text:
TARTALOMJEGYZÉK: I. RÉSZ : A JOGI KÉPVISELŐ IRATAI Keresetlevelek, rendelkezés a keresetről 16. old. - PDF
Download "TARTALOMJEGYZÉK: I. RÉSZ : A JOGI KÉPVISELŐ IRATAI Keresetlevelek, rendelkezés a keresetről 16. old."
1 y TARTALOMJEGYZÉK: I. RÉSZ : A JOGI KÉPVISELŐ IRATAI 1.1. Keresetlevelek, rendelkezés a keresetről 16. old Keresetlevél pénztartozás megfizetésére Keresetlevél meghatározott cselekmény kikényszerítésére Keresetlevél tűrésre kötelezésre Keresetlevél megállapításra Keresetlevél jognyilatkozat pótlására Keresetlevél jogviszony létrehozására Keresetlevél jogviszony megszüntetésére Keresetlevél szerződés módosítására Vegyes /megállapítási és marasztalási / keresetlevél Keresetlevél alternatív keresetekkel /jogcímek vagylagossága/ I Keresetlevél alternatív keresetekkel /követelések vagylagossága/ Keresetlevél közigazgatási perben 1. /Kereseti kérelem a közigazgatási határozat megváltoztatására / Keresetlevél közigazgatási perben 2. /Kereseti kérelem a közigazgatási határozat hatályon kívül helyezése iránt/ Keresetlevél házasság felbontása iránt, közös megegyezéssel Keresetlevél munkaügyi jogvitában Keresetlevél házasság felbontása és házastársi vagyonközösség megosztása iránt Kereset felemelése Kereset leszállítása Kereset kiterjesztése Kereset jogcímének megváltoztatása Kereset összefoglalása 1.2. Alperesi és felperesi ellenkérelmek 53.old Alperesi ellenkérelem a per megszüntetésére Alperesi ellenkérelem kereset elutasítására Alperesi ellenkérelem beszámítási kifogással Alperesi ellenkérelem és szavatossági kifogás Alperesi ellenkérelem és viszontkereset Felperesi ellenkérelem viszontkeresetre 1.3. Egyéb peres beadványok 59.old Észrevétel szakértői véleményre Közös kérelem tárgyalás elhalasztása iránt Közös szünetelés! kérelem Kérelem a per felfüggesztése iránt Ellenérdekű fél jogutódjának perbevonása Perbelépés jogutódlás esetén Perbehívása beavatkozónak Ideiglenes intézkedés iránti kérelem
2 Perfeljegyzés iránti kérelem Bizonyítási-indítvány előterjesztése Kérelem perek egyesítésére Kérelem közbenső ítélet meghozatala iránt Kérelem részítélet iránt Bíróval szembeni elfogultsági kifogás 1.4. "Technikai jellegű" beadványok 60.old Hiánypótlás Igazolási kérelem Meghatalmazás visszavonásának bejelentése 1.5. Jogorvoslati eljárások 70.old Fellebbezés keresetlevelet "idézés kibocsátása nélkül" elutasító végzés ellen Fellebbezés permegszüntető végzés ellen Fellebbezés felfüggesztést kimondó végzés ellen Fellebbezés végrehajtást felfüggesztő végzés ellen Fellebbezés ítélet ellen Fellebbezés fellebbezést elutasító végzés ellen Fellebbezési ellenkérelem Csatlakozó fellebbezés Fellebbezés visszavonása Kérelem ítélet kiegészítése iránt Kérelem ítélet kijavítása iránt Fellebbezés másodfokú eljárásban hozott, jogorvoslattal támadható végzés ellen 1.6. Rendkívüli perorvoslati eljárások beadványai Sl.old Felülvizsgálati kérelem Felülvizsgálati ellenkérelem Csatlakozó felülvizsgálati kérelem és felülvizsgálati ellenkérelem Perújítási kérelem új tény, adat, bizonyíték esetén Perújítási ellenkérelem I. 7. Jogi képviselő iratai a nem - peres eljárásokban 87.old Végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem Kérelem végrehajtás megszüntetése iránt Kérelem végrehajtási záradék törlésére Kifogás végrehajtó intézkedése ellen (végrehajtási kifogás). II. RÉSZ: BÍRÓI PERES IRATOK //./. A keresetlevél beadását követő intézkedések 92.old II Áttételt elrendelő végzés hatáskör hiánya miatt II Áttételt elrendelő végzés illetékesség hiánya miatt
3 11 II Hiánypótlásra felhívó végzés II Ideiglenes intézkedés II Keresetlevelet idézés kibocsátása nélkül elutasító végzés II Ingatlanra perfeljegyzést elrendelő végzés II Költségmentesség engedélyezése és pártfogó ügyvéd kirendelése II Költségmentességet elutasító végzés II Debreceni ítélőtábla végzése hatásköri összeütközés esetén II Tájékoztatás keresetlevél kézbesítéséről Pervezető végzések és a tárgyaláson hozott egyéb határozatok 102.old Beavatkozási kérelmet elutasító végzés Beavatkozás megengedése Ü.2.3. Szakértői díjat megállapító végzés Egyesítésre vonatkozó végzés Eljárás félbeszakadását megállapító végzés Igazolási kérelemnek helyt adó végzés Igazolási kérelmet elutasító végzés Bírósági meghagyás kibocsátása Jegyzőkönyv bontóperi egyezségről Jogutód megállapító végzés Kizárás iránti kérelmet elutasító végzés Nyilvánosság kizárása a tárgyalásról II Pénzbírságot kiszabó végzés Per megszűnését megállapító végzés Per tárgyalását felfüggesztő végzés Permegszüntető végzés Szakértőt kirendelő végzés Elsőfokú ítéletek 123.old II.3.1. Házassági bontóperben H.3.2. Elsőfokú ítélet jognyilatkozat pótlására Elsőfokú ítélet apasági perben H.3.4. Elsőfokú ítélet kisperértékű ügyben Elsőfokú közbenső ítélet Kiegészítő ítélet Elsőfokú ítéletet kijavító végzés Részletfizetést engedélyező végzés Megyei bíróság elsőfokú ítélete Másodfokú eljárás bírósági határozatai 138.old II.4.1. Fellebbezést elutasító végzés Ü.4.2. Másodfokú bíróság elsőfokú ítéletet hatályon kívül helyező végzése Másodfokú bíróságnak az elsőfokú ítéletet helybenhagyó ítélete Másodfokú részítélet, amely részben helybenhagyó, részben hatályon kívül helyező rendelkezést tartalmaz Másodfokú bíróság elsőfokú bíróság ítéletét megváltoztató ítélete
4 12 IL5. Rendkívüli perorvoslatok bírói határozatai 147,old Felülvizsgálati kérelmet elutasító végzés Felülvizsgálati eljárásban hozott ítélet, l.sz. (Másodfokú ítéletet hatályában fenntartó felülvizsgálati ítélet) Felülvizsgálati eljárásban hozott ítélet. 2.sz. (Másodfokú ítéletet hatályon kívül helyező felülvizsgálati ítélet) Perújítási kérelmet a megengedhetőség körében elutasító végzés ítélet perújítási eljárásban II.6. Egyéb Bírói határozatok 158.old Kézbesítési vélelem megdöntése iránti kérelemnek helyt adó végzés Kézbesítési vélelem megdöntése iránti kérelmet elutasító végzés Másodfokú eljárásban hozott végzés, amellyel szemben az elsőfokú eljárás szabályai szerinti fellebbezésnek van helye Másodfokú bíróság másodfokú eljárást tárgyaláson kívül befejező végzése U.6.5. Másodfokú bíróság intézkedése az első fokú bíróság felé a fellebbezés hiánypótlása végett Alperesi viszontkereset érdemi vizsgálat nélküli elutasítása Eljárás szabálytalansága miatt előterjesztett kifogást elutasító végzés H.6.8. Eljárás elhúzódása miatt előterjesztett kifogásra tett másodfokú bírói intézkedés n.6.9. Tárgyalási jegyzőkönyv szakértő meghallgatásáról II Bírói végzés az Európai Bíróság megkereséséről előzetes döntéshozatal céljából in. RÉSZ: BÍRÓI NEM PERES IRATOK HU. Bírói rendelkezések a végrehajtási eljárásában 175.old. in Hiánypótló végzés a jogi képviselővel eljáró zálogjogosultnak a végrehajtási eljárásba való bekapcsolódás iránti kérelme kapcsán in Hiánypótlási felhívás jogi képviselő nélkül eljáró adósnak a Vht. 114 /A.. (4) bekezdése szerinti nyilatkozata kapcsán Hl Végrehajtás felfüggesztését elrendelő ~ egyidejűleg az adóst és a végrehajtást kérőt nyilatkozatra felhívó -- végzés zálogjogosultnak a végrehajtási eljárásba való bekapcsolódási kérelme esetén Hl Zálogjogosultnak a végrehajtási eljárásba való bekapcsolódása iránti kérelmét hivatalból elutasító végzés. III Zálogjogosultnak a végrehajtási eljárásba való bekapcsolódását engedélyező végzés III Végrehajtási eljárás felfüggesztését megszüntető végzés. III Végzés kézbesítési vélelem beálltáról m.l.8. Végrehajtás felfüggesztése iránti kérelmet és végrehajtási kifogást elutasító végzés in Végrehajtás felfüggesztését elrendelő és végrehajtási záradékot törlő végzés III Jogutódot megállapító végzés végrehajtási eljárásban III Végrehajtási lap visszavonását elrendelő végzés III Bírói ítélet alapján kiállított végrehajtási lap visszavonását elrendelő végzés in Végrehajtási lap visszavonását és a végrehajtási eljárás megszüntetését elrendelő végzés. III Visszatérítés iránti rendelkezés végrehajtási eljárásban
5 13 IIM.Bírósági letétkezelés 206.old Teljesítési letétet elfogadó végzés III.2.2 Letétet kiutaló végzés III.2.3. Hiánypótló végzés őrzési letéti kérelem esetén III.3. Egyéb nem peres eljárások 211.old UI.3.1. Biztosítási intézkedést elrendelő végzés Jegyzőkönyv és végzés pszichiátriai intézeti gyógykezelés felülvizsgálatáról Közjegyzővel szembeni kizárási eljárást megszüntető végzés Személyes meghallgatási jegyzőkönyv gyermektartás külföldi végrehajtása tárgyában Bíróság előtti meghatalmazás (gyermektartás külföldi végrehajtása esetén) Felterjesztő végzés gyermektartás külföldi végrehajtása tárgyában Előzetes bizonyítást elrendelő végzés HI.3.8. Hiánypótló végzés fizetési meghagyás kibocsátása és költségmentesség engedélyezése iránti kérelemre. IV. RÉSZ: ÜGYÉSZI IRATOK A POLGÁRI ELJÁRÁSOKBAN IV.l. Alapítványok 227.old IV Ügyészi kereset alapítvány kezelőszervének kijelölése, illetőleg az alapítvány megszüntetése iránt IV.l.2. Ügyészi indítvány alapítvány alapító okiratának módosítása iránt IV Ügyészi indítvány alapítvány kezelő szervének kijelölése és alapító okirat módosítása iránt IV Ügyészi fellebbezés közalapítvány nyilvántartásba vételét elrendelő végzés ellen IV Ügyészi fellebbezés alapítvány nyilvántartásba vételét elrendelő végzés ellen IV Ügyészi kereset alapítvány új kezelő szervének alapítói kijelölése illetve alapítvány megszüntetése iránt IV Ügyészi kereset alapítvány új kezelő szervének alapítói kijelölése és alapítvány megszüntetése iránt IV Ügyészi kereset Alapítványnak nyújtott adomány semmisségének megállapítása iránt IV.2. Társadalmi szervezetekkel kapcsolatos ügyészi intézkedések 248.old IV.2.1. Ügyészi fellebbezés egyesület nyilvántartásba vételét elrendelő végzés ellen. IV.2.2. Ügyészi fellebbezés egyesület nyilvántartásba vételét elrendelő végzés ellen IV.2.3. Ügyészi kereset társadalmi szerv (párt)feloszlatása iránt IV.2.4. Ügyészi fellebbezés párt nyilvántartásba vételét elrendelő végzés ellen IV.2.5. Ügyészi fellebbezés társadalmi egyesület (szövetség) nyilvántartásba vételét elrendelő végzés ellen. IV.2.6. Ügyészi kereset társadalmi egyesület (szakszervezet) megszűnésének megállapítása iránt IV.2.7. Ügyészi kereset egyesület ellen a törvényes működés helyreállítása iránt IV.2.8. Ügyészi fellebbezés közhasznú szervezetté nyilvánító végzés ellen
6 14 IV.3. Ügyészi intézkedések a környezetvédelem területén 270.old IV.3.1. Per előtti ügyészi felszólítás környezetben okozott kár megtérítése iránt. IV.3.2. Ügyészi kereset magánszemély ellen a környezetben okozott kár megtérítése iránt. IV.3.3. Ügyészi kereset gazdasági társaság ellen a környezetben okozott kár megtérítése iránt. IV.3.4. Ügyészi kereset gazdasági társaság ellen, a természeti károkozás megszüntetése és az eredeti állapot visszaállítása iránt. IV.3.5. Ügyészi fellebbezés környezeti kár megtérítésére irányuló peres eljárásban a tárgyalást felfüggesztő végzés ellen IV.4. Házassági, származás megállapítási perek 282. old IY.4.1. Ügyészi kereset apaság vélelmének megdöntése iránt IV.4.2. Ügyészi kereset szülői felügyeleti jog megszüntetése iránt IV.5. Ügyészi intézkedések gazdasági társaságok ellen 287.old IV.5.1. Ügyészi kereset gazdasági társaság ellen, a jogszabálysértő állapot (jogszabályba ütköző alapító okirat) megszüntetése iránt. V. RÉSZ: KÖZJEGYZŐI IRATOK 290.old V.l. Jegyzőkönyv hagyatéki tárgyalásról V.2. Hagyatékátadó végzés törvényes öröklés esetén V.3. Jegyzőkönyv hagyatéki tárgyalásról osztályos egyezség esetén V.4. Hagyatékátadó végzés törvényes öröklés és osztályos egyezség esetén V.5. Hagyatékátadó végzés törvényes örökös és a hagyatéki hitelező egyezsége esetén V.6. Jegyzőkönyv hagyatéki tárgyalásról végrendeleti öröklés esetén V.7. hagyatékátadó végzés törvényes öröklés és ági öröklés esetén V.8. Jegyzőkönyv hagyatéki tárgyalásról törvényes örökös és öröklési szerződés szerinti örökös érdekellentéte esetén V.9. Ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzés V.10. Jegyzőkönyv betétszámlakönyv elvesztésének bejelentésről V.ll. Hirdetmény betétkönyv megsemmisítési eljárásának megindításról V.l2. Végzés betétkönyv megsemmisítési eljárásának megindításról V.l3. Végzés betétszámlakönyv semmissé nyilvánításáról V.l4. Jegyzőkönyv váltóóvásról V.15. Tanúsítvány részvény megsemmisítésről
IRATOK A POLGÁRI PERES ÉS NEMPERES ELJÁRÁSOK KÖRÉBŐL (Egyetemi jegyzet)
DEBRECENI EGYETEM ÁLLAM ÉS JOGTUDOMÁNYI KAR POLGÁRI ELJÁRÁSJOGI TANSZÉK IRATOK A POLGÁRI PERES ÉS NEMPERES ELJÁRÁSOK KÖRÉBŐL (Egyetemi jegyzet) (SZERKESZTETTE ÉS A BEVEZETŐT ÍRTA: DR.GYEKICZKY TAMÁS TANSZÉKVEZETŐ
Kártérítésre irányuló perek:
IX. A Minisztérium és az alá tartozó fejezetek/intézmények folyamatban lévő peres ügyei A peres ügyek részletes iratai az átadás-átvételi dokumentáció 15. számú mellékletét képezi. POLGÁRI PERES ELJÁRÁSOK
A peres eljárás időtartamát befolyásoló tényezők a házasság felbontása iránti. perekben. szerző: dr. Oláh Anita
A peres eljárás időtartamát befolyásoló tényezők a házasság felbontása iránti perekben szerző: dr. Oláh Anita 2016. március hó 23. Szentendre I. Bevezető A peres eljárás ésszerű időn belüli befejezéshez

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
EUR-Lex - 62010CA0122 - EN - EUR-Lex
EUR-Lex - 62010CA0122 - EN
Document 62010CA0122
C-122/10. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2011. május 12-i ítélete (a Marknadsdomstolen (Svédország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Konsumentombudsmannen kontra Ving Sverige AB (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — 2005/29/EK irányelv — A 2. cikk i) pontja és a 7. cikk (4) bekezdése — Újságban közzétett kereskedelmi kommunikáció — A vásárlásra való felhívás fogalma — Alsó ár — A vásárlásra való felhívásban kötelezően feltüntetett információk)
OJ C 204, 9.7.2011, p. 9–10 (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
A Bíróság (második tanács) 2011. május 12-i ítélete (a Marknadsdomstolen (Svédország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Konsumentombudsmannen kontra Ving Sverige AB
(C-122/10. sz. ügy) (1)
(Előzetes döntéshozatal iránti kérelem - 2005/29/EK irányelv - A 2. cikk i) pontja és a 7. cikk (4) bekezdése - Újságban közzétett kereskedelmi kommunikáció - A vásárlásra való felhívás fogalma - Alsó ár - A vásárlásra való felhívásban kötelezően feltüntetett információk)
Alperes: Ving Sverige AB
Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Marknadsdomstolen — A belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a 84/450/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK, a 98/27/EK és a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikke i) pontjának és 7. cikke (4) bekezdése a) pontjának értelmezése (HL L 149, 22. o.) — Újságban közétett, fogyasztóknak szánt olyan promóciós ajánlatot tartalmazó hirdetés, amely az alsó ár feltüntetésével kínál bizonyos célállomásra vonatkozó, meghatározott időszakban megvalósuló, szabott árú utazásokat — A vásárlásra való felhívás fogalma — A termék reklámozására használt eszközbe foglalandó információkra vonatkozó követelmények
A belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a 84/450/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK, a 98/27/EK és a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („irányelv a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról”) 2. cikkének i) pontjában szereplő „ezáltal lehetővé teszi a fogyasztó számára a vásárlást” kifejezést úgy kell értelmezni, hogy a vásárlásra való felhívás már azzal megvalósul, ha a reklámozott termékre és annak árára vonatkozó információ elegendő ahhoz, hogy a fogyasztó képes legyen ügyleti döntést hozni, és nem szükséges, hogy a kereskedelmi kommunikáció magában foglalja a termék megvásárlásának konkrét lehetőségét, vagy az ilyen lehetőség közelében vagy alkalmával jelenjen meg.
A 2005/29 irányelv 2. cikkének i) pontját úgy kell értelmezni, hogy a termék árának feltüntetésére vonatkozó követelmény teljesülhet abban az esetben, ha a kereskedelmi kommunikáció alsó árat tartalmaz, azaz azt a legalacsonyabb árat, amelyért az értékesített termék vagy termékkategória megvásárolható, ugyanakkor a reklámozott terméket vagy termékkategóriát más változatban vagy más tartalommal olyan árakon kínálják, amelyeket nem tüntettek fel. A kérdést előterjesztő bíróság feladata annak vizsgálata — a termék jellegének és tulajdonságainak, valamint az alkalmazott kereskedelmi kommunikációs eszköznek megfelelően —, hogy az alsó ár feltüntetése lehetővé teszi-e a fogyasztó számára az ügyleti döntés meghozatalát.
A 2005/29 irányelv 2. cikkének i) pontját úgy kell értelmezni, hogy a termék tulajdonságainak feltüntetésére vonatkozó követelmény teljesül azáltal, hogy a termékre szöveggel vagy kép formájában hivatkoznak, beleértve azt az esetet is, amikor ugyanazon szöveges vagy képes megjelenítést olyan termékkel kapcsolatban alkalmazzák, amelyet több változatban kínálnak. A nemzeti bíróság feladata annak esetről esetre történő meghatározása, hogy — a termék jellegének és tulajdonságainak, valamint az alkalmazott kereskedelmi kommunikációs eszköz figyelembevételével — a fogyasztó elegendő információval rendelkezik-e a termék azonosításához és megkülönböztetéséhez az ügyleti döntés meghozatala érdekében.
A 2005/29 irányelv 7. cikke (4) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy elegendő lehet a termék meghatározott lényeges tulajdonságait megadni és a további adatokkal kapcsolatban a kereskedő internetes oldalára hivatkozni, amennyiben ezen az oldalon alapvető jelentőségű információk találhatók a termék lényeges tulajdonságaira, árára és az említett irányelv 7. cikke (4) bekezdésének követelményei szerinti egyéb feltételekre vonatkozóan. A kérdést előterjesztő bíróság feladata annak eseti megítélése — a vásárlásra való felhívás körülményeire, az alkalmazott kommunikációs eszközre, valamint a termék jellegére és tulajdonságaira tekintettel —, hogy kizárólag a termék meghatározott lényeges tulajdonságainak az említése lehetővé teszi-e a fogyasztó számára a tájékozott ügyleti döntés meghozatalát.
A 2005/29 irányelv a 2005/29 irányelv 7. cikke (4) bekezdésének c) pontját úgy kell értelmezni, hogy kizárólag az alsó árnak a vásárlásra való felhívásban történő megadása önmagában nem tekinthető megtévesztő mulasztásnak. A nemzeti bíróság feladata annak meghatározása, hogy az alsó ár megadása elegendő-e ahhoz, hogy az ár feltüntetésére vonatkozóan az említett rendelkezésben előírt követelményeket teljesültnek lehessen tekinteni. E bíróságnak különösen azt kell megvizsgálnia, hogy a végső ár kiszámítása módjának elhagyása nem akadályozza-e a fogyasztót abban, hogy tájékozott ügyleti döntést hozzon, és ennek következtében nem vezet-e ahhoz, hogy az olyan ügyleti döntést hoz, amelyet egyébként nem hozott volna meg. Szintén figyelembe kell vennie az alkalmazott kommunikációs eszköz korlátait, a termék jellegét és tulajdonságait, valamint minden olyan egyéb intézkedést, amelyet a kereskedő annak érdekében tett, hogy az információt eljuttassa a fogyasztókhoz.

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Hír archívum: 2019. november
A jog oltalmában a fogantatástól kezdve - A magzat élethez való joga
A bíróságok kötelesek lesznek követni a Kúria jogértelmezését - Mit is jelent az igazságügyi tárca törvényjavaslata?
miszerint a bíróságok kötelesek lesznek a Kúria jogértelmezését követni, ugyanakkor ez nem sértené az ítélkező bírók, vagy az eljáró tanácsok személyes függetlenségét - ismertette az Igazságügyi Minisztérium törvényjavaslatát Varga Judit igazságügyi miniszter az ügyvédek napja alkalmából rendezett ünnepségen.
Black Friday – a legjobb védekezés a megelőzés! - Az online vásárlásra buzdító kampányokat a bűnözők is kihasználják
November 29-én a karácsonyi vásárlási szezon kezdetével ismételten Black Friday – más néven Fekete Péntek – elnevezésű kedvezményes online vásárlási ajánlatok válnak elérhetővé az internet felhasználók számára. Kiemelten fontos, hogy a vevők kellő körültekintéssel és óvatossággal járjanak el, hiszen az időszakosan nagy tömegű online vásárlásra buzdító kampányokat az internetes csalók is igyekeznek kihasználni.
Vádemelés a tömegszerencsétlenséget okozó Hableány - 9 év szabadságvesztést kért az ügyészség az ukrán kapitányra
NEBIH: Biztonságosak a kapszulás kávék - ... bár a gyártók a legfontosabb mérgek adatait nem tüntetik fel a csomagoláson
24 terméket vizsgáltak, jelölési hibák miatt összesen 6 esetben indítottak hatósági eljárás, amelyből három esetben megtévesztő jelölés miatt bírságot is kiszabtak a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (Nébih) felügyelői. A komplex ellenőrzés szerint a kapszulás kávék biztonsággal fogyaszthatók - a hatóság szerint.
Az Interpol nyolc férfit köröz nők elleni erőszak miatt - Szemtanúk jelentkezését kéri a nemzetközi szervezet!
Oleg Szencov átvette a 2018-as Szaharov-díjat au EP elnökétől - Az ukrán filmrendező nemrég szabadult ki orosz fogságából
Oleg Szencov kedden ünnepélyes keretek között átvette a 2018-as Szaharov-díjat a Parlament elnökétől, David Sassolitól. Az ukrán filmrendező nemrég szabadult ki orosz fogságából.
Pro Bono-díjat kapott a Budapesti Ügyvédi Kamara - 12. alkalommal rendezték meg a Magyar Ügyvédek Napját
Több száz jogkeresőnek nyújtott ingyenes jogi segítségnyújtás elismeréseként díjazták a Budapesti Ügyvédi Kamarát a XII. Magyar Ügyvédek Napján. Az ünnepségen nem kizárólag ügyvédek, hanem már hivatalban nem lévő, több évtizedes kiemelt szakmai tevékenységet végző bírák, ügyészek és a jogtudományok egyéb képviselői tevékenységét is kitüntetéssel jutalmazzák.
Ingatlanok végrehajtás keretében, banki igény előli megszerzése - Végrehajtót és közjegyzőt is szabadságvesztésre ítéltek a 62 vádlottas ügyben
A Budapest Környéki Törvényszék 2016 decemberétől folytatólagosan és nyilvánosan megtartott tárgyalássorozatot követően 2019. november 25-én hirdetett ítéletet, annak a 62 vádlottnak a bűntetőperében, akikkel szemben pénzmosás bűntette és más bűncselekmények miatt emelt vádat az ügyészség.
Megszavazta az EP az új összetételű Bizottságot - Várhelyi Olivér a bővítési és szomszédságpolitikai tárcáért lesz felelős
Erkölcsileg és szakmailag is példát mutat a Lenti Járásbíróság elnöke - Milyen a jó bíró? - Portréfilm-sorozat - Horváth Zsolt
"A jó bíró erkölcsileg és szakmailag is példát kell, hogy mutasson" - vallja Horváth Zsolt, hazánk legkisebb bíróságának elnöke. "Egy hagyományokkal és kultúrával rendelkező szervezet örökösei vagyunk, melyet múlhatatlan felelősségünk megőrizni" - teszi hozzá a Lenti Járásbíróság vezetője. - Milyen a jó bíró? - Portréfilm sorozat
A tagállamok kormányai elfogadták a biztosok módosított névsorát - Az Európai Parlament ma szavaz az új testület végleges összetételéről
Független-e a lengyel legfelsőbb bíróság új fegyelmi tanácsa? - Az Európai Bíróság ítéletet hozott
A kérdést előterjesztő bíróságnak ellenőriznie kell a lengyel legfelsőbb bíróság új fegyelmi tanácsának függetlenségét annak meghatározása érdekében, hogy ez a fórum eljárhat-e a legfelsőbb bíróság bíráinak nyugállományba helyezésére vonatkozó jogvitákban, vagy az ilyen jogvitákat a függetlenség ezen követelményét teljesítő más bíróságnak kell-e megvizsgálnia - szögezi le az Európai Unió Bírósága a C-585/18., C-624/18. és C-625/18. sz. egyesített ügyekben hozott ítéletében.
A szabadságelvonással járó legenyhébb büntetések - A büntetőjog és a szabálysértési jog szankciói végrehajtásának összehasonlítása
Magyar bírák élen az előzetes döntéshozatali eljárások kezdeményezésében - Az EJSZH segíti az uniós jog alkalmazását
Az Európai Unióhoz 2004. május 1-én csatlakozott tagállamok közül a 2004-2018. közötti időszakban hazánk volt a legaktívabb az előzetes döntéshozatali eljárások kezdeményezését illetően – hangzott el az Európai Jogi Szaktanácsadói Hálózat (EJSZH) „Érdekek és értékek az Európai Unióban” címmel szervezett képzésén.
Milliós bírsággal súlyt le az influencerekre a GVH - Nő a szigor! - Hogyan kerülhető el a büntetés?
A GVH szigorúbb fellépése miatt fontos tudni, milyen tartalmat kell kötelező jelleggel feltűntetni a véleményvezéreknek egy reklámozást szolgáló posztban, és hogyan kell a hirdetőknek leszerződni a véleményvezérekkel. A felelősség ugyanis egyaránt érinti az influncert és a reklámozót - foglalja össze a Lakatos, Köves és Társai Ügyvédi Iroda.
Online sértett személyiség - A sérelemdíj és a sajtó-helyreigazítás jogintézménye
Az elmúlt évek kiéleződő társadalmi és politikai konfliktusainak köszönhetően a sajtó-helyreigazítási perek gyakorlata hazánkban is egyre növekvő tendenciát mutat. Míg például 2017-ben 53 esetben, 2018-ban már 109 esetben veszítettek el sajtó-helyreigazítási pert a kormány közeli médiumok. De hogyan is sérthet a sajtó személyiségi jogot? Hogyan orvosolhatóak az erkölcsi károk? Mi a sérelemdíj és mit jelent a sajtó-helyreigazítás?
Csalással, vesztegetéssel és hivatali visszaéléssel gyanúsítják Netanjahut - Az izraeli főügyész vádat emel a kormányfő ellen
Önmagában az, hogy szubjektív körülmények miatt nem fejezhető be megadott időtartam alatt egy, a korábbi felsőoktatási törvény alapján megkezdett képzés, nem jelenti azt, hogy a jogszabályi rendelkezés lehetetlenné teszi a felkészülést az új szabályok alkalmazására - szögezi le az Alkotmánybíróság IV/451/2019. számú, alkotmányjogi panasz elutasító határozatában.
A családi kapcsolatok jelentősége, a gyermek tartózkodási helyének megváltoztatása, a kapcsolattartás és a gyermektartásdíj fizetési kötelezettség volt a fő témája a Gyermekközpontú Igazságszolgáltatás Konferenciának, melyet az Országos Bírósági Hivatal (OBH) szervezett száz családjogi és büntető bíró részvételével.
A munkáltató a munkavállaló által teljesítendő munkaidőt munkaidő-keretben határozza meg. Hétfőn közli a munkavállalóval a munkaidő-beosztását, aki örömmel veszi tudomásul, hogy szombatra és vasárnapra pihenőnapra osztják be, így még aznap megszervez egy baráti kirándulást a hétvégére. Szerdán tájékoztatja a főnöke, hogy a munkaidő-beosztástól eltérően hétvégén dolgoznia kell. Megteheti ezt jogszerűen? Milyen szabályok vonatkoznak a rendkívüli munkaidőre?
Bírák vagyunk..." - Az Országos Bírósági Hivatal ünnepi kiadványt jelentetett meg a bírói hatalom gyakorlásáról szóló törvény kihirdetése 150. évfordulója alkalmából. Ebből idézünk most néhány örök érvényű gondolatot egykoron élt kiváló bíróktól, akiknek tevékenysége, elhivatottsága összefonódott a magyar bírósági szervezet múltjával. Ezúttal Wlassics Gyula gondolatát idézzük.
Közreműködőket keres az adóhatóság: a vállalkozások és a kereskedők egy egyszerű regisztrációval bekerülhetnek abba a nyilvántartásba, ahonnan a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) kiválasztja a végrehajtási eljárásaiban közreműködő szervezeteket, kereskedőket - közölte a NAV csütörtökön.
A technológia folyamatos fejlődésével, a digitalizáció fékezhetetlen térhódításával a kiberfenyegetések forrásai a mai világban egyre nagyobb méreteket öltenek. A kibertér szereplői, azaz az elkövetői kör mind ötleteikben, mind motivációikban igencsak eltérő képet festenek le a kibertámadásokról. Kik is tartoznak ebbe a mezőbe?
"A valódi igazságosság párbeszéden alapul" – hangoztatta Ferenc pápa, amikor fogadta a Büntetőjog Nemzetközi Társasága világkongresszusának résztvevőit. A kongresszust az elmúlt héten tartották Rómában, 600 résztvevőjét pénteken délben fogadta a pápa a Vatikánban. Beszédében az egyházfő az emberi igazságosság kritikus jellegét és az igazságosság keresztény szellemű megközelítését hangsúlyozta.
A közvéleményt is sokkolta a hír, miszerint a médiában csak „darnózseli hentes”-ként elhíresült férfi felesége meggyilkolásáért mindössze 7 év börtönbüntetést kapott halált okozó testi sértés bűntette miatt, annak ellenére, hogy a holttest megsemmisítése rendkívüli módon kegyeletsértő volt. Miért nem emberölésért marasztalták el a feleséggyilkost? Hogyan ítélhető meg utólag az elkövetői szándék?
2018-ban összesen 539 per indult bíróságok ellen, melyek többségében a felperes valamely bírósági peres- vagy nemperes eljárás során elszenvedett anyagi- vagy eljárásjogi sérelmét állította az ügy korábbi érintettjeként. Milyen ügytípusokban indulnak jellemzően a bíróságok ellen peres eljárások? És ki képviseli ilyenkor a bíróságot?
A főügyész november 15-dikén azonnali hatállyal felmentette a beosztásából Nánási Lászlót, Bács-Kiskun megye főügyészét, valamint Dókáné Pályi Krisztina főügyészhelyettest. Polt Péter nem indokolta döntését. A két új vezető ügyészt hétfőn mutatták be az állománynak.
Emlékek a legjobb helyen
Mikor sok fénykép gyűlik össze a számítógépen, óhatatlanul is felmerül az emberben, hogy ideje előhívatni a legjobbakat. Igen ám, de utána még albumba is kell rendezni őket, és mi van mondjuk akkor, ha kiesik és eltűnik egy? Hogyan lehet a legegyszerűbben a legjobbat elkészíteni? (X)

matches: Kúria Kúria bíróság Bíróság bíróság bíróság


text:
„Lúgos támadásként” ismert ügy: a Kúria érdemben foglalkozott a védelmi másodfellebbezéssel, így teljes körben megtörtént a bűnösség és a kiszabott büntetés vizsgálata is | Kúria
Az ügy előzményeinek rövid összefoglalója
A törvényszék a 2016. május 4. napján meghozott ítéletével a terheltet bűnösnek mondta ki testi sértés bűntettében [Btk. 164. § (1) bekezdés, (6) bekezdés a) pont II. fordulat és d) pont] és kifosztás bűntettében [Btk. 366. § (1) bekezdés b) pont]. Ezért – halmazati büntetésül – 4 év szabadságvesztésre és 6 év közügyektől eltiltásra, valamint 5 évre az orvosi foglakozástól eltiltásra ítélte.
A megismételt másodfokú eljárás eredményeképpen az ítélőtábla ítéletével az elsőfokú bíróság ügydöntő határozatát megváltoztatva a terhelt bűnösségét a Btk. 194. § (1) bekezdésébe ütköző és aszerint minősülő személyi szabadság megsértése bűntettében, valamint a Btk. 221. § (1) bekezdésébe ütköző és aszerint minősülő magánlaksértés vétségében is megállapította; a terhelt testi épség elleni cselekményét a Btk. 164. § (1) bekezdésébe ütköző és a (8) bekezdés I. fordulata szerint minősülő életveszélyt okozó testi sértés bűntettének, a terhére megállapított további cselekményt pedig a Btk. 346. § (1) bekezdés c) pontjába ütköző és aszerint minősülő okirattal visszaélés vétségének, valamint a Btk. 393. § (1) bekezdés a) pontjába ütköző és aszerint minősülő készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel visszaélés vétségének is minősítette. A terhelttel szemben kiszabott szabadságvesztés büntetés tartamát 9 évre, a közügyektől eltiltást szintén 9 évre, míg az orvosi foglalkozástól eltiltást végleges hatályúra súlyosította.
Kétirányú másodfellebbezés alapján eljárva a Kúria mint harmadfokú bíróság a Bhar.I.690/2018/12. számú, 2018. július 12. napján jogerős ítéletével a megismételt másodfokú eljárás során hozott ügydöntő határozatot megváltoztatta; a terhelt terhére megállapított kifosztás bűntettét a Btk. 366. § (1) bekezdés c) pontja szerint, a személyi szabadság bűntettét a Btk. 194. § (2) bekezdés b) és d) pontja szerint minősítette, a szabadságvesztés tartamát 11 évre, a közügyektől eltiltást pedig 10 évre súlyosította.
Alkotmányjogi panasz benyújtását követően az Alkotmánybíróság a 6/2020. (III. 3.) AB határozatban (továbbiakban: AB határozat) megállapította, hogy a Be. 870. § (3) bekezdés „fellebbezés” szövegrésze alaptörvény-ellenes, ezért azt megsemmisítette. Elrendelte egyúttal a Kúria Bhar.I.690/2018/12. számú ítéletével befejezett büntetőeljárás felülvizsgálatát azzal, hogy a megsemmisített rendelkezés a Kúria Bhar.I.690/2018/12. számú ítéletével befejezett eljárásban nem alkalmazható.
A terhelt ellen a Legfőbb Ügyészség a Be. 651. § (3) bekezdése alapján, a Be. 649. § (3) bekezdésében foglalt okból felülvizsgálati indítványt nyújtott be.
A terhelt védője 2020. április 10. napján kelt beadványában indítványozta, hogy az AB határozata alapján a Kúria a Bhar.I.690/2018/12. számú ítéletével befejezett büntetőeljárás felülvizsgálatát végezze el és a terheltet mentse fel az ellene emelt valamennyi vád alól; amennyiben erre nem lát lehetőséget, az ítélőtábla másodfokú ítéletét, valamint a Kúria ezt megváltoztató, Bhar.I.690/2018/12. számú ítéletét helyezze hatályon kívül, és kötelezze a másodfokú bíróságot az eljárás megismétlésére.
A Kúria döntése és indokolásának rövid összefoglalója
A felülvizsgálati eljárásban az AB határozat alapján azt kellett vizsgálni, hogy sérült-e a védelem joga a Kúria harmadfokú eljárásában.
Az AB határozat ugyanis alapjogi szempontból azt tette kérdésessé, hogy a korábbi Be. hatálya alatt bejelentett védelmi másodfellebbezés új Be. átmeneti rendelkezése szerinti harmadfokú felülbírálata elvonta vagy kiüresítette-e a terhelt jogorvoslati jogát.
A Kúria megállapította: a harmadfokú bíróság a tényállás megalapozottságát érintő vizsgálatát valójában teljes egészében elvégezte, majd rögzítette: az általa irányadónak tartott történeti tényállás egészét, e tényállás alapján az általa helyesnek tartott bűnösségre vont jogkövetkeztetést; majd azt, hogy „E tényállásra figyelemmel a testi sértésként értékelt bűncselekmény kapcsán a vádlottat nyilvánvalóan nem kell felmenteni, illetve vele szemben az eljárást nem kell megszüntetni. Ugyanez irányadó a kifosztás bűntette, illetve az okirattal visszaélés vétsége és a készpénz-helyettesítő fizetőeszközzel visszaélés vétsége kapcsán. Így felmentésnek, illetve az eljárás megszüntetésének e bűncselekmények miatt sincs helye.”
A harmadfokú bíróság kifejtette továbbá a felrótt bűncselekmények minősítésére vonatkozó jogi álláspontját is: „A Be. 590. § (5) bekezdés c) pontjára figyelemmel, a 618. § (3) bekezdés a) pontja alapján vizsgálta a Kúria azt is, hogy ezen bűncselekmények minősítése törvényes-e”.
Következésképp a felülvizsgálati eljárásban a Kúria megállapította, hogy a harmadfokú eljárásban az AB határozat szerinti követelmények teljesültek azzal, hogy a Be. átmeneti rendelkezésének alkalmazására vonatkozó érvelés a felülbírálat alaposságát nem befolyásolta.
A Kúria felülvizsgálati döntése szerint a Kúria harmadfokú tanácsa valójában érdemben foglalkozott a védelmi másodfellebbezéssel, így teljes körben megtörtént a bűnösség és a kiszabott büntetés vizsgálata is.
Ez pedig tartalmilag megfelelt a korábbi Be. hatályos rendelkezéseinek, vagyis a védelem számára nem keletkezett előnytelen helyzet.

matches: Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Egyenlő Bánásmód Hatóság - Tájékoztató az Egyenlő Bánásmód Hatóság 2013. évi tevékenységéről
az Egyenlô Bánásmód Hatóság 2013. évi tevékenységérôl,
Egyenlô Bánásmód Hatóság, 2014.
Grafika: Maróti Réka
Budapest – 2014.
II. Az Egyenlô Bánásmód Hatóság tevékenységérôl általában 6
III. Az Egyenlô Bánásmód Hatóság 2013. évi tevékenysége a számok tükrében 9
IV. Esetek a hátrányos megkülönböztetés különbözô területeirôl 12
IV.1. Foglalkoztatás 12
Roma származása miatt azonnali hatállyal szüntették meg közfoglalkoztatási jogviszonyát 13
A munkaügyi központ nem biztosított jeltolmácsot
Teljes cafeteria-megvonás 10 nap betegség miatt 14
IV. 2. Áruk forgalma, szolgáltatások igénybevétele 15
Kitessékelték a szórakozóhelyrôl a roma fiatalembert 15
„Jelképes” jegy autista gyerekeknek 15
Az árukészlet védelme nem diszkrimináció 16
Csendes wellness – Gyerekmentes övezet! 16
Halmozottan fogyatékos kisfiú a játszóházban 17
IV. 3. Gyermekétkeztetéssel kapcsolatos ügyek 18
Cukorbeteg gyermek az óvodában 18
Lisztérzékeny gyermekek iskolai étkeztetése 19
IV. 4. Akadálymentesítéssel kapcsolatos ügyek 20
A mozi akadálymentes, a könyvtár nem 20
Elektromos mopeddel a hivatalban 21
Akadálymentes bejárat – Zárva! 22
IV. 5. Oktatás 23
„Cigányozó” tanárnô 23
Mozgássérült kislány testnevelésórája 24
Tanulási zavarral küzdô gyermek az iskolában 24
Beilleszkedési és magatartási zavarokkal küzdô gyermek az osztályban 24
Autista fiatal a szakiskolában 24
SNI-s gyerek csak heti három alkalommal járhat iskolába 25
Autista gyerek nem kapja meg az elôírt fejlesztést a kijelölt iskolában 26
Magántanuló az órákon 26
IV. 6. Egészségügy 27
AIDS-betegek a fogorvosnál
Leszbikus véradók 27
V. Bírósági ügyek 31
VI. Nemzetközi kapcsolatok 34
VII. A TÁMOP- 5.5.5/08/1 projekt – A diszkrimináció elleni küzdelem
– a társadalmi szemléletformálás és a hatósági munka erôsítése 42
VII. 1. A hatósági kommunikáció eredményei a diszkriminációs mechanizmusok megelôzésében 42
VII. 2. Projektesemények 2013-ban 46
VII.2.1. Tudásmegosztás – információátadás és érzékenyítés 46
VII.2.2. Projektkommunikáció 50
VII. 3. Az Egyenlô Bánásmód Hatóság médiakampánya 51
VII.3.1. Az EBH országos médiakampánya –
2013. február 1. – április 22. 52
VII.3.2. Az EBH vidéki médiakampánya – 2013. november 1.–30. 60
VII. 4. Kiadványok 60
VII. 5. Kutatási programok 63
A 2013. év mozgalmas esztendônek számít a hatóság történetében, hiszen több fontos változás is történt, melyekrôl említést szeretnék tenni a bevezetômben.
Több jogszabály is megváltozott az elmúlt évben, mely érintette a hatóság mûködését.
2013. július 1-tôl hatályát vesztette A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény X/A. fejezete és az Egyenlô Bánásmód Hatóságról és eljárásának részletes szabályairól szóló 362/2004. (XII.26.) Kormányrendelet is, melyek részletszabályai visszakerültek az egyenlô bánásmódról és az esélyegyenlôség elômozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény (Ebktv.) szabályai közé, ahol eredetileg is megtalálhatóak voltak. Így jelenleg az egyenlô bánásmód követelményével összefüggô minden szabályt az Ebktv. tartalmaz, ezáltal az egyenlô bánásmód követelményét érintô jogi szabályozás sokkal átláthatóbbá vált.
A hatóság 2012. január 1-tôl jogállását tekintve autonóm államigazgatási szerv, amely független, csak a törvénynek van alárendelve. 2013. január 1-jétôl a hatóság pénzügyi függetlensége is kiteljesedett azáltal, hogy fejezetet irányító szervi jogállással bíró központi költségvetési szerv lett, amelynek költségvetése az Országgyûlés költségvetési fejezeten belül önálló címet képez.
Meghatározó volt a 2013-as év abból a szempontból is, hogy a 2009 áprilisában kezdôdött Európai Uniós támo- gatású TÁMOP-5.5.5 A diszkrimináció elleni küzdelem - a társadalmi szemléletformálás és a hatósági munka erôsítése címû projekt idôtartamát a támogató egy évvel meghosszabbította. Szintén a projektet érintô változás, hogy 2013. június 1-tôl megkezdôdött a pályázati programban kialakított és mûködtetett egyenlôbánásmód- referensi hálózat 3 éves fenntartási idôszaka, amelyben az európai uniós projekt helyett a hatóság koordinálja a hálózat tevékenységét.
Végül, de nem utolsósorban a hatóság tavaly új székhelyre költözött, ahol megújult környezetben, jól megközelít- hetô helyen tudja fogadni az ügyfeleket, illetve lebonyolítani a tárgyalásokat.
Az idei tájékoztató - hasonlóan az elôzô évekhez - a hatóság általános mûködésének és statisztikai számainak bemutatásán túl a tavalyi év legjellemzôbb és leginkább tanulságos eseteit ismerteti a hátrányos megkülön- böztetés különbözô területeirôl, valamint részletesen beszámol a hatóság bíróság elôtti ügyeirôl és nemzetközi kapcsolatairól is. Ezen kívül részletesen ismerteti a TÁMOP-5.5.5 projekt eseményeit, kommunikációs eredmé- nyeit, kiadványait és kutatásai programjait is.
Úgy gondolom, hogy hasznos és tanulságos kiadványt tart kezében a Kedves Olvasó, amely azon túl, hogy bemu- tatja a hatóság mûködését és eredményeit, útmutatást valamint segítséget ad a diszkrimináció lehetséges áldoza- tainak ugyanúgy, ahogy az egyenlô bánásmód elvének megtartására kötelezettek számára is.
II. Az Egyenlô Bánásmód Hatóság tevékenységérôl általában
Az Egyenlô Bánásmód Hatóság az egyenlô bánásmódról és az esélyegyenlôség elômozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény (Ebktv.) alapján jogállását tekintve az egyenlô bánásmód követelményének érvényesülését ellenôrzô, az ország egész területére kiterjedô illetékességû, autonóm, független államigazgatási szerv (Ebktv. 33. §). Mint államigazgatási szerv hatósági eljárása során az Ebktv-n túl A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (Ket.) szabályai szerint jár el. A hatóság számára feladatot csak törvény állapíthat meg, döntéseivel szemben fellebbezésre nincs lehetôség, határozataival szemben bírósági felülvizsgálat kérhetô a Fôvárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságon.
A hatóság az egyenlô bánásmód követelménye megsértésének gyanúja esetén a jogaiban sértett fél kérelmére, vagy a törvényben meghatározott esetekben hivatalból, hatósági eljárást folytat le annak megállapítása érdeké- ben, hogy történt-e hátrányos megkülönböztetés. A hatóság legfôbb feladata az egyenlô bánásmód követelmé- nyének megsértése miatt benyújtott panaszok kivizsgálása és az egyenlô bánásmód szempontjainak érvényesítése. A hatóság eljárása többnyire kérelemre indul, mely elôterjeszthetô - formai kényszer nélkül - szóban, írásban vagy az ügyfélkapun keresztül. A kérelmek benyújtásában, az egyenlô bánásmód követelményével, annak érvényesítésével összefüggô felvilágosításban nagy szerepet játszik az országos egyenlôbánásmód-referensi hálózat, mely a megyékben több helyen is, havonta, rendszeres ügyfélfogadási idôpontokban segíti a hatékony jogvédelmet és a hatóság munkáját.
A hatóság tevékenysége során nagy figyelmet fordít a vonatkozó nemzetközi jogi szabályozások és joggyakorlat, valamint a hazai bírósági döntések és joggyakorlat nyomon követésére és beépítésére saját gyakorlatába. A hatóság részt vesz több nemzetközi szervezet munkájában.
A hatóság eljárása során a döntést megelôzôen fôszabályként tárgyalást tart, de az Ebktv-ben meghatározott esetekben mellôzheti a tárgyalás tartását (Ebktv. 16. § (12) bekezdés). A hatósági tárgyalást fôszabály szerint a kérelmezô lakóhelyén kell megtartani, amelyre többnyire az adott települési önkormányzatnál kerül sor. Ennek kap- csán az ügyintézôk gyakran utaznak vidékre és sokszor komoly szervezést igényel a tárgyalás helyszínének, valamint a szükséges infrastruktúrának a biztosítása. A budapesti tárgyalások a hatóság székhelyén vannak.
A tárgyalásokról általánosságban elmondható, hogy lehetôséget biztosítanak a tényállás hatékony és részletes feltárására, a felek álláspontjának, céljának megismerésére, egymáshoz közelítésére.
A hatóság a döntés elôtt minden esetben megkíséreli a felek között egyezség létrehozását. Amennyiben erre a felek hajlandóságot mutatnak, és a létrejött egyezség a jogszabályoknak megfelel, a hatóság az egyezséget határozattal jóváhagyja. Az egyezség végrehajtása ugyanúgy kényszeríthetô ki, mint a jogsértést megállapító határozatoké.
A hatósági eljárás keretében létrejött egyezségekhez kapcsolódóan fontos említést tenni a hatósági eljárás keretein kívül, de a hatóság eljárásának hatására létrejött egyezségekrôl is. Számos ügyben a hatósági eljárás folyamán, mintegy annak hatására, a felek az eljárás keretein kívül, „egymás közt” megegyeznek, ezért kérelmezô kérelmét visszavonja és a hatósági eljárás megszüntetésre kerül. Erre az eljárás bármely szakaszában sor kerülhet. Elôfordul, hogy közvetlenül a hatósági eljárás megindítását, illetve a bepanaszolt szerv errôl történô - jogszabály- ismertetést is magában foglaló - értesítését követôen a bepanaszolt szerv azonnal felhagy a jogsértô magatartás- sal, visszavonja a diszkriminatív intézkedést, illetve a kérelmezô számára is elfogadható megoldást kínál a helyzetre. Elôfordul az is, hogy a megegyezésre csak az eljárás egy késôbbi szakaszában - a hatóság által a tényállás feltárása, az ügy eldöntése érdekében foganatosított számos eljárási cselekményt követôen - kerül sor. Bár ezekben az ügyekben sem érdemi döntés, sem a hatóság által jóváhagyott egyezség nem születik, tehát a statisztikákból kimutathatóan az ügy nem zárul semmiféle eredménnyel, a kérelmezô szempontjából mégis gyakran eredményesebbnek tekinthetôek ezek az ügyek, mint akár egy jogsértést megállapító határozattal, a bepanaszolt szerv megbírságolásával zárult ügy.
Az egyedi ügyekben lefolytatott hatósági eljárásokon túl a hatóság jelentôs feladatát képezi a tájékoztatás és az egyenlô bánásmód megsértése elleni fellépéshez történô egyénre szabott segítségnyújtás az érintettek számára. Az érintett személy megkeresését követôen erre telefonon, elektronikus levélben, levélben, illetve ügyfélfogadás során, személyesen is sor kerülhet.
A hatósághoz - mind írásban, mind az ügyfélfogadás alkalmával - igen nagy számban érkeznek olyan panaszok, megkeresések is, amelyek nem az egyenlô bánásmód tárgyköréhez kapcsolódnak, hanem más jellegû jogsérelmekre, egyéb problémákra vonatkoznak, illetve amelyekben a hatóság nem rendelkezik hatáskörrel. A hatóság honlapján is közzétett statisztikai adatokból megállapítható, hogy az egyéb megkeresések száma 2013- ban is jóval meghaladta a hatóság hatáskörébe tartozó diszkriminációs ügyek számát. A hatóság ügyintézôi min- den megkeresésre válaszolnak, tájékoztatják az ügyfeleket arról, hogy a hatóság milyen esetekben tud eljárni, továbbá lehetôség szerint arról is tájékoztatást nyújtanak, hogy az adott ügyben a panaszosok hova fordulhatnak problémájukkal, illetve - amennyiben ennek feltételei adottak - a hatóság átteszi az ügyet a hatáskörrel rendelkezô szervhez. Az egyéb ügyek megválaszolása során törekszünk arra, hogy egyrészt adjunk egy általános, de a legfontosabb eljárási szabályainkra is kitérô felvilágosítást a hatóság tevékenységérôl, másrészt pedig lehetôség szerint tájékoztassuk az ügyfelet a konkrétan felvetett probléma megoldási irányáról is. Fontos szempont, hogy a hozzánk fordulók érezzék, nem egy általános formaszöveget kaptak válaszul, hanem az ô, személyes kérdésükre vála- szolunk.
Bár a törvény tartalmazza, hogy a hatóság akkor tud eljárást indítani, ha a jogsértésrôl való tudomásszerzéstôl számított egy év és a jogsértés bekövetkezésétôl számított három év még nem telt el, számos panasz érkezik, melyeket idôbeli hatály miatt nem tudunk vizsgálni. Továbbra is sokan kérik bírósági ítéletek, gyámhatóság által vagy valamely más közigazgatási szerv által hozott határozatok, továbbá jogszabályok felülvizsgálatát, amire azonban a hatóságnak nincs lehetôsége.
Az Egyenlô Bánásmód Hatóság olyan esetben, ha valamely, az egyenlô bánásmód követelményének érvényesülését a jövôre nézve jelentôs mértékben hátrányosan befolyásoló jogszabályi változást tapasztal, az Ebktv. 14. § (1) bekezdés c) pontja alapján - akkor, ha részére az egyenlô bánásmódot érintô kormányzati döntés vagy közjogi szervezetszabályozó eszköz és jelentés tervezete elôzetes véleményezés céljából megküldésre kerül - felhívja erre a jogalkotó figyelmét.
Olyan esetekben, amikor a hatóság nem tud élni az Ebktv. 14. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogával, mert elôzetesen nem küldték meg a részére véleményezésre a jogszabály tervezetet, azonban utólag észleli, hogy a hatályba lépett jogszabály valamely rendelkezése felveti annak az egyenlô bánásmód követelményébe ütközését – mivel utólagos normakontroll iránti kérelmet az Alkotmánybírósághoz önállóan nem terjeszthet elô – az alapvetô jogok biztosához fordulhat. Az Egyenlô Bánásmód Hatóság az Ebktv., valamint a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlôségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény (Fot.) alapján az elmúlt években hatékonyan tudott eljárni az akadálymentesítés, illetve az egyenlô esélyû hozzáférés hiányát érintô ügyekben. Az eredményes fellépés számottevô részben annak volt köszönhetô, hogy a Fot. egyes területeket illetôen konkrét határidôket állapított meg az akadálymentesítésre, mely határidôk lejártával nem lehetett jogszabályi moratóriumra hivatkozni az akadálymentesítési kötelezettség elmulasztása esetén. Ily módon például a közszolgáltatásokhoz való egyenlô esélyû hozzáférés tekintetében fokozatosan felszámolásra kerülhetnek a még meglévô akadálymentesítési hiányosságok.
A közlekedési rendszerek, tömegközlekedési eszközök és utasforgalmi létesítmények vonatkozásában a Fot. 29. § (1) bekezdése szerint fokozatosan, de - amennyiben jogszabály másként nem rendelkezik - legkésôbb 2010. január 1-jéig kellett megteremteni a fogyatékos személyek általi biztonságos igénybevétel feltételeit. A személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvény (Sztv.) már késôbbi határidôrôl rendelkezett, az 51. § (4) bekezdésének 2012. december 30-ig hatályos szövege szerint „az egyenlô esélyû hozzáférés feltételeit a közforgalmú menetrend alapján végzett személyszállításban részt vevô jármûveken, továbbá a pályaudvarokon, az állomás és a megállóhely személyforgalom lebonyolítására és kiszolgálására szolgáló részében fokozatosan, de legkésôbb 2013. január 1-jéig meg kell teremteni”.
Az Sztv. 51. § (4) bekezdését az Országgyûlés 2012. december 17-i ülésnapján elfogadott, a Magyar Közlöny 2012. december 22-i számában kihirdetett 2012. évi CCVIII. törvény, 2012. december 31-i hatállyal, a követ- kezôképpen módosította: „Az egyenlô esélyû hozzáférés feltételeit a közforgalmú menetrend alapján végzett személyszállításban részt vevô jármûveken, továbbá a pályaudvarokon, az állomás és a megállóhely személyforgalom lebonyolítására és kiszolgálására szolgáló részében fokozatosan meg kell teremteni, ennek érdekében az ezen jármûveket és létesít- ményeket érintô beruházások, fejlesztések, beszerzések során, valamint – ha ez mûszaki szempontból lehetséges – az átalakítások során az egyenlô esélyû hozzáférés követelményeit már érvényesíteni kell.” A jogalkotó a tömegközlekedés tekintetében már semmilyen határidôt nem írt elô, sôt, a komplex akadály- mentesítési kötelezettség teljesítését határozatlan idôre felfüggesztette, ezáltal megszüntetve a fokozatos meg- valósulást azokban az esetekben, ahol nem kerül sor beruházásra, fejlesztésre, beszerzésre vagy átalakításra. Önmagában a fokozatosság elôírása álláspontunk szerint nem ad elegendô garanciát és kellô jogalapot arra nézve, hogy az egyenlô esélyû hozzáférés érdekében belátható idôn belül intézkedések megtételét lehessen kikényszeríteni. Javaslattal éltünk az alapvetô jogok biztosa felé, hogy a fentiekkel kapcsolatosan a 2011. évi CXI. törvény 2. § (3) bekezdése alapján, az utólagos normakontroll jogával élve forduljon az Alkotmánybírósághoz, tekintettel arra, hogy a jelenlegi jogszabályi környezet az egyenlô bánásmódhoz való jog korlátozásához vezethet nemcsak a fo- gyatékos emberek, hanem más, védett tulajdonsággal rendelkezô csoportok (pl. egészségi állapotuk vagy idôs koruk miatt mozgásukban korlátozottak) vonatkozásában is. Az alapvetô jogok biztosa tájékoztatta a hatóságot, hogy a kérdésben megkereste az Alkotmánybíróságot, de az ügyben döntés még nem született.
III. Az Egyenlô Bánásmód Hatóság 2013. évi tevékenysége a számok tükrében
Az Egyenlô Bánásmód Hatósághoz 2013. évben 1496 beadvány érkezett, mely több mint másfélszerese az elôzô években érkezett panaszok számának. Ebbe a számba beletartozik az a 173 panaszbeadvány is, mely a 19 megyében dolgozó egyenlôbánásmód-referens közremûködésével készült el, az általuk tartott ügyfélfogadáson, ahol emellett 2730 regisztrációs lap felvételére is sor került azokról a bejelentésekrôl, amelyek nem a hatóság hatáskörébe tartoznak.
A korábbi évekhez hasonlóan a városi lakosságtól érkezett beadványok száma körülbelül háromszorosan megha- ladta a kisebb településekrôl a hatóság eljárását kezdeményezôk arányát. A legtöbb panasz Budapestrôl, valamint Pest és Borsod-Abaúj-Zemplén megyébôl érkezett a hatósághoz, míg a legkevesebben Gyôr-Moson-Sopron, Vas és Csongrád megyébôl kezdeményezték a hatóság eljárását. A tavalyi év statisztikai adataiból ugyanakkor az is megállapítható, hogy területenként eltérô, hogy egy adott megyébôl milyen védett tulajdonsághoz való tartozás miatt fordulnak a panaszosok a hatósághoz. Például amíg a Budapestrôl beérkezett panaszoknál leggyakrabban az egészségi állapotot és fogyatékosságot jelölik meg a panaszosok védett tulajdonságként, addig a BAZ megyébôl érkezett panaszok esetében a kérelmezôk nemzetiséghez való tartozásuk miatt, a Pest megyébôl érkezett panaszok esetében pedig életkoruk miatt érezték úgy, hogy sérült velük szemben az egyenlô bánásmód követelménye.
A hatóság a 2013. évben a beadványok alapján 589 esetben indított eljárást, míg 907 esetben tájékoztatta a hozzá forduló ügyfelet, hogy kérelme nem tekinthetô diszkriminációs panasznak és más szervhez irányította a panaszost.
2013-ban vizsgált panaszok számának megoszlása
Azokban az ügyekben, amelyekben eljárás indult, a kérelmezôk leggyakrabban fogyatékosságukat (119 esetben), nemzetiséghez való tartozásukat (113 esetben) valamint egészségi állapotukat (77 esetben) jelölték meg védett tulajdonságként a hatósághoz eljuttatott panaszukban.
Panaszok száma 2013-ban a védett tulajdonság alapján
A jogsértést megállapító határozatokból is az látszik, hogy leggyakrabban a kérelmezôk fogyatékosságával (6 esetben) valamint egészségi állapotával kapcsolatban (4 esetben) sértette meg az eljárás alá vont az egyenlô bánásmód követelményét.
A 2013. évben 345 közigazgatási döntés született, mely 122 esetben elutasító határozattal, 120 esetben eljárást megszüntetô végzéssel zárult, 52 esetben érdemi vizsgálat nélküli elutasítással végzôdött, 21 esetben állapította meg a hatóság, hogy az eljárás alá vont megsértette az egyenlô bánásmód követelményét és 30 esetben egyezséget jóváhagyó határozat született.
Közigazgatási döntések száma 2013-ban
Az egyenlô bánásmód követelményét megsértôkkel szemben a szankciók közül a legtöbb esetben a további jogsértô magatartástól való eltiltásra (15 esetben), illetve a határozat nyilvános közzétételének elrendelésére (11 esetben) került sor. A kiszabott bírság összege 3 millió forint volt.
A diszkrimináció területét tekintve a legtöbb panasz a foglalkoztatással kapcsolatban érkezett (248 esetben), ezen belül is a foglalkoztatási jogviszony létesítésénél vagy megszüntetésénél érezték úgy a legtöbben, hogy sérült az egyenlô bánásmód követelménye, ezt követi az áruk forgalmának és szolgáltatások igénybevételének területe (108 esetben), valamint az oktatás és képzés (73 esetben).
Az elôzô évekhez hasonlóan 2013. évben is a legtöbb eljárás gazdasági társasággal (239 esetben), helyi és nemzetiségi önkormányzatokkal valamint azok szerveivel (99 esetben), illetve oktatási intézményekkel (85 eset- ben) szemben indult. A jogsértést megállapító határozatoknál ugyanez a sorrend figyelhetô meg, ha a jogsértô szerv típusa szerint csoportosítjuk a 2013. évben született határozatokat.
A hatóság 2013-ban többségében közvetlen hátrányos megkülönböztetéssel kapcsolatos panaszokkal foglalko- zott, de jelentôs számban érkeztek panaszok zaklatás miatt is. Közvetett hátrányos megkülönböztetés, megtorlás és jogellenes elkülönítés miatt csak néhány esetben keresték fel a hatóságot.
Diszkrimináció fajtája a 2013-ban vizsgált panaszok esetében
(panaszok száma szerint)
IV. Esetek a hátrányos megkülönböztetés különbözô területeirôl
IV. 1. Foglalkoztatás
A korábbi évekhez hasonlóan 2013-ban is a foglalkoztatás területérôl érkezett a legtöbb panasz a hatósághoz. Az ügyfelek leggyakrabban életkor, anyaság (terhesség), egészségi állapot és nemzetiséghez való tartozás miatti diszkriminációra hivatkoztak. Az alábbiakban bemutatunk néhány jellemzô esetet a foglalkoztatás területérôl.
Visszavonták vezetôi megbízását, mert gyermeke született (EBH/135/2013)
Az alábbi esetben a kérelmezô, aki vezetô beosztásban állt az egyik egyetemnél, azzal a panasszal fordult a hatósághoz, hogy vezetôi kinevezését a szülési szabadsága idején, anyasága miatt vonták vissza. Kérelmezô az egyetem ellen élt panasszal, mivel - bár vezetôi megbízását a kinevezési jogkört gyakorló miniszter vonta vissza - a miniszter az egyetem kezdeményezésére, illetve javaslatára hozta meg intézkedését.
Az egyetem visszautasította a diszkriminációra vonatkozó feltevést. Alapvetôen arra hivatkozott, hogy nem kérelmezô szülése (anyasága) miatt kezdeményezte a miniszternél kérelmezô vezetôi megbízásának vissza- vonását, hanem azért, mert csak így volt biztosítható a vezetôi feladatok ellátása. Ezt azzal indokolta, hogy a vezetô tekintetében nincs lehetôség helyettesítésre, az adott pozíció csak pályázat útján tölthetô be, illetve vezetôi megbízás a felsôoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 96. § (5) bekezdése szerint minimálisan 3 évre adható, így azt nem lehetett a kérelmezô távollétének (szülési szabadságának) idejéhez kötni. Ezért a vezetôi feladatok ellátása csak kérelmezô vezetôi megbízásának visszavonásával, és új vezetôt kinevezésével volt megoldható. Az egyetem hivatkozott arra is, hogy a vezetôi megbízást nem is ô vonta vissza, hanem a miniszter, tehát felelôssége ezért sem áll fenn.
A hatóság megvizsgálta az ügyet, melynek során kiderült, hogy kérelmezô 2011. január elején bejelentette ter- hességét az egyetemnek, és azt is, hogy májusban fog szülni. Egyidejûleg arról is nyilatkozott, hogy hat hónaposra tervezhetô a szülés miatti távolléte, mivel szülési szabadságát követôen szeretne azonnal munkába állni. Kérelmezô azt javasolta, hogy távolléte alatt két beosztottja lássa el a helyettesítését. Az egyetem nem értett egyet a kérelmezô által javasolt megoldással, azonban nem tett semmilyen intézkedést a helyzet megoldására. Amikor kérelmezô 2011. május elején szülési szabadságra ment, az egyetem állásfoglalást kért a felügyeletet ellátó minisztertôl a távollévô vezetô helyettesítésének kérdésében, majd ezzel kapcsolatos levélváltások következtek. Végül az egyetem 2011. július közepén javaslatot tett a miniszternek a kérelmezô vezetôi megbízásának vissza- vonására. Az egyetem javaslatára a miniszter 2011. szeptember közepén, október 31-ei hatállyal visszavonta kérelmezô vezetôi megbízását, és új vezetôi pályázat kiírása iránt intézkedett. Kérelmezô elôzetes nyilatkozatainak megfelelôen a szülési szabadságát követôen 2011. november 2-án munkába állt (már nem úgy, mint vezetô). A pályázat keretében kiválasztott új vezetô 2012. február 1-én került kinevezésre.
A hatóság nem fogadta el az egyetem érveit – mivel kérelmezô több ízben is megerôsítette, hogy október 31-ét követôen munkába áll, tehát július közepén már nem volt ésszerû a kérelmezô vezetôi megbízásának vissza- vonását kezdeményezni. A hatóság álláspontja szerint az osztály folyamatos vezetésének megoldása érdekében szeptember közepén már nem volt indokolt a kérelmezô vezetôi megbízásának visszavonása és új vezetôi pá- lyázat kiírása. Ekkor kérelmezô szülési szabadságából már csak mintegy másfél hónap volt hátra (amit egyébként szükség esetén hajlandó lett volna megszakítani is), tehát reálisan nyilvánvalóan nem lehetett arra számítani, hogy egy pályázat ezt követôen történô kiírásával a vezetô távollétének ideje alatt megoldható lenne az osztály vezetése. Kérelmezô vezetôi pozícióban történô megtartásával lehetett volna legrövidebb idôn belül biztosítani az osztály vezetését. Éppen kérelmezô vezetôi megbízásának visszavonása és a pályázat kiírása vezetett elôre láthatóan is oda, hogy az osztály még a kérelmezô munkába állását követôen is - hónapokon keresztül - vezetô
nélkül maradjon. Az egyetem nem tájékoztatta a minisztert azokról a körülményekrôl, melyek az adott idôpontban már indokolatlanná tették a vezetôi pályázat kiírását és kérelmezô vezetôi megbízásának visszavonását.
A hatóság - tekintettel a kimentés sikertelenségére - megállapította, hogy az egyetem a kérelmezô vezetôi meg- bízásának visszavonásával kapcsolatban, az adott körülmények között tett intézkedéseivel kérelmezôvel szemben közvetlen hátrányos megkülönböztetést valósított meg, amely összefüggésben állt anyaságával, megsértve ezzel az egyenlô bánásmód követelményét.
A vezetôi megbízás visszavonása egyébként kérelmezô közalkalmazotti jogviszonyát nem érintette, kérelmezô munkabérét pedig úgy korrigálták, hogy annak összege a vezetôi megbízás visszavonása ellenére is változatlan maradjon. Így megállapítható volt, hogy az egyetem maga is próbálta enyhíteni az intézkedés hátrányos következményeit, ezért a hatóság szankcióként megelégedett azzal, hogy elrendelte a határozatnak a hatóság honlapján 90 napra történô közzétételét.
Az egyetem a határozat bírósági felülvizsgálatát kérte, azonban a bíróság osztotta a hatóság álláspontját, és a határozatot hatályában fenntartotta.
Roma származása miatt azonnali hatállyal szüntették meg közfoglalkoztatási jogviszonyát (EBH/447/2013)
A cigány származású kérelmezô azt panaszolta, hogy a települési önkormányzatánál fennálló közfoglalkoztatási jogviszonyát szabálysértés elkövetése miatt azonnali hatállyal megszüntették, ugyanakkor az azonos szabály- sértést elkövetô munkatársát csak írásbeli figyelmeztetésben részesítették. Kérelmezô közfoglalkoztatási jogviszo- nyát az önkormányzat azért szüntette meg azonnali hatállyal, mert tetten érték a munkahelyérôl eltulajdonított 10 kg szén szállítása közben. A szenet kérelmezô a szintén az önkormányzatnál, hozzá hasonlóan kazánfûtô munkakörben alkalmazott munkatársától kapta. Az eljárásban csatolt bírósági végzés szerint kérelmezô és munkatársa, mint társtettesek elkövették a tulajdon elleni szabálysértést, és a bíróság mindkettôjükkel szemben 30 000 Ft pénzbírságot szabott ki.
A bepanaszolt önkormányzat védekezésében elôadta, hogy kérelmezôvel szemben azért élt az azonnali hatályú felmondás jogával, mert ôt a rendôrjárôr tetten érte, amint az eljárás alá vont tulajdonát képezô fûtôanyagot el- tulajdonította, továbbá tettét maga is elismerte. Az önkormányzat kérelmezô munkatársa esetében azért csak az írásbeli figyelmeztetés eszközével élt, mert az önkormányzat álláspontja szerint a lopást ténylegesen nem a munkatárs, hanem kérelmezô követte el. A bíróság végzésének jogerôre emelkedését követôen azonban az önkormányzat kérelmezô kollégájának bûnösségét is bizonyítottnak találta, és az ô munkaviszonyát is megszün- tette azonnali hatállyal. (Eljárásának megindításáról az önkormányzatot a hatóság a bíróság végzés jogerôre emelkedését követôen, de a munkatárs azonnali hatállyal történô elbocsátását megelôzôen értesítette). Az önkor- mányzat hivatkozott arra is, hogy figyelembe vette kérelmezô munkatársának szociális körülményeit, valamint azt, hogy a közfoglalkoztatási munkaviszony rendkívüli felmondással történô megszüntetése esetén az aktív ko- rúak ellátására való jogosultsága megszûnik, és ezért részesítette csupán írásbeli figyelmeztetésben.
Az iratokhoz csatolt írásbeli figyelmeztetés azonban azt tartalmazta, hogy kérelmezô munkatársa is elismerte még a cselekmény felfedezésekor a rendôrjárôr és a polgármester elôtt, hogy segítséget nyújtott kérelmezônek a cselekmény elkövetéséhez, és ezt a magatartást a munkáltatói jogkört gyakorló polgármester a figyelmeztetés- ben kifejezetten olyan súlyúnak értékelte, amely alapján indokolt lett volna a rendkívüli felmondás alkalmazása. Az írásbeli figyelmeztetésben foglaltak szerint kérelmezô munkatársa esetében az önkormányzat nem a bizonyí- tottság hiánya vagy a cselekmény súlya alapján nem élt az azonnali hatályú felmondás eszközével, hanem dön- tésénél szociális szempontot tartott szem elôtt. Kérelmezô szociális helyzetének figyelembe vételére ugyanakkor nem volt utalás, holott hatgyermekes családapaként ez az ô esetében is indokolt lehetett volna.
A hatóság megállapította, hogy a tulajdon elleni szabálysértést elkövetô két munkavállaló cselekménye, helyzete között az önkormányzat nem tudott bizonyítani olyan releváns különbséget, amely megalapozhatná az eltérô bánásmódot velük szemben, így az általa felhozottakat a hatóság nem tudta elfogadni kérelmezô azon álláspont- jának cáfolataként, hogy a megkülönböztetés hátterében a két személy eltérô származása állt.
A hatóság megállapította, hogy az eljárás alá vont Önkormányzat azzal az intézkedésével, hogy a roma nemzetiséghez tartozó kérelmezô közfoglalkoztatási jogviszonyát szabálysértés elkövetése miatt a cselekmény felfedezését követô napon azonnali hatállyal megszüntette, míg ugyanazon szabálysértés elkövetése miatt más, nem roma származású munkavállalót lényegesen enyhébb munkajogi szankcióval sújtott, a kérelmezôvel szem- ben megsértette az egyenlô bánásmód követelményét, és közvetlen hátrányos megkülönböztetést valósított meg. A hatóság az eljárás alá vontnak megtiltotta a jogsértô magatartás jövôbeni tanúsítását. Az eljárás alá vont nem támadta meg a hatóság határozatát.
A munkaügyi központ nem biztosított jeltolmácsot (EBH/395/2013)
A következô ügyben ugyan nem munkáltató elleni panaszról lesz szó, azonban mivel egy foglalkoztatással össze- függô szolgáltatás egyenlô esélyû hozzáférésének hiányát kifogásolta a panaszos, mégis a foglalkoztatás téma- köréhez kapcsolódva ismertetjük az esetet. Az ügy annyiban is speciális, hogy nem maga a jogsérelmet szenvedett személy kezdeményezte a hatóság eljárását, hanem közérdekû igényérvényesítôként egy alapítvány, mivel a jogsértés veszélye fogyatékos személyek pontosan meg nem határozható, nagyobb csoportját érinti.
Egy - a hallássérültek segítésével és érdekvédelmével foglalkozó - alapítvány közérdekû érdekérvényesítôként azt panaszolta, hogy a munkaügyi központ kirendeltsége nem biztosított jeltolmácsot az általa szervezett ál- láskeresési információs napon, melyre egyébként a közérdekû igényérvényesítôt is meghívta, aki elôzetesen kifejezetten érdeklôdött, hogy lesz-e jeltolmács a rendezvényen, azonban nemleges választ kapott. Az általa csatolt iratokból egyértelmûen kiderült, hogy a bepanaszolt szerv közel egy hónappal az információs nap tervezett idôpontja elôtt meghívót küldött a közérdekû igényérvényesítô számára, mely szervezetrôl tudta, hogy hallássérül- tekkel foglalkozik. A közérdekû igényérvényesítô a rendezvény elôtt pár nappal jelezte részvételét, és a rendez- vényen helyet kapott más, a megváltozott munkaképességûek foglalkoztatása területén tevékenykedô szervezet is. Az információs napon hallgatóságként bárki, korlátozás nélkül részt vehetett. A munkaügyi központ (illetve annak kirendeltsége) az egyenlô bánásmódról és az esélyegyenlôség elômozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény (Ebktv.) rendelkezései alapján, mint hatósági jogkört gyakorló szervezet köteles megtartani az egyenlô bánásmód követelményét minden jogviszonyában, illetve minden eljárása és intézkedése során. Az állami szerv által rendezett „álláskeresési információs nap” a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlôségük biztosí- tásáról szóló 1998. évi XXVI. törvény (Fot.) szerint foglalkoztatási szolgáltatás, azaz közszolgáltatás. Tehát a bepanaszolt szerv köteles volt biztosítani az információs napon nyújtott szolgáltatásokhoz való egyenlô esélyû hozzáférést a fogyatékos személyek, köztük a hallássérültek részére.
Nem értett egyet a hatóság a bepanaszoltnak azon álláspontjával, hogy - mivel nem egyedi ügyfelet érintô ügyintézésrôl volt szó, ezért a rendezvényre nem vonatkoztak a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (Ket.) jeltolmács alkalmazására vonatkozó rendelkezései - a jeltolmács biztosítása nem volt jogszabályi kötelezettsége. A jeltolmács biztosításának kötelezettsége a hatóság álláspontja szerint az Ebktv., valamint a Fot. rendelkezései alapján fennállt.
A hatóság osztotta a közérdekû igényérvényesítônek azon érvelését, hogy a hallássérült személyek számára a szolgáltatás igénybevételét biztosító jeltolmács-szolgáltatás rendelkezésre állásáról a bepanaszoltnak attól függetlenül kellett volna gondoskodnia, hogy ilyen igényt elôzetesen jeleztek-e, illetve, hogy a jelzés mikor érkezett. A bepanaszolt szerv maga is utalt arra, hogy a rendezvényt bárki látogathatta, tehát számolnia kellett azzal, hogy az elôzetes bejelentés nélkül érkezô megváltozott munkaképességû érdeklôdôk között hallássérültek is lesznek. Arra, hogy nem volt tudomása az igény felmerülésérôl, a bepanaszolt szerv alappal már csak azért sem hivatkozhatott, mert a rendezvényre meghívta munkáltatóként/szolgáltatóként a közérdekû érdekérvényesítôt is, akirôl tudta, hogy hallássérültekkel foglalkozó szervezet. A rendezvény elôkészítése során a bepanaszoltnak kellett volna felmérnie, hogy lesz-e szükség jeltolmácsra, és ennek körében pl. egyeztetnie a közérdekû igényérvényesítôvel. A hatóság megállapította, hogy a bepanaszolt munkaügyi központ a hallásszervi fogyatékos személyekkel szem- ben mulasztással megvalósuló közvetlen hátrányos megkülönböztetést valósított meg. A hatóság megtiltotta a jogsértô magatartás jövôbeni tanúsítását.
Teljes cafeteria-megvonás 10 nap betegség miatt (EBH/46/2013)
A hatóság - jogszabály adta kötelességének eleget téve - minden esetben megkíséreli a felek között egyezség létrehozását. A következô ügy egyezséggel zárult. Közérdekû igényérvényesítôként fordult a hatósághoz 2013-ban egy szakszervezet, az adott munkáltató elôzô évi Cafeteria Szabályzatával kapcsolatban. A közérdekû érdekérvényesítô szerint a 2012. évi szabályzat sértette az egyenlô bánásmód követelményét, mivel az éves szinten – göngyölítetten számolva – 10 napot meghaladó, betegség miatti hiányzás esetén egy teljes havi cafeteria-juttatás megvonását írta elô, mely egészségi állapot miatti hátrányos megkülönböztetést eredményezett. A hatóság eljárása során a felek között egyezség született, melyben a munkáltató vállalta, hogy az egyezségben meghatározott határidôre, utólagosan kárpótolja azokat, akiktôl az elôzô évi szabályzat alapján aránytalan mértékben vonták meg a juttatást. A hatóság a felek között kölcsönösen kialakított egyezséget határozatával jóváhagyta.
2. Áruk forgalma, szolgáltatások igénybevétele
Kitessékelték a szórakozóhelyrôl a roma fiatalembert (EBH/369/2013)
Egyezséggel végzôdött az az eljárás, amely azért indult, mert a roma származású panaszost kitiltották az egyik szórakozóhelyrôl, amikor baráti társasággal szerette volna megünnepelni egyikük születésnapját. Az ünneplésben való részvétele azért hiúsult meg, mert az intézménybe történô bejutása után 10-15 perccel a biztonsági ôrök keményebb szavak elhangzása mellett kitessékelték azzal az indokkal, hogy ott korábban „balhézott”. Kérelmezô a biztonsági ôrök állítását azzal cáfolta, hogy korábban csupán három alkalommal volt a bepanaszolt szóra- kozóhelyen és soha semmilyen rendbontásban nem vett részt. Elôadta továbbá, hogy megfigyelte, hogy a bepanaszolt helyen szolgálatot teljesítô biztonsági ôrök rendszeresen kiszûrik a vendégek közül a romákat, függetlenül a viselkedésüktôl, vagy az öltözetüktôl. Kérelmezô szerint nem volt objektív oka annak, hogy kivezették, hiszen sem korábban, sem az adott éjszakán nem volt semmi kivetni való viselkedésében. Megítélése szerint a szórakozóhelyrôl való kitiltásának valódi oka a bôrszíne, valamint a nemzetiséghez való tartozása volt. Az eljárás alá vont az eljárást lezáró egyezségben vállalta, hogy a jövôben kérelmezôt roma származása vagy bôrszíne miatt nem tiltja ki az általa üzemeltetett szórakozóhelyrôl. Felajánlott továbbá kérelmezô részére egy klubkártyát, ami zárt közösségi szórakoztatáson való részvételre, továbbá bizonyos esetekben ingyenes belépésre is jogosít. Kérelmezô a felajánlottakat elfogadta és ezzel az ügyet lezártnak tekintette, és kijelentette, hogy az eljárás alá vonttal szemben az adott üggyel összefüggésben semmilyen további követelése nincs. A hatóság az egyezséget határozatával jóváhagyta.
„Jelképes” jegy autista gyerekeknek (EBH/350/2013)
Kérelmezôk egy állat- és növénykerttel szemben azzal a panasszal fordultak a hatósághoz, hogy – bár elméletben a fogyatékos személyek és kísérôjük kedvezményes jeggyel (úgynevezett jelképes jegy) látogathatják az intéz- ményt – autista gyermekeikkel nem sikerült jelképes jegyet váltaniuk. Kérelmezôk elmondása szerint a jelképes jegy vásárlásának feltételei nem voltak egységesen meghatározva, az intézmény a jelképes jegy kiadását diszkri- minatív feltételekhez kötötte, így az intézmény által kiválasztott civil szervezeti tagsághoz, fényképes fogyatékos igazolványhoz, 2013-tól pedig az autizmust egyáltalán nem is fogadták el fogyatékosságnak a jelképes jegyek váltása kapcsán. Problémát okozott ugyanis, hogy az autisták nem rendelkeztek „autista-igazolvánnyal”, mivel az autisták érdekvédelmét ellátó Autisták Országos Szövetsége (AOSZ) ebben az idôszakban még nem adott ki igazolványt a tagjai számára, és ez megnehezítette az autista gyermekek és kísérôik részére a fogyatékos szemé- lyeknek biztosított kedvezmények igénybevételét. Kérelmezôk elôadása szerint gyakran a pénztáros hozzáállásán múlott, hogy az autista gyermek és kísérôje vehetett-e jelképes jegyet, vagy sem. Kérelmezôk diszkriminatívnak tartották az intézménynek a jelképes jegyek váltásával kapcsolatos gyakorlatát. Véleményük szerint gyermekeiket autizmusuk miatt hátrányos megkülönböztetés érte más fogyatékos személyekhez képest. Kérelmezôk szerint a 0-18 év közöttiek részére rendszeresített egységes fényképes fogyatékos igazolvány hozhatna általános megoldást a fentiekhez hasonló problémákra. A hatóság nem hozott döntést az egyenlô bánásmód követelménye érvényesülésének, illetve megsértésének kérdésében, mivel a felek az eljárásban egyezséget kötöttek. Az eljárásba az egyezségkötés fázisában bekap-
csolódott az AOSZ is, aki sokrétû együttmûködési megállapodást kötött a bepanaszolt intézménnyel, melyben az intézmény többek között vállalta, hogy kedvezményes jegyet biztosít minden AOSZ igazolvánnyal rendelkezô személy és kísérôje számára, és lehetôvé teszi számukra a jegy soron kívüli megváltását. Az egyezségben az AOSZ vállalta, hogy jogi segítséget nyújt kérelmezôknek az egységes fogyatékos kártyával kapcsolatos minisztériumi bead- vány elkészítésében, amelyet kérelmezôk az AOSZ-szal és a bepanaszolt intézménnyel együtt közösen nyújtottak be az Emberi Erôforrások Minisztériumához. A hatóság az egyezséget határozatával jóváhagyta.
Az árukészlet védelme nem diszkrimináció (EBH/51/2013)
A kérelmet elutasító határozattal zárult az az eset, amelyben a kérelmezô szerint a bepanaszolt üzlet tulajdonos- eladója ôt roma származása miatt lopással vádolta meg. A kérelem alapján a kérelmezô a bepanaszolt butikban történô vásárlás alkalmával két nôi felsôt szeretett volna felpróbálni, azonban nem vette észre, hogy a két ruhadarab véletlenül összeakadt egy harmadikkal. Amikor a felpróbálni kívánt ruhadarabokat a próbafülkébe vitte, szóváltásba került a bolt tulajdonos-eladójával, aki ôt roma származására utalva lopással gyanúsította meg. A bepanaszolt elôadta, hogy a kérelmezô egy másik nô társaságában ment be az üzletbe. A két nô egy ideig nézelôdött, majd a kérelmezô leguggolt a ruhák mellé és ott „elkezdett gyanúsan kotorászni”. Ezt követôen arra lett figyelmes, hogy a kérelmezô visszarakott a ruhák közé egy üres vállfát, majd a próbafülke felé indult, hogy felpróbálja a nála lévô két ruhát. Ekkor az eladó arra kérte a kérelmezôt, hogy tegye vissza a nála lévô harmadik ruhát az üres vállfára. A kérelmezô erre azt a választ adta, hogy nem tudja, hogy az eladó mirôl beszél. Ezt követôen az eladó a kérelmezôhöz lépett és benézett a kezében tartott két vállfás ruha közé, ahol megtalálta a hiányzó harmadik ruhadarabot. E pillanattól kezdve a kérelmezô támadóan lépett fel az eladóval szemben, végül hozzávágta a kezében lévô ruhákat a vállfákkal együtt, ami az eladó homlokán sérülést okozott. Mielôtt a kérelmezô elhagyta az üzletet, a földön lévô ruhákat megtaposta. A bepanaszolt üzlet a hatóság elé terjesztett érdemi védekezéséhez csatolta az üzletben elhelyezett ipari kameráknak a szóban forgó idôpontban készített felvételeit. A felvételek egyértelmûen alátámasztották az eljárás alá vont képviselôjének a hatósághoz eljutatott érdemi védekezésében foglaltakat. A kérelmezô által a beadványában elôadottakat a becsatolt videofelvételen rögzítettek egyértelmûen cáfolták. Ezért a hatóság a kérelmet elutasította, emellett bizonyítottnak látta a kérelmezô közigazgatási eljárásban tanúsított rosszhiszemûségét is, így a hatóság az eljárás költségének meg- fizetésére kötelezte a kérelmezôt.
Csendes wellness – Gyerekmentes övezet! (EBH/199/2013, EBH/619/2013)
Ugyanaz a kérelmezô egyik panaszában egy szálloda, másik panaszában pedig egy fürdô ún. csendeswellness szolgáltatását kifogásolta. A szolgáltatás lényege mindkét esetben az volt, hogy az adott szálloda vagy fürdô egy elkülönített medenceterében meghatározott napszakokban vagy napszakra nem korlátozottan csak bizonyos életkort betöltött személyek (14 vagy 16 évnél idôsebbek) tartózkodhattak. Mindkét esetben a szolgáltató tájékoz- tatást adott a honlapján az ún. csendeswellnessszolgáltatásról, így a kérelmezô még a szolgáltatás igénybevétele elôtt arról tudomást szerezhetett. Az egyik esetben a szolgáltató által meghatározott életkornál fiatalabbaknak az adott medencetérben való tartózkodására vonatkozó tiltást jól látható tábla is jelezte a részleg bejáratánál. Kérelmezô álláspontja szerint ez a korlátozás életkor alapján történô diszkriminációt valósít meg. A hatóság megállapította, hogy az ún. csendeswellnessszolgáltatással összefüggésben kérelmezôt és 14 év alatti gyerme- két valóban hátrány érte, amikor a szolgáltatást nem vehették igénybe, ugyanakkor a hatóság az eljárás alá vont e gyakorlatát az Ebktv. 7. § (2) bekezdésének b) pontjára is tekintettel arányossági tesztnek vetette alá. A bepanaszolt szolgáltatók minden sérelmezett esetben az ún. csendes wellness szolgáltatással párhuzamosan egyéb szolgáltatásokat is kínáltak a vendégeiknek, valamint az egyik esetben a csendeswellnessszolgáltatást nyújtó medencetérben csak napi néhány órás idôtartamban nem tartózkodhattak a szolgáltató által meghatározott életkort be nem töltött személyek. A másik esetben a szolgáltató még számos, célzottan babáknak, kisgyer- mekeknek, illetve kisgyermekes családoknak kínált szolgáltatást is nyújtott. Mindezek alapján a hatóság megálla- pította, hogy az eljárás alá vont ún. csendeswellnessszolgáltatási módszere a kérelmezô oldalán egyik esetben sem keletkeztetett aránytalan sérelmet. Vagyis, az eljárás alá vont az Ebktv. 7. § (2) bekezdésének b) pontja szerint járt el, így intézkedése nem sértette az egyenlô bánásmód követelményét. Ezért a hatóság a kérelmet mindkét esetben elutasította. A hatóság egyik döntésével szemben a kérelmezô bírósághoz fordult jogorvoslatért, azonban a bíróság a kereseti kérelmét, mint alaptalant elutasította.
Halmozottan fogyatékos kisfiú a játszóházban (EBH/504/2013)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság