text:
BLOGÁSZAT, napi blogjava: 01/16/18
MÉG A VÁLASZTÁSOK ELŐTT BEGYŰJTI ORBÁN AZ ALATTVALÓI HŰSÉGNYILATKOZATAIT
Ma Magyarországon a Fidesz az egyetlen politikai erő, ahol a párt vezetője iránti hűség kifejezése nem a színfalak mögött történik meg, hanem nyilvánosan, sőt kifejezetten látványos gesztusokkal. Nyilván ebben a jelenségben döntő szerepe van Orbán Viktor karakterének, hiszen mindig olyan pártot szeretett volna, amelyben nincsenek platformok, nyílt viták, a személyi vetélkedéseket pedig leginkább arra használta fel, hogy saját pozícióját erősítse a tömörülés élén azzal, hogy igazságot tesz két egymással marakodó miniszter vagy parlamenti képviselő között...
Rengeteg olyan esemény történt az elmúl hét évben, melyek egy normális társadalomban már régen kiverték volna a biztosítékot, de hát tudjuk, ez nem egy normális társadalom, ez Orbán Magyarországa.
Viszont az ellenzéke is olyan, amilyet ez az ország megérdemel, hiszen ha éppen nem egymást püfölik, akkor a propaganda-jelentőséggel bíró ügyeket úgy kerülgetik, mint liba a piros kukoricát, nem használják ki azt, hogy ezeken keresztül rá lehetne mutatni a rendszer jellegére, arra, hogy a szervezett bűnözés átvette a hatalmat az országban.
Az olyan bűnözés szempontjából alacsony színvonalú országokban, mint például az Egyesült Államok, legfeljebb megvesznek egy bírót, megzsarolnak egy képviselőt, de nálunk más a helyzet - itt a szervezett bűnözés ellopta az egész államot, tokkal-vonóval.
Ez természetesen megnehezíti a bűnüldözők dolgát, akik közül a kezdet kezdetén az elkötelezettek úgy hullottak, mint a legyek, de ma már erre sincs szükség, aki elkötelezett volt, és ehhez beosztás is társult, az már régen nincs a testületnél, vagy a zebránál irányítja a forgalmat Bivalybürgözdön.
Az ügyészségre eleve csak olyanok mennek dolgozni, akik megfelelnek a Polt jelentette kihívásnak, emellett ezek erős hierarchiában szervezett testületek, nincs helye önkényeskedésnek, és itt a hatalmi piramis csúcsán Pintér vezérezredes üldögél.
Magas sarzsija nem túl gyakori Magyarországon, nála magasabban pozicionált fegyveres csak Farkas Mihály volt, Rákosi idejében.
Így aztán az olyan esetek, mint a felcsúti juhász létraleesésből származó halála, vagy a rendőrautóban öngyilkosságot elkövető Welsz Tamás, a szervezett bűnözés elleni harcot irányító, irodájában öngyilkosságot elkövető megyei alosztályvezető, - de én kivizsgáltatnám Ferenczi Krisztina betegségének körülményeit is, hiszen ölni nem csak pisztollyal lehet, és nem csak azonnali akcióval...
És, hogy ezek az ügyek összeértek a politika legmagasabb köreivel, az sem mai történet, Katona Béla egykori szocialista titkosszolgálati miniszter nyilatkozta 1995 márciusában, a számára kapóra jövő Bokros-csomag miatt bejelentett lemondását követően a Magyar Nemzetnek, hogy „a hidat már leverték a politika és a szervezett bűnözés közé”. Nevek, konkrétumok ezzel kapcsolatban azóta sem kerültek elő...
Édes nemzeti álmot álmodni, amelyből felébredni soha nem kell. Ahol Magyarország nagy, mint volt, vagy még nagyobb. Olimpiát csak mi rendezhetünk, aminek bevételéből a cézár kenyeret oszthat a népnek.
Hetek, hónapok, de inkább évek óta nem tudok aludni. Nem jön álom a szememre. Hiába az unalomig ismételt jelszó: merjünk nagyot álmodni. Egy kicsi álmom sincs, csak hánykolódom az ágyamon. Hogy valahogy mégis elszenderedjek, számolok. Egytől két-, három millióig, néha négy, de akár öt millióig, vagy százmillióig is. Számolom a háborúk áldozatait, a menekülteket, a földönfutókat, az éhezőket, a nyomorultul megkínzott, becsapott, megcsalt és meglopott embereket és… nem tudok elaludni, mert nem jutok a végére.
Akkor elkezdem számba venni a gazembereket. A hazugokat, akik a hatalomért és a vele járó vagyonért mindenre és még annál is többre képesek. Számolom, hogy hány csúcsragadozó, emberszabású bestia, kalandor és szemfényvesztő, harácsoló feszít a hatalom csúcsain, az állam és az államérdek, az államtitok lepelével takargatva csúfságát.
Hány orwelli, orbáni mélységekbe zuhant, intellektuális törpe tépi a száját Petőfi, Kossuth és Dózsa György, Ady és József Attila országában, amelyet Magyarországnak hívnak, és amely egykor – egy történelmi pillanatra – természetével ellentétes állapotba került és köztársaságként fungált, amelyben az idióta Ludas Matyi összetörte a térdén a botját, amin fellelkesülve nem a jó öreg Döbrögi támadt fel, hanem Döbrögi klónok ezrei támolyogtak elő a temetőárkokból, hogy a történelemkönyvek penészes lapjairól lemászott bűzös nemzeti értékteleneinkkel kart a karba öltve perdüljenek félelmetes haláltáncra a józan ész, az erkölcs és a becsületesség szociális temetés keretében megásott sírja mellett.
Magyarország népe megint nem a néphatalmat, a népszuverenitást, a demokráciát, a szabadságot, az alkotmányosságot, a törvények uralmát választotta, hanem a rezsicsökkentést, a narancsszínű feliratos sárga csekket, a Groupama Arénát, a teli moslékos vályút, Orbán Viktort, Kövér Lászlót, Lázár Jánost, Rogán Antalt, Deutsch Tamást és a velük mérhető intellektuális és erkölcsi kerti törpéket...
Hogy egyértelmű legyen: tavaly februárban óriási botrány kerekedett egy kiszivárgott, munkaanyagnak aposztrofált, de névtelen belügyi tervből, amely szerint az idei országos, majd a 2019-es önkormányzati választás után jön a kegyelemdöfés: a „központi ügyintézési szolgálat” 2020-ban átveszi a helyi hivatalok feladatait. Jöhet az állami gyámság ebben a szférában is, ránk köszönt az önkormányzati KLIK vagy ÁEEK, vagy micsoda. És akkor agyő önkormányzatiság, annak csak torz mása marad. Hiába cáfolt a BM, a félelem azóta sem múlt el, lépni mégsem mertek a polgármesterek, akiknek a többsége mégiscsak a Fidesz kölyke, aki a pártban megtanulta, mi a fegyelem, s hogy jár, akinek eljár a szája. Igazgat az a bizonyos fortélyos!...
AHMED H. EGY TERRORISTA?
Január 8-án, 10-én és 12-én újabb tárgyalási napokra került sor Ahmed H. perében. A szír férfit a 2015. szeptember 16-án, a szerb határ lezárását követő ún. „röszkei zavargásban” való részvétele miatt tartóztatták le, majd a magyar ügyészség terrorcselekménnyel vádolta meg.
2016. november 30-án a Szegedi Törvényszék első fokon bűnösnek mondta ki és tíz év fegyházra ítélte, azonban 2017 júniusában a másodfokú bíróság ezt az ítéletet – a bizonyítékok nem megfelelő mérlegelése miatt – hatályon kívül helyezte. És bár a Legfőbb Ügyészség kezdeményezésére a Kúria azóta a jogerős ítélet elmaradását törvénysértőnek minősítette, az ügy tárgyalása 2017. októberében újraindult az első fokról.
A vád szerint az, hogy Ahmed H. egy megafonba beszélt a rendőrökhöz, majd – sok társához hasonlóan – 3 tárgyat feléjük dobott, azt jelenti, hogy ő volt a tömeg irányítója, és erőszakos magatartásával kényszeríteni akart egy magyar állami szervet – nevezetesen a rendőrséget -, hogy nyissák meg a határt.
A per politikai természetét illetően nem lehetnek kétségeink, hiszen Orbán Viktor már az Ahmed H. letartóztatása előtti napon egy, a határon elfogott „azonosított terroristáról” nyilatkozott, és a kormány azóta is élénk figyelemmel kíséri az ügyet, olyannyira, hogy az még a legutóbbi Nemzeti Konzultációba is bekerült. Eleinte talán jó ötletnek tűnhetett a dolog, hiszen javában dübörgött a migránspropaganda, és találni kellett neki egy arcot. Ahmed H-nál jobb eszköz pedig sajnos azóta sem került a hatóságok kezére. Hiába parádézik a TEK harckocsija Budapesten, ha senki nem akar robbantani.
Úgyhogy a kormány jobb híján – az abszurd vád és a megsemmisítő másodfokú ítélet ellenére – azóta is képtelen elengedni az ügyet. (Erről jut eszembe: vajon járt már újságíró Mezőlaki Erik Ákosnál, a másodfokú bíróság tanácselnökénél megkérdezni, hogy a „szégyenteljes eset” óta hogyan alakul a karrierje?)
A kommentárok persze a mostani tárgyalások kapcsán sem maradhattak el. Január 8-án Völner Pál és Németh Szilárd is nyilatkozott az ügyben, következetesen terroristának nevezve Ahmed H-t, a kormány pedig „Ahmed H. egy terrorista” címmel jelentetett meg fotóalbumot a saját Facebook-oldalán...
Ezen a télen a szokásosnál hosszabb a kilakoltatási moratórium. 2017. november 15-én kezdődött, és a parlamenti választások után, április 30-ával ér csak véget. Korábban írtunk róla, hogy miért álságos és elégtelen megoldás ez, főleg amikor a lakhatási válság olyan súlyos, hogy rendszeresen fordul elő, hogy gyerekek azért kerülnek ki a családjuktól, mert a szüleik lakhatása nem megfelelően megoldott. A kilakoltatási moratórium csak arra jó, hogy rövid időre ugyan, de fellélegezhessenek a veszélyeztetett családok - egész pontosan azok, akikre a moratórium vonatkozik. Még ez a kis haladék sem adatik meg sem a szerződés nélkül vagy szívességi lakhatásban élők számára, a kényszerűségből lakásfoglalóknak vagy a munkásszállókban vagy intézményekben élőknek – ők télen is elveszíthetik az otthonukat.
Ahogy a törvényhozás korábban - ugyancsak egy érdekvédő csoport, a Roma Polgárjogi Alapítvány nyomására - elfogadta a téli kilakoltatási moratórium bevezetését, úgy bevezetheti most a gyerekes családok elhelyezés nélküli kilakoltatásának tilalmát is. Az önkormányzatoknak a közvagyon, ezen belül az önkormányzati lakásállomány legfontosabb kezelőjeként a legrászorultabb emberek lakhatásának megoldását kellene szolgálniuk, különösen a mai magyarországi helyzetben, amikor az ingatlanok között az önkormányzati bérlakások aránya alig pár százalék. Ehhez képest a kilakoltatások között a gyakori, amikor önkormányzatok tesznek utcára bérlőket, köztük gyerekes családokat is.
Az 1997. évi XXXI, gyermekvédelmi törvény 7. paragrafusa szerint „A gyermeket kizárólag anyagi okból fennálló veszélyeztetettség miatt nem szabad családjától elválasztani”. Márpedig éppen ez történik, amikor egy gyereket azért emelnek ki a családjából, mert a család lakhatása megoldatlanná válik – gyakran kilakoltatás eredményeképpen. Az ombudsman is megerősítette, hogy jogsértő gyakorlat az, hogy minden harmadik gyereket anyagi okok miatt emelnek ki a családjából. A Város Mindenkié és más érdekvédő szervezetek már évek óta folyamatosan szót emelnek ennek a törvénysértő gyakorlatnak a felszámolásáért. A folyamatos hatósági törvénysértés egyik oka az, hogy a tiltás törvényi kimondása ellenére semmilyen eszköz nem áll rendelkezésre annak érvényre juttatásához: a veszélyeztetett családok számára nincs elérhető anyagi támogatás, és egyetlen hatóság sincs kötelezve a bajba jutott családok elhelyezésére. Így a gyakorlatban sokszor még a gyermekvédelmi szakemberek számára is elkerülhetetlennek tűnnek az anyagi okú veszélyeztetettség miatti kiemelések...
NE MENJ SULIBA! TÜNTETNEK, HOGY NE KELLJEN ELMENNI SZ ORSZÁGBÓL
Diákok szervezik azt a tüntetést, amit január 19-ére a magyar oktatás modernizálásáért hirdettek meg. A Facebookon meghirdetett eseményre eddig 9 ezren jelezték részvételüket, az érdeklődők száma pedig 31 ezer.
Álljunk ki együtt egy igazságosabb, modernebb, diákközpontú oktatási rendszerért, amelyben a diákok nem lesznek agyonhajszolt zombik! – írják a szervezők a Facebookon...
Tóth Bertalan, az MSZP országgyűlési képviselőcsoportjának a vezetője „Lehetne-e hosszabb az élettartam 50 évnél? ”címmel írásbeli kérdéssel fordult Dr. Seszták Miklós, nemzeti fejlesztési miniszterhez. A képviselő arról írt, hogy a szakirodalom szerint az atomerőművek üzemidejét ma már 60 évre tervezik, de lehet olvasni 80 éves üzemidőről is.
Folytassa Paks 1!
Szartői vélemények szerint akár az is vizsgálható lehet, hogy a Paksi Atomerőmű blokkjai 50 éves üzemidejének lejártát követően a leállítása helyett hogyan, milyen feltételekkel tudnának tovább működni. A képviselő többek között választ várt az alábbi kérdésekre:
• Folytatott – e vizsgálatot a Kormány vagy az MVM-csoport arról, hogy meg lehetne-e hosszabbítani a Paksi Atomerőmű Zrt. atomerőművi blokkjainak üzemidejét az újabb, húsz évnyi üzemidő lejárta után?
• Mennyi lenne az újabb üzemidő-hosszabbítás becsült költsége? Mit kellene cserélni a meglévő blokkokon az üzemidő hosszabbításához?
A szocialista frakcióvezető kérte, hogy amennyiben nem is tervezi a vizsgálat lefolytatását, ennek indokait ismertesse a tárcavezető.
A miniszter helyett Fónagy János államtitkárt válaszolt. Sokkal okosabbak nem lettünk, hiszen új információkat nem fogalmazott meg a levél. Ahogyan megszoktuk, a szokott blablát olvashattuk. A részvénytársaság közgyűlése 2001 januárjában arról döntött, hogy a blokkok üzemidejét 20 évvel meghosszabbítja. Az atomerőmű blokkjainak üzemidő hosszabbítására vonatkozó eljárások 2009-ben elindultak. Az Országos Atomenergiai Hivatal 2017 decemberében döntött az utolsó–4. blokk–üzemidőn túli hosszabbításáról a következő 20 évre...
A Fidesz választáson nem győzhető le, de ez nem jelenti azt, hogy a kormánypárt által az országra erőltetett rendszerre nem adhatnának az ellenzéki pártok megfelelő politikai választ. Az Állami Számvevőszék ugyanis nagy szívességet tett azoknak, akik nem kívánják Orbán Viktor színházában játszani az alabárdos szerepét. Domokos Lászlóék ugyanis okot adtak a választás bojkottjára.
Hont András vitaindító cikke.
Sőt, azt kellett volna igazán. Nem is feltétlenül azért, mert a Fidesz egyoldalúan, saját érdekei szerint – noha kétségtelenül a létező jogszabályokat betartva – módosította a választási szabályokat, hanem mert hatalmát szinte megingathatatlanná tette – hozzon bármilyen eredményt az első ciklusát lezáró választás. A leválthatatlan Fidesz-káderek sokasága, az elérhetetlen közalapítványokba és kamarákba kiszervezett állami funkciók, a hihetetlen mértékűre duzzasztott magánvagyonok (amelyek adott esetben persze aktiválhatók politikai célokra) mind azt szolgálták, hogy egy nemfideszes kormány gúzsba kötve táncoljon, és az ország egy része fölötti uralmat, választói felhatalmazás nélkül, Felcsútról is gyakorolni lehessen.
Márpedig a választás nem pusztán arról szól, hogy a népakarat kifejezésre jusson, hanem hogy érvényesüljön is: az új parlament megalakulását követően fölálló kormány elképzelései szerint, a polgároknak tett ígéretei alapján irányítani tudja az államéletet.
A választói szabadság és a kormányzati cselekvőképesség visszanyerésére hagyományos, tehát szavazásos úton egyetlen mód kínálkozott: az ellenzék valamelyik része alkotmányozó többséget szerez. Erről ugyan fantáziáltak néhányan, de a miénkhez hasonló szisztémákban reális esély az elsöprő győzelemre csak akkor adott, ha a kormány már hivatali ideje alatt de facto megbukik, és a voksolás csak a békés levonulás lehetőségét biztosítja. 2014-ben ez valóban nem volt több, mint fantázia, de korábban volt példa erre is, a jelen helyzetben sem tanulság nélküli, hogy mi vezetett addig – térjünk rá vissza a cikk vége felé...
NEM ADJUK MÉSZÁROS LŐRINCNEK A FÓTI GYERMEKVÁROST!
Nem adjuk Mészáros Lőrincnek a Fóti Gyermekvárost! Az ombudsmanhoz fordulok a kormányzati átverés miatt!
Balog Zoltánék megint hazudtak, amikor azt állították, hogy a fóti gyerekeket jobb helyre viszik. Egy friss kormányrendeletből kiderül: a gyerekeket, köztük a fogyatékossággal élőket is mind zsúfolt és lerobbant tömegintézménybe viszik, ahol nem csak nem kapják meg a megfelelő kezeléseket, de ráadásul gyakoriak a gyerekbántalmazások is. Erről az ombudsman is többször írt már. Hab a tortán, hogy rengeteg, évtizedek óta ott élő nyugdíjas dolgozó is az utcára kerülhet, köztük 80-90 éves emberek. A kormány a saját lopásai miatt megint megszegi az uniós előírásokat és az ENSZ Gyermekjogi Egyezményét, hiszen a kötelező intézményi kitagolás lényege, hogy zsúfolt helyekről vigyék át a gyerekeket családias környezetbe. Ehhez képest a fóti családias, parkosított környezetből kényszerítik ki az ott élőket börtönszerű intézménybe.
Elég volt az átverésből, elég volt a lopásból! Osszátok meg, hogy mindenki lássa: nem hagyjuk, hogy Orbánék alattomos rablásai miatt megint a legkiszolgáltatottabb gyerekeket és időseket taszítsák a mélybe!
Nem adjuk a "Gyerit"!
Kedvezőtlen képet festenek a magyar fiatalok felsőfokú képzettségének alakulásáról a KSH adatai, amelyeket a hivatal küldött el a Portfolio-nak.
Az elmúlt több mint egy évtizedben folyamatosan csökkent a felsőoktatásban résztvevők száma, gyorsabban, mint ahogy a felsőoktatási korú népesség fogyna. Ennek hatása már a teljes munkaerőpiacon is látszik (15-74 éves korosztály), hiszen a munkaképes korú lakosságban
megállt a diplomások arányának növekedése...
Szerző: Határátkelő / Szabolcs
Szabolcs története sok érdekes fordulatot tartogat, ám számomra mégis az volt a legérdekesebb benne, hogy ismét bebizonyosodott, mint oly sok minden az életben, a határátkelés sem fekete-fehér történet, és messze nem olyan egyszerű, mint ahogyan sokan gondolják.
„Néhány perccel ezelőtt fejeztem be a Mocskos hazaáruló lettem című poszt olvasását. A levél írójával sokban közös a történetem. Azzal a különbséggel, hogy én egy autó- és diákhitel okán léptem le.
Én azon szerencsés helyzetben voltam, hogy édesanyám külföldön élt. Sokszor beszéltünk róla, hogy menjünk ki mi is a párommal, de akkor még csak kettesben éltünk.
A diákhitel tette be a kaput
Diplomás létemre az építőiparban dolgoztam ipari alpinistaként. Mivel télen nagyrészt leálltunk, az addig felhalmozott tartalékból éltünk. Majd jött a lehetőség, vettem egy új autót, persze hitelre.
Aztán 2006-tól egyre kevesebb volt a munka. Maszekoltam éjjel-nappal, mert a melóhelyen egyre több volt a leállás. De a maszekolás persze nem hozott annyit a konyhára... Közben pedig a törlesztő részletek csúsztak. Kamatkülönbözetek... stb. Közben pedig megszületett a kislányom is.
Ami betette a kiskaput, az a diákhitelem, amit egybe kellett volna visszafizetnem, mert nem fizettem a törlesztőrészleteket. A párom utolsó pillanatban írt édesanyámnak, hogy gáz van.
Szerencsére beesett két nagyobb munka is, amiből az elmaradásom rendeztem. Közben édesanyám telefonon hívott, hogy készüljek, mert három hét múlva indulok ki hozzájuk. ..."...
ÜZENEM AZ URAKNAK: TUDOM, HOGY FÁJ
Németh Szilárd azt üzente: kitiltana a nemzetbiztonsági bizottságból. Pedig ő is tudja, ezt nem teheti meg. Ha mégis megteszik, minden létező jogi eszközt igénybe fogunk venni.
A fideszes nagy gondolkodó persze ezzel be is ismerte, hogy minden amit az ún. "Soros-hálózatról" mondtam, az igaz. És minden amit ők mondanak róla: hazugság.
Üzenem az uraknak: tudom, hogy fáj, hogy van a parlament egyik legfontosabb bizottságban olyan képviselő, aki dolgozik, kérdez, és nem hagyja, hogy aljas propagandává süllyesszék a nemzetbiztonságot, de nem fogom hagyni magam: ott leszek az üléseken és
tovább fogok azért dolgozni, hogy minden egyes alkalommal bebizonyítsam: hazudnak.
A volt UKIP-vezér, EU-szkeptikus Nigel Farage egy újabb népszavazás kiírását sürgeti annak érdekében, hogy megerősítsék a kilépés pártiak pozícióját. A Brexit-kampány prominens alakja aggodalmait fejezte ki a tárgyalások alakulásával kapcsolatban.
Az Observer brit újságnak adott interjújában Farage - az euroszkeptikus UKIP párt azóta visszavonult vezetője – egy jól szervezett és finanszírozott lobbista csoportról beszélt, akik EU-ban való maradás mellett kampányolnak. Ez a csoport Farage szerint „veszélyeztetheti azt a történelmi győzelmet, amit a Brexit jelent”. Ennek érdekében egy második népszavazást kéne tartani az ügyben a politikus szerint.
A Brexit-népszavazás során 2016-ban a brittek 52-48 százalék arányban az Európai Unióból való kilépés mellett tették le a voksukat...
A Zoom.hu információi szerint a Simicska Lajos közeli céghez tartózó felületeken kívül az ország valamennyi plakáthelyét lefoglalta a Fidesz decemberig. Az ellenzék így a kampányidőszakban sem hirdethet.
Úgy tudjuk, ha a február 17-én kezdődő kampányidőszakban a cégek valamiért mégis adnának helyeket az ellenzéki pártoknak, akkor az egész éves szerződésüket is buknák. Azt piaci forrásaink sem tudták megmondani pontosan, hogy összesen hány hely van az országban, de 20-25 ezer óriásplakátra és mintegy 14 ezer citylightra saccolnak. (A citylight az a háttérvilágítással is rendelkező keretes plakát, amit leginkább a buszmegállókban láthatunk.)...
És nektek hogy telt az év legnyomasztóbb napja? Ami ugyanis állítólag tegnap volt, vagyis egybeesett az új esztendő harmadik hétfőjével. Mert valami okos ember ezt megállapította néhány éve, és azóta ez így fut a köz tudatában. Hogy az év harmadik hétfője az abszolút letargiába fulladás napja. Najó, de szerencsére ma már kedd van, és elmúlt a nyomasztás is, úgyhogy gyönyörűszép kedd reggelt kívánok mindenkinek, aki ma reggel is kíváncsi. Mármint nem rám, hanem arra, ami az univerzum e lángoktól ölelt, illetve a lángokon inneni és túli sarkában történik. Márpedig történik bőven.
Kezdjük is azzal, hogy lemondott a miniszterelnök. Ja, nem ez, mert ez a büdös életben nem fog lemondani, hanem a másik. Nyugi, nem a székely zászlós ügy miatt, annál komolyabb politikai harcok dúlnak a román kormánypárt háza táján. Érdekességképpen: Romániát elvileg egy baloldali, szociálliberális pártszövetség irányítja, de ez nem igaz. Vagyis pontosan ugyanannyira igaz, minthogy a Fidesz jobboldali. Mert szerintem a nacionalista, klerikális, populista, demagóg, lebutított üzenetekkel operáló, korrupcióval sújtott nagyemberekkel sűrűn borított pártoknak nem a színét kell nézni. Szóval a Szociáldemokrata Párt (PSD) nagyjából a Fidesz romániai megfelelője. A pártelnöknek vannak ügyei, ha úgy tetszik priusza, ezért nem lehetett miniszterelnök, tehát kénytelen volt engedelmes alattvalókat keresni a kormányfői szerepre. Most a második projektje bukott meg, mert az alattvalók szembementek a sötét multú egyén akaratával. A székely zászló ügyében büdösbunkó módon megnyilvánuló Tudose például ama bűnbe esett, hogy nem vállalta fel az igazságügy reformot. Mármint abban az értelemben, hogy míg a párt egyszemélyes korrupt vezetőjének akarata szerint a törvénycsomagot sürgősségi kormányrendelettel kellett volna elfogadni, Tudose ragaszkodott a parlamenti eljáráshoz. A dolog nem kicsit zavarbaejtő. Ugyanis kétségtelen, hogy Romána is csak foltokban jogállam, de képzeljük el ugyanezt Orbánnal összefüggésben: ragaszkodik a parlamenti eljáráshoz, amikor már ott tartunk, hogy Németh Szilárd tiltogat ki ellenzéki képviselőket parlamenti bizottságokból.
Persze nincs többről szó, minthogy Szilus eleresztett egy öblös politikai nyilatkozatot, miközben annyira még ő sem kretén, hogy ne lenne tisztában azzal: egyelőre nem létezik olyan illiberális jogszabály, ami ezt a faszságot lehetővé tenné. Ez nem jelenti azt persze, hogy ameddig erre a bizonyos nemzetbiztonsági bizottsági ülésre sor kerül, nem lesz ilyen. Ugyanis ez ama ülés lenne, amire a tudatrepedést is meginvitálták, mesélje már el, hogy is van azzal az 1300 befogadott menekülttel. Arra szerintem minden normális ember a nyakát tenné, hogy Orbán nem fog megjelenni az ülésen, ilyen pitiánerségekkel nem foglalkozik. Fontosabb küldetése van neki: ezen a héten tárgyalja a kormány a Soros-ellenes törvénycsomagot. És abban bármi lehet, amiről Szél Bernadett, vagy például ti, vagy én ebben a pillanatban nem tudunk...
Sokan gondolhatják, Jézuska könnyű helyzetben van, amikor a magyar gyermekek karácsonyi kívánságait hallgatja. Nem kértek mást – a televízión keresztül – csupán annyit, hogy három napig aludhassanak, s a felnőttek hagyják őket békében. Jézuska azonban teljesíthetetlen kívánságokat kapott.
A mai kor iskolásainak tankötelezettségük kezdetekor befejeződik a gyermekkoruk. Olyan oktatási rendszer jött létre, amelyben nem a gyermek érdekei a fontosak, hanem az államé. Ez az oktatási rendszer – szemben a közoktatással – nem közszolgáltatás nyújt, hanem közszolgálatot szervez. Hasonló fogalmak. Elérő filozófiák. Aki szolgáltat, partnerére figyel. A szolgáltatásban részesülő a megrendelő. A megrendelő ellenőrzi a szolgáltató munkáját. A közszolgálat nyújtója az állami akarat végrehajtója. A megrendelő az állam. Az állam kéri számon a teljesítést. A közszolgáltatás címzettje köteles azt eltűrni. Ezért vonja meg a hatóság az iskoláztatási támogatást attól a szülőtől, akinek gyermeke mulaszt az iskolából. Az állam nem feltárja az okokat, nem segítséget nyújt azok megszüntetéséhez. Az állam “köznevel”. Aki kivonja magát ez aló, arra lesújt.
Az oktatásért felelős államtitkár sugárzó arccal jelentette ki, az államosítás gyümölcse beérett. A legutolsó nemzetközi mérés igazolja ezt. A tízéves korosztály teljesítménye olvasás és szövegértés terén javult. Elfelejtette, a tizenöt éves korosztály teljesítménye – az egy héttel korábban közzétett nemzetközi jelentés szerint – ugyanezen a területen jelentős romlást mutatott? A teljesítmények összevetése, továbbá az a tény, hogy nőtt az iskolát idő előtt elhagyók aránya, nem indokolja ezt az optimizmust. Ráadásul a “dicsőséges” jelentés szerint, a tízévesek 43 %-a panaszkodott fáradtságra. A nemzetközi átlag 32 %. Az államtitkár úgy gondolja, a pedagógusok terhelik túl a tanulókat. Nem tagadva a pedagógusok felelősségét, őket elsődlegesen a cinkosság bűne terheli. Az igazi ok a köznevelésről szóló törvény: nem védi, hanem kiszolgáltatottá teszi a tanulót. Ez a gyümölcs, a jól ismert magyar narancs...
Ez a szánalmas, szellemileg visszamaradott volna Magyarország miniszterelnökének a barátja...
Az idén kedvező irányban változtak az ingatlanadózási szabályok, de a tapasztalatok szerint sokan nincsenek tisztában azzal, pontosan mi vonatkozik rájuk. A leggyakrabban felmerülő kérdések alapján összeállítottunk egy a gyakorlatot segítő „kisokost”. Egyébként nem árt tudni, hogy a tételes átalányadózás jó dolog, csak ne akarjon az lakáskiadásból élő hitelt felvenni.
Igazi paradicsomban érezhetik magukat 2018-ban a lakástulajdonosok – írtuk meg korábban az idei változásokat előrejelző cikkünkben. Különösen azok nyerhetnek sokat, akik szinte főállásban foglalkoznak bérbeadással. Nincs kétségünk, hogy azoknak a befektetőknek, akik tucatjával veszik a lakásokat, jut megfelelő jogi segítségre is. Tapasztalataink szerint azonban a nem ilyen tétben „játszók” között sokan akadnak, akik nem igazán látják át a szabályokat. A tét pedig a kedvező változásokat figyelembe véve is nőtt, hiszen a NAV az enyhülő szabályok miatt komolyabban veszi a tévedéseket.
Az adóhatóság közzétette az ingatlanok bérbeadásának, egyéb hasznosításának alapvető idei szabályait (a teljes összeállítás jogszabályi hivatkozásokkal együtt itt olvasható). Ebben kitérnek a bérbeadáshoz választható adózási formákra, ezen belül pedig az egyéni vállalkozókra vonatkozó speciális szabályokra, de például – számos más pont mellett – a költségelszámolási lehetőségekre is.
A leggyakrabban felmerülő kérdések alapján összeállítottunk egy, a gyakorlatot segítő „kisokost”:...
BAJNAI MEGMUTATTA, HOGYAN KELL BESZÉLNI A FIDESSZEL - BAJNAI HÁROM MONDATÁBAN TÖBB ERŐ VAN, MINT AZ EGÉSZ ELLENZÉKI KAMPÁNYBAN
Bajnai Gordon a lényegre tapintva adott frappáns választ Kovács Zoltánnak és a Fidesznek. Orbán Viktor veje, Tiborcz István cégénél talált visszaélésekre reagálva néhány napja Kovács azt sugallta, hogy a visszaélésekért valójában a pályázatot kiíró Bajnai-kormány a felelős.
A vádakra adott válaszában a korábbi miniszterelnök lényegre tapintott. A tízparancsolatot szegezte a Fidesszel szembe, amely önmagát keresztényként mutogatja az emberek előtt, miközben a legelemibb bibliai erkölcsi normákat hágja át, egy országot megnyomorítva anyagilag és lelkileg, nap mint nap.
Bajnaival együtt kérdezzük: miféle keresztények lennének azok, akik szétlopnak egy egész országot, akik naponta hazudnak a szemünkbe, a legcinikusabb és a legátlátszóbb módon, szemrebbenés nélkül?
A “keresztény” szó azt jelenti: krisztusi. Ám a Biblia beszél egy olyan erőről is, amely ugyan megtévesztő módon Krisztus nevét veszi fel magára, de közben Krisztussal ellentétes dolgokat tesz, és így Isten és az emberek ellen cselekszik. Ezt a hatalmat a Biblia “antikrisztusnak” nevezi.
Bajnai Gordon közleménye a Facebookon, amelyben a “Ne lopj”, és a “Ne tanúskodj hamisan a felebarátod ellen” parancsolatokra utal:
SZÁZMILLIÓS TELEKKEL SEGÍTI AZ ÁLLAM ORBÁN GYÜLEKEZETÉT
Az MNV közlése szerint a Felhő utca 6/a-n lévő, 3549 négyzetméteres telekért 383 millió forintot fizettek a korábbi tulajdonos Fővárosi Közterület Fenntartónak (FKF Zrt.), míg a Felhő utca 8. alatt található 3645 négyzetméteres telekért 264 millió forintot kapott a XII. kerületi önkormányzat. Ez azt jelenti, hogy az FKF-nek négyzetméterenként nagyjából 107 ezer forint járt, a hegyvidéki önkormányzatnak pedig 72 ezer forint. A vagyonkezelő azt is kiemelte lapunknak küldött válaszában, hogy „az ingatlanok vételára megegyezik a független ingatlanforgalmi szakértő által megállapított forgalmi értékkel”...
Vicces, amikor elkötelezett fideszesek véletlenül elszólják magukat. Miután az elkötelezettség nem feltétlenül politikai, pláne nem elvi, hanem egzisztenciális, ezt nem is lehet felróni nekik. Vagyis de, fel lehet és fel is kell róni – minden egyéb elkövetett cselekedetükkel egyetemben -, de inkább jogi, mintsem morális okokból.
Kovács Zoltán kormányszóvivő igen érdekes, de legalább sok mindent megmagyarázó kijelentésére lett figyelmes a 444.hu. Kovács a Financial Times című lapban magyarázta, miért is indokolt és jogos a Fidesz-kormány támadása Soros György és a civilek ellen. Itt a megoldás:
„Mr Soros azt hiszi, hogy a civil társadalom feladata, hogy ellenőrizze a végrehajtó hatalmat”, pedig Kovács szerint csak a „választott képviselők politizálhatnak legitim módon”.
Márpedig – szintén Kovács szerint – Sorost, a civil szervezeteket és a jogvédő csoportokat soha senki sem választotta meg. Ezért nem szólhatnak bele a politikába.
Hibátlan érvelés. Ebből egyenesen következik, hogy például én sem szólhatok bele a politikába, te sem, kedves olvasó. A mi jogunk odáig terjed, hogy négy évente egyszer van egy olyan nap, amikor politizálhatunk, akkor leadjuk a szavazatunkat és onnantól a következő választásig kötelezően és szó nélkül el kell tűrnünk mindent, amit a választott kormány művel. Ha a kormányfő az unokája nevére íratja a Parlamentet és ráadásként a Dunát, azt is el kell fogadnunk. Ha bevezeti valamelyik képviselő a körzetében az első éjszaka jogát, akkor azt is el kell fogadnunk.
Mert nálunk olyan speciális törvények vannak – Kovács Zoltán és a kormány (miután Kovács a kormány nevében nyilatkozik minden esetben) szerint -, minek alapján ciklikusan diktátorokat választunk. Ezt követően azon nyomban megszűnnek a jogaink. Nem politizálhatunk, nem kérhetünk számon, nem lehetünk elégedetlenek, nem várhatunk el semmit, nem szólhatunk bele semmibe. Sem egyenként, sem csoportot alkotva. Nincs jogunk hozzá, mert minket, civileket nem választott meg senki.
Ez az a pont, amikor egy valamennyire is civilizált országban az ilyen kijelentésért azonnali kirúgás járna...
Ezzel párhuzamosan indul egy nem peres eljárás 1992. júniustól a Németh Béla főtitkár által Torgyán József felfüggesztéséről hozott párthatározat bírósági bejegyzése ügyében. A Fővárosi Bíróság ugyanis Németh bejelentése nyomán 1992. június 18-án végzést hoz, amivel megváltoztatja az FKGP képviselőjének személyét. Ezt azonban jogszerűen nem tehették volna meg. A Legfelsőbb Bíróság 1992. augusztus 11-én, Torgyán fellebbezése nyomán kimondta, hogy törvénysértő volt, amikor Németh Béláék bejelentése alapján az elsőfokú bíróság megváltoztatta az FKGP képviseletére vonatkozó adatot. Az LB ebben az eljárásban tartalmilag nem vizsgálhatta, jogszerűen hozta-e meg a döntést a Kisgazdapárt elnöksége, viszont kétségei merültek fel, ezek feloldását a Fővárosi Bíróságra bízta. Ennek végrehajtásával 1992 óta adós az elsőfokú bíróság. Jogerősen az ügy mai napig nem zárult le: Torgyán elnöki képviseleti jogosultsága érvényben maradt, miképpen az a fegyelmi határozat is, amely elvonta tőle...
Németh indoklása szerint azért érezte kötelességének, hogy megszólaljon és híveinek iránymutatást adjon, mert Márki azt nyilatkozta a Hír Tv-nek, hogy diktatúrára hasonlít Magyarország. Némethenk szíve joga, hogy ezzel ne értsen egyet, sőt akár vitába szálljon ezzel a kijelentéssel. De az, hogy egyházi hatalmával visszaélve, a mise után szóljon erről, és ne csupán vitába szálljon, hanem egyből azt kérje a hívőktől szavazzanak a Fideszre, több, mint amit megengedhet magának...
KÁLMÁN LÁSZLÓ: AKÁRMI TÖRTÉNIK IS, MINDENKIT MEGNYUGTATOK: LESZ HEJEHUJA!
Áder János köztársasági elnök alkotmányos jogával élve kijelölte a 2018-as parlamenti választás időpontját. Április 8-ra esett a választása, a rendszerváltást követő első szabad parlamenti választások második fordulójának 28. évfordulójára.
Hejehujára fel!
Április 8-a sok mindenről nevezetes: ezen a napon született többek között François Villon, Laborfalvi Róza, Antall József, halt meg Margaret Thatcher, a “Vaslady”, Eötvös Loránd, Leöwey Klára, Pablo Picasso, II. Rákóczi Ferenc. 2018-tól egy újabb fontos dátum köthető a naphoz: Magyarország jövőjének kezdete.
Kálmán László nyelvész, közíró közösségi oldalán írta le a rá jellemző ironikus stílusban, neki mi jut eszébe a választás napjáról:
“Ki van írva a választás időpontja, egyetlen fontos dolguk van most már csak a pártoknak: az ünneplés megszervezése. Merthogy mindegyiknek lesz mit ünnepelnie, arról kezeskedem..."...
MÉGIS LEGITIM A GYEREKVERÉS? A MÉDIATANÁCS ELUTASÍTOTTA A HINTALOVON ALAPÍTVÁNY PANASZÁT
Az alapítvány a TV2 „Appra magyar” című műsorának november 21-i adásával kapcsolatban panaszt tett a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságnál a gyermekek jogainak megsértése miatt. A műsorban arról beszéltek a résztvevők, hogy milyen esetekben és akkor miképp legitim a gyerekkel szembeni fizikai erőszak. A Médiatanács szerint viszont nem igazolható, hogy a gyermekbántalmazást az adás „jogszerű és társadalmilag elfogadható magatartást”-ként mutatta volna be, ezért elutasította az Alapítvány keresetét. Gyurkó Szilvia gyermekjogi szakértő szerint a hatóság döntése idézőjelbe teszi a gyermekjogi törvényt, amely egyértelműen tiltja a gyermekek bárminemű testi fenyítését.
A TV2 „Appra magyar” című talkshow-jában feltett kérdésre: „Ön szerint adhat egy pofont a szülő a gyerekének?” a meghívott vendégek – köztük egy pszichopedagógus szakértő – amellett érveltek, hogy bár nem szép dolog megütni a gyereket, és a pofon kifejezetten megalázó, vannak olyan helyzetek, amikor a testi fenyítés igenis indokolt lehet.
A szakértő konkrét tanácsokkal is szolgált arra vonatkozóan, hogy mely testrészekre mérjünk ütést, zárásként pedig az egyik vendég a következőképpen fogalmazott: „üzenjük az embereknek, hogy fogadják meg, amit a szakember mondott, és a pofon helyett lehet más testrészt is választani”.
Civil panasz a TV 2-vel szemben
A gyerekjogok védelmével foglalkozó Hintalovon Alapítvány álláspontja szerint a TV2 „Appra magyar” című műsorában megsértette a gyermekek jogait, így különösen a Gyvt. 6. § (5) bekezdését, valamint a médiaigazgatásra vonatkozó, a gyermekek jogait védő jogszabályi rendelkezéseket azzal, hogy a gyermekbántalmazást jogszerű és társadalmilag elfogadható magatartásként mutatta be, továbbá azzal, hogy a műsort a III. kategóriába sorolta, így az a kiskorúak jelentős része számára elérhetővé vált...
És akkor még Thürmerről meg az ő Munkáspártjáról nem is beszéltem például. Őrá is szavaz majd pár ezer becsületes hajdani munkásőr, aki megőrizte a hitét, nem az olyanok, mint Bencsik et., aki voltaképp azt sem tudja, ki is ő valójában. De ezt csak kis színesként említettem meg...
A LENGYEL ÉS A MAGYAR KÉRDÉS SOKKAL KOMOLYABB BAJ AZ EU SZÁMÁRA, MINT A BREXIT, EGYENESEN ÉLETVESZÉLY - SZELESTEY LAJOS NEMZETKÖZI SAJTÓSZEMLÉJE
- Soros György nem akarja hagyni, hogy nacionalista populisták szétzúzzák az életművét
- A választási kampány finisében kínos helyzetbe került Orbán Viktor, amiért eltitkolta 1300 menekült befogadását
- Magyarországon minden "kaputt" és ha így folytatódik, az ország átvitt és konkrét értelemben is teljesen bezárkózik
Patrick Gaspard, az OSF új elnöke rámutat, hogy a támogatások elosztásáról Sorostól függetlenül határoznak, és nagyon ügyelnek arra, hogy ne adjanak pénzt pártos politikai célokra. Az emberbarát azt mondja, hogy hibai ráébresztették: nagyobb távolságot kell tartania az érintett államok belpolitikájától. Persze ezt könnyebb mondani, mint megtenni. De azért sokat elárul terveiről, hogy Gaspard-ot, az Obama-féle Fehér Ház politikai igazgatóját állította a decentralizált alapítványi szerkezet élére. Ez arra utal, hogy a jövőben nem riadnak vissza a politikai ütközésektől, legyen szó pl. a korrupcióról vagy a migrációról...

matches: bíróság Kúria bíróság Bíróság Bíróság bíróság


text:
A Massachusettsi Magyar Egyesület belviszályának egy verses emléke 1983-ból
Címlap > A Massachusettsi Magyar Egyesület belviszályának egy verses emléke 1983-ból
A Massachusettsi Magyar Egyesület belviszályának egy verses emléke 1983-ból [1]
1983-ban bő két évtizedes történetének legsúlyosabb válságát élte meg az 1964-ben alapított Massachusettsi (korábban Bostoni) Magyar Egyesület/Hungarian Society of Massachusetts, miközben épp kezdetét vette a leglátványosabb eredményt hozó tevékenységük. A Masszi Lajos leköszönő elnök, illetve hivatali utódja, Bene Gabriella vezette felek közötti ellentét perbe torkollott, miközben megkezdődtek az előkészületei a bostoni Liberty Square-re tervezett 1956-os emlékszobor felállításának. A szobor ma is Boston ékessége, a torzsalkodásnak pedig (szerencsére) ma már alig él az emléke. Az azonban, hogy az adott helyzetben ez élénken foglalkoztatta a tagságot, nem kérdéses, aminek az itt közölt forrás, egy döcögős vers a sajátos bizonyítéka.
1983-ban bő két évtizedes történetének legsúlyosabb válságát [popup title="élte meg" format="Default click" activate="click" close text="A témát részletesebben tárgyalja KATONA CSABA: Bostoni balladák, avagy két kései paszkvillus egy egyesületi tisztújításról. Doromb. Közköltészeti tanulmányok. 5. Szerk. CSÖRSZ RUMEN ISTVÁN. Bp., 2016; Uő: Megőrizzük a hidakat. A Massachusettsi Magyar Egyesület története. Boston, 2016."] az 1964-ben alapított [popup title="Massachusettsi (korábban Bostoni) Magyar Egyesület/Hungarian Society of Massachusetts" format="Default click" activate="click" close text="A Massachusettsi Magyar Egyesület Bostoni Magyar Egyesület néven 1964-ben jött létre, alapítói főleg 1956-os emigráns magyarok voltak. Célja a magyar nyelv, kultúra, öntudat és hagyományok ápolása és továbbadása az érdeklődőknek, illetve az utódoknak, közös programok, rendezvények, összejövetelek rendezésével. A magyar kultúrát kívánták megismertetni az amerikai lakosság minél szélesebb körében, hozzájárulva ezáltal az amerikai–magyar kapcsolatok fejlesztéséhez, erősítéséhez. Nonprofit társadalmi szervezet, amely tudatosan távol tartja magát a pártpolitikától. Világnézetre, vallásra, származásra való tekintet nélkül bárki tagja lehet, aki a magyar nyelvet és kultúrát ápolni akarja, valamint elfogadja az egyesület alapszabályát. Honlapja: http://www.bostonhungarians.org/ (letöltve: 2017. május 19.) Történetére nézve lásd Katona Csaba: Megőrizzük a hidakat. A Massachusettsi Magyar Egyesület története. Boston, 2017."], miközben épp kezdetét vette a leglátványosabb eredményt hozó tevékenységük.
A [popup title="Masszi Lajos" format="Default click" activate="click" close text="Az írásban szereplő egyesületi tagokról nem állnak rendelkezésünkre megbízható életrajzi adatok."] leköszönő elnök, illetve hivatali utódja, Bene Gabriella vezette felek közötti ellentét perbe torkollott, miközben megkezdődtek az előkészületei a bostoni Liberty Square-re tervezett 1956-os emlékszobor felállításának. A szobor ma is Boston ékessége, a torzsalkodásnak pedig (szerencsére) ma már alig él az emléke. Az azonban, hogy az adott helyzetben ez élénken foglalkoztatta a tagságot, nem kérdéses, aminek az itt közölt forrás, egy döcögős vers a sajátos bizonyítéka.
A bostoni 1956-os emlékszobor
A viszály azzal indult, hogy a magyar egyesületet nyolc éve vezető Masszi Lajos összehívta a vezetőségválasztó közgyűlést 1983. április 10-ére. A szavazás során – nagy meglepetésre – nemhogy nem választották újra, de még az elnökségben sem kapott helyet. Az eredmény ellen nem élt kifogással, így az új vezetőség Bene Gabriellával az élén megkezdte működését. Ám alig több mint két héttel a választás után, 1983. április 28-án Masszi mint elnök, körlevelet intézett a tagsághoz, és rendkívüli közgyűlést kezdeményezett vezetőségválasztás céljából. Közben az új vezetés köszönetét fejezte ki neki azért, mert „nyolc éven át fáradságos munkával, lelkesedéssel dolgozott a magyar [popup title="ügyért" format="Default click" activate="click" close text="A vezetőség körlevele a tagsághoz a tisztújítás eredményéről, 1983. április 29. A dokumentum – akárcsak a tanulmányunkban idézett többi irat – az Egyesület bostoni irattárában található."]”, majd nem sokkal később „határtalan megdöbbenéssel és igen nagy [popup title="szomorúsággal" format="Default click" activate="click" close text="A vezetőség körlevele a tagsághoz, 1983. május 24."]” értesítette arról a tagságot, hogy Masszi Lajos bírósági eljárást indított a működésük letiltására.
Csóka Jenő, az egyesület korábbi elnöke egy későbbi levelében a bírósághoz beterjesztett Masszi-féle vádpontok kapcsán – amelyek lényege úgy foglalható össze, hogy a választás a szavazásra jogosultak csekély száma miatt szabálytalan volt – jelezte, hogy vezetőségválasztás évek óta nem volt, legalábbis nem az alapszabályok szerint. Ő úgy foglalt állást, hogy ha valóban történt szabálytalanság, azt éppen Masszi követte el, hiszen nem hívta össze a jelölőbizottságot, illetve olyan személyeket vett fel a jelöltlistára, akik akkor és ott léptek be az egyesületbe. Masszi vádja, hogy nem volt meg a quorum (vagyis nem volt jelen elég szavazásra jogosult), Csóka szerint is megállja ugyan a helyét, de tartalmát tekintve koholmánynak minősítette, mert ez minden korábbi szavazásnál is így volt, kifogások mégsem merültek fel. Masszi ezekre a vádakra hivatkozva javasolt új választást, amit az új vezetőség elutasított, mondván, hogy az eredményt a helyszínen mindenki elfogadta. Masszit azonban ez nem tántorította el és rendkívüli közgyűlést hívott össze, amelynek feladatául az új vezetőség megválasztását nevezte meg, az alapszabály követelményeinek megfelelően. A levele így zárult: „Itt írjuk meg, hogy a Választási Gyűlést egy remek magyar filmvígjáték vetítésével fogjuk [popup title="befejezni" format="Default click" activate="click" close text="Masszi Lajos levele és Várnay Tibor titkár körlevele a tagsághoz, 1983. április 28."].” Ez azért érdekes, mert Masszival szemben az egyik legfőbb vádpont az volt, hogy az egyesületi összejöveteleket érdemi tartalom nélküli, tetemes mennyiségű étel és ital elfogyasztásából, táncos és filmes mulatságból álló összejövetelekké silányította.
Masszi és hívei a tisztújítást a randolphi Szent Bernadett templom auditóriumába hirdették meg május 22-ére. A bíróság végül 1983. július 20-án ismét foglalkozott az [popup title="üggyel" format="Default click" activate="click" close text="Az, hogy korábban milyen értelemben foglalkozott az üggyel a bíróság, az iratokban nem esik szó. "]. Korábban, 1983. május 20-án Masszi Lajosék indítványa nyomán tárgyalást tűzött ki 1983. július 4-ére, amikor majd [popup title="dönteni fog" format="Default click" activate="click" close text="A vezetőség körlevele a tagsághoz, 1983. május 24."]. A bíró ugyan helyt adott Massziék felvetésének, mert az 1983. április 10-i választást érvénytelennek nyilvánította. Ám ugyanezt tette a Massziék által 1983. május 22-én levezényelt választással is, aminek megtartásáért el is marasztalta őket. A bíróság visszaállította az 1983. április 10-e előtti állapotokat, vagyis Masszi Lajost elnökként arra kötelezte, hogy hatvan napon belül hívja össze a vezetőségválasztó gyűlést. Masszi 1983. augusztus 12-én körlevelet intézett a tagsághoz egy 1983. szeptember 18-ára kiírt vezetőségválasztásról. Ebben optimistán közölte, hogy „Egyesületünk válsága a megoldáshoz [popup title="közeledik" format="Default click" activate="click" close text="Masszi Lajos körlevele a tagsághoz, Boston, 1983. augusztus 12."].” Hangsúlyozta, hogy a bíróság érvénytelennek minősítette az 1983. április 10-i választást (arról nem ejtett szót, hogy az 1983. május 22-it is): „A bíróság ugyancsak az én vállamra helyezte a felelősséget, hogy véget vessünk ennek az [popup title="állapotnak" format="Default click" activate="click" close text="Masszi Lajos körlevele a tagsághoz, Boston, 1983. augusztus 12."].” Mivel a bíróság döntése értelmében hatvan napon belülre kellett kiírni a választást, Masszi 1983. szeptember 18-ára hirdette meg azt a randolphi Szent Bernadett templom auditóriumába. Csakhogy időközben Bene Gabriella is a bírósághoz fordult, mégpedig azzal, hogy az 1983. szeptember 18-i vezetőségválasztást a bíróság tekintse érvénytelennek és ne járuljon hozzá ahhoz. A bíróság a kérelemnek helyet adott, a kiírt választást nem engedélyezte, amivel kapcsolatosan Masszi annyit tudatott a tagsággal, hogy az „technikai okok” miatt marad el. Az új választást 1983. október 23-ára, a forradalom évfordulójára írták ki. Ezen a napon a zavaros időszak úgy ért véget, hogy Bene Gabriellát újraválasztották, és ennek szabályos voltához immár nem férhetett kétség. Ezzel az egyesület történetének legsúlyosabb válsága lezárult, a helyzet rendeződni látszott. Beér János egyesületi tag foglalta össze a tanulságokat: „Szerencsésen végződött és tulajdonképpen azt kell mondjam, hogy egy ilyen súrlódás harminc év alatt azért belefér minden egyesület életébe. Különböző országokban különböző magyar társulásokban azt láttuk, hogy ha már hárman ülnek egy asztalnál, akkor minimum kétfelé húznak, de nem csak egyszer, ezerszer! Ez az, ami azóta itt nincs! Ha voltak is súrlódások, a józan többség tisztán látott, ezért szeretek ide [popup title="tartozni" format="Default click" activate="click" close text="KURUCZ DÁNIEL: Otthontól az Újhazáig. A Massachusettsi Magyar Egyesület története/History of the Hungarian Society of Massachusetts, Inc.,1964–2014. Kézirat, 2012, 87."].”
Mindezen torzsalkodások közepette született meg a már említett és itt közölt verses alkotás. A vers a 20. század utolsó harmadában archaikusnak számító műfaj, a paszkvillus (pasquillus) modern kori iskolapéldája. A paszkvillus Varga Imre definíciója szerint „…olyan gúnyvers, melynek létrehozója az alkalomszerűség, célja az irányzatosság. Hátterében mindig ott találunk valamilyen indulatot, érzelmi telítettséget, mely a támadás lírai alapját szolgáltatja. Bár vannak a műfajnak epikus jellegű hajtásai, a pasquillus műnemét tekintve lírai alkotás. A valódi vagy vélt sérelmet, bűnt, aljasságot, hibát, ferdeséget ostorozva vagy védelmezve, ritkán tárgyilagosan, legtöbbször elfogultan szól egyénekről vagy közösségekről. Célba vesz világi és egyházi vezetőket, a személyeken túlmenőleg intézményeket, törekvéseket. Céljának megfelelően nemcsak bírál és fedd, hanem ócsárol, sokszor becsmérel és [popup title="rágalmaz is" format="Default click" activate="click" close text="VARGA ISTVÁN: A nemesi verses pasquillus (Szentpáli Ferenc). Irodalomtörténeti Közlemények, 67 (1963), 291."].” A versnél az alkalomszerűség adott, amint az irányultság is. Megvan az érzelmi töltet, negatív(nak ítélt) cselekedeteket ostoroz egyoldalú elfogultsággal, s bizony az említettek jó hírnevét sem szándékszik növelni, sőt. Emellett pedig „politikai pártállás szerint, a kipellengérezett vagy a támadó oldal véleményét” [popup title="szólaltatja meg" format="Default click" activate="click" close text="NAGY JÁNOS: „Ha nézem a Papokat, mind ellenünk vannak”. A káptalani követek ábrázolása a XVIII. századi országgyűlési pasquillusokban. Doromb. Közköltészeti tanulmányok. Szerk. CSÖRSZ RUMEN ISTVÁN. Bp., 2014, 238."].
Ráadásul Varga Imre alábbi sorainak tartalma is visszaköszön a vers olvastán: „a pasquillus, eszközévé vált az egyéni bosszúállásnak, jelentéktelen személyek kicsúfolásának is. A téma kisszerűségének következménye, hogy ilyenkor a gúnyvers ellaposodott, személyeskedésbe, mocskolódásba fulladt. A műfaj dekadenciáját az eredményezte, elsekélyesedését az állandósította, hogy részletproblémákról, jelentéktelen emberekről szólt szűklátókörű, emelkedettség- és horizontnélküli [popup title="szemlélettel" format="Default click" activate="click" close text="VARGA ISTVÁN: A nemesi verses pasquillus (Szentpáli Ferenc). Irodalomtörténeti Közlemények, 67 (1963), 291."].” Így a bostoni vers sem országos horderejű kérdések döntnökeiről, hanem csupán egy egyesület vezetőinek parttalan civakodásáról tudósít, nem titkoltan parodisztikus szándékkal.
Balogh Károly, a Harvard ny. professzora, a Massachusettsi Magyar Egyesület korábbi többszörös elnöke
A vers szerzőjének kiléte ismeretlen, de csak bennfentes személy írhatta, ezt igazolja a naprakészsége. A Masszirózsi balladája címet viselő mű, mely Masszi Lajos és egyik híve, Hidy Rozália nevére utal vissza, 1983. május 22-én kelt, helyszínként csupán Massachusetts állam nevét olvashatjuk. Vagyis ez a paszkvillus a Masszi által meghirdetett és végrehajtott, később érvénytelennek minősített tisztújítás napján született, legalábbis elvileg. Természetesen nem zárható ki, hogy későbbi írásműről van szó, a dátum jelentőségét a vers által megénekelt esemény adja. Az angol nyelvre beállított írógéppel írt (a magyar betűkészlet ékezeteit gondosan, kézzel pótolta a szerző) költemény négy oldalt tesz ki, sokszor valóban követi a balladai formákat. „Megszólaltatja” a szereplőket, párbeszédek követik egymást, népies fordulatokkal él, régies formulák is megjelennek („jó jámbor társuk”, „mint megsebzett oroszlán”, „tizenhárman összeültek”, „szépen szolló”), sőt néha eposzi jelzőket is használ („szépen író, könnyen síró Mihály Klára”). A szerző állásfoglalása nem kérdéses, a gúny minden eszközével él Masszi és tábora kíméletlen kifigurázása céljából. A Masszi elleni egyik, sok helyen visszaköszönő vádpont épp az volt, amire már utaltam, hogy elnöksége alatt tényleges kulturális, érdekképviseleti tevékenység helyett lényegében tékozló lakomák, zenés mulatságok jellemezték az egyesületi működést. Ezt egyértelműen előtérbe helyezi a kolbászok stb. emlegetésével a költő, illetve azzal is erre utal, hogy a felsorolt tisztviselők között az elnök és a könyvtáros mellett „szalámis”-t is említ. A mű ugyan versszakokra tagolt, de inkább csak elvileg. Nincsenek ugyanis kötött strófái, rímei gyakorta esetlenek, egy- (!), kettő-, három-, négy-, ötsoros versszakok ütemtelenül váltogatják egymást, döcögősek a sorok is.
A paszkvillus, bár a fennmaradt iratok igazolják az azokban foglalt történetek valóságmagvát, elsősorban nem mint az egyesület tagságát megosztó torzsalkodás forrásai értékesek. Sokkal inkább mint a modern kori, határon túli magyar közköltészet kései darabja érdemel figyelmet. Megírása, terjesztése, fennmaradása egy olyan, 1983-ban már archaikus elemeket is hordozó, az 1956 előtti idők viselkedési, gondolkodási, műveltségi kereteit legalábbis nyomokban őrző közeg létét villantja fel, ahol e műfaj még termékeny talajra hullhatott, de legalábbis a költemények írója/írójuk nem táplált kétségeket ez iránt. Többféle kulturális vetület ötvözete volt a Magyarországról sarjadó, de az Egyesült Államokban kiteljesedő, alapvetően azonban belterjes, zárványszerű egyesületi közeg.
A verset szöveghű átiratban közöljük, javítva a gépelési hibákat és a nyilvánvaló elírásokat, megőrizve azonban a szöveg eredeti tagolását.
Masszirózsi balladája
Massachusetts államában
Egy magyar klub a szétszórtságban:
Masszi Lajos az elnöke,
Hidy Rózi a fő szereplője,
Székely Bandi a Szalámisuk,
MassziMacó a Könyvtárosuk,
Hidy Miklós a jó jámbor társuk.
Igazgatók voltak többen,
Az ügyekbe beleszólni sohse mertek,
Mert Rozinak csak az tetszett,
Amit Lajossal elterveztek.
Elérkezett Áprilisnak tizedike,
Ez lett Masszinak a nagy veszte:
Lemondott az elnökségről,
Gondolván, hogy újra megválasszák őt.
De a választás felborított csapot, s papot,
Mert Masszi Lajos zuhant nagyot.
- Jajj Istenem, adj egy csodát,
Hogy újra osztogathassam a chairman nevű kártyám!
Mi lesz a Roziék sok italával?
És a krémes tésztáival?
S a szalámis tárházunkkal?
Masszi Lajos dühöng sokat,
Hívja sorra a magyarokat:
- „Olyan vagyok, mint megsebzett oroszlán,
Mert helyembe megválasztották Bene Gabriellát.
Csóka Jenő jóbarátom átpártolt a Gabikához.
Csóka, Csóka, jó varjúcska, gyere a galickámba vissza!”
- „Nem megyek én tihozzátok, mert megfogna a sok átok.”
Galló Árpád ő lemondott, mert munkája szaporodott:
De amikor Gabi hívta, letett mindent s ugrott vissza.
Pénztárosunk a Papp Miklós volt,
Ő kapott a legtöbb szavazatot.
Elvesztettük kincsőrzőnket, gyere vissza, értsünk egyet!
- „Nem megyek én tihozzátok,
Elég volt a zsarnokságtok.
Jobban érzem itt magamat,
Mint a Ti szárnyatok alatt.
Gabriella első dolga, az új igazgatóságot összehívja.
Tizenhárman összeültek, Zeuskának hálát küldtek,
Hogy a zsarnokságot elűzte.
Jó Zeuska megsegített
Két zsarnokot leterített.
A zsarnokság főmestere:
Hidy Rozi gondolt nagyot,
Mindjárt a Bírósághoz futott.
A Bíróság meghallgatta,
Mert egy új üzletet kapa.
A kérelmet láttamozta, egy Istenadta irodista.
Rozi, a bajcsinálás nagy mestere,
Örömmel tért hazafele,
Hogy az ügyet elintézte,
Lajos nagy örömére.
- „Nem baj, Lajos, lesz még megint szebb is, jobb is,
Újra meglesz a jó biznisz.
Koccintunk még újra a pincénk borával,
Nem adunk át semmit Bene Gabriellának!”
Bíróságra hívják Gabit, Árpit s Miklóst,
Hogy megtudják a nagy vádiratot.
A Bíró a vádiratot elutasította,
Rozit, Masszit jól megpirongatta:
„Szégyelljék magukat,
Zsarnokság, amit tesznek,
Ezek a magyarok a zsarnokság elől menekültek,
Maguk itt a Szabadföldön újra a zsarnokaik lettek!
Menjenek haza az anyjuk kínjába,
És ne jöjjenek többet marhasággal a Bíróságra!”
De a Rozi újra kezdte,
Hogy hátra van három kérelme.
Közbe, míg a fentiek történtek,
Masszi új választást hirdetett.
Igazgatósági jelölteket kijegyzett,
Akiket ő meg sem kérdezett.
Jelölte ő magát az elnöki székbe,
Hogy nehogy megint valaki véletlen a helyébe lépjen.
Polgárok, Kővágók, Favágók gyűjtötték a népet,
Hogy a kétségbeesett Masszinak szerezzenek örömet.
Nagy nehezen összeszedtek pár tucatnyi embert,
Akik közül sokan tudták, mire kell a kender.
Megérkezett az ellenfél, Jajj Lajoskám, most mit tegyél!?
Rozi egy papírt tart a karmaiban,
Hogy Bene Gabinak felolvassa;
- „Azt se tudod Rozi, hogy mit beszélsz –
Ez a papír annyit ér, hogy a Kortban ellenünk beléptél.”
Erre Rozi oldalt farolt, mert ha nem, Gabi odamarkol.
Bementünk a Church pincéjébe,
Hogy tanúi legyünk a Bíró üzenetének.
Bene Gabi előlépett, hogy közhírré tegye szépen,
Hogy ez a választás érvénytelen,
S ha megtartják a választást,
A bíróság indít akkor eljárást.
Süket-dumások ordítozva idegesen kapkodtak,
Hogy mi lesz most a sorsa a mi Lajosunknak?
- „Most vagy soha, Isten-biza,
Ha ma nem választanak meg elnöknek, akkor soha.”
A Tizenhárom közül Péter lép elé kérdéssel:
- „Van e maguknak gyűlést vezető korelnökök?
S hol van a gyűlést leíró jegyzőjük?”
Masszi Lajos hamarjában Raizner Lacit előrántja;
Legyél Laci a gyűlés korelnöke,
Szépen szolló Mihály Klárit, jegyzőnek jelölte.
Próbáltak beszélgetni a dühös felek,
Raizner Laci zsarnokian leintette:
- „Csak röviden beszélhettek!” –
Masszi Lajos is előlépett a háttérből,
Dührohamot kapott egyből,
De valaki leintette a Tizenháromból.
Csendesen folyt azután a társalgás,
De mégse lett semmi változás.
Szépen író, könnyen síró Mihály Klára kérte,
Hogy legyen meg a Béke:
- „Istenem, Istenem, miért van Rajtatok
A turáni átok?”
Süket fülekre talált az ő szép beszéde,
Mert nem fért senki sem a bőrébe.
A tanúskodó igazgatók
Kivonultak a bűnbarlangból,
Hazamentek szép csendesen,
Hogy tervezzenek sok-sok szépet.
A magukra hagyott tagok Masszira adták a szavazatot;
- „Boldog Isten most szerettél,
Hogy újra elnöki székbe tettél.
Chairman voltam én igazán, Chairman lettem újra Macám.”
Gábor Pista Godfatherünk,
Ha bajba jutunk, hozzá megyünk.
Ad ő sok jó tanácsot,
Hogy megbontsa a magyarságot.
Kővágó is settenkedik, ha tud, a jászolból eszik-iszik,
Hogyha kell, ordítozik.
Elintéztük a Klub sorsát,
Kívánok mindenkinek jó éjtszakát!”
Massachusetts, May 22, 1983.
17. évfolyam (2017) 2. szám
Forrás webcím: https://archivnet.hu/a-massachusettsi-magyar-egyesulet-belviszalyanak-egy-verses-emleke-1983-bol
[1] https://archivnet.hu/a-massachusettsi-magyar-egyesulet-belviszalyanak-egy-verses-emleke-1983-bol
[2] https://archivnet.hu/sites/default/files/u364/18575708_10212709364949304_1325931355_o.jpg
[3] https://archivnet.hu/sites/default/files/u364/balogh_karoly_a_harvard_ny._professzora_a_massachusettsi_magyar_egyesulet_korabbi_tobbszoros_elnoke.jpg

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság


text:
A címer megváltoztatása önmagában személyhez fűződő jogot nem sért | Kúria
A címer megváltoztatása önmagában személyhez fűződő jogot nem sért
Tájékoztató a Kúria Tájékoztató a Kúria Pfv.IV.20.432/2018. számú személyiségi jogsértés megállapítása iránt indult ügyben hozott döntéséről.
A sportegyesület felperes keresetében kérte megállapítani, hogy az alperes azzal, hogy az általa működtetett labdarúgócsapat címerét egyoldalúan megváltoztatta, amelyben a felperesre jellemző arculati elemek már nem jelennek meg, és tevékenysége során az új címert használja, megsértette a jóhírnév védelméhez fűződő személyiségi jogát.
Az elsőfokú bíróság ítéletével a keresetet elutasította. A felperes fellebbezése alapján eljárt másodfokú bíróság ítéletével az elsőfokú bíróság ítéletét részben megváltoztatta, és megállapította, hogy az alperes megsértette a felperes jóhírnevét azzal, hogy a felperes hozzájárulása nélkül az általa működtetett felnőtt férfi labdarúgó NB I-es bajnokságban szereplő labdarúgócsapat címerét megváltoztatta, és azt 2017. július 3-ától használja, ezért kötelezte a jogsértés abbahagyására, elégtétel adására, valamint a további jogsértéstől eltiltotta.
A felperes felülvizsgálati kérelme alapján eljárt Kúria ítéletével a jogerős ítéletet hatályon kívül helyezte és az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta. A Kúria érdemben az elsőfokú bíróság álláspontját osztotta. Rámutatott arra, hogy valamely önálló jogi személyiséggel rendelkező szervezet saját címerének saját döntésen alapuló megváltoztatása, egy attól elkülönült jogi személy jóhírnevének sérelmét objektíve nem okozhatja. Az alperes kifogásolt magatartása még akkor sem alkalmas a jóhírnév megsértésére, ha az a gazdasági társaság társasági szerződésének megszegésével valósul meg. A perbeli esetben a címer megváltoztatása önmagában személyhez fűződő jogot nem sért. Az alperes magatartását az teszi jogellenessé, hogy az alperes vezető tisztségviselője nem tartotta be a gazdasági társaságot létesítő szerződésben foglaltakat. A cég működésére vonatkozó kötelezettségek megszegésével okozott sérelem azonban személyiségvédelmi igény keretében nem érvényesíthető. A felperes a keresetében lényegében a személyiségi jog megsértésének jogkövetkezményei alkalmazásával kívánta az alperes szerződésszerű magatartását kikényszeríteni. A személyiségi jogsértés miatt igénybe vehető szankciók azonban nem alkalmazhatók a gazdasági társaság működésére vonatkozó szabályok megszegésének orvoslására.

matches: Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság


text:
Az ügyészség nem dobott mentőövet Hernádi Zsoltnak | atlatszo.hu
2016. 01. 14. 2016. 01. 14.
Az Átlátszó lebbentette fel a fátylat arról tavaly októberben, hogy nincs felmentő ítélet Hernádi Zsoltnak, a Mol elnök-vezérigazgatójának az ügyében. Mindez a bíróság honlapján anonimizált módon közzétett jogerős ítéletből vált világossá.
Az iratot anonimizálták, de egyértelmű, hogy Hernádi Zsolt eljárásával kapcsolatos. A verdikt kimondja, hogy a pótmagánvádló nem sértettje a vád tárgyává tett cselekménynek, így a bíróság nem foglalhat állást arról, hogy Hernádi bűnös-e vagy sem.
A Mol elnök-vezérigazgatóját a horvát hatóságok azzal vádolják, hogy 2009-ben több millió euró kenőpénz kifizetéséről intézkedett az akkori horvát miniszterelnök, Ivo Sanader részére, cserébe azért, hogy a Mol megszerezhesse az INA irányítási jogait.
A magyar olajtársaság és annak vezére is többször tagadta a vádakat.
Itthon a Központi Nyomozó Főügyészség (KNYF) nyomozása arra jutott, hogy sem a Mol elnök-vezérigazgatója, sem más magyar állampolgár nem követett el bűncselekményt, így az eljárást megszüntette.
Ezt követően a társaság egyik részvényese – a cég korábbi vezető jogtanácsosa – pótmagánvádlóként lépett fel a bíróság előtt, amely végül jogerősen kimondta, hogy mivel a pótmagánvádló nem sértettje az ügynek, így a bíróság nem foglalhat állást arról, hogy Hernádi bűnös-e vagy sem.
Szakértők szerint a felmentő ítélet azért lett volna fontos a Mol-vezér számára, mert akkor más (akár horvát) bíróság többet nem járhatott volna el az ügyben.
Az EU-ban alapelvnek számító, a bírósági határozatok kölcsönös elismerésére vonatkozó szabály alapján a horvát bíróság akkor nem folytathatná az eljárást, ha a bűnösség kérdéséről állást foglalt volna a magyar bíróság.
A jogerős verdikttel kapcsolatban Hernádi Zsolt ügyvédje, Zamecsnik Péter annak adott hangot, hogy ez nem érdemi, csupán eljárásjogi kifogás. A védő elismerte a Népszabadságnak, hogy a magyarországi per nem javított Hernádi helyzetén. A lapban szakértők azt nyilatkozták, elképzelhető, hogy Hernádiék nem hagyják annyiban a dolgot és kezdeményezik a másodfokú magyar döntés felülvizsgálatát.
A név nélkül megszólaló szakértő tudhatott valamit, mert az Átlátszó információi szerint ez már meg is történt, ráadásul nem a védői nyilatkozat után, hanem előtte néhány hónappal.
Szerkesztőségünk megkérdezte minderről a Legfőbb Ügyészséget (LÜ), illetve tájékoztatást kértünk arról is, hogy meghozták-e ezzel kapcsolatban a döntésüket és támogatják-e a jogorvoslatot. A szervezet szóvivője, Fazekas Géza a válaszában megerősítette, hogy az LÜ-höz 2015 nyarán érkezett „egy jogorvoslat a törvényesség érdekében kezdeményezésére irányuló beadvány”.
Megjegyezte a szóvivő azt is, hogy a Büntetőeljárás lehetővé teszi a legfőbb ügyész számára, hogy a bíróság törvénysértő és jogerős határozata ellen a Kúriánál a törvényesség érdekében jogorvoslatot jelentsen be, feltéve, hogy a jogerős határozat más jogorvoslattal nem támadható meg.
„Az LÜ akkor kezdeményez egy jogorvoslatot a Kúrián, ha az elkövető javát szolgálja, tehát felmentés vagy az eljárás megszüntetése vagy enyhébb bírói döntés várható tőle.
Nem csak érdemi ítélet ellen alkalmazható a jogintézmény, hanem akkor is, amennyiben például a másodfokú bírósági verdikt hatályon kívül helyezésről szól, ami az ügy halálát is jelentheti, mint történt az a Biszku-perben.
A Legfőbb Ügyészség 2015-ben öt ügyben fordult jogorvoslatért a Kúriához.”
Fazekas Géza megjegyezte azt is, hogy a jogerősen lezárt bírói ítélet ellen benyújtott jogorvoslat alapján a Kúria elvi jellegű döntést hoz.
Tavaly ősszel még nem, de nemrégiben eldőlt a jogorvoslatról szóló kérelem sorsa. A szóvivő az Átlátszó újabb megkeresésére azt a tájékoztatást adta, hogy „nem került sor jogorvoslatra a törvényesség érdekében. Erről a Legfőbb Ügyészség illetékes szakfőosztálya a kezdeményező ügyvédet értesítette.”
Zamecsnik Péter az Átlátszó megkeresésére azt közölte, ügyvédi titok, hogy az LÜ döntése után milyen lépéseket tesznek. Annyit mondott, hogy a horvát hatóságoktól még nem kapott idézést Hernádi Zsolt.
„Amennyiben az megérkezik, ügyfelem nem valószínű, hogy eleget tesz annak, amíg a horvátok álláspontja rá vonatkozóan meg nem változik.” – nyilatkozta az ügyvéd az Átlátszónak.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria


text:
A bírósági épületben tartózkodás rendje | Fővárosi Törvényszék
Megjelenés ideje: 2013. május 23., 16:38
2011. évi CLXI. törvény - a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról
167. § (1) A bírósági épületnek a közönség és ügyfélforgalom számára nyitva álló helyiségeibe és a tárgyalóterembe a bírósági ügyintézés és a nyilvános tárgyaláson történő részvétel céljából - e törvényben foglalt korlátozással - bárki beléphet. Tárgyszó
2015.El.I.D.18/64.
a Fővárosi Törvényszék és a területén működő bíróságok épületeibe történő be- és kilépés, az épületekben tartózkodás rendjéről, valamint a bírósági épületek rendje fenntartásának követelményeiről
A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (a továbbiakban: Bszi.) 168. §-ában foglalt felhatalmazás alapján, az Országos Bírósági Hivatal elnökének a bírósági épületekben tartózkodás szabályairól, a bírósági épületek rendje fenntartásának követelményeiről szóló szabályzatról rendelkező 7/2012. (IV.25.) OBH utasításában foglaltak figyelembevételével a Fővárosi Törvényszék és a területén működő bíróságok épületeibe történő be- és kilépést, az épületekben tartózkodás rendjét, valamint a bírósági épületek rendje fenntartásának követelményeit az alábbiak szerint szabályozom:
(1) A szabályzat hatálya kiterjed a Fővárosi Törvényszék és a területén működő bíróságok épületeire (a továbbiakban: bírósági épületek), az ott dolgozókra, az oda belépő ügyfelekre, valamint más személyekre.
(2) A szabályzat célja, hogy a személyi- és vagyonbiztonság érdekében üzembe helyezett biztonsági beléptető rendszer működtetésével a bíróságon folyó munka zavartalanságának érdekében biztosítsa a bírósági épületek rendjét, meghatározza a bírósági épületekbe történő be- és kilépés, benntartózkodás szabályait, a közönség és az ügyfélforgalom számára nyitva álló épületrészeket, a rendfenntartással kapcsolatos általános és rendkívüli biztonsági intézkedések végrehajtására jogosultakat, valamint jogköreiket.
(3) A bírósági épületnek a közönség és az ügyfélforgalom számára nyitva álló helyiségeibe és a tárgyalóterembe a bírósági ügyintézés és a nyilvános tárgyaláson történő részvétel céljából – e szabályzatban foglalt korlátozásokkal – bárki beléphet, és ott tartózkodhat.
(4) A bíróság épületében tartózkodók kötelesek olyan magatartást tanúsítani, amely tiszteletben tartja az igazságszolgáltatás méltóságát, nem zavarja meg a bíróság működését és megfelel az épület használatának rendjére vonatkozó előírásoknak. (Bszi. 167.§ (2) bekezdés)
A bírósági épületekbe való be- és kilépés rendje
(1) A bírósági épületekbe való belépés feltételei:
a) A bírósági épületekbe
aa) a bírák és az igazságügyi alkalmazottak – bírói vagy igazságügyi alkalmazotti –,
ab) az Országos Bírósági Hivatal munkatársai – bírói vagy igazságügyi alkalmazotti –,
ac) az ügyészek és az ügyészségi dolgozók – ügyészi vagy ügyészségi dolgozói –,
ad) a bírósági végrehajtók, helyettes bírósági végrehajtók vagy bírósági végrehajtó jelöltek
igazolványuk (a továbbiakban együtt: szolgálati igazolvány) felmutatása után, munkanapokon – ideértve az ítélkezési szünetre, illetve tárgyalás nélküli időszakra eső munkanapokat is – 06.30 órától 17.45 óráig, biztonságtechnikai ellenőrzés mellőzésével, személyi ellenőrzést követően léphetnek be.
b) Az eltérő munkarendben dolgozók a Biztonsági Szolgálat részére, ahol rendész vagy gondnok (a továbbiakban együttesen: rendfenntartást végző személy) látja az őrzési és biztonsági feladatokat, a részére előzetesen jelzett névsor alapján, munkarendjük szerint jogosultak a bírósági épületekbe történő belépésre.
c) A Fővárosi Törvényszék Gazdasági Kollégiumának kollégiumvezetője, a Fővárosi Törvényszéki Közigazgatási és Munkaügyi Regionális Kollégium kollégiumvezetője, , a Fővárosi Törvényszék Büntető Kollégiumának más épületben működő katonai tanácsa tekintetében a Büntető Kollégium kollégiumvezetője, a Fővárosi Törvényszék elnökének jóváhagyása mellett a Fővárosi Törvényszék Gazdasági Hivatalának vezetője, valamint a kerületi bíróságok elnökei a helyi sajátosságoknak megfelelően – különös tekintettel az épület védelmére alkalmazott biztonságtechnikai rendszerek (pl. kamerák) működtetésére – a belépés időtartamát eltérően szabályozhatják, valamint a megállapított rendtől eltérő tartamú engedélyek kiadására jogosultak.
d) Az a) pontban felsoroltak a bírósági épületekbe történő be- és kilépéskor minden alkalommal kötelesek szolgálati igazolványuk felmutatására. Akik belépésükkor nem rendelkeznek szolgálati igazolvánnyal, belépőkártyát kapnak és a biztonságtechnikai ellenőrzésnek kötelesek magukat alávetni.
e) A Fővárosi Törvényszék nyugalmazott bírái és igazságügyi alkalmazottai a Fővárosi Törvényszék által kiadott belépési engedélyük felmutatása után, munkanapokon – ideértve az ítélkezési szünetre, illetve tárgyalás nélküli időszakra eső munkanapokat is – 06.30 órától 17.45 óráig, biztonságtechnikai ellenőrzés mellőzésével, személyi ellenőrzést követően léphetnek be a bírósági épületekbe.
f) A Fővárosi Törvényszéken és a területén lévő bíróságokon szolgálatot teljesítő ülnökök a bíróság, illetve a bírák által kiállított, az ülnöki tevékenység időpontját feltüntető, aláírással és a bíróság pecsétjével ellátott igazolás és a személyi igazolványuk, vagy a bíróság által kiállított ülnöki igazolvány felmutatásával, biztonságtechnikai ellenőrzés mellőzésével, személyi ellenőrzést követően léphetnek be a bírósági épületekbe. Ugyanezen rendelkezés első fordulata – igazolás és személyi igazolvány felmutatási kötelezettsége – vonatkozik a szolgálati igazolvánnyal nem rendelkező, de időszakosan a bírósági épületekben dolgozó munkavállalókra, illetve az egyedileg meghatározott más esetekre (pl.: levéltári dolgozók, könyvárusok, büfé-üzemeltetők belépésére).
g) Az ügyvédek és ügyvédjelöltek, közjegyzők, a szabadalmi ügyvivők, illetve a 19/2006. (IV. 24.) IM rendelet alapján kiállított igazolvánnyal rendelkező igazságügyi szakértők fényképes igazolványuk, a rendelet hatályba lépése előtt kiadott igazolvánnyal rendelkező igazságügyi szakértők igazolványuk és személyi igazolványuk, a kamarai jogtanácsosok, (jogtanácsosok) igazolványuk és személyi igazolványuk egyidejű felmutatásával, biztonságtechnikai ellenőrzés mellőzésével, személyi ellenőrzést követően léphetnek be a bírósági épületekbe az a) pont szerinti munkanapokon 08.00 órától.
h) Rendőrség, vagy más hatóság (Nemzeti Adó- és Vámhivatal, Alkotmányvédelmi Hivatal, Terrorelhárítási Központ) által előállított és az előállítást végző személy biztonságtechnikai ellenőrzés nélkül léphet be a bírósági épületekbe.
A rendőrség, vagy más hatóság előállítást végző tagjának a nevét, a rendfokozatát, a vele lévő személyek számát, a be- és kilépés időpontját, valamint a benntartózkodás célját a rendfenntartást végző személy az őrnaplóban rögzíti.
i) Az d) pont szerint jogosultak a bírósági épületekbe való belépésre az Országgyűlés alelnökei, az alkotmánybírák, a helyettes államtitkárok, országgyűlési képviselők, továbbá előzetes intézkedéssel és az adott szervezeti egység által biztosított kísérő személlyel érkező külföldi, illetve belföldi delegáció tagjai.
(2) A bírósági épületekbe belépő, az (1) bekezdés a)-i) pontjaiban felsoroltakon kívüli személyek kötelesek személyi és biztonságtechnikai ellenőrzésen átesni, illetve annak magukat alávetni. A vizsgálat után részükre a rendfenntartást végző személy a beléptetés szabályszerűségét igazoló belépőkártyát ad át. A bírósági épületbe történő belépésük az a) pont szerinti munkanapokon, kizárólag 08.00 órától engedélyezett.
(3) A médiaszolgáltatást nyújtó vagy sajtóterméket kiadó médiatartalom-szolgáltató érdekében eljáró személyek – a feladataik ellátása céljából – a (2) bekezdés szerint jogosultak a bírósági épületekbe történő belépésre. A hétvégi kényszerintézkedésekkel kapcsolatos ülések idejére a Budai Központi Kerületi Bíróság Fő utcai épületébe beléphetnek. A belépéskor fényképes személyazonosításra szolgáló igazolványukat fel kell mutatniuk a rendfenntartást végző személynek, aki feljegyzi a belépő nevét, az igazolványa számát, valamint azt, hogy melyik médiatartalom-szolgáltatót képviseli.
(4) A személyi és biztonságtechnikai ellenőrzést – szükség esetén eseti intézkedésekkel – úgy kell megszervezni, hogy az ne akadályozza az eljárásban résztvevő személyek, a hallgatóság és a médiatartalom-szolgáltató érdekében eljáró személyek jogszabályok szerinti jogai és kötelezettségei gyakorlását.
(5) Azok a belépők, akiknek szervezetébe pacemaker került beépítésre, továbbá a várandós anyák, valamint az idevonatkozó egyéb okbeli orvosi igazolással rendelkezők a fémkereső biztonsági kapun nem kötelesek áthaladni, a csomagellenőrzést és a kézi fémkeresővel való vizsgálatot tűrni kötelesek (részleges biztonságtechnikai ellenőrzés).
(6) Személyi és biztonságtechnikai ellenőrzés nélkül jogosultak a bírósági épületekbe be- és kilépni:
b. az Országgyűlés elnöke,
c. a miniszterelnök,
d. az Alkotmánybíróság elnöke,
e. a Kúria elnöke,
f. a Legfőbb Ügyész
g. az Országos Bírósági Hivatal elnöke,
h. a Kormány tagjai,
i. az államtitkárok és
j. az a)-i) pontban felsoroltak kísérete.
(7) A (1) bekezdés a) pontjában meghatározott személyek hozzátartozói a bírósági épületekbe az ott meghatározottak szerinti munkanapokon 06.30 órától 17.45 óráig léphetnek be. A hozzátartozókat a legszükségesebb időtartamban, a többi dolgozó zavarása nélkül, a munkaidő védelmére és az adatvédelemre vonatkozó szabályok betartásával lehet fogadni.
(8) A bírósági épületekbe időbeli korlát nélkül beléphet az adott bíróság elnöke, elnökhelyettese, elnöki bírája, valamint a Fővárosi Törvényszék kollégiumainak különálló épületeibe az adott kollégium kollégiumvezetője, kollégiumvezető-helyettese.
(9) A biztonságtechnikai ellenőrzés a bíróság épületébe történő alábbi vizsgálatokat jelenti a beléptetés során:
a fémkereső biztonsági kapun történő áthaladási kötelezettséget,
a csomagvizsgálatot röntgenkészülékkel, vagy a rendfenntartást végző személy általi kézi átvizsgálással.
(10) A biztonságtechnikai ellenőrzés részét képezi a Fővárosi Törvényszék központi épülete Markó utcai bejáratánál és az aulában elhelyezett két-két kamera, melyek kizárólag a biztonsági kapun történő áthaladást, a csomagvizsgálatot, valamint az aulában a rend megtartását rögzítik. A kamerák mozgásérzékeléssel lépnek működésbe, és az általuk felvett képet 3 munkanapig tárolják. Ezen időtartam elteltével a rögzített anyagot felülírják.
(11) A bírósági épületek ügyfélforgalom számára nyitva álló részei: beléptető és átvizsgáló, előcsarnok, folyosó, recepció, az ügyfélcentrum, információs szolgálat helyiségei, tárgyaló, kezelőiroda, büntető-végrehajtási iroda, irattár, iratbetekintő, a végrehajtó irodája, a Gazdasági Hivatal Titkársága, pénztár, az elnöki letét, a tárgy és óvadéki letét,a bírói-felszámolási letét céljára kijelölt helyiségek, a Bevételi csoport kijelölt helyiségei, könyvtár, gyermekmeghallgató és mediációs szoba, beszélő, büfé, női és férfi mosdó, mozgássérült mosdó.
(1) A bírósági épületekbe az ügyfelek hozzátartozóiként 14 éven aluli gyermekek nem léphetnek be és ott nem tartózkodhatnak.
(2) A 14 éven aluli gyermek akkor léptethető be a bírósági épületekbe, ha
meghallgatása szükséges,
a szülő félfogadási időben történő irodai ügyintézés céljából jelenik meg a bírósági épületben; ez esetben a gyermek az irodáig kizárólag az ügyintézés időtartamáig beengedhető.
(3) A 14 éven aluli gyermek a bírósági épületekbe a bíróságok rendjének és az igazságszolgáltatás működésének megismerése céljából szervezett iskolai, illetve egyéb tanulmányi program keretében is beléphet.
(4) A 12. életévét betöltött gyermek akkor is beléptethető a bírósági épületekbe, ha a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény 16. §-ában meghatározott bűncselekmények elkövetésének alapos gyanúja miatt vádlottként vesz részt a bírósági tárgyaláson.
(5) A (2), (3) és (4) bekezdésben meghatározott eseteken túl a bírósági épületek rendjének meghatározására a 2. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott bírósági vezetők a 14 éven aluli gyermekek bírósági épületbe történő belépésére indokolt esetben egyedi belépési engedélyt adhatnak.
Nem léphet be a bírósági épületbe a láthatóan ittas, vagy bódult állapotban lévő személy. Amennyiben az ittas, vagy bódult állapotban lévő személy idézésre, vagy a bíróság értesítésére érkezett, a belépés akadályáról a rendfenntartást végző személy értesíti az eljáró bírót.
(1) A mozgáskorlátozottak a Fővárosi Törvényszék Markó utcai központi épületében a Bihari utcai bejáratot – ezen bejárat, valamint a Markó utcai bejárat mellett elhelyezett csengő használatával –, a Fővárosi Törvényszék Gazdasági Kollégiumánál a főbejáratot, a Fővárosi Törvényszéki Közigazgatási és Munkaügyi Regionális Kollégium épületében a Fekete Sas utcai bejáratot, a Pesti Központi Kerületi Bíróságon a Nagy Ignác utcai udvari parkoló bejáratát vehetik igénybe akadálymentesen.
(2) A 2. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott bírósági vezetők a vakok és gyengénlátók épületen belüli közlekedésének elősegítése érdekében a helyi sajátosságoknak megfelelően rendelkezhetnek.
(1) A Fővárosi Törvényszék Markó utcai központi épületének az Alkotmány utca 14. szám alatti, a Bihari utca, valamint Nagy Ignác utca 11. szám alatti kapuit zárva kell tartani. E bejáratokon keresztül kizárólag a bírósági, ügyészségi és rendőrségi belső kézbesítést érintő küldemények, valamint eszközbeszerzés, költözés esetén bútorok és egyéb eszközök be-, illetve kiszállítása, továbbá a 16. § (3) bekezdés szerinti fokozott szintű biztosítás melletti beléptetés történhet.
(2) A kapuk nyitásának engedélyezésére a bíróságok, ügyészségek és rendőrségek munkatársainak telefonon, illetve szóban előterjesztett kérelmére a Fővárosi Törvényszék Elnöki Kabinetjében/Elnökségén erre kijelölt csoportvezető, informatikai eszközök ki- és beszállítása esetén a Fővárosi Törvényszék Informatikai Főosztályának vezetője, egyéb beszerzések és szállítások esetén a Fővárosi Törvényszék Gazdasági Hivatala Szállítási Csoportjának vezetője jogosult.
(3) Az engedélyezésre jogosult a kapu nyitására vonatkozó engedélyt szóban adja a Biztonsági Szolgálat munkatársának, aki a kaput a szállítandó küldemények, bútorok, egyéb eszközök ki-, illetve bepakolásáig kinyitja, majd azt követően bezárja.
(1) A bírósági épületekbe
a) támadásra, illetve személyi sérülés előidézésére alkalmas tárgyakat, így különösen a 175/2003 (X. 28.) Korm. rendelet szerinti közbiztonságra (különösen) veszélyes eszközöket, tárgyakat,
b) a bíróság működésének megzavarására alkalmas egyéb tárgyakat (pl. plakátokat, feliratokat, zászlókat)
bevinni tilos. Ezeket a belépéskor megőrzésre a rendfenntartást végző személy részére, elismervény kiállítása mellett át kell adni, az elismervényt a kilépésig meg kell őrizni.
(2) A beviteli tilalom nem terjed ki a bírósági őrizetbe adott bűnjelekre, valamint a hivatalos minőségben eljáró rendőrségi és a rabkísérést végző büntetés-végrehajtási alkalmazottak, valamint a fegyveres szervek hivatásos és szerződéses állományú, szolgálati feladatot ellátó tagjainak eszközeire, illetve fegyvereire.
(3) A (2) bekezdés szerinti, hivatalos minőségben eljáró személyeken túlmenően önvédelmi eszközt, fegyvert a fegyverviselési engedéllyel rendelkező személyek – ideértve a fegyveres testületek szolgálaton kívüli tagjait is – sem vihetnek be.
(1)A bírósági épületekbe az ügyfelek és más személyek mobiltelefont, valamint kép- és hangrögzítő eszközt bevihetnek azzal, hogy a mobiltelefon használata kizárólag a bírósági épületek folyosóin megengedett, míg kép- és hangfelvétel a folyosókon, illetve a közönség és az ügyfélforgalom számára nyitva álló más épületrészekben (helyiségekben) - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - a bíróság elnöke, illetve a 2. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott bírósági vezető, vagy az általuk megbízott bírósági vezetőnek az engedélyével készíthető.
(2) A médiatartalom-szolgáltató érdekében eljáró személyek feladatkörükben a kép- és hangrögzítő eszközt a közönség és az ügyfélforgalom számára nyitva álló épületrészekben engedély nélkül használhatják.
(3) Kép- és hangrögzítő eszközök tárgyalóteremben való használatát a büntetőeljárásról szóló törvénynek, illetve a polgári perrendtartásról szóló törvénynek megfelelően a tárgyalást vezető tanácselnök, illetve bíró határozza meg.
A bírósági épületekbe állatokat – a vakvezető-, a rendőrségi, illetve az őrszolgálati kutyák kivételével – behozni tilos. E tilalom alól a bíróság elnöke, illetve a 2. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott bírósági vezető indokolt esetben felmentést adhat.
(1) A bírósági épületekből való kilépéskor a belépéskor használt igazolványokat kell felmutatni, illetve a belépőkártyát le kell adni.
(2) A belépőkártya elvesztése esetén az épületből való kilépést a személyazonosság igazolása, a név és a lakcím megjelölése, valamint a benntartózkodás indokának, a kilépés időpontjának rögzítése mellett a rendfenntartást végző személy felettese vagy annak helyettese engedélyezi.
(3) Kilépéskor a 7. § (1) bekezdés szerint kiállított elismervény visszavonása és a visszaszolgáltatás aláírással történő elismerése mellett – 175/2003 (X. 28.) Korm. rendeletben felsorolt tárgyakon kívül – ki kell adni a megőrzésre átvett eszközöket, tárgyakat.
Az Országos Bírósági Hivatal és a Pesti Központi Kerületi Bíróság közös udvarán kialakított gépjármű várakozási helyek használatának szabályait a Fővárosi Törvényszék 39. számú, az Országos Bírósági Hivatal és a Pesti Központi Kerületi Bíróság épületének közös belső udvari gépjármű-parkolójába és a garázsba történő be- és kihajtás új rendjéről, a sorompó használatáról szóló szabályzata tartalmazza.
3. A benntartózkodás rendje
(1) A 2. § (1) bekezdés a),e), f), i) pontjaiban megjelölt személyek 06.30 órától 18.00 óráig tartózkodhatnak a bírósági épületekben.
(2) A 2. § (1) bekezdés g) és h) pontjaiban meghatározottak a bírósági épületekben csak a hivatalos munkarend szerint időszakban tartózkodhatnak. Ez a rendelkezés nem érinti – az eljáró bírónak a rendfenntartást végző személy felé történt előzetes jelzése alapján – a hétvégi ügyeletet és az eltérő időpontban tartott bírósági tárgyalásokat (meghallgatásokat), illetőleg azok résztvevőit.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben foglalt időponttól eltérő, illetve a pihenő és munkaszüneti napokra vonatkozó benntartózkodást a szolgálati út megtartásával, írásban előterjesztett, megindokolt kérelemre a 2. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott vezetők, a Fővárosi Törvényszék központi épületében a Fővárosi Törvényszék elnöke és általános elnökhelyettese engedélyezheti.
(4) Az eltérő belépési engedélyek elektronikus nyilvántartását a rendfenntartást végző személy, Biztonsági Szolgálat esetén annak parancsnoka vezeti.
(5) Az ügyészek és ügyészségi dolgozók kizárólag a Fővárosi Törvényszék központi épületébe az (1) bekezdésben foglaltaktól részben eltérően munkaidőn túl, valamint pihenő- és munkaszüneti napokon is beléphetnek, s ott munkavégzés céljából legfeljebb 20.00 óráig tartózkodhatnak. A belépés és benntartózkodás tényét a Biztonsági Szolgálat az ügyeleti naplóban rögzíti.
(6) Ügyintézés céljából az ügyfélfogadási időben lehet az épületben tartózkodni. A beadvány gyűjtőládába történő elhelyezése céljából kizárólag a hivatalos munkaidőben lehet belépni.
A bírósági épület rendeltetésétől eltérő, a gyülekezési jogról szóló 2018. évi LV. törvény hatálya alá tartozó jogszerű gyűlésre irányuló használatához a bíróság elnöke, illetve a 2. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott bírósági vezető hozzájárulása szükséges.
A benntartózkodás rendjének ellenőrzése a rendfenntartást végző személy feladata.
4. Az épület rendjének fenntartása
(1) A rendfenntartásért felelős személyek feladatait a Bszi. 170. §-a határozza meg.
(2) A bírósági épületek rendjének ellenőrzése mind a munkaidő alatt, mind azon kívül a rendfenntartást végző személy feladata.
(3) A rendfenntartást végző személy, illetve a tűz- és munkavédelmi felelős köteles felügyelni a Fővárosi Törvényszék nemdohányzók védelméről és a munkahelyi dohányzás feltételeiről szóló 47. számú szabályzatában foglaltak megtartását.
(4) Ha a bírósági épületekhez érkező hívásban merénylettel vagy közveszély okozással fenyegetnek, a hívást fogadó félnek mindent el kell követnie annak érdekében, hogy a telefonbeszélgetés időtartama minél hosszabb ideig tartson, törekedni kell a telefonbeszélgetés részleteinek megfigyelésére, az elhangzottak lehető legpontosabb rögzítésére annak érdekében, hogy az elkövető kiléte megállapítható legyen.
(1) A bíróság és az eljáró tanács elnöke a Bszi. 171. §-a szerint intézkedik az épület rendjének megfelelő biztosítása érdekében, ha egy ügy elbírálása a rendfenntartás szempontjából kiemelt kockázatot jelenthet.
(2) A Fővárosi Törvényszék fokozott szintű biztosításához szükséges rendőrségi egyeztetéseket, az intézkedés elrendelésének adminisztratív előkészítését a Fővárosi Törvényszék elnökhelyettese látja el.
(3) Fokozott szintű biztosítás esetén a Fővárosi Törvényszék elnöke, általános elnökhelyettese vagy elnökhelyettese a fentiektől eltérő belépési rendet írhat elő, melynek során elrendelheti a Fővárosi Törvényszék központi épületébe valamennyi belépő számára a biztonságtechnikai, illetve a szigorított biztonságtechnikai – tűzszerészeti – felügyelet melletti belépést.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott fokozott szintű biztosítás esetén minden belépő, minden belépéskor csomagvizsgálat – szigorított biztonságtechnikai beléptetés esetén tűzszerészeti felügyelet – mellett köteles a fémkereső biztonsági kapun áthaladni. E rendelkezés alól a bírák és az épületben szolgálati hellyel rendelkező ügyészek a Fővárosi Törvényszék elnökének, általános elnökhelyettesének, illetve elnökhelyettesének engedélye alapján mentesülhetnek.
(5) A (4) bekezdés első mondatában foglalt rendelkezés alól a 2. § (5) bekezdésben meghatározott személyek a (4) bekezdésben meghatározott módon mentesülhetnek.
(6) Szigorított biztonságtechnikai beléptetés esetén a Fővárosi Törvényszék központi épülete Bihari utcai bejárata kizárólag az épületben dolgozók részére – belépés céljából – a Fővárosi Törvényszék elnökének, általános elnökhelyettesének vagy elnökhelyettesének rendelkezése szerint kinyitható.
(7) Szigorított biztonságtechnikai beléptetés esetén az 6. § szállítási célú kapunyitásra vonatkozó rendelkezései nem alkalmazhatók.
(1) Rendkívüli esemény felmerülésekor (halaszthatatlan és soron kívüli rendőri intézkedés, tűzeseménnyel kapcsolatos tűzoltósági belépés, előre nem látható hibaelhárítás, mentőszolgálat igénybevétele stb.) a Fővárosi Törvényszék központi épületének bármelyik bejáratát igénybe lehet venni. Minden más esetben, ideértve az elfogatóparancsra, az elővezetésre előállított, valamint a bíróság elé állításos eljárásban, továbbá a vádirat benyújtása előtti eljárásban (előzetes meghallgatás) résztvevő, illetve elővezetett személyek csak a Fővárosi Törvényszék és a Pesti Központi Kerületi Bíróság Markó utcai bejáratát használhatják.
(2) Áramszünet esetén a kizárólag tárgyalás meghallgatása céljából érkező személyek a hiba elhárításáig a bírósági épületekbe nem léphetnek be.
(3) Váratlan rendzavarás esetén a Fővárosi Törvényszék központi épületében a Markó utcai portát kell telefonon értesíteni (6639-es mellék).
(1) A védett vagy különösen védett tanúk meghallgatása, valamint minősített adatot tartalmazó ügy zárt vagy részben zárt tárgyalása esetén a szervezeti egység vezetője az épületbe történő belépést időlegesen vagy teljesen korlátozhatja.
(2) A belépés időleges vagy teljes korlátozásának elrendelésekor a szervezeti egység vezetője a rendfenntartást végző személyt tájékoztatja.
(1) A bíróság tulajdonában álló tárgyi eszközök mozgatásának rendjét külön szabályzat tartalmazza.
(2) A bírósági épületnek a közönség és ügyfélforgalom számára nyitva álló részein (helyiségeiben) plakátot, hirdetést, közleményt vagy információs anyagot kihelyezni csak az erre szolgáló hirdetőtáblán, a bíróság elnöke, illetve a 2. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott bírósági vezető engedélyével lehet.
(1) A szabályzatot jogszabályváltozás, illetve közjogi szervezetszabályozó eszköz változása esetén felül kell vizsgálni, és a szükséges módosításokat az abban előírt határidőben, de legkésőbb 30 napon belül át kell vezetni.
(2) Ez a szabályzat 2019. január 1. napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg a 2015.El.I.D.18/59.számú szabályzat hatályát veszti.
Dr. Polgárné dr. Vida Judit s.k.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság


text:
A Szekszárdi Törvényszék mint másodfokú bíróság a 2019. november hó 20.
A Digitális Bíróság Projekt oktatása Szekszárdon
2019. november hó 4. napján megkezdődött a Szekszárdi Törvényszéken is a Digitális Bíróság Projekt oktatása, amelynek első felvonásán a Szekszárdi Járásbíróság és Törvényszék kiválasztott bírái és igazságügyi alkalmazottai vettek részt.
A munkában az erőfeszítésekben és az eredményekben is osztoztak
Workshopokkal, valamint a programot érintő országos és a helyi eredmények, folyamatok értékelésével zajlott a Szekszárdi Törvényszéken a Nyitott Bíróság program őszi munkaértekezlete. A program első félévi bővülése mellett az elmúlt évhez képest differenciáltabb programkínálatot tudott nyújtani a bíróság.
Öt év felfüggesztett börtön jogerősen a lövöldöző férfinek
A Szekszárdi Törvényszék mint másodfokú bíróság a 2019. október hó 24.
A Szekszárdi Törvényszék a 2019. október hó 22. napján tartott folytatólagos tárgyaláson 7 év fegyházban végrehajtandó szabadságvesztésre és 7 év közügyektől eltiltásra ítélte azt a 42 éves férfit, aki Dunakömlődön 2018 nyarán egy általa jogellenesen tartott lőfegyverrel mellkason lőtt egy férfit.
Másodfokon tárgyaláson folytatódik a dombóvári autóbuszos gázoló ügye
A Szekszárdi Törvényszék másodfokon 2019. október 22-én nyilvános ülést tartott a 2017. szeptember 28-án Dombóváron történt halálos kimenetelű buszos gázolás ügyében. Az eljárás nem fejeződött be, mert a másodfokú bíróság további bizonyítást rendelt el, ezért az ügyet tárgyalásra tűzte ki, amelyen műszaki szakértőt fog meghallgatni a baleset körülményeinek pontosítása érdekében.

matches: bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság