text:
⭐A szőken értelmezett elháríthatatlan külsı okot, azaz a vis maiort, összetevıi alapján a következıképpen bonthatjuk elemeire:
A szőken értelmezett elháríthatatlan külsı okot, azaz a vis maiort, összetevıi alapján a következıképpen bonthatjuk elemeire:
Download "A szőken értelmezett elháríthatatlan külsı okot, azaz a vis maiort, összetevıi alapján a következıképpen bonthatjuk elemeire:"
1 A vis maior Elháríthatatlanság elméletben és gyakorlatban A szerzıdéses kapcsolatokban, de a szerzıdésen kívüli károkozás során is a felek - természetesen a felelısségük kizárása, csökkentése érdekében - gyakran hivatkoznak rajtuk kívül álló elháríthatatlan eseményekre, cselekményekre, amelyek adott esetben a szerzıdésben vállalt kötelezettségeik teljes lehetetlenülését eredményezik, vagy éppen ezek bekövetkeztének bizonyítása vezethet a felelısség alóli mentesülésükhöz. Bár a magyar polgári jog kifejezetten nem nevesíti a vis maior jogintézményét, mégis vannak a Polgári Törvénykönyvnek olyan szakaszai, amelyek alkalmazása során felmerülhet az elkerülhetetlen külsı ok szerepe. A magyar jog nem határozza meg a vis maior fogalmát, így leginkább az "elháríthatatlan külsı ok" megjelölés áll legközelebb hozzá, ami azonban a vis maiornál valamivel tágabb "kategória", hiszen idetartozik harmadik személy elháríthatatlan cselekménye, de más külsı elháríthatatlan erı is, amennyiben az nem volt elıre látható, s így váratlanul fejti ki hatását. A vis maior elemei A szőken értelmezett elháríthatatlan külsı okot, azaz a vis maiort, összetevıi alapján a következıképpen bonthatjuk elemeire: 1. Elháríthatatlanság: mértéke az egyes emberhez viszonyítva az az elvárható gondosság, amelyet tanúsítva a jogviszony alanya mentesülhet a felelısség alól az elháríthatatlan esemény bekövetkezésekor, hiszen ami ellen elvárható gondossággal védekezni lehet, az semmiképpen sem minısülhet vis maiornak. 2. Meghatározó tényezıje a vis maiornak az elıre nem láthatóság, hiszen amire számítani lehet, az ellen a védekezés is lényegesen könnyebb. Természetesen ez nem a vis maior jellegő erı elhárítására való felkészültséget jelenti, hanem csupán azt, hogy pl. egy szerzıdésben vállalt szolgáltatás tárgyát - annak érdekében, hogy kikerülje "az elpusztulást" - a vis maior jellegő erı hatókörébıl elhelyezzük. 3. Vitathatatlanul idetartozik a fel nem róhatóság is, mert megeshet, hogy az elháríthatatlan külsı erıkhöz vezetı okfolyamatot a kötelezett indította el vagy befolyásolta, illetve akár segítette is ezt az erıt behatásában. A veszélyes üzem mőködésébıl eredı károk A Polgári Törvénykönyv (Ptk.) ának (1) bekezdése szerint, aki fokozott veszéllyel járó tevékenységet folytat, köteles az ebbıl eredı kárt megtéríteni. Mentesül a felelısség alól, ha bizonyítja, hogy a kárt olyan elháríthatatlan ok idézte elı, amely a fokozott veszéllyel járó tevékenység körén kívül esik. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni arra is, aki az emberi környezetet veszélyeztetı tevékenységével másnak kárt okoz. A Ptk. miniszteri indokolása szerint a reparáció és a prevenció elvébıl következıen az, aki veszélyes üzemmel kapcsolatos tevékenységet végez, az abból származó károkért köteles helytállni, és csak kivételes esetekben mentesülhet a felelısség alól. Ez a kimentı jellegő felelısség tipikus példája. w w w.stampede.hu Oldal: 12 Fokozott veszéllyel járó tevékenységek Fontos kérdés a felelısség megállapítása szempontjából, hogy mi minısül egyáltalán fokozott veszéllyel járó - vagyis csekély hiba esetén is aránytalanul súlyos károkat eredményezı - tevékenységnek. A teljesség igénye nélkül, csak példálózó felsorolás: gépi erıvel mőködı berendezések, gépjármővek, gáz- és vízmővek; robbanóanyag, lıfegyver gyártása, tartása, mérgezı anyagok gyártása, tartása, használata, sugárzó anyagok, tőz (pirotechnikai eszközök használata) stb. Természetesen a tudományos és a technikai fejlıdés következtében egyre inkább bıvül a fokozott veszéllyel járó tevékenységek köre. Kimentésre okot adó körülmények A Ptk. rendelkezése folytán az elıbb felsorolt tevékenységek üzemben tartója csak elháríthatatlan külsı okra hivatkozással mentheti ki magát, tehát az üzemi tevékenységi körén kívül esı oknál. A veszélyes üzemmel kapcsolatos bírói gyakorlat ennek megfelelıen ki is alakította magának a vis maior eseménykört, így ebbe tartozik a földrengés, az árvíz, a villámcsapás (ahol nincs villámhárító), a rendkívüli erejő vihar, a felhıszakadás. További kimentési ok lehet azonban a bírói gyakorlat szerint az állat, a harmadik személy, illetve a károsult közrehatása a kár bekövetkeztében. Említést érdemel, hogy nem tekinthetı külsı oknak a veszélyes üzem mőszaki hibája, a kezelı hibája, vagy a vele történt váratlan esemény. Erre tekintettel állapította meg a bíróság, hogy a gépkocsivezetı betegsége és az ezzel járó hirtelen eszméletvesztése nem minısül a fokozott veszéllyel járó tevékenység körén kívül esı elháríthatatlan oknak (BH 1975/267. számú jogeset). Elháríthatatlanság A joggyakorlat szerint egyébként az elháríthatatlanság akkor állapítható meg, ha a technika adott fejlettségi szintjére és a gazdaság teherbíró képességére is figyelemmel objektíve nem áll fenn a védekezés lehetısége. Megállapította viszont a bíróság a MÁV felelısségét, amikor a károsult ittasan - a jeges, csúszós körülmények miatt, és annak következtében, hogy a vasútállomást megkerülve próbált a mozgó vonatra felugrani - a vonat alá esett és súlyos sérüléseket szenvedett. A MÁV természetesen ezt olyan elháríthatatlan okként jelölte meg, amely a fokozott veszéllyel járó tevékenysége körén kívül esik. A jogerıs ítélet elleni felülvizsgálati eljárásban a Legfelsıbb Bíróság rámutatott, hogy az említett körülmények között eleve számolni lehet a baleset bekövetkeztével, így a MÁV-nak mint üzemben tartónak minden lehetséges és célravezetı intézkedést meg kell tennie a baleset elhárítására. Ha pedig ezt elmulasztja, eredményesen nem hivatkozhat az elháríthatatlanságra. A perbeli esetben is megakadályozható lett volna a szabad átjárás, ha a sínekre való lejáratot ajtó vagy sorompó zárja el. Mindezekre tekintettel a MÁV a Ptk ának (1) bekezdése alapján nem tudta magát kimenteni a felelısség alól. Természetesen tekintettel kell lenni a balesetet szenvedett személy felróható magatartására is, mely alkalmas annak megállapítására, hogy a baleset részben ebbıl a magatartásból származott (kármegosztás). Félreértésekre adhat okot és így nem lehetséges a jogi helyzet egyértelmő tisztázása, ha az elháríthatatlanság megítélése csupán a károkozás pillanatára szorítkozik, mert - ahogy a Legfelsıbb Bíróság is hivatkozik rá egyik ítéletében - figyelembe kell venni a fokozott veszéllyel járó tevékenység folytatójának egész elızı magatartását is, valamint általában annak a helyzetnek a kialakulására vezetı valamennyi tényezıt, amelynek alapján a károsító cselekmény bekövetkezett. Egy konkrét esetben a sérült - aki egyébként erısen alkoholos állapotban volt - olyan közel került a veszélyes üzemő gép kezelıjéhez annak háta mögött, hogy az képtelen volt a helyzetet elhárítani, és súlyos sérüléseket okozott a társának. A Legfelsıbb Bíróság az ügyben kifejtette, hogy a károsultnak a veszélyes munkatérben a felperes által nem észlelhetıen történt elhelyezkedése, alkoholos állapota, valamint a munkafolyamat figyelmen kívül hagyása olyan felróható magatartás, amely nem ad okot a kármegosztásra, és az üzemben tartó felelısségének teljes mentesüléséhez vezet. Történeti elızmények A köztudatban a vis maiort természetesen a római jog termékeként tartják számon, ám azt kevesen tudják, hogy már a babiloni jogban is volt lehetıség a felelısség alóli mentesülésre, ha pl. az adós vetését a természeti erık megsemmisítették, vagy éppenséggel ha a földmőves állatot bérelt és azt valamely állat elpusztította, akkor a kárt teljes egészében a tulajdonos viselte. A római jogban a vis maior olyan erıt, eseményt jelentett, amelynek egyetlen ember sem tud ellenállni, melyet senki sem tud elhárítani. Ilyenek bizonyos természeti csapások, pl.: földrengés, árvíz, tőzvész, szélvihar stb., de ilyennek tekintették a rómaiak az olyan emberi megmozdulásokat is, amelyek ellenállhatatlanul, elemi erıvel hatnak (pl.: háború, forradalom). Ezek az események abszolút jellegőek, s így nem az egyes személyekhez kell viszonyítani ıket, hanem azt kell nézni, vizsgálni, hogy akadna-e egyáltalán olyan ember, aki az eseményt egyáltalán el tudná hárítani. A rómaiak a vis w w w.stampede.hu Oldal: 23 maiorért általában senkit nem tettek felelıssé, persze azért itt is akadtak kivételek: például ha a vis maiorért szerzıdésben vállalta valaki a felelısséget (a mai biztosítók ókori elıdei); ha az illetı tehet arról, hogy a dolgát vis maior érhette; végül, ha a vis maiorral kapcsolatos mentési munkálatok során a maga dolgát elınyben részesítette. Az angolszász országok a vallási eredető és így jogilag kevésbé használható "act of God" klauzulát használják, amit kizárólag természeti erıkre vonatkoztatva alkalmaznak. A háborús eseményekre viszont a "Force Mayor" kifejezést használják. LEHETETLENÜLÉSTÍPUSOK A SZERZİDÉSES VISZONYOKBAN Bár a magyar jog kifejezetten nem használja a vis maior fogalmát, a felek a szerzıdéses kapcsolatokban mégis gyakorta hivatkoznak taxatíve nem is felsorolható, rajtuk kívülálló és az általuk vállalt szerzıdési kötelezettségek teljesítésének sikerességét befolyásoló körülményekre, tényezıkre, amelyek azonban - tágan értelmezve - megfelelnek azoknak a szempontoknak, amelyek alapján a vis maiort is körülhatároljuk (elıre nem láthatóság, az elháríthatatlanság és a fel nem róhatóság). A Ptk ának (1) bekezdése szabályozza a teljesítés lehetetlenné válását. Eszerint, ha a teljesítés olyan okból válik lehetetlenné, amelyért egyik fél sem felelıs, a szerzıdés megszőnik. A teljesítés lehetetlenné válásáról tudomást szerzı fél haladéktalanul köteles errıl a másik felet értesíteni. Az értesítés elmulasztásából eredı kárért a mulasztó felelıs. Természetesen a felelısség elhárítása érdekében a felek igyekeznek is ezt a klauzulát alkalmazni, ám ez csak több-kevesebb sikerrel jár, mert a perek nem kis százalékában valamelyik peres fél felelıssége valamilyen mértékben mégiscsak megállapítást nyer. Éppen ezért mondja ki azt is a Ptk ának (2)-(3) bekezdése, hogy amennyiben a teljesítés olyan okból vált lehetetlenné, amelyért a kötelezett felelıs, a jogosult a teljesítés elmaradása miatt kártérítést követelhet, ha pedig a teljesítés olyan okból vált lehetetlenné, amelyért a jogosult felelıs, a kötelezett szabadul a tartozása alól, és követelheti kárának megtérítését. Ha a szerzıdésszegés oldaláról közelítjük meg a lehetetlenülést, akkor ez azt jelenti, hogy a teljesítés utólag és végleg válik lehetetlenné, de nincs késedelem, illetıleg annak jogkövetkezményeit nem lehet alkalmazni. A magyar bírói gyakorlat elismeri a jogi, fizikai, érdekbeli és a gazdasági lehetetlenülést. Jogi lehetetlenülés Jogi lehetetlenülésrıl beszélünk, ha például a szolgáltatásnak utólag jogi akadálya keletkezik idıközbeni jogszabályváltozás (pl. exporttilalom) miatt vagy hatósági hozzájárulás elmaradása következtében. Ez utóbbival kapcsolatban mondta ki a Legfelsıbb Bíróság egy konkrét eset kapcsán, hogy ha a hatóság által a szerzıdés megkötése után tett intézkedés következtében a szerzıdést az eredeti feltételekkel már nem lehet megvalósítani, és a felek a szerzıdést megfelelıen nem módosítják, a szerzıdés teljesítése olyan okból válik lehetetlenné, amelyért egyik fél sem felelıs, s ezért a szerzıdés megszőnik. Természetbeni lehetetlenülés A természetbeni (avagy fizikai) lehetetlenülés akkor következik be a szerzıdéses kötelezettség teljesítése során, ha a szolgáltatás fizikai akadályba ütközik, úgyhogy annak teljesítése a szó szoros értelmében, tehát semmiképpen nem lehetséges. Ennek tipikus esete például, ha a mezıgazdasági termékértékesítési szerzıdés tárgyául szolgáló termény árvíz vagy tőzvész következtében elpusztul, vagy ha az eladott ingatlan villámcsapás következtében leég stb. Gyakorlati lehetetlenülés A jogtudomány a természetbeni lehetetlenüléssel egyenlı hatásúnak tekinti az úgynevezett praktikus (gyakorlati) lehetetlenülést, amikor a fizikai lehetıség megvan ugyan a teljesítésre, de a józan életfelfogás szerint azzal már nem lehet számolni: pl. az eladott óra a folyóba esett, vagy ismeretlen tettes ellopta azt. Érdekbeli lehetetlenülés w w w.stampede.hu Oldal: 34 A szolgáltatás és így a teljesítés lehetetlenüléséhez vezet az is, ha azt az élet józan felfogása szerint a tisztesség és a méltányosság elvének figyelembevételével nem lehet elvárni. A jóhiszemő joggyakorlás és kötelezettségteljesítés elvébıl következik, hogy az adós csak addig a határig köteles a teljesítés céljából erıfeszítéseket tenni, ameddig ezt tıle a méltányosság szerint el lehet várni. Ilyenkor beszélhetünk a kötelem túlnehezültségérıl. A lehetetlenülésnek tehát mindig csak az eredetileg lehetséges szolgáltatásra nézve és utólag kell beállnia, hiszen ha már eredetileg lehetetlen szolgáltatásra irányult a felek szerzıdési akarata, akkor a szerzıdés semmisség miatt érvénytelen. A Legfelsıbb Bíróság egy konkrét esetben meghozott döntésében a fentiekre tekintettel mondta ki, hogy lehetetlenülés folytán megállapítható a szerzıdés megszőnése, ha a szerzıdéskötés után beállott körülmények miatt csak elıre nem látott olyan rendkívüli nehézségek vagy aránytalan áldozat árán lehetne teljesíteni, amelyet a kötelezettıl nem lehet elvárni. Egy ügyben a Legfelsıbb Bíróság megállapította a szolgáltatás teljesítésének lehetetlenülését, amikor egy vendéglı üzletvezetıjét érte baleset, s ennek folytán nem volt elvárható tıle az üzlet mőködtetésére vonatkozó szerzıdés további teljesítése, annál is inkább, mivel a baleset nem sokkal a szerzıdés lejárta elıtt következett be, így a felperesnek arra sem volt módja, hogy az üzlet üzemeltetésérıl gondoskodjék. E jogeset kapcsán a Legfelsıbb Bíróság érintette a gazdasági lehetetlenülés fogalmát is, amelyet csak a régebbi magyar jog határolt el az érdekbeli lehetetlenüléstıl. Nemzetközi jog A nemzetközi jog egységesnek tőnik az elháríthatatlan külsı ok keletkezésében. Megoszlanak viszont a nézetek abban, hogy ezek a körülmények a felelısséget vagy esetleg a vele kapcsolatos cselekmény jogellenességét zárják-e ki. Hogy mennyire létezik ez az intézmény a nemzetközi jogban, azt bizonyítja már az október 18. VI. sz. hágai egyezmény egyik cikkelye, mely szerint: "háború idején az ellenséges kikötıben rekedt kereskedelmi hajókat nem lehet elkobozni, ha az ellenséges kikötıt vis maior miatt nem tudták elhagyni." Ha a vis maiorral kapcsolatos - a nemzetközi jogban és így a nemzetközi kapcsolatokban is leginkább elfogadott - álláspontokat, jogi fejtegetéseket szemrevételezzük, leginkább így összegezhetık annak fıbb jellemzıi: - olyan természeti esemény, illetıleg emberi cselekvés, amely többnyire elıre láthatatlan, bekövetkezése elháríthatatlan vagy elkerülhetetlen; - a kötelezettség teljesítését fizikailag teszi lehetetlenné; - elıidézése nem róható fel a reá hivatkozó félnek; - eredménye olyan kötelezettségszegés, amely független az adott megállapodást megszegı állam akaratától. A nemzetközi jogviszonyokban elháríthatatlan külsı erık lehetnek különösen: földrengés, árvíz, villámcsapás, tőzvész; egyéb súlyos természeti katasztrófák; háború; lázadás, forradalom, zavargások, polgárháborúk, felkelés, országos vagy nagymérető sztrájk hatása; törvény, jogszabály intézkedése; egyéb hatósági intézkedés vagy beavatkozás, tilalom, embargó stb. Nem számít elháríthatatlan külsı erınek: a kötelezettnél történı sztrájk vagy a munkaadók és az alkalmazottak közötti vita, a munkaerı hiánya, a gazdasági-pénzügyi körülmények változása, áremelkedés, vámtételek változása, költségcsökkentés változása stb. Gazdasági lehetetlenülés A gazdasági lehetetlenülés fogalmát jelenlegi bírói gyakorlatunk nem nagyon használja. A Ptk. elıtti magánjogi szabályozás azonban ismerte ezt a jogi kategóriát a következı tartalommal: "Ha kétoldalú szerzıdés esetében a szerzıdés megkötése után az általános gazdasági viszonyokban a szokásos szerzıdési kockázatot tetemesen meghaladó olyan mélyreható változás állott be, amellyel a felek okszerően elıre nem vethettek számot, s amelynek következtében a szolgáltatásnak és az ellenszolgáltatásnak a felek részérıl szem elıtt tartott gazdasági egyensúlya felborult, vagy a szerzıdés alapjául szolgáló másnemő feltételezés meghiúsult úgy, hogy az egyik fél a jóhiszemőséggel és a méltányossággal ellentétben nem várt aránytalan nyereségre tenne szert, a másik fél pedig ugyanilyen veszteséget szenvedne: a bíróság a felek kölcsönös kötelezettségeit a méltányosságnak megfelelıen módosíthatja, vagy az egyik felet - esetleg a kár méltányos megosztásával is - elállásra jogosíthatja fel." A gazdasági lehetetlenülés említett klauzulája az I. világháború alatt fejlıdött ki bírói gyakorlatunkban, amikor a termelés zavarai, a pénz jelentıs romlásának ellensúlyozására a bíróság úgy segített az adósokon, hogy az áruszolgáltatást gazdaságilag lehetetlennek minısítette, az áruszolgáltatásra kötelezett felet a szolgáltatás alól felmentette, vagy a szerzıdés tartalmát módosította. Mindez a mai magyar polgári jogban talán csak a Ptk ával rokonítható ("...a bíróság módosíthatja a szerzıdést, ha a felek tartós jogviszonyában a szerzıdéskötést követıen beállott körülmény folytán a szerzıdés w w w.stampede.hu Oldal: 45 valamelyik fél lényeges jogos érdekét sérti."), de ez alapján teljesen elképzelhetetlen az elállásra való feljogosítás vagy esetleg a kármegosztás méltányossági alkalmazása. Szélvihar A fentiekre figyelemmel nem értékelte a Legfelsıbb Bíróság a fuvarozó javára a felelısség alól mentesítı külsı okként a rakodáskor már észlelhetı olyan természeti körülményt (pl. viharos erejő szél), amellyel a fuvarozás során is számolnia kellett. A konkrét perbeli esetben a fuvarozó (az alperes) nikecell lemezek fuvarozását vállalta a felperes telepére, de már a rakodás során a munkát jelentısen megnehezítı szél kerekedett. Útközben a viharos erejő széllökések a kiálló lemezekbe kaptak és azokat lesodorták, melyek nagy része nem is került elı. A felperes természetesen a hiány megfizetésére szólította fel a fuvarozót, aki a viharos erejő szelet a fuvarozó tevékenységi körén kívül esı elháríthatatlan okként jelölte meg, igazolva látva ezzel a törvényben megkívánt mentesülését, hiszen a meteorológiai intézet igazolása szerint is a szélsebesség aznap a szóban forgó idıben és helyen kb km/h volt, ponyvát pedig - a felperes ilyen irányú kérelme hiányában - nem alkalmazott. Az elsıfokú bíróság a kereseti összeg megfizetésére kötelezte a fuvarozót. Az indoklás szerint a rakodás nem felelt meg a követelményeknek, mert a fuvarozó alperes már a rakodás közben észlelte, hogy a szél megerısödött, ami a rakodást is nehezítette. Nem úgy járt el tehát, ahogy az adott helyzetben elvárható volt, hiszen már a ponyvával történı letakarás is alkalmas lett volna a szállítmány megóvására. Kimentés hiányában tehát a kártérítési felelısség fennáll. A fuvarozó fellebbezése sem találtatott alaposnak, ugyanis a Ptk ának a) pontja szerint a fuvarozó mentesül a felelısség alól, ha a fuvarozás során bekövetkezett kár a fuvarozó tevékenységi körén kívül esı elháríthatatlan okra vezethetı vissza. Ez a külsı ok azonban akkor minısül elháríthatatlannak, ha váratlanul és rendkívüli erıvel lép fel, tehát elıre nem látható és el nem hárítható. Adott helyzetben az alperesnek meg kellett volna várnia az erıs szél megszőnését. Ha mégis az elindulás mellett döntött, úgy kellett volna rakodnia, hogy a rakodás, illetve a rögzítés módja a nagy erejő szél ellen is megvédje a küldemény épségét. Erre a lehetısége megvolt, így arról sem lehet szó, hogy a kár nem volt elhárítható. Háborús embargó Összetett problémát oldott fel a Legfelsıbb Bíróság akkor, amikor a Gf. III /1994. számú ítéletével kimondta, hogy a fuvarozó által érvényesített objektív jellegő szankció (kocsiálláspénz) tarthatatlan, ha az ENSZ által háborús cselekmények miatt elrendelt, a magyar kormány által rendelettel kihirdetett azonnali hatályú embargó bevezetése - a fuvarozási szerzıdés alanyain kívül álló okokból - késedelmet szenved. Perbeli esetben a felperes (az áru feladója) szeptember 1-jén, 2-án, 3-án és 4-én a ferencvárosi vasútállomáson naponként 3-3 vagon cellulózküldeményt adott fel fuvarozásra külföldi rendeltetési állomásra. A kocsik a feladást követı napokon érkeztek a kelebiai határállomásra, ahol azokat a vasút szeptember 18-án 18, illetve 20 óráig feltartóztatta. Ezt követıen a vasút költségjegyzékben Ft kocsiálláspénzt számolt fel, majd emelt le a felperes számlájáról, amelyet az november 10-én benyújtott felszámolás ellenére sem utalt vissza. A vasút álláspontja szerint a feltartóztatásra azért került sor, mert a vámhivatal az ENSZ-határozat alapján megtagadta a beléptetést, és csak szeptember 18-án 18 órától kezdıdıen engedélyezte. Természetesen a felperes pert indított a kocsiálláspénz visszafizetése iránt a MÁV mint elsırendő alperes és a Vám- és Pénzügyırség Országos Parancsnoksága mint másodrendő alperes ellen. A Legfelsıbb Bíróság az események alapján azt a következtetést vonta le, hogy a vagonok feltartóztatása és így a perbeli kocsiálláspénz felmerülése a szomszédos ország háborús cselekményeivel, az ENSZ BT határozatával, a magyar kormány rendeleteivel, a határozatok maradéktalan be nem tartása miatt hozott tárcaközi bizottsági határozattal függ össze. Ilyen tényállásra azonban sem a CIM (Nemzetközi Vasúti Árufuvarozási Egyezmény), sem a mögöttes jogterületet képezı VÁSZ (belföldi díjszabás), sem pedig a Ptk. fuvarozásról szóló XLI. fejezete nem tartalmaz rendelkezéseket. Közvetve figyelembe vehetı a fuvarozási akadály intézménye (CIM 33. cikk), továbbá a Ptk ának (1) és ának (1) bekezdése, amelyek alapján a feladó köteles lett volna a megváltozott helyzetnek megfelelı utasítást adni, ami rövid idın belül elvárható a szokásos fuvarozási akadályok mellett. Azonban az ezzel kapcsolatos rendelkezések aligha alkalmazhatók a háborús eseményeknél, még akkor sem, ha ennek hatása csak az ENSZ BT határozatán keresztül jut érvényre. w w w.stampede.hu Oldal: 56 A kocsiálláspénz a bírói gyakorlat szerint objektív jellegő, vagyis ha a fuvaroztató érdekkörében keletkezett ok vezet a felmerüléshez, úgy a fuvaroztató nem szabadul a fizetési kötelezettsége, alól ha viszont a fuvarozó érdekkörében merül fel, úgy kocsiálláspénzt nem számíthat fel. A perbeli esetben a kocsiálláspénz felmerülésének oka sem a felperes, sem az alperesek érdekkörébe nem vonható, az alapjaiban a szomszédos országban kialakult háborús cselekmények következménye, mert az ENSZ BT - világpolitikai jelentıségőnek értékelve a háborús állapotot - minden országra kiterjedıen bevezette az árukivitel tilalmát az adott országba. Ilyen körülmények között egyik fél sem háríthatja a feltartóztatás, a fuvarozási akadály következményeit a másik félre, tehát a vasút sem léphet fel kocsiálláspénz-igénnyel, a felperes pedig nem érvényesítheti igényét a MÁV-val szemben a fuvarozási határidı túllépése vagy az esetleges árukár miatt. Vis maior a fuvarozási és szállítmányozási szerzıdésekben A Ptk. a "külsı elháríthatatlan ok" fogalmát a szerzıdéses viszonyok körében talán a legegyértelmőbben a fuvarozási és szállítmányozási szerzıdések körében fogalmazza meg, hiszen itt a szigorú felelısségi szabályokra (úgynevezett custodia felelısség) való tekintettel kimentési okként határozza meg azt. Ennek értelmében a fuvarozó és szállítmányozó nem védekezhet azzal, hogy úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható, hiszen azt köteles bizonyítani, hogy a kár nem az ı kötelezettségszegése következtében keletkezett. Forrás: Cégvezetés, VII. évfolyam 11. szám w w w.stampede.hu Oldal: 6 Hasonló dokumentumok
SZERZŐDÉSSZEGÉS MIKOR ÁLL FENN? A kötelezett késedelembe esik, ha A szerződésben megállapított / a szolgáltatás rendeltetéséből kétségtelenül megállapítható teljesítési idő eredménytelenül eltelt más esetekben, Részletesebben VIS MAIOR - SZABÁLYZAT
VIS MAIOR - SZABÁLYZAT 1.) Hatáskör 1.1. A Magyar Kereskedelmi és Iparkamara (MKIK) hagyományosan látja el a vis maior hivatkozások érvényesítésének igazolására irányuló tevékenységét. A vis maior igazolások Részletesebben A Magyar Köztársaság nevében!
Komárom-Esztergom Megyei Bíróság 2.Mf.20.939/2009/3. A Magyar Köztársaság nevében! A Komárom-Esztergom Megyei Bíróság, mint másodfokú bíróság Független Rendır Szakszervezet. által képviselt. felperesnek Részletesebben 9700 Szombathely Kisfaludy S. 57. T/F: 94/500-354, regiofokusz@limexnet.hu www.regiofokusz.hu. Vállalkozásjog. Készítette: Hutflesz Mihály
Vállalkozásjog Készítette: Hutflesz Mihály A magyar jogrendszer. A jogalkotás rendszere, jogszabályi hierarchia, jogértelmezés, jogalkotás. JOGALKOTÓ SZERV Országgyőlés Kormány Miniszterelnök Miniszter Részletesebben AZ ÚJ MUNKA TÖRVÉNYKÖNYVE FONTOSABB ELEMEI
AZ ÚJ MUNKA TÖRVÉNYKÖNYVE FONTOSABB ELEMEI Jogpolitikai elızmények: Széll Kálmán Terv Magyar Munka terv Jogdogmatikai okok: szabályozás rugalmassá tétele jogforrási rendszer átalakítása szociális biztonság Részletesebben Kártérítési jog. Kártérítési felelősség. Ptk. 339. Szerződésen kívüli károkozás. Kár. Felelősség feltételei- Szerződésszegésnél
Kártérítési felelősség Kártérítési jog Dr. Kenderes Andrea Ptk. 339. -361. Kontraktuális Szerződésszegés Deliktuális Szerződésen kívüli károkozás Lényegében azonosak Ptk. 339. Aki másnak jogellenesen kárt Részletesebben A tárgyalást megelızı szakasz. elıadás
A tárgyalást megelızı szakasz Polgári eljárásjog elıadás Dr. Pribula László egyetemi docens Az elsıfokú eljárás szakaszai 1. A tárgyalást megelızı szakasz (a keresetlevél benyújtásától a perindítás hatályának Részletesebben A DELIKTUÁLIS (KÁRTÉRÍTÉSI) FELELŐSSÉG SZABÁLYAI AZ ÚJ PTK.-BAN
A DELIKTUÁLIS (KÁRTÉRÍTÉSI) FELELŐSSÉG SZABÁLYAI AZ ÚJ PTK.-BAN ELŐADÓ: DR. KOVÁCS ZSOLT XXIII. ALTENBURGER GYULA SZIMPÓZIUM BALATONVILÁGOS, 2013. MÁJUS 31. A KONTRAKTUÁLIS ÉS A DELIKTUÁLIS FELELŐSSÉG Részletesebben KÖTELMI JOG Hatodik Könyv. A kötelmek keletkezhetnek. Kik között jön létre a kötelem? KÖTELEM ELÉVÜL. A kötelmi jogviszony jellegzetességei:
KÖTELMI JOG Hatodik Könyv Kötelem: kötelezettség a szolgáltatás teljesítésére és jogosultság a szolgáltatás teljesítésének követelésére. MIRE IRÁNYULHAT? valamely dolog adására, tevékenységre, tevékenységtől Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság Mfv. II.11.058/2007/2. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsıbb Bírósága a Független Rendır Szakszervezet Részletesebben SÁROSPATAK VÁROS POLGÁRMESTERÉTİL 3950 Sárospatak, Kossuth út 44. Tel.: 47/513-250 Fax.: 47/311-404. - a Képviselı-testületnek -
SÁROSPATAK VÁROS POLGÁRMESTERÉTİL 3950 Sárospatak, Kossuth út 44. Tel.: 47/513-250 Fax.: 47/311-404. Tisztelt Képviselı-testület! E lıterjesztés - a Képviselı-testületnek - önkormányzati ingatlan ideiglenes Részletesebben HARMADIK SZEMÉLY RÉSZÉRŐL FELAJÁNLOTT TELJESÍTÉS
1. ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK HARMADIK SZEMÉLY RÉSZÉRŐL FELAJÁNLOTT TELJESÍTÉS A törvény lehetővé teszi azt, hogy meghatározott feltételek fennállása esetén a kötelezett helyett - szerződéses jogviszonyban nem Részletesebben 6. A nemzetközi szerzıdések joga II.
6. A nemzetközi szerzıdések joga II. Nemzetközi jog I. elıadás 2010. 10. 14. Vázlat 1. A nemzetközi szerzıdés kötelezı ereje és teljesítésének biztosítékai 2. A szerzıdések értelmezése a) Az értelmezés Részletesebben A fokozott veszéllyel járó tevékenység két esetköre nyert a Ptk-ban konkrét szabályozást: 1. környezetet veszélyeztető tevékenység
345. (1) Aki fokozott veszéllyel járó tevékenységet folytat, köteles az ebből eredő kárt megtéríteni. Mentesül a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy a kárt olyan elháríthatatlan ok idézte elő, amely a Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! í t é l e t e t : I n d o k o l á s :
Fıvárosi Bíróság 18.K.31.677/2010/3. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Fıvárosi Bíróság a dr. Ócsai József ügyvéd által képviselt Magyar Telekom Távközlési Zrt. (Budapest) felperesnek, Részletesebben Oktatási Bizottság 2014-2015. évi Ügyvédiskola beszámoló tesztkérdések. Budapesti Ügyvédi Kamara
1 Büntetı ügyben ellenérték fejében védelmet ki láthat el? a) kizárólag ügyvéd b) bárki c) közeli hozzátartozó 2 Az ügyvéd ellenérték fejében foglalkozhat-e ingatlanközvetítéssel? c) csak engedéllyel 3 Részletesebben TÁMOGATÁSI MEGÁLLAPODÁS
TÁMOGATÁSI MEGÁLLAPODÁS amely létrejött egyrészrıl Budakeszi Város Önkormányzata (2092 Budakeszi, Fı utca 179.; törzsszáma: 390022000; adószáma: 15390022-2-13; képviseli: dr. Csutoráné dr. Gyıri Ottília Részletesebben Munkáltatói felelısségbiztosítás. Különös biztosítási feltételek
Különös biztosítási feltételek A különös biztosítási feltételek sorszámozása az általános biztosítási feltételek sorszámozását úgy követi, hogy az új rendelkezésekkel érintett fejezetek azonos száma alatt Részletesebben 203/2011. (X. 7.) Korm. rendelet
203/2011. (X. 7.) Korm. rendelet a biztosítási megállapodások egyes csoportjainak a versenykorlátozás tilalma alóli mentesítésérıl A Kormány a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról Részletesebben 1996. évi LXXXI. törvény. a társasági adóról és az osztalékadóról 1
1. oldal 1996. évi LXXXI. törvény a társasági adóról és az osztalékadóról 1 Az állami feladatok ellátásához szükséges bevételek biztosítása, a vállalkozások kedvezı mőködési feltételeinek elısegítése, Részletesebben Szállítmányozási és fuvarozási szerződés
Szállítmányozási és fuvarozási szerződés Készítette: Unyatyinszki Csaba 2014.07.11. 1 Szállítmányozói tevékenység A szállítmányozás nem pusztán a dolgok egyik helyről a másikra történő eljuttatását jelenti, Részletesebben PROVIDENCIA OSZTRÁK-MAGYAR BIZTOSÍTÓ RT. VÁLLALKOZÁSOK ÖSSZETETT VAGYONBIZTOSÍTÁSÁNAK KÜLÖNÖS FELTÉTELEI. Tartalom:
PROVIDENCIA OSZTRÁK-MAGYAR BIZTOSÍTÓ RT. VÁLLALKOZÁSOK ÖSSZETETT VAGYONBIZTOSÍTÁSÁNAK KÜLÖNÖS FELTÉTELEI Tartalom: Általános Vagyonbiztosítási Feltételek (ÁVF) Vállalkozók Elemikár Biztosításának Különös Részletesebben Kábeltelevíziós Szolgáltatás
Készítés/utolsó módosítás dátuma:2009.11.29 1.oldal,összesen:62 Kábeltelevíziós Szolgáltatás NOVI-COM KFT 3842 HALMAJ MÁJUS 1.ÚT 15. a Magyar Kábelteleviziós és Hirközlési Szövetség tagja Általános Szerzıdési Részletesebben JOG ÉS KÖZGAZDASÁGTAN
JOG ÉS KÖZGAZDASÁGTAN JOG ÉS KÖZGAZDASÁGTAN Készült a TÁMOP-4.1.2-08/2/A/KMR-2009-0041pályázati projekt keretében Tartalomfejlesztés az ELTE TátK Közgazdaságtudományi Tanszékén az ELTE Közgazdaságtudományi Részletesebben MAGYAR ÁLTALÁNOS SZÁLLÍTMÁNYOZÁSI FELTÉTELEK. 1. Alkalmazási terület
MAGYAR ÁLTALÁNOS SZÁLLÍTMÁNYOZÁSI FELTÉTELEK 1. Alkalmazási terület 1. E szállítmányozási feltételeket kell alkalmazni mindazokra a szerzıdésekre, amelyek a megbízó és szállítmányozó között jönnek létre Részletesebben A bírósági eljárás elhúzódása miatti kifogásról
A bírósági eljárás elhúzódása miatti kifogásról 1.) A jogintézmény bevezetésének indoka A 2006.évi XIX. tv. a bírói kar jelentıs részének komoly elvi és gyakorlati aggályai ellenére bevezette a bírósági Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság Kfv. III. 37. 965/2009/6. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsıbb Bírósága a dr. Pataki András ügyvéd által Részletesebben A fuvarozási szerződés
További jogszabályok, adattárak, infók: www.stampede.hu XXXVIII. Fejezet (38.) A fuvarozási szerződés 6:257. [Fuvarozási szerződés] Fuvarozási szerződés alapján a fuvarozó a küldemény rendeltetési helyére Részletesebben Iparjogvédelem tansegédlet A SZEMÉLYEK POLGÁRI JOGI VÉDELME. A személyhez és a szellemi alkotásokhoz főzıdı jogok
Iparjogvédelem tansegédlet 1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvrıl A SZEMÉLYEK POLGÁRI JOGI VÉDELME A személyhez és a szellemi alkotásokhoz főzıdı jogok A szellemi alkotásokhoz főzıdı jogok 86. Részletesebben Általános áttekintés a jogforrások rendszeréről
Általános áttekintés a jogforrások rendszeréről Közjogi természető keretek: belsı nemzeti jogok engedélyezési rendje nemzetközi szerzıdések szokásjog Magánjogi keretek: szerzıdések jogszabályok jogszabálynak Részletesebben Jogbiztonsági fordulat az ingatlan-nyilvántartásban: a jogvédelmi rendszer átalakítása a jóhiszemő szerzı hátrányára
1 Jogbiztonsági fordulat az ingatlan-nyilvántartásban: a jogvédelmi rendszer átalakítása a jóhiszemő szerzı hátrányára Dr. Kurucz Mihály elıadásában 2009. november 23. A XIX. század végi osztrák telekkönyvi Részletesebben PTK-1959. IV.törvény XLI. fejezet - A fuvarozás. 1959. évi IV. törvény. a Polgári Törvénykönyvről
PTK-1959. IV.törvény XLI. fejezet - A fuvarozás 1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről [Egységes szerkezetben a Ptk. hatálybalépéséről és végrehajtásáról szóló 1960. évi 11. törvényerejű rendelettel Részletesebben 1996. évi LXXXI. törvény. a társasági adóról és az osztalékadóról
Az állami feladatok ellátásához szükséges bevételek biztosítása, a vállalkozások kedvezı mőködési feltételeinek elısegítése, továbbá az Európai Közösségekhez való társulásból eredı szempontok érvényesítése Részletesebben A Magyar Köztársaság nevében!
Fıvárosi Munkaügyi Bíróság 12.M.8/2006/7. A Magyar Köztársaság nevében! A Fıvárosi Munkaügyi Bíróság a dr. Tordai Gábor jogtanácsos (a Független Rendır Szakszervezet részérıl, 1388 Budapest, Pf.: 52.) Részletesebben Lırinci Város Önkormányzata Képviselı-testületének 86/2010. (V. 27.) önkormányzati határozata
Lırinci Város Önkormányzata Képviselı-testületének 86/2010. (V. 27.) önkormányzati határozata Dr. Vida Sándor Ügyvédi Irodával kötendı megbízási keretszerzıdésrıl Lırinci Város Önkormányzatának Képviselı-testülete Részletesebben 8. Cím. Biztosítási szerzıdések. I. Fejezet Közös szabályok
8. Cím Biztosítási szerzıdések I. Fejezet Közös szabályok 5:360. [A biztosítási szerzıdés fogalma] Biztosítási szerzıdés alapján a biztosító a szerzıdésben meghatározott biztosítási kockázat viselésére Részletesebben í t é l e t e t : I n d o k o l á s :
Mfv.I.10.284/2008/3.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Szőnyi Sarolta ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Szilágyi Gábor ügyvéd által képviselt alperes ellen kártérítés iránt a Gyulai Részletesebben Általános információk a jótállási jegy minta alkalmazásával kapcsolatban
Általános információk a jótállási jegy minta alkalmazásával kapcsolatban A jótállás (köznapi nyelven: garancia) kétféle lehet: önkéntes, illetve kötelezı. Utóbbiról akkor beszélünk, ha a jótállást jogszabály Részletesebben visszaigazolására szolgáló dokumentumokat és egyéb bizonylatokat, amelyeket a Felek egymás között kicseréltek vagy kicserélésre kerülnek. 1.
BÉKÉSCSABA MEGYEI JOGÚ VÁROS ÖNKORMÁNYZAT KÖZGYŐLÉSE 2010. január hó 21-én tartott nyilvános ülésének jegyzıkönyvi K I V O N A T A Tárgy: A CIB Bank Zrt.-vel kötött keretszerzıdés A közgyőlés 17 igen, Részletesebben CompLex Hatályos Jogszabályok Győjteménye
1. oldal, összesen: 96 CompLex (http://www.complex.hu/) Jogtár (http://www.jogtar.hu/) Céginfo (http://www.complex.hu/ceginfo.php) Termékeink (http://www.complex.hu/termekek.php) CompLex Hatályos Jogszabályok Részletesebben Fuvarozási szerződés
A fuvarozási szerződés fogalma A fuvarozási szerződés létrejötte A szerződés alanyai A fuvarozó kötelezettségei A fuvarozó kötelezettségei váratlan esemény kapcsán A fuvarozó jogai Több fuvarozó a kötelemben Részletesebben A p e p res f ele l k.. A k épv p is i ele l t Dr. r P ri r b i ul u a l L ász s ló e y g e y t e e t m e i m i do d ce c n e s
A peres felek. A képviselet Polgári eljárásjog elıadás Dr. Pribula László egyetemi docens Jelentése: Perbeli jogképesség a perben fél az lehet, aki perbeli jogképességgel rendelkezik 1./ Természetes személy Részletesebben Plenárisülés-dokumentum. 10.9.2014 cor01 HELYESBÍTÉS
EURÓPAI PARLAMENT 2014-2019 Plenárisülés-dokumentum 10.9.2014 cor01 HELYESBÍTÉS az Európai Parlament által 2014. április 17-én a tagállamok és az Európai Unió versenyjogi rendelkezéseinek megsértésén alapuló, Részletesebben 1995. évi CXVII. törvény. a személyi jövedelemadóról ELSİ RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. I. Fejezet ALAPELVEK
Az adóbevételek biztosítása érdekében, az állampolgárok közterhekhez való hozzájárulásának alkotmányos kötelezettségébıl kiindulva az Országgyőlés a következı törvényt alkotja: ELSİ RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Részletesebben 1996. évi LVIII. törvény. I. Fejezet. Általános rendelkezések
1996. évi LVIII. törvény a tervezı- és szakértı mérnökök, valamint építészek szakmai kamaráiról Az Országgyőlés - a hazai hagyományokat és a fejlett demokráciák gyakorlatát követve - a környezet alakítása, Részletesebben Tájékoztató. a Salgótarjáni Városi Gyámhivatal 2008. évi hatósági tevékenységérıl
Salgótarján Megyei Jogú Város Gyámhivatala 3100 Salgótarján Múzeum tér 1. Ü.sz: 24.580 /2009. Tájékoztató a Salgótarjáni Városi Gyámhivatal 2008. évi hatósági tevékenységérıl Tisztelt Közgyőlés! A gyámhatóságokról Részletesebben Jog o h g a h tós ó ág, g, h a h táskör ö,, i l i l l e l tékesség
Joghatóság, hatáskör, illetékesség Polgári eljárásjog elıadás A három fogalom 1./ Joghatóság az államok közötti ügymegosztás a nemzetközi elemet tartalmazó ügyekben melyik ország bírósága jár el 2./ Hatáskör Részletesebben HÍRLEVÉL. A szerződésszegési szabályok változása. az új Ptk.-ban. I. rész 2014 / 2
HÍRLEVÉL A szerződésszegési szabályok változása az új Ptk.-ban 2014 / 2 I. rész A 2014. március 15-én hatályba lépett új Ptk., a 2013. évi V. törvény, amely sok tekintetben megváltoztatta a korábbi Ptk., Részletesebben ATLASZ ELECTRONIC ELEKTRONIKUS BERENDEZÉSEK ALL-RISK BIZTOSÍTÁSA
ATLASZ ELECTRONIC - FELTÉTEL ATLASZ ELECTRONIC ELEKTRONIKUS BERENDEZÉSEK ALL-RISK BIZTOSÍTÁSA KÖTVÉNY (I. RÉSZ) 1. CIKKELY: BIZTOSÍTOTT ÉRDEK A biztosítási szerzıdés fedezetet nyújt a kötvényhez tartozó Részletesebben B E S Z Á M O L Ó Körösladány Város 2010 évi közbiztonsági helyzetérıl
Száma: 04070/565-26/2011. ált. R E N D İ R K A P I T Á N Y S Á G S Z E G H A L O M 5520, Szeghalom Kossuth tér 1., PF:3 tel/fax: +36/66/371-555 Jóváhagyom: Szalai Zoltán r. alezredes kapitányságvezetı Részletesebben A SZEGEDI TUDOMÁNYEGYETEM VAGYONKEZELÉSI SZABÁLYZATA
A SZEGEDI TUDOMÁNYEGYETEM VAGYONKEZELÉSI SZABÁLYZATA 2010. SZEGED Szegedi Tudományegyetem Vagyonkezelési Szabályzata 2 TARTALOMJEGYZÉK PREAMBULUM... 4 I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK... 4 I.1. A szabályzat Részletesebben A Közbeszerzési Döntıbizottság (a továbbiakban: Döntıbizottság) a Közbeszerzések Tanácsa nevében meghozta az alábbi. H A T Á R O Z A T - ot.
Ikt.sz.: D.100/14/2012. KÖZBESZERZÉSI HATÓSÁG KÖZBESZERZÉSI DÖNTİBIZOTTSÁG 1026 Budapest, Riadó u. 5. 1525 Pf.: 166. Tel.: 06-1/882-8594, fax: 06-1/882-8593 E-mail: dontobizottsag@kt.hu A Közbeszerzési Részletesebben Ügyszám: JNO-429- /2010 Tárgy: Ügyféli jogok. dr. Fazekas Sándor részére Miniszter. Vidékfejlesztési Minisztérium Budapest Kossuth Lajos tér 11.
JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK IRODÁJA Ügyszám: JNO-429- /2010 Tárgy: Ügyféli jogok dr. Fazekas Sándor részére Miniszter Vidékfejlesztési Minisztérium Budapest Kossuth Lajos tér 11. 1055 Tisztelt Részletesebben Grant Thornton Hungary News. 2014 március
Grant Thornton Hungary News 2014 március Tisztelt Ügyfeleink! Ezzel a körlevéllel szeretnénk felhívni figyelmüket egyrészt a Polgári Törvénykönyv (Ptk) fontos változásaira, másrészt egy új szabályozásra, Részletesebben A bíróság jogszabálysértés megállapítása esetén a közigazgatási döntést hatályon kívül helyezi, és szükség esetén a hatóságot új eljárásra kötelezi.
Közigazgatási határozatok felülvizsgálata A munkaügyi jogvitákon kívül a munkaügyi bíróság hatáskörébe tartozik a munkaügyi ellenőrzés, a munkavédelem keretében hozott közigazgatási határozat, a munkaügyi Részletesebben MUNKASZERZİDÉS határozott idıre szóló. mint munkáltató,
EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS Iktatási szám:../2014. EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS AZ ISKOLAI KÖZÖSSÉGI SZOLGÁLAT KÖZÖS LEBONYOLÍTÁ SÁR ÓL amelyet egyrészről másrészről iskola: székhely: képviselő: OM-azonosító: Részletesebben BOBO Jármőjavító Ipari Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. Árufuvarozási Üzletszabályzata
BOBO Jármőjavító Ipari Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. Árufuvarozási Üzletszabályzata Jelen Üzletszabályzatot a Nemzeti Közlekedési Hatóság [...] számú határozatával hagyta jóvá. Készítette a Jablonkay Részletesebben A FEJLİDİ KALAZNÓÉRT EGYESÜLET Alapszabály. I. Általános rendelkezések 1..
A FEJLİDİ KALAZNÓÉRT EGYESÜLET Alapszabály I. Általános rendelkezések Az Egyesület neve: A Fejlıdı Kalaznóért Egyesület ( a továbbiakban Egyesület ) Székhelye: 7194 Kalaznó, Kossuth u. 28. 1.. 2. (1) Az Részletesebben Tájékoztató az Általános Szerzıdési Feltételek 2011. február 15-i változásáról
Tájékoztató az Általános Szerzıdési Feltételek 2011. február 15-i változásáról Tisztelt Ügyfelünk! Tájékoztatjuk Önt, hogy a pénzforgalmi keretszerzıdés részét képezı Általános Szerzıdési Feltételeink Részletesebben 2009. évi L. törvény a fizetési meghagyásos eljárásról 1 Az Országgyőlés a természetes személyek és jogképes szervezetek nem vitatott
2009. évi L. törvény a fizetési meghagyásos eljárásról 1 Az Országgyőlés a természetes személyek és jogképes szervezetek nem vitatott pénzköveteléseinek gyorsabb és hatékonyabb érvényesítése érdekében Részletesebben Bír í ós ó ági g i n e n mpe p res e lj l á j rások Dr. r P ri r b i ul u a l L ász s ló e y g e y t e e t m e i m i do d ce c n e s
Bírósági nemperes eljárások Polgári eljárásjog elıadás Dr. Pribula László egyetemi docens Nemperes eljárás fogalma 1. A magánjogi jogviszonyokat érintı, az igazságszolgáltatás megvalósítása vagy a tények, Részletesebben 1959. évi IV. törvény a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről 1
OptiJus Opten Kft. I. 1959. évi IV. törvény 1959. évi IV. törvény a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről 1 A 2012.1.1. és 2012.3.31. között hatályos szöveg Tartalomjegyzék XLI. Fejezet A fuvarozás Részletesebben A Magyar Köztársaság nevében!
Fıvárosi Munkaügyi Bíróság 1027 Budapest, Gyorskocsi u. 52. 33.M.1356/2006/2006/6. A Magyar Köztársaság nevében! A Fıvárosi Munkaügyi Bíróság dr. Oláh Tamás jogász, Független Rendır Szakszervezet KKI Jogsegélyszolgálata Részletesebben Általános Szerződési Feltételek
Általános Szerződési Feltételek 1. Az utazási szerződés alapján az International Language Travel Kft. Utazási Iroda (továbbiakban: utazási vállalkozó) arra vállal kötelezettséget, hogy a szerződés egyedi Részletesebben ATLASZ KÖNYVELİK FELELİSSÉGBIZTOSÍTÁSÁNAK SZABÁLYZATA (MJK: KÖNYVELİIFEL 001-2008) QBE Insurance (Europe) Limited Magyarországi Fióktelepe
ATLASZ KÖNYVELİK FELELİSSÉGBIZTOSÍTÁSÁNAK SZABÁLYZATA (MJK: KÖNYVELİIFEL 001-2008) KÖNYVELİIFEL 001-2008 Érvényes: 2008. 10. 01.-tıl 1/9 ATLASZ KÖNYVELİK FELELİSSÉGBIZTOSÍTÁSÁNAK SZABÁLYZATA I). BIZTOSÍTOTTAK Részletesebben VEZÉRIGAZGATÓI UTASÍTÁS
TARTALOMJEGYZÉK I. ALKALMAZÁSI KÖR... 3 I.1. A TÁRSASÁG ENGEDÉLYE... 3 I.2. A TÁRSASÁG TEVÉKENYSÉGE... 3 I.3. A SZERZİDİ FELEK... 3 I.4. AZ EGYEDI SZERZİDÉSEK, ÉS AZ ÜZLETSZABÁLYZAT... 3 I.5. AZ ÜZLETSZABÁLYZAT Részletesebben A HB EURO KÁR- ÉS JOGVÉDELEM-BIZTOSÍTÁS FELTÉTELEI
A HB EURO KÁR- ÉS JOGVÉDELEM-BIZTOSÍTÁS FELTÉTELEI A biztosító jelen biztosítás keretében a biztosítási díj ellenében megtéríti a harmadik személy által a megjelölt országok területén okozott és a biztosított Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-78/2008/8. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa az Apáthy Endre kérelmezı összefonódás engedélyezése iránti kérelmére indult eljárásban, melyben további ügyfélként részt Részletesebben Együttműködési megállapodás Középiskolai közösségi szolgálat lebonyolításáról
Iktatószám: Együttműködési megállapodás Középiskolai közösségi szolgálat lebonyolításáról amely létrejött egyrészről másrészről iskola: Kossuth Lajos Evangélikus Óvoda, Általános Iskola, Gimnázium és Pedagógiai Részletesebben A vezető tisztségviselők felelősségi viszonyai
A vezető tisztségviselők felelősségi viszonyai Dr. Pajor Dávid ügyvéd Ifj. dr. Nemessuri Péter tanácsadó Az előadás tematikája Kik a vezető tisztségviselők? Ügyvezetők, igazgatósági tagok, vezérigazgatók Részletesebben Választottbíróság Eljárási Szabályzata
A Magyar Kereskedelmi és Iparkamara mellett szervezett Választottbíróság Eljárási Szabályzata 2008. január 1. További tájékoztatásért forduljon a Választottbíróság Titkárságához. 1055 Budapest, Kossuth Részletesebben A házastársak lakáshasználatának újraszabályozása egyezségkötés után
A házastársak lakáshasználatának újraszabályozása egyezségkötés után A dolgozatomban a házastársak életközösségük megszőnése utáni idıre vonatkozó lakáshasználatának megosztásától kiindulva azt kívánom Részletesebben Tájékoztató a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXl. törvényrıl
Tájékoztató a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXl. törvényrıl A Ket. módosításának lényegesebb elemei: A 2008. évi CXI. Tv. módosította a Ket-et. Ezt Részletesebben http://gyorugyved.hu Kártérítés vagy kártalanítás?
http://gyorugyved.hu Kártérítés vagy kártalanítás? Habár hangzásra nagyon hasonlítanak, valójában két alapjaiban eltérő jogintézményről van szó. Alapvetően a kártalanítást a kártérítéstől a jogellenesség Részletesebben AZ ARANYGYŰRŰ ÁRA. avagy A JOGI ÚT ZSÁKUTCÁJA
AZ ARANYGYŰRŰ ÁRA avagy A JOGI ÚT ZSÁKUTCÁJA Az arany ára : az okozott KÁR 1. felmerült kár (damnum emergens) és nem vagyoni kár Tisza élővilágának elpusztulása: károsult a Magyar Állam a Tisza és a Tisza Részletesebben í t é l e t e t : A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Bíróság 11.K.30.942/2006/9. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Fıvárosi Bíróság 11. K. 34. 93412007/7. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A bíróság a SÁRGAOLDALAK Cégnévsorskiadó Kft (Budapest) GAZDASÁGI VERSENYHIVATAL (Budapest) közigazgatási felülvizsgálata iránt indított Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fıvárosi Ítélıtábla 2.Kf.27.042/2011/5. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fıvárosi Ítélıtábla a Kajtár Takács Hegymegi-Barakonyi Baker & McKenzie Ügyvédi Iroda (ügyintézı: dr. H.-B. Z. ügyvéd) által Részletesebben Az új Munka Törvénykönyve. Dr. Varga Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds
Az új Munka Törvénykönyve Dr. Varga Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds TARTALOM I. A kárfelelősség szabályai Munkáltatói kárfelelősség Munkavállalói kárfelelőség II. Atipikus munkaviszonyok Részletesebben Dr. Nochta Tibor: Gondolatok a magyar biztosítási szerzıdési jog jelenkori helyzetérıl és fejlıdési tendenciáiról. 1)Rövid általános helyzetkép
Dr. Nochta Tibor: Gondolatok a magyar biztosítási szerzıdési jog jelenkori helyzetérıl és fejlıdési tendenciáiról 1)Rövid általános helyzetkép A biztosítási szerzıdés hazai hatályos jogi szabályozásáról Részletesebben EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS AZ ISKOLAI KÖZÖSSÉGI SZOLGÁLAT KÖZÖS LEBONYOLÍTÁSÁRÓL
EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS AZ ISKOLAI KÖZÖSSÉGI SZOLGÁLAT KÖZÖS LEBONYOLÍTÁSÁRÓL Amelyet egyrészről a NYME Roth Gyula Gyakorló Szakközépiskola és Kollégium 9400 Sopron, Szent György u.9 képviselő: Dr. Részletesebben SZEGHALOM VÁROS ÖNKORMÁNYZATA POLGÁRMESTERI HIVATALÁNAK SZERVEZETFEJLESZTÉSE MINİSÉGIRÁNYÍTÁS AZ ÖNKORMÁNYZATOKNÁL 1. MINİSÉGÜGY AZ ÖNKORMÁNYZATOKNÁL
V I AD ORO KÖZIGAZGATÁSFEJLESZTÉSI TANÁCSADÓ ÉS SZOLGÁLTATÓ KFT. 8230 BALATONFÜRED, VAJDA J. U. 33. +36 (30) 555-9096 A R O P.PALYAZAT@YAHOO.COM SZEGHALOM VÁROS ÖNKORMÁNYZATA POLGÁRMESTERI HIVATALÁNAK Részletesebben Külföldi diákok egészségügyi szolgáltatásra való jogosultsága
Külföldi diákok egészségügyi szolgáltatásra való jogosultsága dr. Gervai Nóra OEP Nyilvántartási és Szakigazgatási Fıosztály 1 Az elıadás tartalma Az egészségbiztosítás szervezete Jogszabályi háttér A Részletesebben Versenytanács. 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860
Versenytanács 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj-190/2001/76. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Diákhitel Központ Rt. (Budapest) ellen gazdasági erıfölénnyel való visszaélés Részletesebben Különjárati szerzıdéses feltételek
Különjárati szerzıdéses feltételek Az eseti - különjárati - személyszállításra vonatkozó szerzıdés a Megrendelı írásbeli megrendelésével és az Aldan International Kft. írásbeli visszaigazolásával hivatkozási Részletesebben ATLASZ ÉDES OTTHON LAKÁSBIZTOSÍTÁS
ATLASZ ÉDES OTTHON LAKÁSBIZTOSÍTÁS (MJK: AEOLB 001-2010) MJK: AEOLB 001-2010 Érvényes: 2010. június 1-tıl 1/37 ÁLTALÁNOS BIZTOSÍTÁSI FELTÉTELEK 1.) A jelen feltételek alapján a QBE Insurance (Europe) Limited Részletesebben POLGÁR MIKLÓS A RENDVÉDELMI SZERVEK BEAVATKOZÁSSAL KAPCSOLATOS KÖLTSÉGEINEK MEGTÉRÍTÉSI RENDJE 270
POLGÁR MIKLÓS A RENDVÉDELMI SZERVEK BEAVATKOZÁSSAL KAPCSOLATOS KÖLTSÉGEINEK MEGTÉRÍTÉSI RENDJE 270 A katasztrófavédelmi rendvédelmi szervekhez tartoznak a hivatásos tőzoltóparancsnokságok, 271 így országszerte Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fıvárosi Ítélıtábla 2.Kf.27.181/2009/6.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fıvárosi Ítélıtábla az ENDURANCE Hajózási Szolgáltató Bt. (Budapest) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) hivatkozási Részletesebben A munkavédelem szabályozási rendszere Terjék László MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA 1949: XX.Tv.70/D. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG TERÜLETÉN ÉLİKNEK JOGUK VAN A LEHETİ LEGMAGASABB SZINTŐ TESTI ÉS LELKI EGÉSZSÉGHEZ. Részletesebben B ES ZÁMO LÓ a 2012. május 31. napján tartandó Képviselı-testületi ülésre
B ES ZÁMO LÓ a 2012. május 31. napján tartandó Képviselı-testületi ülésre Tárgy: beszámoló Dévaványa Város Gyámhivatalának tevékenységérıl és a gyermekvédelmi feladatainak ellátásról a 2011. év vonatkozásában Részletesebben A MAGYAR ORSZÁGOS KORCSOLYÁZÓ SZÖVETSÉG IGAZOLÁSI SZABÁLYZATA
A MAGYAR ORSZÁGOS KORCSOLYÁZÓ SZÖVETSÉG IGAZOLÁSI SZABÁLYZATA BUDAPEST, 1997 2 A MAGYAR ORSZÁGOS KORCSOLYÁZÓ SZÖVETSÉG IGAZOLÁSI SZABÁLYZATA A Magyar Országos Korcsolyázó Szövetség (MOKSZ) elnöksége az Részletesebben hogy állapodjon meg egy autóbuszt biztosító magánvállalkozóval, akivel szerzıdést
3. Külföldi partnereiknek egynapos autóbuszos körutazás keretében szeretnék bemutatni a régió turisztikai és vendéglátási különlegességeit. A munkahelyen Ön kapja feladatul, hogy állapodjon meg egy autóbuszt Részletesebben PÉNZÜGYMINISZTÉRIUM. Szóbeli vizsgatevékenység
PÉNZÜGYMINISZTÉRIUM A vizsgarészhez rendelt követelménymodul azonosítója, megnevezése: 197-06 Bevezetés a jogtudományba A vizsgarészhez rendelt vizsgafeladat megnevezése: A jogi alapfogalmak, a közigazgatási Részletesebben Munkáltatói felelısségbiztosítás. Szerzıdési feltételek
Szerzıdési feltételek 1. A biztosítottak köre 1.1. A jelen szerzıdési feltételek alapján biztosított a szerzıdésben név szerint feltüntetett munkáltató. 2. A biztosítás tárgya, a biztosítási esemény 2.1. Részletesebben ÁLTALÁNOS KÖZÜZEMI SZERZİDÉS
A1-K000000/000 számú ÁLTALÁNOS KÖZÜZEMI SZERZİDÉS amely a.. szám alatti lakóépület, illetıleg vegyes célra használt épület (a továbbiakban együtt: épület), mint felhasználási hely hıközponti mérés szerinti Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság


text:
Nemzetközi szállítmányozás – ahogy az Európai Unió Bírósága látja
Tekintettel arra, hogy a nemzetközi viszonylatú fuvarozási, illetve szállítmányozási szolgáltatások volumene jóval meghaladja a belföldiekét, a nemzetközi (határon átnyúló) fuvarjogi igényérvényesítés egyes kérdéseit a logisztikai szektorban aligha lehet megkerülni.
A határon átnyúló igényérvényesítés körében az egyik kiemelt jelentőségű jogkérdés az, hogy a jogvitával érintett nemzetközi fuvarozási, vagy szállítmányozási szerződésre egyáltalán milyen jogot kell alkalmazni. Ennek a kérdésnek az eldöntése ugyanis minden esetben szükséges ahhoz, hogy az érvényesíteni kívánt konkrét igény valóban meghatározható legyen. Könnyen elképzelhető például, hogy egy francia megbízó és egy magyar szállítmányozó között létrejött szerződést a magyar jog alapján szállítmányozási szerződésnek kell minősíteni, a francia jog alapján azonban ugyanez a szerződés fuvarozásnak minősülne. A probléma gyakorlati jelentősége könnyen belátható: ha szállítmányozási szerződésről van szó, akkor a szolgáltató (mint szállítmányozó) főszabály szerint nem felel a fuvarozás során bekövetkező károkért, ha viszont fuvarozásról van szó, akkor a szolgáltató (mint fuvarozó) az esetek zömében kártérítés fizetésére lesz köteles.
Látható tehát, hogy a nemzetközi fuvarjogi igényérvényesítés egyik előzetes, de központi kérdése éppen annak eldöntése, hogy a – jellemzően szerződésszegésből eredő – igényt egyáltalán melyik jog (valamely nemzetközi egyezmény, vagy esetleg egyik, vagy másik ország belső joga) alapján kell elbírálni. Kifejezetten ezzel a kérdéssel foglalkozott az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: EUB) az ún. Häger & Schmidt ügyben 2014. október 23-án hozott ítéletében. A kérdéskör gyakorlati jelentőségére tekintettel ezért a következőkben az EUB ítéletét, a mögötte meghúzódó gondolatokat, valamint az azokból leszűrhető legfontosabb következtetéseket igyekszünk bemutatni.
Egy tanulságos jogeset: a Häger & Schmidt ügy
A Häger & Schmidt ügy tényállása szerint a francia megbízó és a francia szállítmányozó cég között szállítmányozási szerződés jött létre egy USA-ból importált transzformátornak az antwerpeni kikötőből Lyonba történő továbbítására nézve. A francia szállítmányozó a német Häger & Schmidt GmbH-val mint közreműködő szállítmányozóval további szállítmányozási szerződést kötött. A közreműködő szállítmányozó pedig egy francia fuvarozó céggel kötött folyami fuvarozásra irányuló szerződést, amely alapján a transzformátort az antwerpeni kikötőből Lyonba ténylegesen el kellett juttatni. A francia fuvarozó cég a fuvarozást a saját tulajdonában lévő, de Belgiumban lajstromozott uszállyal kívánta teljesíteni. Az Antwerpenben zajló berakodás során azonban a transzformátor a hajóűrben megcsúszott, aminek következtében a hajó felborult és rakományával együtt elsüllyedt.
A fenti előzmények után a francia megbízó Franciaországban kártérítési pert indított a vele szerződött francia szállítmányozóval, valamint az utóbbi által igénybe vett német közvetett szállítmányozóval szemben. Az így megindult peres eljárásban a német közvetett szállítmányozó perbe hívta a francia fuvarozót (hajótulajdonost), valamint annak – szintén francia – felelősségbiztosítóját. Az első- és a másodfokú francia bíróságok – a francia jog alapján – helyt adtak a felperes keresetének, és az alpereseket egyetemlegesen mindösszesen 285.659,64 EUR összegű kártérítés megfizetésére kötelezték.
A jogerős döntéssel szemben a német honosságú Häger & Schmidt GmbH alperes terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet a francia Semmítőszék (Cour de Cassation) előtt. A Häger & Schmidt által előterjesztett felülvizsgálati kérelem középpontjában az állt, hogy a francia szállítmányozó és közte létrejött szállítmányozási szerződésre valójában nem is a francia, hanem a német jogot kellett volna alkalmazni, ezért a francia jog alapján megállapított kártérítési kötelezettsége nem lehet jogszerű. Mindezekre tekintettel a francia Semmítőszék a felülvizsgálati eljárást felfüggesztette, és ún. előzetes döntéshozatal iránti kérelmet terjesztett az EUB elé. Az előzetes döntéshozatali eljárásban az EUB-nak gyakorlatilag arra kellett választ adnia, hogy az uniós jog alapján miként határozható meg a nemzetközi szállítmányozási szerződésre alkalmazandó jog.
A nemzetközi szállítmányozási szerződésre alkalmazandó jog meghatározásának jogszabályi háttere
A szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogot – az Európai Unióban – az Európai Parlament és a Tanács 593/2008/EK Rendelete (ún. Róma I. Rendelet; a továbbiakban: Rendelet) alapján kell meghatározni.
A Rendelet 3. cikk (1) bekezdése értelmében a szerződésekre főszabály szerint a felek által a szerződésükre közösen választott jogot kell alkalmazni (jogválasztás). A szerződő feleket tehát megilleti az ún. jogválasztás szabadsága, amivel a nemzetközi kereskedelmi viszonyokban szoktak is élni. Mégis viszonylag sokszor előfordul az, hogy a felek nem választottak jogot a szerződésükre, vagy jogválasztásuk valamilyen hibában szenved, amely miatt a választott jog nem állapítható meg, vagy nem alkalmazható [pl.: a felek nem létező (például a „jugoszláv) jogot kötötték ki]. Ilyen esetekben a felek akaratától függetlenül meg kell határozni azt, hogy a szerződésükre mely ország jogát alkalmazzák. Ez a jog fogja ugyanis meghatározni – többek között – a szerződés értelmezésével, teljesítésével, megszegésével, valamint a szerződésszegésből eredő igényekkel, illetve a szerződés esetleges érvénytelenségével kapcsolatos kérdéseket.
A felek jogválasztása hiányában a szerződésre alkalmazandó jogot tehát a Rendelet speciális szabályai alapján kell meghatározni. A Rendelet 4. cikk (1) bekezdés b) pontja valamennyi szolgáltatási típusú szerződés tekintetében úgy rendelkezik, hogy a szerződésre a szolgáltatást nyújtó fél szokásos tartózkodási helye szerinti ország jogát kell alkalmazni. Ez tehát azt jelenti, hogy egy Magyarországon bejegyzett, belföldi székhelyű szállítmányozó által kötött nemzetközi szállítmányozási szerződésekre főszabály szerint a magyar jogot kell alkalmazni.
Ehhez képest a Rendelet 5. cikk (1) bekezdése a fuvarozási szerződések tekintetében úgy rendelkezik, hogy akkor kell (és lehet) a fuvarozó szokásos tartózkodási helye szerinti ország jogát alkalmazni, ha
- a küldemény fuvarozó általi átvételének helye, vagy
- a kiszolgáltatás helye, vagy
- a feladó szokásos tartózkodási helye szintén ebben az országban van.
Ha azonban ezek egyike sincs a fuvarozó székhelye szerinti országban, akkor a fuvarozási szerződésre a kiszolgáltatás helye szerinti ország (vagyis a célállam) jogát kell alkalmazni. Mindez tehát azt eredményezi, hogy a magyar fuvarozó által kötött nemzetközi fuvarozási szerződésre akkor kell a magyar jogot alkalmazni, ha a küldemény felvételének vagy kiszolgáltatásának helye Magyarországon van, vagy a feladó magyar. Ebből következően a magyar fuvarozó által külföldi feladótól külföldön átvett és nem Magyarországon kiszolgáltatásra kerülő küldemény tekintetében kötött fuvarozási szerződésre tehát nem a magyar jog, hanem a kiszolgáltatási hely szerinti ország jog lesz az alkalmazandó.
A szállítmányozási és fuvarozási szerződések egymáshoz fűződő viszonya tekintetében azonban egy további fontos szabályt rögzít a Rendelet (22) preambulum-bekezdése. Eszerint az egyszeri útra szóló hajóbérleti szerződéseket és más olyan szerződéseket, amelyek fő célja az árufuvarozás, fuvarozási szerződésnek kell tekinteni.
Miután a szállítmányozási szerződéseknek a gyakorlatban az esetek döntő többségében a fuvarozás áll a középpontjában, felmerül a kérdés: vajon a szállítmányozási szerződés olyan szerződésnek tekintendő-e, amelynek fő célja az árufuvarozás? Ha ugyanis igen, akkor a szerződésre alkalmazandó jogot nem a Rendelet 4. cikk (1) bekezdés b) pontja, hanem a Rendelet 5. cikke alapján kell meghatározni. A két rendelkezés azonban – mint láttuk – adott esetben lényegesen eltérő megoldásra vezethet. Adódik tehát a kérdés: jogi értelemben pontosan mi is a különbség a szállítmányozás és a fuvarozás között?
A szállítmányozási szerződés elhatárolása a fuvarozási szerződéstől
A fuvarozási és a szállítmányozási szerződések közötti elhatárolás fókuszpontjában a fuvarozói és a szállítmányozói tevékenység közötti különbségek állnak. A két szerződéstípus egymástól történő elhatárolása során ezért a fuvarozási, illetve a szállítmányozási szerződések lényegéből, valamint funkciójából kell kiindulni.
A fuvarozási szerződés fogalma és funkciója
A fuvarozási szerződés alapján a fuvarozó a küldemény rendeltetési helyére történő továbbítására és a címzettnek történő kiszolgáltatására, a feladó pedig az ezért járó díj (az ún. fuvardíj) megfizetésére köteles. A fuvarozási szerződés tehát lényegében az ingó dolgok tényleges fizikai továbbítására irányuló tevékenységeknek nyújt jogi keretet.
A fuvarozási szerződés ún. vállalkozási típusú eredménykötelmet hoz létre, amely alapján a fuvarozó nem csupán az ingó dolog (küldemény) meghatározott helyre történő továbbítására köteles, hanem arra is, hogy ott a küldeményt a címzett számára az erre vonatkozó szabályok szerint átadja. A küldemény címzettnek való átadása az ún. kiszolgáltatás, amely egyben a fuvarozás utolsó létszaka. Ebből következik, hogy a fuvarozó a fuvarozási feladatot nem egyszerűen a küldemény rendeltetési helyre való eljuttatásával, hanem a címzett részére történő szerződésszerű kiszolgáltatással látja el.
A fuvarozási szerződés alanyai
A fuvarozási szerződés ún. hárompólusú jogviszonyt hoz létre. A jogviszonynak ugyanis nemcsak a fuvarozási szerződést formálisan megkötő személyek (a feladó és a fuvarozó) az alanyai, hanem a címzett is. Gyakori, hogy a feladó és a címzett ugyanaz a személy, hiszen nincs akadálya annak, hogy a feladó saját maga címére továbbíttasson küldeményt a fuvarozóval (saját célú fuvarozás). Fontos megjegyezni azonban, hogy a feladói és a címzetti pozíció – legalábbis a jogállás tekintetében – ilyenkor is elválik egymástól. Erre tekintettel terjedt el az a nézet, hogy a fuvarozási szerződés mindig hárompólusú, és két- vagy háromalanyú szerződéstípus.
A fuvarozási szerződés alanyi pozíciói közül a feladói, illetve a címzetti minőség (minősítés) a gyakorlatban különösebb gondot nem vet fel. A fuvarozói pozícióval kapcsolatban viszont utalni kell arra, hogy a bírói gyakorlat a fuvarozóvá minősítéssel kapcsolatban vizsgálja az ún. fuvarozási képesség meglétét. A Legfelsőbb Bíróság Gf.III.30.200/1995. számú határozata (BH1997.595) ebben a körben arra mutat rá, hogy fuvarozó csak az lehet, „aki egyébként maga is képes arra, hogy küldeményt a rendeltetési helyre továbbítson”, amihez a Legfelsőbb Bíróság határozata értelmében arra is szükség van, hogy a fuvarozó megfelelő fuvareszközzel rendelkezzen.
A fuvarozási tevékenységek köre és a küldemény fogalma
A fuvarozási szerződés közvetlen tárgya a küldemény továbbítása, mint a fuvarozó által kifejtendő tevékenység, a szerződés közvetett tárgya pedig a küldemény. Az az ingó dolog tekinthető küldeménynek, amelyet a fuvarozó a feladótól fuvarozásra átvesz, és amelynek a rendeltetési helyre történő továbbítására a szerződés alapján köteles. Megjegyzendő, hogy az egyes ágazati fuvarjogi jogszabályok esetenként pontosan meghatározzák a küldemény fogalmát, és különbséget tesznek az egyes ún. küldeménytípusok (kocsirakományú küldemény, darabáru küldemény, stb.) között.
A küldemény fogalmával kapcsolatban fontos megjegyezni azt is, hogy az egyes fuvarozási ágazatokra irányadó jogszabályok speciális rendelkezéseket tartalmazhatnak az ún. fuvarképesség tekintetében is. Ebben a körben meg kell különböztetni azokat az árukat, amelyek minden további nélkül fuvarképesek (fuvarozhatók), illetve azokat, amelyek csak feltételesen fuvarozhatók, vagy a fuvarozásból kizártak. Az ilyen speciális küldemények (például levélpostai küldemények, hullák) fuvarozására speciális jogszabályok irányadók.
A szállítmányozási szerződés fogalma és funkciója
A szállítmányozási szerződés alapján a szállítmányozó a saját nevében a megbízó javára küldemény továbbításával összefüggő szerződések megkötésére és jognyilatkozatok megtételére, a megbízó pedig díj fizetésére köteles. A szállítmányozási tevékenység középpontjában valamely küldemény továbbításának megszervezése áll. A szállítmányozó tehát főszabály szerint nem az áru tényleges fizikai továbbítására, hanem az árutovábbítás (fuvarozás) megszervezésére köteles.
A szállítmányozási szerződés alanyai
A szállítmányozási szerződés alanyai a megbízó és a szállítmányozó. A megbízói és a szállítmányozói pozíció önmagában nem szorul különösebb értelmezésre. Megbízó az, aki a másik felet szállítmányozási tevékenység ellátásával bízza meg, szállítmányozó pedig az, aki szállítmányozási tevékenység ellátására vállal kötelezettséget. Az alanyi pozíciók meghatározása tehát alapvetően a szerződés tárgyától függ: ha a szerződés szállítmányozási szerződésnek minősül, akkor a szerződés alanyai a megbízó és a szállítmányozó. Mindebből az következik, hogy a szerződés tárgyának meghatározása a szerződés minősítésére és – közvetett módon – az alanyi pozíciók meghatározására is döntő befolyással van.
A szállítmányozási tevékenységek köre
A szállítmányozási szerződés tárgya a küldemény továbbításával összefüggő szerződések megkötése és jognyilatkozatok megtétele. A szállítmányozás tárgya tehát lényegében nem más, mint az árutovábbítással összefüggően más javára végzett ügyviteli tevékenység kifejtése. Hangsúlyozzuk azonban, hogy a szállítmányozásnak immár nem fogalmi eleme az, hogy a szállítmányozó az árutovábbítással összefüggésben fuvarozási szerződést (is) kössön. Szállítmányozásról lehet szó akkor is, ha a szállítmányozó a küldemény továbbításával összefüggésben fuvarozási szerződést nem, hanem kizárólag egyéb szerződéseket köt. Ezek közül – példálózó jelleggel – célszerű megemlíteni a vámügynöki, raktározási, átrakási, rakományigazítási, hajóraktér-foglalási, valamint az egyéb ún. fuvarozási célú bérleti szerződéseket. Hatályos jogunk tehát a szállítmányozás fogalmát viszonylag tágan határozza meg, és nem azonosítja automatikusan a fuvarbizomány hagyományos felfogásával.
A szállítmányozás és a fuvarozás integrálódása
A szállítmányozás és a fuvarozás közötti legfontosabb különbség – némileg leegyszerűsítve – tehát az, hogy amíg a fuvarozó valamely küldemény tényleges fizikai továbbítására vállalkozik, addig a szállítmányozó a küldemény továbbításának megszervezésére és lebonyolításának felügyeletére vállal kötelezettséget. A fuvarozás és a szállítmányozás közötti – korábban éles – határvonalat azonban egyre inkább elhalványítja az a folyamat, amelyet a fuvarozás és a szállítmányozás integrálódásának szoktak nevezni. Ez a folyamat már az 1960-as évek második felétől ismert, és lényegében abban áll, hogy a szállítmányozók gyakran végeznek fuvarozói, a fuvarozók pedig szállítmányozási tevékenységet is. Az ilyen értelemben felfogott integrálódás elsősorban a nemzetközi fuvarozás területén érzékelhető erőteljesen. A nagy nemzetközi fuvarozó társaságok egyre többször vállalnak a fuvarozáshoz kapcsolódó mellékkötelezettségeket is (raktározás, vámeljárásban való közreműködés, rakodás, stb.) és a szállítmányozó társaságok is mind gyakrabban vállalják, hogy a küldeményt saját fuvareszközzel maguk továbbítják, vagy alvállalkozót vesznek ugyan igénybe, de a küldemény továbbítására nézve fuvarozói felelősséget vállalnak.
A Legfelsőbb Bíróság – részben az integrálódási folyamatra tekintettel - Gf.III.30.200/1995. számú határozatában (BH1997.595) a következőket rögzítette: „A Ptk. 488. §-ának (1) bekezdése szerint „a fuvarozási szerződés alapján a fuvarozó díjazás ellenében köteles a küldeményt a rendeltetési helyére továbbítani, és a címzettnek kiszolgáltatni.” E meghatározásból alapvető fontosságú az a tény, hogy a küldeményt a fuvarozó maga köteles a rendeltetési helyre továbbítani, amivel kapcsolatban a jog csak annyi engedményt tesz, hogy a Ptk. 498. §-ának (1) bekezdése megengedi, hogy a fuvarozó a küldemény továbbítását más fuvarozóra bízhatja. Ez azonban csak egy esetenkénti lehetőség, és kizárólag a fuvarozót illeti meg, tehát azt, aki egyébként maga is képes arra, hogy küldeményt a rendeltetési helyre továbbítson, és ezt általában meg is teszi. A Ptk. 514. §-ának (1) bekezdése szerint „szállítmányozási szerződés alapján a szállítmányozó köteles valamely küldemény továbbításához szükséges fuvarozási és egyéb szerződéseket a saját nevében és megbízója számlájára megkötni, valamint a küldemény továbbításával kapcsolatos egyéb teendőket elvégezni, a megbízó pedig köteles az ezért járó díjat megfizetni.” A szállítmányozó tehát – főszabály szerint – ténylegesen nem végez fuvarozást, hanem az ezzel kapcsolatos szervező tevékenységet látja el. A Ptk. 516. §-ának (1) bekezdése szerint „a szállítmányozó a fuvarozást maga is elláthatja, és más szállítmányozó közreműködését is igénybe veheti; a további szállítmányozók azonban a megbízóval nem kerülnek jogviszonyba.” A szállítmányozó tehát a fuvarozást maga is elvégezheti, ha van fuvareszköze, vagy más közreműködését is igénybe veheti. Ha nincs fuvareszköze, és ezért a küldemény tényleges továbbításával mást bíz meg, akkor a Ptk. 514. §-ának (1) bekezdése az irányadó. A per adataiból és a felek előadásából a Legfelsőbb Bíróság azt állapította meg, hogy a felperesnek fuvareszköze nincsen, a tényleges fuvarozást tehát nem tudta volna ellátni, így fogalmilag kizárt, hogy mint fuvarozó a küldemény továbbítását más fuvarozóra bízhatta volna, de még az is, hogy a fuvarozást maga végezhette volna el.”
A Fővárosi Ítélőtábla 11.Gf.41.568/2003/4 sz. határozata (BDT 2004/6/68) szerint pedig „Önmagában az a körülmény, hogy a fuvaroztatóval jogviszonyban álló kötelezett nem maga végzi a fuvarozást, még nem értékelhető akként, hogy a felek között szállítmányozási szerződés jött létre. A fuvarozási és szállítmányozási szerződés elhatárolásánál annak van döntő jelentősége, hogy szállítmányozási szerződésnek csak az a megállapodás minősülhet, melyben a kötelezettség a küldemény továbbításához szükséges fuvarozási és egyéb – szintén a küldemény továbbítása érdekében létrejövő – szerződés megkötésére, valamint a küldemény továbbításával kapcsolatos egyéb teendők (ún. reálcselekmények) elvégzésére vonatkozik. A szállítmányozó nem a fuvarozás elvégzésére, hanem a megfelelő fuvarozó kiválasztására és a fuvarozási szerződés megkötésére köteles. Amennyiben azonban a szállítmányozó – az önbelépés lehetőségével élve – a fuvarozást maga végzi, úgy a fuvarozás körében bekövetkező kárért fuvarozó módjára felel. A fuvarozónak lehetősége van arra, hogy a küldemény továbbítását más fuvarozóra bízza, vagyis alfuvarozót vegyen igénybe. Az alfuvarozóval való szerződéskötéshez a fuvaroztató engedélye vagy tájékoztatása nem szükséges.”
A szállítmányozási és a fuvarozási tevékenység közötti elhatárolás során a bírói gyakorlat láthatóan a ténylegesen végzett, vagy végezni tervezett tevékenységre helyezi a hangsúlyt. Fontos kiemelni azonban azt is, hogy ebből kiindulva a Legfelsőbb Bíróság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a szállítmányozói és a fuvarozói minőség megítélése során azt is meg kell vizsgálni, hogy a szállítmányozó, illetve a fuvarozó objektíve képes-e az általa vállalt kötelezettség teljesítésére. Amint a Legfelsőbb Bíróság rögzítette, csak akkor minősülhet valaki fuvarozónak, ha a küldemény fizikai továbbítására valóban képes. S minthogy fuvarozási képessége annak lehet, aki a küldeményt ténylegesen – közreműködő igénybe vétele nélkül is – tudja továbbítani, ebből az következik, hogy a fuvareszköz hiánya a fuvarozási képesség hiányát vonja maga után. Ahhoz tehát, hogy valaki jogi értelemben fuvarozónak minősülhessen, fuvareszközzel kell rendelkeznie.
A fuvarozás és a szállítmányozás integrálódása – jóllehet, az egyes tevékenységeket végzők alanyi körét összemoshatja – a fuvarozási tevékenység határait nem tünteti el. Fuvarozásról ugyanis kizárólag a küldemény átvételétől a küldemény kiszolgáltatásáig terjedő időtartamban beszélhetünk. Ebből következik, hogy fogalmilag kizárt az árutovábbítással kapcsolatos olyan teendők fuvarozáskénti minősítése, amelyek a fuvarozás megkezdése előtt, vagy a kiszolgáltatás után merülnek fel. Ezért – feltéve, hogy nem valamely más szerződés alapján nyújtott főszolgáltatásnak tekintendők – az ilyen tevékenységek elvégzése rendszerint szállítmányozásnak minősül.
Összességében azt mondhatjuk tehát, hogy az integrálódás folyamatának ellenére még mindig a szállítmányozó és a fuvarozó alapvető tevékenységének lényegi különbözősége lehet a két szerződéstípus közötti fő elhatárolási szempont. Amint az uralkodó bírói gyakorlat is rögzíti: a fuvarozó árut továbbít, a szállítmányozó pedig ezen árutovábbítás megszervezésének terhét veszi le a megbízója válláról azzal, hogy az árutovábbítás szervezésével és bonyolításával kapcsolatos komplex szolgáltatást nyújt.
dr. Bán Dániel

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság