text:
Kpkf.37.112/2019/2. számú határozat
Címlap > Kpkf.37.112/2019/2. számú határozat
Az ügy száma: Kpkf.IV.37.112/2019/2.
Az ügy tárgya: a Budapest Környéki Törvényszék 24.Kf.20.623/2016/3. számú ítéletének – a 18/2018. (XI. 12.) AB határozat (belső ügyszám: IV/1963-23/2016.) által történő – megsemmisítését követő eljárás meghatározása
A Kúria az Alkotmánybíróság 18/2018. (XI. 12.) AB határozata alapján a Budapest Környéki Törvényszéket új eljárásra és új határozat hozatalára utasítja.
[1] A felperest a Dabasi Járási Hivatal 2013. február 19-én kelt határozatával termőföld engedély nélküli igénybevétele miatt 30 000 Ft földvédelmi bírság megfizetésére kötelezte. A felperes 2014. október 27-én vevőként adásvételi szerződést kötött egy szántó művelési ágú ingatlanra. A Pest Megyei Kormányhivatal 2015. szeptember 21-én kelt határozatával az adásvételi szerződés hatósági jóváhagyását a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény (a továbbiakban: Földforgalmi törvény) 27. § (2) bekezdés b) pont bb) alpontjára hivatkozással megtagadta. A rendelkezés értelmében az adásvételi szerződés jóváhagyását meg kell tagadni, ha a vevővel szemben a birtokában álló föld jogellenes más célú hasznosítása, vagy a hasznosítási kötelezettség megsértése miatt az adásvételi szerződés közlését megelőző öt éven belül jogerősen földvédelmi bírság került kiszabásra.
[2] A határozattal szemben a felperes bírósági felülvizsgálatot kezdeményezett. Az első fokon eljáró Budapest Környéki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2016. február 16-án kelt ítéletével a felperes keresetét elutasította. Az elsőfokú ítélet rögzítette, hogy a Földforgalmi törvény 27. §-a – a törvény 69. § (4) bekezdése értelmében – 2014. május 1-jén lépett hatályba, ezért a 2014. október 27. napján megkötött szerződés esetében a Földforgalmi törvény 27. § (2) bekezdés b) pont bb) alpontjában rögzített szabályt alkalmazni kellett. A felperes fellebbezése nyomán másodfokon eljárt Budapest Környéki Törvényszék 2016. július 12-én kelt ítéletében az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta.
[3] Ezt követően a felperes (továbbiakban: indítványozó) alkotmányjogi panaszt nyújtott be az Alkotmánybírósághoz a jogerős ítélettel szemben. Az indítványozó a Földforgalmi törvény 27. § (2) bekezdés b) pont bb) alpontja alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte. Álláspontja szerint sérti az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésében foglalt jogállamiság elvéhez kötődő visszaható hatályú jogalkotás tilalmának elvét a tulajdonhoz való joggal összefüggésben, ha a Földforgalmi törvény adott rendelkezésének hatályba lépését megelőzően kiszabott földvédelmi bírság miatt is kötelezően meg kell tagadni az adásvételi szerződés hatósági jóváhagyását. Ezzel pedig a Földforgalmi törvény a hatályba lépését megelőző időre tenné terhesebbé egy jogellenes magatartás következményeit.
[4] Az Alkotmánybíróság a 18/2018. (XI. 12.) AB határozatában a Földforgalmi törvény 27. § (2) bekezdés b) pont bb) alpontjával kapcsolatban az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdéséből fakadó alkotmányos követelményként határozta meg, hogy e rendelkezés hatálybalépését – 2014. május 1-jét – követően jogerősen kiszabott földvédelmi bírság esetén kell az adásvételi szerződés jóváhagyását az adott rendelkezés értelmében megtagadni. Az alkotmányos követelmény meghatározására tekintettel az Alkotmánybíróság a Földforgalmi törvény 27. § (2) bekezdés b) pont bb) alpontja alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasította.
[5] Mindezek mellett a 18/2018. (XI. 12.) AB határozat a Budapest Környéki Törvényszék 24.Kf.20.623/2016/3. számú ítéletét megsemmisítette. Az Alkotmánybíróság szerint a bíróság jogértelmezése a visszaható hatályú jogalkotás tilalmába ütközik.
[8] Arra tekintettel, hogy a megsemmisítés következtében elbírálatlan fellebbezés maradt a Budapest Környéki Törvényszék előtt, a Kúria a Törvényszéket új eljárásra és új határozat hozatalára utasítja. Az új eljárásra a Kúria azt az iránymutatást adja, hogy a Földforgalmi törvény 27. § (2) bekezdés b) pont bb) alpontját az ügyben akként értelmezze, hogy az ne sértse az Alkotmánybíróság által kimondott visszaható hatály tilalmát.

matches: Kúria Bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria


text:
VI. Általános tájékoztató a tárgyalás menetéről és a jegyzőkönyvről | Fővárosi Törvényszék
VI. Általános tájékoztató a tárgyalás menetéről és a jegyzőkönyvről
1. Mi az a büntető tárgyalás és melyek az általános jellemzői?
A bírósági eljárás alapvető formája a tárgyalás. A bíróság a tényállás tisztázásához a bizonyítási eljárást a tárgyaláson folytatja le, továbbá a büntetőjogi főkérdésről - a vádlott büntetőjogi felelősségéről – is általában tárgyaláson kell döntenie. A bíróság tárgyalása nyilvános, a tárgyalás egészéről vagy annak egy részéről a nyilvánosság kizárására (zárt tárgyalás) hivatalból, vagy az ügyész, a vádlott, a védő, a sértett, illetőleg a tanú indítványára kerülhet csak sor és kizárólag erkölcsi okból, avagy az eljárásban részt vevő kiskorú, vagy más eljárásban részt vevő személyek, a tanú védelme érdekében, továbbá a minősített adat (pl. államtitok) védelme végett.
A tárgyaláson a bíróság tagjai, a jegyzőkönyvvezető, a vádló (ügyész, magánvádló, pótmagánvádló), a vádlott és a védő, valamint azok vesznek részt, akiket a bíróság megidézett vagy értesített.
A bíróság nyilvános tárgyalásán hallgatóként bárki részt vehet, azonban a tanács elnöke a tárgyalás szabályszerű lefolytatása, méltóságának és biztonságának megőrzése érdekében, helyszűke esetén meghatározhatja a hallgatóság létszámát. Nem vehet viszont részt a tárgyaláson tizennegyedik életévét még be nem töltött személy, míg a tizennyolcadik életévét be nem töltött személy csak a tanács elnökének engedélyével lehet jelen.
A tárgyaláson a nyilvánosság tájékoztatása érdekében a sajtó is jelen lehet, de hang- vagy képfelvétel a tanács elnöke engedélyével, a bírósági tárgyaláson jelenlévő személyről csak az érintett hozzájárulásával készíthető. A tárgyalás folyamatosságának és zavartalanságának érdekében azonban a tanács elnöke az engedélyt megtagadhatja, bármikor visszavonhatja.
A tárgyalást a tanács elnöke vezeti és állapítja meg az elvégzendő cselekmények sorrendjét, gondoskodik a tárgyalás méltóságának megőrzéséről. Ennek érdekében a tárgyalóteremből eltávolíttathatja azokat, akik állapotuk vagy megjelenésük folytán a tárgyalás méltóságát, vagy a tárgyalás szabályszerű lefolyását, a rend megtartását súlyosan megsértik, rendzavaró magatartásukkal a tárgyalást lehetetlenné teszik.
Akit a bíróság előtt kihallgatnak, vagy aki a bírósághoz szól annak a bíróság felé fordulva, állva kell beszélnie. Ez azonban nem jelenti azt, hogy a tanács elnöke e szabály alól kivételt nem tehetne, pl. egészségügyi okból engedélyezheti a vallomás ülve történő megtételét.
Jogszabályok: Be. 234-249. §-ok, 281-286. §-ok
2. Hogyan zajlik egy büntető tárgyalás?
A bíróság tárgyalását a tanács elnöke (bíró) a vád tárgyának (lényegében a bűncselekmény(ek)nek) a rövid megjelölésével nyitja meg, ezt követően figyelmezteti a jelenlévő hallgatóságot a csend és rend megtartására, a rendzavarás következményeire. A tanács elnöke továbbá közli a bíróság tagjai, a jegyzőkönyvvezető, az ügyész és a védő(k) nevét, majd számba veszi a megjelenteket és megállapítja, hogy az idézettek és értesítettek jelen vannak-e. Mivel a bíróság ekkor szembesül azzal, hogy egyes megidézettek megjelentek-e vagy sem, csak ekkor tudja megállapítani, hogy a tárgyalást meg lehet-e tartani.
Amennyiben valamely megidézett meg nem jelenése a tárgyalás megtartásának akadályát képezi, úgy a bíróság már ekkor elhalasztja a tárgyalást, az esetek többségében nyomban megjelölve az újabb tárgyalási határnapot, amelyre a megjelenteket nyomban megidézi. A megjelent szabadon lévő vádlott(ak)at, továbbá a védő(ke)t, tanúkat ilyenkor a bíróság szóban idézi meg, a mulasztásnak a korábban részükre írásban megküldött idézésben már megjelölt törvényes következményeire történő figyelmeztetés mellett.
Megtartható viszont a tárgyalás akkor, ha a vádlott szabályszerű idézés ellenére nem jelent meg és a tanács elnökének a vádlott azonnali rendőri elővezetésre tett intézkedése nem vezetett eredményre, vagy az nem volt lehetséges, azonban a bizonyítási eljárást ebben az esetben nem lehet befejezni.
Amennyiben a tárgyalás megtartásának akadálya nincs, a tanács elnökének felhívására - az engedély nélküli eltávozás hátrányos következményeire történő figyelmeztetést követően – a tanú(k) és a szakértő kihallgatásuk megkezdéséig elhagyják a tárgyalótermet, majd a bíróság a tárgyalást megkezdi.
A tanács elnökének felhívására az ügyész a vádiratot ismerteti, majd – az ekkor még a tárgyalóteremben jelen lévő – sértett, illetőleg képviselője nyilatkozhat arról, hogy polgári jogi igényt érvényesít-e és azt ismertetheti. Ezt követően a tanúként kihallgatandó sértettnek a tárgyalótermet kihallgatásáig el kell hagynia.
A bizonyítási eljárás a vádlott kihallgatásával kezdődik, amennyiben a büntető ügyben több vádlott van, őket a bíróság egyenként, a még ki nem hallgatott vádlott-társak távollétében hallgatja ki. Az elsőként kihallgatásra kerülő vádlott kivételével a tanács elnöke a vádirat ismertetését követően felhívja a további vádlottakat a tárgyalóterem elhagyására az engedély nélküli eltávozás hátrányos következményeire történő figyelmeztetés mellett.
Az ügyész, a vádlott és a védő által indítványozott bizonyítási cselekményekről, és azok sorrendjéről a tanács elnöke az indítványok figyelembe vételével határoz, de a vádlott(ak) kihallgatását követően a tanúk közül rendszerint a sértettet kell elsőként kihallgatni, ezután kerül sor a tanúk, az eljárásba bevont szakértők meghallgatására, további eljárási cselekmények (pl. szembesítés, bizonyítási kísérlet, szakvélemény továbbá okiratok felolvasása és ismertetése, bírói szemle) foganatosítására.
A bíróság a megkezdett tárgyalást az ügy befejezéséig lehetőleg nem szakítja meg. Az esetek többségében azonban – főként több vádlottas, terjedelmes ügyekben – a tárgyalás előkészítésének kellő alapossága mellett is szükség lehet a bizonyítás kiegészítésére, továbbá ha a megidézettek egy része nem jelent meg és meghallgatásuk elengedhetetlen, vagy a bíróság bármely akadály miatt a tárgyalást és a bizonyítási eljárást meg sem tudta kezdeni a tárgyalás elhalasztásra, illetőleg elnapolásra kerül.
A tárgyalás elhalasztása, avagy elnapolása esetén a tárgyalás folytatásának újabb időpontját, határnapját ki kell tűzni, de előfordulhatnak olyan esetek, amikor valamely okból a tárgyalás folytatása kétséges lehet. Ilyenkor a bíróság a tárgyalás határnapjának hivatalból történő kitűzéséről rendelkezik.
A bíróság a tárgyalást annak megismétlése nélkül 6 hónapon – kiemelt ügyek esetében 3 hónapon – belül folytathatja, ellenkező esetben azt újra kell kezdeni.
Előfordulhat, hogy a bizonyítás tárgyaláson nem végezhető el, vagy az rendkívüli nehézségbe ütközik (pl. a tanú mozgás-, vagy utazóképtelen). Ilyenkor a bíróság a hivatásos bíró tagját küldi ki a bizonyítási cselekmény lefolytatására, vagy avégett más bíróságot keres meg, igen ritkán az is előfordulhat, hogy nem a bíróság épületében, hanem más helyszínen tart tárgyalást (helyszíni tárgyalás).
A bizonyítási eljárás lefolytatása és az eljárásban keletkezett iratok ismertetése után, ha további bizonyítási indítványokat nem tettek, vagy azt a bíróság elutasította, a tanács elnöke a bizonyítási eljárást befejezettnek nyilvánítja. Ezt követően kerül sor a perbeszédekre, így az ügyész vádbeszédére, valamint a védő(k) védőbeszédére.
Az ügyész a vádbeszédben elemzi a bizonyítás anyagát, értékeli a vádlott védekezését támogató és cáfoló bizonyítékokat, továbbá minden olyan kérdésről indítványt terjeszt elő, amelyben a bíróságnak döntenie kell, így a bűncselekmény minősítésére, a fő- és mellékbüntetésekre, valamint arra, hogy a bíróság milyen egyéb intézkedéseket tegyen. Az ügyész a büntetés, illetőleg intézkedés meghatározott mértékére azonban nem tehet indítványt.
Az ügyész vádbeszéde után felszólalással élhet még a sértett, a magánfél és az egyéb érdekelt, valamint képviselőik.
A bíróságnak az ügydöntő határozat meghozatala végetti tanácsülését megelőzően az utolsó szó joga mindig a vádlottat illeti, amely egy nyilatkozattételi lehetőség. Ez azonban nem azonos a tárgyaláson történő kihallgatásával, így korábban előterjesztett védekezését, vallomásait nem ismételheti meg. Ez már csak azért sem, célszerű, mert az általa ekkor előadottak bizonyítékként nem vehetők figyelembe. A vádlottat az utolsó szó jogán előadottakban korlátozni, tőle a szót megvonni csak annyiban lehet, amennyiben az vallomásának megismétlésére irányul, figyelmeztetés ellenére azzal visszaél, vagy rendbontást valósít meg.
Miután a bíróság mindazokat meghallgatta, akik indítványt tehettek és felszólalhattak, valamint a vádlott is élt az utolsó szó jogával, visszavonul, hogy tanácsülésen meghozza ügydöntő határozatát. Az ügydöntő határozatot (ítélet) a meghozatala után nyomban ki kell hirdetni, de ha az ügy bonyolultsága, a határozat nagy terjedelme vagy más fontos ok szükségessé teszi, a határozat meghozatalára és kihirdetésére a tárgyalás nyolc, kivételesen tizenöt napra elnapolható.
A bíróság ügydöntő határozatának rendelkező részét a tanács elnöke állva olvassa fel és a jelenlevők állva hallgatják meg, de a tanács elnöke valamely jelen lévő személy egészségi állapotára tekintettel e szabály alól kivételt tehet. Ezt követően – már ülve – a tanács elnöke szóban elmondja az indokolás lényegét. Miután a szóbeli indokolás a lényegre szorítkozik, ez azt jelenti, hogy terjedelmében eltérhet az írásbeli, részletes kifejtéstől, ugyanakkor meg kell hogy feleljen a rendelkező részben foglaltaknak.
Az ügydöntő határozat kihirdetése után a tanács elnöke megkérdezi a jelen lévő fellebbezésre jogosultakat, hogy kívánnak-e fellebbezni. A fellebbezési nyilatkozatokat az alábbi sorrendben teszik meg: ügyész (magánvádló, pótmagánvádló), vádlott(ak), védő(k). A magánfél és az egyéb érdekelt. A fellebbezésre jogosultak a kihirdetett határozatot vagy annak rájuk vonatkozó rendelkezését tudomásul vehetik, vagy fellebbezést jelenthetnek be, illetőleg esetleges fellebbezésük bejelentésére három nap gondolkodási időt tarthatnak fenn.
Amennyiben a kihirdetett ítéletet az arra jogosultak valamennyien tudomásul vették, azaz fellebbezést nem jelentettek be, továbbá három nap gondolkodási időt sem tartott fenn senki, a tanács elnöke megállapítja, hogy az ítélet jogerőre emelkedett és végrehajtható. Amennyiben az ítélet nem nyomban, hanem később emelkedik jogerőre a határozat jogerejét és végrehajthatóságát az ügyben eljárt tanács elnöke a határozat eredeti példányára vezetett záradékkal tanúsítja, mely úgynevezett „jogerősítési záradékot” a határozat valamennyi kiadmányára is minden esetben rá kell vezetni.
Amennyiben valamely arra jogosult fellebbezést jelent be, meg kell jelölnie, hogy a határozat mely rendelkezését sérelmezi és fellebbezése mire irányul. (pl. felmentés, a büntetés enyhítése). Az ügyésznek azt is meg kell jelölnie, ha a vádlott terhére fellebbez. A fellebbezési ok téves megjelölése vagy egyébként téves volta miatt a fellebbezés érdemi elbírálását nem lehet megtagadni. A fellebbezés írásban is indokolható, azt az elsőfokú bíróságnál, az iratok felterjesztését követően pedig a másodfokú bíróságnál kell előterjeszteni.
Ha az ítélet a kihirdetésekor nem emelkedik jogerőre, a bíróság nyomban határoz a kényszerintézkedésekről, így az előzetes letartóztatásról, házi őrizetről, lakhelyelhagyási tilalomról, távoltartásról, ideiglenes kényszergyógykezelésről. Ebben az esetben az előzetes letartóztatás kizárólag azon okból is elrendelhető, ha az ítéletben kiszabott szabadságvesztés tartamára figyelemmel lehet tartani a vádlott szökésétől, vagy elrejtőzésétől. A vádlott felmentésekor, az eljárás megszüntetésekor, továbbá olyan büntetés vagy intézkedés alkalmazásakor, ami nem jár a terhelt szabadságának elvonásával a bíróság az elsőfokú bíróság ügydöntő határozatának kihirdetéséig elrendelt és fenntartott kényszerintézkedést megszünteti és nyomban intézkedik a vádlott szabadlábra helyezéséről.
A bíróság tárgyalását a tanács elnöke a jogorvoslati nyilatkozatok megtétele, valamint a kényszerintézkedésről szóló határozat meghozatala után berekeszti.
Jogszabályok: Be. 234-249. §-ok, Be. 250-256. §-ok, Be. 281-328. §-ok
3. Melyek a büntetőeljárásban készített jegyzőkönyv általános jellemzői?
A bíróság eljárásáról – rendszerint azzal egyidejűleg – a jegyzőkönyvvezető jegyzőkönyvet készít. A bírósági tárgyalásról kötelező jegyzőkönyvet készíteni, és a tárgyalás jegyzőkönyvvezető nélkül akkor sem tartható meg, ha a bíróság az eljárás egészének vagy egy részének gyorsírással, kép- vagy hangfelvevő eszközzel vagy más berendezéssel történő rögzítését rendeli el. A bíróság eljárási cselekményéről készült jegyzőkönyv közokirat, ami - az ellenkező bizonyításáig - hitelt érdemlően igazolja, hogy a cselekményt alakilag szabályszerűen végezték el, és ami az ennek során történteket a valóságnak megfelelően tartalmazza.
A Büntetőeljárási törvény meghatározza a jegyzőkönyv alaki kellékeit, így azt, hogy abban mit kell feltüntetni (többek között a bíróság megnevezését, az ügyszámot, eljárás helyét, idejét, formáját, jelenlévő személyek nevét). Ezen felül áttekinthetően tartalmaznia kell a bírósági eljárás (tárgyalás) menetének és minden lényeges alakiságának a leírását oly módon, hogy abból nyomon lehessen követni az eljárási szabályok megtartását is.
A jegyzőkönyvnek olyan részletességgel kell rögzítenie a tárgyalás anyagát, hogy ne maradjon ki belőle semmi lényeges, ami a tényállás tisztázása és a tényállás jogi elbírálása, az ügy eldöntése szempontjából jelentős. A jegyzőkönyv így általában nem "szó szerint" rögzíti a tárgyaláson történteket, ezt a Büntetőeljárási törvény nem is kívánja meg csak abban az esetben, ha valamely kifejezés vagy kijelentés szó szerinti szövege jelentős, illetve a bíróság hivatalból és indítványra is elrendelheti, hogy valamely tény vagy nyilatkozat így kerüljön a jegyzőkönyvben rögzítésre.
A vádlott és a tanú vallomását, valamint a szakvélemény előadását tartalmilag helyesen, de röviden és közérthetően kell jegyzőkönyvbe foglalni. Rendszerint nem kell felvenni viszont a jegyzőkönyvbe a kihallgatott személyekhez intézett kérdések szövegét, az azonos tartalmú válaszokat pedig csak egyszer kell rögzíteni. Az ügyész, a védő, a pótmagánvádló képviselőjének, illetve a magánvádlónak a perbeszédét sem kell teljes egészében rögzíteni; a jegyzőkönyvnek abból a törvényi előírásoknak megfelelően kizárólag a terhelt bűnösségének megállapítására vagy felmentésére, a minősítésre, a kiszabandó büntetésre vagy alkalmazandó intézkedésre, az ennek során a vádlott javára vagy terhére értékelendő körülményekre, az egyéb jogkövetkezményekre, illetve a járulékos kérdésekre vonatkozó indítványokat kell tartalmaznia. Jegyzőkönyvbe lehet foglalni – az ügydöntő határozat kivételével – az eljárás során hozott határozatokat is.
Ha a jegyzőkönyv nem az eljárási cselekménnyel egyidejűleg készült, avagy az eljárási cselekményen történtek rögzítése gyorsírással, kép- és hangfelvevő eszközzel vagy más berendezéssel történt, a jegyzőkönyvet az eljárási cselekmény időpontjától számított nyolc napon belül kell elkészíteni. Ha a jegyzőkönyv ezen idő alatt nem készül el (pl. több napos tárgyalás volt az ügyben) a tanács elnöke értesíti az ügyészt, a vádlott(ak)at és a védő(ke)t a jegyzőkönyv elkészültének időpontjáról.
A bíróság hivatalból elrendelheti az eljárás egészének vagy egy részének gyorsírással történő feljegyzését, kép- vagy hangfelvevő eszközzel vagy más berendezéssel történő rögzítését is. Erre különösen akkor kerülhet sor, ha az eljárási cselekmény, illetve az ott elhangzottak pontos rögzítéséhez és törvényességének utólagos ellenőrzéséhez nagyobb érdek fűződik. Ez a rögzítési mód azonban a jegyzőkönyvet nem pótolja, a jegyzőkönyvvezetőnek ilyen esetben is jelen kell lennie a tárgyaláson és tárgyalási jegyzeteket kell készítenie. Az ily módon rögzítettek eredménye különösen felhasználható, ha a jegyzőkönyv kiegészítését vagy kijavítását indítványozták, vagy akár tárgyi bizonyítási eszközként is, ha a jegyzőkönyv hitelességét kétségbe vonják.
A bíróság az eljárási cselekménynek a gyorsírással, kép- vagy hangfelvevő eszközzel vagy más berendezéssel történő rögzítését az ügyész, a vádlott, a védő vagy a sértett indítványára is elrendelheti, ennek feltétele azonban, hogy ezen igényüket kellő időben terjesszék elő, továbbá a vádlott, a védő, vagy a sértett ezen indítványukkal egyidejűleg a költséget is köteles előlegezni.
Ha az eljárási cselekményen részt vett valamely személy megítélése szerint a jegyzőkönyv hiányos, hibás, avagy hibásan tartalmazza a történteket, úgy a jegyzőkönyv elkészültétől számított tizenöt napon belül annak kiegészítését vagy kijavítását indítványozhatja a bíróságnál. A bíróság az indítványnak helyt ad, ha azt a rendelkezésére álló adatok figyelembevételével alaposnak találja. Ebben az esetben nem hoz határozatot, hanem a kiegészítést vagy kijavítást átvezeti a jegyzőkönyvön. Ha viszont nem egyértelmű, hogy az indítvány alapos-e, szükség szerint elrendeli az eljárási cselekményen jelen voltak meghallgatását. Ebben az esetben elsősorban a jegyzőkönyvvezetőt, az ügyészt, a vádlottat és a védőt kell meghallgatni. A jegyzőkönyv kiegészítésére vagy kijavítására irányuló indítványt elutasító végzés ellen fellebbezésnek van helye, míg az elkésetten benyújtott indítványt érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani. A határidő elmulasztása miatt azonban igazolásnak van helye. A bíróság indítványra és hivatalból is elrendelheti a jegyzőkönyv kijavítását nyilvánvaló név- vagy számelírás, és más hasonló elírás esetében.
Jogszabályok: Be. 250-255. §-ok, 14/2003.(VI.19.)IM rendelet
‹ V. Általános tájékoztató a sértett és a tanú büntetőeljárásban gyakorolható jogairól és kötelességeiről fel VII. Általános tájékoztató a jogorvoslatok bejelentéséről és típusairól ›

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
IV/00926/2018
. IV/00926/2018
Az ügy tárgya: A Kúria Bfv.I.1935/2017/6. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (nyomozási bíró eljárása a másodfokú eljárásban)
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Pécsi Törvényszék 7.B.40/2016/53. számú ítélete, a Pécsi Ítélőtábla Bf.II.5/2017/15. számú ítélete, valamint a Kúria Bfv.I.1935/2017/6. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kéri az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozót kábítószer-kereskedelem bűntettének kísérletében találta bűnösnek az elsőfokú bíróság. A másodfokú bíróság az indítványozó vonatkozásában az az elsőfokú ítéletet helybenhagyta. A Kúria az indítványozó tekintetében az első- és másodfokú döntéseket hatályában fenntartotta.
Az indítványozó sérelmezi, hogy az elsőfokú tárgyaláson olyan bíró vett részt és állapította meg az indítványozó büntetőjogi felelősségét, aki a nyomozati szakban az előzetes letartóztatás meghosszabbításáról rendelkezett. Azáltal, hogy a másodfokú bíróság, majd a Kúria az elsőfokú döntés hatályon kívül helyezése helyett azt érdemben elbírálta, nem teljesítette a 21/2016. (XI. 30.) AB határozatban rögzített, erga omnes hatályú alkotmányos követelményt, ami a tisztességes és pártatlan eljáráshoz való joga sérelmét okozta..
a Pécsi Törvényszék 7.B.40/2016/53. számú ítélete, a Pécsi Ítélőtábla Bf.II.5/2017/15. számú ítélete, valamint a Kúria Bfv.I.1935/2017/6. számú végzése
IV_926_2_2018_indítványkieg.egy.szerk_anonim.pdf
A határozat száma: 3020/2019. (I. 21.) AB végzés
2019.01.15 15:00:00 2. öttagú tanács
3020_2019 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Kúria Bfv.l.1935/2017/6. sorszámú végzése, a Pécsi ítélőtábla Bf.ll.5/2017/15. sorszámú ítélete, valamint a Pécsi Törvényszék 2016. november 21-én meghozott 7.B.40/2016/53. sorszámú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó (Fehér Attila) jogi képviselője útján (dr. Pap Csaba ügyvéd, 7621 Pécs, Mátyás király utca 14.) az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz, melyben a Kúria 2018. április 4-én meghozott Bfv.l.1935/2017/6. sorszámú végzése, a Pécsi ítélőtábla 2017. július 6-án meghozott Bf.ll.5/2017/15. sorszámú ítélete, valamint a Pécsi Törvényszék 2016. november 21-én meghozott 7.B.40/2016/53. sorszámú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte. Álláspontja szerint a támadott döntések ellentétesek az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében foglalt tisztességes bírósági eljáráshoz való jogával.
[2]	1.1. Az indítványozó előadta, hogy a büntetőügyében eljáró elsőfokú tanács elnöke a büntetőeljárás nyomozati szakaszában az előzetes letartóztatás meghosszabbításáról határozott. Az indítványozó fellebbezésében, majd felülvizsgálati indítványában is hivatkozott az Alkotmánybíróság 21/2016. (IX. 30.) AB határozatban foglaltakra, melynek értelmében kizárt bíró járt el az ügyében. Az elsőfokú ítélet meghozatalára 2016. november 21. napján, azaz a 21/2016. (IX. 30.) AB határozat közzétételét megelőzően került sor, a másodfokú határozat meghozatalakor (2017. július 6.) azonban már a Pécsi ítélőtábla eljárt tanácsa nem bírálhatta volna felül érdemben a Pécsi Törvényszék ítéletét, hanem hatályon kívül kellett volna helyeznie azt, és a Pécsi Törvényszéket megismételt eljárás lefolytatására utasítani. Erre azonban nem került sor, ahogyan a Kúria is végzésével hatályában fenntartotta az ítéleteket. Azáltal tehát, hogy ügyében kizárt bíró járt el, azonban a felülbírálati fórumok nem hoztak hatályon kívül helyező ítéletet, sérült az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdése szerinti tisztességes bírósági eljáráshoz való joga.
[3]	2. Az Alkotmánybíróság az Abtv. 50. § (1) bekezdése és az Ügyrend 5. § (1) bekezdése alapján tanácsban jár el az ügyben. Az Abtv. 56. § (1) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság először az alkotmányjogi panasz befogadásáról dönt, melynek során az eljáró tanács vizsgálja, hogy az indítvány megfelel-e az alkotmányjogi panasz befogadhatóságára vonatkozó törvényi – formai és tartalmi – feltételeknek, különösen a 27. § szerinti érintettség, a jogorvoslat kimerítése, valamint a 29–31. § szerinti követelményeknek.
[4]	Az Abtv. 29. §-a a befogadhatóság tartalmi feltételeként határozza meg, hogy az alkotmányjogi panasz a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet tartalmazzon vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést vessen fel. E két feltétel alternatív jellegű, így az egyik fennállása önmagában is megalapozza az Alkotmánybíróság érdemi eljárását {például: 3/2013. (II. 14.) AB határozat, Indokolás [30]; illetve 34/2013. (XI. 22.) AB határozat, Indokolás [18]}. Jelen indítvány ugyanakkor nem vet fel sem bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet, sem alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést e körben.
[5]	Az Alkotmánybíróság a pártatlanság követelményének érvényesülését és ennek részeként a kizárási szabályok alkalmazását az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdés szerinti tisztességes bírósági eljáráshoz való jog egyik összetevőjének tekinti. Az Alkotmánybíróság több döntésében foglalkozott annak a kérdésével, hogy mi az alkotmányos megítélése annak, ha első-, vagy másodfokon kizárt bíró járt el az ügyben. Az Alkotmánybíróság a 21/2016. (XI. 30.) AB határozatával az ügyek sokféleségét és a jogbiztonságot mérlegelve nem rendelte el a lezárt ügyek felülvizsgálatát, a határozat meghozatalakor jogerősen befejezett ügyek tekintetében e döntés nem hozott létre új jogorvoslati okot, és az alkotmányjogi panasz benyújtására rendelkezésre álló lejárt határidőket sem élesztette fel {25/2017. (X. 17.) AB határozat, Indokolás [32]}.
[6]	Az Alkotmánybíróság a 3355/2017. (XII. 22.) AB határozatában már vizsgált olyan ügyet, ahol az elsőfokú tanács tagját érintette kizárás. A 34/2013. (XI. 22.) AB határozatra hivatkozással annak tulajdonított kiemelkedő jelentőséget, hogy sor került azon döntés revíziójára, amelynek meghozatalában kizárással érintett bíró vett részt, az eljáró tanács egyetlen tagját sem érintette a vizsgált kizárási szabály, illetve az akkori bírói gyakorlat szerint nem minősült kizártnak az első fokon eljáró bíró. Minderre együttesen figyelemmel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a büntetőügyben hozott bírói döntéseket az alkotmányjogi panaszokban felhívott alaptörvény-ellenesség nem befolyásolhatta érdemben, a tisztességes eljárás helyrehozhatatlan sérelme a bűntető ügyben nem volt megállapítható {Indokolás [11], illetve 3225/2018. (VII. 2.) AB végzés, Indokolás [8]}. Az Alkotmánybíróság ugyanakkor a 3354/2017. (XII. 22.) AB határozatával megsemmisítette a vizsgált ítéletet. E döntésében hangsúlyozta az Alkotmánybíróság, hogy nem azt kéri számon az eljáró bíróságon, hogy nem követte a 21/2016. (XI. 30.) AB határozatban megállapított alkotmányos követelményt, hiszen döntésének meghozatala korábbi, mint az AB határozat Magyar Közlönyben való megjelenése. Ez azonban nem változtatott a fennálló alaptörvény-ellenes helyzeten, ugyanis a végleges döntés meghozatalában vett részt kizárt bíró, az alkotmányjogi panasz jogorvoslati jellege pedig megköveteli, hogy az indítványozó alapjogát ért sérelem ne maradjon orvoslás nélkül. Mindezekből kiindulva jelen ügy vonatkozásában megállapítható, hogy a másodfokú bíróság felülbírálta az indítványozó ügyében hozott ítéletet, így a jogorvoslati fórumok tekintetében a kizárással kapcsolatos alaptörvény-ellenesség nem merült fel.
[7]	Annak kérdésében, hogy a jogorvoslati fórumoknak milyen tartalmú döntést kellett volna hozniuk, az Alkotmánybíróság az alábbiakat állapítja meg. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint az Alaptörvény 28. cikkével összefüggésben érdemben vizsgálhatja a bírói jogértelmezés hibájára alapított alkotmányjogi panaszt, ha az eljárt bíróság az előtte folyamatban volt, valamely Alaptörvényben biztosított jog szempontjából releváns ügynek az alaptörvényi érintettségére tekintet nélkül járt el, vagy az általa kialakított jogértelmezés nem áll összhangban e jog alkotmányos tartalmával {3173/2015. (IX. 23.) AB határozat, Indokolás [53]}. Az Alaptörvény 28. cikkéből fakadóan a bíróságnak azonosítania kell az elé kerülő ügy alapjogi vonatkozásait, és a bírói döntésben alkalmazott jogszabályokat az érintett alapjog alkotmányos tartalmára tekintettel kell értelmeznie {3/2015. (II. 2.) AB határozat, Indokolás [17], 20/2016. (X. 28.) AB határozat, Indokolás [50]}, ha nem így tesz, akkor a meghozott bírói döntés alaptörvény-ellenes {3/2015. (II. 2.) AB határozat, Indokolás [18]}. Ezen alapjogi érintettség vizsgálata kiterjed az Alkotmánybíróság által meghatározott alkotmányos követelmények figyelembevételére és az azoknak megfelelő döntések meghozatalára is. Az alkotmánybírósági határozat rendelkező részébe foglalt alkotmányos követelmény a bíróságokra kötelező, és attól eltérő jelentést nem tulajdoníthatnak az adott jogszabályi rendelkezésnek {3355/2017. (XII. 22.) AB határozat, Indokolás [12]–[13]}. Ilyen alapjogi érintettség kétségkívül felmerült az elsőfokú ítélet vonatkozásában. Azonban mivel a másodfokú bíróság érdemi eljárása (a döntés felülbírálata) orvosolta az elsőfokú eljárás és döntés hibáját, önmagában az, hogy a büntetőeljárás szabályai szerint nem hatályon kívül helyező döntés született és nem az elsőfokú bíróság orvosolta új eljárásával e hibát, illetve a Kúria hatályában fenntartó döntést hozott, nem vet fel alaptörvény-ellenességet.
[8]	Mindezekre tekintettel az alkotmányjogi panasz befogadására az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdése szerinti tisztességes tárgyaláshoz való joggal összefüggésben nincs lehetőség.
[9]	Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt az Ügyrend 30. § (2) bekezdése a) és h) pontjai alapján visszautasította.
. Constitutional complaint against the ruling No. Bfv.I.1935/2017/6 of the Curia (proceeding by the investigating magistrate in the procedure of second instance)
. 3020/2019. (I. 21.)

matches: Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria


text:
Javaslom, hogy indítson kártérítési pert valamennyi érintett szerv (katonai ügyészség, Honvédelmi ...	(2014.03.24. 20:28)
Az elejétől elolvastam a blogot anno kb. fél éve.
Immár kissé lustábban követem, mert teljesen nyi...	(2014.03.12. 20:43)
2014.04.13. 20:39 Viszkisdoboz A Magyar Nemzet és a Hír Tv nem okozott csalódást. Hiába vártam, hogy tényszerűen közöljék: a Központi Nyomozó Főügyészség a stempli ügyben a nyomozást ellenem – bűncselekmény hiányában - megszüntette.
Ők is tudják, én is tudom, hogy kötelesek lennének a publikumot erről is tájékoztatni. Persze a hírszerkesztők már többször el is ítéltek a polgári lap hasábjain, illetve a jobboldali televízióban, így kínos lett volna most ártatlanságomról hírt adni. Na, és persze kampány volt! Nem illett bele a baloldali bűnözőkről szóló hírfolyamba.
Persze könnyen lehet azzal is védekezni, hogy a kormánytól független MTI erről nem adott hírt. Hát honnan a fészkes fenéből tudnának erről a fordulatról?
Egyszer pereltem be a Magyar Nemzetet és a Heti Választ, de veszítettem. Az alperes sajtóorgánumok valótlan állításaikat ugyan nem tudták bizonyítani, de a bírósági indokolás szerint, ha már „ott voltam”, akkor „akár el is követhettem”. A bírósági verdikt szerint később, ha tisztázódott az ügy, akkor kérhetem, hogy erről is adjon hírt a jobboldali napi- és hetilap. Hiába kértem, erről is „elfelejtettek” tudósítani. Ebben az ügyben még nyomozás sem volt, nemhogy vádemelés!
Sajtótisztességük hiányában bocsánatkérésüket már nem is várhatom.
Persze annak is örülhetek, hogy az áprilisi választási hajrában békén hagytak a jobboldali médiumok, és nem lengették meg a még mindig ép skalpomat. Magyarán nem keltették a magyar profi ligában játszó FapálOK és BUDAI SC küzdelmében az első félidős 3 : 0 vezetésem mellett azt a látszatot, hogy ez éppen fordítva van.
(fotó: tisztabeszed.blog.hu)
Az objektív tájékoztatást többé-kevésbé betartó sajtó sem vett tudomást arról, hogy egy újabb elszámoltatási ügy futott zátonyra. Valahogy nem illett a kampányba, mert éppen az ügyészséget ekézték a baloldali politikusok és ebbe nem fért bele egy olyan – egyébként tisztességes – határozat, ami nem vádat emel, hanem éppen megszüntet egy büntetőeljárást. Most nagyvonalúan eltekintek attól a ténytől, hogy már a gyanúsításnak sem volt jogi alapja.
Egyedül a Népszabadságban Lencsés Károly és a cafeblog.hu-n dr. Sándor Zsuzsa foglalkozott az üggyel. Akik ezt a két médiumot nem olvasták, azok még mindig nem tudják, hogy nem vagyok csaló, és nem vezettem félre a honvédelmi minisztert.
Volt egy apró remény arra, hogy az ügyészség újra a politikától független lehessen. De nem így lett.
- Folytatjuk – mondta Orbán Viktor miniszterelnök, így hát én is folytatom a küzdelmet a fennmaradó alaptalan vádak ellen.
A lakás ügyben még nem érkezett meg írásban az első fokú felmentő ítéletem. A Tábornok perben – ahol a másodfokú bíróság helyezte hatályon kívül a felmentő ítéletemet – várhatóan a nyári ítélkezési szünet után kezdődik a megismételt eljárás Debrecenben.
Köszönöm azoknak, akik megállítottak az utcán és együtt örültek velem, hogy legalább a stempli ügy véget ért. Köszönöm a telefonon és e-mailben küldött kedves sorokat. Köszönöm, hogy elolvastad ezt a posztot, mert olvasni még lehet.
Szólj hozzá!	174. Eggyel kevesebb
2014.03.24. 19:39 Viszkisdoboz Nem fogják elhinni, mi történt ma!
gyanúsított ellen az 1978. évi IV. törvény318. §-ának (1) bekezdésébe ütköző és az (5) bekezdés a) pontja szerint minősülő társtettesként elkövetett jelentős kárt okozó csalás bűntette miatt folytatott nyomozást a Be. 190. §-a (1) bekezdésének b) pontja alapján - mivel a nyomozás adatai alapján nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése, és az eljárás folytatásától sem várható eredmény – megszüntetem.”
1 komment	173. Másodfokú verdikt
2014.03.19. 13:31 Viszkisdoboz Mint az köztudomású, a másodfokú bíróság, a Fővárosi Ítélőtábla Katonai Tanácsa 2014. február 12-én hatályon kívül helyezte a kaposvári első fokú felmentő ítéletemet.
A másodfokú bíróság élt kivételes jogkörével, végleg elvette a kaposvári bíróságtól az ügyet, és a megismételt eljárás lefolytatására a Debreceni Törvényszék Katonai Tanácsát jelölte ki.
Ennek az új eljárásnak minden költségét az adófizetők kell, hogy állják, mert a vádlottakat a bűnügyi költség viselésére ilyen esetben már nem lehet kötelezni.
Érdekes egy jogintézmény a megismételt eljárás. Mint egy király az országában. Mindenki köteles a felsőbb bírói hatalom rendelkezését betartani, de saját rendelkezése saját magára már nem vonatkozik. Mert: „A megismételt eljárásban hozott ítélet felülbírálata során a másodfokú bíróságot változatlan tényállás mellett sem kötik a hatályon kívül helyező határozatban kifejtett okok és indokok.” Vagyis ad absurdum a másodfokú bíróság még arra a következtetésre is juthat, amikor az új első fokú határozatot vizsgálja, hogy az általa adott iránymutatás helytelen volt, és újra élhet kasszációs (hatályon kívül helyező) jogával. Ez pedig könnyen elképzelhető, mert mint ahogy egy királyságban egy király van, úgy Magyarországon egy másodfokú katonai tanács van. Vagyis a debreceni első fokú ítéletet is ugyanezen tanács tagjai fogják elbírálni.
A helyzetet bonyolítja, hogy mennyiben tekinthetünk valamit „megismételtnek”, ha katonai ügyész a vádat módosíthatja, vagy a vádat kiterjesztheti, akár el is ejtheti? Na persze, ez utóbbira nem is merek gondolni, mert ez Magyarország. És nem Amerika.
Az talán nyilvánvaló, hogy az ügyészség új vádiratot nem írhat. Persze ebben sem lehetünk biztosak, mert 2010 óta ebben az országban bármi megtörténhet. A vádirat módosítása viszont lehetőséget ad arra, hogy az alapvádiratban szerepeltetett, a koncepcionális, bizonyítékokkal alá nem támasztott vádirati tényállításait az ügyészség visszavonja (lásd alább, 2. számú iránymutatás). Mert az egyszer már megmérettetett és könnyűnek bizonyult. Normális országban ez így lenne. Nálunk azonban a katonai ügyészek megbízói (politikai megrendelők) nyilván fenntartják kizárólag O. János tábornok számtalan sebből vérző vallomásával alátámasztott viszkisdobozos legendát is.
Most pedig nézzük, hogy milyen kötelező előírások szerint kell lefolytatni az új eljárást.
"A másodfokú bíróság az első fokú eljárás lefolytatására a következő iránymutatást adja:
1./ Amennyiben lehetséges, dr. L. XI. r. és B. XII. r. vádlottak büntetőügyeit vissza kell egyesíteni, és az eljárási szabályok maradéktalan betartásával kell lefolytatni a teljes bizonyítási eljárást.
2./ Ismételten ki kell hallgatni a vádlottakat és a tanúkat. Vallomásukat a bizonyítékok között részletesen értékelni kell. Valamennyi vádlott tekintetében meg kell vizsgálni a terhelő és a bűnösségüket cáfoló bizonyítékokat, és azok helyes mérlegelésével kell megállapítani a tényállást, és kell érdemben állást foglalni a vádlottak büntetőjogi felelősségének kérdésében. A bizonyítékokat értékelő tevékenységről a logika szabályai szerint kell számot adni. Ennek során figyelemmel kell lenni az irányadó bírói gyakorlatra, amely megjelenik a BH.1998/418. számú eseti döntés III. pontjában. E szerint: „A bizonyítékok bíróság által történt értékelésének megszokott módja az, hogy a bíróság a vallomás egyes, általában más bizonyítékokkal is megerősített részeit fogadja el irányadónak a történeti tényállás megállapítása során, míg a vallomásnak olyan részeit, amely más bizonyítékokkal ellentétesek, figyelmen kívül hagyja. Mindez nem érinti a mérlegelési tevékenység perrendszeri voltát.” Ez azt jelenti, hogy a bíróságnak egyenként és összességében is részletesen kell értékelnie a bizonyítékokat.
3./ Amennyiben O. XVI. r. vádlott ismételten él mentességi jogával, és nem tesz vallomást, akkor a nyomozás során tett vallomásait – kivéve a megtévesztő kioktatás idején tetteket – kell a bizonyítékok között mérlegelni, értékelni.
4./ Meg kell keresni az illetékes Bv. intézetet arra vonatkozóan, hogy O. XVI. r. vádlott fogvatartása alatt milyen gyógyszeres kezelésben részesült, és a válasz függvényében kell dönteni igazságügyi elmeorvos-szakértő bevonásáról annak megállapítása érdekében, hogy tudatmódosító szer hatása alatt tett-e vallomást, illetve vallomása befolyástól mentesnek tekinthető-e."
A Debreceni Törvényszéknek 3 hónapon belülre, 2014 júniusára már tárgyalást kell tűznie. Ott leszek, és tovább harcolok!
Ez olyan, mint egy bokszmeccs. Kiütéssel győztem, de a legyőzött ellenfelem óvást nyújtott be, ezért újra ringbe kell szállnom. Még az is lehet, hogy a szabályokat is átírják menet közben, mint ebben a 4 évben ezt gyakran tapasztalhattuk. Az is elképzelhető, hogy valódi bizonyítékok híján nekem kell majd ártatlanságomat bizonygatnom olyan ál vádbéli állítások ellen, mint ismeretlen időpont, ismeretlen eredetű összeg, és a kiléptem az ajtón históriában.
De senkinek ne legyen kétsége! Ugyanolyan erővel és hittel fogok harcolni a győzelemért, mint az előző meccsen.
Szólj hozzá!	172. Ez nem Amerika…
2014.03.11. 18:53 Viszkisdoboz Bárki, aki látott már amerikai krimit, az tudja, hogy egy bűncselekmény elkövetésének felderítésekor mennyire fontos, hogy a bizonyítékokat törvényesen szerezze be a nyomozó hatóság. Ha az eljárási szabályokat a nyomozók megsértik (pl. nem vagy tévesen figyelmeztetik a gyanúsítottat a jogaira, védő nélkül hallgatnak ki gyanúsítottat stb.), akkor bármilyen terhelő bizonyítékot is szerezzenek be, azt a bíróságon felhasználni nem lehet.
Az amerikai jogrendszer igyekszik kivédeni a téves döntés lehetőségét, mivel tudják, hogy egy jogállamban egy-egy bírósági tévedés emberi életeket tehet tönkre.
Ezzel szemben van Magyarország, ahol a nyomozó ügyész felett nincs ellenőrző – az ügyészségtől elkülönült – szerv vagy testület. Ahol az ügyészségi vádemelés egyet jelent a bűnösség vélelmével. Ahol az ártatlanság vélelme csak alapjogi maszlag. Ahol a feljelentett ügyész jogszabálysértését a kollégája bírálja el. Ahol az előzetes letartóztatás a kényszervallatás formáját ölti: ha az ügyész által kívánt vallomást megteszed, szabadulsz, ha nem, akkor nem nyílnak a rácsok. Ahol az ügyészek csak a terhelő bizonyítékokat szerzik be, és a mentő bizonyítékokat eltitkolják, vagy nem is keresik. Ahol attól törvényes a vád, hogy ügyésztől származik, akkor is, ha tartalmában teljesen törvénytelen, vagy objektív bizonyítékok nélkül vádol meg személyeket bűncselekmény elkövetésével. Ahol a vádiratban szabad valótlan dolgokat állítani, és a valós bizonyítékok hiányát azzal „kivédeni”, hogy egyes bűncselekményeknél szinte lehetetlen a bizonyítás.
Ez az ország úgy igyekszik Európába, hogy közben keletre kacsint és egy szabadságától megfosztott ember – kényszer hatása alatt tett - gyanúsítotti vallomása alapján gond nélkül vádat is lehet emelni, mint az a Tábornok perben velem történt. Más bizonyíték nem létezvén, e személy vallomását tartalmazza a vádirat szó szerint, mint egy több ismeretlenes egyenlet: államtitkári irodájában, ismeretlen időpontban, ismeretlen eredetű összeget vett át, abból mintegy 4 millió (?) forintot viszkis dobozba vagy újabban piros italos dobozba és papír zacskóba helyezett, majd kilépett vele az ajtón.
Persze mennyivel elegánsabb ez, mint a 2014-es választási kampányba berobbant nejlon zacskós találmány. Ahol szintén, valamikor 2006-ban, közelebbről meg nem határozható időpontban, mint egy rossz filmben, egy ismeretlen titkárnő, ismeretlen eredetű összeget ad át egy országgyűlési képviselőnek, hogy ne legyen az. Ez a koreográfia pedig, mint a nokiás vagy a viszkis doboznál is láthattuk, ugyanaz.
Visszatérve a viszkis dobozra, sokszor megírtam már, O. János tábornok vallomását az eljárási szabályok megsértésével szerezték be a katonai ügyészek, ezért a Kaposvári Törvényszék Katonai Tanácsa, mint ténybíróság azt kizárt a bizonyítékok közül. Aztán a bíróság felmentett.
Az első fokú bíróság elvi éllel mondta ki, hogy „Egy demokratikus, XXI. századi jogállamban a jogbiztonság és az igazságszolgáltatás pártatlanságába vetett bizalom érvényesülése megkérdőjelezhetetlen. Így még a látszatát is el kell kerülni annak, hogy egy ügyben a bizonyítékok aggályosan kerültek a felszínre.”
A másodfokú bíróság, mint jogbíróság azonban másként látta. A Tábornok perben a Fővárosi Ítélőtábla Katonai Tanácsa 2014. február 12-én hatályon kívül helyezte a kaposvári első fokú felmentő ítéletet, és az első fokú bíróságot új eljárás lefolytatására utasította. Ráadásul Debrecenben kell a megismételt eljárást lefolytatni, miközben szinte minden vádlott és tanú budapesti.
Megérkezett az írásbeli végzés, így tényszerűen tudom Olvasóim számára megmutatni, hogy miért kerül sor új eljárásra.
Az első fokú ítélet ugyanis azért lett elsődlegesen felderítetlen és megalapozatlan, mert - a másodfokú bíróság álláspontja szerint - a kaposvári bíróság nem értékelte O. János tábornok vallomását.
Az első és legfontosabb megállapítás, hogy a másodfokú bíróság a legnagyobb terjedelemben O. János tábornok vallomásával foglalkozott, és arra a következtetésre jutott, hogy annak egy részét bizonyítékként értékelni kellett volna.
Az első fokú bíróság szerint O. János tábornokot a katonai ügyészek megtévesztették, törvénytelen módon büntetlenséget ígértek neki. Majd azt később visszavonták, de abban a téves tudatban tartották, hogy vádalku keretén belül tesz vallomást: tehát, ha beismer és másokat megvádol, akkor kisebb büntetést kap. A tét nem kicsi, mivel a büntetési tétel alapból 10 év. Ezért már érdemes bármit kitalálni… S ne feledkezzünk meg arról sem, hogy a bíróság – orvos szakértők véleménye alapján - megállapította, hogy a vallomások megtételekor O. tábornok beszámítási képessége sem volt teljes.
Ezzel szemben a másodfokú bíróság azt állapította meg, hogy O. tábornok önvádra való kioktatása egyszer megtörtént a „kioktatásnak eljárási szakaszonként egyszer kell megtörténnie”. Az ügyészség büntetlenségi ígérte vonatkozásában arra a következtetésre jutott, hogy az valóban törvénysértő, így O. tábornok vallomásának egy része nem vehető figyelembe, de a többi vallomása igen. A jogbíróság szerint a vádalku megkötésének nem volt törvényi akadálya, és O. tábornok vallomását azon az alapon sem lehetett volna kizárni, hogy beszámítási képessége az elmeszakértők szerint nem volt teljes.
Határozatot hirdet a másodfokú bíróság (fotó: Deák Zoltán)
Első olvasatban úgy tűnt, hogy a másodfokú bíróság túlterjeszkedett hatáskörén és kötelező jelleggel előírta O. tábornok vallomásának bizonyítékként való figyelembe vételét az új eljárásban. De ez nem igaz!
Ezért tudtára adom a Hír Tv-nek, és hazudozási édestestvérének a Magyar Nemzetnek is, akik a bűnösség vélelme alapján engem minden alkalommal bűnözőként tüntetnek fel híradásaikban, hogy:
„A másodfokú bíróság mindezek mellett meg kívánja jegyezni, hogy az előzőekben kifejtettek nem jelenthetik O. XVI. r. vádlott gyanúsítottként tett vallomásainak automatikus elfogadását a megállapított tényállás alapjaként, csupán azt, hogy az eljáró bíróságnak e bizonyítékot együtt kell mérlegelnie a többi bizonyítékkal, majd állást kell foglalnia annak hitelt érdemlősége kérdésében és mérlegelő tevékenységéről a logika szabályainak megfelelően számot kell adnia, vagyis az indokolása kötelezettségének teljes körűen eleget kell tennie.” Tehát nem automatikus a vallomás igazságtartalma, ezért ismételten lehetőséget kapok arra, hogy védekezzek az ismeretlen időpont, az ismeretlen eredetű pénz, a mintegy 4 millió és a kilépek az ajtón cselekménysor ellen. Valóban, igen érdekes volt és az is lesz.
A másodfokú bíróság nem osztotta az első fokú bíróságnak azon megállapításait sem, hogy a katonai ügyészek visszaéltek volna hivatali hatalmukkal a nyomozás során.
„Az első fokú bíróság ítéletének egyes részeiben kérdéseket fogalmaz meg, lényegében sejtetve, hogy a nyomozóhatóság a kényszerintézkedéseket arra használta, hogy a bizonyítást ily módon befolyásolja. Ezt a következtetést az első fokú bíróság nem vonta le, miként azt sem, hogy a nyomozás során a hatóság bármely tagja kötelességét megszegve, tiltott módon szerzett be bizonyítékot. Amennyiben ugyanis erre a következtetésre jutott volna, nem mellőzhette volna a feljelentés megtételét e hivatalosan tudomására jutott körülményről, valójában bűncselekményről. Ezt a lépést azonban az első fokú bíróság nem tette meg.” A felsőbb bíróság határozata alapján tényként állapítható meg, hogy a Kaposvári Törvényszék egy hivatásos bíróból és két rendőrtábornokból álló katonai tanácsa tehát minden fontos kérdésben vagy nem döntött, vagy tévesen döntött.
A 2011-ben tavasszal emelt vád után a bírósági eljárás 3 évig tartott. Most újabb 3 évnek nézünk elébe. Vagyis a bírósági eljárás így válik egyre ismeretlenebb időtartamúvá, egyre súlyosabb büntetéssé.
Most beharangozó következik. A másodfokú bíróság a megismételt eljárásra vonatkozó kötelezően betartandó iránymutatást adott ki a Debreceni Törvényszék Katonai Tanácsa részére, amelyet szó szerint a következő bejegyzésben hozok nyilvánosságra.
És még egyszer. Ez nem Amerika.
1 komment	171. Kettős felmentés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
+52 Event&Gastro Hall x Etyeki Kúria - Kaukázus a grillen - Etyeki Kúria
+52 Event&Gastro Hall x Etyeki Kúria – Kaukázus a grillen
Június 20-án az Etyeki Kúria teraszán újabb elképesztően izgalmas vendég alkot majd a falatozni vágyó látogatók kedvére. Ezúttal Márton Stoller grill és BBQ mester, a Plus 52 Event&Gastro Hall házigazdája veszi birtokba a teraszt és egészen a Kaukázus hegységig repíti majd a vendégeket egy kiadós lakoma formájában. Márton Grúziában tett utazásai során „hazatalált”, így amikor csak teheti örömmel mutatja meg a Kaukázus ízein keresztül a grúz és a környékbeli életérzést itthon is.
Ezen a napon sütő arzenálja legújabb szerzeménye lesz majd tettestársa, a BBQ Pit Box® Mobile Fireplace. Stoller úr nem csak a húsok és a legkülönfélébb grill eszközök szakavatott mestere, de végzett gyógy -és fűszernövény, valamint gombaszakértő, így garantáltan izgalmas ízeket kóstolhatunk majd.
Az illő borpárosításokat természetesen most is Borsos Kittyre, az Etyeki Kúria bármenedzserére bízzuk.
Kedvcsináló fogásaink:
Fekete-tengeri falatok 3500.-
– dióval töltött padlizsántekercsek,
– csirkeszárnyak diómártással,
– céklahummusz lepénnyel
Az előtételhez javasolt borpár: Chardonnay 2018
Mtsvadi, azaz Etyeki Kúria Zweigeltben pácolt sertés saslik, fehérhagyma salátával, petrezselyemmel, gránátalmával 4700.-
Borjú és bárány csevap lepénnyel és salátával 4900.-
Dupla mediterrán lecsó lepénnyel (vega fogás) 3700.-
A desszertről természetesen ez úttal is a mindig fantasztikus Piszkor. gondoskodik.
Grúz almás fánk bográcsban, Etyeki Kúria Pláne gyöngyözőhabbal 1700.-
Javasolt borpár: Pláne White
A csodás környezet ez úttal is garantált. A zöldellő szőlőtőkékkel körülvett teraszunkon élvezheted a napsütést és az etyeki panorámát. Előzetes jegyvásárlásra nincs szükség, asztalfoglalás viszont ajánlott. A foglalásodat a vinoteka@etyekikuria.com e-mail címen jelezheted, minden esetben visszaigazolást küldünk az érvényes foglalásokról.
Az autó elhagyására a közlekedésben remek alternatíva az Etyeki Hétvégék Borjárattal. Nincs szükség autóra, így sofőrre sem – az egész társaság élvezheti a finom borokat. Vásárold meg jegyed elővételben 2600 (a helyszínen 3.600) Forintért a Borjáratra és hop-on-hop-off jelleggel egész nap korlátlanul utazhatsz Budapest belvárosa és Etyek, illetve az Etyeki Pincék között is. Részletek: www.borjarat.hu!

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria