2011. évi CXIII. törvény a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről – Kérdések És Válaszok
1 2011. évi CXIII. törvény
2 a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről1
2.2 A HONVÉDELEM ALAPJAI
2.2.2 A HONVÉDELMI KÉPESSÉG BIZTOSÍTÉKAI, A HONVÉDELMI KÖTELEZETTSÉGEK ÉS A HONVÉDELEMBEN KÖZREMŰKÖDŐ SZERVEK
2.2.2.1 1. A hadkötelezettség
2.2.2.2 2. A katonai szolgálati kötelezettség
2.2.2.3 3. A fegyveres és a fegyver nélküli katonai szolgálat
2.2.2.4 4. Behívás és bevonulás katonai szolgálatra
2.2.2.5 5. A katonai szolgálat félbeszakítása
2.2.2.6 6. Leszerelés a katonai szolgálatból
2.2.2.7 7. A fegyver nélküli katonai szolgálat engedélyezése
2.2.2.8 8. A polgári védelmi kötelezettség
2.2.2.9 9. A honvédelmi munkakötelezettség
2.2.2.10 10. A gazdasági és anyagi szolgáltatási kötelezettség
2.2.2.11 11. A honvédelemben közreműködő szervek
2.2.4 A HONVÉDELEM IRÁNYÍTÁSA
2.2.4.1 12. Az Országgyűlés
2.2.4.2 13. A köztársasági elnök
2.2.4.3 14. A Kormány
2.2.4.4 15. A honvédelemért felelős miniszter
2.2.4.5 16. A miniszter
2.2.4.6 17. A területi és helyi igazgatás
2.2.4.7 18. A megyei védelmi bizottságok
2.2.4.8 19. A helyi védelmi bizottság
2.2.4.9 20. A polgármester
2.2.5 III. Fejezet
2.2.6 A HONVÉDELMI TANÁCS
2.2.6.1 21. A Honvédelmi Tanács hatásköre
2.2.6.2 22. A Honvédelmi Tanács működése
2.4 A HONVÉDSÉG
2.4.1 IV. Fejezet
2.4.2 A HONVÉDSÉG JOGÁLLÁSA ÉS FELADATAI
2.4.3 V. Fejezet
2.4.4 A HONVÉDSÉG SZERVEZETE
2.4.4.1 23. A szervezeti felépítés
2.4.4.2 24. A Honvédség szervezeteinek létrehozása és megszüntetése
2.4.5 VI. Fejezet
2.4.6 A HONVÉDSÉG SZEMÉLYI ÁLLOMÁNYA ÉS SZERVEZETEINEK ELHELYEZÉSE
2.4.6.1 25. A Honvédség személyi állománya
2.4.6.2 26. A Honvédség tartalékos állománya
2.4.6.3 27. A Honvédség szervezeteinek elhelyezése
2.4.7 VII. Fejezet
2.4.8 A HONVÉDSÉG IRÁNYÍTÁSA ÉS VEZETÉSE
2.4.8.1 28. A Honvédség függelmi viszonyai
2.4.8.2 29. A Honvédség irányítása és felső szintű vezetése
2.4.8.3 30. A katonai szervezetek irányítása és vezetése
2.4.8.4 31. A parancsnok
2.4.8.5 32. A parancs és a parancsadás joga
2.4.8.6 33. A belső rendelkezések
2.4.9 VIII. Fejezet
2.4.10 A HONVÉDSÉG KÉSZENLÉTI ÉS SZOLGÁLATI RENDSZERE, AZ ŐRZÉS-VÉDELEM, A FEGYVER ÉS MÁS KÉNYSZERÍTŐ ESZKÖZÖK HASZNÁLATA, A KATONAI JELKÉPEK ÉS JELZÉSEK
2.4.10.1 34. A Honvédség készenléti és szolgálati rendszere
2.4.10.2 35. Az őrzés-védelem
2.4.10.3 35/A.91 A katonai rendészet
2.4.10.4 35/B.95 A katona tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetben való közreműködése
2.4.10.5 36. A katonai szervezetek fegyverhasználata
2.4.10.6 37. A katona fegyverhasználata
2.4.10.7 38. Az egyéb kényszerítő eszközök alkalmazása
2.4.10.8 39. A fegyver és más kényszerítő eszközök alkalmazásának közös szabályai
2.4.10.9 40. A légierőre vonatkozó különös fegyverhasználati szabályok
2.4.10.10 41. A katonai jelképek és jelzések
2.6 RENDKÍVÜLI INTÉZKEDÉSEK
2.6.1 IX. Fejezet
2.6.2 TERRORVESZÉLYHELYZET, MEGELŐZŐ VÉDELMI HELYZET, RENDKÍVÜLI ÁLLAPOT, SZÜKSÉGÁLLAPOT ÉS VÁRATLAN TÁMADÁS IDEJÉN ALKALMAZHATÓ SZABÁLYOK111
2.6.2.1 42. Általános rendelkezések
2.6.2.2 43. A honvédelmi igazgatás körében alkalmazható rendkívüli intézkedések
2.6.2.3 44. A közigazgatásra, közrendre és közbiztonságra vonatkozó rendkívüli intézkedések
2.6.2.4 45. Az igazságszolgáltatásra vonatkozó rendkívüli intézkedések
2.6.2.5 46. A gazdasági és anyagi szolgáltatási kötelezettségre vonatkozó rendkívüli intézkedések
2.6.2.6 47. A megelőző védelmi helyzet bevezetésével összefüggő rendszabályok és intézkedések
2.8 ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
2.8.1 X. Fejezet
2.8.2 A TÖRVÉNY HATÁLYBALÉPÉSE ÉS VÉGREHAJTÁSA
2.8.2.1 47/A.126 A NATO Biztonsági Beruházási Programja keretében kiírásra kerülő pályázatokon való részvételi jogosultság megszerzésével kapcsolatos eljárási szabályok
2.8.2.2 47/B.128 A honvédelmi szakkérdést érintő közigazgatási hatósági eljárásokra vonatkozó sajátos szabályok
2.8.2.3 48. Értelmező rendelkezések
2.8.2.4 49. Felhatalmazó rendelkezések131
2.8.2.5 50. Hatályba léptető rendelkezések161
2.8.2.6 51. Az Alaptörvény sarkalatosságra vonatkozó követelményének való megfelelés
2.8.2.7 52. Átmeneti rendelkezések
2.8.2.8 53. Módosító rendelkezések
2.9 1. melléklet a 2011. évi CXIII. törvényhez167
„Én, …… esküszöm, hogy Magyarországot a törvények betartásával, a fegyver nélküli katonai szolgálat követelményeinek megfelelően híven szolgálom.”
(4)14 A Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szervének a határozata ellen fellebbezésnek helye nincs.
c)18 a törvényben meghatározott esetben és feltételek szerint a katonai igazgatás területi szervének vezetője, továbbá a (6) bekezdés szerinti esetben a lőtér és a gyakorlótér működtetéséért felelős parancsnok [a továbbiakban az a)-c) pontban felsoroltak együtt: igénybevételi hatóság].
g) azok a közforgalmú személyszállító, továbbá árufuvarozó szervezetek – ideértve a légi személyszállítást és légi árufuvarozást ellátó szervezeteket is -, amelyeket e tevékenység végzésére hoztak létre, vagy amelyek e tevékenységet szerződés alapján végzik, a létfontosságú közlekedés és szállítás fenntartásához szükséges mértékben, valamint a léginavigációs szolgáltatást ellátó szervezet,
18. § (1) A rendvédelmi szervek, valamint az Országgyűlési Őrség a jogszabályban meghatározott hatáskörükben, illetékességi területükön:24
(4)26 Az egyesületek, a vallási közösségek és a karitatív szervezetek – önkéntes alapon – a védelmi igazgatás szervei által koordináltan vehetnek részt a honvédelmi feladatok ellátásában.
b)27 a Honvédség részletes bontású létszámát, ide értve az önkéntes tartalékosokat is, főbb haditechnikai eszközeit és biztosítja az ezekhez szükséges anyagi forrásokat.28
e)29 meghatározza és összehangolja a miniszterek és – az autonóm államigazgatási szervek és az önálló szabályozó szervek kivételével – a központi államigazgatási szervek, valamint a honvédelemben közreműködő egyéb szervek honvédelmi feladatait,30
f) gondoskodik a Kormány békétől eltérő, valamint a Honvédelmi Tanács működésének feltételeiről,31
g) gondoskodik Magyarország honvédelmi igazgatási szervei által folytatott döntés-előkészítés és döntéshozatal, valamint az f) pontban meghatározott feladat info-kommunikációs támogatásáról, az e feladatokkal összefüggő minősített információ biztonságos tárolásáról, továbbításáról,32
h) gondoskodik az Észak-atlanti Szerződés Szervezete (a továbbiakban: NATO) Válságreagálási Rendszerének nemzeti alkalmazásáról, továbbá létrehozza és irányítja a NATO Válságreagálási Rendszerrel összhangban álló nemzeti intézkedések rendszerét,33
i) meghatározza a fegyveres összeütközések időszakában végrehajtandó polgári védelmi felkészítés feladatait,34
b) az a) pontban foglaltaktól elkülönítve tervezi a honvédelmi felkészítéssel – ezen belül a nemzetgazdaság felkészítésével, a Honvédelmi Tanács és a Kormány speciális működési feltételeinek, az info-kommunikációs rendszer fenntartásával és fejlesztésével, továbbá a lakosság légi riasztásának biztosításával – kapcsolatos költségeket, valamint gondoskodik a jóváhagyott költségvetési átcsoportosítások végrehajtásáról.35
(4)36 A honvédelemért felelős miniszter – kormányrendeletben meghatározott esetekben – gondoskodik a Honvédség személyi állományának kártalanításáról, amennyiben a jogszerűen okozott vagyoni kár legalább részben a személyi állomány Honvédséggel fennálló foglalkoztatási jogviszonyával függ össze. A kártalanítás módjára és mértékére a kártérítésre vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy az általános kártérítés és a sérelemdíj szabályai nem alkalmazhatóak.
22/A. §37 Az 1. mellékletben meghatározott gazdasági társaság állami tulajdonú részesedése felett az államot megillető tulajdonosi jogokat és kötelezettségeket a honvédelemért felelős miniszter gyakorolja azzal, hogy az 1. mellékletben meghatározott gazdasági társaság állami tulajdonú részesedésének elidegenítése, megterhelése, a részesedésen vételi jog, elővásárlási jog létesítése, továbbá a részesedés biztosítékul adása és az 1. mellékletben meghatározott gazdasági társaság végelszámolás útján történő megszüntetése tekintetében a tulajdonosi jogokat a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) gyakorolja.
(3)38 A honvédelmi feladatok végrehajtásakor a rendkívüli állapot, megelőző védelmi helyzet, szükségállapot, terrorveszélyhelyzet és váratlan támadás idején bevezetett intézkedések végrehajtása során a megyei védelmi bizottság teljes jogkörét annak elnöke a Honvédség állományába tartozó elnökhelyettessel egyetértésben gyakorolja.
(4)39 A megyei védelmi bizottság elnöke a kormánymegbízott, elnökhelyettesei a honvédelmi feladatok tekintetében a Honvédség állományába tartozó tényleges állományú katona, a katasztrófák elleni védekezés tekintetében a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szervének vezetője. Tagjai az elnökön és az elnökhelyettesen kívül
a)40 a megyei közgyűlés elnöke, a fővárosban a főpolgármester vagy az általa kijelölt főpolgármester-helyettes,
(5)41 A megyei védelmi bizottság ülésein tanácskozási joggal részt vevő, állandó meghívottak körét a Kormány rendeletben állapítja meg. A megyei védelmi bizottság elnöke az ülésre tanácskozási joggal más személyeket is meghívhat. A helyi védelmi bizottság feladatkörét érintő döntésben részt vesz a helyi védelmi bizottság elnöke is.
(2)42 A megyei védelmi bizottság elnöke a védelmi igazgatási feladatait a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervének közreműködésével látja el. A honvédelmi feladatok ellátása érdekében, a szükséges mértékben, munkaidő-korlátozás nélkül a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervének kormánytisztviselője, kormányzati ügykezelője, állami tisztviselője, állami ügykezelője és munkavállalója rendkívüli munkavégzésre kötelezhető.
27. § (1)43 A járásokban és a fővárosi kerületekben helyi védelmi bizottság működik. A helyi védelmi bizottságok illetékességi területe a járásokhoz, illetve a fővárosi kerületekhez igazodik.
(2)-(3)44
(4)45 A helyi védelmi bizottság testületi szerv. A helyi védelmi bizottság elnöke a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatal (a továbbiakban: járási hivatal) vezetője, elnökhelyettesei a katasztrófák elleni védekezés tekintetében a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szervének vezetője által kijelölt személy, a honvédelmi feladatok tekintetében a Honvédség állományából szükség esetén vezényelt tényleges állományú katona. Tagjai az elnökön és az elnökhelyettesen kívül:
e)47 a helyi védelmi bizottság titkára.
28. § (1)48 A helyi védelmi bizottság a megyei védelmi bizottság irányítása alatt működő közigazgatási szerv, amely az illetékességi területén irányítja és összehangolja a honvédelmi felkészítés helyi feladatainak végrehajtását.
b)49 közreműködik az illetékességi területén működő szervek honvédelmi feladatainak irányításában,
c)50 összehangolja az illetékességi területére háruló gazdasági és anyagi szolgáltatási kötelezettségek teljesítését,
d)51 irányítja az illetékességi területe honvédelmi feladataihoz szükséges tájékoztatási rendszer kialakítását és működését,
f)52 béke, rendkívüli állapot, szükségállapot, megelőző védelmi helyzet, terrorveszélyhelyzet és váratlan támadás idején szervezi és összehangolja a lakosság polgári védelmével és ellátásával kapcsolatos feladatokat.
(3)53 A helyi védelmi bizottság kiadásainak és működési költségeinek fedezetét a járási hivatal részére az egyes honvédelmi feladatokra biztosított költségvetési összegből és céltámogatásból, továbbá a helyi védelmi bizottság illetékességi területéhez tartozó településekre háruló honvédelmi feladatok és a lakosság létszámának arányában meghatározott normatív állami támogatásból kell biztosítani.
(4)54 A helyi védelmi bizottság a szervezeti és működési rendjét maga állapítja meg, amelyhez a megyei, fővárosi védelmi bizottság előzetes hozzájárulása szükséges.
a)-b)55
e)56 részt vesz az illetékességi területe honvédelmi feladataihoz szükséges tájékoztatási rendszer működtetésében,
(4)57 A polgármester a védelmi igazgatási feladatait a járási hivatal közreműködésével látja el. A honvédelmi feladatok ellátása érdekében, a szükséges mértékben, munkaidő-korlátozás nélkül a járási hivatal minden állami tisztviselője, állami ügykezelője és munkavállalója rendkívüli munkavégzésre kötelezhető.
f)58 felhasználás,
h)59 a menedékjogról szóló törvény szerinti tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet idején közreműködés az államhatár őrzésében, az államhatár rendjét közvetlenül veszélyeztető konfliktushelyzet és a tömeges méretű migráció kezeléséhez szükséges intézkedések végrehajtásában, valamint az államhatár rendje ellen irányuló erőszakos cselekmények elhárításában,
i)60 – a hatályos nemzetközi normák betartásával – közreműködik a magyar állampolgárok életét, testi épségét Magyarország területén kívül közvetlenül fenyegető háborús cselekmények, fegyveres konfliktusok esetén a bajba jutott magyar állampolgárok mentésében, hazatérésük biztosításában, az evakuálás végrehajtásában.
(1a)61 A 36. § (1) bekezdés h) pontja szerinti közreműködés során a Honvédség a rendőrség feladat- és hatáskörét nem vonhatja el.
(1b)62 A 36. § (1) bekezdés h) pontja szerinti közreműködés során a katona kizárólag a menedékjogról szóló törvény szerinti tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetet kihirdető kormányrendeletben meghatározott területen – e törvényben meghatározottak szerint – segítheti a rendőr feladatainak ellátását.
(2)63 A 36. § (1) bekezdés h) pontja, valamint a 36. § (2) bekezdés a) pontja szerinti közreműködői feladatukat az abban résztvevő honvédségi szervezetek katonai függelmi rendszerben, saját parancsnokaik vezetésével hajtják végre.
(3)64 A 36. § (1) bekezdés h) pontja szerinti közreműködői feladat során meg kell határozni az igénybevétel pontos célját, időtartamát, a kirendelt erők feladatait, létszámát és eszközeit, fegyverzetét, továbbá földrajzilag körülírt területét. A 36. § (1) bekezdés h) pontjában és a 36. § (2) bekezdésében meghatározott feladatok teljesítésére alárendelt szervezeteitől legfeljebb 200 fő 21 napi időtartamot meg nem haladó igénybevételéről a Honvéd Vezérkar főnöke, az ezt meghaladó létszámú vagy időtartamú igénybevételről a honvédelemért felelős miniszter dönt. A 3000 főt meghaladó igénybevételről a honvédelemért felelős miniszter – a döntéssel egyidejűleg – az Országgyűlés honvédelmi ügyekkel foglalkozó bizottságát tájékoztatja.
(3a)65 A 36. § (1) bekezdés i) pontja szerinti közreműködői feladatról a rendészetért felelős miniszter és a külpolitikáért felelős miniszter kezdeményezésére a Kormány dönt. A 36. § (1) bekezdés i) pontja szerinti közreműködői feladat akkor rendelhető el, ha a közreműködői feladat olyan külföldi helyszínen hajtható végre, amely tekintetében a Honvédség határátlépéssel járó csapatmozgását az erre jogosult engedélyezte, és a terrorizmust elhárító szerv alkalmazása nem elegendő. A 36. § (1) bekezdés i) pontja szerinti közreműködői feladat elrendelése során meg kell határozni az igénybevétel pontos célját, időtartamát, a kirendelt erők feladatait, létszámát és eszközeit, fegyverzetét, továbbá földrajzilag körülírt területét.
(5)66 A készenlét fokozása érdekében, a Honvédség szállítóeszközei, műszaki munkagépei, rendszeresített harcjárművei és fegyverzete a honvédelemért felelős miniszter engedélyével, a Honvéd Vezérkar főnöke és a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat (a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatója által meghatározottak szerint kerülnek biztosításra a KNBSZ számára.
38. § (1) A Honvédség szervezeti felépítését a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium, a honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó, valamint a Honvédség hadrendje szerinti szervezetek összessége képezi. Az egyes honvédségi szervezetek konkrét feladatait jogszabályok, közjogi szervezetszabályozó eszközök, valamint a belső rendelkezések határozzák meg.67
(3)68 A Honvédséget a szárazföldi csapatok, a légierő csapatai, a logisztikai és támogató erők, valamint a Honvédség feladatainak végrehajtása érdekében egyéb szaktevékenységet folytató szervezetek alkotják. A szárazföldi csapatok és a légierő csapatai haderőnemet képeznek. A haderőnemek fegyvernemekből és szakcsapatokból tevődnek össze. A katonai igazgatás szervei a Honvéd Vezérkar főnöke alárendeltségébe tartoznak.
(4)-(6)69
(7)70 A Honvédség szervezeti felépítésére, működésére, haditechnikai eszközeire és anyagaira, valamint hadfelszerelésére vonatkozó adatok a keletkezésüktől számított 30 évig honvédelmi és nemzetbiztonsági érdekből nem nyilvánosak. Ezen adatok megismerését a honvédelmi és a nemzetbiztonsági érdek mérlegelésével a Honvéd Vezérkar főnöke engedélyezheti.
(8)71 A (7) bekezdés szerinti adat megismerésére irányuló igény – a (7) bekezdésben meghatározott időtartamon belül – akkor engedélyezhető, ha az adat megismerése a Honvédség törvényes működési rendjét vagy feladat- és hatáskörének illetéktelen külső befolyástól mentes ellátását, valamint a honvédelmi és a nemzetbiztonsági érdekeket nem veszélyezteti.
40. § (1)72 A Honvédség személyi állománya tényleges szolgálatot teljesítő katonákból (a továbbiakban: tényleges állomány tagja), kormánytisztviselőkből, kormányzati ügykezelőkből, közalkalmazottakból és a munka törvénykönyvének hatálya alá tartozó munkavállalókból, valamint megelőző védelmi helyzet és rendkívüli állapot idején – a hadkötelezettség bevezetése után – hadkötelesekből áll. A Honvédség személyi állományára vonatkozó – a Honvédség védelmi képességének, hadrafoghatóságának biztosításával összefüggő – adatok a keletkezésüktől számított 30 évig honvédelmi és nemzetbiztonsági érdekből nem nyilvánosak. Ezen adatok megismerését a honvédelmi és a nemzetbiztonsági érdek mérlegelésével a Honvéd Vezérkar főnöke engedélyezheti.
(1a)73 Az (1) bekezdés szerinti adat megismerésére irányuló igény – az (1) bekezdésben meghatározott időtartamon belül – akkor engedélyezhető, ha az adat megismerése a Honvédség törvényes működési rendjét vagy feladat- és hatáskörének illetéktelen külső befolyástól mentes ellátását, valamint a honvédelmi és a nemzetbiztonsági érdekeket nem veszélyezteti.
„Én … esküszöm, hogy Magyarországot híven szolgálom, hűséges honvédje leszek. Magyarország függetlenségét, az állampolgárok jogait és szabadságát bátran, az Alaptörvény és a törvények betartásával és betartatásával, a rám bízott honvédek és fegyverek erejével, életem árán is megvédem. Elöljáróim parancsainak engedelmeskedem, alárendeltjeimet jogaik tiszteletben tartásával vezetem, róluk emberséggel és felelősséggel gondoskodom.”
(4)74 A Honvédségnél munkavállaló kizárólag közhatalmi, irányítási, ellenőrzési és felügyeleti hatáskör-gyakorlással közvetlenül össze nem függő munkakörben foglalkoztatható. Nem Magyarországon települő honvédségi szervezet, valamint a nemzetközi szervezetek hivatalainál, parancsnokságain és katonai szervezeteiben Magyarország részére biztosított szolgálati vagy kormányzati szolgálati jogviszonyt nem igénylő munkakörében közalkalmazott is foglalkoztatható. A személyi állomány illetmény nélküli szabadságon tartózkodó tagja a tartós külföldi szolgálatra vezényelt házastársának külföldi szolgálata idejére munkaszerződéssel, adminisztratív-technikai feladatok ellátásában való közreműködés céljából is foglalkoztatható.
(5)75 Május 21-e a Magyar Honvédelem Napja, a Honvédség személyi állományára kiterjedően munkaszüneti nap.
(6)76 Ha az 1. melléklet szerinti gazdasági társaság szervezeti egysége, anyagi vagy nem anyagi erőforrásainak vagy feladatkörének meghatározott csoportja a további működtetés céljából valamely honvédségi szervezet részére kerül átadásra, a gazdasági társaság érintett munkavállalóinak munkaviszonyára az államháztartásról szóló törvénynek az állami feladat átvétele miatt bekövetkező jogállásváltozásra vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
40/A. §77 A közszolgálat halottjává minősített kormánytisztviselővel, kormányzati ügykezelővel vagy a honvédelmi szervezet saját halottjává minősített közalkalmazottal szemben a volt munkáltató által nyilvántartott követelést az elhunyt örököse kérelmére a honvédelemért felelős miniszter részben vagy egészben elengedheti. A kérelemben foglaltak mérlegelése során a miniszter az elhunyt életútjának, illetve a kérelmező szociális helyzetének figyelembevételével dönt. A kérelmet a miniszterhez történő felterjesztés céljából az elhunyt volt munkáltatójánál kell előterjeszteni.
(2)78 A tartalékos állományba az önkéntes tartalékos, a kiképzett tartalékos, valamint a potenciális hadköteles tartozik.
(5)79 Az önkéntes tartalékos önként vállalja, hogy törvényben meghatározott feltételrendszer szerint rendelkezésre áll, és behívását követően tényleges szolgálata teljesítésével közreműködik a Honvédség feladatai ellátásában.
42. § (1)81 A Honvédség szervezeteinek elhelyezéséhez, és feladatai ellátásához rendelkezésre bocsátott ingatlanok állami tulajdonban, a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium vagyonkezelésében állnak. A honvédelmi érdek szempontjából kivételesen indokolt esetben a Honvédség szervezeteinek elhelyezése és feladatainak ellátása ideiglenesen más ingatlanhasználati jogviszony alapján is biztosítható. A honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium vagyonkezelésében lévő ingatlanok elsődleges rendeltetése a honvédelmi feladatok ellátásának biztosítása.
(1a)82 A honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium vagyonkezelésében lévő ingatlanok tekintetében alkalmazandó közigazgatási hatósági eljárási szabályokat – törvény vagy kormányrendelet erre vonatkozó rendelkezése alapján – a nem a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium vagyonkezelésében álló ingatlan vonatkozásában létesített ingatlanhasználati jogviszony hatálya alatt az ingatlanhasználati jogviszonnyal érintett ingatlanok esetében is alkalmazni kell.
(3)83 A honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium vagyonkezelésében lévő ingatlannal határos, az államháztartás valamely alrendszerébe tartozó jogi személy vagy ennek többségi befolyásával működő a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti gazdálkodó szervezet tulajdonában vagy vagyonkezelésében lévő közterületi ingatlan honvédelmi érdekkel összefüggő, honvédségi szervezet általi, indokolt és szükséges mértékű használatát a honvédségi szervezet erre irányuló igénybejelentése alapján – a nemzeti vagyonról szóló törvény rendelkezéseivel összhangban – ingyenesen kell biztosítani.
42/A. §84 A honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium vagyonkezelésében lévő, a nemzeti vagyonról szóló törvény szerint nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű nemzeti vagyonnak minősülő ingatlanon Magyarországnak az Észak-atlanti Szerződés Szervezetében való tagságából eredő szövetségesi kötelezettségének teljesítésével összefüggésben nemzetközi szervezet vagy nemzetközi katonai parancsnokság javára szolgalom, vezetékjog, használati jog, valamint osztott tulajdon létesíthető.
c)85 megsemmisíti, vagy megváltoztatja a jogszabálysértő belső rendelkezéseket,
46/A. §86 A honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztériumban működő helyettes államtitkár titkárságát osztályvezető vezeti, akinek a tevékenységét a helyettes államtitkár irányítja.
(3)87 Egyes katonai szervezetek – ideértve az ideiglenes alkalmi kötelékeket is -, valamint egyéni beosztást betöltő katonák a szövetséges fegyveres erők közös parancsnoksága, más nemzetközi parancsnokság vagy szövetséges nemzeti fegyveres erő élén álló parancsnok műveleti irányítása és vezetése alá helyezhetők, az átvevő parancsnokságra vagy parancsnokra vonatkozó szabályok figyelembevételével.
(4)89 A katonai rendész járőr parancsnoka a rend fenntartása és helyreállítása érdekében – jogszabályban megállapított hatáskörében – a katona részére parancsot adhat.
54. § (1)90 A katonai szervezetek objektumait, létesítményeit, szállítmányait, javait fontosságuknak megfelelően őrizni, személyi állományát pedig védelmezni kell. A Honvédség által védendő, kijelölt létesítményeket a Honvédség kormányrendeletben meghatározottak szerint őrzi. Az őrzés katonai erővel, fegyveres biztonsági őrséggel, technikai rendszer telepítésével, őrkutyákkal, és ezek kombinált alkalmazásával biztosítható.
35/A.91 A katonai rendészet
54/A. §92 (1) A katonai rendészet rendeltetése a katonai rend és fegyelem fenntartása, valamint a Honvédség tevékenységének rendészeti biztosítása.
54/B. §93 (1) A katonai rendész jogosult jogszabályban meghatározottak szerint
54/C. §94 A katonai rendészet feladatait önállóan vagy a rendőrséggel együttműködésben, továbbá a katonai nyomozóhatóság, illetve a katonai ügyész utasítása alapján teljesíti.
35/B.95 A katona tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetben való közreműködése
54/D. §96 (1) A 36. § (1) bekezdés h) pontja szerinti feladatra vezényelt katona – e törvény rendelkezéseitől eltérően –
(4)97 Ha a (3) bekezdés szerinti műveletet folytató többnemzeti katonai szervezet műveleti utasítása, harctevékenységi előírásokat tartalmazó dokumentuma és az ezek alapján kiadott parancsok szerint harctevékenységet kell végezni, a fegyverhasználat és más kényszerítő eszközök alkalmazása során ezen dokumentumoknak a hazai jogszabályokban nem szabályozott előírásait is érvényesíteni kell. A fegyverhasználat kilátásba helyezését tartalmazó szóbeli és írásbeli figyelmeztetést – céljától függően – lehetőleg az ellenség vagy a helyi lakosság nyelvén kell megtenni.
c)98 a szolgálatban lévő katonai rendész a katona vagy a polgári személy általi támadás elhárítására, és a jogszerű intézkedéssel szembeni tettleges ellenállás leküzdésére.
(5)99 E törvény alkalmazásában a lőfegyveren kívüli kényszerítő eszközök a következők:
(2)100 Ha a testi kényszer a célját nem érte el vagy alkalmazására nincs lehetőség, a cél elérésére könnygázszóró készülék, elektromos sokkoló eszköz vagy gumibot használható.
(2)101 A kényszerítő eszköz alkalmazását a szolgálati elöljárónak haladéktalanul jelenteni kell, aki a kényszerítő eszköz alkalmazásának a jogszerűségét köteles megvizsgálni, majd – a műveleti területen, valamint a 36. § (1) bekezdés h) pontja szerinti feladat végrehajtása során végzett katonai tevékenység kivételével – álláspontjáról a kényszerítő eszköz alkalmazásától számított nyolc napon belül értesíti azt, akivel szemben a kényszerítő eszközt alkalmazták. Ha a kényszerítő eszközt utasításra alkalmazták, a jelentés megtétele az utasítást adó elöljáró kötelezettsége, és annak jogszerűségéről a Honvéd Vezérkar főnöke foglal állást.
61/A. §102 (1) Műveleti területen végzett katonai tevékenység során a katona, amennyiben azt a műveletet folytató többnemzeti katonai szervezet műveleti utasítása, harctevékenységi előírásokat tartalmazó dokumentuma megengedi, az abban foglaltak szerint, a nemzetközi jog normáival összhangban testi sérülés okozására alkalmas kényszerítő eszközt is használhat, azonban annak használata nem irányulhat az emberi élet kioltására.
61/B. §103 (1) Akinek a Honvédség állományába tartozó személy VIII. fejezet szerinti intézkedése, annak elmulasztása, vagy kényszerítő eszköz alkalmazása alapvető jogát sértette, illetve jogát vagy jogos érdekét érintette, panasszal fordulhat a honvédelemért felelős miniszterhez.
(6)104 A panasz elbírálásáról hozott döntés közigazgatási perben támadható meg.
61/C. §105 A 61/B. § szerinti jogról az érintettet az intézkedés során, vagy a kényszerítő eszköz alkalmazását követően megfelelően tájékoztatni kell.
63. § (1)106 Katonai jelképek: a Honvédség főparancsnokának lobogója, a csapatzászló, a zászlószalag, a hadilobogó, az árbocszalag, a történelmi zászlósor és a felségjel.
(1a)107 A Honvédség főparancsnokának lobogója a köztársasági elnök által használt címert a csapatzászló elemeivel ötvözi.
(7)108 A tényleges állomány tagjai szolgálati beosztásukhoz és feladataik végrehajtásához egyenruhát viselnek, a nyugállományúak a honvédelem érdekében végzett tevékenységük során egyenruhát viselhetnek. Egyenruha viselése miniszteri rendeletben meghatározottak szerint engedélyezhető a szolgálaton kívüli állománynak, továbbá a rendelkezésre állása időszakában az önkéntes tartalékosnak és műveleti területen a rendvédelmi szerv tagjának, ha a Honvédség érdekében végeznek tevékenységet. Az önkéntes tartalékos a rendelkezésre állása időszakában a szerződésében meghatározott esetben is viselhet egyenruhát. Állami vezető műveleti területen egyenruhát viselhet. Más személyek részére a Honvédségnél rendszeresített egyenruha, vagy azzal összetéveszthető ruházat viselete tilos.
(7a)109 Az arra jogosult az öltözködésre vonatkozó szabályok betartásával kizárólag a Honvédségnél rendszeresített egyenruhát viselhet. Miniszteri rendeletben meghatározott esetekben az egyenruha viselése megtiltható, előzetes írásbeli engedélyhez köthető, megvonható, valamint egészségi okból korlátozható.
(8)110 A Honvédség tényleges állományú tagjának rendfokozatát az egyenruhán elhelyezett rendfokozati jelzések fejezik ki. A honvéd tisztjelöltek és a honvéd altiszt-jelöltek egyenruhájukon rendfokozat helyett évfolyamjelzést viselnek. Az önkéntes tartalékos a szerződésben meghatározottak szerint rendfokozatot visel. Rendszeresített rendfokozat viselésére kizárólag a tényleges állomány tagja, a rendvédelmi szervek állománya, valamint – a rá vonatkozó korlátozásokkal – e szervezetek nyugállományú tagja és az önkéntes tartalékos jogosult. Amennyiben a szolgálaton kívüli állomány tagjának egyenruha viselete engedélyezett, legutolsó rendfokozatát az egyenruhán elhelyezett rendfokozati jelzések fejezik ki. Az arra jogosult a rendfokozatát vagy az évfolyamjelzését neve feltüntetése után használja. A rendfokozatát az önkéntes tartalékos az önkéntes tartalékos állományra, a nyugállomány tagja a nyugállományra, a szolgálaton kívüli állomány tagja a szolgálaton kívüli állományra utaló megjelöléssel használhatja. A név és a rendfokozat között a képzettségére utaló jelző nem használható.
TERRORVESZÉLYHELYZET, MEGELŐZŐ VÉDELMI HELYZET, RENDKÍVÜLI ÁLLAPOT, SZÜKSÉGÁLLAPOT ÉS VÁRATLAN TÁMADÁS IDEJÉN ALKALMAZHATÓ SZABÁLYOK111
64. § (1)112 A terrorveszélyhelyzet, a megelőző védelmi helyzet, rendkívüli állapot, szükségállapot és váratlan támadás idején alkalmazható szabályokat, a bevezethető rendkívüli intézkedéseket ez a fejezet állapítja meg. A NATO Válságreagálási Rendszerrel összhangban álló nemzeti intézkedések önállóan, illetve a bevezetett rendkívüli intézkedésekkel összhangban alkalmazhatók.
c)113 a terrorveszélyhelyzet kihirdetésének kezdeményezését követően az alapvető jogok lényeges tartalmát nem érintve a 69. § (1) bekezdése, a 70. § (4)-(6) bekezdése szerinti, valamint a 79. §-ban meghatározott intézkedéseket a 79. § a), b), e), i) és j) pontjai kivételével,
d)114 terrorveszélyhelyzetben a c) pontban meghatározottakon túl a 65. § (2) bekezdés a)-e) pontjában, valamint a 70. § (3) bekezdés b) pontjában meghatározott intézkedéseket
(5)115 Ahol ez a rész rendeletet említ, azon rendkívüli állapot idején a Honvédelmi Tanács rendeletét, szükségállapot idején a köztársasági elnök rendeleti úton bevezetett rendkívüli intézkedését, terrorveszélyhelyzetben, megelőző védelmi helyzetben és váratlan támadás esetén a Kormány rendeletét kell érteni. Az ezekkel ellentétes jogszabály nem alkalmazható.
65. § (1)116 A hadkötelezettségen alapuló katonai szolgálat időtartama megelőző védelmi helyzet idején legfeljebb 12 hónap. Rendkívüli állapot idején az időtartam a katonai szükséghez igazodóan állapítható meg. A fegyveres katonai szolgálatot teljesítő a 40. § (3) bekezdésében szereplő esküt teszi le a szolgálatteljesítés első napján.
a)117 szünetel a Honvédség hivatásos állományába történő felvétel, továbbá a hivatásos szolgálati viszony lemondással nem szüntethető meg,
b)118 a szolgálati idő kezdete és vége a megelőző védelmi helyzethez, terrorveszélyhelyzethez, rendkívüli állapothoz vagy szükségállapothoz igazodóan szabályozható,
66. § (1)119 A járási hivatal vezetője, valamint a polgármester hatáskörébe tartozó államigazgatási feladatot rendelet is megállapíthat.
(3)120 A helyi védelmi bizottság elnöke a honvédelmi igazgatási, valamint a rendkívüli intézkedésekből adódó feladatait a megyei védelmi bizottság utasításai szerint látja el.
66/A. §121 Az oktatásért felelős miniszter határozatban írhatja elő a közoktatási intézmények működésével, működtetésével, a nevelési év, tanítási év megszervezésével kapcsolatos feladatokat. Az oktatásért felelős miniszter elrendelheti a határozat azonnali végrehajtását. A határozat közlése távközlési eszköz útján is történhet.
(4)122 Rendeletben megállapított esetben a járásbírósági hatáskörbe tartozó kisebb jelentőségű bűncselekmények szabálysértésnek minősülnek. Rendeletben módosíthatók más büntető anyagi jogi rendelkezések is, így új bűncselekmények állapíthatók meg, egyes bűncselekmények büntetési tételei, tételkeretei módosíthatók, rendelet azonban új büntetési nemet nem állapíthat meg.
(5)123 A járásbíróságok hatáskörébe tartozó ügyekben bírósági eljárásnak csak rendelet által meghatározott körben van helye. Rendeletben megállapított esetben a járásbírósági hatáskörbe tartozó kisebb jelentőségű bűncselekmények miatt büntetőeljárás nem indítható és nem folytatható le.
(8) A rendelet hatálybalépését megelőzően bírósági útra utalt olyan ügyekben, amelyekben bírósági eljárásnak nincs helye – és az ügy elbírálása nem tartozik más szerv hatáskörébe -, az elévülés nyugszik.
(5)124 A rögtönbíráskodás a törvényszék és a katonai bíróság hatáskörébe tartozik.
(2)125 Rendeletben az államháztartásra vonatkozó szabályoktól eltérő rendelkezések állapíthatók meg. Rendelet alapján a költségvetési fejezetek között előirányzat-átcsoportosítás hajtható végre, egyes kiadási előirányzatok teljesítése felfüggeszthető, a központi költségvetésről szóló törvényben nem szereplő kiadások teljesíthetők, rendkívüli fizetési kötelezettség írható elő, új bírságnem állapítható meg, valamint a fizetési kötelezettségek és a bírságok mértéke módosítható, a mentességek, kedvezményezek köre megszüntethető.
47/A.126 A NATO Biztonsági Beruházási Programja keretében kiírásra kerülő pályázatokon való részvételi jogosultság megszerzésével kapcsolatos eljárási szabályok
79/A. §127 (1) Az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Programja keretében kiírásra kerülő pályázatokon való részvételi jogosultság feltételeiről, a jogosultság megszerzésével kapcsolatos eljárás szabályairól és az eljáró szervezetről szóló kormányrendeletben szabályozott szakmai és gazdasági alkalmasságra vonatkozó értékelési eljárás során az értékelés iránt benyújtott kérelem megérkezését követő naptól számított huszonegy napon belül a honvédelemért felelős miniszter – ha a kérelem hiányos – hiánypótlásra hívhatja fel a kérelmezőt.
47/B.128 A honvédelmi szakkérdést érintő közigazgatási hatósági eljárásokra vonatkozó sajátos szabályok
79/B. §129 Ha törvény vagy kormányrendelet alapján elsőfokú közigazgatási hatósági eljárásban szakhatóságként a miniszter jár el, törvény vagy kormányrendelet a másodfokú közigazgatási hatósági eljárásban szakhatóságot nem jelöl ki és a fellebbezés érinti a miniszter szakhatósági állásfoglalását, a másodfokú döntést hozó hatóság megkeresi a minisztert és a miniszter véleményét a döntése során figyelembe veszi.
80. §130 E törvény és a honvédelmet érintő jogszabályok alkalmazásában
9. Honvédség rendszeresített fegyverzete: a Honvédségnél rendszeresített valamennyi lőfegyver és minden olyan egyéb harceszköz – tekintet nélkül műszaki jellemzőire és alkalmazási módjára -, amely alkalmas a szemben álló erők és eszközök leküzdésére,
49. Felhatalmazó rendelkezések131
a) a honvédelemért felelős miniszternek a honvédelem ágazati irányításával, valamint a Honvédség irányításával és vezetésével kapcsolatos feladatait, a szakirányítási és a vezetési tevékenységet ellátó vezetők feladatkörét,132
b) a NATO Válságreagálási Rendszerrel összhangban álló nemzeti intézkedési rendszer rendeltetését, feladatait, eljárási rendjét, a közreműködők kötelezettségeit,133
c) légitámadás esetére a légiriasztási rendszer szabályait,134
d)135 az autonóm államigazgatási szervek és az önálló szabályozó szervek kivételével a központi államigazgatási szervek honvédelmi tevékenységét, az azzal kapcsolatos irányítási és vezetési rendet, valamint honvédelmi igazgatási feladat- és hatáskörét,
e)136 a területi és helyi védelmi igazgatási szervek működését, jogkörét, felügyeleti és ellenőrzési rendszerét, a területi védelmi igazgatási szervek vezetőinek feladat- és hatáskörét, a katonai igazgatási szervek kijelölését, feladat- és hatáskörét, illetékességi területét,
f) a Honvédelmi Tanács és a Kormány speciális működési feltételeinek biztosítását szolgáló szabályokat,137
g)138 a magyarországi székhelyű, a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti gazdálkodó szervezeteknek a NATO Biztonsági Beruházási Programja keretében kiírásra kerülő pályázatokon való részvételi jogosultsága feltételeit, a jogosultság megszerzésével kapcsolatos eljárás szabályait és az eljáró szervezetet, valamint a NATO vonatkozó szabályanyagának figyelembevételével a Magyarország területén kivitelezendő Biztonsági Beruházási Programok megvalósításában közreműködő belföldi és külföldi székhelyű, a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti gazdálkodó szervezetek kiválasztásának módját,139
m) a gazdasági-anyagi szolgáltatások teljesítése és a kártalanítással összefüggő eljárás részletes szabályait,140
n) az önkéntes tartalékos rendszer munkáltatói ösztönző-kompenzációs elemének részletes szabályait,141
o) a fegyveres összeütközések időszakában végrehajtandó polgári védelmi feladatokra történő felkészítés követelményeit,142
r)143 a határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezésére vonatkozó kormányzati feladatokat, a Kormány hatáskörébe tartozó határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezésével kapcsolatos részletes eljárási szabályokat,
s)144 a Honvédség személyi állományának kártalanítására vonatkozó esetköröket, valamint a kártalanítással kapcsolatos további feladatokat.
d)145 a Szolgálati Szabályzat részeként
e) a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium, a honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe, irányítása, fenntartói irányítása és felügyelete alá tartozó, valamint a Honvédség hadrendje szerinti szervezetek jogi képviseletének és jogi képviselete felügyeletének rendjét,146
f)147 a honvédségi munkavállalók munkabérének folyósítását, jutalmazását, a honvédségi munkavállalóknak és közeli hozzátartozóiknak nyújtható juttatások, költségtérítések, kedvezmények, támogatások rendszerét és feltételeit, továbbá a honvédségi munkavállalóknak, a kormánytisztviselőknek és a kormányzati ügykezelőknek nyújtott üdültetés, pihentetés, szociális és a kegyeleti gondoskodás, az étkezési, valamint a lakhatási támogatások körét, a jogosultság feltételeit és rendjét, továbbá a külföldi szolgálatot teljesítő és külföldi képzésben részt vevő honvédségi munkavállalók, kormánytisztviselők és kormányzati ügykezelők részére nyújtható juttatások, költségtérítések megállapításának, kifizetésének és elszámolásának rendjét,148
h)149 a meg nem térülő károk leírással vagy törléssel történő rendezésének és nyilvántartásának sajátos szabályait, a kártérítési eljárás munkáltatói jogkört gyakorló általi megszüntetésére, a kár leírására és a törlésére vonatkozó munkáltatói jogkörök vezetési szintektől és a kár összegétől függő differenciált módon történő megállapítására vonatkozó szabályokat,150
j)151
m) a külföldi katonai szolgálat esetén a rangidős nemzeti képviselőt megillető jogköröket,152
n)153 a szövetségi és honi védelmi infrastruktúra működésének biztosítása, fejlesztése érdekében a honvédelmi és katonai célú építmények, ingatlanok működési és védőterületei megállapításának szakmai szabályait,
o)154 a katonai jelképek tartalmi elemeit, leírását, az adományozásukra és használatukra vonatkozó szabályokat,
p)155 az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben a katonai hatóságok eljárásáért fizetendő igazgatási szolgáltatás díj mértékét és a díjfizetés szabályait,
q)156 a lő- és gyakorlóterek biztonságos használatához szükséges korlátozások elrendelésének és az e körben felmerülő károk megtérítésének részletes szabályait,
r)157 az egyenruha, a katonai rendfokozati és a fegyvernemi jelzés, az évfolyamjelzés, a kitüntetés és a szolgálati jel viselésének módját, továbbá az egyenruha és a rendfokozat viselésének korlátozását, előzetes engedélyhez kötését, tilalmát, az egyenruha-viseléssel és annak megvonásával kapcsolatos jogkört gyakorló szervezetet, az egyenruha viselésének megvonására vonatkozó eljárás rendjét.
(2a)158 Felhatalmazást kap a honvédelemért felelős miniszter, hogy rendeletben szabályozza
(3)159 Felhatalmazást kapnak a miniszterek, hogy a honvédelemért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben160
50. Hatályba léptető rendelkezések161
83. §163 E törvény
a)164 I-V. Fejezete a 38. § (7) és (8) bekezdése kivételével, VII-IX. Fejezete a 46/A. § kivételével, 48. alcíme, 49. alcíme, 52. alcíme és 1. melléklete az Alaptörvény T) cikk (1) bekezdése, XXXI. cikk (3) bekezdése, 45. cikk (5) bekezdése, valamint 54. cikk (4) bekezdése,
84. §165 A 22. § (4) bekezdését a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény módosításáról szóló 2016. évi CXXXIII. törvény hatálybalépésekor el nem évült követelésekre is alkalmazni kell.
85. §166
1. melléklet a 2011. évi CXIII. törvényhez167
Category: Hatályos törvények, Jog	| Tag: 2011. évi CXIII. törvény, Hvt.


text:
Bárcsak jól megfizetné Soros a munkánkat! – az Amnesty a Mandinernek | Mandiner
El fogja árulni, hogy mennyit keres, ha vagyonnyilatkozat-tételre kötelezik?
Iván Júlia: Nem én vagyok a vezető tisztségviselő, hanem az elnök. De ha ez az operatív munkában vezető szerepet betöltő munkavállalókra is vonatkozni fog, akkor természetesen el fogom árulni.
És addig nem árulja el a Mandiner olvasóinak?
I.J.: Az, hogy én keresek 360 ezer forintot, nem hiszem, hogy olyan borzasztóan izgalmas. De ez nem titok.
Egyébként mi az álláspontjuk erről a kormányjavaslatról? Ennek ugye az egyik eleme a vagyonnyilatkozat-tétel, a másik pedig a külföldi támogatásokkal való elszámolás.
I.J.: A külföldi támogatásokkal való elszámolás most is megvalósul, tehát ez egy már létező helyzet kodifikálása lenne, ami persze fakadhat ilyen-olyan szándékból. Most is látszik, hogy a mi költségvetésünkben mi az, ami a szervezet londoni központjából érkezik például.
A kormány másik nagy kedvence, a Norvég Civil Alap is szerepel a támogatók listáján, meg például a Belga Nagykövetség...
I.J.: Nagykövetségektől azzal a megkötéssel tudunk csak támogatást elfogadni, hogy az emberi jogi oktatási programunkra fordítjuk, mert nem minden tevékenységre lehetséges, hogy bármilyen kormányzattól támogatást elfogadjunk. A magyar kormánytól pedig semmilyen támogatást nem fogadunk el, és nem is kérünk.
Ez felmerült egyáltalán? Kínálták?
I.J.: Nem kínálják, de ez a függetlenség záloga. A mozgalom erre világszerte úgy tekint, hogy nem fogad el a helyi kormánytól pénzt. Más kormányzattól is csak az emberi jogi oktatásra – mert az, hogy a gyerekek tanuljanak arról, hogy ha más a bőrszínünk, az nem baj, az úgy tűnik, hogy az egész Amnesty International küldetésébe belefér, mivel alapvető fontosságú tevékenységünk. De mondjuk abba, hogy milyen jogsértéseket vizsgálunk ki, milyen akciókat szervezünk, miről írunk jelentést, ilyenekre egyáltalán nem lehet kormányzathoz köthető pénzeket elfogadni, hogy ne legyen befolyásolható ezáltal a szervezet.
„Az Amnesty minden adományozót átvilágít”
Az 51 millióból 32 millió érkezik a londoni központjuktól. De nekik honnan van a pénzük?
I.J.: Ez az amnesty.org-on megtalálható.
Akkor Soros Györgyöt abban a listában kell keresni eszerint! Mert a magyar Amnesty honlapján sajnos nem találtam.
I.J.: Az Amnesty minden adományozót átvilágít egyébként, hogy megfelel-e a mi standardjeinknek. Ha valaki súlyos emberi jogi jogsértéseket követ el, például egy cég vagy magánszemély, és ez dokumentálható és fellelhető, akkor nem fogadunk el tőle adományt. De én úgy tudom, hogy Soros György átment a szervezet nemzetközi központjának a szűrőjén. Tehát valószínűleg az amnesty.org-on a támogatók között lesz olyan szervezet, mint az Open Society Foundation, amelytől részesültek támogatásban.
Mi lehet a kormány célja ezzel az egésszel? Hogy kiderüljön, hogy önök Soros pénzéből nagyon gazdagok?
I.J.: Az én esetemben, aki három hete dolgozom itt, biztos, hogy nagyon gazdagságról nem szólhatnék. Soros György pénze sem egészen klappol az Amnesty Magyarország esetében, mert nincsen szó erről. Gondolom az a cél, hogy példát statuáljon a kormányzat a civilekkel. Ehhez képest a saját országgyűlési képviselőik vagyonnyilatkozatának a valóságtartalma szerintem izgalmasabb kérdés, de már itt a közhatalom gyakorlása és a legitimáció is előkerült ezekben a sajtónyilatkozatokban. Felteszem, hogy rendcsinálás lehet emögött is, és ha valaki nagyon gazdag lenne, mondjuk kiderülne, hogy horvátországi jachtja van a TASZ vezetőjének – amit én meglepetten hallanék, mert nem tudok róla, hogy bárki ilyen jómódú lenne – és ez Soros györgytől van, akkor nyilván lehetne kongatni a vészharangot, hogy ezek a civilek micsoda álságosak.
És mi van, ha az derül ki, hogy önök szegényen tengődnek Soros katonáiként?
I.J.: Az emberi jogokkal foglalkozó magyarországi civilek körében ez rendszeres poénforrás, hogy bárcsak jól megfizetné Soros György a munkánkat. Mi is szeretnénk nyilván jól élni, mint minden más ember. Szóval lehet ezen viccelődni, de ez egyelőre tényleg csak vicc.
Mi lenne a jó taktika az önök részéről? Elébe menni a dolgonak és még jobban kitenni mindent az ablakba, hogy egy rossz szó se érhesse önöket, vagy azzal visszavágni a kormánynak, hogy saját magán kezdje az átláthatóságot?
I.J.: Jogászként azt hiszem, hogy van különbség aközött, hogy egy civil szervezet milyen befolyást tud gyakorolni a társadalom működésére, közpolitikákra; és aközött, hogy közhatalom gyakorlójaként vagy országgyűlési képviselőként, hatósági személyként mik a lehetőségei. Nem véletlenül van az, hogy főszabály szerint – és ez a jellemző nem csak Magyarországon, hanem más európai országokban is – azoknak kell vagyonnyilatkozatot tenniük, akik valamilyen hatalmi eszközzel tudnak élni mások fölött. A civil szervezeteknek a legjobb esetben is lehet szakmai befolyása: mondjuk egy szakmai kerekasztalon elmondjuk, hogy mit gondolunk az azonos neműek házasságáról, és ha ezt meghallgatja a politikai hatalom, a jogalkotó, akkor lehet, hogy ez bekerül egy jogszabályba. Erről egyébként szó sincs Magyarországon: ahhoz képest, hogy mi mekkora állítólagos politikai befolyással bírunk. Nekem ez egy picit túlzottnak tűnik, ennyi erővel akár az egyetemek vezetőit vagy iskolaigazgatókat, újságírókat is lehetne vagyonnyilatkozat-tételre kötelezni. Adott esetben sokkal több emberhez jut el egy hírportálnak az anyaga, mint mondjuk az Amnesty International Magyarországnak a cikkei – sajnos. Mi is nyilván azon dolgozunk, hogy minél szélesebb elérésűek legyünk, de még nem vagyunk azok. Ha a véleményformálás egy vagyonnyilatkozat-köteles dolog, akkor nagyon messzire mentünk – és akkor a gazdasági elitet még nem is említettem. Tehát szerintem ez egy nagyon veszélyes irány.
Lesz valami ebből a javaslatból önök szerint?
Demeter Áron: Nem tudjuk, még nem láttuk a konkrét törvényjavaslatot. Nyilván vizsgálni fogjuk, hogy mennyire van a hazai és a nemzetközi jogszabályokkal összhangban. De én azt gondolom, hogy boldog lenne az a társadalom, ahol mindenki annyira átláthatóan működne, mint ezek a jogvédő szervezetek.
El tudják képzelni, hogy esetleg az Alkotmánybíróságon támadják majd meg a törvényt?
I.J.: Mondjuk ha az egyesülési jogot annyira érinti, hogy akár megfélemlítően hatna állampolgárok csoportjaira, és nem mernének egyesületeket alapítani, akkor lehetne ebből ilyen próbaügyet csinálni, de...
D.Á.: De tényleg minden azon fog múlni, hogy mi a jogszabályszöveg és mi az indokolás. De egyelőre azt se tudjuk, hogy a civil szervezetek esetében ez pontosan kiket érint: az elnökséget vagy az operatív vezetést. Az elnökség sokszor társadalmi munkában végzi az egyesület vezetését, például nálunk is. Nem világos, hogy az ő pénzügyeikre kíváncsiak-e, hiszen ők sem a szervezet szakmai működésére nincsenek befolyással, és még annyira sem befolyásolói a magyar közéletnek mint mi.
„Ennyi erővel akár az egyetemek vezetőit vagy iskolaigazgatókat, vagy újságírókat is lehetne vagyonnyilatkozat-tételre kötelezni.”
Még a Helsinki Bizottságnál dolgozott, amikor egy rendezvényen arról beszéltek, hogy a genfi menekültügyi egyezmény teljes mértékben használható most is a tömeges és részben gazdaságilag motivált migrációs hullám esetén is. Fenntartja ezt a véleményét?
I.J.: Amikor 1951-ben aláírták Genfben, akkor a II. világháború utáni helyzetre reagáltak, és ennek az első próbája az '56-os magyar forradalom utáni menekülthullám volt. Sok minden változott a történelemben, és nyilvánvaló, hogy a menekültügyi rendszert tovább kell fejleszteni. Nem biztos, hogy azok az eljárások jók, amiket 1951-ben kigondoltak. De mivel az Európai Unió ezen folyamatosan dolgozik, és most már a menekültügyi szabályozás sokadik generációja van érvényben az EU-ban, semmilyen vészharangot nem kell kongatni azon kívül, hogy alkalmazni kellene a szellemiségének megfelelően ezeket a szabályokat. Van egyébként a tömeges beáramlásra is EU-s irányelv, de furcsa módon egyetlen európai kormánynak se jutott eszébe alkalmazni. Erről az Európai Tanácsnak kellene dönteni, tehát a tagállamok kormányai együtt felvethetnék. Mint nagyon sok EU-s dolog, ez is azt feltételezi, hogy együtt kellene működni a többi tagállammal és Brüsszellel. Ha mondjuk óriásplakátok helyett szakmai munkában fejeződne ki a Brüsszellel való kapcsolat, akkor ezek talán megvitathatóak lennének. De ugye erről szó sincs, teljesen más irányba ment el az EU-val való kapcsolat, akár a hotspotok, akár a Törökországgal való együttműködés ügyében.
A Törökországgal kötött menekültügyi megállapodást hogy értékelik, hogyan muzsikál?
I.J.: Nem muzsikál túl jól, hiszen azt látjuk, hogy alig érkezik onnan bárki is: már a legelején minden szakértő megmondta, hogy ez nem biztos, hogy jó irány lesz.
De nem örülni kellene, hogy kevesebben jönnek?
I.J.: Én személy szerint nem örülök neki, mert Aleppóban elképesztő vérengzés volt karácsony előtt is. Aki a menedékjogot komolyan veszi, az nem örül annak, hogy emberek nem tudják a biztonságot jelentő országokat ténylegesen elérni. Hogy Törökország biztonságos ország-e vagy nem, erről lehet vitatkozni.
Tehát azt gondolja, hogy Aleppóból azért nem mertek többen elindulni, mert Törökországban meg az EU-ban olyanok a kormányok, hogy ez elriasztja őket?
I.J.: Nem ezt mondom, csak azt, hogy minél több adminisztratív eszközzel próbáljuk megakadályozni azt, hogy ténylegesen Európába érkezzenek ezek az emberek, annál többen maradnak veszélyben. A törökökkel kötött megállapodás sem azt segíti, hogy egy fair és európai színvonalú eljárásban kapjanak ők védelmet.
Akkor mit kellene csinálni?
I.J.: Például a humanitárius vízum, ami sok országban volt, az egy olyan lehetséges jogi eszköz, amivel be tudna lépni egy menedékkérő az EU területére, akár úgy, hogy vesz egy repülőjegyet. Tehát még Kósa Lajos álma is megvalósulhatna. De erre nem ad lehetőséget egyetlen tagállam sem jelenleg: így várják el, hogy jogszerűen érkezzen a menedékkérő.
Gondolom azt várják, hogy adjanak be menedékkérelmet a határon.
I.J.: Nem egészen ezt várják, hanem a magyar szabályozásnak van egy ilyen olvasata. Máshol ez nem így van: vannak határon lefolytatandó eljárások és van rendes menekültügyi eljárás. De a kérdés, hogy a krízisövezetből hogyan lehet eljuttatni biztonságos helyre ezeket az embereket. Azt látjuk, hogy ez nagyon lassan megy, holott sok EU-s tagállam tízezres nagyságrendben vállalta, hogy letelepít szír menekülteket.
„Aki a menedékjogot komolyan veszi, az nem örül annak, hogy emberek nem tudják a biztonságot jelentő országokat ténylegesen elérni.”
Most arról van szó, hogy Magyarországon „visszaállítják” az idegenrendészeti őrizetet. Ha jól értem valójában ez most is létezik, de csak akkor lehet elrendelni, ha félő, hogy az illető megakadályozza a kitoloncolását vagy kivonja magát az eljárás alól. Hogyan szélesítenék ezt most ki? Automatikusan őrizetbe vesznek mindenkit a határon?
I.J.: Lehet, hogy ez a terv, megint akkor lehet látni, ha a konkrét jogszabályszöveget látjuk. Erről már volt jó pár évvel ezelőtt, 2010 után is hosszas szakmai vita, amely egyébként a strasbourgi Emberi Jogok Európai Bíróság elé jutott, és ott minden idegenrendészeti üggyel kapcsolatos ügyben elmeszelték a magyar államot és megállapították, hogy ez a szinte egyéniesítés nélküli, sablon-indokokra támaszkodó fogvatartás nem felel meg annak a mércének, amit egy európai országnak alkalmaznia kéne. Tulajdonképpen arról volt szó, hogy pusztán azért, mert nincsenek papírjai valakinek, ez elég lett volna ahhoz, hogy bezárják. Az idegenrendészeti őrizet arról szól, hogy a kitoloncolás megvalósítását elősegítse, de korlátosan lehet, csak szigorúan célhoz kötve.
A másik kérdés az, hogy hova toloncoljuk ki? Ez nem csak a mi problémánk, Németország se nagyon tudja visszaküldeni az elutasított menedékkérőket Algériába vagy Marokkóba, mert nem hajlandók visszafogadni a saját állampolgáraikat. Gondolom, itt már diplomáciai játszmák is szóba jönnek.
I.J.: Ezért tart fenn nagyon komoly diplomáciai apparátust még Magyarország is. Ez valóban arról szól, hogy van-e megállapodás erről.
A németeknek elvileg van, csak Algéria és Marokkó azt mondta, hogy ők ezt egyoldalúan most inkább nem tartják be.
I.J.: Ilyen van, úgy tűnik, ezek az országok is élnek azokkal a kártyákkal, amikkel tudnak. Akkor veszi vissza egy ország csak az illetőt, ha tényleg meggyőződik arról, hogy a saját állampolgára. Ezekben az országokban – akár Észak-Afrikát vesszük, akár mondjuk Közép-Ázsiát – simán lehet, hogy valakit nem anyakönyveztek a születésekor, nem volt rendes személyi igazolványa. Úgy azért tényleg nehéz utánajárni, hogy ki hol született és ki kicsoda.
Csakhogy akik meg rosszban sántikálnak, azok meg ötféle különböző személyazonossággal jönnek. Talán nem ok nélküli a gyanakvás, hogy nem hisszük el bárkinek, hogy nincs irata vagy anyakönyve, nem? Főleg, miután több terrorcselekményről kiderült, hogy olyan személyek követték el, akik a menekültútvonalon érkeztek.
I.J.: Ha megnézzük, hogy hány menekült érkezett az Európai Unióba az elmúlt három évben, és hány terrorcselekmény volt, amit valóban menekült követett el, akkor sokkal jobban félhetek attól, hogy valaki a harmadik emeletről a fejemre fog dobni egy téglát. Tehát nem hinném, hogy érdemes ezt a kérdést a menekültek kriminalitása körében vizsgálni. Sokkal érdekesebb kérdés az, hogy milyenek ezek a nyugat-európai társadalmak...
I.J.: Ezekből az esetekből úgy tűnhet, hogy nem nagyon sikerült integrálniuk azokat a bevándorlókat, akiket ők maguk hívtak be a hatvanas években.
Az egy dolog, de mi van azokkal, akik most nemrég jöttek? Őket csak simán beengedtük. Magyarországon is átjöttek.
I.J.: Mert annyira jól őriztük a határt.
Most már jól őrizzük, van egy kerítésünk. 176 ezerről 28 ezerre csökkent azoknak a száma, akik átjöttek. Ezt hogyan értékelik?
I.J.: Biztos lesz egy ilyen füzet, hogy Magyarország jobban teljesít, és ezt is bele lehet írni. Meg lehet nézni, hogy hányan vannak Görögországban, és hová mennek Magyarország helyett ezek a személyek. Alaptézise a migrációt kutató szakemberek, hogy az emberek nem fognak attól eltűnni, hogy építünk egy kerítést, hanem csak más útvonalat fognak választani.
Erre azt lehet mondani, hogy az már nem a mi problémánk.
I.J.: Mivel az EU-ban közös schengeni térségben vagyunk, ezért a mi problémánk. Ez az érvelés legfeljebb a Holdon ülve állja meg a helyét.
D.Á.: A kerítés nem oldotta meg a problémát, csak elterelte. Aki szerint ez siker, az nem nagyon érti a migrációs válságot.
„A kerítés nem oldotta meg a problémát, csak elterelte.”
Akkor mi lenne a siker? Az, hogy nyitott kapukkal hagyunk mindenkit bejönni?
I.J.: Ha mondjuk a kötelezettségeink szerint működünk. Nagyon büszke lennék a hazámra, ha ahelyett, hogy hat-hét éve a szégyenpadon csücsül minden egyes EU-s migrációs rendezvényen, tök jó lenne, ha egyszer úgy jöhetnék haza egy konferenciáról vagy úgy olvashatnék el újságcikkeket, hogy nem az szerepelne benne, hogy a magyar jogalkotás és hatósági gyakorlat súlyosan sérti a nemzetközi egyezményeket, szinte az összes uniós irányelvet és a dublini rendeletet.
A dublini rendelet szerint fel se kéne vennünk őket, hanem vissza kellene küldeni őket Görögországba.
I.J.: A dublini rendelet nem ezt írja elő.
Dehogynem. Mert ott léptek be az EU területére.
I.J.: Csakhogy 2011 óta egyetlen tagállam sem küld senkit vissza Görögországba.
Akkor ők se tartják be.
I.J.: 2011-ben egy híres esetben a strasbourgi bíróság megállapította, hogy a görög állapotok teljesen alkalmatlanok arra, hogy ott menedékkérők legyenek. Ezt minden egyes tagállam elfogadta.
Voltak olyan perek is, amikben Magyarországgal kapcsolatban vetettek fel hasonlókat.
I.J.: Számos esetben le is állítottak Magyarországra irányuló dublini átadásokat.
Máskor meg nem. De akkor Magyarország is a görög irányba halad ezek szerint?
I.J.: Azzal, hogy nem hajlandó a bevándorlási hatóság tisztességes táborokat fenntartani, normális, humánus eljárásokat lefolytatni, azzal valóban a görög irányba haladunk.
D.Á.: Van egy olyan EU-s tendencia, ami az egész menekültválság kiszervezésére irányul. Ebben Magyarország is élen jár, amikor Orbán Viktor arról beszél, hogy Líbiában kellene óriási menekülttáborokat felállítani. Ez vagy azt jelenti, hogy Orbán Viktornak fogalma sincs arról, hogy éppen mi zajlik Líbában; vagy rendkívül kegyetlen, hiszen egy polgárháború sújtotta, kormány és közigazgatás nélküli országba akar védelemre szoruló embereket telepíteni.
I.J.: Az EU-s politikák terén van egy szemléletes angol kifejezés, a „race to the bottom”, vagyis ha egy tagállam bedob valamit, amivel csökkenti a védelem színvonalát, akkor egy idő után a többi tagállam is azt fogja követendő példának értékelni. Ez figyelhető meg a migrációs politikában is: ha valahol szigorítanak, akkor más tagállamok – attól tartva, hogy az ő rendszerük ahhoz képest megengedőnek tűnik – szép lassan elkezdenek egyre szigorúbb és egyébként a nemzetközi joggal ellentétes szabályozást elfogadni. Ebben Magyarország elég erőteljesen befolyásolja a szomszédait regionális szinten, de a nagypolitikát is. A nagyravágyás végül is sikeres ebből a szempontból. De a szigorúság mellett is lehet humánusnak lenni.
Akkor a terrortámadások után is úgy gondolják, hogy nem kell szigorítani?
I.J.: Most is megvannak az eszközök. Magyarországon minden nemzetbiztonsági átvilágítással foglalkozó hatóság részt vesz az eljárásokban.
Ehhez az is kellene, hogy a migránsok igénybe vegyék az eljárást és adjanak ujjlenyomatot, nem?
I.J.: Igen. Ez mondjuk akkor működik, ha nem gumibottal meg harapós kutyával várjuk őket a határon, hanem emberszámba vesszük őket. Magyarországon azért nem szeretnének maradni a menedékkérők, mert azt látják, hogy gyűlölik őket, fogdába zárják és ott megverik őket.
D.Á.: Senki nem mondja azt, hogy ne kéne őket ellenőrizni, ez folyamatosan történik. Azon lehet vitatkozni, hogy ez mennyire hatékony. Az viszont látható tendencia az elmúlt két évben Magyarországon, hogy mi nem akarunk ide senkit beengedni: ezt jelenti a kerítés, ezt jelenti a tranzitzóna, ezt jelentik az országon belüli körülmények és tulajdonképpen a menedékjogi eljárás is. Nem gondolnám, hogy ez feltétlenül a menedékkérők hibája lenne. Egyébként az Europol, amit aztán tényleg nem lehet liberális jogvédelemmel vádolni, minden évben kiad egy jelentést az európai terrorhelyzetről: évek óta megállapítja, hogy nem használják a terroristák szisztematikusan a menekültútvonalakat, éppen azért, mert egy menekültet hosszadalmas és alapos eljárásokat tesznek ki, és sokkal egyszerűbb pár száz dollárért venni egy hamis útlevelet és egy repülőjegyet. Ez nem azt jelenti, hogy nincs arra esély, hogy a menekültek csoportjaival ne jönnének rossz emberek – ezért kell egy olyan menedékjogi eljárás, ami ezt kiszűri.
„Ahmed H. egy megafonba beszélt: azt se sikerült pontosan megállapítani, hogy mit, kinek és milyen nyelven.”
Egy másik jellegű „terrorcselekményről” beszéljünk még: önök petíciót indítottak a röszkei zavargások miatt terrorizmus miatt első fokon tíz évre ítélt Ahmed H. szabadon engedéséért. A terrorcselekmény Btk-beli definíciójába viszont látszólag belefér az ügy, hiszen állami szerv valamire való kényszerítése szerepel benne célzatként – adott esetben a határ kinyitása. Önök szerint a Btk. van rosszul megfogalmazva, vagy a bíró értelmezte rosszul a szöveget? Ráadásul a törvényi minimumot szabta ki. Mit kellene kapnia akkor Ahmed H-nak önök szerint?
D.Á.: Két dologgal vádolták meg Ahmed H-t: határzár tiltott átlépésével és terrorcselekménnyel. Egyrészt azt gondoljuk, hogy a terrorcselekmény tényállás a magyar Btk-ban nagyon homályosan van megfogalmazva. Másrészt a feltárt bizonyítékok alapján azt tárták fel, hogy Ahmed H. három alkalommal eldobott valamilyen szilárd tárgyat. Sem azt nem lehetett megállapítani, hogy az mi volt; sem azt, hogy azzal bárkit eltalált volna. Illetve, hogy egy megafonba beszélt: azt se sikerült pontosan megállapítani, hogy mit, kinek és milyen nyelven. Ez alapján mi azt gondoljuk, hogy ez nem terrorcselekmény, és a magyar bíróság tévesen alkalmazta a tényállást.
De valamit azért csak kellene kapnia, nem? Vagy tétlenül kellene néznie az államnak, hogy valaki egy ilyen zavargásnak az élére áll?
I.J.: A sajtó felvételein azt látszik, hogy Ahmed H. azt mondja angolul a rendőröknek, hogy „mi békével jöttünk, nyissák ki a kaput”, és talán, hogy „gyerekek és nők vannak velünk”. Ez elhangzik többször is, és mivel ő tud angolul és arabul is, ő próbált közvetíteni a rendőrsorfal és a tömeg között. Ezt nem nevezném annak, hogy „élére áll” valami felkelésnek vagy zavargásnak. A büntetőjog egyik alapelve ráadásul, hogy kétséget kizáróan kell bizonyítani, hogy valaki bűnös. Ehhez képest a rendőr tanúk egymásnak ellentmondtak, és vannak videófelvételek, amik rendelkezésre állnak, de nem foglalkozik velük a bíróság szánt szándékkal.
Szánt szándékkal? Miért? Hogy a kormány akaratának megfeleljen?
I.J.: Azért azt láthatjuk, hogy a szegedi bíróság agyon lett nyomva az egész határral kapcsolatos mizériával, és ezres nagyságrendben ítélt el embereket egy olyan jogszabályhely – a határzár tiltott átlépése – alapján, ami korábban még csak szabálysértésnek sem minősült.
De ez nem a bírók hibája, nekik alkalmazni kell a mindenkor hatályos törvényt.
I.J.: Kivéve, ha ez a törvény alkotmányellenes vagy nemzetközi egyezménybe ütközik.
Tehát bírói kezdeményezéssel kellett volna élniük az Alkotmánybíróságon?
I.J.: Szerintem igen. Azt is tudjuk, hogy oda kirendelték a bírákat az ország más részeiből, meg az elmúlt években ugye kényszernyugdíjazták is őket. Tehát az elmúlt években az igazságszolgáltatás intézményét olyan változások érték, ami nem biztos, hogy arra sarkall egy fiatalabb bírót, hogy bátran kérjen normakontrollt az Alkotmánybíróságtól. Az meg már egy másik kérdés, hogy az Alkotmánybíróság milyen szakemberekből áll.
A menedékkérőket képviselő jogvédők is élhetnek alkotmányjogi panasszal, nem?
I.J.: Az alkotmányjogi panasz lefolytatása kicsit hosszadalmasabb ahhoz képest, hogy ezekben az eljárásokban valakit 48 óra alatt elítélnek és kitoloncolnak.
Végezetül egy kérdés, ami rendre előkerül a kommentekben: ha az arab országokból érkező menekültek jogait ilyen vehemensen védik, miért nem szólalnak fel a külhoni magyarokat ért jogsértések miatt?
D.Á.: Nem igaz, hogy nem. Például az Amnesty éves jelentéseiben például a Malina Hedvig-üggyel többször részletesen foglalkoztunk. Egyébként az Amnestynek vannak olyan közleményei, amelyek a Szerbiában vagy Szlovákiában történt magyarellenes támadásokat elítélték. Az Amnesty akkor lép közbe, ha egy magyar állampolgárt azért bántalmaznak külföldön, mert magyar állampolgár – ahogy ezt megteszi nem csak magyar állampolgárokkal. Egyébként pedig egy csomó országban – mint például Szlovákiában meg Ukrajnában, ahol magyar kisebbség él – van helyi Amnesty.
Tehát nekik kell ezzel foglalkozni?
I.J.: Mindenki a saját országával. Felelősen igazán arról tudunk beszélni, ami a saját nyelvterületünkön, olyan joghatóság alatt történik, amit ismerünk, ahol tudunk tájékozódni. Nem biztos, hogy ez egy külföldön történő esetnél így van.
| külföld | belföld | terrorizmus | interjú | Soros György | civilek | vagyonnyilatkozat | migráció | Amnesty International | Amnesty International Magyarország | menekültek | Iván Júlia | Ahmed H. | Demeter Áron
Türelem 2017. január 25. 8:27
Túl vagy fizetve. Különösen , ha hasonlítom egy, a társadalom számára, veletek ellentétben hasznos munkát végző pedagógussal, nővérrel, stb.
Szóval rajta vagytok a Soros fizetési listáján, s képviselitek, szolgáljátok Európa iszlamizációját, az európai zsidóság elárulását.
Egy komoly országban egyszerűen bezárnák az irodátokat. Ti meg mehetnétek végre dolgozni.
vendelin 2017. január 25. 8:30
Csak két szösszenet ebből az interjúból:
- A törökökkel kötött egyezmény nem muzsikál túl jól, "hiszen azt látjuk, hogy alig érkezik onnan bárki is."
Az AI értelmezésében nyilván akkor muzsikálna jól, ha tömegével érkeznének onnan is Európába az emberek.
- "2011-ben egy híres esetben a strasbourgi bíróság megállapította, hogy a görög állapotok teljesen alkalmatlanok arra, hogy ott menedékkérők legyenek."
Ez a kedvencem. A görögöknek papírjuk van arról, hogy ők alkalmatlanok a menekültek ellátására. Mi viszont évek óta ilyen-olyan szégyenpadokon ülünk, mert betartjuk az egyezményeket...
pollip 2017. január 25. 8:39
Pont 360 000 ft-tal van túlfizetve.
péterx 2017. január 25. 8:44
Szép és fontos gondolat-tett az Amnesty léte , de az elfogultságai , egyoldalúságai sokat ártanak a tekintélyének .
Csigorin 2017. január 25. 8:58
Eleg komoly es partatlan velemenynek tunt, meg gondolkodoba is ejtett, egesz addig amig nem jott elo azzal a marhasaggal hogy Aleppoban "verengzes" volt.
Aha. Eleg megnezni a fotokat hogy fogadtak az orosz meg az aszadi seregeket a lakosok. Vagy epp azokat a hireket hogy az orosz hadsereg oszt humanitarius segelyt meg elelmet Aleppoban (a nyugatnak persze nem jut eszebe, csak az iszlamistakat siratja).
Ha valaki verengzett Aleppoban az epp az ISIS (akiknek egy alfajat nyugaton "mersekelt" ellenzeknek szoktak hivni valami rejtelyes okbol, mindenesetre sokatmondo hogy meg nekik sincs pofajuk "demokratikus"nak hivni oket, pedig eleg vastag a pofajukon a bor altalaban).
Csigorin 2017. január 25. 8:59
Ja, a lenyeget meg lehagytam: sunaznam!
Csigorin 2017. január 25. 9:01
majd menekultnek oltozok, akkor meg lehetne fickizni.
Berecskereki 2017. január 25. 9:06
Nagyon gyenge riport,beleértve a kérdéseket és válaszokat is. A riport készítője nem veszi észre az ellentmondásokat a válaszokban és nem kérdez vissza.
Először is azt kellene megfogalmazni, hogy az AI milyen ideológia mentén folytatja tevékenységét. A bemutatkozásukból a honlapjukról egy mondatot, amely két részből áll.
"Egy olyan világért kampányolunk, ahol mindenki jogai érvényesülnek."
Szerintem a kampányolás befolyásolás, melyben megjelenhet - meg is jelenik a gyakorlatban - a politikai tevékenység. Amennyiben megjelenik bármely formája a politikai tevékenységnek, akkor jelen van az ideológia is.
"A mindenki jogai érvényesülnek" utópia. A mondás szerint "Ami egyiknek igazság, a másiknak gazság.", amely több mindenben tette érhető a AI tevékenységében is. Ennek pregnáns példája a migráns kérdés.
Így a bemutatkozásukban nem valós állításnak tűnik, hogy "Olyan emberek támogatnak minket, mint te. Mindenfajta politikai ideológiától, gazdasági vagy vallásos érdekektől függetlenek vagyunk." Egyébként sincs olyan személy, mint szubjektum aki olyan értelemben független lenne, mint amilyennek aposztrofálják magukat.
Érdemes lenne a "te" megjelölést bővebben kibontani, értelmezni, mivel nem mindegy, hogy kire vonatkozik, mi az ideológiai felfogása.
Számomra lényegtelen, hogy ki mennyit keres. Nem lényegtelen azonban, hogy honnan származik a működéshez szükséges pénz és az adományozó milyen az ideológiai felfogása. Az sem mindegy, hogy ez az adomány közvetlen, vagy közvetítőkön keresztül jut el az egyesülethez.Gyakorlati tapasztalat alapján tudható, hogy mindent be lehet csomagolni, mázzal lehet lefedni, hogy ne lehessen észrevenni a valós ténykedést.
"A mozgalom erre világszerte úgy tekint, hogy nem fogad el a helyi kormánytól pénzt. Más kormányzattól is csak az emberi jogi oktatásra – mert az, hogy a gyerekek tanuljanak arról, hogy ha más a bőrszínünk, az nem baj, az úgy tűnik, hogy az egész Amnesty International küldetésébe belefér, mivel alapvető fontosságú tevékenységünk."
Ha más kormányok, más országok szervezetei adnak támogatást akkor ez nem sérti a függetlenséget csak a helyi kormánytól kapott támogatás?
Hogyan zárható ki, hogy nem Soros ideológiával rendelkező személyek álljanak a pénzek mögött, akik elvárják és közvetett úton érvényt is szereznek elvárásaiknak. Ugyanakkor a két ország - adományozó és az adományt befogadó -
Berecskereki 2017. január 25. 9:08
között még ellentét is lehetséges.
Gombóc XVI. Artúr 2017. január 25. 9:53
Ha már dobálózol a nagy szavakkal, akkor ne felejtsd el, hogy a korrupt politikusoknak szintén nem a haza a legfontosabb hanem a saját -ellenőrizhetetlen- zsebük.
Csal ők képmutatóan a "haza védelméről" folyamatosan...
Gombóc XVI. Artúr | 2017. január 25. 9:54
Gombóc XVI. Artúr 2017. január 25. 9:54
...beszélnek folyamatosan...
Morgen 2017. január 25. 10:00
"A magyar kormánytól pedig semmilyen támogatást nem fogadunk el, és nem is kérünk."
Tovább nem is kell olvasni.
Mindenki számára világos, hogy mi náluk a "szolgálati rend".
péterx 2017. január 25. 10:15
Rosszul hiszi...
Morgen 2017. január 25. 10:19
"Tehát bírói kezdeményezéssel kellett volna élniük az Alkotmánybíróságon?
I.J.: Szerintem igen. Azt is tudjuk, hogy oda kirendelték a bírákat az ország más részeiből, meg az elmúlt években ugye kényszernyugdíjazták is őket. Tehát az elmúlt években az igazságszolgáltatás intézményét olyan változások érték, ami nem biztos, hogy arra sarkall egy fiatalabb bírót, hogy bátran kérjen normakontrollt az Alkotmánybíróságtól. Az meg már egy másik kérdés, hogy az Alkotmánybíróság milyen szakemberekből áll."
Ugye, milyen szép vélemény?
Még az sem zavarja, hogy a bírák többsége mindig a ballib javára dönt.
Ő is tudja, hogy az EU nem engedte nyugdíjba küldeni a komcsi bírákat.
Nem véletlenül mondta az első főnököm: Soha ne menj olyan helyre, ahol trendi nő a főnök.
Morgen 2017. január 25. 10:22
360.000 csak a fitnesze és a kozmetikusa.
Az ájtatos képe meg külön klassz, miközben a TV-ben úgy lépnek fel, mint Maugli Baluja, ha bajba kerül a dzsungel gyerek.
Vicsorognak.
Megtalálta 2017. január 25. 10:30
"Hogy Törökország biztonságos ország-e vagy nem, erről lehet vitatkozni."
Törökország jelen státuszában biztonságos harmadik ország. Hagyjuk már az ócska terelést.
Megtalálta 2017. január 25. 10:46
Ez az egész cikk egy gusztustalanul fölényeskedő, jópofizni próbáló bullshitgyűjtemény.
Két pergamennyi gusztustalan jogászkodás indításképp. Miután szóba kerül a schengeni övezet és a határvédelem, hirtelen jön a terelés, a ballib ájtatosmanó üzemmód könnyes szemekkel, humanitárius gügyögésbe csomagolva.
"Alaptézise a migrációt kutató szakemberek, hogy az emberek nem fognak attól eltűnni, hogy építünk egy kerítést, hanem csak más útvonalat fognak választani."
Magyarország nem kutatni akarja a migrációt, hanem tompítani a negatív hatásait, amennyire csak lehet, te ostoba liba!
Megtalálta 2017. január 25. 10:47
Vagy előkapja a holokártyát, mint most is.
Morgen 2017. január 25. 11:29
hátakkor 2017. január 25. 11:32
Az élet tele van kockázatokkal. A hasonlat ott sántul el hogy nem ejtek le a harmadikról egy téglát és lerohanok aláállni hogy a fejemre eshessen. Ezzel az 'okos' nővel is nehéz lenne vitázni. De még csak 3 hete próbaidős. Hátha belejön. Vagy elmegy máshova jól élni..
hátakkor 2017. január 25. 11:38
Az adózás okosban megy..
Megtalálta 2017. január 25. 11:44
Várják a tömeget Aleppóból, de nem jönnek, és ez csalódás nekik. Nem semmi duma.
Még azt is el tudom képzelni, hogy nem is nyugatról pénzelik ezeket a mocskokat, hanem pl. a szaúdiak.
vendelin 2017. január 25. 11:56
Tisztelt Zokni!
Akkor nézzük az inkriminált részletet előzménnyel, következménnyel együtt:
- A dublini rendelet szerint fel se kéne vennünk őket, hanem vissza kellene küldeni őket Görögországba.
- I.J.: A dublini rendelet nem ezt írja elő.
- Dehogynem. Mert ott léptek be az EU területére.
- I.J.: Csakhogy 2011 óta egyetlen tagállam sem küld senkit vissza Görögországba.
- Akkor ők se tartják be.
- I.J.: 2011-ben egy híres esetben a strasbourgi bíróság megállapította, hogy a görög állapotok teljesen alkalmatlanok arra, hogy ott menedékkérők legyenek. Ezt minden egyes tagállam elfogadta.
- Voltak olyan perek is, amikben Magyarországgal kapcsolatban vetettek fel hasonlókat.
- I.J.: Számos esetben le is állítottak Magyarországra irányuló dublini átadásokat.
- Máskor meg nem. De akkor Magyarország is a görög irányba halad ezek szerint?
- I.J.: Azzal, hogy nem hajlandó a bevándorlási hatóság tisztességes táborokat fenntartani, normális, humánus eljárásokat lefolytatni, azzal valóban a görög irányba haladunk.
ÖSSZEFOGLALVA: létezik a dublini rendelet, amely alapján vissza kellene küldeni a szóban forgó embereket oda, ahol az EU területére először beléptek, jelesül Görögországba. Ezt a tagállamok 2011 óta nem tartják be az AI ideiglenes igazgatójának szíves közlése szerint, mert egy híres esetben a strasbourgi bíróság megállapította, hogy Görögország nem alkalmas a fogadásukra. Tehát a rendeletben foglaltakat felülírja egy "híres esetben" hozott döntés, amelyet mindenki elfogad (sic!!!). Ez semmissé teszi a jogállamok mulasztását (sic!!!).
Mit is tesznek a görögök ugyancsak az ideiglenes igazgató szerint: nem hajlandó a bevándorlási hatóságuk tisztességes táborokat fenntartani, normális, humánus eljárásokat lefolytatni. De mivel erről van egy "híres döntés", a tagállamoknak ezzel már nincs is bajuk. Sőt, ezt egyszerűen elfogadják, mint a görög folklór részét. Nincs szégyenpad, nincs ejnye-bejnye...
Megtalálta 2017. január 25. 12:36
Na, most véletlenül egyetértek veled.
Megtalálta 2017. január 25. 12:38
Egyáltalán nem ingyért csinálják. A kormánytól nem fogadnak pénzt, külföldről kapják a manit.
Morgen 2017. január 25. 14:01
Ezt a nénit betenném egy migránstáborba, majd egy év múlva meginterjúvolnám.
vendelin 2017. január 25. 14:17
Értem. Tehát létezik egy érvényes döntés, amit a jogVÉDŐK szerint határozottan NEM szabad betartani. Érdekes védelme a jognak...
Az is érdekes, hogy azt viszont vizsgálni KELL, hogy mi volt az amúgy határozottan be nem tartandó rendelettel az EU célja...
Az pedig a legérdekesebb, hogy a menekültek számára embertelen körülményeket biztosító Görögország kap egy kvázi felmentést egy "híres döntés" keretében. Mert mit is üzen ez? NE tartsd be a hatályos uniós döntéseket, NE felelj meg az emberiességi minimum követelményeknek, és akkor bizton számíthatsz egy "híres döntésre", amely még piedesztálra is emel ezért.
Csigorin 2017. január 25. 14:45
@dryredwine
Hogy szepnek szep azt elismerem, de hogy okos... Amig ki nem nyitja a szajat.. vagyishogy maradjunk inkabb a "megszolal"-nal.
Csigorin 2017. január 25. 14:48
Csak egy kerdesem volna meg: ha egy orszag attol lesz "biztonsagos", ha az ott tartozkodo (az oslakosokat is beleszamitva) szamara lehetoseg van arra, hogy alanyi jogon szallashoz es megfelelo szintu teljes ellatashoz jusson, akkor hany "biztonsagos" orszag van a vilagon? Mert a tippem nulla...
hátakkor 2017. január 25. 14:55
"A jogszerű eljárás ugyanis az, hogy ha például a menekülni vágyó Magyarországra szeretne menekülni, akkor bárhol a világon felkeres egy magyar nagykövetséget vagy konzulátust és benyújtja a kérelmét. ehhez ugye nem kell vízum, sem sok pénz. Tiszteletbeli konzulok is vannak mindenfelé szép számmal, akik ingyen segítenek az ügyintézésben."
vagy repülővel jön.
Ez eddig Genf.
Magyarország egyetlen szomszédjában van hibrid háború, de az is a keleti részén. Néha. És ott lel menedéket a menekült, ha van. Oroszországban, a szakadár népköztársaságokban, vagy Ukrajnában. Ízlése szerint.
vendelin 2017. január 25. 15:26
Tehát: a görögöknél tapasztalható embertelen körülmények oka nem a rosszhiszemű jogsértés, hanem a "görögök képtelensége".
- Az úgynevezett "képtelenség" szerintem nem eredményezheti azt, hogy EU-s szabályokat sutba lehessen dobni, bármilyen "híres ítélet" is áll a hátterében. Ha mégis elképzelhető ez, az annál szomorúbb...
- Kár, hogy ez a megértő attitűd minket magyarokat nem illet meg. Természetesen a mi migrációs magatartásunk, álláspontunk maga a "rosszhiszemű jogsértés" (bár paradox módon mi tartjuk be a szabályokat), ezért a helyünk a szégyenpad, amint arról az AI tisztelt munkatársai is "elkeseredve" számolnak be.
Ismét csak gratulálok.
Megtalálta | 2017. január 25. 15:40
Megtalálta 2017. január 25. 15:40
A gyógyíthatatlan orbánfóbiát még te sem vagy képes meggyógyítani.
Senye Péter 2017. január 25. 18:55
Ha már védeni akar valakit, miért Ahmed H.-t és még véletlenül sem Budaházy Györgyőt?
Senye Péter | 2017. január 25. 18:56
hátakkor | 2017. január 25. 22:33
Senye Péter 2017. január 25. 18:56
bocs: Györgyöt
emhem 2017. január 25. 19:21
nekem nem egyértelmű, hogy ez nettó.
amúgy mit jelent az, hogy túl van fizetve?
360ezer még nettóban sem túl sok, pláne nem egy igazgatónak. ráadásul nem is közpénzből megy.
a politikusok, akik támadják őket, mind többet keresnek, közpénzből. a mi pénzünkből. ha valamit, azt jogosan sokallhatjuk.
(de igazából a középosztály fizetését kéne kevesellni)
emhem 2017. január 25. 19:26
nem az ő fizetése jó, hanem a tiéd rossz.
tudod kinél kell panaszkodni. (az államnál)
emhem 2017. január 25. 19:27
@mesz86
éhen halni nem fog, de pasa park sem lesz belőle...
emhem 2017. január 25. 19:28
"elég jó pénzecske az ahhoz, hogy fossanak attól, hogy kiesnek a pikszisből és elveszítik,"
tudod te mennyit keres az ember, ha inkább bayerzsoltkodik?
emhem 2017. január 25. 19:43
"360 nettó pedig több, mint egy doktori fokozattal rendelkező egyetemi docens fizuka, mer' ő bruttó kap 360-at."
jaj, hagyjuk már.
berlinben vagy cambridge-ben egy doktorandusz bruttó 450ezret keres havonta, zürichben kb egymilliót.
nem ő keres sokat, hanem az egyetemi kutatók vannak bődületesen alulfizetve.
peninsulavaldes 2017. január 25. 20:10
tesék reklamálni gyuribácsinál!
hátakkor 2017. január 25. 21:57
Júlia reméljük érti, de hát Londonba kell riportolnia.
Még kezdő, ezért megy bele olyan formál-logikai ( figyelem! burzsoá tudomány!) bukfencekbe, hogy a műveleti terület kormányától elfogadni pénzt a függetlenség feladása ( lenne), Londonból, Oslóból, Amsterdamból viszont függetlenség, de ez a pénz sem elég a jobb élethez anyagilag.
Nem is értem, miért nem JAVA programozónak, vagy légi-irányítónak ment, ha kevesli a pénzt.
hátakkor 2017. január 25. 22:27
Hogy járna UK-ben Szigetvári vagy Szabó Timi! Egy kültelki pub backoffice-ában mosogatna..
hátakkor 2017. január 25. 22:30
@mackoka54
A riporter nem hibázott. PR-interjút csinàlt.
hátakkor 2017. január 25. 22:33
Ügyvéd védi azokat. Mindkettő jogerősen elitèlve. A csaj meg jogot véd londoni pénzért amit kevesel.
Senye Péter 2017. január 26. 9:38
B.Gy. az aktuális államhatalmat támadta, Ahmed H. meg Magyarországot.

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


A jogszab�ly mai napon (2014.IX.20.) hat�lyos �llapota
(2) A Korm�ny
a) a Korm�ny �ltal rendeletben kiemelt jelent�s�g� �ggy� (a tov�bbiakban: kiemelt jelent�s�g� �gy) nyilv�n�tott �ltal�nos �p�t�s�gyi hat�s�gi �gyben - a kiemelt jelent�s�g� �ggy� nyilv�n�t�sr�l sz�l� korm�nyrendelet elt�r� rendelkez�se hi�ny�ban -,
f) az els� fok� �p�t�s�gyi hat�s�got �rint� kiz�r�si �gyben
az els� fok� �p�t�s�gyi hat�s�gi feladatokat ell�t� �ltal�nos �p�t�s�gyi hat�s�gk�nt (a tov�bbiakban: els� fok� kiemelt �p�t�s�gyi hat�s�g) - a saj�tos �p�tm�nyfajt�k, valamint a rep�l�t�r l�tes�t�s�nek, fejleszt�s�nek �s megsz�ntet�s�nek, valamint a lesz�ll�hely l�tes�t�s�nek �s megsz�ntet�s�nek szab�lyair�l sz�l� korm�nyrendeletben meghat�rozottak kiv�tel�vel - az �p�tm�nyek, �p�t�si tev�kenys�gek tekintet�ben az 1. mell�klet I. �s II. r�sz�ben meghat�rozott j�r�si (f�v�rosi ker�leti) hivatal szakigazgat�si szervek�nt m�k�d� j�r�si �p�t�s�gyi hivatalt - a (3) bekezd�sben meghat�rozott kiv�telekkel -, illetve j�r�si �p�t�s�gyi �s �r�ks�gv�delmi hivatalt jel�li ki az 1. mell�klet I. �s II. r�sz�ben felsorolt j�r�sokra, f�v�rosi ker�letekre kiterjed� illet�kess�ggel.
(3) Az 1. mell�klet II. r�sz�ben felsorolt j�r�si (f�v�rosi ker�leti) hivatal szakigazgat�si szervek�nt m�k�d� j�r�si �p�t�s�gyi �s �r�ks�gv�delmi hivatal az 1. mell�klet II. r�sz�ben meghat�rozott illet�kess�gi ter�let�n - a (2) bekezd�sben meghat�rozott feladatok mellett - ell�tja a m�eml�kekkel kapcsolatos els� fok� �p�t�s�gyi hat�s�gi feladatokat.
(4)3 A Korm�ny a f�v�rosban - az (1) bekezd�sben meghat�rozott feladatok mellett - az �tv. rendelkez�sei alapj�n a helyi �p�t�szeti �rt�kv�delem al� vont �p�tm�nyek eset�ben az els� fok� �p�t�s�gyi hat�s�gi feladatok ell�t�s�ra a f�v�rosi ker�leti �nkorm�nyzat jegyz�j�t, a F�v�rosi �nkorm�nyzat �ltal k�zvetlen�l igazgatott ter�let tekintet�ben a f�v�rosi f�jegyz�t jel�li ki.
(5)4 A Korm�ny a m�sodfok� �p�t�s�gyi hat�s�gi feladatokat ell�t� �ltal�nos �p�t�s�gyi hat�s�gk�nt, valamint a m�eml�kv�delem ter�let�n a k�l�n jogszab�lyban meghat�rozott m�sodfok� feladatok ell�t�s�ra az �p�tm�nyek, �p�t�si tev�kenys�gek tekintet�ben - a saj�tos �p�tm�nyfajt�k, valamint a rep�l�t�r l�tes�t�s�nek, fejleszt�s�nek �s megsz�ntet�s�nek, valamint a lesz�ll�hely l�tes�t�s�nek �s megsz�ntet�s�nek szab�lyair�l sz�l� korm�nyrendeletben meghat�rozottak valamint a vas�ti �p�tm�nyek �p�t�s�gyi hat�s�gi enged�lyez�si elj�r�sainak r�szletes szab�lyair�l sz�l� 289/2012. (X. 11.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezd�s d) pontj�ban meghat�rozott �p�tm�nyek hat�s�gi �gyeinek kiv�tel�vel - a f�v�rosi �s megyei korm�nyhivatal szakigazgat�si szervek�nt m�k�d� �p�t�s�gyi �s �r�ks�gv�delmi hivatal�nak �p�t�sfel�gyeleti hat�s�gi �s �r�ks�gv�delemmel kapcsolatos hat�s�gi feladatokat is ell�t� �n�ll� feladat- �s hat�sk�rrel rendelkez� szervezeti egys�g�t (a tov�bbiakban: m�sodfok� �p�t�s�gyi hat�s�g) jel�li ki.
(8)6 A Korm�ny azokban az esetekben, amikor az �gyfajt�ra vonatkoz� jogszab�ly �ltal�nos �p�t�s�gyi szakk�rd�sben szakhat�s�g k�zrem�k�d�s�t rendeli el, vagy kiemelt jelent�s�g� �gyben - a kiemelt jelent�s�g� �ggy� nyilv�n�t�sr�l sz�l� korm�nyrendelet elt�r� rendelkez�se hi�ny�ban - szakhat�s�gk�nt els� fokon a (2) bekezd�s szerinti hat�s�got, m�sodfokon az (5) bekezd�s szerinti hat�s�got jel�li ki.
1/A-1/C. §7
2. §8
2/A. §9 (1) Az �p�tm�ny l�tes�t�si c�lj�nak megfelel� f� rendeltet�se szerinti �p�t�s�gyi hat�s�g j�r el enged�lyez� hat�s�gk�nt (a tov�bbiakban: �p�t�s�gyi f�hat�s�g) - az atomenergia alkalmaz�s�ra szolg�l� saj�tos technol�gi�j� �p�tm�nyek kiv�tel�vel -,
(2)10 Az �p�t�s�gyi f�hat�s�g �ltal lefolytatott enged�lyez�si elj�r�sban szakhat�s�gk�nt m�k�dnek k�zre
2/B. §11
2/C. §12
3. §13 (1) A Korm�ny �p�t�sfel�gyeleti hat�s�gk�nt - a (4) bekezd�sben foglalt kiv�tellel -
a) els� fokon az 1. mell�klet I. �s II. r�sz�ben meghat�rozott j�r�si (f�v�rosi ker�leti) hivatal szakigazgat�si szervek�nt m�k�d� j�r�si �p�t�s�gyi hivatalt - a (2) bekezd�sben meghat�rozott kiv�tellel -, illetve j�r�si �p�t�s�gyi �s �r�ks�gv�delmi hivatalt (a tov�bbiakban egy�tt: els� fok� �p�t�sfel�gyeleti hat�s�g) az 1. mell�klet I. �s II. r�sz�ben felsorolt j�r�sokra, f�v�rosi ker�letekre kiterjed� illet�kess�ggel,
b)14 m�sodfokon a f�v�rosi �s megyei korm�nyhivatal szakigazgat�si szervek�nt m�k�d� �p�t�s�gyi �s �r�ks�gv�delmi hivatal�nak �p�t�s�gyi hat�s�gi �s �r�ks�gv�delemmel kapcsolatos hat�s�gi feladatokat is ell�t� �n�ll� feladat- �s hat�sk�rrel rendelkez� szervezeti egys�g�t (a tov�bbiakban: m�sodfok� �p�t�sfel�gyeleti hat�s�g)
(2) A m�eml�ki jelent�s�g� ter�leten a telek k�zter�leti hat�r�hoz legk�zelebb, de legfeljebb 10 m�terre �ll�, megl�v� �p�let bont�s�nak tudom�sulv�tel�vel kapcsolatos els� fok� �p�t�sfel�gyeleti hat�s�gi feladatokat az 1. mell�klet II. r�sz�ben felsorolt j�r�si (f�v�rosi ker�leti) hivatal szakigazgat�si szervek�nt m�k�d� j�r�si �p�t�s�gyi �s �r�ks�gv�delmi hivatal l�tja el, az 1. § (3) bekezd�se szerinti hat�sk�re vonatkoz�s�ban meghat�rozott illet�kess�gi ter�let�n.
(4) A (3) bekezd�s hat�lya al� nem tartoz� saj�tos �p�tm�nyfajt�k tekintet�ben az �p�t�sfel�gyeleti ellen�rz�si feladatokat ell�t� hat�s�got k�l�n jogszab�ly jel�li ki. Ilyen jogszab�ly hi�ny�ban ezen �p�tm�nyfajt�kat �s �p�tm�nyeket