text:
1 2013. február szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3/2013. (II. 14.) AB határozat a Fõvárosi Törvényszék 29.Kpk /2012/2. számú végzése alaptörvény-ellenességérõl és megsemmisítésérõl /2013. (II. 21.) AB határozat a Büntetõ Törvénykönyvrõl szóló évi IV. törvény 269/B. -a alaptörvény-ellenességérõl és megsemmisítésérõl /2013. (II. 21.) AB határozat a köztisztviselõk jogállásáról szóló évi XXIII. törvény 43. (4) bekezdése egyes részeinek alkotmányellenességérõl és alkalmazásának kizárásáról /2013. (II. 28.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról /2013. (II. 28.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról /2013. (II. 28.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról /2013. (II. 28.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról /2013. (II. 28.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról /2013. (II. 28.) AB határozat jogszabály alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló indítvány elutasításáról /2013. (II. 28.) AB határozat jogszabály alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló indítvány elutasításáról /2013. (II. 28.) AB határozat alkotmányjogi panasz elutasításáról /2013. (II. 28.) AB határozat alkotmányjogi panasz elutasításáról /2013. (II. 28.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról /2013. (II. 28.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról /2013. (II. 28.) AB határozat bírói kezdeményezés elutasításáról /2013. (II. 28.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról /2013. (II. 28.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról /2013. (II. 28.) AB végzés bírói kezdeményezés visszautasításáról /2013. (II. 28.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról /2013. (II. 28.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról /2013. (II. 28.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról /2013. (II. 28.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról /2013. (II. 28.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról /2013. (II. 28.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról /2013. (II. 28.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról2 170 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI 3063/2013. (II. 28.) AB határozat bírói kezdeményezés elutasításáról /2013. (II. 19.) AB végzés alkotmányjogi panasz alapján indult eljárás megszüntetésérõl /2013. (II. 28.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról /2013. (II. 28.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról /2013. (II. 28.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról3 szám 171 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG TELJES ÜLÉSÉNEK A MAGYAR KÖZLÖNYBEN KÖZZÉTETT HATÁROZATAI ÉS VÉGZÉSEI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG 3/2013. (II. 14.) AB HATÁROZATA a Fõvárosi Törvényszék 29.Kpk /2012/2. számú végzése alaptörvény-ellenességérõl és megsemmisítésérõl Az Alkotmánybíróság teljes ülése bírói döntések alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló alkotmányjogi panaszok alapján dr. Balsai István és dr. Pokol Béla k párhuzamos indokolásával, dr. Bihari Mihály nak a határozat 2. pontjára vonatkozó párhuzamos indokolásával, valamint dr. Bihari Mihály nak a határozat 1. pontjára vonatkozó különvéleményével és dr. Bragyova András nak a határozat 2. pontjára vonatkozó különvéleményével meghozta a következõ határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a Fõvárosi Törvényszék 29.Kpk /2012/2. számú végzése sérti az Alaptörvény VIII. cikk (1) bekezdésében biztosított békés gyülekezéshez való jogot, ezért a bírósági végzést megsemmisíti. 2. Az Alkotmánybíróság megállapítja: az Alaptörvény VIII. cikk (1) bekezdésébõl fakadó alkotmányos követelmény, hogy a gyülekezési jogról szóló évi III. törvény 9. -a szerinti bírói felülvizsgálatnak van helye a rendõrségnek a rendezvény bejelentésérõl hozott, hatáskör hiányát megállapító határozatával szemben. A bíróság a hatáskör hiányát megállapító rendõrhatósági határozat jogszerûségét és megalapozottságát érdemben vizsgálja. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi. Indokolás [1] 1. A Lehet Más a Politika (a továbbiakban: indítványozó) április 25-én érkezett elsõ alkotmányjogi panaszában a Fõvárosi Törvényszék 29.Kpk. I /2012/2. számú végzését (a továbbiakban: elsõ bírósági végzés) támadta. [2] Az alapul szolgáló tényállás szerint február 6-án az indítványozó a gyülekezési jogról szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Gytv.) 6. -ának megfelelõen az illetékes rendõrkapitányságnak bejelentette, hogy március 15-én rendezvényt kíván tartani a Hõsök terén. A Budapesti Rendõr-fõkapitányság (a továbbiakban: BRFK) ugyanaznap hozott 01000/6480-2/2012. ált. számú végzésében (a továbbiakban: elsõ rendõrségi végzés) megállapította a hatáskörének hiányát. Az elsõ rendõrségi végzés indokolása szerint Budapest Fõváros Önkormányzata a január 10-ei FPH061/555-3/2012. számú közterület-használati megállapodásban a Fõvárosi Önkormányzat Fõpolgármesteri Hivatal használatába adta a Hõsök terét. A közterület-használati engedély folytán pedig a rendõrség szerint a megjelölt terület elvesztette a Gytv. 15. a) pontja értelmében vett közterületi jellegét, következésképpen a szóban forgó területre bejelentett rendezvény nem tartozik a Gytv. hatálya alá, s a rendõrségnek nincs hatásköre a rendezvény elbírálására. [3] A panaszos ezt követõen a Gytv. 9. (1) bekezdése alapján a Fõvárosi Törvényszékhez fordult, és kérte az elsõ rendõrségi végzés hatályon kívül helyezését, tekintettel arra, hogy az az ügy érdemében hozott olyan döntésnek minõsül, amely a rendezvény megtiltásával azonos hatályú, s a végzés alaptörvény-ellenes módon korlátozza a békés gyülekezéshez való jogot. [4] A Fõvárosi Törvényszék megállapította, hogy a BRFK a bejelentést nem vizsgálta érdemben, és nem is döntött érdemben a rendezvény megtiltásáról. Az elsõ bírósági végzés szerint a BRFK a rendezvényre vonatkozó bejelentést azért utasította el, mert azt állapította meg, hogy a kérdésben nincs hatásköre. A bíróság ezért arra a következtetésre jutott, hogy neki sincs lehetõsége a kérdés érdemi elbírálására, ezért a végzésben a Gytv. 8. (3) bekezdése alapján a Ket. rendelkezéseit figyelembe véve hatáskörének hiányát állapította meg, és az ügyet fellebbezésként áttette az Országos Rendõr-fõkapitánysághoz (a továbbiakban: ORFK). [5] Az indítványozó az elsõ bírósági végzéssel szemben az Alkotmánybíróságról szóló évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. -a alapján alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybíró-4 172 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI sághoz, amelyben az elsõ bírósági végzés megsemmisítését kérte. Ezt az alkotmányjogi panaszt az Alkotmánybíróság a IV/2878/2012. számon nyilvántartásba vette. [6] 2. A IV/2878/2012. számon nyilvántartásba vett elsõ panasz szerint az Alaptörvényben biztosított békés gyülekezéshez és a jogorvoslathoz való alapvetõ jog sérelmét okozta, hogy a Fõvárosi Törvényszék az elsõ rendõrségi végzést érdemben nem vizsgálta. Az indítványozó utal arra, hogy a békés gyülekezéshez való jog érvényesülése érdekében a Gytv. gyors, egyfokú hatósági és bírósági eljárást intézményesít, rövid határidõkkel. Ez a garanciája annak, hogy a közéleti eseményekre idõben reagáló rendezvényeket lehessen tartani. Az indítványozó szerint a gyülekezések esetében akkor hatékony a jogorvoslat, ha a rendezvény elõzetes megtiltásával és az azzal azonos hatású más közigazgatási döntéssel szemben olyan idõpontban kerülhet sor a jogorvoslati döntésre, mely lehetõvé teszi a jogsérelem idõben történõ orvosolását. Az indítvány szerint ennek megfelelõen értelmezendõ a Gytv. 9. (1) bekezdése, amely az államigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát biztosítja. A határozat szó ugyanis magában foglalja az ügy érdemében és nem érdemében hozott közigazgatási aktusokat is. Ellenkezõ esetben ugyanis a Gytv. garanciarendszere egyes rendõrségi döntések esetében nem érvényesülne, ahogyan arra a jelen ügy is példa. [7] Az indítványozó szerint az alapjogsérelmet a Gytv. 9. (1) bekezdésének alaptörvénysértõ értelmezése okozta, ezért az indítványozó elsõdlegesen az elsõ bírósági végzés megsemmisítését kezdeményezte. Ha azonban az Alkotmánybíróság azt állapítaná meg, hogy a bíróság a Gytv. 9. (1) bekezdésének az egyetlen helyes és az Alaptörvénnyel is összhangban álló értelmezését követte, akkor az indítványozó másodlagosan a Gytv. 9. -a megsemmisítését kérte. [8] 3. Az Alkotmánybíróság augusztus 3-án megkereste Budapest fõpolgármesterét, hogy a jogvita alapjául szolgáló közterület-használati engedély másolatát küldje el az Alkotmánybíróság részére. A fõpolgármester a augusztus 29-én érkezett leveléhez csatolta a január 10-én kelt FPH061/555-3/2012. számú közterület-használati megállapodás másolatát. Eszerint a fõvárosi önkormányzat összesen tíz budapesti közterületet (ideértve a Hõsök terének teljes területét) az 1848-as forradalom emlékére rendezett nemzeti ünnep rendezvényeinek lebonyolítása céljából március 15-ére a fõpolgármesteri hivatal használatába adott. A fõpolgármester tájékoztatta továbbá az Alkotmánybíróságot arról, hogy a fõpolgármesteri hivatal február 28-án kelt FPH015/117-6/2012. számú levélben lemondott arról, hogy a március 15-ei ünnepségek során a Hõsök tere, az Andrássy út és a Blaha Lujza tér közterületeket használja. [9] 4. Az Alkotmánybíróság augusztus 3-án levelet küldött az indítványozónak is, amelyben az alkotmányjogi panasz benyújtása óta született, az ORFK-nak a fellebbezés ügyében hozott döntését és az azt követõ bírósági határozat másolatának megküldését kérte. Az indítványozó a augusztus 23-án érkezett levelében azt a tájékoztatást küldte, hogy a hatáskör hiányát megállapító elsõ rendõrségi végzést az ORFK 29000/7337-3/2012. ált. számú végzésében (a továbbiakban: második rendõrségi végzés) helybenhagyta, a Fõvárosi Törvényszék 7.Kpk /2012/3. számú végzése (a továbbiakban: második bírósági végzés) viszont hatályon kívül helyezte a rendõrségi végzéseket, valamint a BRFK-t új eljárásra utasította. Az indítványozó levélben megküldte a végzések másolatát, és arról is tájékoztatta az Alkotmánybíróságot, hogy az indítványozó a jogorvoslati eljárással eltelt idõ miatt a március 15-ei rendezvény megtartására vonatkozó bejelentését visszavonta. [10] szeptember 3-án az indítványozó újabb alkotmányjogi panaszt terjesztett elõ, melyet az Alkotmánybíróság a IV/3351/2012. számon vett nyilvántartásba. Ebben a panaszos a második rendõrségi végzést felülvizsgáló második bírósági végzés megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól. A második bírósági végzés szerint valamely terület közterületi minõsége nem változik attól, hogy az önkormányzati tulajdonú közterület használatát megállapodás korlátozza. Ellenkezõ esetben ugyanis, közterület-használati engedély birtokában a közterület magánterületnek számítana, ahol a szóban forgó rendezvény bejelentés nélkül is megtarthatóvá válna. Tekintettel arra, hogy a Hõsök tere közterületi minõségét a közterület-használati megállapodás ellenére megtartotta, a rendõrségnek a bejelentést érdemben kellett volna vizsgálnia. A bíróság ezért a rendõrségi végzéseket hatályon kívül helyezte. [11] A panaszos szerint a második bírósági végzés sértette a békés gyülekezéshez fûzõdõ jogát, mert a bíróság a Gytv. jogorvoslatra vonatkozó rendelkezéseit olyan módon értelmezte, hogy az az idõbeli dimenzióra tekintettel már nem volt alkalmas arra, hogy a jogsértõen tudomásul nem vett rendezvény megtartható legyen. Álláspontja szerint sérült továbbá a jogorvoslathoz való jog is, mert a gyülekezés bejelentésével összefüggõ rendõrhatósági határozat érdemi felülvizsgálatára nyitva álló, törvényben biztosított háromnapos határidõ helyett a bíróság a rendezvény megtartásának biztosítására nem alkalmas idõpontban állapította meg, hogy a rendõrségi végzések törvénysértõek voltak.5 szám 173 [12] A panaszos szerint az elsõ bírósági végzés az ügy érdemében hozott döntésnek minõsül, ezért az Abtv ában meghatározott feltételeknek megfelel. Ha ennek ellenére az Alkotmánybíróság az elsõ bírósági végzést nem tekintené az ügy érdemében hozott döntésnek, akkor a panaszeljárás a második bírósági végzéssel szemben lefolytatható. [13] A panasz elbírálása során irányadó jogszabályi rendelkezések [14] 1. Az Alaptörvénynek az alkotmányjogi panaszban hivatkozott rendelkezései: II. VIII. cikk (1) Mindenkinek joga van a békés gyülekezéshez. XXVIII. cikk (7) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogorvoslattal éljen az olyan bírósági, hatósági és más közigazgatási döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. [15] 2. A Gytv. vonatkozó rendelkezései: 6. A közterületen tartandó rendezvény szervezését a rendezvény helye szerint illetékes rendõrkapitányságnak, Budapesten a Budapesti Rendõr-fõkapitányságnak (a továbbiakban: rendõrség) legalább három nappal a rendezvény megtartásának tervezett idõpontját megelõzõen kell bejelenteni. A bejelentési kötelezettség a rendezvény szervezõjét terheli. 8. (3) A rendõrség eljárására a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályai az irányadók. 9. (1) A rendõrség határozata ellen fellebbezésnek helye nincs; a határozat közlésétõl számított három napon belül a szervezõ kérheti az államigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát. A kérelemhez csatolni kell a rendõrség határozatát. (2) A bíróság a kérelem beérkezésétõl számított három napon belül, nemperes eljárásban, népi ülnökök közremûködésével, szükség esetén a felek meghallgatása után határoz. Ha a kérelemnek helyt ad, hatályon kívül helyezi a rendõrség határozatát, ellenkezõ esetben a kérelmet elutasítja. A bíróság határozata ellen nincs helye jogorvoslatnak. [ ] 15. E törvény alkalmazásában a) közterület: a mindenki számára korlátozás nélkül igénybevehetõ terület, út, utca, tér; [ ] [16] Az Alkotmánybíróság mindenekelõtt azt vizsgálta, hogy az alkotmányjogi panaszok befogadhatók-e, vagyis megfelelnek-e az Abtv.-ben foglalt, a panaszok befogadhatóságára vonatkozó kritériumoknak. [17] 1. A befogadhatóság formai feltételeit vizsgálva az Alkotmánybíróság az alábbi következtetésekre jutott: [18] 1.1. Az indítványozó teljesítette az Abtv. 51. (2) bekezdésében meghatározott feltételeket, mert képviseletében a Budapesti Ügyvédi Kamara által nyilvántartott ügyvéd nyújtotta be az alkotmányjogi panaszt, és az indítványozó csatolta a szabályos ügyvédi meghatalmazást. [19] 1.2. Az indítvány megfelel az Abtv. 52. (1) bekezdésében foglalt feltételeknek is. Az alkotmányjogi panasz tartalmazza az Alkotmánybíróság Abtv a szerinti hatáskörére vonatkozó indokolt hivatkozást. Az indítványozó kifejezetten megjelöli az Alaptörvény VIII. cikk (1) bekezdésében elismert békés gyülekezéshez való jogot és a XXVIII. cikk (7) bekezdésében biztosított jogorvoslathoz fûzõdõ jogot. [20] Az Alkotmánybíróságnak állást kellett foglalnia abban a kérdésben is, hogy az alkotmányjogi panasz határozott kérelmet tartalmaz-e, a panaszos ugyanis elsõdlegesen az elsõ bírósági végzés, másodlagosan a második bírósági végzés, illetve a Gytv. 9. -ának megsemmisítését indítványozza. [21] Az Abtv. 52. (1) bekezdés f) pontja szerint az indítvány többek között akkor minõsül határozottnak, ha kifejezett kérelmet tartalmaz a jogszabály, jogszabályi rendelkezés vagy a bírói döntés megsemmisítésére. Az Abtv. 52. (2) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság által lefolytatott vizsgálat kizárólag a megjelölt alkotmányossági kérelemre vonatkozik. Ez a rendelkezés ugyanakkor nem érinti az Alkotmánybíróságnak többek között az Abtv. 28. (1) bekezdésében meghatározott, hivatalból megtehetõ megállapításokra vonatkozó hatáskörét. Az Abtv. 28. (1) bekezdése lehetõvé teszi az Alkotmánybíróság számára az átjárást a 27. szerinti panaszból a 26. szerinti panaszeljárásba. [Az Abtv. 52. (2) bekezdésének szövegszerû értelmezése szerint az Alkotmánybíróság az Abtv ában meghatározott eljárásban a 26. szerinti normakontrollt lefolytathatja, de a 26. alapján indult eljárásban a bírói döntést nem vizsgálhatná. Az Abtv. 52. (2) bekezdésének az alkotmányjogi panasz rendszerére figyelemmel lévõ értelmezése szerint viszont az Abtv. nem zárja ki annak a le- III.6 174 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI hetõségét, hogy az átjárás a másik irányba, a 26. -ból a 27. -ba is megtörténhessen.] [22] Az alkotmányjogi panaszt beküldõnek fõszabály szerint el kell tudnia dönteni, hogy mit kezdeményez: az Alkotmánybíróság Abtv. 26. (1) bekezdése, esetleg (2) bekezdése vagy a 27. -a szerinti eljárását. Ugyanakkor elképzelhetõ, hogy egy konkrét ügyben nem dönthetõ el egyértelmûen, hogy a jogi norma vagy annak eseti alkalmazása okozza-e az állítólagos alaptörvény-sérelmet. Sõt, elképzelhetõ, hogy a bíróság jogalkalmazása és az annak alapjául szolgáló norma alkotmányossága egyaránt kétséges. Nem zárható ki ezért teljesen annak a lehetõsége, hogy az indítványozó alkotmányjogi panaszában elsõdleges és másodlagos kérelmet fogalmazzon meg. [Ezt támogatja a korábbi sági gyakorlat is, amely érdemben elbírálta azokat az indítványokat, amelyek elsõdleges és másodlagos kérelmeket fogalmaztak meg (alkotmányjogi panaszban utólagos normakontroll-kérelmet, vagy például utólagos normakontroll indítványban mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítását).] [23] Jelen esetben az indítványozó elsõdlegesen a bíróság eseti jogalkalmazó döntését sérelmezi. Kifejezésre juttatja ugyanakkor, hogy a norma alkotmányosságának kérdése is felvetõdik, ha a sérelmezett jogértelmezés élõ jognak tekinthetõ, vagyis a norma jellemzõen azzal a tartalommal érvényesül, ahogyan az elsõ bírósági végzést hozó bíróság értelmezte. [24] Az Alkotmánybíróság úgy ítélte meg, hogy a konkrét ügyben az Alkotmánybíróság érdemi vizsgálatát igényli annak a kérdésnek az eldöntése, hogy az állított alaptörvény-ellenesség a jogalkotás vagy a jogalkalmazás szintjét érinti-e. [25] 1.3. Az Abtv. 30. (1) bekezdése alapján az alkotmányjogi panaszt a sérelmezett döntés kézbesítésétõl számított hatvan napon belül lehet írásban benyújtani. Az indítványozó az elsõ bírósági végzést március 20-án vette át, alkotmányjogi panasza tehát a hatvan napos határidõn belül, április 25-én érkezett az Alkotmánybíróságra. A július 13-án kelt második bírósági végzést a panaszos számára július 20-án kézbesítették, az alkotmányjogi panaszt ebben az esetben is az elõírt hatvan napos határidõn belül, augusztus 23-án nyújtották be az elsõ fokon eljárt bírósághoz. [26] 2. A befogadhatóság tartalmi feltételeit vizsgálva az Alkotmánybíróság az alábbiakat állapította meg: [27] Az Abtv. 56. (2) bekezdése alapján a befogadhatóságról dönteni jogosult tanács mérlegelési jogkörében vizsgálja az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának törvényben elõírt tartalmi feltételeit, különösen a 27. szerinti érintettséget, a jogorvoslat kimerítését, valamint a szerinti tartalmi követelményeket. Az Abtv a alapján alaptörvény-ellenes bírói döntéssel szemben az egyedi ügyben érintett személy vagy szervezet alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz, ha az ügy érdemében hozott döntés vagy a bírósági eljárást befejezõ egyéb döntés a) az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogát sérti, és b) az indítványozó a jogorvoslati lehetõségeit már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetõség nincs számára biztosítva. [28] 2.1. Az indítványozó az Abtv a és az 51. (1) bekezdése szerinti jogosultnak tekinthetõ, nyilvánvalóan érintett, hiszen a jelen ügyre okot adó jogvitában félként szerepel. [29] 2.2. Az indítványozó a rendelkezésére álló jogorvoslati lehetõséget kimerítette. A panaszos a jogvitában született elsõ bírósági végzéssel szemben nyújtotta be elsõ alkotmányjogi panaszát (IV/2878/2012.). E bírósági végzéssel szemben további jogorvoslatnak helye nincs. Az elsõ alkotmányjogi panasz benyújtását követõen a második rendõrségi végzéssel szemben a panaszos bírói felülvizsgálattal élt. Az ügyben hozott jogerõs bírósági végzéssel szemben a panaszos ismét Alkotmánybírósághoz fordult (IV/3351/2012.). A második bírósági végzéssel szemben sincs helye jogorvoslatnak. [30] 2.3. Az Abtv a alapján az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség vagy alapvetõ alkotmányjogi jelentõségû kérdés esetén fogadja be. Bár e két követelmény vagylagos, jelen ügy befogadását mindkét szempont alátámasztja. [31] Egyfelõl a most vizsgált ügyben elmaradt annak bírósági vizsgálata, hogy a Gytv. procedurális rendelkezései akadályát jelentik-e egy közéleti rendezvény megtartásának, ha a bejelentett helyszínre a bejelentõtõl eltérõ személy közterület-használati engedéllyel rendelkezik. A rendõrségi végzés érdemi vizsgálatát elutasító bíróság nem a gyülekezési szabadsággal kapcsolatos jogvitaként tekintett a problémára, és ez a tény az ügy kimenetelét, a kifogásolt bírósági végzéseket érdemben befolyásolta. [32] Másfelõl az Alkotmánybíróság figyelemmel volt arra, hogy jelen ügy tárgya egy március 15-ei rendezvény Hõsök terén való megtartásának elmaradása. Az sági határozat értelemszerûen nem tudja utólag biztosítani, hogy az indítványozók gyülekezési jogukat visszamenõlegesen érvényesíthessék. A döntésnek tehát ily módon nem lehet közvetlen hatása az alkotmányjogi panaszt benyújtó konkrét ügyére {3003/2012. (IV. 21.) AB végzés Indokolás [5] [6]}. Az alkotmányossági vizsgálat jelen ügyben a panaszos helyzetének változását oly módon tudja befolyásolni, hogy az Alkotmánybíróság amennyiben annak feltételei7 szám 175 fennállnak, megállapíthatja a gyülekezési jog megsértésének megtörténtét, ami a mostani ügyben morális elégtételt jelenthet a jogsérelmet szenvedettek számára. [Ehhez hasonlóan az Emberi Jogok Európai Bírósága a Bukta és Mások kontra Magyarország (25691/04., július 17.) ügyben hozott ítéletében egy feloszlatott gyülekezés kapcsán állapította meg utólag a jogsértés megtörténtét, és azt a bíróság az esetlegesen elszenvedett morális károkra tekintettel elégséges jogorvoslatnak ítélte.] [33] Emellett az alkotmányjogi probléma vizsgálata az egyedi ügyön túlmutató jelentõségû, hiszen az Alkotmánybíróság érdemi határozata a jövõre nézve megfogalmazhatja azokat a szempontokat, amelyeket figyelembe véve a gyülekezési ügyben eljáró jogalkalmazók ilyen és hasonló jogvitákban kellõképpen mérlegelni tudnak. Az Alkotmánybíróság az érdemi eljárás során megválaszolandó alapvetõ alkotmányjogi jelentõségû kérdésnek elsõsorban azt tekinti, hogy összhangban áll-e az Alaptörvénnyel a Gytv. 9. (1) bekezdésének az az értelmezése, amely kizárólag a gyülekezést formálisan megtiltó rendõrségi döntés esetében biztosít érdemi bírói felülvizsgálatot. [34] Mindezen szempontok alapján az Alkotmánybíróság október 1-jei teljes ülése az alkotmányjogi panaszokat befogadta. Ez követõen az elõadó az Ügyrend 32. (1) bekezdése alapján az alkotmányjogi panaszok alapjául szolgáló jogvita tárgyára és a jogvitában résztvevõ felek személyének azonosságára tekintettel elrendelte a IV/3351/2012. számú ügynek a IV/2878/2012. számú ügyhöz való egyesítését. IV. [35] Az Alkotmánybíróság a határozat indokolásának IV. részében a panaszosnak azt az állítását vizsgálta, amely szerint a gyülekezéshez való alapvetõ jog sérelmét okozta, hogy a Fõvárosi Törvényszék az elsõ rendõrségi végzésrõl érdemben nem döntött. Ennek során elsõként bemutatja az indítványozó érveit (1.), majd felvázolja, hogy az Alkotmánybíróság a december 31-ig hatályos Alkotmány alapján milyen értelmet adott a gyülekezési szabadságnak, megvizsgálja, hogy az Alaptörvény miképpen biztosítja a gyülekezés szabadságát, s hogy az Alaptörvény szövege változtatott-e a gyülekezési jog korábban érvényesülõ felfogásán (2.). Ezt követõen a mostani ügyben felmerült, a gyülekezés helyének megválasztásával kapcsolatos irányadó alkotmányjogi szempontokat mutatja be (3.). [36] 1. Az indítványozó szerint a Gytv. által intézményesített gyors, egyfokú hatósági és bírósági eljárás a garanciája annak, hogy a közéleti eseményekre idõben reagáló rendezvényeket lehessen tartani. A gyülekezések esetében akkor hatékony a jogorvoslat, ha a rendezvény elõzetes megtiltásával és az azzal azonos hatású más közigazgatási döntéssel szemben olyan idõpontban kerülhet sor a jogorvoslati döntésre, amely lehetõvé teszi a jogsérelem idõben történõ orvosolását. Az indítványozó szerint ennek megfelelõen értelmezendõ a Gytv. 9. (1) bekezdése, amely az államigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát biztosítja. A határozat szó magában kell hogy foglalja az ügy érdemében és nem érdemében hozott közigazgatási aktusokat, ellenkezõ esetben (ahogyan azt a mostani ügy bizonyítja) a Gytv. garanciarendszere egyes rendõrhatósági döntések esetében nem tud érvényesülni. [37] 2. Az Alkotmánybíróság az alaptörvénybeli gyülekezési jog tartalmának értelmezésekor a 22/2012. (V. 11.) AB határozat következõ megállapításából indult ki: Az Alkotmánybíróság az újabb ügyekben felhasználhatja azokat az érveket, amelyeket az Alaptörvény hatályba lépése elõtt hozott korábbi határozata az akkor elbírált alkotmányjogi kérdéssel összefüggésben tartalmazott, feltéve, hogy az Alaptörvény konkrét az elõzõ Alkotmányban foglaltakkal azonos vagy hasonló tartalmú rendelkezései és értelmezési szabályai alapján ez lehetséges. (Indokolás [40]) [38] A december 31-éig hatályos Alkotmány 62. (1) bekezdésében a Magyar Köztársaság elismerte a békés gyülekezés jogát és biztosította annak szabad gyakorlását. A január elsejétõl hatályos Alaptörvény mindenki jogát biztosítja a békés gyülekezéshez. Bár az Alaptörvény VIII. cikk (1) bekezdésének szövege kifejezetten nem követeli meg az államtól, hogy az emberek szabad gyülekezését biztosítsa, ez a kötelezettség az Alaptörvény I. cikk (1) bekezdésébõl következik, ez utóbbi rendelkezés ugyanis minden alapvetõ (ideértve a gyülekezési) jog védelmét az állam elsõrendû kötelezettségévé teszi. Az állam jogalkotó és jogalkalmazó intézményei tehát kötelesek biztosítani, hogy a gyülekezni kívánók élhessenek az Alaptörvény VIII. cikk (1) bekezdésében foglalt alapvetõ jogukkal. Az Alkotmánybíróság ezért továbbra is irányadónak tekinti a korábbi határozataiban foglalt gyülekezési szabadsággal kapcsolatos megállapításokat. [39] Az sági gyakorlatban a gyülekezési jog a tágabb értelemben vett véleménynyilvánítási szabadság része, amely a közügyekre vonatkozó, békés jellegû közös vélemény-kifejezést biztosítja. Az alkotmányos védelem tehát a közügyekrõl folytatott nyilvános vitában való részvételt célzó rendezvényeket illeti meg, amelyek segítik a közérdekû információk megszerzését és másokkal való megosztását, valamint a vélemények közös kinyilvánítását [55/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 442, 449.; 75/2008. (V. 29.) AB határozat, ABH 2008, 651, ]. Az, hogy egy rendez-8 176 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI vény közügyet érint-e, következésképpen gyülekezésnek minõsül-e az Alaptörvény értelmében, a kifejezésre juttatni szándékozott vélemény tartalmától, formájától és kontextusától függ. [40] A békés gyülekezéshez való jognak (együtt a véleménynyilvánítás szabadságával és az egyesülés szabadságával) van egy egymáshoz szorosan kapcsolódó lényeges tartalma, amely a demokratikus társadalmi gyakorlat elõfeltétele. Kollektív véleménynyilvánítási joguk alapján a polgárok az országos és a helyhatósági választások idõpontja közötti idõben is véleményt nyilváníthatnak a széles értelemben vett közügyeket érintõ kérdésekben. Ilyen közügyet érintõ kérdés például, hogy miként viszonyulunk a történelemhez, milyen eseményt és milyen módon tartunk ünneplésre méltónak. A gyülekezési jog alapján megtartott rendezvények alkalmasak az egymás mellett élõ, de egymástól részben vagy jelentõsen eltérõ történelmi narratívák megjelenítésére. Ettõl nem teljesen független a gyülekezési jognak az a korábbi sági gyakorlatban megjelent aspektusa, amely a rendezvények szervezésében elsõsorban azt az eszközt látja, amellyel a polgárok a politikai folyamatokat kritikával illethetik. E felfogásban a gyülekezési jog a politikai, társadalmi rend, a képviseleti szervek legitimitásának megszilárdítása szempontjából is értéket jelent. A gyülekezés ugyanis a kormányzat és a közvélemény számára is jelzi a meglévõ társadalmi feszültségeket, és lehetõvé teszi a nyilvános politika korrekcióját. [Lásd 4/2007. (II. 13.) AB határozat, ABH 2007, 911, 914.] [41] Az egyén gyülekezési szabadságába tartozik, hogy gyülekezést szervezzen és gyülekezésen vegyen részt. A gyülekezés szervezésének lényegi eleme (olykor egy adott közügyben való vélemény-kifejezés része) annak megválasztása, hogy a rendezvényre milyen céllal, hol, mikor és milyen körülmények között kerüljön sor. A gyülekezési szabadság a gyülekezés helyszínéül szolgáló terület megválasztására is kiterjed. [Ehhez hasonlóan lásd a strasbourgi bíróság Sáska kontra Magyarország ügyben hozott ítéletének 21. pontját (58050/08, november 27.).] A gyülekezéssel elérni kívánt cél ugyanis szorosan kapcsolódhat a kiválasztott helyszínhez. Talán mert a rendezvény éppen az adott helyen történtekre kíván emlékezni és emlékeztetni, vagy mert a helyszínnek szimbolikus jelentése van. Ilyen esetekben a gyülekezés szabadsága magában foglalja az adott helyen való gyülekezés jogát, amely az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdésének megfelelõen korlátozható. [42] 3.1. A gyülekezési jog a közterületen és a nyilvánosság számára szabadon hozzáférhetõ, magántulajdonban lévõ területen tartott, békés jellegû, közügyet érintõ nyilvános rendezvényeket egyaránt védelemben részesíti. Ezt a felfogást támogatja a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 21. cikke, valamint az Emberi Jogok Európai Egyezményének 11. cikke, és az ahhoz kapcsolódó esetjog, továbbá a Velence Bizottságnak a gyülekezési szabadsággal kapcsolatos összefoglaló álláspontja is. [Rassemblement Jurassien Unité kontra Svájc (8191/78, október 10.); Compilation of Venice Commission Opinions concerning Freedom of Assembly, Strasbourg, 04 October 2012, CDL(2012)014rev2, 2.] [43] Ez vezethetõ le továbbá az Alaptörvény VIII. cikk (1) bekezdésének általános megfogalmazásából, és ezt az álláspontot képviseli az 55/2001. (XI. 29.) AB határozat, amikor megállapítja, hogy az elõzetes bejelentés kötelezettsége csak a közterületen tartandó rendezvény esetében áll fenn, nem pedig általánosságban, valamennyi rendezvényre nézve. A Gytv. a hatóságnak csak a közterületen tartandó rendezvénnyel kapcsolatban ad feladatot. Ha a békés összejövetelt nem közterületen tartják, a hatóságnak nincs jogi lehetõsége semmiféle intézkedésre a Gytv. alapján. (ABH 2001, 442, 454, 458.) [44] Ez következik a gyülekezési jog érvényesülését biztosító Gytv. rendelkezéseibõl is. A Gytv. 2. (1) bekezdése szerint a gyülekezési jog gyakorlása keretében békés összejövetelek, felvonulások és tüntetések (a továbbiakban együtt: rendezvény) tarthatók, amelyeken a résztvevõk véleményüket szabadon kinyilváníthatják. A Gytv. 3. -a pedig a választási gyûlések mellett a jellemzõen magánterületen tartott, vallási, kulturális, sport- és családi rendezvényeket veszi ki a Gytv. hatálya alól. Ezeken kívül minden közterületen és a nyilvánosság számára szabadon hozzáférhetõ, magántulajdonban lévõ területen tartott rendezvény a gyülekezési jog védelmi körébe tartozik, de a Gytv. 6. -a alapján kizárólag a közterületen tartandó rendezvény szervezését kell bejelenteni a rendezvény helye szerint illetékes rendõrkapitányságnak. A Gytv. 8. (1) bekezdése alapján is csak ez utóbbi, a bejelentéshez kötött rendezvény esetében van lehetõsége a rendõrségnek arra, hogy amennyiben az a népképviseleti szervek vagy a bíróságok zavartalan mûködését súlyosan veszélyeztetné, vagy ha a közlekedés más útvonalon nem volna biztosítható, megtilthassa a rendezvénynek a megjelölt helyen vagy idõben való megtartását. A bejelentési kötelezettséget közterületen tartandó rendezvény esetében az indokolja, hogy a hatóságok képesek legyenek biztosítani a gyülekezés lebonyolítását. [45] 3.2. Tekintettel arra, hogy a közterületek egyik rendeltetése tradicionálisan éppen az, hogy a nyilvánosság egyik legkézenfekvõbb, mindenki által hozzáférhetõ fórumai legyenek, ezért a közterületen tartandó rendezvények különösen erõs alkotmányjogi védelemben részesülnek. Ez abban nyilvánul meg, hogy ha a gyülekezés helyéül választott közterület igénybe vételét közhatalmi rendelkezés korlá-9 szám 177 tozza, az alapjogot érintõ korlátozásnak meg kell felelnie a szükségességi és arányossági követelményeknek. A korlátozás akkor felel meg az Alaptörvénynek, ha az feltétlenül (vagyis elkerülhetetlenül) szükséges valamely alapvetõ jog érvényesülése vagy alkotmányos érték védelme érdekében. Ráadásul a korlátozásnak arányban kell állnia az elérni kívánt céllal, és nem szabad érintenie a gyülekezési szabadság lényeges tartalmát. [Alaptörvény I. cikk (3) bekezdés] A korlátozás alkotmányosságának mérlegelésekor különös tekintettel kell lenni arra, hogy egy közterületen tartandó gyülekezés elõzetes megtiltása az Alaptörvény által biztosított gyülekezési szabadság legsúlyosabb korlátozása. [46] Összhangban van ez a mérlegelésre vonatkozó teszt a strasbourgi bíróság gyakorlatával is. Az Emberi Jogok Európai Bírósága ugyanis arányossági tesztet alkalmazott, amikor például azt vizsgálta a Patyi kontra Magyarország (35127/08, január 17.) ügyben, hogy megfelelt-e az Egyezmény 11. cikkében biztosított békés gyülekezés jogának, hogy a rendõrség a panaszos gyülekezéssel kapcsolatos bejelentésérõl a Kossuth tér biztonsági mûveleti területté nyilvánítása miatt nem döntött érdemben. Szigorú tesztet alkalmaz az amerikai Legfelsõbb Bíróság is azokban az esetekben, amikor olyan nyilvános fórumokon történõ gyülekezés korlátozásáról van szó, amelyeket tipikusan kommunikációs tevékenységek jellemeznek. Egy ilyen terület esetében a gyülekezés korlátozása akkor alkotmányos, ha a korlátozás szûkre szabott módon kényszerítõ állami érdeket szolgál és tartalom-, illetve nézõpontsemleges. [Lásd például: United States v. Grace 461 US 171 (1983); Snyder v. Phelps 562 US (2011)] [47] A Velence Bizottság összefoglaló jelentése olyan törvényeket vizsgált, amelyek egyes közterületeket vagy eleve kizártak a lehetséges gyülekezési helyszínek közül, vagy csak bizonyos területeket jelöltek ki gyülekezések helyszínéül. A Bizottság szerint a gyülekezési jogot mindkét eset aránytalanul korlátozza, a hatóságok ugyanis legitim módon csak az emberi életre, illetve egészségre való tényleges veszélyességük miatt zárhatnak ki egyes helyszíneket a választható gyülekezési helyszínek közül. [Compilation of Venice Commission Opinions concerning Freedom of Assembly, Strasbourg, 04 October 2012, CDL(2012)014rev2, 5.2.] [48] 3.3. A Gytv. alkalmazásában közterület a mindenki számára korlátozás nélkül igénybe vehetõ terület, út, utca, tér [Gytv. 15. a) pont]. Fõszabály szerint tehát minden, a köz számára korlátlanul nyitva álló területen szervezhetõ gyülekezés. Az sági gyakorlat szerint a mindenki számára való hozzáférhetõség itt azt jelenti, hogy a közterület használatára egyaránt képesnek kell lenniük a rendezvény résztvevõinek, valamint mindenki másnak, aki nem vesz azon részt. [55/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 442, 458.] A közterület használata a gyülekezés gyakorlása során ingyenes, sõt, a rendõrség adott esetben a gyülekezés biztosítására köteles. A Gytv. 8. (3) bekezdésének megfelelõen ezért a rendõrség a közterületen tartandó rendezvény bejelentését követõen a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) alapján vizsgálja többek között azt, hogy a gyülekezést közterületre jelentették-e be. Ennek során a rendõrségnek meg kell gyõzõdnie arról, hogy van-e hatásköre a bejelentés vizsgálatára: a rendezvény bejelentett helyszíne nem magánterület, és a megjelölt közterület mindenki számára hozzáférhetõ. [49] A rendõrség, ha a bejelentés vizsgálatára nincs hatásköre, mert a rendezvényt nem egy mindenki számára korlátozás nélkül igénybe vehetõ területen kívánják megtartani, a Gytv. 8. (1) és (3) bekezdése, továbbá 15. a) pontja alapján, a Ket. vonatkozó rendelkezéseinek megfelelõen bejelentést elutasító határozatot hoz. Egyéb esetben tudomásul veszi a bejelentést, vagy a Gytv. 8. (1) bekezdésében megjelölt ok miatt a rendezvény adott helyen és idõben való megtartását megtiltó határozatot hoz. A mostani jogvita tárgya az elsõ esetkör, amikor a rendõrség bejelentést elutasító határozatot hoz, ezért az alábbiakban az Alkotmánybíróság azt vette sorra, hogy mik lehetnek az elutasítás lehetséges indokai. [50] A rendõrségi gyakorlat a helyszínt illetõen jellemzõen két okból utasít el hatáskör hiányára hivatkozással végzésben rendezvény megtartására vonatkozó bejelentést. Az elsõ ilyen ok a terület biztonsági mûveleti területté nyilvánítása. Ha a rendõrség biztonsági területté nyilvánított egyes területeket, az e területekre szóló bejelentéseket a rendõrség hatáskörének hiánya miatt elutasította azzal az indokolással, hogy a biztonsági mûveleti területté nyilvánítás együtt jár a közterületi jelleg elvesztésével õsze elõtt a Terror Háza Múzeum és a Dohány utcai Zsinagóga elõtti területen nem lehetett emiatt rendezvényt tartani, október 23-án pedig a rendõrség a Kossuth tér Parlament felõli, kordonnal elzárt részét minõsítette biztonsági mûveleti területnek. A Fõvárosi Bíróság ezekben az esetekben a bejelentést elutasító rendõrségi határozatokat helybenhagyta, és jogerõsen megállapította, hogy a biztonsági mûveleti területté nyilvánítással az adott területek elveszítették közterületi jellegüket, ezért arra rendezvényt bejelenteni nem lehetett. Bár a kérelmek a rendõrfõkapitány biztonsági mûveleti területté nyilvánító intézkedésének jogszerûségét is vitatták, a bíróság úgy látta, a rendõrfõkapitánynak a köztársasági õrezred felkérésére meghozott utasítása nem olyan egyedi állam-10 178 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI igazgatási határozat, amellyel szemben bárki bírósághoz fordulhatna. Késõbb azonban, a BRFK-nak a személy- és létesítménybiztosítási intézkedés elrendelése elleni panasz elbírálása során a Fõvárosi Bíróság 27.K /2012/9. számú ítélete megállapította, hogy bár a szóban forgó terület biztonsági mûveleti területté nyilvánítása október 23-án szükséges és jogszerû volt, annak november 22. napján történõ meghosszabbításáról ugyanez nem volt megállapítható. A meghosszabbításkor ugyanis a BRFK nem jelölte meg, hogy arra milyen okok és körülmények fennállta miatt volt szükség. A Fõvárosi Bíróság ezért a rendõri intézkedést aránytalannak minõsítette, mert az kellõ indok nélkül korlátozta a polgárok mozgásszabadságát és gyülekezési jogát. (A Fõvárosi Bíróság az elsõ fokon eljárt BRFK-t új eljárásra kötelezte. A budapesti rendõrfõkapitány /16/2011.P. számú, április 4-én kelt határozata már elismerte: aránytalan és ezért jogszerûtlen volt a Kossuth téren alkalmazott személy- és létesítménybiztosítási intézkedés november 22-ei meghosszabbítása.) [51] Ezt a megállapítást vette alapul az Emberi Jogok Európai Bírósága, amikor a Patyi kontra Magyarország (35127/08, január 17.) és a Szerdahelyi kontra Magyarország (30385/07, január 17.) ügyekben megállapította: Magyarország megsértette a panaszosok gyülekezési jogát, amikor a Kossuth tér jogszerûtlen módon történõ biztonsági mûveleti területté nyilvánításával lehetetlenné tette a panaszosok által 2007 márciusára bejelentett demonstráció megtartását. [52] A bejelentés érdemi vizsgálat nélküli elutasítására vezetõ másik gyakran elõforduló ok, ha a bejelentés olyan területre szól, amely felett rendelkezési jogot közterület-használati megállapodás alapján más személy vagy szervezet gyakorol. A helyi önkormányzatok a rendõrséget folyamatosan tájékoztatják a közterület használatának engedélyezésérõl. Ennek során az önkormányzatok megnevezik a közterület-használati engedéllyel érintett területet, a használatba adott terület nagyságát, a használat idejét, indokát és a használó személyét. Ez azt jelenti, hogy az illetékes rendõrkapitányság rendelkezik azzal az információval, hogy a megjelölt idõpontban egy adott területre vonatkozóan kinek van közterület-használati engedélye. A rendõrség azonban ezeket az információkat csak tudomásul veszi, nincs joga és lehetõsége azok jogszerûségének és indokoltságának vizsgálatára. A jelenlegi gyakorlat szerint ezért a rendõrség, ha azt állapítja meg, hogy a megjelölt területre másnak közterület-használati engedélye van, akkor hatásköre hiányában végzéssel utasítja el a bejelentést, mondván, a bejelentés nem tartozik a Gytv. hatálya alá, mert a megjelölt terület korlátozás nélkül mindenki számára nem hozzáférhetõ. Ez történt a mostani ügyben is, amelynek részletes vizsgálatára az indokolás V. részében kerül sor. [53] 1. A bejelentõ március 15-én 9 órától 20 óráig a Hõsök terén kívánt az 1848/1849-es szabadságharcról való megemlékezést tartani. A bejelentést vizsgáló BRFK február 6-án hozott végzésében megállapította hatáskörének hiányát, mert március 15-én a bejelentésben szereplõ helyszínt a Fõpolgármesteri Hivatal közterület-használati megállapodás alapján használhatta. Az indítványozó a bejelentést elutasító végzéssel szemben a Gytv. 9. (1) bekezdése alapján bírósághoz fordult, mert úgy vélte, hogy az elsõ rendõrségi végzés eredményében és joghatásában hasonló a rendezvényt megtiltó határozathoz, ezért annak jogszerûségérõl a határozat közlésétõl számított 3 napon belül nemperes eljárásban a bíróságnak kell döntést hoznia. [54] Az elsõ bírósági végzés ugyanakkor megállapította, hogy a Fõvárosi Törvényszéknek nincs hatásköre az ügyben eljárni, a rendõrségi végzéssel szemben fellebbezés vehetõ igénybe, ezért a bíróság végzésének rendelkezõ részében a kérelmet áttette az ORFK-hoz. A végzés indokolása szerint a rendõrség nem döntött érdemben a rendezvény megtiltásáról, azt nem érdemi vizsgálatot követõen, a Gytv.- ben felsorolt két okból utasította el, hanem azért, mert azt állapította meg, hogy a kérdésben való döntésre nincs hatásköre. A bíróság érdemben tehát nem vizsgálta felül a rendõrségi végzést, de megjegyezte, hogy a Gytv. a bejelentéshez kötött rendezvény tárgyában való döntésre kétségkívül biztosít hatáskört a kérelmezett számára, ezért a»hatáskör hiányát megállapító«rendelkezése nem helytálló. [55] 2. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az illetékes rendõrkapitányságnak a közterületen tartandó rendezvénnyel kapcsolatos bejelentést elbíráló, hatáskör hiányát megállapító határozata olyan, a Gytv. 9. (1) bekezdése értelmében vett államigazgatási határozat, amellyel szemben a Gytv. szerinti bírósági felülvizsgálat kérhetõ, és amelyet a bíróság érdemben köteles felülbírálni. Ennek indokai a következõk. [56] A Gytv. 9. (1) bekezdésének elsõ mondata szerint a rendõrség határozata ellen fellebbezésnek helye nincs; a határozat közlésétõl számított három napon belül a szervezõ kérheti az államigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát. A Gytv.-nek ez a rendelkezése elfogadása óta változatlan. A 9. (1) bekezdésben foglalt államigazgatási határozat kifejezés a Gytv. elfogadásakor hatályos, az állam- V.11 szám 179 igazgatási eljárás általános szabályairól szóló évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) szóhasználatát vette át. Az Áe. 72. (1) bekezdése alapján az ügyfél jogszabálysértés esetén az államigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát kérhette. Az államigazgatási fogalom alkotmánynak megfelelõ értelmezése aztán közigazgatási lett, így a 3/1998. Közigazgatási jogegységi határozat már úgy rendelkezett, hogy a közigazgatási szervnek a közigazgatási jogviszony hiányára alapított hatáskör hiányát megállapító határozata az Áe. 72. (1) bekezdésének alkalmazása szempontjából az ügy érdemében hozott döntésnek minõsül. Bár az Áe. hatályon kívül helyezésével e jogegységi határozat meghaladottá vált, és a 6/2010. (XI. 25.) Közigazgatási jogegységi határozat értelmében nem alkalmazható, az abban foglalt dogmatikai megállapítások továbbra is relevánsak. [57] A most vizsgált ügyben az illetékes rendõrkapitányság arról döntött, hogy az ügy tárgya, a bejelentés a Gytv. 6. -ának hatálya alá tartozik-e. Az elsõ rendõrségi végzés szerint a bejelentés nem tartozik a Gytv. 6. -nak hatálya alá, ezért a BRFK-nak a bejelentés elbírálására nincs hatásköre. Ugyanakkor a BRFK-nak, ha valóban a Ket. 22. (2) bekezdésének megfelelõen járt volna el, akkor a hatásköre hiányának megállapításával egyidejûleg a kérelmet és az ügyben keletkezett iratokat át kellett volna tennie a hatáskörrel rendelkezõ hatósághoz. Nem tette, és nem is tehette, mert nincs olyan közigazgatási szerv, amelynek a hatáskörébe tartozna az ügy. A bejelentés hatáskör hiánya miatti elutasításakor tehát az illetékes rendõrkapitányság valójában azt állapította meg, hogy az adott ügy tárgya nem közigazgatási jogviszony. Ez azt jelenti, hogy a rendõrkapitányság közigazgatási jogviszony fennállásáról döntött: azért hárította el a jogok és kötelezettségek tárgyában az érdemi döntést, mert a közigazgatási jogviszony fennállását tagadta. A hatáskör hiányát megállapító határozat azonban a bejelentést tevõ gyülekezéshez való alapvetõ jogának az elbírálását is kizárta, ügye nem kerülhetett olyan szakaszba, amelyben érdemi határozat születhetett volna. Ebben az esetben ezért a hatáskör hiányára történõ hivatkozás ténylegesen egy érdemi elutasítást eredményezett. [58] Mindezek miatt a Fõvárosi Törvényszéknek az elsõ bírósági végzésben a Gytv. 9. (1) bekezdése alapján érdemben kellett volna vizsgálnia, hogy a rendõrségi végzés jogalapja valós és jogszerû volt-e. [59] 3. A jelenlegihez hasonló ügyekben a bíróságnak az érdemi felülvizsgálat során kell döntést hoznia abban a kérdésben, hogy a rendõrségi végzésben a rendezvény megtartásának akadályául megjelölt, az adott helyszínre szóló közterület-használati megállapodás jogszerûen jött-e létre, és indokolt volt-e a használati megállapodás megkötése. [60] 3.1. A jogvita eldöntésekor a bíróságnak figyelemmel kell lennie arra, hogy az önkormányzati és állami tulajdonban lévõ közterületek egyik rendeltetése tradicionálisan éppen az, hogy a nyilvánosság mindenki által hozzáférhetõ fórumai legyenek. Az önkormányzati tulajdonnal való rendelkezést ezért behatárolja az a cél, hogy a közterület betölthesse funkcióját: a terület a közügyekre vonatkozó, közösen kinyilvánított vélemény fórumává válhasson. [61] Ezt juttatja kifejezésre az épített környezet alakításáról és védelmérõl szóló évi LXXVIII. törvény 54. (4) bekezdés d) pontja, amely szerint a közterület rendeltetése a felvonulás, a gyülekezés, a közösségi megnyilvánulás biztosítása. Budapest Fõváros Közgyûlésének a fõvárosi közterületek használatáról és a közterületek rendjérõl szóló 59/1995. (X. 20.) önkormányzati rendelete (a továbbiakban: Ör1.) 3. (1) bekezdése szerint a közterületet rendeltetésének megfelelõ célra a jogszabályok keretei között bárki szabadon használhatja. A 3. (4) bekezdés szerint a rendeltetésétõl eltérõ célú a közterület használata, ha a használat a közterület mások általi rendeltetésszerû igénybevételét a rendeletben megfogalmazott módon akadályozza. A közterület rendeltetésétõl eltérõ használatához a 4. (1) bekezdés alapján közterület-használati hozzájárulás szükséges. Az Ör1. 4. (4) bekezdés g) pontja viszont kifejezetten rendelkezik arról, hogy nem kell közterület-használati megállapodás a politikai rendezvényekhez. [62] Az Ör1. 4. (4) bekezdés g) pontja korábbi szövegének alkotmányosságát az Alkotmánybíróság már vizsgálta, és alkotmányellenesnek minõsítette, hogy a fõvárosi önkormányzat a politikai rendezvényeken közterület-használati engedélyhez kötötte az építmények, berendezések, valamint jármûvek parkolásnak nem minõsülõ elhelyezését. A határozat szerint a gyülekezési jog gyakorlásának részletes szabályait a Gytv. tartalmazza, amikor meghatározza, hogy a közterületen tartandó rendezvények szervezéséhez milyen bejelentési kötelezettség kapcsolódik. A helyi önkormányzat a gyülekezési szabadságot alkotmánysértõ módon korlátozza, ha kiegészíti a Gytv.-ben meghatározott feltételrendszert. A döntés azt is kimondta: [a]mennyiben nyilvánvaló, hogy a közterület-használat adott módon történõ szabályozásának mögöttes célja a gyülekezési jog korlátozása, és a közterület-használat feltételeinek módosítása csupán eszköze a gyülekezési jog korlátozásának, ez alkotmányellenessé tehet olyan szabályokat is, melyek önmagukban alapjogi relevanciával nem bírnak. [4/2007. (II. 13.) AB határozat, ABH 2007, 911.] Néhány évvel késõbb az Alkotmánybíróság az Ör. 4. (2) bekezdés l) pontjának azt a szövegrészét semmisítette meg, amely közterület-használati engedélyhez kötötte az ún. egyéb rendezvényhez kapcsolódó építmények, berendezések és ezzel összefüggõ elkerített terüle-12 180 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI tek és a jármûvek parkolásnak nem minõsülõ egyéb célú elhelyezését. A határozat megállapította, hogy a gyülekezési jog nem csupán a közterületen tartott, kifejezetten politikai rendezvényeket védi, hanem a gyülekezésnek minõsülõ egyéb, nem közvetlenül politikai összejöveteleket is, amelyek közügyet érintenek. Annak eldöntése pedig, hogy egy adott összejövetel a Gytv. hatálya alá tartozó rendezvény-e, a rendesbíróságra tartozó kérdés. [40/2010. (IV. 15.) AB határozat, ABH 2010, 1055.] A most ismertetett szempontokat érvényesítette az Alkotmánybíróság egy évvel késõbb, amikor megsemmisítette a mikepércsi önkormányzatnak azt a rendeleti szabályozását, amely a politikai pártok rendezvényeihez követelt közterület-használati engedélyt. [142/2011. (XII. 2.) AB határozat, ABH 2011, 805.]. Ebben a döntésben az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok körében a közterület-használat szabályozása az önkormányzat jogalkotó hatáskörébe tartozik, azonban ez a jogköre nem terjed ki arra, hogy a közterület-használat szabályozása során az alapvetõ jogok gyakorlását sértõ, azokat korlátozó szabályokat állapítson meg. [63] A gyülekezési jogvitában eljáró bíróság ezeket az alkotmányossági szempontokat nem hagyhatja figyelmen kívül érdemi döntésének meghozatalakor. Tekintettel azonban arra, hogy a most vizsgált ügyben a fõvárosi önkormányzat nem mint jogalkotó, hanem mint a közterület-használatot a Fõvárosi Polgármesteri Hivatal számára biztosító szerzõdõ fél jelent meg, és a közterület-használati megállapodás nem a gyülekezés megtartásának elõfeltétele volt, hanem a megállapodás léte jelentette a gyülekezés megtartásának akadályát, az alábbi szempontok sem hagyhatók figyelmen kívül. [64] 3.2. Budapest Fõváros Önkormányzata és a Fõvárosi Önkormányzat Fõpolgármesteri Hivatal között létrejött FPH061/555-3/2012. iktatószámú használati megállapodás (a továbbiakban: használati megállapodás) az Ör1. és Budapest Fõváros Közgyûlésének a Fõvárosi Önkormányzat tulajdonában lévõ közterületek használatáról és rendjérõl szóló 60/1995. (X. 20.) önkormányzati rendelete (a továbbiakban: Ör2.) pontosabban meg nem határozott rendelkezései alapján jött létre. A használati megállapodásban a használatba adó a Fõvárosi Polgármesteri Hivatal használatába adta március 15-ére az alábbi közterületeket az 1848-as forradalom emlékére rendezett nemzeti ünnep lebonyolítása céljából: V. ker. Kossuth tér teljes területe, I. V. ker. Erzsébet-híd, Szabadsajtó u. Pesti alsó rakpart, V. VI. ker. Bajcsy-Zs. út teljes területe, V. VIII. ker. Múzeum körút teljes területe, V. VI. VII. ker. Deák tér teljes területe, XIV. ker. Hõsök tere teljes területe, VI. ker. Andrássy út teljes területe, I. ker. Clark Ádám tér teljes területe, V. ker. Alkotmány utca teljes területe és a VIII. ker., Blaha Lujza tér teljes területe. [65] A konkrét ügyben a használati megállapodás jogszerûsége és indokoltsága is kérdéses volt. Egyfelõl, mert az Ör2. 5. (1) bekezdése alapján a jelen ügy alapját adó ügyben a közterület használatáról a Fõvárosi Közgyûlés Közterület-hasznosítási Bizottsága döntött. A döntés meghozatalát követõen pedig e bizottság elnöke a bizottság nevében, a fõvárosi közgyûlés képviseletében használatba adóként írta alá a használati megállapodást. Használóként a fõvárosi közgyûlés hivatala, a Fõpolgármesteri Hivatal van feltüntetve. Ez azt jelenti, hogy a megállapodásban a fõvárosi közgyûlés képviseletében eljáró Bizottság a fõvárosi közgyûlés hivatalának, azaz saját magának adott használati engedélyt. Másfelõl, az Ör1. 4. (4) bekezdés g) pontja kifejezetten úgy rendelkezik, hogy nem kell közterület-használati hozzájárulás a politikai rendezvényekhez. Ez azt jelenti, hogy nemcsak a gyülekezési szabadság alapján megtartott rendezvények, hanem más politikai rendezvények, így például az állami ünnepségek és önkormányzati megemlékezések megtartásához sincs szükség közterület-használati engedély beszerzésére. A Fõvárosi Polgármesteri Hivatalnak az 1848-as forradalom emlékére rendezett nemzeti ünnepsége kétségtelenül ebbe a körbe tartozik. Mivel a használati megállapodás jogalapjaként megjelölt Ör1. és Ör2. szövegébõl nyilvánvalóan következik, hogy közterület-használati engedélyre a polgármesteri hivatalnak nem volt szüksége, alappal feltételezhetõ, hogy a használati megállapodás megkötésekor joggal való visszaélés történt. Erre utal az a tény is, hogy a Fõvárosi Önkormányzat Fõpolgármesteri Hivatala e használati megállapodással a saját közgyûlése által alkotott Ör1. és Ör2. rendelkezéseit megsértve március 15-ére, készletezõ módon az összes olyan budapesti helyszínt lefoglalta elõzetesen, amely az 1848-as forradalom megemlékezését célzó, nagy létszámú résztvevõkre számító rendezvény megtartására alkalmas lett volna. [66] 3.3. Különös mérlegelést igényel továbbá az a tény, hogy a bejelentõ a gyülekezés helyszínéül a Hõsök terét jelölte meg. Itt kívánt az 1848/1849-es szabadságharcról való megemlékezést tartani március 15-én 9 órától 20 óráig. [67] Budapest néhány terének és utcájának kommunikatív funkciója van. A Hõsök tere ilyen különleges terület, mert a politikai véleménynyilvánítás egyik emblematikus helyszíne. Az 1848-as forradalom emléknapján ide bejelentett gyülekezés nem váltható ki egyszerûen egy másik terület megjelölésével. A Hõsök terének erre a különleges helyzetére utal az a tény is, hogy Budapest Fõváros Közgyûlése külön rendeletben, a 33/2002. (VI. 21.) Fõv. Kgy. rendeletben (a továbbiakban: Ör3.) szabályozza a13 szám 181 Hõsök tere közterület-használatát és rendjét. Az Ör3. 2. (1) bekezdése megkülönbözteti a tér ünnepi, protokolláris, idegenforgalmi és köznapi használatát. A használat ünnepinek minõsül a Magyar Köztársaság nemzeti és állami ünnepein szervezett megemlékezések idején, protokollárisnak az államhatalmi, a központi közigazgatási szervek, valamint a Fõvárosi Önkormányzat által meghatározott rendezvények idején. [2. (2) bekezdés a) és b) pont] Az Ör3. 4. (2) bekezdése az ünnepi és protokolláris használat esetén kifejezetten csak a rendezvény lebonyolításához feltétlenül szükséges építmény (pl. szónoki emelvény) elhelyezéséhez követel engedélyt, egyebekben visszautal az Ör1. és Ör2. rendelkezéseire, azaz a téren tartandó politikai rendezvényhez sem kell közterület-használati engedély. [68] 3.4. Végül nem hagyható figyelmen kívül az a szempont, hogy a jelen ügyben hozott elsõ rendõrségi végzést követõen a Fõvárosi Önkormányzat Fõpolgármesteri Hivatala az FPH061/555-4/2012. iktatószámú, február 28-án kelt levélben indokolás nélkül lemondott a XIV. ker. Hõsök tere, a VI. kerület Andrássy út és a VIII. került Blaha Lujza tér közterületek március 15-ei használatáról. Erre a tényre a március 9-én kelt elsõ bírósági végzés nem utal, bár a végzés szerint a bíróság a polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény a szerint eljárva beszerezte az ügy iratait a BRFK-tól, és azok március 6-án meg is érkeztek a bíróságra. [69] Ha a bíróság érdemben vizsgálódott volna, és e lemondó nyilatkozatot figyelembe veszi, akkor a panaszos által március 15-ére szervezni kívánt rendezvény a bejelentésben megjelölt helyszínen (más, annak akadályát jelentõ, jogszerû indok hiányában) megtartható lett volna. [70] Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Fõvárosi Törvényszék 29.Kpk /2012/2. számú végzése az ügy érdemi felülvizsgálatának mellõzésével alaptörvény-ellenesen korlátozta a gyülekezés szabadságához fûzõdõ jogot, ezért a végzést az Abtv. 43. (1) bekezdésének megfelelõen megsemmisítette. Tekintettel arra, hogy az Alkotmánybíróság a Fõvárosi Törvényszék 29.Kpk /2012/2. számú végzésének alaptörvény-ellenességét az Alaptörvény VIII. cikkének (1) bekezdése alapján megállapította, nem vizsgálta, hogy a bírósági végzés megfelel-e az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésében biztosított jogorvoslathoz való jognak. [71] A második alkotmányjogi panaszban az indítványozó elsõdlegesen az elsõ bírósági végzés alaptörvény-ellenességének vizsgálatát kérte. Ugyanakkor indítványozta, hogy ha az Alkotmánybíróság azt nem tekinti az ügy érdemében hozott döntésnek, a panaszeljárást a második bírósági végzés tekintetében folytassa le. Az sági eljárás tárgya a jogsérelmet okozó elsõ bírósági végzés volt, amelynek megsemmisítése az Alkotmánybíróság szerint a mostani ügyben morális elégtételt jelent a jogsérelmet szenvedetteknek, az sági határozatban ismertetett szempontok pedig iránymutatóul szolgálnak a jövõbeli gyülekezési jogvitákban eljáró bíróságok számára. Az Abtv. 43. (4) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság a bírói döntés megsemmisítése esetén megsemmisítheti a döntéssel felülvizsgált más bírósági vagy hatósági döntéseket is. Az Alkotmánybíróság a mostani ügyben az elsõ rendõrségi végzést nem semmisítette meg, mert azt a második bírósági végzés már hatályon kívül helyezte. [72] Az Alkotmánybíróság, mivel az indítványban foglalt elsõdleges kérelemnek helyt adott, a második bírósági végzés és a Gytv. 9. (1) bekezdése alaptörvény-ellenességének vizsgálatát mellõzte. [73] Az Alkotmánybíróság e határozatának a Magyar Közlönyben történõ közzétételét az Abtv. 44. (1) bekezdés második mondata alapján rendelte el. Budapest, február 12. Dr. Balogh Elemér s. k., elõadó Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Dienes-Oehm Egon s. k., Dr. Kiss László s. k., Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Pokol Béla s. k., Dr. Szalay Péter s. k., Dr. Paczolay Péter s. k., az Alkotmánybíróság elnöke Dr. Balsai István s. k., Dr. Bragyova András s. k., Dr. Holló András s. k., Dr. Kovács Péter s. k., Dr. Lévay Miklós s. k., Dr.StumpfIstváns. k., Dr. Szívós Mária s. k., Dr. Balsai István párhuzamos indokolása [74] A többségi határozat rendelkezõ részével egyetértek, és az ahhoz vezetõ érvelést is nagyobbrészt elfogadom. A tények alkotmányjogi értékelése alapján ugyanakkor arra a következtetésre jutottam, hogy a kifogásolt bírói döntés a panaszost elsõdlegesen az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésé-14 182 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI ben foglalt tisztességes eljárás követelményrendszerében rejlõ bírói út igénybevételének jogától fosztotta meg, míg a panaszos gyülekezési szabadsága csak ennek következtében sérült. Álláspontomat a következõ megfontolásra alapítom. [75] Az alapul szolgáló eljárásban a panaszos azért kérte a rendõrhatóság gyülekezési ügyben hozott határozatának bírói felülvizsgálatát, mert a rendõrség a rendezvény bejelentése tekintetében szükséges vizsgálat teljesítését saját hatáskörének hiányára hivatkozással megtagadta. A panaszos az Alkotmánybíróság eljárását pedig azért kezdeményezte, mert a törvényszék a rendõrség felülvizsgálni kért határozatának elbírálása során szintén hatáskörének hiányát állapította meg. Az alkotmányjogi panaszban kifogásolt törvényszéki döntés ebbõl következõen a panaszos gyülekezési szabadságának érvényesítésére elõterjesztett kérelmének érdemi vizsgálatát tagadta meg, így a panaszost elsõdlegesen a bírói út igénybevételétõl fosztotta meg. Ezt igazolja az is, hogy a hatáskör hiányát megállapító törvényszéki döntés a gyülekezési szabadság kérdésében nem foglalt állást. A törvényszék ugyan megjegyezte, hogy a rendõrség hatáskör hiányát megállapító rendelkezése nem helytálló, de éppen saját hatáskörének hiányában a panaszos gyülekezési szabadságának gyakorolhatóságáról érdemben nem döntött. [Errõl lásd: a Fõvárosi Törvényszék 29.Kpk /2012/2. számú végzésének 3. oldalát.] A panaszos gyülekezési szabadsága így nem a bíróság érdemi döntése, vagy az ügy érdemében kialakított jogi álláspontja, hanem éppen annak hiánya következtében azzal sérült, hogy a törvényszék megtagadta a gyülekezéshez való jogának bírósági úton történõ érvényesítését, vagy legalábbis elzárkózott a rendezvény bejelentése tekintetében elõterjesztett felülvizsgálati kérelem érdemi elbírálása elõl. [76] Az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdése úgy szól, hogy [m]indenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat vagy valamely perben a jogait és kötelezettségeit törvény által felállított, független és pártatlan bíróság tisztességes és nyilvános tárgyaláson, ésszerû határidõn belül elbírálja. Az Alkotmánybíróság korábban már számos határozatában kifejtette, hogy a tisztességes eljáráshoz való jog az eljárási garanciákon túl magában foglalja az alkotmányszövegben kifejezetten nem nevesített bírósághoz fordulás jogát is. A bírósághoz fordulás joga az Alaptörvényben biztosított jogok érvényre juttatásának garanciájaként szolgál. Önmagában azonban bírói út formális biztosítása sem lehet kielégítõ e jogok érvényesítésére, hiszen az alkotmányos szabályban elõírt eljárási garanciák éppen azt a célt szolgálják, hogy azok megtartásával véglegesnek számító, érdemi bírói döntést lehessen hozni. E jog tehát magában foglalja a hatékony bírói jogvédelem követelményét is. Ennek értelmében a jogi szabályozással szemben alkotmányos elvárásként fogalmazható meg, hogy a perbe vitt jogokról a bíróság valóban érdemben dönthessen. Ebbõl következõen a tisztességes eljárásban rejlõ alkotmányos jog, hogy a bíróság az eljárásba vitt jogokat és kötelezettségeket érdemben bírálja el. [Errõl lásd: 59/1993. (XI. 29.) AB határozat, ABH 1993, 353, 355.; 39/1997. (VII. 1.) AB határozat; ABH 1997, 263, 272.; 59/1993. (XI. 29.) AB határozat, ABH 1993, 355.; 39/2007. (VI. 20.) AB határozat, ABH 2007, 464, 496.; 46/2007. (VI. 27.) AB határozat, ABH 2007, 592, 605.; legutóbb megerõsítve: 8/2011. (II. 18.) AB határozat, ABH 2011, 49, ] [77] Konkrét esetekkel összefüggésben, hasonló alapokra épül a strasbourgi Emberi Jogok Európai Bírósága (a továbbiakban: Bíróság) által kimunkált jogvédelmi rendszer is. Az Emberi Jogok Európai Egyezményének (a továbbiakban: Egyezmény) 6. cikk (1) bekezdésében foglaltak szerint jogainak érvényesítése során mindenkit megillet a tisztességes tárgyaláshoz való jog. A Bíróság elsõként 1975-ben Sidney Elmer Golder ügyében döntött arról a kérdésrõl, hogy a jogok érvényesítésének bírói útja benne rejlik-e a tisztességes eljárás egyezménybeli követelményrendszerében. A Bíróság ebben az ítéletétében az Egyezmény 6. cikk (1) bekezdésének rendelkezését a jogok bíróság elõtti érvényesíthetõségével összefüggõ általánosan elismert, alapvetõ jogelvvel és a nemzetközi jogban megjelenõ igazságszolgáltatás megtagadása tilalmának elvével együtt értelmezte. A Bíróság olvasatában a tisztességes bírói eljáráshoz fûzõdõ jogban benne rejlik a bírói út igénybevételének joga is, hiszen ennek hiányában a tisztességes eljárás egyes konkrét követelményei sem lennének értékelhetõk. Nem lehet az eljárás tisztességérõl beszélni, ha a bíróság magát az eljárást sem biztosítja. (Golder kontra Egyesült Királyság, február 25., 4451/70.; 22. ; ) A Bíróság ezt követõen e tételét több száz határozatában formálta gyakorlattá, és legutóbb a Zborovsky ügyben erõsítette meg. (Zborovsky kontra Szlovákia, október 23.; 14325/08., 44. ) Emellett a hatékony bírói jogvédelemhez fûzõdõ jogot a luxembourgi székhelyû Európai Unió Bírósága is az uniós jog olyan alapvetõ vívmányaként ismeri el, amely a tagállamok alkotmányos hagyományaiból ered. [Errõl lásd: Unibet (London) Ltd és Unibet (International) Ltd kontra Justitiekanslern, C?432/05, március 13., 37. ; Kiriaki Angelidaki és társai kontra Organismos Nomarchiakis Autodioikisis Rethymnis és mások, C-378/07, április 23., 176. ; Markku Sahlstedt és társai kontra Bizottság, C-362/06 P április 23., 43. ] [78] Más összefüggésben ugyan, de az Amerikai Egyesült Államok legfõbb bírói testülete már egy régebbi döntésében is hasonló érveléssel ismerte el a bírósághoz fordulás jogát. A döntésben kifejtett érvek15 szám 183 szerint a bírósághoz fordulás joga minden más alapjog õrzõje és egyben a jog által szervezett állam alapköve is. [Chambers v. Baltimore & Ohio Railroad Company, 207 U.S. 142 (1907)] A bírói úthoz fûzõdõ jog tekintetében a legszínesebb gyakorlatot a Svájci Államszövetség Legfelsõbb Bírósága munkálta ki, amely megkülönbözteti a bírói úthoz való jog formai és tartalmi akadályait és ilyen akadályként tekint minden olyan bírói vagy közigazgatási döntésre, amely valamely jog által biztosított lényeges garancia érvényesítését tagadja meg. (Jan Paulsson: Denial of Justice in International Law; 38. oldal, Cambridge University Press, 2005.) [79] Az Alkotmánybíróság által vizsgált ügyben a törvényszék érdemben azért nem döntött a panaszos gyülekezési jogának gyakorolhatóságáról, mert saját hatáskörének hiányát állapította meg. A törvényszék tehát valójában az alapjog érvényesítésére szolgáló bírói út igénybevételét és a hatékony bírói jogvédelem biztosítását zárta ki. Éppen ezért a vizsgált bírói döntés a panaszosnak elsõdlegesen az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében garantált jogát sértette, míg a gyülekezési szabadság csak ennek következtében csorbult. [80] Az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panasz befogadásakor az Abtv ában foglalt alapvetõ alkotmányjogi jelentõségû kérdésként értékelte, hogy összhangban áll-e az Alaptörvénnyel a Gytv. 9. (1) bekezdésének az az értelmezése, amely kizárólag a gyülekezést formálisan megtiltó rendõrségi döntés esetében biztosít érdemi bírói felülvizsgálatot. Egyetértek a többségi döntéssel, amely alkotmányos követelményként írja elõ, hogy a rendezvény bejelentésérõl hozott, hatáskör hiányát megállapító rendõrségi határozattal szemben bírói felülvizsgálatnak van helye, és a bíróságnak érdemben kötelessége felülvizsgálni a rendõrhatósági határozat jogszerûségét és megalapozottságát. Ilyen alkotmányos követelmény azonban álláspontom szerint nem a gyülekezési szabadságból, hanem az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében foglalt tisztességes eljárás követelményrendszerében rejlõ bírósághoz fordulás jogából bontható ki. [81] A jelen üggyel összefüggésben fontosnak tartom kiemelni, hogy a hatékony bírói jogvédelem nemcsak egy alapjog, hanem a többi polgári, politikai, kulturális, gazdasági és szociális jog érvényesítésének és védelmének nélkülözhetetlen elõfeltétele. Éppen ezért a jogállamiság és a hatékony bírói jogvédelem között közvetlen a kapcsolat, és a bírói jogvédelem a jogállam egyik alapelemét jelenti. A bírói jogvédelem hatékonyságát számos részletszabály, illetve egyéb tényezõ befolyásolja, így például a keresetindítás határideje, az elévülési idõ, eljárásindítás formális szabályai, a jogi segítségnyújtás igénybevételének feltételei, vagy az eljárások tényleges hossza és költsége. A bírói út igénybevételének megtagadása a bírói jogvédelem teljes hiányát jelenti. Hatékony bírói jogvédelem hiányában pedig a többi alapjog is tartalom nélkülivé válik. Ezen kívül a bíróságoknak azért is kiemelt a felelõsségük az alapjogi igények érdemi elbírálásáért, mert a jogvitákban a véglegesség igényével döntenek. A vizsgált bírói döntés álláspontom szerint elsõsorban e követelménynek nem felelt meg. Budapest, február 12. Dr. Balsai István s. k., Dr. Bihari Mihály párhuzamos indokolása és különvéleménye [82] Nem értek egyet a határozat rendelkezõ részének elsõ pontjába foglalt, a Fõvárosi Törvényszék 29.Kpk /2012/2. számú végzése (elsõ bírósági végzés) alaptörvény-ellenességének megállapításával és megsemmisítésével. [83] Egyetértek azzal, hogy a határozat rendelkezõ részének második pontjában az Alkotmánybíróság alkotmányos követelményt állapított meg a gyülekezési jogról szóló évi III. törvény (Gytv.) 9. -ához kapcsolódóan, azonban az indokolást szükségesnek tartom az alábbi, a 2. pontba foglalt megállapításokkal kiegészíteni. [84] 1. Az Abtv a szerint: Az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés d) pontja alapján alaptörvény-ellenes bírói döntéssel szemben az egyedi ügyben érintett személy vagy szervezet alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz, ha az ügy érdemében hozott döntés vagy a bírósági eljárást befejezõ egyéb döntés [85] a) az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogát sérti, és [86] b) az indítványozó a jogorvoslati lehetõségeit már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetõség nincs számára biztosítva. [87] Az Abtv ából az következik, hogy az Alkotmánybíróság elõtt alkotmányjogi panasz a bírósági (egyedi) ügyet lezáró, végsõ döntés ellen kezdeményezhetõ. A határozattal elbírált ügyben az elsõ bírósági végzés nem tekinthetõ sem az ügy érdemében hozott döntésnek, sem a bírósági eljárást befejezõ döntésnek, mivel az ügyben újabb hatósági döntés (ORFK végzése) és bírósági végzés (második bírósági végzés) is született. Az ügyet tehát az elsõ bírósági végzés nem zárta le, ezért ezt az ügy egészét tekintve közbensõ végzést (amelyben a bíróság a saját hatáskörének hiányát állapította meg és az ügyet áttette az ORFK-hoz), álláspontom szerint nem semmisíthette volna meg az Alkotmánybíróság.16 184 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI [88] Kétségtelen tény azonban az is, hogy az indítványozó jogsérelmének reparálására az idõmúlásra tekintettel az elsõ bírósági végzés meghozatalát követõen már nem kerülhetett sor [hiszen a végzést a bíróság március 9-én hozta, az indítványozót aznap faxon értesítették róla, azt tértivevénnyel igazoltan március 19-én vette át, a rendezvényt pedig március 15-én kívánta megtartani]. Az ügyben született második bírósági végzés, helyt adva az indítványozó keresetének, új eljárásra utasította az ügyben elsõ fokon eljárt BRFK-t. Ez a végzés azonban csak erkölcsi jóvátételt adhatott az indítványozónak, mivel a jogsérelem valódi orvoslására az idõmúlásra tekintettel már nem kerülhetett sor, okafogyottság miatt megszûnt az eljárás. [89] A második (az elsõvel tartalmilag ellentétes) bírósági végzésben foglaltak megfelelõ iránymutatást adnak a jövõre nézve az elsõ fokon eljáró rendõri szerveknek abban a vonatkozásban, hogy a közterületek nem veszítik el közterület jellegüket amiatt, hogy rájuk nézve közterület-használati megállapodást kötöttek. Ebbõl következõen a rendõrség erre alapozottan nem állapíthatja meg hatáskörének hiányát, a rendezvény bejelentését érdemben kell elbírálnia. [90] Az ügy sajátosságából fakad az, hogy az indítványozó jogsérelmének tényleges reparálására (az idõmúlásra tekintettel) már nem kerülhetett sor; a második bírósági végzés által adott jogi és morális elégtételnél az Alkotmánybíróság döntése sem tud többet nyújtani az indítványozónak, akkor sem, ha megsemmisíti az elsõ bírósági végzést. Az Alkotmánybíróság döntése a panaszos alapjogi sérelmét nem orvosolja. [91] Az elsõ bírósági végzés megsemmisítésével az Alkotmánybíróság az Abtv ában foglalt hatásköri szabályt fellazítja, precedenst teremt arra, hogy az Alkotmánybíróság a jövõben esetrõl esetre döntsön abban a kérdésben, hogy az adott, több bírósági szintet megjárt ügyben melyik bíróság döntését vizsgálja felül és semmisíti meg. Ez egyrészt a jogbiztonság követelményével, másrészt az alkotmányjogi panasz intézményének a rendeltetésével is ellentétes. Az Alkotmánybíróság ahogyan arra az Abtv hoz benyújtott jogalkotói indokolás is rámutat nem a szûkebb értelemben vett igazságszolgáltatás része, ebbõl következõen az alkotmányjogi panasz célja az, hogy azokat a jogsérelmeket (Alaptörvényben biztosított jogok sérelmét) orvosolja, amelyek az ügyet érdemben lezáró bírósági vagy egyéb döntések után is (vagy éppen ezek következtében) fennállnak. A cél tehát az, hogy a jogsérelem a rendes bírósági eljárásban kerüljön orvosolásra, az alkotmányjogi panasz ehhez képest kivételes eszköz az Alaptörvényben biztosított jogok védelmére. Mindezek alapján nem értek egyet az elsõ bírósági végzés megsemmisítésével. [92] 2. Egyetértek azzal, hogy az Alkotmánybíróság a jogalkalmazónak címzett alkotmányos követelmény megállapításával válaszolt az ügyben felmerült, az Alaptörvény VIII. cikk (1) bekezdésében biztosított, a békés gyülekezéshez való jog sérelméhez vezetõ jogi problémára. A második bírósági végzés a jogkérdés jövõbeni kezelése szempontjából alapvetõen megfelelõ iránymutatást ad az eljáró rendõrkapitányságok számára, de a békés gyülekezéshez való alapjog sérelmére, illetve ennek veszélyére tekintettel én is szükségesnek tartom, hogy a jövõre nézve az Alkotmánybíróság alkotmányos követelményt állapítson meg a jogalkalmazók számára. [93] Álláspontom szerint azonban az Alkotmánybíróságnak a határozat rendelkezõ részébe foglalt alkotmányos követelménynél részletesebben, konkrétabb és egyértelmûbb formában kellett volna az álláspontját kifejeznie, részletesebb indokolás mellett. [94] A második bírósági végzés helyesen állapítja meg, hogy a közterület közterület jellege nem szûnik meg attól, ha arra terület-használati megállapodást kötnek vagy terület-használati engedélyt adnak ki. Ezért, ha ezeken a közterületeken más rendezvényt kíván tartani és ezt az illetékes rendõrkapitányságnak bejelenti, az illetékes rendõrkapitányság ezekben az esetekben nem hivatkozhat hatáskörének hiányára, a bejelentést érdemben el kell bírálnia. [95] A konkrét közterületre, meghatározott idõszakra korábban bejelentett rendezvény, közterület-használati engedély vagy (többszöri, folyamatos használatra szóló) közterület-használati megállapodás ugyanakkor objektív akadályt jelent mások gyülekezési jogának gyakorlása vonatkozásában. Ugyanazon a helyszínen, egyazon idõpontban csak egy rendezvény tartható; a korábbi bejelentés, közterület-használati megállapodás objektív korlátja mások gyülekezési jogának. A közterületen tartandó rendezvények bejelentése, vagy közterület-használati igények között az idõbeliség, a megelõzés dönt: a korábbi bejelentõ jogosult a közterület használatára. Bár a gyülekezési jog korlátozása ezekben az esetekben is megtörténik, az alkotmányos alapjog sérelme nem állapítható meg. A rendezvény befejezését követõen a konkrét terület békés gyülekezés céljára ismét bárki által igénybe vehetõvé válik. [96] A bejelentések, de különösen a közterület-használati megállapodások kapcsán fennállhat azonban annak a veszélye, hogy szimbolikus jelentõséggel bíró, kiemelt idõpontokban és helyszínekre a rendezvény megtartásának valódi célja nélkül, készletezõ jelleggel foglalják le az adott közterületet (több, hasonlóan szimbolikus jelentõségû helyszínnel együtt), jelentenek be rendezvényt vagy kötnek közterület-használati megállapodást, ezzel korlátozva mások gyülekezési jogát. Ha a rendezvény megtartására (közterület használatára) eleve nem volt komoly szándék, és a közterület használatáról17 szám 185 a megelõzés elve alapján az arra jogosult olyan idõben mond csak le, amikor más rendezvény megtartására (figyelembe véve a szükséges elõkészületeket, szervezési feladatokat is) már nincs lehetõség, akkor megvalósul mások békés gyülekezéshez való jogának a megsértése. A készletezõ jellegû közterület lefoglalások különösen akkor veszélyesek és alapjog-sértõek, ha eleve azt a célt szolgálják, hogy mások ne gyakorolhassák a gyülekezési jogukat, ne tarthassanak rendezvényt az adott közterületen és idõpontban. Különösen súlyos mások alapjogának a sérelme akkor, ha a rendezvényt végül egyik helyszínen sem tartják meg (akár lemondtak a közterületek használatáról, akár nem), és olyan helyszínekrõl van szó, amelyek szimbolikus jelentõséggel, kiemelten fontos, nyilvános kommunikációs szereppel rendelkeznek, a gyülekezést szervezõknek fontos érdeke fûzõdött volna ahhoz, hogy a rendezvény az adott helyszínen kerüljön megtartásra. [97] A rendõrkapitányságoknak nincs hatáskörük arra, hogy a közterület-használati megállapodások jogszerûségét, törvényességét vizsgálják. Azonban az Alaptörvényben biztosított békés gyülekezéshez való jog védelme érdekében alkotmányos követelmény, hogy ha az adott közterületre újabb rendezvényt kívánnak bejelenteni, akkor a rendõrkapitányságok tájékoztatást kérhessenek a korábbi bejelentõktõl (illetve a közterület-használatára a megállapodás alapján jogosultaktól) abban a kérdésben, hogy a korábban bejelentett rendezvényt megtartják-e. Ha a korábbi bejelentõ fenntartja ezt a szándékát, az újabb bejelentés szerinti rendezvény megtartásának objektív akadálya továbbra is fennmarad. Ha a korábbi bejelentõ késõbb (a rendõrség határozatának megszületését követõen) visszavonja a rendezvény megtartására irányuló bejelentését, a békés gyülekezéshez való jog védelmét az szolgálja, ha a rendõrkapitányság értesíti a késõbbi bejelentõt ennek tényérõl. Ezzel a bejelentõnek megnyílik a lehetõsége arra, hogy a rendezvényt az eredeti szándéka szerint, az adott közterületen, az adott idõben megtartsa, az ehhez szükséges bejelentését ismételten benyújtsa a rendõrkapitánysághoz. [98] A rendõrség határozata ellen benyújtott bírósági felülvizsgálat során az eljáró bíróságnak ugyanígy vizsgálnia kell azt, hogy a korábbi bejelentés (közterület-használati megállapodás) célja valóban rendezvény tartása-e, vagy arra készletezõ jelleggel, azért került sor, hogy az adott helyszínen, adott idõpontban mások ne tudjanak a gyülekezési jogukkal élni. A bíróság felszólíthatja a korábbi bejelentõt: mivel az adott helyszínre és idõpontra konkuráló bejelentés érkezett, nyilatkozzon arról, hogy a közterületet valóban igénybe kívánja-e venni a rendezvény megtartása céljából. Amennyiben a korábbi bejelentõ úgy nyilatkozik, hogy eláll ettõl a szándékától, a késõbb bejelentett rendezvény megtartható. [99] Ha felmerül a gyanúja annak, hogy a korábbi bejelentés (közterület-használati megállapodás) készletezõ jelleggel, a rendezvény megtartásának valódi szándéka nélkül történt (pl. ugyanazon szervezet ugyanarra az idõpontra számos helyszínre rendezvényt jelentett be, vagy már többször elõfordult, hogy az általa bejelentett rendezvényt nem tartotta meg), joggal vethetõ fel, hogy a valódi cél mások gyülekezési jogának a korlátozása volt. A bíróságoknak joguk és lehetõségük van arra, hogy a közterület-használati megállapodásokat felülvizsgálják abból a szempontból, hogy azok nem valósítanak-e meg joggal való visszaélést. Ha a bíróság azt állapítja meg, hogy a közterület használatára a megállapodás alapján jogosultnak feltételezhetõen nincs valódi szándéka a rendezvény megtartására, a megállapodást mások gyülekezési jogát sértõnek minõsítheti, és a rendõrkapitányságnak a késõbb bejelentett rendezvényekkel kapcsolatos határozatát megváltoztathatja. A készletezõ célú közterülethasználati megállapodások, bejelentések ugyanis ellentétesek a békés gyülekezéshez való jog rendeltetésével, és súlyosan sértik mások békés gyülekezéshez való jogát. [100] Összefoglalva: a korábban bejelentett rendezvények, közterület-használati megállapodások és engedélyek objektív akadályát jelentik mások gyülekezési joga gyakorlásának. A békés gyülekezéshez való alapjog védelme érdekében alkotmányos követelmény az, hogy ha felmerül a gyanúja annak, hogy a korábbi bejelentés (megállapodás) valódi célja nem rendezvény tartása, hanem a készletezés, és mások gyülekezési jogának a jogellenes korlátozása volt, akkor mind a rendõrkapitányság, mind a bíróság megkeresse a korábbi bejelentõt, hogy nyilatkozzon arról: fenntartja-e a rendezvény megtartására vonatkozó bejelentését, mivel a lefoglalt közterületre újabb gyülekezés bejelentése érkezett. A gyülekezéshez való jog védelmét szolgálja az is, hogy amennyiben a korábbi bejelentõ a bejelentését a rendõrségi határozat meghozatalát követõen visszavonja, a rendõrség értesítse a késõbbi bejelentõt, hogy megnyílt a lehetõsége a rendezvény ismételt bejelentésére a korábban tervezett helyszínre és idõpontra. Ha a korábbi bejelentés (közterület-használati megállapodás) valódi célját illetõen kétség merül fel, az eljáró bíróság ezen túlmenõen vizsgálja a közterület-használati megállapodás valódi célját; azt, hogy az nem készletezésre és/vagy mások gyülekezési jogának a korlátozására irányul-e. Végsõ soron a bíróság kimondhatja, hogy a szerzõdés törvényellenes célra irányul, sérti mások gyülekezési jogát, és erre tekintettel megváltoztathatja a rendõrkapitányság határozatát.18 186 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI [101] A békés gyülekezéshez való alapjog súlyos sérelmére, ennek ismétlõdõ elõfordulására és a helyzet bonyolultságára tekintettel álláspontom szerint indokolt lett volna, hogy az Alkotmánybíróság határozata a fenti részletességgel fejtse ki, hogy a már-már gyakorlattá váló, készletezõ jellegû közterület-használati megállapodások, bejelentések a gyülekezési joggal való visszaélést jelentik és súlyosan sértik mások gyülekezési jogát. Ezért végsõ soron ezeknek a megállapodásoknak akár a bíróság általi érvénytelenné nyilvánítására is sor kerülhet. Budapest, február 12. Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Bragyova András különvéleménye [102] Egyetértek a határozat rendelkezõ része 1. pontjával: a Fõvárosi Törvényszék március 9-én kelt 29.Kpk /2012/2. számú végzése szerintem is sérti a panaszos az Alaptörvény VIII. cikkében biztosított gyülekezési jogát. [103] Nem értek viszont egyet a rendelkezõ rész 2. pontjában foglalt alkotmányos követelménnyel, mert nem képes elérni szerintem is helyes célját; megtartása a jelenlegi jogi helyzetben vagy lehetetlen, vagy nem vezet a kívánt eredményre, a gyülekezési jog itt tárgyalt korlátozásának megakadályozására. Ezért helyette az Abtv a alapján mulasztást, vagy egy másik, ennél erõsebb alkotmányos követelményt kellett volna megállapítani. [104] 1. A határozat szerint alkotmányos követelmény, hogy a bíróság a hatáskör hiányát megállapító rendõrhatósági határozat jogszerûségét és megalapozottságát érdemben vizsgálja. Ez a vizsgálat az alkotmányos követelmény megtartásával sem vezethet lényegében más eredményre, mint a megsemmisített végzés, így nem hárítja el a gyülekezési jog alaptörvény-ellenes korlátozását. Ezt a korlátozást ugyanis a közterület önkormányzati ünnepségek céljára való, a bejelentés pillanatában fennálló lefoglalása jelentette. A rendõrhatóság amely az önkormányzat felügyeletére nem jogosult ezt nem vizsgálhatta felül, hanem tudomásul kellett vennie, hiszen a közterület kezelõjének döntése õt is köti. Ennek alapján viszont a Gytv. 6. -a és 8. -a szerint a bejelentés tudomásulvételét meg kellett tagadnia, mégpedig azért, mert a gyülekezés tervezett helyszíne a gyûlés tervezett idején más közérdekû célra itt önkormányzati ünnepségre már le volt kötve (erre az önkormányzat az Ör2. szerint közterülethasználati hozzájárulást adott). [105] A Fõvárosi Törvényszék július 13-i végzése amely azonban már nem orvosolhatta a panaszost ért sérelmet alkotmányjogilag helyes álláspontot képvisel: világosan bemutatja, hogy az alapvetõ kérdés a közterület-használat jogszerûsége hiszen a gyülekezési jog a közterület használatára ad alapvetõ jogot. E végzés alkotmányjogi álláspontja, amelyet a határozat is oszt, az, hogy a bíróságnak módja lenne (vagy adott esetben lett volna) a gyûlés megtartását biztosítani, azzal, hogy a Gytv. 9. (2) bekezdése szerint a rendõrség határozatát hatályon kívül helyezi. Az érvelés lényege az, hogy az önkormányzat által kötött közterület-használati megállapodás amely valószínûleg az Ör a szerinti, vagy az Ör2.-ben szabályozott közterület-használati hozzájárulás volt nem szünteti meg a gyülekezés helyének közterület mivoltát. Ebbõl csak az következik, hogy a rendõrségnek, saját álláspontjával ellentétben, volt hatásköre a bejelentés elbírálására. Idáig az érvelés szerintem is helytálló: a közterület-használati engedély valóban csak közterület használatát engedélyezheti. Ámde a kérdés az, hogy ha két jogszerû (vagy annak látszó) közterület-használati igény ütközik a tervezett ünnepség és a panaszos gyûlése ugyanazon helyen, ugyanabban az idõben, melyiknek legyen elsõbbsége. A szóban forgó közterület, a Hõsök tere, amelynek használatát a határozatban is említett önkormányzati rendelet külön szabályozza [Ör3.], valóban közterület maradt, de használatát részben korlátozta a közterület-használati hozzájárulás, amely önkormányzati ünnepségre szólt. A Hõsök tere így is közterület maradt volna abban az értelemben, hogy az ünnepség idején mindenki számára hozzáférhetõ maradt volna (annak, aki az ünnepségen részt kíván venni). Ugyanez érvényes lett volna, ha a bejelentett gyûlést megtartják: a mindenki számára való hozzáférés a gyûlésen részt venni kívánók és érdeklõdõk számára megmaradt volna. Ha a közterület-jelleg megmaradása ennyit jelent, akkor a rendõrség hatásköre az Rtv. 1. (2) bekezdés 5. pontja szerint mindkét esetben tényleg fennállt volna. [106] Ennek ellenére a rendõrség nem vehette volna tudomásul a bejelentést, mert akkor két rendezvény lett volna egy idõben egy helyen. A közterület-használati engedély tartalmi jogszerûségének vizsgálatára a rendõrségnek nincs hatásköre, de a közterületen a rend fenntartására igen. Ez utóbbi csak a közterület-használat jogszerûségének ellenõrzését jelenti pl. a közterületi árusítás vagy a be nem jelentett gyûlések esetében, de az érvényes közterület-használati hozzájárulás tartalmi jogszerûségének vizsgálatát nem. A rendõrség számára így nem maradt más választás, mint a rendezvény megtartásának megtiltása a Gytv. 8. (1) bekezdése alapján. [107] Ezért a rendõrhatóság határozatának jogszerûségét és megalapozottságát érdemben felülvizsgáló bí-19 szám 187 róság sem juthat más következtetésre, mint arra, hogy a rendõrhatóság határozata jogszerû és megalapozott volt. A közigazgatási bíróság a polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 339. (1) bekezdése szerint a felülvizsgált közigazgatási határozat jogszerûségét vizsgálja: errõl pedig meg kell állapítania és meg is kellett volna, akkor is, ha a március 9-i végzésben a bíróság az alkotmányos követelmény szerint járt volna el, hogy a rendõrhatóság jogszerûen járt el. Ezen kívül, a Pp. 339/A. szerint a bíróság a határozatot a meghozatalakor alkalmazandó jogszabályok és tények alapján vizsgálja felül. Ezért a bíróság nem vehette volna figyelembe (és késõbb sem tehette volna meg) a tényt, hogy idõközben a Fõvárosi Önkormányzat már nem tartott igényt a gyûlés tervezett helyszínére. [108] Igaz viszont, hogy a rendõrhatósági határozat jogszerûsége ellenére sérti a panaszos gyülekezési jogát (és hasonló esetekben a jövõben is sérteni fogja): ezt azonban az alkotmányos követelmény nem orvosolja. Azért nem, mert a gyülekezési jog korlátozását nem a rendõrhatóság határozata, hanem a közterület kezelõje, azaz a Fõvárosi Önkormányzat idézte elõ, a közterület használatának önmaga számára történt engedélyezésével. Ez a döntés, a közterület-használati hozzájárulás, jelenleg nem minõsül közigazgatási határozatnak, így nem is támadható bíróság elõtt. Ha alkotmányos követelményt kellett volna megállapítani, akkor ez az lehetett volna, hogy a gyülekezési jogot korlátozó közterülethasználati engedélyt ( hozzájárulást ) a Pp alkalmazásában közigazgatási határozatnak kell tekinteni, így jogszerûségérõl a bíróság dönthetne. [109] Ez az álláspont szerintem több érvvel is alátámasztható. [110] Elsõsorban azzal, hogy a közterületek (közutak, terek stb.) fenntartása, kezelése a közigazgatás hagyományos feladata. A mai magyar jogban ezt tételesen Magyarország helyi önkormányzatairól szóló évi CLXXXIX. törvény [Mötv.] 23. (4) bekezdése 1. és 19. pontjai [korábban, a vizsgált bírósági határozatok meghozatala idején a helyi önkormányzatokról szóló évi LXV. törvény 63/A. r) pontja] tartalmazza. A közigazgatás közterülethasználatot korlátozó döntése, mint a közterülethasználati hozzájárulás közhatalmi tevékenység: a mindenki számára hozzáférhetõ és rendeltetésszerûen használható közterület használatát egyes közérdekû(nek tekintett) célokból korlátozza. Ez ugyanúgy közhatalmi-közigazgatási tevékenység, mint a közutak használatának szabályozása közúti jelzésekkel. Állítható tehát, hogy a közterület-használati hozzájárulás közigazgatási határozat. Ezt az álláspontot az Alkotmánybíróság már kifejtette 41/2000. (XI. 18.) AB határozatában, amelyben részletesen tárgyalta, hogy a közterület-használati hozzájárulás iránti kérelem elbírálása önkormányzati hatósági eljárásban történik [ABH 2000, 318.]. [111] A fentiek alapján tehát a rendelkezõ részben az Alkotmánybíróságnak meg kellett volna állapítani, hogy a törvényhozónak az Alaptörvény VIII. cikkén alapuló kötelezettsége, hogy biztosítsa: a bejelentett gyûlés megtartását akadályozó vagy korlátozó közigazgatási határozaton alapuló közterület-használati engedély (hozzájárulás) jogszerûségét a rendezvény szervezõje a gyülekezés jogszerûségérõl döntõ bíróság elõtt vitathassa. Adott esetben a közterület-használati hozzájárulás (valójában engedély) jogszerûségének vizsgálata során a bíróság megállapíthatta volna, hogy egy rendezvényre több helyszín lefoglalása jogszerûtlen. A közterülethasználati hozzájárulás azért hatósági engedély, mert ennek birtokában a különben tiltott közterület-használat jogszerû lesz. A gyülekezési jog alapján tartott rendezvény szintén engedélyhez kötött közterület-használat, de az engedélyt nem a közterület kezelõje adja, hanem a rendõrség a Gytv. szabályai szerint. A fõvárosi közterület-használati rendelet szerint a politikai rendezvényekhez [Ör1. 4. (4) bekezdés g) pontja] kérdés, hogy a gyülekezési jog gyakorlása ide tartozik-e nem kell hozzájárulás. A Gytv. szerinti bejelentés [Gytv. 6. ] engedélyezési eljárás, mert a bejelentés alapján a rendõrhatóság a gyülekezést megtilthatja. Igaz, a gyülekezés különlegesen védett közterület-használati jogcím, ámde nem korlátlan. A Gytv. szabályozása felteszi, hogy a gyülekezést mindenki által szabadon használható közterületre jelentették be, és nem szól arról, mi legyen akkor, ha a rendesen mindenki által szabadon használható közterületre már van a gyülekezés idõpontjára is érvényes közterület-használati hozzájárulás. Tehát a gyülekezések esetén két, a közterület használatát engedélyezni jogosult hatóság van: a közterület kezelõje, és a rendõrhatóság. A törvény nem rendezi a kettõ viszonyát, ennek következtében az állam szervei korlátozhatják a gyülekezési jog gyakorlását. Innen az Alaptörvénybe ütközõ mulasztás. [112] 2. Nem értek egyet a határozat indokolásában azzal sem, hogy a gyülekezési jog magában foglalja a helyszín és az idõpont választásának feltétlen jogát is. Ez általában igaz, de egyes kivételek elfogadhatók, ha megfelelnek az alapjogok korlátozására az Alaptörvény I. cikkében foglalt feltételeknek. Mások alkotmányos jogai, különösen mozgásszabadsága éppúgy, mint az állam igazolható céljai állami protokoll-rendezvények, állami ünnepségek megtartása alapot adhatnak a gyülekezési jog arányos korlátozására. Ezekrõl azonban, ha vitásak, bíróságoknak kell dönteniük. [113] A közterület értve ezen, mint a Gytv. 15. a) pontja, a mindenki számára korlátozás nélkül igénybe vehetõ terület, út, utca, tér használata több alapjog gyakorlásának is elõfeltétele, továbbá alkotmányosan igazolható közcélokra, közöttük ál-20 188 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI lami ünnepségek megtartására, vagy éppen városi futóversenyekre, koncertekre, háztömb körüli kerékpárversenyekre, majálisra és sok minden másra használható. A felhasználásról a közigazgatás, jellemzõen az önkormányzatok, dönt(enek). Ha versengõ használatról kell dönteniük, mint esetünkben, mérlegelniük kell az egymást kizáró közterület-használati igények fontosságát. E mérlegeléssel szemben, amely választás a közterület-használatra jogosultak és jogcímek között közigazgatási határozat lévén bírói jogorvoslatot kell biztosítani. A gyülekezési jog alapvetõ jog, ezért korlátozásának alkotmányos-alaptörvényi mércéje az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdése, és az ehhez kapcsolódó sági gyakorlat. Ez nem vezet minden esetben a gyülekezési jog feltétlen elsõbbségére minden más közterület-használattal szemben, mivel az alapjogoknak is van jogszerû korlátozása, de erõs pozíciót biztosít a gyülekezési jognak a közterület-használati lehetõségek között. Budapest, február 12. Dr. Bragyova András s. k., rendezvényeket illeti meg, amelyek segítik a közérdekû információk megszerzését és másokkal megosztását, valamint a vélemények közös kinyilvánítását. (55/2001. (XI. 29) AB határozat, ABH 2001, 442.; 75/2008 (V. 29.) AB határozat, ABH 2008, 651, ) [117] Már maga az az érvelési technika vitaható, hogy az Alaptörvény által rögzített különbözõ alapjogokat egy sági határozat az egyes aspektusokban összekötés helyett amely egy-egy ügyben szükséges lehet egy új alapjogi megfogalmazásban összeolvaszt, és az egyiket a másik részének tekinti. A jelen esetben ráadásul a korábbi sági gyakorlat ezt az érvelési technikát arra használta fel, hogy korlátozza a gyülekezési jogot a közügyekre vonatkozó politikai gyülekezésekre. Készséggel elismerem, lehet abba az irányba érvelni, hogy a sok, eltérõ célokat követõ gyülekezések között megkülönböztetéseket kell tennie az Alkotmánybíróságnak, és egyes gyülekezési célokat ha más alapjog érintése ezeket felerõsíti kiemeltebb védelemben lehet részesíteni, de az a kategorikus szûkítés, amely a gyülekezések egy részét kirekeszti az alaptörvényi védelem alól, nem fogadható el. Dr. Pokol Béla párhuzamos indokolása [114] A határozat rendelkezõ részét támogatom, de az indokolás IV. részének 2. pontjában található fejtegetéseket, melyek a gyülekezési jog közügyekre korlátozását mondják ki, nem tudom támogatni. [115] Az Alaptörvény VIII. cikkének (1) pontja ugyanis e korlát nélkül mindenki jogaként deklarálja a békés gyülekezéshez való jogot. Ebbe éppúgy beletartoznak a vallási szervezetek által, saját hitéletük erõsítése érdekében, híveik sokezres vagy tízezres tömegével együtt tartott, nyilvános tereken való körmenetei, mint esetleg egy sportegyesület sokezres szurkolótábora identitásának erõsítése érdekében, közterülten rendezett tömeggyûlései, vagy akár egy óriásvállalat sokezres munkatársi gárdájának nyilvános köztéren tartott ünneplõ összejövetele és még lehetne sorolni tovább a gyülekezési lehetõségeket. [116] Az Alaptörvény és ez esetben ugyanígy a régi Alkotmány 62. (1) bekezdésének gyülekezési joga nem teszi meg a gyülekezési jog közügyekre szûkítését. Ezt az indokolás vitatott része által meghivatkozott korábbi sági határozatok teszik csak meg, melyek továbbvitelét nem lehet támogatni: Az sági gyakorlatban a gyülekezési jog a tágabb értelemben vett véleménynyilvánítási jog része, amely a közügyekre vonatkozó, békés jellegû közös vélemény-kifejezést biztosítja. Az alkotmányos védelem tehát a közügyrõl folytatott nyilvános vitákban való részvételt célzó Budapest, február 12. Dr. Pokol Béla s. k., Alkotmánybírósági ügyszám: IV/2878/2012. Közzétéve a Magyar Közlöny évi 23. számában. AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG 4/2013. (II. 21.) AB HATÁROZATA a Büntetõ Törvénykönyvrõl szóló évi IV. törvény 269/B. -a alaptörvény-ellenességérõl és megsemmisítésérõl Az Alkotmánybíróság teljes ülése alkotmányjogi panasz tárgyában dr. Bragyova András, dr. Dienes-Oehm Egon, dr. Holló András, dr. Kiss László és dr. Pokol Béla k párhuzamos indokolásával, valamint dr. Balsai István, dr. Lenkovics Barnabás, dr. Paczolay Péter, dr. Szalay Péter és dr. Szívós Mária k különvéleményével meghozta az alábbi határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a Büntetõ Törvénykönyvrõl szóló évi IV. törvény Több megjelenítése
Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság Budapest Rendőr-főkapitánya kérelmezett útján
Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság Budapest Rendőr-főkapitánya kérelmezett útján Tárgy: közigazgatási határozat felülvizsgálata iránti kérelem Tisztelt Bíróság! Alulírott dr. Kádár András Kristóf Részletesebben 1. oldal, összesen: 5 oldal
1. oldal, összesen: 5 oldal Ügyszám: 1039/B/2006 Első irat érkezett: Az ügy tárgya: Előadó Paczolay Péter Dr. alkotmánybíró: Támadott jogi aktus: Határozat száma: 4/2007. (II. 13.) AB határozat ABH oldalszáma: Részletesebben 1. oldal, összesen: 5 oldal
1. oldal, összesen: 5 oldal Ügyszám: IV/00788/2014 Első irat érkezett: 2014.04.14 Az ügy tárgya: a Kúria Kvk.I.37.441/2014/2. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (politikai reklámfilm közlésének Részletesebben FELÜLVIZSGÁLATI KÉRELMET
Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság Budapest Rendőr-főkapitánya útján Tárgy: közigazgatási határozat felülvizsgálata iránti kérelem Tisztelt Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság! Alulírott Részletesebben Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság. ügyszám: 5.K.33.112/2013. Tisztelt Bíróság!
Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság ügyszám: 5.K.33.112/2013 Tisztelt Bíróság! Póka László ( ) felperes kívül jegyzett meghatalmazott jogi képviselőjeként fenti számon folyamatban lévő peres eljárásban Részletesebben Alkotmánybíróság. a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság útján. Tárgy: alkotmányjogi panasz. Tisztelt Alkotmánybíróság!
Alkotmánybíróság a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság útján Tárgy: alkotmányjogi panasz Tisztelt Alkotmánybíróság! Alulírott Vincze Krisztián ( ) meghatalmazott jogi képviselőm (dr. Hüttl Tivadar Részletesebben v é g z é s t: A Fővárosi Ítélőtábla a Fővárosi Választási Bizottság 298/2014. (X.17.) FVB számú határozatát helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.058/2014/5. A Fővárosi Ítélőtábla a Ügyvédi Iroda (címe., ügyintéző: ügyvéd neve) által képviselt kérelmező neve (címe) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság 2014. Részletesebben Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága 1535 Budapest, Pf. 773. Tárgy: alkotmányjogi panasz. I. A tényállás leírása
Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága 1535 Budapest, Pf. 773. Tárgy: alkotmányjogi panasz Alulírott.. [név] (születési hely, idő:.., lakcím:..) alkotmányjogi panasszal fordulok a T. Alkotmánybírósághoz Részletesebben 76/2008. (V. 29.) AB határozat. Indokolás
76/2008. (V. 29.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2016. április 18. 2016. 8. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3073/2016. (IV. 18.) AB határozat bírói kezdeményezés elutasításáról... 442 3074/2016. (IV. Részletesebben http://www.lb.hu/joghat/jk0306.html
2014. október 20. 2014. 26. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3260/2014. (X. 20.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról 1414 3261/2014. (X. 20.) Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
2014. március 3. 2014. 6. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 6/2014. (II. 26.) AB határozat az egyes gazdasági és pénzügyi tárgyú törvények megalkotásáról, Részletesebben 30100-203/7/6/2015.P.
Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 1027 Budapest, Tölgyfa utca 1-3. a Terrorelhárítási Központ útján Tisztelt Bíróság! Alulírott dr. Sánta Szabolcs Miklós ügyvéd ( ) dr. Szabó Gábor József (születési Részletesebben alkotmányjogi panaszt
Alkotmánybíróság a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság útján Tárgy: alkotmányjogi panasz Tisztelt Alkotmánybíróság! Alulírott ( ) meghatalmazott jogi képviselőm (dr. Hüttl Tivadar ügyvéd, 1136 Részletesebben A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről
A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről A Közbeszerzési Döntőbizottság a konzorciumok jog- és ügyfélképességével kapcsolatosan a következőkben ismertetett Részletesebben Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek
Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek c. előadása Köz/ z/állam igazgatási alapok 1. A közigazgatás és az államigazgatás szinonim fogalmak Általános Részletesebben EURÓPAI EMBERI JOGI BÍRÓSÁG
EURÓPAI EMBERI JOGI BÍRÓSÁG részére Európa Tanács Strasbourg, Franciaország European Court of Human Rights Council of Europe F-67075 Strasbourg-Cedex Fax: 00 33 3 88 41 27 30 az Európai Emberi Jogi Egyezmény Részletesebben Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 27.Kpk.45.920/2013/2.
A bíróság a személyesen eljárt kérelmezőnek, a dr. Kelemen Dóra jogi főelőadó által képviselt Budapesti Rendőr-főkapitányság (1139 Budapest, Teve u. 4-6.) kérelmezett ellen, közigazgatási végzés bírósági Részletesebben Tisztelt Alkotmánybíróság! 1. Az alkotmányjogi panasz elbírálása során irányadó jogszabályok:
1 Alkotmánybíróság 1015 Budapest Donáti u. 35-45.. Bíróság útján Ügyszám: Tisztelt Alkotmánybíróság! alábbi Az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 26. (1) bekezdése alapján az a l k o t m Részletesebben Kozármisleny Város Önkormányzata Képviselő testülete 19/2015.(VIII.17.) önkormányzati rendelete Kozármisleny településnév használatáról
Kozármisleny Város Önkormányzata Képviselő testülete 19/2015.(VIII.17.) önkormányzati rendelete Kozármisleny településnév használatáról Kozármisleny Város Önkormányzata Képviselő-testülete Magyarország Részletesebben Az Alkotmánybíróság tanácsa alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
2015. március 13. 2015. 6. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3051/2015. (III. 13.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról 344 3052/2015. (III. Részletesebben v é g z é s t. A Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa az eljárást megszünteti.
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1391, Budapest 62. Pf. 211. Telefon: (06-1) 472-8865, Fax: (06-1) 472-8860 Ügyszám: Vj/70/2015. Iktatószám: Vj/70-8/2015. Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2013. március 27. 2013. 8. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3076/2013. (III. 27.) AB határozat alkotmányjogi panasz elutasításáról... 434 3077/2013. (III. Részletesebben az alkotmánybíróság határozatai
2015. október 14. 2015. 20. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 3195/2015. (X. 14.) AB határozat alkotmányjogi panasz elutasításáról... 1384 3196/2015. (X. Részletesebben Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24
Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24 Középpontban a a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 62. (2) bekezdése 2011. előtt és Részletesebben PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT. a Willis Magyarország Biztosítási Alkusz és Tanácsadó Kft. Ügyfelei részére
PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT a Willis Magyarország Biztosítási Alkusz és Tanácsadó Kft. Ügyfelei részére Melléklet: Panaszbejelentõ lap Budapest, 2013. április 10. Hatályos: 2013. április 10. Jóváhagyta: Részletesebben A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM. r e n d e l e t e
A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM r e n d e l e t e a katonai szolgálati viszony méltatlanság címén történő megszüntetésének eljárási szabályairól A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú Részletesebben TARTALOM. 155/2010. (IX. 8.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 359/2009. (IX. 10.) OVB határozatának
XIX. ÉVFOLYAM, 9. SZÁM ÁRA: 3020 Ft 2010. szeptember TARTALOM Szám Tárgy Oldal 155/2010. (IX. 8.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 359/2009. (IX. 10.) OVB határozatának helybenhagyásáról... Részletesebben h a t á r o z a t o t Az NHH Hivatala Miskolci Igazgatóság HM-24-8/2005. számú határozatának rendelkező részét az indokolás kiegészítésével
Másodfokú eljárások osztály Tárgy: fellebbezés elbírálása A Nemzeti Hírközlési Hatóság Tanács Elnöke mint másodfokú szerv, Komlóska község Önkormányzata (3937 Komlóska, Rákóczi út 27.) Név ügyvéd, jogi Részletesebben Tanácsi ügyek felgyorsításának lehetőségei
Tanácsi ügyek felgyorsításának lehetőségei Dr. Mikló Katalin SZTNH Szabadalmi Fórum 2014. április 23. Jogszabályi háttér Megsemmisítési eljárás - feltételei (Szt. 42. ) - eljárási szabályok (Szt. 80., Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2014. december 10. 2014. 31. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3321/2014. (XII. 10.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról 1748 3322/2014. (XII. Részletesebben A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI
A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI Dr. Szecskó József bíró Fővárosi Törvényszék Közigazgatási és Munkaügyi Kollégium JOGSZABÁLYI Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2013. május 17. 2013. 11. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3103/2013. (V. 17.) AB határozat bírói kezdeményezés elutasításáról... 520 3104/2013. (V. 17.) Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t : A Kúria az Országos Választási Bizottság 52/2013. (VI. 28.) határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kovácsné dr. Trázsi Csilla ügyvéd által képviselt Magyar Dohány Kereskedők Egyesülete indítványozónak, a Országos Választási Bizottság (1357 Budapest, Pf.2.) által, aláírásgyűjtő ív mintapéldánya Részletesebben PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT
PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT A Biztosítások.hu Biztosítási Alkusz és Tanácsadó Kft. Ügyfelei részére I. BEVEZETÉS A Biztositasok.hu Biztosítási Alkusz és Tanácsadó Kft. (továbbiakban: Alkusz) a tevékenységére, Részletesebben h a t á r o z a t o t hozom:
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének FK-I/B-4978/2011. számú, fogyasztóvédelmi intézkedést és bírság kiszabását tartalmazó határozata az ERSTE Bank Hungary Zrt. számára A Pénzügyi Szervezetek Állami Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK. Alkotmányjog Alapjogok
2015. június 9. 2015. 13. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 14/2015. (V. 26.) AB határozat a Debreceni Járásbíróság 44.B.2111/2013/6. számú végzése és a Részletesebben Jogorvoslati rendszer
Jogorvoslati rendszer Jogorvoslati eszközök: kifogás fellebbezés bírósági felülvizsgálati kérelem alkotmányjogi panasz Az országgyűlési képviselők választásában eljáró választási bizottságok: Szavazatszámláló Részletesebben Az Alkotmánybíróság tanácsa alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság döntésének tájékoztató jelleggel közzétett, nem hivatalos szövege. A hivatalos közzétételre a Magyar Közlönyben, illetve az Alkotmánybíróság Határozatai című hivatalos lapban kerül Részletesebben 1. A helyi önkormányzati jelképek és a település neve használatának rendjéről szóló 36/1995. (XI. 23.) önkormányzati rendelet módosítása
Budapest XVIII. kerület Pestszentlőrinc-Pestszentimre Önkormányzata Képviselő-testületének 21/2012. (V. 04.) önkormányzati rendelete egyes szabálysértési tárgyú rendelkezéseket megállapító helyi rendeletek Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2013. február 12. 2013. 4. szám HATÁROZATAI HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3025/2013. (II. 12.) AB végzés... 142 3026/2013. (II. 12.) AB határozat jogszabály alkalmazásának folyamatban lévõ ügyben történõ kizárásáról... Részletesebben az alkotmánybíróság határozatai
2015. október 7. 2015. 19. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 28/2015. (IX. 24.) AB határozat a Kúria Knk.IV.37.467/2015/2. számú végzése alaptörvényellenességének Részletesebben A Debreceni Ítélőtábla Pk.I.20.750/2014/2. számú végzésének meghozatalára az Alaptörvény rendelkezéseinek megsértésével került sor:
A Debreceni Ítélőtábla Pk.I.20.750/2014/2. számú végzésének meghozatalára az Alaptörvény rendelkezéseinek megsértésével került sor: I. Előadom, hogy a TVB határozata jogszabálysértő voltát kérelmem alapján Részletesebben A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története. A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma. Eljárásfajták a közigazgatásban
A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története 1 A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma 2 Eljárásfajták a közigazgatásban Az eljárás és az eljárásjog definiálása Magyary Zoltán: Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2015. február 20. 2015. 4. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 4/2015. (II. 13.) AB határozat mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenesség megállapításáról, Részletesebben alkotmányjogi panaszt
Magyarország Alkotmánybírósága a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság útján tárgy: alkotmányjogi panasz Tisztelt Alkotmánybíróság! Alulírott Póka László ( ) (Panaszos), meghatalmazott jogi képviselőm, Részletesebben Tartozáselismerés kontra fizetési haladék a felszámolási eljárásban
Tartozáselismerés kontra fizetési haladék a felszámolási eljárásban Szerző: Dr. Bori Beáta 2013. december I. Bevezetés Gazdasági életünk jogi szabályozásának fejlődésében jelentős mérföldkőnek számított Részletesebben HATÁROZAT. Ügyintéző: dr. Kun István, Szombati Attila Melléklet: -
Ügyiratszám: KS/2794-5/2015. Tárgy: az országos bitfolyam hozzáférés nagykereskedelmi szolgáltatás ának megállapítása retail minus módszer alkalmazásával (UPC RM20) Ügyintéző: dr. Kun István, Szombati Részletesebben A STONEHENGE J.J KFT. PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZATA
A STONEHENGE J.J KFT. PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZATA Verzió: Készítette: Hatályba lépés napja: v1 Sajti László szervezeti igazgató 2014. január 02. 1 I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK I.1. A Szabályzat célja Jelen Részletesebben Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében
Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében Az adatvédelmi szabályozás célja, fontossága - A személyes adatok gyűjtése nyilvántartása, feldolgozása a legutóbbi időszakban került az alkotmányos Részletesebben Végrehajtás korlátozása iránti kérelem
Végrehajtás korlátozása iránti kérelem Alulírott adós előadom, hogy önálló bírósági végrehajtó előtt számon végrehajtás folyik velem szemben. A végrehajtást kérő: Álláspontom szerint a végrehajtást kérő Részletesebben MiFiN Mikrofinanszírozó Pénzügyi Szolgáltató Zrt.
Panaszkezelési szabályzat A Magyar Nemzeti Bank elnökének 28/2014. (VII.23.) MNB rendelete (a pénzügyi szervezetek panaszkezelésére vonatkozó szabályokról) szerint előírt kötelező szabályokkal egységes Részletesebben Előterjesztés Békés Város Képviselő-testülete 2015. április 29-i ülésére
Tárgy: Közterület-használatról szóló önkormányzati rendelet módosítása Előkészítette: Tárnok Lászlóné jegyző Gál András osztályvezető Műszaki Osztály Sorszám: III/6 Döntéshozatal módja: Minősített többség Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: Kötelezi a szervezőt, hogy fizessen meg az államnak külön felhívásra 10.000 (tízezer) forint eljárási illetéket.
KÚRIA Knk.IV.37.487/2015/2.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek (a továbbiakban: szervező), a Nemzeti Választási Bizottság országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott Részletesebben EZ AZ ELŐTERJESZTÉS A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI TERVEZET
Gazdasági és közlekedési miniszter TERVEZET az üzletek működésének rendjéről, valamint az egyes üzlet nélkül folytatható kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 133/2007 (VI. 13.) Korm. Részletesebben Az OTP Ingatlanlízing Zrt. Panaszkezelési Szabályzata
Az OTP Ingatlanlízing Zrt. Panaszkezelési Szabályzata Az OTP Ingatlanlízing Zrt. befogad, nyilvántartásba vesz és kivizsgál minden, a termékeivel vagy a szolgáltatásaival kapcsolatban felmerült panaszt Részletesebben í t é l e t e t : A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Bíróság 11.K.30.942/2006/9. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Vagyongyarapodás felülellenőrzés, iratmegőrzési kötelezettség Kfv.I.35.516/2006/5.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Szűcs Viktor Géza ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Szabó Andrea Részletesebben v é g z é s t: A Fővárosi Ítélőtábla a Fővárosi Választási Bizottság 301/2014.(X.17.) számú határozatát helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 13.Pk.50.052/2014/4. A Fővárosi Ítélőtábla a Dr. Gera Annamária Ügyvédi Iroda (székhelycíme) által képviselt Kiss Róbert (lakcím) kérelmezőnek a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 43/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. B. B. ügyvéd által képviselt kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság által országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott 43/2015. számú határozata felülvizsgálata iránt Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-7891/2012. számú ügyben (Kapcsolódó ügy: AJB-7873/2012. számú ügy)
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-7891/2012. számú ügyben (Kapcsolódó ügy: AJB-7873/2012. számú ügy) Előadó: dr. Kéri Szilvia Az eljárás megindítása A hivatalhoz érkezett beadvány szerint a Részletesebben 2009. évi törvény. a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről
Tervezet! 2009. február 23. 2009. évi törvény a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről Az Országgyűlés kinyilvánítva elkötelezettségét a demokratikus, jogállami Részletesebben A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2013. szeptember 20-i ülése 6. számú napirendi pontja
1 Egyszerű többség A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2013. szeptember 20-i ülése 6. számú napirendi pontja Javaslat haszonélvezeti jog alapításáról szóló szerződés jóváhagyására Előadó: dr. Puskás Részletesebben AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA
AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2014. június 27. 2014. 19. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3182/2014. (VI. 27.) AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról 886 3183/2014. (VI. 27.) Részletesebben Szalkszentmárton Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 6/1992(XI.05.) önkormányzati rendelete A helyi népszavazás és népi kezdeményezésről
Szalkszentmárton Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 6/1992(XI.05.) önkormányzati rendelete A helyi népszavazás és népi kezdeményezésről Szalkszentmárton község Képviselő-testülete a helyi Önkormányzatokról Részletesebben í t é l e t e t : A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Bíróság 11.K.31.042/2006/7. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Vagyongyarapodás kölcsön, hitelt érdemlő bizonyíték Kfv.I.35.496/2006/4.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Lampé Ügyvédi Iroda (ügyintéző dr. Lampé Zoltán ügyvéd) által képviselt felperes Részletesebben alkotmányjogi panaszt Indítványunkban mindenekelőtt az indítványozói jogosultságunkat kell alátámasztanunk.
Tisztelt Alkotmánybíróság! Alulírott INDEX.HU Zrt. ( ) meghatalmazott jogi képviselőnk, Dr. Majtényi László (Dr. Majtényi László Ügyvédi Iroda ) útján az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény Részletesebben Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Képviselőtestületének. 46/2010. (IX. 8.) önkormányzati rendelete 1
Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Képviselőtestületének 46/2010. (IX. 8.) önkormányzati rendelete 1 egyes önkormányzati rendeletek és önkormányzati rendeleti rendelkezések technikai deregulációs hatályon Részletesebben NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2015. FEBRUÁR 20-I ÜLÉSÉRŐL
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2015. FEBRUÁR 20-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje: Részletesebben A SÚLYOS VÁLSÁGHELYZET INDIKÁCIÓJÚ ABORTUSZOK SZABÁLYOZÁSÁNAK ALKOTMÁNYELLENESSÉGÉRŐL
A SÚLYOS VÁLSÁGHELYZET INDIKÁCIÓJÚ ABORTUSZOK SZABÁLYOZÁSÁNAK ALKOTMÁNYELLENESSÉGÉRŐL 2012. január 1. előtt Magyarország Alkotmánya [1], azóta pedig Magyarország Alaptörvénye [2] az állam elsőrendű kötelezettségeként Részletesebben í t é l e t e t: A Legfelsőbb Bíróság a Bács-Kiskun Megyei Bíróság 4.K.22.276/2009/7. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Kfv.II.37.882/2010/8.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Galgóczi Zoltán ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Gellérthegyi István ügyvéd által képviselt Környezetvédelmi, Természetvédelmi Részletesebben MBI Kft. Panaszkezelési és fogyasztóvédelmi szabályzata
MBI Kft. Panaszkezelési és fogyasztóvédelmi szabályzata Elfogadva: 1/2015. ügyvezetői határozattal Hatályba lépés napja: 2015. január 01. 1 TARTALOM 1. PREAMBULUM 3 2. DEFINÍCIÓK 4 3. PANASZOK TÍPUSAI Részletesebben A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete
Ikt. sz.: RH/206-7/2014 A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete 2014. augusztus 28. Tartalomjegyzék 1. A szabályzat célja... Részletesebben MAGYAR SZABADALMI ÜGYVIVŐI KAMARA 2014. 02. 03. DR. TÖRÖK FERENC szabadalmi ügyvivő
1. KAMARAI NAP MAGYAR SZABADALMI ÜGYVIVŐI KAMARA 2014. 02. 03. DR. TÖRÖK FERENC szabadalmi ügyvivő 1 A jogeset alapjai A tárgyalt ügy elsőbbsége: 1985. 01. 24., így az 1969. évi II. törvény alapján folyt Részletesebben NETMAXX HUNGARY KFT. Panaszkezelési és fogyasztóvédelmi szabályzata Hatályba lépés napja: 2014. március 15. netmaxx.hu. Oldal: 1
NETMAXX HUNGARY KFT. Panaszkezelési és fogyasztóvédelmi szabályzata Hatályba lépés napja: 2014. március 15. Oldal: 1 TARTALOM 1. PREAMBULUM 3. oldal 2. DEFINÍCIÓK 4. oldal 3. ÜGYFÉLPANASZOK TÍPUSAI 5. Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-262/2014. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-262/2014. számú ügyben Előadó: dr. Herke Miklós Az eljárás megindítása A panaszos aki jelenleg fehérgyarmati állandó lakos azt kifogásolta, hogy a lakcímnyilvántartásba Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2014. március 26. 2014. 9. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3064/2014. (III. 26.) AB határozat a Kúria Pfv.VI.20.460/2012/10. számú ítélete alaptörvényellenességének Részletesebben V É G Z É S - t. I N D O K O L Á S
KÖZBESZERZÉSEK TANÁCSA KÖZBESZERZÉSI DÖNTŐBIZOTTSÁG 1024 Budapest, Margit krt. 85. 1525 Pf.: 166. Tel.: 06-1/336-7776, fax: 06-1/336-7778 E-mail: dontobizottsag@kt.hu Ikt.sz.: D.301/2/2011. A Közbeszerzési Részletesebben Véleményezési határidő: 2013. 02. 26. 16.00 óra Véleményezési cím: ifjusag@ujpest.hu
Véleményezési határidő: 2013. 02. 26. 16.00 óra Véleményezési cím: ifjusag@ujpest.hu Budapest Főváros IV. kerület Újpest Önkormányzata Képviselő-testületének /2013. (...) önkormányzati rendelete az újpesti Részletesebben TARTALOM. XVIII. ÉVFOLYAM, 9. SZÁM ÁRA: 2625 Ft 2009. szeptember
XVIII. ÉVFOLYAM, 9. SZÁM ÁRA: 2625 Ft 2009. szeptember TARTALOM Szám Tárgy Oldal 83/2009. (IX. 3.) AB határozat A Magyar Köztársaság ügyészségérõl szóló 1972. évi V. törvény 14. (3) bekezdése alkotmányellenességének Részletesebben A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE ( )
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.9.30. C(2015) 6466 final A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2015.9.30.) az (EU) 2015/288 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az Európai Tengerügyi Részletesebben 74. A FELLEBBEZÉS ELINTÉZÉSÉNEK ALAKI SZABÁLYAI
szernek az alkalmazására került sor; úgy az eljárási szabályok közül a súlyosítási tilalomra vonatkozóan is a Be. 354. (4) bekezdésének a 2010. május 1. napját megelőző korábbi rendelkezései érvényesülnek. Részletesebben ELŐTERJESZTÉS A KÉPVISELŐ-TESTÜLET 2013. október 03-ai ülésére
Budapest Főváros IX. kerület Ferencváros Önkormányzata Iktató szám: 164/2013. ELŐTERJESZTÉS A KÉPVISELŐ-TESTÜLET 2013. október 03-ai ülésére Tárgy: Előterjesztő: Készítette: Javaslat a közterületen történő Részletesebben A KÚRIA ÖNKORMÁNYZATI TANÁCSA. h a t á r o z a t o t :
KÚRIA Köf.5013/2012/7.szám A KÚRIA ÖNKORMÁNYZATI TANÁCSA A Kúria Önkormányzati Tanácsa a Dr. Bagosi Mária jogtanácsosa által képviselt Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal (4025 Debrecen, Piac utca 54.), Részletesebben A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia
A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia A civil szervezetekkel kapcsolatos főbb jogszabályok Alaptörvény Ptk. Az egyesülési Részletesebben EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG HATÁROZAT
EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG Ügyiratszám: EBH/446/2012. HATÁROZAT Az Egyenlő Bánásmód Hatóság kérelmezőnek a Gyermekrák Alapítvány (1084. Budapest, Rákóczi tér 10.) eljárás alá vonttal szemben az egyenlő bánásmód Részletesebben Az alapvető jogok biztosának és a jövő nemzedékek érdekeinek védelmét ellátó helyettesének Közös jelentése az AJB-429/2016.
Az eljárás megindulása Az alapvető jogok biztosának és a jövő nemzedékek érdekeinek védelmét ellátó helyettesének Közös jelentése az AJB-429/2016. számú ügyben 1 Előadó: dr. Garaguly István A panaszos Részletesebben Tájékoztató a követeléskezelő által kezelt fogyasztói kölcsönszerződésekkel kapcsolatos elszámolási tudnivalókról
Tájékoztató a követeléskezelő által kezelt fogyasztói kölcsönszerződésekkel kapcsolatos elszámolási tudnivalókról A fogyasztói kölcsönszerződésekkel kapcsolatos elszámolási szabályokat az alábbi két törvény Részletesebben A hatóság döntései (határozat és végzés); a döntések semmissége
A hatóság döntései (határozat és végzés); a döntések semmissége 1 A hatósági döntés és az eljárás fogalmának kapcsolata A közigazgatási hatósági eljárás lényegét a hatósági egyedi aktusok kiadásának rendje Részletesebben TITOKTARTÁSI MEGÁLLAPODÁS. amely létrejött egyrészről. cégszerű megnevezés:... (székhelye: nyilvántartást vezető cégbíróság neve:...
TITOKTARTÁSI MEGÁLLAPODÁS amely létrejött egyrészről cégszerű megnevezés:.......... (székhelye:........., nyilvántartást vezető cégbíróság neve:......., cégjegyzék száma:........., adószám:......, képviselő Részletesebben A Magyar Köztársaság nevében!
20.K.33.725/2006/18. 1 A Magyar Köztársaság nevében! A Fővárosi Bíróság a dr. ügyvéd által képviselt felperesnek, a dr. Balogh Edina jogtanácsos (hivatkozási szám: ) által képviselt Közép-magyarországi Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Kúria
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Pf. 773
Pf. 773
Bíróság
Bíróság
BÍRÓSÁG
BÍRÓSÁG
Bíróság
bíróság
Bíróság
Pf. 211
Kúria
KÚRIA
Pf.2
Kúria
Bíróság
KÚRIA
Kúria
Bíróság
Bíróság
Kúria
KÚRIA
Kúria
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Kúria
KÚRIA
KÚRIA
KÚRIA
Kúria
Bíróság