésével, v.ha az egyesület megszűnik. b) A tag kilépési szándékát írásbeli formában az elnökség felé jelentheti be. A kilépés az elnökség részére történt bejelentéssel egyező időpontban hatályos. c) Az elnökség határozattal törölheti a tagok sorából azt a tagot, aki a tagsági díjjal írásbeli felszólítás ellenére, hat hónapnál tovább hátralékban van. A törlést kimondó határozat ellen 15 napon belül az egyesület közgyűléséhez lehet fellebbezni. A fellebbezésnek halasztó hatálya van. d) Az elnökség határozatával az egyesületből kizárhatja azt a tagot, aki az egyesület céljával, szellemiségével vagy az Alapszabállyal össze nem egyeztethető magatartást tanúsít. Kizárás esetén 30 napon belül a közgyűléshez lehet fordulni. e) A tagsági viszony megszüntetése esetén az elnökség a tagot a nyilvántartásból törli. III. AZ EGYESÜLET SZERVEZETE ÉS TISZTSÉGVISELŐI 1. Az Egyesület szervei Az Egyesület testületi szervei: a) Közgyűlés b) Elnökség 1.1. Az Egyesület, mint közhasznú szervezet éves bevétele az Ft-ot, azaz ötvenmillió Forintot nem haladja meg, valamint a tagok több mint fele természetes személy, ezért a Civil törvényben megjelölt felügyelő szerv létrehozása nem szükséges Amennyiben az éves bevétel az Ft-ot, azaz ötvenmillió Forintot meghaladja, valamint a tagok több mint fele nem természetes személy és a 100 főt meghaladja, akkor a Közgyűlés gondoskodik az alapszabály megfelelő módosításáról és felügyelő szerv megválasztásáról.
8 2. Összeférhetetlenségi szabályok: a) Az egyesület legfőbb szerve a közgyűlés, amely a tagok összessége. Az egyesület ügyintéző és képviseleti teendőit, illetve a napi ügyviteli feladatokat az egyesület ügyintéző képviselő szerve, az elnökség irányítja és látja el. Az egyesület vezető tisztségviselői: az elnökségi tagok és az elnök. b) Vezető tisztségviselő az a nagykorú személy lehet, akinek cselekvőképességét a tevékenysége ellátásához szükséges körben nem korlátozták. c) A vezető tisztségviselő ügyvezetési feladatait személyesen köteles ellátni. d) Nem lehet vezető tisztségviselő az, akit bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen szabadságvesztés büntetésre ítéltek, amíg a büntetett előélethez fűződő hátrányos következmények alól nem mentesült. e) Nem lehet vezető tisztségviselő az, akit e foglalkozástól jogerősen eltiltottak. Akit valamely foglalkozástól jogerős bírói ítélettel eltiltottak, az eltiltás hatálya alatt az ítéletben megjelölt tevékenységet folytató jogi személy vezető tisztségviselője nem lehet. f) Az eltiltást kimondó határozatban megszabott időtartamig nem lehet vezető tisztségviselő az, akit eltiltottak a vezető tisztségviselői tevékenységtől. g) A közhasznú szervezet megszűnését követő három évig nem lehet más közhasznú szervezet vezető tisztségviselője az a személy, aki korábban olyan közhasznú szervezet vezető tisztségviselője volt - annak megszűnését megelőző két évben legalább egy évig -, i. amely jogutód nélkül szűnt meg úgy, hogy az állami adó- és vámhatóságnál nyilvántartott adó- és vámtartozását nem egyenlítette ki, ii. amellyel szemben az állami adó- és vámhatóság jelentős összegű adóhiányt tárt fel, iii. amellyel szemben az állami adó- és vámhatóság üzletlezárás intézkedést alkalmazott, vagy üzletlezárást helyettesítő bírságot szabott ki, iv. amelynek adószámát az állami adó- és vámhatóság az adózás rendjéről szóló törvény szerint felfüggesztette vagy törölte.( ai módosítás) h) A vezető tisztségviselő, illetve az ennek jelölt személy köteles valamennyi érintett közhasznú szervezetet előzetesen tájékoztatni arról, hogy ilyen tisztséget egyidejűleg más közhasznú szervezetnél is betölt. 3. A Közgyűlés a) Az egyesület legfőbb szerve a közgyűlés, mely a tagok összességéből áll. Az összehívásra valamint az ülés levezetésre az elnök, akadályoztatása esetén a titkár jogosult. A közgyűlés dönthet minden, a hatáskörébe tartozó kérdésben. b) A közgyűlést szükség szerint, de legalább évente egy alkalommal kell összehívni.
9 c) A Közgyűlésen olyan indítványok tárgyalhatóak, amelyek a Közgyűlés előtt legalább egy nappal az Egyesület alelnökéhez beérkeztek. A Közgyűlésen résztvevők egyszerű szótöbbséggel további indítványok napirendre tűzését határozhatják el. d) A közgyűlésen javasolt rendkívüli napirendi pontok tárgyalásához a szavazatok 50%-a + 1 fő szavazata szükséges. e) A sportegyesület a szakosztályát, illetve más szervezeti egységét közgyűlési határozattal jogi személyé nyilváníthatja. f) A közgyűlést az elnök - akadályoztatása esetén a titkár - írásban a javasolt napirend közlésével hívja össze. A közgyűlést elektronikus vagy papíron kinyomtatott meghívóval kell összehívni. A meghívót olyan időben kell kézbesíteni a tagok részére, hogy a kézbesítés napjától a tervezett közgyűlés napjáig terjedő idő legalább 15 nap legyen. A meghívóhoz csatolni kell a már rendelkezésre álló határozati javaslatokat és az előterjesztők indokolását. g) A meghívónak tartalmaznia kell i. az Egyesület nevét és székhelyét; ii. az ülés idejének és helyszínének megjelölését; iii. az ülés napirendjét; iv. azt a figyelmeztetést, hogy a megismételt közgyűlés az írásban közölt napirendi pontok tekintetében a megjelent tagok számától függetlenül határozatképest. A közgyűlés összeghívására irányuló meghívóban megjelölhető a megismételt közgyűlés napja is. h) A napirendet a meghívóban olyan részletességgel kell feltüntetni, hogy a szavazásra jogosultak a tárgyalni kívánt témakörökben álláspontjukat kialakíthassák. i) Ha az Egyesület ülését nem szabályszerűen hívták össze, az ülést akkor lehet megtartani, ha az ülésen valamennyi részvételre jogosult jelen van, és egyhangúlag hozzájárul az ülés megtartásához. j) A közgyűlést az Egyesület elnöke, akadályoztatása esetén az Egyesület titkára vezeti. k) A közgyűlési tisztségviselő, a levezető elnök, a szavazatszámlálók, a felügyelőbizottsági tagok illetve más személy megválasztására bármelyik egyesületi tag javaslatot tehet. A közgyűlési tisztségviselők, a levezető elnök, a szavazatszámlálók megválasztásáról a közgyűlés a szavazati joggal rendelkező tagok szótöbbségével határoz. l) A közgyűlés határozatképes, ha a szavazati joggal rendelkező tagok több mint fele jelen van. A közgyűlés a határozatait nyílt szavazással hozza. Ha egy tag vagy alapító valamely ügyben nem szavazhat, őt az adott határozat
10 meghozatalánál a határozatképesség megállapítása során figyelmen kívül kell hagyni. m) A határozat meghozatalakor nem szavazhat az, i. akit a határozat kötelezettség vagy felelősség alól mentesít vagy a jogi személy terhére másfajta előnyben részesít; ii. akivel a határozat szerint szerződést kell kötni; iii. aki ellen a határozat alapján pert kell indítani; iv. akinek olyan hozzátartozója érdekelt a döntésben, aki a jogi személynek nem tagja vagy alapítója; v. aki a döntésben érdekelt más szervezettel többségi befolyáson alapuló kapcsolatban áll; vagy vi. aki egyébként személyesen érdekelt a döntésben. n) A közgyűlésen hozott határozatokat a szavazatszámlálók jelentése alapján a levezető elnök szóban kihirdeti. o) A közgyűlésről jegyzőkönyvet kell felvenni. A jegyzőkönyvben meg kell jelölni a közgyűlés helyét, idejét, továbbá a jelenléti ívre utalással fel kell sorolni a közgyűlésen megjelent személyeket. A jegyzőkönyvben fel kell tüntetni a javasolt illetve elfogadott napirendet, az egyes napirendi pontokkal kapcsolatban hozott határozatokat. A jegyzőkönyvet a közgyűlés elnöke, a jegyzőkönyvvezetőnek megválasztott személy és a közgyűlés tagjai közül választott hitelesítő aláírásával hitelesíti. p) A közgyűlésen az Egyesület tagja képviselet útján is gyakorolhatja a szavazati jogát. q) Az közgyűlés összehívásának kötelezettsége Az elnök vagy az elnök akadályoztatása esetén a titkár köteles a közgyűlést összehívni a szükséges intézkedések megtétele céljából, ha i. az egyesület vagyona az esedékes tartozásokat nem fedezi; ii. az egyesület előreláthatólag nem lesz képes a tartozásokat esedékességkor teljesíteni; iii. az egyesület céljainak elérése veszélybe került. Az i. pont alapján összehívott közgyűlésen a tagok kötelesek az összehívásra okot adókörülmény megszüntetése érdekében intézkedést tenni vagy az egyesület megszüntetéséről dönteni. r) Határozathozatal ülés tartása nélkül i. Az alapszabály a határozathozatalt ülés tartása nélkül is lehetővé teszi. Az ilyen határozathozatalt az ügyvezetés a határozat tervezetének a tagok részére történő megküldésével kezdeményezi. A tagok számára a tervezet
11 kézhezvételétől számított legalább nyolcnapos határidőt kell biztosítani arra, hogy szavazatukat megküldjék az ügyvezetés részére. ii. Az ülés tartása nélküli döntéshozatal során az alapszabály határozatképességre és szavazásra vonatkozó rendelkezéseit azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a határozathozatali eljárás akkor eredményes, ha legalább annyi szavazatot megküldenek az ügyvezetés részére, amennyi szavazati jogot képviselő tag jelenléte a határozatképességéhez szükséges lenne ülés tartása esetén. iii. iv. Ha bármely tag az ülés megtartását kívánja, a legfőbb szerv ülését az ügyvezetésnek össze kell hívnia. A szavazásra megszabott határidő utolsó napját követő három napon belül - ha valamennyi tag szavazata ezt megelőzően érkezik meg, akkor az utolsó szavazat beérkezésének napjától számított három napon belül - az ügyvezetés megállapítja a szavazás eredményét, és azt további három napon belül közli a tagokkal. A határozathozatal napja a szavazási határidő utolsó napja, ha valamennyi szavazat korábban beérkezik, akkor az utolsó szavazat beérkezésének napja. A minél alacsonyabb határozathozatali arányt előíró rendelkezése semmis.( ai módosítás) s) A közgyűlés kizárólagos hatásköre: i. kimondja az egyesület megalakulását, feloszlatását, vagy más egyesülettel történő egyesülését, ii. megállapítja és módosítja az alapszabályt, elfogadja az egyesület működését részletesen megállapító szabályzatokat, iii. megválasztja az egyesület tisztségviselőit, jogosult tisztségviselői visszahívására, megállapítja az éves tagdíj összegét, befizetésének módját és idejét, ( ai módosítás) iv. eseti vagy állandó jelleggel bizottságokat állíthat fel, v. az elnökség beszámolóit (éves beszámoló, közhasznúsági jelentés) meghallgatja, értékeli, elfogadja, vi. meghallgatja, értékeli, elfogadja, megtárgyalja az egyesület éves pénzügyi tervét, illetve az előző éves pénzügyi terv teljesítéséről szóló, a számvitelről szóló évi C. törvény rendelkezései szerint készített beszámolót, vii. meghatározza az egyesület éves költségvetését, viii. díjak, kitüntetések alapításában állást foglal, ix. dönt másodfokon a tagfelvételről és törlésről, x. dönt másodfokon a kizárásról, xi. dönt mindazon kérdésekben, melyet az alapszabály a kizárólagos hatáskörébe utal. t) Ha az Alapszabály vagy jogszabály minősített többséget nem ír elő, a közgyűlés határozatait nyílt szavazással, egyszerű szótöbbségével hozza.
12 u) Minősített többség szükséges: i. az Alapszabály elfogadásához és módosításhoz, ii. a tisztségviselők megválasztásához és visszahívásához, a kizáráshoz, iii. az egyesület céljának módosításához és az egyesület megszűnésének, feloszlatásának, vagy más egyesülettel történő egyesülésének kimondásához. v) Minősített többség a Közgyűlésen jelenlévő tagok kétharmada, de legalább az összes tag 50% -a +1 fő. w) Szavazategyenlőség esetén a javaslatot elvetettnek kell tekinteni. Titkos szavazást rendelhet el a Közgyűlés az elnök előterjesztésére vagy a tagok egyharmadának kezdeményezésére. Személyi kérdésekben a szavazás minden esetben titkosan történik. x) Tagkizárásra vonatkozó döntés meghozatalakor a kizárni szándékozott tag szavazati jogát nem gyakorolhatja és személye a határozatképesség szempontjából nem vehető figyelembe. y) A közgyűlési határozatot az érintettekkel igazolható módon, a határozatok meghozatalának időpontját követő 15 napon belül írásban az érintettekkel közölni kell, a nyilvánosságot pedig a helyi sajtóban való közzététel útján valamint a székhelyen található hirdetőtáblán való közzététellel - szintén 15 napon belül kell tájékoztatni. z) Az elnök köteles a közgyűlés által meghozott határozatokat a Határozatok Könyvébe behelyezni. A Határozatok Könyve oly módon tartalmazza a határozatokat, hogy abból a közgyűlés döntésének tartalma, időpontja és hatálya, ill. a döntést támogatók és ellenzők számaránya (ha lehetséges személye) megállapítható legyen. 4. Az Elnökség 4.1.Az elnökség tagjai: A szeptember 30-án megtartott közgyűlés 5 évre megerősítette a vezetői tisztségviselők megbízatását, tekintettel az új Ptk. 3:79. (1) bekezdésében foglaltakra) Elnök: Név: Ferenci Richárd Anyja neve: Nagy Éva Szül. hely és idő: Szeged, Lakcím: 6764 Balástya, Fehértó 28
13 Titkár: Név: Kovácsné Dékány Éva Anyja neve: Riskó Éva Szül. hely és idő: Budapest, Lakcím: 2360 Gyál, Kisfaludy u Alelnök: Név: Bálint Imre Anyja neve: Venesz Mária Szül. hely és idő: Mosonmagyaróvár, Lakcím: 6763 Szatymaz, II. ker. 31. A vezető tisztségviselők megbízatása a megválasztásuk napjától számított öt év időtartamra szól. ( ai módosítás) 4.2. Az elnökség működése a) Az Egyesület operatív vezetésével kapcsolatos feladatokat 3 tagú Elnökség látja el. Az Elnökség tagjai az elnök, az alelnök, valamint a titkár. Az elnökségi ülésre annak tárgykörére figyelemmel esetenként további tagok hívhatóak meg. b) Az elnökség két közgyűlés között irányítja az egyesület tevékenységét. Az elnökség szükség szerint, de évente legalább kétszer ülésezik, határozatait nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel hozza. Az elnökségi ülést az elnök hívja össze valamennyi elnökségi tag előzetes írásbeli értesítésével. A meghívót az elnökségi tagoknak a tervezett időpontot megelőzően legalább 15 nappal meg kell küldeni a napirendi pontok pontos megjelölésével. c) Az elnökség ügyrendjét egyebekben maga állapítja meg. Az elnökség ülése határozatképes, ha azon minden elnökségi tag jelen van. d) Az Elnökség határozatait Elnökségi ülésen kívül, postai, elektronikus vagy az Elnökségi ülés alatti telefonos úton történő szavazással is meghozhatja. e) Az Elnökségi ülésen kívül, postai vagy elektronikus módon elfogadni javasolt határozat tervezetét írásban kell közölni a tagokkal. f) A tagok számára a kiküldött anyagban meghatározott napot, vagy más időtartamú határidőt kell szabni a szavazat leadására. g) A javaslat az utolsó szavazat beérkezését, illetve a határidő lejártát követően tekinthető elfogadottnak, azaz a határozat ekkor születik meg. A határidő lejártával a válasz hiánya egyetértésnek, azaz igen szavazatnak minősül. h) A szavazás eredményéről három munkanapon belül az Elnök írásban tájékoztatja az Elnökségi tagokat.
14 i) Az ülést megelőzően az Elnökség bármely tagja írásban, vagy szóban jelezheti az Elnök részére, hogy az ülésen személyesen nem tud jelen lenni, de elektronikusan úton video- vagy telefonkonferencia, vagy arra alkalmas, az elnökségi tagok közötti párbeszédet, illetve vitát korlátozás nélkül lehetővé tevő elektronikus hírközlő eszköz (összefoglaló néven telekommunikációs kapcsolat) útján jelen kíván lenni. A telekommunikáció kapcsolat útján jelenlévő elnökségi tag a jogait korlátozásmentesen gyakorolhatja. A telekommunikációs kapcsolatnak alkalmasnak kell lennie arra, hogy az ülésen résztvevő tagok az elektronikus kapcsolat útján résztvevő elnökségi tag személyazonosságát egyértelműen megállapíthassák. j) Telefonos úton történő szavazásra az Elnökségi ülés ideje alatt, a közvetlen telefonos kapcsolat megteremtésével kerülhet sor Az elnökség feladatai a) az egyesület tevékenységének irányítása, b) döntés a tagfelvételről és törlésről első fokon, c) döntés a kizárásról első fokon, d) az egyesület tagjaira kötelező határozatok meghozatala, e) évente beszámoló terjesztése a közgyűlés elé az egyesület működéséről és tevékenységéről, f) a közgyűlés előkészítése, a napirendi pontok meghatározása, az egyesület működésével kapcsolatban keletkezett iratokba, az éves elnöki beszámolókba, a közhasznúsági jelentésekbe, valamint a korábbi közgyűlési határozatokba való betekintés biztosítása az érdeklődők részére, g) a közhasznúsági jelentés tervezetének elkészítése és jóváhagyás céljából a közgyűlés elé terjesztése, h) döntés minden olyan egyéb kérdésben, amely nem tartozik a közgyűlés kizárólagos hatáskörébe Az Elnök feladatai: a) összehívja és vezeti a közgyűlést és az elnökség üléseit, gondoskodik határozataik végrehajtásáról, b) kiadványozási, utalványozási jogot gyakorol, a titkár együttes aláírásával visszterhes szerződéseket köthet, c) képviseli az egyesületet, és nyilatkozattételi joga van, d) folyamatosan intézi az egyesület ügyeit, beszámol az ülések közötti munkáról a közgyűlésnek, e) feladatainak ellátásáért felelősséggel tartozik a közgyűlés és az ellenőrzésre jogosult szervek felé, f) az egyesület közgyűlésének és az elnökség határozatairól olyan nyilvántartást vezet, amelyből döntésének tartalma, időpontja és hatálya, ill. a döntést támogatók és ellenzők számaránya (ha lehetséges személye) megállapítható,
15 g) gondoskodik arról, hogy a közgyűlések és az elnökségi ülések időpontjáról, napirendjéről az ülések előtt 15 nappal írásban értesüljenek az érintettek, h) biztosítja a közgyűlések és az elnökségi ülések nyilvánosságát, i) a közgyűlés és az elnökség határozatait a döntés időpontját követő 15 napon belül írásban igazolható módon közli az érintettekkel, j) a közgyűlés és az elnökség által meghozott határozatokat, valamint az egyesület beszámolóit a helyi sajtóban, valamint a székhely hirdetőtábláján közzéteszi. k) Az elnök köteles az elnökség által meghozott határozatokat a Határozatok Könyvébe behelyezni. A Határozatok Könyve oly módon tartalmazza a határozatokat, hogy abból az elnökség döntésének tartalma, időpontja és hatálya, ill. a döntést támogatók és ellenzők számaránya (ha lehetséges személye) megállapítható A Titkár feladatai: a) A titkár adminisztrációs és gazdálkodási feladatokat lát el, biztosítja az iratbetekintést, továbbá az elnökkel együtt aláírási jogot gyakorol az egyesület bankszámlája felett, b) az elnök akadályoztatása esetén vezeti a Közgyűlést és az Elnökség ülését A tisztségviselői megbízás megszűnése a) A tisztségviselői megbízás megszűnhet: i. visszahívással, ii. a tisztségviselő halálával, iii. lemondással, iv. a megbízás időtartamának lejártával. b) A közgyűlés visszahívhatja azt a tisztségviselőt, aki - neki felróható módon - az egyesület érdekeit sértő, vagy veszélyeztető magatartást tanúsít, vagy a tisztségéből eredő kötelezettségeinek felszólítás ellenére sem tesz eleget. A közgyűlésre az érintett tisztségviselőt külön meg kell hívni. c) A kizárásról indoklással ellátott határozatot kell hozni, s azt az érintettel írásban is közölni kell. Az így hozott határozatot a tag - a tudomásra jutástól számított 30 napon belül- a bíróság előtt megtámadhatja. d) A határozat megtámadása a határozat végrehajtását nem gátolja, a bíróság azonban indokolt esetben a végrehajtást felfüggesztheti. e) A közgyűlés általi visszahívás esetén túl megszűnik az elnökségi tagság a tag halálával és lemondásával, valamint a határozott idő lejártával is, amely esetekben a közgyűlés új elnökségi tagot választ. Az időközben választott új elnökségi tag megbízatása a többi elnökségi tag megbízatásának lejártáig szól.
16 IV. AZ EGYESÜLET GAZDÁLKODÁSA ÉS MŰKÖDÉSE 1. Az Egyesület vagyoni eszközei: 1.1. Az Egyesület bevételei: a) tagdíjak, b) a jogi személy tagok átutalásai, c) az Egyesület rendezvényeinek bevételei A tagdíj a) Az Egyesület rendes tagjai évenként tagdíjat fizetnek, melynek mértékét a Közgyűlés állapítja meg b) Az Egyesület rendes tagjai vállalják, hogy az Egyesület részére 5000,- Ft, azaz Ötezer. Forint tagdíjat fizetnek. c) A tagdíjat az Egyesület nevére nyitott számlára kell befizetni vagy átutalni. d) A tagdíj megfizetését minden év június 1. napjáig kell teljesíteni. ( ai módosítás) 2. Az Egyesület pénzeszközeinek felhasználása: a) Az Egyesület pénzeszközeinek célszerű felhasználására éves költségvetést készít. A következő évre szóló költségvetést és az előző év gazdálkodásáról szóló beszámolót az alelnök terjeszti a Közgyűlés elé jóváhagyás végett. b) Az Egyesület tartozásaiért saját vagyonával felel. c) Az Egyesület sporttal össze nem függő tevékenységet, valamint sporttevékenységével összefüggő kereskedelmi tevékenységet (ideértve a sportegyesület vagyoni értékű jogainak hasznosítását is) csak kiegészítő tevékenységként folytathat. A sportlétesítmények használata, illetve működtetése e rendelkezés alkalmazásában a sportegyesület alaptevékenységének minősül. [Sporttv. 17. (1) bekezdés b) pont]. d) A sportszervezet a Ptk-nak az alkalmazott által okozott károkért való felelősség szabályai szerint felel minden olyan kárért, amelyet a vele szerződéses viszonyban álló sportolói, illetve sportszakemberei, szerződésben foglalt tevékenységükkel kapcsolatban, harmadik személynek okoznak. E szabály alkalmazásában a nemzeti válogatott keret tagjai által okozott kár esetében a szakszövetség sportszervezetnek minősül.
17 V. AZ EGYESÜLET KÉPVISELETE 1. Az egyesületet Ferenci Richárd elnök és Kovácsné Dékány Éva titkár önállóan képviselik. 2. Az egyesület bankszámlája felett az elnök önállóan jogosult rendelkezni. 3. Az elnök akadályoztatása esetén a bankszámla felett a titkár és az alelnök együttesen jogosult rendelkezni. VI. AZ EGYESÜLET FELÜGYELETE Az Egyesület működése felett a törvényességi ellenőrzést ( ai módosítás) a Civil törvény szerint az ügyészség gyakorolja. VII. AZ EGYESÜLET MEGSZŰNÉSE 1. Az Egyesület megszűnésére a Sporttv. 17. (4),(6)-(7) bekezdései az irányadók. 2. Az Egyesület megszűnik, ha a. az egyesület egy másik egyesülettel egyesül (összeolvad, beolvad), b. a legfőbb szerve a feloszlásáról határoz, c. a bíróság feloszlatja, d. a törvényességi ellenőrzési eljárás eredményeképpen a bíróság megszűnteti vagy megállapítja megszűnését, e. a fizetésképtelensége miatt indult eljárásban a bíróság megszünteti, és az egyesületet a nyilvántartásból törlik. 3. A b)-e) pontokban foglalt esetekben az egyesület jogutód nélkül szűnik meg. A b) pontban foglalt esetben végelszámolási eljárást, a c)-d) pontban foglalt esetekben pedig kényszer-végelszámolást kell lefolytatni. 4. A legfőbb szerv nem dönthet az egyesület feloszlásáról, ha az egyesülettel szemben lefolytatott végrehajtás eredménytelen volt vagy az egyesület fizetésképtelenségét a bíróság megállapította.
18 5. A sportegyesület jogutód nélküli megszűnése esetén a szakosztály jogi személyisége is megszűnik. A jogi személy szakosztály kötelezettségeiért a sportegyesület kezesi felelősséggel tartozik. 6. A sportegyesület bírósági feloszlatása esetén a hitelezők kielégítése után fennmaradó vagyon állami tulajdonba kerül, és azt a sportpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium költségvetésében az utánpótlás-nevelés támogatására kell fordítani. 7. A sportegyesületnek a bírósági nyilvántartásból való törlésére akkor kerülhet sor, ha a MOB igazolja, hogy a sportegyesület az állami sportcélú támogatás felhasználásával e törvényben, valamint az államháztartás működésére vonatkozó jogszabályokban foglaltaknak megfelelően elszámolt, vagy azt, hogy a sportegyesület állami sportcélú támogatásban nem részesült. VIII. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 1. A jelen Alapszabályban nem szabályozott kérdésekben a Polgári Törvénykönyvéről szóló törvény, a Civil törvény, illetve a további vonatkozó hatályos jogszabályok rendelkezései megfelelően irányadók. 2. Az egyesület a Csongrád Megyei Bíróság nyilvántartásba vételével jön létre, ezzel nyeri el jogi személyiségét és közhasznúsági besorolását. Az egyesület, mint társadalmi szervezet tevékenységét a nyilvántartásba vételről szóló határozat jogerőre emelkedése napján kezdheti meg. 3. Jelen Alapszabályt az egyesület a augusztus 22. napján megtartott alakuló közgyűlésen hagyta jóvá, majd a december 19. napján, a március 13-án, a május 27. napján és szeptember 30. napján megtartott közgyűlés módosította. Balástya, szeptember 30. Elnök
19 Záradék: Ezen módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt létesítő okirat egységes szerkezetbe foglalt szövege megfelel a szeptember 30-án megtartott közgyűlésen a 3/2014. (IX.30.) számú határozattal elfogadott módosítások alapján hatályos tartalomnak. Előttünk, mint tanúk előtt: 1. Név: 2. Név: Lakik: Lakik:

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
1 12.Kvk //2010/4 A bíróság Dr. Tanka Zsigmond (3700 Kazincbarcika, Mátyás király út 2. szám alatti székhelyű) ügyvéd által képviselt (. alatti lakos) kérelmezőnek, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Választási Bizottság (3525 Miskolc, Városház tér 1. szám alatti székhelyű) ellen választási ügyben hozott határozat felülvizsgálata iránt indított nem peres eljárásban meghozta a következő v é g z é s t : A megyei bíróság a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Területi Választási Bizottság 19/2010. (III.24.) számú határozatát helybenhagyja. A bíróság kötelezi kérelmezőt, hogy az illetékügyben eljáró hatóság külön felhívására fizessen meg az államnak (hétezer-ötszáz) forint állam által előlegezett eljárási illetéket. A végzés ellen további jogorvoslatnak helye nincs. I n d o k o l á s : Császár László Antal kérelmező március 19. napján kérelmet terjesztett elő a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei 7. számú egyéni választókerületben egyéni képviselőjelöltként történő nyilvántartásba vétel iránt egy darab E1 és egy darab SZ adatlap kitöltése mellett, amelyhez 801 darab ajánlószelvényt mellékelt. A B-A-Z. Megyei 7. számú Országos Egyéni Választókerület Választási Bizottsága az ajánlások ellenőrzését követően március 22. napján kelt 9/2010. számú határozatában a kérelmező országgyűlési képviselőjelöltként történő nyilvántartásba vételére vonatkozó kérelmét elutasította arra hivatkozással, hogy a kérelmező nem rendelkezik az évi XXXIV. tv. 5. (2) bekezdésében meghatározott 750 darab érvényes ajánlással. A bizottság határozata indokolásában megállapította, hogy az ajánlások ellenőrzését a választási eljárásról szóló évi C. tv. (a továbbiakban: Ve. tv.) 54. (1) bekezdése alapján elvégezte és az összesen leadott 801 darab ajánlószelvényből 748 darab érvényesnek elfogadott, míg 53 darabot azért utasított el, mert nem felelt meg a Ve. tv. 46. (2) bekezdés, 47. (2) bekezdés és 50. -ban foglaltaknak.
2 március 24. napján kérelmező a 7. számú egyéni választókerület választási bizottság hivatalos helyiségében a választási bizottság elnöke és a helyi választási iroda vezető helyettese jelenlétében megtekintette a bizottság által formai hibásnak tartott ajánlószelvényeket. Kérelmező a választási bizottság határozatával szemben fellebbezést terjesztett elő, amelyben a határozat hatályon kívül helyezését és az országgyűlési egyéni választókerületbe való nyilvántartásba vételét kérte. Kérelmező a fellebbezésében előadta, hogy az 53 darab elutasított ajánlószelvény között 24 darab érvénytelenné nyilvánítására formai hiba miatt került sor. Megítélése szerint a formai hibás ajánlószelvények eredményezték mérlegelési jogkörben a nyilvántartási kérelme elutasítását. Ezen ajánlószelvények fele ugyanakkor érvényesnek fogadható el. A B-A-Z. Megyei Területi Választási Bizottság 19/2010. (III.24.) számú határozatában a területi választási bizottság 9/2010. (III.22.) számú határozatát helybenhagyta. Határozatának indokolásában kifejtette, hogy a 24 darab, fellebbezésben hivatkozott formai hibás ajánlószelvények megvizsgálása után megállapítható, hogy azokat az elsőfokú választási bizottság helytállóan nyilvánította érvénytelennek. A fellebbezésben foglaltak ellenére olyan formai hibás ajánlószelvény nem volt fellelhető, ahol javításra nem került sor és a hibát csak a toll minősége okozta. A javított ajánlószelvények a javításra vonatkozó szabályoknak nem feleltek meg. A fellebbezésben konkrétan megjelölésre sem kerültek azok az ajánlószelvények, amelyeket a kérelmező megítélése szerint jogszabálysértően nyilvánítottak érvénytelennek. Azon ajánlószelvények, ahol a település, utcanév feltüntetése hiányzik, vagy a személyi azonosító jel hibás, a Ve. tv. ajánlószelvény tartalmi kellékeire vonatkozó szabályainak nem felel meg. Kérelmező a B-A-Z. Megyei Választási Bizottság 19/2010. számú határozatával szemben törvényes határidőn belül felülvizsgálati kérelmet terjesztett elő, amelyben a határozat megváltoztatását és országgyűlési képviselőjelöltként való nyilvántartásba vételét kérte. Kérelmező felülvizsgálati kérelmében előadta, hogy az 53 érvénytelennek minősített ajánlószelvényből 24 darab ajánlószelvény elutasítására formai hiba miatt került sor. 7 darab ajánlószelvény esetében az utcanevek hiányoztak, ugyanakkor minden kötelező adat az előírásoknak megfelelő. 7 darab ajánlószelvény esetén a személyazonosító jel hibás vagy nem egyértelmű, 2 darab szelvény esetében a személyi szám egy rublikával később kezdődik. 7 darab szelvény esetében szabálytalan javítás miatt érvénytelen, de 2 szelvény esetében egyértelműen látszik, hogy javításra nem került sor, a toll minősége okozta a jelenséget, míg 3 darab szelvény esetében a lakcím hiányos, vagy a település neve hiányzik, de az irányítószám és az utca neve szerepel. Ezen hibák általánosságban kerültek megjelölésre, a konkrét elutasítási okot sem az első, sem a másodfokú határozat nem tartalmazza. 2
3 3 A felülvizsgálati kérelem előterjesztését megelőzően nem volt lehetősége a formai hibásnak ítélt ajánlószelvények megvizsgálására, ezért nem tud a hibákra részletesen nyilatkozni. Erre tekintettel kérte, hogy felülvizsgálati kérelmét a Ve. tv. 84. (6) bekezdése alapján szóban is előadhassa és ezen eljárás során a vitatott formai hibás ajánlószelvényeket megtekinthesse. A bíróság a Ve.84. /6/ bekezdése alapján a kérelmező számára biztosította a bíróság előtti szóbeli nyilatkozattétel lehetőségét. Kérelmező szóban előterjesztett nyilatkozatában a felülvizsgálati kérelem indokait akként pontosította, hogy az érvénytelennek nyilvánított ajánlószelvények közül kizárólag azon 7 darab ajánlószelvényre vonatkozó megállapításokat vitatja, amelyek a hibás vagy hiányos személyi azonosító szám miatt kerültek elutasításra. Kérelmező e körben előadta, hogy több olyan ajánlószelvény volt, amelyen a személyi szám kizárólag egy karakterrel később kezdődött, azonban ettől függetlenül a pontos személyi szám az ajánlószelvényen megállapítható volt. Kérelmező sérelmezte továbbá azt is, hogy az ajánlószelvények leadásakor, illetőleg a felülvizsgálati kérelem előterjesztését megelőzően a formai hibásnak ítélt ajánlószelvények megtekintésére nem volt lehetősége, ezen ajánlószelvényeket kizárólag március 24. napján a fellebbezés előterjesztése előtt tekinthette meg egy nagyon rövid időre, amely alatt nem volt lehetősége arra, hogy pontosan az egyes hibákat rögzíthesse. A szóbeli meghallgatáson a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Területi Választási Bizottság Elnöke az általuk hozott határozat helybenhagyását indítványozta azzal az indokolással, hogy álláspontjuk szerint határozatuk az irányadó Választási Eljárási Törvényben foglaltaknak maradéktalanul megfelelt. A megyei bíróság a kérelmet alaptalannak találta az alábbiak szerint: A Ve. tv. 46. (1) bekezdése szerint jelöltet ajánlani ajánlószelvénnyel lehet. Az ajánlószelvényt az értesítőkkel együtt kell eljuttatni a választópolgároknak. A Ve. tv. 46. (2) bekezdése értelmében jelöltet ajánlhat az a választópolgár, akinek lakóhelye a választókerületben van. A Ve. tv. 47. (1) bekezdése akként rendelkezik, hogy az ajánlószelvényen jelöltet ajánlani a kitöltött ajánlószelvénynek a jelölt, illetőleg a jelölő szervezet képviselője részére történő átadásával lehet. Az ajánlószelvény részletes tartalmi kellékeit a Ve. tv. 47. (2) bekezdése szabályozza. Eszerint a választópolgárokhoz eljuttatott ajánlószelvény tartalmazza a választás megnevezését. Az ajánló választópolgár az ajánlószelvényre rávezeti 3
4 4 családi és utónevét, lakcímét, személyi azonosítóját, az ajánlott személy családi és utónevét, a jelölő szervezet nevét, illetőleg a független jelölés tényét. Az ajánlószelvényt az ajánló választópolgár saját kezűleg aláírja. A Ve. tv. 50. (1) bekezdés b) pontja alapján érvénytelen az az ajánlás, amelyet nem a 47. (2) bekezdése szerint kitöltött ajánlószelvényen adtak le. A Ve. tv. 50. (2) és (3) bekezdései értelmében aki ugyanazt a jelöltet többször ajánlotta, annak valamennyi ajánlása érvénytelen. Aki több jelöltet is ajánlott, annak valamennyi ajánlása érvénytelen. A Ve. tv. 56. (2) bekezdés alapján a választási bizottság visszautasítja a jelölt nyilvántartásba vételét, ha a jelölés a törvényes feltételeknek nem felel meg, vagy a jelölt a törvényben előírt nyilatkozatait nem tette meg. Az idézett jogszabályban foglaltakra tekintettel a bíróságnak abban kellett állást foglalnia, hogy a kérelmező képviselőjelöltként való nyilvántartásba vételének elutasítására a jogszabályban foglaltaknak megfelelően került-e sor. Konkrétan az 53 elutasított ajánlószelvény érvénytelenné minősítése a jogszabályban foglaltaknak megfelelt-e. Az évi XXXIV. tv. 5. (2) bekezdése alapján a képviselőjelöltként való nyilvántartásba vétel egyik alapvető feltétele, hogy a jelölt 750 darab érvényes ajánlószelvénnyel rendelkezzen. A választási bizottság a nyilvántartásba vételt megelőzően köteles az ajánlószelvényeket a Ve. tv-ben foglalt törvényességi feltételek alapján megvizsgálni. A bíróság hangsúlyozza, hogy a választási bizottság ajánlószelvények vizsgálata során a Ve.54. -ban meghatározott ellenőrzést végzi el és e körben kialakított álláspontja, illetőleg határozata nem minősül mérlegelési jogkörben hozott döntésnek. A választási bizottságnak az ajánlószelvények tekintetében azt kell ellenőriznie, hogy azok a Ve ban foglaltaknak maradéktalanul megfelelnek-e. A bíróság azt állapította meg, hogy az 53 darab ajánlószelvény érvénytelenné nyilvánítására a jogszabályban foglaltaknak megfelelően került sor az alábbiakra tekintettel: 2 darab ajánlószelvény a Ve. tv. 46. (2) bekezdésébe ütközött, mert az ajánló választópolgár lakóhelye nem a 7. számú választókerületben volt. A többszörös ajánlás a Ve. tv. 50. (2) és (3) bekezdéseibe ütközött 8 darab ajánlószelvény, amely esetén 4 választópolgár kétszer ajánlotta a kérelmezőt. 10 darab ajánlószelvény érvénytelenné nyilvánítására arra tekintettel került sor, hogy azon vagy csak a településnév szerepelt utca és házszám nélkül, vagy az irányítószám és utca, házszám megjelölése mellett a településnév nem szerepelt. A bíróság megállapította, hogy a Ve. tv. 46. (2) bekezdése alapján a lakcím feltüntetése teljes körűen szükséges ahhoz, hogy az ajánlószelvény érvényes legyen. 4
5 5 1 darab ajánlószelvény esetén az ajánló aláírása hiányzott, amely szintén a Ve. tv. 46. (2) bekezdése alapján az ajánlás érvénytelenségét vonja maga után. További 7 darab ajánlószelvény esetén a szabálytalan javítás, míg 25 darab ajánlószelvény esetében a hibás, hiányos, vagy rossz személyazonosító (ezen belül egy esetén első szám hibás) megjelölése miatt került sor az érvénytelenség megállapítására. A 7 darab javított ajánlószelvény egyikén sem található javításra utaló megjegyzés, dátum, és az ajánló személy javítási helyen történő aláírása. Ennek hiányában utólag már nem lehet megnyugtató módon állást foglalni abban a kérdésben, hogy a javítást ténylegesen az ajánló személy vagy bárki más eszközölte. A kérelmező által hivatkozott olyan ajánlószelvény, amelyen a javítást kizárólag a toll hibája okozta, nem volt fellelhető. Mindezekre tekintettel a bíróság ezen javított ajánlószelvények érvénytelenségét állapította meg. Azon személyazonosító-hibásnak minősített ajánlószelvények, amelyek esetén az ajánló személy személyazonosító jele a szelvényen feltüntetettől eltérő, a bíróság úgy foglalt állást, hogy érvényes ajánlószelvénynek nem tekinthető. Kérelmező személyes nyilatkozatában ismételten kérte, hogy megtekinthesse a bíróság előtt azon ajánlószelvényeket, amelyek elutasítására formai hiba miatt került sor. A bíróság a kérelmező számára ezt a személyes meghallgatáson nem tette lehetővé figyelemmel a Ve. ajánlással kapcsolatos adatok védelmére vonatkozó rendelkezéseire. A Ve.59. /2/ bekezdése szerint a jelölésnek az ajánló személyre vonatozó adatai nem nyilvánosak. A jelöléssel kapcsolatos kifogás esetén az ajánlószelvény adatait, valamint a technikai nyilvántartást az illetékes választási bizottság, a választási iroda és a bíróság ellenőrizheti. Az idézett jogszabályhelyből következik, hogy az ajánlószelvények leadását követően az ajánlószelvények ajánló személyre vonatkozó részét csak a választási bizottság, a választási iroda, illetőleg a bíróság jogosult ellenőrizni illetőleg érvénytelenség szempontjából vizsgálni. A bíróság utal arra is, hogy amennyiben a kérelmező az ajánlószelvények leadását megelőzően az ajánlószelvények formai szempontú, illetőleg egyéb szempontú vizsgálatát bármely okból nem végezte el, ez utóbb a választási eljárás további szakaszában már nem pótolható. Kérelmező személyes meghallgatásakor kizárólag már csak a hibás vagy hiányos személyi azonosítót tartalmazó 7 darab ajánlószelvényre vonatkozó választási bizottsági megállapításokat vitatta. A bíróság erre figyelemmel az egyéb formai hibás ajánlószelvények áttanulmányozását követően ismételten megvizsgálta a 7 darab vitatott formai hibás ajánlószelvényeket egyenként alapos szemrevételezéssel. 5
6 6 Az ajánlószelvények vizsgálatát követően a bíróság az alábbi következtetésekre jutott: Az egyenként megvizsgált 7 darab ajánlószelvény közül 1 ajánlószelvényen a személyi igazolványszám szerepel. További 1 ajánlószelvény a személyi azonosító első számát, valamint a születési dátumot tartalmazza, az ezt követő négy szám az ajánlószelvényen nem szerepel. További 1 ajánlószelvény a személyi azonosító első számát követően személyigazolvány számot tartalmaz. 3 darab ajánlószelvény esetén a személyi azonosító 0 számmal kezdődik, az egyiken a 0 áthúzásra került, de a 0 szám figyelmen kívül hagyása esetén is hibás mindhárom személyi azonosító. Két férfi ajánló személy esetén a személyi azonosító 2 számmal kezdődik a 0 számot követően, majd ezt követően a vélelmezhetően évszám utáni számok 30, illetve 70 hónapsorszámot jelölnek. A további harmadik 0- val kezdődő és javított személyi azonosító szám esetén az azt követő szám nem olvashatóan és egyértelműen beazonosítható. További 1 ajánlószelvény esetén a személyi azonosító utolsó sorszáma olvashatatlan. A bíróság ezen 7 ajánlószelvényről egyenként és összességében azt állapította meg, hogy érvényesnek a személyi azonosító szám hibás vagy hiányos volta alapján nem tekinthetőek. A bíróság mindezekre tekintettel azt állapította meg, hogy kérelmezett a Ve. 56. (2) bekezdése alapján a meghatározott számú érvényes ajánlószelvény hiányában a jogszabályban foglaltaknak megfelelően utasította el a kérelmező egyéni választókerületben országgyűlési képviselő-jelöltként történő nyilvántartásba vétele iránti kérelmét. A kérelmező által a kérelemben előterjesztettek, a fentiekben foglaltakra tekintettel, a határozat jogszabálysértő voltának megállapítására nem voltak alkalmasak, és erre figyelemmel a bíróság a kérelemmel támadott határozatot a Ve. tv. 84. (7) bekezdés a) pontja alapján helybenhagyta. A bíróság a kérelmezőt kötelezte az illetékekről szóló évi XCIII. tv. 43. (7) bekezdésében meghatározott eljárási illeték megfizetésére. A bíróság döntése elleni jogorvoslatot a Ve. tv. 84. (10) bekezdése zárja ki. Miskolc, 2010.évi március hó 29. napján dr. Szilas Judit sk. megyei bíró dr. Bernáthné dr. Kádár Judit sk. a tanács elnöke dr. Demjén Péter sk. megyei bíró 6
7 7 A kiadmány hiteléül: Horváth Gáborné mb. írnok 7

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Perelhető-e a Facebook az USA-n kívül? | arsboni
Kezdőlap Jog EU jog Perelhető-e a Facebook az USA-n kívül?
A Facebooknak több mint 1 milliárd felhasználója van világszerte, azonban a Facebook ÁSZF 15/1. pontja szerint, minden igényt az oldallal szemben a kaliforniai bíróság előtt kell érvényesíteni. Egy a közelmúltban lezárult francia ügyben azonban a párizsi fellebbviteli bíróság megerősítette a párizsi bíróság ítéletét, mely alapján a Facebook perelhető a francia bíróságok előtt a franciaországi felhasználók által. Az ügy érdekessége, hogy precedenst teremthet Európa illetve a tengerentúli országok bíróságai számára is a hasonló jogértelmezés elfogadásának vonatkozásában.
5 évvel ezelőtt egy francia művészet tanár felhasználói fiókját a Facebook törölte arra való hivatkozással, hogy a felhasználó olyan tartalmat tett közzé, mely ellenkezik a Facebook pornográf tartalmakra vonatkozó irányelveivel. A kérdéses tartalom Gustave Courbet L’Origine du monde című festménye volt.
A művészet tanár pert indított a párizsi bíróság előtt és 20.000 euró kártérítést követelt a Facebooktól. A Facebook jogi csapata arra hivatkozott, hogy az ÁSZF alapján a pert kizárólag az ÁSZF-ben meghatározott kaliforniai bíróság előtt lehet megindítani, továbbá, hogy a francia fogyasztóvédelmi jogszabályok nem vonatkoznak a Facebookra, tekintettel az ÁSZF azon kikötésére, mely a kaliforniai jogot határozza meg a szerződésre vonatkozó jogként.
A párizsi bíróság közelmúltban meghozott ítéletében azonban úgy találta, hogy a Franciaországi felhasználók és a Facebook közötti jogvitára a francia bíróságoknak is joghatóságuk van, továbbá, hogy a francia felhasználókkal kötött szerződésekre a francia fogyasztóvédelmi jog rendelkezései is alkalmazandóak. A párizsi fellebbviteli bíróság az ítéletet hatályában fenntartotta.
Stephane Cottineau, a művészet tanár ügyvédje szerint: „az ítélet üzenet a webes szolgáltatók felé, hogy mostantól az USA-n kívül is felelniük kell az általuk elkövetett jogsértésekért”.
Magyarországon a Facebook magyar bíróság előtti perelhetőségének megállapításához meg kell vizsgálnunk a nemzetközi magánjogról szóló 1979. évi 13. törvényerejű rendelet (Nmjt.) szabályait. Az Nmjt. 60. § a) pontja szerint „fogyasztói szerződésből eredő, a fogyasztó által indított perekben eljárhat magyar bíróság akkor is, ha a fogyasztó lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye belföldön van, és a fogyasztóval szerződő, szakmai vagy gazdasági tevékenységi körében eljáró fél belföldön tevékenységet fejt ki, ideértve azt is, ha a másutt kifejtett tevékenysége a belföldi fogyasztók felé is irányul”. A 62. § azonban kimondja, hogy fogyasztói szerződésből eredő jogvitákban hivatkozni lehet a felek által kikötött joghatóságra is, ami jelen esetben a kaliforniai bíróság joghatósága. Eddig tehát úgy tűnik, a Facebook nem perelhető magyar bíróság előtt.
Az Nmjt. 62/G. § (2) bekezdés alapján azonban fogyasztói szerződésből eredő jogvitákra vonatkozó joghatósági kikötés:
„a) nem eredményezheti azt, hogy a fogyasztót a saját lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye szerinti állam bíróságaitól eltérő más bíróság előtt pereljék; és
b) nem zárhatja ki azt, hogy a fogyasztó a saját lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye szerinti állam bíróságai előtt indítson pert.”
A fentiek alapján tehát a Facebook perelhető a magyar felhasználók által a magyar bíróságok előtt.
Ezen felül a Ptk. rendelkezik az ún. fogyasztói szerződésekben alkalmazott tisztességtelen általános szerződési feltételekről, melyek a Ptk. 6:103. § (3) bekezdés alapján semmisek. A Ptk. 6:102. § (1) bekezdés alapján „tisztességtelen az az általános szerződési feltétel, amely a szerződésből eredő jogokat és kötelezettségeket a jóhiszeműség és tisztesség követelményének megsértésével egyoldalúan és indokolatlanul a szerződési feltétel alkalmazójával szerződő fél hátrányára állapítja meg”. Ezen felül a Ptk. 6:104. § (1) i) pont szerint „fogyasztó és vállalkozás közötti szerződésben tisztességtelennek minősül különösen az a kikötés, amely kizárja vagy korlátozza a fogyasztó peres vagy más jogi úton történő igényérvényesítési lehetőségeit”. Mindezek alapján a Facebook ÁSZF-ben foglalt joghatósági kikötés a Ptk. alapján semmis.
Kérdés azonban, hogy alkalmazhatóak-e egyáltalán a magyar Ptk. szabályai magyar felhasználó és a Facebook közötti szerződésre. Az Nmjt. 25. § alapján „a szerződésre azt a jogot kell alkalmazni, amelyet a felek a szerződés megkötésekor, vagy később akár a szerződés egészére, akár annak csak egy részére választottak”. Így a magyar Ptk. szabályai alapján nem vizsgálható a Facebook ÁSZF rendelkezések tisztességtelensége. Itt kirajzolódik egy erős hiánya a jelenlegi Nmjt.-nek, hiszen nem védi kellőképpen a fogyasztókat akkor, amikor a jogválasztás esetén nem biztosítja számukra a saját joguk szerint garantált védelmet a választott jog mellett, ahogy azt például a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló (Róma I.) rendelet 6. cikke tartalmazza.
Mit mond az Uniós jog?
Az előbb említettük, hogy a magyar jog nem alkalmazható a Facebookkal kötött szerződésekre. Ezt ehelyütt egyből cáfoljuk, hiszen a magyar felhasználók a Facebook ÁSZF alapján a Facebook Ireland Limiteddel kötnek szerződést (nem a Facebook Inc.-kel, amelyre nem terjedne ki az Uniós jog), mely szerződésre így kiterjed a Róma I. rendelet hatálya, tehát alkalmazható annak 6. cikke, mely kimondja, hogy azokra a szerződésekre, amelyek fogyasztó és vállalkozás között jöttek létre, annak az országnak a joga az irányadó, ahol a fogyasztó szokásos tartózkodási helye található, feltéve hogy a vállalkozó üzleti vagy szakmai tevékenysége ebbe az országba, vagy ezen országot is magában foglaló országokba irányul, és a szerződés e tevékenységgel kapcsolatos. A 6. cikk (2) bekezdése jogkikötés esetére is megállapítja, hogy „a felek jogválasztása nem eredményezheti azt, hogy a fogyasztót megfosztják az olyan rendelkezések által biztosított védelemtől, amelyektől – az előbb leírtak alapján, jogválasztás hiányában alkalmazandó jog értelmében – megállapodás útján nem lehet eltérni.” Tehát a Róma I. rendelet 6. cikk (2) bekezdése szerint a szerződésre alkalmazni kell a magyar fogyasztóvédelmi szabályokat, így a magyar Ptk. kógens fogyasztóvédelmi szabályait is.
Ezen felül, a Facebook perelhetőségét illetően utalnunk kell a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 1215/2012/EU rendeletre. A Rendelet 4. szakasz 18. cikke szerint „a fogyasztó a másik szerződő fél ellen akár annak a tagállamnak a bíróságai előtt, ahol a fél székhellyel rendelkezik, akár – függetlenül a másik fél székhelyétől – saját lakóhelyének bíróságai előtt indíthat eljárást”. Az ettől való eltérés lehetőségét a 19. cikk tartalmazza, amely alapján a fenti rendelkezéstől kizárólag olyan megállapodással lehet eltérni, „amely: a jogvita keletkezését követően jött létre, lehetővé teszi a fogyasztó számára az e szakaszban megjelölttől eltérő bíróságok előtti perindítást…”. A Facebook ÁSZF megfelel ugyan ezen rendelkezésnek, de mivel a magyar felhasználó a Facebook Ireland Ltd.-vel köt szerződést, így a fentiek alapján, a Róma I. rendelet szerint alkalmazandóak a magyar Ptk. illetve az Nmjt. szabályai is, amelyek lehetővé teszik a magyar bíróságok előtti perindítást, sőt a magyar fogyasztóvédelmi szabályok alkalmazását is.
A Facebook tehát mind a magyar, mind pedig az Uniós jog alapján perelhető a magyar bíróságok előtt, csakúgy, mint a többi internetes szolgáltató. Ezen nem változtat az a tény sem, hogy az összes nagy internetes szolgáltató kiköti az ÁSZF-ben valamely, a székhelye szerinti bíróság illetékességét, ezen rendelkezések azonban, ahogyan azt a fentiekben láthattuk, nem kényszeríthetőek ki. A fogyasztó államának fogyasztóvédelmi szabályai pedig, az ÁSZF-ek kikötései ellenére is alkalmazandóak a Róma I. rendelet alapján. Ezen felül a francia ügy impulzust adhat a fenti értelmezés bíróság általi, egyre szélesebb körű alkalmazásának.
Megjegyzés: A Facebook, a Google és az egyéb nagy internetes szolgáltatók az EU-ba irányuló tevékenységük adóoptimalizálása okán alapítanak Írországban anyavállalatokat. Az adóoptimalizálás úgy működik, hogy az Írországi anyavállalatnál vannak a szolgáltatás nyújtásához szükséges licence-ek, így az egyes tagállamokban alapított leányvállalatokból, licence díj jogcímen kivonják az adott tagállamban keletkezett bevételeket és azok a sokkal kedvezőbb írországi adózású anyavállalatba kerülnek (ún. „dupla-ír figura”). Érdekesség, hogy pont ezzel az adóoptimalizálási lépéssel viszont az EU jog hatálya alá vonják magukat, mely miatt adott esetben az általuk a szolgáltatásuk nyújtására választott jogkikötések, illetékességi kikötések kikényszeríthetetlenek lesznek.
a government TV adthanking cheap mlb jerseys Latin American allies for their support in a recent high profile legal battle with US based creditors over lingering debt has been broadcast during World Cup matches. Above People still need to be better, All cars lose or gain horsepower because of three main things; The amount of air that is needed to mix with the gasoline, So it’s quite easy to drive and predictable, and the entire Volvo lineup got an important refresh this fall. or the cable is long enough, Ian Robinson.
41, He appears to be the later part of inwith the enrolling event. Saslaw make cases for control of state Senate during CNU debate Dave Ress The two men contending for one of the most powerful positions in Virginia majority leader of the state Senate agree on a lot of things, Not so long ago. Milton Quintana and as a result ed Martin, I take full responsibility for it. lenders are naturally looking at markets like India, it wanted a greener,’ Her first novel won a special fiction prize at the Whitbread Awards in 1982. Ark.
Use the design you made in step 2 to draw out your car on the wooden block.
1215/2012/EU rendelet
Nmj tvr.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A Kúria mint felülvizsgálati bíróság v é g z é s e - PDF
Download "A Kúria mint felülvizsgálati bíróság v é g z é s e"
1 A Kúria mint felülvizsgálati bíróság v é g z é s e Az ügy száma: Knk.IV /2016/4. szám A tanács tagjai: Dr. Kozma György a tanács elnöke, Dr. Mudráné dr. Láng Erzsébet előadó bíró, Dr. Balogh Zsolt bíró A kérelmező: K. Z. A kérelmező képviselője: Dr. Tordai Csaba ügyvéd A kérelmezett: Nemzeti Választási Bizottság A kérelmezett képviselője: Dr. Pálffy Ilona elnök Az ügy tárgya: népszavazási ügyben felülvizsgálati kérelem A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: kérelmező A felülvizsgálni kért jogerős határozat: Nemzeti Választási Bizottság 1/2016. sz. határozata Rendelkező rész A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 1/2016. számú határozatát helybenhagyja; kötelezi a kérelmezőt, hogy fizessen meg az államnak külön felhívásra (tízezer) Ft eljárási illetéket. A végzés ellen további jogorvoslatnak nincs helye. Indokolás A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás [1] A népszavazási kezdeményezés szervezője (továbbiakban: kérelmező) december 21-én aláírásgyűjtő ív hitelesítését kérte a Nemzeti Választási Bizottságtól (továbbiakban: NVB), melyen a következő kérdés szerepelt: Egyetért-e Ön azzal, hogy összeférhetetlenség miatt ne vehessen részt bruttó 100 millió forint feletti értékű közbeszerzési eljáráson hivatalban lévő polgármester Ptk. 8:1. (1) bekezdés 2. pontja szerint hozzátartozója tulajdonában álló szervezet? [2] Az NVB 1/2016. számú határozatával az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadta. Hivatkozott a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló évi CCXXXVIII. törvény (továbbiakban: Nsztv.) 11. -ára, mely szerint az NVB a kérdést akkor hitelesíti, ha az az Alaptörvényben, valamint Nsztv.-ben a kérdéssel szemben támasztott követelményeknek megfelel. Az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés a) pontja szerint nem
2 2 - lehet országos népszavazást tartani az Alaptörvény módosítására irányuló kérdésről. Az NVB rögzítette, hogy a kérelmező által benyújtott népszavazási kezdeményezés a polgármesterek hozzátartozói tulajdonában álló szervezetek közbeszerzési eljárásokban történő részvételét kívánja korlátozni oly módon, hogy a nevezett szervezeteket egy adott értékhatár felett teljes körűen kizárná a közbeszerzési eljárásokban való részvételből. A határozat utalt a vállalkozás szabadságával kapcsolatban az Alaptörvény M cikk (1) bekezdésére, az alapvető jogok érvényesülésével összefüggésben a XII. cikk (1) bekezdésére, valamint az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdésére. Idézett az Alkotmánybíróság 20/2014.(VII.3.) AB határozatából, mely szerint a vállalkozás joga annyit jelent de annyit alkotmányos követelményként feltétlenül, hogy az állam ne akadályozza meg, ne tegye lehetetlenné a vállalkozóvá válást. Ismertette a Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 8:1. (1) bekezdés 2. pontja szerinti hozzátartozó fogalmát, amely tágabb kör, mint a közeli hozzátartozók, valamint utalt a közbeszerzésekről szóló évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 25. (4) bekezdésében foglalt összeférhetetlenség szabályaira, mely a legfőbb közjogi méltóságok és a központi államigazgatási szervek vezetői, illetve e személyekkel közös háztartásában élő hozzátartozók tulajdonában álló szervezet részvételét zárja ki a közbeszerzési eljárásból. Ennek indoka a közjogi tisztséget betöltő személyek országos hatáskörű közhatalmi jogosultsága. [3] A polgármesteri tisztséghez tartozó feladat- és hatáskörök illetékességi területe a polgármester által vezetett település tekintetében értelmezhető. Ennél fogva valamennyi polgármesternek a Ptk.-ban említett hozzátartozója esetén a Kbt. 25. (4) bekezdésében rögzített összeférhetetlenségi szabályokhoz hasonló szabály megalkotása, mely nem csak a polgármester által vezetett település, vagy azon megye, amelyhez a település tartozik viszonyában zárja ki a kérdésben nevesített alanyi kör közbeszerzési eljárásban való részvételi lehetőségét, hanem általában, minden területi meghatározás nélkül, generálisan, felveti e személyek tekintetében az Alaptörvényben biztosított vállalkozáshoz való jog sérelmét. [4] Fentieken túl a javasolt kérdés nem csak több mint 3170 település polgármesterének hozzátartozója vonatkozásában jelentene korlátozást, illetve teljes körű kizárást a közbeszerzési eljárásokból, hanem mindazon gazdasági társaságok esetében is, amelyben az adott személy valamilyen mértékű részesedéssel rendelkezik. Minimális, az érdemi döntéshozatalt nem befolyásoló részesedés is kizárná az adott társaságot a közbeszerzési eljárásokból, akár 1 db részvénnyel rendelkező részvényes okán is. Ebből következően a korlátozás nem csak a hozzátartozóra, hanem mindazon személyekre is kiterjed, akik olyan gazdasági társaság tagjai, melyben a hozzátartozó is tag. Minderre tekintettel a szervező által benyújtott kérdés szerinti generális korlátozás a polgármester hozzátartozója és a hozzátartozóval közös gazdasági társaságban tagsággal bíró személyek esetében sértené a vállalkozás jogát, mint alkotmányos jogot. A kérdés alapján lefolytatott népszavazás eredményeképpen az Alaptörvény XII. cikk (1) bekezdésében megfogalmazott vállalkozáshoz való alapjog lényeges tartalmát sértő vagy korlátozó jogalkotási kötelezettség keletkezne. [5] Utalt még a határozat a Kúria Knk.IV /2015/2. számú végzésére is, mely szerint egyebek közt ha akár az NVB, akár a Kúria arra a következtetésre jut, hogy a kérdésben rejlő alapjogi kollízió, vagy adott alapjog valamely alkotmányos értékkel való ütközése csak az Alaptörvény módosításával oldható fel, akkor a kérdés az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján nem bocsátható országos népszavazásra. Az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdés, és a 8. cikk (3) bekezdés a) pont ekként kapcsolódik össze. [6] Kifejtette továbbá az NVB, hogy az Nsztv. 9. (1) bekezdése szerint a népszavazásra javasolt kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni, és hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles. A kérelmező által benyújtott kérdés valamely polgármester hozzátartozójának tulajdonában álló szervezetnek a közbeszerzési eljárásban való részvételét tiltaná meg bármilyen jogcímen. A Kbt. a közbeszerzési eljárás több részvevőjét nevezi meg, többek között az ajánlatkérőt, az ajánlattevőt, az alvállalkozót. A kérdés nem határozza meg, hogy az abban szereplő alanyi kört a közbeszerzési eljárásból mint
3 3 - ajánlatkérőt, vagy mint ajánlattevőt kívánja kizárni, valójában egy eredményes népszavazás alapján a kérdés olyan jogalkotási kötelezettséget is keletkeztethet, amely alapján e szervezetek nem minősülnének ajánlatkérőnek, így egyúttal nem lennének kötelesek közbeszerzési eljárás lefolytatására sem. Vagyis a közbeszerzési eljárás lefolytatása az ajánlatkérők szűkebb körének lenne kötelessége, miközben a választópolgár számára a kérdés ezzel ellentétes látszatot kelt, azt, hogy a kérdés a közbeszerzési szabályok, azon belül is az összeférhetetlenség szigorítását célozza. [7] Nem derül ki a kérdésből, hogy a szigorítás olyan szervezetek kizárását is jelenti-e a közbeszerzési eljárásból, amelyben valamely település polgármesterének hozzátartozója minimális részedéssel bír, illetve e kizárás nem csak az adott személy, hanem a gazdasági társaság valamennyi tagját érintené, ezért a választópolgárnak nincs lehetősége átlátni a döntése valamennyi, érdemi következményét. [8] A Kbt. 16. (1) bekezdése értelmében a közbeszerzési becsült értékeként a közbeszerzés megkezdésekor, annak tárgyáért az adott piacon általában kért vagy kínált teljes ellenszolgáltatás nettó általános forgalmi adó nélkül számított értékét kell figyelembe venni. A kérelmező által benyújtott kérdés a bruttó 100 millió forint feletti értékű közbeszerzési eljárások tekintetében állapítana meg korlátozásokat. A bruttó érték a közbeszerzési eljárások tekintetében nem értelmezhető fogalom, így a jogalkotó számára nem egyértelmű, hogy egy eredményes országos népszavazás esetén milyen tartalmú jogszabály megalkotására lenne köteles. Mindebből következően a benyújtott népszavazási kérdés nem felel meg az egyértelműség követelményének. [9] Ennél fogva tehát az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés a) és az Nsztv. 9. -ában rögzítettekre tekintettel az NVB az Nsztv ában foglalt jogkörében eljárva a kérdés hitelesítését megtagadta. A felülvizsgálati kérelem [10] A kérelmező felülvizsgálati kérelmében az NVB határozatának megváltoztatását és a népszavazási kérdés hitelesítését kérte. Hivatkozott az Alkotmánybíróság gyakorlatára, mely szerint az Alaptörvény M. cikk (1) bekezdésén alanyi jogok nem alapulhatnak, ezáltal ilyen alanyi jogokkal a támadott határozattal érintett kérdésben tartott eredményes népszavazás nyomán alkotandó jogszabály nem kerülhetne ellentétbe. Egyes közhatalmat gyakorló személyek és hozzátartozók tulajdonában álló vállalkozások kizárása a közbeszerzési eljárásokból, értelemszerűen nem zárja ki fogalmilag és nyilvánvalóan a piacgazdaság, az értékteremtő munka, vagy a vállalkozás szabadságának érvényesülését, így az az Alaptörvény M. cikk (1) bekezdéssel, mint államcéllal sem lenne ellentétes. A kérdés nem irányult az M. cikk (1) bekezdés módosítására, ezáltal nem tartozik a tiltott tárgykörök közé. Az Alaptörvény XII. cikk (1) bekezdéséből sem következik a vállalkozás gyakorlásához való alanyi jog, ezért a hitelesítésre benyújtott kérdés nem érinti semmilyen formában egy meghatározott foglalkozás vállalkozási formában való gyakorlását, vagy annak jogi formáját, mindössze a közbeszerzésben való részvételből zárna ki egy meghatározott alanyi kört. A kérdés tehát nem irányult az Alaptörvény XII. cikk (1) bekezdés módosítására sem, így emiatt sem tartozik a tiltott tárgykörök közé. Egyébiránt nem példátlan a jogrendszerben, hogy egyes közjogi tisztségviselők rokonaira szigorú összeférhetetlenségi szabályok vonatkozzanak. [11] Vitatta a szervező a kérdés-egyértelműséggel kapcsolatban tett határozati megállapításokat is. Szerinte a szavak köznapi értelmezése szerint a közbeszerzési eljáráson az ajánlattevők vesznek részt, mivel az az ajánlatkérő által már megindított folyamatban lévő eljárást feltételez. A kérdés nem értelmezhető akként, hogy a felsorolt szervezeteknek az ajánlatkérők közül való kizárására irányul, hiszen az ajánlatkérőkkel szemben e minőségben nem állhat fenn összeférhetetlenség. Nem vetheti fel a választópolgári egyértelműséggel kapcsolatos aggályt a tulajdoni hányad meghatározásának hiánya sem. Értelemszerűen a formális logika alapján bármilyen mértékű tulajdonlás kizárja a közbeszerzési eljáráson való ajánlattétel lehetőségét. Az, hogy egy társaságnak több tulajdonosa is lehet, akiknek különböző, akár minimális mértékű a tulajdoni hányada minden választópolgár számára közismert tény. Az NVB-nek ezzel kapcsolatos kifogása
4 4 - lényegében arra utal, hogy a megfogalmazott kérdés szerinti szabályozást célszerűtlennek, vagy hatását tekintve túlzónak tartja. Ez azonban figyelemmel az Alkotmánybíróság 60/2007.(X.17.) AB határozatára túlmutat a népszavazással kapcsolatos jogorvoslati eljárás keretein. [12] A támadott határozat szerint a kérdésben szereplő bruttó érték nem értelmezhető fogalom a közbeszerzési eljárások tekintetében, ugyanakkor kérelmező szerint a jogalkotói egyértelműség követelményének teljesítéséhez nem szükséges, hogy a kérdéssel érintett hatályos jogszabály az adott kérdésben szereplő kifejezést már tartalmazza, sőt az sem, hogy a kérdés megfogalmazásakor az egyes jogágak kifejezéskészletét vegyék alapul. Ennek megfelelően az, hogy a közbeszerzést szabályozó jelenlegi törvény ismeri-e a bruttó ellenérték kifejezést, a jogalkotói egyértelműséggel alkotmányjogilag értékelhető kapcsolatban nem áll. Egyébként a bruttó kifejezés a szavak köznapi értelme szerint a nettó kifejezés ellentéte. Közbeszerzések esetén azt fejezi ki, hogy az ellenérték az általános forgalmi adót is tartalmazza. Egyébiránt a Kbt. több rendelkezése jelenleg is tartalmazza külön definiálás nélkül az ellenérték nettó jellegére való utalást. A jogalkotó el tudja dönteni, hogy milyen tartalmú jogalkotási kötelezettség terheli. A Kúria döntése és jogi indokai [13] A Kúria megállapította, hogy a felülvizsgálati kérelem az alábbiak szerint nem megalapozott. Az Nsztv a szerint a Nemzeti Választási Bizottság a kérdést akkor hitelesíti, ha az az Alaptörvényben, valamint az Nsztv.-ben a kérdéssel szemben támasztott követelménynek megfelel. Amint arra az NVB határozata is utalt, az Alaptörvény 8. cikke határozza meg az országos népszavazás alkotmányos alapjait és korlátait. A 8. cikk (1) bekezdése szerint a népszavazás funkciója, hogy az Országgyűlést a népszavazásra feltenni kívánt kérdés tekintetében meghatározott irányú döntésre kényszerítse. A közvetlen hatalomgyakorlás kivételes jellegéből következően a népszavazáshoz való jog több feltétel együttes fennállása esetén gyakorolható. Ilyen feltételt fogalmaz meg az Nsztv. 9. (1) bekezdése, amely kimondja, hogy a népszavazásra javasolt kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni, továbbá a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség és hogyha igen, milyen jogalkotásra köteles. [14] A Kúria a felülvizsgálati kérelmet tartalma alapján bírálja el, mindazonáltal a Kúriának az aláírásgyűjtő ív hitelesítésével kapcsolatos gyakorlata szerint a felülvizsgálat terjedelmét illetően figyelembe kell venni az Alaptörvényen alapuló jogrend védelmét is (Knk.IV /2015/3., Knk.IV /2012/4., Knk.IV /2015/3.). Amint a választási bizottságnak a határozata meghozatalakor, úgy a Kúriának is a döntés felülvizsgálatakor különös felelőssége van abban, hogy csak olyan kérdés kerüljön az aláírásgyűjtés fázisába, amely tárgyban az Alaptörvény és a vonatkozó jogszabályok alapján lehet népszavazást tartani. A Kúria rögzíti, hogy irányadónak tartja továbbra is azt a gyakorlatát, mely szerint az országos népszavazással kapcsolatosan a népszavazásra bocsátandó kérdés vizsgálata körében az Alaptörvény és a jogrend védelmének célja megelőzi a felülvizsgálati eljárásra egyébként jellemző kérelemhez kötöttség elvét. [15] Hivatkozik a Kúria arra, hogy a népszavazásra feltenni szándékozott kérdéssel szembeni egyértelműség követelményét az Alkotmánybíróság dolgozta ki, amely később a törvénybe is bekerült. Az idézett Nsztv. 9. (1) bekezdése értelmében a népszavazásra javasolt kérdést tehát úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni, a népszavazás eredménye alapján pedig az Országgyűlés el tudja dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles. [16] A választópolgári egyértelműség tekintetében a Kúria már saját gyakorlatában is számos szempontot fogalmazott meg, mely szerint a kérdéssel szemben követelmény, hogy az világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, feleljen meg a magyar nyelv nyelvtani szabályainak, a választópolgárok jól értsék, lássák át a kérdés lényegét, jelentőségét, hogy tudatosan és átgondoltan tudják leadott szavazataikkal a jogaikat gyakorolni. Amennyiben a népszavazási kérdés pontosan nem értelmezhető, akkor a népszavazáshoz való jog tudatos döntés hiányában csak formálisan érvényesülhet (Knk.IV /2015/3., Kvk /2012/2.,
5 5 - Knk.IV /2015/2.). A választópolgári egyértelműség szempontjából külön csoportot képeznek azok az esetek, amikor a kérdés megtévesztő, mert abból nem derül ki a választópolgár számára, hogy valójában miről szól a referendum, miről nyilvánít véleményt. A választópolgári egyértelműség lényegét a Knk.IV /2015/3. számú határozat foglalta össze akként, hogy nem tekinthető legitimnek az a népszavazás, amelyen a választópolgár nem tudja pontosan, hogy miről szavaz. [17] Ugyanilyen jelentőséggel bír a jogalkotói egyértelműség, amely követelményből fakad, hogy a jogalkotó el tudja dönteni, terheli-e jogalkotási kötelezettség, ha igen mely körben (Knk.IV /2015/3.). [18] Jelen eljárásban a Kúria rögzíti, hogy az NVB határozatának a kérdés-egyértelműséggel kapcsolatos megállapítása alapos. Amint arra a határozat is rámutatott, az aláírásgyűjtő íven megfogalmazott kérdés a népszavazási eljárás legmeghatározóbb eleme. Az NVB hangsúlyozta, hogy tekintettel volt a döntésénél arra, hogy a kezdeményezés tárgya a közpénzek hatékony felhasználásának átláthatósága, transzparenciája, nyilvános ellenőrizhetőségének biztosítása. Mindazonáltal a kérdés egy speciális jogterület, a közbeszerzés összeférhetetlenségi szabályainak módosítására irányul oly módon, hogy a polgármesterek hozzátartozói tulajdonában álló szervezetekre az egész országra kiterjedően korlátozná a közbeszerzési eljárásokon való részvételt. Lényegében a kérdés e törvény módosítására, az összeférhetetlenségi szabályok kiterjesztésére irányul. Azonban csak az ún. népszavazási egyértelműség feltételének megfelelő kérdés bocsátható népszavazásra. [19] A kérdés-egyértelműség körében a határozatban felvetett indokokat a Kúria is osztja. Az abban foglaltakat a felülvizsgálati kérelem érvelésére is figyelemmel annyival egészíti ki, hogy a Kbt. alanyi hatálya alá tartozó személyi körből, a népszavazással érintett kötelezettek körének meghatározása egyértelmű kell legyen. Az egyértelműség követelményét jelen tényállás mellett, egy konkrét és speciális törvény módosítására irányuló kérelem esetén nem elégíti ki az általános nyelvtani, köznapi értelmezésre történő hivatkozás. Ugyanez vonatkozik a tulajdonlás mértékével kapcsolatos kérdéskörre. [20] Nem osztotta a Kúria a kérelmező azon álláspontját, hogy e körben az NVB a népszavazási kezdeményezés célszerűségét, vagy annak politikai, társadalmi, gazdasági hatásait vizsgálta volna. A kérelmező arra a nézete szerint a választópolgár számára közismert tényre hivatkozott, hogy ha a kérdés nem tartalmazza a társasági részesedés minimális mértékét, akkor a formális logika szabályai szerint ez azt jelenti, hogy bármilyen kis részesedés is összeférhetetlenségre vezet a társasággal, mint jogalannyal szemben. Ehhez képest a határozat rámutatott, a népszavazással javasolt kérdés több mint 3170 település polgármesterének hozzátartozója vonatkozásában jelentene országos korlátozást, teljes körű kizárást a közbeszerzési eljárásokból, mindazon gazdasági társaságok esetében is, amelyben az adott személy valamilyen mértékű részesedéssel rendelkezik, azaz az érdemi döntéshozatalt nem befolyásoló minimális szintű részesedés is kizárná az adott gazdasági társaságot a közbeszerzési eljárásból. Egy nyilvánosan működő részvénytársaságban akár egy darab részvénnyel rendelkező részvényes miatt a korlátozás nem csak a hozzátartozóra, hanem mindazon személyekre is kiterjedne, akik olyan gazdasági társaság tagjai, amelyben a hozzátartozó is tag. A Kúria álláspontja szerint ezen sokféle tulajdonosi struktúrára tekintettel helyesen rögzítette az NVB határozata, hogy a választópolgárnak a feltett kérdés alapján nincs lehetősége átlátni döntésének valamennyi érdemi következményét, melynek okán a kérdés nem elégíti ki a választópolgári egyértelműség követelményét. [21] A jogalkotói egyértelműség tárgyában a Kúria arra utal, hogy jelen népszavazási kezdeményezés egy konkrét, már meglévő törvény rendszerébe illeszkedő jogszabálymódosításra irányul, mellyel kapcsolatban a kérelmező következtetéses alapon vezette le, hogy a bruttó kifejezés a szavak köznapi értelmezése szerint a nettó ellentéte, ezáltal a jogalkotó számára egyértelmű kell legyen, hogy az általános
6 6 - forgalmi adóval együtt számított ellenérték a bruttó ellenérték. A Kúria e körben rámutat, hogy egyfelől a kezdeményező a jogalkotói egyértelműség körében is egyértelmű kérdésfeltevésre kötelezett, mindazonáltal nem megalapozatlan az erre történő határozati hivatkozás, másfelől ugyanakkor az értékhatár bruttó összegben megjelölése a választópolgári egyértelműséggel is összefüggésbe hozható, hiszen a választópolgártól nem feltétlen várható el azon körülmény ismerete, hogy a Kbt. rendszerében a bruttó és a nettó értékhatárt az általános forgalmi adó különbözteti meg. [22] A Kúria arra tekintettel, hogy a kérdés-egyértelműség körében az NVB határozata megalapozott volt, tehát az aláírásgyűjtő ívet már ezáltal nem lehetett hitelesíteni, a felülvizsgálati kérelemben foglalt, a vállalkozás szabadságának alkotmányos érintettségével összefüggő egyéb indokok érdemi vizsgálatát szükségtelenség okán mellőzte. A döntés elvi tartalma [23] A népszavazásra javasolt kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni, és a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és, ha igen, milyen jogalkotásra köteles. Záró rész [24] A Kúria az illetékekről szóló többször módosított évi XCIII. törvény (Itv.) 43. (7) bekezdése alapján kötelezte a kérelmezőt az eljárási illeték megfizetésére. [25] A Kúria e végzéséről az Nsztv. 30. (4) bekezdése alapján a Magyar Közlönyben nyolc napon belül közleményt tesz közzé. [26] A jogorvoslatot az Nsztv. 30. (1) bekezdése zárja ki. Budapest, március 30. Dr. Kozma György sk. a tanács elnöke, Dr. Mudráné dr. Láng Erzsébet sk. előadó bíró, Dr. Balogh Zsolt sk. bíró A kiadmány hiteléül: tisztviselő
41/2017. (XII. 14.) FVB számú határozatával
FŐVÁROSI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 1052 Budapest Városház u. 9-11. A Fővárosi Választási Bizottság a 41/2017. (XII. 14.) FVB számú határozatával a Horváth Csaba magánszemély (a továbbiakban: Szervező) által

matches: Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria