a jogszabály 2014. június 19-ei hatályos állapota
g)3 külön törvényben szabályozott közvetítői eljárásban, illetve büntető ügyekben folytatott közvetítői tevékenység,
h)4 a cég - általa készített - létesítő okiratának és e cég bejegyzési (változásbejegyzési) kérelme további mellékleteinek elektronikus okirati formába alakítása,
i)5 külön törvényben szabályozott közbeszerzési békéltetői tevékenység, valamint hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenység,
j)6 bejelentővédelmi ügyvédi tevékenység.
(4)8 A (3) bekezdés h) pontjában meghatározott tevékenységet az folytathatja, aki az ügyvédi kamara által meghatározott technikai feltételekkel rendelkezik és a kamara nyilvántartásba vett.
e)9 az országgyűlési, európai parlamenti, helyi önkormányzati képviselői és a nemzetiségi szószólói jogviszony,
h)10 az önkéntes tartalékos szolgálati viszony.
8. § (1)11 Az ügyvédet - ha törvény másként nem rendelkezik - titoktartási kötelezettség terheli minden olyan adatot, tényt illetően, amelyről a hivatásának gyakorlása során szerzett tudomást. E kötelezettség független az ügyvédi megbízási jogviszony fennállásától, és az ügyvédi működés megszűnése után is fennmarad.
(3)12 A megbízó, a jogutódja és a törvényes képviselője a titoktartási kötelezettség alól felmentést adhat. Az olyan tényről és adatról, amelyről mint védő szerzett tudomást, az ügyvéd felmentés esetén sem hallgatható ki tanúként.13
(4)14 A titoktartási kötelezettség az ügyvédi irodákra és alkalmazottaikra, az ügyvédi szervekre, ezek tisztségviselőire és alkalmazottaira, valamint az ügyvédi titok körébe eső adatot is tartalmazó elektronikus vagy papíralapú okiratok tárolását, archiválását, őrzését vagy az abban foglalt adatok feldolgozását végző természetes és jogi személyekre megfelelően irányadó.
(5)15 Az ügyvédi kamara által indított fegyelmi, vizsgálati és ellenőrzési ügyben, - ha annak eredményes lefolytatása érdekében feltétlenül szükséges az ügyvédi titok körébe tartozó adat megismerése - az ügy tárgyához kapcsolódóan az ügyvédet az eljáró kamarai szervek és bíróság előtt nem terheli titoktartási kötelezettség.
10. § (1)16 Az ügyvéd által ügyvédi tevékenysége körében okozott kár megtérítésére, valamint az okozott személyiségi jogsértés miatt járó sérelemdíj megfizetésére a Polgári Törvénykönyv szabályait kell alkalmazni.
(2)17 Az ügyvéd az ügyvédi tevékenysége körében okozott kár megtérítésére, sérelemdíj megfizetésére köteles felelősségbiztosítási szerződést kötni és azt ügyvédi tevékenysége alatt fenntartani.
12. § (1)18 Az ügyvédi kamara az ügyvédek önkormányzati elven alapuló, szakmai és érdek-képviseleti feladatokat ellátó köztestülete. Az ügyvédi kamarát a törvényszék nem veszi nyilvántartásba.
(2) Az ügyvédi kamara az ügyvédek szakmai irányításával, érdekképviseletével, valamint az ügyvédi tevékenységgel összefüggő jogügyletek biztonságával kapcsolatos közfeladatokat látja el. Ennek során19
b)20 az ügyvédi tevékenységre vonatkozó szakmai szabályokat alkot,
c)21 véleményt nyilvánít az ügyvédi tevékenységgel kapcsolatos kérdésekben,
d)22 dönt az ügyvédek kamarai tagságának keletkezéséről és megszűnéséről,
e)23 vezeti az alkalmazott ügyvédek, alkalmazott európai közösségi jogászok [89/M. § (1) bekezdés], az ügyvédjelöltek, az európai közösségi jogászok [89/A. § (1) bekezdés], a külföldi jogi tanácsadók és az ügyvédi irodák, az irodák [89/N. § (2) bekezdés] névjegyzékét,
f)24 önállóan vagy más szakmai kamarával együtt országos levéltárat (a továbbiakban: ügyvédi levéltár) működtet és tart fenn.
Közigazgatási hatósági ügyek intézése25
12/A. §26 (1) A kamara a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény szerinti közigazgatási hatóságként jár el a következő ügyekben (a továbbiakban: kamarai hatósági ügy):27
Elektronikus aláírás használata ügyvédi tevékenység végzése során35
12/B. §36 (1) Ügyvédi tevékenység végzése során - ha jogszabály az ügyvéd számára elektronikus aláírás használatát írja elő - csak a következő feltételeknek megfelelő minősített elektronikus aláírás használható:
12/C. §37 A Magyar Ügyvédi Kamara és a kamara az alapszabályában vagy kamarai szabályzatában közigazgatási hatósági ügynek nem minősülő eljárásaiban is lehetővé teheti a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény szerinti elektronikus kapcsolattartás szabályainak alkalmazását. A Magyar Ügyvédi Kamara és a kamara a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény alapján szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokat vehet igénybe.
13. § (1)38 Ügyvédi tevékenységet az végezhet, aki a kamara tagja, és az ügyvédi esküt letette.
(2)39 A kamara a tagjai közé felvett ügyvédet nyilvántartásba veszi, és arcképes igazolvánnyal látja el.
(3)40 A kamarába - kérelmére - ügyvédként fel kell venni azt, aki megfelel a következő feltételeknek:
b)41 aki büntetett előéletű, vagy egyetemi jogi végzettséghez kötött foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll,
c)42 aki büntetlen előéletű, de
e)43 aki cselekvőképességet érintő gondnokság vagy támogatott döntéshozatal hatálya alatt áll,
g)44 akinek a kamarával vagy a Magyar Ügyvédek Biztosító és Segélyező Egyesületével szemben lejárt tagdíjtartozása van.
(5)45 A (3) bekezdés e) pontjában foglalt feltétel az irodai tagként felvételét kérő esetén a 68. § (2) bekezdésének c) pontja szerinti felelősségbiztosítással teljesül.
(6)46 A kamarába fel kell venni azt az európai közösségi jogászt is, aki megfelel a 89/F. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek.
(7)47 A (3) bekezdés d) pontjában foglalt joggyakorlatok időtartamát együttesen kell figyelembe venni.
13/A. §48 (1) A kamarai tagfelvétel iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg a kérelmező
b) hatósági bizonyítvánnyal igazolja, hogy a 13. § (4) bekezdés b) és c) pontjában, valamint a 14. § (1) bekezdésében meghatározott körülmény vele szemben nem áll fenn, vagy kéri, hogy e tények igazolására szolgáló adatokat a bűnügyi nyilvántartó szerv a kamara részére - annak a kamarai tagfelvétel iránti kérelem elbírálása céljából benyújtott adatigénylése alapján - továbbítsa.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott adatigénylés kizárólag azon adatra irányulhat, hogy a kérelmezővel szemben a 13. § (4) bekezdés b) és c)pontjában, valamint a 14. § (1) bekezdésben meghatározott körülmény fennáll-e.
(3) Ha a kérelmező az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott módok valamelyikével nem igazolja, hogy vele szemben a 13. § (4) bekezdés b) és c)pontjában, valamint a 14. § (1) bekezdésében meghatározott körülmény nem áll fenn, a kamarába nem vehető fel.
(2)49 A felfüggesztés a büntetőeljárás jogerős befejezéséig tart.
15. § (1)51 A területi kamara elnöksége a kérelemről a beérkezését követő első ülésén, de legkésőbb a kérelem beérkezését követő naptól számított negyven napon belül dönt.
16. § (1)54 Az ügyvéd a kamarai felvételét követő két hónapon belül a kamara elnöke előtt esküt tesz.
(2)55 Az eskü szövege a következő: „Én (az eskütevő neve) esküszöm, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek, jogszabályait megtartom. Ügyvédi hivatásom gyakorlása során szakmai kötelességeimet lelkiismeretesen és a legjobb tudásom szerint, ügyfelem érdekében eljárva teljesítem és az ennek során tudomásomra jutott titkot megőrzöm. (Az eskütevő meggyőződése szerint.) Isten engem úgy segéljen!”
(6)57 A kamara elnöke biztosítja, hogy az ügyvéd a kamarai felvételét követően az esküt határidőben letehesse. Ha a kamara elnöke ezt nem biztosítja, - az (5) bekezdéstől eltérően - az ügyvéd kamarai tagsága nem szűnik meg, és az esküt a kamara elnöke által kijelölt legközelebbi időpontban le kell tenni.
(2)58 A szüneteltetés iránti kérelem elbírálására a 15. §-t kell alkalmazni.
(3)59 Ha az ügyvéd a tevékenységét a szüneteltetés engedélyezésekor megjelölt határidő lejárta előtt folytatni kívánja, ezt köteles a kamarának bejelenteni.
(4)60 A tevékenység folytatásának tényét a kamara a nyilvántartásba bejegyzi. A kamara ellenőrizheti, hogy az ügyvédi tevékenység folytatásához szükséges feltételek fennállnak-e.
18. § (1)61 Az országgyűlési képviselői, nemzetiségi szószólói vagy polgármesteri megbízatás időtartama alatt az ügyvédi tevékenységet szüneteltetni kell. A kamara engedélyezése nem szükséges az országgyűlési képviselői, a nemzetiségi szószólói vagy a polgármesteri megbízatás miatti szüneteltetéshez. Ez esetben a szüneteltetés időtartama a megbízatás lejártáig tart. Az ügyvéd az ilyen szüneteltetést köteles a kamarának bejelenteni.
(3)62 A szüneteltetés alatt az ügyvéd nem gyakorolhatja a kamarai tagságból eredő jogokat, és - a szüneteltetés alatt fizetendő tagdíj, valamint a Magyar Ügyvédek Biztosító és Segélyező Egyesületének járó tagdíj fizetése kivételével - nem terhelik az abból fakadó kötelezettségek.
20. §63 (1) Az ügyvéd kamarai tagsága megszűnik, ha
d)64 cselekvőképességet érintő gondnokság vagy támogatott döntéshozatal hatálya alá került,
(4a)65 A kamarai tagságnak a (2) bekezdés f) pontja szerinti hivatalból történő megszüntetése esetén a megszüntetésre irányuló döntés meghozatalának feltétele az állami adóhatóság, a vámhatóság, az ügyvéd irodájának fekvése szerint illetékes önkormányzati adóhatóság, továbbá a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv - erre a célra rendszeresített nyomtatványon kiadott - nyilatkozata arról, hogy az ügyvéd adóbevallási és nyugdíjbiztosítási adatszolgáltatási kötelezettségeinek eleget tett, adótartozása, jogerős határozatban megállapított adófizetési kötelezettsége és más, adók módjára behajtandó köztartozása nincs, az ügyvédnél adóhatósági, vámhatósági eljárás nincs folyamatban, és ellenőrzést, végrehajtást az állami adóhatóság illetőleg a vámhatóság nem kezdeményez. Az adóhatósági nyilatkozat beszerzése érdekében a kamarai hatósági eljárás során a kamara megkeresi az adóhatóságot, a nyilatkozat beszerzéséig eltelt idő a döntés meghozatalára nyitva álló határidőbe nem tartozik bele.
20/A. §66 (1) A kamarai tagsági viszony fennállása alatt lefolytatott hatósági ellenőrzés keretében a kamara ellenőrzi azt is, hogy az ügyvéddel szemben fennáll-e a 13. § (4) bekezdés b) vagy c) pontjában, valamint a 14. § (1) bekezdésében meghatározott körülmény. A hatósági ellenőrzés céljából a kamara adatot igényelhet a bűnügyi nyilvántartási rendszerből. Az adatigénylés kizárólag azon adatra irányulhat, hogy az ügyvéddel szemben fennáll-e 13. § (4) bekezdés b) vagy c) pontjában, valamint a 14. § (1) bekezdésében meghatározott körülmény.
(2)67 Az ügyvéd kamarai tagságának megszűnését az ügyvéd nevének és irodája címének közlésével a megszűnést követő 15 napon belül a kamara honlapján közzéteszi, kivéve, ha a kamarai tagság elhalálozás folytán szűnt meg.
22. §68 Az ügyvéd általában a megbízó megbízása alapján jár el. Az ügyvéd a hatóság kirendelése vagy a jogi segítségnyújtó szolgálattal külön jogszabály szerinti jogi segítői tevékenység ellátására kötött szolgáltatási szerződés alapján is eljárhat.
(5)69 Az ügyvéd a megbízás ellátásához alkalmazott ügyvédje, ügyvédjelöltje, a nála működő külföldi jogi tanácsadó, továbbá más ügyvéd, illetve európai közösségi jogász, alkalmazott európai közösségi jogász közreműködését is igénybe veheti, kivéve, ha ezt a megbízó a megbízás létrejöttekor írásban kizárta.
26. § (1)71 Az ügyvédnek adott meghatalmazás csak akkor érvényes, ha írásba foglalták. A meghatalmazást a megbízónak vagy a jogi segítségnyújtás körében a támogatás jogosultjának (e § alkalmazásában továbbiakban együtt: megbízó) és az ügyvédnek saját kezűleg alá kell írnia.
(3)72 Ha a megbízó írni, olvasni nem tud vagy nem képes, a meghatalmazást a Polgári Törvénykönyvnek az írásbeli alakhoz kötött jognyilatkozatra vonatkozó szabályai szerint kell megadni.
b)73 az okiratban megjelölt fél az iratot előtte vagy helyettese [23. § (5) bek.] előtt írta alá, illetőleg aláírását előtte vagy helyettese előtt saját kezű aláírásának ismerte el, illetve a minősített elektronikus aláírásával tett ellenjegyzéssel pedig azt, hogy a kiállító minősített elektronikus aláírásával aláírt elektronikus okirat tartalma az ügyvéd által készített elektronikus okiratéval megegyezik.
(4)74 Ha az ügyvéd által ellenjegyzett okiratban foglalt jognyilatkozat joghatásának kiváltásához bíróság, vagy más hatóság olyan eljárása szükséges, amelyben a jogi képviselet kötelező, a jogi képviselet ellátására az okiratot ellenjegyző ügyvéd a jogosult.
27/A. §75 (1)76 Az ügyvéd a cég - általa készített - létesítő okiratának és e cég bejegyzési (változásbejegyzési) kérelme további mellékleteinek elektronikus okirati formába alakítása esetén, az elektronikus kérelmet minősített elektronikus aláírásával látja el. Az ügyvéd a más eljárás kapcsán összeállított elektronikus kérelem esetében is az átalakított okiratokat magában foglaló kérelmet látja el minősített elektronikus aláírásával. A minősített elektronikus aláírással az ügyvéd bizonyítja, hogy az elektronikus okirat tartalma megegyezik az eredeti papíralapú okiratéval. Időbélyegzővel csak a teljes e-aktát kell lezárni.
A személyazonosság ellenőrzése77
27/B. §78 (1)79 Okirat ellenjegyzése során, ha a felet személyesen nem ismeri, az ügyvéd a jognyilatkozatot tevő fél és a fél jognyilatkozatot tevő meghatalmazottja (a továbbiakban együtt ezen alcím alatt: fél) által
(1a)80 Az ügyvéd gazdasági társaság létesítő okiratának, valamint a cégnyilvántartásba bejegyzett cég képviselője aláírásmintájának ellenjegyzése során, ha a felet személyesen nem ismeri, az (1) bekezdés szerinti személyazonosság-ellenőrzést köteles elvégezni.
fc)81 a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény 8. § (1) bekezdés b) pontjának ba)-bb) alpontja szerinti tények,
fd) a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi I. törvény 76. §-ának d) pontja, 80. §-ánakb) és c) pontja, valamint a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény 95. §-a (1) bekezdésének g) pontja, 96. §-a (1) bekezdésének g) pontja, továbbá 100. §-a (1) bekezdésének b) és c) pontja szerinti tények.
27/C. §82 (1) Az ügyvéd az ellenőrzés során tudomására jutott adatokat csak az okiratba foglalással, valamint az ellenjegyzéssel kapcsolatos tevékenysége során használhatja fel, és azokat kizárólag a bíróság, az ügyész, a büntetőügyben eljáró hatóság és a fegyelmi eljárást lefolytató ügyvédi kamara részére továbbíthatja.
27/D. §83 (1) Az ügyvéd köteles a közreműködést megtagadni, ha
Cég székhelyeként, telephelyeként, fióktelepeként megjelölt ingatlan adatainak megtekintése84
27/E. §85 Cég létesítő okiratának és a létesítő okirat módosításának ellenjegyzése során az ügyvéd az ingatlan-nyilvántartási adatok és a tulajdonjogra vonatkozó, használatra feljogosító okiratok megtekintésével győződik meg arról, hogy a jognyilatkozatot tevő fél (meghatalmazottja) által az okiratban a cég székhelyeként, telephelyeként, fióktelepeként megjelölt ingatlan a cég tulajdonát képezi-e vagy használatára a cég jogosult-e, továbbá meggyőződhet arról is, hogy az más cég székhelyeként, telephelyeként, fióktelepeként be van-e jegyezve a cégjegyzékbe. Ha ennek eredményeként az ügyvéd azt állapítja meg, hogy az ingatlan székhelyeként, telephelyeként, fióktelepeként való megjelölése a jogszabályokkal ellentétes, köteles a közreműködést megtagadni.
(5)86 Pártfogó ügyvédi képviseletet ügyvéd meghatalmazás útján is elláthat, ha jogi segítőként működik.
c)87 a terhelt, illetve a képviselt személy alapos okkal kéri a kirendelt ügyvéd felmentését.
53. §88 A tárgyalás nem nyilvános.
54. §89 (1) Az első fokú fegyelmi tanács az ügyvéd tevékenységének gyakorlását felfüggeszti, ha
Fegyelmi eljárás során hozott határozatok módosítása, visszavonása, kijavítása és kiegészítése91
55/A. §92 (1) Ha a kamara elnöke, a Magyar Ügyvédi Kamara elnöksége vagy a fegyelmi tanács megállapítja, hogy
55/B. §93 (1) A kamara elnöke, a Magyar Ügyvédi Kamara elnöksége vagy a fegyelmi tanács a fegyelmi eljárás keretében hozott határozatát név-, szám- vagy számítási hiba és más hasonló elírás esetén kijavítja.
(5)94 A másodfokú határozat ellen az eljárás alá vont ügyvéd, a képviselője és a kamara elnöke a kézbesítéstől számított 30 napon belül a közigazgatási perekre (Pp. XX. fejezet) irányadó szabályok szerint bírósághoz fordulhat. A perre a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság illetékes.
(3)95 A fegyelmi eljárás alá vont ügyvédre terhelhető költség mértékét a Magyar Ügyvédi Kamara szabályzatban állapítja meg.
(6)96 Az iroda, illetve az ügyvéd köteles az iroda adataiban vagy a személyi adatokban bekövetkezett változást 30 napon belül bejelenteni.
(7)97 Az alapító okirat módosításáról rendelkező taggyűlési határozatot, továbbá az iroda jogutódlással történő megszűnése esetén az új iroda (irodák) alapító okiratát (okiratait) a taggyűlés döntését követő 30 napon belül kell benyújtani.
(7a)98 A névjegyzékbe be kell jegyezni
(8)99 Az ügyvédi iroda köteles számviteli beszámolóját a közzététele céljából megküldeni a területi kamara részére.
(2)100 A területi kamara elnöksége a kérelemről a beérkezését követő első ülésén, legkésőbb 45 napon belül dönt. A határidő indokolt esetben egy ízben a következő elnökségi ülésig, legfeljebb 45 nappal meghosszabbítható. A határozatot minden esetben indokolni kell.
(3)101 A határozat ellen a kérelmező a kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a Magyar Ügyvédi Kamara elnökségéhez címzett fellebbezést nyújthat be.
(2)102 A kamara az ügyvédi irodák névjegyzékéből törli az irodát, ha
(3)103 A kamara a (2) bekezdés a) pontja esetén felszólítja az ügyvédi irodát, hogy a 68. § (2) bekezdés a), illetve b) pontjában írt feltételeknek 30 napon belül tegyen eleget.
(4)104 A törlési eljárásra a 15. §-t kell alkalmazni.
(5)105 Az irodát
(6a)106 A jogutód nélküli megszűnés esetén - ha arra nem a felszámolási eljárásban kerül sor - a végelszámolási eljárás alatt álló szervezetek könyvvezetési és beszámoló-készítési kötelezettségére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(7a)107 Az iroda (2) bekezdés b) és e) pontja szerinti megszűnése esetén a névjegyzékből való törlésre irányuló kamarai határozat meghozatalának előzetes feltétele az állami adóhatóság, és az iroda székhelye szerint illetékes önkormányzati adóhatóság, a vámhatóság, továbbá a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv - erre a célra rendszeresített nyomtatványon kiadott - nyilatkozata arról, hogy az iroda adóbevallási és a nyugdíjbiztosítási adatszolgáltatási kötelezettségeinek eleget tett, adótartozása, jogerős határozatban megállapított adófizetési kötelezettsége és más adók módjára behajtandó közteherfizetési kötelezettsége nincs, az irodánál adóhatósági, vámhatósági eljárás nincs folyamatban, és ellenőrzést, végrehajtást az állami adóhatóság illetőleg a vámhatóság nem kezdeményez. Az adóhatósági nyilatkozat beszerzése érdekében a kamarai hatósági eljárás során a kamara megkeresi az adóhatóságot, a nyilatkozat beszerzéséig eltelt idő a döntés meghozatalára nyitva álló határidőbe nem tartozik bele.
(7b)108 A csődeljárás és a felszámolási eljárás alatt az ügyvédi iroda a nevét a „cs.a.”, illetve az „f.a.” toldattal használhatja.
(7c)109 Ha a nyitó mérleg alapján az állapítható meg, hogy az iroda vagyona a tartozások kifizetéséhez nem elegendő, és a tagok a hiányzó összeget harminc napon belül nem bocsátják az iroda rendelkezésére vagyoni hozzájárulásként, az iroda megszűnésével összefüggő feladatokkal megbízott személy haladéktalanul köteles felszámolási eljárás lefolytatására irányuló kérelmet benyújtani a bírósághoz. A felszámolás iránti kérelem előterjesztéséhez a taggyűlés hozzájárulására nincs szükség, de a felszámolás kezdeményezéséről egyidejűleg tájékoztatnia kell.
(7d)110 A csődeljárás és a felszámolási eljárás szempontjából nem tartozik az ügyvédi iroda vagyonába az ügyfelek által vagy az ügyfelek javára az irodánál letétbe helyezett, vagy az iroda által az ügyféltől megőrzésre átvett pénz, értékpapír, egyéb vagyontárgy.
(7e)111 Ha a bíróság az ügyvédi iroda felszámolását rendeli el, az erről szóló jogerős végzést megküldi annak a területi kamarának is, amelynek területén az ügyvédi iroda működik. A kamara a végzés kézhezvételét követő három munkanapon belül irodagondnokot jelöl ki és erről - a kijelölést tartalmazó kamarai határozat - megküldésével a bíróságot és a felszámolót három munkanapon belül értesíti.
(7f)112 A felszámolási eljárás elrendelését követően az iroda vezetője a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 31. § szerinti kötelezettségeit azzal az eltéréssel teljesíti, hogy a (7d) bekezdés szerinti vagyont, az azzal összefüggő okiratokat, bizonylatokat, valamint az ügyvédi titkot tartalmazó iratokat az irodagondnoknak köteles átadni.
(7g)113 Az iroda vezetője a felszámolóbiztossal és az irodagondnokkal együttműködni köteles annak érdekében, hogy a még folyamatban lévő megbízási jogviszonyokból eredő követelései - a megbízási jogviszonyok megszüntetése mellett - beszedésre kerülhessenek.
(7h)114 Az ügyvédi iroda felszámolása esetén a Cstv. 31. § b) pontja szerinti iratjegyzékben nem kell feltüntetni a (7f) pontban meghatározottak szerint, az irodagondok részére átadott iratokat. Ezekből az irodagondnok külön iratjegyzéket köteles felvenni, és azt a területi kamara elnökének átadni.
Az iroda jogutódlással történő megszűnése115
(6)116 Az átalakuló, az átalakulással létrejövő iroda vagyonmérleg-készítési, vagyonértékelési, vagyonmegállapítási kötelezettségére, az átalakulás eljárási szabályaira a Polgári Törvénykönyvnek a gazdasági társaságok átalakulására, egyesülésére és szétválására vonatkozó előírásait kell megfelelően alkalmazni.
Az irodagondnok, az irodagondnok eljárása117
83/A. §118 (1) A területi kamara az ügyvédeknél, illetve ügyvédi irodáknál a (2) bekezdésben meghatározott esetekben ellátandó ügyvédi szakértelmet igénylő feladatok teljesítése érdekében irodagondnokokat jelöl ki az irodagondnokok névjegyzékéből.
84. § (1)119 Alkalmazott ügyvéd az, aki tevékenységét ügyvéddel, illetve ügyvédi irodával létrejött munkaviszony alapján végzi. Az alkalmazott ügyvéd az 5. § (1) és (3) bekezdésben megjelölt tevékenységeket önállóan nem láthatja el; azokban kizárólag az ügyvéd felelősségi körén belül, és utasításai alapján működhet közre.
(2)120 Az alkalmazott ügyvéd kizárólag a munkáltatója részére adott megbízás és kirendelés keretei között végezheti tevékenységét. Az alkalmazott ügyvéd a munkáltatója egyetértésével helyettesíthet más ügyvédet.
(4)121 A kamara az alkalmazott ügyvédet arcképes igazolvánnyal látja el.
a)122 a 13. § (3) bekezdés a)-c) és g) pontjában, valamint a 13. § (4) bekezdés b) és c) pontjában írt feltételeknek megfelel, és
a)123 aki a 13. § (3) bekezdés a)-c) és g) pontjában, valamint a 13. § (4) bekezdés b) és c) pontjában írt feltételeknek nem felel meg,
b)124 akinek a munkaviszonya megszűnt és a munkaviszony megszűnésétől számított három hónapon belül más ügyvéddel, ügyvédi irodával nem létesített alkalmazott ügyvédi munkaviszonyt,
e)125 aki kéri.
(2)126 A törlési eljárásra a 15. §-t kell alkalmazni, azzal, hogy az (1) bekezdés d) pontja szerinti esetben a kamara nem hoz határozatot.
89. § (1)128 A törvénynek az ügyvédekre vonatkozó rendelkezései az alkalmazott ügyvédekre is megfelelően irányadók.
(2)129 Ha az alkalmazott ügyvéd a tevékenységét ügyvédként kívánja folytatni, a kamara a kamarába történő felvétel szabályai szerint folytatja le az eljárást azzal, hogy azokat a feltételeket, amelyek az alkalmazott ügyvédek névjegyzékébe való felvételhez szükségesek voltak, újra nem kell vizsgálnia.
IX. Fejezet130
AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSBAN RÉSZES VALAMELY MÁS ÁLLAMBAN ÜGYVÉDI TEVÉKENYSÉG FOLYTATÁSÁRA JOGOSULTAK ÜGYVÉDI TEVÉKENYSÉGE MAGYARORSZÁG TERÜLETÉN131
89/A. §132 (1)133 E törvény rendelkezéseit az e Fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni annak a magyar állampolgárnak, illetve a külön törvény alapján szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személynek Magyarország területén kifejtett tevékenységére, aki a külön jogszabályban meghatározott szakmai megnevezések valamelyike alatt ügyvédi tevékenység folytatására jogosult valamely EGT-államban (a továbbiakban: európai közösségi jogász).
(2)134 E Fejezet alkalmazásában EGT-állam az Európai Unió tagállama és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más állam, továbbá az olyan állam, amelynek állampolgára az Európai Közösség és tagállamai, valamint az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban nem részes állam között létrejött nemzetközi szerződés alapján az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam állampolgárával azonos jogállást élvez, ha a vonatkozó nemzetközi szerződés eltérően nem rendelkezik.
(3)135 E Fejezet alkalmazásában az európai közösségi jogász saját EGT-államának az az EGT-állam tekintendő, amelyben az európai közösségi jogász megszerezte a külön jogszabályban felsorolt szakmai megnevezések egyikének használatára való jogosultságot.
(4)136 E fejezet alkalmazásában eseti jellegű szolgáltatásnyújtás a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvényben meghatározott határon átnyúló szolgáltatásnyújtás.
Az európai közösségi jogász névjegyzéke137
89/B. §138 (1)139 Európai közösségi jogászként Magyarország területén ügyvédi tevékenység
(2) A névjegyzékbe fel kell venni azt az (1) bekezdés a) vagy b) pontja szerinti kérelmezőt, aki140
a)141 saját EGT-államának ügyvédi nyilvántartást vezető szervezete által kiállított, három hónapnál nem régebbi okirat hiteles magyar fordításának bemutatásával bizonyítja, hogy az adott EGT-államban ügyvédi tevékenység folytatására jogosult, továbbá
(3)142 Ha az európai közösségi jogász saját EGT-államában ügyvédi társulás tagja, köteles erről - a vonatkozó adatok egyidejű közlésével - a kamarát tájékoztatni.
89/C. §143 (1) A névjegyzékbe vétel iránti kérelmet, ha
(2)144 Ha az európai közösségi jogász igazolja, hogy a saját EGT-államának előírásai szerint, Magyarország területén végzett ügyvédi tevékenységére is kiterjedő hatályú ügyvédi felelősségbiztosítással vagy biztosító-pénztári tagsággal rendelkezik, az erről szóló igazolás az ügyvédi felelősségbiztosítás meglétét tanúsítja. A kamara az igazolás ismeretében kiegészítő biztosítás megkötését írja elő, ha a biztosítási szerződés a szerződési feltételek és a biztosítási összeg tekintetében nem felel meg a magyar jogszabályok által előírt követelményeknek.
89/D. §146 (1)147
89/E. §148 (1) A névjegyzék tartalmazza az európai közösségi jogász
d)150 más EGT-állambeli és - ha van - belföldi címét,
(1a)157 Az európai közösségi jogászok névjegyzéke az (1) bekezdésben foglalt adatok vonatkozásában - az (1) bekezdés a)-e), valamint k)-n) pontjában foglalt adatok kivételével - közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
Az európai közösségi jogász felvétele a kamarába160
89/F. §161 (1) A névjegyzékbe felvett európai közösségi jogászt kérelmére a kamarába ügyvédként fel kell venni, ha
a)162 megfelel a 13. § (3) bekezdésének e)-g) pontjában foglalt feltételeknek,
b)163 az általa ellátott ügyek számára és jellegére vonatkozó iratokkal, illetve a kamara külön felhívására személyes meghallgatáson hitelt érdemlően igazolja, hogy Magyarország területén megszakítás nélkül három éven át folytatott ügyvédi tevékenységet a magyar joggal kapcsolatban (ideértve az Európai Unió jogának magyarországi alkalmazásával kapcsolatos tevékenységet is), és
(4)164 Az európai közösségi jogász a kamarába történő felvétellel a kamara teljes jogú tagjává válik. Az ügyvéd megjelölés mellett továbbra is jogosult a saját EGT-állama szerinti szakmai megnevezését szerepeltetni névhasználatában.
89/G. §165 (1)-(2)166
Az európai közösségi jogász névjegyzékből történő törlése, a kamarai tagság megszűnése167
89/H. §168 (1) Az európai közösségi jogászt a kamara törli a névjegyzékből, ha
(2)169 Az ügyvéd kamarai tagsága a 20. § (1) bekezdésében felsorolt eseteken kívül megszűnik akkor is, ha a saját EGT-államában az ügyvédi tevékenység folytatására való jogosultsága megszűnt.
Az európai közösségi jogász működése171
89/I. §172 (1) Az európai közösségi jogász az 5. §-ban meghatározott bármelyik ügyvédi tevékenységet végezheti.
(2)173 Az európai közösségi jogász névhasználatában kizárólag a saját EGT-állama szerinti szakmai megnevezését szerepeltetheti, továbbá köteles feltüntetni a saját EGT-állama hivatalos nyelvén azon szakmai szervezetének megjelölését, amelynek tagja. A szakmai megnevezést magyar nyelvű kiegészítő magyarázattal is el kell látni, ha az az ügyvéd megnevezéssel összetéveszthető.
89/J. §174 (1) Ha az európai közösségi jogász ügyvédi tevékenységet eseti jelleggel, névjegyzékbe vétel nélkül végzi - első alkalommal történő eljárása esetén - a tevékenység megkezdésének szándékát, legkésőbb annak megkezdését megelőzően köteles írásban bejelenteni a Magyar Ügyvédi Kamara részére. A szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvénytől eltérve, egy éven túl történő eseti szolgáltatásnyújtás esetén a bejelentést haladéktalanul meg kell újítani.
89/K. §175 (1) Azokban az ügyekben, amelyekben jogszabály kötelező jogi képviseletet ír elő, az európai közösségi jogász csak akkor láthatja el a képviseletet, ha e célból ügyvéddel vagy ügyvédi irodával együttműködési szerződést kötött.
89/L. §176 (1)177 Magyarország területén állandó jelleggel ügyvédi tevékenységet folytató európai közösségi jogász működése során köteles betartani e törvény rendelkezéseit és a Magyar Ügyvédi Kamara szabályzataiban foglaltakat.
(2)178 Az eseti szolgáltatást nyújtó európai közösségi jogász működésére a jogi képviselet tekintetében e törvény rendelkezései irányadóak; egyéb tevékenységére a saját EGT-államának az ügyvédi tevékenység folytatására ilyen esetben irányadó szabályai alkalmazandóak, továbbá e törvény rendelkezései és a Magyar Ügyvédi Kamara szabályzataiban foglaltak is, feltéve, hogy azok Magyarország területén nem állandó jelleggel folytatott tevékenység hiányában is alkalmazhatóak.
(4)179 Az európai közösségi jogász fegyelmi felelősségére a VI. fejezet rendelkezései irányadóak, azzal, hogy fegyelmi büntetésként a kamarából kizárás helyett az ügyvédi tevékenységnek Magyarország területén való folytatásától eltiltás alkalmazandó. Az eseti szolgáltatást nyújtó európai közösségi jogászt ezzel egyidejűleg a névjegyzékből vagy a 89/J. § (5) bekezdése szerinti nyilvántartásból törölni kell.
89/M. §180 (1)181 Az európai közösségi jogász alkalmazott ügyvédi tevékenység végzésére jogosult. Az alkalmazott európai közösségi jogászok névjegyzékébe történő felvételnél a 13. § (3) bekezdésének b)-d) pontja nem alkalmazható. Az alkalmazott európai közösségi jogászok névjegyzéke - a természetes személyazonosító, valamint a lakcím-azonosító adatok kivételével - közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
A társas működés formái182
89/N. §183 (1) Ügyvédi iroda alapítására, továbbá ügyvédi irodában tagsági viszony létesítésére a 89/B. § szerint kamarai nyilvántartásba vett európai közösségi jogász is jogosult.
(2)184 Ha az irodának kizárólag európai közösségi jogász tagja van, vagy az iroda nevében nem szerepel legalább egy ügyvéd tag családi neve, az iroda megnevezésében az ügyvédi iroda helyett az iroda kifejezést kell alkalmazni. Az ügyvédi iroda, illetve az iroda megnevezése tartalmazhatja annak a valamely EGT-államban bejegyzett ügyvédi társulásnak az idegen nyelvű megnevezését, amelynek tagja az európai közösségi jogász.
Együttműködés a kamarák között, valamint az európai közösségi jogász saját EGT-államának ügyvédi nyilvántartást vezető hatóságával185
89/O. §186 (1)187 A Magyar Ügyvédi Kamara és a kamara az európai közösségi jogász ügyvédi tevékenységével összefüggésben felmerülő valamennyi ügyben köteles együttműködni, és egymásnak, valamint a saját EGT-állam ügyvédi nyilvántartást végző szervezetének az e törvény alapján vezetett nyilvántartásban szereplő adatok közlésével vagy más formában segítséget nyújtani.
a)188 az európai közösségi jogász ellen indítandó fegyelmi eljárás előtt a saját EGT-állam ügyvédi nyilvántartást vezető szervezetét a fegyelmi eljárás indításáról értesíteni és az eljárásban együttműködni, a fegyelmi eljárásban hozott határozatot megküldeni és lehetőséget biztosítani arra, hogy a saját EGT-állam ügyvédi nyilvántartást vezető szervezetének képviselője a fellebbezéshez kapcsolódó észrevételeit a fellebbviteli fórumon ismertethesse,
b)189 a 89/H. § (1) bekezdése szerinti törlésről a saját EGT-állam ügyvédi nyilvántartást vezető szervezetét értesíteni, továbbá
c)190 azon ügyvédek esetében, akik más EGT-államban is folytatnak ügyvédi tevékenységet, az ügyvédek névjegyzékéből történő kizárásról az érintett EGT-állam ügyvédi nyilvántartást vezető szervezetét értesíteni.
Az európai közösségi jogász kamarai képviseleti joga191
89/P. §192 (1)193 A kamara a névjegyzékbe felvett európai közösségi jogászok részére a közgyűlésen az elnökség választása során szavazati jogot biztosít.
X. Fejezet194
(4)195 A kamara a külföldi jogi tanácsadót arcképes igazolvánnyal látja el.
a)196 a 13. § (3) bekezdés e) és g) pontjában, valamint a 13. § (4) bekezdés b) és c) pontjában foglalt feltételeknek megfelel,
92. § (1)197 A külföldi jogi tanácsadó a külföldi ügyvédi bejegyzésének helye szerinti hazai jogáról, valamint a nemzetközi jogról és az ezekkel összefüggő joggyakorlatról adhat jogi tanácsot.
(2)198 A törlési eljárásra a 15. § rendelkezései az irányadók.
XI. Fejezet199
(3)200 A kamara az ügyvédjelöltet arcképes igazolvánnyal látja el.
a)201 a 13. § (3) bekezdés a), b) és g) pontjában, valamint a 13. § (4) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott feltételeknek megfelel,
b)202 munkaviszonyt létesített ügyvédjelölt foglalkoztatására jogosult ügyvéddel vagy olyan ügyvédi irodával, amelynek ilyen ügyvéd tagja van.
Az ügyvédjelöltek foglalkoztatására való jogosultság203
96/A. §204 (1) A kamara a tagjairól vezetett névjegyzékbe az ügyvédjelölt foglalkoztatására való jogosultságot az ügyvéd részére - kérelemre - bejegyzi, ha
a)205 legalább két évig ügyvédi tevékenységet folytatott,
(4)207 Az ügyvéd az ügyvédjelölt részére a kamara által szervezett ügyvédjelölti képzésben történő részvétel lehetőségét biztosítani, ennek érdekében a képzés idejére őt a munkavégzés alól mentesíteni köteles.
a)208 aki a 13. § (3) bekezdés a), b) és g) pontjában, valamint a 13. § (4) bekezdés b) és c) pontjában írt feltételeknek nem felel meg,
b)209 akinek a munkaviszonya megszűnt vagy az őt foglalkoztató ügyvédnek a 96/A. § szerinti jogosultságát törölték, és a munkaviszony (jogosultság) megszűnésétől (törlésétől) számított három hónapon belül a 96. § (1) bekezdés b) pontja szerinti ügyvéddel, ügyvédi irodával nem létesített ügyvédjelölti munkaviszonyt,
f)210 aki kéri.
(2)211 A törlési eljárásra a 15. § rendelkezései az irányadók, azzal, hogy az (1) bekezdés e) pontja esetén a kamara nem hoz határozatot.
XII. Fejezet213
(2)214 A területi kamara működési területe a törvényszékek illetékességi területével azonos.
(4)215 A közgyűlés határozata ellen a területi kamara tagja - jogszabály, alapszabály vagy szabályzat megsértésére hivatkozással - a határozat közlésétől számított 30 napon belül az illetékes törvényszékhez fordulhat. A bíróság a perben a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (Pp.) általános szabályai szerint jár el.
d)216 első fokon határoz az alkalmazott ügyvédek, az alkalmazott európai közösségi jogászok, az ügyvédi irodák, az európai közösségi jogászok, az irodák, a külföldi jogi tanácsadók, az ügyvédjelöltek névjegyzékébe való felvételről és törlésről, az alkalmazott ügyvédek, alkalmazott európai közösségi jogászok és az ügyvédjelöltek névjegyzékébe való felvétel iránti eljárás felfüggesztéséről,
h)217 ellenőrzi a kamarai felvétel, valamint az alkalmazott ügyvédek, az alkalmazott európai közösségi jogászok, ügyvédjelöltek, európai közösségi jogászok, az irodák, külföldi jogi tanácsadók és ügyvédi irodák névjegyzékébe való felvétel feltételeinek folyamatos fennállását,
o)218 elrendeli a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzésének és megakadályozásának ellenőrzését szolgáló vizsgálatot és első fokon határoz a vizsgálat befejezéséről.
(3)219 A területi elnökség határozata ellen a területi kamara tagja a határozat közlésétől számított tizenöt napon belül - jogszabály, alapszabály vagy szabályzat megsértésére hivatkozással - a Magyar Ügyvédi Kamara elnökségéhez fellebbezhet. Ez a jog nem érinti az egyes ügyekre e törvényben külön meghatározott jogorvoslati lehetőséget.
(2)220 A területi kamara elnökének határozata ellen a közlésétől számított tizenöt napon belül a területi elnökséghez fellebbezhet a területi kamarának az a tagja, akit a határozat érint.
XIII. Fejezet221
(5)222
d)223 az irodagondnok jogköréről, feladatairól, valamint eljárásának és díjazásának részletszabályairól,
j)224 a letét- és pénzkezelés, valamint a letétnyilvántartás részletes szabályairól,
k)225 az 5. § (3) bekezdésének h) pontjában meghatározott tevékenység végzésének technikai feltételeiről, az ilyen tevékenységet végző ügyvédek, ügyvédi irodák nyilvántartásáról, az eredeti papíralapú okiratok őrzésének - ideértve az ügyvédi tevékenység szüneteltetése esetén követendő eljárást is - részletes szabályairól, az ügyvédi levéltár működéséről és az okiratok ügyvédi levéltárban történő elhelyezésének, kezelésének, továbbá a cégbíróság felhívására történő bemutatásának szabályairól,
l)226 az ügyvédi tevékenység végzése érdekében beszerzett elektronikus aláírás használatával és a hozzá kapcsolódó ügyvédi kamarai feladatokkal kapcsolatos részletes szabályokról,
m)227 a pénzmosás és terrorizmus finanszírozása megelőzésére és megakadályozására szolgáló ügyvédi tevékenység kamarai ellenőrzésének részletes szabályairól,
n)228 az ügyvédjelöltek képzésének szabályairól, az ügyvédek és ügyvédjelöltek ezzel kapcsolatos feladatairól, valamint a kamaráknak az ügyvédjelöltek képzésének megszervezésével kapcsolatos feladatairól,
o)229 az ügyvédjelöltek foglalkoztatásának tárgyi feltételeiről,
p)230 a biztonsági jel gyártásával, beszerzésével, rendelkezésre bocsátásával, kezelésével, felhasználásával, a biztonsági jel felhasználásának nyilvántartásával, a biztonsági jel ellenértékének megfizetésével és nyilvántartásával, valamint az ezekkel összefüggő kamarai feladatok ellátásával kapcsolatos részletes szabályokról, továbbá a biztonsági jel ellenértékének összegéről,
q)231 minden olyan kérdésben, amelyre az Alapszabály feljogosítja.
d)232 másodfokon határoz az alkalmazott ügyvédek, az alkalmazott európai közösségi jogászok, az ügyvédi irodák, az európai közösségi jogászok, az irodák, a külföldi jogi tanácsadók, az ügyvédjelöltek névjegyzékébe való felvételről és törlésről, az alkalmazott ügyvédek, az alkalmazott európai közösségi jogászok és az ügyvédjelöltek névjegyzékébe való felvétel iránti eljárás felfüggesztéséről,
o)233 másodfokon határoz a pénzmosás és terrorizmus finanszírozása megelőzésének és megakadályozásának ellenőrzését szolgáló vizsgálat befejezéséről,
p)234 elvégzi a teljes ülés és az Alapszabály által meghatározott egyéb feladatokat.
g)236 az eskütétel és a nyilvántartásba bejegyzés idejét, a határozat számát, az ügyvéd anyakönyvi számát,
m)237 a kamarai tagnak az ügyvédi tevékenység végzése érdekében beszerzett elektronikus aláírás tanúsítványa érvényességének kezdetét és lejártát, valamint a hitelesítés-szolgáltató megnevezését,
n)238 a kamarai tag jogosultságát az elektronikus cégeljárásban való részvételre,
o)239 a kamarai tagnak az ügyvédjelölt foglalkoztatására vonatkozó jogosultságát,
p)240 az ügyvéd elektronikus elérhetőségét (elektronikus levélcím, honlap),
q)241 az ügyvéd által megjelölt főbb jogterületeket, amelyeken tevékenységét kifejti.
(1a)242 Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás - az (1) bekezdés a)-d), j), k) és m) pontjában foglalt adatok kivételével - közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
(3)243 A kamara az ügyvédi iroda következő adatait tartja nyilván:
(3a)244 A (3) bekezdés szerinti nyilvántartás - a (3) bekezdés c)-g) pontja kivételével - közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
(4)245 Az ügyvédet, alkalmazott ügyvédet, külföldi jogi tanácsadót és ügyvédjelöltet nyilvántartó kamara neve, valamint az (1), (2) és (3) bekezdésben felsorolt adatok közül az (1) bekezdés a), e), h), n), p) és q) pontjában, a (2) bekezdésben, valamint a (3) bekezdésben felsorolt adatok - a lakcím kivételével - nyilvánosak, közzétehetők vagy bárki számára kiadhatók.
(5)246 A kamara az érintett kérelmére a (4) bekezdésben szereplő adatokon felül az érintettre vonatkozó, az (1) és (3) bekezdésben szereplő egyéb adatot is kereshető módon közzéteszi (ügyvédkereső).
(6)247 A kamara az ügyvédkeresőben közzétett adatokat az érintett eltérő rendelkezése hiányában jogosult az ügyvédek és az európai közösségi jogászok saját EGT-államuk szerinti, legmagasabb szintű képviseletét ellátó szakmai szervezetekből álló, őket az Európai Unió szervei és intézményei előtt képviselő érdekképviseleti szervezetnek is továbbítani az Európai Gazdasági Térségen belüli egységes ügyvédkereső működtetése céljából.
(7)248 A kamara az általa folytatott eljárások során kezelhet minden olyan adatot, amelynek kezeléséhez az eljárásban résztvevő hozzájárult, továbbá amelyet az eljárás eredményessége érdekében jogszerűen szerzett.
(8)249 A kamara a (4) bekezdésben szereplő adatokon túl megkeresésre felvilágosítást nyújt
(9)250 A területi kamara az ügyvédi irodának a (3) bekezdés a)-f) pontjában, valamint a (8) bekezdés d)-g) pontjában foglalt adatait, valamint a közzététel céljából részére megküldött számviteli beszámolóját a honlapján közzéteszi.
(10)251 A Magyar Ügyvédi Kamara az (1), (2) és (3) bekezdésben felsorolt adatokról központi nyilvántartást vezet.
118. §252 Az Alapszabályt és a Magyar Ügyvédi Kamara szabályzatait a Hivatalos Értesítőben kell közzétenni, a kamarák alapszabályát és szabályzatait - az alapszabályban meghatározott módon - a tagok és mindenki más számára, akinek jogait érinti, hozzáférhetővé kell tenni. A kamarai határozatok a tagok számára nyilvánosak.
XV. Fejezet253
119. §254 (1) Kamarai tisztségviselővé és kamarai bizottság tagjává (e fejezet alkalmazásában a továbbiakban: tisztségviselők) - ha e törvény másképpen nem rendelkezik - bármely kamarai tag megválasztható.
XVI. Fejezet255
A PÉNZMOSÁS ÉS A TERRORIZMUS FINANSZÍROZÁSA MEGELŐZÉSÉNEK ÉS MEGAKADÁLYOZÁSÁNAK ELLENŐRZÉSE256
120/A. §257 (1) A területi ügyvédi kamara (e §-ban a továbbiakban: kamara) e § szerint ellenőrzi az ügyvédnek
b) a törvényben foglaltak végrehajtására az ügyvédi iroda által vagy a Magyar Ügyvédi Kamara által készített szabályzatban258
XVII. Fejezet259
121. § (1)260 Az igazságügyért felelős miniszter törvényességi felügyeletet gyakorol a területi kamarák és a Magyar Ügyvédi Kamara (a továbbiakban e fejezetben együtt: kamara) működése felett.
(2)261 Az igazságügyért felelős miniszter a törvényességi felügyeleti jogkörében ellenőrzi a kamarák alapszabályait, szabályzatait, iránymutatásait és határozatait, továbbá azt, hogy a működésük megfelel-e a jogszabályoknak, az alapszabálynak és a szabályzatoknak.
122. § (1)262 Ha az igazságügyért felelős miniszter azt állapítja meg, hogy az alapszabály, szabályzat, iránymutatás, határozat vagy a kamarai szerv működése jogszabályba, alapszabályba vagy szabályzatba ütközik, felhívja az érintett kamarát a jogszabálysértés megszüntetésére.
(2)263 Az igazságügyért felelős miniszter felhívja a kamarát a kirendelt ügyvédi jegyzék kiegészítésére, ha az nem felel meg a 36. § (1) bekezdésében foglaltaknak.
(3)264 Az érintett kamara köteles - az igazságügyért felelős miniszter felhívásában megadott határidőn belül - a jogszabálysértést megszüntetni, vagy egyet nem értéséről az igazságügyért felelős minisztert tájékoztatni.
123. § (1)265 Ha az érintett kamara a jogszabálysértést nem szüntette meg, az igazságügyért felelős miniszter - a felhívásában megadott határidő lejártától számított 30 napon belül - az illetékes törvényszékhez fordulhat. A bíróság a perben a Pp. általános szabályai szerint jár el.
125. § (1)266 A kamarák az alapszabályukat, szabályzatukat, iránymutatásukat az elfogadástól számított 15 napon belül kötelesek megküldeni az igazságügyért felelős miniszternek.
XVIII. Fejezet267
127. §269
128. §270
130. § (1)272
130/A. §274 A 2009. december 31. napján ügyvédjelölti névjegyzékben szereplők számára az ügyvédjelölti tevékenység 2013. január 1. napjáig történő folytatásának és az ügyvédjelölti joggyakorlat kamarai igazolásának nem feltétele az, hogy az ügyvédjelöltet foglalkoztató ügyvéd a 96/A. § szerinti jogosultsággal rendelkezzen. Ha azonban a megjelölt időtartam alatt az ügyvédjelölt másik ügyvéddel létesít munkaviszonyt, ennek az ügyvédnek a 96/A. § szerinti jogosultsággal rendelkeznie kell.
130/B. §275 (1) E törvénynek az egyes törvényeknek az új Polgári Törvénykönyv hatálybalépésével összefüggő módosításáról szóló 2013. évi CCLII. törvénnyel (a továbbiakban: Módtv.) megállapított 20. § (4a) bekezdését, 76. § (6a) bekezdését, 76. § (7a)-(7c) bekezdését, valamint 76. § (7e)-(7h) bekezdését a 2014. március 15-ét követően kezdeményezett jogutód nélküli megszüntetésre irányuló eljárásokban kell alkalmazni. E törvénynek a Módtv.-vel megállapított 76. § (7d) bekezdését az e rendelkezés hatálybalépésekor folyamatban lévő csődeljárásban és felszámolási eljárásban is alkalmazni kell.
(2) E törvénynek a Módtv.-vel megállapított 30/A. §-ában foglaltakat - a (3) bekezdésben foglalt kivétellel - a 2014. december 31-ét követően megkötött letéti szerződésekre kell alkalmazni.
131. § (1)276 Felhatalmazást kap az igazságügyért felelős miniszter, hogy rendelettel szabályozza
a) a bírósági eljárásban megállapítható ügyvédi költséget,277
b) a pártfogó ügyvéd díjazását és a kirendelés ellátásának díját,278
(2)279 A kirendelt ügyvéd óradíját a központi költségvetésről szóló törvényben az Országgyűlés állapítja meg úgy, hogy annak összege az előző évi összegnél nem lehet alacsonyabb.280
132. §281
133. §282 Felhatalmazást kap az igazságügyért felelős miniszter arra, hogy az európai közösségi jogászok szakmai megnevezéseit, amelyek alatt az ügyvédi szakmai tevékenységet az Európai Közösségek Tanácsának 77/249/EGK irányelve és az Európai Parlament és a Tanács 98/5/EK irányelve szerint jogosultak folytatni, rendeletben szabályozza.283
133/A. §284 Felhatalmazást kap az igazságügyért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg
a) azoknak az ügyeknek a nyilvántartására vonatkozó szabályokat, amelyekben a 27/B. § szerinti ellenőrzésre kerül sor,285
b) az okiratok ellenjegyzése során a személyazonosság ellenőrzésével kapcsolatos eljárás részletes szabályait,286
c) az ügyvédek, az alkalmazott ügyvédek, az ügyvédjelöltek és a külföldi jogi tanácsadók és az európai közösségi jogászok igazolványára vonatkozó részletes szabályokat,287
d) a székhely szolgáltatásra vonatkozó részletes szabályokat,288
e)289 az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben a 12/A. § (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott kamarai hatósági eljárás lefolytatásáért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértékét és megfizetésének szabályait.
134. §290 Ez a törvény - a végrehajtására kiadott rendelettel együtt - a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
4 Beiktatta: 2003. évi LXXXI. törvény 13. § (1). A korábbi 2007. évi LXI. törvény 34. § (1) bekezdésével másodikként beiktatott h) pontot hatályon kívül helyezte: 2007. évi CXXVI. törvény 445. §. Hatálytalan: 2008. I. 1-től.
6 Megállapította: 2013. évi CLXV. törvény 22. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
8 Beiktatta: 2003. évi LXXXI. törvény 13. § (2). Hatályos: 2005. I. 1-től.
9 Megállapította: 2004. évi LVII. törvény 21. §. Módosította: 2012. évi XXXVI. törvény 158. § (10) a).
10 Beiktatta: 2012. évi CCV. törvény 257. §. Hatályos: 2012. XII. 30-tól.
11 Az első mondat szövegét megállapította: 2007. évi LXIV. törvény 1. §. Hatályos: 2008. I. 1-től.
12 A második mondat szövegét módosította: 2007. évi LXIV. törvény 65. § (1) b).
13 Lásd: 169/2010. (IX. 23.) AB határozat.
14 Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (30) a).
15 Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (1). Hatályos: 2014. I. 1-től.
16 Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (2). Hatályos: 2014. III. 15-től.
17 Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (2). Hatályos: 2014. III. 15-től.
18 Az utolsó mondatot beiktatta: 2011. évi CLXXXI. törvény 115. § (1). Hatályos: 2012. I. 1-től.
19 Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (30) b).
20 Beiktatta: 2009. évi LXXV. törvény 15. §. Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
21 Jelölését módosította: 2009. évi LXXV. törvény 15. §.
22 Jelölését módosította: 2009. évi LXXV. törvény 15. §.
23 Megállapította: 2003. évi XI. törvény 2. §. Jelölését módosította: 2009. évi LXXV. törvény 15. §.
24 Beiktatta: 2003. évi LXXXI. törvény 13. § (3). Jelölését módosította: 2009. évi LXXV. törvény 15. §.
25 Beiktatta: 2005. évi LXXXIII. törvény 141. §. Hatályos: 2005. XI. 1-től.
26 Beiktatta: 2005. évi LXXXIII. törvény 141. §. Hatályos: 2005. XI. 1-től. Ezt követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
27 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 16. § (1). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
28 Beiktatta: 2007. évi LXIV. törvény 2. §. Hatályos: 2007. VIII. 1-től.
29 Beiktatta: 2009. évi LXXV. törvény 16. § (2). Hatályos: 2010. I. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
30 Beiktatva: 2009. évi CXLIX. törvény 66. § (1) alapján. Hatályos: 2010. I. 1-től.
31 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 16. § (3). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
32 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 16. § (4). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
33 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 16. § (4). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
34 Beiktatta: 2009. évi LXXV. törvény 16. § (4). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
35 Beiktatta: 2007. évi LXIV. törvény 3. §. Hatályos: 2007. VIII. 1-től.
36 Beiktatta: 2007. évi LXIV. törvény 3. §. Hatályos: 2007. VIII. 1-től.
37 Beiktatta: 2013. évi LXXXI. törvény 38. §. Hatályos: 2013. VII. 1-től.
38 Módosította: 2007. évi LXIV. törvény 65. § (1) b).
39 Módosította: 2007. évi CLI. törvény 17. § (4).
40 Megállapította: 2010. évi CXXXVI. törvény 1. § (1). Hatályos: 2011. I. 1-től.
41 Megállapította: 2009. évi CXLIX. törvény 66. § (2). Hatályos: 2010. I. 1-től.
42 Megállapította: 2009. évi CXLIX. törvény 66. § (2). Hatályos: 2010. I. 1-től.
43 Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (30) c), (32) c).
44 Beiktatta: 2009. évi LXXV. törvény 17. § (2). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
45 Megállapította: 2010. évi CXXXVI. törvény 1. § (2). Hatályos: 2011. I. 1-től.
46 Beiktatta: 2007. évi I. törvény 115. § (2). Hatályos: 2007. VII. 1-től.
47 Beiktatta: 2010. évi CXXXVI. törvény 1. § (3). Hatályos: 2011. I. 1-től.
48 Beiktatta: 2009. évi CXLIX. törvény 66. § (3). Hatályos: 2010. I. 1-től.
49 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 18. §. Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
50 Hatályon kívül helyezte: 2009. évi LXXV. törvény 144. § (2) a). Hatálytalan: 2009. X. 1-től.
51 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 19. §. Módosította: 2010. évi CLII. törvény 2. § (39).
52 Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (32) b). Hatálytalan: 2014. III. 15-től.
53 Hatályon kívül helyezte: 2005. évi LXXXIII. törvény 339. § 24. Hatálytalan: 2005. XI. 1-től.
54 Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (2) a).
55 Megállapította: 2012. évi CCXI. törvény 33. § (1). Hatályos: 2013. I. 1-től.
56 Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CCXI. törvény 33. § (3). Hatálytalan: 2013. I. 1-től.
57 Beiktatta: 2009. évi LXXV. törvény 20. §. Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
58 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 21. §. Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
59 Beiktatta: 2009. évi LXXV. törvény 21. §. Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
60 Beiktatta: 2009. évi LXXV. törvény 21. §. Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
61 Megállapította: 2014. évi XVIII. törvény 4. §. Hatályos: 2014. V. 16-tól.
62 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 22. §. Hatályos: 2010. VII. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
63 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 23. §. Hatályos: 2010. VII. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
64 Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (30) c), (32) c).
65 Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (3). Hatályos: 2014. III. 15-től.
66 Beiktatta: 2009. évi CXLIX. törvény 66. § (4). Hatályos: 2010. I. 1-től.
67 Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (30) d).
68 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 24. §. Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
69 Megállapította: 2003. évi XI. törvény 4. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
70 A korábbi alcímmel együtt hatályon kívül helyezte: 2011. évi CXCVII. törvény 162. § (1). Hatálytalan: 2012. III. 1-től.
71 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 25. §. Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
72 Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (6). Hatályos: 2014. III. 15-től.
73 Megállapította: 2001. évi XXXV. törvény 33. §. Hatályos: 2001. IX. 1-től. Lásd még: 2001. évi XXXV. törvény 2. § 14. és 17. pont.
74 Beiktatta: 2003. évi XI. törvény 5. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
75 Beiktatta: 2003. évi LXXXI. törvény 14. §. Hatályos: 2005. I. 1-től.
76 Megállapította: 2008. évi XXX. törvény 60. §. Hatályos: 2008. VII. 1-től. Ezt követően indult ügyekben kell alkalmazni.
77 Beiktatta: 2007. évi LXIV. törvény 4. §. Hatályos: 2008. I. 1-től.
78 Beiktatta: 2007. évi LXIV. törvény 4. §. Hatályos: 2008. I. 1-től.
79 Módosította: 2012. évi LXXXV. törvény 19. §.
80 Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (8). Hatályos: 2014. III. 15-től.
81 Megállapította: 2013. évi LXXXIV. törvény 32. § (1). Hatályos: 2013. VII. 1-től.
82 Beiktatta: 2007. évi LXIV. törvény 4. §. Hatályos: 2008. I. 1-től.
83 Beiktatta: 2007. évi LXIV. törvény 4. §. Hatályos: 2008. I. 1-től.
84 Beiktatta: 2007. évi LXIV. törvény 5. §. Hatályos: 2008. I. 1-től.
85 Beiktatta: 2007. évi LXIV. törvény 5. §. Hatályos: 2008. I. 1-től.
86 Beiktatta: 2003. évi LXXX. törvény 86. § (1). Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 144. § (2) c).
87 Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (2) b).
88 Megállapította: 2013. évi LXXXIV. törvény 32. § (2). Hatályos: 2013. VII. 1-től.
89 Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (11). Hatályos: 2014. I. 1-től.
90 Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (32) a). Hatálytalan: 2014. I. 1-től.
91 Beiktatta: 2013. évi LXXXIV. törvény 32. § (3). Hatályos: 2013. VII. 1-től.
92 Beiktatta: 2013. évi LXXXIV. törvény 32. § (3). Hatályos: 2013. VII. 1-től.
93 Beiktatta: 2013. évi LXXXIV. törvény 32. § (3). Hatályos: 2013. VII. 1-től.
94 Módosította: 2012. évi CCXI. törvény 33. § (2).
95 Beiktatta: 2009. évi LXXV. törvény 27. §. Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
96 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 28. §. Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
97 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 28. §. Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
98 Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (12). Hatályos: 2014. III. 15-től.
99 Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (12). Hatályos: 2014. III. 15-től.
100 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 29. §. Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
101 Beiktatta: 2009. évi LXXV. törvény 29. §. Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
102 Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (13). Hatályos: 2014. III. 15-től.
103 Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (30) e).
104 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 30. §. Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
105 Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (14). Hatályos: 2014. III. 15-től.
106 Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (15). Hatályos: 2014. III. 15-től.
107 Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (16). Hatályos: 2014. III. 15-től.
108 Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (16). Hatályos: 2014. III. 15-től.
109 Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (16). Hatályos: 2014. III. 15-től.
110 Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (16). Hatályos: 2014. III. 15-től.
111 Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (16). Hatályos: 2014. III. 15-től.
112 Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (16). Hatályos: 2014. III. 15-től.
113 Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (16). Hatályos: 2014. III. 15-től.
114 Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (16). Hatályos: 2014. III. 15-től.
115 Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (32) d).
116 Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (30) f).
117 Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (17). Hatályos: 2014. III. 15-től.
118 Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (17). Hatályos: 2014. III. 15-től.
119 Megállapította: 2007. évi LXIV. törvény 6. §. Hatályos: 2007. VIII. 1-től.
120 Megállapította: 2007. évi LXIV. törvény 6. §. Hatályos: 2007. VIII. 1-től.
121 Módosította: 2007. évi CLI. törvény 17. § (4).
122 Megállapította: 2010. évi CXXXVI. törvény 2. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.
123 Megállapította: 2010. évi CXXXVI. törvény 3. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.
124 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 31. § (1). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
125 Beiktatta: 2009. évi LXXV. törvény 31. § (2). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
126 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 31. § (3). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
127 Hatályon kívül helyezte: 2009. évi LXXV. törvény 144. § (2) d). Hatálytalan: 2009. X. 1-től.
128 Módosította: 2007. évi LXIV. törvény 65. § (1) b).
129 Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (2) d).
131 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 32. §. Módosította: 2011. évi CCI. törvény 163. § c).
132 Megállapította: 2007. évi I. törvény 115. § (3). Hatályos: 2007. VII. 1-től.
133 Módosította: 2007. évi LXIV. törvény 66. § (1) a), 2009. évi LXXV. törvény 143. § (2) e), 2011. évi CCI. törvény 163. § d).
134 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 33. § (1). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
135 Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (2) f).
136 Beiktatta: 2009. évi LXXV. törvény 33. § (2). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
137 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 34. § (1). Hatályos: 2009. X. 1-től.
138 Beiktatta: 2003. évi XI. törvény 6. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
139 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 34. § (1). Módosította: 2011. évi CCI. törvény 163. § d).
140 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 34. § (2). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
141 Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (2) g), h).
142 Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (2) i).
143 Beiktatta: 2003. évi XI. törvény 6. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
144 Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (2) g), 2011. évi CCI. törvény 163. § d).
145 Hatályon kívül helyezte: 2009. évi LXXV. törvény 144. § (2) e). Hatálytalan: 2009. X. 1-től.
146 Beiktatta: 2003. évi XI. törvény 6. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
147 Hatályon kívül helyezte: 2009. évi LXXV. törvény 144. § (2) f). Hatálytalan: 2009. X. 1-től.
148 Beiktatta: 2003. évi XI. törvény 6. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
149 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 35. §. Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
150 Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (2) k).
151 Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (30) g).
152 Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (2) j).
153 Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (2) j).
154 Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (2) j).
155 Beiktatta: 2007. évi LXIV. törvény 7. § (1). Hatályos: 2007. VIII. 1-től.
156 Beiktatta: 2007. évi LXIV. törvény 7. § (1). Hatályos: 2007. VIII. 1-től.
157 Beiktatta: 2013. évi LXXXIV. törvény 32. § (4). Hatályos: 2013. VII. 1-től.
158 Megállapította: 2007. évi LXIV. törvény 7. § (2). Hatályos: 2007. VIII. 1-től.
159 Beiktatta: 2007. évi CLI. törvény 17. § (2). Hatályos: 2007. XII. 21-től.
160 Beiktatta: 2003. évi XI. törvény 6. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
161 Beiktatta: 2003. évi XI. törvény 6. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
162 Megállapította: 2010. évi CXXXVI. törvény 4. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.
163 Módosította: 2011. évi CCI. törvény 163. § d).
164 Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (2) j).
165 Beiktatta: 2003. évi XI. törvény 6. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
166 Hatályon kívül helyezte: 2009. évi LXXV. törvény 144. § (2) g). Hatálytalan: 2009. X. 1-től.
167 Beiktatta: 2003. évi XI. törvény 6. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
168 Beiktatta: 2003. évi XI. törvény 6. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
169 Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (2) i).
170 Hatályon kívül helyezte: 2009. évi LXXV. törvény 144. § (2) h). Hatálytalan: 2009. X. 1-től.
171 Beiktatta: 2003. évi XI. törvény 6. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
172 Beiktatta: 2003. évi XI. törvény 6. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
173 Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (2) j).
174 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 36. §. Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
175 Beiktatta: 2003. évi XI. törvény 6. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
176 Beiktatta: 2003. évi XI. törvény 6. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
177 Módosította: 2011. évi CCI. törvény 163. § e).
178 Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (2) g), 2011. évi CCI. törvény 163. § d).
179 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 37. §. Módosította: 2011. évi CCI. törvény 163. § d).
180 Beiktatta: 2003. évi XI. törvény 6. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
181 Megállapította: 2013. évi LXXXIV. törvény 32. § (5). Hatályos: 2013. VII. 1-től.
182 Beiktatta: 2003. évi XI. törvény 6. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
183 Beiktatta: 2003. évi XI. törvény 6. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
184 Megállapította: 2004. évi LXIX. törvény 16. § (4). Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (2) l).
185 Beiktatta: 2003. évi XI. törvény 6. §. Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (2) g).
186 Beiktatta: 2003. évi XI. törvény 6. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
187 Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (2) m).
188 Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (2) m).
189 Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (2) m).
190 Megállapította: 2004. évi LXIX. törvény 16. § (5). Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (2) m), n).
191 Beiktatta: 2003. évi XI. törvény 6. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
192 Beiktatta: 2003. évi XI. törvény 6. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
193 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 38. §. Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
194 Számozását módosította: 2003. évi XI. törvény 6. §.
195 Módosította: 2007. évi CLI. törvény 17. § (4).
196 Megállapította: 2010. évi CXXXVI. törvény 6. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.
197 Módosította: 2003. évi XI. törvény 11. § (2).
198 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 39. §. Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
199 Számozását módosította: 2003. évi XI. törvény 6. §.
200 Módosította: 2007. évi CLI. törvény 17. § (4).
201 Megállapította: 2010. évi CXXXVI. törvény 7. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.
202 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 40. §. Hatályos: 2010. I. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
203 Beiktatta: 2009. évi LXXV. törvény 41. §. Hatályos: 2010. I. 1-től.
204 Beiktatta: 2009. évi LXXV. törvény 41. §. Hatályos: 2010. I. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
205 Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (18). Hatályos: 2014. I. 1-től.
206 Hatályon kívül helyezte: 2010. évi CXXXVI. törvény 9. §. Hatálytalan: 2011. I. 1-től.
207 Beiktatta: 2009. évi LXXV. törvény 42. §. Hatályos: 2010. I. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
208 Megállapította: 2010. évi CXXXVI. törvény 8. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.
209 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 43. § (1). Hatályos: 2010. I. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
210 Beiktatta: 2009. évi LXXV. törvény 43. § (2). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
211 Megállapította: 2009. évi LXXV. törvény 43. § (3). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
212 Hatályon kívül helyezte: 2009. évi LXXV. törvény 144. § (2) i). Hatálytalan: 2010. I. 1-től.
213 Számozását módosította: 2003. évi XI. törvény 6. §.
214 Módosította: 2011. évi CCI. törvény 163. § f).
215 Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 142. §. Módosította: 2011. évi CCI. törvény 163. § g).
216 Megállapította: 2003. évi XI. törvény 7. § (1). Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
217 Megállapította: 2003. évi XI. törvény 7. § (2). Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
218 Beiktatta: 2007. évi CXXXVI. törvény 51. § (1). Hatályos: 2007. XII. 15-től.
219 Módosította: 2010. évi CLII. törvény 2. § (39).
220 Módosította: 2010. évi CLII. törvény 2. § (39).
221 Számozását módosította: 2003. évi XI. törvény 6. §.
222 Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CCII. törvény 32. § (1) g). Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
223 Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (20). Hatályos: 2014. I. 1-től.
224 Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (21). Hatályos: 2014. I. 1-től.
225 Beiktatta: 2003. évi LXXXI. törvény 15. §. Hatályos: 2005. I. 1-től.
226 Beiktatta: 2007. évi LXIV. törvény 8. §. Hatályos: 2007. VIII. 1-től.
227 Beiktatta: 2007. évi CXXXVI. törvény 51. § (2). Hatályos: 2007. XII. 15-től.
228 Beiktatta: 2009. évi LXXV. törvény 44. §. Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
229 Beiktatta: 2009. évi LXXV. törvény 44. §. Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
230 Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (22). Hatályos: 2014. I. 1-től.
231 Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (22). Hatályos: 2014. I. 1-től.
232 Megállapította: 2003. évi XI. törvény 8. §. Hatályos: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
233 Beiktatta: 2007. évi CXXXVI. törvény 51. § (3). Hatályos: 2007. XII. 15-től.
234 Jelölését módosította: 2007. évi CXXXVI. törvény 51. § (3).
235 Számozását módosította: 2003. évi XI. törvény 6. §.
236 Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (30) h).
237 Beiktatta: 2007. évi LXIV. törvény 9. §. Hatályos: 2007. VIII. 1-től.
238 Beiktatta: 2007. évi LXIV. törvény 9. §. Hatályos: 2007. VIII. 1-től.
239 Beiktatta: 2009. évi LXXV. törvény 45. §. Hatályos: 2010. I. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
240 Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (24). Hatályos: 2014. III. 15-től.
241 Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (24). Hatályos: 2014. III. 15-től.
242 Beiktatta: 2013. évi LXXXIV. törvény 32. § (6). Hatályos: 2013. VII. 1-től.
243 Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (25). Hatályos: 2014. III. 15-től.
244 Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (25). Hatályos: 2014. III. 15-től.
245 Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (25). Hatályos: 2014. III. 15-től.
246 Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (25). Hatályos: 2014. III. 15-től.
247 Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (25). Hatályos: 2014. III. 15-től.
248 Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (25). Hatályos: 2014. III. 15-től.
249 Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (26). Hatályos: 2014. III. 15-től.
250 Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (26). Hatályos: 2014. III. 15-től.
251 Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (26). Hatályos: 2014. III. 15-től.
252 Módosította: 2009. évi LXXV. törvény 143. § (2) p).
253 Számozását módosította: 2003. évi XI. törvény 6. §.
254 Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (27). Hatályos: 2014. I. 1-től.
255 Beiktatta: 2007. évi CXXXVI. törvény 51. § (4). Hatályos: 2007. XII. 15-től.
256 Beiktatta: 2007. évi CXXXVI. törvény 51. § (4). Hatályos: 2007. XII. 15-től.
257 Beiktatta: 2007. évi CXXXVI. törvény 51. § (4). Hatályos: 2007. XII. 15-től.
258 Lásd: 2007. évi CXXXVI. törvény 45. § (4)-(5).
259 Számozását módosította: 2007. évi CXXXVI. törvény 51. § (4).
260 Módosította: 2006. évi CIX. törvény 173. § (4) g).
261 Módosította: 2006. évi CIX. törvény 173. § (4) g).
262 Módosította: 2006. évi CIX. törvény 173. § (4) g).
263 Módosította: 2006. évi CIX. törvény 173. § (4) g).
264 Módosította: 2006. évi CIX. törvény 173. § (4) g).
265 Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 143. §. Módosította: 2006. évi CIX. törvény 173. § (4) g), 2011. évi CCI. törvény 163. § g).
266 Módosította: 2006. évi CIX. törvény 173. § (4) g).
267 Számozását módosította: 2007. évi CXXXVI. törvény 51. § (4).
268 Hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 355. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.
269 Hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 355. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.
270 Hatályon kívül helyezte: 2009. évi LXXV. törvény 144. § (2) j). Hatálytalan: 2009. X. 1-től.
271 Hatályon kívül helyezte: 2009. évi LXXV. törvény 144. § (2) k). Hatálytalan: 2009. X. 1-től.
272 Hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 355. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.
273 Hatályon kívül helyezte: 2009. évi LXXV. törvény 144. § (2) l). Hatálytalan: 2009. X. 1-től.
274 Beiktatta: 2009. évi LXXV. törvény 46. §. Hatályos: 2010. I. 1-től. Ezt követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
275 Beiktatta: 2013. évi CCLII. törvény 100. § (29). Hatályos: 2014. I. 1-től.
276 Megállapította: 2007. évi CLI. törvény 17. § (3). Hatályos: 2007. XII. 21-től.
277 Lásd: 32/2003. (VIII. 22.) IM rendelet.
278 Lásd: 7/2002. (III. 30.) IM rendelet.
279 Beiktatta: 2003. évi LXXX. törvény 86. § (2). Hatályos: 2003. XI. 7-től.
280 Az óradíj 2004. január 1-jétől 3000 forint, 2014. január 1-jétől 4000 forint: Lásd: 2003. évi CXVI. törvény 54. § (3), 2004. évi CXXXV. törvény 58. § (4), 2005. évi CLIII. törvény 61. § (4), 2006. évi CXXVII. törvény 58. § (4), 2007. évi CLXIX. törvény 58. § (4), 2008. évi CII. törvény 56. § (4), 2009. évi CXXX. törvény 73. § (4), 2010. évi CLXIX. törvény 61. § (4), 2011. évi CLXXXVIII. törvény 58. § (4), 2012. évi CCIV. törvény 55. § (4), 2013. évi CCXXX. törvény 56. § (4).
281 Hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 355. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.
282 Beiktatta: 2003. évi XI. törvény 10. §. Módosította: 2006. évi CIX. törvény 173. § (4) g).
283 Lásd: 1/2004. (I. 8.) IM rendelet, 18/2007. (III. 19.) IRM rendelet.
284 Megállapította: 2007. évi CXXVI. törvény 416. § (2). Hatályos: 2007. XI. 17-től.
285 Lásd: 54/2007. (XII. 21.) IRM rendelet.
286 Lásd: 54/2007. (XII. 21.) IRM rendelet.
287 Lásd: 13/2008. (VI. 24.) IRM rendelet.
288 Lásd: 49/2007. (XI. 14.) IRM rendelet.
289 Beiktatta: 2009. évi LXXV. törvény 47. §. Hatályos: 2009. X. 1-től.
290 Megállapította: 2007. évi I. törvény 115. § (4). Hatályos: 2007. VII. 1-től.