text:
Ez a rész áttekintést nyújt a belgiumi különböző jogi szakmákról.
Jogi szakmák – ügyészi#n02
hivatal – a
jogi szakemberek ügyvédei#n04#n05, akik jogi adatokat szolgáltató,
jogi tanácsadást nyújtanak
Ez a rész olyan jogi szakmákkal kapcsolatos információkat tartalmaz, mint például:
az ügyész,
a közjegyzőkre, és
Ügyészségi Hivatal
Az ügyész hivatala jogi tisztviselőkből áll, akiket a munkaügyi bíróságokhoz tartozó ügyészséghez vagy ügyészséghez csatoltak, és akik e feladat gyakorlása során a székhelyük szerinti bíróság illetékességi területén látják el hivataluk feladatait.
Bármely igazságszolgáltatási körzetben (a kerületi bíróság/gerrechtelijk járás területén) az államtanácsadót az elsőfokú bíróság (tribunal de première instance/rechtbank van eerste aanleg) és hasonlóképpen a fiatalkorúak bírósága (tribunal de la jeunesse/jugdrechtbank), az elsőfokon eljáró bíróság (tribunal de la jeunesse/jugdaldrechtbank), vezető helyettes állami jogász („premier spremiers”/eerste weesten) és a helyettes állami képviselő (szubsztituts/subsitutten) előtt a bíróság első fokon eljáró bírósága (tribunal de la jeunesse/jugdrechtbank). Illetékességi területükön a rendőrségi bíróság vagy rendőrségi bíróság (tribunal de Poliviserechtbank) és a kereskedelmi bíróság (tribunal de commercial/handelsrechtbank) előtt is járnak el.
A munkaügyi bíróságok (tribunaux de travail /arbeidsrechtbanken) előtt ezt a funkciót munkaügyi ellenőrként ismert tisztviselő („revizőr du travail/arbeidsefideur”) látja el, akit szintén helyettesként, esetleg vezető helyettesként alkalmaznak. A hatáskörébe tartozó büntetőügyekben e tisztviselők szintén a büntetőbíróság előtt, az elsőfokú bíróság, a rendőrségi bíróság vagy a bíróságok hatáskörébe tartozó bíróság előtt járnak el.
A fellebbviteli bíróságok és a munkaügyi fellebbviteli bíróságok szintjén az ügyészség szerepét a legfőbb ügyész látja el, aki irányítja és felügyeli az általános ügyészség és az ügyészség jogi tisztviselőit. Az általános ügyészség esetében a legfőbb ügyész főtanácsnoka, aki a főügyész segítségét veszi igénybe, a főtanácsnokokat és a főügyész helyetteseit. Az általános ügyészi hivatal esetében a főügyész rangidős főtanácsnokot, főtanácsnokot és főtanácsnokot.
A Semmítőszéken (Cour de cassation/Hof van cassatie) az állami jogi tanácsadó hivatalát a Semmítőszéken dolgozó, főtanácsnoki főtanácsos látja el, amelynek munkáját a főügyész segíti, a főtanácsnokokat és a főtanácsnokokat pedig főtanácsnokok segítik. Bár ugyanazt a terminológiát használják, az állami jogi tanácsadó hivatal szerepe itt igen eltérő. A Semmítőszék nem vizsgálja az ügy lényegét, hanem ellenőrzi az eljárás jogszerűségét és szabályszerűségét.
Az állami jogi tanácsadó hivatala független az egyes ügyekben folytatott nyomozások és büntetőeljárások lefolytatásában, és csak az illetékes miniszter joga van ahhoz, hogy a vádemelést elrendelje, és kötelező erejű büntetőpolitikai iránymutatásokat adjon ki, beleértve a nyomozási és vádemelési politikára vonatkozó iránymutatásokat is.
Az állami jogi tanácsadó hivatala több feladatot és feladatot lát el. Ezek a feladatok és feladatok az ügyek szintjén vannak, és mind a büntető-, mind a polgári ügyek nyomon követése folyamatban van.
Büntetőügyükben az állami jogi tanácsadó hivatala a köz érdekében jár el, és törekszik a büntetőeljárás megfelelő lefolytatásának és rendezésének biztosítására. Ezt mind az ügy érdemében, mind pedig a korábbi tájékoztatási és vizsgálati eljárások során (a vizsgálatot végző bíróságok esetében: a tárgyalást megelőző ülésterem és a vádkamra). A tárgyalás során büntetőjogot keresnek; ugyanakkor biztosítják, hogy meghozzák a hozott ítéletek megfelelő végrehajtásához szükséges intézkedéseket. Az esküdtbíróság előtt az ügyészség szerepét a fellebbviteli bírósághoz tartozó legfőbb ügyész gyakorolja, aki azonban ezt a szerepet az ügyészség egyik tagjára is átruházhatja.
Polgári ügyekben az állami jogi tanácsadó hivatala a törvényben meghatározott körülmények között, és ha a közrend úgy kívánja, beavatkozik saját kezdeményezésébe. Ebben az esetben az ügyészség az üggyel kapcsolatos (írásban vagy szóban) véleményt ad ki.Az ügyészséget véleményezés céljából értesíteni kell az igazságügyi törvénykönyv 764. cikk (1) bekezdés felsorolt konkrét kérdésekkel kapcsolatos okokról. Bármely egyéb okból is kaphat értesítést, amennyiben azt indokoltnak tartja, és a bíróság hivatalból is elrendelheti (az eljárásjogi törvénykönyv 764. cikk (2) bekezdés).
Az imént leírt fő feladatok mellett az állami jogi tanácsadó hivatala biztosítja azt is, hogy a büntetőpolitikával kapcsolatos döntéseket és iránymutatásokat a hatáskörébe tartozó területen megfelelően ellenőrizzék és megfelelően alkalmazzák.
A büntetőjogi irányelveket az igazságügyi miniszter állapítja meg a legfőbb ügyészek tanácsával folytatott konzultációt követően és (öt, a fellebbviteli bíróságokhoz tartozó főből álló személy).
Ez a testület az igazságügyi miniszter hatáskörébe tartozik, és a politikák kidolgozásának és összehangolásának, valamint általában az állami tanácsadó hivatala megfelelő működésének maximális következetessége érdekében hozza meg a határozatokat.
Az igazgatóság hatásköre az egész országra kiterjed, és határozatai kötelező erővel bírnak a fellebbviteli bíróságon a főügyvédre, valamint az államtanácsadó-hivatal minden tagjára, annak felügyelete és irányítása alatt.
További információk a nyilvános vételi ajánlat honlapján találhatók.
A belga állam a hatalmi ágak szétválasztásának elvén alapul, nevezetesen a jogalkotó hatalomon, a végrehajtó hatalmi ágon és a bírói karon. Az igazságszolgáltatás független.
Különbséget kell tenni a pad (az alsóbb szintű bíróságok bírái és a fellebbviteli bíróságok), valamint a Korona (az ügyészség és az ügyészség – lásd fent) jogi tisztviselői között.
A bíróságok (székhely) döntenek a vitákról, és azokat bíróságok hajtják végre. A végrehajtó hatalmi ág jogi aktusainak jogszerűségét is ellenőrzi.
Általában az alsó fokon eljáró bíróságok „bíróinak” nevezik azokat a tagokat, akik a fellebbviteli bíróságokon is „tanácsosnak” minősülnek.
A tanács tagjainak szerepe az, hogy a törvényt alkalmazzák a polgári ügyekben elé terjesztett helyzetre/vitára, valamint a jogsértést elkövető személyekre.
Egyes bíróságokon a hivatásos bírák a hivatásos bírák mellett foglalnak helyet. Nem hivatásos bírák az alábbi bíróságokon találhatók:
Kereskedelmi bíróság: hivatásos bírák és hivatásos bírák (nem szakemberek).
Munkaügyi törvényszék: hivatásos és (nem hivatásos) bírák
Végrehajtó bíróság: bírák és vizsgáztatók a büntetések alkalmazásával kapcsolatban.
Az ügyészség különleges társadalmi feladatot lát el az igazságszolgáltatásban, amely – a büntetőjogi normák tiszteletben tartása mellett – polgári jellegű missziókat is magában foglal, többek között a szociális, ifjúsági és kereskedelmi jog területén.
Irányítás és támogatás
A Bírósági és Törvényszéki Kollégium
A bíróságok a bírói kar részét képezik. A jogalkotó által ráruházott hatáskörök határain belül független, pártatlan és szakszerű módon járulnak hozzá a konfliktusok megoldásához vagy megelőzéséhez a jogalkotó által ráruházott hatáskörök korlátain belül, tiszteletben tartva a jogszabályokat és a rendelkezésre álló eszközöket a lehető legjobb minőség elérése érdekében.
Az akadémia segítséget nyújt a bíróságoknak a fő feladataik ellátásában:
átlátható, szakszerű és megalapozott módon kérik a szükséges eszközöket, és biztosítják azok lehető legjobb felhasználását;
a külső szereplőkkel kapcsolatos bíróságok és törvényszékek szóvivőjeként lép fel;
a bíróságok és törvényszékek igazgatásának támogatása
Ügyészi Kollégium
A legfőbb ügyészeken kívül a Legfőbb Ügyészség a szövetségi államügyészből, az államügyészi tanács három tagjából, valamint a munkaügyi ellenőr tanácsának egy tagjából áll. Ezek együttesen a Legfőbb Ügyészség megfelelő irányításával kapcsolatos valamennyi kérdéssel foglalkoznak.
Az Ügyészi Kollégium elnöke egyben az Ügyészi Kollégium elnöke is.
Először is, az Ügyészség az ügyvezetés tekintetében támogatja a bűnügyi politika végrehajtását, amint azt az Ügyészi Kollégium megállapította. Másodszor pedig az ügyészség teljes körű minőségére törekszik, különösen a kommunikáció, a tudásmenedzsment, a számítógépesítés, a munkaterhelés mérése, a munkafolyamatok, a statisztikák és a stratégiai humánerőforrás-menedzsment területén. Végül pedig a jogi személyek – azaz az ügyészség, az ügyészség ügyészségei, az ügyészség, az ügyészség és a Szövetségi Ügyészség – rendelkezik a vezetés szintjén nyújtott támogatással.
E feladatok elvégzése érdekében az Ügyészség minden szükséges intézkedést megtesz, és kötelező erejű ajánlásokat és irányelveket bocsáthat ki.
A személyzet többi tagja az igazgató döntése alapján ideiglenesen a Testület tagjává válhat. Rendszeresen konzultációkat szervez az igazságügyi miniszterrel.
Bírói Tanácsadó Tanács
Az igazságszolgáltatási tanácsadó bizottság (a továbbiakban: konzultatív vegyes bizottság) az igazságszolgáltatás képviseleti tárgyalópartnere az igazságszolgáltatás jogállásával, munkafeltételeivel és jogaival kapcsolatos valamennyi kérdésben.
Önálló és szövetségi jogi személyek
A Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanácsnak segítenie kell a belga igazságszolgáltatási rendszert abban, hogy a bírák kiválasztásában és kinevezésében döntő szerepet betöltve hatékonyabban működjön, külső ellenőrzést gyakorolva a bírák működése, különösen az ellenőrzések, az egyedi vizsgálatok és a panaszok kezelése, valamint a vélemények kiadása révén.
A CSJ a Parlament, a kormány és az igazságszolgáltatás független szerve.
Igazságügyi képzési intézmény
Az IFJ független szövetségi szerv, amely a bírák és a bírói kar tagjainak teljes fejlesztési és képzési politikájának megtervezéséért és végrehajtásáért felelős a minőségi igazságszolgáltatáshoz való hozzájárulás érdekében.
Az ügyvédek jogi és igazságügyi szakemberek. Olyan magatartási szabályok vonatkoznak rájuk, amelyek biztosítják teljes függetlenségüket. Hivatali titoktartási kötelezettség is vonatkozik rájuk.
ügyvédek képzése a különböző jogterületeken történik, amelyek gyakran átfedik egymást (társasági jog, közigazgatási jog, várostervezési törvény, adójog, családjog stb.). Szakmai pályafutásuk során az ügyvédek szakosodhatnak egy vagy több ilyen területre, ahol speciális szakértelmet szereztek.
Az ügyvédeknek nemcsak bíróság előtt kell segítséget nyújtaniuk ügyfeleik számára, hanem minden olyan helyzetben is, amikor jogi segítségre, képviselőre, kidolgozóra vagy akár erkölcsi támogatásra van szükségük.
Küldetésük tehát három részből áll:
Tanácsot ad az ügyvédeknek
Az ügyvédek egyeztetésére
Az ügyvédek védelme
Bármely ügyvéd hivatkozhat és képviselheti ügyfelét az ország bármely bíróságán – a rendőrbíróságon, a polgári bíró bíróságán (békebíróság), az elsőfokú bíróság, a munkaügyi bíróság, a fellebbviteli bíróság, a munkaügyi bíróság, a munkaügyi bíróság, az esküdtbíróság vagy az Államtanács (Conseil d’État/Raad van State) – és még az Európai Unió más országaiban is.
Segítséget nyújtanak továbbá választottbírósági vagy közvetítési eljárásokban, valamint a konfliktusmegoldás alternatív módszereihez (Méthode Alternative de République des Conflits – M.A.R.C.) vagy találkozóikhoz.
Az ügyvédek csak konfliktusok esetén avatkoznak be. Az általuk nyújtott tanácsadás vagy az általuk tervezett vagy módosított szerződések révén gyakran el lehet kerülni, hogy bírósághoz kelljen fordulni.
Abban az esetben is segíthet, ha ingatlant kell bérelni vagy vásárolnia, ha be akar vezetni egy vállalkozást, ha megbénítják az adósságot, ha új munkaadóval kíván szerződést kötni, ha baleset vagy testi sértés áldozata lett, ha bíróságra beidézték, ha a partnertől különválasztja stb.
Az ügyvédekre mindenki jogosult:
Az alacsony jövedelmű személyek számára a törvény jogi segítségnyújtási szolgáltatást (korábban „pro deo”) és jogi segítségnyújtást biztosít.
Jogi segítségnyújtás révén az ügyvéd szolgáltatásait teljes egészében vagy részben térítésmentesen bocsátják rendelkezésre. A program az 2. évi szinten szerveződik:
A 1. költségvetési sorban nyújtott jogi segítségnyújtás mindenki számára hozzáférhető, mindenféle feltétel nélkül. Az ügyvédek rövid ideig, meghatározott időpontokban (állandó jelleggel) állnak rendelkezésre: Az első jogi tanácsadó, tájékoztatás iránti megkeresés
stb. A költségmentességi bizottságok (C.A.J.) felelnek az első határért.
A 2. jogcím szerinti költségmentesség bizonyos pénzügyi feltételeknek megfelelő vagy bizonyos helyzetekben rendelkezésre álló személyek számára áll rendelkezésre. A helyzettől függően a teljes egészében vagy részben ingyenesen nyújtott támogatás lehetővé teszi az Ön számára bírósági vagy közigazgatási eljárásban történő segítségnyújtás, részletesebb tanácsadás vagy akár közvetítés keretében ügyvéd kijelölését. a
Költségmentességi Hivatal (B.A.J.) felel a 2. költségvetési sor költségeiért.
A jogi segítségnyújtás azt jelenti, hogy az eljárás során felmerült díjak (droit de greffe/d’enregistration (nyilvántartási költségek), frais d’huissier/noctaire/species (a bírósági tisztviselők/közjegyzők díjai/szakértői jelentések) nem vagy csak részben kerülnek felszámításra. A bírósági költségek megtérítéséhez az ügyfeleknek maguknak a költségmentességi hivatalhoz kell fordulniuk, vagy az ügyvédjükkel kell kapcsolatba lépniük.
Valamennyi ügyvéd bárka (barreau/balie) tagja. Belgiumban jelenleg 25 bar maradt.
Ordre des Barreaux Francophones et germanophone (AVOCTS.BE) a francia és a német nyelvű beszélő közösségek bárját (11 francia nyelvű és 1 német ajkú közösség) tömörítő szervezet.
Az Orde van Vlaamse Balies (O.V.B.) az ország holland nyelvű közössége (13 iroda) kamaráit tömörítő szervezet.
Az ügyvédi hivatásra vonatkozó
információk beszerezhetők a következő internetes oldalakon:
Belgiumi francia nyelvű és német nyelvű kamarák Szövetsége
Belgium Holland Nemzeti Ügyvédi Kamaráinak Szövetsége
A közjegyzők a király által kinevezett köztisztviselők, akiknek különleges feladata az előttük végrehajtott okiratok hitelesítése. Egyes jogi eszközök esetében a felek között létrejött megállapodás (a közokirat) esetében közjegyző közreműködését írják elő. Így például egy ingatlan értékesítésekor a közjegyző részvételére van szükség. A közjegyzői okirat készítése mellett a közjegyző a hagyaték felszámolására, a magánmegállapodás tervezetére, a vélemény beszerzésére stb. is használható.
A közjegyzők felelőssége elsősorban három fő területet érint:
Tulajdonjog (ingatlan eladása, hitelfelvétel stb.),
Családjog (házassági szerződés, öröklés, válás stb.) és
Társasági jog (társaságok alapítása stb.).
A Közjegyzői Kamara: Fő feladatai:
Belgium közjegyzőjének képviselete a hatáskörébe tartozó hatóságok és intézmények tekintetében,
A szakmai magatartás szabályainak megállapítása,
Ajánlások készítése a közjegyzők kamarái számára a szakmai fegyelem fenntartása érdekében.
Léteznek továbbá a közjegyzők tartományi kamarái – a szakma fegyelmi szervei –, amelyek fő feladata a szakmai magatartási szabályok betartásának biztosítása és a szakmai viták rendezése (például panaszok kezelése). Ami a panaszok kezelését illeti, a közjegyzői hivatás tekintetében nemzeti ombudsmani szolgálat is létrejött (www.ombudsnotaire.be).
Végül a Belga Királyság Királyi Királyi Belge (Királyi Royale du Notariat Belge/Fedarn) is jelen van.A Fednem a „regariat” szakmai szövetsége, amely a tanulmányok, az informatikai megoldások, a képzés és a nyilvánosság tájékoztatásával kapcsolatos jogi tanácsadás, tanácsadás és ajánlások formájában támogatja a tanulmányokat. A Fednem egy 1.150 tanulmányú, 1.550 közjegyzővel és 8.000 munkatárssal rendelkező hálózat.
További információk a Belga Királyi Közjegyzői Szövetség honlapján találhatók.
A technológiai szerverek olyan szakemberek és köztisztviselők, akik tevékenységüket önálló vállalkozóként végzik. Más szóval kettős szakmai identitással rendelkeznek: egyrészt köztisztviselők; Másfelől ők maguk is függetlenül látják el feladatukat.
Ezek közjogi tisztviselők, mivel az állam a hatósági hatáskörök egy részét rájuk ruházta át. Ezért nem tagadhatják meg a beavatkozási kérelem teljesítését, kivéve abban az esetben, ha a magatartási kódexük vagy a törvény ezt nem teszi lehetővé, például összeférhetetlenség vagy jogellenes megkeresés esetén. A folyamatszerverek ezért soha nem saját kezdeményezésükre lépnek fel, hanem mindig olyan személy kérésére, aki azt hivatalos feladattal bízta meg. Minden egyes feladat során be kell tartaniuk a különböző jogi követelményeket. Ezen túlmenően a technológiai szerverek kifizethetők a beavatkozásaik során annak érdekében, hogy költségeik egy részét vagy egészét fedezzék.
Az egyéni vállalkozóként tevékenykedő bírósági végrehajtók függetlenül és pártatlanul járnak el. Továbbá szakmai tapasztalataikat mindenki szolgálatába állították. Ez azt jelenti, hogy nem kapnak fizetést vagy juttatásokat, illetve nem kapnak semmilyen szállást a hatóságok részéről. Maguknak kell mindent fizetniük.
A technológiai szerverek beavatkozási területei két fő kategóriába sorolhatók: A „bírósági eljárás nélküli” beavatkozások (önkéntes követelések önkéntes behajtása, jelentések) és „igazságügyi ” (határozat végrehajtása). Ha a végrehajtó az egyik ilyen cselekményt átveszi, gyakran kötelessége tájékoztatni Önt arról, hogyan gyakorolhatja jogait, és válaszol a végrehajtó szerepével kapcsolatos kérdéseire, Nem tesz különbséget, függetlenül attól, hogy kérjük-e szolgáltatásaikat, vagy hogy megkeresik-e őket.
Minden egyes igazságszolgáltatási körzet rendelkezik egy olyan kamarával, amely a járásban található valamennyi szervert magában foglalja. Fő célja annak biztosítása, hogy a kerületi végrehajtók betartsák a szakmai fegyelemre vonatkozó szabályokat, valamint az őket érintő törvényeket és rendeleteket, és rendezzék a közöttük esetlegesen felmerülő vitákat.
Létezik továbbá Belgium Nemzeti Szakmai Kamarája, amelynek fő feladatai a következők:
A végrehajtók körében a fegyelem és a szakmai magatartásra vonatkozó szabályok egységességének biztosítása,
Tagjai érdekeinek védelme és
Képviseletük érdekében.
További információk a Belga Bírósági Végrehajtói Nemzeti Szövetség honlapján találhatók.
A bírák és az állami tanácsadói iroda jogi tisztségviselőinek munkáját egy sor olyan közigazgatási és jogi szakember segíti, mint például a bírósági titkárok vagy a jogi titkárok.
A bíró munkáját bírósági titkár segíti. A hivatalnok bemutatja a bíró munkájának módját, például azzal, hogy előkészíti a tárgyaláshoz szükséges iratokat. A tárgyaláson a jegyző rögzíti az eljárást, és gondoskodik arról, hogy az összes szükséges dokumentumot megfelelően elkészítsék. A bírósági nyilvántartás (greffe/griffe) feladatait a jegyző végzi és koordinálja. Minden bíróság rendelkezik egy cégnyilvántartáshoz vezető hivatalnok vagy hivatalvezető (greffier en chef/hopifgriffier) által vezetett nyilvántartással. A nyilvántartóban egy vagy több bírósági titkár van, a bíróság méretétől függően. A bírósági titkárok munkáját adminisztratív személyzet segítheti.
A jogi referensek (référendaires/referendaires/referendarissen) olyan jogászok, akik segítik a bírákat ítéleteik megfogalmazásában. Segítséget nyújtanak az ügyek kezelésében, az utasításokkal kapcsolatban és egy vagy több bíró felelősségi körében. Tanulmányozza az ügyet, megvizsgálja a felmerült jogi kérdéseket és az ítéletek tervezetét.
Az állami jogi tanácsadó hivatal tisztviselői is részt vehetnek az ügyvédekben, hogy előkészítsék ügyük jogi vonatkozásait. Ezek az ügyvédek jogászi du parketta/parketachten néven ismertek. Jogi kutatást végeznek, vizsgálatokat végeznek, vagy előkészítik az idézések és beadványok jogi vonatkozásait, az utasításokat és az államtanácsosi iroda egy vagy több jogi tisztségviselőjének felelősségét.
A főtitkár élén minden államtanácsosi iroda működik. E titkárok segítik a jogi tisztviselőket a kutatási és dokumentációs munkában és az iratok összegyűjtésében. A titkárok naprakészen tartják a hivatal dokumentumait és nyilvántartásait, nyilvántartást vezetnek stb. A titkárok száma a hivatal méretétől függ. A titkárok munkáját adminisztratív személyzet is segítheti.
A bírósági nyilvántartások és az állami tanácsadók irodái nagy számban alkalmaznak adminisztratív személyzetet. Az adminisztratív személyzet kezeli a kezelt ügyek aktáit és az adatbázisokban szereplő adatokat. Egyéb adminisztratív személyzet fogadása és iktatása, valamint az irodába érkező közvetlen látogatók fogadása.
E szakmák tekintetében további információk találhatók ebben a dokumentumban (378 KB) (378 Kb). https://e-justice.europa.eu/fileDownload.do?id=0586e844-8bd6-4359-9322-d46632d7ef3a
Az ingyenes kezdeti jogi tanácsadást minden polgár igénybe veheti, jogi szakemberek által. Ez az első vonalbeli jogi segítségnyújtás:
egy kezdeti jogi vélemény, vagy
szakosított szervezet elé utalás.
A kérdést nem oldották meg azonnal, de a kezdeti iránymutatást nem adták meg. Jogi információs szolgálatokat hoznak létre a bíróságok, a kantoni bíróságok, a közösségi igazságszolgáltatási központok, egyes önkormányzati hatóságok és a legtöbb szociális jóléti központ, valamint a különböző, jogi személyiséggel rendelkező nonprofit szervezetek területén.
További információk az online ismertetőben találhatók: Jogi segítségnyújtás: Az igazságszolgáltatáshoz való jobb hozzáférés.
A tájékoztatás a Szövetségi Igazságügyi Hivatal (Igazságügyi Minisztérium) internetes oldalán érhető el.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


40–41. §22
42. § (1)–(2)23
43–46. §25
47. §26
48–55. §27
„82/A. § (1) Az a gazdálkodó szervezet, amely e törvény alapján hulladékgazdálkodási engedélyhez vagy nyilvántartásba vételhez kötött tevékenységet folytat – kivéve a közszolgáltatót, valamint azt az esetet, ha a tevékenység az egységes környezethasználati engedélyezés hatálya alá tartozik –, a tárgyév február 28-ig a környezetvédelmi hatóság részére éves felügyeleti díjat fizet. A tevékenység év közben történő megkezdése esetén a felügyeleti díj arányos részét kell megfizetni a hulladékgazdálkodási engedély jogerőre emelkedését vagy a nyilvántartásba vételt követő 30 napon belül.
57–58. §28
59. § (1)29
„(8) Az e törvény szerinti hulladékgazdálkodási közszolgáltatási szerződést a települési önkormányzat a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási engedéllyel és az OHÜ által kiállított minősítő okirattal rendelkező gazdálkodó szervezettel legkésőbb 2013. december 31-ig megköti. Hulladékgazdálkodási közszolgáltatást – a (9) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2014. január 1-jétől csak az a nonprofit gazdasági társaság végezhet, amely hulladékgazdálkodási közszolgáltatási engedéllyel és az OHÜ által kiállított minősítő okirattal rendelkezik, valamint a települési önkormányzattal – az e törvény hatálybalépését követően és az OHÜ által kiállított minősítő okirat birtokában – hulladékgazdálkodási közszolgáltatási szerződést kötött.
61–75. §32
77–78. §33
[Hulladéklerakási járulékfizetéssel érintett
Hulladéklerakási járulékfizetéssel érintett hulladék egységára évenként (Ft/tonna)
hulladék fajtája, jellege, típusa(i)
5. a hulladékból előállított termék gyártása során képződött és tovább hasznosítható maradék hulladék
6. a hulladékból előállított termék gyártása során képződött és tovább nem hasznosítható maradék hulladék
8. melléklet a 2013. évi CXXV. törvényhez34
22 A 40–41. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
23 A 42. § (1)–(2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
24 A 42. § (3) bekezdése a 21. § (4) bekezdése alapján 2015. január 1-jén lép hatályba.
25 A 43–46. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
26 A 47. § a 21. § (3) bekezdése alapján 2014. január 1-jén lép hatályba.
27 A 48–55. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
28 Az 57–58. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
29 Az 59. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
30 Az 59. § (3) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
31 A 60. § (2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
32 A 61–75. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
33 A 77–78. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
34 A 8. melléklet a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.


text:
Vidéki városokban is büntetik a hajléktalanságot! - Utcajogász Egyesület
Vidéki városokban is büntetik a…
Közzétéve: 2016. 01. 28.
Kategóriák: Szabálysértés
Nem csak a budapesti kerületek, hanem több vidéki város is bünteti a közterületi hajléktalanságot. A szabálysértési törvény felhatalmazása alapján az önkormányzatoknak lehetőségük van olyan területeket kijelölni, ahol szabálysértésnek minősül az “életvitelszerű közterületi tartózkodás”. Ezeken a területeken tehát meg lehet büntetni hajléktalan embereket lényegében csak azért, mert nincs hol lakniuk. Emiatt az Utcajogász 2015 során az önkormányzatok törvényességi felügyeletét ellátó kormányhivatalokhoz fordult, annak érdekében, hogy szüntessék meg a hajléktalanság büntethetőségének lehetőségét, mivel a Kúria az Alapvető Jogok Biztosának indítványa nyomán 2014-ben hozott döntése törvénysértőnek ítélte és 2015. május 31. napjától kezdődően megsemmisítette a Fővárosi Közgyűlés hajléktalan emberek hatósági üldözéséről szóló 77/2013. (XII. 3.) számú rendeletének jelentős részét.
Közérdekű bejelentéssel bárkinek lehetősége van felhívnia az állam vagy az önkormányzatok figyelmét problémákra, amelynek orvoslása vagy megszüntetése a közösség vagy az egész társadalom érdekét szolgálja.
A Kúria indokolása szerint törvénysértőek voltak azok a kerületi önkormányzatok javaslatára bekerült rendelkezések, amelyek az önkormányzat illetékességi területének egészén, vagy annak jelentős, összefüggő területein rendelte tiltani a hajléktalanságot, és amelyek az állampolgárok számára nem egyértelműen azonosítható módon határozta meg a tiltott területeket.
Bár a Kúria döntésének tárgya kizárólag a fővárosi közterületek voltak, az Utcajogász álláspontja szerint az indokolás lehetőséget kínál, hogy a vidéki települések a fővárosiéhoz hasonló, a hajléktalan emberek hatósági üldözésének lehetőségét megteremtő rendeleteivel szemben közérdekű bejelentés útján lehessen fellépni.
A 2015-ös év első felében az Utcajogász a következő városok rendeletei kapcsán fordult az illetékes kormányhivatalokhoz: Debrecen, Hatvan, Hévíz, Kaposvár, Keszthely, Pécs, Salgótarján, Zalakaros.
A közérdekű bejelentéseink nyomán Debrecen, Hatvan és Salgótarján módosította a Kúria döntésében foglalt kritériumok szerint a rendeleteiket, amelyekben azokat a közterületek jelölik ki, ahol a hajléktalanság büntetendő. Sajnos mindhárom település a fővárosi kerületekhez hasonlóan elmulasztotta a lehetőséget – Zugló kivételével-, hogy megszüntessék saját közigazgatási területükön a hajléktalanság büntetését, és érdemi változásokat nem hozó, de a Kúria döntésének megfelelően módosított rendeleteket fogadtak el.
Hévíz, Kaposvár, Keszthely, Pécs és Zalakaros tekintetében azonban a kormányhivatalok nem látták indokoltnak a szégyenteljes rendeletek módosításának kezdeményezését, még úgy sem, hogy a Kúria döntése valójában nem változtat semmin: továbbra is büntethető a hajléktalanság, csak szűkebb területen, mint eddig. Érthetetlen, hogy az államot helyi szinten képviselő kormányhivatalok miért nem képviselik egységesen a Kúria által kijelölt álláspontot, és miért lehet egy megyében törvényes az, ami egy másik megyében törvénysértő. Az Utcajogász ezért a Alapvető Jogok Biztosának Hivatalához fordul.
Az Utcajogászban az ügyekkel kapcsolatos költségeket (pl. posta, utazás, nyomtatás, másolás) saját magunk fizetjük. Ha szeretnél, Te is támogathatsz minket abban, hogy minél több szegénységben élő embernek tudjunk segíteni. Előre is köszönjük, a megosztásokat is!
Bankszámlaszámunk: 16200223-10043220 (Magnet Bank)
A megjegyzésbe kérjük, hogy ez írjátok: támogatás Utcajogásznak

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Minősülhet-e a közjegyző bíróságnak? - Az Európai Bíróság ítéletet hozott | hírek | Jogi Fórum
2019.05.23. Jogi Fórum / Európai Unió Bírósága
A közjegyzői eljárásban részt vevő felek közös kérelmére öröklési bizonyítványt kiállító lengyel közjegyzők nem minősülnek „bíróságnak” az öröklési rendelet értelmében, következésképpen e bizonyítvány nem minősül öröklési ügyben hozott „határozatnak”. Az ilyen okirat viszont „közokirat” - áll az Európai Unió Bíróságának ítéletében.
A C-658/17. sz. ügyben hozott ítélet - WB
WB apja, aki 2016. augusztus 6-án hunyt el, lengyel állampolgár volt, aki Lengyelországban rendelkezett szokásos tartózkodási hellyel. WB fél volt a Słubicében (Lengyelország) P. Bac közjegyző előtt indult, WB apjának hagyatékára vonatkozó eljárásban. E közjegyző 2016. október 21-én öröklési bizonyítványt állított ki. Az elhunyt vállalkozó volt, aki a német–lengyel határ közelében folytatott tevékenységet. WB meg kívánta tudni, hogy az elhunyt helyezett-e el tőkét német bank(ok)ban, és ha igen, akkor tájékoztatást kívánt kapni a hagyaték részét képező tőkeösszegről. WB e célból az e közjegyző által kiállított öröklési bizonyítvány másolatának, valamint olyan tanúsítványnak a kiadását kérte, amely tanúsítja, hogy e bizonyítvány az uniós jog értelmében öröklési ügyben hozott határozatnak minősül. E kérelem elutasításának esetére WB az öröklési bizonyítvány másolatának, valamint olyan tanúsítványnak a kiadását kérte, amely tanúsítja, hogy e bizonyítvány öröklési ügyben kiállított közokiratnak minősül.
A 2017. június 7-i jegyzőkönyvben a P. Bac közjegyzői irodájában működő közjegyzőhelyettes elutasította e kérelmeket. Lényegében azt állapította meg, hogy az öröklési bizonyítvány az uniós jog értelmében vett „határozatnak” minősül, és mivel Lengyelország nem értesítette a Bizottságot a hatóságok és jogi szakemberek jegyzékéről, nem tudja kiállítani a bizonyítványt az uniós jog által előírt formában. WB második kérelmét illetően a közjegyzőhelyettes kifejtette, hogy az öröklési bizonyítvány „határozatnak” való minősítése kizárja annak „közokiratnak” való minősítését, így nem lehetséges a megfelelő tanúsítvány uniós jog által előírt formában történő kiállítása.
WB keresetet indított a Sąd Okręgowy w Gorzowie Wielkopolskim (Gorzów Wielkopolski-i regionális bíróság, Lengyelország) előtt. E bíróság arra vár választ, hogy igazságszolgáltatási feladatokat lát-e el az öröklési bizonyítvány kiállításáért felelős lengyel közjegyző, és az általa kiállított okirat közokirat-e, amelynek másolata kiadásához bármely olyan érdekelt személy kérelmére csatolható a 650/2012 rendelet1 szerinti formanyomtatvány, aki ezen okiratot valamely más tagállamban kívánja felhasználni.
A mai napon kihirdetett ítéletében a Bíróság legelőször is megállapítja, hogy e rendeletnek megfelelően a „bíróság” fogalma minden olyan igazságügyi hatóságot, valamint öröklési ügyekben hatáskörrel rendelkező hatóságot és jogi szakembert jelöl, amely/aki igazságszolgáltatási feladatot lát el, vagy igazságügyi hatóság felhatalmazása alapján vagy igazságügyi hatóság ellenőrzése alatt jár el, feltéve, hogy ezek az egyéb hatóságok és jogi szakemberek szavatolják a pártatlanságot és a felek meghallgatáshoz való jogát, valamint feltéve, hogy a tevékenységük helye szerinti tagállam joga értelmében határozataik ellen igazságügyi hatóság előtt jogorvoslattal lehet élni, vagy azokat igazságügyi hatóság felülvizsgálhatja; és határozataik hasonló hatállyal és joghatással rendelkeznek, mint az igazságügyi hatóságok által ugyanilyen ügyben hozott határozatok.
A Bíróság – annak megállapítását követően, hogy csupán tájékoztató jelleggel bír az, hogy Lengyelország nem tett értesítést arról, hogy a közjegyzők igazságszolgáltatási feladatokat látnak el, és nem kizárt, hogy „bíróságnak” legyenek minősíthetők, amennyiben teljesítik az e rendeletben foglalt feltételeket – megvizsgálja, hogy az öröklési bizonyítványt a közjegyzői eljárásban részt vevő összes fél közös kérelmére kiállító közjegyző igazságszolgáltatási feladatokat lát-e el a hivatkozott rendelet értelmében. Kiemeli, hogy az igazságszolgáltatási feladatok ellátása magában foglalja azt a jogot, hogy az érintett felek közötti esetleges vitás kérdésekben hivatalból határozatot hozzon. Ahhoz, hogy valamely hatóságot az általa ellátott tevékenység sajátos jellege alapján úgy lehessen tekinteni, hogy igazságszolgáltatási feladatokat lát el, az esetleges jogviták elbírálásának hatáskörével kell rendelkeznie. Nem ez az eset áll fenn, amennyiben a szóban forgó jogi szakember hatásköre kizárólag a felek szándékától függ. Mivel az öröklési bizonyítvány kiállítására irányuló közjegyzői tevékenységeket az érintettek közös kérelmére látja el a közjegyző, és a felek egyetértésének hiányában azok nem érintik a bíróság jogköreit, a lengyel közjegyzők nem gyakorolnak határozathozatali hatáskört. Mivel az öröklési bizonyítványt nem bíróság állítja ki, az nem minősül e rendelet értelmében öröklési ügyben hozott „határozatnak”.
Végül azon kérdést illetően, hogy az olyan öröklési bizonyítvány, mint amilyen a lengyel öröklési bizonyítvány, amelyet a közjegyző a közjegyzői eljárásban részt vevő összes fél közös kérelmére állít ki, „közokiratnak” minősül-e, a Bíróság rámutat arra, hogy a lengyel jog értelmében a közjegyzők jogosultak az örökléssel kapcsolatos okiratok kiállítására, és arra, hogy az öröklési bizonyítvány közokiratként bejegyzett okirat. A Bíróság kiemeli továbbá, hogy e bizonyítvány az örökség megszerzésére vonatkozó jogerős határozattal azonos joghatályú. Ezen túlmenően a közjegyző megvizsgálja, hogy megtagadható-e az öröklési bizonyítvány kiállítása, így ezen okirat hitelessége annak aláírására és tartalmára vonatkozik. Következésképpen az öröklési bizonyítvány közokiratnak minősül e rendelet értelmében.
1A öröklési ügyekre irányadó joghatóságról, az alkalmazandó jogról, az öröklési ügyekben hozott határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az öröklési ügyekben kiállított közokiratok elfogadásáról és végrehajtásáról, valamint az európai öröklési bizonyítvány bevezetéséről szóló, 2012. július 4-i 650/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2012. L 201., 107. o.; helyesbítések: HL 2012. L 344., 3. o.; HL 2013. L 60., 140. o.).

matches: Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
Archívum - MUNKAÜGYI PORTÁL
Témakör: Összes CikkekFő hírFrissülőHírekKiemeltKÚRIAMunkahelyi adatvédelemMUNKAIDŐ EXPO 2016Munkaügyi változásokNEMZETKÖZINyugdíj
Rendezés: Dátum szerintCím szerint
Sorrend: CsökkenőNövekvő
2018. október 5-én, a kormány.hu oldalon közzétették azt a tervezetet, mely a foglalkoztatáshoz kapcsolódóan módosítaná – többek között – foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvényt...
A munkaügyi ellenőrzés 2018. első félévi tapasztalatai
A munkaügyi hatóság rendszeresen közzé teszi a munkaügyi ellenőrzések adott időszakra vonatkozó megállapításaival kapcsolatos összegzéseit. A 2018. szeptember 24 –én közzétett „A munkaügyi ellenőrzések tapasztalatai (2018. I. félév)” c. jelentés...
Végleges a VI. MUNKAIDŐ EXPO programja
Az idei évben immár hatodik alkalommal kerül megrendezésre a MUNKAIDŐ EXPO konferencia. Az egész napos szakmai rendezvényen előadást tart Dr. Tálné dr. Molnár Erika, a Kúria Közigazgatási-Munkaügyi Kollégiumának kollégiumvezető-helyettese a munkaügyi...
A zárt Facebook csoportokban közzétett álláshirdetésekre is oda kell figyelni
Az Egyenlő Bánásmód Hatóság, a weboldalán közzétett EBH/291/2018 számú ügyében jogsértés megállapítására került sor. Az alaptényállás szerint egy iskolaszövetkezet a zárt Facebook-csoportjában közzétett egy olyan álláshirdetést, melyet kizárólag lányoknak hirdetett...
A türingiai munkaügyi bíróság 2018. május 16-i döntése szerint (Az.: 6 Sa 442/17 und 6 Sa 444/17), ha a munkavállaló köteles a munkáltatóval közölni a magán telefonszámát, az a munkavállaló...
Jönnek a start szövetkezetek?
Legalábbis erre lehet következtetni a Kormany.hu oldalon 2018. augusztus 28-án megjelent jogszabálytervezet alapján. A közfoglalkoztatással összefüggő egyes kormányrendeletek módosításáról szóló kormányrendelet tervezet szerint az igazságügyminiszter 2019. január 1-ig előkészíti a szövetkezetekről...
2018. augusztus 23-án, a Magyar Közlöny 129. számában megjelent a 2019 évi munkaszüneti napok körüli munkarendről szóló 6/2018 (VIII.23) PM rendelet, mely alapján a jövő évben 3 munkanap áthelyezésre kerül...
A Kúria Mfv.II.10.197/2017/4. számú ügy tényállása szerint a felperes munkavállalók takarító munkakörben álltak a munkáltatóval munkaviszonyban. A munkavállalók munkaidő beosztását a munkáltató határozta meg, melyet a jelenléti ívek és felolvasókönyv...
Béren kívüli jutattások 2019 - Cafeteria 2019
A 2018. július 25-én megjelent Magyar Közlöny 117. számában került kihirdetésre az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények módosításáról, valamint a bevándorlási különadóról szóló 2018. évi XLI. törvény, mely jelentős...
A Magyarország 2019. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2018. évi XL. törvény 22. §-a jelentős változást hozott a munkavállalók nyugdíj melletti továbbfoglalkoztatásával kapcsolatban, ugyanis 2018. július 26. napjától módosításra került...
Írásbeli figyelmeztetés alkalmazása kollektív szerződés, illetve munkaszerződéses megállapodás hiányában
A Kúria az Mfv.I.10.354/2017. számú ügyben hozott döntésében kimondja, hogy az írásbeli figyelmeztetés a munkáltató ellenőrzési és utasítási jogából eredő olyan munkafegyelmet biztosító eszköz, amellyel felhívja a munkavállalója figyelmét az...
A SZÉP-kártya mellett készpénzfizetésre és Erzsébet-utalványra megy idén a legtöbb béren kívüli juttatás. Idén januárban is lezajlott egy választás Magyarországon: a munkavállalóknak ekkor kellett dönteniük arról, hogy mely cafeteria-juttatásokban kívánnak...
2018 május 25-től hatályos a GDPR, vagyis az Általános Adatvédelmi Rendelet (2016/679 EU rendelet). A rendelet a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelmére vonatkozó szabályokat állapítja meg.A...
Kúria döntés a munkaidő-beosztások megállapodással történő módosításáról
A Kúria Mfv.III.10.300/2017/6. számú ügyben hozott döntése szerint a munkáltató és a munkavállaló megállapodással jogosultak módosítani a munkáltató által már közölt munkaidő beosztást akár négy napon belül is.Az Mt. 97.§...
Cafeteria: lejáró SZÉP kártya összegek
Mindössze egy hetük maradt a munkavállalóknak, hogy felhasználják a munkáltatójuk által biztosított 2016. évi juttatásokat, ugyanis a Széchenyi Pihenő Kártya kibocsátásának és felhasználásának szabályairól szóló 55/2011. (IV. 12.) Korm. rendelet...
A munkáltató által fizetett hazautazás költségtérítésének felső korlátja 2018-ban 36190 Ft/hó
Mint az ismeretes, a munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítésről szóló 39/2010. (II. 26.) Korm. rendelet3. § (3) bekezdés b) pontja szerinti hazautazással kapcsolatos költségtérítés havi felső korlátjáról minden év elején...
Péterfalvi Attila: a GDPR hatályba lépésével vége a KKV-k bírságmentességének
Adatvédelmi bírság szempontjából mindenképpen. Egy múlt heti adatvédelmi konferencián Péterfalvi Attila, a NAIH elnöke előadásában kifejtette, hogy a hatóság értelmezése és álláspontja szerint 2018. május 25-től - a GDPR-ban foglalt...
Kulcs-Bér Akadémia 2018 - Bérszámfejtői Szakmai Napok
A szakmai nap(ok) célja, hogy a résztvevők megismerhessék a 2018. évi bérszámfejtést érintő törvényi változásokat, valamint bemutatásra kerüljenek ezen változások kezelése bér programban. A szakmai napot Eichardt Józsefné Edit tartja,...
Az alábbi táblázatban foglaljuk össze, hogyan változtak az Mt. szabályai 2018. január 1-től.2017. december 31-ig hatályos szöveg2018. január 1-től hatályos szövegMt. 51. § (3) A munkavállalót csak olyan munkára lehet alkalmazni, amely...
Töltse le 2018-as munkaidő naptárunkat!
Letölthető 2018. évi munkaidő naptárunk. A 2018. évi munkaszüneti napok körüli munkarendről szóló 9/2017. (V. 19.) NGM rendelet alapján hat munkanap áthelyezés lesz idén, melyeket szombatonként kell majd ledolgozni.Letöltés itt.
A 2018-as évben csak pozitív változások történnek a béren kívüli juttatásokat illetően. Az adómentes juttatások idén is meglévő elemei közé jövőre bekerül a diákhitel-törlesztés támogatása is. Jelentősen kedvezőbbé válnak a...
A 2018. január 1. napjától érvényes minimálbér és garantált bérminimum összege már 2016 decemberében kihirdetésre került, ugyanis a 430/2016. (XII. 15.) Kormányrendeletben mind a 2017, mind a 2018 évre irányadó...
Munkaügyi ellenőrzések során a legtöbb esetben a munkaidő nyilvántartások miatt kerül sor intézkedésre
Tavaly a munkaügyi ellenőrzések során a munkaidővel és pihenőidővel kapcsolatos intézkedések száma megközelítette a 12 ezret. Ezen intézkedések 55 százaléka kifejezetten a munkaidő-nyilvántartásokhoz volt köthető. A jogszabályi előírások, illetve az...
Már a 2016. évben elfogadásra került azon módosítás, miszerint a szociális hozzájárulási adó mértéke 2018. január 1-jétől kezdődően 20 százalékra csökken – a jelenlegi 22 százalékról (egyes pénzügyi és gazdasági...
Hogy állnak a magyar munkáltatók a „papírról a digitálisra” való áttérés folyamatában - interjú Dr. Mester Csabával
Már lassan 1,5-2 éve annak, hogy ha kinyitjuk az újságokat vagy az online sajtót, akkor két témában mindig szembejön valamilyen cikk vagy elemzés: az egyik a munkaerőhiány, a másik pedig...
Kúria: a hosszabb ideje keresőképtelen állományban levő munkavállaló esetében a munkáltatótól is fokozottabb együttműködés várható el
A Kúria 2017. szeptember 18-án tette közzé a rendkívüli felmondás jogellenessége tárgyában hozott döntését az Mfv.I.10.763/2016. számú ügyben. A munkavállaló saját, illetve gyermeke betegsége okán tartósan keresőképtelen volt 2006. és...
Változás jöhet a harmadik országbeli munkavállalók munkavállalásának engedélyezése kapcsán
A társadalmi egyeztetés céljából a kormany.hu oldalon közzétett jogszabálytervezet szerint a többségi külföldi tulajdonban lévő gazdasági társaság esetében, naptári negyedévenként, a megelőző naptári negyedév utolsó napján érvényes munkajogi állományi létszáma...
Változás várható a munkaerő-kölcsönzés feltételei kapcsán: 10 milliós vagyoni letét és köztartozásmentesség
A társadalmi egyeztetés céljából a kormany.hu oldalon közzétett jogszabálytervezet szerint a munkaerő kölcsönző cég ilyenként, a kormányhivatal által történő nyilvántartásba vételének feltétele lehet, hogy a nyilvántartásba vételt kérő cég szerepeljen...
Munkaügyi és munkavédelmi hatósági ellenőrzések októberben - fókuszban a vagyonvédelem és a kereskedelem
2017. október 1-től 2017. november 30-ig - az előzetesen közzétett ellenőrzési terveknek megfelelően - országos munkaügyi célvizsgálatra kerül sor, mely a személy és vagyonvédelmi területen működő foglalkoztatókra fókuszál. Szintén 2017....
EBH ügy - Nem minősül közvetlen hátrányos megkülönböztetésnek, ha a munkáltató egységes és mindenki által megismerhető szabályzatban egységes feltételek mellett rendezi a juttatásokat
Az Egyenlő Bánásmód Hatóság az EBH/281/2017 számú ügyében a jogsértést elutasító határozatot hozott, melyben egy munkavállaló, anyaságára (terhességére), mint védett tulajdonságára hivatkozással kérte a közvetlen hátrányos megkülönböztetés megállapítását az Erzsébet...
A munkavállaló értékesítésért felelős mérnökként dolgozott egy román magán cégnél. Az Emberi Jogok Európai Bíróságához azért fordult, mert állítása szerint a munkáltató jogviszony megszüntetésre irányuló jognyilatkozata a magánélet tiszteletéhez való...
Az idén új elemmel, a mobilitási célú lakhatási támogatással bővült az adómentesen nyújtható cafeteria-elemek köre. Bár az elmúlt években jelentősen megugró bérleti díjak miatt munkavállalók tízezreinek terheit enyhíthette volna a...
Durván elbukja a szabadságát több százezer magyar - kik vannak közöttük? címmel jelent meg a Napi.hu-n K.Kiss Gergely cikke, mely erős tartalma mellett jól mutatja miféle párhuzamos valóságok vannak a...
EBH ügy: A hosszú hajú férfiak diszkriminációja jogellenes
Az Egyenlő Bánásmód Hatóság EBH/103/2017 számú ügyében elmarasztalta a foglalkoztatót a foglalkoztatott neme miatt közvetlen hátrányos megkülönböztetésben részesítette.Önkormányzati rendészeti szerv közterület-felügyelő munkakörben foglalkoztatott köztisztviselője sérelmezte a hatóság előtt, hogy felettese...
Interjú Dr. Lőrincz Györggyel a napokban megjelent "A munkaviszony megszűnése és megszüntetése" c. könyve apropóján
Jogszociológiai kutatások szerint a fejlettebb országokban általában nagyobb tömegű perindítás és bírósági nem peres eljárás a jellemző, míg a legfejletlenebb országok általában a pergyakoriság rangsorában az utolsó helyeken állnak. Az...
Véglegesek a 2018. évi munkanap áthelyezések
A 2018. évi munkaszüneti napok körüli munkarendről szóló 9/2017. (V. 19.) NGM rendelet alapján az alábbi hat munkanap kerül áthelyezésre a jövő évben:március 10., szombat munkanapmárcius 16., péntek pihenőnapnovember 10.,...
Felmondás táppénz miatt vs. Egyenlő Bánásmód Hatóság
Az Egyenlő Bánásmód Hatóság 2017. április 17-i határozatában (EBH/197/2017) 1.500.000 Ft-ra büntette azt a vagyonvédelmi munkáltatót, amely a munkavállaló jogviszonyát a munkavállaló jogviszonyát arra tekintettel szüntette meg, hogy az táppénzre...
Közeledik a nyár, aktuálissá válik a diákok szünidei foglalkoztatása. Akár hónapokig tartó együttműködésről, akár egy-egy napra szóló alkalmi munkavégzésről van szó érdemes átgondolni a foglalkoztatás módját, a hatékony, de egyúttal...
Továbbra is mintegy 2 milliárd forintra tehető annak a még 2015-ben juttatott összegnek a nagysága, amelyet a munkavállalóknak május végéig kell elkölteniük a SZÉP-kártyájukról. A határidőt követően a kártyakibocsátó cégek...
Ipar napjai - Hatékonyságnövelés és fluktuáció kezelés az iparvállalatoknál
Tapasztalja Ön is, hogy egyre nehezebb jó munkaerőt találni? Nem hatékony a belső kommunikáció a cégen belül? Gondot okoz a dolgozók motiválása? Ilyen és ehhez hasonló kérdésekre keresi a választ...
Március utolsó hétvégéjén elkezdődik a nyári időszámítás, ha az óraátállítás idején beosztásunk szerint munkát végzünk, úgy a tényleges munkavégzés tartama egy órával kevesebb, mint a papírforma szerinti, de vajon hogyan...
A 2017. március 16-i Magyar Közlönyben kihirdetett Egyes törvényeknek a nagypéntek munkaszüneti nappá történő nyilvánításával összefüggő módosításáról szóló 2017. évi XIII. törvény - többek között - a munka törvénykönyvét is módosító...
Sokáig bizonytalan volt, hogy vajon nagypéntek már az idei évben munkaszüneti nap lesz-e, de a dolog úgy alakult, hogy a mai napon az Országgyűlés elfogadta az egyes törvényeknek a nagypéntek...
Az újév első napja pozitív változást hozott azoknak a munkavállalóknak, akik a munkába járást gépjárművel oldják meg, hiszen a jó ideje változatlan 9 Ft/km költségtérítés összege 15 Ft/km-re emelkedett.A jogosultsági...
Egy tavaly decemberi kormányrendelet módosítás következtében több munkaerő-kölcsönző is befejezheti tevékenységét, mert 2 millióról 5 millió forintra emelték a kötelező vagyoni biztosítékot. A rendelet nagy hatással lesz azokra a vállalatokra,...
A héten kerülnek számfejtésre és kifizetésre a januári bérek, mely kapcsán sok munkáltatónak fejtörést okoz, hogy kötelező alapbérként a minimálbért vagy pedig a jóval nagyobb összegű garantált bérminimumot kell a...
A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (NAIH) még 2016. november 16-án tett közzé egy 41 oldalas állásfoglalást a munkahelyi adatkezelés alapvető követelményeiről, melyről az év végi hajtásban a sajtó nem...
Itt a 2017-es munkaidő naptár
Jövőre nem lesz munkanap áthelyezés, ugyanakkor várhatóan eggyel nőni fog a munkaszüneti napok száma nagypéntek kapcsán. Utóbbira ígéret van, törvény még nincs. Azoknak, akik munkaidőkeret vagy elszámolási időszak alapján egyenlőtlen...
2017. január 1-től több ponton változnak a foglalkoztatáshoz kapcsolódó jogszabályok: minimálbér, garantált bérminimum, napi pihenőidő, egészségügyi szolgáltatási járulék, munkába járás költségtérítése, szochó, cafeteria, stb. Mutatjuk a fontosabbakat!Minimálbér és garantált bérminimumA 430/2016....
Fontos határidő jár le a héten: kötelező munkavédelmi képviselőt választani a legalább 20 főt foglalkoztató cégeknél
2016. december 1-től több ponton is változik a munkaerő-kölcsönzési és a magán-munkaközvetítői tevékenység nyilvántartásba vételéről, folytatásának feltételeiről szóló 118/2001. (VI. 30.) Korm. rendelet, melynek egyik talán legmarkánsabb része az, hogy...
Nyitva vagy zárva - boltzár a V4-eknél
Az elmúlt évben talán az egyik legtöbb vitát kiváltó esemény volt, hogy hétvégén zárva vagy nyitva legyenek a boltok. Szakszervezetek és kormánypártok ütköztek ez ügyben és a vásárlókat is megosztotta...
Papír helyett szoftver a munkaügyben
A BDO Magyarország az elmúlt évekhez hasonlóan idén is megrendezte a Munkaidő Expót, ahol az előadások mellett a munkaügyi rendszerek fejlesztésével foglalkozó kiállítók is helyt kaptak. A kiállítók csaknem az...
Konferencia a devalválódott munkaügyi kapcsolatokról
2016. november 16-án az ELTE ÁJK Munkajogi és Szociális Jogi Tanszékének szervezésében kerül megrendezésre a Devalválódott munkaügyi kapcsolatok címet viselő szakmai konferencia. A részvétel ingyenes, de regisztrációhoz kötött, melyet a...
Az óraátállításból eredő munkaóra-különbözetek elszámolása időről-időre fejtörést okozhat a munkáltatók számára, vajon egyformán kezelendő órabéres és havidíjas díjazás esetén? Befolyásolja a munkaidőkeretben teljesített óraszámot? Jelen cikkünkben ezen kérdéseket taglaljuk.Nézzük, mit...
Jövőre nem lesz munkanap áthelyezés, cserébe eggyel több lesz a munkaszüneti napok száma
Mint az ismeretes, a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (Mt.) 102. § (5) bekezdése felhatalmazza a foglalkoztatáspolitikáért felelős minisztert, hogy az általános munkarendben foglalkoztatott munkavállalók munkaidő-beosztásának a munkaszüneti...
Hogy állnak a V4-ek a minimálbérrel?
Az Európai Uniós csatlakozás óta soha nem volt olyan látványos a Visegrádi Négyek együttműködése, mint napjainkban. A vezetők gyakori találkozását a migráns váltság váltotta ki, de a tanácskozásokon gazdasági kérdések...
Napjainkban érdekes ellentmondásnak lehetünk a tanúi. A foglalkoztatási adatok javulnak, ami nagy részben a versenyszférának köszönhető (430-440 ezer fő), azonban nehéz a megfelelő szakképzettséggel és gyakorlati tapasztalattal rendelkező munkavállalókat megtalálni....
Interjú Dr. Soós Andrea ügyvéd, adatvédelmi szakjogásszal, az október 25-i munkaidő expo előadójával a munkahelyi adatvédelem munkaidő nyilvántartással kapcsolatos kérdéseiről.- Sokan nem tudják, hogy a munkaidő nyilvántartásban szereplő munkaidő kezdete és...
Mitől függ a nyugdíj összege, mekkora nyugdíjra számíthatunk?
Mindenki számára alapvető kérdésként merül fel, hogy a majdan megállapításra kerülő nyugdíj összege hogyan kerül kiszámításra. A nyugdíj összege a „pályafutásunk” alatt szerzett szolgálati idő illetve az 1988 óta figyelembe...
Jelentősen nőtt a munkaidővel kapcsolatos elmarasztalások száma
Az idei év első felében végzett munkaügyi ellenőrzéseknél 30%-kal több munkavállalót érintő jogsértést állapítottak meg az felügyelők, mint a tavalyi év hasonló időszakában. A vizsgálat alá vont 58ezer fő közel...
Mit kell tudni a nyugdíjbiztosítási adategyeztetési eljárásról?
Amennyiben tudni szeretné, hogy nyugdíj szempontjából mennyi szolgálati idővel rendelkezik, úgy az adategyeztetési eljárás lefolytatása megfelelő eljárási forma ennek kiderítésére.2012. december 31-ig volt lehetőség utoljára „szolgálati idő” összeszámítására vonatkozó kérelmet...
Változtak a munkavédelmi képviselő választásra vonatkozó előírások, ugyanis 2016. július 8. napjától az egyes foglalkoztatási tárgyú törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló 2016. évi LXXIX. törvény alapján a kisebb munkavállalói létszámmal...
Igaz kis mértékben, de mindenesetre mától változott a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 5/1993. (XII. 26.) MüM rendelet, mely szerint - három nap helyett -...
Közzétette az NGM Munkafelügyeleti Főosztálya a jogviszonyok rendezettségével kapcsolatos akcióellenőrzés főbb megállapításait
A mai napon az NGM Munkafelügyeleti Főosztálya közzétette az 2016. június 20. és július 8. közötti akcióellenőrzésének összefoglaló megállapításait. A 20 oldalas jelentés kiemeli, hogy az akcióellenőrzés elsősorban a feketefoglalkoztatás...
"Az év felelős foglalkoztatója 2016" pályázat
Az OFA Országos Foglalkoztatási Közhasznú Nonprofit Kft. "Az Év Felelős Foglalkoztatója 2016" címmel pályázatot hirdet, melyen azokat a munkáltatókat díjazza, melyek a legkiemelkedőbb jó gyakorlatot tudják bemutatni a felelős foglalkoztatás...
A minimálbér nem magyar sajátosság, az Európai Unió 22 tagállamában már bevezették. Hazánkban 1989-ben vezették be a minimálbért, melynek összege havonta 17.000 Ft volt. A rákövetkező években az összeg növekedett,...
2016. augusztus 23-től változott a 34/2009. (XII. 30.) SZMM rendelet az álláskeresési járadék és álláskeresési segély megállapításához szükséges igazolólapról. A nemzetgazdasági miniszter hatáskörébe tartozó egyes miniszteri rendeletek módosításáról szóló 27/2016....
Iskolaszövetkezeti foglalkoztatás - mi változott és hogyan?
2016. szeptember 1-től az egyes iskola szövetkezetekkel összefüggő törvények módosításáról szóló 2016. évi XLIX. törvény (továbbiakban: Módtv.) alapján változtak az Iskolaszövetkezeten keresztül történő foglalkoztatás szabályai, a jövőben ezen jogviszonyok tekintetében...
Lendületes hetet mindenkinek: országos célvizsgálat indul a munkaidő, pihenőidő ellenőrzése kapcsán
Az NGM által tavaly novemberben közzétett idei évre vonatkozó ellenőrzési terv értelmében 2016 október 1-től országos célvizsgálat indul a munkaidőre, pihenőidőre és a nyilvántartásra vonatkozó szabályok megtartásának ellenőrzése kapcsán.A téma...
A rendezett munkaügyi kapcsolatok általános és speciális követelményei, a munkaügyi ellenőrzések növekvő száma, a jogkövetkezmények szigorodása minden eddiginél jobban felértékelte a munkaerő gazdálkodás és az ehhez kapcsolódó törvényi előírások megfelelő...
Mivel a tapasztalatok szerint a hatályos munkaügyi szabályok közül talán a munkaidőkeret alkalmazásával kapcsolatos gyakorlati problémák okozzák az egyik legtöbb fejtörést az ügyvitelért felelős munkatársaknak, ezért munkáltatói oldalról nem maradhat...
Munkaidő nyilvántartás a Kúria legutóbbi ítéleteinek tükrében
Kevés olyan munkaügyi dokumentum van, mely körül annyi bizonytalanság lenne, mint a munkaidő nyilvántartás körül. A jogszabály idevonatkozó része a kötelezettség tárgyi súlyához képest viszonylag röviden fogalmaz, melyre tekintettel a munkaügyi...
Több változás is várható a jövő évben a béren kívüli juttatások rendszerét illetően, ezen változások hátterében első sorban az Európai Uniónak való megfelelés áll. Az Unió döntése szerint az Erzsébet-utalvány...
A munkaügyi ellenőrzésről szóló törvény változása a C-298/09 RANI ügy tükrében
A munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény 2016. július 8-tól változott, melynek eredményeképpen egyrészt rögzítésre került, hogy a munkaügyi ellenőrzés hatálya kiterjed a külföldön letelepedett és határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás...
2016. október 25-én MUNKAIDŐ EXPO - Mutatjuk, miért jöjjön el!
Idén már negyedszer kerül megrendezésre a MUNKAIDŐ EXPO, melyet örömmel ajánlunk figyelmébe. Időpont: 2016. október 25., helyszín a Lurdy Ház. Expónk remek lehetőséget kínál a résztvevőknek, hogy gyakorlati ismereteket sajátítsanak...
Anonim álláshirdetések az adatvédelmi hatóság gyakorlatának tükrében
Az anonim álláshirdetéseknél a jelentkező nem tudhatja, hogy milyen kockázatokkal néz szembe, hova, kihez kerül az önéletrajza a személyes adataival, nem ismeri a hirdető kilétét, így az adatvédelmi szabályok által...
Munkahelyi számítógép magánhasználata vs. munkavállaló személyes adatainak védelme a NAIH/2015/1402/H ügyében
A számítógép használata ma már elvárás a munkahelyen, de nem mindegy, hogy munkavállalóként mit viszünk fel a munkahelyi gépre, sem az, hogy munkáltatóként ezen adatok kezelése kapcsán miképpen járunk el....
Munkahelyi viselet (dress code) és az Emberi Jogok Európai Egyezménye az osztrák Legfelsőbb Bíróság ügyében
A „dress code” betartását sok cég íratlanul is megköveteli a dolgozóktól, több helyen kötelezővé is teszik a munkahelyi „egyenruha” viselését, vagy valamilyen más megkövetelt megjelenést. Az osztrák Legfelsőbb Bíróság 2015/09/24,...
Munkaidő Expo 2015 - Kiállítói bemutatkozás
Munkaidő Expo 2015
Munkaidő Expo 2014 - Kiállítói bemutatkozás
Munkaidő Expo 2014
Színlelt szerződéssel történő munkaerő kölcsönzés a munkaügyi ellenőrzések tükrében
Jelen cikkünkben a színlelt szerződéssel történő munkaerő-kölcsönzés jellemzőit, főbb minősítő jegyeit, illetve az esetleges munkaügyi ellenőrzési jogkövetkezményeket mutatjuk be, figyelemmel a munkaerő-kölcsönzésre irányuló kiemelt hatósági érdeklődésre.A munkaerő-kölcsönzési tevékenység folytatásának fontosabb...
A nyár közeledtével megszaporodnak a diákok szünidei foglalkoztatásával kapcsolatos kérdések. Ilyenkor a hallgatók foglalkoztatásával kapcsolatos feltételekről jellemzően sok szó esik, ugyanakkor a külföldi (harmadik országbeli) hallgatók foglalkoztatásáról már lényegesen kevesebb,...
A munkaközi szünet mértéke és kiadása, valamint a munkaidő nyilvántartáson történő feltüntetése
A munkavállalók részére a napi munkavégzés megszakításával munkaközi szünetet, közismertebb nevén „ebédidőt” köteles biztosítani a munkáltató a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (továbbiakban: Mt.) 103. §-ban rögzítettek szerint.A...

matches: Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Bíróság Bíróság


text:
10/2016. számú munkaügyi elvi határozat | K Ú R I A
10/2016. számú munkaügyi elvi határozat
A munkamódszer, a munkaeszköz, anyag, munkavállalói létszám és szakismeret megfelelőségének biztosítása a munkáltató kötelezettsége, tehát arra befolyása van. Mindezek feltárása szükséges lehet az ellenőrzési kör megállapításához.
[2012. évi I. Tv. 166. § (1), 2012.évi I. Tv. 166. § (2)]
[1] A felperes módosított keresetében 2012. október 26-án bekövetkezett munkabalesetével összefüggésben elmaradt jövedelem címén kártérítés és nem vagyoni kártérítés kamatokkal növelt összegű megfizetését, valamint az alperes 2014. február 2-án kelt azonnali hatályú felmondása jogellenessége következtében 2014. július 6-áig elmaradt jövedelem és végkielégítés megfizetését kérte.
[2] A közigazgatási és munkaügyi bíróság ítéletében hátralékos jövedelempótló kártérítési járadék címén 2012. november 1-jétől 2014. július 6-áig terjedően 3.398.473 forint és ennek 2013. szeptember 1-jétől járó törvényes késedelmi kamata, végkielégítés címén 303.755 forint, nem vagyoni kártérítés címén 3.000.000 forint és ennek 2012. október 20-ától járó törvényes kamata megfizetésére kötelezte az alperst.
[3] A munkaügyi bíróság által megállapított tényállás szerint a felperes épület- és bútorasztalos szakképesítéssel rendelkezik, és faipari technikumot is végzett. 2006. június 13-ától asztalos munkakörben létesített munkaviszonyt az alperesnél n.országi munkavégzésre napi 4 órás munkaidővel havi 66.977 forint alapbérrel. Az n.országi munkavégzés során a kiegészítő megállapodás szerint külszolgálatért járó térítésre volt jogosult, míg a felperes költségmentes elhelyezését, elszállásolását a munkáltató vállalta. A szállásköltséggel egyidejűleg felmerülő rezsiköltségek és szolgáltatási díjak a kiküldetési díjjal számolandók el. A felperesnek azonban kiküldetési pótlékot nem fizettek, illetve a n.országi elhelyezéssel és elszállásolással összefüggésben a felperes nem viselt költséget, N.országban pedig teljes munkaidőben dolgozott. A felperes Magyarországon a járulékokat a részmunkaidőre megállapított személyi alapbér után viselte, külszolgálatért járó térítésként került az adóbevallásában az n.országi jövedelem feltüntetésre.
[4] Az alperes D.-ben alvállalkozóként végzett tevékenységet 2012. október 26-án, melynek során a felperes konténer kiszerelési feladatot látott el. Ehhez faléceket kellett a fémhez erősíteni sűrített levegős szegelőpisztollyal. Munkavégzés közben letört egy szeg feje, és a letört darab a védőszemüveg kerete alatt áthaladva a bőrön keresztül behatolt a felperes jobb szemébe. A sűrített levegős pisztolyt a fővállalkozó G. cég kölcsönözte, az újszerű állapotú volt, sérülés nyomát nem lehetett rajta látni. A munkafeladat során a felperes konténer gyártásnál párnafákat rögzített a konténer belsejére, a balesetkor a felső részre kellett a fát vízszintesen rögzíteni. A vizsgálat során a felperes által felerősített utolsó fadarabban felismerhető volt a törött, fej nélküli szög. A baleset vizsgálatát az n.-i rendőrörs végezte, később pedig az alperes munkáltató is kivizsgálta azt.
[5] A felperes 2012. november 8-áig fekvőbeteg gyógyintézeti ellátásban részesült, majd 2013. június 24-éig volt keresőképtelen. Ezt követően az alperes ismételten foglalkoztatta, majd a felperes munkaviszonyát 2014. február 2-án kelt azonnali hatályú felmondással 2014. február 4-ével megszüntette. A felperes 2014. február 10-étől 90 napig álláskeresési járadékot kapott, 2014. június 7-étől keresőtevékenységet folytatott, ekkortól nem volt jövedelempótló járadék iránt igénye.
[6] Az igazságügyi orvosszakértői vizsgálat során a jobb szem átható sérülése következtében kialakult kötőhártya-, szaruhártya-, szivárványhártya-, illetve pupilla deformáció, idegtesti hegesedés, az ideghártya kóros elvékonyodása, hegesedése, illetve pigmentációjának zavara volt megállapítható. Az elektrofiziológiai vizsgálat az éleslátás kiesését mutatta a perifériás látás megtartásával. A felperesnél a baleset előtt a jobb térd többszörös szalagszakadása és műtéte utáni állapot állt fenn, amely önmagában legfeljebb 5 %-os össz-szervezeti egészségkárosodást okozott, mely az életminőségét érdemben nem befolyásolta, a munkavégző képességét sem rontotta. Az üzemi baleset következtében a sérült jobb szem látása gyakorlatilag teljesen elveszett. A felperes lényegében egyszeműnek tekinthető, amely önmagában 25 %-os egészségkárosodást eredményez, és teljes egészében az elszenvedett üzemi balesettel áll oki összefüggésben. A felperes össz-szervezeti egészségkárosodása így 29%, amelynek túlnyomó része üzemi baleseti eredetű. A véleményezett 25%-os baleseti eredetű egészségkárosodás véglegesnek tekinthető. Az egyszeműség ellenére a felperes eredeti munkakörének ellátására alkalmas, ugyanazon munkateljesítmény leadásához azonban a kialakult egészségkárosodás mértékével arányos nagyobb teljesítmény szükséges. A jobb szem éleslátásának elvesztése következtében a felperesnél a térlátás elveszett, ugyanakkor a távolságbecslés képessége viszonylag rövid idő alatt kialakult. Hivatásos gépjárművezetésre alkalmatlanná vált, magánemberként gépjárművet vezethet.
[7] Az elsőfokú bíróság a felperes üzemi balesettel kapcsolatos keresetét a 2012. évi I. törvény (Mt.) 166. § (1) - (2) bekezdés, 167. § (1) és (2) bekezdés alapján találta alaposnak.
[8] Megállapította, hogy mind az n. rendőrség, mind az alperes munkáltató által folytatott vizsgálat adatai a munkabalesettel, annak okával kapcsolatban sem munkáltatói, sem munkavállalói vétkességre nem utalnak. Az alperes objektív felelőssége azonban az Mt. 167. § (1) bekezdés folytán fennáll. Nem eredményezheti az Mt. 166. § (2) bekezdés a) pontja és az MK. 29. számú állásfoglalás folytán az alperes mentesülését a használt munkaeszköz esetleges hibája sem, mert a használt eszközök, anyagok, azok esetleges hibái – a jelenleg is helyes jogkövetkeztetés szerint – nem a munkáltató ellenőrzési körén kívül eső körülmények.
[9] Az ellenőrzési körön kívül eső körülmények megállapítása jogkérdésnek minősül. Az alperes által csatolt szakvélemény szakértői kompetenciába nem tartozó téves következtetést tartalmaz a kérdésben. A bíróság az alperes által kért igazságügyi munkavédelmi szakértői bizonyítást szükségtelensége folytán mellőzte.
[10] Arra vonatkozó peradat nem merült fel, és ez a kivizsgáltság folytán nem is várható, hogy a felperes elháríthatatlan magatartása lett volna a bekövetkező kár oka.
[11] A károkozás idején a munkáltató részéről előre látható volt, hogy munkabaleset esetén a munkavállaló terhére jövedelemkiesés, illetve egészségsérelem, funkciókárosodás, életminőség-romlás bekövetkezhet. Az Mt. 167. § (1) bekezdésére alapítottan az alperes eredményesen nem védekezhetett azzal, hogy a perbeli munkabaleset esetén ne lett volna előre látható a hátrányok bekövetkezése. E kérdés értékelése a jelen eset összefüggéseit tekintve különleges szakértelmet nem igényel, ennek vizsgálata jogkérdés, tehát igazságügyi munkavédelmi szakértői bizonyítás elrendelése nem volt szükséges.
[12] Nem merült fel a perben olyan adat, amely a felperes károsodással kapcsolatos vétkességére, vagy arra utalna, hogy a kárenyhítési kötelezettségének nem tett eleget.
[13] Az elsőfokú bíróság az azonnali hatályú felmondás indokolását vizsgálva megállapította, hogy az a jelen perrel kapcsolatban megnyilvánuló felperesi magatartásokra hivatkozik. A perbeli jogviszony feszültséggel, perrel terhelt időszakában a jogvitával kapcsolatos felperesi magatartást azonnali hatályú felmondásban rendeltetésszerűen, egyenlő bánásmód követelményét nem sértő módon nem lehet a munkavállaló terhére értékelni. Az ilyen értékelést tartalmazó azonnali hatályú felmondás az Mt. 7. § (1) bekezdésébe, 12. § (1) bekezdésébe ütközik, mely utóbbi körülményt tanúvallomás is igazol. Az elsőfokú bíróság a jogellenes azonnali hatályú felmondás következtében az Mt. 82. § (1), (2), (3) bekezdése és a 77. § (3) bekezdés a) pontja alapján marasztalta elmaradt jövedelemként keletkező kár és végkielégítés összegében az alperest. Megállapította, hogy a 2012. október 26-án bekövetkezett munkabalesettel összefüggésben, a 2014. február 4-ét követő időszakra pedig már az azonnali hatályú felmondás következtében is megilleti a felperest az elmaradt jövedelem. Ennek megállapítása során az Mt. 169. § (1), (4) bekezdés, 172. § a), b), d) pontjai, 173. § (1) bekezdése, 177. § rendelkezései alkalmazásával járt el figyelembe véve az ügyben beszerzett igazságügyi könyvszakértői vélemény megállapításait.
[14] A bizonyítás eredményeként rögzítette, hogy a külszolgálatért járó térítmény étkezési költséggel együtt teljes mértékben munkabérjellegű a jövedelempótló kártérítési igény szempontjából. Az utazás miatt havonta átlagosan az n.országi munkavégzéssel összefüggésben személyenként 60 euró kiadás merült fel. A felperesnek azonban N.országban és Magyarországon is étkeznie kellett. Mindezek alapján az étkezési költségtérítés címén elszámolt bérelemet az Mt. 162. § d) pontja és az Mt. 169. § (4) bekezdése alapján az elmaradt jövedelem összegéből nem helyezte levonásba, az utazással kapcsolatos kiadás összegét azonban igen. A keresetpótló kártérítést hátralékos járadékként ítélte meg, mert a felperes 2014. július 7-étől elhelyezkedett. Rögzítette, hogy 2012. november 1-jétől 2014. július 7-éig a felperes 6.241.649 forint bruttósított átlagkeresetet realizálhatott volna. Ebből levonva a bruttó 466.846 forint baleseti táppénzt, az alperesnél később megkeresett bruttó 2.042.048 forint munkabért és a bruttó álláskeresési járadék 144.000 forintos összegét, valamint a bruttó 190.282 forint utazási kiadást, a felperest 3.398.473 forint hátralékos kártérítési járadék illette meg bruttó összegben.
[15] Az 1959. évi IV. törvény (Ptk.) 84. § (1) bekezdés e) pontja alapján a felperest ért nem vagyoni hátrányokkal arányban állóként 3.000.000 forint nem vagyoni kártérítést ítélt meg.
[16] Az alperes fellebbezése folytán eljárt törvényszék ítéletével az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta.
[17] A törvényszék álláspontja szerint az elsőfokú bíróság a bizonyítást a szükséges körben lefolytatta, helyes tényállást állapított meg, és helyes a levont jogkövetkeztetése is.
[18] Megállapította, hogy a baleset oka az elsőfokú eljárásban tisztázást nyert. A felperes által a falécek felerősítéséhez használt szeg feje levált, és az behatolt a felperes szemébe. Azon körülmény vizsgálatára, hogy a szeg feje miért vált le, nem volt szükség. A szeg fejének a leválása ugyanis a munkáltató ellenőrzési körébe eső körülmény, mert ebbe a körbe tartoznak mindazok a körülmények, eszközök, energia, a munkavállalók magatartása, amelyeknek a működésére a munkáltatónak a tevékenysége során befolyása van (Mt. 166-167. §-ához fűzött miniszteri indokolás). Az anyaghiba tehát olyan kockázat, amelynek következményeit a munkáltatónak viselnie kell egy esetleges munkabaleset bekövetkezte során. Azon körülményt, hogy a szeg feje levált, az alperes sem tette kétségessé, és más olyan okra sem hivatkozott, amely a baleset okozója lehetett. Hivatkozása esetén az alperes ezt bizonyíthatta volna. Ennek hiányában az elsőfokú bíróság helyesen mellőzte a bizonyítékok vizsgálata során az alperes által a peren kívül beszerzett szakvéleményt, és nem volt szükséges munkavédelmi szakértő kirendelése sem.
[19] Az Mt. 167. §-a alapján a munkáltatót objektív felelősség terheli, és a munkavédelmi szabályok megtartottsága nem eredményezi a mentesülését figyelemmel arra, hogy a baleset az ellenőrzési körébe tartozó okból következett be. Erre tekintettel nincs szükség annak vizsgálatára sem, hogy a károkozó körülménnyel előre számolnia kellett-e, illetve az elhárítható volt-e.
[20] A Pp. 164. § (1) bekezdésére figyelemmel a felperes bizonyította az őt ért kár összegét. A rendelkezésre álló bizonyítékokat az elsőfokú bíróság a Pp. 206. § (1) bekezdésének megfelelően, okszerűen mérlegelte, és helytállóan döntött a felperes vagyoni és nem vagyoni kárigényéről a beszerzett könyvszakértői és orvosszakértői véleményre is tekintettel.
[21] Az elsőfokú bíróság által az azonnali hatályú felmondás jogellenessége tekintetében kifejtett indokokat is osztotta a törvényszék megállapítva, hogy azt a fellebbezés indokolása nem is támadta.
[22] Az alperes a felülvizsgálati kérelmében elsődlegesen a jogerős ítélet megváltoztatását, az elsőfokú bíróság új eljárás lefolytatására és új határozat hozatalára utasítását, másodlagosan a jogszabályoknak megfelelő, a felperes keresetét elutasító határozat meghozatalát kérte.
[23] Álláspontja szerint az első fokon eljárt bíróság a tényállást helytelenül állapította meg, és a levont jogkövetkeztetése is jogszabálysértő, így azt jogsértően hagyta helyben a másodfokú bíróság. Kérte a perben korábban tett nyilatkozatai figyelembe vételét.
[24] Hivatkozása szerint az eljáró bíróságok álláspontja téves, miszerint a perbeli ügyben a munkáltatónak objektív felelőssége áll fenn. Az Mt. 166. § (1) bekezdéséből a munkáltató objektív felelőssége nem vezethető le. A kártérítési felelősség mentesülési eseteit megállapító törvényi tényállásból viszont a vétkességi alapon álló munkáltatói felelősségre lehet következtetni [Mt. 166. § (2) bekezdés a)pont].
[25] Az Mt. 167. § (1) bekezdés második fordulata szerint nem kell a munkáltatónak megtérítenie azt a kárt, amellyel kapcsolatban bizonyítja, hogy bekövetkezése a károkozás idején nem volt előre látható.
[26] A törvényi rendelkezésekben szereplő „bizonyítja” kifejezésből az következik, hogy a munkáltatói kártérítés jogalapjának megállapítása tekintetében az objektív felelősségi rendszer „áthajlik” a vétkességen alapuló, kimentést nagyobb részt lehetővé tevő felelősségi rendszerbe.
[27] A korábbi szabályozástól eltérően nem a működési kör, hanem az ellenőrzési kör vizsgálandó. A működési kör jogkérdés, az ellenőrzési kör megállapítása viszont szakmai, amelyre a bíróságnak nincs kompetenciája, az szakértői bizonyítást igényel. Ennek mellőzése a bíróságok részéről jogszabálysértő volt.
[28] A másodlagos felülvizsgálati kérelem indokaként hivatkozott az Mt. 166. § (2) bekezdése és 167. § (1) bekezdés rendelkezéseire. Kiemelte, hogy a felperest dokumentáltan megfelelő balesetvédelmi oktatásban részesítette, az általa biztosított megfelelő védőszerelést a munkavállaló használta.
[29] A munkafolyamathoz biztosított szerszám, gép, és szög világszínvonalú. Az alperes nem számíthatott arra, hogy e termékek közül az egyik hibás lehet, és a használata balesetet okozhat. Nem várható el a munkáltatótól, hogy a munkafolyamatoknál használt több ezer szeget egyenként megvizsgáljon, amely egyébként is laboratóriumi vizsgálatot igényelt volna. Az alperes ellenőrzési kötelezettségét is teljesítette, a felperest megfelelő munkaeszközökkel látta el, nem kellett azzal számolnia, hogy a károkozó körülmény bekövetkezik, és semmi jele nem volt annak, hogy a károkozást valamely többlettevékenységgel kellene elhárítania.
[30] Az MK. 29. számú állásfoglalást figyelembe véve az ellenőrzési kör szűkebb kategória, mint a működési kör, ezért sem alkalmazható korlátozás nélkül az objektív felelősség elve.
[31] A felperes felülvizsgálati ellenkérelme a jogerős ítélet hatályban történő fenntartására irányult.
[32] Álláspontja szerint a felülvizsgálati kérelem nem felelt meg a Pp. 272. § (2) bekezdésének. Az alperes elmulasztotta megjelölni a jogszabályhelyet, amely az érvelése alapján a Pp. 206. §-a lenne. A munkaviszony jogellenes megszüntetésével összefüggő marasztalás vonatkozásában a felülvizsgálati kérelem érvelést nem tartalmaz.
[33] A munkáltató kárfelelősségének fennállása vonatkozásában az eljáró bíróságok a jogszabályok helyes alkalmazásával jogszerű döntést hoztak.
[34] A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Pp. 274. §-ának (1) bekezdése alapján tárgyaláson kívül bírálta el.
[36] A Kúria a törvényszék ítéletét csak a felülvizsgálati kérelemben előadott, a megsértett jogszabályhely pontos megjelölését is tartalmazó érvelésre tekintettel vizsgálhatta felül [Pp. 272. § (2) bekezdés, 275. § (2) bekezdés].
[37] Az alperes a jogerős ítéletnek az elsőfokú ítéletre is kiterjedő „egészbeni” hatályon kívül helyezését indítványozta, a munkaviszony jogellenes megszüntetésével összefüggésben hozott elsőfokú ítéleti döntést helybenhagyó rendelkezés vonatkozásában azonban érvelést a kérelem nem tartalmazott. Ezért e kereseti kérelem vonatkozásában hozott marasztaló rendelkezés felülvizsgálatára nem kerülhetett sor [Pp. 272. § (2) bekezdés].
[38] Az alperes az érvelésében ugyan előadta, hogy az eljáró bíróságok a bizonyítékokat jogsértően értékelték, és levont jogkövetkeztetésük ezért jogellenes, de a Pp. 206. § (1) bekezdését jogszabálysértésként nem jelölte meg. Ezért a Kúria csak azt vizsgálhatta, hogy a megállapított tényállásból a felülvizsgálati kérelemben hivatkozott Mt. 166. § (1) bekezdés, (2) bekezdés a) pontja, 167. § (1) bekezdés alapján helyes jogkövetkeztetést vontak-e le.
[39] A felülvizsgálati eljárásban is irányadó – az alperes által sem vitatott tényállás szerint – a felperes egészségkárosodását (jobb szeme sérülését) a munkafolyamat során használt szög levált feje okozta. A baleset a felperest tehát munkavégzés során, azaz a munkaviszonyával összefüggésben érte. Az ezzel okozott kárért az Mt. 166. § (1) bekezdés alapján a munkáltató kárfelelőssége fennáll. E rendelkezés szerint ugyanis a munkáltató köteles megtéríteni a munkavállalónak a munkaviszonnyal összefüggésben okozott kárt. A jogi szabályozás szerint tehát a munkaviszonnyal összefüggésben bekövetkezett – a jogellenességet önmagában megalapozó – kárért fennálló kárfelelősség megállapításához a károsultnak a károkozó vétkességét nem kell bizonyítania.
[40] A munkáltató kárfelelősség alóli mentesülésénél azonban a törvény olyan kimentési okokat határoz meg, amelyek a felróhatóság érvényesülését biztosítják.
[41] Az alperes munkáltató az Mt. 166. § (2) bekezdés a) pontjában foglalt kimentési okra hivatkozott. Ezen jogszabály alapján akkor mentesül a kárfelelősség alól a munkáltató, ha az ott nevesített feltételek együttesen állnak fenn, vagyis a kárt ellenőrzési körön kívül eső, egyben olyan körülmény okozta, amellyel nem kellett számolnia, és nem volt elvárható, hogy a károkozó körülmény bekövetkezését elkerülje, vagy a kárt elhárítsa. Az eljáró bíróságok azt helytállóan emelték ki, hogy amennyiben a károkozó körülmény a munkáltató ellenőrzési körén belül esik, akkor már a körülmény előreláthatóságát, illetve elkerülését és a kár elháríthatóságát nem kell vizsgálni. Ezért jogszerűen indultak ki elsődlegesen abból, hogy a károkozó körülmény a munkáltató ellenőrzési körén kívül esik-e.
[42] Az ellenőrzési kör arra a körre szorítja a munkáltató kártérítési felelősségét, amelyben lehetősége, egyben kötelezettsége is a károk megelőzése érdekében szükséges intézkedések megtétele. Az ellenőrzési körön minden olyan objektív tényt és körülményt érteni kell, amelynek alakítására bármilyen lehetősége volt a munkáltatónak. Az ellenőrzési és a működési kör között átfedés is lehet, azonban a működési körbe azok a körülmények is bele tartozhatnak, amelyekre a munkáltatónak még közvetett ráhatása sincs.
[43] A perbeli esetben a bíróságok megalapozatlanul szűkítették le az ellenőrzési kör vizsgálatát arra, hogy a levált szögfej okozta a szemsérülést, és nem tulajdonítottak jelentőséget az adott balesethez vezető munkafolyamatnak. A munkamódszer megválasztása, ahhoz a megfelelő munkaeszköz, anyag, munkavállalói létszám és szakismeret biztosítása ugyanis a munkáltató kötelezettsége, tehát arra befolyása van. Adott esetben mindezek (az adott, faléc fémhez erősítését jelentő munkaművelet veszélyessége, az ehhez használt szög és munkaeszköz, védőfelszerelés megfelelősége) feltárása lett volna szükséges az ellenőrzési kör megállapításához. Ezek vizsgálata nélkül nem lehet állást foglalni arról, hogy a szögfej leválására a munkáltatónak volt-e ráhatása. A kimentési ok fennállásának bizonyításától az erre hivatkozó alperes nem volt elzárható, ezért jogellenesen mellőzték az eljáró bíróságok erre vonatkozó bizonyítási indítványai teljesítését, valamint a csatolt szakértői vélemény értékelését.
[44] A megismételt eljárásban az alperes által indítványozott bizonyítás lefolytatásának eredményeként azonban nemcsak arról kell állást foglalni, hogy a kárt ellenőrzési körön kívül eső körülmény okozta-e, hanem arról is, hogy e körülménnyel a munkáltatónak nem kellett számolnia, és nem volt elvárható, hogy a károkozó körülmény bekövetkezését elkerülje, vagy a kárt elhárítsa. Az Mt. 166. § (2) bekezdés a) pontjában foglalt előrelátás és elvárhatóság hiánya nem a kárra, hanem a károkozó körülményre vonatkozik.
[45] A felperes a 2014. február 4-étől 2014. július 6-áig tartó időszakban elmaradt jövedelemre a jogellenes azonnali hatályú felmondás következményeként jogszerűen tarthat igényt az Mt. 82. § (1) és (2) bekezdés alapján, míg a végkielégítésre a 82. § (3) bekezdés a) pontjára tekintettel. Az elmaradt jövedelem vonatkozásában az elsőfokú bíróság azonban a peresített teljes időszakra egyösszegben számolta a jövedelempótló kártérítési járadékot. Ezért azt a Kúria az igazságügyi könyvszakértői vélemény alapján az elsőfokú ítéletben kifejtett érvelésre tekintettel számította az azonnali hatályú felmondás közlésétől a felperes elhelyezkedéséig terjedő időtartamra. Az alperes a felülvizsgálati kérelmében ugyanis az összegszerűségre és a számításra vonatkozóan nem nyilatkozott, a jogellenes jogviszony megszüntetése miatt járó elmaradt jövedelem vonatkozásában az elsőfokú ítéletet helybenhagyó jogerős döntést érvelésében nem vitatta.
[46] A felperes 2014. februártól 2014. július 7-éig a könyvszakértői vélemény táblázata alapján 1.577.566 forint bruttósított átlagkeresetre tett volna szert (5 x 303.755 Ft + 58.791 Ft). Ugyanezen időszakban kapott az alperesnél 5.459 forint bruttó keresetet, továbbá álláskeresési járadékot, amelynek bruttósított összege 144.000 forint. Megtérült tehát a felperesnél 149.459 forint. Levonásba kell helyezni az elsőfokú ítélet érvelése szerint az Mt. 172. § (1) bekezdés d) pontja alapján a megtakarított kiadásként felmerülő utazással kapcsolatos költség bruttó értékét, amely a szakvélemény táblázata szerint 2014. február hónapban SzJA-val bruttósítva 22.164 forint. Az elérhető 1.577.566 forint bruttósított átlagkeresetből levonásba kell helyezni a 149.459 forint megkeresett bért és bruttósított álláskeresési járadékot, valamint a 22.164 forint utazási költséget, összesen 171.623 forintot. Ezért a felperest 2014. február 4-étől 2014. július 6-áig 1.405.943 forint bruttó összegű jövedelempótló kártérítés illeti meg, valamint a 303.755 forint végkielégítés az azonnali hatályú felmondás jogellenessége folytán.
[47] A fentiekre tekintettel a Kúria a jogerős ítéletnek azon rendelkezését, amellyel a jogviszony jogellenes megszüntetése miatt járó 1.405.943 forint jövedelempótló kártérítés és 303.755 forint végkielégítés összegét meghaladó marasztaló rendelkezést helybenhagyta, az elsőfokú ítélet e döntésére, valamint a perköltségre és az illetékviselésre vonatkozó rendelkezésekre is kiterjedően hatályon kívül helyezte, és az elsőfokú bíróságot a munkabalesettel összefüggésben előterjesztett kártérítési igény vonatkozásában új eljárásra és új határozat hozatalára utasította a Pp. 275. § (3) bekezdés alapján. Az azonnali hatályú felmondás jogkövetkezményeként megítélt 1.405.943 forint jövedelempótló kártérítés összege és végkielégítés vonatkozásában a Pp. 275. § (3) bekezdés alapján hatályában fenntartotta, a kártérítési járadék után fizetendő kamatfizetés elsőfokú ítéletben meghatározott középarányos időpontját 2014. április 21-ére változtatta.
(Kúria, Mfv.I.10.419/2015.)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria