127/2009. (IX. 29.) FVM rendeleta szőlészeti és a borászati adatszolgáltatás, valamint a származási bizonyítványok kiadásának rendjéről, továbbá a borászati termékek előállításáról, forgalomba hozataláról és jelöléséről2017-02-01infinity19127/2009. (IX. 29.) FVM rendelet
17.3 termőhelyi kataszteri fedvény: a Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központ (a továbbiakban: SZBKI) által vezetett termőhelyi kataszteri térképek digitális másolata;
c)4 ellenőrzéssel, laboratóriumi vizsgálatokkal és a forgalomba hozatali engedély kiadásával kapcsolatos fogalmak:
3.5 borüledékek: mindazok a mikrobiológiai, kémiai és fizikai eredetű részecskék, amelyek a stabilizált, szűrt borászati termékben szaporodás, kicsapódás vagy utószennyeződés útján nemkívánatos elváltozást (opálosság, porosság, zavarosság) okoznak, függetlenül attól, hogy a részecskék a borban leülepednek vagy lebegve maradnak;
5.6 fizikai üledékek: a tiszta borászati termékbe technológiai szennyeződés útján bekerült oldhatatlan részecskék;
7.7 kémiai üledékek: a borászati termék természetes oldott anyagainak környezeti hatásokra bekövetkező kicsapódásai, kristályos vagy amorf részecskék formájában;
9.8 palackállóság: palackálló az a borászati termék, amely szakszerű szállítási, tárolási és fogyasztási körülmények mellett a vonatkozó előírásokban meghatározottak szerint tiszta és üledékmentes marad, érzékszervi tulajdonságai hátrányosan nem változnak meg; kivételt képeznek a szűretlen borászati termékek;
11.9 termékhalmaz: termékhalmaz az azonos tételszámmal ellátott termék; tételszám hiányában a borászati termék nyilvántartásában egy termékként nyilvántartott, ennek hiányában a származást igazoló dokumentumokban megjelölt mennyiség tekintendő egy termékhalmaznak;
d)10 egyéb fogalmak:
3.11 borászati termék nyilvántartása: a Btv. 19. § (1) bekezdése szerint vezetett nyilvántartás.
2. §12 A borvidékek felsorolását az 1. számú melléklet tartalmazza.
3. § (1)13 A szőlőültetvény vagy borászati üzem helye szerint illetékes hegybíró a Btv. 11. § (1) bekezdése szerinti adatszolgáltatót (a továbbiakban: adatszolgáltató) a névjegyzékbe vagy nyilvántartásba történő felvétellel egyidejűleg a 2. számú melléklet szerinti adatlapok alapján, 8 napon belül tájékoztatja a gazdasági akta számáról. A hegybíró adatszolgáltatóként a szőlőültetvény használójaként bejelentett természetes személyt, jogi személyt vagy jogi személyiség nélküli szervezetet tartja nyilván.
(4)15 Az adatszolgáltató a gazdasági akta hegybíró által vezetett részének összeállítása céljából a névjegyzékbe vagy nyilvántartásba történő felvételt követő 15 napon belül az általa kiválasztott – valamely szőlőültetvénye vagy borászati üzeme szerint illetékes – hegybíróval közli a gazdasági akta számát és, hogy mely hegyközségeknek adatszolgáltatója.
(5)16 A gazdasági aktát vezető hegybíró a nyilvántartásba vételről hatósági bizonyítványt állít ki.
4. § (1)17 Az adatszolgáltató a gazdasági akta számát minden kérelemnél, illetve jelentésnél köteles feltüntetni.
(5)18 A felszólításnak a jogerőre emelkedéstől számított 10 napon belül kell eleget tenni.
5. §19 (1)20 A hegybíró az adatszolgáltató tevékenységének megszűnéséről tett nyilatkozata alapján a gazdasági aktát 15 napon belül lezárja, melynek tényét a gazdasági aktában rögzíti.
(3)22 A hegybíró a bejelentéstől számított 15 napon belül értesíti az adatszolgáltató gazdasági aktáját vezető hegybíróját a bejelentés tényéről.
b)23 a borászati termékek savtartalmának növelése;
c)24 a borászati termékek savtartalmának csökkentése;
d)25 a borászati termék édesítése
(2)26 A természetes alkoholtartalom növelésének borászati évben első alkalommal történő végzését a 606/2009/EK bizottsági rendelet 12. cikk (1) és (2) bekezdés szerint kell bejelenteni, a művelet megkezdése előtt legalább két munkanappal. A bejelentés több műveletre, illetve valamely meghatározott időszakra is kiterjedhet. Ebben az esetben a 606/2009/EK bizottsági rendelet 12. cikk (3) bekezdés szerint kell a nyilvántartást vezetni.
(3)27 A borászati termékek savtartalmának növelését és csökkentését a 606/2009/EK bizottsági rendelet 13. cikk (1) és (2) bekezdés szerint kell bejelenteni.
(4)28 A borászati termék édesítését a 606/2009/EK bizottsági rendelet I.D melléklet 5. pontja szerint kell bejelenteni. Azok a borászati üzemek, amelyek rendszeresen vagy folyamatosan végeznek édesítési műveletet, a bejelentést több műveletre vagy meghatározott időszakra vonatkozóan is megtehetik. Ebben az esetben a 606/2009/EK bizottsági rendelet I.D melléklet 5. pontjának c) alpontja szerint kell a nyilvántartást vezetni.
(5)29 Az (1) bekezdésben felsorolt műveletek bejelentésének másolatát, a bejelentés elküldésének igazolásával a borászati üzem borászati termék nyilvántartásának mellékleteként meg kell őrizni.
7. §31 (1) Az adatszolgáltató a gazdasági aktát vezető hegybíró részére, a borpiaci év január 15-ig az adott borpiaci évben szüretelt szőlő mennyiségéről a 4. számú melléklet szerint adatot szolgáltat.
(2)32 A tokaji borkülönlegességek és a november 30-át követően szüretelt szőlőből készült borászati termékek előállítására vonatkozó adatok a borászati üzem által adott becslés alapján is megadhatók. A borászati üzem a becsült adatokat köteles a borászati termék nyilvántartás alapján helyesbíteni, és a helyesbített adatokat a hegybíró részére megküldeni legkésőbb március 10-ig.
(3) Az adatszolgáltató a gazdasági aktát vezető hegybíró részére augusztus 15-ig az előző borpiaci évben forgalomba hozott borászati termék mennyiségéről az 5. számú melléklet szerint szolgáltat adatot, amit a gazdasági aktát vezető hegybíró a Hegyközségi Információs Rendszerben (a továbbiakban: HEGYIR) rögzít.
(4) Az adatszolgáltató a gazdasági aktát vezető hegybíró részére a készleteiről az előző borpiaci évre vonatkozóan a 6. számú melléklet szerint augusztus 15-ig szolgáltat adatot, amit a gazdasági aktát vezető hegybíró a HEGYIR-ben rögzít.
(5)33 Az adatszolgáltató szüreti és termelési jelentését az adott borpiaci évben szüretelt szőlőre vonatkozó szőlő származási bizonyítvány kiállítása iránti kérelem 13. § szerinti leadásával is teljesítheti a szüreti év november 30. napjáig, valamint az abból készült borászati termékeire vonatkozó első borászati termék származási bizonyítvány kiállítása iránti kérelem 14. § szerinti leadásával is a borpiaci év január 15. napjáig.
7/A. §34 (1) A gazdasági aktában termőként nyilvántartott ültetvény esetében az adatszolgáltatónak a szüret elmaradásának okát a szőlőültetvény helye szerint illetékes hegybírónak a szüret elmaradását okozó káresemény bekövetkezését követő 15 napon belül be kell jelentenie a Hegyközségek Nemzeti Tanácsa (a továbbiakban: HNT) honlapján közzétett, legalább a termelő nevét, címét, a gazdasági akta számát, az ültetvény helyrajzi számát a település megnevezésével, az érintett ültetvény méretét, a szüret elmaradását okozó káresemény megnevezését és feltételezhető időpontját, valamint a káresemény bekövetkeztét alátámasztó, a bejelentéshez mellékelt dokumentumok megnevezését tartalmazó nyomtatványon. Lopás esetén a bejelentéshez mellékelni kell a feljelentés másolatát.
8. § (1)35 A 436/2009/EK rendelet 11. cikke szerinti nagykereskedelmi tevékenységet folytató természetes vagy jogi személy a 436/2009/EK rendelet V. melléklete szerinti jelentést a borászati hatóság részére nyújtja be a július 31-én birtokában lévő szőlőmust-, szőlőmustsűrítmény-, finomított szőlőmustsűrítmény- és borkészletekről minden év augusztus 10-ig.
(2)36 A borászati hatóság az agrárpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) részére a beérkezett jelentések alapján összesített jelentést készít október 31.-ig, amelyet másolatban megküld a HNT részére is.
9. §37 (1) A szőlőterület szerint illetékes hegybíró augusztus 15-ig rögzíti a HEGYIR-ben az adott borpiaci évre várható szőlő- és bortermés mennyiségéről a hegyközség által készített becslést szőlőfajtánkénti bontásban.
(2) A gazdasági aktát vezető hegybíró augusztus 25-ig rögzíti a HEGYIR-ben az előző borpiaci évre vonatkozóan a borforgalmazásról, borkészletről oltalom alatt álló eredetmegjelölést viselő borászati termékenként (a továbbiakban: OEM-borászati termék), oltalom alatt álló földrajzi jelzést viselő borászati termékenként (a továbbiakban: OFJ-borászati termék), földrajzi jelzést nem viselő borászati termékenként (a továbbiakban: FN-borászati termék) az adatokat, és összehasonlítja a HEGYIR-ben szereplő adatokkal. Eltérés esetén az eltérésről jegyzőkönyvet vesz fel, amelyet 3 munkanapon belül megküld a borászati hatóságnak és a HNT-nek.
(3) A hegybíró a hegyközségekről szóló 2012. évi CCXIX. törvény 40. § (2) bekezdés j) pontjában meghatározott adatokat a HNT-n keresztül a tárgyévet követő január 31-ig adja át a vámhatóságnak és a borászati hatóságnak.
10. §38 A HNT a hegyközségek és a hegyközségi tanácsok részére hozzáférést biztosít a HEGYIR-ben
11. § (1)39 A HNT a 9. § (1) bekezdése szerinti, az adott borpiaci évre várható szőlő- és bortermelés mennyiségéről, szőlőfajtánkénti bontásban készített becslést szeptember 5-ig megküldi a miniszter részére.
(2)40 A HNT
b)41 a szőlőtermelésre, a szőlőfelvásárlásra, a feldolgozott szőlő mennyiségére, valamint a borászati termék előállításra vonatkozó adatokat március 20-ig,
12. §42 A hegybíró, a HNT és a miniszter az elküldött adatokat nyomtatott vagy elektronikus formában az adatszolgáltatást követő 5. borpiaci év végéig köteles megőrizni.
A SZŐLŐ ÉS A BORÁSZATI TERMÉK SZÁRMAZÁSI BIZONYÍTVÁNYOK KIADÁSÁNAK RENDJE43
13. § (1)44 A szőlő származási bizonyítvány iránti kérelmeket a szüret befejezését követően, legkésőbb november 30-ig kell benyújtani a borszőlő ültetvény fekvése szerint illetékes hegybíró részére. November 30. utáni szüret esetén a kérelmet a szüret befejezését követő 8 napon belül kell benyújtani. A szőlő származási bizonyítványának kiadását a HEGYIR-ben nyilvántartott ültetvényhasználó kérelmezi postai vagy személyes úton a HNT által rendszeresített és a HNT honlapján közzétett nyomtatványon vagy elektronikus úton a HNT honlapján közzétett módon. A szőlő származási bizonyítvány iránti kérelmen legalább a 8. számú melléklet szerinti adatokat kell megadni.
(2)45 A szőlő származási bizonyítvány iránti kérelemhez mellékelni kell a mérlegjegyet, a felvásárlási jegyet vagy átvételi elismervényt vagy ezek másolatát, vagy a kérelem aláírásával nyilatkozni kell a saját feldolgozásról.
(3)46 A szőlő származási bizonyítványát a 9. számú melléklet szerinti tartalommal kell elkészíteni, és a kérelemtől függően papír alapon vagy elektronikusan kell kiadni. A papír alapon kiadott példányok közül az első, eredeti példány a feldolgozóé. A második példányt abban az esetben kell kiadni a termelő részére, amennyiben az nem azonos a feldolgozóval. A borászati termék nyilvántartáshoz a szőlő származási bizonyítvány másolata is mellékelhető.
(4)47 A jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvény 80. § (3) bekezdése szerinti adómentes bor (a továbbiakban: adómentes bor) előállításához szükséges szőlő származási bizonyítvány papír alapon történő kiadása esetén annak csak a második példányát kell kiadni, az első példány a hegybírónál marad. A második példány a vonatkozó adómentességi feltételek teljesülésének és az adómentes bor előállítására felhasznált szőlő igazolására szolgál.
(5)48 Szőlő származási bizonyítvány elvesztését vagy megsemmisülését az azt kiállító hegybíró részére kell bejelenteni, aki ennek tényéről jegyzőkönyvet vesz fel. A bejelentés alapján a hegybíró a HEGYIR-ben rögzített adatok alapján a szőlő származási bizonyítvány másodpéldányát adja ki. A szőlő származási bizonyítvány másodpéldányának megjegyzés rovatában kötelező feltüntetni a másodpéldány kiállításának az okát. A másodpéldány kiadásáról a hegybíró jegyzőkönyvet vesz fel.
(7)49 A szőlő származási bizonyítvánnyal rendelkező szőlő további értékesítése esetén az (1) bekezdés szerint benyújtott kérelem alapján a hegybíró a szőlő származási bizonyítványának bevonását – elektronikus úton kiadott szőlő származási bizonyítvány esetén annak visszavonását – követően új szőlő származási bizonyítványt állít ki. Az új szőlő származási bizonyítványt a szőlőt felvásárlónak kell kiadni, a bevont vagy visszavont szőlő származási bizonyítvány számának a feltüntetésével. Amennyiben a szőlő felvásárló, a szőlőfajta, az eredetvédelmi és a termékkategória is megegyezik, egy szőlő származási bizonyítványt kell kiadni. A szőlő további feldolgozása esetén az új származási bizonyítványt – az előző származási bizonyítvány bevonásával, illetve visszavonásával egyidejűleg – az ültetvény helye szerint illetékes hegybíró adja ki, a kérelemtől függően papír alapon vagy elektronikusan.
13/A. §50 (1) Amennyiben a szüretelt szőlő ugyanabból a hegyközségből származik, és a szőlőt a kérelmező a szőlőével megegyező eredetvédelmi kategóriájú borászati termék készítésére maga dolgozza fel vagy bérfeldolgozás keretében dolgozza fel, a szőlő és az első borászati termék származási bizonyítvány iránti kérelmet a 8/A. számú melléklet szerinti formában összevontan is be lehet nyújtani. A 8/A. számú melléklet szerinti kérelem alapján a szőlőültetvény fekvése szerint illetékes hegybíró a 9/A. számú melléklet szerinti összevont szőlő és első borászati termék származási bizonyítványt állítja ki.
14. §51 (1)52 A borászati termék származási bizonyítvány kiadását a hegybíró által nyilvántartott, gazdasági aktaszámmal rendelkező természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet kérelmezi személyesen, postai úton a HNT által rendszeresített és a HNT honlapján közzétett nyomtatványon vagy elektronikus úton a HNT honlapján közzétett módon. A nyomtatványon a kérelmezőnek legalább a 10. számú melléklet szerinti adatokat kell megadnia.
(2)53 Az első borászati termék származási bizonyítvány kiadását legkésőbb a szüretet követő év január 10-ig kell kérelmezni a borszőlőültetvény fekvése szerint illetékes hegybírónál. A tokaji borkülönlegességek és a november 30-át követően szüretelt szőlőből készült borászati termékek előállítása esetén az első borászati termék származási bizonyítványt a szüretet követő év március 31-ig kell kérelmezni. Az első borászati termék származási bizonyítvány iránti kérelemben a bor mennyiségét seprős újborban kell megadni. A kérelemhez csatolni kell:
a)54 a szőlő származási bizonyítvány egy példányát, és
b)55 a borászati termék nyilvántartás kérelemben szereplő borászati termék tételre vonatkozó részének másolatát.
(3)56 Az első borászati termék származási bizonyítvány kiadásával egyidejűleg a kiadott szőlő származási bizonyítványt be kell vonni, illetve elektronikus úton kiadott származási bizonyítvány esetén vissza kell vonni.
(4)57 Borászati termék származási bizonyítvány csak az alábbi célok valamelyikéből benyújtott kérelemre adható ki:
a)58 készletigazolás (ideértve az első borászati termék származási bizonyítvány kiadását is),
b) másik GA számmal rendelkező hegyközségi tag borászati üzemébe történő átszállítás, vagy
(4a)59 A (4) bekezdés c) pontja szerinti származási bizonyítványt kell kiadni minden olyan esetben, amikor a borászati terméket nem borászati termék előállítására kívánják felhasználni. A borászati termék származási bizonyítványon jelölni kell a felhasználás célját.
(5)60 A hegybíró a szüretet követő év február 20-ig rögzíti a HEGYIR-ben a (2) bekezdés szerint benyújtott kérelemben szereplő adatokat. A tokaji borkülönlegességek és a november 30-át követően szüretelt szőlőből készült borászati termékekre benyújtott kérelmekben szereplő adatokat a hegybíró április 20-ig rögzíti a HEGYIR-ben.
(6)61 Adómentes bor előállítása esetén borászati termék származási bizonyítvány nem adható ki. Ebben az esetben a szőlő származási bizonyítványra a hegybíró rávezeti: „Adómentes bor előállítására felhasznált szőlő”. Ezt a tényt a hegybíró rögzíti a HEGYIR-ben.
(7)62 A borászati termék származási bizonyítványt borászati termék tételenként kell kiadni.
(8)63 A borászati termék származási bizonyítvánnyal rendelkező borászati terméktétel további feldolgozása esetén az (1) bekezdés szerint benyújtott kérelem alapján a feldolgozás helye szerint illetékes hegybíró a borászati termék származási bizonyítványának bevonását – elektronikus úton kiadott borászati termék származási bizonyítvány esetén annak visszavonását – követően a borászati termék további feldolgozásának megfelelően új borászati termék származási bizonyítványt állít ki. A kiadott borászati termék származási bizonyítványokban rögzített bormennyiséget a borászati termék nyilvántartás érintett borászati termék tételre vonatkozó részének másolata alapján kell rögzíteni. A borászati termék származási bizonyítványt a hegybíró csak abban az esetben adhatja ki, amennyiben a származási bizonyítvány kérelemhez mellékelt borászati termék nyilvántartás-másolat alkalmas a tétel azonosítására.
(9)64 Amennyiben a borászati termék származási bizonyítvánnyal rendelkező borászati termék tételt több borászati termék tételre bontják meg, abban az esetben az (1) bekezdés szerint benyújtott kérelmek alapján a hegybíró a borászati termék származási bizonyítványának bevonását – elektronikus úton kiadott borászati termék származási bizonyítvány esetén annak visszavonását – követően borászati termék tételenként új borászati termék származási bizonyítványt állít ki és azon feltünteti a bevont, illetve visszavont borászati termék származási bizonyítvány számát. A tételenként kiadott borászati termék származási bizonyítványok adattartalmának meg kell egyeznie a bevont, illetve visszavont származási bizonyítványon szereplő, a borászati terméket meghatározó adatokkal. A tételenként kiadott borászati termék származási bizonyítványokban rögzített, összegzett mennyiség – a technológiai veszteségtől, a keletkezett borseprőtől, valamint a felhasznált tirázs és expedíciós likőrtől eltekintve – nem térhet el a bevont, illetve visszavont származási bizonyítványon szereplő mennyiségtől.
(10)65 A (8) bekezdés szerint kiadott borászati termék származási bizonyítványon akkor is fel kell tüntetni az alkoholtartalom-növelés vagy az édesítés tényét, ha azt nem azon a tételen végezték, amelyre a borszármazási bizonyítványt kérik, hanem egy vagy több résztételnél, amiből a végső borászati termék tétel áll.
15. § (1)66 A borászati termék származási bizonyítványát a hegybíró a 11. számú melléklet szerinti tartalommal adja ki. A borászati termék származási bizonyítványon csak a HEGYIR-ben rögzített adatok szerepelhetnek. A borászati termék származási bizonyítvány elektronikusan is kiadható.
(2)67 Borászati termék származási bizonyítvány elvesztését vagy megsemmisülését az azt kiállító hegybíró részére kell bejelenteni, aki ennek tényéről jegyzőkönyvet vesz fel. A bejelentés alapján a hegybíró a HEGYIR-ben rögzített adatok alapján új sorszámú borászati termék származási bizonyítványt állít ki. Az új borászati termék származási bizonyítvány megjegyzés rovatában kötelező feltüntetni a régi származási bizonyítvány számát és az új bizonyítvány kiállításának az okát. Az új borászati termék származási bizonyítvány kiadásáról a hegybíró jegyzőkönyvet vesz fel. Az elveszett vagy megsemmisült származási bizonyítványokat a hegybíró azonosító szám alapján érvényteleníti, és az érvénytelenítésről a borászati hatóságot minden hónap 10-éig értesíti.
(3)68 A borászati termék származási bizonyítvány hiteles másolatát az eredeti származási bizonyítvány kérelmezője kérheti.
16. §69
17. § (1)70 A származási bizonyítvány kiadását a HEGYIR-ben kell nyilvántartani.
18. §71 A szőlő származási bizonyítvány kiadását követő év január 31-ig a borászati termék származási bizonyítvány kiadására fel nem használt szőlő származási bizonyítványt a hegybírónak át kell adni. A hegybíró a borászati termék származási bizonyítvány kiadására fel nem használt szőlő származási bizonyítványokról nyilvántartást vezet, amit április 30-ig a borászati hatóság részére elektronikusan megküld. A szőlő származási bizonyítványra rá kell vezetni a szőlő tényleges felhasználását vagy a felhasználás elmaradásának okát.
(2)72 Borászati célú felhasználásnak minősül és borászati termék származási bizonyítványt kell kiállítani must, sűrített szőlőmust, finomított szőlőmustsűrítmény előállítása esetén függetlenül attól, hogy a keletkezett termék végfelhasználása milyen irányú lesz. A cefre és a zúzott szőlő előállítása esetén szőlő származási bizonyítványt kell kiállítani.
20. §73 (1)74 Az Európai Unió más tagállamából származó, Magyarország területére kiszerelés vagy további feldolgozás céljából behozott borászati termék borászati termék származási bizonyítványát a borászati termék tétel adatairól a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH) által kiadott igazolás (a továbbiakban: igazolás), valamint a szállítási okmányok csatolásával kell kérelmezni a borászati termék tárolási helye szerint illetékes hegybírónál. A borászati üzemnek a betárolást 1 munkanapon belül kell bejelentenie a borászati termék tárolási helye szerint illetékes hegybíró részére.
(3)75 Az Európai Unió más tagállamából származó szőlőből Magyarország területén készített borászati termék szőlő származási bizonyítványát az előállítást végző borászati üzem helye szerint illetékes hegybíró állítja ki. A szőlő származási bizonyítvány iránti kérelemhez csatolni kell a szállítási okmányokat. A szőlő származási bizonyítványon fel kell tüntetni a szőlő származási helyét (tagállam neve) és természetes alkoholtartalmát, valamint a vevő nevét és címét. A vevőnek a betárolást 1 munkanapon belül kell bejelenteni a szőlő feldolgozási helye szerint illetékes hegybíró részére.
(4)76 További feldolgozás, illetve kiszerelés céljából Magyarország területére behozott bor készletváltozásáról a borászati üzem a kitárolás megkezdése előtt 48 órával beérkezőleg adatot szolgáltat a NÉBIH, továbbá a borászati üzem helye szerint illetékes hegybíró részére. Az adatszolgáltatás során a borászati üzem nevét, NÉBIH engedélyszámát, adószámát vagy adóazonosító jelét, a kitárolt borászati termék származási országának nevét, a bor mennyiségét és termékkategóriáját kell megadni. Az adatszolgáltatást faxon, személyesen, írásban minősített elektronikus aláírás nélküli vagy minősített elektronikus aláírással ellátott e-mailben kell teljesíteni.
(2)77 A borászati termék származási bizonyítványt a hegybírónak, a szőlőt feldolgozó borászati üzemnek a forgalomba hozatali engedély jogerőre emelkedését követő 5. borpiaci év végéig meg kell őriznie.
22. § (1)78 A VINGIS rendszer aktualizálása érdekében az adatfogadást, -ellenőrzést, -konszolidálást, -feldolgozást és az adatbázisokba való feltöltést a változást követő 30 napon belül minden egyes frissítendő adatréteg esetén a FÖMI külön elvégzi, valamint frissíti a digitális térképi adatbázisokat.
24. §79 A borszőlőültetvények lehatárolása az ültetvénykataszterben meglévő adatok alapján történik a kataszteri fedvény segítségével. A FÖMI az ültetvényhatárt a helyrajzi számokhoz tartozó földrészlet-határoktól eltérően rögzíti az ortofotó, a távérzékelés útján végzett ellenőrzés adatai vagy a helyszíni szemle alapján.
25. § (1)80 A HNT a gazdasági aktából a FÖMI számára minden év szeptember 5-ig a VINGIS-ben való rögzítés céljából a szőlőültetvényekre vonatkozó, az adott év július 31-i állapotnak megfelelő adatokat továbbítja, a 2. számú melléklet A, B, C része szerinti adattartalommal. Ez alapján a FÖMI létrehozza az ültetvények határait jelölő fedvényt, melynek pontosítását a 24. § szerint végzi el.
(4)81 A termőhelyi kataszteri fedvény adatait az SZBKI a HNT részére a HEGYIR-ben történő rögzítésre alkalmas formában átadja és a változásokról folyamatosan értesíti a HNT-t.
26. § (1)82 A FÖMI biztosítja a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) és a NÉBIH részére a helyszíni ellenőrzések elvégzéséhez szükséges VINGIS térképeket.
(3)84 A szőlő termőhelyi kataszter változtatásairól hozott határozatait a NÉBIH megküldi a FÖMI-nek. A FÖMI a változásokat a VINGIS rendszerben átvezeti.
27. §85 A FÖMI a VINGIS rendszer adatbázisához való hozzáférést a Földművelésügyi Minisztérium, a Kincstár, a NÉBIH, az SZBKI, az ingatlanügyi hatóság, a HNT, a hegyközségi tanácsok és a hegybírók részére feladatainak ellátása érdekében biztosítja.
27/A. §86
A borászati termékek előállítása kezdetének és végének szabályozása87
27/B. §88 A borászati termékek előállítása a szőlő feldolgozásának megkezdésével kezdődik, és azzal a kiszerelést megelőző művelettel zárul, amelyet követően a termék analitikai és érzékszervi jellemzői már nem változnak meg.
28. §89 (1) OEM-borászati termékek előállításakor az alábbi korlátozásokat kell figyelembe venni:
29. §90 OFJ-borászati termékenként előállításakor az alábbi korlátozásokat kell figyelembe venni:
Egyes borászati eljárások végrehajtásának különös feltételei91
29/A. §92 (1) A 606/2009/EK bizottsági rendelet I.A mellékletének 26. és 29. pontjában meghatározott eljárások csak az alábbi esetekben folytathatóak le:
a)93 az eljárást végző személy rendelkezik a 12. számú mellékletben felsorolt végzettségek valamelyikével, vagy
30. §94 A Magyarországon termelt, vagy az Európai Unió területén először Magyarországon forgalomba hozott boroknak, likőrboroknak, pezsgőknek, minőségi pezsgőknek, illatos minőségi pezsgőknek, szén-dioxid hozzáadásával készült habzóboroknak, gyöngyözőboroknak, szén-dioxid hozzáadásával készült gyöngyözőboroknak az alábbi érzékszervi jellemzőkkel kell rendelkezniük:
A BORÁSZATI TERMÉKEK FORGALOMBA HOZATALÁNAK RÉSZLETES SZABÁLYAI95
31. §96 (1)97 A borászati termékek forgalomba hozatali eljárásához szükséges mintákat a forgalomba hozó biztosítja és gondoskodik azok lezárásáról.
(2)98 A földrajzi jelzés nélküli borok, valamint ha a termékleírás, a helyi borbíráló bizottság (a továbbiakban: HBB) működési szabályzata vagy a borvidéki rendtartás úgy rendelkezik, az adott OEM- vagy OFJ-borászati termék esetén a borászati termékek forgalomba hozatalához szükséges minták:
(3)99 A mintavételről jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyben legalább az alábbi adatokat kell rögzíteni:
d)100 a borászati termék származási bizonyítvány száma.
(4)101 A forgalomba hozatali kérelem igényléséhez vett minták közül:
32. § (1)102 Az OEM- és OFJ-borászati termékek érzékszervi bírálatát HBB-k vagy azok hiányában a borászati hatóság végzi. Az érzékszervi vizsgálat arra terjed ki, hogy a forgalomba hozni kívánt OEM- vagy OFJ-borászati termék érzékszervi tulajdonságai megfelelnek-e a termékleírásban foglaltaknak.
(2)103 HBB-t csak termékleírást benyújtó természetes vagy jogi személy, hegyközségi tanács, több hegyközségi tanács társulása vagy a Hegyközségek Nemzeti Tanácsa hozhat létre. Egy HBB több OEM- vagy OFJ-borászati termék érzékszervi bírálatát is elvégezheti.
33. § (1)104 A HBB-k tagjainak létszámát és összetételét annak létrehozója határozza meg. A HBB titkársági feladatait létrehozója látja el. A HBB titkára gondoskodik a HBB működésének megszervezéséről, valamint a (6) bekezdésben foglalt tárgyi feltételek biztosításáról.
(2)105 A HBB ülése legalább 5 tag jelenléte esetén határozatképes.
(3)106 A HBB pozitív döntéséhez a jelenlévő tagok 50%-ot meghaladó arányának pozitív döntése szükséges. A HBB titkosan dönt.
(4)107 HBB tagja csak olyan személy lehet, aki igazolja, hogy a 12. számú mellékletben felsorolt végzettségek valamelyikével rendelkezik.
(5)108 A HBB ülésére a HBB titkára meghívja a borászati hatóság képviselőjét, és az Országos Borszakértő Bizottság (a továbbiakban: OBB) egy tagját.
(7)109 Az (1)–(6) bekezdésben foglaltak teljesülését a borászati hatóság a HBB nyilvántartásba vétele előtt szemlén vizsgálja, a nyilvántartásba vételt követően pedig ellenőrzi.
34. § (1)110 A borászati termék forgalomba hozója a HBB titkáránál, a HBB titkára által kiadott formanyomtatványon kérelmezi a tétel érzékszervi vizsgálatát. A kérelemhez mellékelni kell a borászati termék származási bizonyítványát.
(2)111 A forgalomba hozni kívánt borászati termék bírálatáról a HBB titkára a 13. számú melléklet szerinti adattartalommal rendelkező határozatot készít, melyet a bírálatot kérő számára a HBB működési szabályzatában meghatározott időn belül, de legkésőbb a minta benyújtását követő 10 napon belül két eredeti példányban kiad, valamint a termékleírás benyújtója részére egy eredeti példányban megküld.
(5)112 A borászati hatóság a hozzá a (2) bekezdés alapján megküldött határozatok alapján kiválasztja azokat a tételeket, melyeket a 36. §-ban meghatározott bizottság elé terjeszt érzékszervi vizsgálatra. E vizsgálat kizárólag a tétel forgalomba hozhatóságára terjed ki.
(6)113 Ugyanazon tétel bírálatát legfeljebb két alkalommal lehet kérelmezni a HBB-nél.
(7)114 A HBB által elutasított tételek tekintetében a borászati termék származási bizonyítványt be kell vonni, és új bor származási bizonyítványt kell kiadni.
35. §115 (1)116 A földrajzi jelzés nélküli borok érzékszervi vizsgálatát az OBB végzi, amely kizárólag a borászati termék forgalomba hozhatóságának eldöntésére irányul.
(2)117 Az FN-borászati termékek esetében a forgalomba hozatali engedélyezési eljárás során a borászati hatóság a 31. § (4) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott mintákat használja fel.
36. § (1)118 Az OBB 20 tagból áll. Tagjait, elnökét és elnökhelyettesét a miniszter a szőlőtermesztés és a borászat elméleti és gyakorlati szakemberei közül három évre kéri fel. Az OBB titkársági feladatait a borászati hatóság látja el.
(2)119 Az OBB személyi és működési szabályai megegyeznek a 33. § (2)–(6) bekezdésében foglaltakkal, azzal, hogy az OBB tagjainak a 12. számú mellékletben felsorolt végzettségek valamelyikével kell rendelkezniük. Az OBB egyéb területre kiterjedő szabályokat is kialakíthat működésére, amelyeket a miniszter hagy jóvá.
(5)120 Az OBB elnöke az OBB által végzett érzékszervi bírálatról a minta benyújtását követő 30 napon belül a 14. számú melléklet szerinti adattartalmú jegyzőkönyvet ad ki két eredeti példányban, valamint az érzékszervi bírálat eredményét a származási bizonyítványra záradékként rájegyzi.
(6)121 Az OBB felkérésre részt vesz országos bor promóciós programok végrehajtásában.
37. §122 Az analitikai vizsgálatoknak a 607/2009/EK bizottsági rendelet 26. cikk a) pont (i) alpontjában, valamint a termékleírásokban meghatározottakon túl az alábbiakra ki kell terjedniük:
e)123 malvidin-diglükozid tartalom a kékszőlőből készült borászati termékek esetén,
38. §124 (1) A forgalomba hozatali engedélyt a NÉBIH honlapján szerkeszthető formában közzétett kérelem benyújtásával kell kérelmezni.
a)125 a borászati termék származási bizonyítványát,
a)126 a 38. § (2) bekezdés a)–c) pontjaiban foglaltak tartalma és megfelelősége,
b)127 a borászati termék forgalomba hozatali engedély iránti kérelmen szereplő mennyisége és megjelölése egyezik-e a borászati termék származási bizonyítványában foglaltakkal.
(2)128 A borászati hatóság az (1) bekezdésben felsoroltak megléte, valamint a más jogszabályokban foglalt feltételek teljesülése esetén kiadja a forgalomba hozatali engedélyt, amelyen feltünteti a forgalomba hozatali engedély azonosítóját, továbbá a 38. § (2) bekezdése a) pontja szerint benyújtott származási bizonyítványon megadott, a forgalomba hozandó borászati terméken jelölhető:
(3)129 A forgalomba hozatali engedélyt annak a nevére kell kiállítani, aki a borászati termék származási bizonyítványán szerepel.
(5)130 A forgalomba hozatali engedélyt borászati termék tételenként kell kiadni.
(6)131 A borászati hatóság negyedéves bontásban, a tárgyidőszakot követő hónap 10. napjáig tételes adatszolgáltatást végez a HNT részére a kérelmezett és kiadott forgalomba hozatali engedélyekről, és az érintett tételekhez tartozó származási bizonyítvány számokról, valamint forgalomba hozatali engedély azonosítókról.
(7)132
Forgalomba hozatali engedéllyel rendelkező borászati termék tétel további feldolgozása134
39/A. §135 (1)136 Egy forgalomba hozatali engedéllyel rendelkező borászati termék tétel további feldolgozás céljából történő több borászati termék tételre bontása esetén a további feldolgozás megkezdése előtt 3 munkanappal a borászati üzem köteles a forgalomba hozatali engedélyről szóló határozat módosítását kérni a NÉBIH-től a borászati termék tétel alábbi adatainak közlésével:
c)137 a borászati termék tétel tárolásának pontos helye.
(3)138 A további feldolgozásra szánt borászati termék tételről a NÉBIH legkésőbb a (2) bekezdés szerinti határozat meghozatalával egyidejűleg a 10. számú melléklet „B” része szerinti adattartalommal a forgalomba hozó részére igazolást ad ki.
(4)139 A további feldolgozásra szánt borászati termék tétel borászati termék származási bizonyítványát a (3) bekezdés alapján kiadott igazolással kell kérelmezni.
a)140 a hegybíró által nyilvántartott 2. számú melléklet „C” és „D” része, valamint a 4., 5., 6. számú mellékletek szerinti adatok, a kiadott származási bizonyítványok adatait elektronikus dokumentumként, a gazdasági akta számát,
b)141 a telepítési jogokról vezetett nyilvántartás adatait,
c)142 a Kincstár által a 436/2009/EK rendeletének 3. cikk (1) bekezdés a) pontjának (v) és (vi) alpontjaiban meghatározott adatokat,
d)143 a NÉBIH által kiadott forgalomba hozatali engedélyeket és a 20. § (1) bekezdése szerint kiadott igazolásokat, valamint
41. § (1)144 Az integrált szőlészeti és borászati nyilvántartó rendszert a NÉBIH hozza létre és üzemelteti,
a)145 a hegybíró a 2. melléklet C és D részei, a 4., 5., 6. számú mellékletek szerint nyilvántartott, valamint a származási bizonyítványokhoz való hozzáférés biztosításával az I. rész III. fejezet szerinti;
b)146 a Kincstár a 436/2009/EK rendeletének 3. cikk (1) bekezdés a) pontjának (v) és (vi) alpontjaiban meghatározott,
c)147 a NÉBIH a forgalomba hozatali engedélyekről;
(3)148 Az integrált szőlészeti és borászati nyilvántartó rendszerben az adatokat elektronikus módon, keletkezésüktől számított 10 napon belül kell átadni. Az adatok keletkezésének az adatszolgáltató adatközlésének, a határozat jogerőre emelkedésének vagy a támogatás kifizetésének napját kell érteni.
(7)149 A Kincstár az integrált szőlészeti és borászati nyilvántartó rendszer adatait támogatáshoz kapcsolódó eljárásban, az ellenőrzések során, a támogatásra való jogosultság megállapítása céljából felhasználhatja.
41/A. §150 A HNT a HEGYIR-hez 2016. december 31-ig online hozzáférést biztosít a NÉBIH részére a Btv. 44. § (1) bekezdés j) pontjában előírt, a borászati termék származási bizonyítványok valóságtartalmának ellenőrzéséhez szükséges adatokhoz.
(4)151 A mustból vett mintát, ha a mintavétel célja a cukorösszetétel meghatározása, literenként 10 g nátriumhidroxiddal vagy 2 g kálium-metabiszulfittal kell tartósítani. A tartósítószer teljes mennyiségét fel kell oldani. A tartósítást, valamint a tartósítószer megnevezését a mérgezés veszélyére való figyelmeztetéssel a minta címkéjén és az ellenőrzésről készült jegyzőkönyvben vagy hivatalos feljegyzésben fel kell tüntetni.
44. § (1)152 A mintát és az ellenmintát úgy kell lezárni (pecséttel, viaszpecséttel, zsugorfóliával vagy kengyelszerűen elhelyezett ragasztószalaggal), hogy a mintához a zárás megsértése nélkül ne lehessen hozzáférni. A mintát sorszámmal kell ellátni. A lezáráson el kell helyezni a mintavevő aláírását vagy pecsétjét.
f)153 a megmintázott borászati terméket tároló edény azonosítóját,
g)154 a mintavételi jegyzőkönyv sorszámát.
46. §155 A mintavétel során az ellenőrzéssel megbízott személy köteles az ellenőrzöttet figyelmeztetni arra, hogy tetszőleges számú ellenmintára tarthat igényt. Az ellenminta tárgyi feltételeit az ellenőrzött köteles biztosítani. Az ellenmintát az eljárás befejezéséig az ellenőrzött köteles vizsgálatra alkalmas állapotban megőrizni. Az ellenminta laboratóriumi vizsgálatra történő szállításáról az ellenőrzöttnek kell gondoskodnia.
47. § (1)156 A hatóság köteles az általa vett vagy hozzá beküldött mintát megvizsgálni és a vizsgálat eredményéről az ellenőrzöttet, a vizsgálatot kérőt, valamint a termék előállítóját értesíteni.
A palackozott borászati termékek címkézése157
b)158 a nem eladásra szánt, tételenként 90 litert meg nem haladó szőlőmust- és bormennyiségre,
50. §159 Tartályban tárolt termék esetén a tartály jelölésének olyannak kell lennie, hogy az a borászati termék nyilvántartással összevetve alkalmas legyen a termék azonosítására. A tartályon a következőket kell feltüntetni:
c)160 a termék borászati termék nyilvántartása szerinti megnevezése.
A forgalomba hozatali engedély azonosítójának feltüntetése161
51/A. §162 (1) Az Európai Unió területén először Magyarországon forgalomba hozott borászati termékek kiszerelésén kötelező feltüntetni a forgalomba hozatali engedély azonosítóját. A forgalomba hozatali engedély azonosítóját a következő feliratok valamelyike előzi meg:
A származási ország feltüntetésének szabályai163
51/B. §164 Az Európai Unió területén először Magyarországon forgalomba hozott földrajzi jelzés nélküli borok kiszerelésén a 607/2009/EK bizottsági rendelet 55. cikkében meghatározott adatokat legalább a következő betűnagysággal kell feltüntetni:
51/C. §165 Az Európai Unió több tagállamából származó szőlőből készült borászati termékeken az összes érintett tagállamot jelölni kell, a következők szerint: „... és ... országokból származó borok házasításával készült európai uniós borászati termék.
52. §166 (1)167 Az oltalom alatt álló eredetmegjelölés (a továbbiakban: OEM) vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés (a továbbiakban: OFJ) szerinti területnél kisebb földrajzi egység (a továbbiakban: kisebb földrajzi egység) neve az OEM- és OFJ-borászati termék címkéjén akkor tüntethető fel, ha:
b)168 a borászati termék kiszerelésén legalább egy olyan látómező található, amelyben a kisebb földrajzi egység nevével megjelenik az adott OEM vagy OFJ.
(2)169 Ha a termékleírás úgy rendelkezik, a részben, vagy teljes egészben egy kisebb földrajzi egység nevéből, vagy az ország egy földrajzi területére vonatkozó hivatkozásból álló lajstromozott védjegyekkel, illetve 2002. május 11. előtt használat útján meghonosodott védjegyekkel jelölt borászati termékek esetében nem kell alkalmazni a borászati termék készítéséhez felhasznált szőlő származására előírt szabályokat. E borászati termékek esetében a termékleírásban kell szabályozni az érintett kisebb földrajzi egységek védjegyektől való megkülönböztetésének módját.
Több fajta nevének jelölése a címkén170
53. §171 Amennyiben a címkén több szőlőfajta nevét tüntetik fel, úgy azokat azonos betűnagysággal, betűtípussal és betűszínnel kell felsorolni.
FN borászati termékek címkéjén fel nem tüntethető fajtanevek172
54. §173 (1)174 Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 120. cikk (2) bekezdés b) pont (i) alpontja alapján a Magyarország területén termelt FN-borászati termékek címkéjén az alábbi szőlőfajták nevét tilos feltüntetni:
(2)175 Az (1) bekezdésben felsorolt fajtáknak a borkészítésre alkalmas szőlőfajták osztályba sorolásáról szóló 98/2009. (VII. 30.) FVM rendelet 1. számú mellékletében meghatározott szinonim nevei a 607/2009/EK rendelet 62. cikk (3) és (4) bekezdésének figyelembevételével feltüntethetőek az FN-borászati termékek címkéin is.
55. §176
Hagyományos és egyéb korlátozottan használható kifejezések177
56. § (1)178 A 15. számú melléklet táblázatában foglalt kifejezések kizárólag az ott megjelölt feltételek teljesítése esetén tüntethetők fel a borászati termékek címkéjén.
57. §179 A Magyarországon termelt OEM és OFJ borászati termék palackozása esetén
a)180 a „termelői palackozás” kifejezés akkor használható, ha a palackozást az adott termelő telephelyén végzik, és a borászati termék 100%-ban saját szőlőjéből származik, illetve ha a palackozást végző gazdaság a szőlőt legalább hároméves szerződés keretében vásárolja fel,
b)181 a „pinceszövetkezetben palackozva” vagy a „pinceszövetkezet által palackozva” kifejezés akkor használható, ha a borászati termék 100%-ban a tagok szőlőjéből származik és a palackozást a pinceszövetkezet maga végzi,
c)182 a „termőhelyen palackozva” kifejezés akkor használható, ha a borászati termék 100%-ban az adott OEM, vagy OFJ szerinti területről származik, és a palackozás az adott OEM- vagy OFJ szerinti területen belül történik.
Pezsgőspalackba tölthető italok183
e)184 1,2 %vol-nál kisebb alkoholtartalmú italok.
59. §185 Kereskedelmi tároló helyen a borászati termékeket fedett, száraz, hűvös, napfénytől és fagytól védett helyen kell tárolni úgy, hogy a palackban lévő termék és a kiszerelés a tárolási körülmények miatt ne károsodjon. A kereskedelmi tároló helyiség hőmérséklete nem mehet 5 °C alá és 25 °C fölé.
Cukortartalom átszámítása alkoholtartalomra186
60. §187 Adatszolgáltatáskor a cukortartalom magyar mustfokban, valamint tömegszázalékban mért értékét a 16. számú melléklet táblázatai szerint kell térfogatszázalékra átszámítani.
(5)189 A 30. § rendelkezései az OEM-borászati termékek és az OFJ-borászati termékek esetében az 1234/2007/EK tanácsi rendelet 118s. cikk (1) bekezdése szerint benyújtott termékleírás Btv.-ben meghatározott módon történő alkalmazhatóvá válásáig alkalmazandóak.
(6)190 A 15. számú melléklet 19–22. sorainak rendelkezéseit első alkalommal a 2013/2014. borpiaci évben szüretelt szőlőből készült borászati termékekre kell alkalmazni.
(7)191 Az 51/B. §, az 52. § (1) bekezdés b) pontja és az 53. § rendelkezéseit első alkalommal a 2013. január 1-jét követően forgalomba hozott borászati termékekre kell alkalmazni. Azokat a 2012. december 31. előtt forgalomba hozott vagy címkézett borászati termékeket, amelyek jelölése megfelel a 2012. október 31-én hatályos rendelkezéseknek, a készletek kimerüléséig forgalomba lehet hozni.
63. §192
64. §193
65. §194
66. §195
67. §196
68. §197
c)198 a 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a bizonyos borászati termékekre vonatkozó oltalom alatt álló eredet-megjelölések és földrajzi jelzések, hagyományos kifejezések, valamint e termékek címkézése és kiszerelése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó egyes részletes szabályok megállapításáról szóló 607/2009/EK (2009. július 14.) bizottsági rendelet,
1. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez199
1.200 Csongrádi borvidék: a Csongrád OEM termékleírásában a körülhatárolt termőterület fejezetben felsorolt települések összessége.
2.201 Hajós-Bajai borvidék: a Hajós-Baja OEM termékleírásában a körülhatárolt termőterület fejezetben felsorolt települések összessége.
3.202 Kunsági borvidék: a Kunság OEM termékleírásában a körülhatárolt termőterület fejezetben felsorolt települések összessége.
4.203 Neszmélyi borvidék: a Neszmély OEM termékleírásában a körülhatárolt termőterület fejezetben felsorolt települések összessége.
5.204 Badacsonyi borvidék: a Badacsony OEM termékleírásában a körülhatárolt termőterület fejezetben felsorolt települések összessége.
6.205 Balatonfüred-Csopaki borvidék: a Balatonfüred-Csopak OEM termékleírásában a körülhatárolt termőterület fejezetben felsorolt települések összessége.
7.206 Balaton-felvidéki borvidék: a Balaton-felvidék OEM termékleírásában a körülhatárolt termőterület fejezetben felsorolt települések összessége.
8.207 Etyek-Budai borvidék: az Etyek-Buda OEM termékleírásában a körülhatárolt termőterület fejezetben felsorolt települések összessége.
9.208 Móri borvidék: a Mór OEM termékleírásában a körülhatárolt termőterület fejezetben felsorolt települések összessége.
10.209 Pannonhalmi borvidék: a Pannonhalma OEM termékleírásában a körülhatárolt termőterület fejezetben felsorolt települések összessége.
11.210 Nagy-Somlói borvidék: a Nagy-Somló OEM termékleírásában a körülhatárolt termőterület fejezetben felsorolt települések összessége.
12.211 Soproni borvidék: a Sopron OEM termékleírásában a körülhatárolt termőterület fejezetben felsorolt települések összessége.
13.212 Balatonboglári borvidék: a Balatonboglár OEM termékleírásában a körülhatárolt termőterület fejezetben felsorolt települések összessége.
14.213 Pécsi borvidék: a Pécs OEM termékleírásában a körülhatárolt termőterület fejezetben felsorolt települések összessége.
15.214 Szekszárdi borvidék: a Szekszárd OEM termékleírásában a körülhatárolt termőterület fejezetben felsorolt települések összessége.
16.215 Villányi borvidék: a Villány OEM termékleírásában a körülhatárolt termőterület fejezetben felsorolt települések összessége.
17.216 Bükki borvidék: a Bükk OEM termékleírásában a körülhatárolt termőterület fejezetben felsorolt települések összessége.
18.217 Egri borvidék: az Eger OEM termékleírásában a körülhatárolt termőterület fejezetben felsorolt települések összessége.
19.218 Mátrai borvidék: a Mátra OEM termékleírásában a körülhatárolt termőterület fejezetben felsorolt települések összessége.
20.219 Tokaji borvidék: a Tokaj OEM termékleírásában a körülhatárolt termőterület fejezetben felsorolt települések összessége.
21.220 Zalai borvidék: a Zala OEM termékleírásában a körülhatárolt termőterület fejezetben felsorolt települések összessége.
22.221 Tolnai borvidék: a Tolna OEM termékleírásában a körülhatárolt termőterület fejezetben felsorolt települések összessége.
2. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez222
Anyja neve*:..............................................................
Születési hely és idő*: ...................... ..........................................................
Telefonszám*:..........................................................
E-mail cím:..............................................................
Fax*:..........................................................
Adószám: 11.
Adóazonosító jel: 12.
Ügyfél-azonosító: 13.
Adóraktári engedélyszám: 14.
NÉBIH engedélyszám: 15.
GA szám: 19.
Kelt: ............................................................ ................................................................... adatszolgáltató aláírása
......................................................................... Hegyközségi tag/Adatszolgáltató aláírása
3. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez223
4. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez224
Település(hrsz., dűlő)
Poten-ciális alko-hol %vol
Nyilatkozattevő általi borrá történő feldolgozás (a borászati termék nyilvántartás alapján)
Kelt: ...................................................................................Hegyközségi tag/Adatszolgáltató aláírása
A fel-hasz-nált ter-mé-kek kate-góriái
szőlő szár-ma-zási bizo-nyít-vány száma
Tele-pülés (hrsz., dűlő)
terü-let (ha)
Nem OEM/OFJ (FN) ........ fajtájúfajtabor
Nem OEM/OFJ(egyéb FN) bor
Kelt: .....................................................................................Hegyközségi tag/Adatszolgáltató aláírása
5. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez225
Mind-összesen (hl)
fehér (hl)
vörös/rozé (hl)
..................................................adatszolgáltató aláírása
6. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez226
......................................................................................hegyközségi tag/adatszolgáltató aláírása
7. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez227
8. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez228
GA száma: Feldolgozó szövetkezet neve:
Feldolgozó borkészítő neve (amennyiben nem azonos a szőlőtermelővel):
GA száma: A
8/A. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez229
K: kézi G: gépi
Potenciális alko-holtartalom (%vol)
OFJ: oltalom alatt álló földrajzi jelzés FNF: földrajzi jelzés nélkül, fajtanév feltüntetésével
Az összevont szőlő és első borászati termék származási bizonyítvány nyomtatását kérem. A származási bizonyítvány ....., ....., ......, számú példányát átvettem.
9. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez230
GA száma: Termelő/meghatalmazott aláírása
GA száma: Képviselő/meghatalmazott aláírása
Potenciális alkoholtartalom (%vol)/Magyar mustfok
ÁTLAGOS POTENCIÁLIS ALKOHOLTARTALOM (%vol)/mustfok
9/A. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez231
Potenciáli-san jelölhető
2. A borászati termék készítéséhez felhasznált szőlő adatai
Szárma-zási ország
Mennyiség [q]*
10. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez232
A borá- szati termék
tárolási helye (adóraktár száma): o a termelő címével azonos
Tétel- szám
Potenciális alkoholtartalom(%vol)
Mennyiség(q – borászati termék nyilvántartás alapján)
Kelt: ..................................................................... ................................................................... Bizonyítványt kérelmező aláírása
A borászati termék származási bizonyítványkérelmezésének célja(a megfelelő bekarikázandó)
másik adóraktárba történő átszállítás
Alkoholtartalom2(%vol)
Mennyiség3(hl)
Kelt: .................................................................... ................................................................... Bizonyítványt kérelmező aláírása
11. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez233
A borá-szatitermék
Poten-ciá-lisanje-löl-hető
Tör-ténet
Kelt: ............................................................. ..................................................... Hegybíró aláírása
B. Másik GA számmal rendelkező hegyközségi tag borászati üzemébe történő átszállítás céljából kiadott borászati termék származási bizonyítvány
„B” típus – másik hegyközség területén található adóraktárba történő átszállítás céljából kiadva
Aborá-szatitermék
Aborá-szatitermé-kekenjelöl-hető
Egyéb felhasz-nálás jelölése
................................................................... Hegybíró aláírása
12. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez234
13. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez235
Nem megfelelt esetén több szavas indoklás: (keltezés)
14. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez236
Nem megfelelt esetén több szavas indoklás: FN-borászati termék, valamint a 35. § (5) bekezdésében foglalt eljárás esetén:
15. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez237
– amelynek természetes alkoholtartalma legalább 15,12 térfogatszázalék
– amely előállításához a szőlőt igazoltan legfeljebb –7 °C-os hőmérsékleten szüretelték.
16. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez238
Törésmutató20 °C hőmérsékleten
Sűrűség20 °C hőmérsékleten
Cukorg/l-ben
Cukorg/kg-ban
1,44192
1,44215
1,44237
1,44351
1,44374
1,44419
1,44442
1,44465
1,44556
1,44602