text:
v é g z é s t : A bíróság a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Területi Választási Bizottság 36/2010. (X.7.) számú határozatát helybenhagyja. - PDF
Download "v é g z é s t : A bíróság a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Területi Választási Bizottság 36/2010. (X.7.) számú határozatát helybenhagyja."
Mariska Katonané
1 Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság, mint elsıfokú bíróság dr. Sáhy Erzsébet ügyvéd által képviselt polgármesterjelölt kérelmezınek, - a Jász- Nagykun-Szolnok Megyei Területi Választási Bizottság október 7. napján meghozott 36/2010. (X.7.) számú határozata ellen benyújtott bírósági felülvizsgálat iránti kérelme tárgyában meghozta a következı v é g z é s t : A bíróság a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Területi Választási Bizottság 36/2010. (X.7.) számú határozatát helybenhagyja. E végzés ellen további jogorvoslatnak helye nincs. I n d o k o l á s : A kérelmezı október 4. napján kifogást nyújtott be a Helyi Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: HVB), amelyben hivatkozott arra, hogy Magánszemély-1. független polgármester jelölt választási kampányt sértett azáltal, hogy a kampány végén a települést elárasztó szórólapjain a kifogást elıterjesztı egészségi állapotáról és a részére felajánlott visszalépésrıl valótlan állításokat hozott a választók tudomására. Ezzel megtévesztette a választópolgárokat és ezek a tényállítások a választási eredmények kérelmezı számára kedvezıtlen irányban történı befolyásolására alkalmasak voltak. A HVB október 4. napján megtartott ülésén megállapította, hogy a kifogásban jelzett szórólap dátuma szeptember 30-a, feltehetı, hogy a szórólap ezen napon, illetve e nap éjszakáján került kihordásra a településen, visszhangot az október 1-jén keltett. Megállapította a HVB, hogy jogszabálysértés október 1-jén keletkezhetett, így ettıl számított 2 napon belül (2010. október 3-án 16 óráig) volt lehetıség kifogást benyújtani. A kérelmezı kifogása pedig október 4. napján érkezett a HVB-hez, így az elkésett. A HVB döntéshozatala elıtt meghallgatta a kérelmezıt, aki elıadta, hogy a határidı mulasztást tudomásul veszi, az általános eljárási törvény szabályozása
2 2 szerint a határidı utolsó napja munkaszünetre esett, így a határidı a következı napon járt le. Elismerte, hogy rutinszerően járt el, illetve a korábbi választási határidıként megállapított 3 nap is 2 napra csökkent. A HVB 28/2010. (X.4.) számú határozatával a kifogást elkésettség miatt érdemi vizsgálat nélkül elutasította. A kérelmezı fellebbezéssel fordult a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Területi Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: TVB), amelyben elıadta, hogy október 1-jén benyújtotta kifogását és a választási törvényt sértı szórólapot, mint bizonyítékot is. Tekintve, hogy ezen szóban elıterjesztett kifogására érdemi intézkedés nem történt, kifogását október 4-én írásban ismételten benyújtotta. A TVB 36/2010. (X.7.) számú határozatával a HVB hivatkozott számú határozatát helybenhagyta. A TVB megállapította, hogy a HVB elnökétıl kapott tájékoztatás szerint a kérelmezı október 1. napján valóban felkereste a Helyi Választási Iroda vezetıjét, aki tájékoztatta a kifogás benyújtásának feltételeirıl, többek között arról is, hogy azt írásban szükséges benyújtani ahhoz, hogy errıl az illetékes bizottság érdemben dönthessen. A TVB a kérelmezıt meghallgatta, aki a HVB elıtt tett nyilatkozatát fenntartotta. Kérelmezı elıadta, hogy a HVI vezetıje valóban közölte vele, hogy írásban kell benyújtani a fellebbezést (helyesen: kifogást). Elmondta továbbá, hogy nem volt tudomása arról, hogy a választási törvény megváltozott, és a jogorvoslati határidı 2 napra csökkent, kitartott amellett, hogy körülbelül en azért nem mentek el szavazni, mert ırá nem lehetett, tehát ezen szavazatokkal ı nyerte volna a polgármester választást. A kérelmezı törvényes határidın belül bírósági felülvizsgálati kérelmet terjesztett elı, amelyben kérte annak megállapítását, hogy Magánszemély-1. megsértette az évi C. törvény 3. a./ és d./ pontjában rögzített alapelveket azzal, hogy a választói akarat befolyásolására alkalmas téves információkat juttatott el a választópolgárokhoz. Egyidejőleg kérte a választási eljárás polgármester választására vonatkozó részének megsemmisítését és megismétlésének elrendelését. Kérelmében elıadta, hogy október 1. napján szóban már benyújtotta a kifogását a HVB-hez és a választási irodához. Álláspontja szerint a választási bizottság akkor járt volna el helyesen, ha a kifogása benyújtásáról jegyzıkönyvet
3 3 vesz fel. Bejelentése alkalmával csatolta Magánszemély-1 polgármesterjelölt szórólapját, amely a kérelmezı egészségügyi állapotáról és a részére felajánlott visszalépésrıl valótlan állításokat tartalmazott, amely állítások alkalmasak voltak a választók megtévesztésére és ezen keresztül a választási eredmények számára kedvezıtlen irányban történı befolyásolására. Állítása szerint tévedett mind a HVB, mind a TVB, amikor kifogását elkésettség okán érdemi vizsgálat nélkül elutasította. Magánszemély-1. polgármesterjelölt szórólapját a választási eljárásról szóló törvény rendelkezései szerint október 2. napján 24 óráig terjeszthette és terjesztette is. Utalt az Országos Választási Bizottság állásfoglalásaira, a többi között a 8/2006. (III.28.) számú állásfoglalásában foglaltakra és kiemelte, hogy folyamatos tevékenység esetén a kifogás benyújtására nyitva álló határidı kezdete nem a sérelmezett tevékenység kezdı idıpontja, hanem az az utolsó idıpont, amikor a sérelmezett állapot még fennáll. Feltételezve, hogy Magánszemély-1. polgármesterjelölt betartotta a kampánycsendre vonatkozó törvényi határidıt, október 2. napján 24 óráig terjeszthette szórólapját, így a kérelmezı október 4. napján határidın belül nyújtotta be kifogását. Megjegyezte, hogy minimális szavazattöbbséget szerzett Magánszemély-2. polgármesterjelölt és a szórólap miatt fennállt annak lehetısége, hogy többen, akik a kérelmezıre akarták szavazatukat leadni, állítólagos visszalépésének hírét hallva, nem éltek szavazati jogukkal. A választást követıen vele többen közölték, hogy e miatt nem gyakorolták szavazati jogukat. A felülvizsgálati kérelem nem alapos. A választási eljárásról szóló évi C. törvény (Ve.) 82. /2/ bekezdése értelmében bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet lehet benyújtani jogszabálysértésre hivatkozással, illetve a választási bizottság mérlegelési jogkörben hozott határozata ellen. A kérelmezı felülvizsgálati kérelmében egyrészt a Ve. 3. a./ és d./ pontjában megjelölt választási alapelvek sérelmét jelölte meg jogszabálysértésként, másrészt sérelmezte, hogy az eljárt választási bizottságok elkésettség miatt érdemi vizsgálat nélkül utasították el kifogását. A bíróságnak eljárása során abban a kérdésben kellett állást foglalnia, hogy a kérelmezı kifogása határidıben került-e benyújtásra a HVB-hez. A Ve. 77. /1/ bekezdése értelmében kifogást a választásra irányadó jogszabály, illetıleg a választás és a választási eljárás alapelveinek (3. ) megsértésére
4 4 (a továbbiakban együtt: jogszabálysértés) hivatkozással bárki benyújthat. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésıbb a sérelmezett jogszabálysértés elkövetésétıl számított 2 napon belül megérkezzen. A Ve. 77. /2/ bekezdésének b./ pontja értelmében a kifogásnak tartalmaznia kell a jogszabálysértés bizonyítékait. Nem tévedett a kérelmezı, amikor az Országos Választási Bizottság állásfoglalásában foglaltakat is idézve arra hivatkozott, hogy a kifogás benyújtására nyitva álló határidı kezdete azon idıponttól számítandó folyamatos tevékenység esetében, amely idıpontban a sérelmezett jogszabálysértı tevékenység megszőnt. A bíróság álláspontja szerint azonban a HVB, illetve a TVB jogszabálysértés nélkül jutott arra a következtetésre, hogy a kérelmezı kifogása elkésett. A kérelmezı által sem kifogásolt határozati megállapítás szerint a HVB valamennyi tagja ismerte a kérelmezı által megjelölt, Magánszemély-1. polgármesterjelölt szeptember 30-i dátummal ellátott szórólapját, és a HVB tagjai valamennyien október 1-jén megkapták e szórólapot. A HVB október 4-i ülésén felvett jegyzıkönyvbıl megállapíthatóan a sérelmezett szórólap a faluban visszhangot október 1-jén pénteken keltett. Erre figyelemmel helyesen jutott a HVB és a TVB arra a következtetésre, hogy a sérelmezett jogszabálysértés e napon keletkezett, így e naptól számított 2 napon belül (2010. október 3-án 16 óráig) volt lehetıség kifogás benyújtására. A kérelmezı csupán állította, hogy a jogszabálysértı tevékenységet Magánszemély-1. polgármesterjelölt még október 2. napján 24 óráig folytatta, erre vonatkozó bizonyítékait azonban a Ve. fentebb idézett rendelkezése ellenére nem jelölte meg. A kérelmezı alaptalanul hivatkozott arra, hogy a HVB-nél október 1. napján szóban elıterjesztett kérelmérıl jegyzıkönyvet kellett volna felvenni. A Ve. mint azt a törvény 1. -a célként meghatározza a választási eljárás egységes szabályait tartalmazza, a Ve. pedig nem ad lehetıséget a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló évi CXL. törvény (Ket.) szerinti szóbeli kérelem elıterjesztése kapcsán szabályozott jegyzıkönyv felvételére. A Ket. 13. /1/ bekezdés a./ pontja ugyanis kimondja, hogy a törvény hatálya a választási eljárásra nem terjed ki. A kifogás tartalmi követelményeire vonatkozó Ve. 77. /2/ bekezdésében foglalt rendelkezések szóhasználatából, tartalmából is azon jogalkotói akarat olvasható ki, mely szerint választási kifogás benyújtására kizárólag írásban van lehetıség.
5 5 A kérelmezı kifogását általa sem vitatottan október 4. napján terjesztette elı szabályszerően, így az elkésett. A megyei bíróság a Ve. 84. /2/ bekezdésében elıírt eljárás keretében a sérelmezett határozatot és az azt megelızı eljárást megvizsgálta, amelynek eredményeként megállapította, hogy a TVB sérelmezett határozata jogszabályt nem sért, ezért a Ve. 84. /7/ bekezdésének a./ pontja alapján azt helybenhagyta. A végzés elleni további jogorvoslat lehetıségét a Ve. 84. /10/ bekezdése zárja ki. S z o l n o k, október 10. Dr. Sándorné dr. Nagy Erika sk. bíró Hainfahrt Mártonné dr. sk. a tanács elnöke Dr. Bana Imre sk. bíró Hangszalagról leírva: október 10. Lukács Edit
Fővárosi Ítélőtábla 1.Pk /2014/2.
1.Pk.50.075/2014/2. A Fővárosi Ítélőtábla a P. G. és ügyvéd által képviselt FIDESZ Magyar Polgári Szövetség kérelmezőknek, a Fővárosi Választási Bizottság 2014. október 20. napján meghozott 308/2014. (X.20.)
FELSZÁMOLÁSI ELJÁRÁS AZ ADÓSNÁL VISSZATARTOTT JÓTELJESÍTÉSI GARANCIA JOGI MEGÍTÉLÉSE
FELSZÁMOLÁSI ELJÁRÁS AZ ADÓSNÁL VISSZATARTOTT JÓTELJESÍTÉSI GARANCIA JOGI MEGÍTÉLÉSE I. Az olyan jóteljesítési garancia, amely lehetıvé teszi a megrendelı részére hibás teljesítés esetére a kijavítás költségeinek

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
2015-10KERESKEDELMI ÉLET
Sorban állás nélkül, kevesebb adminisztrációval
Gépjárművel, útlevéllel, személyi- és/vagy erkölcsi igazolvánnyal, kapcsolatos hivatalos ügyintézéseit is az úgynevezett Webes ügysegéd alkalmazása gyorsíthatja, egyszerűsítheti.
Gépjárművel, útlevéllel, személyi- és/vagy erkölcsi igazolvánnyal, kapcsolatos hivatalos ügyintézéseit is az úgynevezett Webes ügysegéd alkalmazása gyorsíthatja, egyszerűsítheti. Teljes körű elektronikus ügyintézést tett elérhetővé a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala nemrégiben. A Webes ügysegéd alkalmazáson keresztül az ügyfelek az alábbi szolgáltatásokat vehetik igénybe: Útlevél ügyintézés a 2013. január 1-jét követően kiállított, elveszett, eltulajdonított, megsemmisült magánútlevél, második magánútlevél, szolgálati útlevél, hajós szolgálati útlevél pótlása iránti kérelem benyújtása, egyúttal az elvesztés, eltulajdonítás, megsemmisülés tényének bejelentése, ha az korábban nem történt meg második magánútlevél kiállítása iránti kérelem benyújtása Gépjármű ügyintézés gépjármű tulajdonváltozásának bejelentése a korábbi tulajdonos által gépjármű forgalomból történő ideiglenes kivonása / forgalomba történő visszahelyezése / forgalomból történő ideiglenes kivonás meghosszabbítása visszahelyezése / forgalomból történő ideiglenes kivonás meghosszabbítása Személyazonosító igazolvány ügyintézés személyazonosító igazolvány elvesztésének, ellopásának, megsemmisülésének bejelentése és pótlása Erkölcsi bizonyítvány ügyintézése hatósági erkölcsi bizonyítvány igénylése hatósági erkölcsi bizonyítvány ellenőrzése tájékoztatáskérés a bűnügyi nyilvántartásban kezelt adatokról Külföldön történő letelepedési szándék bejelentése a személyi adat- és lakcímnyilvántartás hatálya alá tartozó polgárnak azt a tényt, hogy Magyarországot a külföldön történő letelepedés szándékával elhagyja, bármely járási hivatalnál be kell jelentenie, mely bejelentést elektronikus úton is megtehet. Külföldön élő magyar állampolgár lakóhely-változásának bejelentése a külföldön élő magyar állampolgár - a külföldi letelepedésének bejelentését követően - külföldi lakóhely-változásának bejelentését elektronikus úton is megteheti Szállásadói hozzájáruló nyilatkozatok a szállásadó a lakcímbejelentéskor a bejelentkezővel együtt személyesen jelenik meg a szállásadó a lakcímbejelentéshez elektronikusan előzetesen járul hozzá a szállásadó a lakcímbejelentéshez kapcsolódó – a lakcímbejelentés megtörténtéről a bejegyzéssel egyidejűleg - értesítés szolgáltatás igénylését elektronikus úton is előterjesztheti A Webes ügysegéd alkalmazás igénybevételéhez a legtöbb ügytípus esetén Ügyfélkapu regisztráció szükséges. A szolgáltatások igénybevétele előtt be kell jelentkezni az Ügyfélkapuba. Kivételt jelent az erkölcsi bizonyítvány ellenőrzése, ami Ügyfélkapu regisztráció, illetve bejelentkezés nélkül is igénybe vehető. A szolgáltatás költségei A szolgáltatási költségek ügytípus-függőek. A díjat (a lista itt megtekinthető) a kérelem benyújtása előtt elektronikusan kell befizetni banki utalással, vagy az elektronikus fizetési és elszámolási rendszeren keresztül történő bankkártyás fizetéssel: Ügyintézés: START A különböző szolgáltatások ügyintézését innen is indíthatja. Határa van a katának 2015-10-05
Addig maradhat katás adózó a vállalkozás, amíg a munkavállalói létszám nem emelkedik ötven fölé.
Addig maradhat katás adózó a vállalkozás, amíg a munkavállalói létszám nem emelkedik ötven fölé. Ha a létszámnövekedés miatt az adóalany átlagos statisztikai állományi létszáma meghaladta az 50 főt, a kisvállalati adóalanyiság megszűnik a létszámváltozás hónapjának utolsó napjával – mutat rá a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló 2012. évi CXLVII. törvény [ Katv.] 19. § (5) bekezdés h) pontja. Az adóhatóság idevonatkozó tájékoztatója rámutat: a Katv. 2. § 1. pontjában foglalt fogalmi meghatározás szerint – e törvény alkalmazásában – az átlagos statisztikai állományi létszám a Központi Statisztikai Hivatal által kiadott Útmutató a munkaügy-statisztikai adatszolgáltatáshoz című kiadvány 2009. január 1. napján érvényes szabályai szerint meghatározott állományi létszám [ Útmutató]. Átlagos állományi létszám számításáról (Útmutató 5. pontja) Az itt rögzítettek szerint: alapértelmezésben – eltérő rendelkezés hiányában – az átlagos állományi létszám a munkavállalók (munkavégzésre irányuló jogviszonyban állók, egyéni vállalkozó és nem fizetett segítő családtagjai) folyamatosan vezetett létszámnyilvántartása alapján számított mutató. Az átlagolást havonta kell elvégezni az adott hónap naptári napjainak figyelembevételével, vagyis a naponkénti állományi létszámok összegét, a munkarend szerinti pihenőnapokra és ünnepnapokra az azt megelőző munkanap létszámát véve figyelembe, el kell osztani a hónap napjainak számával. Az adott hónap naptári napjainak számával kell osztani abban az esetben is, ha a gazdasági szervezet csak a hónap egy részében működött. Az éves átlagos állományi létszám a leírtak alapján már kiszámított havi átlagos létszámadatok egyszerű számtani átlaga, vagyis éves átlagszámítás esetén 12-vel kell elosztani a havi átlagos létszámadatok összegét. Természetesen az átlagolást abban az esetben is így kell elvégezni, ha az adatszolgáltató működése a vonatkozási időszaknak csak egy részére esett. Az átlagolást tehát havonta kell elvégezni; minden hónap végén – az addig eltelt időszak adatai alapján az év elejétől „halmozottan” – kell meghatározni az átlagos állományi létszámot az éves átlagos állományi létszám számítására vonatkozó szabályok szerint. Példa Ha a kisvállalati adóalanynál a január havi átlagos létszám 30 fő [a hónap minden napján 30 fő, azaz (31 nap x 30 fő) : 31 nap], továbbá a havi átlagos létszám februárban szintén 30 fő, márciusban 40 fő és áprilisban 60 fő, akkor az átlagos statisztikai állományi létszám az egyes hónapok végén a következő: január: 30 fő február: (30 + 30) : 2 = 30 fő március: (30 + 30 + 40) : 3 = 33,33 fő április: (30 + 30 + 40 + 60) : 4 = 40 fő. Ha pedig a példa szerinti adózónál az év hátralévő hónapjaiban (májustól decemberig) újra 30 fő lesz a havonkénti átlagos létszám, akkor az éves átlagos állományi létszám év végén [(30 + 30 + 40 + 60 + (8 x 30)] : 12 = 33,33 fő. Ennek megfelelően az adózó – a létszámkorlát túllépése okán – nem veszíti el a kisvállalati adóalanyiságát, hiszen az adóéven belül az átlagos létszám egyetlen hónap végén sem haladja meg az 50 főt.
Feketemérleg
A sok alkalmazottal működő gazdálkodóknál fordul elő leggyakrabban a feketemunka, mutatják az elmúlt négy és fél év ellenőrzési eredményei.
A sok alkalmazottal működő gazdálkodóknál fordul elő leggyakrabban a feketemunka, mutatják az elmúlt négy és fél év ellenőrzési eredményei. A foglalkoztatást százezernél is többször vizsgálta az adóhatóság 2011 óta, derül ki a hatóság közléséből. A fent nevezett szabálytalan foglalkoztatás miatt a revizorok és a pénzügyőrök mintegy 4 milliárd forint bírságot szabtak ki. Mi alapján vizsgálódtak? Az ellenőrzéseknél a NAV a társhatóságok adatai mellett a közérdekű bejelentések információit is felhasználta. A legjellemzőbb jogsértés A munkáltató egyáltalán nem, vagy csak későn jelenti be a foglalkoztatást. Sokszor a bejelentésre ugyan megtörténik, de nem a valós munkaidőről szólnak a leadott adatok. Egyszerűsített foglalkoztatásnál: itt a legtöbb a szabálytalanság Tipikus eset például, amikor a dolgozó azt állítja, hogy munkáját egyszerűsített foglalkoztatottként végzi, miközben a bejelentése csak az ellenőrzés után, vagy közben történt meg. Olyan is előfordult, hogy az alkalmazott azt sem tudta megmondani, hogy milyen jogcímen dolgozik az adott munkaterületen, de az ellenőrzés után egyszerűsített foglalkoztatottként jelentik be. Hol a legjellemzőbb a visszaélés? Az elmúlt évek tendenciáinak megfelelően továbbra is jellemzően azoknál a munkáltatóknál a leggyakoribbak a visszaélések, ahol az átlagosnál több munkavállalóra van szükség: a mezőgazdasági idénymunkánál, egyéb szezonális munkáknál; vendéglátóhelyeken, strandon, piacon, a termelő- és feldolgozóiparban, és különböző szolgáltatási ágazatokban, fuvarozó cégeknél, valamint építőipari vállalkozásoknál. Mi a munkavállaló „büntetése”? Akit munkáltatója nem jelent be, annak veszélybe kerül a nyugdíja, nem kaphat táppénzt, ha megbetegszik, és hiteligényléskor hiába kér jövedelemigazolást a NAV-tól.
Figyelem! Nem a megbízható a hivatalos
Nem a hatóság kínál direkt marketingen keresztül hitelességet a vállalkozóknak, figyelmeztet a fogyasztóvédelem.
Nem a hatóság kínál direkt marketingen keresztül hitelességet a vállalkozóknak, figyelmeztet a fogyasztóvédelem. Vállalkozói bejelentések érkeztek a közelmúltban a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatósághoz (NFH) félreérthető, összetévesztésre gyanút adó, vállalkozásoknak szóló direkt marketing tevékenységről, értesít közleményben a hivatal. A tevékenységet végző társaság „Megbízható Cég” Tanúsítványt állít ki az őt megkereső vállalkozásoknak, amelynek díja 9900 forint. A fogyasztóvédelemhez forduló vállalkozók arról érdeklődtek, hogy a hatóság vezet-e ilyen irányú nyilvántartást, illetve, hogy a bizonyítványhoz valóban csak térítés ellenében lehet hozzájutni az érintett vállalkozásnak? A hatóság kiemelten felhívja a vállalkozások figyelmét! A fent említett „Tanúsítvány” nem azonos a hatóság által védjegyoltalomban meghirdetett Fogyasztóbarát Vállalkozás Tanúsítvánnyal, vagy akár a Pozitív Listás igazolással. A Fogyasztóbarát Vállalkozás védjegy odaítélése pályázati rendszerben működik, a sikeresnek minősített vállalkozás jogosultságot szerez a „Fogyasztóbarát Vállalkozás” védjegy viselésére. A pályázat benyújtása nem jár díjfizetési kötelezettséggel. Mindkét tanúsítványról a hatóság honlapjáról tájékozódhat bővebben
PÁLYÁZAT – Idén még a mostani feltételekkel
A program kedvezményes forrásaira év végéig a jelenleg is ismert feltételekkel lehet pályázni a vállalkozásoknak. A program kedvezményes forrásaira év végéig a jelenleg is ismert feltételekkel lehet pályázni a vállalkozásoknak. Bár a Növekedési Hitelprogram (NHP) jövőre is lehetőséget kínál a vállalkozóknak, az igénybevétel feltételei változhatnak, hivatkozik megkérdezett szakértőjére az Origo. A jelenleg elérhető hitelösszeg várhatóan növekedni fog, véli a szakember, „…mivel egyrészt a Magyar Nemzeti Bank (MNB) lehetővé tette az NHP+ keret NHP hitelekre történő felhasználását, másrészt a tervezettek szerint október végén újraoszthatják az egyes hitelintézeteknek allokált, de fel nem használt kereteket az aktívabb szereplők közt” Hogyan? Amennyiben egy cég jogosult a Növekedési Hitelre, a bank maximum 2,5 százalékos éves kamatot kérhet a finanszírozásért cserébe, írja a Bankmonitor. A Növekedési Hitel: - a teljes futamidőre rögzített max. 2,5%-os kamatot kínál - rendkívül kedvezőnek számít a piacon - az első konstrukció, amit vizsgálni kell A bankok adhatnak eltérő ajánlatokat a 0%-2,5%-os sávon belül,így fontos több bank ajánlatát is megversenyeztetni. Mire? A kedvezményes Növekedési Hitel felhasználható: - Beruházás finanszírozásra - Részesedés vásárlásra - Forgóeszköz-finanszírozásra (készlet és vevőkövetelés) - EU-s támogatás előfinanszírozására - Pénzügyi lízingre - Vevőkövetések faktorálására - Korábban felvett forint vagy deviza alapú beruházási és forgóeszköz-finanszírozási hitel, EU-s támogatás előfinanszírozás, illetve pénzügyi lízing kiváltására A hitelkiváltás azt jelenti, hogy egy meglévő vállalati hitel lecserélhető a kedvezményes Növekedési Hitelre. Ha valaki a mostani hitelre 4% kamatot fizet, akkor a teljes hitelösszeg legalább 1,5%-át megspórolhatja évente a sokkal olcsóbb, maximum 2,5%-os kamatozású Növekedési Hitellel. Mennyit? A választható futamidő beruházási hitel esetén maximum 10 év, forgóeszköz hitel esetén pedig maximum 3 év. Lehetséges a hitelt lejárat előtt ingyenesen visszafizetni (előtörleszteni). A Növekedési Hitelprogramon keresztül minimum 3 millió, legfeljebb 10 milliárd forint vehető fel. Mivel a bank ugyanolyan kockázatminősítést végez, mint más piaci vállalati hitelek esetén, megszabhat további feltételeket is. Vállalkozásoknak nyújtott ingyenes hitelügyintézések során többjelentős különbséggel is lehet találkozni a bankok között, figyelmezet a szakportál Pályázat – Most még így, jövőre másképp?
Fejlődéshez, előrelépéshez alkalmas pályázati program forrásait év végéig a jelenleg is ismert feltételekkel igényelhetik a vállalkozások. Fejlődéshez, előrelépéshez alkalmas pályázati program forrásait év végéig a jelenleg is ismert feltételekkel igényelhetik a vállalkozások. A pályázattal kapcsolatos legfrissebb információkat és a részleteket ezen az oldalunkon mutatjuk. Online pénztárgép – Csakis adatszolgáltató számlázó programmal 2015-10-09
2016. január 1-től a számlázó programnak „adóhatósági ellenőrzési adatszolgáltatás” elnevezésű funkcióval kell rendelkeznie. 2016. január 1-től a számlázó programnak „adóhatósági ellenőrzési adatszolgáltatás” elnevezésű funkcióval kell rendelkeznie. A törvény A számla és a nyugta adóigazgatási azonosításáról, valamint az elektronikus formában megőrzött számlák adóhatósági ellenőrzéséről szóló 23/2014. (VI. 30.) NGM rendelet (továbbiakban: Rendelet) a 2016. január 1-jétől hatályos 11/A. §-a értelmében A funkció A számlázó programnak olyan önálló, de a programba beépített, „adóhatósági ellenőrzési adatszolgáltatás” elnevezésű funkcióval kell rendelkeznie, amelynek elindításával adatexport végezhető a)a kezdő és záró dátum (év, hónap, nap) megadásával meghatározható időszakban kibocsátott, illetve b)a kezdő és a záró számlasorszám megadásával meghatározható sorszámtartományba tartozó számlákra. A Rendelet 2. § 5. pontja értelmében e jogszabály alkalmazásában adatexport az adóalany által elektronikus adathordozón tárolt adatoknak az adóhatóság rendelkezésére bocsátása a Rendelet 2. melléklete szerint és a 3. mellékletében meghatározott adatszerkezetben. A funkció neve: adóhatósági ellenőrzési adatszolgáltatás A 2016. január 1-től használatos funkciónak önállóan működőnek, másrészt a számlázó programba beépítettnek kell lennie, ettől eltérni nem lehet. (A többfunkciós, moduláris felépítésű szoftverek „határainak” kijelölése a fejlesztő döntése. Nem kifogásolható, ha egy szoftver az adatexportot az adott rendszer egyes komponenseinek egymás után vagy egymással párhuzamosan történő használatának eredményeképpen hajtja végre. Mely programokra terjed ki a kötelezettség? Minden olyan számlázó programra, amellyel olyan számlát állítanak ki, amelyre az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 158/A. §-a alapján a belföldi szabályok az irányadóak, abban az esetben is, ha csak áfa-regisztrált adóalanyról van szó, illetve, ha ez utóbbi ideiglenesen nem folytat belföldön adóköteles ügyletet. Nem terjed ki ugyanakkor a Rendeletben meghatározott kötelezettség a Rendelet 1/A. §-a értelmében arra az adóalanyra, aki (amely) belföldön nem regisztrált, mivel az ún. egyablakos rendszeren keresztül teljesíti a belföldi áfa fizetési kötelezettségét. Mi van a felhasználói dokumentációban? Tartalmaznia kell a számlázó program működésére, használatára vonatkozó részletes leírást és a számlázó program valamennyi funkciójának ismertetését, továbbá a számlázó program funkcióinak módosítása esetén az értékesítő, rendelkezésre bocsátó köteles gondoskodni arról, hogy a vevő, felhasználó rendelkezésére álljon a dokumentáció funkciómódosítást leíró kiegészítése, módosítása. Ennek megfelelően a felhasználói dokumentációnak a számlázó program valamennyi funkciójának működését ismertetni kell, ideértve az „adóhatósági ellenőrzési adatszolgáltatás” funkciót is. …programmódosítás Így abban az esetben, ha a már használatba vett számlázó programban az „adóhatósági ellenőrzési adatszolgáltatás” funkció, mint módosítás kerül megvalósításra, akkor a felhasználói dokumentáció kiegészítendő, illetve módosítandó. A Rendelet 10. § (2) és (5) bekezdése értelmében a dokumentáció kiegészítését, illetve módosítását abban az esetben is el kell végezni, ha az adóalany saját fejlesztésű programot használ. Az adózónál a számlázó program „adóhatósági ellenőrzési adatszolgáltatás” funkciójának alkalmazásával megvalósuló adatexportra csak eseti jelleggel, adóhatósági ellenőrzés keretében kerül sor. Meddig felelős a számla kiállítója? Az adatszolgáltatás Rendelet szerinti, megfelelő tartalommal és szerkezetben történő teljesítése azon ellenőrzött adóalany felelőssége, akinek (amelynek) a nevében a számlát kiállítják. Ugyanakkor, hogy az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 172. § (1) bekezdés h)pontja értelmében az adózó mulasztási bírsággal sújtható, ha a külön jogszabályban meghatározott feltételek megsértésével állít elő és/vagy hoz forgalomba nyomtatványt, számlázó programot. Amennyiben tehát a számlázó program nem felel meg a Rendelet követelményeinek – így például nem rendelkezik „adóhatósági ellenőrzési adatszolgáltatás” funkcióval –, úgy a számlázó programot előállító, forgalmazó adózó felelőssége is felmerülhet. További részletek Az adatszolgáltatást a számlázó program alkalmazásával kiállított számlák (ideértve a módosító és az érvénytelenítő számlákat is) tekintetében kell teljesíteni. A szolgáltatandó adatok köre nem bővebb az előállított számlákon ténylegesen feltüntetett adatoknál. A Rendelet 3. melléklete szerinti XSD séma azt az egységes adatszerkezetet határozza meg, amelyben a kiállított számlákban szerepeltetett adatok az adatexport során szolgáltatandóak. A séma úgy lett kialakítva, hogy az – lehetőség szerint – az adózó által a számlán szerepeltetett valamennyi lehetséges adatot tartalmazza. A gyakorlat bizonyos esetekben megköveteli – például akkor, ha az exportált adatállomány rendkívül nagyméretű – a Rendelet pedig kifejezetten nem tiltja, hogy az „adóhatósági ellenőrzési adatszolgáltatás” több fájlra darabolja a szolgáltatandó adatokat. Az adatszolgáltatásra kötelezett adózó felelőssége, hogy a részletekben végrehajtott adatszolgáltatás teljes körű legyen és megfeleljen az előírásoknak. 2016. január 1. előtt kiállított számlák: A 2016. január 1-jét megelőzően kiállított számlák tekintetében a számlázó programnak nem kötelező az adatexportot biztosítani. Ezzel együtt a 2016. január 1-jén vagy azt követően kiállított, de egy korábbi számlát módosító, érvénytelenítő számla vonatkozásában az adatexportot már biztosítani kell. Természetesen az adózó dönthet úgy, hogy a 2016. január 1-jét megelőzően kiállított számlák esetében is biztosítja az „adóhatósági ellenőrzési adatszolgáltatás” funkció használatával történő adatexportot, tájékoztat az adóhatóság.
CSONGRÁD megye – Rendezvények, képzések, üzleti tippek
A vállalkozások szabályos és rentábilis működését segítő képzéseket, tájékoztató előadások szervez szakértők bevonásával a KISOSZ Csongrád megyei tagegyesülete.
A vállalkozások szabályos és rentábilis működését segítő képzéseket, tájékoztató előadások szervez szakértők bevonásával a KISOSZ Csongrád megyei tagegyesülete. Közzétette év égéig szóló rendezvénylistáját a Csongrád Megyei Kereskedők és Vendéglátók Egyesülete. Az egyesület szervezésében zajló eseményeket, képzéseket, szakmai és hatósági tájékoztatókat a megyei KISOSZ tagjai díjmentesen vagy kedvezményes feltételekkel látogathatják. ( A tagfelvételről és a csatlakozás módjáról ezen az oldalon tájékozódhat.) A tagegyesület által közzétett tájékoztató: „A rendezvények között rövid képzések, több alkalomból álló tanfolyamok és előadások egyaránt találhatók A programokon tagjaink díjmentesen vagy kedvezményesen vehetnek részt, azonban szinte minden rendezvény a nem tag vállalkozók számára is nyitott és kedvező díjjal látogatható. Programismertetők (A részleteket az egyes címekre kattintva találja) Forgalomnövelő tippek kereskedőknek/Forgalomnövelő tippek vendéglátósoknak Az interaktív előadások során arról lesz szó, hogy milyen eszközökkel, ötletekkel lehet növelni a forgalmat az üzletben vagy a vendéglátóhelyen. Nem csak marketing, de értékesítési és humán kérdésekre is kitérünk, megvalósítható ötleteket szeretnénk bemutatni. Annyiban több mint egy előadás, hogy ott helyben is lehet kérdezni, és később még van lehetőség egy órás egyéni konzultációra is. Bírságmegelőző képzés Elsősorban kereskedő és vendéglátó vállalkozásoknak, akik vagy már kaptak hatósági bírságot, vagy eddig nem volt büntetésük és szeretnék is megelőzni azt. Gyakorlott vállalkozóinknak is ajánljuk! Még az év végi dömping előtt érdemes jönni, hiszen a nagy hajrában nem csak kevés idő jut erre, de a hatósági ellenőrzések is erősödni fognak, tehát fel kell készülni még előtte. Üzleti terv készítése a gyakorlatban Akik még nem készítettek írásos üzleti tervet, esetleg tanulták, de a tanulmányokon kívül máskor nem írtak ilyen tervet. Azoknak is ajánljuk, akik nem csak muszájból szeretnének üzleti tervet készíteni egy pályázathoz vagy banki hitelhez, hanem valóban át akarják gondolni és megtervezni a vállalkozásuk működését. Generációváltás, vállalkozás átadása- tudnivalók Sok tagunk egyéni vállalkozó, így rájuk fókuszál az előadás, de társas vállalkozások számára is hasznos, szektortól függetlenül. Jogi, számviteli, humán és adminisztratív feladatokról, lehetőségekről esik szó. Bemutatkozik a KISOSZ Vállalkozássegítő Központ Minden vállalkozónak, akinek akár most, akár később szüksége lehet szakemberek segítségére, és nem akar időt tölteni azzal, hogy megbízható, hozzáértő partnereket keressen. A VSK célja, hogy minősített partnerek segítségével azonnali segítséget nyújthassunk több területen, mint pl. kockázatértékelés, HACCP, reklámanyagok, internetes marketing, biztosítások, hitelek, ingatlan. A rendezvény díjmentes a KISOSZ tagok számára, helyszíni konzultációs lehetőséggel. A programokhoz a jelentkezési lapot itt éri el. Tagoknak díjmentes vagy kedvezményes tájékoztatók, képzések, üzleti tippek 2015-10-12
A vállalkozások szabályos és rentábilis működését segítő képzéseket, tájékoztató előadások szervez szakértők bevonásával a KISOSZ Csongrád megyei tagegyesülete. Közzétette év égéig szóló rendezvénylistáját a Csongrád Megyei Kereskedők és Vendéglátók Egyesülete. A kínálatból: Forgalomnövelő tippek kereskedőknek és vendéglátósoknak; Bírságmegelőző képzés; Üzleti terv készítése gyakorlatban. A további részletekért lépjen erre az oldalunkra. Papír alapú számlák – papíron is bemutathatók 2015-10-10
Ellenőrzéskor másképp lehet rendelkezésre bocsátani a kizárólag papír alapon és másképp az elektronikusan befogadott és megőrzött számlákat. Ellenőrzéskor másképp lehet rendelkezésre bocsátani a kizárólag papír alapon és másképp az elektronikusan befogadott és megőrzött számlákat. Amint arról már a Kereskedelmi Életben is tájékoztattunk, 2016. január 1-jétől megváltoznak a számlázó programokkal szembeni követelmények. Adatexportra alkalmasnak kell lennie az online pénztárgépekben futó számlázó programnak. Alább azt ismertetjük, hogy ellenőrzésekkor milyen kötelezettségbeli különbségek merülhetnek fel a kétféle számlázási módszer között. Amint az az adóhatóság tájékoztatójából kiderül, a 2/2015. (II. 3.) NGM rendelettel módosított, a számla és a nyugta adóigazgatási azonosításáról, valamint az elektronikus formában megőrzött számlák adóhatósági ellenőrzéséről szóló 23/2014. (VI. 30.) NGM rendelet (továbbiakban: Rendelet) 11/A. §-a alapján 2016. január 1-jétől minden számlázó programnak rendelkeznie kell egy olyan önálló, de a programba beépített, „adóhatósági ellenőrzési adatszolgáltatás” elnevezésű funkcióval, amelynek elindításával adatexport (*) végezhető - a kezdő és záró dátum (év, hónap, nap) megadásával meghatározható időszakban kibocsátott számlákra, illetve - a kezdő és a záró számlasorszám megadásával meghatározható sorszámtartományba tartozó számlákra. A hivatkozott, számlázó programokra vonatkozó – 2016. január 1-jétől hatályos – előírás abban az esetben is alkalmazandó, ha az adóalany a számlázó programmal előállított és papírra nyomtatott számlái tekintetében nem él – a Rendelet 17. § (1) bekezdése szerint teljesíthető (**) – elektronikus adatállományként való megőrzés lehetőségével. Ennek megfelelően az adóhatóság ellenőrzése során a számlakibocsátásra kötelezett adóalanynak, az általa használt számlázó programmal – a 2016. január 1-jén illetve azt követően – kibocsátott számlák adatait a Rendelet 2. melléklete szerint és a Rendelet 3. mellékletében meghatározott adatszerkezetben kell tudnia az adóhatóság rendelkezésére bocsátani, függetlenül attól, hogy azt milyen formában (papíron vagy elektronikus formában) őrizte meg. Fontos! A rendelet ezen szabálya és – az ugyancsak adóhatósági ellenőrzés céljából történő adatátadást szabályozó – 19. §-a (***) nem ugyanarra a bizonylati körre vonatkozik. Utóbbi rendelkezés a számlázó programmal előállított számlák mellett alkalmazandó az adóalany nyomtatvány felhasználásával kibocsátott és elektronikusan megőrzött számláira és az adóalany által befogadott elektronikus számlákra, valamint az adóalany olyan papír alapú, befogadott számláira is, amelyeket elektronikusan őriz. Az ellenőrzött adóalany által befogadott, és elektronikus formában megőrzött számlák adóhatósági ellenőrzés céljából történő rendelkezésre bocsátására vonatkozó előírások alapján elfogadható, ha a kizárólag képi információként tárolt számlákat az adózó pdf formátumban bocsátja rendelkezésre. Az ellenőrzött adóalany által befogadott, kizárólag papír alapon megőrzött számlákat – amennyiben a papír alapon történő tárolás a jogszabályi előírásoknak megfelel – az adóalanynak nem kötelező elektronikusan rendelkezésre bocsátania. ------------------------------------------------------------------------------------------------- (*) A Rendelet 2. § 5. pontja értelmében adatexportnak minősül az adóalany által elektronikus adathordozón tárolt adatoknak az adóhatóság rendelkezésére bocsátása a Rendelet 2. melléklete szerint és a 3. mellékletben meghatározott adatszerkezetben. (**) A Rendelet 17. § (1) bekezdése értelmében a számlázó programmal előállított és papírra nyomtatott számla, valamint a számítógéppel előállított és papírra nyomtatott nyugta kibocsátónál maradó példánya - papírra nyomtatás helyett - elektronikus adatállományként is megőrizhető, feltéve, hogy a megőrzés a digitális archiválás szabályairól szóló 114/2007. (XII. 29.) GKM rendelet rendelkezései szerint, annak 3. § a) vagy b) pontjában meghatározott mód valamelyikeként történik. (***) A Rendelet 19. §-a értelmében az adóhatósági ellenőrzés céljából az adóalany az xml formátumban megőrzött számla adatait a 2. melléklet szerint és a 3. mellékletben meghatározott adatszerkezetben, az egyéb elektronikus formában megőrzött számla esetében a 2. melléklet szerint és a 3. mellékletben meghatározott adatszerkezetben, vagy pdf formátumban köteles rendelkezésre bocsátani.
Foglalkoztatási szabályok – Módosítás várható!
A Munka törvénykönyve és más foglalkoztatási szabályok módosítására tett javaslatot a kormány.
A Munka törvénykönyve és más foglalkoztatási szabályok módosítására tett javaslatot a kormány. Nyilvánosak lettek a Munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény egyes részeinek megváltoztatására vonatkozó javaslatok. Az idén hároméves törvény átalakítását az időközben született alkotmánybírósági döntésekkel és uniós jogharmonizációval indokolja a kormány, tudta meg a napi.hu. Egyebek mellett a szabadság kérdése módosul például a nők foglalkoztatásakor. A tervez több ponton módosítja, pontosítja a munkaidő fogalmát, a pihenőnap kiadására való szabályokat. A módosítás a végkielégítés megváltoztatásáról is rendelkezik. (Végkielégítés jelenleg a munkáltató felmondása, illetve a munkáltató jogutód nélküli megszűnése esetén jár. A módosítás a munkavállaló azonnali hatályú felmondása - a munkáltató jogsértése - esetén is kötelezővé teszi a végkielégítést. Sőt, a munkavállalót - azonnali hatályú felmondása esetén - a felmondási időre járó távolléti díj is megilleti.) Annak ellenére, hogy a törvénycsomag csak az elkövetkező hetekben kerül a parlament elé, az új szabályokat a tervek szerint 2016 januárjától már alkalmazni kell. A következőkre kattintva részletek - olvashatók a törvényjavaslat általános indoklásában
PÁLYÁZAT – Érdemes figyelni a soron következőkre
Év gégéig még 28 pályázatot hirdetnek meg a Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program (GINOP) keretén belül. Figyelje a Kereskedelmi Élet-et, mert továbbra is hírt adunk a megjelent kiírásokról!
Év gégéig még 28 pályázatot hirdetnek meg a Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program (GINOP) keretén belül. Figyelje a Kereskedelmi Élet-et, mert továbbra is hírt adunk a megjelent kiírásokról! Október elejéig mintegy ötezer pályázat érkezett a mikro-, kis- és középvállalkozásoktól (mkkv) a GINOP keretében eddig meghirdetett 631 milliárd forint forrásra, hivatkozott Rákossy Balázs európai uniós források felhasználásért felelős államtitkár nyilatkozatára a kormányportál. Idén a rendelkezésre álló 2700 milliárd forint egyharmada, 900 milliárd forint válik elérhetővé az mkkv-knak gazdaságfejlesztésre, foglalkozásbővítésre, illetve kutatási, fejlesztési és innovációs célok (K+F+I) megvalósítására. Jövőre - az uniós támogatások mellett - nulla százalékhoz közeli kamatozású kedvezményes hitelekkel is támogatják a gazdasági fejlesztéseket, tette hozzá az államtitkár. Kamattámogatásra 750 milliárd forint áll majd rendelkezésre, s bár a támogatások elsődleges kedvezményezettjei az mkkv-k, azok a nagyobb vállalkozások is forrásokhoz juthatnak, amelyek jelentős kisbeszállítói körrel rendelkeznek.
Nézzen utána, Ön mit kínál(na)!
Előzze meg tudatos vásárlóit és igyekezzen már előttük áttanulmányozni két termékféleség minősítéséről készült listát. Előzze meg tudatos vásárlóit és igyekezzen már előttük áttanulmányozni két termékféleség minősítéséről készült listát. Energiaitalok és kávék összehasonlító vizsgálatát végezte el a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság (NFH). A vizsgálat célja egyrészt az volt, hogy kiderüljön, a boltokban kapható energiaitalokban valóban annyi koffein van-e, amennyit a címkén feltüntettek, másrészt az Élelmiszer és Vegyipari Laboratórium megvizsgálta azt is, hogy az energiaitalok koffeintartalma mennyi az őrölt kávékhoz, illetve az instant kávékeverékekhez képest. Az őrölt és instant kávék mérési eredményeit itt találja. Az energiaitalok mérési eredményeiről ezen az oldalon tájékozódhat. Ki vigye tovább a családi vállalkozást?
Megkerülhetetlen és számtalan családi vállalkozásnál már sürgető a kérdés: az alapítók leköszönnének, de ki vigye tovább a céget?
Megkerülhetetlen és számtalan családi vállalkozásnál már sürgető a kérdés: az alapítók leköszönnének, de ki vigye tovább a céget? Egy nemrég lezajlott konferencián – amelyen sikeres tradicionális családi vállalkozások jelenlegi képviselői is vendégelőadók voltak – kiderült: az utódlás kérdésével tudatosan kell foglalkozni. Értékmegőrzés, szülői példamutatás Már a cég alapításakor fontos elkezdeni az utódlástervezést, hogy az értékteremtő folyamatot az értékek megőrzése és átadása követhesse, emelte ki mondandójában dr. Heidrich Balázs,a Budapesti Gazdasági Főiskola dékánja – derül ki a konferenciát szervező bpv Jádi Németh Ügyvédi Iroda szakmai blogjából. „… Az esemény díszvendége, Habsburg Györgyfőherceg megosztotta a vendégekkel, mit jelent számára a családon belüli értékek, feladatok, felelősség és hagyományok átadása. Számára a szülői példamutatás a legfontosabb, mondta. Szenvedély és gondoskodás A fórum egyik fővédnöke – a testvérévela Zwack Unicumot hatodik generációként vezető– Zwack Izabella szerint a családi vállalkozás a szenvedélyről és a gondoskodásról szól. Édesapjától megtanulta, hogy a végrendelkezés milyen fontos, és bár ő volt az egyik legfiatalabb résztvevő a panelbeszélgetésekben, természetes könnyedséggel beszélt a végrendeletéről. Ezzel szembenMolnár Ferenc , az Ilcsi Szépítő Füvek tulajdonosa azt emelte ki, az ő életében egy sorsfordító súlyos betegség hozta meg a fordulatot, amely után már teljesen másként tekint családjára és vállalkozására, valamint az utódlástervezés fontosságára. A másik fővédnök, a cégét a testvérével alapító dr. Kürti Sándor kifejtette, ő amerikai üzleti tanulmányokat folytató diákok motivációját olvasva döbbent rá, hogy maradandót kell alkotnia az életében. Ezt látja mindenkiben, aki a panelbeszélgetéseken részt vettek. Ő és testvére a KÜRT Zrt. alapításakor édesanyjuknak akartak megfelelni. Akkor is ez járt a fejükben, amikor első bevételükből iskolát alapítottak. Fia, Kürti Tamás a KÜRT Akadémia vezetésében teljesedik ki igazán. Jaksity György , a Concorde Csoport alapítója, igazgatóságának elnöke, a Budapesti Értéktőzsde egyik alapítója kifejtette, cselekvőképtelen gyermekei mellett kiemelten fontosnak tartja az értékmegőrzést és -átadást, ám véleménye szerint nem célravezető, ha egy vállalkozás az utódok ölébe hullik. Fontosnak tartja a közeledést a civil szféra felé, akár alapítványok útján. Csak ha tényleg akarják Több résztvevő is hangsúlyozta, rendkívül fontos, hogy az utódok csakis saját elhatározásukból döntsenek úgy, hogy bekapcsolódnak a családi vállalkozásba. Hárman is meséltek erről. S. Hegyi Lucia, a Luan by Lucia Divatház alapítója és vezető tervezője a lánya, Sümeghy Claudia aktívan vesz részt a vállalkozás vezetésében. Dr. Losó József, a Mirelite Mirsa Zrt. igazgatósági elnöke teljesen átadta cége vezetését gyermekeinek. Pintér Katalin, a Gerbeaud Gasztronómia ügyvezető igazgatója szinte teljesen szabad kezet adott a gyermekeinek legújabb családi vállalkozásuk, az Émile étterem vezetésében. Az utódlástervezés lényeges eleme Dr. Virág Judit, a Virág Judit Galéria tulajdonosa kiemelte: egyik lánya aktívan bekapcsolódott már a galéria vezetésébe. Számukra lényeges kérdés, hogy a más családnevet viselő lánya hogyan tudná esetlegesen majd továbbvinni az alapító nevével és személyével egybeforrt galériát és aukciósházat. Ennél azonban még fontosabb kérdésnek tartja dr. Virág Judit, hogy az évtizedek során szerzett tudást és információt, „know-how”-t, amely tulajdonképpen legnagyobb részben csupán írásos lenyomat nélkül az alapító fejében és emlékezetében létezik, hogyan is tudja továbbadni lányának. Van, hogy külső segítség kell hozzá Debreczeni Mónika, a Vylyan pincészet vezetője kifejtette, hogy annak idején, amikor férje megalapította a pincészetet, tudatosan választotta a Villány középkori nevét takaró Vylyan-t, hogy az utódok neve a márkanévre tekintettel ne okozzon bonyodalmat. A birtokigazgató elmondta, hogy alapító férjét mindig is nagyon foglalkoztatta az utódlás kérdése, sokat beszélgettek a témáról. Mégis, amikor Debreczeni Pál tragikus hirtelenséggel elhunyt, végrendelet hiányában évekig elhúzódó örökösödési per várt a feleségére. Az évek során megtanulta, hogy ebben a kérdésben nagyon fontos a külső szakértők segítsége. Szabó Antal, a családi vállalkozásból mára a legnagyobb hazai festékgyárrá vált Poli-Farbe ügyvezető igazgatója és tulajdonosa szintén kiemelte a külső szakértők szerepét. Mára elérte, hogy olyan management vezeti a vállalkozást, hogy a tulajdonos nélkül is képes (lenne) tovább működni és fejlődni. Gyermekei mindeddig nem kapcsolódtak be aktívan a vállalkozás vezetésébe, de az ügyvezető kiemelten fontosnak tartja, hogy az értékrendet továbbvigyék, melynek csupán egy szelete a vállalkozás.”, fogalmazódik meg a szakértői blogban.
Cégutódlás – Tervezni muszáj 2015-10-16
Megkerülhetetlen és számtalan családi vállalkozásnál már sürgető a kérdés: az alapítók leköszönnének, de ki vigye tovább a céget? Tradicionális családi vállalkozások mai képviselői saját példáikon keresztül mondják el tapasztalataikat, meglátásaikat. Mutatjuk ezen az oldalunkon. VESZPRÉM megye – Gasztrotérkép vendéget hozhat
Környékbeli vendéglátósok és borászok rendhagyó és kreatív gasztronómiai térképet adtak ki annak bizonyságául, hogy augusztus után is van élet a Balaton mellett.
Környékbeli vendéglátósok és borászok rendhagyó és kreatív gasztronómiai térképet adtak ki annak bizonyságául, hogy augusztus után is van élet a Balaton mellett. Tihany – Balatonfüred – Csopak – Paloznak – Alsóörs vállalkozói a kiadvánnyal is bebizonyítják, érdemes a Balatont strandszezon után is felkeresni, írta meg a travelo.hu. Mostantól egy térképen nyomon követhető, hogy milyen izgalmas programokkal, ajánlatokkal várják a látogatókat a vendéglátóhelyek, pincészetek a régióban – ősszel és télen is. A térképen minden információ megtalálható, ami fontos a vendégek számára: az őszi-téli nyitva tartás, elérhetőségek, online felületek és egy rövid leírás a vendéglátóhelyekről. Kis piktogramokkal feltüntetik azt is, hogy van-e gyerekmenü, panoráma, borospince, és hogy kutyabarát-e az adott hely. A kiadvány teljesen ingyenes, és a résztvevő éttermek és pincészetek, valamint a Balatonfüred – Veszprém régióban található szállodák és turisztikai pontok terjesztik. Vendéghozó ötlet őszre, télre
Környékbeli vendéglátósok és borászok rendhagyó és kreatív gasztronómiai térképet adtak ki annak bizonyságául, hogy augusztus után is van élet a Balaton mellett. Tihany – Balatonfüred – Csopak – Paloznak – Alsóörs vállalkozói a kiadvánnyal is bebizonyítják, érdemes a Balatont strandszezon után is felkeresni. Ha érdekli az ötlet, lapozzon erre az oldalunkra. Élelmiszer-felügyeleti díj – Van, akiknek újra?
Visszaállíthatják az élelmiszer-felügyeleti díj megfizetésének kötelezettségét. Visszaállíthatják az élelmiszer-felügyeleti díj megfizetésének kötelezettségét. A díjat félmilliárd forintos forgalom alatt nem kellene fizetni (!), míg a 300 milliárd forintos bevétel után 6 százalék lenne. A két véglet között sávosan változna a teher, értesült kormányzati és piaci forrásokból a Népszabadság. A közelmúlt és a jelen A napilap megírta, a kabinet múlt hét végén arról tájékoztatott, hogy a luxemburgi Európai Bírósághoz fordul a bizottsággal szemben, azt kifogásolva, hogy a brüsszeli testület nemrégiben tiltott állami támogatás erős gyanújával felfüggesztette az idén év elejétől életbe lépett új élelmiszerlánc-felügyeleti díjat és arra kéri a bíróságot, hogy semmisítse meg Brüsszel döntését, hogy a kormány beszedhesse ezt a sarcot – ami a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (NÉBIH) költségvetésének alapja, értékeli a hírt a napilap. Jó hírünk is van a kkv-nak
Csökkennek az adminisztrációs terhek a módosuló értékhatárok miatt – de lesznek, akik később nem tudnak majd osztalékadót fizetni.
Csökkennek az adminisztrációs terhek a módosuló értékhatárok miatt – de lesznek, akik később nem tudnak majd osztalékadót fizetni. Mindenképpen pozitívan érintik a kis- és középvállalkozásokat – tehát a magyar cégek 90 százalékát – a 2016. január 1-től hatályos új számviteli törvény változásai, hiszen az értékhatár-módosításoknak köszönhetően csökkennek majd az adminisztrációs terheik, írja a LeitnerLeitner adótanácsadó cég szakmai blogja. Az új szabályozást érdemes már most alaposan átnézni, hiszen a negatív eredménytartalékkal rendelkező cégek nem tudnak majd osztalékot fizetni a 2016. év adózott eredményéből, figyelmeztet a szakértő, Siklós Márta. Kiket igen és kiket nem érint a törvény? A törvény hatálya kiterjed a gazdaság minden olyan résztvevőjére, amelynek működéséről a gazdaság más szereplői tájékoztatást igényelnek, ugyanakkor a változások nem érinti az egyéni vállalkozókat, EVA, KATA, KIVA szerinti adózókat sem. A változások okai A módosítások főként az uniós irányelveknek megfelelő egységesítést célozzák. Ezenfelül az is cél volt, hogy a magyar értékhatárok közelítsenek az uniós értékhatárokhoz, és a Ptk. és az adózással kapcsolatos jogszabályi változások miatt is szükség volt a törvény újragondolására. Értékhatár-változások a beszámolók típusai szerint Az új szabályozás egyik legfontosabb eleme, hogy jelentősen emelkednek a beszámolótípusokra vonatkozó értékhatárok. A módosításoknak köszönhetően számos vállalat kedvezőbb feltételekkel és kevesebb adminisztrációval készítheti el az éves beszámolóját. A gyakorlatban az értékhatár növekedésekkel egyszerűsödik a vállalkozások jelentős részének a beszámoló-készítési kötelezettsége. Lesznek, akik eddig pl. konszolidált beszámolót készítettek (jellemzően vállalatcsoportok), de a továbbiakban erre nem lesz szükségük. A magyarországi vállalkozói szerkezetet figyelembe véve a vállalkozások legalább 90 százaléka bele fog férni az éves beszámoló, illetve egyszerűsített éves beszámoló kategóriákba. Az osztalékfizetést érintő változás További fontos változás, hogy megszűnik a mérleg szerinti eredmény kategóriája a beszámolóban. Az osztalék forrása 2016-tól az előző üzleti évi adózott eredménnyel kiegészített szabad eredménytartalék lesz. Tehát a 2017-es üzleti évben a 2016-os adózott eredmény és a szabad eredménytartalék összege lehet a kivehető osztalék maximális értéke. Az előbb ismertetett változás azért fontos, mert az osztalék kifizetése és könyvelése így merőben megváltozik. Az eddigi szabályozás szerint az éves beszámoló elkészítése és elfogadása után a cégek a taggyűlésen vagy közgyűlésen döntöttek az osztalék mértékéről. A döntés megszületése után a beszámolót még egyszer el kellett készíteni, hiszen vissza kellett könyvelni még a tárgyévre az osztalék mértékét. Ez a gyakorlatban azt jelentette, hogy a 2014-es beszámolóba a 2015 májusi döntések utólag kerültek be. 2016-tól az osztalékról meghozott döntést nem lehet majd visszakönyvelni, tehát a 2017 májusában meghozott döntés az adott évben, azaz 2017-ben kerül majd be a cégek könyvelésébe. A vállalkozásoknak ezután negatív eredménytartalék esetén nem lesz lehetőségük osztalékfizetésre, csak akkor, ha a pozitív adózott eredmény összege meghaladja a negatív eredménytartalék értékét. Ezért már az előző év végén meg kell nézniük a vállalkozásoknak, hogy a belső tőkeszerkezet lehetővé teszi-e az osztalék kifizetését, az eredménytartalék sort pedig érdemes az osztalékfizetési döntést megelőzően rendezni, amennyiben arra szükség van. Ha a cégeknek van miből ezt megtenni, pl. van tőketartalék, akkor azt még az üzleti év zárása előtt át kell vezetnie a vállalkozásoknak a negatív eredménytartalék ellentételezésére. Ehhez azonban az szükséges, hogy a tulajdonosok az eredménytartalék rendezéséről még a fordulónap előtt határozatot hozzanak. Ha ezt nem teszik meg, akkor nem áll fent az osztalékfizetés feltétele és nincs lehetőség osztalékfizetésre. Az értékhatár módosulásokon túli jelentős változások 2016-tól o Az egyszerűsített éves beszámoló kiegészítő mellékletének (a mérleghez és az eredmény kimutatáshoz fűzött szöveges magyarázat) adattartalma csökken, a törvény pontosan meghatározza a minimális információtartalmát. Így kevesebb, de kötött adminisztrációs kötelezettségre számíthatnak azok a vállalkozások, amelyek ezt a beszámolóformát választják. o A megemelkedett értékhatár alapján készülő éves beszámolók és konszolidált éves beszámolók kiegészítő mellékletének és az üzleti jelentésnek az adattartalma viszont kibővül. Ez többletadminisztrációt okoz a nagyobb vállalkozásoknak, azonban több információhoz juthatnak majd a piaci szereplők és befektetők. o Megszűnik az eredmény-kimutatás kétoldalas formátuma, mely korábban sem volt népszerű a vállalkozások körében. o Megszűnnek a rendkívüli tétel kategóriák a beszámolóban. Azokat az eseményeket, amelyek eddig a rendkívüli bevétel és rendkívüli kiadás kategóriákban kellett elszámolni, mostantól vagy egyéb bevétel-egyéb ráfordítások között vagy pedig a pénzügyi bevételek-pénzügyi ráfordítások között kell. A változtatásra azért volt szükség, mert a nemzetközi környezetben ez a fogalom nem létezik. o Fogalmi változtatások miatt új mérleg- és eredménykimutatás-sorok kerülnek a beszámolókba. Például megjelenik a jelentős tulajdoni részesedés fogalma, de a más vállalkozásokba való befektetéseket is új soron kell majd megjeleníteni. A mélyebb tagolás az éves illetve a konszolidált beszámoló szintjén főként a nagyvállalatokat érinti majd. Változásokkal kapcsolatos kötelező teendők A 2015-ös évet még a régi szabályok szerint kell zárni, azonban az adatokat a 2016-os üzleti évről szóló beszámolóban is fel kell majd tüntetni. Az összehasonlíthatóság érdekében a 2015-ös adatokat át kell majd forgatni, annak érdekében, hogy a 2016-os adatokkal összevethetőek legyenek, tanácsolja a szakértő.
Figyelem, hamis az sms!
Az adóhatóságra hivatkozva csalók kérnek bankkártya adatokat – sms-ben.
Az adóhatóságra hivatkozva csalók kérnek bankkártya adatokat – sms-ben. Amint az a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) közleményéből kiderül, a csalók az sms üzenetben adó-visszatérítést helyeznek kilátásba, amennyiben a címzett az interneten keresztül megadja adatait. Hogy „működik” a csalás? A küldött link egy hamis, látszólag adóhivatali felületre visz, amely egy űrlapot dob fel a személyes adatok megadásához. Mi lehet a következmény? Annak, aki a csaló sms utasításait követve kiadja adatait, számolnia kell azzal, hogy bankkártyájáról pénzt emelhetnek le. Milyen az eredeti módszer? A NAV értesítési gyakorlata merőben eltér a megtévesztő módszertől, a hivatal ugyanis ügyfélkapun keresztül, illetve postán, folyószámla-kivonaton értesíti az adózókat a többletként megjelenő tételekről, és hivatalos honlapja a www.nav.gov.hu címen található. A NAV az adózók figyelmeztetésén túl feljelentést tesz. Figyeljük az url-t! Előfordulhat, hogy a csalók e-mailjükben egy „banki alkalmazás” letöltését kérik, valójában azonban a linkre kattintva az ügyfél ártó szándékú vírusokat, úgynevezett trójai programot helyez el saját számítógépén, teszi hozzá az Origo. A megfelelő vírusvédelem, tűzfal és kémelhárító képes e kártékony programok behatolását megakadályozni. Egyes adathalászok e-mailek segítségével az ügyfeleket hamis – de az eredetire hasonlító – megtévesztő internetbanki oldalra csalják. A pénzügyi intézmények valódi honlapján viszont a böngésző alsó sávján/felső címsorában szerepel a biztonságos kapcsolat meglétét jelző lakat ikon. Figyelem! Ezen oldalak használatakor a normál „http” helyett „https” védett kapcsolat épül fel az ügyfél gépe és az intézmény között. Vasárnap zárva!
A Kúria elutasította a vasárnapi munkavégzés tilalmával kapcsolatos kérelmeket. A Kúria elutasította a vasárnapi munkavégzés tilalmával kapcsolatos kérelmeket. Az elutasítással a Kúria helybenhagyta a Nemzeti Választási Bizottság (NVB) döntését, írta meg az Origo. A Kúria három ügyben összesen öt, az NVB korábbi határozatait támadó beadványt utasított el, javarészt eljárási okokból. Korábban a Nemzeti Választási Bizottság is megtagadta három magánszemély három népszavazási kezdeményezéséhez szükséges aláírásgyűjtést. A kezdeményezések közül – az egyik a vasárnapi munkavégzés kiskereskedelmi szektorra vonatkozó tilalmáról szóló törvény megsemmisítésére, – a másik arra vonatkozott, hogy a vasárnap mindenki számára legyen pihenőnap, és egyetlen üzlet se tarthasson nyitva, – a harmadik pedig arra, hogy törvény ne korlátozhassa a kiskereskedelemmel foglalkozó üzletek nyitva tartását. A választási bizottság határozatainak felülvizsgálatát többen is kérték a Kúriától, erről született most döntés.(Az eredeti és részletes közleményt itt megtekintheti.) Mint ismeretes, a kormány úgy döntött, hogy március 15-e után vasárnaponként nem lehetnek nyitva a bevásárlóközpontok és a nagyobb üzletek. Március közepe óta a kereskedelemben csak a családi vállalkozások tarthatnak nyitva vasárnap. HEVES megye – Egerbe várják a vásározókat
Karácsonyi vásárt szervez Eger belvárosában, a piacon a KISOSZ Heves megyei tagegyesülete. Az immár 24. alkalommal zajló, hagyományosan nagyszabású, rendkívül sok érdeklődőt vonzó rendezvény idén november 23-tól december 23-ig tart. A szervezők kulturált környezetben, közterület-használati engedéllyel, igényes megjelenésű sátrakkal és a szemételszállítás biztosításával várják a kitelepülni szándékozókat az ország valamennyi pontjáról. ----------------------------------- Érdeklődni és jelentkezni a Heves megyei KISOSZ-nál lehet. Telefon: 06/ 36 516-467 06/ 70 405-8321 Kereskedők, vásározók, figyelem!
Karácsonyi vásárt szervez Eger belvárosában, a piacon, a KISOSZ Heves megyei tagegyesülete.
Karácsonyi vásárt szervez Eger belvárosában, a piacon, a KISOSZ Heves megyei tagegyesülete. További információk ezen az oldalunkon található. Ruhakereskedelem – A legjobb butikok piacon maradtak
Az idei év eddig eltelt hónapjaiban a családok ruhavásárlása 12 százalékkal nőtt, de mutatunk korábbi adatokat is. Közelkép a szektor elmúlt fél évtizedéről – és a biztatóbb jövőt sejtető kilátásokról.
Az idei év eddig eltelt hónapjaiban a családok ruhavásárlása 12 százalékkal nőtt, de mutatunk korábbi adatokat is. Közelkép a szektor elmúlt fél évtizedéről – és a biztatóbb jövőt sejtető kilátásokról. Napokban közzétett elemzésével a Központi Statisztikai Hivatal (KSH) adataira hivatkozik a blokkk.com. Így július végéig 270 milliárd forintot hagytak a vásárlók a ruhaboltokban, áruházakban – ami közel 30 milliárd forinttal több az egy évvel korábbi ruhaköltekezésnél. 2014-ben is szépen gyarapodtak a ruhatárak, ráadásul akkor úgyszintén a KSH adatai szerint 15 százalékkal nőtt a ruhás költekezés, a pénztárgépek 480 milliárd forint bevételt jegyeztek, javarészt már az online rendszerben. Nő a forgalom – ruhaféleséget nem csak szakboltok árusítanak Az elmúlt évekre visszatekintve fél évtizeddel ezelőtt 400 milliárd forint körül hullámzott a ruhapiac értéke, 2015-ben pedig bizonyára jócskán túllépi az 500 milliárdos bűvös határt, ami a ruházati boltokban elköltött pénz jelenti. Ruhaféleséget sokan árulnak, alaposan átalakult a magyar piac is, így a hiperek mellett az élelmiszer diszkontok is egy keveset. A világ vezető márkái szinte kivétel nélkül itt vannak, ők főleg a bevásárlóközpontokban, vagy éppen valamelyik vonzó bevásárló utcában telepedtek meg. Persze olyan is van, amelyik nem találta meg a számítását és időközben kivonult, de végül is több mint 20 ezer ruhás értékesítőhely között lehet válogatni. A hagyományos butikok nagy része megmaradt a piacon, a lépcsőházak, kapualjak, bérház udvarok tenyérnyi shopping-foltjai viszont erősen olvadóban vannak (bár olyan helyeken, mint a Váci utca, még mindig próbálkoznak, persze csinosabb külcsínnel). A verseny szelektál, nem a kereslet? A ruhaüzletek száma a forgalom növekedésével szemben ugyanakkor 2-3 ezerrel csökkent az elmúlt években, hiába, erős a verseny. Nem véletlen, hogy ugyan a ruházati piac sajátossága a szezonvégi kiárusítás, de sok üzlet már a szezon elején elindítja az akcióját, aminek a vásárló nagyon örül, a versenytárs viszont már kevésbé. Az e-kereskedelemben is bőséggel vásárolnak ruhafélét a családok, de erről pontos adat kevés van. A külföldi webáruházak is népszerűek, arról pedig semmit sem tudni, ott mennyi pénz megy el. Használt cikk, turkáló – létjogosultsága lett A KSH adatai szerint az elmúlt években a használt cikk üzletek száma hat és fél ezerről hét és fél ezerre fölé ugrott, de 2013-14-ben hétezer alá csúszott vissza a számuk. Feltehetően, amikor a családoknak több pénzük lett költekezésre, kevesebben mentek a turkálóba, de nyilván – mint máshol – az online pénztárgép is megtette a dolgát ezen a piacon is. Harminc milliárdot azért elköltenek a családok a használt boltokban évente, a hivatalos adatok szerint. Ruhaforgalom: Európában azért a sereghatók között vagyunk Az Eurostat adatai szerint a magyar vásárlók kiadásinak közel 3 százaléka a ruházati költekezés (emlékeztetőül: Magyarországon a családok fogyasztási kiadása 15-16 ezermilliárd forint). Ez az arány két évtizeddel ezelőtt harmadával nagyobb volt, tehát e tekintetben csak romlott a ruházkodás helyzete nemzetközi összehasonlításban. A legnagyobb ruhaköltekezési aránnyal Észtország, Litvánia és a divatnagyhatalom Olaszország büszkélkedhet, ami kétszerese (6 százaléknál valamivel több) a magyar mértéknek. Jók még 5-6 százalékos aránnyal az osztrákok, a portugálok, az angolok. A visegrádiak, más kelet-európaiak is előttünk toporognak. Albánia, Macedónia is előttünk járnak (még mindig a ruhás költekezés arányát nézve), de hát ennek nyilván sajátos okai vannak, írja a szakmai hírblog. SZAKZSARGON: A túl sok engedménynek presztízsveszteség a vége 2015-10-26
Sokszor akciózik? Gyakran kínál kuponos vásárlási lehetőségeket vásárlóinak, vendégeinek? Mutatjuk a buktatókat. Merthogy vannak…
Sokszor akciózik? Gyakran kínál kuponos vásárlási lehetőségeket vásárlóinak, vendégeinek? Mutatjuk a buktatókat. Merthogy vannak… Mindig lesznek olyan vásárlók, akik nem a legjobb terméket vagy márkát keresik, hanem a legjobb akciókat. Ők a tipikus akcióvadászok, akik sohasem hagyatkoznak a márkahűségre, miközben a legalacsonyabb árakat kutatják, írja a Webshop Experts. Ha túl sokszor és túl sok kupont kínálunk, minden bizonnyal az ilyen vásárlóból lesz a legtöbb. A szakértő úgy fogalmaz: akik csak akkor hajlandók vásárolni nálunk, amikor a profitunk nagy részéről lemondunk, nem sokat érnek üzletünk jövője szempontjából. Kiknek, mikor és miért? A kedvezményeknek elsősorban arra kell szolgálnia, hogy korábbi vásárlóinkat időről időre visszacsábítsuk boltunkba, anélkül, hogy ez a profitunkat jelentősen megnyirbálná. A Webshop Experts összegyűjtött néhány tippet, ami sokat segíthet a sikeres kuponozásban. Ne akciózzunk túl sokat! Ha túl sokszor nyújtunk különféle kuponokat és más kedvezményeket, akkor egész egyszerűen ahhoz szoktatjuk a vásárlókat, hogy soha nem kell teljes árat fizetniük. Elég, ha kivárják a következő akciót, ami hamarosan minden bizonnyal úgyis bekövetkezik. Ilyenkor már nagyon nehéz azt elérni, hogy teljes áron vásároljanak. Ez idővel felfalja a profitunkat, tönkreteszi a márkánkat, és jó eséllyel szépen lassan csődbe visz minket. A kuponnak egyébként van egy rejtett költsége, amikor olyasvalaki váltja be a kupont, aki egyébként is vásárolt volna tőlünk. Ilyenkor egy 10 százalékos kedvezmény, lényegében 10 százalékos költséget jelent, még akkor is, ha így is marad nyereségünk a terméken. Koncentráljunk a jó vásárlókra! Azok a vásárlók, akikre akciókkal, kuponokkal tettünk szert kevésbé lesznek hűségesek, mint más vásárlók. Mivel az esetek többségében nem a márkánk, a termékünk, vagy a jó hírnevünk ösztönözte őket a vásárlásra. A jó vásárlók azok, akik gyakran, sokat és teljes áron vásárolnak, rendelnek, és nagyritkán vagy inkább soha nem reklamálnak, vagy küldik/hozzák vissza a termékeket. A rosszak ellenben csak egyszer vásárolnak, kedvezményes áron, általában több ügyfélszolgálati időt vesznek igénybe, majd gyakrabban is küldenek vissza termékeket. Koncentráljunk elsődlegesen a jó vevőkre. A vásárlást az esetükben ösztönözhetjük például további szolgáltatásokkal, vagy kiegészítő termékekkel. Hozzunk létre saját kuponoldalt! Ha vannak kuponkódjaink, hozzunk létre nekik egy külön landoló oldalt. Lehetőleg csak ezen az oldalon legyenek elérhetőek a kódok, és helyezzünk el rajta vagy egy hírlevél feliratkozó mezőt, vagy a feliratkozó oldalunklinkjét. Majd ígérjük meg a látogatónak, hogyha feliratkozik, akkor mindig értesülni fog az akciókról. Mikor nincs éppen semmilyen kuponkódunk, az oldal még ugyanúgy hozhat nekünk feliratkozókat, akiknek ezértcserébe 5 százalékos kedvezményt ígérünk az első rendelésből. Mindig legyen határidő! Nincs annál rosszabb, mikor egy akciót/kupont még akkor is be lehet váltani/érvényesíteni, amikor a kampány már véget ért, és a kedvezmény elméletileg már nem él. Ezért mindig figyeljünk oda, hogy legyen határideje a kuponjainknak/akcióinknak. Nem mellékesen a határidőt érdemes hangsúlyosan kommunikálnunk, hogy sürgősség érzetet generáljunk a vásárlókban, javasolja a szakmai portál.
A JÓ vevőkre koncentráljon!
Sokszor akciózik? Kínált már kuponos vásárlási lehetőségeket vásárlóinak, vendégeinek? Mutatjuk a nehézségeket, buktatókat. Merthogy vannak…
Sokszor akciózik? Kínált már kuponos vásárlási lehetőségeket vásárlóinak, vendégeinek? Mutatjuk a nehézségeket, buktatókat. Merthogy vannak… A túl sok engedménynek presztízsveszteség a vége, összegez a szakértő, ám a jó gyakorlatra is ad példákat. A részleteket ezen az oldalunkon találja. Áfa-vízió – Legyen Ön is képben!
Új áfacsalás elleni módszert tesztelnek külföldön. Új áfacsalás elleni módszert tesztelnek külföldön. Az ötletet megosztott áfafizetésnek hívják, és Olaszországban vezették be, illetve tervben van Görögországban is. Látszólag ehhez nem sok köze van Magyarországnak, de csak látszólag:az ötlet ugyanis abból az európai uniós ötletcsomagból származik, amelybőlaz elmúlt években előszeretettel szemezgetett a magyar politika, amikor az áfacsalások elleni harc és az áfabevétel növelése került napirendre, írta meg a hvg.hu. EU-közös ötletelés Amint az a cikkből kiderül, a magyar adórendszerlegutóbbi újításaivalójábannem magyar találmányok. 2010 végén az Európai Bizottság kiadta az uniós áfarendszer jövőjéről szóló úgynevezett Zöld Könyvet, amelyben sok ötletet összeírtak és konzultációra bocsátottak, majd ennek alapján elkezdték alakítani az EU-s szabályokat. Hazánkra szabva Többé-kevésbé az ebben megjelent új irányokat visszhangozzák azok a hazai újítások, amelyek az elmúlt években vagy jövő évtől csomó pluszmunkátokoznak a hazai vállalkozásoknak. Az áfabeszedés lehetséges átalakítására a Zöld könyvben négy modell szerepel: Megosztott áfafizetés:még nem vettük át, a lehetséges következményeit éppen ebben a cikkben tárgyaljuk. A forgalom valós idejű jelentése az adóhatóság felé: lényegében erre rímelaz online pénztárgépek bevezetése, valamint az is, hogy rövidült az áfabevallási határidő (az eddigi negyedéves bevallás helyett havi bevallásokat kell benyújtania a cégek egy részének). Ide sorolhatjuk az Elektronikus Közútiáruforgalom-ellenőrző Rendszert, az EKÁER-t is, amit egészen pontosan Portugáliától koppintottunk, ahol szintén sok újítással próbálkoznak az áfabeszedésben. A cégek transzparenciájának növelése: ez a modell lényegében arról szól, hogy megpróbálják növelni az adóhatóság hozzáférését a cégek rendszereihez. Erről fog szólni 2016-tól– a még csak tervekben szereplő, tehát nem eldöntött– a vállalkozások számlázórendszerének úgynevezett NAV-hoz való bekötése, amelynek a lényege az lesz, hogy a NAV kérésére a cégek egy gombnyomással át tudják majd adni a számlázóprogramjaikban tárolt adatokat. Bár könyvelők, adószakértők egy csoportja szerint erre nem is nagyon lenne szükség, a meglevő eszközökkel is ki lehetne szűrni az adócsalókat, ha egyáltalán használná a nála levő információkat a NAV. A cégek minősítési rendszere: erre a modellre rímel, hogy jövő évtől három kategóriába sorolják a vállalkozásokat: lesznek megbízhatók, átlagosak és kockázatosak. Várható hatások – szakértői vélekedések A megosztott áfafizetési rendszerben ez a rendszer borulna, és tönkretenné az áfa pénzügyi semlegességét. A vállalkozás, mint vevő továbbra is kifizetné az áfát a beszerzései után, de közvetlenül az államnak. Mint eladó, viszont nem szedne be áfát a vevőitől, mert ők közvetlenül a NAV-nak fizetnének. Így folyamatosan fizetné a számlák ellenében az áfát, de hozzá többé nem folyna be áfaösszeg. Ez óriási pénzügyi terhet róna a vállalkozásokra, és folyamatosan hatalmas áfát kellene visszaigényelniük a NAV-tól, amit az adóhatóság 45 vagy 75 nap múlva teljesítene. Ennek az lenne az eredménye, hogy a gazdaságban kifizetett összes áfa először elmenne az adóhatósághoz, amiből aztán vissza kellene osztani a cégeknek, amit a beszerzéseik során ebben a rendszerben nem kapnának meg. Egyes adószakértői becslések szerint ez azt jelentené az olasz rendszert átvéve, hogy éves szinten így nagyjából 18 ezermilliárd forint áfát kellene beszednie a NAV-nak, és 15-16 ezermilliárdot kellene visszautalnia a cégeknek év közben. Ez hatalmas érvágás lenne a cégeknek, és még optimista becsléssel is nagyjából 1-2 ezermilliárd forintjuk parkolna az államnál, átlagosan 60 napig. Emiatt valószínűleg nagyon sok cég csődbe menne, nem csoda, hogy csak most kezdődik az első kísérlet, és csak állami szereplőknél jelentkezik likviditási lyuk, amit az olasz állam meg tud hitelezni saját magának. A másik hátulütő az lenne, hogy az adóhatóságnak túl sok áfát kellene beszednie és visszafizetnie a vállalkozásoknak. Ennek óriási lenne a tranzakciós költsége. Ha ez nem lenne elég, a megosztott áfafizetéssel más problémák is vannak. Azzal, hogy minden cégnek lenne még egy külön áfaszámlája, lényegében megdupláznák a bankrendszert, a bankoknak pedig óriási informatikai fejlesztés lenne megoldani, hogy esetleg a cégek fizetéseit ők maguk automatikusan bontsák ketté, jósolja elemzésében a gazdasági hírportál szakírója. Cégbesorolás – Kinek, hol lesz a helye?
Megbízható, átlagos, kockázatos. Ilyen jelzőket kapnak a vállalkozások. Megbízható, átlagos, kockázatos. Ilyen jelzőket kapnak a vállalkozások. A kormány jóváhagyta az adózás egyszerűsítéséről szóló törvényjavaslatot, amit a nemzetgazdasági miniszter nyújtott be a parlamentnek, jelentette be Tállai András, parlamenti és adóügyekért felelős államtitkár, aki pár hete miniszterhelyettesként a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) új vezetője lett, írta meg a hvg.hu. Cégkategóriák A törvényjavaslat szerint 2016 I. negyedévétől három kategóriába sorolják a cégeket. Lesznek megbízható, átlagos, illetve kockázatos társaságok. A megbízható kategória elég szűk körre fog vonatkozni. Egy ilyen cég legalább 3 éve működik. Az elmúlt 5 évben nem volt 3 százaléknál, illetve 500 ezer forintnál nagyobb adótartozása. 5 éve az adószámát sem függesztették fel. És a jutalom ezért: ezeknek a cégeknek gyorsabban fog dolgozni a NAV, kisebb szankciót kapnak, és az áfavisszatérítési határideje a jelenlegi 70 helyett 45 nap lesz. Az átlagos kategória lényege, hogy ide sorolják majd a nem megbízható és nem kockázatos cégeket. A kockázatos cégek azok lesznek, amelyek felkerültek a 100 millió forintnál nagyobb adótartozással rendelkező, nagy adótartozók listájára. Vagy a feketefoglalkoztatók listájára. Vagy például üzletbezárással büntették őket a kereskedelemben. Az ezzel járó hátrány: ezek a cégek semmilyen előnyt nem fognak élvezni, mondta a miniszterhelyettes.
Adatok, tények. Van véleménye?
12 helyet javított Magyarország a hazai vállalkozói környezetet megítélő ranglistán az előző évi jelentéshez képest.
12 helyet javított Magyarország a hazai vállalkozói környezetet megítélő ranglistán az előző évi jelentéshez képest. A Világbank 189 ország gazdaságát vizsgálta, amelynek eredményéről a „Doing Business 2016” elnevezésű jelentésében tett közzé, tudta meg az Origo. A szervezet az alapján rangsorolta az országokat, hogy mennyire könnyen tudnak működni az adott országban a magánvállalatok. A legnagyobb előrelépés a vállalkozások működését szabályozó környezet javításában volt: egyszerűbbé váltak a szabályok, és csökkent a betartásuk költsége. (A felmérés szerint az elmúlt évben 85 fejlődő országban 169 üzletbarát reformot valósítottak meg, a fejlett gazdaságú országokban pedig további 62 hasonló lépésre került sor 37 államban.) Általánosságban Könnyebbé és olcsóbbá vált egy új vállalat felállítása. Míg 2003-ban átlagosan 51 nap kellett egy vállalkozás beindításához, most már 20 nap is elegendő erre. A jogi eljárásrend erősítésére 66 rendelkezést hoztak az elmúlt évben és 50 reformtervezetet valósítottak meg, amelyek megkönnyítik a vállalatok elektronikus ügyintézését. (A Világbank szerint az idei jelentés – a szervezet változtatott a mérésen is – pontosabb, mint a korábbiak, ugyanis bővült a vállalatok működését befolyásoló intézmények hatékonyságát mérő mutatóinak a köre, így pontosabb képet lehet kapni a valós helyzetről.) Kitekintő A világranglistán megőrizte első helyét Szingapúr, amelyet Új-Zéland és Dánia követett. A legjobb tíz közé jutott még Dél-Korea, Hongkong, az Egyesült Királyság, az Egyesült Államok, Svédország, Norvégia és Finnország. Világszinten a legnagyobb fejlődést Afrika szub-szaharai régiójában érték el, itt valósították meg az összes reformlépés közel 30 százalékát. A legrosszabbul Latin-Amerika és a Karib-tenger térségének országai teljesítettek, ahol 32 országban csak 24 kedvező lépést talált a jelentés. Önnek mi a tapasztalata? Véleményét várjuk a szerkesztoseg@kisosz.hu címre.
Vasárnapi boltzár – Jól jártak a kis boltok (?)
Akiknek kedvezni akartak vele, éppen azok nem jártak jól a vasárnapi zárva tartással (?)
Akiknek kedvezni akartak vele, éppen azok nem jártak jól a vasárnapi zárva tartással (?) Önnek van már válasza a kérdésre? A kérdőjeles vagy a kérdőjel nélküli felvetéssel ért egyet? Írja meg nekünk a szerkesztoseg@kisosz.hu címre. Vitaindító A napi.hu cikke szerint… „nagyjából totális kudarc a vasárnapi boltzár, pont azok húznak belőle hasznot, akiket a kormány szívatni akart, azok meg, akiknek kedvezni, jól ráfáztak. Tehát: a multik jól jártak, a kis magyar boltok meg nem. A kis magyar üzletek javára akarta átszabni a kormány a kiskereskedelmet a vasárnapi boltzárral, de ez nem sikerül. Piacot akart elvenni a kormány a multiktól a vasárnapi nyitva tartással, de az a szándéka, hogy ezzel átterelje a forgalmat a piac kisebb szereplői felé, nem jött össze. Vannak olyan nagy piaci szereplők, amelyek kifejezetten jól jártak a vasárnapi zárva tartással, hiszen egy sor extra költségtől mentesülnek, miközben a forgalmuk nem csökkent, inkább átterelődött a hét más napjaira. A vevők, ha már hosszú sorban állást kell vállalniuk, inkább olyan helyekre– a hipermarketekbe– mennek vásárolni, ahol egy helyen mindent meg tudnak vásárolni. Mindeközben a plázákban, bevásárlóközpontokban működő nagyjából tízezer magyar kisebb üzlet a vesztesek közé került, ezek teljesen bukták a vasárnapi forgalmat. Júliusban és augusztusban az idegenforgalmi központok környékén összességében 50-100 milliárd forint kieséssel járt a vasárnapi boltzár a költségvetés számára. A kutatások szerint alaposan átrendezte a vásárlási szokásokat: leginkább a csütörtöki forgalom növekedett, ilyen szempontból ez a nap lett az új vasárnap, de a hétfő, a kedd és a péntek is erősebbé vált, miközben a szombat súlya csökkent. Adathalmaz A teljes piacon a forgalom 12 százaléka hétfőn, 14 százaléka kedden, 15 százaléka szerdán, 18 százaléka csütörtökön, 19 százaléka pénteken, 21 százaléka pedig szombaton zajlik le. A csütörtök súlya a diszkontokban a legnagyobb (20 százalék az egy évvel korábban mért 15 százalékkal szemben), ami meghaladja a péntekit (18 százalék) és alig marad el a szombati (21 százalék) értéktől. A hipermarketeknél szintén a szombat a legforgalmasabb, 24 százalékos részesedéssel”, írja a napi.hu.
Békéltetés testközelből
Nyílt napon ismerkedhetnek a vállalkozások és a fogyasztók a Budapesti Békéltető Testület (BBT) munkájával hétfőn.
Nyílt napon ismerkedhetnek a vállalkozások és a fogyasztók a Budapesti Békéltető Testület (BBT) munkájával hétfőn. A BBT tapasztalatai szerint sem a fogyasztók, sem a vállalkozások nem ismerik eléggé a fogyasztókat megillető jogokat, kötelezettségeket, így a békéltetés intézményét sem, emiatt talán kicsit félnek is tőle, írja honlapján a szervezet. Éppen ezért szeretnék, ha mindkét oldal képviselői közvetlen közelről megismernék a testület munkáját. A munkatársak ezen a napon bemutatják a szervezetet, az eljárást, a döntések meghozatalának módját. A résztvevők november 2-án – a testület székhelyén, a 1016 Budapest, Krisztina körút 99. szám alatt a 3. emeleten, 9 órától 19 óráig – megnézhetik a tárgyalókat, be is ülhetnek tárgyalásokra, tanácsot kérhetnek, segítséget kaphatnak a kérelem kitöltésével és a csatolandó iratokkal kapcsolatosan, kötetlen beszélgetést folytathatnak a testület tagjaival. Ugyanígy a vállalkozások képviselőit is tájékoztatják a válaszirattal szemben támasztott követelményekkel, valamint arról is, hogy számukra kötelező-e a részvétel a meghallgatáson. A tervek szerint a jövőben rendszeresen szerveznek ilyen nyílt napokat és próbatárgyalásokat. Információk Vállalkozásoknak szóló további hasznos tájékoztatókat itt talál. Most nevessünk! Vagy ne!
Nemzeti húsboltok, ágazati különadó, riogató kolbászfeliratok. Nemzeti húsboltok, ágazati különadó, riogató kolbászfeliratok. Nem, még nem jött el az előbb felsoroltak ideje, de a vicc – vagy egy vicces vízió (?) – kedvéért érdemes elolvasni a fitfoodchallenge.reblog.hu szerzőjének elmélkedését. „A hét elején jelent meg az a bizonyos WHO-tanulmány, amely kimondja, hogy a feldolgozott hústermékek a virslivel, a kolbásszal, a szalámival, a konzervekkel stb. az élen rákkeltők. Pont, mint a cigi. Szuper! Tök jó, hogy teli van velük az összes élelmiszerbolt. A tudósok szerint napi öt deka feldolgozott hús 18 százalékkal növeli a végbélrák kialakulásának kockázatát. Hurkát enni mégsem csuda jó? No, akkor, ez most két kérdést vet fel: hogy a rákot maga a hús, mint alapanyag okozza vagy a technológia, a tartósítás közben felhasznált adalékanyagok? Esetleg mindkettő? Az első mellett szól, hogy a tanulmány szerint vöröshús is kapcsolatba hozható a rákkal. Ellene viszont az, hogy az elmúlt sok ezer évben az emberek a növények levele, szára és termése mellett bizony ettek húst. Mégsem halt ki az emberiség! Csak hát a dolog egy kicsit sántít… Ők azért nem annyit fogyasztottak, mint mi. Például, ha csak hetven évre tekintünk vissza az időben és csak Magyarországon, akkor látnánk, hogy nagyon-nagyon jó esetben hetente egyszer került hús az asztalra. A feldolgozási technikákat is érdemes megvizsgálni. Erősen rákkeltő nitrozamin képződhet például a húsok füstölésénél, sózásánál, pácolásánál. Itt álljunk meg egy percre! Én meg szoktam nézni a címkét az előre csomagolt fóliás felvágottak hátulján, még ha kettes betűvel is írják rá. Szinte mindegyikben van nitrit, nitrát, füstaroma, vagy netalántán mindegyik. Ezeket az anyagokat a szervezet az előbb már említett nitrozaminná alakít(hat)ja. Sőt! Itt nincsen vége, a roston sütésnél és a grillezésnél is képződhet ez a fantasztikus anyag. Ez egy felettébb jó hír, hiszen akkor sem zárhatjuk ki a mindennapokból a nitrozamint, ha holnaptól azt mondjuk, ettől a perctől kezdve nem veszünk a feldolgozott formátumból. Ha egy hangyaarasznyira eltávolodunk a húsoktól, akkor további rákkeltő anyagokat állíthatunk elő a saját konyhánkban: elég csak ugyanabban a zsírban a sokadik rántott húst kisütni, netalántán elmélázni, és hopp, odakozmált a pirítós, a süti alja vagy a kacsaszelet, máris sikeresen előállítottunk egy kis benzpirént, ami természetesen rákkeltő. No, most ilyen helyzetben mit lehet csinálni? Nem enni, az biztosan nem rákkeltő. Vagy még több húst zabálni, és akkor garantált az infarktus. Viccet félretéve, első körben végig kell gondolni, hogy ha a zöldség-gyümölcsfogyasztásunkat párba állítjuk azzal, mennyi húst eszünk, akkor az arányokat célszerű a gps-hez hasonlóan újratervezni. Második körben szerintem, a nitrites-nitrátos felvágottakat felejtsük el! Helyette próbáljunk meg keresni egy lelkiismeretes hentest, vagy szomszédot, ismerőst, bárkit;akinek van olyan vidéki rokona, aki tölt kolbászt, hogy a pácsók, füstaromák helyett hagyományos módon elkészített húsipari termékekhezjussunk. Van néhány költői kérdés is, ami még felmerült bennem. Ha a WHO bebizonyította a hústermékekről, hogy rákkeltők, akkor ennek itthon lesz-e jogi következménye? Kivetnek majd ágazati különadót? Esetleg lesz majd egy nemzeti húsbolt-hálózat, ahol egymás mellett szomorúan lógnak a kolbászok„A húsfogyasztás lassúés fájdalmas haláltokoz"felirattal? Ahol lefüggönyözött ablakok mögött lehet majd kérni 25 deka gyulait? A hat éves Pistike vehet magának parizert tízóraira? És mindez, amúgy hogyan hat majd a húsiparra, kereskedelemre, gazdaságra?”
HÉTVÉGE – Hallotta már a Vendéglátóst?
Ne hagyja figyelmen kívül, mert nem sűrűn fogalmaznak szöveget és dalt a szakmával kapcsolatban.
Ne hagyja figyelmen kívül, mert nem sűrűn fogalmaznak szöveget és dalt a szakmával kapcsolatban. Az elsősorban a 30-40-es korosztály körében rendkívüli népszerű Punnany Massif azonban nemrég megtette. Ön hallotta már? Itt mutatjuk. És a dalszöveg – Vendéglátós "Megszakadt gondolatok, monoton alakok, kívül emberiek, de belül robotok Inasok, csaposok, lakájok, cselédek közt te is, én is rabszolga vagyok Kiköt a csónak, ha vége a tónak és az ajtó végleg bezár Új bazárban névtelen pihen majd meg veled a fáradt, vén, bolond vándormadár Mi mást is tehetne, ha biztosra menne, helyette csak talánokat talál Készen a szerepre, kettő lett az egybe’, egyszerre kisdiák és tanár - Társas magány - Parányi kirakati vagány lett elmosatlan fantáziám, sokallom, hogy sok emberből sokaknak kevés öröm ma az általány Szomorú boldogság simogat, félelem riogat, bánom a tegnapokat Kutyából szalonna létem ép, de ha csendben marad, akkor is ugat Könnyeim takarom, nekem a nyugalom, neked a hatalom érdekes Maszkomat ledobom, ruhátlan utakon elköszönök magamtól: Ég veled! Nappali, nevető fényes tereken, éjszakákon át, akármikor legyen Elkíséri a vendéglátós óhajod, s kegyed De tudja jól, ha bántják, akkor sírni nem lehet Elhúzza hát a dalt, azt a boldogat, hogy neki mi esne jól, arról nem mondhat sokat Idegen tekintetek közt ott az otthona, de haza már nem várja őt senki, sehova Társas magány, nyitott könyvként maszkok között béklyó Magával hadban áll, mert bántják és ez miért jó? Ellentmondva élni még tovább, kell még egy-két pohár Megszakadok, akkor is vannak rosszakarók, zöldek meg sárgák Nem változom a világ fele, de persze sok más ebből mást lát Ha hibázom, falhoz állít a gyerek-had, kicsúfol és kiröhög Pedig veletek játszanék, hisz ez vagyok én, én is kölyök És mivé válik személytelen személyem, hogy a városba megy Körülöttem hallott-vélt történetekből ők határoznak meg Van, hogy megszeretgetnek majd eldobnak, mert miért vagyok másé Hogy igazi maradjak, legyek csak egy darab háztartásé Hogy ha nem vagyok kedves, türelmes akkor nyergelek a nagy lovon Hogyha két krajcárral többem van, mástól veszem el én a vagyonom Vajon hol van az a barát, aki valóban belém lát Aki velem egy hajóban egy irányban, együtt, egy szelet vár Nesze, bumm, maradok én révész, aki a partok közt bolyongva evez Az, hogy melyik a világom, felsóhajtok: Nincs! Egyik sem ez. Visszakuporodok magamba, dédelgetlek, bájos magány És, hogy valóban mennyire lennél én, érted már most talán. Nappali, nevető fényes tereken, éjszakákon át, akármikor legyen Elkíséri a vendéglátós óhajod, s kegyed De tudja jól, ha bántják, akkor sírni nem lehet Elhúzza hát a dalt, azt a szomorút, magából úgy, hogy a könny is kicsordul Idegen tekintetekből megfont koszorú, ha érzést nem ad át, akkor mondd, hogy boldogul? Társas magány, nyitott könyvként maszkok között béklyó Magával hadban áll, mert bántják és ez miért jó? Ellentmondva élni még tovább, kell még egy-két pohár." Mire jó a hétvége? Meghallgatni a Vendéglátóst
Ne hagyja figyelmen kívül, mert nem sűrűn fogalmaznak szöveget és dalt a szakmával kapcsolatban. Ha kíváncsi, mi a véleménye egy mostanság rendkívül népszerű hazai zenekarnak, kattintson erre az oldalunkra.

matches:
§ 1
§ 5
§ 5
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria


text:
A jogszabály mai napon (2017.09.22.) hatályos állapota.
(10) * A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok eladásakor, beváltásakor az eladási, beváltási árban lévő kamatot az Szt. 84. § (5) bekezdés a) pontjától eltérően nem kell külön, kapott kamatként kimutatni.
5. A mérleg tételeinek tartalma
10. Átalakulás, egyesülés, szétválás *
12. § * (1) A mikrogazdálkodó átalakulása, egyesülése, szétválása során az Szt. előírásait kell alkalmazni a (2)-(5) bekezdésben foglaltak figyelembevételével.
h) * az üzleti vagy cégérték könyv szerinti értékét egyéb ráfordításként, a negatív üzleti vagy cégérték könyv szerinti értékét egyéb bevételként elszámolva ki kell vezetnie.
1. melléklet a 398/2012. (XII. 20.) Korm. rendelethez *
VI. Adózott eredmény
2. melléklet a 398/2012. (XII. 20.) Korm. rendelethez *
A mikrogazdálkodói beszámoló eredménykimutatása
I. Értékesítés nettó árbevétele
II. Aktivált saját teljesítmények értéke
IV. Anyagjellegű ráfordítások
V. Személyi jellegű ráfordítások
A. ÜZEMI (ÜZLETI) TEVÉKENYSÉG EREDMÉNYE (I±II+III-IV-V-VI-VII)
VIII. Pénzügyi műveletek bevételei
IX. Pénzügyi műveletek ráfordításai
3. melléklet a 398/2012. (XII. 20.) Korm. rendelethez *
Megállapította: 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 67. § (1). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Beiktatta: 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 67. § (2). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Módosította: 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 76. § 1.
Megállapította: 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 68. § (1). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 362/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 56. §. Hatálytalan: 2015. I. 1-től.
Módosította: 480/2016. (XII. 28.) Korm. rendelet 99. § 1.
Hatályon kívül helyezte: 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 99. §. Hatálytalan: 2016. I. 1-től.
Beiktatta: 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 69. § (1). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Beiktatta: 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 69. § (2). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Módosította: 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 97. §.
Módosította: 480/2016. (XII. 28.) Korm. rendelet 97. § 1.
Módosította: 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 76. § 2.
Megállapította: 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 70. §. Módosította: 480/2016. (XII. 28.) Korm. rendelet 97. § 2.
Megállapította: 362/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 52. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 71. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Módosította: 362/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 54. §.
Megállapította: 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 72. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Megállapította: 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 73. § (1). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 480/2016. (XII. 28.) Korm. rendelet 99. § 2. Hatálytalan: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 480/2016. (XII. 28.) Korm. rendelet 95. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Beiktatta: 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 73. § (2). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Beiktatta: 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 74. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Beiktatta: 362/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 53. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 96. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Beiktatta: 480/2016. (XII. 28.) Korm. rendelet 96. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Módosította: 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 98. § (1), 51. melléklet.
Megállapította: 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 98. § (2), 52. melléklet. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Módosította: 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 75. §, 11. melléklet 1-3., 362/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 55. §, 12. melléklet 1., 2., 480/2016. (XII. 28.) Korm. rendelet 98. §, 14. melléklet 1.-2.
Módosította: 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 98. § (3), 53. melléklet 1.
Megállapította: 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 98. § (3), 53. melléklet 2. Hatályos: 2016. I. 1-től.

matches:
§ 1
§ 1
§ 1
§ 2
§ 2
§ 2