text:
2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről 1 - PDF
1 OptiJUS Opten Kft. I évi V. törvény évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről óta hatályos szöveg Tartalomjegyzék ELSŐ KÖNYV BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK MÁSODIK KÖNYV AZ EMBER MINT JOGALANY ELSŐ RÉSZ A JOGKÉPESSÉG 1 I. CÍM A JOGKÉPESSÉG KEZDETE ÉS MEGSZŰNÉSE II. CÍM A HOLTNAK NYILVÁNÍTÁS MÁSODIK RÉSZ A CSELEKVŐKÉPESSÉG 2 III. CÍM A CSELEKVŐKÉPESSÉG ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI IV. CÍM A KISKORÚSÁG MIATTI KORLÁTOZOTT CSELEKVŐKÉPESSÉG ÉS CSELEKVŐKÉPTE- LENSÉG V. CÍM A NAGYKORÚ CSELEKVŐKÉPESSÉGÉNEK KORLÁTOZÁSA VI. CÍM A GONDNOKSÁG ALÁ HELYEZÉSI ELJÁRÁST MEGELŐZŐ INTÉZKEDÉSEK VII. CÍM A GONDNOKSÁG ALÁ HELYEZÉS VIII. CÍM A GONDNOKRENDELÉS; A GONDNOK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI IX. CÍM A CSELEKVŐKÉPESSÉGET NEM ÉRINTŐ TÁMOGATOTT DÖNTÉSHOZATAL X. CÍM RENDELKEZÉS A CSELEKVŐKÉPESSÉG JÖVŐBELI KORLÁTOZÁSA ESETÉRE A törvényt az Országgyűlés a február 11-i ülésnapján fogadta el.
2 OptiJUS Opten Kft. II évi V. törvény HARMADIK RÉSZ SZEMÉLYISÉGI JOGOK 9 XI. CÍM ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK ÉS EGYES SZEMÉLYISÉGI JOGOK XII. CÍM A SZEMÉLYISÉGI JOGOK MEGSÉRTÉSÉNEK SZANKCIÓI NEGYEDIK RÉSZ SZERZŐI JOG ÉS IPARJOGVÉDELEM 11 HARMADIK KÖNYV A JOGI SZEMÉLY ELSŐ RÉSZ A JOGI SZEMÉLY ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI 12 I. CÍM ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK II. CÍM A JOGI SZEMÉLY LÉTESÍTÉSE I. Fejezet A létesítés szabadsága 12 II. Fejezet A létesítő okirat 12 III. Fejezet A jogi személyek nyilvántartása 13 IV. Fejezet A jogi személy létesítésének érvénytelensége 14 III. CÍM A JOGI SZEMÉLY SZERVEZETE ÉS KÉPVISELETE V. Fejezet A jogi személy tagjainak vagy alapítóinak döntéshozatala 14 VI. Fejezet A jogi személy ügyvezetése 15 VII. Fejezet A jogi személy tulajdonosi ellenőrzése 16 VIII. Fejezet A jogi személy képviselete 17 IX. Fejezet A jogi személy szervezeti egységének jogalanyisága 17 IV. CÍM A JOGI SZEMÉLY TÖRVÉNYES MŰKÖDÉSÉNEK BIZTOSÍTÉKAI X. Fejezet A jogi személy törvényességi felügyelete 18
3 OptiJUS Opten Kft. III évi V. törvény XI. Fejezet A jogi személy határozatainak bírósági felülvizsgálata 18 XII. Fejezet Állandó könyvvizsgáló 18 V. CÍM A JOGI SZEMÉLY ÁTALAKULÁSA, EGYESÜLÉSE, SZÉTVÁLÁSA ÉS JOGUTÓD NÉLKÜ- LI MEGSZŰNÉSE XIII. Fejezet Átalakulás, egyesülés, szétválás 19 XIV. Fejezet A jogi személy jogutód nélküli megszűnése 20 VI. CÍM VÁLLALATCSOPORT MÁSODIK RÉSZ EGYESÜLET 23 VII. CÍM AZ EGYESÜLET FOGALMA, LÉTESÍTÉSE, TAGSÁGA VIII. CÍM AZ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA ÉS SZERVEI IX. CÍM AZ EGYESÜLET MEGSZŰNÉSE HARMADIK RÉSZ GAZDASÁGI TÁRSASÁG 27 X. CÍM A GAZDASÁGI TÁRSASÁGOK KÖZÖS SZABÁLYAI XV. Fejezet Általános rendelkezések 27 XVI. Fejezet A gazdasági társaság alapítása 28 XVII. Fejezet A létesítő okirat módosítása 29 XVIII. Fejezet Kisebbségvédelem 30 XIX. Fejezet A tag kizárása 30 XX. Fejezet A gazdasági társaság szervezete A gazdasági társaság legfőbb szerve Ügyvezetés és képviselet Felügyelőbizottság Állandó könyvvizsgáló
4 OptiJUS Opten Kft. IV évi V. törvény 5. Egyéb társasági szervek XXI. Fejezet A gazdasági társaság átalakulása és egyesülése 35 XXII. Fejezet A gazdasági társaság jogutód nélküli megszűnése 35 XI. CÍM A KÖZKERESETI TÁRSASÁG XII. CÍM A BETÉTI TÁRSASÁG XIII. CÍM A KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG XXIII. Fejezet A társaság alapítása 38 XXIV. Fejezet Az üzletrész 39 XXV. Fejezet Mellékszolgáltatás és pótbefizetés 42 XXVI. Fejezet A társaság által teljesített kifizetések 43 XXVII. fejezet A társaság szervezete 43 XXVIII. Fejezet A törzstőke felemelése és leszállítása 45 XXIX. Fejezet A társaság jogutód nélküli megszűnése 47 XXX. Fejezet Az egyszemélyes társaság 47 XIV. CÍM RÉSZVÉNYTÁRSASÁG XXXI. Fejezet Általános rendelkezések 48 XXXII. Fejezet A részvény Általános szabályok, a részvény előállítási módja Saját részvény Pénzügyi segítség részvényszerzéshez Részvényfajták, részvényosztályok, részvénysorozatok Részvényutalvány, ideiglenes részvény Részvénykönyv XXXIII. Fejezet A részvénytársaság alapítása 55
5 OptiJUS Opten Kft. V évi V. törvény XXXIV. Fejezet Részvényesi jogok és kötelezettségek 57 XXXV. Fejezet A részvénytársaság szervezete A közgyűlés Az ügyvezetés Felügyelőbizottság, auditbizottság, könyvvizsgáló XXXVI. Fejezet Az alaptőke felemelése Az alaptőke felemelésének közös szabályai Alaptőke-emelés új részvények forgalomba hozatalával Alaptőke-emelés az alaptőkén felüli vagyon terhére Alaptőke-emelés dolgozói részvények forgalomba hozatalával Alaptőke-emelés átváltoztatható kötvények részvénnyé alakításával, ill. átváltozó kötvények részvénnyé alakulásával A felemelt alaptőkének megfelelő részvények előállítása XXXVII. Fejezet Az alaptőke leszállítása 68 XXXVIII. Fejezet A részvénytársaságok átalakulására, egyesülésére és szétválására vonatkozó külön szabályok 70 XXXIX. Fejezet A részvénytársaság jogutód nélküli megszűnése 71 XL. Fejezet Az egyszemélyes részvénytársaság 71 XV. CÍM BEFOLYÁSSZERZÉS NEGYEDIK RÉSZ SZÖVETKEZET 72 XVI. CÍM ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK XVII. CÍM A SZÖVETKEZET SZERVEZETE XLI. Fejezet A közgyűlés 74 XLII. Fejezet A szövetkezet ügyvezetése 76 XLIII. Fejezet Felügyelőbizottság 77 XLIV. Fejezet A könyvvizsgáló 77 XVIII. CÍM A SZÖVETKEZETI TAGSÁGI JOGVISZONY
6 OptiJUS Opten Kft. VI évi V. törvény XIX. CÍM KISEBBSÉGVÉDELEM XX. CÍM A SZÖVETKEZET ÁTALAKULÁSA, EGYESÜLÉSE ÉS SZÉTVÁLÁSA XXI. CÍM A SZÖVETKEZET MEGSZŰNÉSE ÖTÖDIK RÉSZ EGYESÜLÉS 80 HATODIK RÉSZ ALAPÍTVÁNY 82 XXII. CÍM AZ ALAPÍTVÁNY FOGALMA, LÉTESÍTÉSE, VAGYONA XXIII. CÍM AZ ALAPÍTVÁNY LÉTESÍTÉSE VÉGINTÉZKEDÉSSEL XXIV. CÍM AZ ALAPÍTÓ OKIRAT XXV. CÍM AZ ALAPÍTÓI JOGOK GYAKORLÁSA XXVI. CÍM AZ ALAPÍTVÁNY SZERVEI XXVII. CÍM AZ ALAPÍTVÁNY ÁTALAKULÁSA ÉS MEGSZŰNÉSE HETEDIK RÉSZ AZ ÁLLAM RÉSZVÉTELE A POLGÁRI JOGI JOGVISZONYOKBAN 87 NEGYEDIK KÖNYV CSALÁDJOG ELSŐ RÉSZ ALAPELVEK 87 MÁSODIK RÉSZ A HÁZASSÁG 88 I. CÍM A HÁZASSÁGKÖTÉS II. CÍM A HÁZASSÁG ÉRVÉNYTELENSÉGE I. Fejezet A házasság érvénytelenségének okai 88 II. Fejezet A házasság érvénytelenségének megállapítása 89 III. CÍM A HÁZASSÁG MEGSZŰNÉSE
7 OptiJUS Opten Kft. VII évi V. törvény IV. CÍM A HÁZASTÁRSAK SZEMÉLYI VISZONYAI III. Fejezet Általános rendelkezések 91 IV. Fejezet A házastársak névviselése 91 V. CÍM A HÁZASTÁRSI TARTÁS VI. CÍM HÁZASSÁGI VAGYONJOG V. Fejezet Általános rendelkezések 92 VI. Fejezet A házastársi vagyonközösség A házastársi közös vagyon és a különvagyon A vagyonközösséghez tartozó vagyontárgyak használata és kezelése Rendelkezés a közös vagyonnal A rendelkezési jog gyakorlásából eredő felelősség A vagyonközösség megszűnése A házastársi közös vagyon megosztása VII. Fejezet A házassági vagyonjogi szerződés Általános rendelkezések Közszerzeményi rendszer Vagyonelkülönítési rendszer A szerződés megszűnése VIII. Fejezet A házastársi közös lakás használatának rendezése 99 HARMADIK RÉSZ AZ ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT CSALÁDJOGI HATÁSAI 101 VII. CÍM AZ ÉLETTÁRSI TARTÁS VIII. CÍM AZ ÉLETTÁRSAK LAKÁSHASZNÁLATÁNAK RENDEZÉSE NEGYEDIK RÉSZ A ROKONSÁG 103 IX. CÍM A ROKONI KAPCSOLAT X. CÍM A LESZÁRMAZÁSON ALAPULÓ ROKONI KAPCSOLAT IX. Fejezet Az apai jogállás keletkezése 103
8 OptiJUS Opten Kft. VIII évi V. törvény X. Fejezet Az apaság vélelmének megtámadása 105 XI. Fejezet Az anyai jogállás 107 XI. CÍM AZ ÖRÖKBEFOGADÁS XII. Fejezet Az örökbefogadás célja és feltételei 107 XIII. Fejezet Az örökbefogadás joghatásai 110 XIV. Fejezet Az örökbefogadás hatálytalanná válása és felbontása 111 XV. Fejezet Az örökbefogadással kapcsolatos jognyilatkozatok 113 XII. CÍM A SZÜLŐI FELÜGYELET XVI. Fejezet A szülői felügyelet általános szabályai 113 XVII. Fejezet A szülői felügyelet tartalma A gyermek nevének meghatározása A gyermek gondozása és nevelése A gyermek vagyonának kezelése A gyermek törvényes képviselete XVIII. Fejezet A szülői felügyelet gyakorlása A szülők megállapodása a szülői felügyelet gyakorlásáról A szülői felügyelet gyakorlásának bírósági rendezése A gyermekétől különélő szülő jogai és kötelezettségei A kapcsolattartás XIX. Fejezet A szülői felügyeleti jog szünetelése és megszűnése A szülői felügyeleti jog szünetelése A családbafogadás A szülői felügyeleti jog megszűnése, megszüntetése és visszaállítása XIII. CÍM A ROKONTARTÁS XX. Fejezet A rokontartás közös szabályai 121 XXI. Fejezet A kiskorú gyermek tartása 124
9 OptiJUS Opten Kft. IX évi V. törvény XXII. Fejezet A továbbtanuló nagykorú gyermek tartása 125 ÖTÖDIK RÉSZ A GYÁMSÁG 125 XIV. CÍM A GYÁMRENDELÉS XV. CÍM A GYÁMSÁG GYAKORLÁSA XVI. CÍM A GYÁMSÁGNAK ÉS A GYÁM TISZTSÉGÉNEK MEGSZŰNÉSE ÖTÖDIK KÖNYV DOLOGI JOG ELSŐ RÉSZ A BIRTOK 128 I. CÍM A BIRTOK ÉS A BIRTOKVÉDELEM I. Fejezet A birtok. A birtok megszerzése és elvesztése 128 II. Fejezet A birtokvédelem 129 II. CÍM JOGALAP NÉLKÜLI BIRTOKLÁS MÁSODIK RÉSZ A TULAJDONJOG 130 III. CÍM A TULAJDONJOG ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI III. Fejezet A tulajdonjog általában 130 IV. Fejezet A tulajdonjog tárgyai 131 IV. CÍM A TULAJDONJOG TARTALMA ÉS VÉDELME V. Fejezet A birtokláshoz való jog 131 VI. Fejezet A használat és a hasznok szedésének joga Általános szabályok Egyes szomszédjogok A használat különös esetei Túlépítés
10 OptiJUS Opten Kft. X évi V. törvény VII. Fejezet A rendelkezési jog A rendelkezési jog általános szabályai Az elidegenítési és terhelési tilalom VIII. Fejezet A tulajdonjog védelme 133 V. CÍM A TULAJDONJOG MEGSZERZÉSE IX. Fejezet Tulajdonszerzés átruházással 134 X. Fejezet Tulajdonszerzés hatósági határozattal és hatósági árverés útján 134 XI. Fejezet A kisajátítás 135 XII. Fejezet Az elbirtoklás 135 XIII. Fejezet Tulajdonszerzés terméken, terményen és szaporulaton 135 XIV. Fejezet A növedék 136 XV. Fejezet Tulajdonszerzés gazdátlan javakon 136 XVI. Fejezet A vadak és a halak tulajdonjogának megszerzése 136 XVII. Fejezet A találás 136 XVIII. Fejezet A feldolgozás, az átalakítás, az egyesülés, a vegyülés, a hozzáépítés, az átépítés, a beépítés és a ráépítés137 VI. CÍM KÖZÖS TULAJDON ÉS TÁRSASHÁZ XIX. Fejezet A közös tulajdon 139 XX. Fejezet A társasház 141 HARMADIK RÉSZ A KORLÁTOLT DOLOGI JOGOK 141 VII. CÍM A ZÁLOGJOG
11 OptiJUS Opten Kft. XI évi V. törvény XXI. Fejezet A zálogjog létrejötte 141 XXII. Fejezet A zálogjoggal biztosított követelés 143 XXIII. Fejezet A zálogjog tárgya 144 XXIV. Fejezet A felek jogai és kötelezettségei a kielégítési jog megnyílása előtt 145 XXV. Fejezet A hitelbiztosítéki nyilvántartás 146 XXVI. Fejezet A zálogjogok rangsora 147 XXVII. Fejezet A zálogjog érvényesítése A kielégítési jog gyakorlásának általános szabályai A zálogjog bírósági végrehajtáson kívüli érvényesítésének közös szabályai A zálogtárgy zálogjogosult általi értékesítése A zálogtárgy tulajdonjogának a zálogjogosult által történő megszerzése Az elzálogosított jog vagy követelés érvényesítése XXVIII. Fejezet A zálogjog megszűnése 151 VIII. CÍM A HASZNÁLATI JOGOK XXIX. Fejezet A földhasználat 152 XXX. Fejezet A haszonélvezet 152 XXXI. Fejezet A jog és követelés haszonélvezetére vonatkozó különös szabályok 154 XXXII. Fejezet A használat 155 IX. CÍM SZOLGALOM ÉS KÖZÉRDEKŰ HASZNÁLAT XXXIII. Fejezet A telki szolgalom 155 XXXIV. Fejezet Közérdekű használat 155
12 OptiJUS Opten Kft. XII évi V. törvény NEGYEDIK RÉSZ AZ INGATLAN-NYILVÁNTARTÁS 156 X. CÍM AZ INGATLAN-NYILVÁNTARTÁS ÉS ANNAK ELVEI XI. CÍM AZ INGATLAN-NYILVÁNTARTÁS KÖZHITELESSÉGE XII. CÍM BEJEGYZÉS, FELJEGYZÉS. RANGSOR ÉS RANGHELY XIII. CÍM AZ INGATLAN-NYILVÁNTARTÁS HELYESBÍTÉSE; A TÖRLÉSI ÉS A KIIGAZÍTÁSI KE- RESET; JOGVÉDELMI HATÁS HATODIK KÖNYV KÖTELMI JOG ELSŐ RÉSZ A KÖTELMEK KÖZÖS SZABÁLYAI 159 I. CÍM ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK I. Fejezet A kötelem 159 II. Fejezet A jognyilatkozat 160 III. Fejezet A képviselet A képviselet általános szabályai Ügyleti képviselet A képviselet egyes sajátos esetei IV. Fejezet Az elévülés 162 V. Fejezet Tartozáselismerés. Egyezség 163 II. CÍM TÖBBALANYÚ KÖTELMEK VI. Fejezet Több kötelezett a kötelemben 163 VII. Fejezet Több jogosult a kötelemben 164 III. CÍM A KÖTELEM TELJESÍTÉSE VIII. Fejezet Általános rendelkezések 164 IX. Fejezet A pénztartozás teljesítése 165
13 OptiJUS Opten Kft. XIII évi V. törvény X. Fejezet Beszámítás 166 XI. Fejezet A teljesítés sajátos esetei Bírósági és közjegyzői letét Harmadik személy részéről történő teljesítés MÁSODIK RÉSZ A SZERZŐDÉS ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI 167 IV. CÍM A SZERZŐDÉS. A SZERZŐDÉSI JOG ALAPELVEI V. CÍM A SZERZŐDÉS MEGKÖTÉSE ÉS ÉRTELMEZÉSE XII. Fejezet A szerződés létrejötte 168 XIII. Fejezet Szerződéskötési kötelezettség 170 XIV. Fejezet Szerződéskötés versenyeztetési eljárás során 170 XV. Fejezet Szerződéskötés általános szerződési feltételekkel 171 XVI. Fejezet Az elektronikus úton történő szerződéskötés különös szabályai 171 XVII. Fejezet A szerződés értelmezése 172 VI. CÍM AZ ÉRVÉNYTELENSÉG XVIII. Fejezet Semmisség és megtámadhatóság A szerződési akarat hibája A szerződési jognyilatkozat hibája A célzott joghatás hibája XIX. Fejezet Az érvénytelenség jogkövetkezményei 177 VII. CÍM A SZERZŐDÉS HATÁLYA. HATÁLYTALANSÁG VIII. CÍM BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSBAN NEM ÉRVÉNYESÍTHETŐ KÖVETELÉS IX. CÍM A SZERZŐDÉS TELJESÍTÉSE XX. Fejezet Általános rendelkezések 179
14 OptiJUS Opten Kft. XIV évi V. törvény XXI. Fejezet A teljesítés különös esetei 181 X. CÍM A SZERZŐDÉSSZEGÉS XXII. Fejezet A szerződésszegés általános szabályai 181 XXIII. Fejezet Késedelem A kötelezett késedelme A jogosult átvételi késedelme XXIV. Fejezet Hibás teljesítés A hibás teljesítés általános szabályai Kellékszavatosság Termékszavatosság Jótállás Kártérítési igény Jogszavatosság A hibás teljesítés különös szabályai XXV. Fejezet A szerződésszegés egyéb esetei A teljesítés lehetetlenné válása A teljesítés megtagadása Jognyilatkozat tételének elmulasztása XI. CÍM A SZERZŐDÉS MEGERŐSÍTÉSE ÉS MÓDOSÍTÁSA XXVI. Fejezet A szerződés megerősítése A foglaló A kötbér A jogvesztés kikötése XXVII. Fejezet A szerződés módosítása 189 XII. CÍM ENGEDMÉNYEZÉS, JOGÁTRUHÁZÁS, TARTOZÁSÁTVÁLLALÁS ÉS SZERZŐDÉSÁTRU- HÁZÁS XXVIII. Fejezet Engedményezés 190 XXIX. Fejezet Jogátruházás 191 XXX. Fejezet Tartozásátvállalás 191
15 OptiJUS Opten Kft. XV évi V. törvény XXXI. Fejezet Szerződésátruházás 192 XIII. CÍM A SZERZŐDÉS MEGSZÜNTETÉSE MEGÁLLAPODÁSSAL ÉS EGYOLDALÚ NYILATKO- ZATTAL HARMADIK RÉSZ EGYES SZERZŐDÉSEK 192 XIV. CÍM A TULAJDONÁTRUHÁZÓ SZERZŐDÉSEK XXXII. Fejezet Az adásvételi szerződés általános szabályai 193 XXXIII. Fejezet Az adásvétel különös nemei 193 XXXIV. Fejezet Az adásvételi szerződés altípusai 195 XXXV. Fejezet A csereszerződés 196 XXXVI. Fejezet Az ajándékozási szerződés 196 XV. CÍM A VÁLLALKOZÁSI TÍPUSÚ SZERZŐDÉSEK XXXVII. Fejezet A vállalkozási szerződés A vállalkozási szerződés általános szabályai A tervezési szerződés A kivitelezési szerződés A kutatási szerződés Az utazási szerződés A mezőgazdasági vállalkozási szerződés A közszolgáltatási szerződés XXXVIII. Fejezet A fuvarozási szerződés 200 XVI. CÍM A MEGBÍZÁSI TÍPUSÚ SZERZŐDÉSEK XXXIX. Fejezet A megbízási szerződés 202 XL. Fejezet A bizományi szerződés 203 XLI. Fejezet A közvetítői szerződés A közvetítői szerződés általános szabályai A tartós közvetítői szerződés
16 OptiJUS Opten Kft. XVI évi V. törvény XLII. Fejezet A szállítmányozási szerződés 206 XLIII. Fejezet A bizalmi vagyonkezelési szerződés 206 XVII. CÍM A HASZNÁLATI SZERZŐDÉSEK XLIV. Fejezet A bérleti szerződés A bérleti szerződés általános szabályai A lakásbérleti szerződés XLV. Fejezet A haszonbérleti szerződés 212 XLVI. Fejezet A haszonkölcsön-szerződés 213 XVIII. CÍM A LETÉTI SZERZŐDÉSEK XLVII. Fejezet A letéti szerződés általános szabályai 214 XLVIII. Fejezet A gyűjtő és a rendhagyó letéti szerződés 215 XLIX. Fejezet A szállodai letéti szerződés 215 XIX. CÍM A FORGALMAZÁSI ÉS A JOGBÉRLETI (FRANCHISE) SZERZŐDÉS L. Fejezet A forgalmazási szerződés 216 LI. Fejezet A jogbérleti (franchise) szerződés 216 XX. CÍM A HITEL- ÉS A SZÁMLASZERZŐDÉSEK LII. Fejezet A hitelszerződés 217 LIII. Fejezet A kölcsönszerződés 217 LIV. Fejezet A betétszerződés 218 LV. Fejezet A folyószámla-szerződés 218 LVI. Fejezet A fizetésiszámla-szerződés 219
17 OptiJUS Opten Kft. XVII évi V. törvény LVII. Fejezet A fizetési megbízási szerződés 219 LVIII. Fejezet A faktoring szerződés 220 LIX. Fejezet A pénzügyi lízingszerződés 220 XXI. CÍM A BIZTOSÍTÉKI SZERZŐDÉSEK LX. Fejezet A kezességi szerződés 222 LXI. Fejezet A garanciaszerződés 224 XXII. CÍM A BIZTOSÍTÁSI SZERZŐDÉSEK LXII. Fejezet A biztosítási szerződés általános szabályai 225 LXIII. Fejezet A kárbiztosítási szerződés A kárbiztosítási szerződés általános szabályai A felelősségbiztosítási szerződés LXIV. Fejezet Az összegbiztosítási szerződések Az összegbiztosítási szerződések általános szabályai Az életbiztosítási szerződés A balesetbiztosítási szerződés LXV. Fejezet Az egészségbiztosítási szerződés 233 XXIII. CÍM A TARTÁSI ÉS AZ ÉLETJÁRADÉKI SZERZŐDÉS LXVI. Fejezet A tartási szerződés 233 LXVII. Fejezet Az életjáradéki szerződés 234 XXIV. CÍM A POLGÁRI JOGI TÁRSASÁGI SZERZŐDÉS XXV. CÍM AZ ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT NEGYEDIK RÉSZ FELELŐSSÉG SZERZŐDÉSEN KÍVÜL OKOZOTT KÁRÉRT 237 XXVI. CÍM A KÁRTÉRÍTÉSI FELELŐSSÉG ÁLTALÁNOS SZABÁLYA ÉS KÖZÖS SZABÁLYAI
18 OptiJUS Opten Kft. XVIII évi V. törvény XXVII. CÍM A FELELŐSSÉG EGYES ESETEI LXVIII. Fejezet Felelősség fokozott veszéllyel járó tevékenységért 239 LXIX. Fejezet Felelősség más személy által okozott kárért 240 LXX. Fejezet Felelősség vétőképtelen személy károkozásáért 240 LXXI. Fejezet Felelősség közhatalom gyakorlásával okozott kárért 241 LXXII. Fejezet A termékfelelősség 241 LXXIII. Fejezet Felelősség az épületkárokért 242 LXXIV. Fejezet Felelősség az állatok károkozásáért 243 XXVIII. CÍM KÁRTALANÍTÁS JOGSZERŰ KÁROKOZÁSOKÉRT ÖTÖDIK RÉSZ AZ ÉRTÉKPAPÍR 243 XXIX. CÍM ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK XXX. CÍM AZ OKIRATI FORMÁBAN ELŐÁLLÍTOTT ÉRTÉKPAPÍROK XXXI. CÍM A DEMATERIALIZÁLT ÉRTÉKPAPÍR HATODIK RÉSZ EGYÉB KÖTELEMKELETKEZTETŐ TÉNYEK 247 XXXII. CÍM A JOGALAP NÉLKÜLI GAZDAGODÁS XXXIII. CÍM A MEGBÍZÁS NÉLKÜLI ÜGYVITEL XXXIV. CÍM AZ UTALÓ MAGATARTÁS XXXV. CÍM A DÍJKITŰZÉS XXXVI. CÍM A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS KÖZÉRDEKŰ CÉLRA HETEDIK KÖNYV ÖRÖKLÉSI JOG
19 OptiJUS Opten Kft. XIX évi V. törvény ELSŐ RÉSZ ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK 249 I. CÍM ÖRÖKLÉS II. CÍM KIESÉS AZ ÖRÖKLÉSBŐL MÁSODIK RÉSZ VÉGINTÉZKEDÉSEN ALAPULÓ ÖRÖKLÉS 250 III. CÍM A VÉGRENDELET FAJTÁI, ÉRVÉNYESSÉGI FELTÉTELEI, ÉRTELMEZÉSE IV. CÍM A VÉGRENDELET TARTALMA V. CÍM A VÉGRENDELET ÉRVÉNYTELENSÉGE ÉS HATÁLYTALANSÁGA VI. CÍM ÖRÖKLÉSI SZERZŐDÉS VII. CÍM HALÁL ESETÉRE SZÓLÓ AJÁNDÉKOZÁS. RENDELKEZÉS VÁRT ÖRÖKSÉGRŐL HARMADIK RÉSZ TÖRVÉNYES ÖRÖKLÉS 256 VIII. CÍM A TÖRVÉNYES ÖRÖKLÉS ÁLTALÁNOS RENDJE IX. CÍM ÁGI ÖRÖKLÉS X. CÍM AZ ÖRÖKBEFOGADÁSSAL KAPCSOLATOS ÖRÖKLÉSI JOGI SZABÁLYOK XI. CÍM AZ ÁLLAM ÖRÖKLÉSE NEGYEDIK RÉSZ KÖTELESRÉSZ 259 XII. CÍM JOGOSULTSÁG A KÖTELESRÉSZRE XIII. CÍM A KÖTELESRÉSZ KIELÉGÍTÉSE ÖTÖDIK RÉSZ AZ ÖRÖKLÉS JOGHATÁSAI 261 XIV. CÍM AZ ÖRÖKSÉG MEGSZERZÉSE XV. CÍM AZ ÖRÖKÖS JOGÁLLÁSA XVI. CÍM HAGYATÉKI TARTOZÁSOK ÉS KIELÉGÍTÉSÜK NYOLCADIK KÖNYV ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
20 OptiJUS Opten Kft. XX évi V. törvény ELSŐ RÉSZ ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK 263 MÁSODIK RÉSZ HATÁLYBALÉPÉS ÉS ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK 264 HARMADIK RÉSZ AZ EURÓPAI UNIÓ JOGÁNAK VALÓ MEGFELELÉS 264
21 OptiJUS Opten Kft évi V. törvény évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről 1 ELSŐ KÖNYV BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 1:1. [A törvény hatálya] E törvény a mellérendeltség és egyenjogúság elve szerint szabályozza a személyek alapvető vagyoni és személyi viszonyait. 1:2. [Értelmezési alapelv] (1) E törvény rendelkezéseit Magyarország alkotmányos rendjével összhangban kell értelmezni. (2) A polgári jogi viszonyokra vonatkozó jogszabályokat e törvénnyel összhangban kell értelmezni. 1:3. [A jóhiszeműség és tisztesség elve] (1) A jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszeműség és tisztesség követelményének megfelelően kötelesek eljárni. (2) A jóhiszeműség és tisztesség követelményét sérti az is, akinek joggyakorlása szemben áll olyan korábbi magatartásával, amelyben a másik fél okkal bízhatott. 1:4. [Az elvárható magatartás elve. Felróhatóság] (1) Ha e törvény eltérő követelményt nem támaszt, a polgári jogi viszonyokban úgy kell eljárni, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható. (2) Felróható magatartására előnyök szerzése végett senki nem hivatkozhat. (3) A másik fél felróható magatartására hivatkozhat az is, aki maga felróhatóan járt el. 1:5. [A joggal való visszaélés tilalma] (1) A törvény tiltja a joggal való visszaélést. (2) Ha a joggal való visszaélés jogszabály által megkívánt nyilatkozat megtagadásában áll, és ez a magatartás nyomós közérdeket vagy különös méltánylást érdemlő magánérdeket sért, a bíróság a nyilatkozatot ítéletével pótolhatja, feltéve, hogy az érdeksérelem másképpen nem hárítható el. 1:6. [Bírói út] Az e törvényben biztosított jogok érvényesítése ha törvény eltérően nem rendelkezik bírói útra tartozik. MÁSODIK KÖNYV AZ EMBER MINT JOGALANY ELSŐ RÉSZ A JOGKÉPESSÉG I. CÍM A JOGKÉPESSÉG KEZDETE ÉS MEGSZŰNÉSE 2:1. [A jogképesség] (1) Minden ember jogképes: jogai és kötelezettségei lehetnek. (2) A jogképességet korlátozó jognyilatkozat semmis. 2:2. [A jogképesség kezdete] (1) A jogképesség az embert, ha élve születik, fogamzásának időpontjától illeti meg. (2) A fogamzás időpontjának a születéstől visszafelé számított háromszázadik napot kell tekinteni; bizonyítani lehet, hogy a fogamzás korábbi vagy későbbi időpontban történt. A születés napja a határidőbe beleszámít. 2:3. [A magzat gyámja] (1) A gyámhatóság kérelemre vagy hivatalból gyámot rendel a magzat részére, ha ez a magzat jogainak megóvása érdekében szükséges. (2) Gyám rendelését a magzat szülője, nagyszülője, az ügyész és a jegyző kérheti. 2:4. [A jogképesség megszűnése] A jogképesség a halállal szűnik meg. 1 A törvényt az Országgyűlés a február 11-i ülésnapján fogadta el.
22 OptiJUS Opten Kft évi V. törvény II. CÍM A HOLTNAK NYILVÁNÍTÁS 2:5. [A holtnak nyilvánítás] (1) Az eltűnt személyt a bíróság kérelemre holtnak nyilvánítja, ha eltűnésétől öt év eltelt anélkül, hogy életben létére utaló bármilyen adat ismert volna. (2) A holtnak nyilvánított személyt az ellenkező bizonyításáig halottnak kell tekinteni. (3) A holtnak nyilvánítást az eltűnt személy közeli hozzátartozója, az ügyész, a gyámhatóság és az kérheti, akinek az eltűnt holtnak nyilvánítása jogi érdekét érinti. 2:6. [A halál időpontjának meghatározása] (1) A bíróság a halál időpontját a körülmények mérlegelése alapján határozza meg. (2) Ha a körülmények mérlegelése nem vezet eredményre, a halál időpontja az eltűnést követő hónap tizenötödik napja. 2:7. [Változás a holtnak nyilvánítás alapjául vett körülményekben] (1) Ha bebizonyosodik, hogy a holtnak nyilvánított a határozatban alapul vett időpontnál korábbi vagy későbbi időpontban tűnt el, de a holtnak nyilvánítás feltételei egyébként fennállnak, a bíróság a holtnak nyilvánító határozatot módosítja. A jogkövetkezmények a módosított határozat szerint alakulnak. (2) Ha bebizonyosodik, hogy a holtnak nyilvánított a határozatban alapul vett időpontnál később tűnt el, és ezért a holtnak nyilvánítás feltételei nem állnak fenn, a bíróság a holtnak nyilvánító határozatot hatályon kívül helyezi, és az annak alapján beállott jogkövetkezmények semmisek. (3) A holtnak nyilvánító határozat módosítását és hatályon kívül helyezését ugyanazok kérhetik, mint a holtnak nyilvánítást. (4) Ha a holtnak nyilvánított előkerül, a holtnak nyilvánító határozat hatálytalan, és az annak alapján beállott jogkövetkezmények semmisek. MÁSODIK RÉSZ A CSELEKVŐKÉPESSÉG III. CÍM A CSELEKVŐKÉPESSÉG ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI 2:8. [A cselekvőképesség] (1) Minden ember cselekvőképes, akinek cselekvőképességét e törvény vagy a bíróság gondnokság alá helyezést elrendelő ítélete nem korlátozza. (2) Aki cselekvőképes, maga köthet szerződést vagy tehet más jognyilatkozatot. (3) A cselekvőképességet korlátozó jognyilatkozat semmis. 2:9. [A cselekvőképtelen állapot] (1) Semmis annak a személynek a jognyilatkozata, aki a jognyilatkozat megtételekor olyan állapotban van, hogy az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége teljesen hiányzik. (2) A cselekvőképtelen állapotban tett jognyilatkozat a végintézkedés kivételével a cselekvőképtelenség miatt nem semmis, ha tartalmából és megtételének körülményeiből arra lehet következtetni, hogy a jognyilatkozat megtétele a fél cselekvőképessége esetén is indokolt lett volna. IV. CÍM A KISKORÚSÁG MIATTI KORLÁTOZOTT CSELEKVŐKÉPESSÉG ÉS CSELEKVŐKÉPTELENSÉG 2:10. [A kiskorúság] (1) Kiskorú az, aki a tizennyolcadik életévét nem töltötte be. A kiskorú a házasságkötéssel nagykorúvá válik. (2) Ha a házasságot a bíróság a cselekvőképesség hiánya vagy a kiskorúság miatt szükséges gyámhatósági engedély hiánya miatt érvénytelennek nyilvánítja, a házasságkötéssel szerzett nagykorúság megszűnik. (3) A házasságkötéssel megszerzett nagykorúságot a házasság megszűnése nem érinti. 2:11. [A korlátozottan cselekvőképes kiskorú] Korlátozottan cselekvőképes az a kiskorú, aki a tizennegyedik életévét betöltötte és nem cselekvőképtelen. 2:12. [A korlátozottan cselekvőképes kiskorú jognyilatkozata]
23 OptiJUS Opten Kft évi V. törvény (1) A korlátozottan cselekvőképes kiskorú jognyilatkozatának érvényességéhez ha e törvény eltérően nem rendelkezik törvényes képviselőjének hozzájárulása szükséges. Ha a korlátozottan cselekvőképes kiskorú cselekvőképessé válik, maga dönt függő jognyilatkozatainak érvényességéről. (2) A korlátozottan cselekvőképes kiskorú a törvényes képviselőjének közreműködése nélkül a) tehet olyan személyes jellegű jognyilatkozatot, amelyre jogszabály feljogosítja; b) megkötheti a mindennapi élet szokásos szükségleteinek fedezése körébe tartozó kisebb jelentőségű szerződéseket; c) rendelkezhet munkával szerzett jövedelmével, annak erejéig kötelezettséget vállalhat; d) köthet olyan szerződéseket, amelyekkel kizárólag előnyt szerez; és e) ajándékozhat a szokásos mértékben. (3) A törvényes képviselő a korlátozottan cselekvőképes kiskorúnak ígért vagy adott ingyenes juttatást a gyámhatóság engedélyével visszautasíthatja. Ha a gyámhatóság a törvényes képviselő visszautasító nyilatkozatát nem hagyja jóvá, a határozat a törvényes képviselő elfogadó nyilatkozatát pótolja. (4) A törvényes képviselő a korlátozottan cselekvőképes kiskorú nevében maga is tehet jognyilatkozatot, kivéve azokat, amelyeknél jogszabály a korlátozottan cselekvőképes kiskorú saját nyilatkozatát kívánja meg, vagy amelyek a korlátozottan cselekvőképes kiskorú munkával szerzett jövedelmére vonatkoznak. A törvényes képviselőnek a kiskorú személyét és vagyonát érintő jognyilatkozata megtétele során a korlátozott cselekvőképességű kiskorú véleményét figyelembe kell vennie. 2:13. [A cselekvőképtelen kiskorú] Cselekvőképtelen az a kiskorú, aki a tizennegyedik életévét nem töltötte be. 2:14. [A cselekvőképtelen kiskorú jognyilatkozata] (1) A cselekvőképtelen kiskorú jognyilatkozata semmis; nevében a törvényes képviselője jár el. (2) A cselekvőképtelenség miatt nem semmis a cselekvőképtelen kiskorú által kötött és teljesített csekély jelentőségű szerződés, amelynek megkötése a mindennapi életben tömegesen fordul elő, és különösebb megfontolást nem igényel. (3) A törvényes képviselőnek a kiskorú személyét és vagyonát érintő jognyilatkozata megtétele során az ítélőképessége birtokában lévő cselekvőképtelen kiskorú véleményét korának és érettségének megfelelően figyelembe kell vennie. 2:15. [A gyámhatóság jóváhagyása a kiskorú törvényes képviselőjének jognyilatkozatához] (1) A kiskorú törvényes képviselőjének jognyilatkozata a gyámhatóság jóváhagyásával érvényes a) a kiskorút megillető tartásról történő lemondás; b) a kiskorút öröklési jogviszony alapján megillető jogra vagy őt terhelő kötelezettségre vonatkozó jognyilatkozat és a külön is visszautasítható vagyontárgyak öröklésének visszautasítása; c) a kiskorú nem tehermentes ingatlanszerzése, ingatlana tulajdonjogának átruházása vagy megterhelése; d) a kiskorú gyámhatóságnak átadott vagyonáról való rendelkezés; vagy e) a kiskorú jogszabályban meghatározott összeget meghaladó értékű vagyontárgyáról való rendelkezés esetén. (2) Nincs szükség a gyámhatóság jóváhagyására, ha a kiskorú ingatlanvagyonának megterhelésére az ingatlan ellenérték nélküli megszerzésével egyidejűleg, az ingyenes juttatást nyújtó személy javára történő haszonélvezet alapításával kerül sor. (3) Nincs szükség a gyámhatóság jóváhagyására, ha a jognyilatkozat érvényességét bírósági vagy közjegyzői eljárásban elbírálták. 2:16. [A kiskorú ellenérték nélküli kötelezettségvállalása] Semmis a kiskorú törvényes képviselőjének olyan jognyilatkozata, amellyel a kiskorú vagyona terhére ajándékoz, idegen kötelezettségért megfelelő ellenérték nélkül kötelezettséget vállal, vagy amellyel jogokról ellenérték nélkül lemond. Ezt a rendelkezést megfelelően alkalmazni kell a törvényes képviselőnek a korlátozottan cselekvőképes kiskorú jognyilatkozatához való hozzájárulására is. 2:17. [A kiskorú jognyilatkozatának relatív semmissége] A kiskorúság miatti korlátozott cselekvőképességen vagy cselekvőképtelenségen alapuló semmisségre annak érdekében lehet hivatkozni, akinek cselekvőképessége korlátozott vagy hiányzik. 2:18. [A kiskorú cselekvőképességének korlátozása gondnokság alá helyezéssel]
24 OptiJUS Opten Kft évi V. törvény (1) A bíróság a kiskorút a tizenhetedik életévének betöltése után a nagykorúakra irányadó szabályok szerint cselekvőképességet részlegesen vagy teljesen korlátozó gondnokság alá helyezheti. (2) A gondnokság alá helyezést a kiskorú törvényes képviselője is kérheti. (3) Ha a bíróság kiskorút helyez a cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság alá, a gondnokság hatálya a nagykorúság elérésével áll be, de a kiskorú már az ítélet jogerőre emelkedésével cselekvőképtelenné válik. V. CÍM A NAGYKORÚ CSELEKVŐKÉPESSÉGÉNEK KORLÁTOZÁSA 2:19. [A cselekvőképesség részleges korlátozása] (1) Cselekvőképességében részlegesen korlátozott az a nagykorú, akit a bíróság ilyen hatállyal gondnokság alá helyezett. (2) A bíróság cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság alá azt a nagykorút helyezi, akinek ügyei viteléhez szükséges belátási képessége mentális zavara következtében tartósan vagy időszakonként visszatérően nagymértékben csökkent, és emiatt egyéni körülményeire, valamint családi és társadalmi kapcsolataira tekintettel meghatározott ügycsoportban gondnokság alá helyezése indokolt. (3) A cselekvőképességet részlegesen korlátozó ítéletben a bíróságnak meg kell határoznia azokat a személyi, illetve vagyoni jellegű ügycsoportokat, amelyekben a cselekvőképességet korlátozza. (4) A cselekvőképesség részlegesen sem korlátozható, ha az érintett személy jogainak védelme a cselekvőképességet nem érintő más módon biztosítható. (5) A cselekvőképességében részlegesen korlátozott személy minden olyan ügyben önállóan tehet érvényes jognyilatkozatot, amely nem tartozik abba az ügycsoportba, amelyben cselekvőképességét a bíróság korlátozta. 2:20. [A cselekvőképességében részlegesen korlátozott személy jognyilatkozata] (1) A cselekvőképességében részlegesen korlátozott személynek a bíróság ítéletében meghatározott ügycsoportokra vonatkozó jognyilatkozatának érvényességéhez gondnokának hozzájárulása szükséges. Ha a cselekvőképességében részlegesen korlátozott személy cselekvőképessé válik, maga dönt függő jognyilatkozatainak érvényességéről. (2) A cselekvőképességében részlegesen korlátozott személy és gondnoka közötti vitában a gyámhatóság dönt. (3) A cselekvőképességében részlegesen korlátozott személy a bíróság ítéletében meghatározott ügycsoportok tekintetében a gondnoka hozzájárulása nélkül a) tehet olyan személyes jellegű jognyilatkozatot, amelyre jogszabály feljogosítja; b) megkötheti a mindennapi élet szokásos szükségleteinek fedezése körébe tartozó kisebb jelentőségű szerződéseket; c) rendelkezhet jövedelme bíróság által meghatározott hányadával; annak erejéig kötelezettséget is vállalhat; d) köthet olyan szerződéseket, amelyekkel kizárólag előnyt szerez; és e) ajándékozhat a szokásos mértékben. (4) Ha a cselekvőképességében részlegesen korlátozott személy érdekeinek védelme, károsodástól való megóvása azonnali intézkedést igényel, a gondnok a hozzájárulását igénylő ügyekben önállóan eljárhat, az érintett személy helyett jognyilatkozatot tehet. Erről a cselekvőképességében részlegesen korlátozott személyt és a gyámhatóságot késedelem nélkül tájékoztatnia kell. 2:21. [A cselekvőképesség teljes korlátozása] (1) Cselekvőképtelen az a nagykorú, akit a bíróság cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság alá helyezett. (2) A bíróság cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság alá azt a nagykorút helyezi, akinek az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége mentális zavara következtében tartósan, teljeskörűen hiányzik, és emiatt egyéni körülményeire, valamint családi és társadalmi kapcsolataira tekintettel gondnokság alá helyezése indokolt. (3) A bíróság a cselekvőképességet abban az esetben korlátozhatja teljesen, ha az érintett személy jogainak védelme a cselekvőképességet nem érintő módon vagy a cselekvőképesség részleges korlátozásával nem biztosítható. 2:22. [A cselekvőképtelen nagykorú jognyilatkozata]
25 OptiJUS Opten Kft évi V. törvény (1) A cselekvőképtelen nagykorú jognyilatkozata semmis, nevében gondnoka jár el. (2) A cselekvőképtelenség miatt nem semmis a cselekvőképtelen nagykorú által kötött és teljesített csekély jelentőségű szerződés, amelynek megkötése a mindennapi életben tömegesen fordul elő és különösebb megfontolást nem igényel. (3) A gondnoknak a véleménynyilvánításra képes cselekvőképtelen nagykorú kívánságát az őt érintő jognyilatkozata megtétele előtt meg kell hallgatnia és lehetőség szerint figyelembe kell vennie. 2:23. [A gyámhatóság jóváhagyásának szükségessége] (1) A cselekvőképességében részlegesen korlátozott személy és gondnoka jognyilatkozatának, továbbá a cselekvőképtelen nagykorú gondnoka jognyilatkozatának érvényességéhez a gyámhatóság jóváhagyása szükséges, ha a jognyilatkozat a cselekvőképességében részlegesen korlátozott vagy cselekvőképtelen nagykorú a) tartására; b) öröklési jogviszony alapján őt megillető jogára vagy terhelő kötelezettségére; c) nem tehermentes ingatlanszerzésére, ingatlana tulajdonjogának átruházására vagy bármely módon történő megterhelésére; d) gyámhatóságnak átadott vagyonára; vagy e) a gondnokot kirendelő határozatban megállapított összeget meghaladó értékű vagyontárgyára vonatkozik. (2) A cselekvőképességében a vagyoni ügyeit érintően korlátozott személy és a gondnoka közös kérelmére a gyámhatóság kivételesen indokolt esetben hozzájárulhat az érintett személy vagyona terhére a) az érintett személy leszármazója önálló háztartásának alapításához, fenntartásához vagy más fontos célja eléréséhez, ha a támogatás mértéke a leszármazó a hozzájárulás időpontjában fennálló állapot és érték szerinti törvényes örökrészének felét nem haladja meg; vagy b) ingyenes juttatáshoz, jogokról ellenérték nélküli lemondáshoz vagy közcélra történő felajánláshoz, ha a jogügylet az érintett személy megélhetését nem veszélyezteti. (3) A gyámhatóság kivételesen indokolt esetben hozzájárulhat a cselekvőképtelen nagykorú gondnoka kérelmére az érintett személy leszármazója önálló háztartásának alapításához, fenntartásához vagy más fontos célja eléréséhez az érintett személy vagyona terhére, ha a támogatás mértéke a leszármazó a hozzájárulás időpontjában fennálló állapot és érték szerinti törvényes örökrészének felét nem haladja meg. (4) Nincs szükség a gyámhatóság jóváhagyására, ha a cselekvőképességében részlegesen korlátozott vagy cselekvőképtelen nagykorú ingatlantulajdonának megterhelésére az ingatlan ellenérték nélküli megszerzésével egyidejűleg, az ingyenes juttatást nyújtó személy javára történő haszonélvezet alapításával kerül sor. (5) Nincs szükség a gyámhatóság jóváhagyására, ha a jognyilatkozat érvényességét bírósági vagy közjegyzői eljárásban elbírálták. 2:24. [A cselekvőképességében részlegesen korlátozott és a cselekvőképtelen nagykorú jognyilatkozatának relatív semmissége] A cselekvőképesség részleges korlátozásán és a cselekvőképtelenségen alapuló semmisségre annak érdekében lehet hivatkozni, aki a cselekvőképességében részlegesen korlátozott vagy cselekvőképtelen. VI. CÍM A GONDNOKSÁG ALÁ HELYEZÉSI ELJÁRÁST MEGELŐZŐ INTÉZKEDÉSEK 2:25. [A zárlat elrendelése és a zárgondnokrendelés] Ha cselekvőképességet érintő gondnokság alá helyezés látszik indokoltnak, és az érintett személy vagyonának védelme sürgős intézkedést igényel, a gyámhatóság a vagyonra vagy annak egy részére zárlatot rendel el, és ezzel egyidejűleg zárgondnokot rendel ki. A határozat ellen nincs helye fellebbezésnek. 2:26. [Az ideiglenes gondnokrendelés] (1) Azonnali intézkedést igénylő esetben a gyámhatóság ideiglenes gondnokot rendelhet annak a nagykorúnak, akinek a cselekvőképességét érintő gondnokság alá helyezése látszik indokoltnak, és személyének vagy vagyonának védelme zárlat elrendelésével vagy más módon nem lehetséges. Az ideiglenes gondnokot kirendelő határozat ellen nincs helye fellebbezésnek. (2) A gyámhatóság az ideiglenes gondnokot kirendelő határozatában megjelöli, hogy az ideiglenes gondnok mely ügyekben vagy ügycsoportokban jogosult jognyilatkozatot tenni.
26 OptiJUS Opten Kft évi V. törvény (3) Az ideiglenes gondnok tevékenységére egyebekben a gondnokra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni. 2:27. [A zárlatra és az ideiglenes gondnokrendelésre vonatkozó közös szabályok] (1) A gyámhatóságnak a zárlat elrendelését vagy az ideiglenes gondnokrendelést követő nyolc napon belül a gondnokság alá helyezési pert meg kell indítania. A bíróságnak legkésőbb a keresetindítástól számított harminc napon belül a zárlatot vagy az ideiglenes gondnokrendelést hivatalból felül kell vizsgálnia. (2) A zárlat megszüntetéséről és a zárgondnok vagy az ideiglenes gondnok felmentéséről legkésőbb a gondnokot kirendelő határozatban rendelkezni kell. VII. CÍM A GONDNOKSÁG ALÁ HELYEZÉS 2:28. [A gondnokság alá helyezés kezdeményezése] (1) A gondnokság alá helyezést a bíróságtól a) a nagykorú együtt élő házastársa, élettársa, egyenesági rokona, testvére; b) a kiskorú törvényes képviselője; c) a gyámhatóság; és d) az ügyész kérheti. (2) Ha a gondnokság alá helyezés szükségességéről a gyámhatóság tudomást szerez, a gondnokság alá helyezési eljárást meg kell indítania, ha ezt az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott személyek a gyámhatóságnak a keresetindítás szükségességéről való tájékoztatását követő hatvan napon belül nem teszik meg. 2:29. [A gondnokság alá helyezés kötelező felülvizsgálata] (1) A bíróságnak a cselekvőképesség korlátozását elrendelő, azt fenntartó vagy módosító ítéletében rendelkeznie kell a gondnokság alá helyezés kötelező felülvizsgálata iránti eljárás megindításának időpontjáról, amely a) a cselekvőképesség részleges korlátozása esetén nem lehet későbbi, mint az ítélet jogerőre emelkedésétől számított öt év; b) a cselekvőképesség teljes korlátozása esetén nem lehet későbbi, mint az ítélet jogerőre emelkedésétől számított tíz év. (2) A felülvizsgálati eljárást a gyámhatóságnak hivatalból kell megindítania. A kereseti kérelem a cselekvőképességet részlegesen vagy teljesen korlátozó gondnokság alá helyezés megszüntetésére, annak hatályában való fenntartására, a cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokságra változtatására, a cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság alá helyezésre történő módosítására, vagy cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság esetén a korlátozással érintett ügycsoportok módosítására irányulhat. 2:30. [A gondnokság alá helyezés megszüntetése vagy módosítása] (1) A cselekvőképességet érintő gondnokságot a bíróság megszünteti, ha elrendelésének oka már nem áll fenn. (2) A gondnokság alá helyezés megszüntetését a bíróságtól a) a gondnokolt; b) a gondnokolt együtt élő házastársa, élettársa, egyenesági rokona, testvére; c) a gondnok; d) a gyámhatóság; vagy e) az ügyész kérheti. (3) A (2) bekezdésben felsoroltak a gondnokság alá helyezés módosítását is kérhetik. Ennek keretében kérhetik a cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokságra változtatását, a cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság alá helyezésre történő módosítását vagy a cselekvőképességet részlegesen korlátozó gondnokság esetén a gondnokolt által önállóan nem gyakorolható ügycsoportok módosítását. (4) A gondnokság alá helyezés megszüntetésére vagy módosítására irányuló per megindításának a gondnokság alá helyezés kötelező felülvizsgálatának időpontját megelőzően is helye van. VIII. CÍM A GONDNOKRENDELÉS; A GONDNOK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI 2:31. [A gondnokrendelés]
27 OptiJUS Opten Kft évi V. törvény (1) A bíróság által gondnokság alá helyezett személy részére a gondnokot a gyámhatóság rendeli ki. Gondnok lehet minden cselekvőképes személy, aki a gondnoki tisztséget vállalja. (2) Nem lehet gondnokul rendelni azt, a) akit a gondnokság alá helyezett személy előzetes jognyilatkozatában kizárt a gondnokul jelölhető személyek közül vagy akinek személye ellen egyéb módon kifejezetten tiltakozik; vagy b) akinek gondnokul rendelése a gondnokság alá helyezett személy érdekeivel ellentétes. (3) Gondnokul ha ez az érdekeivel kifejezetten nem ellentétes a gondnokság alá helyezett személy által az előzetes jognyilatkozatában megjelölt vagy a gondnok kirendelése iránti eljárásban az érintett által megnevezett személyt kell kirendelni. Ha ez nem lehetséges, elsősorban a gondnokság alá helyezett személlyel együtt élő házastársat, élettársat kell gondnokul kirendelni. Ha az érintettnek nincs ilyen hozzátartozója, vagy a házastárs, az élettárs kirendelése veszélyeztetné a gondnokság alá helyezett személy érdekeit, a gyámhatóság gondnokul olyan személyt rendel ki, aki a gondnokság ellátására az összes körülmény figyelembevételével alkalmas. (4) A gondnok rendelésénél az arra alkalmas személyek közül előnyben kell részesíteni a szülőket vagy a szülők által a haláluk esetére közokiratban vagy végrendeletben megnevezett személyt, ilyenek hiányában azokat a hozzátartozókat, akik szükség esetén a személyes gondoskodást is el tudják látni. (5) Ha a gondnok a (3)-(4) bekezdésben foglaltak alapján nem rendelhető ki, a gondnokság alá helyezett személy számára hivatásos gondnokot kell rendelni. Hivatásos gondnok az a büntetlen előéletű személy lehet, aki a hivatásos gondnokra vonatkozó képesítési előírásoknak megfelel. Hivatásos gondnokul mentális zavarban szenvedő személyekkel foglalkozó jogi személy is kirendelhető; a jogi személy köteles megjelölni azt a személyt, aki a gondnoki teendőket személyében ellátja. A kijelölt személynek meg kell felelnie a hivatásos gondnokra vonatkozó képesítési előírásoknak. 2:32. [Többes és helyettes gondnokrendelés] (1) A gondnokság alá helyezett személy részére kivételesen több gondnok is rendelhető. Többes gondnokrendelésre kerülhet sor, ha a) a gondnokság alá helyezett személy mindkét szülője vagy két közeli hozzátartozója vállalja a gondnokságot; vagy b) a gondnokság alá helyezett személy vagyonának vagy vagyona meghatározott részének kezelése vagy egyes más ügyeinek intézése külön szakértelmet igényel. (2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a gyámhatóság a gondnokok közös kérelmére meghatározza a feladatkörük megosztását. Ennek hiányában a gondnokok jogköre azonos; együttesen és önállóan is eljárhatnak. (3) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben a gyámhatóság meghatározza a gondnokok feladatkörének megosztását. (4) A távol levő vagy más okból akadályozott gondnok mellé a gyámhatóság a gondnokolt részére szükség szerint helyettes gondnokot is rendelhet. A helyettes gondnok az azonnali intézkedést igénylő ügyekben járhat el. 2:33. [A gondnoki tisztség megszűnése] (1) A gyámhatóság a gondnokot a tisztségéből felmenti, ha a) a gondnokság alá helyezést a bíróság megszüntette; b) a gondnokolt meghalt; c) a gondnok fontos okból a felmentését kéri; vagy d) utóbb keletkezik olyan kizáró ok, amely a gondnok kirendelésének akadályát jelentette volna. (2) A gyámhatóság a gondnokot a tisztségéből elmozdítja, ha a gondnok a) a kötelezettségét nem teljesíti; b) nem az előzetes jognyilatkozatban foglaltak szerint jár el; vagy c) egyéb olyan cselekményt követ el, amellyel a gondnokolt érdekeit súlyosan sérti vagy veszélyezteti. (3) Azonnali intézkedést igénylő esetben a gyámhatóság a gondnokot az elmozdítást megelőzően a tisztségéből felfüggeszti. 2:34. [A gondnok tevékenysége] (1) A gondnok a cselekvőképesség teljes korlátozása esetén vagy azon ügycsoportok tekintetében, amelyekben a bíróság a cselekvőképességet részlegesen korlátozta, a gondnokolt törvényes képviselője. (2) A gondnok a gondnokolt vagyonának kezelésére akkor jogosult, ha a bíróság az érintett személy cselekvőképességét teljesen vagy a jövedelméről vagy a vagyonáról való rendelkezésben korlátozta.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Köf.5.016/2019/6. számú határozat | K Ú R I A
Köf.5.016/2019/6. számú határozat
Az ügy száma: Köf.5016/2019/6.
– Budapest XV. kerület Rákospalota, Pestújhely, Újpalota Önkormányzatának a helyi adókról és az ahhoz kapcsolódó adózás rendjéről szóló – a 25/2016. (XI. 30.) számú önkormányzati rendelettel módosított – 40/2015. (XI. 30.) számú rendeletének 2017. január 1. napjától hatályos 6. §-a jogszabály-ellenességének megállapítására és az alkalmazási tilalom kimondására irányuló bírói indítványt elutasítja;
– elrendeli, hogy határozatának közzétételére a kézbesítést követő nyolc napon belül, az önkormányzati rendelet kihirdetésével azonos módon kerüljön sor.
[1] A felperes logisztikai gazdasági tevékenységéhez hasznosított B., Sz. E. út 11. szám alatti ... helyrajzi számú belterületi ingatlana a főváros határában, autópályák közelében található. Az indítványozó bíróság előtt folyamatban lévő 31.K.30.209/2019/8. számú per tárgya a felperes 2017. évi építményadó fizetési-kötelezettsége. Budapest Főváros XV. kerület Önkormányzatának Jegyzője mint elsőfokú hatóság a felperes építményadó kötelezettségét a 6/8541/1/2017. számú határozatával 2017. január 1. napjától 1.846 Ft/m2 évi adómérték alapulvételével 62.679.084 forintban állapította meg. Az elsőfokú határozat indokolásában a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény (a továbbiakban: Htv.) 12. §-ára, valamint a Budapest XV. kerület Rákospalota, Pestújhely, Újpalota Önkormányzatának (a továbbiakban: önkormányzat) a helyi adókról és az ahhoz kapcsolódó adózás rendjéről szóló – a 25/2016. (XI. 30.) számú önkormányzati rendelettel módosított – 40/2015. (XI. 30.) számú rendeletének (a továbbiakban: Ör.) 5-6. §-ára hivatkozott.
[2] A fellebbezés folytán eljárt Budapest Főváros Kormányhivatala alperes a BP/1008/0328/2/2017. számú határozatával az elsőfokú határozatot helybenhagyta.
[3] Megállapította, hogy az Ör. 5. §-a és 6. § b) pontja alapján meghatározott 2017. évi adómérték a 100 m2 hasznos alapterületet meghaladó alapterületű épületek esetében nem haladja meg a megállapítható adómaximumot.
[4] A felperes az alperes határozatának bírósági felülvizsgálatát kérte. Az önkormányzati képviselő-testület a felperes szerint figyelmen kívül hagyta a Htv. rendelkezéseit, mivel az építményadó mértékének meghatározására nem a helyi sajátosságokhoz és nem az adóalanyok teherviselő képességéhez igazodóan került sor. A figyelembe veendő szempontok körében kiemelte az ingatlanok méretének sajátosságait, funkcióik különbségeit és a településen belüli elhelyezkedést. A hátrányos megkülönböztetés tilalmába ütközőnek értékelte, hogy a rendelet nem veszi figyelembe a multinacionális hátterű adózók és a felpereshez hasonló kis- és középvállalkozások közötti különbséget. A felperes álláspontja szerint az alperes határozatában megállapított építményadómérték nem igazodik sem a helyi sajátosságokhoz, sem az adóalany teherviselő képességéhez.
[5] Az alperes a kereset elutasítását kérte. Az önkormányzati rendelet felülvizsgálatára vonatkozó nemperes eljárás kezdeményezését nem ellenezte.
[6] A Kúria Önkormányzati Tanácsa a Köf.5033/2018/4. számú határozatával a bíróság a 2018. szeptember 21. napján kelt, 31.K.31.891/2017/16-I. számú, az Ör. 2017. január 1. napjától hatályos 6. § (1) bekezdése jogszabályellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló bírói indítványát elutasította. A határozatában megállapította, hogy a bíróság a Htv. 7. § g) pontját nem jelölte meg, így azt a Kúria Önkormányzati Tanácsa nem vizsgálhatta. A felperes ismét indítványozta önkormányzati rendelet felülvizsgálatára vonatkozó eljárás kezdeményezését.
[7] A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 31.K.30.209/2019/8. számú végzésében ismét indítványozta a Kúria Önkormányzati Tanácsának eljárását az Ör. 2017. január. 1. napjától hatályos 6. § (1) bekezdése jogszabály-ellenességének megállapítására és az alkalmazási tilalom kimondására vonatkozóan. Egyidejűleg az előtte folyó per tárgyalását a nemperes eljárás befejezéséig felfüggesztette.
[8] A bíróság álláspontja szerint az Ör. 6. § (1) bekezdésében foglalt adómérték a perbeli esetben ellentétes a Htv. 7. § g) pontjával, mert az önkormányzat nem volt figyelemmel a helyi sajátosságokra (ingatlanok méretbeli sajátosságai, funkcióbeli különbségei, településen belüli elhelyezkedés, hasznosíthatósága), valamint az adóalanyok széles körét érintően az adóalanyok teherviselő képességére. Az alperes határozatával érintett ... hrsz.-ú ingatlan forgalmi értékét – mely körben a felperes által csatolt szakvélemény releváns bizonyíték – az építményadó alig több, mint 3 év alatt, vagyis rendkívül rövid időn belül felemészti. Erre tekintettel a bíróság álláspontja szerint nem érvényesül a Htv. 7. § g) pontjának azon kitétele, hogy az önkormányzat adómegállapításának összességében egyaránt meg kell felelnie helyi sajátosságoknak, valamint az önkormányzat gazdálkodási követelményeinek és az adóalanyok széles körét érintően az adóalanyok teherviselő képességének is.
[10] Az önkormányzat védiratában az indítvány elutasítását kérte, mert tételesen alátámasztott álláspontja, hogy a helyi sajátosságokat, az adófizetői teherbíró képességet, a magánszemélyek és a gazdasági társaságok közötti adóteher arányos elosztásának elvét – az adóalanyok széles körét érintően az adóalanyok teherviselő képességéhez és az önkormányzat gazdálkodási követelményéhez igazodóan és abba illeszkedően – a rendelet megalkotásakor figyelembe vette. Az önkormányzat a helyi sajátosságokat és adóalanyok teherviselő képességét szem előtt tartva a Htv.-ben biztosított kedvezményeken túl, további kedvezményeket és mentességeket biztosít az Ör. 3. § (1) és (2) bekezdésében és 4. §-ában.
[11] A védirat szerint a közigazgatási perben a Köf.5081/2012/4. szám alatti határozatra történő felperesi hivatkozás téves, tekintettel arra, hogy ezen döntésben megkövetelt mérlegelési, illetve egyéb szempontok (külterület-belterület, árterület stb.) a felfüggesztett perben irrelevánsak. Kiemelésre került, hogy az adótárgy a XV. kerület belterületén MZ/XV. építési övezetben, annak kertvárosias beépítésű ingatlanokkal határolt részén van. Az adózó 1/1 tulajdonában lévő belterületi ... hrsz.-ú, természetben B., Sz. E. út 1. szám alatti ingatlan a kerület észak-keleti részén körülbelül 3 km-re az MO – M3 autópályáktól található, mely tömegközlekedéssel és vasúti közlekedéssel is könnyen megközelíthető. A vizsgált ingatlant a környező aszfaltozott utcákból a teherautók és egyéb nehézgépjárművek több bejárati kapun át tudják megközelíteni. Az ingatlanon lévő emeletes felépítmény, illetve raktárbázis a dokkoló kapuk segítségével egyszerre több tíz kamiont tud kiszolgálni. Az ingatlan fekvésétől és a tágan értelmezett infrastrukturális ellátottságtól eltekintve a jelenlegi ingatlanpiacon ilyen nagyságú ingatlan (építmény és telek) nem található. Az ingatlan nagyságából adódóan az adózó a kerületben az egyik legnagyobb adófizető. A jelenlegi ingatlanpiaci árakkal összevetve az éves építményadó összege – az éves árbevétel nélkül – a 48830 m2 alapterületű belterületi összközműves adótárgy értékének éves szinten legfeljebb a 2%-át éri el. Egy adott adóalany gazdasági teljesítőképességének növekedése vagy csökkenése továbbá nem ad alapot a helyi adó törvényellenességének megállapítására.
[12] Az önkormányzat más perre is utalt, melyben a felperes korábban kérte az Ör. felülvizsgálatát, annak 2016. január 1. napjától hatályos 6. és 10. §-ára vonatkozóan. A Kúria Önkormányzati Tanácsa a Köf.5011/2017/4. számú határozatával a bíróság erre vonatkozó indítványát elutasította.
[14] A Kúria Önkormányzati Tanácsa az indítványt a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (a továbbiakban: Kp.) 141. § (2) bekezdése alapján bírálta el. A 140. § (1) bekezdése alapján az indítványra a keresetlevél szabályait kell alkalmazni. A Kp. 37. § (1) bekezdés f) pontja szerint az indítványnak tartalmaznia kell a közigazgatási tevékenységgel okozott jogsérelmet, az annak alapjául szolgáló tények, illetve azok bizonyítékai előadásával.
[15] Az indítvánnyal érintett Ör. rendelkezés, mely 2017. január 1–december 31-ig volt hatályban, a következő.
„6. § Az építményadó mértéke:
b) 100 m2 hasznos alapterületet meghaladó nagyságú építmény esetén 1846 Ft/m2/év.”
[16] Figyelemmel arra, hogy az adott jogszabályhely már korábban képezte törvényességi felülvizsgálat tárgyát a felperesre háruló adókötelezettség jogszerűsége tekintetében, a Kúria vizsgálta jelen indítvány elbírálásának lehetségességét. A Kp. 140. § (1) bekezdése folytán alkalmazandó 48. § (1) bekezdés g) pontja alapján ugyanis az indítvány visszautasításának van helye, ha a vitatott önkormányzati jogszabály jogszerűségére ugyanazon jogviszonyra, ugyanazon a jogalapon már indítványt elutasító határozat született. A Kúria Önkormányzati Tanácsának Köf.5011/2017/4. számú határozata ugyanennek a jogszabályhelynek a törvényességét azonban a 2016-ban hatályos állapot szerint vizsgálta, míg jelen ügyben a 2017. évi állapotról van szó. A Köf.5033/2018/4. számú határozat tárgya ugyan már hasonlóan ennek az évnek a hatályos szabályozási állapota a tárgyban, azonban az indítvány más jogalapot jelölt meg, amiért a határozat annak elbírálására szorítkozott. Jelen ügyben tehát az indítvány újbóli elbírálásának nem volt törvényes akadálya.
[17] A 2017. január 1. napjától hatályos Htv. 7. § g) pontja szerint az önkormányzat adómegállapítási jogát korlátozza az, hogy az adóalap fajtáját, az adó mértékét, a rendeleti adómentességet és adókedvezményt úgy állapíthatja meg, hogy azok összességükben egyaránt megfeleljenek a helyi sajátosságoknak, az önkormányzat gazdálkodási követelményeinek és az adóalanyok széles körét érintően az adóalanyok teherviselő képességének.
[18] Az indítvány szerint az adómérték az adott esetben túlzó, mert az ingatlan forgalmi értékét kb. három év alatt felemészti. Az önkormányzat eszerint nem volt tekintettel a helyi sajátosságokra az adó megállapításakor.
[19] A Kúria a hasonló ügyekben (így egyebek között a Köf.5027/2018. számú ügyben) az indítvány alapján először az adóterhelés abszolút mértékének kérdését, majd a megállapítás során az önkormányzati jogalkotási felhatalmazás gyakorlása kereteit, illetve egyáltalán annak vizsgálhatóságát érinti.
[20] A Kúria Önkormányzati Tanácsa a Köf.5001/2013/6. számú határozatában – az Alkotmánybíróság határozataira utalással – megállapította, hogy „a vagyoni típusú adók célja az arányos közteherviselés elvének megvalósítása: a vagyonadó alapja minden adóalany vonatkozásában ugyanaz, a vagyontömeg, jelen esetben az ingatlantulajdon. Az adókötelezettség törvényi okból, a tulajdonolt vagyontömegre tekintettel keletkezik.” Ez azt jelenti, hogy a kötelezettség tartalma, mértéke a vagyontömeg értékéhez – amely egyben az adóalany teherviselő képességét is jelenti – igazodó kell legyen. „Ez az alapja a vagyonadók esetében az adózókkal szembeni azonos (önkormányzati) jogalkotói elbánásnak. E megállapítás normatív alapját elsődlegesen az Alaptörvény XXX. cikk (1) bekezdése adja, e követelményt az önkormányzati jogalkotó esetében ugyanakkor a Htv. (…) közvetíti” (Köf.5024/2016/5.), mindenek előtt a jelenlegi Htv. 7. § g) pontja szerint.
[22] A Kúria Önkormányzati Tanácsának gyakorlata szerint az az adómérték, ami évente a vagyon értékének közel 60–70 %-át teszi ki, súlyosan aránytalannak minősül, mivel belátható időn belül felemészti az adótárgyat. A Köf.5081/2012/4. számú ügyben pedig az adótárgy értékének 70%-át kitevő adóteher minősült túlzónak azzal, hogy az eloldódott a vagyontömeg értékétől. A Kúria Köf.5024/2016/5. számú határozatában az ingatlan értékének 64%-át kitevő éves adómértéket minősítette konfiskálónak arra tekintettel, hogy a következő adóévekben az adóteher összege meghaladta a telek értékét.
[23] Jelen ügyben az indítvány szerint az adómérték az ingatlan forgalmi értékének kb. harmadát teszi ki, ami – a fentiek szerint a Kúria gyakorlata alapján – önmagában nem minősül konfiskáló jellegűnek. Az önkormányzat védiratában egyébként vitatja az ingatlan értékmegállapítását, és az építmény elhelyezkedésének sajátosságai alapján, az adóterhelés éves mértékét legfeljebb 2%-ra teszi. Tekintettel a fenti megállapításra, miszerint akár a 30%-os elvonást sem minősül – a helyi szabályozás szabadsága összefüggésében – túlzónak, az értékmegállapítás további tartalmi kérdéseivel jelen eljárásban nem kellett foglalkozni.
[24] A jogalkotási felhatalmazás gyakorlásának kereteit illetően az indítvány hivatkozva a Köf.5081/2012/4. számú határozatra állítja, hogy az adómérték tételes megállapítása az adóalany adóztatott vagyonához képest aránytalanságot eredményez. Figyelemmel erre az érvre, eltekintve a mérték túlzónak minősítésével kapcsolatos gyakorlattól, a megállapítás szempontjának törvényességi vizsgálata is indokolt volt.
[25] 2017. január 1-jétől az önkormányzat helyi adó megállapítási jogát korlátozó rendelkezést a Htv. 7. § g) pontja már másképpen tartalmazza, mint az idézett határozat idején, mégpedig az alábbiak szerint:
„7. § Az önkormányzat adómegállapítási jogát korlátozza az, hogy (…)
g) az adóalap fajtáját, az adó mértékét, a rendeleti adómentességet és adókedvezményt úgy állapíthatja meg, hogy azok összességükben egyaránt megfeleljenek a helyi sajátosságoknak, az önkormányzat gazdálkodási követelményeinek és az adóalanyok széles körét érintően az adóalanyok teherviselő képességének”.
[26] Megállapítható tehát, hogy a törvényi szabályozás esetlegesen 2016. december 31-ig teszi lehetővé az adóalany egyéni teherviselő képességének mérlegelését. Miként azt az előzményi Köf.5033/2018/4. számú határozat a Köf.5022/2018/4. határozatra hivatkozással tartalmazza, ezt követően ez a mérce már az adóalanyok szélesebb köréhez igazodik, aminek kiterjedését az adóterhelés alapja oldaláról vett azonosság, az adóterhelés alkotmányosan védhető indoka, továbbá ezen ok és az érintett kör lehatárolása közötti okszerű, nem önkényesen meghatározott kapcsolat által jellemezhető helyzet határolhatja be. Ilyen módon az adott adóalanyra szóló kötelezés a továbbiakban már csak a normativitás szempontját sértheti.
[27] Az indítvány arra vonatkozóan, hogy a szabályozás ne lenne normatív (szabályozó jellegű), érvet nem tartalmaz. A védiratból viszont kitűnik, hogy az önkormányzat figyelmet fordított a szabályozás során a helyi sajátosságok kifejezésére, mégpedig egyenként az adótényállási elemek tételes tartalmának meghatározása során.
[28] A fentebb hivatkozottak szerint alkalmazandó Kp. 37. § (1) bekezdés f) pontja alapján a Kúria Önkormányzati Tanácsa önkormányzati rendelet más jogszabályba ütközésének vizsgálatára irányuló eljárása során, ha bírói indítvány alapján jár el, az indítvány és a védirat keretei között vizsgálódhat, a magasabb jogforrási szintű szabályok által meghatározott keretek között. Az indítványtól függetlenül a bíró előtt folyó alapeljárás cselekményeinek, tényeinek figyelembe vételére nincs lehetőség, hiszen ekkor egy, a normakontroll eljárástól elkülönült ügyben kerülne sor állásfoglalásra. Mindezek a körülmények jelen eljárás döntési körét érdemben behatárolják.
[29] Mindezekre figyelemmel, összességében tehát sem abszolút értelemben az adó mértéke, sem a helyi sajátosságok figyelembevétele tekintetében az Ör. törvényességi vizsgálata során a hatályos jog alapján, az indítvány keretei között és érvei mentén szabályellenesség nem volt megállapítható. Meggyőző bizonyíték ennek ellenében a Kúria eljárásában nem került előtárásra. Ilyen alapokon tehát nincs ok az önkormányzati normaalkotás felülbírálatára sem.
[30] Mivel az indítvánnyal érintett Ör. rendelkezése az indítvány hivatkozott tartalma alapján megítélhető módon nem ellentétes a Htv.-vel, illetve az indítványban foglalt érvek mibenléte és részletezettségi szintje alapján törvényellenesség nem megállapítható, ezért a Kúria Önkormányzati Tanácsa az indítványt a Kp. 142. § (2) bekezdése alapján elutasította.
[31] A helyi adókról szóló hatályos szabályozás [Htv. 7. § g) pontja] alapján a teherviselő-képesség figyelembe vétele az adóalanyok szélesebb köréhez igazodik. E kör kiterjedését az adóterhelés alapja oldaláról vett azonosság, az adóterhelés alkotmányosan védhető indoka, továbbá ezen ok és az érintett kör lehatárolása közötti okszerű, nem önkényesen meghatározott kapcsolat határolja be. Ilyen módon az adott adóalanyra szóló kötelezés a továbbiakban jellemzően már csak a normativitás szempontját sértheti.
[32] A Kúria Önkormányzati Tanácsa önkormányzati rendelet más jogszabályba ütközésének vizsgálatára irányuló eljárása során a bírói indítványt annak, továbbá a védiratnak a keretei között bírálja el.

matches: bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria Bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Orbán Viktor: a Kúria súlyosan beavatkozott a választásokba – 8400 Info
Közzétett 2018-05-05
Egyértelműen és súlyosan beavatkozott a választásokba a Kúria, “miután elvett egy mandátumot a kormánypártok választóitól”; a testület intellektuálisan nem nőtt fel a feladatához – ismertette Orbán Viktor miniszterelnök álláspontját sajtófőnöke, Havasi Bertalan a PestiSrácok.hu hírportálnak.
A lap megkereste Havasi Bertalant, a miniszterelnök sajtófőnökét, aki ismertette Orbán Viktor álláspontját: “a Kúria ezzel a döntésével elvett egy mandátumot a választóinktól. A Kúria egyértelműen és súlyosan beavatkozott a választásokba. Az Alkotmánybíróság végzését áttanulmányozva nyilvánvaló: a Kúria intellektuálisan nem nőtt fel a feladatához” – nyilatkozta.
A PestiSrácok.hu megkereste Szánthó Miklóst, az Alapjogokért Központ igazgatóját is, aki azt válaszolta, azzal, hogy a Kúria Kovács Tamás vezette tanácsa a levélszavazatok kapcsán egy “új” érvénytelenségi okot kreált, megfosztotta a Fideszt 134. mandátumától. Márpedig – ahogy azt az Alkotmánybíróság is kimondta az ügyben – “az a bírói ítélet, amely figyelmen kívül hagyja a hatályos jogot, önkényes, fogalmilag nem lehet tisztességes, és nem fér össze a jogállamiság alapelvével”.
Ezt “bírói államnak” hívják, ahol a választott jogalkotó helyett a felelőtlen bíró alkot jogot. Az esetünkben ráadásul ezt súlyosbítja, hogy a Kúria iratellenes döntése politikailag motivált is volt: a bíróság kifejezetten az iránt érdeklődött ugyanis az eljárás során a választási irodánál, hogy ha érvényesnek tudnák be az érintett határon túli voksokat, a Fidesz-KDNP listája kapna-e pluszmandátumot. Ezzel pedig az Ab szerint is azt a látszat alakult ki, hogy a Kúria döntését attól kívánta függővé tenni, hogy annak eredménye hogyan hat ki konkrétan az egyik jelölőszervezet végleges mandátumszámára – fogalmazott a cikkben Szánthó Miklós.
Címkék2018-as VálasztásKúria
A Kúria elemezte a gyerektartás összegéről szóló ítélkezési gyakorlatot és arra jutott, a …
A munkáltató egészségkárosodásért fennálló kártérítési felelősségével kapcsolatos perek eg…
Lázár János szerint az a feladatuk és kötelességük, hogy naggyá tegyék Magyarországot, és …

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria