text:
1996. évi XLVIII. törvény a közraktározásról - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
1. § (1) * A közraktár olyan részvénytársaság vagy külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe (a továbbiakban: fióktelep), amelynél árut közraktározás céljából szerződés alapján megőrzésre letétbe helyezhetnek.
(4) * Saját tárolás a közraktár tulajdonában, valamint a legalább három éven át, a közraktározás teljes időtartamát is magában foglaló megszakítás nélküli egyéb jogcímen birtokban tartott és saját üzemeltetésében lévő raktárban történő közraktározás. Művi tárolás minden sajátnak nem minősülő tárolás.
(6) * Közraktározási biztosíték a közraktári tevékenység felfüggesztése vagy a közraktári engedély visszavonása esetén felhasználható pénzösszeg, amely kizárólag a közraktározott áru leltározásával, mennyiségének és minőségének ellenőrzésével, vagyonvédelmével, biztosításával, kiszolgáltatásával, valamint kényszerértékesítésével kapcsolatban felmerülő, közvetlen költségek fedezetére szolgál.
(7) * Nagykockázatú tárolásnak minősül, ha a művi tárolással egy telephelyen letett áru közraktári jegyen feltüntetett értéke eléri a közraktár saját tőkéjének kétszeresét.
(8) * A közraktár vagyonának a számvitelről szóló törvény szerinti befektetett eszközök és forgóeszközök minősülnek.
2. § * (1) * Közraktár kizárólag részvénytársaságként vagy fióktelepként működhet. A részvénytársasági formában működő közraktárra a Polgári Törvénykönyv gazdasági társaságokra vonatkozó rendelkezéseit, a fióktelep formájában működő közraktárra a külföldi székhelyű vállalkozások magyarországi fióktelepeiről és kereskedelmi képviseleteiről szóló 1997. évi CXXXII. törvény rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) * A közraktár legalább ötszázmillió forint alaptőkével, fióktelep esetén dotációs tőkével alapítható, amelyből legalább kettőszázötvenmillió forint pénzbeli hozzájárulás és az (5) bekezdésben meghatározott ingatlan mint nem pénzbeli hozzájárulás. *
(5) * Nem pénzbeli hozzájárulásként a közraktári tevékenység folytatására alkalmas, tehermentes ingatlan bocsátható a közraktár rendelkezésére, amelynek értéke nem lehet kevesebb kétszázötvenmillió forintnál. Az ingatlan értékét ingatlanszakértő által megállapított, és a Magyar Könyvvizsgálói Kamara bejegyzett tagja vagy a kamarai nyilvántartásba bejegyzett könyvvizsgálói társaság által elfogadott értéken kell figyelembe venni. E feltételeknek az (5a) bekezdésben foglalt eltéréssel a közraktári tevékenység folytatása alatt is folyamatosan fenn kell állnia.
(5a) * Az (5) bekezdés szerinti ingatlan kizárólag az 1. § (6) bekezdésében meghatározott közraktározási biztosíték 4/B. § (3) bekezdés b) pontja szerinti formában való nyújtása érdekében terhelhető meg a közraktározási biztosíték összegének erejéig.
(5b) * Az (5) bekezdés szerinti értékbecslést végezheti
(7) A közraktár valamennyi belső szabályzatának, továbbá a közraktározási szerződés megkötését, illetve fennállását tanúsító okiratoknak - ideértve a szerződési feltételeket is - magyar nyelven rendelkezésre kell állniuk. Értelmezési vita esetén a magyar nyelvű szöveg az irányadó.
(8) * Olyan áru, amelynek birtokban tartása hatósági engedélyhez kötött, a hatósági engedély birtokában, és a vonatkozó jogszabály betartása mellett közraktározható.
(9) * Nem közösségi áru a vámjogszabályok szerinti engedéllyel rendelkező, és az ott meghatározott eljárás szerint működő A és B típusú vámraktárban közraktározható. Adóraktárban elhelyezett áru az általános forgalmi adóról szóló törvényben meghatározott engedéllyel rendelkező, és az ott meghatározott eljárás szerint működő adóraktárban közraktározható.
(10) * A (8) és (9) bekezdés szerinti engedélyekkel a raktár üzemeltetőjének kell rendelkeznie.
3. § (1) * A részvénytársasági formában működő közraktár igazgatósága köteles olyan részvénykönyvet vezetni, amely a részvényekről tartalmazza
(3) * A közraktár a 40. § (1) bekezdésében foglalt vagyonbiztosításon túl felelősségbiztosítást is köthet. Ha a közraktár nem rendelkezik a tárolt áruk értékének megfelelő felelősségbiztosítással, az általa kibocsátott közraktári jegyeken feltüntetett áruérték naptári évenként nem lehet több, mint az előző üzleti évi éves beszámolóban kimutatott saját tőkéjének ötszöröse.
(4) * A közraktár, annak vezetője, vezető tisztségviselője, könyvvizsgálója, a felügyelő bizottság tagja, továbbá a közraktár munkavállalója vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló személy a közraktározott áru tulajdonjogát a közraktár által történő értékesítés során nem szerezheti meg.
4/A. § * (1) A közraktár által az üzleti évben művi tárolással közraktározott árukra kibocsátott közraktári jegyek értéke nem haladhatja meg az elfogadott, az előző üzleti évi éves beszámolóban kimutatott saját tőke ötvenszeresét.
4/B. § * (1) A közraktár köteles az 1. § (6) bekezdésében meghatározott célra közraktározási biztosítékot képezni és folyamatosan fenntartani.
4/C. § * (1) A közraktározási biztosíték igénybevételéhez a felügyelet előzetes engedélye szükséges.
(5) A (4) bekezdés szerinti felülvizsgálat alapján, a közraktározott készletek legalább 30%-os csökkenése esetén a közraktár kérelmezheti a felügyelettől a pénzbeli letét összegének legfeljebb a mindenkori készletértéknek megfelelő mértékig való csökkentését. A kérelmet a felügyelet tizenöt napon belül elbírálja.
5. § * (1) * A közraktár a közraktári tevékenységet akkor kezdheti, vagy szüntetheti meg, ha azt a felügyelet a pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletével kapcsolatos feladatkörében eljáró Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) egyetértésével - az e törvényben meghatározott feltételek fennállása alapján - engedélyezte. A közraktár vámszabadterületen való működéséhez erre vonatkozó külön engedély is szükséges.
(2) * A részvénytársasági formában működő közraktári tevékenység gyakorlásához szükséges engedély iránti kérelemhez két példányban mellékelni kell:
a) * a részvénytársaság szervezeti felépítésének, az irányítási, döntési és ellenőrzési rendjére vonatkozó, illetőleg a szervezeti és működési szabályzatra vonatkozó tervezet bemutatását, ha ezeket a létesítő okirat részletesen nem tartalmazza;
b) * a 2. § (4)-(5) bekezdésében meghatározott feltételek meglétét igazoló okiratokat;
c) * a közraktározási biztosíték formájára vonatkozó nyilatkozatot;
g) * a közraktárban tulajdoni részesedéssel rendelkező személyek azonosító adatait (ideértve az állampolgárságra, devizajogi státuszra vonatkozó tájékoztatást is), valamint az azokat igazoló okiratokat, illetve ha ezen személy a cégjegyzékben nyilvántartott cég, akkor a cég nevét és cégjegyzékszámát;
k) * nyilatkozatot a közraktár cégjegyzékszámáról, adószámáról, telefon és fax számáról, valamint e-mail címéről, továbbá
l) * zálogkölcsön-nyújtás esetén a külön törvényben meghatározott központi hitelinformációs rendszerhez történő csatlakozásról szóló nyilatkozatot.
(3) * A kérelmező a részvénytársasági formában működő közraktári tevékenység gyakorlásához szükséges közraktári engedélyt kaphat, ha
a) * részvénytársaság létesítésével kapcsolatos adatok alapján a cég raktározás és tárolás besorolású főtevékenységet, záloghitelnyújtás esetén egyéb hitelnyújtás besorolású tevékenységet folytat,
b) a részvénytársaság ellen nem indult csőd- vagy felszámolási eljárás,
c) rendelkezik a közraktár tárolási, raktározási tevékenységéhez használt saját raktára működéséhez szükséges telepengedéllyel vagy bejelentéskötelezettség alá tartozó tevékenység esetében a nyilvántartásba vétel igazolásával, valamint
d) a részvénytársaságnak és az igazgatóság tagjainak belföldön köztartozása nincs,
(3a) * A kérelmező nem kaphat a részvénytársasági formában működő közraktári tevékenység gyakorlásához szükséges közraktári engedélyt, ha az igazgatóság tagja
b) büntetlen előéletű, de büntetőjogi felelősségét a bíróság
ba) a 2013. június 30-ig hatályban volt, a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvényben (a továbbiakban: 1978. évi IV. törvény) meghatározott visszaélés szigorúan titkos és titkos minősítésű adattal, visszaélés bizalmas minősítésű adattal, visszaélés korlátozott terjesztésű minősítésű adattal, hamis vád, hatóság félrevezetése, hamis tanúzás, hamis tanúzásra felhívás, mentő körülmény elhallgatása, bűnpártolás, a XV. fejezet VII. címében meghatározott közélet tisztasága elleni bűncselekmény, VIII. címében meghatározott nemzetközi közélet tisztasága elleni bűncselekmény, bűnszervezetben részvétel, önbíráskodás, a XVI. fejezet III. címében meghatározott közbizalom elleni bűncselekmény, a XVII. fejezetben meghatározott gazdasági bűncselekmény, a XVIII. fejezetben meghatározott vagyon elleni bűncselekmény,
bb) a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) szerinti minősített adattal visszaélés, hamis vád, hatóság félrevezetése, hamis tanúzás, hamis tanúzásra felhívás, mentő körülmény elhallgatása, bűnpártolás, XXVII. Fejezetében meghatározott korrupciós bűncselekmény, bűnszervezetben részvétel, XXXIII. Fejezetében meghatározott közbizalom elleni bűncselekmény vagy XXXV-XLIII. Fejezetében meghatározott bűncselekmény
elkövetése miatt jogerős ítéletben megállapította, addig az időpontig, amíg az e tényre vonatkozó adat kezelését a bűnügyi nyilvántartási rendszerben a bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló 2009. évi XLVII. törvény (a továbbiakban: Bnytv.) elrendeli,
c) a gazdálkodó szervezetben vagy gazdasági társaságban vezető tisztség betöltését kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll,
d) a b) pontban meghatározott bűncselekmény miatt büntetőeljárás hatálya alatt áll.
(4) * A 2. § (5) bekezdés alapján a közraktári engedély csak akkor adható meg, ha a közraktár részére a tulajdonjogot az ingatlan-nyilvántartásba végleges határozattal bejegyezték.
(5) * A felügyelet a közraktári engedély iránti kérelem elbírálása céljából adatot igényel a (3) bekezdés b)-d) pontjában meghatározott adatokról nyilvántartást vezető hatóságtól vagy bíróságtól. A felügyelet a (2) bekezdés g) pontja szerinti esetben, ha a közraktárban tulajdoni részesedéssel rendelkező személy a cégjegyzékben nyilvántartott cég, a cég cégkivonatát, valamint a (3) bekezdés a) pontja alapján a részvénytársaság cégkivonatát a cégnyilvántartásból elektronikus úton, közvetlen lekérdezéssel szerzi meg.
(6) * A felügyelet a részvénytársasági formában működő közraktári tevékenység gyakorlásához szükséges engedély iránti kérelem elbírálása céljából az igazgatóság tagja vonatkozásában adatot igényel a bűnügyi nyilvántartási rendszerből a (3a) bekezdésben meghatározott kizáró feltételekről.
(7) * A felügyelet a részvénytársasági formában működő közraktári tevékenység folytatásának időtartama alatt lefolytatott hatósági ellenőrzés keretében ellenőrzi azt is, hogy az igazgatóság tagjával szemben nem áll fenn a (3a) bekezdésben meghatározott kizáró feltétel. A hatósági ellenőrzés céljából a felügyelet adatot igényelhet a bűnügyi nyilvántartási rendszerből. Az adatigénylés kizárólag arra irányulhat, hogy az igazgatóság tagjával szemben nem áll-e fenn a (3a) bekezdésben meghatározott kizáró feltétel.
(8) * A (6) és (7) bekezdés alapján megismert személyes adatokat a felügyelet
a) * a részvénytársasági formában működő közraktári tevékenység engedélyezése iránti eljárás végleges befejezéséig,
b) * a részvénytársasági formában működő közraktári tevékenység engedélyezése esetén a hatósági ellenőrzés időtartamára vagy az engedély visszavonására irányuló eljárásban az eljárás végleges befejezéséig
5/A. § * A fióktelep közraktározási tevékenységét a felügyelet akkor engedélyezi, ha csatolja az 5/B. § szerinti okiratokat, továbbá ha
5/B. § * (1) A fióktelepként működő közraktári tevékenység gyakorlásához szükséges engedély iránti kérelemhez két példányban mellékelni kell:
a) a külföldi vállalkozás alapító okiratát, valamint harminc napnál nem régebbi cégkivonatát vagy a külföldi székhelyű vállalkozás székhelye szerinti ország ezzel egy tekintet alá eső szervezetének igazolását a külföldi vállalkozás alapításáról, képviseletéről, jegyzett tőkéjéről,
b) az 5. § (2) bekezdés b)-f) pontjában felsorolt okiratokat, szabályzatokat és nyomtatványokat,
c) a külföldi vállalkozás belföldön bejegyzett fióktelepe vezetőjének (vezetőinek) állampolgárságára, szakmai képesítésére és alkalmazására vonatkozó okiratokat,
e) az alapítónak az előző üzleti évre vonatkozó, könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolóját,
g) a fióktelep formájában működő közraktár vezetője döntési jogkörének leírását, valamint a kérelmező azon testületeinek felsorolását, amelyek hozzájárulása nélkül bizonyos döntések nem érvényesek,
h) nyilatkozatot arról, hogy tudomása szerint a külföldi vállalkozás ellen nem indult csőd- vagy felszámolási eljárás,
i) nyilatkozatot a fióktelep telefon- és faxszámáról, valamint e-mail címéről.
(2) A kérelmező a fióktelepként működő közraktári tevékenység gyakorlásához szükséges engedélyt akkor kaphat, ha
a) * a külföldi vállalkozás fióktelepének a magyar cégbíróság általi cégnyilvántartásba történő bejegyzése megtörtént,
b) * nyilatkozatban igazolja a fióktelep cégjegyzékszámát, adószámát,
c) rendelkezik a közraktár tárolási, raktározási tevékenységéhez használt saját raktára működéséhez szükséges telepengedéllyel vagy bejelentéskötelezettség alá tartozó tevékenység esetében a nyilvántartásba vétel igazolásával,
d) a fióktelep ellen nem indult csőd- vagy felszámolási eljárás, valamint
e) a fióktelep vezetőjének (vezetőinek) nincs köztartozása,
(2a) * A kérelmező nem kaphat a fióktelepként működő közraktári tevékenység gyakorlásához szükséges engedélyt, ha a fióktelep vezetője (vezetői)
ba) a 2013. június 30-ig hatályban volt 1978. évi IV. törvényben meghatározott visszaélés szigorúan titkos és titkos minősítésű adattal, visszaélés bizalmas minősítésű adattal, visszaélés korlátozott terjesztésű minősítésű adattal, hamis vád, hatóság félrevezetése, hamis tanúzás, hamis tanúzásra felhívás, mentő körülmény elhallgatása, bűnpártolás, a XV. fejezet VII. címében meghatározott közélet tisztasága elleni bűncselekmény, VIII. címében meghatározott nemzetközi közélet tisztasága elleni bűncselekmény, bűnszervezetben részvétel, önbíráskodás, a XVI. fejezet III. címében meghatározott közbizalom elleni bűncselekmény, a XVII. fejezetben meghatározott gazdasági bűncselekmény, a XVIII. fejezetben meghatározott vagyon elleni bűncselekmény,
bb) a Btk. szerinti minősített adattal visszaélés, hamis vád, hatóság félrevezetése, hamis tanúzás, hamis tanúzásra felhívás, mentő körülmény elhallgatása, bűnpártolás, XXVII. Fejezetében meghatározott korrupciós bűncselekmény, bűnszervezetben részvétel, XXXIII. Fejezetében meghatározott közbizalom elleni bűncselekmény vagy XXXV-XLIII. Fejezetében meghatározott bűncselekmény
elkövetése miatt jogerős ítéletben megállapította, addig az időpontig, amíg az e tényre vonatkozó adat kezelését a Bnytv. elrendeli,
(3) * A felügyelet a fióktelepként működő közraktári tevékenység gyakorlásához szükséges engedély iránti kérelem elbírálása céljából adatot igényel a (2) és (2a) bekezdésben meghatározott adatokról nyilvántartást vezető hatóságtól vagy bíróságtól. A (2) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott feltételek igazolása érdekében a felügyelet a külföldi vállalkozás fióktelepének cégkivonatát a cégnyilvántartásból elektronikus úton, közvetlen lekérdezéssel szerzi meg.
(4) * A felügyelet a fióktelepként működő közraktári tevékenység gyakorlásához szükséges engedély iránti kérelem elbírálása céljából a fióktelep vezetője vonatkozásában adatot igényel a bűnügyi nyilvántartási rendszerből a (2a) bekezdésben meghatározott kizáró feltételekről.
(5) * A felügyelet a fióktelepként működő közraktári tevékenység folytatásának időtartama alatt lefolytatott hatósági ellenőrzés keretében ellenőrzi azt is, hogy az igazgatóság tagjával szemben nem áll fenn a (2a) bekezdésben meghatározott kizáró feltétel. A hatósági ellenőrzés céljából a felügyelet adatot igényelhet a bűnügyi nyilvántartási rendszerből. Az adatigénylés kizárólag arra irányulhat, hogy az igazgatóság tagjával szemben nem áll-e fenn a (2a) bekezdésben meghatározott kizáró feltétel.
(6) * A (4) és (5) bekezdés alapján megismert személyes adatokat a felügyelet
a) * a fióktelepként működő közraktári tevékenység engedélyezése iránti eljárás végleges befejezéséig,
b) * a fióktelepként működő közraktári tevékenység engedélyezése esetén a hatósági ellenőrzés időtartamára, vagy az engedély visszavonására irányuló eljárásban az eljárás végleges befejezéséig
5/C. § * (1) A közraktár alaptőkéjének, dotációs tőkéjének megváltoztatása iránt kérelmet kell benyújtani a felügyelethez, melyet az akkor engedélyez, ha az nem veszélyezteti a közraktár e törvényben meghatározott biztonságos működését.
5/D. § * A közraktári tevékenység megszüntetése iránt kérelmet kell benyújtani a felügyelethez. A közraktári tevékenység megszüntetését a felügyelet akkor engedélyezi, ha a közraktár a kérelmében meghatározott időpontig valamennyi általa kötött közraktári szerződést teljesítette, az általa kötött közraktári szerződések alapján kibocsátott közraktári jegyeket bevonta, a 12/A. §-ban meghatározott felügyeleti díjat megfizette, és ezt a felügyelet felé hitelt érdemlően igazolta.
6. § (1) * A közraktári tevékenység folytatására, illetve megszüntetésére vonatkozó engedély iránti kérelmet két példányban kell benyújtani.
(2) * Az 5. § (3) bekezdés a) pontjában, az 5/A. §-ban, az 5/B. § (1) és (2) bekezdésében, az 5/C. § (2) bekezdésében, a 7. § (3) bekezdésében, a 8. § (3) bekezdésében, valamint a 13. § (1) bekezdésében foglalt engedélyezési kérelemhez és bejelentési kötelezettség teljesítéséhez szükséges mellékletek, igazolások és nyilatkozatok - a 2. § (4)-(5) bekezdésekben megjelölt feltételek megléte, szakképesítés igazolása, valamint a közraktári jegy tervezet egy-egy példányának kivételével - másolatban is becsatolhatóak. Ha a mellékletek között idegen nyelvű okirat van, mellékelni kell annak a magyar nyelvű fordítását is.
(3) * Ha az ügyfél a kérelmét hiányosan nyújtotta be, a felügyelet a kérelem beérkezésétől számított harminc napon belül - megfelelő határidő megjelölésével és a mulasztás jogkövetkezményeire történő figyelmeztetés mellett - hiánypótlásra hívja fel.
(4) * Az engedély kiadásáról vagy annak megtagadásáról a felügyelet a kérelem beérkezését követő naptól számított két hónapon belül köteles határozni.
(5) * A közraktárnak a közraktári jegy jóváhagyott tervezete után készült, nyomdai úton előállított mintapéldányt az első kibocsátás előtt archiválás céljából meg kell küldenie a felügyelet részére.
(6) * A felügyelet a közraktározási piac tájékoztatása érdekében a honlapján naprakészen és folyamatosan közzéteszi
c) * az ellenőrzése eredményeként hozott végleges és előzetesen végrehajtható határozatát,
d) * a döntése ellen indított jogorvoslati eljárás tényét, és a jogorvoslati eljárás eredményét.
(6a) * A (6) bekezdés a) pontja szerinti, a tevékenységi engedéllyel rendelkezőkről szóló jegyzék - a természetes személyazonosító adatok kivételével - közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
(7) * A (2) bekezdésében felsorolt dokumentumok, valamint a 13. § (1) és (3) bekezdésében foglalt bejelentés elektronikus úton is benyújthatóak.
7. § * (1) A közraktár vezetője vagy a közraktári tevékenység irányításával megbízott vezető állású munkavállalója külön jogszabályban meghatározott szakképzettséggel, legalább ötéves - közraktári, banki, vállalati gazdálkodási, államigazgatási, pénzügyi, illetve gazdasági területen szerzett - szakmai gyakorlattal és legalább hároméves vezetői gyakorlattal rendelkező természetes személy lehet, aki a közraktárral munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll, és nincs jogerős bírósági határozattal megállapított köztartozása.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott munkakörben alkalmazandó személy (a továbbiakban: vezetőjelölt) nem lehet olyan természetes személy,
b) * aki büntetlen előéletű, de büntetőjogi felelősségét a bíróság
c) aki a gazdálkodó szervezetben vagy gazdasági társaságban vezető tisztség betöltését kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll, vagy
d) aki a b) pontban meghatározott bűncselekmény miatt büntetőeljárás hatálya alatt áll.
(3) * A vezetőjelöltet - a megbízatására irányuló jogviszony létesítését megelőző harminc nappal - a felügyeletnek be kell jelenteni. A bejelentéssel egyidejűleg a vezetőjelölt részletes szakmai önéletrajzát, valamint az (1) bekezdésben felsoroltak hitelt érdemlő igazolását is be kell nyújtani. Az állami adóhatóságtól beszerezhető adóigazolással egyenértékű, ha az adózó szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban. A vezetőjelölttel munkaviszonyt vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyt létesíteni csak a felügyelet jóváhagyását követően lehet.
(4) * A felügyelet a munkaviszony vagy a munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony létesítéséhez szükséges jóváhagyás iránti kérelem elbírálása céljából a vezetőjelölt vonatkozásában adatot igényel a bűnügyi nyilvántartási rendszerből a (2) bekezdésben meghatározott kizáró feltételekről.
(5) A felügyelet a közraktár vezetője vagy a közraktári tevékenység irányításával megbízott vezető állású munkavállalója munkaviszonyának vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyának fennállása alatt lefolytatott hatósági ellenőrzés keretében ellenőrzi azt is, hogy a közraktár vezetője vagy a közraktári tevékenység irányításával megbízott vezető állású munkavállalója megfelel-e a (2) bekezdésben meghatározott feltételeknek. A hatósági ellenőrzés céljából a felügyelet adatot igényelhet a bűnügyi nyilvántartási rendszerből. Az adatigénylés kizárólag arra irányulhat, hogy a közraktár vezetője vagy a közraktári tevékenység irányításával megbízott vezető állású munkavállalója megfelel-e a (2) bekezdésben meghatározott feltételeknek.
(6) A (4) és (5) bekezdés alapján megismert személyes adatokat a felügyelet
a) * a munkaviszony vagy a munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony létesítésének jóváhagyása iránti eljárás végleges befejezéséig,
b) a munkaviszony vagy a munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony létesítésének jóváhagyása esetén a munkaviszony vagy a munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony megszűnéséig
8. § * (1) * Közraktárban minősített befolyás megszerzésére irányuló, illetve azt eredményező vagy ahhoz kapcsolódó, jelentős előnyt biztosító megállapodáshoz a felügyelet előzetes engedélye szükséges.
(2) A közraktárban minősített befolyással csak olyan természetes személy vagy gazdasági társaság rendelkezhet, *
(3) * Ha a közraktárban természetes személy szerez a (2) bekezdés szerint minősített befolyást, az előzetes engedély iránti kérelemhez mellékelni kell:
a) természetes személyazonosító adatait vagy a természetes személy azonosítására alkalmas, a közraktár-felügyelet által kezelhető azonosító kódot, állampolgárságát, lakcímét, értesítési címét,
b) nyilatkozatot arról, hogy a tulajdonszerzéshez szükséges összeg a kérelmező törvényes jövedelméből származik.
(4) * A természetes személy kérelmező a minősített befolyás szerzéséhez előzetes engedélyt akkor kaphat, ha
a) büntetlen előéletű és
b) * végleges határozattal megállapított adó-, vám- vagy társadalombiztosítási tartozása nincs.
(5) * A felügyelet a minősített befolyás szerzéséhez szükséges előzetes engedély iránti kérelem elbírálása céljából adatot igényel a (4) bekezdés b) pontjában meghatározott adatokról nyilvántartást vezető hatóságtól.
(6) * Ha a közraktárban gazdasági társaság szerez az (1) bekezdés szerint minősített befolyást, az előzetes engedély iránti kérelemhez mellékelni kell:
a) külföldi gazdasági társaság esetében cégkivonatának magyar nyelvű fordítását, vagy igazolást arról, hogy a társaságot a külföldi vállalati nyilvántartásba bejegyezték,
b) a gazdasági társaságnak az előző három üzleti évre vonatkozó, könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolóját,
c) nyilatkozatot arról, hogy milyen - a számviteli törvény szerinti - függő és jövőbeni kötelezettségei vannak.
(7) * Ha a kérelmező gazdasági társaság, a közraktárban történő minősített befolyás szerzéséhez szükséges előzetes engedélyt akkor kaphat, ha
a) * nyilatkozatban igazolja cégjegyzékszámát, adószámát és
(8) * A felügyelet a kérelmező cégkivonatát a cégnyilvántartásból elektronikus úton, közvetlen lekérdezéssel szerzi meg. A minősített befolyás szerzéséhez szükséges előzetes engedély iránti kérelem elbírálása céljából a felügyelet adatot igényel az adatokról nyilvántartást vezető hatóságtól.
(9) * A felügyelet a minősített befolyás megszerzését eredményező megállapodáshoz szükséges előzetes engedély iránti kérelmet a beérkezését követő naptól számított tizenöt napon belül elbírálja. A felügyelet a kérelmet elutasíthatja, ha a befolyást megszerezni kívánó fél tevékenysége vagy a közraktárra gyakorolt befolyása a biztonságos működést, illetve a kötelezettségek teljesítését veszélyeztetné. A minősített befolyásra, valamint a közvetett tulajdonra vonatkozóan a hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény fogalmai irányadóak.
8/A. § * A felügyelet a 8. § (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott személyes adatot a minősített befolyás megszerzésére irányuló, illetve azt eredményező vagy ahhoz kapcsolódó, jelentős előnyt biztosító megállapodás előzetes engedélyezése céljából a kérelem elbírálásáig kezeli, azt követően törli.
8/B. § * (1) * A felügyelet a természetes személy minősített befolyása megszerzéséhez szükséges engedély iránti kérelem elbírálása céljából adatot igényel a bűnügyi nyilvántartási rendszerből a 8. § (4) bekezdés a) pontjában meghatározott kizáró feltételről.
(2) A felügyelet a hatósági ellenőrzés keretében ellenőrzi azt is, hogy a közraktárban minősített befolyással rendelkező természetes személy megfelel-e a 8. § (4) bekezdés a) pontjában meghatározott feltételnek. A hatósági ellenőrzés céljából a felügyelet adatot igényelhet a bűnügyi nyilvántartási rendszerből. Az adatigénylés kizárólag arra irányulhat, hogy a közraktárban minősített befolyással rendelkező természetes személy megfelel-e a 8. § (4) bekezdés a) pontjában meghatározott feltételnek.
(3) Az (1) és (2) bekezdés alapján megismert személyes adatokat a felügyelet
a) * a természetes személy minősített befolyása megszerzésének engedélyezése iránti eljárás végleges befejezéséig,
b) a természetes személy minősített befolyása megszerzésének engedélyezése esetén a természetes személy minősített befolyásának megszűnéséig
9. § (1) * A közraktári piac ellenőrzését a felügyelet látja el. A feladata e körben a piac szabályozása és a közbizalom érdekében a közraktári tevékenység engedélyezése, s a közraktár - e törvényben és a rá vonatkozó egyéb jogszabályokban előírt - kötelezettségei betartásának folyamatos ellenőrzése.
(2) * A közraktári engedély 10. § (1) bekezdés c) pontja szerinti visszavonása esetén a felügyelet felügyeleti jogkörét a közraktár által kibocsátott valamennyi közraktári jegy bevonásáig gyakorolhatja.
(3) * A felügyelet évente ellenőrzi a közraktári tevékenység törvényben előírt feltételeinek meglétét, a közraktározás és - az MNB-vel együttműködve - a kölcsönnyújtás gyakorlatát (általános ellenőrzés). A felügyelet az általános ellenőrzéseken kívül - egy-egy részterületre kiterjedően - egyéb célvizsgálatot is elrendelhet.
b) * a közraktározási biztosíték fennállására vonatkozó igazolást,
(5) * Az általános ellenőrzések és célvizsgálatok megállapításairól a felügyelet vizsgálati jelentést készít. A vizsgálati jelentés tartalmazza a zálogkölcsönnyújtás gyakorlatára vonatkozó megállapításokat is, amennyiben arra a vizsgálat kiterjedt. A vizsgálati jelentés jogszabálysértésre vonatkozó megállapításait jegyzőkönyvvel vagy egyéb bizonyítékkal kell alátámasztani. A vizsgálati jelentést a közraktár részére át kell adni, amelyre az tizenöt napon belül észrevételt tehet. A felügyelet szükség esetén, illetve az ügyfél kérésére a határozathozatal előtt zárótárgyalást tarthat.
(6) * A felügyelet részéről eljáró személy az ellenőrzés során jogosult a közraktár helyiségeibe belépni, az iratokba betekinteni, az adathordozók tartalmát megismerni, felvilágosítást kérni. A felvilágosítás megadása nem tagadható meg. A felügyelet előírhatja a közraktár számára egyes adatok időszakonkénti jelentését.
9/A. § * (1) A felügyelet ellenőrzési tevékenysége tekintetében az ügyintézési határidő három hónap.
(2) E törvény hatálya alá tartozó ügyekben a kérelem kormányablaknál nem terjeszthető elő.
(3) A felügyelet előtt hivatalból folytatott eljárásban a felügyelet erre irányuló felhívására az ügyfél köteles közölni az érdemi döntéshez szükséges adatokat. Az adatszolgáltatási kötelezettség elmulasztása vagy valótlan adatok közlése esetén a felügyelet a rendelkezésére álló adatok alapján dönt vagy az eljárást megszünteti.
9/B. § * Ha a felügyelet a hatósági ellenőrzés során megállapítja, hogy
a) az igazgatóság tagja, a fióktelep vezetője, a közraktár vezetője vagy a közraktári tevékenység irányításával megbízott vezető állású munkavállalója
aa) büntetett előéletű,
ab) * büntetlen előéletű, de büntetőjogi felelősségét a bíróság
1. a 2013. június 30-ig hatályban volt 1978. évi IV. törvényben meghatározott visszaélés szigorúan titkos és titkos minősítésű adattal, visszaélés bizalmas minősítésű adattal, visszaélés korlátozott terjesztésű minősítésű adattal, hamis vád, hatóság félrevezetése, hamis tanúzás, hamis tanúzásra felhívás, mentő körülmény elhallgatása, bűnpártolás, a XV. fejezet VII. címében meghatározott közélet tisztasága elleni bűncselekmény, VIII. címében meghatározott nemzetközi közélet tisztasága elleni bűncselekmény, bűnszervezetben részvétel, önbíráskodás, a XVI. fejezet III. címében meghatározott közbizalom elleni bűncselekmény, a XVII. fejezetben meghatározott gazdasági bűncselekmény, a XVIII. fejezetben meghatározott vagyon elleni bűncselekmény,
2. a Btk. szerinti minősített adattal visszaélés, hamis vád, hatóság félrevezetése, hamis tanúzás, hamistanúzásra felhívás, mentő körülmény elhallgatása, bűnpártolás, XXVII. Fejezetében meghatározott korrupciós bűncselekmény, bűnszervezetben részvétel, XXXIII. Fejezetében meghatározott közbizalom elleni bűncselekmény vagy XXXV-XLIII. Fejezetében meghatározott bűncselekmény
ac) a gazdálkodó szervezetben vagy gazdasági társaságban vezető tisztség betöltését kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll vagy
ad) az ab) alpontban meghatározott bűncselekmény miatt büntetőeljárás hatálya alatt áll, illetve
b) a közraktárban minősített befolyással rendelkező természetes személy büntetett előéletű,
erről a tényről haladéktalanul értesíti az a) pont esetében a közraktárt, és ezzel egyidejűleg felhívja, hogy az érintett személlyel a jogviszonyát az értesítés kézbesítésétől számított huszonegy napon belül szüntesse meg, és a jogviszony megszüntetésének tényéről a felügyeletet értesítse, a b) pont esetén a minősített befolyással rendelkező természetes személyt, hogy negyvenöt napon belül a minősített befolyását szüntesse meg.
c) visszavonhatja a közraktári engedélyt;
d) * a közraktárt ötvenezer forinttól ötvenmillió forintig terjedő bírsággal sújthatja;
e) * az MNB egyetértésével megtilthatja a zálogkölcsön-nyújtási tevékenység folytatását.
(1a) * A felügyelet az (1) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott intézkedéssel egyidejűleg értesíti a közraktárral a közraktározási biztosítékra szerződéses jogviszonyban álló hitelintézetet vagy biztosítót.
(2) * Ha a közraktár a felügyelet felszólításának az abban meghatározott határidőn belül nem tesz eleget, a felügyelet újabb határozattal az (1) bekezdés b)-e) pontjában, valamint a (4) bekezdésben foglalt szankciókat alkalmazhatja.
(4) * A felügyelet az (1) bekezdésben meghatározott intézkedéseken kívül a közraktár vezetőjét - a jogsértés mértékétől függően - egymillió forintig terjedő bírság megfizetésére kötelezheti, illetve kötelezheti az igazgatóságot vagy az igazgatóság jogait gyakorló vezérigazgatót a közgyűlés összehívására, továbbá meghatározott napirendi pontok megtárgyalására. Az intézkedés elmulasztása esetén a felügyelet a cégbíróságnál törvényességi felügyeleti eljárást kezdeményez.
(5) * Amennyiben az (1) bekezdés b) vagy c) pontjában meghatározott intézkedés alkalmazására azért került sor, mert a közraktár vezetőjének tevékenysége a közraktár biztonságos, jogszabályszerű működését veszélyezteti, a felügyelet a közraktár vezetőjét öt évre eltilthatja attól, hogy a közraktárban vezető tisztséget lásson el.
(6) * Az (1) bekezdés d) pontjában, valamint a (4) bekezdésben meghatározott bírság adók módjára behajtható köztartozásnak minősül.
10/A. § * (1) A felügyelet felfüggeszti a közraktár tevékenységét, ha a külföldi vállalkozás közraktári tevékenysége felett felügyeletet gyakorló, székhely szerint illetékes szervezet a külföldi vállalkozás tevékenységét felfüggesztette.
(2) A felügyelet visszavonja a közraktári engedélyt, ha a külföldi vállalkozás a fióktelepét megszüntette.
11. § (1) * Ha tevékenységét felfüggesztik, vagy engedélyét visszavonják, a közraktár - a határozatban megjelölt időponttól kezdődően - újabb közraktári szerződést akkor sem köthet, ha a határozatot bíróság előtt megtámadta. A perben azonnali jogvédelem biztosításának nincs helye. Felfüggesztés és az engedély visszavonása esetén a korábban kötött közraktári szerződésekből eredő kötelezettségeket teljesíteni kell.
(2) * A közraktári tevékenység felfüggesztése vagy az engedély visszavonása esetén a határozatban megjelölt időponttól kezdődően a közraktárhoz felügyeleti biztost kell kirendelni. A kirendeléstől kezdődően a közraktár közraktári tevékenységgel, kölcsönügylettel kapcsolatos, valamint a közraktározási biztosítékból történő kifizetésre vonatkozó jognyilatkozatot csak a felügyeleti biztos ellenjegyzésével tehet. Ha a felügyelet álláspontja szerint fennáll a veszélye annak, hogy a közraktár e törvény szerinti kötelezettségének nem tud eleget tenni, a felügyelet a közraktár vagyonával kapcsolatos intézkedések érvényességét a felügyeleti biztos ellenjegyzéséhez kötheti. A felügyeleti biztos részére a felügyelet a közraktárhoz való kirendelésével összefüggésben más feladatot is megállapíthat.
(3) * Felügyeleti biztosnak olyan természetes személy nevezhető ki, aki megfelel a közraktár vezetőjével szemben támasztott, a 7. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek, és e követelmények hitelt érdemlő igazolását a kinevezéssel egyidejűleg benyújtja a felügyeletnek.
(4) * A felügyeleti biztos kirendeléséről rendelkező határozat kézhezvételéig a közraktár igazgatósági tagjának a gazdasági társaságokra vonatkozó törvényi rendelkezések szerinti felelőssége fennmarad. A felügyeleti biztos az e minőségében okozott kárért kizárólag a felügyeletnek tartozik felelősséggel, vele szemben közvetlenül kártérítési igény nem érvényesíthető. A felügyeleti biztos által e minőségben harmadik személynek okozott károkért a felügyelet felel.
(5) * Az igazgatóság, illetőleg a felügyelő bizottság tagja a felügyeleti biztos kirendelésének ideje alatt is jogorvoslattal élhet a felügyeleti biztost kirendelő határozat és a felügyelet által a közraktárral szemben hozott határozat ellen, e jogorvoslati eljárásban a közraktárat képviselheti vagy a képviselet ellátására megbízást adhat.
(6) * A felügyeleti biztost kirendelő határozat rendelkező részét a felügyelet a cégbíróságnak megküldi, valamint kérelmezi a felügyeleti biztos nevének, munkahelyének, beosztásának, és a kirendelés kezdő időpontjának a Cégközlönyben történő közzétételét.
(7) * Ha a felügyeleti biztost a közraktár képviseletében eljáró személy akadályozza az e törvényben és a felügyelet által esetileg meghatározott tevékenységének gyakorlásában, akkor közjegyző, illetőleg rendőrség közreműködését veheti igénybe.
(8) * A felügyeleti biztos az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény szerint helyszíni szemlét végezhet.
12. § (1) * Ha a közraktár a közraktározásból eredő kötelezettségeinek eleget tett, vagy a felügyeleti biztos további munkájára nincs szükség, a felügyelet a felügyeleti biztost visszarendeli, egyben kötelezi a közraktárat a felügyeleti biztos javadalmazásának és a kirendeléssel kapcsolatos egyéb költségek megtérítésére.
(2) * A felügyeleti biztost visszarendelő határozat rendelkező részét a felügyelet a cégbíróságnak megküldi, valamint kérelmezi a felügyeleti biztos nevének, munkahelyének, beosztásának, és a visszarendelés időpontjának a Cégközlönyben történő közzétételét.
(3) * A Felügyelet a felügyeleti biztos 7. § (2) bekezdés szerinti személyes adatait a felügyeleti biztos visszarendelési időpontjának a Cégközlönyben való közzétételének napjáig kezeli.
(4) * A közraktári engedély visszavonásáról a felügyelet értesíti az illetékes cégbíróságot, s határozatát a Cégközlönyben is közzé kell tenni.
A felügyeleti díj *
12/A. § * (1) A felügyeleti eljárásért a közraktár felügyeleti díjat köteles fizetni.
(3) * A közraktár az alapdíjat a felügyelet részére, továbbá, amennyiben a közraktár a 28. §-ban meghatározott zálogkölcsön nyújtására is engedéllyel rendelkezik, az MNB részére is köteles megfizetni.
(6) * Az MNB részére fizetendő alapdíj szorzószáma: négy.
(7) A forgalomarányos felügyeleti díj mértéke az előző naptári évben, illetve beszámolási időszakban kibocsátott közraktári jegyeken feltüntetett érték együttes összegének 0,4 ezreléke, de legfeljebb tizennégymillió forint.
12/B. § * A közraktári tevékenység engedélyezéséért, valamint az 5/C. §-ban, az 5/D. §-ban, a 8. §-ban és a 13. § (1) bekezdésében meghatározott engedélyezési eljárásért a kérelmező igazgatási szolgáltatási díjat fizet a felügyelet részére.
12/C. § * (1) A 12/A. § szerint meghatározott felügyeleti díjat a tárgyévet követő év január 31-ig kell befizetni. Az a közraktár, amely tevékenységét év közben kezdte meg, a felügyeleti díjat első ízben a tevékenység megkezdését követő év január 31-ig köteles megfizetni. Az a közraktár, amely tevékenységének megszüntetését év közben kezdeményezte, vagy amelynek tevékenységi engedélyét a felügyelet év közben vonta vissza, a felügyeleti díjat a bejelentés napjától, illetve a visszavonó határozat közlésének napjától számított harminc napon belül köteles megfizetni.
(4) A késedelmi pótlék mértéke minden naptári nap után a felügyeleti díj felszámításának időpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének háromszázhatvanötöd része.
13. § * (1) A közraktár köteles az alábbi változásokat előzetesen engedélyezés céljából a felügyeletnek írásban bejelenteni:
(2) * A felügyelet az engedélyezés iránti kérelemről harminc napon belül dönt.
a) * ha költséget, ráfordítást eredményező kötelezettségeinek összege eléri a közraktár az előző üzleti évi éves beszámolóban kimutatott saját tőkéjének huszonöt százalékát;
g) a létesítő okirat engedélyt nem igénylő változását;
h) * a közraktározási biztosíték nyújtási formájának megváltoztatását;
i) * a 2. § (5) bekezdése szerinti ingatlanvagyon összetételének változására irányuló szándékát.
(3a) * A közraktár köteles az arra jogosult szerv által elfogadott, könyvvizsgálói záradékot, vagy a könyvvizsgálói záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentést tartalmazó, a számviteli törvény szerinti beszámolóját, annak elfogadását követő tizenöt napon belül a felügyeletnek megküldeni.
(4) * A felügyelet harminc napon belül megvizsgálja, hogy a (3) bekezdés a)-d) pontjai szerinti bejelentésben foglalt esemény veszélyezteti-e a közraktár zavartalan működését, kötelezettségeinek teljesítését, illetve igényel-e felügyeleti intézkedést.
(2) * A jövedéki adóról szóló törvény hatálya alá tartozó terméket közraktárban elhelyezni, vagy kiszolgáltatni a jövedéki adóról szóló törvény rendelkezéseinek figyelembevételével lehet.
(3) * A semmis közraktári szerződés alapján kiállított közraktári jegy nem értékpapír. A közraktári jegy vagy bármely részének jóhiszemű megszerzőjével szemben érvénytelenségre nem lehet hivatkozni.
(4) * A közraktár a semmisség megállapítását követően felszólítja a letevőt az áru harminc napon belül történő átvételére. Az átvétel elmulasztása esetén a közraktár jogosult az árut értékesíteni, a befolyt összegből a költségeit levonni, és köteles a fennmaradó összeget bírósági vagy közjegyzői letétbe helyezni.
16. § (1) * A közraktári szerződésnek tartalmaznia kell:
k) a szerződő felek cégszerű aláírását és keltezést.
b) * a többi letevő vagy azonos letevő különböző szerződés alapján közraktározott, azonos fajú helyettesíthető áruival összekeverve
(5) * A letevő a közraktározás megkezdésekor köteles az áru minőségét tanúsítani, és származását igazolni. A közraktár és a letevő a minőségre tekintettel megállapodik, hogy a közraktár által történő átvétel időpontjában az áru milyen értéket képvisel, amelyet a közraktári szerződésben rögzíteni kell. Eltérő megállapodás hiányában az áru értéke a letevő könyveiben az áru értékeként megjelölt összeg. A felek megállapodhatnak abban is, hogy az áru értékét szakértő állapítsa meg. Az áru így megállapított értéke az alapja a kártérítési igénynek.
(6) * Az áru szavatosságának megőrzése érdekében a letevő és a közraktár megállapodhat abban, hogy a közraktározás ideje alatt a letevő az árut azonos fajtájú, mennyiségű, és minőségű áruval kicserélje. A letett áru kicserélésére vonatkozó részletes szabályokat a közraktár üzletszabályzatában kell rögzíteni.
a) * a raktározható áru körét, az áru közraktárban történő elhelyezésének, őrzésének, az áru kísérőokmányainak, a közraktári tevékenységből eredő és egyéb szolgáltatásoknak, az áru árverés útján történő értékesítésének szabályait, feltételeit,
b) a közraktári tevékenységből eredő és az egyéb szolgáltatás után járó díjakat,
c) * a szabályzat hatálybalépésének időpontját,
d) * a közraktár által alkalmazott vagyonvédelmi rendszer megjelölését,
e) * a közraktározott áru minőségének megóvása érdekében a közraktár által lefolytatott ellenőrzés módszerét, az ellenőrzések gyakoriságát.
18. § (1) * Az áru közraktári megőrzésre való átvételének, valamint az áru kiszolgáltatásának időpontja az, amikor az áru átadását és átvételét a felek jegyzőkönyvben rögzítik, függetlenül az áru tényleges mozgásától.
(3) * Ha az áru átvétele, vagy kiszolgáltatása több részletben történik, minden részmennyiségről jegyzőkönyvet kell felvenni.
18/A. § * Az áttárolással járó költségeket az viseli, akinek az érdekkörében felmerült okból az áttárolás szükségessé vált.
20. § (1) * A közraktár a közraktározást saját raktárban vagy művi raktárban végezheti. A közraktár művi raktárt csak abban az esetben vehet igénybe, ha a raktár rendelkezik a működéséhez szükséges hatósági engedéllyel, továbbá, ha a közraktár folyamatosan biztosítja a művi raktárban letett árunak a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló törvény szerinti mechanikai vagyonvédelmi rendszerrel való őrzését.
(2) * A művi tárolás megkezdéséig a közraktár a művi raktárt birtokba veszi és a felügyeletet a közraktározás ideje alatt biztosítja. A közraktár felügyeleti kötelezettsége a megőrzéssel kapcsolatos összes teendőkre, valamint a törvény rendelkezései teljes körű betartásának ellenőrzésére terjed ki.
(2a) * Amennyiben művi tárolás esetén a letenni kívánt árut egyéb árutól nem lehet elkülöníteni, vagy a tárolás nem zárt helyen történik, az árura vonatkozóan közraktári jegyet csak abban az esetben lehet kibocsátani, ha a közraktár az áru védelmére olyan jelzőrendszert alkalmaz, amely folyamatosan biztosítja az áruhoz való illetéktelen hozzáférés megakadályozását.
(6) * A közraktárt a közraktározott áru tekintetében megilleti a birtoklás és a birtokvédelem joga.
(7) * A közraktározott árut a művi raktár üzemeltetője sem a közraktárral, sem a letevővel szembeni esetleges követelésének biztosítékaként nem tarthatja vissza.
20/A. § * (1) 2014. január 1-től amennyiben a művi tárolással közraktározott áruk értéke az előző üzleti évi éves beszámolóban kimutatott saját tőke huszonötszörösét meghaladja, a közraktár köteles a közraktárban letett áruk folyamatos felügyeletét a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló törvény szerinti elektronikai vagyonvédelmi rendszer alkalmazásával biztosítani.
(5) Az (1)-(4) bekezdésben meghatározott kötelezettség nem terjed ki az olyan, művi tárolás keretében közraktárban letett árukra, amelyeknek értéke letevőnként vagy raktáranként az 50 millió forintot nem haladja meg.
22. § (1) * A közraktár felel azért a kárért, amely a közraktározásra elhelyezett áruban az átvételtől a kiszolgáltatásig különösen a teljes vagy részleges elveszésből, megsemmisülésből, megromlásból vagy megsérülésből keletkezik, kivéve, ha a közraktár tevékenységi körén kívül eső elháríthatatlan ok miatt következett be.
(1a) * Nem minősül a közraktári tevékenység körén kívül eső elháríthatatlan oknak a művi raktár üzemeltetőjének érdekkörében felmerülő ok.
(1b) * Amennyiben az (1) bekezdésben meghatározott kár
származik, a közraktár a kár összegének megtérítését a letevőtől követelheti.
(3) * A közraktár (1) bekezdésben foglalt felelőssége megszűnik,
(4) * A (3) bekezdésben meghatározott esetekben a közraktár az árut a közraktári jegy birtokosának kockázatára, a Polgári Törvénykönyv megbízás nélküli ügyvitelre vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően őrizheti tovább, és a Polgári Törvénykönyvnek a jogosult késedelmére vonatkozó szabályait kell megfelelően alkalmazni.
(2) * A közraktár a bűncselekményből származó árut a bíróság jogerős vagy véglegessé vált határozata, valamint az ügyészség, illetve a nyomozó hatóság további jogorvoslattal nem támadható határozata alapján köteles kiadni a határozatban megjelölt jogosítottnak. A közraktár ebben az esetben a közraktári jegy birtokosának nem tartozik kártérítési felelősséggel.
A közraktári tevékenységgel kapcsolatos és a közraktári jegyre alapított perek *
23/A. § * (1) A közraktári tevékenységből eredő perekben, a közraktárban letett árura vonatkozó birtokperekben és a közraktári jegyre alapított perekben a polgári perrendtartásról szóló törvény rendelkezéseit a (2)-(6) bekezdésben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(6) A bíróság határozatában a teljesítési határidőt három napban köteles megállapítani. A fellebbezés határideje a határozat közlésétől számított három nap.
26. § (1) * A közraktári jegy vagy bármely részének átruházása forgatás útján történhet. A közraktári jegy együttes, illetve árujegy részének forgatása áfa-fizetési kötelezettséget eredményez.
(6) * A szabályosan forgatott zálogjegy önmagában a zálogjegyen szereplő összeg iránti pénzkövetelést testesíti meg, és ennek fedezetéül zálogjogot biztosít birtokosának a közraktárban elhelyezett árun.
(6a) * A közraktári jegy birtokosa a zálogjegy forgatásával a közraktári jegyen feltüntetett érték erejéig olyan kölcsönt vehet fel, amelynek igényérvényesítési határideje legfeljebb a közraktári jegy lejáratát követően egy év.
(8) * A zálogjegyen feltüntetett kölcsönösszeg visszafizetése után a hitelező haladéktalanul köteles a birtokában lévő közraktári jegy valamennyi szelvényrészét az adósnak kiadni.
a) * a kölcsönadó nevét, székhelyét, fizetési számlája számát;
(4) * A közraktári árujegyre, illetőleg a közraktári zálogjegyre a külkereskedelmi jogszabályok rendelkezéseit is alkalmazni kell.
28. § (1) * A közraktár a közraktári jegy kiállítása után az áru értéke kétharmadának erejéig kölcsönt nyújthat a közraktári jegy birtokosa részére úgy, hogy az egy ügyfélnek vagy ügyfélcsoportnak nyújtott zálogkölcsön összege nem haladhatja meg a közraktár az előző üzleti évi éves beszámolóban kimutatott saját tőkéjének huszonöt százalékát. Az ügyfélcsoport meghatározására a hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény értelmező rendelkezései az irányadóak. A kölcsön biztosítására a zálogjegyet a közraktárra kell forgatni.
(2) * A közraktár által nyújtott zálogkölcsönök együttes összege nem haladhatja meg a közraktár az előző üzleti évi éves beszámolóban kimutatott saját tőkéjének ötszörösét.
(4) * A közraktár által nyújtott kölcsön árufedezetét legalább negyedévente minősíteni kell, és ha a fedezetminősítés szerint meghatározott érték kisebb, mint a - zálogjegy megvásárlásaként elszámolt - nyújtott kölcsön, a különbség összegében értékvesztést kell elszámolni (kimutatni) a zálogjegy könyv szerinti értéke után.
(6) * A közraktár által történő zálogkölcsönnyújtás nem minősül pénzügyi szolgáltatásnak.
28/A. § * (1) A közraktár - amennyiben zálogkölcsön nyújtásával foglalkozik - évente tervet készít az adott évben kihelyezhető zálogkölcsön összegéről.
28/B. § * (1) * A közraktárral vagy a közraktár tulajdonosával szoros kapcsolatban álló vállalkozásnak történő zálogkölcsön nyújtásához az igazgatóság tagjainak legalább kétharmados szótöbbséggel hozott határozata, vagy az igazgatóság jogait gyakorló vezérigazgató által hozott határozat szükséges. A szoros kapcsolat meghatározására a hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény fogalmai irányadóak.
(3) A közraktár köteles a vele, vagy tulajdonosával szoros kapcsolatban álló vállalkozásoknak nyújtott zálogkölcsönről elkülönített nyilvántartást vezetni.
28/C. § * (1) A közraktár a zálogkölcsön-nyújtási tevékenységet akkor kezdheti meg, ha a közraktári engedély iránti kérelméhez, illetve a már működő közraktár a közraktári engedély módosítása iránti kérelméhez az 5. § (2) bekezdés e) és l) pontjában meghatározott dokumentumokat mellékelte, és a közraktár részére a felügyelet a zálogkölcsön-nyújtási tevékenység folytatását az 5. § (1) bekezdésének első mondata szerint engedélyezte.
(2) A közraktár a zálogkölcsön-nyújtási tevékenységet akkor szüntetheti meg, ha a tevékenység megszüntetését a felügyelet az 5. § (1) bekezdésében foglaltak szerint engedélyezte.
b) * az árujegyet visszaadja, a zálogjegyen feltüntetett követelés összegét a közraktárnál letétbe helyezi.
d) * az árujegybirtokos követelése. Ha ez utóbbi ismeretlen helyen tartózkodik, a részére járó pénzt bírósági vagy közjegyzői letétbe kell helyezni.
(2) * Az értékesítésből befolyt összegből az igényeket a 32. § (3) bekezdése szerint kell kielégíteni. Ha a közraktári jegy birtokosának tartózkodási helye ismeretlen, az őt megillető pénzt bírósági vagy közjegyzői letétbe kell helyezni.
34. § (1) * Ha az árut értékesíteni kell, és az a közraktárjegyen feltüntetett adatok szerint megfelel a Budapesti Értéktőzsde szabályzatában foglalt feltételeknek, a közraktár az árut tőzsdei forgalomban értékesítheti.
d) * az árverésre kerülő áru megnevezését, mennyiségét, minőségét, különleges jellemzőit, a kikiáltási árat, amely a közraktári jegyen szereplő érték, vagy szakértő által megállapított becsérték, valamint azt a tényt, hogy a kikiáltási ár általános forgalmi adót nem tartalmaz;
f) * az árverést lefolytató szervezet, személy (a továbbiakban: árverési biztos) nevét.
b) * közzé kell tenni két országos napilapban az árverést legalább hét nappal megelőzően. Az árverés sikeressége érdekében a hirdetmény egyéb módon is - így különösen a közraktár internetes honlapján, szakmai és helyi szervezeteknél - közzétehető.
(4) * Az árverést a közraktár, vagy a közraktár által felkért olyan árverési biztos vezeti, aki független a letevőtől és az ismert közraktári-jegybirtokostól.
36. § (1) * Az árverést munkanapon, a közraktár hivatali idején belül kell megtartani. Ha az árverés a zálogjegy birtokosának kérelmére indult, akkor a közraktári jegyet, vagy annak zálogjegy részét a közraktár székhelyén, hivatali időben, legkésőbb az árverést megelőző napon az árverés kérelmezője köteles bemutatni. E kötelezettség elmulasztásából eredő, a közraktárra háruló költségeket az árverezés kérelmezője köteles megtéríteni.
(2) * Az árverési biztos
g) az árverésről árverési jegyzőkönyvet készít, amely tartalmazza az e §-ban felsoroltakat, valamint az árverési biztos és a vevő aláírását, amellyel a vevő elismeri a kikiáltott vételár megfizetésének kötelezettségét.
(3) * Az áru árverésen történő értékesítése esetén az általános forgalmiadó-fizetési kötelezettség alapja az árverésen elért általános forgalmi adó nélküli ár. Az árverésen történő értékesítésre egyebekben az általános forgalmi adóról szóló törvény rendelkezései az irányadók.
(4) * Ha a felajánlott legmagasabb vételár nem éri el a kikiáltási árat, az áru megromlásának veszélye miatt történt értékesítés esetén az árverési biztos a legmagasabb ajánlati áron, de legalább a kikiáltási ár ötven százalékán kiálthatja ki ismét az árat. Ha így sem sikerül az értékesítés, akkor a legmagasabb árat ajánló vevő részére kell értékesíteni az árut.
(5) * A zálogjegybirtokos által kért, illetve a közraktári szerződés lejárta miatt tartott árverésen, ha a kikiáltási áron nem sikerül értékesíteni az árut, akkor az árverést ismét meg kell hirdetni a legmagasabb ajánlati áron, de legalább a kikiáltási ár ötven százalékán, és meg kell tartani az előző árverést követő tizenöt napon belül.
(6) * Az áru részmennyiségére tett ajánlatot is el lehet fogadni, ha
(7) * Ha csak az áru egy részét értékesítették, az értékesítés tényét a közraktári jegyre és a letéti könyvbe fel kell jegyezni azzal a megjegyzéssel, hogy milyen tartozások lettek a befolyó összegből kielégítve.
(8) * Az áru értékesítése esetén az új tulajdonos részére az árverési jegyzőkönyv egy példányát ki kell adni, s a vevő ezzel kérheti az áru kiadását. Az árut helyettesítő közraktári jegyet a közraktárnak be kell vonnia és érvénytelenítenie kell.
(9) * A közraktári jegy birtokosa az árverés lebonyolításához közjegyző jelenlétét biztosíthatja saját költségén, ezt a tényt azonban az árverésről készült jegyzőkönyvben rögzíteni kell. Ha a jelenlevő közjegyző az árverési biztos által készített jegyzőkönyvet nem hitelesíti, úgy az árverést meg kell ismételni.
(10) * Az árverési költségek a közraktári tevékenységből származó közraktárat megillető követelések közé tartoznak.
Végrehajtás, csődeljárás, felszámolás, végelszámolás, kényszertörlési eljárás *
38. § (1) * A közraktárba letett áru nem tartozik a közraktárnak a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló törvény (a továbbiakban: Cstv.) szerinti vagyonába.
(1a) * A közraktárba letett árut bírósági végrehajtás során lefoglalni nem lehet.
(1b) * Az árujegyet és a zálogjegyet - mint értékpapírt - bírósági végrehajtás során le lehet foglalni, és a Cstv. szerinti vagyon megállapításánál is figyelembe kell venni.
(1c) * A bírósági végrehajtás során történő értékesítéskor a végrehajtó által készített jegyzőkönyv pótolja a forgató nyilatkozatot.
39. § (1) * A közraktár ellen indított csődeljárásra és felszámolási eljárásra a Cstv. rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(4) * Közraktár ellen indított felszámolási eljárás lefolytatására a Budapest Környéki Törvényszék kizárólagos illetékességgel rendelkezik.
(5) * A bíróság a felszámolás iránti kérelemről, valamint a felszámolást elrendelő végzés elleni fellebbezésről tizenöt napon belül határoz.
(6) * A felügyelet a felszámolást elrendelő végzés jogerőre emelkedését követően haladéktalanul visszavonja a közraktár tevékenységi engedélyét.
39/A. § * A közraktár ellen elrendelt kényszertörlésről szóló határozatot a bíróság haladéktalanul megküldi a felügyeletnek.
39/B. § * (1) Amennyiben a felügyelet a csőd- vagy felszámolási eljárás iránti kérelem benyújtását, vagy a végelszámolás elhatározását megelőzően felügyeleti biztost rendelt ki, a felügyeleti biztos megbízatása a végelszámolás kezdő időpontjáig, illetve mindaddig tart, amíg a bíróság a csődeljárás vagy felszámolás elrendeléséről szóló határozatában a vagyonfelügyelőt vagy a felszámolót nem rendeli ki.
39/C. § * (1) A közraktár vezetője a csődeljárás megindítására irányuló kérelmének benyújtásával egyidejűleg köteles erről a felügyeletet értesíteni.
(2) A bíróság a csődeljárást elrendelő végzést a felügyeletnek is megküldi.
40. § * (1) Közraktári tevékenység kizárólag a közraktározásra használt ingatlannal, valamint a közraktározott áruval kapcsolatban bekövetkező károkra fedezetet nyújtó vagyonbiztosítási szerződés megléte esetén végezhető.
b) a betárolt árura vonatkozó biztosítás tekintetében - a felek közötti megállapodás keretében - a közraktár köteles gondoskodni arról, hogy a biztosítási szerződésben kedvezményezettként visszavonhatatlan módon a közraktár legyen megjelölve.
42. § (1) * A kérelem alapján a közjegyző a közraktár székhelye szerint illetékes törvényszék székhelyén működő járásbíróságnál (Budapesten a Pesti Központi Kerületi Bíróságnál), valamint a közraktár ügyfélfogadásra nyitva álló helyiségében hirdetményt tesz közzé, amelyben a közraktári jegyre vonatkozó adatok feltüntetése mellett felhívja az értékpapír birtokosát, hogy az értékpapírt a hirdetmény bírósági hirdetőtáblán való kifüggesztésétől számított egy hónapon belül nála mutassa be. A hirdetménynek tartalmaznia kell a figyelmeztetést, hogy a bemutatás elmulasztása esetén a közjegyző a közraktári jegyet semmissé nyilvánítja. A hirdetmény kibocsátásáról a kérelmezőt, a közraktárat, a letevőt és a zálogjegy első birtokosát is értesíteni kell. Az áru- és zálogjegy átruházói kötelesek az utánuk következő birtokosokat az értesítésről két napon belül tájékoztatni.
Az áru értékesítéséből befolyt összeg letétbe helyezése *
43. § * (1) A bírósági letétbe helyezés iránti kérelmet a közraktár székhelye szerint illetékes járásbíróságnál kell előterjeszteni, a letétbe helyezendő pénzt pedig a járásbíróság székhelye szerint illetékes bírósági gazdasági hivatal letéti számlájára kell befizetni annak a bíróságnak a megjelölésével, amelyhez a közraktár a letét elfogadása iránti kérelmet benyújtja.
(2) A befizetéskor meg kell jelölni az összeg rendeltetését, a letevő nevét és azt, hogy a közraktári jegy vagy a jegy mely részének birtokosa jogosult felvenni a letett összeget. Ha a jogosult ismeretlen, erre utalni kell.
(3) A kérelemben fel kell tüntetni a (2) bekezdésben említett adatokat és a letét kiutalásával kapcsolatos kikötéseket, elő kell adni és valószínűsíteni kell továbbá a letétbe helyezés okát vagy célját is.
(4) A kérelemhez csatolni kell a pénz befizetését igazoló okiratot.
(5) A közraktári jegy vagy egyik részének birtokosa - ha a letétbe helyezett összeghez hozzá akar jutni - köteles a közraktárnál az értékpapírt bemutatni, s a közraktár - ha az e törvényben foglalt feltételek fennállnak - a jegy érvénytelenítése után cégszerű aláírásával igazolja, hogy a jegy birtokosa jogosult a letétbe helyezett összeg felvételére. Az igazolás alapján a letétet ki kell utalni.
(6) Az e törvény szerinti letétbe helyezési kötelezettség közjegyzői letét útján is teljesíthető, amire a (3) és (5) bekezdésben foglalt eltérésekkel az egyes közjegyzői nemperes eljárásokról szóló 2008. évi XLV. törvény szabályai alkalmazandóak.
43/A. § * Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben jelölje ki a közraktározás-felügyeletet vagy felügyeleteket. *
43/B. § * Felhatalmazást kap a kereskedelemért felelős miniszter, hogy az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben szabályozza a felügyeleti eljárási díj megfizetésének részletes szabályait, valamint az igazgatási szolgáltatási díj mértékét és megfizetésének részletes szabályait.
45. § * (1) A közraktározásról szóló 1996. évi XLVIII. törvény módosításáról szóló 2013. évi LXVI. törvénnyel (a továbbiakban: Módtv.) megállapított 2. § (5) bekezdés szerinti értékbecslést a Módtv. hatálybalépésekor működő közraktárnak első alkalommal a Módtv. hatálybalépését követő 60 napon belül kell elvégeznie.
(5) A Módtv.-vel megállapított 20. § (2a) bekezdését, valamint 22. § (1), (1a), valamint (1b) bekezdését csak a Módtv. hatálybalépését követően megkötött közraktári szerződésekre vonatkozóan kell alkalmazni.
(6) * E törvénynek az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény és a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2017. évi L. törvénnyel (a továbbiakban: Ákr.-Kp. Módtv.) megállapított rendelkezéseit az Ákr.-Kp. Módtv. hatálybalépését követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
45/A. § * Ez a törvény a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK (2006. december 12.) európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. és 9. cikkének való megfelelést szolgálja.
46. § * Ez a törvény a kihirdetését követő 60. napon lép hatályba.
Kihirdetve: 1996. VI. 11.
Megállapította: 1998. évi LVIII. törvény 1. §. Hatályos: 1998. XII. 11-től.
Megállapította: 2008. évi XXXII. törvény 1. §. Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Beiktatta: 2013. évi LXVI. törvény 1. §. Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Megállapította: 1998. évi LVIII. törvény 2. §. Hatályos: 1998. XII. 11-től.
Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 142. § (2) a).
Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 142. § (3).
A jegyzett tőke szerkezetére és összetételére vonatkozó szabályoknak 1998. XII. 11-ét megelőzően már működő közraktáraknak legkésőbb 2001. január 1-jéig kell megfelelniük.
Megállapította: 2013. évi LXVI. törvény 2. § (1). Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Beiktatta: 2013. évi LXVI. törvény 2. § (2). Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Beiktatta: 2008. évi XXXII. törvény 2. §. Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Megállapította: 2006. évi IV. törvény 344. §. Hatályos: 2006. VII. 1-től.
Megállapította: 2008. évi XXXII. törvény 3. §. Módosította: 2013. évi LXVI. törvény 30. § a).
Megállapította: 1998. évi LVIII. törvény 4. §. Hatályos: 1998. XII. 11-től.
Beiktatta: 2013. évi LXVI. törvény 3. §. Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Megállapította: 1998. évi LVIII. törvény 5. §. Hatályos: 1998. XII. 11-től.
Megállapította: 2013. évi CXLIII. törvény 14. §. Hatályos: 2013. X. 1-től.
Megállapította: 2008. évi XXXII. törvény 4. §. Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Módosította: 2009. évi LVI. törvény 130. §.
Megállapította: 2013. évi LXVI. törvény 4. §. Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Megállapította: 2012. évi CCVIII. törvény 63. § (1). Hatályos: 2013. II. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2009. évi CXLIX. törvény 52. §. Hatálytalan: 2010. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2009. évi LVI. törvény 130. §. Hatálytalan: 2009. X. 1-től.
Megállapította: 2011. évi CXXII. törvény 24. § (4). Hatályos: 2011. X. 11-től.
Beiktatta: 2011. évi CXXII. törvény 24. § (4). Hatályos: 2011. X. 11-től.
Megállapította: 2009. évi LVI. törvény 128. § (2). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Megállapította: 2012. évi CCVIII. törvény 63. § (2). Hatályos: 2013. II. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CCXXIII. törvény 265. § (8) a). Hatálytalan: 2013. VII. 1-től.
Beiktatta: 2012. évi CCXXIII. törvény 265. § (1). Hatályos: 2013. VII. 1-től.
Beiktatta: 2009. évi LVI. törvény 128. § (2). Módosította: 2017. évi L. törvény 95. § b).
Megállapította: 2017. évi L. törvény 94. § (1). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 2012. évi CCXXIII. törvény 265. § (2). Hatályos: 2013. VII. 1-től.
Beiktatta: 2009. évi CXLIX. törvény 50. § (2). Hatályos: 2010. I. 1-től.
Módosította: 2017. évi L. törvény 95. § a).
Beiktatta: 1998. évi LVIII. törvény 6. §. Hatályos: 1998. XII. 11-től.
Megállapította: 2009. évi LVI. törvény 128. § (3). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Megállapította: 2012. évi CCVIII. törvény 63. § (4). Hatályos: 2013. II. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CCXXIII. törvény 265. § (8) b). Hatálytalan: 2013. VII. 1-től.
Beiktatta: 2012. évi CCXXIII. törvény 265. § (3). Hatályos: 2013. VII. 1-től.
Megállapította: 2017. évi L. törvény 94. § (2). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 2012. évi CCXXIII. törvény 265. § (4). Hatályos: 2013. VII. 1-től.
Beiktatta: 2009. évi CXLIX. törvény 50. § (4). Hatályos: 2010. I. 1-től.
Megállapította: 2013. évi LXVI. törvény 5. §. Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Megállapította: 2008. évi XXXII. törvény 7. § (1). Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Megállapította: 2008. évi XXXII. törvény 7. § (2). Módosította: 2009. évi LVI. törvény 129. §, 130. §, 2017. évi L. törvény 95. § c), 96. § a).
Beiktatta: 2005. évi LXXXIII. törvény 74. §. Módosította: 2010. évi CLII. törvény 2. § (26).
Számozását módosította: 2005. évi LXXXIII. törvény 74. §. Módosította: 2010. évi CLII. törvény 2. § (26).
Megállapította: 2009. évi LVI. törvény 128. § (4). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Beiktatta: 2008. évi XXXII. törvény 7. § (3). Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Beiktatta: 2013. évi LXVI. törvény 6. §. Módosította: 2017. évi L. törvény 95. § a).
Beiktatta: 2013. évi LXVI. törvény 6. §. Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Beiktatta: 2013. évi LXXXIV. törvény 20. §. Hatályos: 2013. VII. 1-től.
Beiktatta: 2008. évi XXXII. törvény 7. § (4). Hatályos: 2009. XII. 28-tól. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Megállapította: 2009. évi CXLIX. törvény 50. § (5). Hatályos: 2010. I. 1-től.
Megállapította: 2012. évi CCXXIII. törvény 265. § (5). Hatályos: 2013. VII. 1-től.
Módosította: 2010. évi CLII. törvény 2. § (26).
Megállapította: 2017. évi L. törvény 94. § (3). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 2008. évi XXXII. törvény 9. §. Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Megállapította: 2008. évi CIII. törvény 6. § (1). Hatályos: 2009. I. 1-től.
Megállapította: 2008. évi CIII. törvény 6. § (2). Hatályos: 2009. I. 1-től.
Megállapította: 2009. évi LVI. törvény 128. § (5). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Módosította: 2017. évi L. törvény 95. § b).
Megállapította: 2017. évi L. törvény 94. § (4). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Beiktatta: 2009. évi LVI. törvény 128. § (5). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Megállapította: 2012. évi CCVIII. törvény 63. § (6). Hatályos: 2013. II. 1-től.
Megállapította: 2017. évi L. törvény 94. § (5). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Beiktatta: 2009. évi LVI. törvény 128. § (5). Módosította: 2010. évi CLII. törvény 2. § (26).
Megállapította: 2008. évi CIII. törvény 7. §. Hatályos: 2009. I. 1-től.
Beiktatta: 2009. évi CXLIX. törvény 50. § (6). Hatályos: 2010. I. 1-től.
Megállapította: 2017. évi L. törvény 94. § (6). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 75. § (1). Módosította: 2006. évi CIX. törvény 117. § (2) a), 2009. évi LVI. törvény 129. §.
Megállapította: 2013. évi LXVI. törvény 7. § (1). Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 75. § (1). Módosította: 2013. évi LXVI. törvény 30. § c), 2013. évi CXLIII. törvény 15. § a).
Megállapította: 2013. évi LXVI. törvény 7. § (2). Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 75. § (2). Módosította: 2010. évi CLII. törvény 2. § (26).
Az első mondat szövegét megállapította: 1998. évi LVIII. törvény 10. § (2). Hatályos: 1998. XII. 11-től.
Hatályon kívül helyezte: 2005. évi LXXXIII. törvény 339. § 12. Hatálytalan: 2005. XI. 1-től.
Megállapította: 2017. évi L. törvény 94. § (7). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Beiktatta: 2009. évi CXLIX. törvény 50. § (7). Módosította: 2010. évi CLII. törvény 2. § (26).
Megállapította: 2012. évi CCXXIII. törvény 265. § (6). Hatályos: 2013. VII. 1-től.
Beiktatta: 1998. évi LVIII. törvény 11. §. Hatályos: 1998. XII. 11-től.
Beiktatta: 2013. évi LXVI. törvény 9. § (1). Hatályos: 2013. VI. 29-től. Módosította: 2013. évi CXLIII. törvény 15. § b).
Beiktatta: 2013. évi LXVI. törvény 9. § (2). Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Megállapította: 2008. évi XXXII. törvény 11. § (1). Módosította: 2013. évi LXVI. törvény 30. § d).
Hatályon kívül helyezte: 2013. évi LXVI. törvény 31. § a). Hatálytalan: 2013. VI. 29-től.
Megállapította: 2008. évi XXXII. törvény 11. § (2). Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Beiktatta: 2013. évi LXVI. törvény 9. § (3). Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Beiktatta: 1998. évi LVIII. törvény 12. §. Hatályos: 1998. XII. 11-től.
Megállapította: 2017. évi L. törvény 94. § (8). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 2013. évi LXVI. törvény 10. §. Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Megállapította: 2009. évi CXLIX. törvény 50. § (8). Hatályos: 2010. I. 1-től.
Beiktatta: 2008. évi XXXII. törvény 12. § (2). Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Beiktatta: 2009. évi LVI. törvény 128. § (6). Módosította: 2017. évi L. törvény 95. § d).
Megállapította: 2013. évi LXVI. törvény 11. §. Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Megállapította: 2008. évi XXXII. törvény 13. §. Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Megállapította: 2009. évi CXLIX. törvény 50. § (9). Hatályos: 2010. I. 1-től.
Számozását módosította: 1997. évi CXLVI. törvény 64. § (2).
Beiktatta: 2007. évi XLIX. törvény 18. §. Hatályos: 2007. X. 1-től. Lásd: 2007. évi XLIX. törvény 16. § (1)-(2).
Megállapította: 2013. évi LXVI. törvény 12. §. Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Módosította: 2013. évi CXLIII. törvény 15. § b).
Módosítva: 2013. évi CXLIII. törvény 15. § b) alapján.
Beiktatta: 2008. évi XXXII. törvény 15. §. Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Beiktatta: 2013. évi LXVI. törvény 13. §. Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Megállapította: 2008. évi XXXII. törvény 16. §. Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Megállapította: 2017. évi L. törvény 94. § (9). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Módosította: 2013. évi LXVI. törvény 30. § a).
Beiktatta: 2013. évi LXVI. törvény 14. § (1). Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Beiktatta: 2013. évi LXVI. törvény 14. § (2). Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Megállapította: 2016. évi LXVIII. törvény 154. §. Hatályos: 2017. VII. 1-től.
Megállapította: 2008. évi XXXII. törvény 17. §. Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Módosította: 2013. évi CCLII. törvény 142. § (2) b).
Megállapította: 2008. évi XXXII. törvény 18. § (1). Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Megállapította: 2013. évi LXVI. törvény 15. § (1). Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Megállapította: 2013. évi LXVI. törvény 15. § (2). Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Beiktatta: 2008. évi XXXII. törvény 18. § (2). Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Módosította: 2013. évi LXVI. törvény 31. § b).
Beiktatta: 2008. évi XXXII. törvény 19. §. Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Beiktatta: 2013. évi LXVI. törvény 16. §. Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Megállapította: 2008. évi XXXII. törvény 20. § (1). Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Megállapította: 2008. évi XXXII. törvény 20. § (2). Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Beiktatta: 2013. évi LXVI. törvény 17. §. Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Megállapította: 2013. évi LXVI. törvény 18. § (1). Hatályos: 2013. VI. 29-től. Végre nem hajtható módosítására lásd: 2013. évi LXVI. törvény 31. § c).
Megállapította: 2008. évi XXXII. törvény 21. § (1). Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Beiktatta: 2013. évi LXVI. törvény 18. § (2). Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Beiktatta: 2008. évi XXXII. törvény 21. § (2). Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Beiktatta: 2013. évi LXVI. törvény 18. § (3). Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Beiktatta: 2013. évi LXVI. törvény 19. §. Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Megállapította: 2013. évi LXVI. törvény 20. § (1). Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Beiktatta: 2013. évi LXVI. törvény 20. § (2). Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Beiktatta: 2013. évi LXVI. törvény 20. § (3). Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Megállapította: 2008. évi XXXII. törvény 22. §. Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Beiktatta: 2008. évi XXXII. törvény 22. §. Módosította: 2009. évi LVI. törvény 129. §, 2013. évi CCLII. törvény 142. § (2) c).
Módosította: 2017. évi CXCVII. törvény 69. §.
Megállapította: 2017. évi CXXX. törvény 30. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Az utolsó mondatot beiktatta: 1998. évi LXIV. törvény 15. § (4). Hatályos: 1999. I. 1-től.
Megállapította: 2013. évi LXVI. törvény 22. § (1). Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Beiktatta: 2013. évi LXVI. törvény 22. § (2). Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Beiktatta: 2013. évi LXVI. törvény 22. § (3). Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Módosította: 2009. évi LXXXV. törvény 95. §.
Megállapította: 1998. évi LVIII. törvény 18. §. Módosította: 2001. évi XCIII. törvény 6. § (1) j).
Megállapította: 2008. évi XXXII. törvény 24. § (1). Módosította: 2009. évi LVI. törvény 129. §, 2013. évi LXVI. törvény 30. § a).
Megállapította: 2000. évi CXXIV. törvény 156. § (2). Hatályos: 2001. I. 1-től.
Megállapította: 2008. évi XXXII. törvény 24. § (2). Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Beiktatta: 2008. évi XXXII. törvény 25. §. Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Módosította: 2009. évi LVI. törvény 129. §.
Beiktatta: 2013. évi LXVI. törvény 23. §. Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Módosította: 1998. évi LXIV. törvény 15. § (3) b).
Hatályon kívül helyezte: 1998. évi LXIV. törvény 15. § c). Hatálytalan: 1999. I. 1-től. A korábbi rendelkezést abban az esetekben még alkalmazni kell, melyekben az áru kiszolgáltatását nem előzte meg sem a közraktári jegy együttes, sem annak árujegy részének forgatása.
Megállapította: 2008. évi XXXII. törvény 26. §. Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Megállapította: 2008. évi XXXII. törvény 27. § (1). Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Megállapította: 2008. évi XXXII. törvény 27. § (2). Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Megállapította: 2008. évi XXXII. törvény 27. § (3). Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Megállapította: 2008. évi XXXII. törvény 28. § (1). Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Megállapította: 2008. évi XXXII. törvény 28. § (2). Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Beiktatta: 1998. évi LVIII. törvény 19. §. Módosította: 2013. évi LXVI. törvény 31. § d).
Megállapította: 2008. évi XXXII. törvény 28. § (3). Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Számozását módosította: 1998. évi LVIII. törvény 19. §.
Megállapította: 2013. évi LXVI. törvény 24. §. Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Megállapította: 2013. évi LXVI. törvény 25. §. Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Beiktatta: 2013. évi LXVI. törvény 25. §. Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Megállapította: 2013. évi LXVI. törvény 26. § (1). Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Hatályon kívül helyezte: 2013. évi LXVI. törvény 31. § e). Hatálytalan: 2013. VI. 29-től.
Beiktatta: 2013. évi LXVI. törvény 26. § (2). Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Beiktatta: 2013. évi LXVI. törvény 27. §. Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Megállapította: 2008. évi XXXII. törvény 29. §. Hatályos: 2008. VIII. 2-től. Ezt követően megkötött közraktári ügyletekre és közraktárak által nyújtott zálogkölcsönökre kell alkalmazni.
Módosította: 2011. évi CCI. törvény 119. §, 2012. évi CCXI. törvény 25. § a).
Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 142. § (1). Hatályos: 2014. III. 15-től.
Beiktatta: 2006. évi CIX. törvény 118. § (1). Hatályos: 2007. I. 1-től.
Lásd: 260/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet, 365/2016. (XI. 29.) Korm. rendelet 6. cím.
Beiktatta: 2008. évi XXXII. törvény 30. §. Hatályos: 2008. VIII. 2-től.
Hatályon kívül helyezte: 2006. évi CIX. törvény 119. § a). Hatálytalan: 2007. I. 1-től.
Megállapította: 2013. évi LXVI. törvény 28. §. Hatályos: 2013. VI. 29-től.
Beiktatta: 2017. évi L. törvény 94. § (10). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Beiktatta: 2013. évi LXVI. törvény 29. §. Hatályos: 2013. VI. 29-től.
A korábbi második mondatot hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 250. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
§ 12
§ 250


text:
Fizetésképtelenségi eljárás indítható a gazdasági szereplők (természetes személyek vagy társaságok) ellen, ha az alábbiak valamelyikével rendelkeznek:
a) a fizetésképtelenségi eljárás megindítására vagy egyezségre irányuló kérelem előtti három évben 300 000,00 euró értékű vagy azt meghaladó vagyon,
b) a fizetésképtelenségi eljárás megindítására vagy egyezségre irányuló kérelem előtti mindhárom évben 200 000,00 euró összegű vagy azt meghaladó bruttó éves árbevétel,
c) összesen (a fizetésképtelenségi eljárás megindítására vagy egyezségre irányuló kérelem időpontjában) 500 000,00 euró összegű vagy azt meghaladó tartozás (keletkezésük időpontjától függetlenül).
a) a fizetésképtelenség feltétele a vállalkozás fizetésképtelensége; megállapítását kérheti:
– az adós
– a hitelező
– az ügyész
b) a hitelezőkkel kötött egyezség (concordato preventivo) feltétele a vállalkozás nehéz helyzete (vagyis olyan pénzügyi nehézségek fennállása, amelyek nem súlyosak annyira, hogy fizetésképtelenséget okozzanak); kizárólag az adós kérheti.
Az alábbiak kivételével valamennyi vagyontárgy része a fizetésképtelenségi eljárás alá vont vagyonnak:
1) kizárólag személyes használatú vagyontárgyak és jogok;
2) tartásdíjak, bérek, nyugdíjak, fizetések, valamint a fizetésképtelen személy munkával szerzett jövedelme az önmaga és családja ellátásához szükséges mértékig;
3) a fizetésképtelen személyt gyermekei vagyonából jogszabály alapján megillető bevétel, a családi szükségletekre szánt alapban (fondo patrimoniale) tartott vagyon és annak haszna, a Polgári Törvénykönyv 170. cikke szerinti kivételtől eltekintve;
4) a jogszabály szerint kivétel körébe tartozó elemek.
A fizetésképtelenségi eljárás alá vont vagyonhoz tartozik továbbá az eljárás megindítását követően a fizetésképtelen személy által szerzett valamennyi vagyontárgy, nem képezik részét viszont az e vagyon megszerzése és megtartása során keletkezett kötelezettségek.
A fizetésképtelenségi gondnok (vagyonfelügyelő) joga és kötelezettsége a vagyon kezelése, értékesítése és a bevétel hitelezők közötti elosztása.
A vagyonfelügyelő információt kérhet a fizetésképtelen adóstól, aki kifogásolhatja a vagyonfelügyelő és a bíróság által kijelölt csődgondnok intézkedéseit, de csak akkor, ha azok elfogadására jogsértő módon került sor (pusztán célszerűségi okokból nem).
Bárki, akinek pénzfizetési kötelezettséget kell teljesítenie a fizetésképtelenségi gondnok részére, beszámíthatja ezt a tartozást az ugyanazon eljárást érintő követelésébe (controcredito), de csak abban az esetben, ha mindkettő (a tatozás és a követelés) az eljárás megindítása előtt keletkezett.
A vagyonfelügyelő döntheti el, hogy a fizetésképtelenségi eljárás megindításakor hatályos szerződések továbbra is fennállnak-e, vagy meg kell szüntetni azokat.
A hitelezők csak akkor tehetnek jogi intézkedéseket a fizetésképtelenségi eljárás megindítását követően, ha a vagyonfelügyelő nem cselekszik, vagyis (szándékosan vagy pusztán gondatlanságból) nem teszi meg ezeket a jogi intézkedéseket.
A később fizetésképtelennek nyilvánított személlyel szemben a hitelező által indított peres eljárást csak a vagyonfelügyelő folytathatja.
A hitelezői választmány három-öt hitelezőből áll, és jelentős jogai a következők:
– engedélyezi az ügyleteket, megállapodásokat, a peres eljárások megszüntetését, harmadik felek jogainak elismerését, jelzálog törlését, értékpapírok visszaadását, kötvénykibocsátást, örökség és ajándék elfogadását, és valamennyi, a különleges vagyonkezelés körébe eső egyéb aktust,
– bíróság előtt a vagyonfelügyelő leváltását kérheti,
– jóváhagyja az értékesítési tervet,
– felhatalmazza a vagyonfelügyelőt a fizetésképtelenség megállapításának időpontjában hatályos szerződések átvételére,
– leltározási műveleteket végez a fizetésképtelen adós vagyonában,
– hozzáfér az eljáráshoz kapcsolódó valamennyi irathoz,
– felhatalmazza a vagyonfelügyelőt egy vagy több vagyontárgy vagyonból való kizárására vagy értékesítésének megszüntetésére, ha nyilvánvalóan hátrányosnak tűnik az értékesítés,
– a bíróság által kijelölt csődgondnoktól a vagyon értékesítésének felfüggesztését kérheti.
A fenti tevőleges intézkedési hatáskörök mellett a hitelezői választmány véleményezi a bíróság által kijelölt csődgondnok vagy a bíróság intézkedéseit, nevezetesen a következőket:
– a biztosítékkal rendelkező hitelezők biztosíték értékesítésére való felhatalmazása
– a bíróság által kijelölt csődgondnok felhatalmazása a társaság működtetésének ideiglenes folytatására (a hitelezői választmánynak jóvá kell hagynia a folytatást)
– a bíróság által kijelölt csődgondnok felhatalmazása az üzleti tevékenység bérbeadására (a hitelezői választmánynak jóvá kell hagynia a bérbeadást).
A vagyonfelügyelő (előzetes engedélyezéstől függően):
– tovább működteti a társaságot,
– bérbe adja az üzletet,
– minden vagyont értékesít a bevétel hitelezők közötti felosztása érdekében,
– dönt a kisértékű vagyontárgyak értékesítésének mellőzéséről.
Bármelyik hitelező kérheti a bíróságtól az adós fizetésképtelenné nyilvánítását. A hitelezőnek nem kell végrehajtható okirattal rendelkeznie; az a fontos, hogy iratokkal bizonyítsa a követelését.
Valamennyi hitelezőnek (ideértve azokat is, akik a fizetésképtelenség megállapítását kérték és azt jóváhagyták) kérnie kell követelései nyilvántartásba vételét a fizetésképtelenségi eljárás megindítását követően.
A hitelezők jogi képviselő nélkül előterjeszthetik követeléseiket.
Kérelmüknek tartalmaznia kell a követelés írásos bizonyítását, és elektronikus úton (tanúsítvánnyal rendelkező elektronikus levélben) kell benyújtani azt.
A vagyon értékesítéséből származó bevétel elsőbbségi alapon kerül felosztásra a hitelezők között. Jogszabály több követelésnek (jelzálog, biztosítékok, általános vagy különös elsőbbséget élvező követelések) biztosít elsőbbséget néhány vagyontárgy vagy a teljes vagyon tekintetében.
Ha (ahogyan szinte minden esetben) az értékesítésből származó bevétel nem elegendő valamennyi követelés kielégítésére, akkor nem a követelés összegével arányosan osztják fel, hanem a polgári törvénykönyvben meghatározott elsőbbségi sorrend szerint.
A fizetésképtelenségi eljárás lezárul, ha:
– nem terjesztenek elő követelést,
– valamennyi követelés kielégítést nyert,
– felosztották a vagyon értékesítéséből származó teljes bevételt,
– megállapítást nyert, hogy nincs értékesítendő vagyon vagy egyéb bevétel.
A fizetésképtelenségi eljárás lezárását követően a fizetésképtelen adós visszanyeri jogi lépések kezdeményezésére és megválaszolására irányuló jogát, és a vagyonfelügyelő tájékoztatása nélkül szerezhet vagyont.
A hitelezőkkel kötött egyezségre irányuló eljárás lezárul az adós és a hitelezők közötti egyezség jóváhagyásakor, amennyiben azonban az egyezség vagyontárgyak értékesítését írja elő (concordato liquidatorio), az eljárás az értékesítés érdekében folytatódik, és akkor zárul, amikor az összes vagyontárgyat értékesítették és a bevételt felosztották a hitelezők között.
A hitelezőkkel kötött egyezségre irányuló eljárás lezárását követően a fizetésképtelen adós szabadul valamennyi tartozásától.
A fizetésképtelenségi eljárás lezárását követően a hitelezők eljárást indíthatnak az adóssal szemben a fennmaradó tartozás (a tartozásnak a vagyonfelügyelő által vissza nem fizetett része) rendezése érdekében, kivéve, ha tartozáselengedésre irányuló eljárásra került sor, mert ebben az esetben a hitelezők semmit nem követelhetnek a fizetésképtelen adóstól.
A hitelezőkkel kötött egyezségre irányuló eljárás lezárását követően a hitelezők semmit nem követelhetnek az adóstól. Amennyiben azonban az adós elmulasztja kötelezettségei teljesítését, a hitelezők kérhetik az egyezség megszüntetését; a kérelmet egy éven belül elő kell terjeszteni.
A fizetésképtelenségi eljárás költségeit maga a fizetésképtelenségi eljárás viseli, és a vagyon értékesítéséből származó bevételből kerül kiegyenlítésre.
Vagyon hiányában a vagyonfelügyelő díját és felmerült költségeit az állam fizeti.
A fizetésképtelen adós által a fizetésképtelenségi eljárás megindítását megelőzően tett jogi lépések visszavonhatók, ha az eljárásindítás előtt meghatározott időszakban (egy év vagy hat hónap) került rájuk sor.
A fizetésképtelen adós által a fizetésképtelenségi eljárás megindítását követően tett jogi lépések érvénytelenek.
A hitelezőkkel kötött egyezségre irányuló eljárás során és bírósági engedély hiányában tett, a különleges vagyonkezelés körébe eső aktusok érvénytelenek.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Hogyan készítsünk bónuszszabályzatot? - Adó Online
Kezdőlap » Munkaügyek » Hogyan készítsünk bónuszszabályzatot?
Bónusz alatt a köznyelvben általában az alapbéren felüli juttatást értjük, amely lehet akár prémium, akár jutalom vagy jutalék, valamint akár a felsorolt juttatások ötvözete is. A bónusz szó jelentése nem egyértelmű a köznyelvben, de a bírói gyakorlat a jutalom szó szinonimájaként használja ezt a kifejezést (LB. Mfv. II. 10.570/1999/4.). Mindenesetre mind a köznyelv, mind a bírói gyakorlat alapján egyértelmű, hogy a bónusz szón az alapbéren felüli juttatásokat értjük.
A Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: 1992. évi Mt.) Harmadik Részének VII. fejezete (A munka díjazása) alatt találhattunk néhány rendelkezést a teljesítmény-követelményre és a teljesítmény-értékelésre (1992. évi Mt. 143–144. §). Egyes álláspontok szerint elméletileg ezen rendelkezéseket a bónuszra is alkalmazni kellett, míg mások szerint az 1992. évi Mt. egyértelműen hallgatott az alapbéren felüli bérelemekről.
Leszögezhető, hogy az alapbéren felüli javadalmazások típusait és jelenlegi elveit döntően a bírói gyakorlat alakította ki, amelyeknél az általános munkajogi alapelveket, mint például az egyenlő bánásmód követelményét, a jóhiszeműség és tisztességes elvét, valamint a rendeltetésszerű joggyakorlást meg kell tartani. Szintén fontos kiemelni, hogy bármilyen juttatásról is legyen szó, a bírói gyakorlat azt nem az elnevezése alapján, hanem annak tényleges tartalma alapján minősíti (BH2001. 396).
A prémiumon az alapmunkabéren felüli olyan juttatási formát értjük, amely a munkáltató által előre meghatározott többletfeladat teljesítése esetén jár a munkavállalónak a munkaviszony keretében vagy arra tekintettel (BH1997. 50). A prémium kitűzése a munkáltató joga. Ha annak fizetésére munkaszerződésben vállal kötelezettséget, ez önmagában megalapozza a munkavállaló igényét a prémiumra (BH1997. 257). Ezért a prémium kiírásakor meg kell határozni a konkrét minőségi és mennyiségi prémiumfeladatot, illetve a prémium kifizetésének feltételeit. Ilyen feltétel kapcsolódhat az adott munkavállaló által teljesítendő feladathoz, de ugyanúgy feltétel lehet egy adott szervezeti egység teljesítménye vagy a cég gazdasági eredményei. Szintén lehetséges a prémiumot csökkentő vagy kizáró feltétel meghatározása. Ilyen korlátozó vagy kizáró feltétel lehet például, ha az adott időszakban nincs a cégnek árbevétele, vagy ha a munkavállalót az adott időszakban egyéb hátrányos jogkövetkezményben („fegyelmi büntetésben”) részesítették.
Fontos azonban megjegyezni, hogy a bírói gyakorlat alapján akkor is jár prémiumkifizetés a munkavállalónak, ha a munkáltató kötelezettséget vállalt a prémiumfeladat kitűzésére, de azzal késlekedett, illetve azt elmulasztotta (EBH1999. 44). Általános szabály szerint a prémiumkitűzés esetén a prémium alanyi jogon jár a munkavállalónak. Részteljesítés esetén csak akkor jogosult a munkavállaló prémiumra, ha a prémiumkitűzéskor a munkáltató erről kifejezetten így rendelkezett (BH2000. 125).
A prémiumszabályzat elkészítésekor arra is érdemes odafigyelni, hogy a munkáltató a prémiumkitűzésnél is fenntarthatja magának a mérlegelési jogot. Ha a munkáltató kifejezetten fenntartotta magának az összes körülmény utólagos értékelés alapján adható, de kötelezően nem járó juttatás elbírálásának a jogát, a prémiumkifizetés elmaradása nem tekinthető jogszabálysértőnek (BH1999. 427). Ez a mérlegelési jogkör ugyanakkor nem vonatkozik a visszavonás jogára. A bírói gyakorlat alapján a munkáltató önkéntesen, saját hatáskörében ugyan meghatározhatja az ösztönző bért, azonban annak visszavonása már nem tartozik a korlátozástól mentes mérlegelési jogkörébe. A visszavonás feltételeinek olyannak kell lenniük, amelyek okszerűen összefüggnek a munkavállaló munkaviszonyából származó kötelezettségeivel és kellően konkrétak (BH1997. 371).
Jutalomra általában a munkavállaló nem szerez alanyi jogosultságot, mert ez a bérelem a munkáltató szabad mérlegelése alapján adható juttatás. Gyakori, hogy a multinacionális cégek a naptári vagy az üzleti év végén jutalomban részesítik a munkavállalóikat. Ha egy 13. havi fizetéshez nem kapcsolódik előre meghatározott feladat teljesítése, hanem az csupán a munkáltató egyoldalú döntése alapján járhat, akkor ez a fajta juttatás jutalomnak minősül.
Célszerű a jutalomszabályzat elkészítésekor feltételes módban fogalmazni, hogy egyértelmű legyen a munkáltató mérlegelési jogkörének fenntartása. (A munkavállaló részesülhet, a munkáltató adhat, nem pedig a munkavállaló részesül, vagy a munkáltató ad.) Jogfenntartás hiányában, illetve ha azt a munkáltató kifejezetten megígérte, a munkavállalónak akár alanyi joga is keletkezhet a jutalom kifizetésére. Nem kizárt, hogy a munkáltató a jutalomkeret meghatározásakor eltérő díjazást állapítson meg különböző munkakörű vagy beosztású munkavállalóknak. A munkáltató azonban köteles a diszkrimináció tilalmát a döntés kialakítása során betartani.
A jutalék a teljesítménybér egyik típusa, amelyet a munkaviszonyban álló munkavállaló a munkáltató által előre meghatározott feladat teljesítése esetén, azaz a munkavégzésre tekintettel, általában rendszeres időközönként kap.
Tipikusan jutalékos rendszerben dolgoznak az ügynökök, akik százalékos arányban részesülnek az általuk megkötött ügyletből, vagy a kapcsolatrendszerük által közvetített ügyfelekből. A feladat kiírását a jutaléknál is célszerű írásba foglalni, azaz azt vagy munkaszerződésben, vagy belső szabályzatban rögzíteni, mert a bíróság a többletfeladat után járó jutalékot megítélheti, ha bizonyítást nyer, hogy a munkáltató gyakorlata alapján rendszeres jutalékkal díjazta munkavállalóit (BH2000. 464).
Nem szükségszerű elem az ügyletkötés vagy ügyfélszerzés, a munkáltató úgy is dönthet, hogy munkavállalóinak saját árbevétele alapján ad pluszjavadalmazást (BH2007. 312). A jutalékfizetés feltételeit ebben az esetben is részletesen meg kell határozni a szabályzatban.
A bírói gyakorlat legújabb határozata – EBH2011. 2342
A korábban fiókvezetői munkakört betöltő felperes munkavállaló munkaviszonyát 2007. december 30-án közös megegyezéssel megszüntették, mellyel kapcsolatban munkaügyi bírósághoz fordult. Keresetlevelében a felperes 1 430 000 forint elmaradt prémium és annak késedelmi kamatai megfizetését kérte a munkaügyi bíróságtól. A munkaviszony megszüntetése során a felek egymással az utolsó munkában töltött munkanapon elszámoltak, de a felperes álláspontja szerint 2007. évi prémiumának kifizetésére nem került sor. A közös megegyezés tartalmazta a joglemondó klauzulát, mely szerint a munkavállaló a munkaviszonyból származó minden igényéről lemond.
Az elsőfokú bíróság helyt adott a felperes kereseti követelésének és kötelezte az alperes munkáltatót a prémium és annak kamatainak megfizetésére, azon csak összegszerűségében változtatott a kereseti kérelemhez képest. A bíróság azzal érvelt, hogy a prémium munkabér jellegű juttatás, amelynek célja a kitűzött gazdasági eredmény elérésére való ösztönzés, ezért a prémiumszabályzat kizáró feltételei csak akkor jogszerűek, ha a munkavállaló munkaviszonyból származó kötelezettségeinek teljesítésével függnek össze és kellően konkrétak. Az alperes szabályzata meghatározta a prémium fogalmát és annak feltételeit. Ezek alapján a prémium olyan jutalom jellegű juttatás, amely a szabályzatban előírt feltételek teljesülése esetén az elbírált tervfeladatok teljesülésének jutalmazására a munkáltatói jogkör gyakorlója által adható. A prémium együttes feltételei között az is szerepelt, hogy a prémiumról való döntéshozatal időpontjában a munkavállalónak munkaviszonyban kell állnia a prémiumra való jogosultság megszerzéséhez. Az elsőfokú bíróság azonban ezt a kikötést azért nem vette figyelembe, mert a felperes még nem ismerhette a bankfiók eredményeit munkaviszonya megszűnésekor, így a munkabéréről álláspontja szerint előre nem is mondhatott le.
A fellebbezés során eljárt másodfokú megyei bíróság helybenhagyta az elsőfokú ítéletet, azzal, hogy a munkaviszony megszüntetésekor a terv teljesítésére vonatkozó adatok még nem álltak rendelkezésre, ezért a felperes előre nem is mondhatott le prémiumigényéről.
Az alperes felülvizsgálati kérelmet terjesztett elő, melyben továbbra is fenntartotta azon álláspontját, hogy a jutalom jellegű ösztönző juttatási rendszer feltételeit egyoldalúan megállapíthatta, és az az előírt feltételek teljesülése esetén csupán adható volt, így a munkáltató szabadon mérlegelhette, hogy a kifizetést csak a vele még munkaviszonyban álló munkavállalónak teljesíti.
A Legfelsőbb Bíróság a felülvizsgálati kérelmet alaposnak találta.
A Legfelsőbb Bíróság rámutatott, hogy az eljárt bíróságok feltárták ugyan a tényállást, de nem vették kellően figyelembe azt, hogy az alperes 2007 utolsó negyedévében a felperessel szemben vizsgálatot folytatott le a munkavállaló felelősségével kapcsolatban, majd ezt követően ettől függetlenül kezdeményezte az alperes korengedményes nyugdíjba vonulása érdekében a munkaviszony közös megegyezéssel való megszüntetését. Mivel a felperes bankfiók vezető volt, ezáltal tisztában volt év végén az alperes által elért eredménnyel is, ezért alaptalanul hivatkozott arra, hogy azt nem ismerte.
A Legfelsőbb Bíróság kifejtette, hogy a hosszabb ideje egységes és következetes bírói gyakorlat szerint a juttatásmeghatározásánál nem egyedül annak elnevezése, hanem a juttatás tartalma és az eset összes körülményei irányadóak. Ez vonatkozik a prémiumnak megnevezett juttatásra is, amelynek tartalmát, valamint jellegét minden esetben vizsgálni kell. A perbeli esetben a felperes az igényét az alperesi ösztönző juttatásra vonatkozó belső szabályzatára alapozta.
A Legfelsőbb Bíróság hangsúlyozta továbbá, hogy az 1992. évi Mt. nem határozza meg a prémium fogalmát, a juttatás fizetésének feltételeit, ezért döntő jelentőséggel bír az erre vonatkozó munkáltatói szabályozás és gyakorlat, valamint a felek megállapodása. Egymagában nem kizárt, hogy a munkáltató olyan ösztönzési rendszert alkalmazzon, amelyben meghatározott teljesítmény eléréséhez mint minimumfeltételhez kötött részben jutalom jellegű juttatást fizet, amennyiben a kitűzött üzleti eredmények elérése esetén a munkáltató mérlegeli a juttatásra való egyéni jogosultságot, a juttatások mértékét. Ennek során természetesen figyelemmel kell lenni a rendeltetésszerűség, a jóhiszeműség és tisztesség követelményére, és biztosítani kell az egyenlő bánásmód követelményének érvényesülését.
A javadalmazási politika véleményeztetése és közlése
Az 1992. évi Mt. előírta, hogy a munkáltató köteles volt a döntése előtt az üzemi tanáccsal véleményeztetni az új munkaszervezési módszerek és a teljesítménykövetelmények bevezetését, valamint a munkavállalók érdekeit érintő belső szabályzatainak tervezetét [1992. évi Mt. 65. § (3) bekezdés f) és g) pont]. Az üzemi tanács a belső szabályzattal kapcsolatos álláspontját 15 napon belül köteles volt közölni a munkáltatóval, ha ezt elmulasztotta, úgy kellett tekinteni, mint ha a belső szabályzattal egyetértett volna.
Ha a munkáltatónál van üzemi tanács, és a munkáltató a belső szabályzatot nem véleményezteti, az üzemi tanács érvénytelenségre hivatkozva bírósághoz fordulhat.
Az 1992. évi Mt. nem tartalmaz speciális tájékoztatási vagy közlési kötelezettséget a belső szabályzatokkal kapcsolatban. A bírói gyakorlat számos esetben rámutatott arra, hogy a jutalékfeltételek közlésének elmaradása is megalapozza a munkavállaló jutalékra való jogosultságát, illetve nemcsak az írásbeli közléssel lehet prémium-, jutalom-, illetve jutalékfeltételt kiírni. Amint arra korábban utaltunk, a Legfelsőbb Bíróság BH2000. 464. számú eseti döntésében leszögezte, hogy a többletfeladat után járó jutalék nemcsak írásba foglalt megállapodással vagy ilyen egyoldalú munkáltatói nyilatkozattal állapítható meg, azt a munkáltatói gyakorlat, „szokásjog” is megalapozhatja.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság