text:
⭐Feladó: Magyar Ápolási Egyesület 1431 Budapest, Pf: évf. 1. szám KÖZÖS ÜGYÜNK AZ ÁPOLÁS!
Feladó: Magyar Ápolási Egyesület 1431 Budapest, Pf: évf. 1. szám KÖZÖS ÜGYÜNK AZ ÁPOLÁS!
Download "Feladó: Magyar Ápolási Egyesület 1431 Budapest, Pf: 190. 2012. 26. évf. 1. szám KÖZÖS ÜGYÜNK AZ ÁPOLÁS!"
1 Feladó: Magyar Ápolási Egyesület 1431 Budapest, Pf: 190. KÖZÖS ÜGYÜNK AZ ÁPOLÁS!2 Termékeink a magyar önkéntes véradók plazmájából előállított vérkészítmények Humafactor 8-9 Humaglobin Human albumin 5%, 20% Tetig 500 Magyar készítmény: Hazai gyártó - Európai minőség HUMAN BioPlazma Kft. H-2100, Gödöllő, Táncsics Mihály út 80., Tel: , Fax: Web:3 Tisztelt Olvasók, Kedves Ápolási Egyesületi Tagok! A nyár elejéhez közeledve elérkezettnek látjuk az időt, hogy ne csupán elektronikus úton, de hagyományos módon is tájékoztatást adjunk az érdeklődőknek arról, hogy mi történt december óta. Ha időrendben haladunk, az év első jelentős feladata a bértárgyalásokon való részvétel volt, mely az ápolók egyes, ámde szűk csoportjai részére hozott nagyobb mértékű béremelést, amely azonban sajnos nagyságrendekkel alacsonyabb a kétség kívül jobb tárgyalási pozícióban lévő orvosokéhoz képest. Februárban a Magyar Ápolók Napja méltó megünneplése volt a legfontosabb feladatunk, amelynek a résztvevők visszajelzései szerint mindenki megelégedésére tettünk eleget. A sikerhez hozzájárult, hogy az ünnepségre az egészségügyi államtitkárság az idei évben is lehetővé tette nyolcadik emeleti nagytermének igénybevételét, ezért külön köszönet illeti. A március a kongresszusra való készülődés jegyében telt, kihelyezett két napos vezetőségi megbeszélés keretében készültünk fel a feladatra, itt fogalmaztuk meg álláspontunkat több fontos kérdésben, és fogadtuk el nyílt levelünket a Magyar Országgyűléshez az erre az időpontra már nyilvánossá vált bérrendezéssel kapcsolatban. A nyílt levél teljes terjedelmében honlapunkon olvasható. Az április rendkívüli jelentőségű volt számunkra, mivel április a között rendeztük meg második országos kongresszusunkat. Az első napon egyesületünk közgyűlése zajlott, amely fontos határozatokat hozott. A kongresszus második napján rendeztük meg az egészségpolitikai napot amely meghívott szakértők és felkért előadók részvételével zajlott. A zárónapon nagysikerű, 20 pont értékű, tesztvizsgával záró továbbképzést tartottunk, melyet az István Lajos Alapítvánnyal együttműködve rendeztünk. A zárás legfontosabb része a Kongresszus állásfoglalásának ismertetése és elfogadása volt. A történtekről lapunkban és honlapunkon is részletesebb beszámolókat olvashatnak. Még a kongresszus előtt április 16-án küldtük el javaslatunkat az egészségügyi államtitkárságra az ápolás szakmapolitikai képviseletével és szakmai fejlesztési szervezetével kapcsolatban, amely már tartalmazta az országos főápoló helyét a rendszerben. A javaslat honlapunkon olvasható. Májusban a megyei és helyi szervezetek rendezésében országszerte megkezdődtek az Ápolók Nemzetközi Napja alkalmából szervezett ünnepségek, tudományos napok. Bugarszki Miklós elnök Az ICN állásfoglalása a évi Ápolók Nemzetközi Napja alkalmából Kedves Kollégák! Miközben azt kutatjuk, hogy hogyan tehetjük az egészségügyet egyre jobb minőségűvé és szélesebb körben elérhetővé, folyamatosan törekednünk kell arra, hogy bizonyítékokon alapuló szolgáltatásokat nyújtsunk az ápolásban. Jelenleg világszerte a szolgáltatások mennyiségének és minőségének egyenlőtlenségeivel, és csökkentett anyagi forrásokkal küszködik az egészségügy. A kevés háttér információ alapján történő döntéshozatal egy másik oka annak, hogy nem tudunk optimális szolgáltatásokat nyújtani. Ez pedig csökkenti az egészségügyi szolgáltatások hatékonyságát, továbbá az azokhoz való méltánytalan hozzáférést eredményez. Ahhoz, hogy a tevékenységeink a lehető leghatékonyabbak legyenek, kritikus szerepet játszik a bizonyítékok alkalmazása, amely egy elérhető módja az egészségügyi rendszerek teljesítményének javításához. Az ICN hiszi, hogy az ápolók jó helyzetben vannak ahhoz, hogy fontos információt nyújtsanak a különböző helyzetekről, szisztémákról, a lakossági csoportok igényeiről és a helyi politikai és társadalmi tényezőkről. Egy bizonyítékokon alapuló megközelítés alkalmazása lehetővé teszi számunkra azt, hogy kihívjuk és kihívjon minket a saját megközelítésünk a gyakorlattal kapcsolatban, és ezáltal felelős döntéseket hozhassunk. Lehetővé teszi továbbá számunkra azt, hogy folyamatosan felülbíráljuk a gyakorlatunkat és új, hatékonyabb módszereket keressünk, - így növelve az ellátáshoz való hozzáférhetőséget, és a jólétet. Rosemary Bryant elnök Üdvözlettel, David C. Benton végrehajtási főtitkár AJÁNLÓ ÁpolásÜgy 34 Magyar Ápolási Egyesület II. Országos Kongresszusa, Visegrád A Magyar Ápolási Egyesület április 18. és 20. között rendezte meg II. Kongresszusát Visegrádon. A háromnapos rendezvényen 186 regisztrált résztvevő volt. A kongresszus első napján alapszabályban rögzített kötelezettségünknek tettünk eleget azzal, hogy megtartottuk küldöttgyűlésünket, melyről a közhasznúsági jelentést és a felügyelő bizottsági jelentést teljes terjedelmében olvashatják. A fórum valamennyi résztvevője egyetértett abban, hogy jelentős nehézségekkel küzd az ágazat, és hogy közel húsz év hibás döntéseinek következményein kell változtatni egy olyan gazdasági válság közepette, amely a világ erősebb gazdaságait is megrengeti. Dr. Rácz Jenő hozzászólásából kitűnt, hogy ebből a helyzetből a racionalitás talaján maradva lehet kilábalni, és olyan célokat kell kitűzni melyek nem keltik az illúzió látszatát. A szakmai szervezetek hozzászólásai erősítették a tarthatatlan helyzetről szóló napi híreket, az egyre nehezebb gazdasági és munkakörülményeket, az elvándorló dolgozók és a megfelelő mennyiségi és minőségi utánpótlás hiányát. A hozzászólásokból az is kitűnt, hogy bár megértik az ország nehéz helyzetét a türelemnek is van határa. A fórum eredményeként született meg a Kongresszus állásfoglalása, melyet teljes terjedelmében olvashatnak. A délutáni részben az ápolókat szorosan érintő témakörökben felkért előadók tolmácsolásában hallhattunk színvonalas, informatív, mindenki számára hasznos előadásokat. A második napon került sor az egészségpolitikai nap megtartására, amely a rendezvény legnagyobb érdeklődéssel várt eseménye volt. A zsúfolásig megtelt előadóteremben a délelőtti fórumon az egészségügy, ezen belül az ápolás helyzetét felkért szakértők részvételével vitattuk meg. Az asztalnál helyet foglalt Rauh Edit főosztályvezető az Egészségügyi Államtitkárság képviseletében, Molnár Zsuzsanna főosztályvezető helyettes a GYEMSZI képviseletében, dr. Rácz Jenő a Magyar Kórházszövetség elnöke, Kovács Erzsébet a Magyar Ápolási Igazgatók Egyesületének elnöke, és dr. Fónyad Gábor a Medicina 2000 vezetőségi tagja. A fórum tagjai hozzászólásaikban saját területük nézőpontjából értékelték az egészségügy jelenlegi helyzetét, kitértek a kihívásokra és a közeljövő feladataira. A kormányzati szervek képviselői tájékoztatást adtak az eddigi munkáról, az elért eredményekről, illetve az államosítás második hullámának ismert részleteiről. Egyesületünk, mint a fórum szervezője természetesen igyekezett a kérdésköröket minél inkább az ápolók szemszögéből megközelíteni. Az esti programnak is volt szakmai tartalma, mivel dr. Szócska Miklós államtitkár úr zsúfolt napi programja ellenére, ígéretéhez híven este fél kilenc körül megérkezett, és a késői időpont ellenére is sok résztvevővel folytatott személyes beszélgetést, ahol őszinte információcserére volt lehetőség. Bugarszki Miklós elnök A Magyar Ápolási Egyesület II. Kongresszusának állásfoglalása A Magyar Ápolási Egyesület április 18. és 20. között megtartott kongresszusán egészségpolitikai fórum keretében megvitatta az ápolás, a szakdolgozók jelenlegi helyzetét. A kongresszus arra a megállapításra jutott, hogy az előző kongresszuson megfogalmazott nehézségek, kedvezőtlen hatások az egészségügyi államtitkárság és az egyesületünk közötti együttműködés következtében csökkentek, de továbbra is fennállnak. Az ápolók bérpozíciója az ágazaton belül a béremelés ellenére romlott. Elismerve az ország nehéz gazdasági helyzetét, az egészségügyi kormányzat gazdasági mozgásterének szűkösségét, továbbra is fenntartjuk, hogy az orvosi és ápolói béremelések közötti nagy aránytalanság szükségtelen és az ápolói hivatásra nézve megalázó. A munkakörülményeink javítása érdekében kérjük az egészségügyi államtitkárságot, hogy az ápolás gyakorlásához szükséges tárgyi eszközök beszerzésére teremtsen pályázati lehetőségeket. Kérjük, hogy az ápolás fejlődése, megfelelő szintű képviselete érdekében mielőbb teremtsék meg az egészségügyi államtitkárságon belül az önálló ápolás képviseletének lehetőségét és a GYEMSZIN-n belül az Országos Ápolási Igazgatóságot. Biztosítsák a diplomás szakdolgozók számára is az egyéb diplomásokkal azonos mértékű illetmény emelést. Az ápolói bérek felzárkóztatása érdekében kérjük a kormányzatot a évi költségvetésbe tervezze be az orvosi bérek, legalább 70%-ához való közelítéshez szükséges összeget. A Magyar Ápolási Egyesület a mai napon meghirdeti a türelem évét, melynek lejárta május április 20. A Magyar Ápolási Egyesület II. Országos Kongresszusa nevében Bugarszki Miklós elnök 4 ÁpolásÜgy EGYESÜLETI HÍREK5 Az ápoló szerepe a vénás tromboembóliás szövôdmények megelôzésében és kezelésében Továbbképzés a kongresszus résztvevőinek április 20-án Visegrádon, a MÁE II. Országos Kongresszusának utolsó napján továbbképző konferenciát szerveztünk. Az ápolók szerepe a vénás tromboembóliás szövődmények megelőzésében és kezelésében témájú továbbképzés hosszabb szünet után (szombathelyi és pécsi továbbképzéseket követően) folytatása kívánt lenni annak a szakdolgozói edukációs programnak, melyet annak idején István Lajos professzor kezdeményezett és a Magyar Ápolási Egyesület segítségével bonyolított több helyszínen. A többségében szombathelyi előadókból álló lelkes csapat az István Lajos Alapítvány egyik legfőbb célkitűzését, a trombózis profilaxis széleskörű megismertetését kívánta most is elősegíteni. A program továbbképzési pontra felterjesztésre került, így a szakdolgozóknak a gyűjtésben 20 ponttal tudtunk segítségére lenni. A jelenlevő regisztrált résztvevőket Bugarszki Miklós elnök úr köszöntötte. Elsőként Dr. Farkas György a tromboembóliás szövődmények epidemiológiájáról beszélt. Dr. Skrapits Judit főorvos laborvizsgálatok oldaláról világított rá a kérdésre. A szülészet-nőgyógyászati terület trombózis profilaxis kérdéseiről Prof. Dr. Horváth Boldizsár PhD. főorvos adott részletes betekintést. A sebészet oldaláról Dr. István Miklós osztályvezető főorvos (Komló) a balesetisebészet vonatkozásában Dr. Korcsmár József főorvos adott tájékoztatást a témáról. Dr. Riba Mária főorvos a belgyógyász szemszögéből vizsgálta a profilaxis és terápia lehetőségeit. A szünet után Békési Éva ápolási igazgató helyettes, főnővér rávilágított az ápolás kockázatfelmérő szerepére, a szakszerű ápolási műveletek, beavatkozások fontosságára. A háziorvosoknak is fontos szerepe van a trombózis megelőzésében és kezelésében. Ennek feladatait Dr. Nagy Éva háziorvos ismertette nagy alapossággal. A helyes mozgásnak, a gyógytorna, fizioterápia szerepének kihangsúlyozása Szabó Csilla gyógytornász feladata volt. Szó volt még az utazási trombózis kialakulásáról és a gyógyszeres kezelésről is, melyekről. Dr. Farkas György záró előadásában hallhattunk. Az új továbbképzési rendelet szerint a végén záró feladatlap kitöltésére is sor került, ahol számot adhattak a hallgatók, arról, mennyire kisérték figyelemmel az elhangzott tudományos összefüggéseket, ismereteket. Elmondhatjuk, hogy a rendezvény sikeres volt, sok új, naprakész tudással gazdagodtak a résztvevők. Mindenki elégedett volt a szakmai program színvonalával, a családias miliővel. Dr. Baráthné Kerekes Ágnes vezető oktatási menedzser, Szakmai-Fejlesztési Bizottsági tag, Szombathely A MÁE április 18-i Küldöttgyûlésének határozatai 1. A MÁE évi küldöttgyűlése a évi elnöki beszámolót elfogadja. Szavazás: A küldöttek a határozatot egyhangú igen szavazatok mellett tartózkodás és ellenszavazat nélkül elfogadták. 2. A MÁE évi küldöttgyűlése a Felügyelő Bizottság jelentését a évről elfogadja Szavazás: A küldöttek a határozatot egyhangú igen szavazatok mellett tartózkodás és ellenszavazat nélkül elfogadták. 3. A MÁE évi küldöttgyűlése úgy határozott, hogy anyagi okok miatt ICN tagságát átmenetileg határozatlan időre felfüggeszti. Szavazás: A küldöttek a határozatot ellenszavazat nélkül két tartózkodás mellett elfogadták. 4. A MÁE évi küldöttgyűlése a évi munkatervet elfogadja, és felhatalmazza az elnököt annak végrehajtására. Szavazás: A küldöttek a határozatot egyhangú igen szavazatok mellett tartózkodás és ellenszavazat nélkül elfogadták. 5. A MÁE évi küldöttgyűlése a évi költségvetési tervet elfogadja, és felhatalmazza az elnököt annak végrehajtására. Szavazás: A küldöttek a határozatot egyhangú igen szavazatok mellett tartózkodás és ellenszavazat nélkül elfogadták. 6. A MÁE évi küldöttgyűlése az Alapellátási, Hallgatói és Klinikai Elektrofiziológiai szekció megszűntetésével egyet ért, s azt elfogadja. Szavazás: A küldöttek a határozatot tartózkodás nélkül, két ellenszavazat mellett elfogadták. 7. A MÁE évi küldöttgyűlése az Epidemiológiai szekció megalakulásával egyet ért, s azt elfogadja. Szavazás: A küldöttek a határozatot egyhangú igen szavazatok mellett tartózkodás és ellenszavazat nélkül elfogadták. EGYESÜLETI HÍREK ÁpolásÜgy 56 A Magyar Ápolási Egyesület Kiemelkedôen Közhasznúsági Jelentése évrôl Elhangzott április 18-án a Magyar Ápolási Egyesület küldöttgyűlésén. Egyesületünk, mint kiemelten közhasznú szervezet a évben is az évi CLVI tv-nek megfelelően látta el közfeladatait. E feladatokon belül elsősorban az oktatás, képzés, továbbképzés volt kiemelhető. A küldöttgyűlésen a kiemelten közhasznú szervezetekre vonatkozó jogi szabályozásnak megfelelően szakmai és pénzügyi beszámolót kell előterjeszteni, amelyet az alábbiakban részletezek. A beszámoló első részében a bevételi oldal évi terv és tény adatait ismertetem, majd ugyanezzel a módszerrel a kiadási oldalt mutatom be ben is elmondható, hogy a gazdálkodás területén elsődleges szempont a stabilitás megteremtése mellett, a közterhek határidőre történő megfizetése volt, tekintettel az egyesület közhasznú státuszára, és a pályázatokon való részvételi feltételekre. Mint eddig is, bevételünk legnagyobb hányadát a tagdíjbefizetések képezték, amelyet 2011-re Ftra terveztünk, ami 102%-ra teljesült. Taglétszámunk 5522 fő. A tagdíjbevétel az összbevételünk 65%-át tette ki. Második legjelentősebb forrást a rendezvényekhez köthető bevételek jelentették, amelyek azonban valamennyi költséget tartalmaztak, így a kiadási oldalon is jelentős tételt képviseltek. Összegszerűsítve a rendezvényekhez köthető bevétel Ft volt szemben a tervezett Ft-tal. Pályázati bevételi tervünk 2011-ben 60%-ra teljesült, ezen a soron forint realizálódott. A kiesés oka, hogy az eddigiektől eltérően 12 hónap helyett csak 3 hónapra írták ki a NCA működési pályázatot. A tervezet és a megvalósulás tekintetében nagyságrendben a következő tétel az egyes rendezvényekhez kapott támogatások, illetve szerződésbe foglalt projektek voltak. A tervezethez képest ezt jóval túlteljesítettük, így ezen a soron Ft bevétel keletkezett. Az egyéb bevételbe sorolható tételek 59% teljesüléssel Ft-ot jelentettek, amely 9% emelkedést jelen a tavalyi évhez képest. A fentiek szerinti a évi. összes bevétel terv-tény aránya 123%. Ez az arány a tervezett összes bevételhez képest forintos bevételi oldali eredményt jelentett, amely jelenlegi gazdasági környezetben figyelemre méltó eredménynek tekinthető. A kiadási oldal bemutatásánál előbb a dologi költségeket mutatom be, amely a teljes kiadási összegnek a 77,4%- a a fennmaradó 22,6,% személyi jellegű kiadás, amely a járulékköltségeket is tartalmazza. A kiadási oldal legnagyobb tételét a rendezvények költsége jelentette, ez érthető, hiszen egyesületünk legnagyobb súlyt, a képzésre, továbbképzésre helyezi, és ezeket elsősorban rendezvényeink biztosítják, így 2011-ben a rendezvényekre fordított összeg Ft, amelyre az erre a célra beérkező bevétel fedezetet nyújtott. Az Ápolásügy folyóirat éves kiadási költsége Ft volt. Jelentős arányt képviseltek a kiadási oldalon a nemzetközi tagdíjak is, amelyekre Ft-ot fizettünk ki. Ennél a tételnél a forint árfolyam ingadozása jelentős bizonytalansági tényező, mivel nemzetközi tagdíjainkat euróban és svájci frankban kell teljesíteni. A kiadási oldalon jelentkezik a területi felhasználás, amely az eddigi tagdíj visszatérítést váltja ki, ez Ft volt. Az alapszabályban előírt számú vezetőségi ülésekre Ft forintot használtunk fel. A tárgyévben a tervezés során igyekeztünk pontosan behatárolni az utazási költségeket, így erre figyelemmel az áremelkedésekre forintot szántunk, de az emelkedő üzemanyagárak miatt, valamint, a külföldön megrendezett EFN közgyűlésre ez kevésnek bizonyult, így az összes felhasználás Ft volt. Konferenciák részvételi költségeire forintot terveztünk, amely Ft felhasználással teljesült. Az egyéb költségekre, amely tartalmazza a kitüntetésekkel kapcsolatos költségeket, a felmerülő szerviz költségeket, könyvelést és kis értékű tárgyi eszköz beszerzéseket mindösszesen Ft-ot terveztünk ezzel szemben Ft könyvelt költséget realizáltunk. További kiadásaink a bérleti díj, Ft, az irodaszerek Ft, valamint a kommunikációs költségek Ft kiadást jelentettek. Valamennyi dologi kiadást figyelembe véve, a dologi kiadásokat 117%-ra teljesítettük. A személyi kiadásokra tervezett előirányzatot 92%- ra teljesítettük, ez éves költségeinknek 22,6%-a, amely összegszerűen Ft, amely valamennyi munkáltatói terhet tartalmaz. 6 ÁpolásÜgy7 Áttekintve valamennyi bevételt és kiadást elmondható, hogy a tárgyévi bevétel, ami Ft volt fedezetet nyújtott a Ft- kiadásra valamint, hogy a két összeg különbözeteként Ft eredmény keletkezett. Egyszerűsített eredmény-levezetés ezer forintban: Pénzügyileg rendezett személyi ráfordítás Bérköltség Megbízási díjak 54 Személyi jellegű egyéb kifizetések - Bérjárulékok Pénzügyileg rendezett ráfordítások Értékcsökkenés 210 Pénzügyileg rendezett egyéb ráfordítások 12 Szervezet által nyújtott egyéb támogatások - APEH által kiutalt 21 Összegzésként elmondható, hogy Egyesületünk a évben a szakmai, közösségi vállalásainak eleget tett, tagjai és egyéb érdeklődők számára több pontszerző továbbképzési lehetőséget biztosított. A stabil gazdálkodást rendkívüli módon nehezíti, hogy a civil pályázatok rendszerének átalakításával kevesebb lehetőség lesz külső pályázati források működésre történő bevonására. Bugarszki Miklós elnök Felügyelô Bizottság jelentése Elhangzott április 18-án a Magyar Ápolási Egyesület Küldöttgyűlésén Tisztelt Küldöttgyűlés! A MÁE 1989-től, olyan jogi személyként működik, amelyben kifejezetten a személyegyesülési jelleg dominál, önkéntes társulással szerveződik, non-profit jelleggel, kiemelkedően közhasznú és társadalmi szervezetként működik. A Felügyelő Bizottságnak, mint a Küldöttgyűlés által megválasztott testületnek feladata: - az Egyesület és szervei alapszabály szerinti működésének, és az elfogadott határozatok végrehajtásának felügyelete, - Az Egyesület gazdálkodásának, pénzeszközeinek a könyvvezetési kötelezettségre vonatkozó szabályok betartásának, a nyilvántartások, a pénzügyi és statisztikai kimutatások és beszámolók elkészítésének az ellenőrzése, - a közhasznú szervezetekről szóló évi CLVI tv. előírásainak érvényesítése a működés a gazdálkodás során - és a tevékenységéről történő beszámolás. A Felügyelő Bizottság vizsgálatai során a hatályos gazdálkodási jogszabályoknak, belső szabályzatoknak való megfelelést szem előtt tartva látta el tevékenységét. A Felügyelő Bizottság a évi ellenőrzési kötelezettségének eleget tett és a tapasztalatokat az alábbiakban ismertetem: A MÁE szervezettségének megtartásában meghatározó szerepe volt annak, hogy az egyesület céljai és feladatai találkoztak a tagjai egyéni és társadalmi érdekeltségével, elvárásaival. Új arculatot alakított ki, mely alkalmazkodik az elmúlt évek során megváltozott szerepéhez, és az új kihívásokhoz. Erre a jövőben is fokozott figyelmet kell fordítani. Megállapítható, hogy a Szakdolgozói Kamara megalakulása óta eltelt időben a MÁE tagsága stabilizálódott, a évben a fizető tagok száma 5522 fő. A Megyék szerepének felértékelődése, a tagság közelébe vitt helyi programok biztosították a szervezettség megtartását. A április 29-én elfogadott tagdíjfizetési rend, mely a minimálbér alapulvételével határozza meg a fizetési kötelezettségeket tervezhető bevételt eredményezett. A tagdíjbevételek a évről év végére 124,9%-ra emelkedtek, amely a fenntartható, eredményes működést biztosította. A Felügyelő Bizottság pénzügyi ellenőrzési kötelezettségének a évi gazdasági eseményeket megalapozó bizonylatok áttekintésével, a reprezentatív mintavételes eljárás módszerét alkalmazva tett eleget. Megvizsgálta az egyszeres könyvvitelt vezető közhasznú egyszerűsített beszámoló mérlegét és eredmény levezetését alátámasztó alapbizonylatokat, és az azok alapján készített nyilvántartásokat, összesítő kimutatásokat. Az alapbizonylatok között áttekintette a banki és pénztári kifizetés valamint a bérszámfejtés dokumentumait. Megvizsgálta a készpénz kezelés rendjét, az előleg és szigorú számadású nyomtatványok kezelését. Megállapítható, hogy az előírásokat betartva vezették a nyilvántartásokat. A Megyék elszámoltatása a április 29-én elfogadott Tagdíj visszatérítési és elszámolási szabályzatnak megfelelő rendben történik. Az elszámoltatást a MÁE Központi Iroda munkatársai végzik. Az ellenőrzés szabálytalanságot, mely az egyesület pénzügyi és számviteli rendjét sértené nem tapasztalt. A banki és pénztári kifizetések utalványozott, szabályszerűen kiállított bizonylatok alapján történtek, a bizonylatok tartalma az egyesület évi tevékenységével összhangban áll. A kifizetések számlával, bérjegyzékkel, szerződéssel alátámasztottak. Bizonylat nélküli kifizetés nem történt. ÁpolásÜgy 78 Az APEH felé a bejelentési, bevallási és befizetési kötelezettségét egyesület rendszeresen teljesítette. A gazdálkodását a küldöttközgyűlés által elfogadott éves költségvetési terv alapján végezte. A költségvetés pénzforgalmi szemléletben, a kialakított bevételi és kiadási struktúrának megfelelően tartalmazza a működést meghatározó tételeket. A évi nyitó pénzkészlet: ezer Ft volt, mely a banki és pénztári pénzkészletből áll és a évben ténylegesen befolyt bevételekkel ezer Ft fedezetet nyújtott a kiadások teljesítéséhez. A tagdíjak abszolút értékű növekedése ellenére a bevételek között a tagdíjak részaránya az előző évhez képest csökkent, a 73%-os részarány 67%-ra esett vissza. A közhasznú tevékenységből származó bevételek mintegy 6,4 millió Ft-tal növekedtek. A évi összes bevétel a évi összes bevételhez képest 9,4 millió Ft-tal növekedett. A évi küldött közgyűlés által elfogadott tervezett BEVÉTELEK 123,1%-ra teljesültek, a bevételi többlet 6,6 millió forint volt. A pályázatoknál kieső bevételt kompenzálta a rendezvények szervezéséből származó bevételi többlet, mely a pénzügyi eredményt is növelte, mivel a nagy gondossággal végzett szervezés eredményeként elért bevételek meghaladták a lebonyolítás költségeit. A évi tervezett KIADÁSOK-at az egyesület 115,3%- ra teljesítette, így 22% bevételi többlet keletkezett, mely az egyesület pénzeszközeit növelte. A dologi és személyi jellegű kiadások részaránya a tervezéskor 66 illetve 34% volt, a tényleges teljesítése a dologi kiadások javára valósult meg (73 illetve 27%-kal). A dologi jellegű kiadások között meghatározó nagyságrendet 39,1%-ot a rendezvények lebonyolítása képviselt. A megyéknek történő tagdíj visszatérítések a dologi kiadások 24%-át jelentették. Az Ápolásügy újság teljes nyomdai kivitelezési munkálatainak és a címjegyzéknek megfelelő címekre történő kiszállításának a kiadásai 10%-os részaránnyal jelentek meg a dologi kiadások között. A közhasznúsági jelentésben szereplő MÉRLEG FŐÖSSZEG 14 millió 132 ezer Ft, az eszköz oldalon a befektetett eszközök 152 ezer Ft-tal, a forgó eszközök 13 millió 980 ezer Ft-tal szerepelnek. A forgóeszközök között a pénzeszközök 92 %-os részaránya nyújt biztonságot a jövőbeni működtetéshez. Az adatok alapján megállapítható, hogy a pénzügyi megtakarítások több mint fele az utóbbi két év eredményes gazdálkodásának tudható be. A forrás oldalon a saját tőke 13 millió 815 ezer Ft, és a rövid lejáratú kötelezettség 317 ezer Ft. A saját tőke az előző évhez képest 6 millió 380 ezer Ft-tal növekedett így a év közhasznú tevékenysége nyereséges lett, és ezer Ft-tal meghaladta a év nyereségét. Összességében megállapítható, hogy a gondos gazdálkodás következtében a évben is vagyonnövekedés következett be, a saját tőke a évi saját tőkének 185,8%-ára növekedett. Az elnökségi, vezetőségi ülések az előírt számban megtartásra kerültek. Az alapszabály szerint a vezetőségnek legalább negyedévente meg kell tartania üléseit, ez a évben öt alkalommal történt meg, tehát az Alapszabály ezen előírása is messzemenően teljesült. A évi határozatokat az elnökségi, vezetőségi ülésekről készült emlékeztetők tartalmazzák. Erről az Egyesület a határozat tárat folyamatos nyilvántartással vezette, a döntési arányok rögzítése megvalósult. JAVASLATOK: Célszerűségi: - A gazdasági egyensúly megteremtése érdekében a szervezettséget fenn kell tartani. A Kincstári számfejtési körbe visszakerülő költségvetési szerveknél a tagdíjak levonását és átutalását a MÁE részére figyelemmel kell kísérni, elmaradása esetén időben jelzéssel kell élni, ebben a Megyéknek kiemelt szerepe lehet. - A rendezvények lebonyolítása előtt a jövőben is készüljön pénzügyi terv, mely vegye figyelembe a rendezvény pénzügyi kockázatait és olyan programokat szabad felvállalni, melynek megvalósításához a források biztonsággal rendelkezésre állnak. Őrizzük meg azt a jó gyakorlatot, mely a rendezvények lebonyolításával is segítette az Egyesület fenntartható, eredményes működését. - Tekintsék feladatuknak a jelenleg még passzívabb Megyék hozzáállásának javítását, bevonását az Egyesület céljainak megvalósításába. Szabályszerűségi: - Szabályzatok aktualizálását a jövőben is szem előtt kell tartani. A Felügyelő Bizottság jelentését összegezve: Megállapítható, hogy az Elnöki beszámoló, a pénzügyi beszámoló, a mérleg, az eredmény kimutatás és a közhasznúsági jelentés valós, megbízható adatokat tartalmaz. Az egyesület gazdasági tevékenysége az Alapszabállyal és a évi munkatervvel összhangban állt, annak céljait szolgálta. A Felügyelő Bizottság javasolja a Küldöttgyűlésnek, hogy az elhangzottak szerint szíveskedjen a évi közhasznú egyszerűsített beszámolót elfogadni. Az eredményes munkához gratulálok! Köszönöm figyelmüket! Harsányi Imréné FB. elnök 8 ÁpolásÜgy EGYESÜLETI HÍREK9 Magyar Ápolók Napja Ünnepség, Budapest ÚJRA LEHET ORSZÁGOS FŐÁPOLÓ! A Magyar Ápolási Egyesület 2012-ben megrendezte a második Magyar Ápolók Napja Ünnepséget. A rendezvényre a Nemzeti Erőforrás Minisztérium nagytermében került sor, február 17-én. Az ünnepség színvonalát tovább emelve sikerült a helyszínen bemutatni Kossuth Zsuzsanna korabeli öltözékét. A ruhát Pető Józsefné készítette, aki a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kórház és Egyetemi Oktató Kórház vezető asszisztenseként dolgozik, szabadidejében pedig korabeli ápolói öltözékek készítésének hódol. Az ünnepségen részt vevő kitüntetett és meghívott vendégek átvehették a Józsa Judit kerámiaszobrász által készített emlékplakettet, mely egy ápolói arcot formál. A rendezvényen a miskolci Ferenczi Sándor Egészségügyi Szakközépiskola diákjainak ünnepi előadásában volt látható és hallható prózával és énekkel színesített ünnepi műsor, melynek hangulata méltó volt az ünnep felemeléséhez. A Magyar Ápolók Napját idén is Kossuth Zsuzsanna szellemi örökségére építve rendezte meg a Magyar Ápolási Egyesület. A rendezvény fővédnökei Schmittné Makray Katalin és Dr. Réthelyi Miklós voltak. Az ünnepi rendezvény Bugarszki Miklós elnöki köszöntőjével indult, melyet a meghívott vendégek üdvözlő szavai követtek. Köszöntötte a résztvevőket Schmittné Makray Katalin, Dr. Szócska Miklós államtitkár úr, és Dr. Kovács József, a Parlament Egészségügyi Bizottságának elnöke is. Itt hangzott el először államtitkár úrtól, hogy tervezi és támogatja az országos főápolói tisztség létrehozását, mely bejelentést vastaps követett. A köszöntőknek méltó keretet adva Kónyáné Kovács Krisztina előadásában hallhattuk a Levél az ápolónőhöz című előadást, melyet egy elhunyt beteg személyes hagyatékai között találtak, és minden betűjében az ápolói hivatás szépsége és nehézsége bújik meg. A megható előadást követően a Magyar Ápolási Egyesület alelnöke, Vártokné Fehér Rózsa osztotta meg gondolatait a jelenlévőkkel, Mi ápolók vagyunk... címmel. Dávid Viktória gospel-, és dalénekes előadásában több dalt hallgathattunk meg, mely méltóképpen emelte az egyébként is rangos rendezvény színvonalát. Az ünnepségen került sor a miniszteri kitüntetések átadására, melyet Dr. Szócska Miklós egészségügyért felelős államtitkár prezentált. Az egyesületi Kossuth Zsuzsanna-díjak átadására is sor került, melyet Bugarszki Miklós elnök úr, valamint Vártokné Fehér Rózsa alelnök asszony adott át Halmosné Mészáros Magdolna a gyulai Pándy Kálmán Megyei Kórház és Neumayer Magdolna, a Komlói Egészségcentrum ápolási igazgatói részére. A Magyar Ápolási Egyesület Tiszteletbeli Ápolóvá avatta Dr. Szócska Miklós államtitkár urat, mely a meglepetés erejével hatott, a jelenlévők részéről nagy taps, igazi siker fogadta. Kossuth Zsuzsanna Magyarország első országos főápolónője volt február 19-én született Sátoraljaújhely Barátszere nevű városrészében, Kossuth László ügyvéd és Wéber Karolina ötödik gyermekeként. Az első és egyetlen fiúgyermek a családban Kossuth Lajos, akinek Kossuth Zsuzsanna a legkedvesebb húga, bizalmasa. Rokonlelkek, szinte elválaszthatatlanok egymástól. Zsuzsanna, aki maga is igen éles látású, tanulékony, intelligens, logikus gondolkodású, sok mindenben segíti a bátyját, s rengeteget tanul tőle. Például az 1831-es kolerajárvány idején bátyja segítőtársa - aki a felvidéki kolerajárvány kormánybiztosa ekkor -, együtt intézik a vesztegzárban lévő betegek és koleragyanúsak ügyeit. Önfeláldozó tevékenységre, hivatásra, a betegek ápolására vállalkozik a szabadságharc idején. Felismeri, hogy nincs elég ápolónő az országban, az egészségügyi ellátás katasztrofális, a kórházak felszereltsége nagyon hiányos, s kevés a számuk. A bátyja - kormányzóvá választása után két nappal - kinevezi őt a magyar honvéd csapatok országos főápolónőjévé. Hazaszeretete, erkölcsi tartása, önzetlensége, humánuma példa lehet a mai kor számára is. Száműzetésben írott sorai őszinte vallomásként hatnak küzdelmes élete céljairól: "Olyan mérhetetlen vigasz volt számomra, hogy dacolhattam a viharral, megoszthattam a nyomorúságot, hogy szenvedhettem és küzdhettem letiport, vérző hazámba. Boldog voltam, ha egy könnyet letörölhettem, ha egy nyomorúságos szív terhén könnyíthette. A magam szenvedéseit alig éreztem. (...) Kiűztek engem a szeretett, szenvedő hazából, anélkül, hogy leborulhattam volna földjére, utolsó búcsúszót mondani. És mindez nem az én hibámból történt..." Lakatosné Pripkó Judit EGYESÜLETI HÍREK ÁpolásÜgy 910 Akikre büszkék vagyunk február 17-én, a Magyar Ápolók Napja alkalmából rendezett ünnepségen kitüntetést vehetett át: Pro Sanitate Bokorné Sike Erika osztályvezető főnővér Fejér Megyei Szent György Kórház, Székesfehérvár Duló Attiláné ápolási igazgató helyettes Fővárosi Önkormányzat Jahn Ferenc Kórház, Budapest Erdős Zsuzsanna főnővér Pest Megyei Flór Ferenc Kórház, Kistarcsa Gliedné Tillmann Erzsébet ápolási igazgató Tolna Megyei Önkormányzat Balassa János Kórház, Szekszárd Németh Árpádné intézetvezető főnővér Egyesített Szociális Intézmény, Sopron Nemzeti Erőforrás Miniszteri Dicséret Gyulai Tiborné pénzügyi munkatárs Magyar Ápolási Egyesület, Budapest Hadháziné Kertész Katalin osztályvezető ápoló, ápolási Sántha Kálmán Mentális Egészségközpont és igazgató helyettes Szakkórház, Nagykálló Hajdu Miklósné ápolónő Mátészalkai Területi Kórház Halászné Szilágyi Gyöngyi rendelőintézet vezető asszisztens Gróf Tisza István Kórház, Berettyóújfalu Héjasné Gyapai Judit ápolónő Nagykőrös Város Önkormányzat Rehabilitációs Szakkórháza és RI Korózs Sándorné intézetvezető főnővér Egyesített Szoc.Int. és Árpád-házi St.Erzsébet Idősek Otthonai, Dunaújváros Krivánik Ferencné főnővér Pest Megyei Flór Ferenc Kórház, Sürgősségi Betegellátó, Kistarcsa Lakó András Csabáné főnővér Felső-Szabolcsi Kórház, Kisvárda Lehoczky János Róbertné csoportvezető asszisztens Jász Nagykun-Szolnok megyei Hetényi Géza Kórház-RI, Szolnok Sághi Lászlóné osztályvezető főnővér Szent Borbála Kórház, Tatabánya Sándorné Buda Ildikó intézeti diabetológiai szakápoló Albert Schweitzer Kórház, Hatvan Simó Erzsébet diplomás ápoló Pest Megyei Flór Ferenc Kórház, Kórházhigiénés Osztály, Kistarcsa Szentesi István Sándorné járóbeteg-ellátási mártixvezető asszisztens Kátai Gábor Kórház, Karcag Nemzeti Erőforrás Miniszter Díszoklevele Márton Tiborné ápoló Toldy Ferenc Kórház - Rendelőintézet, Cegléd Újszászi Istvánné ápoló Toldy Ferenc Kórház - Rendelőintézet Cegléd Nemzeti Erőforrás Miniszter Elismerő Oklevele Szent Rókus Kórház és Intézményei, Krónikus Belgyógyászati Osztályának dolgozói, Budapest Tiszteletbeli Ápoló Dr. Szócska Miklós egészségügyért felelős államtitkár Nemzeti Erőforrás Minisztérium Kossuth Zsuzsanna-díj Halmosné Mészáros Magdolna ápolási igazgató Pándy Kálmán Kórház, Gyula Neumayer Magdolna ápolási igazgató Komlói Egészségcentrum Nonprofit Kft. 10 ÁpolásÜgy EGYESÜLETI HÍREK11 A Magyar Ápolási Egyesület Epidemiológiai Szekciójának Továbbképzése A Magyar Ápolási Egyesület Epidemiológiai Szekciója és a BD (Becton, Dickinson and Company) globális orvostechnológiai vállalat BD Diagnostics üzleti szegmense közösen egy továbbképző napot szervezett május 15-én a Szent Rókus Kórházban 110 fő, többségében kórház higiénével foglalkozó egészségügyi dolgozó részvételével. A továbbképzés kiemelt témája az egészségügyben oly gyakran előforduló tűszúrásos balesetek, és az egészségügyi dolgozókat fenyegető, vérrel, váladékkal terjedő fertőzések kockázatai voltak. A téma aktualitását a tűszúrásos balesetek nagy előfordulási gyakorisága mellett a 2010/32/EU irányelv adta, melyet május 11-i bevezetési határidővel a kórházakban és az egészségügyi ágazatban előforduló, éles vagy hegyes eszközök által okozott sérülések megelőzése céljából alkottak. A továbbképzésen országunk szaktekintélyei, Dr. Böröcz Karolina az Országos Epidemiológiai Központ, Kórházi Járványügyi Osztályának osztályvezető főorvosa a vérrel és váladékkal terjedő kórokozókról beszélt, Dr. Balogh Zoltán a Magyar Egészségügyi Szakdolgozói Kamara elnöke pedig a szúrt és vágott sérülések előfordulását mutatta be a hazai egészségügyi szakdolgozók körében 2006-ban és 2008-ban történt országos felmérés adatainak felhasználásával. A programba a Gottsegen György Országos Kardiológiai Intézet munkatársai, Uray Sára kórházhigiénikus felügyelő, Hentzel Istvánné farmakológiai asszisztens és Laki Kálmán munkavédelemi előadó is bekapcsolódtak, hiszen az intézetük az utóbbi években különösen nagy figyelmet fordít a tűszúrásos balesetek előfordulásának csökkentésére. Az intézet ennek köszönhetően már egy éve csupán biztonságos tűket használ vérvételi célra a dolgozóik védelme érdekében. Ők a helyi tűszúrásos felmérésük eredményeit és munkavédelmi tapasztalataikat osztották meg a hallgatósággal. A rendezvény alkalmat biztosított arra is, hogy a résztvevők a BD legmodernebb, direkt tűszúrásos balesetek megelőzésére kifejlesztett, biztonságos vérvételi eszközeit is megismerhessék. A programot Bugarszki Miklós a Magyar Ápolási Egyesület elnöke nyitotta meg. A továbbképzésen a BD a véráramfertőzések diagnosztizálásához elengedhetetlen hemokultúra mintavételezés nemzetközi és európai ajánlásait is ismertette. Az epidemiológiai szakápolóknak és higiénikusoknak tartott rendezvény alkalmat adott arra, hogy ezen területen dolgozók tapasztalatot cserélhessenek. A rendezvény nagyon jó hangulatban telt. Az Epidemiológiai Szekció arra törekszik, hogy a jövőben minél több hasonló színvonalú és hangulatú rendezvény kerüljön megrendezésre. Barta Erika szekcióvezető ÉRTESÍTÉS A Magyar Ápolási Egyesület Szociális Szekciójának június ára meghirdetett XI. Országos Konferenciája (Miskolctapolca) egy későbbi időpontban kerül megrendezésre. Az új időpontról weboldalunkon fogjuk Önöket tájékoztatni. Információ: Magyar Ápolási Egyesület, 1431 Budapest, Pf 190. MEGYEI ÉS SZEKCIÓ ESEMÉNYEK ÁpolásÜgy 1112 Ápolók Nemzetközi Napját ünnepelték Székesfehérváron május 11-én ünnepi megemlékezés és tudományos ülés keretei között köszöntöttük az ápolókat az Ápolók Nemzetközi Napja alkalmából a Fejér Megyei Szent György Kórház Romhányi Auditóriumában. Ez a nap a hivatástudatról, az együttgondolkodásról szólt. A közel 260 résztvevőt és vendéget Dr. Csernavölgyi István, a kórház főigazgatója köszöntötte. Az ünnepi hangulatot csak fokozta Kovács Zoltán zenés műsora, valamint kórházunk énekkarának előadása. Szintén hagyomány, hogy a jeles nap alkalmából tiszteletbeli ápolót avatunk. A tiszteletbeli ápoló címet azok a munkatársak érdemelhetik ki, akik ugyan nem ápolók, de nagymértékben segítik az ő munkájukat. A megérdemelt címet idén Dr. Simon Gábor, az Újszülött Csecsemő Gyermekosztály osztályvezető főorvosa vehette át. Immár hagyománynak tekinthetjük, hogy szakmai és a Magyar Ápolási Egyesületben végzett munkájáért három munkatársunknak, Csiriné Gráczer Katalinnak, Gáborné Farkas Tímeának és Lakatos Gyulánénak átadhattuk a Magyar Ápolási Egyesület Elismerő Díszoklevelét. Az ünnepi megemlékezést tudományos ülés követte, melyen kilenc színvonalas előadás hangzott el az új továbbképzési rendszerről, a hegyi betegségről, a rosszindulatú daganatos betegségekről, a parenterális táplálásról, rólunk ápolókról, a külföldi munkavállalásról és a bébihospice-ról. A rendezvény csúcspontját a hajnalig tartó bál jelentette. Bognár Lászlóné megyei vezető Kossuth Zsuzsanna szobrának koszorúzása február 24-én, Kossuth Zsuzsanna születésnapja tiszteletére koszorúzást tartott a Fejér Megyei Szent György Kórház sárbogárdi Rendelőintézete, melyre meghívást kapott a Magyar Ápolási Egyesület Fejér megyei Szervezete is. A koszorúzás helyszíne a Rendelőintézet előtti parkban látható Balás Eszter Kossuth Zsuzsanna emlékére állított szobor, melyet május 18-án avattak fel. Sárbogárd történetének kevés országosan ismert alakja van, ezért a meglévőket igyekszünk tisztelni és emléküket méltó módon őrizni. Ilyen személy az egészségügyhöz szorosan kapcsolódó Kossuth Zsuzsanna személye. Ő volt az, aki az es szabadságharc idején a háborús sérültek ellátása érdekében kórházi ellátást igyekezett szervezni, kialakítani, bátyja, Kossuth Lajos megbízásából. Sárbogárdhoz való kötődése abból ered, hogy férjéül egy sárbogárdi nemest választott, Meszlényi Rudolf személyében, akivel házassága után néhány évet Sárbogárdon töltött, s fiúgyermeküket is itt keresztelték. Ezen indítatásból kapta Kossuth Zsuzsanna nevét 1973-ban a rendelőintézet, amely ma már sajnos nem viseli ezt a nevet. Emlékfalat is avattak az intézetben, amelyet a Sárbogárdi Múzeumbarát Egyesület alkotott meg. Bognár Lászlóné megyei vezető március 14-én a Kossuth Lajos Koszorúja Alapítvány emlékutat szervezett Washingtonba. A delegáció tagjai koszorút helyeztek el az amerikai törvényhozás házában Kossuth Lajos mellszobránál. Az elhelyezett koszorún ott lobog a Magyar Ápolási Egyesület által Kossuth Zsuzsanna emlékére készíttetett emlékszalag is. 12 ÁpolásÜgy MEGYEI ÉS SZEKCIÓ ESEMÉNYEK13 TENA Solutions az új szemlélet Költséghatékony, betegközpontú inkontinencia ellátás a Szent Rókus Kórházban 2011 decemberében egy merőben újszerű és izgalmas műhelymunka kezdődött el Budapesten a Szent Rókus Kórházban. Az intézmény, inkontinencia ellátásban közreműködő partnerével az SCA Hygiene Products Kft-vel együttműködve nem kisebb feladatot, mint a professzionális, ugyanakkor költséghatékony inkontinencia ellátás megvalósítását tűzte ki célul. Az együttműködés legsarkalatosabb pontja az SCA által kifejlesztett TENA Solutions módszer bevezetése és költséghatékonysági vizsgálatának lefolytatása volt. A projektet befogadó Ápolási osztály ezzel nem csak Magyarországon, hanem Európában is az első kórházi osztály lehetett, ahol az új szemlélet kórházi implementálása és megmérettetése megtörtént. Bugarszkiné Sárközi Gizella ápolási igazgató, Szent Rókus Kórház: A kontinencia gondozást - inkontinencia ellátást gyakran kevésbé fontos feladatként, csupán az alap ápolási szükségletek részét képező tényezőként kezeljük. Sokszor talán le is kezeljük: - ellátási igény felmérése során legtöbbször csak egy igen / nem kérdésre adott válasz, - az ápolásvezetés szerint: Az ápolás színvonalának emelése nem nélkülözheti a szükséges beavatkozásokat, eszközöket, fejlesztéseket! - a gazdasági vezetés részéről: Az ellátás során nem mellőzhetőek a költséghatékonysági szempontok! A felvázolt ismerős jelenség a Szent Rókus Kórházban is épp úgy jelentkezett, mint az elmúlt évek ápolás ügyének számos kihívása. Ugyanakkor ápolási igazgatóként mégis szerencsésnek érezhetem magam, mert ez a két álláspont intézményünkben nem, mint antagonisztikus ellentét állt egymással szemben, hanem mint a közös megoldásmód kidolgozásához szükséges nélkülözhetetlen alapkritériumok. Szilárd elhatározásunk, hogy olyan módszereket keressünk, melyek egyszerre vezetnek hatékony megoldáshoz és támogatják a méltóságteljes-, magas színvonalú ápolás ügyét. A megfelelő metódus kidolgozása során kiemelten fontossá vált számunkra: - az intézmény gazdaságos működtetése, - a tisztánlátás a rejtett többletköltségek tekintetében, - a magas színvonalú ellátás alacsonyabb összköltségen történő biztosítása, - a megbízható és naprakész információval való rendelkezés ápoltakról, ápolási folyamatokról, körülményekről. A folyamat optimalizálás során ezért örömmel fogadtuk partnerünk, az SCA Hygiene Products Kft inkontinenciaellátás fejlesztésre irányuló kezdeményezéseit, javaslatait. - gazdasági szempontok mérlegelése során pedig egy ár / db kategóriát képvisel. A jelenlegi gazdasági helyzet valamennyi intézményben megköveteli a még költséghatékonyabb gazdálkodást, hiszen gyakran hallunk a fenntartók költségcsökkentési igényeiről, a keret alapú gazdálkodásról, az ár-központú beszerzésről. Ugyanakkor a szakmával szemben támasztott magas színvonalú ellátás követelményrendszere nem kompromisszum kérdése! Az intézmények gazdasági vezetése mellett a szakmai irányítók számára épp úgy fejtörést jelent a bűvös kifejezés: költséghatékonyság. A szakma a költségek mögött egyaránt meg kell lássa, és figyelembe kell vegye az embert: legyen az ellátott, illetve dolgozó egyaránt. Ezt felismerni, ide eljutni, azonban hoszszú folyamat. (Ábra 1.) A költséghatékonyság nyomása során mindkét fél jogosan fogalmazza meg saját álláspontját: Rossz minőségű inkontinencia termék használata Áp. Ig. Know-how: tapasztalat, tudásbázis Protokoll alapú ellátás oktatása: főnővérek >>> ápolók Poczok Irén TENA Solutions kórházi projektvezető, SCA Az SCA a TENA márkával már 21 éve meghatározó szereplője, egyben értékteremtője a magyarországi inkontinencia ellátásnak. Piacvezetőként tisztában vagyunk azzal a társadalmi felelősséggel, mellyel az inkontinens emberek életminőségének javítása érdekében tehetünk. Kiemelten fontos számunkra, hogy megszerzett tapasztalataink, fejlesztéseink, kutatásaink eredményeit átültetve a mindennapi gyakorlatba az ellátottak szükségleteit szolgáljuk. A TENA Solutions egy egyedülálló megközelítés a kontinencia gondozás, inkontinencia ellátás során, melynek középpont- Ápolási Igazgató >>> <<< Gazdasági vezetés Az ápolás színvonalának emelése nem nélkülözheti a szükséges beavatkozásokat! Új ellátási modell tervezése, kialakítása Betegsúlyossági felmérés-asa Ápolási Igazgató Ápolás színvonalának felmérése Átható ammónia szag az egész Intézményben Új inkontinencia ellátási protokoll bevezetése Új, magas minőségű termék beszerzése Pelenka Lap bevezetése csere/szivárgás/bőr Nagyon magas arányú a bőrproblémák megjelenése Az ellátás során nem mellőzhetőek a költséghatékonysági szempontok! Kapcsolatfelvétel innovatív gyártóval Áp.Ig.: Support Minőség biztosítás Ábra 1 ÁPOLÁSKUTATÁS ÁpolásÜgy 1314 jában az érintettek legjobb, egyúttal legköltséghatékonyabb ellátása áll. A modell az ISO európai ellátási szabvány alapján épül fel, tehát koncepcionális alapját a teljes költségszemlélet alkotja. A TENA Solutions négy alappillérre támaszkodik. Figyelembe veszi: - az ellátott életminőségét, - az ellátásában közreműködő munkakörülményeit, - az ellátás költségeit összköltség szemléletet képviselve, - valamint a környezetvédelem követelményét. A módszer egy objektív visszajelzést nyújtó és folyamatos fejlődést biztosító rendszer, mellyel az inkontinencia ellátás folyamatát lehet optimalizálni a fenti négy szegmens terén. A metódus középpontjában a személyre-szabott ellátási modell áll. Ennek során minden beteg számára a saját ellátási szükségletéhez mérten tervezzük-, és határozzuk meg a szükséges beavatkozásokat, egyéni szükségletei alapján választjuk ki a számára legmegfelelőbb védőeszközöket. Fontos, hogy a TENA Solutions valós lehetőséget kínál a toalett tréning gyakorlására is, ezzel segítve a jobb minőségű egyéni rehabilitációt és a magasabb társadalmi integrációt. A módszer talán első ránézésre bonyolultnak tűnik, de valójában nem az. Különösen, ha olyan felkészült ápolási személyzettel kell együttdolgozni, mint amilyen a Szent Rókus Kórház csapata. Az persze elengedhetetlen, hogy megfelelő időt szánjunk arra, hogy a módszertant mindenki elsajátítsa, és magáénak érezze. Az alapos elméleti felkészültség a sikeres gyakorlat záloga. A sikerek is azt bizonyítják, hogy ezzel a módszerrel a költséghatékony ellátás kulcsát tettük a kórház ápolási személyzet kezébe. A projekt részét képező költséghatékonysági vizsgálat során bebizonyosodott, hogy az egyéni védőeszköz választás a beteg számára kevesebb, egyben kisebb megterhelést jelentő pelenkacserét, az ápolók számára alacsonyabb inkontinencia ellátásra fordított időt és kisebb ergonómiai megterhelést eredményezett. Az osztályon használt addigi inkontinencia védőeszközök átgondolásával a betegek több mint fele modern termékkel lett ellátva, mely biztosítja a betegek önállóságát, az emberi méltóság megtartását. Ezek a termékek egyúttal légáteresztő külső borítással rendelkeznek, így csökkentik a kialakuló bőrjelenségek kockázatát is. TENA Solutions az inkontinencia teljes körű költségeit elemzi, így vizsgáltuk az ellátás járulékos költségeként megjelenő mosatási és hulladék-kezelési költségeket. Az egészségügyben is egyre inkább meg kell jelenjen a költséghatékonyság mellett a környezettudatosság is. Az új módszerrel a Magyarországon évente használt 100 millió inkontinencia pelenka mennyisége 1-5%-kal csökkenthető. Ez 1-5 millió a környeztet nem terhelő, veszélyes hulladékként kezelt pelenka. Az inkontinencia ellátás napi költsége ellátottanként munkabér költségek nélkül közel 10% csökkenést mutatott a hagyományos ellátási modellel szemben (de ez kiinduló ponttól függően akár 30-40% is lehet). Ez 100 beteg esetén minimum 1 millió forint megtakarítást eredményezhet éves szinten. A megtakarítás az alapkritériumként meghatározott 4 pillér valamennyi szegmensére hatással volt. (Ábra 2,3,) Az inkontinencia ellátás napi költsége ellátottanként (munkabér költség nélkül) 387,75 363,27 57,26-24,5 Huf 46,95 130,8 (nap / beteg) 123,1 199,69 193,22 Bugarszkiné Sárközi Gizella ápolási igazgató, Szent Rókus Kórház: A Márta nővéri rendnek 1978-óta, 214 éve hitvallásuk az ápolás, mellyel ellátottjaik életminőségének javításán fáradoznak. Ez a munka nem nélkülözheti az egyenletesen magas színvonalon történő ápolást és a folyamatos fejlődést, megújulást. Egyszerre kell méltóságteljesen és költséghatékonyan ápolni. Magas minőségű ellátást nyújtani a gondjainkra bízottak számára és minőségi munkafeltételeket biztosítani a velünk együtt gondolkodó, betegeinkért, intézményünkért tenni akaró nővérek számára is. Az SCA TENA Solutions modellje egy újabb bizonyíték számunkra arra, hogy hatékonyság és eredményesség tekintetében csak: Együtt tudunk változást elérni! Hulladék Mosoda Inkontinenciatermékek Ábra 2 Ábra 3 Bugarszkiné Sárközi Gizella, Poczok Irén 14 ÁpolásÜgy15 Mentális zavarban szenvedôkkel szembeni attitûd vizsgálat BSC ápoló hallgatók körében Az egészségügyi rendszer szinte minden területén naponta megfordulnak pszichiátriai betegek. A mentális zavarok gyakran olyan tünetekkel kezdődnek, amelyekkel a kliens a házi orvosát vagy valamelyik szakrendelést keresi fel először, segítséget kérve. Vajon felkészültek-e a belgyógyászati, sebészeti vagy más szakterületeken dolgozó egészségügyi szakemberek a pszichiátriai problémával élők megfelelő fogadására? Ismerik a velük való hatékony kommunikáció eszközeit és képesek rá, hogy előítéletek nélkül, a nem mentális zavarban szenvedő kliensekkel azonos bánásmódban részesítsék őket? Az egészségügyi szakdolgozók a különböző képzések során szereznek-e olyan gyakorlati ismereteket, amelyek a pszichiátriai betegekkel szembeni pozitív attitűdöt, és a stigmatizációtól, kirekesztéstől mentes ápolási munkát segítik elő? A szerző a SE Közösségi Pszichiátriai Centrum nemzetközi anti-stigma kutatása résztvevőjeként tevékenykedett a kliensek által megélt stigma felmérésében. Munkája során joggal merült fel a kérdés, hogy vajon mit gondolnak a gyógyítók képviselői ugyanerről? A Semmelweis Egyetem Egészségtudományi Kar MSc Ápoló képzés másodéves hallgatójaként egy kérdőíves kutatás keretében vizsgálta a BSc képzés ápoló hallgatóinak mentális zavarban szenvedő emberekről alkotott véleményét és a pszichiátrián töltött területi gyakorlatok hatását az előítéletekre. Bevezetés Az emberiség történetében akár a legtávolabbi időkre viszszatekintve is azt a következtetést vonhatjuk le, hogy a mentális zavarok különböző formái mindig jelen voltak az emberek életében. A XXI. század civilizált társadalmai már megannyi új pszichiátriai kórképet mondhatnak magukénak. Számos betegségről bebizonyosodott, hogy a kialakulásának lelki okai vannak. A statisztikák azt mutatják, hogy a mentális betegségek száma nő. Társadalmi szinten a mentális zavarban élők elfogadottsága elmarad sok európai vagy tengerentúli országtól. Az elmúlt években történt olyan tragikus események, amikor feltehetően kezeletlen pszichiátriai beteg követett el végzetes kimenetelű cselekményt, időlegesen ráirányították a pszichiátriára a figyelmet. Olyan is előfordult, hogy bűnözőket indokolatlanul pszichiátriai problémával élőként mutattak be. A média sokszor eltúlzott kommunikációja, a történtek hetekig tartó, nyilvános boncolgatása és több riportalany sommás nyilatkozata az ügyről kedvezőtlenül befolyásolta a közvéleményt, erősítve ezzel a közgondolkodás stigmatizáló voltát. Tanúi lehettünk többször annak is, hogy sajnálatos módon pszichiátriai betegeket ellátó intézményben, vagy ilyen profilú részlegen a páciensek között történt valamilyen fatális kimenetelű esemény. Ezekben az esetekben a szakdolgozók egyoldalú felelősségének firtatása, az ápolószemélyzettel szembeni vádak megfogalmazása elsődleges reflexként jelent meg a közvéleményben. A sokszor felszínes vizsgálatok után lezajló bűnbakképzési folyamatok, és azok szenzációs médiahírként történő közvetítése a lakosság felé, a szakdolgozói imázs rombolását és a pszichiátriai betegeket ápoló szakemberek negatívabb megítélését eredményezték. Tény, hogy ma Magyarországon a mentális zavarban élő emberek a betegségükből kifolyólag olyan megítélés alá esnek, amely nagyon megnehezíti számukra, hogy munkát, barátokat találjanak illetve a közösség teljesjogú tagjaiként éljék az életüket. Ugyanakkor az egészségügyi szakképzési mutatók alapján tény az is, hogy a pszichiátria nem tartozik a legnépszerűbb területek közé. 1. A pszichiátriai ellátás jelene Magyarországon a kórházi ellátáson alapuló elme-egészségügyi modell alkotja az ellátórendszer döntő részét. Az intézmények mellett az ambuláns ellátást végző gondozók, és a kevés helyen, de viszonylag nagy hatékonysággal működő közösségi ellátó szolgálatok is az ellátási struktúra részét képezik. Több politikai cikluson átívelő kórházi ágyszámcsökkentési-hullám eredménye, hogy jelentős csökkenés következett be a pszichiátriai ágyak számában is. Az egészségügyi reform keretében végrehajtott struktúraátalakítás legnagyobb vesztese a pszichiátria lett, amikor az Országos Pszichiátriai és Neurológiai Intézet 2007-ben bezárásra került. A szakma Trianonja -ként emlegetett intézkedést racionálisan meg kellett volna előznie az ellátórendszer egyéb területein végrehajtott fejlesztéseknek, ehelyett rendkívül szervezetlenül, rombolóan történt a bezárás. Az OPNI megszűntetése mellett jelentős, országos viszonylatban 24%-os aktív ágyszám-csökkentés történt, melyet minimális, 4%-os krónikus férőhelybővítés kísért. Ezzel hazánk a pszichiátriai fekvőbeteg ellátó kapacitások tekintetében Európában a 23. helyen áll. Több európai országban, köztük Angliában már a 90-es években, Olaszországban pedig ennél jóval korábban megtörtént a nagy pszichiátriai gyógyintézetek kitagolása úgy, hogy alternatívaként közösségi elveken és erőforrásokon alapuló szolgáltatásokat fejlesztettek. A franciaországi Lille-ben például 12 aktív pszichiátriai ágy van a 230 ezer körüli lakosra, és az ellátást teljesen a közösségbe szervezték ki. A Magyarországon megkezdett egészségügyi reformból csak az intézmény bezárás és aktív-ágy leépítés valósult meg, sajnos a közösségi ellátórendszer kellő mértékű fejlesztése elmaradt ben a forráselvonások következtében kis híján összeomlott a gondozói hálózat. Sőt, napjainkban, a gazdasági válság miatti költségcsökkentés eredményeképp a közösségi ellátások eddigi finanszírozása is csökkent. Ugyanakkor számos szakmai, gazdasági, humanista és emberi jogi érv szól amellett, hogy a közösségi ellátások fejlesztése szükségszerű, és elengedhetetlen feltétele a XXI. századi Magyarország pszichiátriai ellátórendszerének. 2. Közösségi pszichiátria kontra stigma Az átfogó közösségi alapú pszichiátriai ellátás magában foglalja a közösségi gondozást, a közösségi ápolást, akár az intenzív ellátást jelentő házi hospitalizációt, (ez még Magyarországon az elégtelen finanszírozás miatt kevésbé valósítható meg) a betegek nyomon követését, és szükség esetén a gondozó személyzet 24 órás elérhetőségét. Az alkalmazott bizonyítékokon alapuló stratégiák: a pszichoedukáció, a stresszkezelési technikákat tartalmazó kommunikációs tréning, az életvezetési és a szociális készségeket fejlesztő tréning, a problémaelemző és problémamegoldó technikák, valamint az alvási problémákra, öngyilkossági gondolatokra, az agresszióra, illetve a hallucinációk felerősödésére használt specifikus technikák. A felsorolt stratégiák a közösségi ápolást, gondozást végző szakember által megtanításra kerülnek a gondozott kliens, és a hozzátartozóik számára egyaránt (Falloon et al., 2006). Összességében a hagyományos ápolással szemben a közösségi ápolás és gondozás közösség-központú. Nem egyénekkel, hanem embercsoportokkal dolgozik, és a közösséget tekinti egységnek. ÁpolásÜgy 1516 Ugyanakkor figyelembe veszi, hogy a közösség tagjai egyben önálló személyiségek. Az individuális törekvések, egyéni célkitűzések is teret kapnak a közösségi ápolás és gondozás programjában. Az ápolók munkájukkal támogatják a családot és barátokat is abban, hogy az önellátásra vonatkozó ismereteket megszerezzék és a képességeiket gyakorolni tudják (Balogh, 2008). A közösségi modell az intézményes lehetőségek helyett az egyéni megoldásokat preferálja, és megvalósítja a holisztikus ápolást. A hagyományos ellátásokban az alapápolási teendőkön túlmenően az ápolási funkciók nagy részét a függő és az együttműködő funkciók teszik ki a pszichiátriai osztályokon. Épp ezért újszerű a közösségi pszichiátriai ellátás és gondozás módszertanában a szakdolgozói szerepek más megvilágításba helyezése. A közösségben az ápoló önálló funkciói kerülnek előtérbe. Szaktudása, tapasztalata révén képes a moduláris gondozási program végrehajtására. Az orvosi szupervízió lehetősége adott, bármikor élhet vele, különös tekintettel a gyógyszerekkel, a nagyon súlyos pszichotikus tünetekkel vagy az öngyilkosság kockázatával kapcsolatos kérdésekre. A mentális zavarral élő kliens és családja rendszeres látogatásával, a velük való konzultációkkal, a szakdolgozó maga is a közösség részévé válik, hiszen a találkozók alkalmával olyan emberközeli helyzet teremtődik, amely kihat a betegekkel szembeni attitűdre. Merőben más a beteg problémáival egy fekvőbeteg osztályon felvett ápolási anamnézis szintjén szembesülni, mint az általa elmondottakat a saját lakókörnyezetében vizsgálni. Szorosabb, bizalmi elveken alapuló terápiás kapcsolat épülhet ki, amelyre a kórházban eltöltött viszonylag rövid idő, a minimalizált ápolási napok miatt korlátozott a lehetőség. Az ilyen terápiás kapcsolat magában hordozza a prevenciót, hiszen a relapszusok megelőzését, illetve a kezdődő fellángolás korai felismerését és hatékony menedzselését könnyebb megvalósítani egy tartós partneri viszony során. Bizonyos, hogy a pszichiátriai pácienseket a közösségben ápoló szakdolgozók szemléletmódja különbözik a fekvőbetegeket ellátó intézmények szakembereiétől. A közösségben dolgozó ápolók betegekkel szembeni attitűdjét pozitívan befolyásolják a beteg otthonában zajló találkozók, a közös problémamegoldások, a tanítás-gyakorlás folyamata és az együtt kitűzött egyéni célok elérése érdekében tett közös erőfeszítések. Mivel a közösségi ellátás igyekszik elkerülni a betegek társadalmi kirekesztését és izolációját, evidenciának tűnik, hogy a programban dolgozók attitűdjével ellentétes a megkülönböztetés illetve a megbélyegzés bármely formája. 3. A hallgatói attitűd vizsgálata Az egészségügyi ellátórendszer más szakterületein megjelenő, mentális zavarban szenvedő kliensekhez az ott tevékenykedő szakdolgozók csak a korábbi képzéseik során szerzett tapasztalatokra alapozva viszonyulhatnak. Ebből következik, hogy mind az egészségügyi szakképzés, mind a felsőoktatás területén a pszichiátria oktatásához kapcsolódó gyakorlatoknak komoly szerepe van az ápolók további attitűdjének kialakításában: azaz a rögzült sztereotípiák csökkentésében, a mentális zavarokkal kapcsolatban a köztudatban lévő félelmek és a betegségeket övező stigmák eloszlatásában. Sajnálatosan a főiskolai hallgatók pszichiátria tantárgyhoz kapcsolódó területi gyakorlatai a fekvőbeteg intézményekre korlátozódnak. Azt szellemiséget, amit a negatív előítéletek, félelmek eloszlatása terén a közösségi ellátás képvisel, többnyire nincs lehetőségük megismerni. Felmerül tehát a kérdés, hogy akik a pszichiátriai betegekkel való bánásmódot tanulják, milyen gondolatokkal, érzésekkel kezdik meg a gyakorlataikat, az intézményekben pedig pozitív, vagy negatív szemléletformáló impulzusok érik őket? A hallgatók attitűdvizsgálatára a Semmelweis Egyetem Egészségtudományi Kar BSc Ápolás szakirányú, 4. évfolyamos, nappali és levelező tagozaton tanuló hallgatói körében került sor. Az önkitöltéses, anoním kérdőív 8 db, igaz-hamis választási lehetőséget nyújtó állítást tartalmazott. Az állítások megpróbálták felmérni a hallgatók pszichiátriai betegektől való félelmét. A barátaik között, a szomszédságukban, illetve a főiskolai évfolyamtársak között váratlanul kiderülő mentális betegség tolerálhatóságáról is számot adtak a hallgatók. A kliensek munkaerőpiacon való alkalmazhatósága, valamint a megfelelő gondozás kriminális cselekedetek megelőzésében betöltött szerepe volt még egy-egy állítás közzéppontjában. Az utolsó állítás így szólt: nem szívesen dolgoznék pszichiátriai osztályon. Ezt erősíthették meg, vagy ítélhették hamisnak a hallgatók. Egy nyitott kérdés keretében lehetőséget kaptak arra is, hogy leírják a témával kapcsolatos véleményüket. A mintavétel 4 alkalommal történt, a nappali és a levelező tagozatosoknál egyaránt a pszichiátria tanórákon. A kérdőívet a területi gyakorlat előtt összesen 62 fő, a gyakorlat után 59 fő töltötte ki. 4. Eredmények Az 1. kérdésre adott válaszok aránya a vártnál pozitívabb eredményt hozott. A hallgatók 81%-a állítja, hogy nem fél a pszichiátriai betegektől. Ez önmagában örvendetes tény, és a hallgatók jövőbeli pályafutása során a mentális zavarban szenvedő emberekhez való viszonyulásukban pozitív alapmotívumnak tekinthető. Ugyanakkor ez az arány a második kérdésre adott válaszokkal várható korrelációt nem mutatja. A mentális zavarral élő emberek gyakran agresszívek Gyakorlat előtt IGAZ HAMIS 56% 51% 44% 49% Gyakorlat után 1.sz.ábra A hallgatók által vállalt viszonylag alacsony szubjektív félelem érzéséhez kapcsolódva feltételezhető, hogy a második állítás, mely szerint a mentális zavarral élő emberek gyakran agresszívek - hasonlóan alacsony eredményt mutat. Ezzel szemben a hallgatók 44%-a adott igenlő választ a kérdésre. (1.sz. ábra) Az ellentmondás abban észlelhető, hogy bár jóval több hallgató tartja alapvetően agresszívnek a pszichiátriai problémával élőket, ugyanakkor a többségük kijelenti, hogy a feltételezett agresszivitás ellenére nem érez félelmet velük szemben. A gyakorlat a félelemmel kapcsolatos érzésen 4%-ot javított, a második kérdésre viszont a gyakorlat letöltése nem javította, hanem 5%-al ron- 16 ÁpolásÜgy17 totta a pozitív-negatív válaszok arányát. A gyakorlat előtt a hallgatók 44%-a, utána pedig már 49%-a tartja agreszszívnek a betegeket A következő három állítás a hallgatók privát életéből fiktív helyzeteket modellezve, az érzelmeiken keresztül próbálta a mentális zavarban szenvedőkhöz való viszonyulásukat feltérképezni. A válaszok alapján a legkevésbé a főiskolai évfolyamban jelen lévő beteg ember zavarná a hallgatókat. A szomszédaik között már kisebb mértékben tolerálnák és a leginkább zavarónak a barátaik között kiderülő pszichiátriai problémát tartanák. Ez a negatív megítélés a gyakorlat letöltése után oly mértékű javulást mutatott, hogy végeredményben a beteg szomszéddal szembeni ellenállást erősítette fel leginkább. A 6. kérdésnél a hallgatók 40%-a szerint a legtöbb munkakörben való alkalmazásra a mentális zavarban élők nem alkalmasak. A klinikai gyakorlat kis mértékben befolyásolta a véleményüket, a gyakorlat után 4%-al látták a helyzetet kedvezőbbnek. A mentális zavarral élők által elkövetett kriminális cselekedetek a megfelelő gondozás által sem előzhetők meg Gyakorlat után Gyakorlat előtt 11% 20% 2. sz. ábra A mentális zavarok megítélésében hangsúlyozott szerepe van azoknak a híradásoknak, amelyek tragikus kimenetelű, kriminális cselekedetek pszichiátriai betegekhez köthető elkövetését kommunikálják. A tényői családirtás, az ácsi gyilkosság, vagy a pécsi lövöldöző egyetemista esete sokáig borzolta a kedélyeket, és felvetődött újra meg újra a kérdés: vajon megelőzhető lett volna? A 7. kérdésre adott válaszokat kíváncsiság övezte, mivel a fenti sajnálatos esetek, illetve a hasonló történetek után időlegesen mindig célkeresztbe kerülnek az ellátórendszer gondozást érintő hiányosságai. Tervek, programok, módosító javaslatok születnek, melyek többnyire a megvalósítás előtt egy fiókban végzik, financiális okokból. Vajon a hallgatók mit gondolnak a gondozás keretében végzett pszichoszociális rehabilitáció hatékonyságáról, és a mentális zavarral élők által elkövetett kriminális cselekedetek prevenciójában betöltött szerepéről? A hallgatók 89%-a gondolja úgy, hogy a megfelelő gondozással megelőzhetők lennének a páciensek által elkövetett bűncselekmények. (2.sz.ábra) A gyakorlat rontott az arányokon. A második fázisban kapott 80% viszont még mindig figyelemre méltó arány, mert kicsi az esélye annak, hogy a hallgatók a klinikai gyakorlatuk során közösségi ápolási/gondozási programmal ismerkedhettek volna, a fekvőbeteg ellátó intézményeknek pedig gyakorlatilag semmilyen prevenciós tevékenységre nincs kapacitásuk. A hallgatók túlnyomó része mégis hisz abban, hogy a megfelelően végzett, személyre szabott gondozási programok nem hagyják a klienseket hetekre eltűnni, a gyógyszerek szedését abbahagyva sokszor kellemetlen, kínzó tünetektől szenvedni, amelyek esetleg kriminalitáshoz is vezethetnek. 89% 80% IGAZ HAMIS 3. sz. ábra A 3. számú ábrán látható 8. kérdés eredménye többféle megközelítésben magyarázható. Az, hogy a hallgatóknak több mint a fele (58%) nem dolgozna pszichiátriai osztályon, megkérdőjelezheti az 1. kérdés viszonylag nagyarányú kedvező válaszait. Több mint 80%-uk állítja, hogy nem fél a pszichiátriai betegektől és a magánéletében is elfogadná a többség a jelenlétüket, mégis sokan elutasítják a pszichiátriai osztályon való munkát. A gyakorlat minimálisan pozitívan befolyásolta a véleményüket, de a hallgatók nagyobb része ezután sem szeretne ilyen jellegű részlegen dolgozni. Az utolsó, nyitott kérdés lehetőségével viszonylag kevesen éltek. Volt, aki a félelme okaként a nem megfelelő terápiákat próbálta leírni, akadt, aki mentális zavarban szenvedő ismerősével szerzett tapasztalatait osztotta meg. Egy hallgató a betegek felelősségét firtatta, szerinte mindenki meggyógyítható, ha Ő is akarja, illetve voltak, akik javaslatot tettek a vizsgálat folytatására több, árnyaltabb, diagnózisokra is kitérő kérdések feltevésével. 5. Összegzés A vizsgálati eredmények azt mutatják, hogy a hallgatók közel egyharmada negatív előítéletekkel kezdi meg a pszichiátria elméleti oktatásához tartozó területi gyakorlatait. Bár a többségük úgy érzi, hogy nem fél a betegektől, ennek ellenére a hallgatók felének az a véleménye, hogy a mentális zavarban szenvedők gyakran agresszívek. Ugyanakkor a 62 főből 36 hallgató érzi úgy, hogy nem szívesen dolgozna pszichiátrián. Ez több mint a megkérdezettek fele, alaphelyzetben, gyakorlati tapasztalatok nélkül. Ebből egyenesen következik egyfajta negatív prekoncepció, amely szerint a pszichiátriai osztályokon dolgozni valami miatt nem jó. Az eredmények alapján ellentmondásos következtetés vonható le a hallgatói többségnél: agresszívnek tartom a betegeket, de én nem félek, viszont mégsem szívesen dolgoznék velük. A pszichiátria szakterülete egy különleges világ, amely sokak számára megfoghatatlan, érthetetlen. Az egyes kórképek esetenként furcsa, néha ijesztő tüneteit nem mindenki képes mélységeiben vizsgálni és megérteni. Az emberek nagy része az alapján ítél, amit a betegségről hallott akár ismerősöktől, vagy a médiából. Az egészségügyi szakdolgozóknál ehhez adódik hozzá az az információ, amit a tanulmányaik során szereznek a mentális zavarokról. A gyakorlatban szerzett tapasztalatok funkciója a megtanult elméleti tudományok áthelyezése a valós élethelyzetekbe. A területi gyakorlatokon megismert betegek és a gyógyításukban alkalmazott terápiás módszerek empirikus megfigyelése útján teljesedik ki a pszichiátria tanulásának folyamata. Eb- ÁpolásÜgy 1718 ből következik, hogy a gyakorlatoknak kulcsszerepe van a hallgatók mentális zavarokkal szembeni látásmódjának alakulásában. Fontos a gyakorlati helyszíneken uralkodó szemlélet és az ott dolgozók attitűdje, mivel mintát szolgáltatnak a hallgatóknak a betegekkel való bánásmód terén. Kiemelten fontos a gyakorlatokon oktató tevékenységet folytató kollégák szakmai felkészültsége valamint személyisége. Az oktatást végző szakember betegeihez való saját viszonyulása, a kliensekkel való kommunikációja és a holisztikus emberkép megjelenése a gyógyító munkában meghatározó jelentőségű. A fekvőbetegeket kezelő pszichiátriai intézmények néha ipari jellegű ellátási struktúrájában az ún. forgóajtós betegek problémáján túlmenően finanszírozási anomáliák, a megfelelő ápolási eszközök hiánya és humán erőforrás gondok is nehezítik a minőségi betegellátás megvalósítását. Tovább árnyalja tehát a gyakorlati oktatás helyzetét, hogy az adott intézményekben kik kerülnek be a programba oktatóként és mit adnak át a hallgatóknak? Jogos elvárás az, hogy a gyakorlatok során a hallgatók olyan benyomásokat szerezzenek, amelyek alapján képesek az addigi negatív érzéseiket megváltoztatni. A vizsgált minta azon egyedeinél, akik alapvetően negatív attitűddel kezdték meg a gyakorlatokat, ez csak kismértékben sikerült. A gyakorlat náluk nem volt effektív az előítéletek tekintetében. Végeredményben a hallgatók 26%-ánál nem sikerült eloszlatni azokat a stigmatizáló tényezőket, amelyek a betegekhez való negatív viszonyulásukat előidézték. Az akut pszichiátriai osztályokon a betegpopulációt tekintve a hallgatók képzéséből kimaradnak azok a partneri viszonyra épülő, emberközeli, felhasználóbarát gyakorlati elemek, amelyek a közösségi pszichiátriai ellátásban alapértékek. A korai figyelmeztető tünetekre alapozott és komplex stresszkezeléssel egybekötött relapszus prevenciós program módszertanának elsajátítására is csak a közösségben van lehetőség. A kliensek, mint tapasztalati szakértők bevonása az oktatásba és általuk a tünetekhez kapcsolódó érzések megismerése szintén olyan sajátosság, mely eltér a fekvőbeteg osztályon megkért pácienssel való 5-10 perces beszélgetéstől. A vizsgálat eredményei alapján összességében kijelenthető, hogy a csak pszichiátriai osztályon, vagy nagy pszichiátriai intézményben eltöltött klinikai gyakorlatok nem elég hatékonyak a negatív előítéletek, indokolatlan félelmek eloszlatásában, és a holisztikus szemléletű, társadalmi integrációt célul kitűző közösségi ellátási modell gyakorlatát is meg kellene ismerniük az ápoló hallgatóknak. 6.Javaslatok A vizsgálat eredményei rámutattak arra, hogy indokolt lenne a főiskolai ápolóképzésben a pszichiátria tantárgy tanítása során szervezett klinikai gyakorlatok bővítése a közösségi területi gyakorlattal. Fontos lenne továbbá a hallgatói elégedettség vizsgálata. Korábban a klinikai gyakorlat után működött a minőségellenőrzésnek az a formája, ahol a hallgatók egy kérdőíven visszajelezhették a gyakorlat egészével és a benne tevékenykedő oktatók munkájával kapcsolatos véleményüket, érzéseiket. A gyakorlati oktatásba nem csak szakmai alapon kerülnek be emberek. Egy oktatási programnál célszerű a minőséget monitorozni, és ehhez indikátorokat alkalmazni. A hallgatói vélemény egy olyan indikátor, amely nem hagyható figyelmen kívül az oktatás színvonalának emelése illetve megtartása szempontjából. A gyakorlati oktatást megelőző elméleti képzésben egy-egy diagnózis tanításakor növelné a hatékonyságot, ha az előadáson meghívottként egy kliens is beszélhetne a betegsége fellángolásakor tapasztalt tünetekről, érzéseiről és tapasztalatairól. Mivel a pszichiátria tantárgy oktatásában a specialitás miatt nincs lehetőség demonstrációs termi szimulációra, az ilyen megoldások más képzésekben már sikeresnek bizonyultak és komoly pozitív erejük van a hallgatói előítéletek eloszlatásábasn. Célszerű lenne a Falloon féle közösségi ellátás módszertani moduljainak elméleti oktatásba való beillesztése is. A stresszkezelés technikája, a probléma megoldó beszélgetés vagy a hatékony kommunikáció elsajátítása számos, a pszichiátriától független hasznot is eredményezne a hallgatók számára. Végezetül folyamatos stigma-ellenes tevékenységre volna szükség az egészségügyi képzések minden színterén. Már a középiskolai szinten fontos lenne elkezdeni a fiataloknál egy jól felépített programot, mely a negatív előítéletek kialakulásának megelőzését célozná, és azt a felsőoktatásban is tovább vinni. A tetemes összegekből finanszírozott, rövid idejű, kampányokba szervezett stigmák elleni tevékenységnél jóval hatékonyabb, ha az oktatás alapjaiba helyezzük bele és folyamatosan szinten tartjuk a szemléletmódot befolyásoló tényezőket. Csak így érhető el, hogy a mentális zavarban szenvedő embertársaink kirekesztés nélkül élhessenek közöttünk és a betegségükhöz mérten is teljes jogú tagjai legyenek európai társadalmunknak. Irodalom Bakonyi, P. (1984). Téboly, terápia, stigma. Budapest: Szépirodalmi Könyvkiadó. Balogh, Z. (2008) Az ápolóképzés fejlesztése a közösségi ápolás területén. Doktori (PhD) értekezés, Semmelweis Egyetem, Patológiai Orvostudományok Doktori Iskola Falloon, Ian R.H., és az Integrált Pszichiátriai Ellátás munkacsoportja, (2006) A Közösségi Pszichiátria és Addiktológia magyar kézikönyve szakemberek, felhasználók és hozzátartozóik számára. Budapest: Ébredések Alapítvány Harangozó, J., Tringer, L., Gordos, E., Kristóf, R., Werrnig, R., Slezák, A., Lőrintz, Zs., Varga, A., Bulyáki, T., (2001). Paradigma váltás a pszichiátriában. (2001) Lege Artis Medicinae..11 (8-9), Szerző: Ács Andrea Diplomás ápoló, Eü.-i szakmenedzser MSc Ápoló hallgató 18 ÁpolásÜgy19 Jávorszky Ödön Városi Kórház stratégiai tervezésén alapuló ötéves Szakmai Terv ápolásszakmai koncepcionális elemei Bevezetés Egészségügy nem éppen nyugodt vizein vezetők és menedzserek azon iparkodnak, hogy intézményüket Szkülla és Kharübdísz közt sértetlenül jutassák tova. Kedvező széljárás esetén is fontos Seneca intelme, miszerint semmilyen szél sem kedvező annak, aki nem tudja milyen kikötőbe tart. A kikötő, a célok, a haladás irányvonalának meghatározásában a vezetőnek, az úton a haladás irányításában a menedzsereknek van döntő szerepe. A haladás irányvonalát, a célokat, a megvalósítás mikéntjét a jogszabály által meghatározott szakmai terv foghatja jól össze. Szakmai terv jogi háttere Az évi CLXXVI. (XII.23.) törvény 46. a következőket emelte be az egészségügyről szóló évi CLIV. számú törvénybe: 146/A. (1) Az egészségügyi térség területén működő közfinanszírozott gyógyintézet az általa nyújtott szolgáltatások tervszerű és minőségi fejlesztésére szakmai tervet készít a térségi egészségügyi fejlesztési program alapján, azzal összhangban. (2) A szakmai terv tartalmazza a) a gyógyító-megelőző feladatokkal, b) a feladatok változásával összefüggő belső szervezeti változásokkal, c) a jelentősebb felújításokkal és fejlesztésekkel, d) a humán erőforrások fejlesztésével, valamint e) a minőségbiztosítással és minőségfejlesztéssel összefüggő koncepciókat és mindezek finanszírozási tervét. (3) A szakmai tervet - a gyógyintézet szakmai vezető testületének egyetértése után - a fenntartó fogadja el. (4) A szakmai tervet meg kell küldeni a térségi egészségszervezésért felelős államigazgatási szervnek. A 43/2003. (VII. 29.) ESzCsM rendelet a gyógyintézetek működési rendjéről, illetve szakmai vezető testületéről 6/A. -nak8 második bekezdése szinte szó szerint a fentiek szerint rendelkezik a szakmai tervről. Ezt a szakmai tervet ötéves időtartamra kell kidolgozni. A gyógyintézet vezetése évente értékeli a szakmai terv teljesítését, és az értékelés alapján ha szükséges a soron következő öt évre módosítja, illetőleg kiegészíti a szakmai tervet. Szakmai Terv és az ápolásszakmai terület A Szakmai Tervben egyenrangú módon kell megjelennie itt most röviden csak ápolás szakmának jelzett, de azért annál tágabban értelmezett területnek. (1. ábra) Nevén nevezve a bevezetőben említetteket: a szakterületi célok megfogalmazásában az ápolási igazgatónak, azok Külső környezet elemzése Belső környezet elemzése megvalósításának irányításában a főápolóknak, vezető aszszisztenseknek van meghatározó szerepe. Meghatározó szerep hűen fejezi ki a csapatmunkát. Azt, hogy a terv elkészítése nem egyszemélyes feladat. A vezető viszi a prímet a szakértői csoportban. Ha nem így történik, akkor a szakmai terv ezen területe egy szép beadandó vizsgafeladat. Azonban nem a szervezet fejlődését szolgáló, valós, a jövőt meghatározó cselekvéssor. A szakmai terv készítésének háttere A. Stratégiaalkotás folyamata Meggyőződésünk, hogy a szakmai terv koncepcionális elemeinek meghatározásának a Jávorszky Ödön Kórház stratégiaalkotásán kell alapulnia, így az szerves részét alkotja. A stratégiaalkotásnál egy klasszikus, gyakorlatorientált megközelítést vettünk figyelembe (dr. Mészáros 2003). Ez a szemléletmód tartalmazza az előkészítési-információgyűjtés szakaszát, a stratégia kidolgozását, valamint a stratégia megvalósítására meghatározott stratégiai akciókat. (2. ábra) A különböző stratégiai akciókat projekteknek fogjuk fel, megvalósításuk a projektmenedzsment eszközeivel történik. Küldetés megfogalmazása Stratégiai célok meghatározása Stratégiai akciók meghatározása= különböző szakmai projektek= szakmai terv 2. ábra Stratégia alkotás racionális folyamata Ugyanis kiemelten kezeljük a megvalósítás-értékelés visszacsatolás tevékenységet, mert a stratégia megvalósításának képességét fontosabb tartjuk, mint a stratégia minőségét. A szakmai terv készítésénél, évenkénti átvizsgálásánál az ágazatra, a területre vonatkozó koncepciókra, stratégiákra, mint kiindulópontokra tekintünk (NEFMI, 2011), (WHO 2002, 2010), (Gődény, 2010). A stratégiaalkotás folyamatánál említett információgyűjtéséhez, elemzéséhez a SWOT-elemzést alkalmaztuk. Az ugyanitt kifejtett, stratégia megvalósításá- Bevezetés 1. Stratégiaalkotás folyamata Szakmai terv jogi háttere A szakmai terv készítésének háttere SWOT analízis Intézeti stratégia megvalósításának áttekintése Minőségirányítás területéhez fűződő megállapítások, stratégiai célok Orvoslással és az azt támogató orvosi folyamatokhoz kapcsolódó megállapítások, stratégiai célok Ápolással kapcsolatos területhez fűződő megállapítások, stratégiai célok A különböző területek és szintek egymáshoz való viszonya Szakmai terv megvalósítása Stratégiai célok megvalósulásának várható eredményei 7 Szakmai terv - koncepcionális elemek I. A Minőségirányítás stratégia céljai és azokhoz rendelt szakmai projektek.. 8 II. Az orvoslással és az azt támogató orvosi folyamatok stratégiai céljai és azokhoz rendelt szakmai projektek.. 9 III. Ápolói és szülésznői és mások által nyújtott szolgálatok stratégia céljai és az azokhoz rendelt szakmai projektek. 11 IV. Épület felújításokkal és fejlesztésekkel kapcsolatos koncepciók.. 14 V. Humán erőforrások fejlesztésével kapcsolatos koncepciók 15 Melléklet A. Küldetési Nyilatkozat.. 16 B. Minőségpolitikai Nyilatkozat. 17 Ábra 1 - Szakmai terv - koncepcionális elemek ÁpolásÜgy 1920 nak képessége fontosabb, mint a stratégia minősége, következménye a kórház (eddigi) kimondott és/vagy ki nem mondott stratégiájának áttekintése. Utóbbinál az elemzés az esetleges hibák jövőbeni elkerülése miatt elengedhetetlen. Az áttekintés alapja a vezetői értekezletek anyagai, főorvosi és főnővéri értekezleteken elhangzottak, az osztályértekezleteken felvetettek, de nem elhanyagolhatóak a munkatársak szóbeli közlései a mindennapi találkozásokkor, a minőségirányítási vizsgálatok pl. dolgozói elégedettségi vizsgálat, a befejezett és folyamatban lévő projektek, a különböző levelezések stb., s nem utolsósorban a Küldetési Nyilatkozat, Minőségpolitika. Az egészségpolitika változásait tükröző dokumentumok elemzése, a SWOT analízis, az eddigi stratégia áttekintése után megállapítható, hogy az erőforrások korlátozott volta miatt a nem anyagi javak mobilizálására és hasznosítására való képesség válik döntő tényezővé. Erre a felismerésre támaszkodtunk a szakmai tervben elkészítésénél. B. Bemutatni kívánt területekkel összefüggő általános megállapítások Minőségirányításhoz fűződő szakmai terv, a Küldetési Nyilatkozatban megfogalmazottakat kívánja megvalósítani: MIR fejlesztésével összhangot kíván teremteni a külső környezet és a belső erőforrások, valamint a tulajdonos és az érdekelt felek (betegek, háziorvosok és minden hozzánk forduló stb.) szándékai közötti. A minőségirányítással kapcsolatos szakmai terv koncepcionális elemei az alábbi területekre terjednek ki: Járó és fekvőbeteg-ellátás folyamata Járó és fekvőbeteg-ellátást támogató folyamatok Menedzsmentfolyamatok Minőségirányítás stratégiai céljai : Minőségirányítási rendszer szakma specifikus tartalmának növelése Minőségirányítási módszerek ismeretének növelése, bevezetése, alkalmazása Indikátorokon alapuló, az egész szervezet folyamatos, átfogó értékelése Integrált irányítási rendszerek alkalmazása Az ápolással kapcsolatos szakmai terv a Küldetési Nyilatkozatban megfogalmazottakat kívánja megvalósítani. Egy egységes ápolás szakmai koncepcióra épülő, célirányos, gazdasági szempontokat figyelembe vevő szolgáltatás nyújtását. Az intézet stratégiai-orvosszakmai tervéhez igazodó ápolási/gondozási/szülésznői és más egészségügyi szakdolgozó és egészségügyi kisegítő személyzet (továbbiakban: ápolói, szülésznői és mások) által nyújtott szolgáltatások ötéves szakmai terve elválaszthatatlan részét képezi a kórház irányítását átfogó minőségirányítási rendszernek. Ápolói és szülésznői és más szolgálatok szakmai terv koncepcionális elemei az alábbi területekre terjednek ki: Ellátás nyújtása Képzés, oktatás, tréningek, kutatás Ellátás irányítása, vezetése, menedzselése Ápolói és szülésznői és más szolgálatok stratégiai céljai : Munkaerő menedzsment az emberközpontú ellátásért Ápolói és szülésznői politika és gyakorlat fejlesztése Oktatás, továbbképzés, tréning, karrierfejlesztés C. Szakmai terv megvalósítása Szakmai tervet, mint projektek összessége felfogásából ered, hogy azt a projektmenedzsment eszközeivel kívánjuk megvalósítani. A megvalósulás mértékét, nyomon követését, számon kérhetőségét a felelősök és mérföldkövek kijelölésével, a célértékek és mérőszámok meghatározásával biztosítjuk. Az elkövetkező ötéves időszakra külső erőforrások bevonását is tervezzük pályázatok útján. A minőségirányítási, orvos és ápolási szakmai terv koncepcionális elemei nem egyszerűen változást, változtatást kíván, hanem szervezeti kultúraváltást, ami túlmutat az ötéves időkereten. D. Stratégiai célok megvalósulásának várható eredményei Az intézeti és az abból az egyes területekre vonatkozó stratégiai célok megvalósulásának várható eredményei: Szakmai reputáció megőrzése, növelése Betegbiztonság javítása Források hasznosításának optimalizálása A szakmai terv III. részét a főápolói testület novemberi véleményezése után véglegessé válva került a szakmai tervbe. A szakmai tervet a Szakmai Vezetőtestület és Vác Város Önkormányzata jóváhagyta. Szakmai terv - koncepcionális elemek I. és III. fejezet Az intézet, mint részeleme egy nagy rendszernek nem kerülhette ki a nemzetközi dokumentumokban (WHO 2002, 2010) megjelenített koncepciókat. Beemelés jogosságát a szakmai tervbe az intézeti elemzések eredményein túl, a már megkezdett tevékenységek is alátámasztották. Így mintegy rendezőelvként felfűzve egy gondolati láncra tervezettebben és hatékonyabban hajthatók végre. Verseny van az egészségügyben, különböző felfogásban, területeken, célokért (Michael, Elisabeth, 2005), (Lantos, Z., Simon, J., 2005) (Robert, S.K., David, P., N., 2000) Felfogásunkban a teljesítményvolumen-korlát és más egyéb szabályozók miatt klasszikus versenyről nem beszélhetünk - így titkos stratégiáról sem. Beszélhetünk viszont az egyes koncepciók testhezálló tartalommal való megtöltéséről, elképzelések megvalósításának helyes sorrendjéről és mikéntjéről, szervezeti magkompetenciák hasznosításáról. A versenyképesség valódi meghatározójáról, az emberi tőkéről, a szervezeti háttérről, amely a valós tudás birtokosa, amely nélkül a technika és technológia csak adatok és információk halmaza (Bencsik, 2004). Egyszóval arról know how-ról, ami hajt(hat)ja a szervezetet abban, amiben valóban versenyezhet: az erőforrások hasznosításában. A következőkben bemutatott koncepcionális elemek pusztán piros ponttal ellátott kikötői nevek a hajózási térképen. Ismertetésükkor, ha körvonalakban is, mindenkép ki kell térni tartalmukra: mit fogunk ott találni, mi vár ránk, mennyire befolyásolja majd életünket s ennek milyen haszna, eredménye lesz. 20 ÁpolásÜgy Több megjelenítése
Magyar Ápolási Egyesület III. Országos Kongresszusa 2013. április 24-26., Visegrád Tisztelt Kollégák, Kedves Barátaim! Az idei évben harmadik alkalommal lehetünk együtt a Magyar Ápolási Egyesület Országos Részletesebben MAGYAR ADDIKTOLÓGIAI TÁRSASÁG KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
MAGYAR ADDIKTOLÓGIAI TÁRSASÁG KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2006 Tartalomjegyzék I. A szervezet alapadatai... 3 II. Számviteli beszámoló... 4 III. Költségvetési támogatás felhasználása... 6 IV. Vagyon felhasználásával Részletesebben Tisztelt Kuratórium! A Barankovics István Alapítvány Kuratóriuma részére
Közhasznúsági jelentés TORNATEREMÉRT Kiemelten Közhasznú alapítvány Kuratóriumának 1/2012. (12.02.06.) sz. határozata:(kivonat a jegyzőkönyvből): A Kuratórium elfogadta a 2011. évi TORNATEREMÉRT alapítvány Részletesebben Amerikaiak a Magyarokért Alapítvány. 2011. évi Közhasznúsági jelentés
Közhasznúsági jelentés TORNATEREMÉRT Kiemelten Közhasznú alapítvány Kuratóriumának 1/2014. (14.03.11.) sz. határozata:(kivonat a jegyzőkönyvből): A Kuratórium elfogadta a 2013. évi TORNATEREMÉRT alapítvány Részletesebben Batthyány-Strattmann László napi elismerések
Batthyány-Strattmann László napi elismerések Balog Zoltán az emberi erőforrások minisztere az egészségügy területén végzett kivételesen magas színvonalú, példaértékű szakmai és tudományos munkája elismeréseként Részletesebben PROGRAMFÜZET. Magyar Ápolási Egyesület Szociális Szekció X. Országos Konferenciája. Kihívások a szociális ellátásban
PROGRAMFÜZET Szociális Szekció X. Országos Konferenciája Kihívások a szociális ellátásban 2011. június 30. július 1-2. Visegrád Fővédnök: Soltész Miklós szociális államtitkár VÉDNÖK Helyszín: Visegrád Részletesebben A MAGYAR EVEZŐS SZÖVETSÉG FELÜGYELŐ BIZOTTSÁGÁNAK ÉVES JELENTÉSE
Közhasznúsági jelentés TORNATEREMÉRT Kiemelten Közhasznú alapítvány Kuratóriumának 1/2013. (13.04.24.) sz. határozata:(kivonat a jegyzőkönyvből): A Kuratórium elfogadta a 2012. évi TORNATEREMÉRT alapítvány Részletesebben A SZERVEZET BEMUTATÁSA
A SZERVEZET BEMUTATÁSA Simontornya 2013. október 17-19. Történelme I. 1931-ben alakult, önkéntes társuláson alapuló független politikamentes társadalmi szervezetként. Akkori neve: Magyarország Klinikáinak Részletesebben A Magyar Kórházszövetség Ellenőrző Bizottságának jelentése
A Magyar Kórházszövetség Ellenőrző Bizottságának jelentése Általános rész A Magyar Kórházszövetség 1931-ben alakult, működési területe Magyarország. Székhelye: 1113 Budapest, Ibrahim u. 19. Elnök és képviselője: Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS (TERVEZET) Környezeti Tanácsadók Egyesülete 2008
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS (TERVEZET) Környezeti Tanácsadók Egyesülete 2008 1. Számviteli beszámoló A Mérleg és az Eredménylevezetés mellékelve. 2. A költségvetési támogatás felhasználása Az egyesület ilyen Részletesebben Kiegészítő melléklet 2013. üzleti évről
Kiegészítő melléklet 2013. üzleti évről Beszámolási időszak kezdete: 2013. január 1. Beszámolási időszak vége: 2013. december 31. Keltezés: 2014. február 25. Alföldi István ügyvezető igazgató 1 I. ÁLTALÁNOS Részletesebben MAGYAR ATLANTI TANÁCS Budapest,1016. Bérc.u.13-16
MAGYAR ATLANTI TANÁCS Budapest,1016. Bérc.u.13-16 Közhasznúsági jelentés és a 2010. évi beszámoló kiegészítő melléklete 1. A szervezet alapadatai, működési formája: Működési forma: társadalmi szervezet Részletesebben MAGYAR ADDIKTOLÓGIAI TÁRSASÁG KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
MAGYAR ADDIKTOLÓGIAI TÁRSASÁG KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2007 Tartalomjegyzék I. A szervezet alapadatai... 3 II. Számviteli beszámoló... 4 III. Költségvetési támogatás felhasználása... 7 IV. Vagyon felhasználásával Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámolója
A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámolója 2012 év Tüttő János Nótaklub Közhasznú Egyesület egyéb szervezet megnevezése 8800 Nagykanizsa, Munkás u. 1/B címe Részletesebben Sentinel Olimpiai Taekwondo Sportegyesület
A. Számviteli törvény szerinti beszámoló MAGYAR TERÁPIÁS és SEGÍTŐKUTYÁS SZÖVETSÉG EGYESÜLET EGYSZERES KÖNYVVITELT VEZETŐ EGYÉB SZERVEZETEK KÖZHASZNÚ EGYSZERŰSÍTETT BESZÁMOLÓJÁNAK MÉRLEGE Mérleg ezer Ft-ban Részletesebben MAGYAR ÁPOLÁSI EGYESÜLET KÜLDÖTTKÖZGYŰLÉSE 2009. ÁPRILIS 29. FELÜGYELŐ BIZOTTSÁG JELENTÉSE. Tisztelt Küldöttközgyűlés!
MAGYAR ÁPOLÁSI EGYESÜLET KÜLDÖTTKÖZGYŰLÉSE 2009. ÁPRILIS 29. FELÜGYELŐ BIZOTTSÁG JELENTÉSE Tisztelt Küldöttközgyűlés! A Felügyelő Bizottságnak, mint a Küldöttközgyűlés által megválasztott testületnek feladata: Részletesebben Közhasznúsági jelentés az Európai Minőségügyi Szervezet Magyar Nemzeti Bizottság 2005. évi tevékenységéről
Z M N E KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. ÉVRÕL A közhasznú társaságokra vonatkozó törvényi szabályozások rendelkezéseinek megfelelõen, a Honvéd Zrínyi Sportegyesület elnöksége - a társadalmi szervezet alapszabályával Részletesebben KUKA Környezetvédelmi és Újrafelhasználó Közhasznú Alapítvány. 2010. évi Közhasznúsági jelentése
1013 Budapest, Pauler utca 11. 2011.01.01-2011.12.31 A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek Egyszerűsített éves beszámolója Kelt: Budapest 2012.április 21. egyéb szervezet vezetője Statisztikai Részletesebben MAGYAR NEMZETI SZÍVALAPÍTVÁNY
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS Szociális Háló Egyesület 7960 Sellye Batthyány u. 4. Közhasznúsági fokozat: Kiemelten közhasznú Közhasznúsági végzés: Pk. 60.163/1995/22 2008.év Tartalom: I. Közhasznú beszámoló Részletesebben Tisztelt Kuratórium! A Barankovics István Alapítvány Kuratóriuma részére
Jövőnk nukleáris energetikusáért alapítvány 211.ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS SZÁMSZAKI ADATOK Az alapítvány neve: JÖVŐNK ENERGETIKUSÁÉRT ALAPITVÁNY Képviselők neve: Dr. Csom Gyula Budapest Dr. Bihari Péter Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS. A Magyarországi Camphill Egyesület 2012. évi működéséről
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS A Magyarországi Camphill Egyesület 2012. évi működéséről A beszámoló tartalma: 1. Egyszerűsített éves közhasznú beszámoló 2. A vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatás 3. A Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolója 2 0 1 1 év. Vízililiom Egyesület egyéb szervezet megnevezése
A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolója egyéb szervezet megnevezése 1039 Budapest, Budakalász u.1. címe Keltezés: Budapest, 2012. március 31. Szucskieviczné Részletesebben Közhasznúsági melléklet 2013
Adószám: 19623317-1-42 Törvényszék: 01 Fővárosi Törvényszék Bejegyző határozat száma: PK 60.278/1989/29 Nyilvántartási szám: 01/03/278 1085 Budapest, Gyulai Pál utca 2 2013 Budapest, 2014. április 30. Részletesebben Magyar Egészségturizmus Marketing Egyesület. Közhasznúsági jelentés 2007
Magyar Egészségturizmus Marketing Egyesület 1051 Budapest, Hercegprímás u. 11. Adószám: 1810727-1-41 Bírósági nyilvántartási szám: Pk. 60.695/2001 Közhasznúsági jelentés 2007 Számviteli beszámoló A Magyar Részletesebben KultúrÁsz Közhasznú Egyesület 4032 Debrecen, Egyetem tér 1. Postacím: 4010 Debrecen, Pf. 25. E-mail: kulturasz@freemail.hu
KultúrÁsz Közhasznú Egyesület 4032 Debrecen, Egyetem tér 1. Postacím: 4010 Debrecen, Pf. 25. E-mail: kulturasz@freemail.hu Közhasznúsági jelentés 2009. Tartalom a) A számviteli beszámoló 2 b) A költségvetési Részletesebben Fiatal Kutatók Egyesülete 1056 Budapest, Belgrád rkp. 22. 2011. évi Közhasznúsági jelentése
Fiatal Kutatók Egyesülete 1056 Budapest, Belgrád rkp. 22. 2011. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2012. május 28. dr. Kovács Tamás Elnök Fiatal Kutatók Egyesülete Közhasznúsági jelentése a 2011-es Részletesebben 2012. 01. 01. -2012. 12. 31.
Közhasznúsági jelentés Csillogó Gyermekszemek Alapítvány 4100 Berettyóújfalu Vass Jenő u. 8. 2011. évi Közhasznúsági jelentése Gálné Tóth Klára elnök 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ A Csillogó Gyermekszemek Alapítvány Részletesebben 4. NAPIRENDI PONT ELŐTERJESZTÉS. a Közgyűlésnek. az Ellenőrző Bizottság 2012. évi tevékenységéről. Budapest, 2013. március
MAGYAR-OROSZ MŰVELŐDÉSI ÉS BARÁTI TÁRSASÁG ELLENŐRZŐ BIZOTTSÁG ELŐTERJESZTÉS a Közgyűlésnek az Ellenőrző Bizottság 2012. évi tevékenységéről Budapest, 2013. március ELŐTERJESZTÉS az Ellenőrző Bizottság Részletesebben 1/4. 1/2011. Közgyűlés jegyzőkönyv
Nagycsaládosok Országos Egyesületének a tagja 2030 Érd, Viola u. 35. Levélcím: 2031 Érd, Pf.204 1/4 1/2011. Közgyűlés jegyzőkönyv Készült az Ága-Boga Nagycsaládosok Érdi Egyesülete Közgyűlésén 2011. április Részletesebben 2011. évi Közhasznúsági jelentése
BKV ELŐRE SPORT CLUB KÖZHASZNÚ SZERVEZET 2 2. Vezetői összefoglaló A BKV Előre SC elkészítette az egyesület 2010. évi gazdálkodásáról szóló Közhasznúsági Jelentését, a közhasznú eredmény kimutatást és Részletesebben A KOSSUTH ÚTI ÓVODÁÉRT ALAPÍTVÁNY. Közhasznúsági jelentése a 2011-es esztendőről
A KOSSUTH ÚTI ÓVODÁÉRT ALAPÍTVÁNY Közhasznúsági jelentése a 2011-es esztendőről 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ Az alapítvány 2011. évben gazdálkodásáról a számviteli törvénynek és a kapcsolódó előírásoknak megfelelve Részletesebben Batthyány-Strattmann László díjban részesült. kimagasló szakmai munkásságának elismeréseként
Batthyány-Strattmann László díjban részesült kimagasló szakmai munkásságának elismeréseként Dr. Bazsó György Garadna község háziorvos Dr. Bazsó Péter Prügy község háziorvosa Prof. Dr. Falkay György a Szegedi Részletesebben K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S
Közhasznúsági jelentés 2013 Magyar Magánbőrgyógyászok Közhasznú Egyesülete (MMKE) 8000 Székesfehérvár Palotai út 8/b Közhasznúsági jelentés részei: 1. Számviteli beszámoló 2. Költségvetési támogatás felhasználása Részletesebben ... Dr. Szokol Miklós elnök
DEBRECENI SZÍV EGYESÜLET Kiegészítő melléklet 2014. év Debrecen, 2015.03.31.... Dr. Szokol Miklós elnök Általános rész: Szív Egyesület bemutatása: Működési forma : egyéb egyesület Alapítás ideje : 2001. Részletesebben Kiegészítő melléklet a 2010. január 1. december 31. egyszerűsített éves beszámolóhoz. I. Általános információk
BOM egyesület Kiegészítő melléklet a 2010. január 1. december 31. egyszerűsített éves beszámolóhoz I. Általános információk A BOM Egyesület közhasznú szervezetként működik. A Fővárosi Bíróság 11.945. sorszám Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS A MAGYARORSZÁGI FÁJDALOM TÁRSASÁG 2013. évi gazdálkodásáról
ŐCSÉNYI REPÜLŐKLUB SE K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2010 TARTALOM 1. Számviteli beszámoló 2. Költségvetési támogatás felhasználása 3. A vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatás 4. Cél Részletesebben Napsugár Otthon Lakóiért Alapítvány. Kiegészítő melléklet. A Számviteli törvény szerint egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolójához. 2013.
Bírósági bejegyzés: PK.60.144/2003/4. Napsugár Otthon Lakóiért Alapítvány Kiegészítő melléklet A Számviteli törvény szerint egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolójához 2013. év Kistelek, 2014.március Részletesebben az ALAPÍTVÁNY AZ EGRESSY GÁBOR ISKOLÁÉRT
KÖZHASZNÚSÁGI BESZÁMOLÓ az ALAPÍTVÁNY AZ EGRESSY GÁBOR ISKOLÁÉRT ALAPÍTVÁNY 2011. évi tevékenységéről Budapest, 2012.május 10... a szervezet vezetője (képviselője) T A R T A L O M J E G Y Z É K 1. Az Alapítvány Részletesebben MAGYAR COACH EGYESÜLET 2013. ÉVI Közhasznúsági jelentése
MAGYAR COACH EGYESÜLET 2013. ÉVI Közhasznúsági jelentése Budapest, 2013.11.28. 1 I.. A SZERVEZET ALAPADATAI A szervezet neve: Magyar Coach Egyesület Adószáma: 18218295-1-42 Székhelye: 1147 Budapest, Benkő Részletesebben KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET Egyszerűsített éves beszámolóhoz a 2012. üzleti évről
Moravcsik Alapítvány K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2011 Budapest, 2012. 2 T a r t a l o m 1. A szervezet alapadatai 2. A Moravcsik Alapítvány számviteli beszámolója 3. Kimutatás a költségvetési Részletesebben Szociális és gyermekvédelmi szabályozók PSZI-INT BENTLAKÁSOS INTÉZMÉNYI ELLÁTÁS IRÁNYELV
PSZI-INT PSZICHIÁTRIAI BETEGEK RÉSZÉRE NYÚJTOTT BENTLAKÁSOS INTÉZMÉNYI ELLÁTÁS IRÁNYELV Készítették: Bugarszki Zsolt Dr. Gárdos Júlia Gordos Erika Marketti Judit PSZI-INT.doc Létrehozás dátuma: 2007.01.13. Részletesebben A Magyar Ápolási Egyesület I. Kongresszusa
A Magyar Ápolási Egyesület I. Kongresszusa PROGRAMFÜZET M A G Y A R Á P O L Á S I E G Y E S Ü L E T Hungarian Nursing Association H-1431 Budapest, Pf. 190. Tel/Fax: 36 1 266 5935, 36 20 216-4280 http://www.apolasiegyesulet.hu Részletesebben Közhasznúsági beszámoló 2008
Közhasznúsági beszámoló 2008 A Civil Centrum Közhasznú Alapítvány célja: Magyarországon bejegyzett non-profit szervezetek működésének erősítése, hatékonyságuk növelése, annak érdekében, hogy társadalmi Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011. ALU-SE Alapítvány
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011. ALU-SE Alapítvány 1116 Budapest, Fehérvári út 144. Adószám: 19650218-1-43 Budapest, 2011. március 05. A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített Részletesebben PÁKA ÉRTÉKEIÉRT EGYESÜLET KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS. 2010.év
1 PÁKA ÉRTÉKEIÉRT EGYESÜLET KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010.év Páka, 2011. május 18. Bécs József Elnök 2 TARTALOM 1. A szervezet adatai 2. Közhasznú egyszerűsített beszámoló /Mérleg, Közhasznú eredménylevezetés/ Részletesebben Okányi Horgász Egyesület 5534, Okány, Rákóczi u. 55. 2011. évi Közhasznúsági jelentése
Okányi Horgász Egyesület 5534, Okány, Rákóczi u. 55. 2011. évi Közhasznúsági jelentése Okány, 2012. február 18. Petri László elnök A Okányi Horgász Egyesület Közhasznúsági jelentése a 2011-es esztendőről Részletesebben A Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Egészségügyi Holding megalakulásáról sikerek és buktatók A fekvőbeteg ellátás progresszivitásának kialakítása DR.
A Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Egészségügyi Holding megalakulásáról sikerek és buktatók A fekvőbeteg ellátás progresszivitásának kialakítása DR. TÓTH LAJOS BARNA szakmai főigazgató A KÖRÜLMÉNYEK, MELYEK Részletesebben VÁROSFEJLESZTŐ TÁRSASÁGOK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2013. ÉV
VÁROSFEJLESZTŐ TÁRSASÁGOK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2013. ÉV Kecskemét, 2013. január 28. elnök 1 AZ EGYESÜLET FŐBB ADATAI Név: Rövid név: Székhely: Bírósági határozat száma: Városfejlesztők Részletesebben Négy Kos Hagyományőrző és Íjász Egyesület 8960 Lenti, Bottyán J. utca 3. II/4.
Négy Kos Hagyományőrző és Íjász Egyesület 8960 Lenti, Bottyán J. utca 3. II/4. 2010. évi Közhasznúsági jelentése 1 Négy Kos Hagyományőrző és Íjász Egyesület Közhasznúsági jelentése a 2010-es esztendőről Részletesebben Közgyűlési jegyzőkönyv
1 Közgyűlési jegyzőkönyv Amely készült a Magyar Artériás Stiffness Társaság (1103 Budapest, X. ker. Kőér u. 2/D.) 2010. április 15-én du.17.25 órai kezdettel megtartott megismételt közgyűléséről. Helyszín: Részletesebben A Mezőtúri Hallgatókért Alapítvány Közhasznúsági jelentése 2013. év
2083-2/2014 E L Ő T E R J E S Z T É S A Kerekegyháza Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2014. május 28-i ülésére Tárgy: Kerekegyházi Kábelkommunikációs Kft 2013.évi beszámolója Az előterjesztést Részletesebben A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület Szervezeti és Működési Szabályzata. A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület
MOZGÁSSÉRÜLTEK MEZŐKÖVESDI EGYESÜLETE Tel : 49/411-346; 500-169 Fax : 0649/500-170 Adószám:18417803-1-05 Bank Sz.:55100162-12001462 J E G Y Z Ő K Ö N Y V Készült: 2010. március 27-én Mezőkövesden, az Ipartestületek Részletesebben Közhasznúsági Jelentés Mezei Menedék KHA ASZ:18210668-1-14. MEZEI MENEDÉK KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY 2011. évi Közhasznúsági jelentése
Közhasznúsági Jelentés Mezei Menedék KHA ASZ:18210668-1-14 MEZEI MENEDÉK KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY 2011. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2012. május 5. Mezei Erzsébet Bevezető A Mezei Menedék Közhasznú Részletesebben Magyar Lábtoll-labda Szövetség 5052 Újszász, Kossuth L. u. 13. 2008. évi Közhasznúsági jelentése
Magyar Lábtoll-labda Szövetség 5052 Újszász, Kossuth L. u. 13. 2008. évi Közhasznúsági jelentése Újszász, 2009. március 10. Főtitkár 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ A Magyar Lábtoll-labda Szövetség 2008. évben Részletesebben HÉREGI KÁLVIN ALAPÍTVÁNY 2832 Héreg, Fő u. 151. Adószám: 18615537-1-11 Bankszámla szám: 63200250-11037204. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011.
HÉREGI KÁLVIN ALAPÍTVÁNY 2832 Héreg, Fő u. 151. Adószám: 18615537-1-11 Bankszámla szám: 63200250-11037204 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011. évi 1 Tartalom 1. Számviteli beszámoló - egyéb szervezetek közhasznú Részletesebben ÉLETÚT ALAPÍTVÁNY 2600 Vác, Zichy Hippolyt u.22. Felnőttképzési nyilvántartási szám: 13-0283-04 Akkreditációs lajstromszám: AL - 0564
ÉLETÚT ALAPÍTVÁNY 2600 Vác, Zichy Hippolyt u.22. Felnőttképzési nyilvántartási szám: 13-0283-04 Akkreditációs lajstromszám: AL - 0564 Tel/fax: 27-302-893 Mobil: 30-29 33 657 E-mail: eletut @eletutvac.hu Részletesebben KRÚDY SPORT ALAPÍTVÁNY NYÍREGYHÁZA, EPRESKERT U. 64.
KRÚDY SPORT ALAPÍTVÁNY NYÍREGYHÁZA, EPRESKERT U. 64. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008. TARTALOM 1. Az alapítvány alapadatai 2. Egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámoló mérlege 3. Kimutatás Részletesebben SANDAN KARATE KÖZHASZNÚ SPORTEGYESÜLET. 2220 Vecsés Hunyadi u. 13. Adószám: 18701335-1-13. Cégjegyzékszám: TE 3777. Ksh: 450135
SANDAN KARATE KÖZHASZNÚ SPORTEGYESÜLET 2220 Vecsés Hunyadi u. 13. Adószám: 18701335-1-13 Cégjegyzékszám: TE 3777 Ksh: 450135 2011. évi Közhasznúsági jelentése Vecsés, 2012. május 23. Közhasznúsági jelentés Részletesebben III. Szakdolgozói Tudományos Nap
III. Szakdolgozói Tudományos Nap Mosonmagyaróvár Karolina Kórház-Rendelőintézet Ápolásfejlesztési és Oktatási Munkacsoportja Szakdolgozói Továbbképző Tudományos Napot szervez Időpont: 2014. február 07. Részletesebben MTH Magyar Túra Hajó Közhasznú Vitorlás Egyesület 2400 Dunaújváros, Semmelweis utca 1. III./12. 2011. évi Közhasznúsági jelentése
MTH Magyar Túra Hajó Közhasznú Vitorlás Egyesület 2400 Dunaújváros, Semmelweis utca 1. III./12. 2011. évi Közhasznúsági jelentése Dunaújváros, 2012. május 19. Katona Dániel elnök Az MTH Magyar Túra Hajó Részletesebben Jegyzőkönyv. Pördefölde Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 2014. január 30 - án megtartott ülésről.
173/1/2014. Zala Megye Pördefölde Jegyzőkönyv Pördefölde Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 2014. január 30 - án megtartott ülésről. Rendelet: 1/2014.(I. 30.) önkormányzati rendelet a települési Részletesebben Rába-Duna-Vág Korlátolt Felelősségű. 2013. évi Egyszerűsített éves beszámoló Kiegészítő Melléklete
Rába-Duna-Vág Korlátolt Felelősségű Európai Területi Együttműködési Csoportosulás Tatabánya Fő tér. 4. 2800. Rába-Duna-Vág Korlátolt Felelősségű Európai Területi Együttműködési Csoportosulás 2013. évi Részletesebben 2011. évi Közhasznúsági jelentése. Szabadszentkirály, 2012. 04. 06. Gyulai Krisztián elnök
Szabadszentkirályi Önkéntes Tűzoltó Egyesület 7951 Szabadszentkirály Petőfi S. u. 90. Bírósági bejegyzés száma: 12.Pk.60.064/2011/6. Nyilvántartási száma: 3203 2011. évi Közhasznúsági jelentése Szabadszentkirály, Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2012.
Adószám: 18181256-2-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: nyilvántartási szám: 8949 MAGYAR KARDIOLÓGUSOK TÁRSASÁGÁNAK SZÍVALAPÍTVÁNYA 1146.BUDAPEST. CHÁZÁR ANDRÁS ÚT 19. 2012. Fordulónap: Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS. A Magyarországi Camphill Egyesület 2010. évi működéséről
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS A Magyarországi Camphill Egyesület 2010. évi működéséről A beszámoló tartalma: 1. Egyszerűsített éves közhasznú beszámoló 2. A vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatás 3. A Részletesebben FELDERÍTŐK TÁRSASÁGA EGYESÜLET 2012. ÉVI PÉNZFORGALMA. Bevétel Ft Megjegyzés. Kiadás Ft Megjegyzés
1 Tisztelt Közgyűlés! A civil szervezetek történetében az adó 1%-ának felhasználását szabályzó 1996-os törvény hatálybalépése óta nem volt olyan komoly felbolydulás, mint a 2011.évi jogszabályi változások Részletesebben A FEHÉR GYŰRŰ Közhasznú Egyesület. Felügyelő Bizottságának jelentése az Egyesület 2013. évi pénzügyi és szakmai tevékenységéről
A FEHÉR GYŰRŰ Közhasznú Egyesület Felügyelő Bizottságának jelentése az Egyesület 2013. évi pénzügyi és szakmai tevékenységéről A Felügyelő Bizottság áttekintette a FEHÉR GYŰRŰ Közhasznú Egyesület 2013. Részletesebben 2013. december 31-i Egyéb szervezet Egyszerűsített beszámolójának kiegészítő melléklete
MÁTHÉ ERZSI ALAPÍTVÁNY A KORASZÜLÖTTEKÉRT KÖZHASZNÚ SZERVEZET 2013. december 31-i Egyéb szervezet Egyszerűsített beszámolójának kiegészítő melléklete I.Az Alapítvány bemutatása: Az Alapítványt a PEST-megyei Részletesebben SZKÉNÉ SZÍNHÁZ NONPROFIT KÖZHASZNÚ KFT. 2011. évi közhasznúsági jelentése
SZKÉNÉ SZÍNHÁZ NONPROFIT KÖZHASZNÚ KFT. 2011. évi közhasznúsági jelentése A Nonprofit Közhasznú Kft. a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. Törvény 19. meghatározott módon közhasznúsági jelentést Részletesebben A PIREHAB Rehabilitációs Foglalkoztató Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE a 2012. évről
A PIREHAB Rehabilitációs Foglalkoztató Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE a 2012. évről 1. A közhasznú társaság alapadatai: Cégnév: PIREHAB Nonprofit KFT. Székhely: 4025 Debrecen, Részletesebben Független könyvvizsgálói jelentés a
Független könyvvizsgálói jelentés a Magyar Elektrotechnikai Egyesület 2007. évi beszámolójának felülvizsgálatáról Budapest, 2008. április 1 Megállapítások A Magyar Elektrotechnikai Egyesület 2007. XII.31-i Részletesebben Magyarországi Viharvadászok és Viharkárfelmérők Közhasznú Egyesülete
Magyarországi Viharvadászok és Viharkárfelmérők Közhasznú Egyesülete Székhely: 6080 Szabadszállás, Balázspuszta 105. Adószám: 18033108-1-07 Statisztikai számjel: 18033108 9499 529 07 Pk. 60.042/2010/4. Részletesebben A Magyar Szakképzési Társaság működésének ÜGYRENDJE. Az MSZT elnöksége a 2011. 02. 21-i ülésén megtárgyalta. Jóváhagyta: Szenes György elnök
A Magyar Szakképzési Társaság működésének ÜGYRENDJE Az MSZT elnöksége a 2011. 02. 21-i ülésén megtárgyalta. Jóváhagyta: Szenes György elnök I. Az ügyrend célja Az ügyrend célja, hogy meghatározza az alapszabályban Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. A Kerekegyháza Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2014. május 28 - i ülésére
2067-2/2014 E L Ő T E R J E S Z T É S A Kerekegyháza Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2014. május 28 - i ülésére Az előterjesztést készítette: Ferencz Péter ügyvezető Előterjesztő: Dr. Kelemen Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolója. Magyar Sürgösségi Orvostani Társasság Közhasznú Egyesület
A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolója Magyar Sürgösségi Orvostani Társasság egyéb szervezet megnevezése 4400 Nyíregyháza, Szent István u.68. címe Keltezés: Részletesebben Az Országos Polgárőr Szövetség 2013. évi közhasznúsági jelentése Bevételek

matches:
Pf. 25
Pf. 25
Pf.204
Bíróság
Pf. 190
Bíróság