text:
The business of football: március 2011
Bejegyezte: gsn dátum: 23:00 Nincsenek megjegyzések:
Brady vs. NFL: A játékosok válasza a liga beadványára
Célja: Választ adni az NFL által március 21-én benyújtott memorandumban felvetett pontokra, bővíteni érvelésüket a lockout megszüntetése mellett.
Tartalma: A dokumentum kezdetén kiemelik, hogy az NFL beadványa, ahelyett, hogy a lockout és az árrögzítés játékosok által felvetett vádja ellen védekezne, csupán amögé bújik, hogy a trösztellenes vád ellen védve van az NFL. Emellett azt állítják a liga részéről a játékosok szerint, hogy a bíróság és az NLRB arra kényszerítheti a munkavállalókat, hogy szakszervezetet alakítsanak. (Megjegyzés: Kissé kifordított értelmezés ez, de valljuk be, ha a szakszervezet nem szüntetheti meg magát azért, mert akár a bíróság, akár az NLRB szerint az nem "jogos", akkor arra kényszerítik őket, hogy unióként folytassák működésüket továbbra is.) Ezt és az összes NFL által felvetett érvet a bíróságok már korábban elutasították. Az NLRB szabályozásának 7. szakasza kimondja - ahogy Judge Doty is megállapította a McNeil vs. NFL perben - hogy a munkavállalók joga arra nézve, hogy ne alakítsanak szakszervezetet, abszolút. Azzal, hogy a felperesek megszüntették szakszervezetüket, lemondtak több munkajog által nekik fenntartott jogról (sztrájk, kollektív egyeztetések, unió képviselet panaszokkal és juttatásokkal kapcsolatos ügyekben, ügynökök tevékenységének szabályozása), annak érdekében, hogy hozzáférjenek trösztellenes jogaikhoz. Ezt azért tették, hogy a trösztellenes korlátozásokat megtámadhassák. Minden egyes bíróság, amely korábban NFL-lel kapcsolatos jogvitában ítéletet hozott, kimondta, hogy amennyiben a játékosok megszüntetik a szakszervezetet, az azonnal hatályos, és abban a pillanatban a munkajogi kivétel hatályon kívül kerül, ezáltal pedig támadható lesz az NFL a trösztellenes jog értelmében.
Fő érvek az NFL beadványa ellen:
1. Elfogadott jogi gyakorlat, hogy az unió lemondhat kollektív jogairól annak érdekében, hogy meg tudja adni a munkavállalóknak a lehetőséget arra, hogy megvédjék magukat a trösztellenes törvényszegésekkel szemben.
2. A Norris-LaGuardia Act nem akadályozza meg a bíróságot abban, hogy végzést mondjon ki a szóban forgó ügyben. Ahogy ezen bíróság megítélte a Jackson vs. NFL perben, nincs lehetőség arra, hogy egy munkajogi elv engedélyezze a továbbiakban a trösztellenes törvény megszegését a játékosok piacán.
3. Az alperesek (NFL és csapatai) arra kérik a bíróságot, hogy hagyjon figyelmen kívül egy trösztellenes törvényszegést addig, amíg az NLRB döntést hoz egy olyan ügyben, amelyben még nem is kezdeményezett lépéseket. Nem az NLRB, hanem ezen bíróság joga eldönteni azt, hogy érvényben van-e a munkajogi kivétel, vagy elérhető-e a trösztellenes jog, és hogy betartassa a korábbi CBA-t megalapozó White egyezmény azon pontját, amelyben az alperesek lemondtak arról, hogy a munkajogi kivételt fennállását illetően fellépjenek.
4. A felperesek (a játékosok) helyrehozhatatlan kárt szenvednek, minden bíróság korábban hasonlóan látta ezt a kérdéskört. Az alperesek azon panasza, hogy további trösztellenes támadásoknak lennének kitéve, amennyiben a jelenlegi trösztellenes törvényszegést (lockout) megszüntetnék, nem minősül bíróság által előidézett kiemelkedő "nehézségnek".
5. Az elmúlt három évtizedben a bíróságok következetesen elutasították azokat az álláspontokat, amit az alperesek felvetnek, semmiféle indoka nincs annak, hogy ez a bíróság máshogy ítéljen az ügyben.
A. A felperesek kérése kimeríti az előzetes végzés kimondásának feltételeit, így kérvényük megalapozott. Az alperesek lockoutja illegális, és nincs védve munkajogi kivétellel. Ennek több oka is van.
1. Nincs érvényben munkajogi kivétel, ha nincs unió, amely kollektív egyeztetési partner lenne. Ezt a Powell vs. NFL és a McNeil vs. NFL is kimondta, sőt az NFL által hivatkozott Brown vs. Pro Football per során is megállapításra került, hogy a kollektív egyeztetések végéig áll fenn a kivétel. Ugyanerre a következtetésre jutott a White vs. NFL, valamint a Williams vs. NBA per is. Ezen felül a Powell vs. NFL perben az alperesek is elismerték, hogy a Sherman Act elérhető, amennyiben az unió nem létezik. Az NFL érvelésben feltüntetett pontja, amely arra utal, hogy a "munkajogi kivétel addig él, amíg időben és körülményekben kellően messze nem jutnak a felek a kollektív egyeztetésektől" a szövegezés kiforgatása. Ugyanis, a Brown per ezen passzusa olyan helyzetre vonatkozik, amikor az unió még fennáll.
2. A decertifikáció véget vetett az uniónak. Teljesen hasonló szituáció következett be 1989-ben és a McNeil perben a decertifikáció érvényesnek találtatott annak ellenére, hogy az NFL akkor is megtámadta a szakszervezet feloszlását. Ezen felül a munkaadók nem kényszeríthetik arra a munkavállalókat, hogy szakszervezetbe tömörüljenek (NLRB 7. szakasz). Emellett az NFL által "lényegtelen változásnak" elkönyvelt decertifikáció - szerintük az NFLPA továbbra is gyakorlatilag ugyanaz a szervezet - a játékosokat az őket megillető, korábban említett munkajog értelmében fennálló jogaiktól megfosztotta. Így a szervezet decertifikáció előtti és utáni státusza egyértelműen más. Ezekért a lemondásokért cserébe kapták meg a trösztellenes jogokat. Az jogilag nem releváns, hogy a játékosok milyen mögöttes céllal mondtak le kollektív jogaikról, vagy az, hogy milyen szándékaik vannak a jövőben. Így az sem releváns, hogy ez egy jogi stratégia, vagy sem (Powell vs. NFL). Az NFLPA vagy szakszervezet, vagy nem az, köztes állapot nincs. Az egy abszurd vád, hogy az unió rosszhiszeműen szűnt volna meg. Az alperesek maguk kérték a White settlementben, hogy az NFLPA alakuljon újjá, mint szakszervezet, nekik nem állt szándékukban maguktól. Több mint 20 éven át maradt meg ez az akkor felvett szakszervezeti státusz, és csak a kétéves eredménytelen tárgyalásokat követően került sor a feloszlatásra. Az alperesek néhány, főleg játékosoktól kiragadott idézete szintén nem releváns jogilag, vagy ha az is lenne, akkor is csupán az NFLPA tanácsadói tevékenységének tekinthetőek a bírósági eljárással kapcsolatban.
3. Az alperesek lemondtak a decertifikáció támadásáról a White SSA értelmében. Mégpedig a CBA lejáratkor vagy azt követően történő decertifikáció támadásáról mondtak le. Pontosan ez történt esetünkben. Hiszen az NFLPA nyolc órával a CBA lejárat előtt megszűnt szakszervezetnek lenni, és a státusza a lejárat pillanatában és azt követően is egyértelműen és folyamatosan fennállt. (Megjegyzés: Így szól az játékosok álláspontja pontosan, de a két dolog nem igazán ugyanazt jelenti...) Emellett a lejárat után a játékos reprezentánsok újra megszavazták megerősítésként a decertifikációt. A melléklet tartalmazza a 32 reprezentáns aláírásával ellátott decertifikációt megerősítő iratot. Így, ennek megfelelően két ízben került sor arra, hogy a játékosok kinyilvánítsák az unió decertifikációját a CBA lejáratkor és azt követően. Emellett az alperesek azzal érvelnek, hogy az "5. a" pontban feltüntetett CBA lejárat utáni decertifikáció esetén fennálló hat hónapos perbenyújtási tiltás azért járt cserébe, hogy az "5. b" pontba beépítették a támadásról való lemondást. A valóságban a két pont között nincs összefüggés, az összefüggést a CBA szövegezése nem említi, hiszen a "b" pont támadásról való lemondása azért járt cserébe, hogy az NFLPA hajlandó volt újraalakulni 1993-ban, mint szakszervezet. Annak az eldöntése, hogy az NFL NLRB vádja kimeríti-e ennek a pontnak a megszegését, ennek a bíróságnak a feladata. (A játékosok ennek a kritikus pontnak a további értelmezésére még egy beadványt benyújtottak, amely Richard Berthelsen vizsgálódásait és nyilatkozatát tartalmazza a témában. Berthelsen 1974 óta az NFLPA magas rangú tisztségviselője, és közeli szemlélője volt az elmúlt közel 40 év eseményeinek. Azonban szerintem a további finomítgatások/ferdítgetések és a plusz anyag is kevés ahhoz, hogy ennek a pontnak sikerüljön bebizonyítani a valóságtartalmát.)
B. Ez a bíróság már többször elutasította a Norris-LaGuardia Act túlzó értelmezését
Amennyiben a kollektív egyeztetési partnerség véget ért (ezáltal nem a munkajog van érvényben), akkor lehetőség van arra, hogy a trösztellenes törvényszegések miatt kimondják az előzetes végzést a Norris-LaGuardia Act ellenére is (Jackson vs. NFL). A White per keretében pedig sor került hasonló végzés kimondására az antikompetitív korlátozások eltörlése okán, hasonlóan ehhez a helyzethez. Amennyiben a munkajogi kivétel nincs érvényben, akkor a Norris-LaGuardia Act nem érvényesül trösztellenes törvényszegéssel kapcsolatos határozat kimondásával szemben. Emellett a játékosok beadványa megkérdőjelezi szinte minden, az NFL által felvázolt precedens létjogosultságát. A Norris-LaGuardia Act hivatkozott "4. a" pontja azon személyek ellen mondja ki a végzés kimondásának tiltását, akik "megszüntetik vagy megtagadják a munkavégzés bármely formáját". Jelen helyzetben a játékosok éppen azért kérik a végzést, hogy dolgozhassanak. Végül pedig kijelentik, hogy a Jackson vs. NFL - az NFL álláspontjával szemben - érvényes precedens, mivel, bár nem tartalmaz sztrájkra vagy lockoutra való utalást, ugyanúgy trösztellenes törvénysértésre irányult.
C. Az NLRB panasz ügye és az elsődleges hatáskör kérdése
Az NLRB elsődleges hatáskörével kapcsolatban felmerülő probléma elsősorban a jog hiánya arra nézve, hogy határozzanak a munkajogi kivételről a trösztellenes jog alatt. A szakszervezet megszüntetése semmilyen intézkedést nem kíván az NLRB-től, és az NLRB hatáskörébe az sem tartozik, hogy az említett White SSA értelmében támadást tiltó passzust értelmezze vagy érvénybe léptesse. A White perben az NLRB szerepével kapcsolatban ezek a problémák megállapításra kerültek. A McNeil perben emellett Judge Doty nem várt az NLRB-re, annak ellenére, hogy az NFL kérte azt. Éppen ezért nincs oka arra a bíróságnak, hogy várjon a végzés kimondásával addig, amíg az NLRB visszajelez, miközben a játékosok helyrehozhatatlan kárt szenvednek. Az NLRB döntése eltarthat hónapokig-évekig is, ha egyáltalán megszületik. (Megjegyzés: Ha nem tartja az NLRB megalapozottnak az NFL vádját, akkor egyszerűen nem jelez vissza, tehát nincs nemleges visszajelzés.)
Az esetleges veszteségek és hátrányok az illegális lockout megszüntetése mellett szólnak
A felperesek helyrehozhatatlan kárt szenvednek. Soha egyetlen bíróság sem adott igazat az alperesek azon állításának egyetlen profi sportoló esetében sem, hogy bármely esetleges sérelem pénzzel kiváltható lenne. Minden bíróság úgy döntött, hogy a pénz önmagában nem képes megtéríteni az elszenvedett kárt, különös tekintettel a játékosok karrierhosszának rövidségére. A játékosok már akkor is kárt szenvednek, amikor még mérkőzések sem maradtak el. Az offseason elmaradása már önmagában is megfosztja attól a lehetőségtől a játékosokat, hogy bizonyítsanak, megmérettessenek a piacon, csapatot találjanak, kivívják a kezdőcsapatban való szereplést, részt vegyenek az offseason workoutokon, megtanulják a csapat játékrendszerét, a training camp előtt is küzdjenek a csapatba kerülésért. Egy azonnali végzés nélkül az elvesztett időt nem lehet visszaforgatni semmilyen formában, az elvesztett lehetőségekért nem lehet pénzben kárpótolni őket.
Az alperesek nem néznek szembe bíróság által előidézett kiemelkedő "nehézséggel". Azzal érvelnek az NFL részéről, hogy a lockout megszüntetése újabb trösztellenes támadásoknak tehetné ki őket. Azonban semmi sem akadályozza meg őket abban, hogy egy törvényes rendszert fektessenek le, amely a trösztellenes szabályok alapján támadhatatlan. A trösztellenes jog által előidézett "bizonytalansággal" minden vállalkozásnak szembe kell néznie, különösen olyan visszaeső bűnösöknek, mint az alperesek. (Megjegyzés: Ez a mondat kissé erős lett Kessleréktől.)
Végezetül deklarálásra kerül, hogy a közérdek azt diktálja, hogy szűnjön meg a lockout, ez a Jackson vs. NFL perben kimondottaknak megfelelően elősegíti a Sherman Act érvényesülését és nem ássa alá a munkajog irányelveit, valamint eléri, hogy a futballban tevékenykedő alkalmazottak és közösségek ne szenvedjenek gazdasági károkat, és a szurkolók élvezhessék a sportot.
Egy Browns szurkoló pere, találkozó az NFLPA és az NFLA között
Ken Lanci, a Cleveland Browns szurkolója beperelte a csapatot és a többi 31 franchiset a lockout és a PSL szerződések megszegése miatt. A milliomos, politikában is érdekelt üzletember tíz PSL (Personal Seat Licence) hellyel rendelkezik a Browns stadionjában. A PSL egy adott helyre szóló jogot jelent, vagyis, ha valaki PSL-ért fizet, nem tesz mást, mint a stadion egy fix helyét bérli ki saját maga számára. A PSL helyek ára két részletből tevődik össze, egyrészt létezik egy éves díj a hely fenntartása miatt, ez általában egy öt számjegyű összeg, és ehhez jön mérkőzésenként a több száz dolláros jegyár. A probléma azonban az Lanci beadványában, hogy lényegében még semmiféle kár nem érte. Akkor fogja érni, ha elmaradnak a mérkőzések. Azonban a szerződés a lockout/sztrájk esetére is tartalmaz egy pontot, amelynek értelmében a következő esedékes fizetésnél arányosan csökkentik a PSL árát az elmaradt mérkőzések következtében. A beadvány kitér arra is, hogyha esetleg helyettes játékosok szerepelnének ősszel a csapatokban. Ezen a ponton az a probléma, hogyha annyira elégedetlen a PSL hely tulajdonosa a kapott szolgáltatással, akkor értékesítheti is a PSL-re szóló jogát. Tehát összességében Lanci csupán pénzt dob ki az ablakon, ha nem vonja vissza beadványát, egyszerűen nincs esélye arra, hogy megnyerje a pert.
George Martin az NFL-hez kötődő visszavonult játékosokat tömörítő szervezet, az NFL Alumni (NFLA) vezetője találkozott az NFLPA vezetőségével Floridában. Személyesen azonban nem tudott beszélni DeMaurice Smith-szel, hiába kérte. A találkozó nem hozta a várt pozitívumokat a két szervezet közeledése terén. Az NFLPA egyszerűen nem bízik Martinékban, akik csak a visszavonultakat képviselik, miközben az NFLPA szakszervezetként mind az aktív, mind a visszavonult játékosok pártján állt. Hiába mondja azt Martin, hogy mennyire jó lehetőségekről mondott le az NFLPA a visszavonultakat illetően az utolsó ajánlat visszautasításakor, senki sem fog rá odafigyelni, elfelejti ugyanis azt, hogy a történetben ott vannak a jelenlegi játékosok is. Emellett az NFLPA nem tud amellett sem eltekinteni, hogy az NFL fizeti lényegében az NFLA fenntartását, hogy Martin nem támogatja azt, hogy az NFLPA belenézzen a tulajdonosok könyveibe és nem tudnak attól szabadulni, hogy megvan annak a veszélye, hogy az NFLA hosszútávon egy NFL által biztosított pénzbefektetéssel egy rivális uniót hozhat létre. (Ebbe a potenciális szakszervezetbe belépő játékosok gyakorlatilag megadnák magukat a tulajdonosoknak.) Martin szavaiból az tűnik ki, hogy ténylegesen az NFL-nek is dolgozik a CBA vitában, amennyiben sor került volna a személyes egyeztetésre Smith-szel, azzal a tulajdonosok egy plusz pontot kaptak volna a decertifikáció támadása terén az NLRB-nél.
-A Wedbush Morgan egyik elemzője szerint az EA akár 165 millió dolláros bevételkieséssel is számolhat, ha elmarad a szezon. A Madden 12 megjelenik augusztusban akkor is, ha nem egyeznének meg a felek, és ebben az esetben az elemző szerint akár 50 %-kal is visszaeshet a játék forgalma.
-A lockoutnak hatása van az NFL szponzori szerződéseire is, ugyanis a cégek nem hirdethetnek a játékosokkal ezentúl. Ez önmagában is érdekes lehet, mert a szponzorok továbbra is fizetnek az NFL-nek, de nem kapják meg a teljes körű elvárt szolgáltatást a ligától. Az NFLPA a lockout ellenére is rendelkezik a játékosok csoportos jogaival, és több potenciális szponzorral egyeztetéseket kezdtek. Az NFL szerint erre nincs joguk. Az NFLPA azonban külön szerződést írt alá a játékosokkal a csoportos jogokra vonatkozóan, és azt nem szünteti meg a CBA lejárta vagy a lockout sem.
-A Jacksonville Jaguars tulajdonosa, Wayne Weaver úgy gondolja, hogy a liga meg fogja nyerni az áprilisi csatát, és a lockout érvényben marad, ha azonban ez mégsem következne be, akkor is a bíróság helyett a felek a tárgyalóasztal mellett lesznek kénytelenek megegyezni, nem látja azt, hogy az NFLPA keresztül tudná vinni azt, amit 1993-ban sikerült nekik.
-Jerry Richardson, a Panthers tulajdonosa egy interjúban elmondta, hogy elismerését fejezi ki Ralph Wilsonnak és Mike Brownnak, a Bills és a Bengals tulajdonosainak, akik 2006-ban a CBA hosszabbítása ellen szavaztak. Richardson beismerte, hogy ő nem látta előre a hosszabbítás negatív következményeit, így ma azok, akiken nevettek annak idején, tűnnek a sokkal de sokkal okosabbaknak.
-Az NFL az új CBA-ba mindenképpen be akarja építeni a HGH (növekedési hormon) tesztek lehetőségét, amelyekre eddig nem került sor. Vizeletet ellenőriztek csak a játékosoknál az előző CBA szabályozásának következtében, a HGH tesztek viszont vérvételt kívánnának. Vélemények szerint nehéz lesz ezt keresztülvinni, de azok a hangok, akik már azonnal tiltakoztak, és a kellemetlenebb procedúrát okolják, bizonyítják, hogy a játékosok félnek egy hasonló teszttől. Komolyabb sérülések utáni rehabilitációkor sokan használnak HGH-t, elég csak Rodney Harrisonra gondolni, aki karrierje utolsó éveiben egy véletlen folytán (interneten és egy orvosnál nyomokat hagyott) bukott le a hormon használatával.
-Roger Goodell utalt arra, hogy a játékosok nagyot kockáztatnak a mostani magatartásukkal, a tulajdonosok ugyanis a jövőben jelentősen rontani fognak majd az ajánlataikon. Természetesen a fenyegetés semmit sem ér, ha a bíróságon a játékosok nyernek.
-A Broncos után a Bears is bejelentette, hogy készek megmutatni a beszámolóikat a volt szakszervezetnek, ha ezen múlik a megegyezés.
-Az NFLPA mai találkozóján várhatóan döntés születik arról, hogy mit tervez a szervezet a drafttal kapcsolatban, emellett ma esedékes a játékosok válaszbeadványa is a múlt heti NFL memorandumra.
-A Gensler készíti majd el az AEG los angelesi potenciális "NFL stadionjának" tervét. A los angelesi cég még sohasem működött közre NFL stadion megtervezésében. A Gensler mellett két finalista volt még a feladatra, a HNTB (Invesco Field, Denver) és a HKS (Lucas Oil Stadium, Indianapolis, Cowboys Stadium, Arlington).
-A Seattle Times szerint elképzelhető, hogy megváltoztatják a Seahawks stadionjának, a Qwest Fieldnek a nevét. A névhasználati jogokat birtokló Qwest ugyanis egyesült a CenturyLinkkel és Omahában már fel is vette utóbbi nevét az eddig Qwest Center néven ismert épület. A Qwest szerződése 2014-ig él a Seahawks-szal.
-A lockouttal kapcsolatban nem említettünk még egy vesztest, a fantasy footballal kapcsolatos szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokról van szó. A fantasy sportok, különösen a baseball és a football áttörésen mentek keresztül a 2000-es években, és mára hatalmas üzletté váltak. Nem hiába nyújt már hasonló játéklehetőséget szinte minden valamirevaló amerikai oldal. Azoknak a vállalkozásoknak, amelyek erre a területre specializálódtak, hamarosan kezdenek majd jelentkezni első elmaradt bevételeik. A szabadügynök-piac mozgását követően már javában szoktak dolgozni magazin formában publikált kiadványaikon és ezt később a drafttal ki szokták egészíteni. Május elején már lehet kapni az éves fantasy foci útmutatókat. Amennyiben nem születik döntés a lockout megszüntetéséről, akkor ezek a cégek is szenvedni fognak.
-Az AP felmérése szerint 17 NFL csapat nem emeli a jegyárait, kilencen általánosan emelik, négyen csökkentik és ketten emelik egyes helyek árait, míg másokat csökkentenek. Az árakat csökkentő franchise-ok, a Chargers, a Browns, a Cardinals és a Buccaneers, utóbbi kategóriába pedig a Chiefs és a 49ers tartozik.
-A New York Times múlt heti írása a lockout hatásait elemezte az NFL legkisebb piacára, Green Bayre nézve. A csapat szurkolói és a közösség nem tudta a lockout miatt teljesen kiélvezni a Super Bowl győzelem gazdasági előnyeit. (És a lockouthoz még jön pluszban a másik wisconsini munkavállalókkal kapcsolatos vita, köszönhetően Scott Walker kormányzónak.) Az, hogy a játékosok nem kaptak még gyűrűt, és nem került sor az elnöki találkozóra a White Houseban csak egy kis dolog ahhoz képest, hogy mit hozhat még a jövő. Az alig 100.000 fő feletti lakossággal rendelkező várost nem úgy érintené meg egy elveszett szezon, mint New Yorkot vagy Chicagot. Itt a futball nélküli szinte megáll az élet. A Packers training campje csak önmagában 7,3 millió dollárt hoz a városnak, hétvégenként mérkőzések alkalmával több mint 50.000 megyén kívüli látogató érkezik a városba, nagy részük hotelekben száll meg, mindannyian pénzt költenek, nagy részben hozzájárulnak a helyi közösség életéhez.
Bejegyezte: gsn dátum: 14:45 Nincsenek megjegyzések:
Hétfőn vette kezdetét a tulajdonosok szokásos éves találkozója New Orleansban, amelyen a szokványos témákat elnyomták a CBA-val kapcsolatos események. Természetesen ezúttal is sor került a Competition Committee szabályváltoztatásokat tárgyaló találkozójára, de mindent elmond, hogy a jogászok többet beszéltek az elmúlt két napban, mint mindenki más, beleértve a komisszárt, Roger Goodellt is.
A találkozón három tulajdonos nem jelent meg, Robert Kraftot (NE) fia, Jonathan képviselte, mivel személyes okok miatt nem tudott megjelenni, Williams Clay Ford (DET) és Paul Allen (SEA) pedig nem is nagyon szokott részt venni a találkozón. Fordot a Lions elnöke, Tom Lewand, Allent pedig a Seattle háromfős vezetősége képviselte. Fordról nem tudunk részletesebben, miért maradt távol, a Microsoft révén hatalmas pénzeket felhalmozó és a leggazdagabb NFL tulajdonosnak számító Allen viszont inkább azzal volt elfoglalva, hogy tovább bővítse repülőgép-parkját. Egy MiG-29-es orosz vadászrepülőgépet szerzett be és tesztelt az elmúlt napokban a több mint tíz repülőgépet és a világ egyik legnagyobb privát yachtját (Octopus, másik yachtja, a Tatoosh is a top 100-ban található) birtokló milliárdos.
David Boies és Gregg Levy, a lockout kapcsán elkészített, tegnap részletesen elemzett beadványáról, és a jogi csatáról tartott a tulajdonosoknak több mint három órás tájékoztatót. A játékosok március 28-áig válaszolhatnak majd a beadványra, természetesen majd azt is elemezzük, ha sikerül az eredeti dokumentumhoz hozzájutnom. A blogban többször idézett Gabriel Feldman, a Tulane egyetem sportjogász professzora igen erősnek nevezte az NFL által leadott briefet, egyetlen hibájának azt tartja, hogy csupán egy precedensre tudják építeni az NLRB-re vonatkozó pontot (meg kell várni a döntésüket, és illetékesek abban, hogy eldöntsék mikortól nem él a munkajogi kivétel), miközben a Legfelsőbb Bíróság több esetben kimondta, hogy a decertifikációval a munkajogi kivétel megszűnik létezni.
Jeff Kessler és DeMaurice Smith levelet írt az NFL-nek, amelyben kifejtették, hogy a jogászokon keresztül esély van arra, hogy megpróbáljanak megegyezni a felek, de az NFL erről hallani sem akart. Az NFLPA részéről ugyanis nem tényleges egyeztetéseket javasolnak, hanem a bírósági csata előtti kiegyezést, és ez az NFL-nek nem tetszik. A mediátor előtti egyeztetések valószínűleg csak úgy folytatódhatnának, ha az NFL kezdeményezné azt a jogászoknál, majd megegyeznének arról, hogy az nem lehet része az NFL érvelésének a decertifikáció támadása során. Erre valószínűleg nem fog sor kerülni, az NFL ugyanis pont azt szeretné bebizonyítani, hogy a szakszervezet feloszlása "csalás".
Roger Goodell komisszár keddi sajtótájékoztatójának legfontosabb gondolatai:
-A tulajdonosok és a liga teljes szezonra készülnek.
-Felkészültek arra a lehetőségre is, ha a bíróság kényszerítené őket a szabályok lefektetésére.
-Nem merült fel az a lehetőség, hogy helyetteseket szerződtessenek a csapatok a jelenlegi játékosok helyett.
-A personal conduct policy (a pályán kívüli viselkedés szabályozása) a lockout alatt nincs érvényben, így eltiltások sem lesznek. Az új CBA dönt majd valószínűleg arra vonatkozólag, hogy azok a játékosok szankcionálhatóak-e, akik a lockout alatt kerültek bajba.
-És kiderült az is, hogy Goodell és Smith nem beszélt egymással március 11. óta.
-Az HBO állítólag több csapat mellett megkereste a Tampa Bay Buccaneerst is azzal kapcsolatban, hogy ők szerepeljenek idén a csatorna training campről készült sorozatában, a Hard Knocksban. A Bucs az a csapat, amely leginkább hajlik arra, hogy részt vegyen a projektben, de egyelőre szerződést még nem írtak alá a felek az NFL jövőjével kapcsolatos kérdések miatt.
-Stephen Ross, a Dolphins tulajdonosa a Palm Beach Postnak adott interjújában elmondta, hogy szépen kifejezve nem szimpatizál a szakszervezetekkel, legyen szó kormányzati alkalmazottak, építőmunkások vagy éppen a játékosok uniójáról. Emellett kritizálta az NFLPA elvárásait azt illetően, hogy a bevételek százalékában legyen megszabva továbbra is a fizetési sapka mértéke, különösen figyelembe véve azt, hogy a költségek milyen mértékben növekednek és azok fedezésére nem lesz elég hosszútávon a tulajdonosoknál maradó bevételek mértéke egy ilyen modell esetén.
-A 49ers leendő santa clara-i stadionja kapcsán érdekes, már-már átláthatatlan folyamatok zajlanak. Jerry Brown, Kalifornia kormányzója áll minden probléma mögött, aki az állam 26 milliárd dolláros deficitjét azzal szeretné csökkenteni, hogy elvonja a fejlesztési alapok által különböző projektekre felhalmozott pénzt. A stadion építésére Santa Clara megye 114 millió dollárt készít elő, amelyből jelenleg 4,5 és 40 millió dollár közötti összeg sorsa került veszélybe. Hogy "elmenekítsék" a pénzt Brown elől, előbb átutalták Santa Clara városnak, majd a 49ersnek. Érdekesség, hogy többen tiltakoztak az átutalás ellen, mert a csapatnak nincs kötelezettsége arra, hogy visszafizesse az összeget, amennyiben nem épül fel a stadion.
-Szintén stadionokkal kapcsolatos hír, hogy megkezdődött a Vikings decemberben beomlott otthonának, a Metrodomenak a felújítása. Itt sok probléma nem volt a pénz előteremtésével, a projekt költségeinek ugyanis nagy részét fedezi a biztosítás.
-Jaclyn Fujita, az NFLPA bizottsági tagjának, Scott Fujitának a felesége a Nation blogjában megjelentette levelét, amely elsősorban arra igyekszik felhívni a figyelmet, hogy milyen áldozatokat hoz egy játékos azzal, hogy az amerikai futballt választja. A levél elolvasható a következő linken: Wish of an NFL wife. Természetesen az írás kötődik a lockouthoz, az annak következtében megszűnt egészségbiztosításhoz és a volt játékosok egészségügyi állapotához is.
Végül íme egy videó az amerikai kormányzat szerepéről és felelősségéről a CBA konfliktusban:
Bejegyezte: gsn dátum: 5:30 Nincsenek megjegyzések:
Brady vs. NFL: A liga memoranduma a lockout megszüntetése ellen
A tegnapi nap folyamán az NFL részéről beérkezett a bíróságra az állásfoglalás, amelyben válaszol a liga a játékosok által benyújtott, lockout megszüntetésére irányuló kérvényre. A beadvány tartalmát próbáltam összefoglalni ennek a bejegyzésnek a keretében.
Célja: Az alperesek (az NFL és csapatai) arra kérik a bíróságot, hogy ne hozza meg a döntést a felperes játékosok által kezdeményezett lockoutot megszüntető határozatról, hanem a lockoutot tartsa fenn.
Tartalma: A felperesek arra kérik a bíróságot, hogy a Sherman Act megszegése miatt akadályozzák meg az NFL-t abban, hogy lockoutot vezessen be és tartson fenn. A lockout azonban a munkajog értelmében jogos és engedélyezett gyakorlat. A felperesek azt állítják, hogy a szakszervezetként való feloszlásuk - amely egyébként az FMCS székházban kollektív egyeztetések SORÁN következett be - trösztellenes törvényszegéssé alakítja át azt a rendelkezést, ami a munkajog értelmében a csapatokat megilleti. A jogot azonban nem lehet ilyen egyszerűen kiforgatni. Az egyik fél a kollektív egyeztetésekben taktikai megfontolásból, egyoldalúan és azonnali hatállyal nem bújhat ki a munkajog alól vagy szüntetheti meg ezáltal a másik fél vagy felek munkajog keretében fennálló jogait (ilyen például a lockoutra való jog). Ennek megfelelően a szakszervezet taktikai célzattal nem alakíthatja át a tulajdonosi oldalt megillető jogot, a lockoutot trösztellenes törvényszegéssé, és ezáltal nem kérheti a károk háromszoros megtérítését és a bírósági beavatkozást.
A bíróság három különálló ok miatt nem mondhatja ki a határozatot a lockout megszüntetését illetően, amelyek a következők:
1. A Norris-LaGuardia Act nem engedélyezi ennek a bíróságnak azt, hogy a kért beavatkozást megtegye. A törvény 4. szakasza megtiltja ezen bíróság számára a lockout megszüntetését. Ez él akkor is, ha az NFLPA szakszervezet vagy sem. A tiltás mindaddig fennáll, amíg érvényben van az a kitétel, hogy az "ügyben benne foglaltatik munkaügyi vita, vagy az ügy amiatt áll fenn". Ez a pont esetünkben érvényben van.
2. A felperesek által benyújtott per anyaga felveti azt a kérdést, hogy mi is jelenleg az unió státusza, vajon a munkajog értelmében a szakszervezet feloszlatása jogszerűnek, érvényesnek tekinthető-e. Ezeknek a kérdéseknek az ügyében az NLRB az a szervezet, amely elsődleges hatáskörrel rendelkezik. Ez azért fontos pont, mert ha nem érvényes a feloszlás, akkor az NFL csapatok fel vannak mentve a lockout trösztellenes támadhatósága alól, és a munkajog értelmében jogszerűen vezetik be a lockoutot. Az NLRB jelenleg vizsgálódik, hogy az NFLPA csak taktikai szempontból vagy jóhiszeműen oszlatta-e fel magát. Mivel említettük, hogy az elsődleges hatáskörrel rendelkező szerv az NLRB, így a bíróság addig nem tárgyalhatja meg az ügyet, amíg nem válik ismertté az NLRB döntése.
3. Ha a bíróság hatáskörébe tartozna az ügy, a felperesek akkor sem tudnák bebizonyítani, hogy a bíróságnak meg kellene szüntetnie a lockoutot. Ennek okai:
-A felperesek nem szerepelnek jó eséllyel az érdemi ügyben ("trösztellenes per"). A munkajogi kivétel (non-statutory labor exemption) ugyanis védi a csapatokat a trösztellenes támadástól.
-A munkajogi kivétel addig él, amíg időben és körülményekben kellően messze nem jutnak a felek a kollektív egyeztetésektől, és a trösztellenes beavatkozás nem zavarná azt meg. Ez a tétel az ismert tények figyelembevételével érvényben hagyja a munkajogi kivételt.
-A felperesek azt állítják, hogy az NFL lemondott arról, hogy "csalásként" támadják a decertifikációt. Az állítás figyelmen kívül hagyja a CBA szövegezését, amely csak arra az állapotra vonatkozóan hozza magával a támadásról való lemondást, ha a CBA lejárat UTÁN kerül sor a decertifikációra. Ebben az esetben a CBA hat hónapig nem engedélyezte volna a trösztellenes pereskedést. Csakhogy az NFLPA nyolc órával a CBA lejárta ELŐTT oszlatta fel magát.
-A felperesek ezen kívül nem tudják bebizonyítani azt, hogy azonnali és helyrehozhatatlan károk érik őket. Mi több, az NFL-re nézve a károk sokkal súlyosabbak.
-A közérdek emellett az egyeztetéseket preferálja a bírósági beavatkozással szemben.
Utalás van arra emellett, hogyha a bíróság a lockoutot megszünteti, azzal további trösztellenes támadási felületeket nyit meg a liga ellen, arra kényszeríti az NFL-t, hogy versenykorlátozó intézkedéseket fektessen le.
A háttér leírása során kijelentik, hogy az NFLPA 2011. március 11-én délután 4 órakor decertifikált, majd egy órával később beperelték a ligát. A felperesek között szerepel két NFLPA bizottsági tag (Brees és Vrabel), ráadásul a pert az NFLPA finanszírozza és ugyanazok az ügyvédek képviselik a szervezetet, amelyek pár órával korábban a kollektív egyeztetésekben is részt vettek. Beadványukban a felperesek a Sherman Act 1. szakasza szerint támadták a lockoutot, és a korábban az ő beleegyezésükkel elfogadott szabályozásokat a tagekkel, a drafttal és az újoncok fizetési sapkájával kapcsolatban. A felperesek nem ezek jövendőbeli bevezetésének tiltására vonatkozó határozat kimondását kezdeményezik, hanem egy olyan határozatot, amely által a játék folytatódik és olyan helyzetbe kényszeríthetik a ligát, ahol háromszoros kártérítés kifizetésére kötelezhetőek a szabályok esetleges leendő bevezetése miatt.
1987-ben egy hatéves folyamat követte az előző CBA lejártát, amelynek menetrendje a következő volt: 1. "trösztellenes per" az NFL ellen (Powell vs. NFL), 2. decertifikáció, 3. további "trösztellenes perek", 4. egyezség megkötése (White SSA), 5. az NFLPA szakszervezetként való feltámasztása, 6. az egyezség beépítése az új CBA-ba. A felperesek semmi mást nem akarnak, mint ennek a folyamatnak a megismétlődését. Amikor a Powell perben 1989-ben megállapították, hogy a munkajogi kivétel él, az unió decertifikációval válaszolt, és fenntartotta azt, hogy állandó és visszafordíthatatlan ez az állapot, nem csupán egy taktika a kedvezőbb helyzet kivívására a vitában. 1990-ből több idézet kerül említésre Jeff Kesslertől és Gene Upshawtól arra nézve, hogy nem lesz többé szakszervezet az NFLPA, ezek után pedig a beadvány kimondja, hogy mindezek ellenére három év múlva már ismét létezett a szakszervezet és a kollektív szerződés is megköttetett. Ezek után több idézet következik NFLPA bizottsági tagoktól, játékos reprezentánsoktól arra nézve, hogy a decertifikáció egy jó döntés és jó stratégia, ami segítheti a szakszervezetet a jobb CBA kiharcolásában. A játékosoknak kiküldött NFLPA Guide to the Lockout dokumentum tartalmazza a helyzet leírását jóval a döntés bekövetkezése előtt, annak stratégiai előnyeivel egyetemben. Mindezek fényében az NFL előzetesen megtámadta a decertifikációt február 14-én az NLRB-nél arra hivatkozva, hogy az NFLPA nem jóhiszeműen vesz részt az egyeztetésekben és előre tervezi a decertifikációt. Az NLRB-nél a folyamatok jelenleg is tartanak.
Bővebben a korábban említett három pontről
1. Norris-LaGuardia Act:
A 4. szakasznak megfelelően a Kongresszus elvette a jogot a szövetségi bíróságtól, arra nézve, hogy bármiféle munkabeszüntetés esetén megszüntető határozatot hozzon, amennyiben a szituáció munkaügyi vitából származik. Az 5. szakasz szerint a "trösztellenes perekben" is érvényesül ez a megkötés. Az NFL próbálja azt bizonyítani, hogy a lockout munkaügyi vita következménye, az NFLPA feloszlása nem hat a helyzetre, hiszen ha létezik unió, ha nem, a szabályozás érvényesül, illetve azt, hogy nem csupán a sztrájkok esetén érvényesül a törvény ezen passzusa, hanem a vele ellentétes lockout esetén is.
2. Az NLRB vád:
A bíróságnak a döntés kimondása előtt tekintettel kell lennie arra, hogy az NFLPA feloszlása érvényben van-e, nem minősül-e "csalásnak", illetve ha nem "csalás", akkor a munkajogi kivétel azonnal megszűnik-e. Az első kérdésben az NLRB döntését a bíróságnak meg kell várnia, az elsődleges hatáskörre vonatkozó szabályozásoknak megfelelően. A második kérdés sem válaszolható meg az első megválaszolása nélkül. A felperesek beadványának fő pontja a kérdéskör, egyrészt állítják azt, hogy délután 4 órakor feloszlott a szakszervezet, másrészt azt, hogy a munkajogi kivétel abban a pillanatban megszűnt létezni, és ezáltal a lockout a munkajog szerint fair gyakorlatból trösztellenes törvényszegéssé változott. Ha nem kerül a döntés kivárásra, és a lockout megszüntetése megtörténik, ezután később az NLRB a decertifikációt érvényteleníti, akkor minden érintett fél meglehetősen kellemetlen szituációba kerül. Az NFL szerint az NLRB végeredményben be fogja látni a rosszhiszeműséget, a taktikázást az unió részéről, amely még ma is szakszervezetként működik szerintük, és a jövőben, ha a taktika működne, úgyis újjá fog alakulni, akárcsak korábban. Ahhoz is, hogy megállapításra kerüljön a felperes érdemi ügyben való ("trösztellenes per") esélyességének mértéke, elengedhetetlen a döntés ismerete. Az NFL szerint emellett az NLRB abban a kérdésben is hatáskörrel rendelkezik, amennyiben jogosnak találja az NFLPA decertifikációját, hogy megállapítsa a munkajogi kivétel lekerülésének idejét, amely nem feltétlenül a decertifikáció időpontjával egyezik meg.
3. A bizonyítással kapcsolatos problémák:
A játékosok beadványában is említett négy tényezőt veszi sorra a beadvány: (1) a helyrehozhatatlan veszteség veszélye, (2) a károknak és a kimondott végzés másik félre gyakorolt hatásának mérlege, (3) annak esélye, hogy az indítvány benyújtója jó eséllyel szerepel az érdemi ügyben (trösztellenes vád), és a (4) közérdek.
Az NFL beadványa szerint a felsoroltak egyike sem kedvez a játékosoknak. A harmadik pont a legfontosabb az elbírálás folyamán, így ezzel kezdik a kifejtést. Egyszerűen az az ügyben a játékosok rossz esélyeinek az oka, hogy a még fennálló munkajogi kivétel védi a támadást a trösztellenes törvény ellen. Mivel ez fennáll, így a lockout jogilag szabályos gyakorlatnak tekinthető. A munkajogi kivétel addig él, amíg időben és körülményekben kellően messze nem jutnak a felek a kollektív egyeztetésektől, így az NFLPA decertifikációjával a kivétel nem került azonnal hatályon kívül. A Legfelsőbb Bíróság a Brown vs. Pro Football ügyben kimondta, hogy a Kongresszus megállapításának megfelelően a legmegfelelőbb mód a munkajogi viták rendezésében a kollektív egyeztetésekben rejlik, nem pedig a "trösztellenes perben", a bíróságon. A munkajogi kivétel célja az, hogy megvédje az egyeztetéseket a bizonytalanságot hozó bírósági úttal szemben. Azért állapította meg a Legfelsőbb Bíróság, hogy fennáll a munkajogi kivétel egészen addig, amíg időben és körülményekben messze nem kerülünk az egyeztetésektől, hogy az azonnali bírósági támadás és bizonytalanság ellen védve legyenek a felek. És utalt arra is a perben, hogy ebben a kérdésben az NLRB részletes állásfoglalása a mérvadó. A kivétel megvédi a lockoutot is a trösztellenes támadástól. Azonban, ha ez nem él, akkor az az érdekes helyzet áll fenn, hogy a lockout fenntartása trösztellenes, a lefektetett szabályozás is trösztellenes, sőt, a tulajdonosok együttes részvétele a további tárgyalásokban is trösztellenes. A lockout megszüntetésével a játékosok abba akarják belekényszeríteni az NFL-t, hogy a jelenleginél is több fronton legyen támadható a Sherman Act keretében. Azonban, mivel sem a játékosok, sem az unió nem tudja azt bebizonyítani, hogy a munkajogi kivétel már nem él, így a lockout trösztellenes törvény elleni védelme továbbra is fennáll. Emellett a felperesek által felvetett lemondás a decertifikáció támadásáról mindenféle jogalapot nélkülöz. A CBA szövegezése egyértelmű a kérdésben, és csupán a CBA lejárat utáni decertifikációra vonatkozik.
Az NFL tagadja azt, hogy a játékosok helyrehozhatatlan kárt szenvednének el, minden elmaradt fizetés és bónusz pénzben megtéríthető, így az nem meríti ki ezt a pontot. Ami az elmaradt edzéseket illeti, szintén nem áll fent az NFL szerint ennek esete, hiszen a training camp még nagyon messze van, két felperes, Mankins és Jackson tavaly szándékosan hagyta ki a felkészülést, sőt, sok újonc alá sem ír a training campig és sok játékos egyedül edz az offseasonben. Mi több, az NFLPA maga szervez a játékosoknak edzéseket az Athletes' Performance-szel kötött friss szerződésüknek megfelelően.
A következő fejezet azt igyekszik bizonyítani, hogy a lockout felfüggesztése az NFL-nek nagyobb károkat okoz, mint a játékosok számára a lockout fenntartása. Természetesen visszatér az a gondolat, hogy egy esetleges bevezetett szabályozás azonnali támadás tárgyát képezné a játékosok részéről. Itt jelenik meg ezek után a leendő érdemi ügy elsőszámú érve, amire valószínűleg az egész NFL védelem támaszkodni fog majd a "trösztellenes perben", ha arra kerül a sor, a "competitive balance" kifejezés. A jelenlegi NFL modell éppen azért van így kialakítva, versenyellenes korlátozásokkal egyetemben, hogy minden együttesnek közelítőleg egyenlő esélye legyen a sikerre, ezt szolgálja az egész rendszer felépítése. Ha a lockout megszűnik, és a játékosok a lefektetett szabályozást megtámadják, valamint a trösztellenes ügyet elveszíti az NFL, akkor egy olyan szabályozás alakul ki, amely a csapatok közötti mesterségesen előállított versenyegyensúlyt megszünteti. Ezáltal a gazdagabb klubokkal többé nem versenyezhetnek azonos szinten a szegényebbek, és ez előidézi a játékosok elvándorlását a kiscsapatoktól. Hosszútávon nézőket vonna el a sporttól egy ilyen szabályozás, és tönkretenné a liga által nyújtott szórakoztatás minőségét.
Az utolsó pont azt mondja el, hogy a közérdek azt diktálja, hogy az egyeztetések által oldják meg a felek a vitájukat, ne bírósági úton. A sztrájkok és a lockoutok hosszútávon eredményre vezetnek önmagukban, azért mert mindkét félnek van veszítenivalója. A lockout, mint törvényes fegyver elősegíti a közérdek érvényesülését, a pereskedés viszont nem.
Az NSO kérésére elkészítettem egy összefoglalót arról, hogy röviden mit is érdemes tudni jelenleg a CBA szituációról és a várható jogi folyamatokról.
A cikk a következő linken érhető el: Jogi csata dönthet az NFL jövőjéről.
Bejegyezte: gsn dátum: 11:30 Nincsenek megjegyzések:
A hétvégén sem csillapodtak az indulatok a felek között, a sajtóban, a twitteren üzengettek egymásnak a felek. Nézzük meg röviden, mi történt köztük az elmúlt napokban:
-A játékosok között általános düh fogadta Roger Goodell levelét, ahelyett, hogy az e-mail közelebb hozta volna a feleket egymáshoz, éppen ellenkező reakciót váltott ki. Sokan spamnek titulálták a komisszár írását, többen felszólaltak ellene az aktív játékosok közül.
-Szombaton az NFLPA részéről a végrehajtó bizottság tagjai válaszoltak a levélre saját írásukkal, amelyben vastagítva kiemelték, hogy ők bizony tökéletesen tudják mi zajlott az egyeztetéseken, tehát ha Goodell mást akar beállítani, mint ami történt, vagy ha információk elhallgatásával akar befolyásolni, akkor rossz helyen kopogtat.
-Mike Vrabel felvetette annak az ötletét, hogy folytatódjanak az egyeztetések, de az NFL kontingense nélkül, közvetlenül a tulajdonosok és a játékosok között. Ne feledjük, a játékosok számára annyira nem lenne jó a közvetlen egyeztetés, az NLRB panasz kapcsán visszaüthetne.
-A játékosok továbbra is számítanak a tulajdonosok részéről az elmúlt 10 év auditált beszámolóira, az, hogy bírósági ügy lehet a dologból és most nem egyeztetnek, semmit sem változtatott.
-Az NFLPA Marco Islanden, Floridában találkozott a hétvége folyamán, ahol a sajtó kérdéseire is szívesen válaszoltak, és az érdeklődőket még jobban beavatták a kollektív szerződéssel kapcsolatos megrekedt egyeztetéseken történtekbe.
-Itt derült ki az, hogy a tulajdonosok utolsó ajánlata miért volt annyira elfogadhatatlan, és miért nevezte azt DeMaurice Smith a sporttörténelem legrosszabb ajánlatának (később ez bekerült a játékosok levelébe is). A tulajdonosok ki akarták hagyni a jövőbeli előre becsült bevétel növekedések feletti részből a játékosokat. Magyarul, ha becsültek volna például 4 %-os növekedést, és valójában 15 %-kal nőtt volna a bevétel, akkor a 11 % nem lett volna megosztandó, a tulajdonosok megtarthatták volna. Mindezt annak figyelembevételével, hogy az NFL tervei szerint 2025-re a liga a jelenlegi 9 milliárd helyett 25 milliárd dollár éves bevételt fog generálni, és a Moody's új tanulmánya szerint a 2013 utáni TV-s szerződések már jelentőst TV-s bevétel emelkedést hoznának - önmagában 8-9 milliárd dollár között - a játékosok nem fogadhatták el. Az NFL becsült számai a következő négy évből az első kettőben 4-4 %-os, majd a következő kettőben 2,5 %-os emelkedést prognosztizáltak csupán, miközben a Moody's tanulmánya átlagosan 8 %-kal számol. Az is nyilvánosságra került, hogy az ajánlat csak az első négy évre tartalmaz szabályozást a bevétel megosztására, az ajánlott CBA pedig 10 évre vonatkozott.
Az NFL reagált a felvetésekre, és jelezték, ha akkora probléma volt ez a kérdéskör, lett volna rá mód, hogy módosítsanak. A korábbi egyeztetések és ajánlások alkalmával ez a pont nem így nézett ki a játékosok szerint, csupán az utolsó ajánlatban szerepelt, amely az utolsó napon, pár órával a határidő lejárta előtt került az asztalukra.
-DeMaurice Smith, az NFLPA vezetője lemondott fizetéséről - amely éves szinten 1,8 millió dollárt tesz ki - amíg nem oldódik meg a CBA vita. Smith tehát követi a komisszár Goodellt, és a főtárgyaló Pasht, akik 10 és 5,5 milliós éves bérük aktuális részéről mondtak le a helyzet rendezéséig. Smith semmit sem keres, Goodell és Pash fizetése jelenleg 1 dollár.
-Az NFLPA a jövő hét folyamán találkozni fog Floridában az NFL-hez kötődő, visszavonult játékosokat képviselő NFL Alumni nevű szervezet vezetőjével, George Martinnal, hogy átbeszéljék a problémáikat. Mint arról beszámoltunk a liga közeli szervezet nagyon dühös volt az NFLPA-re, egyrészt nem vonták be őket a tárgyalásokba, csak saját hasonló szervezetüket (az NFLPA-nek is van visszavonultakat tömörítő szervezete), másrészt egy visszavonultaknak jó NFL ajánlatra mondtak nemet.
-A Houston Texans játékosai szeretnék azt, ha bekapcsolódna a CBA vitába a tulajdonosok oldalán a tíz fős tulajdonosi bizottságba nem tartozó Bob McNair. Állításuk szerint, ha olyan emberek ülnének a bizottságban, mint a Texans befolyásos tulajdonosa, hamar rendeződne a helyzet, ami mindenkinek érdeke, a tulajdonosoknak is, a játékosoknak is, és a szurkolóknak is.
-Matt Light, a Patriots csapatának NFLPA reprezentánsa csalódottságát fejezte ki azt illetően, hogy Robert Kraft üzleti ügyei miatt kihagyta az egyeztetések utolsó hetét. Ma kezdődik a tulajdonosok szokásos éves találkozója New Orleansban, és Kraft ezen sem tud részt venni, ezúttal személyes okok miatt.
-Domonique Foxworth, a Ravens CB-je és az NFLPA végrehajtó bizottságának tagja bejelentette, hogy nincs szándékukban újraalakítani a jövőben a szakszervezetet. Ezáltal a trösztellenes védelem egyáltalán nem állna fenn a jövőben, a ligát bármikor be lehetne perelni a játékosoknak. 1993-ban Gene Upshaw hasonlóan gondolkodott, de végül engedett a tulajdonosoknak, és a bírósági CBA settlement megszületésekor az unió újraalakult, méghozzá a tulajdonosok több engedményének köszönhetően.
Bejegyezte: gsn dátum: 2:30 Nincsenek megjegyzések:
A FOX újabb nagy tervei, az Oregon college botránya és Wichard halála
Régen foglalkoztunk már a college világával, elérkezett az idő arra, hogy egy kicsit betekintsünk ismét az ottani eseményekbe is a részletesen követett NFL lockout mellett.
Néhány hónapja sokan a Big 12 konferencia összeomlását látták már szemeik előtt. A Nebraska elhagyta a konferenciát a Big Ten kedvéért, és hamarosan a Colorado is távozott a kibővített Pac-10-be, amely nyártól két új taggal Pac-12 néven folytatja működését. Miután a Texas egyetem maradása biztossá vált, a többi csapat is szépen lassan a maradás mellett határozott. Így jutottunk el oda, hogy lesz a jövőben egy tíz csapatos Big 12-ünk és egy 12 csapatos Big Tenünk. Érdekes dolgokat tud néha produkálni az egyetemek világa... A Texas egyetem maradása azonban nem jelentette azt, hogy a Big 12 egységes lenne, kimagaslottak a konferenciából, és külön utakon is kezdtek el járni. Ennek jelentős lépése volt az ESPN-nel megkötött szerződés a saját csatorna indításáról. Természetesen a másik maradó nagynevű egyetem, az Oklahoma is azonnal elkezdte tervezni a saját TV csatornáját, de egyelőre ezzel kapcsolatban még nincsenek konkrétumok. A fennmaradó nyolc együttes viszont kívül rekedt, ezen próbált segíteni a FOX, amely mostanában nagyon igyekszik tovább bővíteni college portfólióját. A fennmaradó nyolc csapatban található például a Kansas Jayhawks, amely évről évre az egyetemi kosárlabda legjobb csapatai közé tartozik, erre pedig lehet építeni.
A FOX amellett, hogy szeretné a konferencia mérkőzéseinek közvetítésére szóló másodlagos jogait hosszútávra bebiztosítani, ennek a nyolc csapatnak is egyedülálló lehetőséget próbál nyújtani. A 2012-ben lejáró "másodlagos szerződés" az elsődleges jogokat birtokló ABC/ESPN évi 60 millió dolláros kontraktusát próbálja kiegyenlíteni. Mivel az ABC/ESPN a jogokat csupán 2016-ig birtokolja, a FOX ezen túlnyúló kontraktust ajánlana, feltehetőleg tíz évest, egészen 2022-ig. A szerződés értelmében az évi 20 millió dolláros juttatás 60 milliósra emelkedne, és a FOX opciót kapna az ABC/ESPN szerződés lejártakor versenyképes ajánlat benyújtására az elsődleges jogokra.
A nagy tervekből kiszoruló nyolc csapat esetében a marketing jogokat a Learfield Sports (Kansas State, Iowa State, Missouri, Oklahoma State, Texas A&M, Texas Tech) és az IMG College (Baylor, Kansas) birtokolja. A FOX elkezdte velük az egyeztetéseket egy TV csatorna felállításáról. Valószínűleg nagyon nehéz lesz a Kansast rábírni erre a megállapodásra, de a többi csapat meggyőzése könnyebb lehet, hiszen egyikük sem kiemelkedő általánosan a két top sportban, a fociban és a kosárlabdában, amely esetleg érdemessé tenné a saját csatorna indításán való elgondolkozást. A tervezett csatorna a két top sportban is kaphatna lehetőségeket a közvetítésre, csapatonként minimum 6-13 férfi kosárlabda mérkőzés, és 3-6 focimeccs jöhet szóba, a többi sportban pedig még jelentősebb lehetőségek kínálkoznak.
Elég jelentős kérdések állnak még azonban a háttérben. Egyrészt az, hogy mennyire tudnak majd ebből az egyetemek profitálni. A csomag, amelyet a TV vinne tovább, jelenleg a marketing jogokat birtokló vállalkozásokhoz van kiszervezve, az egyetemek számára a két cég változó értékű éves díj kifizetését garantálja. Így a jelenlegi modell szerint a TV-ből származó bevételek nem az egyetemeket illetik meg, itt szükséges a szerkezet megváltoztatása ahhoz, hogy az egyetemek maximalizálják bevételeiket, ne csupán toborzás terén, vagy a megjelenések számának növekedése következtében élvezzék a TV felállításának előnyeit. Emellett érdekes kérdés az, hogy ki is birtokolja a jogokat akkor, ha például sor kerül egy mérkőzésre a Texas és a Texas A&M között. Vajon a két "saját" TV közül melyik közvetíthet, közvetíthet-e mindkettő? Illetve lehet-e egyáltalán a csatorna neve Big 12 channel vagy network, ha nem szerepel a Texas és az Oklahoma a kínálatban? Mindezek még válaszra várnak, de a FOX elhivatottságát látva szinte biztos, hogy hamarosan sor kerül a felmerült kérdések tisztázására és a megállapodásra.
Újabb egyetemi botrány kezd kibontakozni, ezúttal Oregonban. Most nem azokról a játékosokról van szó, akik elhagyják az egyetemet a profiliga kedvéért, hanem azokról, akik még nem is jutottak el az egyetemig. A fókusz tehát a recruitingra, vagy magyarul a toborzásra irányul. A középiskolások egyetemre kerülése sokak szerint kéttényezős folyamat. Egyrészt rész vesz benne az egyetem és annak edzői stábja, másrészt maga a játékos és annak családja. Mint kiderült, a történet nem ilyen egyszerű. Vannak külsős, harmadik felek is ebben a folyamatban. Az Amerikában csak "street agent" néven emlegetett személyek kerültek a figyelem középpontjába az Oregon Ducks kapcsán. Egyik reprezentánsukon, Will Lyles-on keresztül mutatjuk be a folyamatot. Lyles a vádak szerint több egyetemnek dolgozik, mégpedig olyan formában, hogy közel kerül a játékosokhoz, pénzt ad nekik, gondoskodik róluk, meggyőzi őket arról, hogy egyik-másik program felé forduljanak. Természetesen jól ki van az is találva, hogy az egyetemek semmi törvénytelent ne tegyenek, Lylesnak azért fizetnek, mert a cége papíron a középiskolás játékosokról készít profilokat, tehetségkutatással foglalkozik. Ilyen címen fizetett az Oregon neki 25.000 dollárt, majd az LSU 6.000 dollárt a kiszivárogtatott információk szerint. Mindeközben Lache Seastrunk, a tavalyi class egyik legtehetségesebb RB-je az Oregonhoz írt alá, Trevon Randle LB pedig az LSU-t választotta pár héttel a kifizetések után. Az NCAA jelenleg vizsgálódik az ügyben, hiszen, ha a vádak igazak, akkor szabályszegés történt. Kiderült az is, hogy szintén köze volt Lylesnak ahhoz, hogy LaMichael James, a tavalyi év legjobb egyetemi RB-je, és Darron Thomas irányító az Oregon egyetemen kötött ki. Az egyetemek természetesen tagadják, hogy bármi lenne a háttérben, ők csak scout dokumentumokat vásároltak, nem is ismerik Lylest. Az Oregon másik "külső agentje", Baron Flenory kapcsán azonban nehéz lesz ezt bebizonyítani, ő ugyanis a főedző, Chip Kelly alatt játszott korábban a New Hampshire csapatában...
Az Ohio State egyetem főedzőjét, Jim Tresselt két mérkőzésre eltiltotta az egyetem vezetősége, és az erre jutó keresetét, 250.000 dollárt (a fizetésének 7%-a) is visszatartják. Tressel tudott a tél folyamán kiderült, több játékos öt mérkőzésre eltiltásával végződött NCAA szabályszegésről már hónapokkal korábban, és azt nem jelezte az egyetem felé, ezért kapta a büntetést. A bejelentés után Tressel úgy határozott, hogy a kettő helyett öt mérkőzést hagy ki a játékosokhoz hasonlóan.
A University of Connecticut 1,8 millió dolláros veszteséggel zárta a januári Fiesta Bowlt, köszönhetően elsősorban annak, hogy a 17.000, számukra kötelezően megvásárolandó jegyből csupán 2.771-et sikerült értékesíteniük. Ne feledjük, a keleti part egyik legészakibb szegletéből (Connecticut) kellett elrepülniük a szurkolóknak a nyugati part déli részébe (Arizona), ami nem túl vonzó lehetőség, pláne, hogy a televízió is közvetíti a meccset. Hiába produkált jelentős kifizetést a Bowl, a jegyek értékesítése, és a magas utazási költségek miatt minden idők egyik legnagyobb Bowlhoz kötődő veszteségét realizálta a UConn.
Életének 60. évében rák következtében elhunyt a neves játékosügynök, Gary Wichard, akit a North Carolina egyetem botránya kapcsán és a Josh Luchs játékosügynök pályafutását végigkövető sorozatban is említettünk. A több NFL sztárt (pl.: Suggs, Freeney, Dumervil, Cooley, Cromartie) képviselő Wichardot lebukását követően 9 hónapra tiltotta el az NFLPA a north carolinai események miatt, és néhány nappal a halálhíre előtt tettek újabb lépéseket a botrány feltárásában, beletekintettek Wichard vállalkozásának, a Pro Tect Managementnek a könyveibe. Wichard felesége jelezte, hogy azért is nem vett részt eddig az egész szituációban nyilvánosan a férje, mert a rákkal küzdött, a kemoterápia sokkal fontosabb volt. A másik kulcsfigurával, John Blake-kel való sok telefonhívást is azzal magyarázta az özvegy, hogy Blake aggódott az egy éve diagnosztizált barát állapotáért, a nyomozók tévednek, ha emögött az összejátszást kutatják.
Ehhez az ügyhöz és a magasan draftolt játékosok illegális fizetéséhez kapcsolódóan kutatást végzett Jack Bechta játékosügynök, aki neves ügynököket kérdezett meg arról, hogy szerintük a draftokon első körben elkelő játékosok hány százalékát fizetik. A felmérés 50 és 60 % közötti átlagot hozott. Az egyik neves, meg nem nevezett kérdezett szerint ahhoz, hogy egy ügynök egy potenciális top 10-es draftpicket megnyerjen magának, körülbelül 100.000 dollárt kell letennie az asztalra a játékos és családja számára.
Bejegyezte: gsn dátum: 0:45 Nincsenek megjegyzések:
Roger Goodell NFL komisszár levelet írt 1.900 játékosnak a tegnapi napon. A levél részletezi a tulajdonosok utolsó ajánlatát, amire nemet mondott az NFLPA, illetve kéri a játékosokat arra, hogy vegyék rá arra a szakszervezetet, hogy a tárgyalások folytatódjanak a jogi út helyett. A levélben érdekes a szakszervezet szó használata, hiszen jelenleg nem az az NFLPA hivatalosan és ha Goodell tárgyalásokat akar kezdeményezni, nem kell mást tennie, mint felvennie a kapcsolatot a perben részt vevő játékosok ügyvédjeivel azzal kapcsolatban. Elég erőtlen PR próbálkozásnak tűnik ez a Goodell levél is, elsősorban azért, mert a játékosok ha valamennyire érdekli őket a helyzetük, ha máshol nem, akkor már interneten olvashattak az utolsó ajánlatról., és valószínűleg tájékoztatást is kaptak róla. Másrészt feltehetőleg vissza fog ütni a dolog, és még ha volt is reális esély az egyeztetésekre a bírósági találkozó előtt, akkor ezek után még kevesebb lesz. Az NFLPA-nek valószínűleg nem tetszik majd az, hogy a komisszár - aki szerintük a tulajdonosok szócsöve az egész CBA vitában - kikerülve őket kezdett el kampányolni a játékosoknál. Chester Pitts, a Seahawks játékos reprezentánsa a következőt mondta a levélre: "Azt mondtam a játékostársaimnak, hogy fogják a levelet és égessék el. Nem vagyunk ennyire buták." Ehhez még hozzájön az, hogy DeMaurice Smith a nap folyamán a sporttörténelem legrosszabb ajánlatának nevezte a tulajdonosok utolsó ajánlatát. Jeff Pash a liga részéről természetesen azonnal válaszolt Smith meglehetősen furcsa szavaira egy fél oldalas, semmiféle új információt nem tartalmazó közleménnyel. Tehát megint túl vagyunk egy olyan napon, ami a felek közötti ellenségeskedés növelését tökéletesen szolgálta. Csak az a kérdés, hogy lehet-e ezt még tovább fokozni?
Az NFLPA a tegnapi napon megegyezett az Athletes' Performance nevű szervezettel arról, hogy a lockout ideje alatt a játékosok kedvezményesen edzhessenek az alapvetően draft felkészítésre használt létesítményeikben. Korábban is sor került náluk offseasonbeli privát workoutokra, azonban a jelenlegi helyzetben sokkal kiterjedtebb lehet az ilyen irányú kihasználtsága a létesítményeknek. Sok játékos jelezte már, hogy egy elhúzódó lockout esetén szívesen gyakorolnának egy helyen, és ez a szerződés lehetőséget biztosít erre. Az Athletes' Performancenek öt tréning központja van (Phoenix (AZ), Los Angeles (CA), Frisco (TX), Gulf Breeze (FL), Norwell (MA)), amelyet a játékosok alkalmanként 500 dollárért vehetnek igénybe.
Jason Babin, szabadügynök Pro Bowler DE néhány napja jelezte, hogy nagyon is elképzelhető, hogy egy elhúzódó lockout esetén a UFL-ben vagy CFL-ben próbál majd játszani. Szabadügynökként nem kell attól tartania, hogy egy esetleges lockout alatti sérülés miatt az NFL csapata a későbbiekben, a lockout állapot rendezése után szankciókkal sújtja majd, vagy felbontja szerződését. Ketten már el is hagyták az NFL-t, méghozzá a jelenleg is tartó AFL kedvéért. Troy Bergeron és Rod Windsor az NFL-ben csupán a practice squadig jutottak, így sokan még a nevüket sem ismerik. Azonban ők indították el a keveset kereső játékosok vándorlását más ligákba.
A Tampa Bay Buccaneers megegyezésre jutott Hillsborough megyével az esetlegesen elmaradó mérkőzések kieső bevételeinek ügyében. A megye részesül a bevételekből és a pénzmennyiség elmaradása elég jelentősen érintené őket. A Bucs úgy döntött, hogy a várható bevételkiesést megtéríti a megyének, méghozzá egy hitelkonstrukció formájában, amelyet csak akkor kell visszafizetnie a megyének, ha mégis sor kerülne a szezonra. Nagyon okos és előrelátó döntés volt ez a csapat részéről, várhatóan többen követik majd a példát. Sokan javasolták már azt a helyi hatóságoknak, hogy pereljék be az NFL-t a lockout miatt, főleg ha az valamilyen formában közvetlen bevételkiesést jelent számukra (hiteltörlesztés, meccsnapi bevételekből való részesedés, stb.), a Tampa talán ennek próbálta elejét venni a döntéssel.
A Cincinnati Bengalsról is kiderült, hogy milyen lépéseket tettek a lockoutra való tekintettel, elbocsátások nincsenek egyelőre, de általános 30 %-os fizetéscsökkentést vezettek be az alkalmazottak körében.
Bejegyezte: gsn dátum: 8:15 Nincsenek megjegyzések:

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
„Előzetes döntéshozatal – Bizonyos tervek és programok környezeti hatásvizsgálata – 2001/42/EK irányelv – A 2. cikk a) pontja és a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontja – A »tervek és programok« fogalma – A szélerőművek telepítésére vonatkozó, végrehajtási rendeletben megállapított feltételek – Elsősorban biztonsági, ellenőrzési, helyreállítási és üzembiztonsági intézkedésekre, valamint az övezetek érintettsége tekintetében meghatározott, zajszinttel kapcsolatos előírásokra vonatkozó rendelkezések”
A C‑290/15. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Conseil d’État (államtanács, Belgium) a Bírósághoz 2015. június 15‑én érkezett, 2015. június 2‑i határozatával terjesztett elő az előtte
a Région wallonne
a Fédération de l’énergie d’origine renouvelable et alternative ASBL (EDORA)
tagjai: M. Ilešič tanácselnök, A. Prechal, A. Rosas, C. Toader (előadó) és E. Jarašiūnas bírák,
hivatalvezető: V. Tourrès tanácsos,
tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2016. április 7‑i tárgyalásra,
– P. D’Oultremont és társai képviseletében J. Sambon avocat,
– a Fédération de l’énergie d’origine renouvelable et alternative ASBL (EDORA) képviseletében J. Sohier, S. Rodrigues, L. Levi, A. Blot és M. Chomé avocats,
– a belga kormány képviseletében J. Van Holm, M. Jacobs és S. Vanrie, meghatalmazotti minőségben, segítőjük: P. Moërynck avocat,
– a francia kormány képviseletében D. Colas és J. Traband, meghatalmazotti minőségben,
– a holland kormány képviseletében M. K. Bulterman, B. Koopman és J. Langer, meghatalmazotti minőségben,
– az Európai Bizottság képviseletében O. Beynet és C. Hermes, meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának a 2016. július 14‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
1 Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2001. június 27‑i 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2001. L 197., 30. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 6. kötet, 157. o.) 3. cikke a) pontjának, valamint 3. cikke (2) bekezdése a) pontjának értelmezésére vonatkozik.
2 E kérelmet a Patrice D’Oultremont és társai, valamint a Région wallonne között a vallon kormánynak a 0,5 MW vagy annál nagyobb összteljesítményű szélerőműparkokra vonatkozó ágazati feltételekről, a vallon kormánynak a 2002. július 4‑i, a 1999. március 11‑i, a környezethasználati engedélyről és az kapcsolatos eljárásról és végrehajtási intézkedésekről szóló rendelet módosításáról szóló rendelete, valamint a vallon kormánynak a hatásvizsgálat alá tartozó projektek, valamint a minősített létesítmények és tevékenységek listáját létrehozó 2002. július 4‑i rendelete módosításáról szóló rendelete (arrêté du Gouvernement wallon du 13 février 2014, portant conditions sectorielles relatives aux parcs d’éoliennes d’une puissance totale supérieure ou égale à 0,5 MW, relatif à la procédure et à diverses mesures d’exécution du décret, du 11 mars 1999, relatif au permis d’environnement et modifiant l’arrêté du Gouvernement wallon, du 4 juin 2002, arrêtant la liste des projets soumis à étude d’incidences et des installations et activités classées; Moniteur belge, 2014. március 7., 20263. o., a továbbiakban: 2014. február 13‑i rendelet) érvényessége tárgyában folyamatban lévő jogvitában terjesztették elő.
Az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló egyezmény
3 Az Espooban (Finnország) 1991. február 26‑án aláírt, az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló egyezményt (a továbbiakban: Espooi Egyezmény) az Európai Közösség nevében 1997. június 24‑én hagyták jóvá, és ugyanezen év szeptember 10‑én lépett hatályba.
4 Az Espooi Egyezmény 2. cikkének (7) bekezdése értelmében:
Az Espooi Egyezményhez kapcsolódó, a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló jegyzőkönyv
5 Az Espooi Egyezményhez kapcsolódó, a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló jegyzőkönyvet a Bizottság az Európai Közösség nevében 2003. május 21‑én írta alá Kijevben (Ukrajna; a továbbiakban: Kijevi Jegyzőkönyv). E jegyzőkönyvet a 2008. október 20‑i 2008/871/EK tanácsi határozat (HL 2008. L 308., 33. o.) hagyta jóvá.
6 A kijevi jegyzőkönyv 13. cikke (1) bekezdésének a szövege a következő:
„Valamennyi fél törekszik annak biztosítására, hogy a környezeti, ezen belül az egészséget érintő szempontokat a megfelelő mértékig megfontolják és beépítsék minden olyan szakpolitikai és jogalkotási javaslat előkészítése során, amelynek valószínűleg jelentős környezeti, ezen belül az egészséget érintő hatása van.”
Az Aarhusi Egyezmény
7 A környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, 1998. június 25‑i egyezmény, amelyet az Európai Közösség nevében a 2005. február 17‑i 2005/370/EK tanácsi határozat (HL 2005. L 124., 1. o.) hagyott jóvá (a továbbiakban: Aarhusi Egyezmény) is foglalkozik a környezeti hatásvizsgálattal.
8 Ezen egyezmény 6. cikke a nyilvánosságnak a tevékenységek engedélyezésében való részvételére vonatkozó szabályokat tartalmaz. Az egyezmény 7. és 8. cikke e részvételre a terveket, a programokat, a politikákat, a végrehajtó jellegű, valamint az általánosan kötelező érvényű egyéb jogszabályokat illetően utal.
9 A 2001/14 irányelv (4) preambulumbekezdése értelmében:
„A környezeti vizsgálat fontos eszköz a környezeti szempontok beillesztésére olyan tervek és programok előkészítésébe és elfogadásába, amelyeknek valószínűleg jelentős hatása lehet a tagállamokban a környezetre, mivel biztosítja, hogy e tervek és programok megvalósításának ilyen hatásait előkészítésük során és elfogadásukat megelőzően számításba vegyék.”
10 Ezen irányelv „Cél” című 1. cikke előírja:
11 Az irányelv 2. cikke így szól:
a) tervek és programok: azok a tervek és programok, beleértve az [Unió] által közösen finanszírozottakat is, illetve ezek bármely módosítása:
– amelyeket törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések írnak elő;
12 Ugyanezen irányelv „Hatály” című 3. cikke értelmében:
„(1) A 4–9. cikknek megfelelő környezeti vizsgálatot kell végezni azokkal a 2–4. cikkben említett tervekkel és programokkal kapcsolatban, amelyeknek valószínűleg jelentős környezeti hatásuk lesz.
a) amely a mezőgazdaság, erdőgazdálkodás, halászat, energetika, ipar, közlekedés, hulladékgazdálkodás, vízgazdálkodás, távközlés, idegenforgalom, területrendezés, illetve földhasználat terén készül, és amely meghatározza [a 85/337 irányelvet a 2012. február 17‑től kezdődően hatályon kívül helyező és annak helyébe lépő, az egyes köz‑ és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2011. december 13‑i 2011/92/EU, európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2012. L 26., 1. o.)] I. és II. mellékletében felsorolt projektek [helyesen: projektek végrehajtása] jövőbeli engedélyének kereteit; illetve
(4) A tagállamok határozzák meg, hogy a (2) bekezdésben említetteken kívül azoknak az egyéb terveknek vagy programoknak, amelyek meghatározzák a projektek jövőbeli engedélyének kereteit, valószínűleg jelentős környezeti hatása van‑e.
13 Az intézményi reformokról szóló, 1980. augusztus 8‑i különös törvény (loi spéciale du 8 août 1980 de réformes institutionnelles; Moniteur belge, 1980. augusztus 15., 9434. o.) II. része 6. cikke (1) bekezdésének értelmében a környezetvédelmet illetően kizárólag a régiók rendelkeznek hatáskörrel.
14 A Région wallonne‑ban (vallon régió) a 2001/42 irányelvet a környezetvédelmi törvénykönyv (code de l’environnement; Moniteur belge, 2004. július 9., 54654. o.) I. könyvének D.52. és ezt követő cikkei ültették át részlegesen, amint az e törvénykönyv D.51/1. cikkéből következik.
15 Az említett törvénykönyv I. könyve D.6. cikkének 13. pontja úgy határozza meg a „terveket és programokat”, hogy azok olyan „határozatok és módosításaik [a területrendezésről, a városfejlesztésről, az épített környezetről és az energiáról szóló vallon törvénykönyvben (code wallon de l’aménagement du territoire, de l’urbanisme, du patrimoine et de l’énergie; Moniteur belge, 1984. május 19., 6939. o., helyesbítés: Moniteur belge, 1984. május 25., 7636. o.)] szereplők kivételével, amelyek tárgya a környezet minőségével összefüggő egy vagy több konkrét cél elérése érdekében tervezett intézkedések vagy műveletek rendezett sorozatának meghatározása, vagy egy vagy több övezet vagy valamely helyszín rendeltetésének vagy védelmi rendszerének meghatározása, többek között annak érdekében, hogy rögzítsék meghatározott tevékenységek ott történő folytatása engedélyezésének kereteit, és amelyeket:
a. valamely regionális vagy helyi szintű hatóság dolgoz ki, és/vagy fogad el, illetve amelyeket valamely hatóság dolgoz ki a vallon parlament vagy kormány általi jogalkotási eljárás útján történő elfogadásra;
b. rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések írnak elő;
Az e rendelet szerinti tervek és programok magukban foglalják az Európai [Unió] által közösen finanszírozottakat is.”
16 A vallon kormány környezethasználati engedélyről szóló, 1999. március 11‑i rendeletének (Décret du Conseil régional wallon, du 11 mars 1999, relatif au permis d’environnement; Moniteur belge 1999. június 8., 21114. o., valamint helyesbítés: Moniteur belge 1999. december 22., 48280. o.; a továbbiakban: az 1999. március 11‑i rendelet) 2. cikke értelmében e rendelet célja, „hogy a környezetszennyezés megelőzésének és mérséklésének integrált megközelítése keretében biztosítsa az ember vagy a környezet azon veszélyekkel, hátrányokkal vagy terhelésekkel szembeni védelmét, amelyeket valamely létesítmény az üzemeltetés során vagy azt követően, közvetlenül vagy közvetetten okozhat”.
17 E rendelet 4. cikke ekképp rendelkezik:
„A kormány a 2. cikkben megjelölt célok elérése céljából általános, ágazati vagy egyetemes feltételeket fogad el. E feltételek jogi kötőerővel rendelkeznek.
E feltételek különösen az alábbiakra vonatkozhatnak:
3° a kormány által kijelölt hatóságok számára rendszeresen szolgáltatandó információk, amelyek a következőkre vonatkoznak:
a. a létesítmény kibocsátásai;
b. a környezeti hatások csökkentése érdekében tett intézkedések;
18 Az említett rendelet 5. cikke a következőket írja elő:
„1. § Az általános feltételek valamennyi létesítményre és tevékenységre alkalmazandók.
2. § Az ágazati feltételek egy adott gazdasági ágazat, földrajzi terület vagy olyan terület létesítményeire és tevékenységeire alkalmazandók, ahol valamely különös kockázat jelenik vagy jelenhet meg.
19 A 2014. február 13‑i rendelet 1. cikke értelmében:
„A jelen ágazati feltételeket azokra a szélerőműparkokra kell alkalmazni, amelyek összteljesítménye 0,5 MW vagy annál nagyobb, és amelyek [az 1999. március 11‑i rendeletben szereplő létesítmények üzemeltetésének általános feltételeinek rögzítéséről szóló 2002. július 4‑i rendelet (arrêté du 4 juillet 2002 fixant les conditions générales d’exploitation des établissements visés par le décret du 11 mars 1999)] I. mellékletének 40.10.01.04.02. és 40.10.01.04.03. sz. rovatában szerepelnek.”
20 A 2014. február 13‑i rendelet II. részében található, „Üzemeltetés” című 5. cikke értelmében:
„A karbantartás szükségleteit kivéve semmiféle világítóberendezés nem lehet bekapcsolva éjszaka sem a szélerőmű lábánál, sem annak szélein.”
21 E rendelet 9. cikke, amely ugyanezen III. fejezetben található, a következőképpen rendelkezik:
„A parkon belül, de a szélerőműveken kívül a tevékenységgel kapcsolatos, a földtől másfél méterre mért mágneses mező erőssége nem haladhatja meg a 100 mikrotesla határértéket.”
22 Ugyanezen rendeletnek a szintén a III. fejezetben található 10. cikke értelmében:
„1. § Az árnyékoknak a szélerőművek által keltett stroboszkóp hatás határértéke 30 óra/év, illetve 30 perc/nap a teljes épített, vagy szabályosan engedélyezett, e hatásnak kitett lakókörnyezet tekintetében. Ezen értékeket az alábbi paraméterek által jellemzett »legkedvezőtlenebb eset« megközelítés alapján kell kiszámítani:
1. a nap reggeltől estig süt (folyamatosan derült ég);
2. a szélerőművek folyamatosan működnek (a szélsebesség mindig a szélerőmű működési tartományán belül van, és ezek 100%‑ban rendelkezésre állnak);
3. a szélerőművek rotorja folyamatosan derékszöget zár be a nap sugaraival.
Az üzemeltető felhasznál minden lehetséges olyan eszközt, amely lehetővé teszi az árnyéknak való kitettség csökkentését e határértékek tiszteletben tartása érdekében.
2. § E határértékeket nem kell alkalmazni, ha a létesítmény üzeme által keltett árnyék nem érinti a lakókörnyezet lakosait. Ebben az esetben az üzemeltető bármely jogi úton bizonyíthatja ezt.”
23 A 2014. február 13‑i rendelet „Zaj” című V. fejezetének „A zajszintre vonatkozó szabályok” című I. szakasza tartalmazza többek között a 20. cikket, amely a szélerőműparkok zajkibocsátása határértékeinek szintjét határozza meg, valamint a 21. cikket, amely a határértékeket elsősorban az úgynevezett „területrendezési” övezetek, azaz a hatáskörrel rendelkező hatóságok által egy terv alapján meghatározott földrajzi körzetek (lakóövezetek, mezőgazdasági övezetek, gazdasági tevékenységre szolgáló övezetek és egyéb övezetek) szerint határozza meg.
24 2013. február 21‑én a vallon kormány egy „referenciakeretet” fogadott el, amelyet ugyanezen év júliusában módosított, és amely ajánlásokat fogalmazott meg a szélerőműveknek a vallon régióban történő telepítésével kapcsolatban. E jogi eszközt egy „referencia‑térképnek” nevezett térkép egészítette ki, amelynek az volt a célja, hogy tervezési keretet adjon a vallon régió „horizon 2020” szélerőmű programja végrehajtásához. E térképről a környezeti hatásokra vonatkozó jelentés készült.
25 2013. szeptember 16‑a és október 30‑a között közvélemény‑kutatást tartottak valamennyi vallon településen. A nyilvánosság számára az e közvélemény‑kutatás során rendelkezésre álló iratok között a jelen ítélet előző pontjában említett iratok, nevezetesen a referenciakeret, a referencia‑térkép és a környezeti hatásokra vonatkozó jelentés is szerepelt.
26 Mindazonáltal sem a referenciakeret, sem a referencia‑térkép nem került véglegesen elfogadásra.
27 Időközben a vallon kormány elfogadta a 2014. február 13‑i rendeletet.
28 2014. május 6‑án, P. D’Oultremont és társai e rendelet megsemmisítése iránti kérelmet nyújtottak be a kérdést előterjesztő bírósághoz, a Conseil d’État‑hoz (államtanács, Belgium). Keresetük alátámasztására P. D’Oultremont és társai többek között arra hivatkoznak, hogy e rendelet nem egyeztethető össze a 2001/42 irányelvvel, mivel a vallon régió anélkül fogadta el az említett rendeletet, hogy annak rendelkezéseit környezeti hatásvizsgálati eljárásnak vagy a nyilvánosság részvételével lefolytatott eljárásnak vetették volna alá.
29 A vallon régió és a beavatkozó fél, a Fédération de l’énergie d’origine renouvelable et alternative ASBL (EDORA; a megújuló és alternatív forrásból származó energiák szövetsége) úgy ítéli meg, hogy maga a rendelet távol áll az ezen irányelv értelmében vett „tervek és programok” fogalmától.
30 A kérdést előterjesztő bíróság kiemeli, hogy mivel a Bíróság nem tett pontosításokat a 2010. június 17‑i Terre wallonne és Inter‑Environnement Wallonie ítéletben (C‑105/09 és C‑110/09, EU:C:2010:355), az azon kérdésre adott válasz, hogy a 2014. február 13‑i rendelet rendelkezései „terveknek és programoknak” minősülnek‑e, nem rendelkezik nyilvánvaló kötőerővel.
31 E bíróság szerint különös nehézség rejlik abban a körülményben, hogy az említett rendelet rendelkezései elválnak a jelen ítélet 24. pontjában említett referenciakerettől és a szélerőművek telepítésének helyeire vonatkozó térképtől, és e körülmény, legalább is részlegesen, megfosztja az említett rendelkezéseket a programozási tartalmuktól a szélenergia termelésének kerete tekintetében.
32 E szempontból a 2014. február 13‑i rendelet nem határoz meg „teljes keretet”, a szélerőmű parkok üzemeltetését szabályozó koordinált intézkedéseket a környezet védelme érdekében. Márpedig, a kérdést előterjesztő bíróság szerint az is igaz, hogy az engedélyek kiadásának során az említett rendelet azon szabályainak figyelembevétele, amelyek elsősorban a zajra és a szélerőművek által keltett árnyékok stroboszkóp hatására vonatkoznak, szükségképpen azzal a következménnyel járnak, hogy a szélerőművek telepítésének helyét a lakott környezethez viszonyítva kell meghatározni.
33 Ha elfogadásra kerülne a „terveknek és programoknak” a környezetvédelmi törvénykönyv I. könyve D.6. cikke 13. pontjában a regionális jogalkotó által adott meghatározása, miszerint ezek elválnak a referenciakerettől a szélerőművek telepítése tekintetében a legalkalmasabb helyeken lévő környezetet ábrázoló térképtől, az ágazati feltételek e bíróság szerint önmagukban nem minősülnek „a környezet minőségével összefüggő egy vagy több konkrét cél elérése érdekében tervezett intézkedések vagy műveletek rendezett sorozatának”.
34 A kérdést előterjesztő bíróság azt is kiemeli, hogy a 2014. február 13‑i rendeletben előírt ágazati feltételek nem határozzák meg több övezet vagy egy hely védelmének rendeltetését vagy védelmi rendszerét sem.
35 Márpedig, e bíróság szerint a 2001/42 irányelvnek a 2010. június 17‑i Terre wallonne és Inter‑Environnement Wallonie ítélet (C‑105/09 és C‑110/09, EU:C:2010:355) 47. pontjának fényében értelmezett I. és II. mellékletéből láthatóan az tűnik ki, hogy egy terv vagy program szükségszerűen olyan földrajzilag körülhatárolt övezetre vonatkozik, mint például a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12‑i 91/676/EGK tanácsi irányelv (HL 1991. L 375., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 68. o.) értelmében vett, „a nitrogén fenntartható mezőgazdasági felhasználása keretében azonosított veszélyeztetett területek”, amelyekről az említett ítélet elsősorban szólt.
36 E körülményekre tekintettel a Conseil d’État (államtanács) felfüggesztette az eljárást, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjesztette a Bíróság elé:
„A [2001/42/EK] irányelv 2. cikkének a) pontjából és a 3. cikke (2) bekezdésének a) pontjából az következik‑e, hogy e rendelkezések értelmében »tervnek vagy programnak« kell minősülnie egy olyan rendeletnek, amely a szélerőművek létesítésére vonatkozó különböző rendelkezéseket – többek között a biztonságra, az ellenőrzésre, az állapot helyreállítására és a biztosítékra vonatkozó rendelkezéseket, valamint az egyes területrendezési övezetekre tekintettel meghatározott, a zajkibocsátásra vonatkozó előírásokat – tartalmaz, amely rendelkezések olyan közigazgatási engedélyek megadását szabályozzák, amelyek a projektgazdát a belső jog értelmében jogszabály erejénél fogva környezeti hatásvizsgálati kötelezettség hatálya alá tartozó létesítmények létesítésére és üzemeltetésére jogosítják fel?”
37 Kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra keresi a választ, hogy úgy kell‑e értelmezni a 2001/42 irányelv 2. cikkének a) pontját és 3. cikke (2) bekezdésének a) pontját, hogy a „terveknek és programoknak” az ezen irányelv értelmébe vett fogalmába tartozik az alapügyben szereplőhöz hasonló olyan végrehajtási rendelet, amely a szélerőművek telepítésére vonatkozó, az ilyen erőművek telepítésével és üzemeltetésével kapcsolatos közigazgatási engedélyek kiadásának keretében tiszteletben tartandó különféle rendelkezéseket tartalmaz.
38 Először is emlékeztetni kell arra, hogy a 2001/42 irányelv (4) preambulumbekezdéséből az következik, hogy a környezeti vizsgálat fontos eszköz a környezeti szempontok beillesztésére bizonyos tervek és programok előkészítésébe és elfogadásába.
39 Ezenfelül, és amint azt a főtanácsnok is kiemelte indítványának 34. pontjában, a „tervek és programok” fogalmának az egyéb, a 2001/42 irányelv anyagi hatálya alá nem tartozó intézkedésektől történő elhatárolását az ezen irányelv 1. cikkében rögzített alapvető cél tekintetében kell elvégezni, vagyis a környezetre valószínűleg jelentős hatást gyakorló tervek és programok vonatkozásában környezeti hatásvizsgálatot kell végezni (lásd ebben az értelemben: 2012. február 28‑i Inter‑Environnement Wallonie és Terre wallonne ítélet, C‑41/11, EU:C:2012:103, 40. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
40 Következésképpen, a 2001/42 irányelv céljára, vagyis a környezet magasabb szintű védelmének biztosítására tekintettel, az ezen irányelv hatályát körülhatároló rendelkezéseket, és különösen az irányelv hatálya alá tartozó aktusok meghatározását tartalmazóakat, kiterjesztően kell értelmezni (lásd ebben az értelemben: 2012. március 22‑i Inter‑Environnement Bruxelles és társai ítélet, C‑567/10, EU:C:2012:159, 37. pont, 2015. szeptember 10‑i Dimos Kropias Attikis ítélet, C‑473/14, EU:C:2015:582, 50. pont).
41 A 2001/42 irányelv 2. cikkének a) pontját illetően, a „terveknek és a programoknak” az e rendelkezésben foglalt fogalma kumulatív feltételeket tartalmaz: egyrészt azokat valamely nemzeti, regionális vagy helyi szintű hatóságnak kell kidolgoznia, illetve elfogadnia, illetve azokat valamely hatóság dolgoz ki parlamenti vagy kormány általi jogalkotási eljárás útján történő elfogadásra, másrészt pedig azokat törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések írják elő.
42 A kérdést előterjesztő bíróság megállapításaiból az tűnik ki, hogy a 2014. február 13‑i rendeletet egy regionális hatóság, a jelen ügyben a vallon kormány dolgozta ki és fogadta el, és e rendelet elfogadását az 1999. március 11‑i rendelet rendelkezései követelték meg.
43 A 2001/42 irányelv 3. cikke (2) bekezdésének a) pontja, e cikk (3) bekezdésére is figyelemmel előírja, hogy környezeti vizsgálatot végeznek valamennyi olyan tervvel és programmal kapcsolatban, amely – többek között – az energiaágazatban készül, és amely meghatározza a 2011/42 irányelv I. és II. mellékletében felsorolt projektek jövőbeli engedélyének kereteit.
44 Márpedig az nem vitatott, hogy a 2014. február 13‑i rendelet az energiaágazatra vonatkozik, és hozzájárul a szélerőműparkok projektjeinek végrehajtásához a vallon régióban, amely projektek a 2011/42 irányelv II. mellékletében felsorolt projektek közé tartoznak.
45 A „tervek és programok” fogalmát illetően, bár ennek nyilvánvalóan egy bizonyos területet kell lefednie, sem a 2001/42 irányelv 2. cikkének a) pontjából, sem pedig ugyanezen irányelv 3. cikke (2) bekezdésének a) pontjából nem következik, hogy az említett terveknek vagy programoknak egy adott terület rendezésére kell irányulniuk. Az említett rendelkezések megfogalmazásából az következik, hogy ezek, tágabb értelemben, általánosságban vonatkoznak a területek vagy övezetek rendezésére.
46 Márpedig, a kérdést előterjesztő bíróság megállapításai szerint a 2014. február 13‑i rendelet a vallon régió egész területére vonatkozik, és a zaj tekintetében az e rendeletben előírt határértékek szoros kapcsolatban vannak az említett területtel, mivel e határértékek az érintett földrajzi területek különböző felhasználásának függvényében kerültek meghatározásra.
47 Azt a körülményt illetően, miszerint a 2014. február 13‑i rendelet nem határoz meg kellően teljes keretet a szélerőművek ágazatát illetően, emlékeztetni kell arra, hogy a 2001/42 irányelv 2. cikkének a) pontjában és 3. cikke (2) bekezdésének a) pontjában előírt kritériumok a célból történő vizsgálatát, hogy az alapügyben szereplőhöz hasonló rendelet e fogalomba tartozhat‑e, elsősorban ezen irányelv célkitűzésének fényében kell elvégezni, amely célkitűzésnek az a lényege, hogy – amint az a jelen ítélet 39. pontjából is következik – a környezetre valószínűleg jelentős hatást gyakorló döntések vonatkozásában környezeti hatásvizsgálatot kell végezni.
48 Egyébiránt, amint azt a főtanácsnok is kiemelte indítványának 55. pontjában, el kell kerülni a 2001/42 irányelvben előírt kötelezettségek megkerüléséhez vezető lehetséges stratégiákat, amelyek az intézkedések feldarabolásában testesülhetnek meg, ily módon csökkentve ezen irányelv hatékony érvényesülését (lásd ebben az értelemben: 2012. március 22‑i Inter‑Environnement Bruxelles és társai ítélet, C‑567/10, EU:C:2012:159, 30. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
49 E célkitűzés tekintetében meg kell állapítani, hogy a „tervek és programok” fogalma valamennyi olyan aktusra vonatkozik, amely az érintett ágazatra alkalmazandó ellenőrzési szabályok és eljárások meghatározásával kritériumok és módozatok jelentős összességét állapítja meg egy vagy több olyan projekt engedélyezése és megvalósítása tekintetében, amelyek jelentős hatást gyakorolhatnak a környezetre (lásd ebben az értelemben: 2012. szeptember 11‑i Nomarchiaki Aftodioikisi Aitoloakarnanias és társai ítélet, C‑43/10, EU:C:2012:560, 95. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
50 A jelen ügyben emlékeztetni kell arra, hogy a 2014. február 13‑i rendelet elsősorban műszaki előírásokra, üzemeltetési módozatokra (különösen az árnyékok stroboszkóp hatására), a balesetek és tűzesetek megelőzésére (többek között a szélerőmű leállítására), a zajszinttel kapcsolatos előírásokra, a helyreállításra, valamint a szélerőművekkel kapcsolatos biztonságra vonatkozik. Ezek az előírások kellő jelentőséggel és hatállyal bírnak az érintett ágazatra alkalmazandó feltételek meghatározása tekintetében, és az említett előírások által kínált, elsősorban környezetvédelmi jellegű döntési lehetőségek azon feltételek meghatározására irányulnak, amelyek mellett a jövőben a szélerőművek telepítése és üzemeltetése helyére vonatkozó konkrét projekteket engedélyezhetik.
51 Végül, az Aarhusi Egyezményre és a Kijevi jegyzőkönyvre támaszkodva a francia kormány szerint a „tervek és programok” fogalmát meg kell különböztetni az „általános szabályozás” fogalmától, amelybe a 2014. február 13‑i rendelet is tartozik, ily módon ez utóbbi nem kerül ki a 2001/42 irányelv hatálya alól.
52 E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy egyrészt ezen irányelv 2. cikke a) pontja első francia bekezdésének megfogalmazásából az következik, hogy – amint azt ebben az értelemben a jelen ítélet 49. pontjában említett ítélkezési gyakorlat is megerősíti – a „tervek és programok” fogalmába tartozhat minden törvényi vagy rendeleti úton elfogadott normatív jogi aktus.
53 Másfelől, amint azt a főtanácsnok is hangsúlyozza indítványának 70. pontjában, a 2001/42 irányelv különbözik az Aarhusi Egyezménytől és a Kijevi Jegyzőkönyvtől, mivel ezen irányelv éppen nem tartalmaz olyan, a szakpolitikákra vagy az általános szabályozásokra vonatkozó különös rendelkezéseket, amelyek a „tervektől és programoktól” való elhatárolást követelnék meg.
54 A fenti megfontolások összességéből az következik, hogy az előterjesztett kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 2001/42 irányelv 2. cikkének a) pontját, valamint 3. cikke (2) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy a „terveknek és programoknak” az ezen irányelv értelmében vett fogalmába tartozik az alapügyben szereplőhöz hasonló olyan végrehajtási rendelet, amely a szélerőművek telepítésére vonatkozó, az ilyen erőművek telepítésével és üzemeltetésével kapcsolatos közigazgatási engedélyek kiadásának keretében tiszteletben tartandó különféle rendelkezéseket tartalmaz.
55 Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2001. június 27‑i 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének a) pontját, valamint 3. cikke (2) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy a „terveknek és programoknak” az ezen irányelv értelmében vett fogalmába tartozik az alapügyben szereplőhöz hasonló olyan végrehajtási rendelet, amely a szélerőművek telepítésére vonatkozó, az ilyen erőművek telepítésével és üzemeltetésével kapcsolatos közigazgatási engedélyek kiadásának keretében tiszteletben tartandó különféle rendelkezéseket tartalmaz.

matches: bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
Feltöltve: 2018-01-08 19:20:46
Az eddigi Szolnoki és Nyíregyházi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság hatáskörébe és illetékességébe tartozó egyes közigazgatási ügyek 2018. január 1-től a Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság, kisebb részben a Fővárosi Törvényszék elsőfokú hatáskörébe kerülnek.
A társadalombiztosítási, szociális vagy gyermekvédelmi ellátással, illetve az állami foglalkoztatási szerv által nyújtott ellátással vagy támogatással kapcsolatos perre, továbbá a közigazgatási szerződéssel vagy közszolgálati jogviszonnyal kapcsolatos perre továbbra is a régió 3 megyeszékhelyen található közigazgatási és munkaügyi bírósága, a Debreceni, a Szolnoki és Nyíregyházi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság rendelkezik hatáskörrel és illetékességgel.
A fenti ügyeken kívüli körben 3 megye illetékességi körében a közigazgatási perekben a Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság jár el.
A Fővárosi Törvényszék elsőfokú hatáskörébe tartozik a központi államigazgatási szervekről szóló törvény szerinti önálló szabályozó szerv, autonóm államigazgatási szerv és kormányhivatal, a vasúti igazgatási szerv és a légiközlekedési hatóság, a köztestület és a Magyar Nemzeti Bank közigazgatási tevékenységével kapcsolatos per. A Fővárosi Törvényszék dönt – az egész országra kiterjedő illetékességgel – a közigazgatási szerv kijelölésére irányuló eljárásban, a gyülekezési jog gyakorlásával kapcsolatos perben, a minősített adatok megismerésével kapcsolatos perben, továbbá mindazon azon közjogi jogvitákban, amelyeknek elbírálását törvény a közigazgatási ügyben eljáró bíróság hatáskörébe utalja.
A Fővárosi Törvényszékközigazgatási perekben az ország valamennyi közigazgatási és munkaügyi bírósága által hozott határozata tekintetében fellebbviteli bíróságként jár el.
Az új szabályokat a 2018. január 1. napján vagy azt követően előterjesztett keresetlevél alapján indult eljárásokban kell alkalmazni. A 2017. december 31-én első fokon folyamatban lévő Fővárosi Törvényszék hatáskörébe kerülő közigazgatási ügyeket, továbbá az első fokon befejezett azon ügyeket, amelyekben az elsőfokú bíróság hatáskörébe tartozó további intézkedéseket kell tenni, a megyeszékhely közigazgatási és munkaügyi bíróságok hivatalból megküldik a Fővárosi Törvényszéknek.
Ezen ügyeken kívül a 2017. december 31-én folyamatban lévő közigazgatási pereket 2018. december 31. napjáig továbbra is eredetileg eljáró Szolnoki és Nyíregyházi, valamint Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság intézi.
A jogkereső állampolgárok jogai érvényesítése szempontjából elsődleges, hogy a közigazgatási eljárás ügyfelei pontos tájékoztatást kapjanak a közigazgatási döntés elleni bírósági jogorvoslat igényérvényesítési módjáról.
Az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény és a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2017. évi L. törvénnyel módosított Kp. 157. §-a alapján 2018. január 1-e előtt a közigazgatási szervnél előterjesztett keresetlevél elbírálása során a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény, az ezt követően benyújtott keresetlevél elbírálása során az új Kp. rendelkezései az irányadók, így a keresetlevél benyújtásának időpontja alapján a keresetlevél tartalmi és formai kellékei eltérhetnek.
Értesítem, hogy a Derecskei Roma Nemzetiségi Önkormányzat Képviselő-testülete a közmeghallgatást 2018. december 12-én (szerdán) 10.00 órától tartja a Derecske Városi Művelődési Központ és Könyvtár Kistermében, (4130 Derecske, Köztársaság út 107.) amelyre ezúton tisztelettel meghívom.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság