3.4.4. fttv. 2008
2008. évi XLVII. törvény a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról Az Országgyűlés a fogyasztók érdekeinek védelme, a tisztességes piaci magatartáselőmozdítása és a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szembeni hatékonyabb fellépésérdekében, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat felszámolását célzó szakmai önszabályozásgyakorlatának jelentőségét elismerve és e célból az önszabályozás keretében létrehozottmagatartási kódexek betartásának ellenőrzését megerősítve, a következő törvényt alkotja. Általános rendelkezések 1. § (1) Ez a törvény állapítja meg az áruhoz kapcsolódó, a kereskedelmi ügylet lebonyolításátmegelőzően, annak során és azt követően a fogyasztóval szemben alkalmazott kereskedelmigyakorlatokra, valamint az ilyen kereskedelmi gyakorlat tekintetében alkalmazott magatartásikódexekre vonatkozó követelményeket, és az azok megsértésével szembeni eljárás szabályait. (2) A törvény hatálya arra a kereskedelmi gyakorlatra terjed ki, amely a Magyar Köztársaságterületén valósul meg, továbbá arra is, amely a Magyar Köztársaság területén bárkitfogyasztóként érint. (3) Nem terjed ki e törvény hatálya a) a szerződés létrejöttére, érvényességére és joghatásaira, valamint a kereskedelmi gyakorlattalösszefüggésben felmerülő polgári jogi igényekre, b) a szellemi alkotásokhoz fűződő jogok létrejöttére, fennállására és érvényesítésére, c) a nemesfémtárgy nemesfémtartalmának tanúsítására és jelzésére. (4) Külön törvény vagy az annak végrehajtására kiadott jogszabály a fogyasztók tájékoztatásáravonatkozóan az e törvényben foglalt szabályokon túl részletesebb, illetve szigorúbb szabályokatírhat elő a) pénzügyi és kiegészítő pénzügyi szolgáltatás, biztosítási, biztosításközvetítői és biztosításiszaktanácsadói szolgáltatás, befektetési szolgáltatási tevékenység és befektetési szolgáltatásitevékenységet kiegészítő szolgáltatás, árutőzsdei szolgáltatás, önkéntes kölcsönös biztosítópénztárak által nyújtott szolgáltatás, valamint a magán-nyugdíjpénztári szolgáltatás tekintetében, b) ingatlanokra vonatkozóan, c) az áru egészségügyi vonatkozásaival vagy biztonságosságával összefüggő követelményekérvényesítése céljából, d) a környezet védelmével összefüggő követelmények érvényesítése céljából, vagy e) a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló törvényben meghatározottszabályozott szakma gyakorlásának feltételeire vonatkozóan az adott hivatás alapvető szakmaiszabályainak - különösen a szakma függetlenségének, méltóságának, tiszteletének, a szakmaititoktartás védelmére, valamint a fogyasztókkal és a szakmát gyakorló más személyekkelszemben tanúsított magatartás tisztességességének biztosítására vonatkozó szabályok -érvényesülése érdekében. (5) A (4) bekezdésben nem említett tevékenységekre vonatkozó jogszabály e törvényrendelkezéseitől részletesebb, illetve szigorúbb követelményeket is megállapíthat a kereskedelmigyakorlatokra, amennyiben 2.
a) ez kötelező európai uniós jogi aktus végrehajtásához szükséges, vagy b) azt valamely, egyes árukra vagy azok meghatározott csoportjára vonatkozó kötelező európaiuniós jogi aktus kifejezetten megengedi. 2. § E törvény alkalmazásában: a) fogyasztó: az önálló foglalkozásán és gazdasági tevékenységén kívül eső célok érdekébeneljáró természetes személy, b) vállalkozás: aki a kereskedelmi gyakorlat tekintetében önálló foglalkozásával vagygazdasági tevékenységével összefüggő célok érdekében jár el, c) áru: minden birtokba vehető forgalomképes ingó dolog - ideértve a pénzt, az értékpapírt és apénzügyi eszközt, valamint a dolog módjára hasznosítható természeti erőket - (a továbbiakbanegyütt: termék), az ingatlan, a szolgáltatás, továbbá a vagyoni értékű jog, d) kereskedelmi gyakorlat: a vállalkozásnak, illetve a vállalkozás érdekében vagy javára eljárószemélynek az áru fogyasztók részére történő értékesítésével, szolgáltatásával vagyeladásösztönzésével közvetlen kapcsolatban álló magatartása, tevékenysége, mulasztása,reklámja, marketingtevékenységek vagy egyéb kereskedelmi kommunikációja, e) kereskedelmi kommunikáció: a vállalkozás önálló foglalkozásával vagy gazdaságitevékenységével közvetlenül összefüggésben történő információközlés, függetlenül annakmegjelenési módjától, eszközétől, f) reklám: a gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szólótörvényben ekként meghatározott fogalom, g) vásárlásra felhívás: kereskedelmi kommunikációban az áru jellemzőinek és árának, illetvedíjának feltüntetése az alkalmazott kommunikációs eszköznek megfelelően olyan módon, hogyezáltal lehetővé válik a fogyasztó számára az áru megvétele, illetve igénybevétele, h) ügyleti döntés: a fogyasztó arra vonatkozó döntése, hogy kössön-e, illetve hogyan és milyenfeltételek mellett kössön szerződést, továbbá hogy gyakorolja-e valamely jogát az áruvalkapcsolatban, i) magatartási kódex: olyan - piaci önszabályozás keretében létrehozott - megállapodás vagyszabályegyüttes, amely valamely kereskedelmi gyakorlat vagy tevékenységi ágazatvonatkozásában követendő magatartási szabályokat határoz meg azon vállalkozások számára,amelyek a kódexet magukra nézve kötelezőnek ismerik el (a továbbiakban: magatartási kódexnekvaló alávetés). A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalma 3. § (1) Tilos a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat. (2) Tisztességtelen az a kereskedelmi gyakorlat, a) amelynek alkalmazása során a kereskedelmi gyakorlat megvalósítója nem az ésszerűenelvárható szintű szakismerettel, illetve nem a jóhiszeműség és tisztesség alapelvének megfelelőenelvárható gondossággal jár el (a továbbiakban: szakmai gondosság követelménye), és b) amely érzékelhetően rontja azon fogyasztó lehetőségét az áruval kapcsolatos, a szükségesinformációk birtokában meghozott tájékozott döntésre, akivel kapcsolatban alkalmazzák, illetveakihez eljut, vagy aki a címzettje, és ezáltal a fogyasztót olyan ügyleti döntés meghozatalárakészteti, amelyet egyébként nem hozott volna meg (a továbbiakban: a fogyasztói magatartástorzítása), vagy erre alkalmas. (3) A (2) bekezdés értelmében tisztességtelen különösen az a kereskedelmi gyakorlat, amelymegtévesztő (6. § és 7. §) vagy agresszív (8. §). (4) A mellékletben meghatározott kereskedelmi gyakorlatok tisztességtelenek. 3.
4. § (1) A kereskedelmi gyakorlat megítélése során az olyan fogyasztó magatartását kell alapulvenni, aki ésszerűen tájékozottan, az adott helyzetben általában elvárható figyelmességgel éskörültekintéssel jár el, figyelembe véve az adott kereskedelmi gyakorlat, illetve áru nyelvi,kulturális és szociális vonatkozásait is. Ha a kereskedelmi gyakorlat a fogyasztók egymeghatározott csoportjára irányul, az adott csoport tagjaira általánosan jellemző magatartást kellfigyelembe venni. (2) Ha a kereskedelmi gyakorlat csak a fogyasztóknak egy, az adott gyakorlat vagy az annakalapjául szolgáló áru vonatkozásában koruk, hiszékenységük, szellemi vagy fizikaifogyatkozásuk miatt különösen kiszolgáltatott, egyértelműen azonosítható csoportjamagatartásának torzítására alkalmas, és ez a kereskedelmi gyakorlat megvalósítója által ésszerűenelőre látható, a gyakorlatot az érintett csoport tagjaira általánosan jellemző magatartásszempontjából kell értékelni. (3) Nem tekinthető a magatartás torzítására alkalmasnak a reklámban túlzó vagy nem szószerint értendő kijelentések bevett, a reklám természetéből adódó mértéket meg nem haladóalkalmazása. 5. § Magatartási kódex nem ösztönözhet tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatra. 6. § (1) Megtévesztő az a kereskedelmi gyakorlat, amely valótlan információt tartalmaz, vagyvalós tényt - figyelemmel megjelenésének valamennyi körülményére olyan módon jelenít meg,hogy megtéveszti vagy alkalmas arra, hogy megtévessze a fogyasztót az alábbiak közül egy vagytöbb tényező tekintetében és ezáltal a fogyasztót olyan ügyleti döntés meghozatalára készteti,amelyet egyébként nem hozott volna meg, vagy erre alkalmas: a) az áru létezése, természete, figyelembe véve a termékmegnevezésére vonatkozó jogszabályielőírásokat is, b) az áru lényeges jellemzői, így különösen ba) kivitelezése, összetétele, műszaki jellemzői, tartozékai, bb) mennyisége, bc) származási helye, eredete, bd) előállításának vagy szolgáltatásának módja és időpontja, be) beszerezhetősége, szállítása, bf) alkalmazása, a használatához, fenntartásához szükséges ismeretek, bg) az adott célra való alkalmassága, a használatától várható eredmények, előnyei, bh) veszélyessége, kockázatai, bi) környezeti hatásai, bj) az egészségre gyakorolt hatása, vagy bk) tesztelése, ellenőrzöttsége vagy annak eredménye, c) az áru ára, illetve díja, az ár, illetve díj megállapításának módja, különleges árkedvezményvagy árelőny megléte, d) az áru igénybevételéhez kapcsolódó adómentesség, adókedvezmény vagy más adóelőny, e) az áruhoz kapcsolódóan valamely szolgáltatás, alkatrész, csere vagy javítás szükségessége, f) az áruhoz kapcsolódóan biztosított ügyfélszolgálat és panaszkezelés, g) a vállalkozás vagy képviselőjének személye, jellemzői és jogai, így különösen az ilyenminősége, a jogállása, társulásokban való részvétele és kapcsolatai, vagyona, szellemialkotásokon fennálló jogai és kereskedelmi tulajdonjoga, engedélye, képesítései, díjai éskitüntetései, h) a vállalkozás kötelezettségvállalásának mértéke, a kereskedelmi gyakorlat indítékai, azértékesítési folyamat természete, a szponzorálásra, a vállalkozás vagy az áru jóváhagyásáravonatkozó bármely állítás vagy jelzés, vagy 4.
i) a fogyasztó jogai, illetve a fogyasztót az ügylet folytán esetlegesen terhelő hátrányosjogkövetkezmények kockázata. (2) Megtévesztő kereskedelmi gyakorlat továbbá a) az a kereskedelmi gyakorlat, amely más vállalkozással, illetve annak cégnevével, árujával,árujelzőjével vagy egyéb megjelölésével való összetévesztésre vezethet, b) az olyan magatartási kódexben foglalt követelmény be nem tartása, amelynek a vállalkozásalávetette magát, amennyiben a vállalkozás ba) a követelmény betartására nem csupán szándéknyilatkozat formájában, hanem igazolhatómódon kötelezettséget vállalt, és bb) a kereskedelmi gyakorlat keretében utal a kódexnek való alávetettségére,ha ez valamennyi tényszerű körülmény figyelembevételével a fogyasztót olyan ügyleti döntésmeghozatalára készteti, amelyet egyébként nem hozott volna meg, vagy erre alkalmas. 7. § (1) Megtévesztő az a kereskedelmi gyakorlat, amely a) - figyelembe véve valamennyi tényszerű körülményt, továbbá a kommunikáció eszközénekkorlátait - az adott helyzetben a fogyasztó tájékozott ügyleti döntéséhez szükséges és ezértjelentős információt elhallgat, elrejt, vagy azt homályos, érthetetlen, félreérthető vagyidőszerűtlen módon bocsátja rendelkezésre, vagy nem nevezi meg az adott kereskedelmigyakorlat kereskedelmi célját, amennyiben az a körülményekből nem derül ki, és b) ezáltal a fogyasztót olyan ügyleti döntés meghozatalára készteti, amelyet egyébként nemhozott volna meg, vagy erre alkalmas(a továbbiakban: megtévesztő mulasztás). (2) Ha a kommunikáció eszköze térbeli vagy időbeli korlátokat támaszt, ezeket az akadályokatés minden olyan intézkedést, amelyet a kereskedelmi gyakorlat megvalósítója annak érdekébentett, hogy az információt más módon eljuttassa a fogyasztókhoz, figyelembe kell venni annakmegítélésénél, hogy fennállt-e megtévesztő mulasztás. (3) E § alkalmazásában a) az Európai Unió közvetlenül alkalmazandó jogi aktusában, b) kötelező európai uniós jogi aktus rendelkezéseinek átültetése céljából elfogadott különjogszabályi rendelkezésekben, illetve c) az 1. § (4) bekezdésének a)-d) pontja, valamint (5) bekezdésének b) pontja szerinti különjogszabályi rendelkezésekbenmeghatározott tájékoztatási követelményekben előírt információ az ott meghatározottkereskedelmi kommunikáció tekintetében jelentős. (4) Az igazságügyért felelős miniszter az általa vezetett minisztérium honlapján tájékoztatójelleggel közli a (3) bekezdés b) pontja szerinti kötelező uniós jogi rendelkezéseket átültetőjogszabályi rendelkezések felsorolását. (5) Vásárlásra felhívás esetén jelentős információ: a) az áru lényeges jellemzői, az alkalmazott kommunikációs eszköznek megfelelő mértékben, b) a vállalkozás neve és címe azonosításra alkalmas módon, illetve annak a vállalkozásnak azazonosításra alkalmas neve és címe, amelynek a javára a kereskedelmi gyakorlat megvalósítójaeljár, c) az általános forgalmi adót és egyéb kötelező terheket is magában foglaló ár, illetve díj vagy -amennyiben az áru jellegéből adódóan az árat, illetve díjat nem lehet ésszerűen előremegállapítani - az ár, illetve díj megállapításának módja, valamint az összes járulékos költség,így különösen fuvardíj, szállítási vagy postaköltség, illetve amennyiben e költségeket nem lehetésszerűen előre megállapítani, annak feltüntetése, hogy ilyen további költségek merülhetnek fel, 5.
d) a fizetés, szállítás és teljesítés feltételei, valamint a panaszok kezelésének módja,amennyiben ezek eltérnek a szakmai gondosság követelményeitől, e) olyan szerződések esetében, amelyek tekintetében jogszabály elállási jogot biztosít afogyasztónak, az erre való utalás. (6) Az (5) bekezdés szerinti esetben nem megtévesztő mulasztás, ha az információ egyébként akörülményekből közvetlenül kitűnik. 8. § (1) Agresszív az a kereskedelmi gyakorlat, amely - figyelembe véve valamennyi tényszerűkörülményt - pszichés vagy fizikai nyomásgyakorlással - akár a fogyasztóval szembeni hatalmihelyzet kihasználása, akár a fogyasztó zavarása révén - az adott helyzetben jelentősen korlátozzavagy alkalmas arra, hogy jelentősen korlátozza a fogyasztónak az áruval kapcsolatos választásivagy magatartási szabadságát, illetve lehetőségét a tájékozott döntés meghozatalára és ezáltal afogyasztót olyan ügyleti döntés meghozatalára készteti, amelyet egyébként nem hozott volnameg, vagy erre alkalmas. (2) Annak megállapítására, hogy egy kereskedelmi gyakorlat agresszív-e, figyelembe kellvenni a következőket: a) a kereskedelmi gyakorlat időzítése, helye, jellege és alkalmazásának időtartama, b) a kereskedelmi gyakorlat során alkalmazott szóhasználat vagy magatartás fenyegető,félelemkeltő vagy becsmérlő volta, c) súlyos, a fogyasztó ítélőképességének korlátozására alkalmas, a kereskedelmi gyakorlatmegvalósítója által ismert körülmény felhasználása a fogyasztó áruval kapcsolatos döntésénekbefolyásolására, d) a fogyasztó szerződéses jogainak - ideértve a szerződéstől való elállásra, valamint a másikárura vagy vállalkozáshoz való áttérésre vonatkozó jogot is - gyakorlásával szemben támasztott,indokolatlanul terhes vagy aránytalan, nem szerződéses akadály, e) jogellenes cselekménnyel való fenyegetés. Felelősség a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértése miatt 9. § (1) A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértéséért felel az avállalkozás, amelynek a kereskedelmi gyakorlattal érintett áru értékesítése, eladásának ösztönzéseközvetlenül érdekében áll. (2) Az (1) bekezdés szerinti vállalkozás felel akkor is, ha a kereskedelmi gyakorlatot szerződésalapján más személy valósítja meg a vállalkozás érdekében vagy javára. (3) A (2) bekezdéstől eltérően, a kereskedelmi kommunikáció megjelenítési módjávalösszefüggő okból eredő jogsértésért az is felel, aki a kereskedelmi kommunikációt az arraalkalmas eszközök segítségével megismerhetővé teszi, valamint aki önálló gazdaságitevékenysége körében a kereskedelmi kommunikációt megalkotja vagy ezzel összefüggésbenegyéb szolgáltatást nyújt, kivéve, ha a jogsértés az (1) bekezdés szerinti vállalkozás utasításánakvégrehajtásából ered. Az ilyen jogsértő kereskedelmi gyakorlattal okozott kárért e személyek az(1) bekezdés szerinti vállalkozással egyetemlegesen felelnek. (4) Az 5. §-ban foglalt rendelkezés megsértéséért a magatartási kódexet kidolgozó, a kódexfelülvizsgálatáért, illetve a magukat a kódexnek alávető vállalkozások általi betartásánakellenőrzéséért felelős személy vagy személyek felelősek. Eljáró hatóságok 6.
10. § (1) A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértése miatt - a (2) és a (3)bekezdésben foglalt kivétellel - a fogyasztóvédelmi hatóság jár el. (2) A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértése miatt - a (3) bekezdésbenfoglalt kivétellel - a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete jár el, ha az érintett kereskedelmigyakorlat a vállalkozás olyan tevékenységével függ össze, amelyet a Pénzügyi SzervezetekÁllami Felügyeletéről szóló 2007. évi CXXXV. törvény (a továbbiakban: Psztv.) alapján aPénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete felügyel. (3) A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértése miatt a GazdaságiVersenyhivatal jár el, ha a kereskedelmi gyakorlat a gazdasági verseny érdemi befolyásolásáraalkalmas. (4) A (3) bekezdés nem alkalmazható, ha a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat kizárólag aterméken, annak csomagolásán vagy a termékhez egyéb módon rögzítve (a továbbiakban együtt:címke), illetve a termékhez adott használati és kezelési útmutatóban vagy jótállási jegyben jelenikmeg, vagy ha a 7. § (3) bekezdésében említett tájékoztatási követelmény megsértésével valósulmeg. (5) Ha a címkén megjelenített kereskedelmi gyakorlat azonos formában és tartalommal máskommunikációs eszköz útján is megvalósul, és ez utóbbi kereskedelmi gyakorlat tekintetében azeljárás a gazdasági verseny érdemi érintettsége miatt a Gazdasági Versenyhivatal hatáskörébetartozik, a Gazdasági Versenyhivatal bírálja el az e kereskedelmi gyakorlat alkalmazásával acímkén elkövetett jogsértést is. 11. § (1) A 10. § alkalmazásában a gazdasági verseny érdemi érintettségének megállapításánál- a jogsértéssel érintett piac sajátosságainak figyelembevételével - a következő szempontokirányadóak: a) az alkalmazott kereskedelmi gyakorlat kiterjedtsége, figyelemmel különösen akommunikáció eszközének jellegére, a jogsértéssel érintett földrajzi terület nagyságára, ajogsértéssel érintett üzletek számára, a jogsértés időtartamára vagy a jogsértéssel érintett árumennyiségére, vagy b) a jogsértésért felelős vállalkozás mérete a nettó árbevétel nagysága alapján. (2) A gazdasági verseny érdemi érintettsége minden egyéb körülményre tekintet nélkül fennáll,ha a) a kereskedelmi gyakorlat országos műsorszolgáltatást végző műsorszolgáltatón keresztülvalósul meg, b) a kereskedelmi gyakorlat országos terjesztésű időszakos lap vagy legalább három megyébenterjesztett napilap útján valósul meg, c) a fogyasztók közvetlen megkeresésének módszerével végzett kereskedelmi gyakorlatlegalább három megye fogyasztói felé irányul, vagy d) az áru eladásának helyén alkalmazott eladásösztönző kereskedelmi gyakorlat legalább hárommegyében megszervezésre kerül. 12. § (1) A 10. §-ban megjelölt hatóságok a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmánakmegsértésével kapcsolatos feladataik hatékony ellátása érdekében együttműködnek egymással.Az együttműködés különösen a hatóságok jogalkalmazási gyakorlatának kölcsönösmegismerését, az anyagi és eljárásjogi szabályok egységes alkalmazását, a hatásköriösszeütközések elkerülését, az esetleges hatásköri viták hatékony rendezésének megkönnyítésétszolgálja. (2) Az együttműködést szolgáló adatok és információk átadásának, így különösen a 20. § (3)bekezdésében, illetve a 23. § (2) bekezdésében, a 25. § (3) bekezdésében és a 26. § (2) 7.
bekezdésében előírt értesítés megtételének módját a hatóságok együttműködésük keretébenállapítják meg. (3) Az együttműködés részletes szabályaira vonatkozóan a fogyasztóvédelmi hatóság, aGazdasági Versenyhivatal és a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete együttműködésimegállapodást kötnek, amelyet évente felülvizsgálnak, és honlapjukon a nyilvánosság számárahozzáférhetővé tesznek. Az eljárás közös szabályai 13. § Az eljárás a jogsértő kereskedelmi gyakorlat megvalósulását követő három éven túl nemindítható meg. Ha a jogsértő magatartás folyamatos, a határidő a magatartás abbahagyásakorkezdődik. Ha a jogsértő magatartás azzal valósul meg, hogy valamely helyzetet vagy állapototnem szüntetnek meg, a határidő mindaddig nem kezdődik el, amíg ez a helyzet vagy állapotfennáll. 14. § A vállalkozás - az eljáró hatóság felhívására - a kereskedelmi gyakorlat részét képezőtényállítás valóságát igazolni köteles. Ha a vállalkozás nem tesz eleget ennek a kötelezettségnek,úgy kell tekinteni, hogy a tényállítás nem felelt meg a valóságnak. Erre a vállalkozást a hatóságfelhívásában figyelmeztetni kell. 15. § (1) Az e törvény szerinti eljárás lefolytatása nem zárja ki azt, hogy a sérelmet szenvedettfél a kereskedelmi gyakorlat tisztességtelenségére alapított polgári jogi igényét közvetlenül abíróság előtt érvényesítse. (2) A bíróság előtti eljárásban a kereskedelmi gyakorlat részét képező tényállítás valóságánakbizonyítása a vállalkozást terheli. 16. § Ha a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat még nem valósult meg, de a vállalkozástevékenysége, így különösen a szükséges feltételek megteremtése, szerződések megkötése,eszközök beszerzése alapján valószínűsíthető, hogy annak alkalmazására sor kerülne, az eljáróhatóság jogosult a tervezett kereskedelmi gyakorlat előzetes megtiltására. 17. § (1) Az e törvényben meghatározott hatóság jár el az e törvény szerinti eljárásban akkor is,ha külön törvény, illetve az annak végrehajtására kiadott jogszabály vagy az Európai Unióközvetlenül alkalmazandó jogi aktusa fogyasztókkal szembeni kereskedelmi gyakorlatravonatkozó rendelkezésének megsértése tekintetében külön törvény így rendelkezik. Az ilyeneljárásban az eljáró hatóság vizsgálja mind az e törvény, mind pedig a külön törvény, illetve azannak végrehajtására kiadott jogszabály, illetve az Európai Unió közvetlenül alkalmazandó jogiaktusa fogyasztókkal szembeni kereskedelmi gyakorlatra vonatkozó rendelkezéseinekmegsértését. (2) Ha az (1) bekezdés szerinti eljárásban az eljáró hatóság azt állapítja meg, hogy akereskedelmi gyakorlat nem ütközik a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmába, azonbanmegsérti a külön törvény, illetve az annak végrehajtására kiadott jogszabály vagy az EurópaiUnió közvetlenül alkalmazandó jogi aktusa fogyasztókkal szembeni kereskedelmi gyakorlatravonatkozó rendelkezését, az (1) bekezdés szerinti külön törvényben meghatározottjogkövetkezményeket alkalmazza. (3) Ha az (1) bekezdés szerinti eljárásban az eljáró hatóság azt állapítja meg, hogy akereskedelmi gyakorlat a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmát és a külön törvény,illetve az annak végrehajtására kiadott jogszabály, illetve az Európai Unió közvetlenülalkalmazandó jogi aktusa fogyasztókkal szembeni kereskedelmi gyakorlatra vonatkozórendelkezését is megsérti, az e törvényben meghatározott jogkövetkezmények mellett az (1)bekezdés szerinti külön törvényben meghatározott bármely jogkövetkezményt alkalmazhatja, 8.
azzal, hogy bírságot a magasabb bírságösszeget lehetővé tevő törvény rendelkezései szerint szabki, a bírságösszeg megállapításakor figyelembe véve azt, hogy a kereskedelmi gyakorlat mindkétalapon jogsértő. 18. § Ha a jogsértésért felelős vállalkozás a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatotközreműködő személy igénybevételével valósítja meg [9. § (2) bek.], és a jogsértést az eljáróhatóság határozatában megállapított határidőben nem szüntetik meg, az eljáró hatóság kivételesena közreműködő személyt külön határozatban kötelezheti az eredeti határozatnak a tisztességtelenkereskedelmi gyakorlat megszüntetésére irányuló része végrehajtására, feltéve, hogy a jogsértésmásként nem szüntethető meg, és az eredeti határozatot a közreműködő személlyel is közölték. 19. § A kereskedelmi gyakorlat tisztességtelenségének megállapítására irányuló eljárásra az etörvényben meghatározott eltérésekkel a) a fogyasztóvédelmi hatóság eljárása tekintetében a fogyasztóvédelemről szóló 1997. éviCLV. törvény (a továbbiakban: Fgytv.), b) a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének eljárása tekintetében a Psztv., c) a Gazdasági Versenyhivatal eljárása tekintetében a tisztességtelen piaci magatartás és aversenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.)rendelkezéseit kell alkalmazni. A fogyasztóvédelmi hatóság eljárására vonatkozó különös rendelkezések 20. § (1) Ha a fogyasztóvédelmi hatóság ellenőrzése során észlelt tisztességtelen kereskedelmigyakorlat ügyében vagy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértése miattbenyújtott kérelem alapján az eljárás a Gazdasági Versenyhivatal hatáskörébe tartozik, afogyasztóvédelmi hatóság a kérelmet, illetve az ügyben keletkezett iratokat - az ügyfél egyidejűértesítése mellett - haladéktalanul, de legkésőbb a jogsértő gyakorlat észlelésétől, illetve akérelem megérkezésétől számított harminc napon belül átteszi a Gazdasági Versenyhivatalhoz. (2) A fogyasztóvédelmi hatóság hatáskörének vizsgálata keretében a hatóság felhívására avállalkozás köteles nyilatkozni arról, hogy az adott kereskedelmi gyakorlattal összefüggésbenmilyen kommunikációs eszközök kerültek alkalmazásra. (3) A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértése miatti eljárásmegindításáról a fogyasztóvédelmi hatóság az ügy érdemi azonosíthatóságához szükséges adatok- így különösen az érintett vállalkozás azonosításához szükséges adatok, az eljárástkezdeményező személyének azonosításához szükséges, általa megadott adatok - és az eljárástárgyát képező tényállás ismertetésével öt napon belül értesíti a Gazdasági Versenyhivatalt. 21. § (1) E törvény rendelkezései az Fgytv. alkalmazásában fogyasztóvédelmi rendelkezések. (2) Az Fgytv. 49. §-a (1) bekezdésének alkalmazásával a fogyasztóvédelmi hatóság a 16. §szerinti intézkedést is elrendelheti. A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének eljárására vonatkozó különös rendelkezések 22. § A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértése miatt benyújtottbejelentéssel, illetve panasszal kapcsolatos eljárásra a közigazgatási hatósági eljárás ésszolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 23. §-át és 24. §-át ismegfelelően alkalmazni kell. 23. § (1) Ha a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban: Felügyelet)felügyeleti ellenőrzése során észlelt tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat ügyében vagy atisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértése miatt a Felügyelethez benyújtott 9.
bejelentés alapján az eljárás a Gazdasági Versenyhivatal hatáskörébe tartozik, a Felügyelet abejelentést, illetve az ügyben keletkezett iratokat - az ügyfél egyidejű értesítése mellett -haladéktalanul, de legkésőbb a jogsértő gyakorlat észlelésétől, illetve a bejelentés megérkezésétőlszámított harminc napon belül átteszi a Gazdasági Versenyhivatalhoz. (2) A Felügyelet hatáskörének vizsgálata keretében a Felügyelet felhívására a vállalkozásköteles nyilatkozni arról, hogy az adott kereskedelmi gyakorlattal összefüggésben milyenkommunikációs eszközök kerültek alkalmazásra. (3) A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértése miatti hatósági eljárásmegindításáról, illetve ha felügyeleti ellenőrzése során a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlattilalmának megsértését észleli, a Felügyelet az ügy érdemi azonosíthatóságához szükséges adatok- így különösen az érintett vállalkozás azonosításához szükséges adatok, az eljárástkezdeményező személyének azonosításához szükséges, általa megadott adatok - és az eljárástárgyát képező tényállás ismertetésével öt napon belül értesíti a Gazdasági Versenyhivatalt. 24. § (1) A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértése esetén a Felügyeletmegtiltja a jogsértő magatartás további folytatását, illetve elrendeli a jogsértő állapotmegszüntetését, és - a Psztv. 47. §-ának (4) bekezdésében meghatározott szempontok megfelelőalkalmazásával - bírságot szabhat ki. A Felügyelet minden esetben bírságot szab ki, ha a) a Felügyeletnek a jogsértést megállapító jogerős határozatában a vállalkozás számára előírtkötelezettség teljesítésére megállapított határnap elteltét, illetve határidő lejártát követő hathónapon belül a vállalkozás - amennyiben a jogsértést telephelyen követték el, ugyanazontelephelyen - ugyanazon jogszabályi rendelkezést ismételten megsértette, vagy b) a jogsértés a fogyasztók széles körét érinti. (2) Az e törvény szerinti eljárásban kiszabott bírság összege 15 ezer forinttól a) a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Szt.) hatálya alá tartozó, 100millió forintot meghaladó éves nettó árbevétellel rendelkező vállalkozás esetében a vállalkozáséves nettó árbevételének 5%-áig, de legfeljebb 100 millió forintig, illetve a fogyasztók széleskörének jelentős vagyoni hátrányt okozó jogsértés esetén legfeljebb 2 milliárd forintig, b) az a) pont hatálya alá nem tartozó vállalkozás esetében 500 ezer forintig, illetve a fogyasztókszéles körének jelentős vagyoni hátrányt okozó jogsértés esetén a vállalkozás éves nettóárbevételének 5%-áig, az Szt. hatálya alá nem tartozó vállalkozás esetében ötmillió forintigterjedhet. (3) A (2) bekezdés szerinti nettó árbevételt a jogsértést megállapító határozat meghozatalátmegelőző üzleti évre vonatkozó éves beszámoló vagy az egyszerűsített éves beszámoló (atovábbiakban együtt: beszámoló) szerinti nettó árbevétel alapján kell meghatározni. Ha avállalkozás működési ideje egy évnél rövidebb, az adatokat éves szintre kell vetíteni. Ha avállalkozásnak a jogsértést megállapító határozat meghozatalát megelőző üzleti évben elért nettóárbevételéről nem áll rendelkezésre hitelesnek tekinthető információ, a bírság maximálisösszegének meghatározásakor az utolsó hitelesen lezárt üzleti év nettó árbevétele az irányadó.Beszámolóval még nem rendelkező, újonnan alapított vállalkozás esetében az eljárásmegindításának évére vonatkozó üzleti tervet, ennek hiányában a vállalkozás által a hatóságfelhívására közölt, az Szt.-nek a közbenső mérleg készítésére vonatkozó szabályai szerint azeljárás megindításának napjával mint fordulónappal kiszámított nettó árbevételt kell figyelembevenni. (4) Az alábbi a)-d) pontban meghatározott vállalkozások tekintetében a (2) bekezdésalkalmazásában nettó árbevételként a következőket kell figyelembe venni: a) biztosító esetén a bruttó biztosítási díjak, 10.
b) befektetési vállalkozás esetén a befektetési szolgáltatási tevékenység bevételeinek, a nembefektetési szolgáltatási tevékenység bevételeinek, valamint a nem forgalmazási pénzügyiműveletek bevételeinek összege, c) magánnyugdíj-pénztár és önkéntes nyugdíjpénztár esetén a működési tevékenységet szolgálótagdíjbevételek, önkéntes kölcsönös egészség- és önsegélyező pénztár esetén a működési alaptagdíjbevételei, foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény esetén pedig a működésitevékenységet szolgáló foglalkoztatói és tagi befizetéseknek az összege, d) hitelintézet és pénzügyi vállalkozás esetén az alábbi bevételi tételek összege: da) kapott kamatok és kamatjellegű bevételek, db) bevételek értékpapírokból, dc) kapott (járó) jutalék- és díjbevételek, dd) pénzügyi műveletek nettó eredménye, ha pozitív, de) egyéb üzleti tevékenységből származó bevétel. (5) A (2) bekezdés alkalmazásában, ha a vállalkozás az adatokat devizában adja meg, a forintratörténő átszámításkor a Magyar Nemzeti Bank által megállapított, a vállalkozás üzleti événeklezárásakor - újonnan alapított vállalkozás esetén a tárgyévet megelőző év utolsó napján -érvényes hivatalos devizaárfolyamot kell alkalmazni. (6) A Psztv. 26. §-ának (2) bekezdésétől eltérően a Felügyelet által e törvény alapján kiszabottfelügyeleti bírságból származó bevétel kizárólag a Psztv. 26. §-ának (2) bekezdése c) és e)pontjában meghatározott célra fordítható. A Psztv. 26. §-ának (3) és (4) bekezdése nemalkalmazható. (7) A (2)-(6) bekezdésben foglaltakat alkalmazni kell a Felügyelet e törvény szerinti eljárásbanhozott határozatában foglaltak megszegése, megkerülése, elmulasztása vagy késedelmesteljesítése miatt a Psztv. 47. §-a (1) bekezdésének b) pontja alapján kiszabott bírságra is. (8) A Psztv. 32. § (1) bekezdésétől eltérően a Felügyelet az e törvény szerinti eljárásban hozotthatározatát köteles közzétenni. (9) Nincs helye az (1) bekezdés szerinti jogkövetkezmény alkalmazásának a Felügyelettelhatósági szerződést kötő ügyféllel szemben a szerződésben megállapított teljesítési határidőnbelül elkövetett olyan jogsértés miatt, amelynek megszüntetése érdekében a szerződésmegkötésére sor került. (10) A Psztv. 46. §-ának alkalmazásával a 16. § szerinti intézkedés is elrendelhető. A Gazdasági Versenyhivatal eljárására vonatkozó különös rendelkezések 25. § (1) A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértése miatt benyújtottbejelentéssel, illetve panasszal kapcsolatos eljárásra - a Tpvt. 43/H. §-ának (2) bekezdésétől és43/I. §-a (1) bekezdésének második mondatától eltérően - a közigazgatási hatósági eljárás ésszolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 23. §-át és 24. §-át ismegfelelően alkalmazni kell. (2) A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértése miatt benyújtottbejelentéssel kapcsolatos eljárásban a vizsgáló a bejelentés beérkezésétől számított harmincnapon belül hozza meg a Tpvt. 43/H. §-ának (8) bekezdése szerinti végzést. (3) A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértése miatti bejelentésről aGazdasági Versenyhivatal az ügy érdemi azonosíthatóságához szükséges adatok - így különösenaz érintett vállalkozás azonosításához szükséges adatok, az eljárást kezdeményező személyénekazonosításához szükséges, általa megadott adatok - és az eljárás tárgyát képező tényállás 11.
ismertetésével öt napon belül értesíti a fogyasztóvédelmi hatóságot vagy - a 10. § (2) bekezdéseszerinti kereskedelmi gyakorlat esetén - a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletét. 26. § (1) A Tpvt. 70. §-ának (1) bekezdésétől eltérően, a vizsgáló végzéssel vizsgálatot rendelel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmát feltételezhetően sértő olyan tevékenység,magatartás vagy állapot észlelése esetén, amely tekintetében e törvény szerint a GazdaságiVersenyhivatal jár el. (2) A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértése miatti vizsgálatelrendeléséről a Gazdasági Versenyhivatal az ügy érdemi azonosíthatóságához szükséges adatok- így különösen az érintett vállalkozás azonosításához szükséges adatok, az eljárástkezdeményező személyének azonosításához szükséges, általa megadott adatok - és az eljárástárgyát képező tényállás ismertetésével öt napon belül értesíti a fogyasztóvédelmi hatóságot vagy- a 10. § (2) bekezdése szerinti kereskedelmi gyakorlat esetén - a Pénzügyi Szervezetek ÁllamiFelügyeletét. 27. § (1) Az elintézési határidő tekintetében a Tpvt. 63. §-ának (1) bekezdését, (2)bekezdésének a) pontját, valamint (5)-(7) bekezdését kell alkalmazni. (2) A Tpvt. 72. §-a (1) bekezdése c) pontjának alkalmazásával a 16. § szerinti intézkedés iselrendelhető. (3) A Tpvt. 75. §-a szerinti kötelezettségvállalás alkalmazásának akkor is helye lehet, ha azügyfél a vizsgált magatartással időközben felhagyott. Ilyen esetben a magatartás megismétlésétőlvaló tartózkodásra lehet kötelezettséget vállalni. (4) A Tpvt. 88/B. §-ának (1)-(6) bekezdését a 15. § (1) bekezdése szerinti perekben ismegfelelően alkalmazni kell. Együttműködés az Európai Gazdasági Térség államainak fogyasztóvédelmi hatóságaival 28. § (1) A 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtását a 2005/29/EKeurópai parlamenti és tanácsi irányelvet átültető tagállami jogszabályokba ütköző EurópaiKözösségen belüli jogsértések tekintetében a fogyasztóvédelmi hatóság, a Pénzügyi SzervezetekÁllami Felügyelete vagy a Gazdasági Versenyhivatal látja el, a 10. §-ban meghatározottakszerint. (2) A kölcsönös jogsegély során az (1) bekezdés szerinti hatóságok a - 2008/282/EK bizottságihatározattal módosított - 2007/76/EK bizottsági határozatnak megfelelően járnak el. (3) Az igazságügyért felelős miniszter az általa vezetett minisztérium honlapján tájékoztatójelleggel közli a 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet átültető jogszabályirendelkezések felsorolását. 29-30. § 31. § 32. § 33-47. § 48. § (1)-(7) (8)-(9) (10) 49. § (1)-(10) (11) (12) (13) (14) 12.
50. § 51. § Záró rendelkezések 52. § (1) Ez a törvény - a (2) bekezdésben meghatározott kivételekkel - a kihirdetését követőnapon lép hatályba. (2) Az 1-31. §, a 33-47. §, a 48. § (1)-(7) és (10) bekezdése, a 49. § (1)-(10), (12) és (14)bekezdése, az 50. §, valamint az 54. § 2008. szeptember 1-jén lép hatályba. 53. § (1) A 10-28. §-ban meghatározott szabályokat az e rendelkezések hatálybalépésétkövetően indított eljárásokban kell alkalmazni. (2) A Tpvt. a) 30. §-a (1) bekezdésének - e törvény 29. §-a (10) bekezdésével megállapított - c) pontját, b) 78. §-a (3) bekezdésének - e törvény 29. §-a (11) bekezdésével megállapított - másodikmondatát, c) e törvény 30. §-a (2) bekezdésével megállapított 43/B. §-át, d) e törvény 30. §-a (3) bekezdésével megállapított 43/G. §-át, e) 43/H. §-ának - e törvény 30. §-a (4), illetve (5) bekezdésével megállapított - (2) és (5)bekezdését, f) 43/H. §-a (8) bekezdésének - e törvény 30. §-a (6) bekezdésével beiktatott - c) pontját, g) 43/I. §-ának - e törvény 30. §-a (7) bekezdésével megállapított - (4) bekezdését, h) 62. §-ának - e törvény 30. §-a (9) bekezdésével megállapított - (4) bekezdését, i) 65. §-ának - e törvény 30. §-a (10)-(12) bekezdésével megállapított - (2)-(4), (9) és (10)bekezdését, j) 67. §-ának - e törvény 30. §-a (13) bekezdésével megállapított - (4) bekezdését, k) 68. §-ának - e törvény 30. §-a (14) bekezdésével megállapított - (2) bekezdését, l) 72. §-ának - e törvény 30. §-a (15) bekezdésével megállapított - (2) és (3) bekezdését, m) 77. §-a (1) bekezdésének - e törvény 30. §-a (16) bekezdésével megállapított - h) pontját, n) e törvény 30. §-a (17) bekezdésével megállapított 88. §-át, o) 88/B. §-ának - e törvény 30. §-a (18) bekezdésével megállapított - (1) bekezdését, p) 89. §-ának - e törvény 30. §-a (19) bekezdésével megállapított - (1) bekezdését, q) e törvény 30. §-a (20) bekezdésével beiktatott új XVII. Fejezetét, továbbá r) e törvény 30. §-a (21) bekezdésével megállapított 92. §-át,az e rendelkezések hatálybalépését követően indított eljárásokban kell alkalmazni. (3) A Psztv. a) e törvény 31. §-a (2) bekezdésével beiktatott 26/A-26/C. §-át, b) e törvény 31. §-a (3) bekezdésével megállapított 27. §-át, c) 28. §-a (1) bekezdésének - e törvény 31. §-a (4) bekezdésével megállapított - c) pontját, d) 41. §-ának - e törvény 31. §-a (8) bekezdésével beiktatott - (7) bekezdését, e) e törvény 31. §-a (9) bekezdésével beiktatott 44/A. §-át, továbbá f) e törvény 31. §-a (10) bekezdésével megállapított 56. §-át,az e rendelkezések hatálybalépését követően indított eljárásokban kell alkalmazni. (4) Az Öpt.-nek - e törvény 34. §-a (3) bekezdésével beiktatott - 70/A. §-át az e rendelkezéshatálybalépését követően indított eljárásokban kell alkalmazni. (5) A Hpt.-nek - e törvény 35. §-a (8) bekezdésével beiktatott - 215/A. §-át az e rendelkezéshatálybalépését követően indított eljárásokban kell alkalmazni. 13.
(6) Az Mpt.-nek - e törvény 36. §-a (3) bekezdésével beiktatott - 117. §-át az e rendelkezéshatálybalépését követően indított eljárásokban kell alkalmazni. (7) A Hgt.-nek - e törvény 38. §-a (4) bekezdésével beiktatott - 45/A. §-át az e rendelkezéshatálybalépését követően indított eljárásokban kell alkalmazni. (8) A Grüft.-nek - e törvény 40. §-a (2) bekezdésével megállapított - 4. §-át az e rendelkezéshatálybalépését követően indított eljárásokban kell alkalmazni. (9) Az Ektv. a) e törvény 41. §-a (8) bekezdésével beiktatott 14/B. §-át, b) e törvény 41. §-a (9) bekezdésével megállapított 16/A. §-át, c) 16/B. §-ának - e törvény 41. §-a (10) bekezdésével megállapított - (1) bekezdését, d) 16/C. §-ának - e törvény 41. §-a (11), illetve (12) bekezdésével megállapított - (1) és (4)bekezdését, e) 16/D. §-a (1) bekezdésének - e törvény 41. §-a (13) bekezdésével megállapított - d) pontját, f) 16/D. §-ának - e törvény 41. §-a (14) bekezdésével megállapított - (5) bekezdését, továbbá g) 16/F. §-ának - e törvény 41. §-a (16) bekezdésével megállapított - (1) bekezdésétaz e rendelkezések hatálybalépését követően indított eljárásokban kell alkalmazni. (10) A Tpt. a) 35. §-ának - törvény 42. §-a (1) bekezdésével megállapított - (5) és (6) bekezdését, b) 38. §-ának - e törvény 42. §-a (3) bekezdésével megállapított - (6) bekezdését, c) 293. §-ának - e törvény 42. §-a (5) bekezdésével megállapított - (3) bekezdését, továbbá d) e törvény 42. §-a (6) bekezdésével beiktatott 406/A. §-átaz e rendelkezések hatálybalépését követően indított eljárásokban kell alkalmazni. (11) Az Nftv. a) e törvény 43. §-a (4) bekezdésével beiktatott 23/A. §-át, b) e törvény 43. §-a (5) bekezdésével megállapított 27. §-át, továbbá c) 28. §-ának - e törvény 43. §-a (6) bekezdésével megállapított - (1) bekezdésétaz e rendelkezések hatálybalépését követően indított eljárásokban kell alkalmazni. (12) A Bit.-nek - a 44. § (2) bekezdésével beiktatott -167/A. §-át az e rendelkezéshatálybalépését követően indított eljárásokban kell alkalmazni. (13) Az Eht. a) 21. §-ának - e törvény 45. §-a (1) bekezdésével megállapított - (6) bekezdését b) 126. §-ának - e törvény 45. §-a (2) bekezdésével megállapított - (2) és (3) bekezdését,továbbá c) 126. §-a (4) bekezdésének - e törvény 45. §-a (3) bekezdésével megállapított - d) pontját,az e rendelkezések hatálybalépését követően indított eljárásokban kell alkalmazni. (14) A Tétv.-nek - a 47. § (2) bekezdésével beiktatott - 12/A. §-át az e rendelkezéshatálybalépését követően indított eljárásokban kell alkalmazni. (15) A Kertv.-nek - a 48. § (4) bekezdésével megállapított - 9. §-át az e rendelkezéshatálybalépését követően indított eljárásokban kell alkalmazni. (16) A Vet. a) e törvény 49. §-a (2) bekezdésével megállapított 57. §-át, b) 72. §-ának - e törvény 49. §-a (5) bekezdésével megállapított - (3) bekezdését, továbbá c) e törvény 49. §-a (8) bekezdésével megállapított 145. §-átaz e rendelkezések hatálybalépését követően indított eljárásokban kell alkalmazni. (17) A Vet. 62. §-a (1) bekezdésének - e törvény 49. §-a (3) és (4) bekezdésével megállapított,illetve beiktatott - d), e) és i) pontját az e rendelkezések hatálybalépését követően kötöttszerződésekre kell alkalmazni. 14.
(18) A Bszt. a) 177. §-ának - e törvény 50. §-a (2) bekezdésével megállapított - (1) bekezdését, továbbá b) e törvény 50. §-a (4) bekezdésével megállapított 179. §-át,az e rendelkezések hatálybalépését követően indított eljárásokban kell alkalmazni. 54. § 55. § 56. § (1) Ez a törvény a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatotttisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a 84/450/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK,a 98/27/EK és a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek, valamint a 2006/2004/EKeurópai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európaiparlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja. (2) (3) Ez a törvény a következő uniós jogi aktusok végrehajtásához szükséges rendelkezéseketállapítja meg a fogyasztóvédelmi hatóság, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete, aGazdasági Versenyhivatal és a Nemzeti Hírközlési Hatóság feladatkörében és eljárásában: a) az Európai Parlament és a Tanács 2006/2004/EK rendelete (2004. október 27.) afogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közöttiegyüttműködésről, 4. cikk (1) bekezdés, (6) bekezdés e) pont, és melléklet 16. pont [a 27. § (3)bek., a 28. § (1) bek., a 30. § (20) bek., a 31. § (1) bek., a 41. § (16) bek.], b) a Bizottság 2007/76/EK határozata (2006. december 22.) a fogyasztóvédelmi jogszabályokalkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK európaiparlamenti és tanácsi rendeletnek a kölcsönös jogsegély vonatkozásában való végrehajtásáról [a28. § (2) bek.], c) a Bizottság 2008/282/EK határozata (2008. március 17.) a fogyasztóvédelmi jogszabályokalkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK európaiparlamenti és tanácsi rendeletnek a kölcsönös jogsegély vonatkozásában való végrehajtásárólszóló 2007/76/EK határozat módosításáról [a 28. § (2) bek.]. Melléklet a 2008. évi XLVII. törvényhez Tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok 1. Annak valótlan állítása, hogy a vállalkozás magatartási kódex aláírója. 2. Annak valótlan állítása, hogy a magatartási kódexet valamely közigazgatási hatóság vagyközigazgatási jogkör gyakorlására feljogosított szerv jóváhagyta. 3. Minőségi jelzés, bizalmi jegy vagy hasonló megkülönböztető jelölés jogosulatlanfeltüntetése. 4. Annak valótlan állítása - akár önmagában az árunak a kereskedelmi kommunikációban valómegjelenítése által -, hogy a vállalkozást, annak kereskedelmi gyakorlatát vagy áruját valamelyközigazgatási hatóság, közigazgatási jogkör gyakorlására feljogosított szerv vagy errefeljogosított magánjogi jogi személy engedélyezte, jóváhagyta vagy elismerte, vagy ilyen állításaz engedélyezési, jóváhagyási, illetve elismerési feltételeknek való megfelelés nélkül. 5. Áru meghatározott áron való vásárlására felhívás annak elhallgatásával, hogy avállalkozásnak alapos oka van azt feltételezni, hogy az adott vagy azt helyettesítő árut a kínáltáron nem fogja tudni - az árura, a vonatkozó kereskedelmi kommunikáció hatókörére és azajánlati árra figyelemmel - megfelelő időtartamig és mennyiségben szolgáltatni vagy másvállalkozástól beszerezni (csalogató reklám). 15.
6. Áru meghatározott áron való vásárlására felhívás, majd a) a felhívásban szereplő áru fogyasztóknak való bemutatásának visszautasítása, b) az árura vonatkozó megrendelés felvételének vagy az áru ésszerű időben valószolgáltatásának visszautasítása, vagy c) hibás példány bemutatása egy másik áru eladásösztönzésének a szándékával (bait-and-switch reklám). 7. A fogyasztó azonnali döntéshozatalra késztetése céljából annak valótlan állítása, hogy az árucsak nagyon korlátozott ideig áll rendelkezésre, vagy bizonyos feltételek mellett csak nagyonkorlátozott ideig áll rendelkezésre, és ezáltal a fogyasztó megfosztása a tájékozott döntéshezszükséges időtől és alkalomtól. 8. Az értékesítést követően teljesítendő szolgáltatás vállalása úgy, hogy a szerződés megkötéseelőtt a vállalkozás nem a letelepedésének helye szerinti tagállam hivatalos nyelvén tartkapcsolatot a fogyasztóval, majd - anélkül, hogy a szerződéskötés előtt erre a fogyasztó figyelmétegyértelműen felhívta volna - a szolgáltatásnak kizárólag egy ettől eltérő nyelven való elérhetővététele. 9. Annak valótlan állítása vagy olyan hamis benyomás keltése - akár önmagában az árunak akereskedelmi gyakorlatban való megjelenítése által -, hogy az áru jogszerűen forgalmazható. 10. A fogyasztók törvényes jogainak olyanként való bemutatása, mintha azok a vállalkozásajánlatának sajátosságai lennének. 11. Az írott vagy elektronikus médiában szerkesztői tartalom használata az áru értékesítésénekvagy más módon történő igénybevételének előmozdítására úgy, hogy ezért a vállalkozásellenszolgáltatást nyújtott, ez azonban nem tűnik ki egyértelműen a tartalomból vagy a fogyasztószámára egyértelműen felismerhető képi vagy akusztikus elemekből (szerkesztői tartalomnakálcázott reklám). 12. Valótlan tény állítása a fogyasztó vagy családja személyes biztonsága fenyegetettségénektermészetére és mértékére vonatkozóan, arra az esetre, ha a fogyasztó nem vásárolja meg az árut. 13. Meghatározott vállalkozás által előállított áruhoz hasonló áru reklámozása olyanszándékosan megtévesztő módon, hogy a fogyasztó azt gondolhatja, hogy az árut - a valóságtóleltérően - ugyanaz a vállalkozás állította elő. 14. Piramis-elvre épülő olyan eladásösztönző rendszer létrehozása, működtetése vagytámogatása, ahol a fogyasztó azzal a lehetőséggel számol, hogy - elsősorban továbbifogyasztóknak a rendszerbe való beléptetéséből, és kevésbé az áruk értékesítéséből vagyfogyasztásából eredően - valamilyen juttatásban részesülhet. 15. Annak valótlan állítása, hogy a vállalkozás felhagy a tevékenységével vagy áthelyezi azüzletét. 16. Annak állítása, hogy az áru megkönnyíti a szerencsejátékokban való nyerést. 17. Annak valótlan állítása, hogy az áru alkalmas betegségek, illetve az emberi szervezetműködési zavarai vagy rendellenességei gyógyítására. 18. Téves tényszerű információ közlése a piaci feltételekről vagy az áru fellelhetőségéneklehetőségeiről azzal a szándékkal, hogy a fogyasztót az árunak a szokásos piaci feltételeknélkedvezőtlenebb feltételek melletti megvételére, illetve igénybevételére bírja rá. 19. A kereskedelmi gyakorlat keretében verseny vagy díj meghirdetése anélkül, hogy ameghirdetett díjak vagy azok helyett más ésszerű megfelelő kiosztásra kerülne. 20. Az áru „ingyenes”, „díjtalan”, „térítésmentes” vagy hasonló jelzőkkel való leírása, ha afogyasztónak a kereskedelmi gyakorlatban való részvétellel és az áru birtokbavételével, illetvefuvarozásával összefüggő elkerülhetetlen költségeken felül bármit is fizetnie kell. 16.
21. A reklámanyagban számla vagy más hasonló, fizetési felszólítást tartalmazó dokumentumküldése azt a hamis benyomást keltve a fogyasztóban, hogy már megrendelte a reklámozott árut. 22. Annak valótlan állítása vagy olyan hamis benyomás keltése, hogy a vállalkozás nem a sajátvállalkozásával, gazdasági tevékenységével vagy szakmájával összefüggő célból jár el, vagyegyébként hamisan fogyasztóként való fellépés. 23. Olyan hamis benyomás keltése, hogy az áruval kapcsolatban az értékesítést követőenteljesítendő szolgáltatás biztosított az értékesítés helyétől eltérő tagállamban. 24. Olyan benyomás keltése a fogyasztóban, hogy nem hagyhatja el az üzlethelyiséget, amígnem köt szerződést. 25. A fogyasztó személyes felkeresése a lakóhelyén, figyelmen kívül hagyva annak távozásraés vissza nem térésre felszólító kérését. 26. Telefonon, távmásolón (telefaxon), elektronikus levelezés, illetve azzal egyenértékű egyénikommunikációs eszköz vagy más távközlő eszköz útján ismétlődően és nem kívánt módon afogyasztó sürgetése, kivéve amennyiben ez a vállalkozás szerződéses kötelezettségeteljesítéséhez szükséges. 27. Biztosítási szerződésen alapuló követelést érvényesíteni kívánó fogyasztótól olyan iratokbemutatásának megkövetelése, amelyek a követelés megalapozottságának megítéléseszempontjából ésszerűen nem tekinthetők lényegesnek, vagy a fogyasztó vonatkozó írásbelimegkeresésére a válaszadás rendszeres elmulasztása azzal a céllal, hogy ez visszatartsa afogyasztót szerződéses jogainak gyakorlásától. 28. Reklámban kiskorúak közvetlen felszólítása a reklámozott áru megvételére, illetveigénybevételére vagy arra, hogy győzzék meg szüleiket vagy más felnőttet, hogy vásárolja megszámukra a reklámozott árut. 29. Azonnali vagy halasztott fizetés követelése a vállalkozás által szállított vagy nyújtott áruért,illetve az áru visszaszolgáltatásának vagy megőrzésének követelése, ha azt a fogyasztó nemrendelte meg (nem kért értékesítés), kivéve, ha a szerződésnek megfelelő helyettesítő áruról vanszó. 30. A fogyasztó kifejezetten arról való tájékoztatása, hogy ha nem vásárolja meg az adott árut,veszélybe kerül a vállalkozás vagy alkalmazottja munkája vagy megélhetése. 31. Olyan hamis benyomás keltése, hogy a fogyasztó már megnyert, meg fog nyerni, vagymeghatározott cselekmény megtétele révén fog megnyerni egy nyereményt vagy egyéb előnyhözjutni, miközben valójában nincs ilyen nyeremény, illetve előny, vagy a nyeremény, illetve egyébelőny érvényesítése, illetve igénybevétele a fogyasztó számára meghatározott pénzösszegmegfizetéséhez vagy költségek viseléséhez kötött. Recommended