text:
⭐Országos Fogyatékosügyi Portál - A Szociális Törvény
Országos Fogyatékosügyi Portál - A Szociális Törvény
Download "Országos Fogyatékosügyi Portál - A Szociális Törvény"
1 Page 1 of 71 Támogatások, jogszabályok A Szociális Törvény A Szociális Törvény 2006 ıszén érvényes változata olvasható itt,81 oldalon, Word dokumentumban remélve, hogy így látássérült társaink is könnyebben használhatják. Néhány számunkra különösen fejezetét, így a támogató szolgálat, a nappali ellátás, a lakóotthon lszabályozását stb. külön cikként is olvashatják a portálon. (A szerkesztı) A jogszabály mai napon hatályos állapota évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról A szociális ellátás feltételeinek biztosítása, a nemzetközi egyezményekben, így különösen az ENSZ Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Egyezségokmányában, továbbá az Alkotmányban meghatározott szociális jogok érvényre juttatása érdekében, a társadalmi szolidaritás alapján, valamint a jövı nemzedékért és a szociális segítségre szorulókért érzett felelısségtıl vezérelve az Országgyőlés a következı törvényt alkotja: I. Fejezet Általános rendelkezések I. cím A törvény célja 1. (1) E törvény célja, hogy a szociális biztonság megteremtése és megırzése érdekében meghatározza az állam által biztosított egyes szociális ellátások formáit, szervezetét, a szociális ellátásokra való jogosultság feltételeit, valamint érvényesítésének garanciáit. (2) A helyi önkormányzatok az e törvényben szabályozott ellátásokon túl saját költségvetésük terhére egyéb ellátásokat is megállapíthatnak. 2. A szociális ellátás feltételeinek biztosítása - az egyének önmagukért és családjukért, valamint a helyi közösségeknek a tagjaikért viselt felelısségén túl - az állam központi szerveinek és a helyi önkormányzatoknak a feladata. II. cím A törvény hatálya 3. (1) A törvény hatálya - a (2)-(3) bekezdésben foglalt eltérésekkel - kiterjed a Magyarországon élı a) magyar állampolgárokra, b) bevándorlási engedéllyel rendelkezı személyekre, c) a letelepedési engedéllyel rendelkezı személyekre, d) a magyar hatóság által menekültként elismert személyekre. (2) A törvény hatálya a 7. (1) bekezdésében meghatározott ellátások tekintetében az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenıen kiterjed az Európai Szociális Kartát megerısítı országoknak a külföldiek beutazásáról és tartózkodásáról szóló évi XXXIX. törvény rendelkezései szerint jogszerően Magyarországon tartózkodó állampolgáraira is. (3) A törvény hatálya kiterjed a) a munkavállalók Közösségen belüli szabad mozgásáról szóló 1612/68/EGK tanácsi rendeletben meghatározott, valamint b) a 32/B. (1) bekezdésében meghatározott idıskorúak járadéka tekintetében a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és családtagjaikra történı alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK tanácsi rendeletben meghatározott jogosulti körbe tartozó személyre, amennyiben az ellátás igénylésének idıpontjában érvényes tartózkodási engedéllyel rendelkezik. (4) (5) E törvény meghatározza a pénzbeli, a természetben nyújtott és a személyes2 Page 2 of 71 gondoskodást nyújtó szociális ellátások egyes formáit, a jogosultság feltételeit, annak megállapítását, a szociális ellátás finanszírozásának elveit és intézményrendszerét, a szociális ellátást nyújtó szervezet és a jogosult közötti jogviszony fıbb elemeit, továbbá a fenntartónak a szolgáltatóval, illetve intézménnyel kapcsolatos feladat- és jogkörét, valamint a személyes gondoskodást nyújtó szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi tevékenységet végzı személy adatainak mőködési nyilvántartására vonatkozó szabályokat. (6) E törvény hatálya nem terjed ki a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetérıl szóló évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Tbj.), a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.), a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló évi LXXXII. törvény (a továbbiakban: Mny.), a kötelezı egészségbiztosítás ellátásairól szóló évi LXXXIII. törvény (a továbbiakban: Eb.), továbbá a családok támogatásáról szóló évi LXXXIV. törvény (a továbbiakban: Cst.), valamint a foglalkoztatás elısegítésérıl és a munkanélküliek ellátásáról szóló évi IV. törvény (a továbbiakban: Flt.) és a gyermekek védelmérıl és a gyámügyi igazgatásról szóló évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.) hatálya alá tartozó ellátásokra. (7) A hadigondozottaknak, a hadkötelezettség alapján katonai vagy polgári szolgálatot teljesítıknek és hozzátartozóiknak járó különleges pénzbeli ellátásokról, a nemzeti gondozásról, valamint a foglalkozási rehabilitáció keretében nyújtott ellátásokról külön törvény rendelkezik. Nem terjed ki a törvény hatálya a külön jogszabály alapján az egészségkárosodottak részére megállapítható pénzbeli ellátásokra. (8) E törvény hatálya nem terjed ki azokra a lakhatást biztosító szolgáltatásokra, amelyek esetében a) a szolgáltatást igénybe vevınek, b) hozzátartozójának [a Polgári Törvénykönyvrıl szóló évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 685. b) pontja], c) a szolgáltatást igénybe vevı tartására jogszabály, szerzıdés vagy bírósági határozat alapján köteles személynek, vagy d) a térítési díjat vagy az egyszeri hozzájárulást megfizetı személynek a szolgáltatás nyújtására szolgáló ingatlanon tulajdonjoga, haszonélvezeti joga, lakáshasználati joga vagy bérleti joga áll fenn (nyugdíjasház). 4. (1) E törvény alkalmazásában a) jövedelem: a személyi jövedelemadóról szóló törvényben jövedelemként meghatározott, belföldrıl vagy külföldrıl származó vagyoni érték (bevétel) munkavállalói járulékkal, személyi jövedelemadóval, egészségbiztosítási és nyugdíjjárulékkal, magánnyugdíjpénztári tagdíjjal, valamint a jövedelemadóról szóló törvényben elismert költségekkel csökkentett része, függetlenül attól, hogy adómentesnek vagy adókötelesnek minısül, ideértve a bármely ország jogszabálya alapján folyósított nyugdíjat. Nem minısül jövedelemnek a temetési segély, az alkalmanként adott átmeneti segély, a lakásfenntartási támogatás, a rendkívüli gyermekvédelmi támogatás, a nevelıszülık számára fizetett nevelési díj és külön ellátmány, az anyasági támogatás, a tizenharmadik havi nyugdíj, valamint - a személyes gondoskodásért fizetendı személyi térítési díj megállapítása kivételével - a súlyos mozgáskorlátozott személyek pénzbeli közlekedési kedvezményei, a vakok személyi járadéka és a fogyatékossági támogatás, továbbá a fogadó szervezet által az önkéntesnek külön törvény alapján biztosított juttatás; b) vagyon: ha e törvény másként nem rendelkezik, az a hasznosítható ingatlan-jármő, továbbá vagyoni értékő jog, amelynek ba) külön-külön számított forgalmi értéke, illetıleg összege az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének a húszszorosát, vagy bb) együttes forgalmi értéke az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének a hetvenszeresét meghaladja, azzal, hogy a szociális rászorultságtól függı pénzbeli ellátások jogosultsági feltételeinek vizsgálatánál nem minısül vagyonnak az az ingatlan, amelyben az érintett személy életvitelszerően lakik, az a vagyoni értékő jog, amely az általa lakott ingatlanon áll3 Page 3 of 71 fenn, továbbá a mozgáskorlátozottságra tekintettel fenntartott gépjármő; c) család: egy lakásban, vagy személyes gondoskodást nyújtó bentlakásos szociális, gyermekvédelmi intézményben együtt élı, ott bejelentett lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkezı közeli hozzátartozók közössége; d) közeli hozzátartozó: da) a házastárs, az élettárs, db) a húszévesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkezı; a huszonhárom évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkezı, nappali oktatás munkarendje szerint tanulmányokat folytató; a huszonöt évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkezı, felsıoktatási intézmény nappali tagozatán tanulmányokat folytató vér szerinti, örökbe fogadott, illetve nevelt gyermek, dc) korhatárra való tekintet nélkül a tartósan beteg, illetve a testi, érzékszervi, értelmi, beszéd- vagy más fogyatékos vér szerinti, örökbe fogadott, illetve nevelt gyermek (a továbbiakban: fogyatékos gyermek), dd) a 18. életévét be nem töltött gyermek vonatkozásában a vér szerinti és az örökbe fogadó szülı, illetve a szülı házastársa vagy élettársa; e) egyedülélı: az a személy, aki egyszemélyes háztartásban lakik; f) háztartás: az egy lakásban együtt élı, ott bejelentett lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkezı személyek közössége; g) szociális szolgáltató: az a személy vagy szervezet, amely kizárólag a 60-65/E. -ban meghatározott szociális alapszolgáltatásokat nyújtja. Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a szociális szolgáltatókra a szociális intézményekre vonatkozó szabályokat kell megfelelıen alkalmazni; h) szociális intézmény: az e törvényben meghatározott nappali, illetve bentlakásos ellátást nyújtó szervezet; i) rendszeres pénzellátás: a táppénz, a terhességi-gyermekágyi segély, a gyermekgondozási díj, az öregségi nyugdíj, a rokkantsági nyugdíj, az öregségi járadék, a munkaképtelenségi járadék, az özvegyi járadék, a növelt összegő öregségi, munkaképtelenségi és özvegyi járadék, az özvegyi nyugdíj - kivéve az ideiglenes özvegyi nyugdíjat, továbbá a házastársa jogán árvaellátásra jogosult fogyatékkal élı, illetve tartósan beteg vagy legalább két árvaellátásra jogosult gyermek eltartásáról gondoskodó személy özvegyi nyugdíját -, a baleseti táppénz, a baleseti rokkantsági nyugdíj, a hozzátartozói baleseti nyugellátás, az Flt. alapján folyósított pénzbeli ellátás, az átmeneti járadék, a rendszeres szociális járadék, a bányászok egészségkárosodási járadéka, a rokkantsági járadék, a hadigondozottak és nemzeti gondozottak pénzbeli ellátásai, a mezıgazdasági termelık nyugdíj elıtti támogatása, a gyermekgondozási segély, a gyermeknevelési támogatás, az idıskorúak járadéka, a munkanélküliek jövedelempótló támogatása, a rendszeres szociális segély, az ápolási díj, a nemzeti helytállásért elnevezéső pótlék, valamint a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és családtagjaikra történı alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK tanácsi rendelet alapján külföldi szerv által folyósított egyéb azonos típusú ellátás; j) keresıtevékenység, ha e törvény másként nem rendelkezik: minden olyan munkavégzéssel járó tevékenység, amelyért ellenérték jár, kivéve a tiszteletdíj alapján végzett tevékenységet, ha a havi tiszteletdíj mértéke a kötelezı legkisebb munkabér 30 százalékát nem haladja meg, valamint mezıgazdasági ıstermelıi igazolvánnyal folytatott tevékenységet, ha az abból származó bevételt a személyi jövedelemadóról szóló szabályok szerint a jövedelem kiszámításánál nem kell figyelembe venni; nem minısül ellenértéknek a fogadó szervezet által az önkéntesnek külön törvény alapján biztosított juttatás; k) aktív korú: a 18. életévet betöltött, de a reá irányadó nyugdíjkorhatárt, illetıleg a 62. életévet be nem töltött személy; l) egyedülálló: az a személy, aki hajadon, nıtlen, özvegy, elvált vagy házastársától külön él, kivéve, ha élettársa van; m) fenntartó:4 Page 4 of 71 ma) a közigazgatási szerv, a helyi önkormányzat, a helyi önkormányzatok társulása, a helyi kisebbségi önkormányzat és az egyéb állami szerv (a továbbiakban együtt: állami fenntartó), mb) a magyarországi székhelyő egyházi jogi személy (a továbbiakban: egyházi fenntartó), mc) a szociális vállalkozói engedéllyel rendelkezı természetes személy, md) a magyarországi székhelyő jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, me) az a jogi személyiséggel rendelkezı gazdálkodó szervezet, illetve jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, amelynek székhelye, központi ügyvezetése vagy üzleti tevékenységének fı helye az Európai Gazdasági Térségrıl szóló megállapodásban részes más tagállamban van [az mc)-me) pontokban foglaltak a továbbiakban együtt: nem állami fenntartó], ha az e törvényben és más jogszabályokban meghatározott feltételek szerint szociális szolgáltatót, illetve szociális intézményt létesít és mőködtet. Ha jogszabály másképp nem rendelkezik, az egyházi fenntartóra a nem állami fenntartóra vonatkozó rendelkezéseket kell megfelelıen alkalmazni; n) fogyasztási egység: a családtagoknak a családon belüli fogyasztási szerkezetet kifejezı arányszáma, ahol na) az elsı nagykorú családtag arányszáma 1,0 azzal, hogy a gyermekét egyedülállóként nevelı szülı arányszáma 0,2-vel növekszik; nb) a házas- vagy élettárs arányszáma 0,9; nc) az elsı és második gyermek arányszáma gyermekenként 0,8; nd) minden további gyermek arányszáma gyermekenként 0,7; ne) a fogyatékos gyermek arányszáma 1,0, azzal, hogy az na)-nb) alpontok szerinti arányszám további 0,2-vel növekszik, ha a személy fogyatékossági támogatásban részesül. (2) E törvény 6. -a és a II-III. Fejezet alkalmazásában hajléktalan a bejelentett lakóhellyel nem rendelkezı személy, kivéve azt, akinek bejelentett lakóhelye a hajléktalan szállás. (3) E törvény 7., 78., 84. és 89. -ainak alkalmazásában hajléktalan az, aki éjszakáit közterületen vagy nem lakás céljára szolgáló helyiségben tölti. (4) Ahol e törvény önkormányzati társulást említ, ott - eltérı rendelkezés hiányában - többcélú kistérségi társulást is kell érteni. (5) Ahol e törvény jövedelmet említ, a családi pótlékot, az árvaellátást és a tartásdíj címén kapott összeget annak a személynek a jövedelmeként kell figyelembe venni, akire tekintettel azt folyósítják. (6) A súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeirıl szóló jogszabály által meghatározott közigazgatási hatósági eljárásokban a megyei, fıvárosi szociális és gyámhivatal által hozott elsıfokú határozat ellen bírósági felülvizsgálatnak van helye. III. cím A szociális igazgatás általános szabályai A szociális igazgatás szervei 4/A. (1) Az e törvényben meghatározott szociális feladat- és hatásköröket a) a helyi önkormányzat képviselı-testülete, b) a települési önkormányzat polgármestere, c) a települési önkormányzat jegyzıje (a továbbiakban: jegyzı), d) a megyei, fıvárosi szociális és gyámhivatal (a továbbiakban: megyei szociális és gyámhivatal) gyakorolja (a továbbiakban az a)-d) pontokban foglaltak együtt: szociális hatáskört gyakorló szerv). (2) A jegyzı a) elsı fokon dönt a hatáskörébe utalt hatósági ügyekben, b) ellátja e törvényben és külön jogszabályokban meghatározott egyéb feladatokat. (3) A megyei szociális és gyámhivatal a) elsı fokon dönt a hatáskörébe utalt hatósági ügyekben, b) ellátja az illetékességi területéhez tartozó települési jegyzı szakmai irányítását, felettes5 Page 5 of 71 szervként jár el a (2) bekezdés a) pontja szerinti hatósági ügyekben, c) ellátja e törvényben és külön jogszabályokban meghatározott egyéb feladatokat. (4) A megyei szociális és gyámhivatal a megyei, fıvárosi közigazgatási hivatal szociális feladat- és hatáskörrel rendelkezı ágazati szakigazgatási szerve. (5) A szociális ágazat irányításáért felelıs miniszter végzi a megyei szociális és gyámhivatal szakmai irányítását, és - ha jogszabály kivételt nem tesz - felettes szervként jár el a megyei szociális és gyámhivatal hatósági ügyeiben. Eljárási rendelkezések 5. A szociális ellátásra jogosultság, a jogosultat érintı jog és kötelezettség megállapítására, továbbá a hatósági ellenırzésre (a továbbiakban: szociális igazgatási eljárás) a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény (a továbbiakban: Ket.) rendelkezéseit kell alkalmazni. 6. A hajléktalan személyek ügyében szociális igazgatási eljárásra az a szociális hatáskört gyakorló szerv illetékes, amelynek illetékességi területét a hajléktalan személy az ellátás igénybevételekor nyilatkozatában tartózkodási helyeként megjelölte. 7. (1) A települési önkormányzat, tekintet nélkül hatáskörére és illetékességére, köteles az arra rászorulónak átmeneti segélyt, étkezést, illetve szállást biztosítani, ha ennek hiánya a rászorulónak az életét, testi épségét veszélyezteti. (2) Az ellátást biztosító az (1) bekezdés szerinti ideiglenes intézkedésérıl haladéktalanul értesíti a hatáskörrel rendelkezı illetékes szervet. Az értesítéssel egyidejőleg követelheti a kifizetett átmeneti segély megtérítését. 8. (1) A szociális hatáskört gyakorló szerv vezetıje az eljárási határidıt - indokolt esetben - egy ízben, legfeljebb 15 nappal meghosszabbíthatja. (2) A Ket a (1) bekezdésének a) pontja szerint belföldi jogsegély érdekében megkeresett szerv, továbbá a szakhatóság tíz napon belül teljesíti a jogsegélyt, illetve a szakhatósági feladatot. 9. A szociális ellátásban részesülı a jogosultság feltételeit érintı lényeges tények, körülmények megváltozásáról 15 napon belül köteles értesíteni az ellátást megállapító szervet. 10. (1) A szociális ellátásra való jogosultság elbírálásához a kérelmezı kötelezhetı arra, hogy családja vagyoni, jövedelmi viszonyairól nyilatkozzék, illetve azokat igazolja. Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a települési önkormányzat képviselı-testülete a hatáskörébe tartozó pénzbeli és természetbeni ellátásoknál a nyilatkozat és az igazolás tartalmának, illetve benyújtásának részletes szabályait rendeletben szabályozza. Ha e törvény másképp nem rendelkezik, a jövedelemszámításnál irányadó idıszak a havonta rendszeresen mérhetı jövedelmeknél a három hónapot, egyéb jövedelmeknél pedig az egy évet nem haladhatja meg. (2) Ha az önkormányzat hivatalos tudomása vagy környezettanulmány lefolytatása alapján a kérelmezı életkörülményeire tekintettel az (1) bekezdés szerinti jövedelemnyilatkozatban foglaltakat vitatja, felhívhatja a kérelmezıt az általa lakott lakás, illetve saját és a családja tulajdonában álló vagyon fenntartási költségeit igazoló dokumentumok benyújtására. Abban az esetben, ha a fenntartási költségek meghaladják a jövedelemnyilatkozatban szereplı jövedelem 50%-át, a jövedelem a fenntartási költségek figyelembevételével vélelmezhetı. (3) A szociális hatáskört gyakorló szervek megkeresésére az állami adóhatóság illetékes igazgatósága 15 napon belül köteles közölni a szociális ellátást igénylı, valamint - írásbeli felhatalmazás alapján - az egy fıre jutó havi jövedelem kiszámításánál figyelembe veendı személy személyi jövedelemadójának alapját. (4) Ha a 3. (3) bekezdése szerinti személy esetében a szociális ellátásra való jogosultság elbírálásához az Európai Gazdasági Térségrıl szóló megállapodásban részes más tagállam, illetve nemzetközi szerzıdés alapján azonos jogállást élvezı más állam illetékes hatóságának igazolása szükséges, akkor közvetítı szervként a Magyar Államkincstár Budapesti és Pest Megyei Regionális Igazgatósága (a továbbiakban: Regionális Igazgatóság) jár el. (5) A szociális hatáskört gyakorló szervek megkeresésére a Regionális Igazgatóság 906 Page 6 of 71 napon belül köteles a (4) bekezdés szerinti eljárást lefolytatni. 11. (1) A szociális hatáskört gyakorló szerv határozatának bírósági felülvizsgálatára vonatkozó eljárás során ideiglenes intézkedésnek van helye. A bíróság a fél kérelmére ideiglenes intézkedésként rendelkezhet a) normatív pénzbeli szociális ellátás folyósításáról; b) természetben nyújtott szociális ellátás biztosításáról; c) személyes gondoskodást nyújtó szociális intézménybe való beutalásról; d) a szociális szolgáltatóval, intézménnyel, illetve ezek fenntartójával fennálló szociális szolgáltatási, intézményi jogviszony (a továbbiakban együtt: intézményi jogviszony) fenntartásáról. (2) A bíróság az ideiglenes intézkedésrıl végzéssel határoz. Az ideiglenes intézkedés már a jogosultság alapjául szolgáló tények valószínősítése esetén is megtehetı. (3) A 102. (4) bekezdése, a 115. (5) bekezdése és a 119/B. (4) bekezdése alapján indított perben a bíróság soron kívül jár el. (4) A bíróság (3) bekezdés szerinti eljárása illetékmentes, az ellátottat, törvényes képviselıjét és a térítési díjat vagy az egyszeri hozzájárulást megfizetı személyt teljes költségmentesség illeti meg. 12. Ha a törvény másként nem rendelkezik, a bíróság az e törvényben szabályozott, szociális igazgatási eljárásban hozott érdemi határozatot megváltoztathatja. 13. (1) A jogosult a jogerıs határozatból eredı igényét a határozat kézhezvételétıl számított hat hónapon belül érvényesítheti. (2) Ha a pénzbeli és a természetben nyújtott ellátásra vonatkozó igényt jogerısen megállapítják, az - ha e törvény másként nem rendelkezik - a kérelem benyújtásától esedékes. 14. A szociális hatáskört gyakorló szerv által a szociális igazgatási eljárásban hozott kötelezettséget megállapító határozat jogerıre emelkedésétıl számított egy év eltelte után nincs helye végrehajtásnak. 15. A teljesítésre köteles szociális hatáskört gyakorló szerv ellen a pénzbeli és a természetben nyújtott ellátásra vonatkozó jogerıs határozat vagy bírói ítélet végrehajtását - a jogosult kérelmére -, a bírói ítélet esetében a bírósági végrehajtó, egyéb esetben pedig a jogerıs határozatot hozó szerv rendeli el. 16. A szociális igazgatási eljárás költség- és illetékmentes. Jogosulatlanul igénybe vett ellátás megtérítése 17. (1) Az e törvényben meghatározott feltételek hiányában vagy e törvény megsértésével nyújtott szociális ellátást meg kell szüntetni, az ellátást jogosulatlanul és rosszhiszemően igénybevevıt pedig kötelezni kell a) a pénzbeli szociális ellátás visszafizetésére; b) természetben nyújtott szociális ellátás esetén a dolog visszaszolgáltatására vagy a szolgáltatásnak megfelelı pénzegyenérték megfizetésére; c) a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátás esetében az intézményi térítési díj teljes összegének megfizetésére [a továbbiakban: a)-c) pont alattiak együtt: megtérítés]. (2) Az (1) bekezdés szerinti megtérítést a Ptk (2) bekezdésében meghatározott kamattal megemelt összegben kell visszafizetni. Kamat csak a szociális ellátás jogosulatlan és rosszhiszemő igénybevétele és az errıl való tudomásszerzés közötti idıtartamra számítható fel. (3) A szociális hatáskört gyakorló szerv a jogosulatlanul és rosszhiszemően igénybe vett ellátás megtérítését az igénybevételrıl való tudomásszerzésétıl számított három hónapon belül rendelheti el. Nem lehet a megtérítést elrendelni, ha az igénybevételtıl, illetıleg folyamatos ellátás esetén az ellátás megszőnésétıl egy év már eltelt. (4)-(7) (8) Ha a helyi önkormányzat képviselı-testülete a hatáskörébe tartozó szociális ellátás megtérítését rendeli el, a) a megtérítés összegét, illetve pénzegyenértékét, és b) a kamat összegét7 Page 7 of 71 méltányosságból elengedheti, illetve csökkentheti. Adatkezelés 18. A jegyzı a szociális ellátásra való jogosultság megállapítása, az ellátás biztosítása, fenntartása és megszüntetése céljából nyilvántartást vezet. A nyilvántartás tartalmazza a) a jogosult nevét, születésének helyét, idejét, anyja leánykori nevét (a továbbiakban együtt: természetes személyazonosító adatok); b) a jogosult állampolgárságát, illetıleg bevándorolt, letelepedett vagy menekült jogállását; c) a jogosult belföldi lakó-, illetıleg tartózkodási helyét; d) a jogosult tartására köteles személy alapvetı személyazonosító adatait; e) a jogosultsági feltételekre és az azokban bekövetkezett változásokra vonatkozó adatokat; f) a szociális ellátás megállapítására, megváltoztatására és megszüntetésére vonatkozó döntést; g) a jogosultság és a térítési díj megállapításához szükséges jövedelmi adatokat; h) a jogosult Társadalombiztosítási Azonosító Jelét (TAJ szám); i) a 3. (3) bekezdése szerinti személy esetében a Magyarországon tartózkodás jogcímét, hozzátartozó esetén a rokoni kapcsolatot. 19. A 18. -ban szabályozott nyilvántartásból csak a szociális hatáskört gyakorló szervek, a gyámügyi feladatokat ellátó szervek, a társadalombiztosítási igazgatási szervek, az igazságszolgáltatási szervek, a katonai igazgatási szervek, valamint a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények (a továbbiakban: adatigénylésre jogosult szervek) részére eseti megkeresésük alapján szolgáltathatók adatok. 20. A személyes szociális gondoskodásban részesülı személyrıl az ellátó szociális intézmény vezetıje nyilvántartást vezet. A nyilvántartás tartalmazza a) a 18. a)-i) pontjaiban meghatározott adatokat; b) az ellátás igénybevételének és megszőnésének idıpontját; c) a térítési díj fizetési kötelezettség teljesítésére, annak elmaradására és a követelés behajtására, valamint elévülésére vonatkozó adatokat. 20/A. (1) Ha az állami fenntartású, illetve a 120. szerinti szerzıdéssel (a továbbiakban: ellátási szerzıdés) mőködtetett egyházi, nem állami fenntartású szolgáltató, intézmény vezetıje kapacitás, illetve férıhely hiányában az ellátásra vonatkozó igényt nem teljesíti, úgy a kérelmet, beutaló határozatot a kézhezvétel napján nyilvántartásba veszi. A nyilvántartás célja az igények teljesítési sorrendjének megállapíthatósága. (2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás az alábbi adatokat tartalmazza: a) a kérelem beadásának, a beutaló határozat közlésének idıpontját, b) a kérelmezı személyazonosító adatait, c) a kérelmezı lakó-, illetve tartózkodási helyét, d) a tartásra köteles személy, illetve törvényes képviselıje természetes személyazonosító adatait. (3) A nyilvántartott igények teljesítésének indokoltságát évente vizsgálni kell. A vizsgálatot, ha az intézményi jogviszony keletkezését a) az intézményvezetı döntése alapozza meg, az intézményvezetı, b) beutaló határozat alapozza meg, az intézményvezetı megkeresése alapján a beutaló önkormányzat végzi el. (4) A nyilvántartásból törölni kell az adatokat, ha az ellátásra vonatkozó igény teljesül, illetve ha az ellátásra vonatkozó igény megszőnik. 20/B. A szociális ágazat irányításáért felelıs minisztérium - a szociális szolgáltatás rendszerének és finanszírozásának tervezhetısége miatt - országos jelentési és férıhelyfigyelı rendszert mőködtet. A fenntartó az országos jelentési és férıhelyfigyelı rendszer számára köteles bejelenteni a külön jogszabályban meghatározott - személyes adatnak nem minısülı - adatokat. 21. A 20. -ban szabályozott nyilvántartásból adat csak az adatigénylésre jogosult szervnek és a jogosultságot megállapító szociális hatáskört gyakorló szervnek8 Page 8 of 71 szolgáltatható. 22. Az, akire a 18. -ban, 20. -ban, valamint a 20/A. -ban szabályozott nyilvántartás adatot tartalmaz, a személyére vonatkozó adatok tekintetében a betekintési, a helyesbítési vagy törlési jogának érvényesítése mellett kérheti a jogai gyakorlásához szükséges adatainak közlését a nyilvántartást kezelı szervtıl vagy a szociális intézmény vezetıjétıl. 23. Ha törvény másként nem rendelkezik, a 18. és a 20. szerinti nyilvántartásokból a szociális ellátásra való jogosultság megszőnésétıl számított öt év elteltével - a szolgálati idıre jogosító ellátások kivételével - törölni kell az adott személyre vonatkozó adatokat. A szolgálati idıre jogosító ellátások esetében az adott személyre vonatkozó adatok törlését a Kormány rendeletben szabályozza. 24. (1) Az e törvény felhatalmazása alapján nyilvántartást vezetı szervek a nyilvántartásban kezelt adatokat személyes azonosító adatok nélkül statisztikai célra felhasználhatják, illetıleg azokból statisztikai célra adatot szolgáltathatnak. (2) Az e törvény alapján elrendelt adatkezelésre és az adatok védelmére egyebekben a személyes adatok védelmérıl és a közérdekő adatok nyilvánosságáról szóló évi LXIII. törvény, valamint az egészségügyi adatkezelésre vonatkozó törvény rendelkezései az irányadók. (3) A szociális igazgatási eljárás során a szociális hatáskört gyakorló szerv adatot kérhet a polgárok személyi adatait és lakcímét nyilvántartó szervtıl, a szociális ellátásra való jogosultság megállapítása céljából. II. Fejezet Pénzbeli ellátások I. cím Az ellátások formái 25. (1) A jogosult részére jövedelme kiegészítésére, pótlására pénzbeli szociális ellátás nyújtható. (2) (3) A települési önkormányzat szociális rászorultság esetén - a szociális alapellátás keretében - a jogosult számára idıskorúak járadékát, rendszeres szociális segélyt, lakásfenntartási támogatást, ápolási díjat, átmeneti segélyt állapít meg e törvényben, valamint az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek szerint (a továbbiakban együtt: szociális rászorultságtól függı pénzbeli ellátások). (4) Az idıskorúak járadékára, a rendszeres szociális segélyre és az ápolási díjra való jogosultság feltételeit a jogosultságot megállapító szerv kétévente legalább egyszer felülvizsgálja. Ha a felülvizsgálat során megállapítást nyer, hogy a feltételek továbbra is fennállnak, akkor az ellátást a felülvizsgálatnak megfelelı összegben tovább kell folyósítani. A felülvizsgálatot az ellátás megállapítását, illetıleg az elızı felülvizsgálatot követı második év március 31. napjáig kell végrehajtani. (5) Ha az öregségi nyugdíj legkisebb összege változik, a (4) bekezdésben felsorolt ellátások összegét a változás idıpontjától számított 90 napon belül felül kell vizsgálni. Ha az ellátás összege a felülvizsgálat eredményeként a) emelkedett, akkor az új összeget az öregségi nyugdíj legkisebb összege emelkedésének idıpontjára visszamenılegesen, b) csökkent, akkor az új összeget az öregségi nyugdíj legkisebb összege emelkedésének idıpontját követı harmadik hónap elsı napjától kell folyósítani. (6) A (4) bekezdésben foglalt ellátásokra való jogosultságot nem érinti, ha a jogosultság megállapítása és felülvizsgálata, illetve az (5) bekezdésben szabályozott felülvizsgálat közötti idıszakban a jogosult családjában az egy fıre, illetıleg az egy fogyasztási egységre jutó havi jövedelem a jogosultság feltételéül meghatározott értékhatárt legfeljebb 10%-kal haladja meg. E bekezdésben foglaltak nem alkalmazhatók az ellátásra való jogosultság felülvizsgálata esetén. (7) A jogosult bejelentése vagy hivatalos tudomásszerzés alapján a (4) bekezdésben felsorolt ellátás összegét felül kell vizsgálni, ha a megállapításának alapjául szolgáló9 Page 9 of 71 jövedelem változik, és a változás három egymást követı hónapban meghaladja a jogosultság feltételéül meghatározott értékhatár 10%-át. A bejelentési kötelezettség elmulasztása esetén a 17. -ban foglaltakat kell alkalmazni. 26. A települési önkormányzat a rendeletében meghatározott módon és feltételek szerint a szociálisan rászorultak részére az e törvényben meghatározott pénzbeli ellátásokat kiegészítheti, valamint más pénzbeli támogatásokat is megállapíthat. II. cím III. cím Szociális rászorultságtól függı pénzbeli ellátások 32. (1) A szociális rászorultságtól függı pénzbeli ellátások iránti kérelmet - ha e törvény másként nem rendelkezik - a kérelmezı lakóhelye szerint illetékes települési önkormányzat polgármesteri hivatalánál vagy az önkormányzat rendeletében meghatározott önkormányzati szervnél kell elıterjeszteni. (2) A szociális rászorultságtól függı pénzbeli ellátásokról szóló határozatot a bíróság nem változtathatja meg. (3) Ha e törvény másként nem rendelkezik, az önkormányzat rendeletben szabályozza az önkormányzati pénzbeli ellátások megállapításának, kifizetésének, folyósításának, valamint ellenırzésének szabályait. 32/A. Idıskorúak járadéka 32/B. (1) Az idıskorúak járadéka a megélhetést biztosító jövedelemmel nem rendelkezı idıskorú személyek részére nyújtott támogatás. A települési önkormányzat, január 1- jétıl a jegyzı idıskorúak járadékában részesíti azt a) a 62. életévét, illetıleg a reá irányadó nyugdíjkorhatárt betöltött személyt, akinek saját és vele együtt lakó házastársa, élettársa jövedelme alapján számított egy fıre jutó havi jövedelme nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 80%-át, b) az egyedülálló, 62. életévét, illetıleg a reá irányadó nyugdíjkorhatárt betöltött, de 75 évesnél fiatalabb személyt, akinek havi jövedelme nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 95%-át, c) az egyedülálló, 75. életévét betöltött személyt, akinek havi jövedelme nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 130%-át. (2) Az (1) bekezdésben megjelölt reá irányadó nyugdíjkorhatár alatt a Tny. 7. (4)-(5) bekezdésében szabályozott nyugdíjkorhatárt kell érteni. (3) A települési önkormányzat idıskorúak járadékában részesíti a 3. (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott személyt, amennyiben az e törvényben foglalt feltételeknek megfelel. (4) Nem állapítható meg az idıskorúak járadéka, illetve a folyósítást meg kell szüntetni, ha a személy a) elızetes letartóztatásban van, elzárás, illetıleg szabadságvesztés büntetését tölti; b) 3 hónapot meghaladó idıtartamban külföldön tartózkodik; c) a 3. (3) bekezdése alá tartozik, és tartózkodási engedélyének érvényességi ideje meghosszabbítás nélkül lejárt, illetve engedélyét visszavonták. 32/C. (1) Az idıskorúak járadékának havi összege a) jövedelemmel nem rendelkezı aa) 32/B. (1) bekezdésének a) pontja szerinti jogosult esetén az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 80%-a, ab) 32/B. (1) bekezdésének b) pontja szerinti jogosult esetén az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 95%-a, ac) 32/B. (1) bekezdésének c) pontja szerinti jogosult esetén az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 130%-a; b) jövedelemmel rendelkezı jogosult esetén az a) pont szerinti összegnek és a jogosult havi jövedelmének a különbözete. (2) Ha az (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatás összege az ezer forintot nem éri el, a10 Page 10 of 71 jogosult részére akkor is legalább ezer forint összegő járadékot kell megállapítani. (3) Az (1) bekezdés alkalmazásában nem minısül jövedelemnek annak a nem rendszeres munkavégzéssel járó tevékenységnek a havi ellenértéke, amely az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 40%-át nem éri el. (4) 32/D. (1) A hajléktalan személy részére megállapított idıskorúak járadéka esetén az errıl rendelkezı határozat egy példányát meg kell küldeni a fıvárosi fıjegyzı (a továbbiakban: fıjegyzı) részére. (2) A fıjegyzı az idıskorúak járadékában részesülı hajléktalanról a 18. -ban szabályozott nyilvántartást vezeti, és gondoskodik az idıskorúak járadékának a hajléktalan személy által meghatározott, határozatban foglalt címre történı folyósításáról. (3) Ha a hajléktalan személy a (2) bekezdés szerint folyósított idıskorúak járadékát három hónap idıtartamon keresztül nem veszi át, a támogatás folyósítását a fıjegyzı szünetelteti, és errıl a tényrıl a járadékot megállapító önkormányzatot tájékoztatja, amely dönt az ellátás fenntartásáról, illetve megszüntetésérıl. (4) Ha ugyanazon hajléktalan személy részére két vagy több önkormányzat döntése szerint egyidejőleg kellene járadékot folyósítani, csak az utóbb megállapított járadék folyósítható. Ilyen esetben a fıjegyzı tájékoztatja a járadékot korábban megállapító önkormányzatot az általa megállapított ellátás folyósításának megszüntetésérıl. (5) A fıjegyzı által az (1)-(4) bekezdés szerint folyósított idıskorúak járadékának összegét a Belügyminisztérium megtéríti a fıvárosi önkormányzat részére. 32/E. A fıvárosban - ha a fıvárosi önkormányzat és a kerületi önkormányzat másként nem állapodik meg - a hajléktalanok számára nyújtott idıskorúak járadékának megállapítása a fıvárosi önkormányzat feladata Rendszeres szociális segély 37/A. (1) A rendszeres szociális segély a hátrányos munkaerıpiaci helyzető aktív korú személyek és családjuk részére nyújtott támogatás. A települési önkormányzat, január 1-jétıl a jegyzı rendszeres szociális segélyt állapít meg annak az aktív korú személynek, aki a) egészségkárosodott, b) vagy nem foglalkoztatott, c) feltéve, hogy saját maga és családjának megélhetése más módon nem biztosított. A b) pont szerinti személy esetében a rendszeres szociális segély megállapításának feltétele, hogy vállalja a beilleszkedését segítı programban való részvételt. (2) Az (1) bekezdés a) pontja alkalmazásában egészségkárosodott személynek minısül az, aki a) munkaképességét legalább 67%-ban elvesztette, vagy b) vakok személyi járadékában részesül, vagy c) fogyatékossági támogatásban részesül. (3) Az (1) bekezdés b) pontja alkalmazásában nem foglalkoztatott személynek minısül az, akinek esetében a) a munkanélküli-járadék, álláskeresési-járadék, álláskeresési-segély (a továbbiakban együtt: álláskeresési támogatás), illetıleg a jövedelempótló támogatás folyósítási idıtartama lejárt, és álláskeresést ösztönzı juttatásban nem részesül, vagy b) az álláskeresési támogatás folyósítását keresıtevékenység folytatása miatt a folyósítási idı lejártát megelızıen szüntették meg, és a keresıtevékenységet követıen az Flt. alapján álláskeresési támogatásra nem szerez jogosultságot, vagy c) a rendszeres szociális segély iránti kérelem benyújtását megelızı két évben a megyei, fıvárosi munkaügyi központtal, illetıleg annak kirendeltségével (a továbbiakban: munkaügyi központ), vagy a lakó-, tartózkodási hely szerint illetékes települési önkormányzat által kijelölt szervvel (a továbbiakban: együttmőködésre kijelölt szerv) legalább egy év idıtartamig együttmőködött, vagy11 Page 11 of 71 d) az ápolási díj, a gyermekgondozási segély, a gyermeknevelési támogatás, a rendszeres szociális járadék, a bányász dolgozók egészségkárosodási járadéka, az átmeneti járadék, a rokkantsági nyugdíj, a baleseti rokkantsági nyugdíj folyósítása megszőnt, és közvetlenül a kérelem benyújtását megelızıen a munkaügyi központtal, vagy az együttmőködésre kijelölt szervvel legalább három hónapig együttmőködött, és keresıtevékenységet nem folytat, ide nem értve a települési önkormányzat által szervezett foglalkoztatást és az alkalmi munkavállalói könyvvel végzett munkát. (4) Az (1) bekezdés alkalmazásában akkor nem biztosított a megélhetés, ha a családnak az egy fogyasztási egységre jutó havi jövedelme nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 90%-át és vagyona nincs. (5) A (3) bekezdés c) és d) pontja szerinti együttmőködés idıtartamának számításánál a munkaügyi központ, illetve az együttmőködésre kijelölt szerv által felajánlott és a nem foglalkoztatott személy által elvállalt munka idıtartamát is figyelembe kell venni. (6) A családi jövedelemszámításnál a rendszeres szociális segélyt igénylı részére a kérelem benyújtását megelızıen folyósított rendszeres pénzellátás összegét, valamint a keresıtevékenységbıl származó jövedelmet figyelmen kívül kell hagyni. (7) A rendszeres szociális segélyre való jogosultság a) a (3) bekezdés a) pontjában foglalt esetben a munkanélküliek jövedelempótló támogatása, illetıleg az Flt. alapján folyósított álláskeresési támogatás, vagy álláskeresést ösztönzı juttatás idıtartamának kimerítésétıl, b) a (3) bekezdés b) pontjában foglalt esetben a keresıtevékenység megszőnésétıl, c) a (3) bekezdés d) pontja szerinti rendszeres pénzellátás folyósításának megszőnésétıl számított tizenkettı hónapon belül benyújtott kérelem alapján állapítható meg. 37/B. (1) Nem állapítható meg rendszeres szociális segély, illetıleg a megállapított ellátást meg kell szüntetni annak a) a személynek, aki aa) ab) elızetes letartóztatásban van, elzárás büntetését, illetve szabadságvesztés büntetését tölti, ac) a 3. (3) bekezdése alá tartozik, és tartózkodási engedélyének érvényességi ideje meghosszabbítás nélkül lejárt, illetve engedélyét visszavonták; b) a nem foglalkoztatott személynek, aki ba) a rendszeres szociális segély iránti kérelem benyújtását közvetlenül megelızıen folyósított jövedelempótló támogatásának idıtartama alatt az önkormányzattal, illetıleg a munkaügyi központtal nem mőködött együtt, bb) bc) katonai szolgálatot teljesít, bd) az Flt. szerint az álláskeresési támogatás megállapításához szükséges munkaviszonnyal rendelkezik, be) - a (3) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel - keresıtevékenységet folytat, ide nem értve a települési önkormányzat által szervezett foglalkoztatásban való részvételt és az alkalmi munkavállalói könyvvel történı munkavégzést, bf) közoktatási, illetıleg felsıoktatási intézményben nappali oktatás munkarendje szerint tanulmányokat folytat, vagy az Flt. szerint képzési támogatásként keresetpótló juttatásban részesül. (2) Ha a rendszeres szociális segélyben részesülı személy a segély folyósításának idıtartama alatt együttmőködési kötelezettségét megszegi, akkor a) a segély összegét az önkormányzat rendeletében meghatározott idıtartamig, de legfeljebb 6 hónapig 75%-os mértékben kell folyósítani; b) az együttmőködési kötelezettség súlyos vagy két éven belül történı ismételt megszegése esetén a rendszeres szociális segélyt meg kell szüntetni. E rendelkezés alkalmazása során az együttmőködési kötelezettség súlyos megszegésének az önkormányzat rendeletében meghatározottakon túl az az eset minısül, ha a segélyben részesülı személy a felajánlott és megfelelı munkalehetıséget nem fogadja el, vagy ha az12 Page 12 of 71 önkormányzat által szervezett foglalkoztatást a munkáltató rendkívüli felmondással szüntette meg. (3) A nem foglalkoztatott személy részére megállapított rendszeres szociális segély a megszüntetéstıl számított harminchat hónapon belül - ide nem értve a (2) bekezdés b) pontja szerinti megszüntetési esetet - az elızetes együttmőködési kötelezettség teljesítése nélkül ismételten megállapítható, amennyiben a rendszeres szociális segélyre való jogosultsági feltételek egyébként fennállnak. (4) Az (1) bekezdés b) pontjának be) alpontjában meghatározott esetben a megállapított ellátást - a továbbfolyósítás feltételeinek fennállása esetén - csak a 37/E. (3) bekezdésében meghatározott idıtartam leteltét követıen kell megszüntetni. 37/C. Szünetel a rendszeres szociális segély folyósítása, ha a nem foglalkoztatott személy a települési önkormányzat által szervezett foglalkoztatásban vesz részt, ide nem értve az alkalmi munkavállalói könyvvel történı foglalkoztatást. 37/D. (1) A nem foglalkoztatott személy a rendszeres szociális segély folyósításának feltételeként együttmőködésre köteles, amelynek keretében a) az együttmőködésre kijelölt szervnél nyilvántartásba veteti magát, és b) a beilleszkedését segítı programról írásban megállapodik az együttmőködésre kijelölt szervvel, továbbá c) teljesíti a beilleszkedését segítı programban foglaltakat. (2) A települési önkormányzat az általa fenntartott intézmény vagy más szerv útján gondoskodik az (1) bekezdés szerinti együttmőködés intézményi feltételeirıl. (3) A beilleszkedést segítı program a rendszeres szociális segélyben részesülı személy szociális helyzetéhez és mentális állapotához igazodva a következıkre terjedhet ki: a) az együttmőködésre kijelölt szervvel való kapcsolattartásra, b) a nem foglalkoztatott személy számára elıírt egyéni képességeket fejlesztı vagy az életmódot formáló foglalkozáson, tanácsadáson, illetıleg a munkavégzésre történı felkészülési programban való részvételre, c) a felajánlott és az iskolai végzettségének megfelelı oktatásban, képzésben történı részvételre, különösen az általános iskolai végzettség és az elsı szakképesítés megszerzésére, d) a felajánlott és számára - a 37/H. (6) bekezdése szerint - megfelelı munkalehetıség elfogadására, e) a munkaügyi központnál álláskeresıként történı nyilvántartásba vételre és az elhelyezkedés érdekében a munkaügyi központtal való együttmőködésre. (4) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti nyilvántartás a 18. -ban foglaltakon túl a nem foglalkoztatott személy iskolai végzettségét és szakképzettségét tartalmazza. (5) A települési önkormányzat rendeletben szabályozza az együttmőködés eljárási szabályait, továbbá a beilleszkedési programok típusait és az együttmőködés megszegésének és súlyos megszegésének eseteit, valamint az együttmőködési kötelezettség megszegése esetén a rendszeres szociális segély csökkentett összegben történı folyósításának idıtartamát. 37/E. (1) A rendszeres szociális segély havi összege a családi jövedelemhatár összegének és a jogosult családja tényleges havi összjövedelmének különbözete. A családi jövedelemhatár összege megegyezik a család fogyasztási egységeihez tartozó arányszámok összegének és az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összege 90%-ának szorzatával. (2) Ha a rendszeres szociális segély összege az (1) bekezdésben foglalt számítás szerint a havi ezer forintot nem éri el, a jogosult részére ezer forint összegő ellátást kell megállapítani. (3) Ha a rendszeres szociális segélyben részesülı személy keresıtevékenységet folytat - ide nem értve a települési önkormányzat által szervezett foglalkoztatásban való részvételt és az alkalmi munkavállalói könyvvel történı munkavégzést -, részére a rendszeres szociális segélyt a) a keresıtevékenység kezdı napjától számított három hónapig 50%-os összegben,13 Page 13 of 71 b) az a) pont szerinti idıtartam lejártát követı naptól számított három hónapig 25%-os összegben kell továbbfolyósítani, feltéve, hogy a rendszeres szociális segélyben részesülı személy keresıtevékenysége folyamatosan fennáll. (4) A (3) bekezdés szerinti továbbfolyósítás idıtartama alatt a) a rendszeres szociális segélyre való jogosultságot, illetve a segély összegét felülvizsgálni nem kell, b) az aktív korú személynek együttmőködési kötelezettsége nincs, azonban a keresıtevékenység folyamatos fennállását havonta igazolnia kell. (5) A (3) bekezdés szerinti továbbfolyósításra a továbbfolyósítás megszőnését követı hat hónapon belül ismételten nem kerülhet sor. (6) Ha a (3) bekezdés szerinti továbbfolyósítás esetén a rendszeres szociális segély összege a havi ezer forintot nem éri el, a jogosult részére ezer forint összegő ellátást kell folyósítani. (7) 37/F. 37/G. (1) A hajléktalan személy részére megállapított rendszeres szociális segély esetén az errıl rendelkezı határozat egy példányát meg kell küldeni a fıjegyzınek. (2) A fıjegyzı a rendszeres szociális segélyben részesülı hajléktalanokról a 18. -ban szabályozott nyilvántartást vezeti és gondoskodik a rendszeres szociális segélynek a hajléktalan személy által meghatározott, határozatban foglalt címre történı folyósításáról. (3) Ha a hajléktalan személy a (2) bekezdés szerint folyósított rendszeres szociális segélyt három hónapi idıtartamon keresztül nem veszi át, a segély folyósítását a fıjegyzı szünetelteti és errıl a tényrıl a segélyt megállapító önkormányzatot tájékoztatja, amely dönt az ellátás fenntartásáról, illetve megszüntetésérıl. (4) Ha ugyanazon hajléktalan személy részére két vagy több önkormányzat döntése szerint egyidejőleg kellene rendszeres szociális segélyt folyósítani, csak az utóbb megállapított segély folyósítható. Ilyen esetben a fıjegyzı tájékoztatja a segélyt korábban megállapító önkormányzatot az általa megállapított ellátás folyósításának megszüntetésérıl. (5) A hajléktalan nem foglalkoztatott személynek a 37/D. -ban elıírt együttmőködési kötelezettsége azzal a lakó- vagy tartózkodási helye szerinti települési önkormányzat által kijelölt szervvel áll fenn, amelynek határozata, január 1-jétıl amely jegyzıjének határozata alapján a fıjegyzı a rendszeres szociális segélyt folyósítja. Amennyiben a rendszeres szociális segélyt a (7) bekezdés szerint a fıvárosi önkormányzat, január 1-jétıl a fıvárosi fıjegyzı állapította meg, a hajléktalan nem foglalkoztatott személy együttmőködési kötelezettsége a fıvárosi önkormányzat által kijelölt szervvel áll fenn. (6) A fıjegyzı által az (1)-(4) bekezdés szerint folyósított rendszeres szociális segély, valamint a közcélú munka szervezéséhez a foglalkoztatási támogatás összegét a Belügyminisztérium megtéríti a fıvárosi önkormányzat részére. (7) A fıvárosban a hajléktalanok rendszeres szociális segélyezése a fıvárosi önkormányzat, január 1-jétıl a fıvárosi fıjegyzı feladata. 37/H. (1) A települési önkormányzat a nem foglalkoztatott személyek munkaerı-piaci helyzetének javítása érdekében foglalkoztatást szervez. A foglalkoztatási kötelezettség közmunka, közhasznú munka vagy közcélú munka (a továbbiakban együtt: az önkormányzat által szervezett foglalkoztatás) biztosításával teljesíthetı. Az önkormányzat által szervezett foglalkoztatás idıtartama legalább harminc munkanap, kivéve, ha a nem foglalkoztatott személyt alkalmi munkavállalói könyvvel foglalkoztatják. Az alkalmi munkavállalói könyvvel közcélú munka keretében történı foglalkoztatásra abban az esetben kerülhet sor, ha a foglalkoztatás elsı napjától számított hat hónapon belül a foglalkoztatás együttes idıtartama eléri a harminc munkanapot. A foglalkoztatás megszervezését az önkormányzat másik önkormányzattal létrehozott társulás vagy más szervezet útján is végezheti. (2) Az (1) bekezdés alkalmazásában közcélú munka alatt az olyan közmunkának vagy közhasznú munkának nem minısülı állami vagy helyi önkormányzati feladat ellátását kell14 Page 14 of 71 érteni, amelynek teljesítésérıl - jogszabály alapján - a települési önkormányzat gondoskodik. (3) A nem foglalkoztatott személy által egybefüggıen végzett közcélú munka idıtartama a 12 hónapot nem haladhatja meg. A nem foglalkoztatott személy ezen foglalkoztatásának megszőnését követı 12 hónapon belül - egyéb feltételek fennállása esetén - ismételten akkor foglalkoztatható közcélú munka keretében, ha a személy nem jogosult az álláskeresési támogatásra. (4) A közcélú munkára való felkészítés érdekében az önkormányzat betanítást szervezhet, amelynek idıtartama nem haladhatja meg a foglalkoztatási napok számának 20%-át, és nem lehet több, mint 40 munkanap. A betanítás idıtartama közcélú munkavégzésnek minısül. (5) Közcélú munka keretében foglalkoztatható a) a rendszeres szociális segélyre jogosult, b) a 37/A. (3) bekezdésének c)-d) pontjában foglaltak szerint együttmőködı, c) a rendszeres szociális segélyre az álláskeresési támogatásra való jogosultsága miatt már nem jogosult nem foglalkoztatott személy. (6) A nem foglalkoztatott személy akkor köteles a felajánlott munkát elfogadni, ha a) a munka a szakképzettségének, iskolai végzettségének, vagy annál eggyel alacsonyabb szintő végzettségnek, vagy az általa utoljára legalább hat hónapig betöltött munkakör képzettségi szintjének, valamint az Flt a (2) bekezdésének b) és d) pontjának megfelel, és b) a várható havi kereset eléri a mindenkori kötelezı legkisebb munkabér összegét, c) a részmunkaidıs foglalkoztatás esetén a munkahely és a lakóhely közötti naponta történı oda- és visszautazás ideje az Flt a (2) bekezdésének d) pontjában meghatározott idıtartam felét nem haladja meg és várható havi keresete legalább a mindenkori kötelezı legkisebb munkabér összegének idıarányos részét eléri. Lakásfenntartási támogatás 38. (1) A lakásfenntartási támogatás a szociálisan rászorult személyeknek, családoknak az általuk lakott lakás vagy nem lakás céljára szolgáló helyiség fenntartásával kapcsolatos rendszeres kiadásaik viseléséhez nyújtott hozzájárulás. A települési önkormányzat lakásfenntartási támogatást nyújt a) az e törvényben meghatározott feltételek szerinti jogosultnak (a továbbiakban: normatív lakásfenntartási támogatás), b) az adósságkezelési szolgáltatásban részesülı személynek, c) az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek szerinti jogosultnak (a továbbiakban: helyi lakásfenntartási támogatás). (2) Normatív lakásfenntartási támogatásra jogosult az a személy, akinek a háztartásában az egy fıre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 150%-át, feltéve, hogy a lakásfenntartás elismert havi költsége a háztartás havi összjövedelmének 20%-át meghaladja. (3) A normatív lakásfenntartási támogatás esetében a lakásfenntartás elismert havi költsége az elismert lakásnagyság és az egy négyzetméterre jutó elismert költség szorzata. Az egy négyzetméterre jutó elismert havi költség évben 400 Ft. A évet követıen az egy négyzetméterre jutó elismert havi költség összegét az éves központi költségvetésrıl szóló törvény - a várható energiaárak emelkedésére figyelemmel - határozza meg. (4) A normatív lakásfenntartási támogatás esetében elismert lakásnagyság a) ha a háztartásban egy személy lakik 35 nm, b) ha a háztartásban két személy lakik 45 nm, c) ha a háztartásban három személy lakik 55 nm, d) ha a háztartásban négy személy lakik 65 nm, e) ha négy személynél több lakik a háztartásban, a d) pontban megjelölt lakásnagyság és minden további személy után 5-5 nm,15 Page 15 of 71 de legfeljebb a jogosult által lakott lakás nagysága. (5) Az adósságkezelési szolgáltatásban részesülı személy a szolgáltatás idıtartama alatt lakásfenntartási támogatásra jogosult. Az e jogcímen lakásfenntartási támogatásban részesülı személy egyidejőleg normatív lakásfenntartási támogatásra nem jogosult. A támogatás összegének kiszámítására a normatív lakásfenntartási támogatásra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. Azon személy esetében, akinél az 55/A. (3) bekezdése szerint elırefizetıs gáz- vagy áramfogyasztást mérı készülék mőködik, a lakásfenntartási támogatást vagy annak meghatározott részét természetben, a készülék mőködtetését lehetıvé tévı formában kell nyújtani. (6) A normatív lakásfenntartási támogatás egy hónapra jutó összege a) a lakásfenntartás elismert havi költségének 30%-a, ha a jogosult háztartásában az egy fıre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 50%-át, b) az a) pont szerinti mértéket meghaladó egy fıre jutó havi jövedelem esetén a lakásfenntartás elismert havi költségének és a támogatás mértékének (a továbbiakban: TM) szorzata, de nem kevesebb, mint 2500 forint. A támogatás összegét 100 forintra kerekítve kell meghatározni. (7) A (6) bekezdés b) pontja szerinti TM kiszámítása a következı módon történik: TM = 0,3- J-0,5 NYM x 0,15, NYM ahol a J a jogosult háztartásában egy fıre jutó havi jövedelmet, az NYM pedig az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét jelöli. A TM-et századra kerekítve kell meghatározni. (8) A normatív lakásfenntartási támogatást egy évre kell megállapítani. (9) A települési önkormányzat rendeletében határozza meg a helyi lakásfenntartási támogatás jogosultsági feltételeit, eljárási szabályait és a támogatás összegét. A helyi lakásfenntartási támogatást a települési önkormányzat a normatív, illetve az (5) bekezdésben meghatározott lakásfenntartási támogatás kiegészítéseként és/vagy önálló ellátásként nyújtja. Az önálló ellátásként nyújtott helyi lakásfenntartási támogatás esetében a) a lakásfenntartási támogatásra való jogosultságnak a háztartásban az egy fıre számított havi jövedelmi határát úgy kell szabályozni, hogy az önkormányzat rendelete az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 200%-ánál alacsonyabb jövedelmet jogosultsági feltételként nem írhat elı, b) a lakásfenntartás havi költségének a háztartás havi összjövedelméhez viszonyított arányát úgy kell szabályozni, hogy az önkormányzat rendelete a jövedelem 30%-át meghaladó költséghányadot jogosultsági feltételként nem írhat elı, c) a támogatás összegét úgy kell szabályozni, hogy annak az egy hónapra jutó összege nem lehet kevesebb 2500 forintnál, d) az igénylés menetét úgy kell szabályozni, hogy a kérelem évente legalább két alkalommal benyújtható legyen, e) a lakásfenntartási támogatás megállapításánál figyelembe vett költséget úgy kell szabályozni, hogy az önkormányzat ea) az egy négyzetméterre jutó helyben elismert havi költség összegét határozza meg a (10) bekezdésben szereplı - a településen jellemzı - költségek figyelembevételével, vagy eb) tételesen határozza meg a költség típusait, melynek során legalább a (10) bekezdésben szereplı költségeket figyelembe kell venni. (10) Költségeken a helyi lakásfenntartási támogatás esetében lakbért vagy albérleti díjat, a lakáscélú pénzintézeti kölcsön törlesztı részletét, a távhı-szolgáltatási díjat, a közös költséget, a csatornahasználati díjat, a szemétszállítás költségeit, valamint a villanyáram, a víz- és gázfogyasztás, valamint a tüzelıanyag költségeit kell érteni. 39. (1) Lakásfenntartási támogatás ugyanazon lakásra csak egy jogosultnak állapítható16 Page 16 of 71 meg, függetlenül a lakásban élı személyek és háztartások számától. (2) Az (1) bekezdés alkalmazásában külön lakásnak kell tekinteni a társbérletet, az albérletet és a jogerıs bírói határozattal megosztott lakás lakrészeit. (3) (4) Ápolási díj 40. Az ápolási díj a tartósan gondozásra szoruló személy otthoni ápolását ellátó nagykorú hozzátartozó részére biztosított anyagi hozzájárulás. 41. (1) Ápolási díjra jogosult - a jegyes kivételével - a hozzátartozó [Ptk b) pontja], ha állandó és tartós gondozásra szoruló a) súlyosan fogyatékos, vagy b) tartósan beteg 18 év alatti személy gondozását, ápolását végzi. (2) Az ápolási díjat - a 43/B. (1) bekezdésében foglaltak kivételével - az ápolást végzı személy lakóhelye szerint illetékes települési önkormányzat, január 1-jétıl annak jegyzıje állapítja meg. (3) Az (1) bekezdés alkalmazása során a) súlyosan fogyatékos személy az, akinek aa) segédeszközzel vagy mőtéti úton nem korrigálható módon látóképessége teljesen hiányzik, vagy aliglátóként minimális látásmaradvánnyal rendelkezik, és ezért kizárólag tapintó - halló - életmód folytatására képes, ab) hallásvesztesége olyan mértékő, hogy a beszédnek hallás útján történı megértésére és spontán elsajátítására segédeszközzel sem képes és halláskárosodása miatt a hangzó beszéd érthetı ejtése elmarad, ac) értelmi akadályozottsága genetikai, illetıleg magzati károsodás vagy szülési trauma következtében, továbbá tizennegyedik életévét megelızıen bekövetkezı súlyos betegség miatt középsúlyos vagy annál nagyobb mértékő, továbbá aki IQ értékétıl függetlenül a személyiség egészét érintı (pervazív) fejlıdési zavarban szenved, és az autonómiai tesztek alapján állapota súlyosnak vagy középsúlyosnak minısíthetı (BNO szerinti besorolása: F84.0-F84.9), ad) mozgásszervi károsodása, illetıleg funkciózavara olyan mértékő, hogy helyváltoztatása a külön jogszabályban meghatározott segédeszköz állandó és szükségszerő használatát igényli, vagy állapota miatt helyváltoztatásra még segédeszközzel sem képes, vagy végtaghiánya miatt önmaga ellátására nem képes és állandó ápolásra, gondozásra szorul; b) tartósan beteg az a személy, aki elıreláthatólag három hónapnál hosszabb idıtartamban állandó ápolást, gondozást igényel. (4)-(5) 42. (1) Nem jogosult ápolási díjra a hozzátartozó, ha a) az ápolt személy két hónapot meghaladóan fekvıbeteg-gyógyintézeti, valamint nappali ellátást nyújtó vagy bentlakásos szociális intézményi ellátásban, illetıleg óvodai, gyermekvédelmi szakellátást nyújtó bentlakásos intézményi elhelyezésben részesül, vagy közoktatási intézmény tanulója, illetıleg felsıoktatási intézmény nappali tagozatos hallgatója kivéve, ha aa) a közoktatási intézményben eltöltött idı a kötelezı tanórai foglalkozások idıtartamát nem haladja meg, vagy ab) az óvoda, a nappali ellátást nyújtó szociális intézmény igénybevételének, illetıleg a felsıoktatási intézmény látogatási kötelezettségének idıtartama átlagosan a napi 5 órát nem haladja meg, vagy ac) az óvoda, a közoktatási, illetıleg a felsıoktatási intézmény látogatása, vagy a nappali ellátást nyújtó szociális intézmény igénybevétele csak az ápolást végzı személy rendszeres közremőködésével valósítható meg, b) rendszeres pénzellátásban részesül, és annak összege meghaladja az ápolási díj összegét, ide nem értve a (4) bekezdés szerinti esetet, valamint azt a táppénzt, amelyet az17 Page 17 of 71 ápolási díj folyósításának idıtartama alatt végzett keresıtevékenységébıl adódó biztosítási jogviszony alapján - keresıképtelenné válása esetén - folyósítanak, c) szakiskola, középiskola, illetve felsıoktatási intézmény nappali tagozatos tanulója, hallgatója, d) keresıtevékenységet folytat és munkaideje - az otthon történı munkavégzés kivételével - a napi 4 órát meghaladja, e) (2) Az ápolási díjra való jogosultságot meg kell szüntetni, ha a) az ápolt személy állapota az állandó ápolást már nem teszi szükségessé, b) az ápolást végzı személy a kötelezettségét nem teljesíti, c) az ápolt személy meghal, d) az ápolást végzı vagy az ápolt személy tartózkodási engedélyének érvényességi ideje meghosszabbítás nélkül lejárt, illetve az engedélyt visszavonták, e) az (1) bekezdésben megjelölt jogosultságot kizáró körülmény következik be. (3) Az ápolt személy halála esetén az ápolási díj folyósítását a halál idıpontját követı második hónap utolsó napjával kell megszüntetni. (4) Az ápolási díjra való, 41. (1) bekezdésének a) pontja szerinti jogosultság továbbra is fennáll, ha az ápolási díjban részesülı személy számára a Tny. szerint saját jogú nyugdíjnak minısülı ellátást állapítanak meg, feltéve, hogy az ápolási díjat a nyugdíj megállapításának idıpontjában több mint tíz éve folyósítják. 43. (1) Az ápolási díj megállapítása iránti kérelemhez csatolni kell a háziorvos a) igazolását arról, hogy az ápolt aa) súlyosan fogyatékos, vagy ab) tartósan beteg, b) arra vonatkozó szakvéleményét, hogy az ápolt állandó és tartós gondozásra szorul. (2) A háziorvos az (1) bekezdés a) pontjában foglalt igazolást a) az Országos Orvosszakértıi Intézet orvosi bizottságának szakvéleménye, vagy b) a megyei gyermek-szakfıorvos igazolása, vagy c) a fekvıbeteg-szakellátást nyújtó intézmény vagy területileg illetékes szakrendelı intézet szakorvosa által kiadott zárójelentés, igazolás alapján állítja ki. (3) A háziorvos az (1) bekezdés aa) pontjában foglalt igazolást a Tanulási Képességet Vizsgáló Szakértı Bizottság szakvéleménye alapján is kiállíthatja. (4) Az ápolási díjat kérelmezı személy, illetve az ápolási díjat megállapító szerv a) az (1) bekezdés a) pontjában foglalt igazolás felülvizsgálatát az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat területileg illetékes városi intézetének tisztiorvosa által kijelölt, az ápolást indokoló diagnózis szerinti szakorvostól vagy szervtıl, b) az (1) bekezdés b) pontjában foglalt szakvélemény felülvizsgálatát az ápolt személy tartózkodási helye szerint illetékes megyei, fıvárosi szociális módszertani intézménytıl kérheti. 43/A. (1) A települési önkormányzat, január 1-jétıl a települési önkormányzat jegyzıje a fokozott ápolást igénylı súlyosan fogyatékos személy gondozását, ápolását végzı személy kérelmére a 44. (1) bekezdésének b) pontjában foglalt összegő ápolási díjat állapít meg. (2) Az (1) bekezdés alkalmazása során fokozott ápolást igénylı az a személy, aki mások személyes segítsége nélkül önállóan nem képes a) étkezni, vagy b) tisztálkodni, vagy c) öltözködni, vagy d) illemhelyet használni, vagy e) lakáson belül - segédeszköz igénybevételével sem - közlekedni, feltéve, hogy esetében az a)-e) pontokban foglaltak közül legalább három egyidejőleg fennáll. (3) A települési önkormányzat, január 1-jétıl a jegyzı a (2) bekezdésben foglalt18 Page 18 of 71 feltételek fennállásáról az ápolt személy tartózkodási helye szerint illetékes megyei, fıvárosi szociális módszertani intézmény szakvéleménye alapján dönt. A szakvéleményben meg kell jelölni az érvényesség idıtartamát, amely azonban nem haladhatja meg a tíz évet. (4) Az ápolási díjról döntést hozó szerv a megyei, fıvárosi szociális módszertani intézménynek a (3) bekezdés szerinti szakvélemény elkészítéséért évben esetenként forint összegő díjat fizet. A évet követıen a díjazás összegét az éves központi költségvetésrıl szóló törvény határozza meg. (5) A fellebbezési eljárásban a (3) bekezdés szerinti szakvélemény felülvizsgálatát a területileg illetékes megyei szociális és gyámhivatal által külön jogszabály szerint kijelölt szakértı végzi. 43/B. (1) A települési önkormányzat képviselı-testülete - az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek fennállása esetén - ápolási díjat állapíthat meg annak a hozzátartozónak, aki 18. életévét betöltött tartósan beteg személy ápolását, gondozását végzi. A jogosultság megállapítása szempontjából figyelembe vehetı egy fıre számított havi családi jövedelemhatárt úgy kell szabályozni, hogy az önkormányzat rendelete az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegénél, egyedülálló esetén annak 150%-ánál alacsonyabb jövedelmi jogosultsági feltételt nem írhat elı. (2) Az (1) bekezdésben, valamint a 43/A. (1) bekezdésében foglalt ápolási díj megállapítása során a okban foglaltakat megfelelıen alkalmazni kell. (3) A települési önkormányzat rendeletében szabályozhatja, hogy az ápolást végzı személy a kötelezettségét mely esetekben nem teljesíti [42. (2) bek. b) pont], valamint a házi segítségnyújtást nyújtó szolgáltató, intézmény feladatait ezen kötelezettség teljesítésének ellenırzésében. 44. (1) Az ápolási díj havi összege az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének a) a 41. (1) bekezdésében foglalt esetben 100%-a, b) a 43/A. (1) bekezdésében foglalt esetben 130%-a, c) a 43/B. (1) bekezdésében foglalt esetben legalább 80%-a. (2) Az ápolási díj havi összege a más rendszeres pénzellátásban részesülı jogosult esetén az (1) bekezdés szerinti összegnek és a jogosult részére folyósított más rendszeres pénzellátás havi összegének a különbözete. Ha a különbözet az ezer forintot nem éri el, a jogosult részére ezer forint összegő ápolási díjat kell megállapítani. (3) Az ápolási díj folyósításának idıtartama szolgálati idıre jogosít. Az ápolási díjban részesülı személy - ide nem értve a Tbj a alapján nyugdíjjárulék fizetésére nem kötelezett személyt - az ellátás után nyugdíjjárulék és magán-nyugdíjpénztári tagdíj fizetésére kötelezett. A települési önkormányzat az ápolási díj folyósításának idıtartamára a társadalombiztosítási járulék nyugdíjbiztosítási ágazatára jutó járulék fizetésére kötelezett. (4) Átmeneti segély 45. (1) A települési önkormányzat képviselı-testülete a létfenntartást veszélyeztetı rendkívüli élethelyzetbe került, valamint idıszakosan vagy tartósan létfenntartási gonddal küzdı személyek részére a rendeletében meghatározott átmeneti segélyt nyújt. Átmeneti segély pénzintézeti tevékenységnek nem minısülı kamatmentes kölcsön formájában is nyújtható. (2) Az átmeneti segély esetén az ellátás megállapításánál figyelembe vehetı egy fıre számított havi családi jövedelemhatárt az önkormányzat rendeletében úgy kell szabályozni, hogy az az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegénél, egyedül élı esetén annak 150%-ánál alacsonyabb nem lehet. (3) Az átmeneti segély adható alkalmanként és havi rendszerességgel. Az alkalmankénti segély gyógyszertámogatásként, illetve az egészségbiztosítás által nem vagy csak részben támogatott egészségügyi szolgáltatás díjaként is megítélhetı. A havi rendszerességgel adott átmeneti segély jövedelemkiegészítı támogatásként, rendszeres nevelési támogatásként, továbbá az önkormányzat rendeletében meghatározott más ellátási formaként is nyújtható.19 Page 19 of 71 (4) Elsısorban azokat a személyeket indokolt átmeneti segélyben részesíteni, akik önmaguk, illetve családjuk létfenntartásáról más módon nem tudnak gondoskodni, vagy alkalmanként jelentkezı többletkiadások, különösen betegség, elemi kár miatt anyagi segítségre szorulnak. (5) A fıvárosban - ha a fıvárosi önkormányzat és a kerületi önkormányzat másként nem állapodik meg - a hajléktalanok átmeneti segélyezése a fıvárosi önkormányzat feladata. Temetési segély 46. (1) A települési önkormányzat a rendeletében meghatározott feltételek szerint temetési segélyt állapíthat meg annak, aki a meghalt személy eltemettetésérıl gondoskodott annak ellenére, hogy arra nem volt köteles, vagy tartására köteles hozzátartozó volt ugyan, de a temetési költségek viselése a saját, illetve családja létfenntartását veszélyezteti. A jogosultság megállapítása szempontjából figyelembe vehetı egy fıre számított havi családi jövedelemhatárt az önkormányzat rendeletében úgy kell szabályozni, hogy az az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegénél, egyedül élı esetén annak 150%-ánál alacsonyabb nem lehet. (2) Temetési segély nem állapítható meg annak a személynek, aki a hadigondozásról szóló évi XLV. törvény alapján temetési hozzájárulásban részesül. (3) A temetési segély összege nem lehet kevesebb a helyben szokásos, legolcsóbb temetés költségének 10%-ánál, de elérheti annak teljes összegét, ha a temetési költségek viselése a kérelmezınek vagy családjának a létfenntartását veszélyezteti. III. Fejezet Természetben nyújtott szociális ellátások 47. (1) A képviselı-testület döntése alapján egyes pénzbeli ellátások egészben vagy részben természetbeni szociális ellátás formájában is nyújthatók. Természetbeni szociális ellátásként nyújtható a) a lakásfenntartási támogatás, b) az átmeneti segély, c) a temetési segély. (2) Természetbeni ellátás különösen az élelmiszer, a tankönyv, a tüzelı segély, a közüzemi díjak, illetve a gyermekintézmények térítési díjának kifizetése, valamint a családi szükségletek kielégítését szolgáló, gazdálkodást segítı támogatás. (3) A (2) bekezdés alkalmazásában családi szükségletek kielégítését szolgáló, gazdálkodást segítı támogatásnak minısül különösen a) a földhasználati lehetıség, b) a mezıgazdasági szolgáltatások és juttatások, c) a munkaeszközök és a munkavégzéshez szükséges forgó eszközök, d) a szaktanácsadás, a szakképzés biztosítása. (4) A családi szükségletek kielégítését szolgáló gazdálkodást segítı támogatás nyújtására akkor van mód, ha a települési önkormányzat rendeletben szabályozza a) a támogatás eljárási szabályait, b) a támogatás formáit és értékét, c) a támogatott jogait és kötelezettségeit, illetve a kötelezettség megszegésének következményeit. Köztemetés 48. (1) A haláleset helye szerint illetékes települési önkormányzat polgármesterének kell - a halálesetrıl való tudomásszerzést követı 30 napon belül - gondoskodnia az elhunyt személy közköltségen történı eltemettetésérıl, ha a) nincs vagy nem lelhetı fel az eltemettetésre köteles személy, vagy b) az eltemettetésre köteles személy az eltemettetésrıl nem gondoskodik. (2) Az elhunyt személy elhalálozása idıpontjában fennálló lakóhelye (a továbbiakban: utolsó lakóhely) szerinti települési önkormányzat a köztemetés költségét az (1) bekezdés szerinti önkormányzatnak megtéríti. A megtérítés iránti igényt a köztemetés elrendelésétıl számított hatvan napon belül kell bejelenteni.20 Page 20 of 71 (3) Az elhunyt személy utolsó lakóhelye szerinti települési önkormányzat a) a költségeket hagyatéki teherként a területileg illetékes közjegyzınél bejelenti, vagy b) az eltemettetésre köteles személyt a köztemetés költségeinek megtérítésére kötelezi. (4) Ha az elhunyt személynek utolsó lakóhelye nem volt, vagy az nem ismert, úgy a temetési költséget viselı önkormányzat a (3) bekezdés szerint jár el. Közgyógyellátás 49. (1) A közgyógyellátás a szociálisan rászorult személy részére az egészségi állapota megırzéséhez és helyreállításához kapcsolódó kiadásainak csökkentése érdekében biztosított hozzájárulás. (2) A közgyógyellátási igazolvánnyal (a továbbiakban: igazolvány) rendelkezı személy - külön jogszabályban meghatározottak szerint - térítésmentesen jogosult a társadalombiztosítási támogatásba befogadott a) járóbeteg-ellátás keretében rendelhetı gyógyszerekre - ideértve a különleges táplálkozási igényt kielégítı tápszereket is - gyógyszerkerete erejéig, b) egyes, külön jogszabályban meghatározott gyógyászati segédeszközökre, ideértve a protetikai és fogszabályozó eszközöket is, valamint azok javítására és kölcsönzésére, továbbá c) az orvosi rehabilitáció céljából igénybe vehetı gyógyászati ellátásokra [az a)-c) pont szerintiek a továbbiakban együtt: gyógyító ellátás]. (3) A (2) bekezdés b)-c) pontja szerinti esetben a közfinanszírozás alapjául elfogadott ár erejéig vehetı igénybe térítésmentesen az ellátás. (4) A gyógyszerkeret a) a rendszeres gyógyszerszükséglet támogatását szolgáló egyéni gyógyszerkeretbıl, és b) az akut megbetegedésbıl eredı gyógyszerszükséglet támogatását szolgáló eseti keretbıl tevıdik össze. 50. (1) Közgyógyellátásra jogosult a) a bentlakásos gyermek- és ifjúságvédelmi intézményben lakó, az átmeneti gondozott, az átmeneti és tartós nevelésbe vett kiskorú; b) a 37/A. (1) bekezdésének a) pontja szerint rendszeres szociális segélyben részesülı; c) a pénzellátásban részesülı hadigondozott és a nemzeti gondozott; d) e) a központi szociális segélyben részesülı; f) a rokkantsági járadékos; g) az, aki I., II. csoportú rokkantsága alapján részesül nyugellátásban, baleseti nyugellátásban; h) az, aki, vagy aki után szülıje vagy eltartója magasabb összegő családi pótlékban részesül. (2) Közgyógyellátásra jogosult az a személy is, akinek esetében a havi rendszeres gyógyító ellátásnak a területileg illetékes megyei (fıvárosi) egészségbiztosítási pénztár (a továbbiakban: MEP) által elismert térítési díja (a továbbiakban: rendszeres gyógyító ellátás költsége) az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének a 10%-át meghaladja, feltéve, hogy a családjában az egy fıre jutó havi jövedelem nem éri el az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét, egyedül élı esetén 150%-át. (3) Az (1)-(2) bekezdésben foglaltakon kívül az a szociálisan rászorult személy is jogosult közgyógyellátásra, akinek esetében a települési önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek fennállnak. Az önkormányzat rendeletében a) az egy fıre számított havi családi jövedelemhatárt úgy kell szabályozni, hogy az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 150%-ánál, egyedül élı esetén annak 200%-ánál alacsonyabb jövedelmet, továbbá b) a havi rendszeres gyógyító ellátás költségének mértékeként az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 25%-át meghaladó összeget jogosultsági feltételként nem lehet elıírni; a szociális rászorultság további feltételeit az önkormányzat a helyi viszonyoknak megfelelıen szabályozza. Több megjelenítése
TÁJÉKOZTATÓ RENDSZERES SZOCIÁLIS SEGÉLYRL A rendszeres szociális segély, olyan szociális rászorultságtól függ pénzbeli ellátás, amelyet a települési önkormányzatok biztosítanak a jogosultsági feltételeknek Részletesebben Kozármisleny Község Önkormányzata Képviselő-testületének 13/2004.(V. 20.) Ök. számú rendelete
Kozármisleny Község Önkormányzata Képviselő-testületének 13/2004.(V. 20.) Ök. számú rendelete a szociális igazgatásról és ellátásról, valamint a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 12/2003. Részletesebben K É R E L E M a rendszeres szociális segély megállapítására
I. Személyi adatok K É R E L E M a rendszeres szociális segély megállapítására 1. A kérelmezı személyre vonatkozó személyi adatok: Neve:.. Születési neve: Anyja neve: Születési hely, év, hó, nap:. Lakóhely: Részletesebben Magyarország.hu - Rendszeres szociális segély
Page 1 of 5 Rendszeres szociális segély Létrehozva: 2006. március 29., szerda Módosítva: 2008. január 21., hétfő Ki jogosult a rendszeres szociális segélyre? Ki minősül egészségkárosodottnak? Ki számít Részletesebben JÖVEDELEMNYILATKOZAT
Az ügytípus megnevezése Hatáskörrel rendelkező szerv Eljáró szerv Illetékességi terület Eljárási illeték Ügyintézéshez szükséges dokumentumok Alapvető eljárási szabályok (jogszabályok) Eljárás megindító Részletesebben Polgármesteri Hivatal 9545 Jánosháza Batthyány u. 2. ELİTERJESZTÉS
Polgármesteri Hivatal 9545 Jánosháza Batthyány u. 2. Tisztelt Képviselı-testület! ELİTERJESZTÉS Jánosháza Nagyközség Önkormányzatának Képviselı-testülete 2010. augusztus 3-i ülésére 3. számú napirendi Részletesebben IDŐSKORÚAK JÁRADÉKA. Az időskorúak járadéka a megélhetést biztosító jövedelemmel nem rendelkező időskorú személyek részére nyújtott támogatás.
Kérelem egészségügyi szolgáltatásra való jogosultság megállapítására 1.Személyi adatok: ( A kérelmezı személyre vonatkozó személyi adatok: ) Neve:... Születési neve:... Anyja neve:... Születési hely, év, Részletesebben AKTÍV KORÚAK ELLÁTÁSA
AKTÍV KORÚAK ELLÁTÁSA Az aktív korúak ellátását a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló (1993. évi III.) törvény szabályozza, a 33.. 37/G. -ig. Az aktív korúak ellátása a hátrányos munkaerő-piaci Részletesebben I. Saját jogon járó nemzeti helytállásért pótlék elismerése
I. Saját jogon járó nemzeti helytállásért pótlék elismerése Jogosultság Saját jogon pótlékra jogosult az a személy, aki a./- magyar állampolgár és állandó jelleggel Magyarországon tartózkodik, valamint Részletesebben Pécs Megyei Jogú Város Közgyűlésének. 25/2000.(04.29.)sz. rendelete
Kisoroszi Község Önkormányzata Képviselő-testületének 4/2008. (III. 28.) rendelete Kisoroszi Község Önkormányzata Képviselő-testületének 3/2006. (II. 23.) rendelete a pénzbeli és természetben nyújtott Részletesebben KÉRELEM a rendszeres szociális segély megállapítására
I. Személyi adatok KÉRELEM a rendszeres szociális segély megállapítására 1. A kérelmezı személyre vonatkozó személyi adatok: Neve:... Születési neve:... Anyja neve:... Születési hely, év, hó, nap:... Lakóhely:... Részletesebben 1.. 2.. A rendelet 2.. (3) bekezdés b) pontja helyébe az alábbi rendelkezés lép:
11. Szociális igazgatás 1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról Szociális igazgatás Ügyfelet érintő jog és kötelezettség megállapítása, Szociális ellátásra való jogosultság, Részletesebben Tájékoztató a szociális ellátásokról a SINOSZ tagjai számára Szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások
Letenye Város Önkormányzata Képviselı-testületének 4/2008. (IV. 3.) számú rendelete a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások térítési díjáról (módosításokkal egységes szerkezetben) A szociális Részletesebben Rendszeres szociális segély. Ügyleírás: Szükséges okiratok:
I. Alapadatok 1. számú melléklet a 138/2006. (VI. 29.) Korm. rendelethez Igényllap a távh- vagy gázártámogatás megállapításához 1. A kérelmez személyre vonatkozó személyi adatok: Neve:... Születési neve:... Részletesebben 11/2008./IV.24./ számú. r e n d e l e t e A GYERMEKVÉDELEM HELYI SZABÁLYOZÁSÁRÓL
TÓSZEG KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELİ-TESTÜLETÉNEK 11/2008./IV.24./ számú r e n d e l e t e A GYERMEKVÉDELEM HELYI SZABÁLYOZÁSÁRÓL 2 Tószeg község önkormányzati képviselı-testülete a helyi önkormányzatokról Részletesebben KÉRELEM Gyermekétkeztetési kedvezmény megállapításához
Kérelem aktív korúak ellátásának megállapítására I. SZEMÉLYI ADATOK 1. A kérelmezı személyre vonatkozó személyi adatok: Neve:... Születési neve:... Anyja neve:... Születési hely, év, hó, nap:... Lakóhely:... Részletesebben Község Önkormányzat Képviselő-testületének 6/2015.(II.26.) önkormányzati rendelete az egyes szociális ellátási formák helyi szabályozásáról
Község Önkormányzat Képviselő-testületének 6/2015.(II.26.) önkormányzati rendelete az egyes szociális ellátási formák helyi szabályozásáról Kocs Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a szociális Részletesebben 2010/2011-es tanév II. félévére
Pályázati felhívás Bőcs Község Önkormányzatának Képviselőtestülete pályázatot hirdet középiskolában nappali tagozaton tanulói jogviszonnyal rendelkezők tanulmányainak támogatására. 2010/2011-es tanév II. Részletesebben KÉRELEM a rendszeres szociális segély megállapítására. Neve:... Születési neve: Anyja neve: Születési hely, év, hó, nap
Hajdúszoboszló Város Jegyzıjének 4200 Hajdúszoboszló, Hısök tere 1. Kérelem aktív korúak ellátásának megállapítására I. Személyes adatok 1. A kérelmezı személyre vonatkozó személyes adatok: Neve:... Születési Részletesebben KÉRELEM Rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény megállapítására
KÉRELEM Rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény megállapítására Alulírott kérem, hogy gyermekeim részére a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultságot szíveskedjenek megállapítani. NYILATKOZAT Részletesebben Kérelem aktív korúak ellátásának megállapítására
1. Személyes adatok Homokmégy Község Önkormányzata 3. számú melléklet a 63/2006. (III. 27.) Korm. Rendelethez Kérelem aktív korúak ellátásának megállapítására 1.1. A kérelmezı személyre vonatkozó személyes Részletesebben Rendkívüli gyermekvédelmi támogatás
I. Az ápolást végzı személyre vonatkozó adatok KÉRELEM az ápolási díj megállapítására 1. Személyi adatok Neve:... Születési neve:... Anyja neve:... Születési hely, év, hó, nap:... Lakóhely:... Tartózkodási Részletesebben Az R. 3. c) pontjának cb) alpontja helyébe a következı rendelkezés lép: cb) Humánszolgáltatási Központ szolgáltatásában:
Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyőlésének 2/2011. (II. 9.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelmi ellátások helyi szabályozásáról szóló 35/2001. (XII. 21.) önkormányzati rendelet módosításáról Részletesebben Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Képviselő-testületének. 12/2006. (III. 13.) rendelete 1
Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Képviselő-testületének 12/2006. (III. 13.) rendelete 1 a szociális igazgatásról és egyes szociális ellátásokról szóló 8/1996. (IV. 1.) rendelet módosításáról Óbuda-Békásmegyer Részletesebben Salgótarján Megyei Jogú Város Önkormányzat Polgármesteri Hivatal Gyámhivatal KÉRELEM. gyermektartásdíj állami megelőlegezéséhez. Lakóhelye:...
Salgótarján Megyei Jogú Város Önkormányzat Polgármesteri Hivatal Gyámhivatal KÉRELEM gyermektartásdíj állami megelőlegezéséhez Kérelmező adatai: Kérelmező neve (leánykori név):... Születési hely, idő:...,...év,...hó,...nap Részletesebben NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK 19/2004. (VI.24.) KGY. r e n d e l e t e
NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK 19/2004. (VI.24.) KGY r e n d e l e t e szociális és gyermekvédelmi helyi önkormányzati rendeletek módosításáról Nyíregyháza Megyei Jogú Város Közgyűlése a helyi Részletesebben Szomor Község Önkormányzata Képviselő-testületének 12/2015. (XI.5.) önkormányzati rendelete a szociális tüzelőanyag támogatás helyi szabályairól
1. számú melléklet a 141/2005. (VII. 27.) Korm. rendelethez [6. számú melléklet a 32/1993. (II. 17.) Korm. rendelethez] I. Az ápolást végzı személyre vonatkozó adatok Kérelem az ápolási díj megállapítására Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ. Ki tekinthetı álláskeresınek, és mi illeti meg?
TÁJÉKOZTATÓ Ahhoz, hogy az álláskeresıt az egyes támogatások megillessék, illetve alkalmazása esetén munkáltatója támogatást igényelhessen foglalkoztatásához, álláskeresıként történı regisztrálását kell Részletesebben Sajószöged Önkormányzat Képviselı-testületének 11/2006.(IV.27.) számú rendelete a gyermekek támogatásáról, a gyermekjóléti alapellátásokról
Aktív korúak ellátása Célja Feltétel Ellátás nyújtása olyan aktív korú személyeknek és családjuknak, akik a munkaerő-piacon hátrányos helyzetben vannak. Kiegészítő támogatás, akkor kaphatja a jogosult, Részletesebben Egészségügyi szolgáltatásra való jogosultság megállapítása. Járulékfizetés alapjának igazolása
Budapest Fıváros IV. kerület, Újpest Önkormányzat Polgármesteri Hivatal SZOCIÁLIS OSZTÁLY :1042 Budapest, Király u.12-14. :231-3101 e-mail: szocialis_osztaly@ujpest.hu Egészségügyi szolgáltatásra való Részletesebben F O R M A N Y OM T AT V Á N Y szociális tűzifa támogatás igényléséhez
F O R M A N Y OM T AT V Á N Y szociális tűzifa támogatás igényléséhez Név /leánykori is / Születési hely, idő: Anyja neve: Társadalombiztosítási Azonosító Jel: A kérelmező családi állapota*: nőtlen, hajadon, Részletesebben 3. számú melléklet a 149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelethez
3. számú melléklet a 149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelethez Kérelem a rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény megállapításához Alulírott kérem, hogy részemre/gyermekeim részére a rendszeres gyermekvédelmi Részletesebben 9. számú melléklet a 63/2006. (III. 27.) Korm. Rendelethez. KÉRELEM a közgyógyellátás megállapítására
I. A kérelmezı személyes adatai 9. számú melléklet a 63/2006. (III. 27.) Korm. Rendelethez KÉRELEM a közgyógyellátás megállapítására Neve:... Születési neve:... Anyja neve:... Születési hely, év, hó, nap:... Részletesebben KÉRELEM települési gyógyszertámogatás megállapítására
KÉRELEM Rendkívüli települési támogatás megállapításához 1. A kérelmező adatai Házas- vagy élettárs adatai Név: Születési név: Születési hely: Születési idő: Anyja neve: Lakóhely: Tartózkodási hely: TAJ Részletesebben NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK. 20/2000.(V.1.) számú. r e n d e l e t e
NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK 20/2000.(V.1.) számú r e n d e l e t e a szociális rászorultságtól függő egyes pénzbeli és természetben nyújtott szociális ellátásokról szóló 46/1999.(X.1.)számú Részletesebben Alulírott, kérem T.Címet, hogy szíveskedjen részemre eseti átmeneti segélyt megállapítani.
I. Személyi adatok 3. számú melléklet a 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelethez KÉRELEM a rendszeres szociális segély megállapítására 1. A kérelmező személyre vonatkozó személyi adatok: Neve:... Születési Részletesebben SAJTOSKÁL KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELİ-TESTÜLETÉNEK 20 / 2005/ XII.28. / SZÁMÚ RENDELETE A GYERMEKVÉDELEM HELYI SZABÁLYOZÁSÁRÓL /EGYSÉGES SZERKEZET/
SAJTOSKÁL KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELİ-TESTÜLETÉNEK 20 / 2005/ XII.28. / SZÁMÚ RENDELETE A GYERMEKVÉDELEM HELYI SZABÁLYOZÁSÁRÓL /EGYSÉGES SZERKEZET/ Sajtoskál község Önkormányzatának Képviselı-testülete Részletesebben KÉRELEM. BEISKOLÁZÁSI SEGÉLY MEGÁLLAPÍTÁSÁHOZ (Tankönyv és Tanszertámogatás)
4. számú melléklet a 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelethez I. Az ápolást végzı személyre vonatkozó adatok KÉRELEM az ápolási díj megállapítására 1. Személyi adatok Neve:... Születési neve:... Anyja neve:... Részletesebben K É R E L E M lakásfenntartási támogatás megállapításához. I. KÉRELMEZŐ ADATAI 1.Kérelmező neve: születési neve: 3. Anyja neve:
KÉRELEM az ápolási díj megállapítására I. Az ápolást végzı személyre vonatkozó adatok 1. Személyi adatok Neve: Születési neve: Anyja neve:. Születési hely, év, hó, nap:.. Lakóhely:. Tartózkodási hely: Részletesebben Jövedelemnyilatkozat a személyi térítési díj megállapításához
Zsámbék Város Polgármesteri Hivatala 2072 Zsámbék, Rácváros u. 2-4. Tel.: (36)-23-565-610, (36)-23-565-612 Fax: (36)-565-629 E-mail: hivatal@zsambek.hu Web: www.zsambek.hu 4. számú melléklet a 63/2006. Részletesebben 1993. évi III. törvény. a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról. I. Fejezet. Általános rendelkezések. I. cím. A törvény célja. II.
A szociális ellátás feltételeinek biztosítása, a nemzetközi egyezményekben, így különösen az ENSZ Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Egyezségokmányában, továbbá a szociális jogok érvényre juttatása Részletesebben Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgy
Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyűlésének 4/2004. (02.20.) számú rendelete az önkormányzat pénzbeli és természetben nyújtott szociális ellátásairól és gyermekvédelmi támogatásairól szóló 27/2003. Részletesebben N Y I L A T K O Z A T
N Y I L A T K O Z A T gyermekétkeztetés normatív kedvezményének igénybevételéhez bölcsődei ellátás és óvodai nevelés esetén 1. Alulírott:... Születési neve:... Születési hely, idő:... Anyja neve:... Lakcíme:..., Részletesebben 10/2004. (VII.02.) rendelete
NAGYTEVEL KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK 10/2004. (VII.02.) rendelete Egyes önkormányzati rendeletek módosításáról Nagytevel Község Önkormányzat Képviselőtestülete /Továbbiakban: Képviselőtestület/ Részletesebben Kérelem a közgyógyellátás megállapítására
Nyilatkozat a rendszeres szociális segély felülvizsgálatához I. Személyi adatok 1. A kérelmező személyre vonatkozó személyi adatok: Neve:... Születési neve:... Anyja neve:... Születési hely, év, hó, nap:... Részletesebben Döntést hozza: Szociális Bizottság
Lakásfenntartási támogatás Leírás A lakásfenntartási támogatás a szociálisan rászorult személyeknek, családoknak az általuk lakott lakás vagy nem lakás céljára szolgáló helyiség fenntartásával kapcsolatos Részletesebben (4) 5 A gyermek átmeneti gondozása az annak alapjául szolgálók fennállásáig, de legfeljebb 12 hónapig tart.
Gárdony Város Önkormányzat Képviselı-testületének 1/2000. (I. 30.) számú rendelete a gyermekek átmeneti gondozása keretében megvalósítandó helyettes szülıi tevékenységrıl 1 (az idıközbeni módosításokkal Részletesebben Egészségügyi szolgáltatásra való jogosultság megállapítása
Budapest Fıváros IV. kerület, Újpest Önkormányzat Polgármesteri Hivatal SZOCIÁLIS OSZTÁLY :1042 Budapest, Király u.12-14. :231-3101 e-mail: szocialis_osztaly@ujpest.hu Egészségügyi szolgáltatásra való Részletesebben Mérk Nagyközség Képviselőtestületének. 11/2008./VIII.29./ kt. rendelete
Mérk Nagyközség Képviselőtestületének 11/2008./VIII.29./ kt. rendelete A pénzben és természetben nyújtott egyes szociális ellátások helyi szabályozásáról szóló 4/2008/II.22./ Kt. rendelet módosítása, egységes Részletesebben IGÉNYLŐ LAP A KÖZGYÓGYELLÁTÁSRA VALÓ JOGOSULTSÁG MEGÁLLAPÍTÁSÁHOZ (Kérjük olvashatóan kitölteni!)
IGÉNYLŐ LAP A KÖZGYÓGYELLÁTÁSRA VALÓ JOGOSULTSÁG MEGÁLLAPÍTÁSÁHOZ (Kérjük olvashatóan kitölteni!) I. A kérelmező személyi adatai Név:... Születési név:... Születési hely:...év:...hónap:...nap:..... Anyja Részletesebben 15/2014. (XI.17.) önkormányzati rendelete. a szociális célú tüzifa juttatásról /Egységes szerkezetben/
TISZASZENTIMRE KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 15/2014. (XI.17.) önkormányzati rendelete a szociális célú tüzifa juttatásról /Egységes szerkezetben/ Tiszaszentimre Községi Önkormányzat Képviselő-testülete Részletesebben Módosította: a) 45/2007. (XII. 22.) /2008. I. 1-2009. X. 31./
Budapest Főváros Terézváros Önkormányzat 3/2006. (I. 30.) rendelete a szociális rászorultságtól függő egyes pénzbeli és természetbeni gyermekvédelmi ellátásokról Módosította: a) 45/2007. (XII. 22.) /2008. Részletesebben kérem a megelılegezését,
Aktív korúak ellátása 1993. évi III. törvény 33. (1) Az aktív korúak ellátása a hátrányos munkaerő-piaci helyzetű aktív korú személyek és családjuk részére nyújtott ellátás. A jegyző aktív korúak ellátására Részletesebben Az Ör. 1. (2) bekezdése hatályát veszti. Az Ör. 2. -a helyébe a következő rendelkezés lép:
Péteri Község Önkormányzat Képviselő-testületének 15/2011. (IX.23.) önkormányzati rendelete a szociális igazgatás és szociális ellátások helyi szabályairól szóló 13/2008.(X.09.) számú és a 6/2009.(III.19.) Részletesebben Fehérgyarmat Város Önkormányzat. 3/2004. (III.1.) Önk. r e n d e l e t e. egyes szociális ellátások helyi szabályairól
Fehérgyarmat Város Önkormányzat 3/2004. (III..) Önk. r e n d e l e t e egyes szociális ellátások helyi szabályairól Fehérgyarmat Város Önkormányzata a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló Részletesebben PEST MEGYEI KORMÁNYHIVATAL VÁCI JÁRÁSI HIVATALA
PEST MEGYEI KORMÁNYHIVATAL VÁCI JÁRÁSI HIVATALA HATÓSÁGI OSZTÁLY KÉRELEM a közgyógyellátás megállapítására 1. A kérelmezı személyre vonatkozó adatok: 1.1.Neve: 1.2. Születési neve:. 1.3. Anyja neve:... Részletesebben KÉRELEM. az ápolási díj megállapítására. 1.1.1. Neve:...
1. Az ápolást végző személyre vonatkozó adatok 1.1. Személyes adatok KÉRELEM az ápolási díj megállapítására 1.1.1. Neve:... 1.1.2. Születési neve:... 1.1.3. Anyja neve:... 1.1.4. Születési hely, idő (év, Részletesebben KÉRELEM rendszeres szociális segély megállapítására/felülvizsgálatára
KÉRELEM tankönyvtámogatás megállapításához I. Személyi adatok 1. A kérelmező személyre vonatkozó személyi adatok: Neve:... Születési neve:... Anyja neve:... Születési hely,év,hó,nap:... állampolgársága:. Részletesebben A kérelemre indult segélyezési ügyben a kérelmezı köteles családi jövedelmét igazolni.
Ócsárd Község Önkormányzati Képviselıtestületének többszörösen módosított és kiegészített 4/1993. /V.19./ Önk.kt.sz. rendelete az egyes szociális ellátásokról és hatáskör átadásáról. A képviselıtestület Részletesebben KÉRELEM a normatív lakásfenntartási támogatás megállapítására
I. Személyi adatok KÉRELEM a normatív lakásfenntartási támogatás megállapítására Kérelmező neve :...... Születési neve:...... Születési helye, ideje:...... Anyja neve:...... Lakóhely:...... Tartózkodási Részletesebben Zalaszántó község Önkormányzati Képviselı-testülete. 6/2004. (VII. 14.) számú R E N D E L E T E
Zalaszántó község Önkormányzati Képviselı-testülete 6/2004. (VII. 14.) számú R E N D E L E T E az önkormányzat által biztosított gyermekvédelmi ellátásokról (Egységes szerkezetben.) Egységes szerkezetbe Részletesebben Szeged Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyőlésének 32/2012. (X.01.) önkormányzati rendelete
Szeged Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyőlésének 32/2012. (X.01.) önkormányzati rendelete a köznevelési intézményekben térítésmentesen, valamint térítési díj és tandíj ellenében biztosított köznevelési Részletesebben KÉRELEM aktív korúak ellátásának megállapítására
3. számú melléklet a 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelethez I. Személyi adatok KÉRELEM aktív korúak ellátásának megállapítására 1. A kérelmezı személyre vonatkozó személyi adatok: Neve:... Születési neve:... Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság