Az Urantia könyv, 26. írás. A központi világegyetem : segédkező szellemei
Az Urantia könyv - 26. írás. A központi világegyetem : segédkező szellemei
26. írás. A központi világegyetem : segédkező szellemei
§ 1. A segédkező szellemek
§ 2. A fenséges szupernáfok
§ 3. A harmadrendű szupernáfok
§ 4. A másodrendű szupernáfok
§ 5. A Zarándok-segítők
§ 6. A Felsőségi Kísérők
§ 7. A Háromsági Kísérők
§ 8. A Fiút-elértek
§ 9. Az Atyai Kísérők
§ 10. A tanácsosok és tanácsadók
§ 11. A Pihenés Személyi Állománya
26:0.1 (285.1) A SZUPERNÁFOK a Paradicsom és a központi világegyetem segédkező szellemei; ők a Végtelen Szellem gyermekei legalsó csoportjának — az angyali seregeknek — a legfelsőbb rendje. E segédkező szellemek a Paradicsom Szigetétől kezdve az idő és tér világaiig mindenhol előfordulnak. A szervezett és lakott teremtésösszesség nagyobb részeiben igénybe vehetők a szolgálataik.
26:1.1 (285.2) Az angyalok a teljes tér evolúciós és felemelkedő, sajátakaratú teremtményeinek segédkező-szellemi társai; a szférák isteni személyiségeiből álló, magasabb rendű seregeknek is szaktársai és munkatársai. Az összes angyali rend külön személyiségekből áll és nagymértékben egyéniesített. Jó képességekkel rendelkeznek a visszatekintési igazgatók által teljesített segédkezés felismerésében. A segédkező szellemek a Tér Hírvivő Seregeivel együtt a pihenés és a változás időszakait élik; igencsak közösségszerető a természetük és az emberi lényekénél messze jobb közösségteremtő képességekkel rendelkeznek.
26:1.2 (285.3) A nagy világegyetem segédkező szellemeit a következőképpen osztályozzuk:
26:1.3 (285.4) 1. Szupernáfok.
26:1.4 (285.5) 2. Szekonáfok.
26:1.5 (285.6) 3. Terciáfok.
26:1.6 (285.7) 4. Omniáfok.
26:1.7 (285.8) 5. Szeráfok.
26:1.8 (285.9) 6. Kerubok és Szanóbok.
26:1.9 (285.10) 7. Köztes Teremtmények.
26:1.10 (285.11) Az angyali rendek egyedei a személyes besorolásukat tekintve nem teljesen állandók. Bizonyos angyali rendek egy időre Paradicsomi Társakká válhatnak; némelyekből Mennyei Adatrögzítők lehetnek; mások a Szakmai Tanácsadók rangjára emelkednek. Bizonyos kerubok szeráfi besorolásra és végzetre pályázhatnak, míg az evolúciós szeráfok elérhetik a felemelkedő Istenfiak szellemi szintjeit.
26:1.11 (285.12) A segédkező szellemek fent ismertetett hét rendje a bemutatás érdekében csoportosítható a felemelkedő teremtmények számára a legnagyobb jelentőséggel bíró szerepköreik szerint is:
26:1.12 (285.13) 1. A Központi Világegyetem Segédkező Szellemei. A szupernáfoknak három rendje szolgál a Paradicsom-Havona rendszerben. Az elsőrendű vagy paradicsomi szupernáfokat a Végtelen Szellem teremti. A Havonában szolgáló másodrendűek a Tökéletes Szellemeknek, a harmadrendűek pedig a Körök Szellemeinek az utódai.
26:1.13 (286.1) 2. A Felsőbb-világegyetemek Segédkező Szellemei — a szekonáfok, a terciáfok és az omniáfok. A szekonáfok, a Tükröző Szellemek gyermekei különböző minőségben szolgálnak a hét felsőbb-világegyetemben. A Végtelen Szellemtől származó terciáfok végeredményben a Teremtő Fiak és a Nappalok Elődeinek összekötői szolgálatát látják el. Az omniáfok a Végtelen Szellem és a Hét Legfőbb Végrehajtó együttes teremtményei, és kizárólag az utóbbiaknak szolgálnak. E három rend ismertetése az e sorozatba tartozó következő beszámoló tárgyát képezi.
26:1.14 (286.2) 3. A Helyi Világegyetemek Segédkező Szellemei közé a szeráfok és segítőik, a kerubok tartoznak. A halandó felemelkedők a világegyetemi Anyaszellem ezen utódaival kerülnek először kapcsolatba. A köztes teremtmények, akik eredetileg a lakott bolygókról származnak, nem a szigorúan vett angyali rendbe tartoznak, bár gyakran egy működési csoportot alkotnak a segédkező szellemekkel. Az ő történetüket a szeráfokról és a kerubokról szóló beszámolóval együtt a helyi világegyetemetekkel foglalkozó írásokban adjuk közre.
26:1.15 (286.3) Az angyali seregek minden rendje a különféle világegyetemi szolgálatoknak szenteli magát, és így vagy úgy, de segédkeznek a felsőbb rendű mennyei lényeknek is; de igazából a szupernáfok, a szekonáfok és a szeráfok azok, akik nagy számban működnek közre az idő gyermekei számára kidolgozott, a tökéletesedésre irányuló felemelkedési rend érvényre juttatásában. A központi világegyetemben, a felsőbb-világegyetemekben és a helyi világegyetemekben működve a szellemi segédkezők azon elszakíthatatlan láncát alkotják, melyet a Végtelen Szellem alkotott abból a célból, hogy segítséget és útmutatást nyújtson mindenkinek, aki az Egyetemes Atyának az Örökkévaló Fiún keresztül való elérésére törekszik.
26:1.16 (286.4) A szupernáfok „szellem-sarkítása” egyetlen működési szakaszra korlátozott, vagyis az Egyetemes Atyával közös szakaszra. Képesek egymagukban dolgozni, kivéve, amikor az Atya kizárólagos köreit közvetlenül veszik igénybe. Az Atya közvetlen segédkezésén erőtér-befogadókként a szupernáfoknak önként párokat kell alkotniuk ahhoz, hogy működni tudjanak. A szekonáfok hasonlóképpen korlátozottak és ezen felül még párokat is kell alkotniuk annak érdekében, hogy összhangba kerüljenek az Örökkévaló Fiú köreivel. A szeráfok dolgozhatnak egyedül mint elkülönített és helyhez kötött személyiségek, de csak akkor képesek a körökbe becsatlakozni, amikor összekapcsolódott párként sarkítódnak. Az ilyen, párt alkotó szellemlények esetében az egyiket a másik kiegészítőjeként tartják számon. A kiegészítő kapcsolat lehet átmeneti jellegű is; e viszony tehát nem szükségképpen állandó.
26:1.17 (286.5) A fény e ragyogó teremtményei azáltal tartják fenn magukat, hogy a világegyetem elsődleges köreinek szellemi energiáját közvetlenül magukba fogadják. Az urantiai halandóknak fényenergiát kell magukhoz venniük növényi táplálékon keresztül, viszont az angyali seregek a körökbe kapcsolódnak; nekik „olyan étkük van, melyet ti nem ismertek”. Részesülnek a bámulatos Háromsági Tanító Fiak körforgásban lévő tanításaiból is; a tudást és a bölcsességet az életenergiák felvételéhez sok tekintetben hasonlóan fogadják be, illetőleg veszik fel.
26:2.1 (286.6) A szupernáfok mindenféle, a Paradicsomon és a központi világegyetemben tartózkodó lény számára gyakorlott segítőknek minősülnek. E magas rangú angyalok három nagyobb rend szerint teremtetnek: elsőrendűek, másodrendűek és harmadrendűek.
26:2.2 (287.1) Az elsőrendű szupernáfok az Együttes Teremtő kizárólagos utódai. Segédkezésük nagyjából egyenlő mértékben oszlik meg a Paradicsomi Létpolgároknak, valamint a felemelkedő zarándokok egyre bővülő taglétszámú testületének bizonyos csoportjai között. Az örökkévaló Sziget ezen angyalai igen hatékonyak e paradicsomi lakhelyű két csoport alapvető felkészítésének előmozdításában. Nagyban hozzájárulnak ahhoz, ami hasznos a világegyetemi teremtmények e két különleges rendjének kölcsönös megértéséhez — közülük az egyik rend az isteni és tökéletes sajátakaratú teremtmények legfelsőbb fajtája, a másik pedig a világegyetemek teljes mindenségében a legalacsonyabb rendű sajátakaratú teremtmények tökéletességbeli kibontakozását képviseli.
26:2.3 (287.2) Az elsőrendű szupernáfok munkája olyan különleges és egyedi, hogy erről a következő beszámolóban külön foglalkozunk.
26:2.4 (287.3) A másodrendű szupernáfok a felemelkedő lényekkel kapcsolatos ügyeket vivő igazgatók a Havona hét körén. Ugyancsak érintettek a központi teremtésrész világkörein hosszabb ideig tartózkodó számos Paradicsomi Létpolgár elméleti jellegű felkészítésében való segédkezésben, de e szolgálati szakaszukat nem ismertetjük.
26:2.5 (287.4) E magas rangú angyaloknak hét válfaja létezik, mindegyik a Hét Tökéletes Szellem valamelyikétől származik és az annak megfelelő mintát követi. A Hét Tökéletes Szellem együttesen a különleges lényeknek és entitásoknak számos különböző csoportját teremti, és az egyes rendek egyes tagjainak természete viszonylag hasonló. De amikor ugyanezen Hét Szellem egyénileg teremt, akkor annak eredményei mindig hétszeres természetű rendek lesznek; az egyes Tökéletes Szellemek gyermekei osztoznak a teremtőjük természetében és ennek megfelelően különböznek egymástól. Ez az eredete a másodrendű szupernáfoknak, és mindazon hétféle teremtett angyalfajtának, amelyek a teljes rendjük számára nyitott tevékenységi csatornákon, főként pedig a központi és isteni világegyetem hét körén működnek.
26:2.6 (287.5) A Havona hét bolygókörének mindegyike a Körök Hét Szelleme egyikének közvetlen felügyelete alatt áll, ők együttesen — s emiatt egységesen — a Hét Tökéletes Szellem teremtése. Bár osztoznak a Harmadik Forrás és Középpont természetében, e hét alárendelt Havona-szellem nem volt része az eredeti minta-világegyetemnek. Rendeltetésüket tekintve az eredeti (örökkévaló) teremtés után következtek, de jóval Grandfandát megelőzően. Kétségkívül a Tökéletes Szellemeknek a Legfelsőbb Lény megjelenő céljára adott alkotó válaszaként jelentek meg, és működésüket a nagy világegyetem szerveződésekor lehetett felfedezni. Úgy tűnik, hogy a Végtelen Szellem és minden teremtőtársa, mint egyetemes összehangolók bőségesen fel vannak ruházva azzal a képességgel, hogy alkalmas teremtői választ adjanak az élményelvi Istenségekben és a fejlődő világegyetemekben végbemenő egyidejű fejleményekre.
26:2.7 (287.6) A harmadrendű szupernáfok a Körök Hét Szellemétől származnak. A Végtelen Szellem mindegyiküket külön Havona-körön ruházta fel azzal a hatalommal, hogy elégséges számú, magas rangú, harmadrendű szuperáfi segítőt teremtsenek a központi világegyetem igényeinek kielégítése céljából. Míg a Kör-szellemek viszonylag keveset alkottak ezen angyali segédkezőkből azt megelőzően, hogy az idő zarándokai megérkeztek a Havonába, addig a Hét Tökéletes Szellem még csak hozzá sem fogott a másodrendű szupernáfok teremtéséhez Grandfanda megérkezéséig. A harmadrendű szupernáfokkal kezdjük a bemutatást, mert a két rend közül ők az idősebbek.
26:3.1 (288.1) A Hét Tökéletes Szellem e szolgálói a különböző Havona-körök angyali szakértői, és a segédkezésük kiterjed mind az idő felemelkedő zarándokaira, mind pedig az örökkévalóság alászálló zarándokaira. A tökéletes központi teremtésrész milliárdnyi tanulmányvilágán a mindenféle rendű szuperáfi társaitok számotokra teljesen láthatók lesznek. Ti ott mindannyian a legtisztább értelemben kölcsönös kapcsolatot és rokonszenvet megélő, testvéri és megértő lényekké lesztek. Teljes mértékben fel fogjátok ismerni és kellően meg fogtok barátkozni az alászálló zarándokokkal, a Paradicsomi Létpolgárokkal, akik e köröket belülről kifelé haladva járják, az első kör kísérleti világán keresztül lépnek be a Havonába és kifelé, a hetedik kör felé haladnak.
26:3.2 (288.2) A hét felsőbb-világegyetemből származó felemelkedő zarándokok az ellenkező irányban haladnak keresztül a Havonán, a hetedik kör kísérleti világán át lépnek be és haladnak befelé. Nincs előre meghatározott korlátja annak, hogy a felemelkedő teremtmények miként fejlődjenek világról világra és körről körre, mint ahogy nincs önkényesen rögzített időtartama a morontia világokon való tartózkodásnak sem. De míg a megfelelően fejlett egyének mentesülhetnek a helyi világegyetem egy vagy több felkészülési világának meglátogatásától, addig egyetlen zarándok sem kerülheti el, hogy átkeljen a fokozatosan erősödő átszellemülésnek mind a hét Havona-körén.
26:3.3 (288.3) A harmadrendű szupernáf-testület, melyet főként az idő zarándokainak szolgálatára jelölnek ki a következőképpen osztályozható:
26:3.4 (288.4) 1. Az Összhang-felügyelők. Világosan látni kell, hogy valamiféle összehangoló hatásra szükség van még a tökéletes Havonában is a rendszer fenntartásához és ahhoz, hogy biztosítható legyen az összhang az idő zarándokainak a paradicsomi előmenetelre való felkészítésével kapcsolatos munka egészében. Ez az igazi küldetése az összhang-felügyelőknek — vagyis az, hogy gondoskodjanak arról, hogy minden simán és zökkenőmentesen folyjon. Az első körön való működésük során szerte a Havonában szolgálnak, és a körökön való jelenlétük azt jelenti, hogy semmi sem sülhet el rosszul. Azon kiváló képességük, hogy össze tudják hangolni a különböző rendű — sőt akár a különböző szintű — személyiségek által végzett sokféle tevékenységet, teszi képessé e szupernáfokat arra, hogy segítsenek ott és akkor, ahol és amikor arra szükség van. Igen nagy mértékben járulnak hozzá az idő zarándokainak és az örökkévalóság zarándokainak kölcsönös megértéséhez.
26:3.5 (288.5) 2. A Vezető Adatrögzítők. Ezeket az angyalokat a második körön teremtik, de a központi világegyetemben mindenhol működnek. A feljegyzések három példányban készülnek, így az adatokat rögzítik a szó szerinti havonai adatállományok, a rendjük szellemi adatállománya, és a hivatalos paradicsomi feljegyzéstár részére. Ezen kívül önmaguktól továbbítanak információkat az összegyűjtött igaz tudásról az élő paradicsomi könyvtárak, az elsőrendű szupernáfok tudásának őrzői számára.
26:3.6 (288.6) 3. A Hírközlők. A harmadik Kör-szellem gyermekei szerte a Havonában működnek, bár hivatalos állomáshelyük a legkülső kör hetvenes számú bolygója. E tökéletes műszakiak a központi teremtésrész híradásainak vevői és küldői, és ők az összes, a paradicsomi Istenség-jelenségről szóló térjelentés igazgatói. Minden alapvető térkörön képesek működni.
26:3.7 (288.7) 4. A Hírvivők a négyes számú körről származnak. Úgy járják a Paradicsom-Havona rendszert, mint a személyes továbbítást igénylő üzenetek hordozói. Szolgálni a társaikat szolgálják, vagyis a mennyei személyiségeket, a paradicsomi zarándokokat, de még az idő felemelkedő lelkeit is.
26:3.8 (289.1) 5. A Hírszerzési Irányítók. E harmadrendű szupernáfok, az ötödik Kör-szellem gyermekei mindig bölcs és rokonszenves támogatói a felemelkedő és az alászálló zarándokok közötti testvéri kapcsolatoknak. Segédkeznek a Havona összes lakosának, különösen pedig a felemelkedőknek, mégpedig azáltal, hogy folyamatosan tájékoztatják őket a világegyetemek mindenségének ügyeiről. A hírközlőkkel és a tükrözőkkel fenntartott személyes kapcsolataik révén a Havona ezen „élő napilapjai” minden pillanatban rendelkeznek a központi világegyetem hatalmas, új körein végbemenő dolgokkal kapcsolatos mindenféle tudnivalóval. Hírszerzési tevékenységüket a Havonaíró-módszerrel végzik, amely révén képesek annyi információt befogadni egy urantiai óra leforgása alatt, amennyit a leggyorsabb távíró készüléki adatrögzítő eljárásotokkal ezer év alatt tudnátok rögzíteni.
26:3.9 (289.2) 6. A Szállító Személyiségek. A hatodik körről származó e lények rendszerint a legkülső kör negyvenes számú bolygójáról működnek. Ők szállítják el azokat a csalódott pályázókat, akiknek átmenetileg nem sikerült az Istenség-kaland. Készek szolgálni bárkit, akinek Havona-szolgálatba, illetőleg onnan ki kell lépnie, és akik nem térutazók.
26:3.10 (289.3) 7. A Tartalékos Testület. A felemelkedő lényekkel, a paradicsomi zarándokokkal és a lényeknek a Havonán tartózkodó egyéb csoportjaival kapcsolatosan végzett munka jellegének a változásai teszik szükségessé a szupernáfok tartalékosainak fenntartását a hetedik kör kísérleti világán, mely az ő származási helyük. Nem különleges formaterv szerint teremtetnek, és képesek szolgálatot vállalni a harmadrendű szuperáfi társaik bármely feladatának mérsékeltebb gondosságot igénylő munkaszakaszában.
26:4.1 (289.4) A másodrendű szupernáfok a központi világegyetem hét bolygókörének segédkezői. Egy részük az idő zarándokait szolgálja és a rendjük felét az örökkévalóság paradicsomi zarándokainak felkészítésére jelölték ki. E Paradicsomi Létpolgárokat a Havona körökön való zarándokútjuk során a Halandói Végleges Testületből való önkéntesek is kísérik, mely intézkedés hatályos volta azóta figyelhető meg, amióta az első végleges rendű testület kiteljesedett.
26:4.2 (289.5) A felemelkedő zarándokok segédkezésére való rendszeres kijelölésüknek megfelelően a másodrendű szupernáfok a következő hét csoportban dolgoznak:
26:4.3 (289.6) 1. Zarándok-segítők.
26:4.4 (289.7) 2. Felsőségi Kísérők.
26:4.5 (289.8) 3. Háromsági Kísérők.
26:4.6 (289.9) 4. Fiút-elértek.
26:4.7 (289.10) 5. Atyai Kísérők.
26:4.8 (289.11) 6. Tanácsosok és Kísérők.
26:4.9 (289.12) 7. A Pihenés Személyi Állománya.
26:4.10 (289.13) E munkacsoportok mindegyikében mind a hét teremtett fajtából vannak angyalok, és a tér valamely zarándokát mindig olyan másodrendű szupernáfok oktatják, akik attól a Tökéletes Szellemtől származnak, aki az adott zarándoknak az eredeti felsőbb-világegyeteme felett elnököl. Amint ti urantiai halandók eléritek a Havonát, akkor ott bizonyára olyan szupernáfok fogják az utat mutatni, akiknek teremtett természete — hasonlóan a ti kifejlődött természetetekhez — az orvontoni Tökéletes Szellemtől ered. És lévén, hogy oktatóitok a ti felsőbb-világegyetemetek Tökéletes Szellemétől származnak, pontosan arra vannak felkészítve, hogy megértsenek, bátorítsanak és segítsenek benneteket a paradicsomi tökéletesség elérésére irányuló minden erőfeszítésetekben.
26:4.11 (290.1) Az idő zarándokait a Havona sötét gravitációs testein túlra, a külső bolygókörbe a szekonáfok első rendjébe tartozó szállító személyiségek viszik, akik a hét felsőbb-világegyetem központjairól működnek. A bolygói és helyi világegyetemi szolgálatot ellátó azon szeráfok többsége, de nem mindegyikük, akik megbízást kaptak a paradicsomi felemelkedésre, a Havonába tartó hosszú út előtt elválnak a halandó társaiktól és nyomban hozzáfognak egy, a felséges feladatra irányuló hosszú és serény felkészüléshez, arra számítva, hogy szeráfokként elérik a tökéletességet a létezésben és a felsőséget a szolgálatban. És ezt abban a reményben teszik, hogy egyszer majd csatlakoznak az idő zarándokaihoz, hogy azok közé tartozókként ismerik el majd őket, mint akik örökre követik az olyan halandók pályáját, akik elérték az Egyetemes Atyát és feladatot kaptak a Végleges Testületben való fel nem fedett szolgálat keretében.
26:4.12 (290.2) A zarándok a Havona fogadóbolygójára, a hetedik kör kísérleti világára érkezik, egyetlen tökéletességgel felruházva, mégpedig a tökéletes céllal. Az Egyetemes Atya úgy rendelte: „Légy tökéletes, miként magam is az vagyok.” Ez a meglepő felhívás és parancs a tér világain élő véges gyermekeknek szóló hír. A rendelkezés elterjedése a teljes teremtésösszességben alapvető változásokat hozott abban az együttműködési erőfeszítésben, melyet a mennyei lények fejtenek ki abból a célból, hogy segítsék az Első Nagy Forrás és Középpont eme nagy jelentőségű parancsának teljesítését és megvalósulását.
26:4.13 (290.3) Amikor a túlélés egyetemes rendjének összes segítő serege által teljesített segédkezésen keresztül és révén végül megállapodtok a Havona fogadóvilágán, akkor csupán egyféle tökéletességgel érkeztek oda — a célbani tökéletességgel. A célotok alaposan megvizsgáltatott; a hitetek megpróbáltatott. A csalódásokat elviselőnek bizonyultatok. Még az Egyetemes Atya megismerésére való törekvésben elszenvedett kudarc sem ingatja meg a hitét vagy veszélyezteti komoly mértékben a reményét annak a felemelkedő halandónak, aki átélte azt a tapasztalást, melyen mindenkinek át kell esnie, aki a Havona tökéletes szféráit el akarja érni. A Havonát elérve az őszinteségetek már teljessé vált. A célbani tökéletesség és a vágybani isteniség állhatatos hittel párosulva biztosította számotokra a belépést az örökkévalóság végleges rendű lakhelyére; az idő bizonytalanságaitól való megszabadulásotok teljessé és véglegessé vált; és akkor szembe kell néznetek a Havona problémáival és a Paradicsom roppant voltával, hogy megismerjétek azt, amire oly hosszú ideig készültetek az idő élményelvi korszakaiban, a tér világtanodáiban.
26:4.14 (290.4) A hit által a felemelkedő zarándok olyan célbani tökéletességre tett szert, mely révén az idő gyermeke beléphet az örökkévalóság kapuin. És ekkor a zarándok-segítőknek hozzá kell fogniuk a megértés azon tökéletességének és azon értelmezési eljárásnak a kidolgozásához, mely olyannyira nélkülözhetetlen a személyiség paradicsomi tökéletességéhez.
26:4.15 (290.5) A dolgok megértésére való képesség képezi a halandó útlevelét a Paradicsomra. A hitre való hajlandóság a kulcs a Havonához. A fiúi besorolás elfogadása, a bennlakozó Igazítóval való együttműködés az evolúciós túlélés ára.
26:5.1 (291.1) A másodrendű szupernáfok hét csoportja közül először a zarándok-segítőkkel, azon gyorsfelfogású és igen rokonszenves lényekkel fogtok találkozni, akik a tér sokat utazott felemelkedőit a központi világegyetem állandósult világain és végleges rendű rendszerében üdvözlik. Ezzel egyidejűleg e magas rangú segédkezők hozzáfognak az örökkévalóság paradicsomi zarándokai számára végzendő munkához, azokról van szó, akik a belső Havona-kör kísérleti világaira érkezők között az elsők voltak akkoriban, amikor Grandfanda elérte a külső kör kísérleti világát. Ezeken az igen távoli napokon a Paradicsomból érkezett zarándokok és az idő zarándokai először találkoztak a negyedik kör fogadóvilágán.
26:5.2 (291.2) A Havona-világok hetedik körén működő eme zarándok-segítők a felemelkedő halandók érdekében három nagy osztályban végzik a munkájukat: az első osztály a paradicsomi Háromság legfelsőbb szintű megértése; a második az Atya-Fiú társulás szellemi megértése; és a harmadik a Végtelen Szellem értelmi felismerése. Ezen oktatási szakaszok mindegyike hét, egyenként tizenkét kisebb tagozatból álló karra oszlik, mely kistagozatok hetven-hetven alsóbb rendű oktatási csoportból állnak; és e hetven oktatási csoport mindegyike ezer kisosztályból áll. Felsőbb szintű oktatásban a következő körökön részesültök, de minden paradicsomi követelményről vázlatosan már a zarándok-segítők is tanítanak.
26:5.3 (291.3) A hűségükben kipróbált és sokat utazott tér-zarándokok tehát ebben az általános vagy elemi szintű képzésben részesülnek. De az idő e felemelkedő gyermekei még jóval a Havona elérése előtt megtanultak örülni a bizonytalanságnak, erőt meríteni a csalódásból, felbuzdulni a nyilvánvaló vereségen, új erőre kapni a nehézségek jelenlétében, rettenthetetlen bátorságot mutatni a végtelenséggel szemben, és legyőzhetetlen hitet gyakorolni, amikor a felfoghatatlannal kerülnek szembe. Már régen e zarándokok csatakiáltása lett ez: „Istennel semmi — egyáltalán semmi — sem lehetetlen.”
26:5.4 (291.4) A Havona-körök mindegyikében az idő zarándokai számára meghatározott követelményt támasztanak; és míg minden zarándok továbbra is annak a szupernáfnak a gyámsága alatt marad, akinek a természete olyan, hogy alkalmas annak az adott fajtájú felemelkedő teremtménynek a segítésére, addig az a felkészítés, melyen át kell esnie, meglehetősen egységes a központi világegyetemet elért minden felemelkedő esetében. E képzés mennyiségi, minőségi és élményelvi — értelmi, szellemi és legfelsőbb szintű.
26:5.5 (291.5) Az időnek kevés következménye van a Havona-körökön. Korlátozott értelemben befolyásolja a fejlődési lehetőségeket, de az elért előrehaladás a végső és legfelsőbb próba. Amint a szuperáfi társatok képesnek tart benneteket arra, hogy beljebb, a következő körre átlépjetek, a hetedik Kör-szellem tizenkét segédje elé visznek benneteket. Itt ki kell állnotok a születésetek felsőbb-világegyeteme és csillagrendszere által meghatározott próbákat. E kör isteniségi teljesítésére a kísérleti világon kerül sor és az a felemelkedő zarándok felsőbb-világegyeteme Tökéletes Szellemének szellemi értelemben való felismeréséből és megértéséből áll.
26:5.6 (291.6) Amint a zarándokok a külső Havona-körben előírt munkát elvégezték és a felkészültséget megszerezték, a zarándok-segítők elviszik védencüket a következő kör kísérleti világára és a felsőségi kísérők gondjaira bízzák őket. A zarándok-segítők mindig fordítanak valamennyi időt arra is, hogy az átszállítás kellemessé és egyúttal hasznossá tételében segítséget nyújtsanak.
26:6.1 (292.1) A tér felemelkedőit akkor nevezik „szellemi végzősöknek”, amikor a hetedik körről a hatodik körre átjuttatták és a felsőségi kísérők közvetlen felügyelete alá helyezték őket. E kísérőket nem szabad összekeverni a Végzős Kísérőkkel — akik a Végtelen Szellem Felsőbb Személyiségei közé tartoznak — akik a szolgáló társaikkal együtt szolgálnak minden Havona-körön a felemelkedő és az alászálló zarándokok számára egyaránt. A felsőségi kísérők kizárólag a központi világegyetem hatodik körén szolgálnak.
26:6.2 (292.2) A felemelkedők a Legfelsőbb Isteniséget ebben a körben újszerűen értik meg. Az evolúciós világegyetemekben befutott hosszú létpályájuk során az idő zarándokai egyre növekvő mértékben tudatosították magukban a tér-idő teremtésrészek mindenható felügyeletének valóságát. Itt, e Havona-körön közel kerülnek ahhoz, hogy a téridő-egység központi világegyetemi forrását — a Legfelsőbb Isten szellemi valóságát — megtalálják.
26:6.3 (292.3) Némiképp nehezemre esik elmagyarázni, hogy mi is megy végbe ezen a körön. A felemelkedők számára a Felsőség megszemélyesült jelenléte nem érzékelhető. Bizonyos tekintetben a Hetedik Tökéletes Szellemmel létesített új kapcsolatok kárpótolnak azért, hogy a Legfelsőbb Lénnyel nem létesíthető kapcsolat. De attól eltekintve, hogy nem vagyunk képesek megérteni az eljárást, úgy tűnik, hogy minden egyes felemelkedő teremtmény átformáló növekedést, a tudatosság egyfajta új egységesülését, a cél egyfajta új szellemivé lényegülését, az isteniség iránti új érzékenység kialakulását éli meg, mely aligha írható le kielégítően anélkül, hogy feltételeznénk a Legfelsőbb Lény meg nem nyilvánult tevékenységét. Azok számára, akik közülünk megfigyelték e rejtélyes folyamatokat, úgy tűnik, mintha a Legfelsőbb Isten az élményelvi lehetőségeinek végső határaiig elmenve az ő élményelvi gyermekeinek gyöngéden adományozna olyan, értelmi felismerési, szellemi meglátási, és személyiség-kiteljesítési többletet, amelyre nekik olyannyira szükségük lesz majd mindazokban az erőfeszítéseikben, amikor behatolnak a Felsőség Háromságának isteniségi szintjeire, hogy elérjék a Paradicsom örökkévaló és lételvi Istenségeit.
26:6.4 (292.4) A tanítványaikat az előrelépésre már érettnek látó felsőségi kísérők a hetventagú bizottság elé viszik őket, egy olyan csoport elé, melynek tagjai a hatos számú kör kísérleti világainak vizsgáztatóiként szolgálnak. Amint a zarándokok a Legfelsőbb Lényből és a Felsőség Háromságából bizonyították felkészültségüket a bizottság előtt, jogosítványt kapnak arra, hogy átkerüljenek az ötödik körre.
26:7.1 (292.5) A Háromsági kísérők az idő és tér fejlődő zarándokai számára előírt Havona-felkészítés ötödik körének fáradhatatlan segédkezői. A szellemi végzősöket itt úgy nevezik, hogy „az Istenség-kalandra pályázók”, mert a zarándokok a Háromsági kísérők vezetése alatt e körön részesülnek felsőbb szintű oktatásban az isteni Háromságról, azon felkészülés keretében, hogy megpróbálkozhassanak a Végtelen Szellem személyiség-felismerésével. És a felemelkedő zarándokok itt fedezik fel, hogy mit jelent az igazi tanulás és a valódi elmebéli erőfeszítés, amikor elkezdik megismerni annak a még megerőltetőbb és sokkal fárasztóbb szellemi erőfeszítésnek a természetét, melyre szükségük lesz majd ahhoz, hogy megfeleljenek az e körhöz tartozó világokon való előrehaladáshoz meghatározott magas célokkal együtt járó igényeknek.
26:7.2 (292.6) A Háromsági kísérők igen hűségesek és hatékonyak; és minden egyes zarándok egy, az e rendbe tartozó másodrendű szupernáftól osztatlan figyelmet kap és az ő teljes odaadását élvezi. Az idő zarándoka sohasem tudná megtalálni a paradicsomi Háromság első megközelíthető személyét, ha nem volna a segítségére és hasznára e kísérők, valamint az egyéb szellemi lények serege, akik a felemelkedőket a küszöbön álló Istenség-kaland természetére és eljárására oktatják.
26:7.3 (293.1) Miután a zarándokok befejezték a felkészítő tanfolyamukat e körön, a Háromsági kísérők elviszik a tanulóikat a kör kísérleti világára és bemutatják őket azon számos, hármas bizottság egyikének, melyek az Istenség-kalandra jelentkezők vizsgáztatóiként és hitelesítőiként működnek. E bizottságok egyik tagja a végleges rendű lények közül kerül ki, egy másik tagja a viselkedés-igazgatói rangban lévő elsőrendű szupernáfok közül, egy további tag pedig vagy a tér egyik Független Hírvivője vagy a Paradicsom egyik Háromságot-elért Fia.
26:7.4 (293.2) A Paradicsomra ténylegesen elinduló felemelkedő lélekkel csak egy szállító-hármas tart: a szuperáfi kör-társ, a Végzős Kísérő, és az utóbbinak a mindig jelenlévő szolgáló társa. A Havona-körökről a Paradicsomra tartó eme kirándulások valójában próbák; a felemelkedők ekkor még nem paradicsomi besorolásúak. Addig nem érik el az állandó besorolást a Paradicsomon, amíg át nem estek a végső idő-pihenésen, melyre az Egyetemes Atya és a Havona-körök végső területének elérését követően kerül sor. Egészen az isteni pihenésig nem részesülnek az „isteniség lényegében” és a „felsőség szellemében” és majd csak azt követően kezdenek el ténylegesen is működni az örökkévalósági körben és a Háromság jelenlétében.
26:7.5 (293.3) A zarándok szállító-hármast alkotó társai nem szükségesek ahhoz, hogy a felemelkedő képessé váljon meghatározni a Háromság szellemi fényességének földrajzi jelenlétét, hanem ahhoz kellenek, hogy minden lehetséges segítséget megadjanak a zarándoknak azon nehéz feladat elvégzéséhez, hogy felismerje, felfogja és megértse a Végtelen Szellemet elegendő mértékben ahhoz, hogy mindez személyes felismerést alkosson. A Paradicsomon bármely felemelkedő zarándok érzékelheti a Háromság földrajzi vagy helyi jelenlétét, s a nagytöbbségük képes kapcsolatot teremteni az Istenségek értelmi valóságával, különösen pedig a Harmadik Személlyel, de nem mind képes felismerni vagy akár részlegesen is megérteni az Atya és a Fiú szellemi jelenlétének valóságát. Még ennél is nehezebb az Egyetemes Atya akár legalacsonyabb fokú szellemi megértése.
26:7.6 (293.4) A Végtelen Szellem megtalálása ritkán marad sikertelen, és amikor a védenceik sikeresen teljesítették az Istenség-kaland e szakaszát, a Háromsági kísérők felkészülnek arra, hogy átszállítsák őket a Fiút-elértek segédkezésére a negyedik Havona-körre.
26:8.1 (293.5) A negyedik Havona-kört néha úgy nevezik, hogy a „Fiak köre”. E kör világairól a felemelkedő zarándokok a Paradicsomra mennek annak érdekében, hogy megértő kapcsolatot teremtsenek az Örökkévaló Fiúval, míg az e körhöz tartozó világokon az alászálló zarándokok újszerű módon értik meg az idő és tér Teremtő Fiainak természetét és küldetését. A körben hét olyan világ van, melyeken a paradicsomi Mihályok tartalékos testülete különleges szolgálati tanhelyeket tart fenn, melyek rendeltetése a felemelkedő és az alászálló zarándokok közötti kölcsönös megértésben való segédkezés; és az idő zarándokai és az örökkévalóság zarándokai a Mihály Fiak e világain értik meg igazán egymást először. Sok tekintetben az e körön szerzett tapasztalatok minősülnek a legérdekesebbnek az egész havonai ottlét alatt.
26:8.2 (294.1) A Fiút-elértek a negyedik körös felemelkedő halandók szuperáfi segédkezői. Azon általános munka mellett, hogy felkészítik a jelentkezőket az Örökkévaló Fiú háromsági kapcsolatainak megértésére, e Fiút-elérteknek olyannyira teljes oktatásban kell részesíteniük védenceiket, hogy azok teljes sikert érhessenek el: először is a Fiú megfelelő szellemi megértésében; másodszor a Fiú kielégítő személyiségi felismerésében; és harmadszor a Fiúnak a Végtelen Szellem személyiségétől való megfelelő elkülönítésében.
26:8.3 (294.2) A Végtelen Szellem elérését követően több vizsga már nincs. A belső körök próbáit akkor teljesítik a zarándok pályázók, amikor az Istenségek rejtélye övezi őket. Az előrehaladást tisztán az egyén szellemlényegének kiterjedtsége határozza meg, és vélhetően csakis az Istenek ítélhetik meg annak meglétét. Sikertelenség esetén nem keresik az okokat, és sem magukat a pályázókat, sem pedig a különböző oktatóikat és kísérőiket nem dorgálják meg vagy illetik bírálattal. A Paradicsomon a csalódást sohasem tekintik vereségnek; a késedelmet sohasem tartják szégyennek; a nyilvánvaló idő-hibákat sohasem tévesztik össze a jelentős örökkévalóság-késedelmekkel.
26:8.4 (294.3) Nem sok zarándok éli meg a nyilvánvaló kudarc jelentette késedelmet az Istenség-kalandban. Csaknem mindegyikük eléri a Végtelen Szellemet, bár alkalmanként némely, az első felsőbb-világegyetemből származó zarándok első kísérlete nem eredményes. A Szellemet elért zarándokok ritkán buknak el a Fiú megtalálásában; az első kalandban elbukók csaknem mind a harmadik és az ötödik felsőbb-világegyetemből származnak. Az Atya elérésére irányuló első kalandban elbukók döntő többsége pedig, miután a Szellemet és a Fiút is megtalálták, a hatodik felsőbb-világegyetemből származik, bár a második és a harmadik felsőbb-világegyetemből jövők között is van néhány sikertelen. És mindez világosan mutatja, hogy van valamiféle jó és elégséges oka e látható sikertelenségeknek; ez a valóságban egyszerűen csak elkerülhetetlen késedelmeket jelent.
26:8.5 (294.4) Az elbukott, Istenség-kalandra pályázókat a kinevezési elöljáróknak, az elsőrendű szupernáfok egy csoportjának felügyelete alá helyezik, és visszarendelik a tér területein végzendő munkára ezer évnél nem rövidebb időtartamra. Sohasem térnek vissza az eredeti felsőbb-világegyetemükbe, mindig a továbbképzésük szempontjából legkedvezőbb óriási teremtésösszességben tartózkodnak, mely révén felkészülhetnek a második Istenség-kalandra. E szolgálatot követően önszántukból visszatérnek a Havona külső körére, és nyomban elkísérik őket a megszakadt létpályájuk köréhez, és rögtön folytatják az Istenség-kalandra való felkészülésüket. A másodrendű szupernáfok sohasem hibáznak abban, hogy védenceiket sikeresen végigvezessék a második próbálkozásukon, és ugyanazon szuperáfi segédkezők és egyéb kísérők is mindig ott vannak a pályázókkal e második kaland során.
26:9.1 (294.5) A Havona harmadik körét elérő zarándok lélek az Atyai kísérők gyámsága alá kerül, akik idősebb, nagy szakértelemmel rendelkező és igen tapasztalt szuperáfi segédkezők. E kör világain az Atyai kísérők olyan bölcsesség-tanodákat és szakoktatási karokat tartanak fenn, ahol a központi világegyetemben lakozó minden lény tanárként szolgál. Semmi nem marad ki, ami az idő teremtményét szolgálhatja az örökkévalóság elérésére irányuló ezen átmeneti kalandban.
26:9.2 (294.6) Az Egyetemes Atya elérése az útlevél az örökkévalóságba, eltekintve a még teljesítendő, fennmaradt köröktől. Ennélfogva nagy jelentőségű alkalom az, amikor a harmadik kör kísérleti világán a szállító-hármas bejelenti az utolsó idő-kaland elkövetkezését; azt, hogy egy újabb tér-teremtmény kér bebocsátást a Paradicsomra az örökkévalóság kapuin keresztül.
26:9.3 (295.1) Az idő-próba már csaknem befejeződött; az örökkévalósági versenyfutás már majdnem befejeződött. A bizonytalanság napjai véget érnek; a kísértés a kétkedésre eltűnőben van; a tökéletesnek lenni parancs már teljesítve van. Az idő-teremtmény és anyagi személyiség az értelmes létezés legalsó szintjéről felemelkedett a tér evolúciós szféráiba, s ezzel igazolta a felemelkedési terv kivitelezhetőségét, miközben örökre bizonyította az Egyetemes Atya által a világokon élő alacsonyrendű teremtményeinek adott igazságos és pártatlan parancsát: „Légy tökéletes, miként magam is az vagyok.”
26:9.4 (295.2) A felemelkedői létpálya lépésről lépésre, életről életre, világról világra elsajátíttatott, és az Istenség-cél eléretett. A túlélés tökéletessége teljes, és teljes a tökéletesség az isteniség felsőségében is. Az idő elveszett az örökkévalóságban; a teret elnyelte az Egyetemes Atyával való imádati azonosság és összhang. A Havona-híradások dicsőséges térjelentéseket továbbítanak, azt a jó hírt, hogy az állati természetű és anyagi eredetű lelkiismeretes teremtmények evolúciós felemelkedésen keresztül valóságosan és örökkévalón Isten tökéletessé alakított fiaivá lettek.
26:10.1 (295.3) A második kör szuperáfi tanácsosai és tanácsadói az idő gyermekeinek oktatói az örökkévalósági létpályát illető kérdésekben. A Paradicsom elérése új és magasabb rendű felelősségekkel jár, és a második körön való tartózkodás a lehetőségek széles körét biztosítja ahhoz, hogy ezen elhivatott szupernáfok segítő tanácsait az idő gyermekei igénybe vehessék.
26:10.2 (295.4) Azok, akiknek nem sikerült az Istenség elérésére irányuló első erőfeszítésük, az elbukásuk köréről közvetlenül a második körre mennek tovább még azelőtt, hogy visszatérnének a felsőbb-világegyetemi szolgálatra. Így a tanácsosok és tanácsadók úgy is szolgálnak, mint e csalódott zarándokok tanácsosai és vigasztalói. E zarándokok éppen ekkor élték át a legnagyobb csalódást, mely semmiben sem különbözik azon tapasztalások hosszú sorától, melyeken mint valami létrán az őskuszaságból a dicsőségre felkapaszkodtak — egyedül annak nagyságrendje más. Ők azok, akik fenékig ürítették az élményelvi kupát; és megfigyeltem, hogy úgy térnek vissza időlegesen a felsőbb-világegyetemi szolgálatra, mint az idő és az átmeneti csalódások gyermekei számára szerető segédkezést végző, legmagasabb rendű segítők.
26:10.3 (295.5) A második körön való hosszas ottlétüket követően a kör kísérleti világán állomásozó tökéletességi tanácsok megvizsgálják a csalódott védenceket és hitelesítik őket, mint olyanokat, akik kiállták a Havona-próbát; és ez, legalábbis ami a nem-szellemi besorolást illeti, ugyanolyan helyzetet jelent számukra az idő világegyetemeiben, mintha ténylegesen is sikeresen teljesítették volna az Istenség-kalandot. E pályázók szelleme teljesen elfogadható volt; sikertelenségükben a megközelítési módszer valamely vetülete vagy az élményelvi hátterük valamely része játszott közre.
26:10.4 (295.6) Ez után a kör tanácsosai elviszik őket a kinevezési elöljárókhoz a Paradicsomon, akik visszarendelik őket az idő-szolgálatra a tér világaira; s örömmel és boldogan mennek vissza a korábbi napjaik és koruk feladataihoz. Később visszatérnek arra a körre, ahol a legnagyobb csalódást átélték és újból megpróbálkoznak az Istenség-kalanddal.
26:10.5 (296.1) Az evolúciós bizonytalanságból fakadó késztetés a sikeres zarándokok számára a második körön megszűnik, de az örökkévaló megbízatás kalandja még nem kezdődött el; és bár az e körön való tartózkodás igazán kellemes és meglehetősen hasznos, mégis hiányzik belőle az előző körök előzetes lelkesedése. Sok zarándok ilyenkor derűs irigykedéssel tekint vissza a roppant hosszú küzdelemre, s valóban azt kívánja, hogy valahogy visszatérhessen az idő világaira és mindent újrakezdhessen, úgy, mint ahogy ti halandók éreztek, amikor az érettebb kor közeledtével néha visszatekintetek a fiatalkori küzdelmeitekre és korai életszakaszotokra és őszintén kívánjátok, hogy bárcsak még egyszer újraélhetnétek az életeteket.
26:10.6 (296.2) De a legbelső körön való áthaladás éppen előttetek áll, és röviddel azután az utolsó átkelési alvás véget ér, és az örökkévaló létpálya új kalandja elkezdődik. A tanácsosok és tanácsadók a második körön megkezdik a védenceik felkészítését e nagyszerű és végső pihenésre, arra az elkerülhetetlen alvásra, mely mindig elválasztja egymástól a felemelkedői létpálya korszakos szakaszait.
26:10.7 (296.3) Amikor az Egyetemes Atyát elért felemelkedő zarándokok teljesítik a második köri tapasztalást, a mindig velük lévő Végzős Kísérők határozatot hoznak az utolsó körbe való felvételükről. E kísérők személyesen vezetik védenceiket a belső körre és ott a pihenés személyi állományának gondjaira bízzák őket, a másodrendű szupernáfok azon utolsó rendjéről van szó, amelynek feladata az idő zarándokainak segítése a Havona világkörein.
26:11.1 (296.4) A felemelkedő az utolsó körön töltött idejének jelentős részét szenteli a paradicsomi ottlét során rá váró problémák tanulmányozásának. A lények hatalmas és sokszínű, többségében nem kinyilatkoztatott serege lakozik állandóan vagy átmenetileg a Havona világok e belső gyűrűjén. És e sok fajta összevegyülése a pihenés szuperáfi állománya számára helyzeti lehetőségekben gazdag környezetet biztosít, melyet eredményesen használhatnak fel a felemelkedő zarándokok oktatásához, különösen a Paradicsomon tartózkodó lények számos csoportjával való találkozás miatt szükséges, megfelelő hozzáállás kialakításával kapcsolatos problémák tanulmányozásában.
26:11.2 (296.5) A belső körön lakozók között ott vannak a teremtményi-háromságot elért fiak is. Az elsőrendű és másodrendű szupernáfok az e fiak együttes testületének általános felügyelői, beleértve e fiak csoportjába a halandói véglegesrendűek háromságot elért leszármazottait és a Paradicsomi Létpolgárok hasonló utódait is. E fiak némelyike Háromságba foglalt, és a felsőbb kormányzatban kapott feladatot, mások pedig különféle beosztásokban vannak, de a döntő többségük az együttes testületben gyülekezik a belső Havona-kör tökéletes világain. Itt a szupernáfok felügyelete alatt készíti fel őket valamilyen jövőbeli munkára a magas Paradicsomi Létpolgárok egyik különleges és meg nem nevezett testülete, akik már Grandfanda előtt a Nappalok Örökkévalóinak első végrehajtói segítőiként tevékenykedtek. Számos okból gyanítható, hogy a háromságot elért lények e két különleges csoportja együtt fog dolgozni a távoli jövőben, s ezen okok közül nem az utolsó az, hogy az ő közös végzetük a Háromságot elért Paradicsomi Véglegesrendűek Testületének tartalékosaiként való szolgálat.
26:11.3 (296.6) A legbelső körön a felemelkedő és az alászálló zarándokok egymással és a teremtményi-háromságot elért fiakkal közelebbről is megismerkednek. Szüleikhez hasonlóan e fiaknak is nagy előnyére válnak e kapcsolatok, és a szupernáfok különleges küldetése, hogy megkönnyítsék és biztosítsák a halandói véglegesrendűek háromságot-elért fiai és a Paradicsomi Létpolgárok háromságot-elért fiai közötti kölcsönös testvéries viszonyt. A pihenés szuperáfi állománya nem annyira a felkészítésben, hanem inkább a különböző csoportok közötti megértésen alapuló társulások elősegítésében érintett.
26:11.4 (297.1) A halandók ezt a paradicsomi parancsot kapták: „Legyetek tökéletesek, miként a paradicsomi Atyátok is az.” E háromságot-elért fiak együttes testületének a felügyelő szupernáfok folyamatosan azt hirdetik, hogy „Legyetek olyan megértők a felemelkedő testvéreitek iránt, mint amennyire a paradicsomi Teremtő Fiak ismerik és szeretik őket”.
26:11.5 (297.2) A halandó teremtménynek meg kell találnia Istent. A Teremtő Fiú nem nyugszik, amíg meg nem találja az embert — a legalacsonyabb rangú, sajátakaratú teremtményt. A Teremtő Fiak és halandó gyermekeik kétségkívül valamiféle eljövendő és ismeretlen világegyetemi szolgálatra készülnek. Mind áthaladnak a teljes élményelvi világegyetemen és így felkészítést és kiképzést kapnak az örökkévalósági küldetésükre. A világegyetemekben megy végbe az emberi és az isteni eme különleges összekeveredése, a teremtmény és a Teremtő összevegyülése. A meggondolatlan halandók úgy utaltak az isteni kegyelemnek és gyöngédségnek, különösen a gyengék irányában és a szükséget szenvedők érdekében való megnyilvánulására, hogy az egy emberszerű Isten képét mutatja. Mekkora tévedés! Az irgalom és a türelem e megnyilvánulásait az emberi lényeknek inkább úgy kellene tekinteniük, mint annak bizonyítékát, hogy a halandó emberben ott lakozik az élő Isten szelleme; hogy a teremtményt végeredményben az isteniség készteti.
26:11.6 (297.3) Az első körben való ottlét végének közeledtével a felemelkedő zarándokok először találkoznak az első szupernáfi rendbe tartozó pihenés-ösztönzőkkel. Ők azok a paradicsomi angyalok, akik az örökkévalóság küszöbén állók üdvözlésére jönnek, és hogy az utolsó feltámadás átkelési alvására való felkészítésüket bevégezzék. Mindaddig nem vagytok igazán a Paradicsom gyermekei, amíg át nem keltetek a belső körön és meg nem tapasztaltátok az örökkévalóságra való feltámadást az utolsó idő-alvásból. A tökéletessé lett zarándokok a Havona első körén kezdik meg a pihenést, térnek aludni, viszont már a Paradicsom területén ébrednek. Az örökkévaló Szigetre felemelkedők közül csakis az így megérkezők az örökkévalóság gyermekei; a többiek látogatóként vagy az állandó lakosi besorolás nélkül juthatnak el oda.
26:11.7 (297.4) És most, a Havona létpálya tetőpontján, amint ti halandók aludni tértek a belső kör kísérleti világán, nem egyedül tértek nyugovóra mint ahogy a szülővilágotokon tettétek, amikor a halandói halál természetes alvásában lezártátok a szemeteket, és nem is úgy, mint amikor hosszú átkelési öntudatlanságba merültetek felkészülvén a Havonába irányuló utazásra. Most, amikor elérési pihenésre készültök, akkor mellettetek lesz az első-körbeli régi társatok, a pihenés személyi állományába tartozó fenséges lény, aki a pihenésre úgy készül, mint aki egy veletek, mint a Havona-biztosítéka annak, hogy az átalakulásotok már teljes és hogy már csak a tökéletességgel való végső érintkezésre vártok.
26:11.8 (297.5) Az első átkelésetek valóban a halál volt, a második az eszményi alvás, és most a harmadik átalakulásotok az igazi pihenés, a korszakok kipihenése.
26:11.9 (297.6) [Közreadta egy uverszai Bölcsesség-tökéletesítő.]


text:
Köf.5.009/2019/4. számú határozat | K Ú R I A
Köf.5.009/2019/4. számú határozat
Az ügy száma: Köf.5009/2019/4.
Az indítványozó: Fejér Megyei Kormányhivatal
(8000 Székesfehérvár Szent István tér 9.)
Az érintett önkormányzat: Aba Város Önkormányzat
(8127 Aba Rákóczi u. 12.)
- megállapítja, hogy Aba Város Önkormányzat Képviselő-testületének a közútkezelői hatáskörök átruházásáról szóló 7/2018. (VII. 12.) számú önkormányzati rendelete törvényellenes ezért azt kihirdetése napjára visszamenőleg, 2018. július 13-i hatállyal megsemmisíti;
[1] Aba Város Önkormányzat Képviselő-testülete 2018. július 10-én rendes ülést tartott, melyen – egyebek mellett – elfogadta a közútkezelői hatáskörök átruházásáról szóló 7/2018. (VII. 12.) számú önkormányzati rendeletet (a továbbiakban: Ör.). Az önkormányzat szervezeti és működési szabályzatáról szóló 8/2017. (V. 31.) önkormányzati rendeletének (a továbbiakban: SZMSZ) 16. § (1) bekezdése értelmében a képviselő-testület rendes üléseinek időpontját a képviselő-testület 2018. évi munkatervének elfogadásról szóló 50/2018. (V. 30.) határozata (a továbbiakban: Munkaterv) tartalmazza. Az SZMSZ 16. § (4) bekezdése szerint a képviselő-testület az év júliusára és augusztusára nem tervez rendes ülést, ülésszünetet tart. Ennek megfelelően a Munkaterv sem tervezett 2018. július és augusztus hónapokra rendes ülést. A kormányhivatal törvényességi felügyeleti eljárása során megállapította, hogy – a fentiekre tekintettel – a képviselő-testület rendes ülésének összehívására, valamint az ülés napirendjének elfogadására, az SZMSZ hivatkozott rendelkezésébe, a Munkatervbe, illetve az Alaptörvény R) cikk (2) bekezdésébe, T) cikk (2) bekezdésébe, 32. cikk (3) bekezdésébe továbbá a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (a továbbiakban Mötv.) 41. § (2) bekezdésébe, 44. §-ába, 45. §-ába, 48. § (1) bekezdésébe, 52. § (1) bekezdés e) pontjába és az 53. § (1) bekezdésébe ütköző módon került sor. A Kormányhivatal törvényességi felhívásával a képviselő-testület nem értett egyet. Az ismételt törvényességi felhívást követően a képviselő-testület 2019. február 15-én megtartott ülésén újra úgy döntött, hogy nem ért egyet a törvényességi felhívással, a 27/2019. (II.15.) határozatával ismételten elfogadta és megerősítette a képviselő-testület 2018. július 10. napi rendes ülésének napirendjéről szóló határozatát, továbbá a 63/2019. (II.15.) határozatában döntött arról, hogy ismételten elfogadja és megerősíti az Ör.-t.
[6] A Kúria Önkormányzati Tanácsa a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (a továbbiakban: Kp.) 140. § (1) bekezdése alapján a 42. § (1) bekezdése értelmében hívta fel az érintett önkormányzatot az indítványra vonatkozó nyilatkozata előterjesztésére. Az önkormányzat védiratában előadta, hogy sem jogszabály, sem az SZMSZ explicite nem mondja ki, hogy a képviselő-testület július és augusztus hónapokban nem tarthat rendes ülést. Az SZMSZ szövege szerint a testület nem „tervez” ülést tartani, jelen esetben a tervezettel ellentétben mégis rendes ülést tartott, melyre a jogszabály és az SZMSZ alapján lehetősége van. Az Mötv. 9. §-ára hivatkozva előadta, hogy az önkormányzat rendeletalkotási jogát jóhiszeműen, a köz érdekben gyakorolta, azzal a céllal, hogy a helyi közösség javát szolgálja.
[7] A Kormányhivatal azon felvetésére, mely szerint a testületi ülésen nem ismerhették meg a törvényességi felügyelet teljes szövegét, az önkormányzat arra hivatkozott, hogy a helyi önkormányzat törvényességi felügyeletének részletes szabályairól szóló 119/2012. (VI. 26.) Kormányrendelet 7. §-a nem kötelezi a polgármestert arra, hogy szó szerint ismertesse a felhívást, csupán annak tartalmáról kell a képviselő-testületet tájékoztatni.
[9] A Kormányhivatal indítványa szerint a jogszabálysértő módon, nem megfelelő időpontra összehívott rendes képviselő-testületi ülésen nem volt szabályszerűen megalkotható a vitatott Ör.
[10] 1. A Kúriának először abban a kérdésben kell állást foglalnia, hogy az SZMSZ rendelkezéseibe ütközően összehívott képviselő-testületi ülésnek minősül-e az SZMSZ által „ülésszünet”-nek nyilvánított időszakban összehívott rendes ülés. Az ülésszünetről jogszabály, a testület által alkotott SZMSZ 16. § (4) bekezdése rendelkezik. E szerint a képviselő-testület az év júliusára és augusztusára rendes ülést nem tervez, ülésszünetet tart.
[11] Jogállami mérce, hogy a jogalkotó nemcsak megalkotni, hanem betartani is köteles az általa alkotott jogszabályban foglaltakat. Ha attól el kíván térni, a jogszabályt először módosítani kell. A képviselő-testület (és szervei) nem hozhat(nak) olyan döntést, ami ellentétes az általa megalkotott rendelettel. Az eljárási szabályok betartása és az eljárási szabályok érvényesülése a rendeletalkotási eljárás kiszámíthatóságának, ésszerű rendben történő lefolytatásának is lényeges feltétele. Ennek része – többek között – a képviselő-testületi ülés összehívására vonatkozó szabályok betartása (lásd pl. a Köf.5036/2012/6. számú határozatot). Ebből következően ülésszünet idejére – a munkatervben nem tervezett – rendes ülés nem hívható össze, akkor sem, ha a korábbra – a konkrét esetben júniusra – tervezett testületi ülés elmaradt. Rendkívüli ülés összehívására azonban lehetőség van (lett volna) az SZMSZ 20. §-a szerint. Ez a gyakorlatot egyébiránt nem volt idegen az önkormányzattól, hiszen 2018 júliusában még két alkalommal (július 5-én és 26-án), augusztusban szintén két alkalommal (augusztus 17-én és 30-án) tartottak testületi ülést, mind a négy esetben rendkívüli ülést nevesít a jegyzőkönyv. Jelen ügy tárgyát képező Ör. megalkotására azonban nem hívtak össze rendkívüli ülést.
[12] 2. A Kúria Önkormányzati Tanácsának ezt követően abban a kérdésben kell állást foglalnia, hogy az SZMSZ rendelkezéseibe ütközően összehívott képviselő-testületi ülésen elfogadott önkormányzati rendelet érvényesnek tekinthető-e.
[13] Az Alkotmánybíróság már ítélkezési gyakorlatának kezdetén rögzítette, hogy „Csak a formalizált eljárás szabályainak a betartásával keletkezhet érvényes jogszabály” [11/1992. (III.5.) AB hat.]. Ha a jogalkotás során a jogalkotási eljárás garanciális szabályai sérülnek, akkor ez az adott jogszabály közjogi érvénytelenségét vonja maga után [29/1997. (IV.29.) AB hat.]. Az Alkotmánybíróság gyakorlata alapján a jogszabályalkotás garanciális szabályainak a megsértése a jogszabály megsemmisítését eredményezi [Lásd pl. a 63/2003. (XII. 15.) AB határozatot].
[14] Az Önkormányzati Tanács követte az Alkotmánybíróság ez irányú gyakorlatát, s olyan esetekben, amikor az önkormányzati rendeletalkotás szabályainak megsértéséről volt szó – mert pl. a képviselő-testület ülésének az összehívására nem az Ötv.-ben és az SZMSZ-ben meghatározott módon került sor – az adott testületi ülésen elfogadott rendeletről megállapította annak közjogi érvénytelenségét és megsemmisítette.
[15] A Kúria Önkormányzati Tanácsa – az Alkotmánybíróság korábbi gyakorlatának megfelelően – már az ítélkezése kezdetén, a Köf.5045/2012/5. számú határozatában rámutatott, hogy az önkormányzati rendeletalkotás garanciális szabályait törvények tartalmazzák, de adott esetben garanciális rendelkezéseket tartalmazhat az adott önkormányzat által saját maga eljárására nézve – a törvény keretei között – meghatározott helyi szabályozás is. Az eljárási szabályok betartása és az eljárási garanciák érvényesülése a rendeletalkotási eljárás kiszámíthatóságának, ésszerű rendben történő lefolytatásának is lényeges feltétele. Részei ennek a képviselő-testületi ülések összehívásának, a lakosság tájékoztatásának, a napirendi javaslatok megfelelő továbbításának, az ülések vezetésének és nyilvánosságának szabályai, csakúgy, mint a megfelelő szavazataránnyal elfogadott rendelet jogszabályokban meghatározottak szerinti kihirdetése. A rendeletalkotási eljárás garanciális szabályainak sérelme az ott elfogadott rendelet közjogi érvénytelenségét vonja maga után. (Összefoglalva lásd Köf. 5046/2016/8. számú határozat, Indokolás [13].)
[16] A fentiekből következően az önkormányzati rendeletalkotási eljárás során nemcsak a törvényi rendelkezéseket, de a törvényi keretek között megalkotott rendeletalkotásra vonatkozó helyi szabályokat is be kell tartania a képviselő-testületnek. Az önkormányzatoknak a saját maguk által elfogadott és hatályos szervezeti és működési szabályzat betartására kötelezettségük van a jogállami mérce szerint (annak ellenére, hogy azt a törvény keretei között módosíthatják).
[17] A fentiekre tekintettel jelen ügyben helytálló az indítványozó azon érve, hogy ha az SZMSZ 16. § (4) bekezdése szerint az önkormányzat az év júliusára és augusztusára rendes ülést nem tervezett (ülésszünetet tartott), akkor a képviselő-testület erre az időszakra csak és kizárólag rendkívüli ülést hívhat össze, az SZMSZ 20. §-a szerint. Így amennyiben ebben az időszakban rendes ülés megtartásra kerül sor, az ülésen hozott valamennyi döntés jogszabálysértő, az eljárási szabályok betartásának hiánya miatt közjogilag érvénytelen.
[18] 3. A Kúria Önkormányzati Tanácsának végül abban a kérdésben kell állást foglalnia, hogy az önkormányzati rendelet – fentiekből következő – közjogi érvénytelensége hogyan orvosolható.
[19] A Jat. 2 § (4) bekezdése értelmében a jogszabályok megalkotáskor biztosítani kell, hogy a jogszabály megfeleljen az Alaptörvényből eredő formai és tartalmi feltételeknek és a jogalkotás szakmai követelményeinek. Sem az Alaptörvény, sem a Jat, sem a Jszr. hivatkozott rendelkezései nem teszik lehetővé az önkormányzati rendeletek (és általában a jogszabályok) utólagos megerősítését. Így az önkormányzati rendelet közjogi érvénytelenségének megszüntetése utólagos megerősítéssel nem lehetséges önkormányzati rendelettel sem, a rendeletet a jogalkotási eljárás szabályainak betartásával ismételten meg kell alkotni.
[20] Jelen ügy tényállása szerint az önkormányzat rendeletét önkormányzati határozattal „erősítette meg”. A Kúria rámutat, hogy egy önkormányzati határozat semmilyen módon nem érintheti egy önkormányzati rendelet hatályát. A Jat. 23. § (2) bekezdése szerint az önkormányzat által meghozható normatív határozat közjogi szervezetszabályozó eszköz. A Kúria a Köf.5025/2015/4. számú határozatában rámutatott: a jogszabályalkotás az állami szervek legfontosabb közhatalmi jogosítványa. Az Alaptörvény kizárólagos szabályokat tartalmaz arra vonatkozóan, hogy az állami szervek milyen jogszabályokat alkothatnak. Az Alaptörvény 32. cikk (1) bekezdése szerint a helyi önkormányzatok legfontosabb közhatalmi jogosítványa a rendeletalkotás. A helyi önkormányzati képviselő-testület a helyi közügyek intézése során közhatalom birtokában rendeletet alkot. Az Alaptörvény 32. cikkében felsorolt jogosítványok – így a rendeletalkotás – az önkormányzatok relatív államszervezeti autonómiáját védik. Az Alaptörvény a jogszabályalkotás, mint közhatalmi tevékenység tekintetében egy zárt rendszert képez: megjelöli a kibocsátót, megjelöli a jogszabály nevét, rendelkezik egymáshoz való viszonyukról. E rendelkezések alapján – amit a Jat. 8. § (1) bekezdése meg is fogalmaz –, az önkormányzati rendeltet csak önkormányzati rendelettel lehet módosítani. Az önkormányzat határozata nem jogszabály, az önkormányzat határozata tartalmától függetlenül nem járhat olyan joghatással, amely az önkormányzati rendelet módosításához vagy kiegészítéséhet vezet. (Indokolás [12])
[21] Tehát azon túl, hogy egy jogszabály más jogszabállyal történő megerősítését a jogrendszer nem ismeri, egy önkormányzati rendelet önkormányzati határozattal történő „megerősítése” közjogi értelemben értékelhetetlen helyzetet teremt.
[22] 4. A Kp. 146. § (1) bekezdés a) pontja szerint ha a Kúria megállapítja, hogy az önkormányzati rendelet vagy annak valamely rendelkezése más jogszabályba ütközik, az önkormányzati rendeletet vagy annak rendelkezését megsemmisíti. A Kp. 146. § (4) bekezdése értelmében a bíróság az önkormányzati rendelet vagy annak rendelkezése hatályvesztésének időpontját a (3) bekezdéstől eltérően állapíthatja meg, ha azt a jogbiztonság vagy az önkormányzati rendelet hatálya alá tartozó jogalanyok alapvető jogainak védelme indokolja.
[23] A Kúria Önkormányzati Tanácsa a közjogi érvénytelenség jogkövetkezményeként jelen ügyben – élve a Kp. 146. § (4) bekezdésben foglalt lehetőséggel – a rendeletet kihirdetése napjára visszamenőleges hatállyal semmisítette meg. Az Alkotmánybíróság a közjogi érvénytelenséget eredményező jogalkotási eljárás jogkövetkezményeként – a jogállamiságra, jogbiztonságra tekintettel – általában az adott jogszabály kihirdetése napjára történő visszamenőleges hatályú megsemmisítését jelölte meg [29/1997. (IV.29.) AB hat.]. A 145/2011. (XII. 2.) AB határozatban az Alkotmánybíróság is ezt a jogkövetkezményt, azaz a kihirdetése napjára visszamenőleges hatályú megsemmisítést alkalmazta önkormányzati rendelet közjogi érvénytelensége esetén olyan esetben, amikor a képviselő-testület ülésének összehívására nem az Ötv.-ben és az adott SZMSZ-ben meghatározott módon került sor. Ezt a gyakorlatot a Kúria is követte (Lásd: Köf. 5.045/2012/5. számú határozat).
[24] Minderre tekintettel a Kúria jelen ügyben úgy ítélte meg, hogy a rendeletalkotás érvényességéhez fűződő jogbiztonság követelménye a rendelet visszamenő hatályú megsemmisítését vonja maga után.
[25] A helyi önkormányzati rendeletben foglaltak a képviselő-testületet is kötik. Az SZMSZ-ben ülésszünetként jelzett időszakra – amennyiben a szabályozás ezt tartalmazza – rendes ülés nem hívható össze.
[27] A Kúria a törvényellenesség jogkövetkezményeit a Kp. 146. § (1) bekezdés b) pontja és 146. § (4) bekezdése alapján állapította meg.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria


a pártok működéséről és gazdálkodásáról1
1. §2 E törvény hatálya azokra az egyesületekre terjed ki, amelyek nyilvántartott tagsággal rendelkeznek, és amelyek a nyilvántartásba vételüket végző bíróság előtt kinyilvánítják, hogy e törvény rendelkezéseit magukra nézve kötelezőnek ismerik el.
1/A. §3 A pártra
a) – ha e törvény eltérően nem rendelkezik – az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvénynek (a továbbiakban: Ectv.) a civil szervezetek egyesülésére, szétválására, felszámolási és végelszámolási eljárására vonatkozó rendelkezéseit, és
b) az Ectv. 11. § (3)–(5), (6) és (7) bekezdését
(2)4 Pártnak csak természetes személy lehet a tagja.
(3)5 Párt alapítója és tisztségviselője csak olyan személy lehet, aki az országgyűlési képviselők választásán vagy a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán választható.
(4)6 A párt tagja a párt szervei által hozott határozat ellen csak az Ectv. és a Polgári törvénykönyv egyesületekre vonatkozó rendelkezései, vagy e törvény megsértése esetén indíthat pert.
(5)7 Az ügyész törvényességi ellenőrzési jogkörét a pártok működése felett az e törvényben meghatározottak szerint gyakorolja. A párt törvénysértése esetén az ügyész keresetet indít a párt ellen.
3. § (1)9 A párt jogutóddal szűnik meg, ha
(1a)10 A párt jogutód nélkül szűnik meg, ha
(1b)11 Pártból való kiválás esetén jogutód csak párt lehet.
(3)12 A bíróság az ügyészség indítványára — a párt egyesületként való további működésének érintetlenül hagyásával — megállapítja a párt működésének megszűnését, ha a párt egymást követő két általános országgyűlési képviselői választáson nem állít jelöltet.
(4)13 A (3) bekezdésben említett esetben az egyesület megszűnésének vagyoni következményeire továbbra is e törvény rendelkezései az irányadóak.
(5)14 A párt feloszlása esetén a párt bejegyzett képviselője a következő tartalmú közleményt köteles megjelentetni a Magyar Közlönyben:
(6) Az (5) bekezdés szerinti esetben a párt a gazdálkodásra vonatkozó iratait a zárlati munkák elvégzését követően átadja a bíróságnak.
(7) A bíróság a párt feloszlása esetén a nyilvántartásból a pártot akkor törli, ha a párt a gazdálkodásra vonatkozó iratait átadta, igazolja a hitelezők kielégítését és
(8)15 A bíróság a párt bírósági nyilvántartásból való törléséről rendelkező jogerős határozatáról értesíti az Országgyűlés elnökét.
3/A. §16 (1) A párt megszűnése esetén egyszerűsített törlési eljárásnak nincs helye.
(5) A Cstv. 26. § (3) bekezdését nem kell alkalmazni, az Ectv. 10. § (5) bekezdését azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy ha a bíróság által – a párt kérelmére, tartozásai kifizetésére – engedélyezett határidő lejárta a választási eljárásról szóló törvény szerinti, az országgyűlési képviselők általános választása kampányidőszaka kezdetétől az országgyűlési képviselők általános választása eredményének jogerős megállapításáig tartó időszakra esik, a bíróság által engedélyezett fizetési haladék az országgyűlési képviselők általános választása eredményének jogerős megállapításáig meghosszabbodik.
3/B. §17 A felszámolás körébe a párt felszámolásának elrendelésekor a tulajdonában lévő és a felszámolási eljárás alatt szerzett vagyon tartozik.
3/C. §18 (1) A párt a felszámolás elrendelését követően az 5. § szerinti támogatásra nem jogosult.
(2)19 A párt felszámolás körébe tartozó vagyonának és kötelezettségállományának megállapítása érdekében a bíróság a felszámolás jogerős elrendelését követő 45 napon belül nyilvános meghallgatást tart. A meghallgatásra meg kell idézni a párt vezető tisztségviselőit, a pártnak a párt felszámolása elrendelését megelőző 10 évben közreműködő vezető tisztségviselőit, a felszámolót, továbbá az ideiglenes vagyonfelügyelőt, ha ideiglenes vagyonfelügyelő kirendelésére is sor került. A párt vezető tisztségviselője a meghallgatáson tesz eleget a Cstv. 31. §-a szerinti iratátadási és nyilatkozattételi kötelezettségeknek, a korábbi vezető tisztségviselők a bíróság kérésére nyilatkozatot tesznek a párt vagyonára és kötelezettségeire vonatkozó, a vezetésük alatti időszak adatairól. A párt vezető tisztségviselője a meghallgatáson adja át a felszámolónak a záróleltárt, a tevékenységet lezáró mérlegre irányadó szabályok szerint elkészített záró beszámolót, az e törvény előírásai szerint készített pénzügyi kimutatást, a törtévre vonatkozóan is. A párt vezető tisztségviselőjének igazolnia kell továbbá, hogy a párt eleget tett az adózás rendjéről szóló törvény szerinti záró adóbevallási kötelezettségének is.
(3)20 A bíróság a (2) bekezdésben meghatározott kötelezettségek megszegése esetén a párt vezető tisztségviselőjére, illetve a párt korábbi vezető tisztségviselőjére 100 000 Ft-tól 900 000 Ft-ig terjedő összegű pénzbírságot szab ki. A bírság ismételten is kiszabható.
3/D. §21 (1) A párttal szemben egyszerűsített felszámolásnak nincs helye.
(2) A felszámolási eljárásban a párt vagyonának értékesítése során nem szerezhet tulajdonjogot – a Cstv.-ben felsoroltakon kívül –
d) az a)–b) pontban említett személyek Polgári Törvénykönyv szerinti hozzátartozója.
3/E. §22 A párt felszámolásának befejeződését követően fennmaradt vagyont a bíróság a 8. § szerinti alapítvány részére adja át.
3/F. §23 Ha a párt jogutód nélkül megszűnik, a hitelezők kielégítetlen követelésük erejéig kártérítési igényt érvényesíthetnek a párt vezető tisztségviselőivel szemben, a szerződésen kívül okozott károkért való felelősség szabályai szerint, ha a párt vezető tisztségviselője a párt fizetésképtelenségével fenyegető helyzet beállta után a hitelezői érdekeket nem vette figyelembe.
4. §24 (1)25 A párt vagyona a tagok által fizetett díjakból, a központi költségvetésből juttatott támogatásból, az állam által az 5. § alapján ingyenesen átadott ingatlanokból, magyar állampolgár természetes személyek vagyoni hozzájárulásaiból, végintézkedés alapján természetes személyek hagyatékából, a pártnak a 6. §-ban meghatározott gazdasági-vállalkozási tevékenységéből, illetve a párt által alapított egyszemélyes korlátolt felelősségű társaság adózott nyereségéből képződik.
(3) A párt vagyoni hozzájárulást más államtól nem fogadhat el. A párt külföldi szervezettől – jogi státusától függetlenül – és nem magyar állampolgár természetes személytől vagyoni hozzájárulást nem fogadhat el. A párt névtelen adományt nem fogadhat el; az ilyen adományt be kell fizetni a 8. § (1) bekezdésében meghatározott alapítvány céljaira.
5. § (1)26 E törvény alapján az állam tulajdonából ingyenesen a központi költségvetésből támogatásra jogosult pártok tulajdonába kerülnek – a (2) bekezdésben foglaltak szerint – a 3. számú mellékletben felsorolt ingatlanok az ott meghatározott tulajdoni hányadok szerint.27
(2)28 A párt e törvény rendelkezései szerint támogatásra jogosult. A központi költségvetésről szóló törvényben a pártok támogatására fordítható összeg 25%-át — egyenlő arányban — az Országgyűlésben az országos listán mandátumot szerzett pártok között kell felosztani. A fennmaradó 75%-nak megfelelő összeg, az országgyűlési választások eredménye alapján a pártra, illetőleg a párt jelöltjeire leadott szavazatok arányában illeti meg a pártokat. Nem jogosult támogatásra az a párt, amely a szavazáson részt vett választók szavazatának 1%-át nem szerzi meg.
(3)29 A támogatás felosztása szempontjából a választás eredményét az Országgyűlés alakuló ülését követő hónap első napjától kell figyelembe venni.
(4)30 A pártok támogatására fordítandó összeget a központi költségvetésről szóló törvény állapítja meg. A támogatások kifizetése negyedévenként történik, a negyedév első napján.
6. § (1)31 A párt a költségeinek fedezése és vagyonának gyarapítása érdekében a következő gazdasági-vállalkozási tevékenységeket folytathatja:
(2)32 A pártnak az (1) bekezdésben említett gazdasági-vállalkozási tevékenysége után társasági adót nem kell fizetnie.
(3)33 A párt egyszemélyes korlátolt felelősségű társaságot alapíthat, azonban más gazdasági társaságban részesedést nem szerezhet.
(4) A párt a pénzeszközeit — részvényvásárlás kivételével — értékpapírba fektetheti.
(5)34 Ha a párt az (1)—(4) bekezdésben foglalt szabályokat megsérti a 4. § (4) bekezdésben meghatározott jogkövetkezményeket kell megfelelően alkalmazni.
7. §35 Ha a párt más párttal összeolvad, más pártba beolvad, vagy több pártra válik külön, vagyona a jogutód párt tulajdonába kerül. Szétválás esetén a vagyon megosztásának arányát és módját a párt szétválási tervben határozza meg.
8. §36 (1)37 Ha a párt kimondja feloszlását vagy a bíróság feloszlatja, megszünteti vagy megállapítja megszűnését, a hitelezők kielégítése után fennmaradó vagyonát az Országgyűlés által létrehozott alapítvány tulajdonába kell adni. Az alapítvány részletes céljait és felhasználásának módját az Országgyűlés által kiküldött – az országos listán mandátumot szerzett pártok egy-egy képviselőjéből álló – bizottság dolgozza ki.
9. § (1)38 A pártok kötelesek minden év május 31-ig az 1. számú melléklet szerinti pénzügyi kimutatást a Magyar Közlönyben, valamint saját honlappal rendelkező pártok a honlapjukon is közzétenni.
(2)39 A pénzügyi kimutatásban az egy naptári év alatt adott, ötszázezer forintot meghaladó hozzájárulásokat – a hozzájárulást adó megnevezésével és az összeg megjelölésével – külön kell feltüntetni.
(3)40 A párt gazdálkodására egyebekben az egyesületek gazdálkodására vonatkozó általános szabályokat kell alkalmazni.
IV/A. fejezet41
9/A. § (1)42 A párt a politikai kultúra fejlesztése érdekében tudományos, ismeretterjesztő, kutatási, oktatási tevékenység folytatása céljából, külön törvény rendelkezései szerint, a központi költségvetésből az e §-ban meghatározott támogatásra jogosult alapítványt hozhat létre.
(2)43 A támogatás kifizetése naptári negyedévenként történik, a negyedév első napján.
(3)44 A támogatásra az adott negyedévben az az alapítvány jogosult,
a)45 amelyet olyan párt alapított, amely az adott negyedév első napján az 5. § (2) bekezdése alapján támogatásra jogosult, és
(4)46 A támogatásra jogosult alapítványok támogatásának naptári évre számított összege nem lehet alacsonyabb, mint a központi költségvetésről szóló törvényben a tárgyévet megelőző évben a pártok működését segítő, tudományos, ismeretterjesztő, kutatási, oktatási tevékenységet végző alapítványok támogatására tervezett előirányzatok összege.
(5)47 A támogatás az alapítványt az azt alapító pártra, valamint e párt jelöltjeire az országgyűlési képviselők legutóbbi általános választásán leadott szavazatok arányában illeti meg.
(6)48 A támogatás felosztása szempontjából az országgyűlési képviselők általános választásának eredményét első ízben az Országgyűlés megalakulását követő naptári negyedév első napjától kell figyelembe venni.
(7)49
(8)50 Pártonként csak egy alapítvány részesíthető az e § szerinti támogatásban.
(2) Államigazgatási szerv a párt gazdasági-pénzügyi ellenőrzésre nem jogosult.
(3)51 Az Állami Számvevőszék kétévenként ellenőrzi azoknak a pártoknak a gazdálkodását, amelyek a központi költségvetésből rendszeres támogatásban részesültek.
(4)52 Ha az Állami Számvevőszék azt észleli, hogy a párt gazdálkodása körében jogellenesen járt el, felhívja a törvényes állapot helyreállítására. Súlyosabb törvénysértés esetén, vagy ha a párt nem tesz eleget a felhívásnak, az Állami Számvevőszék elnöke az ügyész Ectv. 11. § (3) bekezdésének megfelelő eljárását indítványozza.
(2) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg — a párt vagy annak tagja vonatkozásában — hatályát veszti minden olyan jogszabályi rendelkezés, amely valamely párt vagy annak tagjával kapcsolatban rendelkezést tartalmaz.
12. §53 Az I-IV. Fejezet, az V. Fejezet, a 15. §, a 16. §, 17. § és az 1–3. számú melléklet az Alaptörvény VIII. cikk (4) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
13. §54
14. §55
15. §56 Ha már bejegyzett egyesület pártként kíván működni, köteles bejelenteni a bíróságnak, hogy a pártok működéséről és gazdálkodásáról szóló törvényt magára nézve kötelezőnek ismeri el, és alapszabályát egyidejűleg a bíróságnak benyújtani.
16. §57 Pártként az az egyesület működhet, amely bejegyzési kérelmével, illetőleg a 15. §-ban említett bejelentésével egyidejűleg a 2. számú mellékletben meghatározottak szerinti vagyonmérlegét a bírósághoz benyújtotta.
17. §58 E törvénynek az országgyűlési képviselők választása kampányköltségeinek átláthatóvá tételéről szóló 2013. évi LXXXVII. törvénnyel megállapított rendelkezéseit 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
18. §59
1. számú melléklet a pártok működéséről és gazdálkodásáról szóló
törvényhez61
21. 22. Anyagok
27. 28. Áruk
31–32. Pénz- és bankszámlák
36.62 Elszámolás a központi költségvetéssel
3. számú melléklet a pártok működéséről és gazdálkodásáról szóló törvényhez63
Mérleg u. 6.
Belgrád rkp. 24.
Lendvay u. 28.
Nagy Jenő u. 5.
14/100''
1 A törvényt az Országgyűlés az 1989. október 19-i ülésnapján fogadta el. A kihirdetés napja: 1989. október 30.
2 Az 1. § a 2011: CLXXV. törvény 81. § a) pontja, a 2011: CCI. törvény 26. § a) pontja szerint módosított szöveg.
3 Az 1/A. §-t a 2013: CCLII. törvény 89. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XIV. törvény 79. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
4 A 2. § (2) bekezdését az 1993: CX. törvény 261. §-ának (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2011: CCI. törvény 25. § (1) bekezdése iktatta be.
5 A 2. § (3) bekezdését a 2011: CCI. törvény 25. § (1) bekezdése iktatta be.
6 A 2. § (4) bekezdését a 2011: CCI. törvény 25. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XIV. törvény 79. § (8) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
7 A 2. § (5) bekezdését a 2011: CCI. törvény 25. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XIV. törvény 79. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
8 A 2. § (6) bekezdését a 2011: CCI. törvény 25. § (1) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: CCLII. törvény 89. § (5) bekezdése.
9 A 3. § (1) bekezdése a 2014: XIV. törvény 79. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
10 A 3. § (1a) bekezdését a 2014: XIV. törvény 79. § (4) bekezdése iktatta be.
11 A 3. § (1b) bekezdését a 2014: XIV. törvény 79. § (4) bekezdése iktatta be.
12 A 3. § (3) bekezdése az 1992: LXXXI. törvény 2. §-ának (1) bekezdésével megállapított, a 2011: CLXXV. törvény 81. § b) pontja szerint módosított szöveg.
13 A 3. § (4) bekezdése a 2011: CLXXV. törvény 81. § c) pontja, a 2011: CCI. törvény 26. § b) pontja szerint módosított szöveg.
14 A 3. § (5)-(7) bekezdését az 1992: LXXXI. törvény 2. §-ának (2) bekezdése iktatta a szövegbe.
15 A 3. § (8) bekezdését a 2014: XIV. törvény 79. § (5) bekezdése iktatta be.
16 A 3/A. §-t a 2013: CCLII. törvény 89. § (2) bekezdése iktatta be.
17 A 3/B. §-t a 2013: CCLII. törvény 89. § (2) bekezdése iktatta be.
18 A 3/C. §-t a 2013: CCLII. törvény 89. § (2) bekezdése iktatta be.
19 A 3/C. § (2) bekezdése a 2014: XIV. törvény 79. § (8) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
20 A 3/C. § (3) bekezdése a 2014: XIV. törvény 79. § (8) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
21 A 3/D. §-t a 2013: CCLII. törvény 89. § (2) bekezdése iktatta be.
22 A 3/E. §-t a 2013: CCLII. törvény 89. § (2) bekezdése iktatta be.
23 A 3/F. §-t a 2013: CCLII. törvény 89. § (2) bekezdése iktatta be.
24 A 4. § a 2013: LXXXVII. törvény 13. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
25 A 4. § (1) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 89. § (4) bekezdés a) pontja, a 2014: XIV. törvény 79. § (8) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
26 Az 5. § (1) bekezdése az 1991: XLIV. törvény 2. §-ával megállapított, a 2013: LXXXVII. törvény 13. § (5) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
27 Lásd az 1991: XLIV. törvény 4. §-át.
28 Az 5. § (2) bekezdése az 1991: XLIV. törvény 2. §-ával megállapított, az 1992: LXXXI. törvény 4. § (1) bekezdése, a 2011: CCI. törvény 26. § f) pontja, a 2013: LXXXVII. törvény 13. § (5) bekezdés b) pontja, a 2013: CCVII. törvény 36. § a) pontja szerint módosított szöveg.
29 Az 5. § eredeti (3) bekezdését az 1990: LXII. törvény 1. §-a hatályon kívül helyezte, egyidejűleg az eredeti (4)-(5) bekezdés számozását (3)–(4) bekezdésre változtatta. Az 5. § (3) bekezdése az 1992: LXXXI. törvény 4. § (2) bekezdésével megállapított, a 2013: LXXXVII. törvény 13. § (5) bekezdés c) pontja, a 2014: XIV. törvény 79. § (8) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
30 Az 5. § eredeti (5) bekezdésének számozását (4) bekezdésre változtatta az 1990: LXII. törvény 1. §-a, a (4) bekezdés e módosító törvény 2. §-ával megállapított és a 2011: CCI. törvény 26. § g) pontja, a 2013: LXXXVII. törvény 13. § (5) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
31 A 6. § (1) bekezdése az 1992: LXXXI. törvény 5. § (1) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 2014: XIV. törvény 79. § (8) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
32 A 6. § (2) bekezdése a 2007: CXXVII. törvény 266. § (1) bekezdésével megállapított, a 2014: XIV. törvény 79. § (8) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
33 A 6. § (3) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 89. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
34 A 6. § (5) bekezdését az 1992: LXXXI. törvény 5. §-ának (2) bekezdése iktatta a szövegbe.
35 A 7. § a 2014: XIV. törvény 79. § (8) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
36 A 8. § az 1992: LXXXI. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
37 A 8. § (1) bekezdése a 2014: XIV. törvény 79. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
38 A 9. § (1) bekezdése a 2014: XIV. törvény 79. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
39 A 9. § (2) bekezdése a 2013: LXXXVII. törvény 13. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
40 A 9. § (3) bekezdése a 2011: CLXXV. törvény 81. § d) pontja, a 2011: CCI. törvény 26. § h) pontja szerint módosított szöveg.
41 A IV/A. fejezetet (9/A. §-t) a 2003: XLVI. törvény 1. §-a iktatta be.
42 A 9/A. § (1) bekezdése a 2013: LXXXVII. törvény 14. § a) pontja szerint módosított szöveg.
43 A 9/A. § (2) bekezdése a 2008: LI. törvény 1. §-ával megállapított, a 2013: LXXXVII. törvény 14. § b) pontja szerint módosított szöveg.
44 A 9/A. § (3) bekezdését az Alkotmánybíróság a 63/2008. (IV. 30.) AB határozatának 1. pontjával megsemmisítette 2008. szeptember 30. napjával. A 9/A. § (3) bekezdését újonnan a 2008: LI. törvény 1. §-a iktatta be, nyitó szövegrésze a 2013: LXXXVII. törvény 14. § c) pontja szerint módosított szöveg.
45 A 9/A. § (3) bekezdés a) pontja a 2013: LXXXVII. törvény 14. § c) pontja szerint módosított szöveg.
46 A 9/A. § (4) bekezdése a 2008: LI. törvény 1. §-ával megállapított, a 2011: CCI. törvény 26. § i) pontja, a 2013: LXXXVII. törvény 14. § c) pontja szerint módosított szöveg.
47 A 9/A. § (5) bekezdése a 2008: LI. törvény 1. §-ával megállapított, a 2013: LXXXVII. törvény 14. § b) pontja, a 2013: CCVII. törvény 36. § b) pontja, a 2014: XIV. törvény 79. § (9) bekezdése szerint módosított szöveg.
48 A 9/A. § (6) bekezdését az Alkotmánybíróság a 63/2008. (IV. 30.) AB határozatának 1. pontjával megsemmisítette 2008. szeptember 30. napjával. A 9/A. § (6) bekezdését újonnan a 2008: LI. törvény 1. §-a iktatta be, szövege a 2013: LXXXVII. törvény 14. § b) pontja szerint módosított szöveg.
49 A 9/A. § (7) bekezdését a 2008: LI. törvény 4. § (5) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
50 A 9/A. § (8) bekezdése a 2013: LXXXVII. törvény 14. § d) pontja szerint módosított szöveg.
51 A 10. § (3) bekezdése az 1992: LXXXI. törvény 8. §-ával megállapított, a 2013: LXXXVII. törvény 13. § (5) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
52 A 10. § (4) bekezdése a 2014: XIV. törvény 79. § (8) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
53 A 12. §-t a 2008: LI. törvény 4. § (5) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2011: CCI. törvény 25. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: LXXXVII. törvény 14. § e) pontja szerint módosított szöveg.
54 A 13. §-t a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 54. pontja hatályon kívül helyezte.
55 A 14. §-t a 2011: CCI. törvény 27. §-a hatályon kívül helyezte.
56 A 15. § a 2011: CLXXV. törvény 81. § c) pontja szerint módosított szöveg.
57 A 16. § a 2011: CLXXV. törvény 81. § c) pontja, a 2011: CCI. törvény 26. § j) pontja szerint módosított szöveg.
58 A 17. §-t a 2008: LI. törvény 4. § (5) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: LXXXVII. törvény 13. § (3) bekezdése iktatta be.
59 A 18. §-t a 2011: CCI. törvény 27. §-a hatályon kívül helyezte.
60 A 19. §-t a 2008: LI. törvény 4. § (5) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
61 Az 1. számú melléklet a 2013: LXXXVII. törvény 13. § (4) bekezdésével megállapított, a 2013: CCLII. törvény 89. § (4) bekezdés b) pontja, a 2014: XIV. törvény 79. § (8) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg.
62 A 2. számú melléklet 36. pontja a 2011: CCI. törvény 26. § l) pontja szerint módosított szöveg.
63 A 3. számú mellékletet az 1991: XLIV. törvény 3. §-a iktatta be a szövegbe.