text:
1936. évi XXII. törvénycikk indokolása - 1.oldal - Ezer év törvényei
egyes bírói eljárásokban a törvénykezési illetéknek átalányban lerovásáról *
A törvénykezési illetékátalány meghonosításának gondolata már a törvénykezési illetékről szóló 1914:XLIII. törvénycikk megalkotásakor is felmerült, mert az átalányrendszer, amely nem a bírói eljárás során benyujtott vagy készített egyes iratok után, hanem magáért a bírói eljárás igénybevételéért állapít meg illetékkötelezettséget, jobban megfelel az illeték fogalmának és természetének. Jelentős gyakorlati előnye e mellett az átalányrendszernek az is, hogy - lényegesen megkönnyíti az illeték összegének kiszámítását, egyszerűsíti az illeték lerovását s ennek folytán lényegesen csökkenti a lerovás ellenőrzésével, valamint az illetékhiány behajtásával járó munkaterhet is.
Ennek ellenére az 1914:XLIII. törvénycikk javaslatában az akkori pénzügyminiszter az átalányrendszert részben a pénzügyi eredmény bizonytalansága miatt, részben pedig azért nem tartotta megvalósíthatónak, mert úgy vélte, hogy átalányrendszer mellett az átalány összegét a bíróságnak kell megállapítania, ami a megállapítás ellen emelt kifogások és panaszok folytán a bíróságok működését nagyon megnehezítette volna.
Az átalányrendszer helyes szabályozása mellett ezek az aggályok nem helytállóak.
Az 1911:I. törvénycikkbe foglalt polgári perrendtartás hatálybalépése óta szerzett tapasztalatok lehetővé teszik ugyanis, hogy az illetékátalány összegét - legalábbis megközelítő pontossággal - akként lehessen megállapítani, hogy az államkincstár illetékbevételei az átalányrendszer meghonosítása után is az eddigi keretek között mozogjanak éspedig a nélkül, hogy ez a felekre háruló illetékteher növelésével járna, ami a javaslatnak, illetőleg a törvénykezési illeték újabb szabályozásának egyáltalában nem célja.
Az egyes konkrét esetekben lerovandó illetékátalány összege tekintetében esetleg felmerülő viták eldöntése viszont már csak azért sem járhat a bíróságok számottevő megterhelésével, mert ilyen viták csak akkor merülhetnek fel, ha vitássá válik magának az eljárás tárgyának értéke is. Ez pedig a jelenlegi illetékrendszer mellett is előfordulhat.
Az elvi szempontból helyes átalányrendszernek lényeges egyszerűsítést jelentő gyakorlati előnyei természetesen akkor mutatkoznának meg a legteljesebb mértékben, ha az illetékátalány a bírói eljárás teljes egészére - tehát az eljárás megindításától kezdődően annak jogerős befejezéséig - egy összegben állapíttatnék meg. Nagy hátránya lenne azonban ennek a rendszernek, hogy a hosszadalmas és bonyolult bírói eljárás, valamint a rövid és egyszerű eljárás azonos illeték alá esnék, holott az illeték összege szempontjából sem tekinthető közömbösnek, hogy a bíróság elé vitt jogvita eldöntése csak a fizetési meghagyás kibocsátását, illetőleg a perfelvételi tárgyalás megtartását, vagy pedig a per érdemi tárgyalását is szükségessé teszi-e. Figyelembe kell azonban venni e mellett azt is, hogy a törvénykezési illetékátalánynak egy összegben megállapítása egyrészt az alperes védekezését, másrészt pedig a jogorvoslatok indokolatlan igénybevételét is megkönnyítené, ami előreláthatólag a bíróságok munkájának számottevő növekedését is maga után vonná. Ellene szól végül az illetékátalány egy összegben való megállapításának az is, hogy ilyen szabályozás mellett a félnek az egész eljárás illetékét egy összegben kellene lerónia, habár a félre nézve nyilván nem közömbös, hogy az egész eljárás illetékét már az eljárás megindításakor egy összegben kell-e megfizetnie, vagy pedig módjában van az illetéket aránylag kisebb összegű részletekben esetenként leróni.
Az előadottak alapján a javaslat olyan megoldásra törekszik, amely az átalányrendszer lényeges egyszerűsítést jelentő előnyei mellett megszünteti az egész eljárásra kiterjedő egységes átalánnyal szemben a fentiek szerint jogosan támasztható aggályokat és amely a felekre háruló illetékterhet a bírói eljárás igénybevételének mértékével megfelelő arányba hozza. Ezt a javaslat azzal kívánja elérni, hogy az eljárás fontosabb szakaszaira külön-külön átalányösszeget állapít meg, amelyeket természetesen csak akkor kell leróni, ha az eljárás illető szakaszára az adott esetben valóban sor kerül.
Ezzel a szabályozással szemben a már részletesen ismertetett aggályok közül csupán az hozható fel, hogy az eljárás egyes szakaszaiban benyujtott vagy készített iratok illetékét, amelyeket eddig esetenkint kellett leróni, ez a rendszer egyösszegbe foglalja össze és ezzel a felet arra kötelezi, hogy az eljárás egyes szakaszainak illetékét egyszerre, egyösszegben rója le. Minthogy azonban az eljárás egyes szakaszaiban benyujtott vagy készített iratok illetékének egy-egy átalányösszegben lerovása legfeljebb abban az esetben okozhat az érdekelt félnek bizonyos nehézséget, ha az eljárás tárgyának értéke - és ennek megfelelően az esedékes átalányösszeg is - nagyobb összegre rúg, a javaslat csak négyszáz pengőt meg nem haladó követeléseknél kívánja az átalányrendszert megvalósítani, de ezeknél is csak akkor, ha a fél a követelést a polgári perrendtartás nyolcadik vagy kilencedik címében szabályozott meghagyásos eljárás útján érvényesíti.
Habár az átalányrendszer az előadottak szerint csak bizonyos értékhatárig látszik ezidőszerint aggály nélkül megvalósíthatónak, ennek a rendszernek meghonosítása még ilyen korlátozás mellett is rendkívül nagyjelentőségű a törvénykezési illeték lerovásának és ellenőrzésének egyszerűsítése szempontjából. Kitűnik ez már abból az egyetlen adatból is, hogy az 1931-1934. években a járásbíróságoknál összesen 2.356,542 meghagyásra irányuló kérelmet s ezzel szemben csupán 774,772 keresetet adtak be, mert már ebből is megállapítható, hogy a javaslat a járásbíróságok előtt érvényesített magánjogi követeléseknek mintegy 75%-ánál az átalányrendszert valósítja meg s ilyen módon a járásbírósági hatáskörbe tartozó ügyek túlnyomó részénél megszünteti a feleknek azt a kötelezettségét, hogy az illetéket minden egyes beadvány, jegyzőkönyv és illeték alá eső bírói határozat után külön-külön róják le. Ennek megfelelően természetesen lényegesen csökkenni fog az ügyek túlnyomó részénél az illetéklerovás ellenőrzésével járó munkateher is.
A javaslatban megállapított szabályozás mellett az átalányrendszer csupán azoknak a négyszáz pengőt meg nem haladó követeléseknek bírói úton érvényesítésére fog minden esetben kiterjedni, amelyek az 1930:XXXIV. tc. 49. §-ának rendelkezése folytán kizárólag fizetési meghagyás útján érvényesíthetők. Azoknál a követeléseknél, amelyeknek érvényesítése végett nemcsak meghagyás kibocsátását lehet kérni, hanem keresetet is lehet indítani, a fél választásától fog függni, hogy követelését átalányrendszer alá eső meghagyásos eljárás útján vagy a régi illetékszabályok alá eső kereset útján kívánja-e érvényesíteni.
Az átalányrendszer meghonosítása mellett másik lényeges újítása a javaslatnak a jelenlegi helyzettel szemben az, hogy az illetékátalány alá eső meghagyásos eljárásokban az eljárás illető szakaszára megállapított illetékátalány lerovása előtt a bíróság az eljárást nem indítja meg, illetőleg nem folytatja. Ez a rendelkezés, amely az illetékkezeléssel kapcsolatos teendők további számottevő egyszerűsítését szolgálja, biztosítja egyúttal az államkincstár részére azt is, hogy az illetékátalány minden külön intézkedés és költség nélkül befolyjék. Ez a szabályozás, amely pénzügyi okokból és az illetékkezelés egyszerűsítése szempontjából rendkívül nagy jelentőségű, végső eredményében nem hátrányos a felekre nézve sem. Igaz ugyan, hogy az illetékátalány lerovása előtt a követelést bírói úton érvényesíteni nem lehet, a javaslat azonban gondoskodik arról, hogy az illetékátalány lerovásának esetleges elmulasztása esetében a keresetindítás magánjogi joghatályai az illetékátalány pótlására szükséges rövid határidőre fenn tartassanak s ilyen módon elkerüli azt, hogy az átalány lerovásának elmulasztása a követelés elévülését vonhassa maga után. De határozott előnye végül a tervezett rendelkezésnek a felek szempontjából is annak a veszélynek a megszüntetése, hogy a felek az illeték összegének helytelen kiszámítása vagy az illeték lerovásának elmulasztása esetében a jelenlegi jogszabályok szerint járó felemelt illetéket legyenek kénytelenek megfizetni.
Egyébként is a törvénykezési illetékeknek átalányozása nem új keletű, mert egyes nyugati államokban (pl. Poroszország) már régebben megvan.
A javaslat 1. §-a a meghagyásos eljárás, illetőleg az abból keletkezett per természetes tagozódásának megfelelően az eljárás folyamán lerovandó törvénykezési illetékeket négy átalányösszegbe foglalja össze és egyúttal meghatározza, hogy az egyes átalányösszegeket ki és mikor köteles leróni.
Az 1. § második bekezdése a pernek a fellebbezési bíróság által elrendelt újabb elsőbírói tárgyalása esetében egyrészt kimondja, hogy a III. átalányösszeget újból leróni nem kell, másrészt azonban - az indokolatlan fellebbezés megnehezítése végett - akként rendelkezik, hogy a járásbíróság újabb ítélete ellen beadott fellebbezésért a IV. átalányösszeget újból le kell róni.
Pertársaság esetében a § utolsó bekezdése a jelenleg irányadó szabályokat csak az illetékátalány sajátosságának megfelelően módosítja. A javaslat szerint ugyanis a külön-külön benyujtott átalány alá eső beadvány esetében a pertársak külön róják le az illető perszakra eső egész átalányösszeget, míg a jelenlegi rendszer mellett csak a kérdéses beadvány illetékét kell külön leróni, az illető perszakra eső további illetékeket azonban nem. Minthogy az esetek túlnyomó részében a pertársak minden érdeksérelem nélkül közösen adhatják be átalány alá eső beadványukat, a javaslat rendelkezése csak kivételesen okozhat bizonyos csekély költségtöbbletet. Ezzel szemben azonban, ha a pertársak mindig csak egyszeres átalányösszeget volnának kötelesek leróni, tekintet nélkül arra, hogy az átalány alá eső beadványt közösen vagy külön nyujtják-e be, ez az ilyen beadványok számának indokolatlan növekedését és ezzel a bíróság működésének megnehezítését vonná maga után.
Minthogy az illetékátalány a feleket terhelő különböző törvénykezési illetékek helyébe lép, ennek természetes következménye, hogy az eljárás megindításától kezdve annak jogerős befejezéséig az átalányon felül egyéb törvénykezési illetékek leróni nem kell. A 2. § első bekezdése ezt a szabályt kiterjeszti arra az eljárásra is, amelyre esetleg csak a per jogerős befejezése után kerül ugyan sor, de amely szorosan a per keretébe tartozik és csupán a per rendes menetében beállott valamely akadály vagy zavar következtében került később sorra.
Elvileg az átalánynak ki kellene ugyan terjednie az eljárás folyamán hozott végzés elleni felfolyamodás illetékére is, tekintettel azonban arra, hogy ez a felfolyamodások indokolatlan igénybevételét lényegesen megkönnyítené, helyesebbnek látszott akként rendelkezni, hogy a felfolyamodási illetéket a feleknek az átalányon felül külön le kell róniok.
Az illetékátalány a javaslat szerint a meghagyásos eljárás és az abból keletkezett per illetékét foglalja magában; külön le kell róni ennélfogva az átalányon felül minden olyan kérelem illetékét, amely esetleg a per során is előterjeszthető ugyan, de nem tartozik az eljárás, illetőleg a per keretébe, vagyis ha olyan kérelemről van szó, amely a per vitelére vagy eredményére befolyással nincsen. Ilyen kérelmek - a § második bekezdésében példaképpen említett végrehajtási kérelmen felül - pl. a bírói letét elfogadása vagy valamely irat kiadása iránt előterjesztett kérelem, továbbá az 1912:LIV. tc. 18. §-a alapján az ügyvéd díjának és kiadásainak megállapítása iránt előterjesztett kérelem is.
A § utolsó bekezdésében kimondott szabály természetes következménye annak, hogy az illetékátalány csak a törvénykezési illeték lerovása alól mentesíti a feleket, de nem az okirati illeték lerovása alól.
Az illetékátalány tételeinek megállapítását és módosítását nem lenne célszerű törvénybe foglalni, mert a megállapításra alapul szolgáló körülményekben beállott lényegesebb eltolódás miatt vagy egyéb okból esetleg szükségessé váló intézkedést ebben az esetben aligha lehetne a kellő időben megtenni. A javaslat ezért az illetékátalány összegének megállapítását és módosítását is rendeleti útra utalja.
A javaslatnak az általános indokolásban már részletesen méltatott lényeges újítása, hogy a javaslat alá eső eljárásokat az illetékátalány lerovása nélkül megindítani vagy folytatni nem lehet, kivéve, ha a fél a fennálló jogszabályok szerint az illeték lerovása alól fel van mentve. Minthogy azonban a félnek lényeges érdeke fűződhetik ahhoz, hogy az I., II. vagy IV. illetékátalány lerovása nélkül előterjesztett kérelem, ellentmondás, kifogás vagy fellebbezés magánjogi, illetőleg perjogi hatálya az illeték pótlására szükséges ideig fenntartassék, a javaslat 4. §-a ezt a Pp. 140. §-ának megfelelő alkalmazásával lehetővé teszi. A hiány pótlásának elmulasztása esetében a Pp. 141. §-ának megfelelő alkalmazásával gondoskodik továbbá a javaslat arról is, hogy a perindítás magánjogi joghatálya még a kérelem visszautasítása esetében is további harminc napra fenntartassék.
Annak megakadályozása végett, hogy a felek, különösen az alperes ezeket a rendelkezéseket ne használhassák fel a per elintézésének lényege késleltetésére, a javaslat kimondja, hogy a visszautasító végzés elleni felfolyamodásnak halasztó hatálya nincsen. Ilyen szabályozás mellett ugyanis az alperes az eljárás befejezését legfeljebb az átalány lerovása nélkül előterjesztett ellentmondással, kifogással vagy fellebbezéssel késleltetheti, de nem áll érdekében ezeket a beadványokat újból hiányosan előterjeszteni s a visszautasító végzés ellen felfolyamodással élni.
Arra az esetre, ha a fél a III. illetékátalány lerovását mulasztja el, a javaslat a hiány pótlására a felperesnek határidőt nem ad, hanem vele szemben a perfelvételi tárgyalás elmulasztásának következményeit alkalmazza. A Pp. 439., illetőleg 446. §-ának idevonatkozó szabálya ugyanis a perindítás magánjogi hatályának fenntartását - sőt a Pp. 446. §-a a perindítás perjogi hatályának fenntartását is - kellőképpen biztosítja és így ebben az esetben nincsen szükség arra, hogy az illeték lerovása végett a felperes részére még külön határidő engedélyeztessék. Ez a szabályozás egyébként, amely a bíróságokra is fokozottabb munkaterhet róna, már csak azért sem volna indokolt, mert a bíróság az átalánylerovási kötelezettségre a felperest már a perfelvételi tárgyalásra szóló idézésben is figyelmezteti.
Még kevésbbé lenne indokolt a hiány pótlására bizonyos határidőt kitűzni akkor, ha a felperes a Pp. 439. vagy 446. §-ának alkalmazása folytán az idézés ismétlését vagy új határnap kitűzését a III. átalányösszeg lerovása nélkül kéri; ezért ilyen esetekben a beadványt a javaslat szerint felhívás nélkül vissza kell utasítani.
Ha a félnek illetékmentességgel vagy illetékfeljegyzéssel járó szegénységi jogmegadása iránt előterjesztett kérelmét a bíróság elutasítja és a meghagyás kibocsátása iránt előterjesztett beadványt az illetékhiány pótlása végett a 4. § alapján a félnek visszaadja, a fél csak a szegénységi jog megtagadása miatt élhet felfolyamodással, a visszaadás miatt azonban nem, mert ezt a Pp. 140. §-a kizárja. Minthogy pedig a Pp. 140. §-a szerint a meghagyás kibocsátása iránti kérelem magánjogi hatálya csak a hiány pótlására megállapított határidőig marad fenn, igen gyakran megtörténhetik, hogy ez a határidő eltelik, mielőtt a szegénységi jog megtagadása miatt beadott felfolyamodást az arra hivatott bíróság elbírálta volna. Az ebből származó bonyodalmak elkerülése végett volt szükség az 5. §-ba foglalt szabályra. Igaz ugyan, hogy ez a megoldás a bíróság által a hiány pótlására megállapított határidőt akkor is meghosszabbítja a felfolyamodási határidővel (nyolc nappal), ha a fél a szegénységi jog tárgyában hozott határozat ellen nem is él felfolyamodással, ennek az eltérésnek kiküszöbölése végett azonban olyan szokatlan határidő megállapítása lett volna szükséges, ami nem lenne kellőképpen indokoltnak tekinthető.
Habár a 4. § általános szabálya szerint a bíróság a meghagyást mindaddig nem bocsájthatja ki, amíg a fél az illetékátalány egész összegét le nem rótta, ennek a szabálynak a megszegéséhez a javaslat nem fűz sem magánjogi, sem perjogi következményeket és így az illetékátalány lerovásának hiánya a tévedésből esetleg mégis kibocsátott meghagyás hatályát nem érinti. Az illetékátalány lerovásának elmulasztása miatt ilyenkor természetesen hivatalos leletet kell felvenni, a törvény ellenére eljárt bíró (titkár vagy jegyző) pedig, akit az elkövetett mulasztásáért fegyelmi felelősség is terhel, az 1914:XLIII. tc. 85. §-a alapján vagyonilag is felelős a mulasztásából a kincstárra háruló károkért.
Minthogy az illetékátalány lerovásának kötelezettsége már az átalány alá eső beadvány előterjesztésével beáll, ellenkező rendelkezés hiányában az átalány lerovásának elmulasztása miatt az illetékhiányról hivatalos leletet kellene felvenni. Ha azonban a bíróság a 4. § értelmében az átalány lerovása előtt az eljárást nem indítja meg, illetőleg nem folytatja és a beadványt a félnek visszaadja vagy visszautasítja, akkor méltánytalan volna az átalány lerovásának elmulasztása miatt ezen felül még hivatalos leletet is felvenni és a lelet felvételét legfeljebb a jelenlegi szabályok szerint járó beadványi illeték erejéig lehetne indokoltnak tekinteni. Az ilyen leletek felvételével, kezelésével és az aránylag kisösszegű illeték behajtásával járó munkateher azonban aligha volna megfelelő arányban a várható pénzügyi eredménnyel s nem lenne összhangban a javaslatnak egyszerűsítésre irányuló törekvésével sem. A javaslat ennek folytán a 6. §-ba foglalt szabállyal a lelet felvételét a törvénykezési illeték lerovásának hiánya miatt általában kizárja. Ez a rendelkezés azonban természetesen csak az átalány alá eső beadvány után járó illetékre vonatkozik és így az átalány alá nem eső beadványok törvénykezési illetékének, valamint a meghatalmazás vagy okirati illetékkötelezettség alá eső egyéb melléklet illetékének hiánya miatt a hivatalos lelet felvételét nem gátolja.
Minthogy egy-egy illetékátalány a bíróság működésének igénybevételéért járó ellenszolgáltatás, amelynek összege nem függ a bíróság igénybevételének mértékétől, az átalányrendszerben nem szolgálhat alapul az illeték visszatérítésére, hogy az eljárásnak valamely szaka, amelyben a fél az átalány alá eső beadvány benyujtásával a bíróság működését már igénybe vette, elmaradt vagy félbemaradt, illetőleg, hogy a kereseti kérelem leszállítása folytán a feleknek már csak kisebb érdeke fűződik az eljárás illető szakaszához. A 7. §-nak ez a szabálya kétségtelenül merev és szigorú ugyan, de a felek méltánytalan megterhelésére csak akkor fog vezetni, ha az átalány alá eső beadványt kellő gondosság nélkül terjesztik a bíróság elé.
A 7. § egyébként csak a szabályszerű összegben lerótt átalányra vonatkozik és nem zárja ki azt, hogy a fél a köteles mértéken felül esetleg tévesen lerótt illeték visszatérítését követelhesse.
Minthogy a javaslat csak azokban a perekben honosítja meg az illetékátalányrendszert, amelyek tárgyának értéke négyszáz pengőt nem halad meg, a kereseti kérelem felemelése esetében különbséget kell tenni a szerint, hogy a felperes a kereseti kérelmét négyszáz pengőnél nem nagyobb vagy négyszáz pengőt meghaladó összegre emeli-e fel. A javaslat mindkét esetben minél egyszerűbb megoldásra törekszik, mert teljesen kielégítő méltányos szabály megállapítása alig volna lehetséges. Ehhez ugyanis figyelembe kellene venni a kereseti kérelem felemelésének időpontját, valamint azt is, hogy a pernek folyamatban levő szakaszából mennyi esett a kereseti kérelem felemelése előtti, illetőleg a kereseti kérelem felemelése utáni időre, az ezzel járó bonyolult eljárást pedig semmiképpen sem tenné indokolttá a feleknek az ilyen szabályozáshoz fűződő anyagi érdeke.
A javaslat rendelkezéseit aligha lehetne ugyan akként értelmezni, hogy az átalányrendszer eredetileg nagyösszegű perekben is alkalmazható, ha a per folyamán a felperes a kereseti kérelmét négyszáz pengőnél nem nagyobb összegre szállítja le, az esetleges viták megelőzése végett azonban ezt a § második bekezdése kifejezetten is kimondja.
A § utolsó bekezdése az átalány alá eső pernek más perrel egyesítését szabályozza, mert a jelenlegi illetékszabályokat ebben az esetben alkalmazni nem lehet. Minthogy elvi szempontból nem tekinthető indokoltnak, hogy a perek egyesítése esetében a felek kevesebb illetéket legyenek kötelesek leróni, mintha a bíróság a perek egyesítését nem rendelte volna el, a javaslat akként rendelkezik, hogy az illetéklerovási kötelezettség szempontjából a perek egyesítését figyelmen kívül kell hagyni.
A § utolsó bekezdése ugyanezt a szabályt terjeszti ki a Pp. 82. és 189. §-a alapján indított perekre is. Ez azt jelenti, hogy az illetéklerovási kötelezettség szempontjából az ilyen pereket is önálló pernek kell tekinteni, amelynek az illetékét - minthogy ezek a perek a meghagyásos eljárás során indított, de nem a meghagyásos eljárásból keletkezett perek - nem a javaslatban szabályozott átalánnyal, hanem a korábbi jogszabályok értelmében kell leróni.
Minthogy a javaslat a járásbírósági hatáskörbe tartozó ügyek túlnyomó részénél teljesen új illetéklerovási rendszert állapít meg, annak rendelkezéseit legcélszerűbb lesz valamely naptárilag meghatározott és a bírósági ügymenet szempontjából is megfelelő napon hatálybaléptetni. Ezt kívánja a 9. § lehetővé tenni.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Gondolatok a közkereseti és a betéti társaság jogi személlyé válásáról - PDF
Gondolatok a közkereseti és a betéti társaság jogi személlyé válásáról
Download "Gondolatok a közkereseti és a betéti társaság jogi személlyé válásáról"
1 szegedi andrás Gondolatok a közkereseti és a betéti társaság jogi személlyé válásáról Társasági jogunk 1988-as újrakodifikálása óta kettős a társasági formák szabályozása abból a szempontból, hogy a törvény megkülönbözteti a jogi személyiséggel nem rendelkező és a jogi személynek minősülő társaságokat. Ez a megkülönböztetés azonban tulajdonképpen teljes mértékben formai, hiszen a jogi személyiséggel nem rendelkező és a jogi személy társaságok jogképességének terjedelme, azaz a jogalanyiságuk tartalma azonos. Ezt az azonosságot törvényi rendelkezések alapozzák meg, hiszen a jelenleg hatályos Gt. [1] illetve a korábbi két társasági törvényünk [2] is leszögezte, hogy a gazdasági társaság a cégneve alatt jogképes, jogokat szerezhet, kötelezettségeket vállalhat, szerződést köthet, tulajdont szerezhet, perelhet és perelhető. Ebből egyenesen következik, hogy a magyar jog a nem jogi személy gazdasági társaságoknak is teljes, abszolút jogképességet biztosít a jogi személyiség kimondása nélkül. [3] Ezáltal az is nyilvánvaló, hogy a nem jogi személy gazdasági társaság kapcsán nincsen helye a relatív jogalanyiság felemlegetésének. A relatív jogalanyiság ugyanis azt feltételezi, hogy a jogalany csak bizonyos, jogszabályban rögzített cél vagy szempont tükrében jogalany, e körön kívül viszont nem. A magyar jogban erre remek példa a társasház, amely klasszikusan csak a törvényben deklarált célok vonatkozásában szerezhet jogokat és vállalhat kötelezettségeket, ugyanakkor a nem jogi személy gazdasági társaságok kapcsán a fenti szabály alapján legfeljebb annyi korlátozást láthatunk, mint a jogi személyeknél: jogképességük minden jogra és kötelezettségre kiterjed azok kivételével, amelyek a jellegüknél fogva csak a természetes személyekhez kötődnek. Álláspontunk szerint egyébként, hangsúlyozottan elméleti síkon, logikailag adekvát megoldás lenne, ha a nem jogi személy társaságok jogképessége relatív jogképesség lenne. Ezáltal egyértelmű és tartalommal kitöltött különbség lenne megállapítható a jogi személy és nem jogi személy formációk között. Ennyiben és csak ennyiben csatlakozunk Novotni professzor e tárgyban született cikkéhez. [4] Más kérdés, hogy a jelenlegi társadalmi és gazdasági fejlettségi szinten a forgalombiztonság követelményé- [1] évi IV. törvény 2. (3) bekezdés. [2] évi VI. törvény 1. (2) bekezdés, illetve évi CXLIV. törvény 2. (3) bekezdés. [3] Megítélésünk szerint a Gt. fenti szabályát, ha egyúttal a társaságok jogalanyisága célklauzulájának fogadjuk el, akkor is szükségképpen a teljes jogképességhez lyukadunk ki. Aligha van olyan jog vagy kötelezettség, amely nem csak a természetes személyekhez kapcsolódnak és a fenti felsorolás nem fedi le. [4] Novotni, 1989, 250.; Novotni,, 1990, 64. A szerző mindkét esetben a csonka, relatív jogalanyiság elkerülhetetlenségéről szól, hogy a kkt. és a bt. kétségkívül csak a törvényi keretek és a társasági szerződésben meghatározott célkitűzések között jogalany. Ugyanakkor maga is elismeri, hogy ezzel együtt is igazi gyakorlati jelentősége nincsen a jogi személy és a nem jogi személy társaságok tartalmi megkülönböztetésének. 4902 vel nem lenne összeegyeztethető a kkt. és a bt. csonka jogalanyisága. Olyannyira nem, hogy az a régi magánjogunkban sem merült fel és nem volt vitatott, hogy a kkt. és a bt. abszolút jogalanyiságot élvez. Sőt, már akkoriban is egyértelmű volt a célklauzulára való hivatkozás abszurditása, hiszen ez a jóhiszemű szerződő féltől azt követelné meg, hogy a szerződő partner törvényileg védett céljaival (azaz a jogszerűen gyakorolható tevékenységével) legyen tisztában. Ez mérhetetlen tranzakciós költségeket generálna, illetve a forgalombiztonságot nagyban aláásná. Nem véletlen, hogy a Curia a mindezekkel ellentétes és tulajdonképpen a csonka jogalanyiság felé mutató törekvéseket még a 19. században megnyirbálta. [5] A jelenleg hatályos tételes magánjogunk tehát a jogi személyiség elrelativizálásának az elvét vallja, [6] hiszen megtöri azt a jelenleg hatályos Ptk-ból egyébként következtethető elvet, amely szerint egy entitás vagy jogi személy, és akkor teljes jogképességet élvez, vagy ha nem, akkor legfeljebb egy kötelem lehet, jogalanyiság nélkül. [7] Ilyenformán tulajdonképpen súlytalan az a kérdés, hogy kellene-e a nem jogi személyiségű gazdasági társaságoknak jogi személyiséget biztosítani, vagy sem, hiszen tartalmi különbségek nincsenek közöttük. Ahogy Kuncz Ödön fogalmaz: a közkereseti társaság semmit sem nyer azzal, ha megállapítjuk róla, hogy jogi személy; amiként semmit sem veszít, ha azt állapítjuk meg róla, hogy nem jogi személy. [8] Mindezt pedig a Gt-n kívüli jogforrási alapok révén is igazolhatjuk. A legjelentősebb, ám szintén tisztán formális megkülönböztetés a cégeljárásban található, ugyanakkor a jogi személyekre pontosan ugyanolyan eljárási díjak és elvek vonatkoznak, mint a nem jogi személyekre, legfeljebb néhány határidő tekintetében lehet apróbb, a jogalanyiságot mint státust nyilvánvalóan nem érintő eltérés. Aligha van ilyen jellegű következménye annak, hogy kötvényt csak jogi személy bocsáthat ki. Sőt, a magyar bírói gyakorlat megfelelő módon kezeli azokat a szabályokat, amelyek bár csak jogi személyeket említenek, de nyilvánvalóan a nem jogi személy gazdasági társaságokra is vonatkozniuk kell. A vélelmezett képviselet Ptk-beli szabálya (Ptk ) a klasszikus példa, amely szabály értelmetlen volna a jogi személyiséggel nem rendelkező társaságok nélkül, noha a szövegben nem szerepelnek. A bírói gyakorlat kellő rugalmassággal tágította ezt a szabályt a gazdálkodó szervezetekre. [9] Talán nem túlzás ezek alapján azt megállapítani, hogy a kkt. és a bt. vonatkozásában a jogi személyiség hiánya, és így a jogi személy és nem jogi személy gazdasági társaságok megkülönböztetése szimbolikus. [5] A konkrét ügyben, amely a jogalanyiság kérdésköre mellett főképpen a képviseleti jog problémáját érinti, a hordó rumot megvásárló cég azzal kíván kibújni a fizetési kötelezettsége alól, hogy egyébként csak bort és konyakot forgalmazhatnának a saját üzletükben, tehát rumot hordóban nem vehetett volna a cég vezetője. Érdekesség, hogy az alsóbb bíróságok elfogadták ezt a védekezést, és a Curia mondta ki végül, hogy a czégfőnök, kinek nevében üzletvezetője rumot hordókban megrendelt, a vételár fizetését nem tagadhatja meg az lapon, hogy üzletében csak bornak és cognacnak zárt palaczkokban való eladása levén engedélyezve (Döntvénytár, 1895, 96.) [6] Csisnier, 1993, 21. [7] Sárközy, 2001, 78. A szerző megjegyzi, hogy e kizárólagossági gondolat a szovjet jogban elterjedt és onnan került át a magyar jogba. [8] Kuncz, 1928, 250. Ugyanezt a gondolatot idézi az 1988-as Gt. kommentárja: Uo [9] BH3 Ha viszont nincsen érdemi, tartalmi indoka e formális (és így üres) megkülönböztetésnek, akkor miért áll fenn? A kérdés természetesen tisztán elméleti jellegű, hiszen a jelenlegi szabályozás egyértelműen kiállta a gyakorlat próbáját, hiszen a jogi személyiségű és az azzal nem rendelkező társaságok párhuzamossága nem okozott semmiféle gyakorlati nehézséget. Mindazonáltal érdemes megvizsgálni e kérdéskör elméleti hátterét. A jogi személyiség fogalmának tradicionális komponensei alapján általában az a magyarázat szokott megjelenni, hogy a kkt. és a bt. nem különül el a tagjaitól, azaz nincsen elkülönült szervezetük, illetve a korlátlan tagi felelősség, még ha mögöttes is, szintén a nem jogi személyiség minősítést erősíti. Szintén gyakran elhangzik a hagyományra való hivatkozás: ha a kkt. és a bt. nem volt jogi személy a régi magánjogunkban, akkor e szép tradíciót érdemes tartani. Álláspontunk szerint a fentiek egyike sem állja meg a helyét, és így azt kell megállapítanunk, hogy semmilyen racionális indoka nincsen annak, hogy a kkt. és a bt. jogi személyiséggel nem rendelkező gazdaság társaság. A kkt. és a bt. állandó szervezettel rendelkezik attól függetlenül is, hogy ez a bizonyos szervezet kétségkívül laza és formátlan. A jogi személy klasszikus fogalma sem határozza meg, hogy a tagoktól elkülönülés vagy a tőlük elkülönült szervezet milyen fokú elkülönülést és formalizáltságot jelent. Sőt, véleményünk szerint a tagoktól való elkülönülés nem is elsősorban a szervezet kérdése, hanem azt a követelményt fejezi ki, hogy a jogi személy léte és fennállása nem függ a tagjaiban (vezető tisztségviselőiben) bekövetkező változásoktól, azaz a jogalany a tagságától elkülönülve akármilyen tagsági konstelláció, a tagok vagy vezető tisztségviselők személyében bekövetkező változás mellett is megőrzi a maga létét és jogalanyiságát. Ebben az értelemben a kkt. és a bt. is vitán felül kellőképpen elkülönül a tagjaitól, amit nem gyengít az a körülmény, hogy a társasági szervezetben való személyes tagi közreműködés lehetősége sem tagadható. Hangsúlyozzuk azonban, hogy ez lehetőség csupán, távolról sem kötelezettség, tehát semmi sem zárja ki a nem jogi személy társaságokban sem a befektető, osztalékot váró tőkés jelenlétét. [10] Más kérdés persze, hogy egyik társasági formánál sem képzelhető el olyan nagyfokú összeolvadás és összefonódás, mint egy olyan egyszemélyes kft. esetén, ahol a természetes személy alapító egyúttal ügyvezető is. Itt valóban fikció elkülönülésről beszélni, de a jogi személyiség mégsem és joggal nem kérdőjelezhető meg. Ami a korlátlan tagi felelősséget illeti a társasági vagyonból nem fedezhető társasági tartozásokért, a kkt. tagjának és a bt. beltagjának felelősségi formája nem szolgáltathat alapot és főképpen magyarázatot arra, hogy a két társaság miért nem jogi személy. Mindkét társaságnak saját vagyona van, amellyel saját maga rendelkezik e nélkül nem volna elképzelhető a jogalanyiság. Ugyanakkor a bt. kültagja korlátoltan felel, éppen úgy, ahogyan egy kft. tagja. Az egyesülés tagjai pedig, holott az egyesülés jogi személy, korlátlan felelősséggel rendelkeznek az egyesülés tartozásaiért. Nem is beszélve arról a szabályanyagról, amely tendenciáját nézve egyre növekszik, és amely így vagy úgy, de megteremti annak a lehetőségét, hogy az egyébként a társasági tartozásokért korlátoltan felelős tag korlátlanul feleljen ezekért a tartozásokért. [11] A tagi korlátolt felelősséget áttörő szabályok nem törik meg a társaság jogi személyiségét. Úgy véljük, [10] Vö. Gt. 91. (1) bekezdés. [11] A teljesség igénye nélkül: Gt. 50., évi V. törvény, 118/A., évi IL. törvény, 63. és 63/A. 4924 hogy nincsen és nem is lehet közvetlen összefüggés a tagi felelősség jellege és a társaság jogi személyisége között. A klasszikus jogi személy elméletek alapvetően a 19. és a 20. század fordulóján keletkeztek, és azóta élnek velünk. Ezek az elméletek mára legfeljebb támpontokat adhatnak a jogi személyek felleltározásához és viszonyítási pontokként szolgálhatnak, de a jogi személyek tekintetében oly jelentős változások történtek, a jogi személyek rendszere oly mértékig lett cizellált és komplex, amely ezen elméletek keletkezésekor talán még előreláthatók se voltak. A hagyományra való hivatkozás [12] pedig azért nem lehet elegendő, megfelelő és helyénvaló, mert olyan jogi hagyományunk, amely a kkt-t és bt-t jogi személyiséggel nem rendelkező jogalanyoknak tekintette, nincsen. A második világháború előtti magánjogunkban a kkt. és a bt. nem mint jogi személyiséggel nem rendelkező jogalanyok, hanem expressis verbis jogi személyek szerepeltek. Tény, hogy a jogalanyiságuk megítélése nem okvetlenül volt egységes és a kérdéskörben lehettek eltérő jogirodalmi álláspontok. [13] Erre azonban nem lehet hivatkozni, mint egy korában létezett jelenségre, nem is beszélve arról, hogy a mérvadó korabeli források és a többségi álláspont egyértelműen jogi személyként nevesítették a kkt-t és a bt-t is. Nem túlzás azt állítani, hogy a hagyományra vonatkozó érvelés éppenséggel a kkt. és a bt. jogi személyiségét, nem pedig annak a hiányát támasztja alá. Sajátos módon, ellentétben a mai jogunkkal, az évi XXXVII törvény nem mondta ki a kkt. és a bt. jogi személyiségét, illetve annak hiányát sem. Annyit rögzített mindössze, hogy a kkt. és a bt. is kereskedelmi társaság (Kt. 61..), illetve hogy a kereskedelmi cégük alatt jogokat szerezhetnek, kötelezettséget vállalhatnak, ingatlan javakra tulajdont s egyéb jogokat szerezhetnek, felperesi és alperesi minőségben perben állhatnak, amely szabály lényegében megfeleltethető a jelenlegi Gt. 2. (3) bekezdésnek, amely éppenséggel a teljes jogalanyiság törvényi alapját jelenti. A bírói gyakorlat ebből kifolyólag, a jogirodalmi fejtegetésektől függetlenül mindkét társaságot jogi személynek minősítette és ekként kezelte. Jó példa erre, hogy a bejegyzett cégek összességét jogi személynek tekintette a Curia, és a jogi személy nem jogi személy megkülönböztetés csak a cégjegyzékbe bejegyzett és be nem jegyzett cégek vonatkozásában volt releváns. [14] Sőt, a kereskedelmi törvény hatályba lépését követően nem sokkal már megjelent az az álláspont, mely szerint alig van ma már nevesebb jogász, ki kétségbe vonná, hogy a kereskedelmi társaságok is jogi személyek volnának. [15] Példaértékűnek tartjuk, hogy Szladits Károly szintén egyértelműen jogi személyként tekintett a kkt-re és a bt-re. [16] Sőt, nem szabad megfeledkezni arról sem, hogy a hagyományra való hivatkozás olyannyira helytelen, hogy még a Ptk. hatályba lépését követően is, egyfajta kontinuitásképpen, jogi személyként tekint a legtekintélyesebb polgári jogász szerzőpáros a kkt-re: Az egyéni cég mellett a magánvállalkozás többi formái az ún. kereskedelmi társaságok. [12] Sárközy, 2009, 189. [13] Kolosváry Bálint Magánjog c. művében (Budapest, Studium, 1930, 100.), illetve Zachár Gyula a Magyar magánjog alaptanai című műben (Budapest, Grill, 1928, 31.) csak a szövetkezetet és a részvénytársaságot említi a jogi személyek között mint kereskedelmi társaságot, a kkt-ről és a bt-ről szó sem esik. [14] C. 902/1904. Idézi: Szende, 1927, 167., illetve Szende, 1929, 154. [15] Herczegh, 1880, 165. [16] Szladits, 1941,5 Ezek már jogi személyek. A magyar jog a kereskedelmi társaságok három fajtáját ismeri: a közkereseti társaságot, a részvénytársaságot és a korlátolt felelősségű társaságot. [17] Ebből az látszik, hogy az első Gt. hatályba lépését megelőzően mindössze tizenöt évvel a kkt. jogi személyisége még a kor legmérvadóbb (és azóta is tekintélyesnek minősülő) polgári jogi tankönyvében szilárd tételként szerepelt. Ennek tükrében érdekes végiggondolni, hogy az 1988-as Gt-ben a jogi személyiség hagyományával miért szakított a jogalkotó, illetve hogy miként alakult ki a jogi személyiség nélküli jogalany tradícióira vonatkozó fentiek alapján láthatóan téves hivatkozás. Ha e körben tradícióról beszélünk, akkor azt voltaképpen az 1988-as Gt. teremtette meg. A Ptk. kodifikációja során már korábban világosan eldöntött szándék volt, hogy a kódex a magánjog lehető legteljesebb területét inkorporálja. E törekvés azt eredményezte, hogy a társasági jog mint a polgári jog sajátos, elkülönült területe bekerült a személyi jogba és a Ptk. részévé vált. Sőt, a társasági jogot illetően elvi kérdésként fogalmazódott meg, és dőlt is el, hogy az új kódex meg fogja szüntetni a nem jogi személy jogalany kategóriáját. [18] A kodifikációs főbizottság leváltását követően, a sok változás mellett az integratív törekvés megmaradt. Az Országgyűlés által elfogadott, kihirdetett, ám végül hatályba nem lépett évi CXX. törvény magába foglalta a társasági jogot is, és a társasági törvények által megkezdett utat folytatta, amennyiben fenntartotta a jogi személy és nem jogi személy gazdasági társaságok dichotómiáját. Sőt, e körben még tovább absztrahálta és bővítette, legalábbis elvi síkon, e kört, hiszen ebben a jogszabályban megjelent volna a jogi személyiség nélküli jogalany kategóriája, amelybe elvileg nem csak a kkt. és a bt., hanem egyéb alakzatot is beilleszthetők lettek volna a későbbiekben. A fentebb kifejtettek szerint véleményünk szerint a status quo megőrzése, pláne további elmélyítése, kiterjesztése egyáltalán nem volt adekvát folyománya a valós jogtörténeti hagyományoknak. Ez a megállapítás természetesen nem csak a hatályba nem lépett Ptk-ra, hanem a hatályba lépett társasági törvényekre is igaz, hiszen a fentebb elmondottakból logikus lépésnek csak az tűnhet, hogy a kkt-t és a bt-t is beillesztjük a jogi személyek közé. Még pontosabban fogalmazva: visszaillesztjük őket oda, mivel sem a jogi hagyományaink, sem a praktikum, sem pedig a racionális érvek nem indokolják és korábban sem indokolták a jelenlegi kettősség fenntartását. A legfrissebb publikált kódex-tervezet, amelyet immár a kormány is jóváhagyott és amelynek elfogadása az Országgyűlés évi őszi jogalkotási programjában szerepel, megtette azt a logikus lépést, amelyet korábban senki. A tervezetben a kkt. és a bt. jogi személyként szerepel a személyi jogban, a társaságokról szóló részben. [19] A jogi személyiség ekénti deklarálása ellenére a kkt. és a bt. nem vált korlátlan felelősségű társasággá, hanem megőrizte a korábbi szabályozás velejét, szerkezetét és koncepcióját. Tehette mindezt a kodifikációs főbizottság: a jelenleg hatályos szabályozásában nincsen semmilyen olyan komponens, amely ellentmondana a jogi személyiségnek. Sőt, bizonyos szempontból mindkét társasági forma személyegyesítő jellege nemhogy meg- [17] Világhy Eörsi, 1973, 161. Érdekes megjegyezni, hogy Csanádi György ugyanebben az évben kiadott Polgári jog c. könyve a tőkés múlt kereskedelmi társasági formájaként említi a kkt-t, amely nem is tekinthető a szó tulajdonképpeni értelmében jogi személynek. (Csanádi, 1973, 60.) [18] Vékás, 2008, 263. [19] Harmadik Könyv, Harmadik Rész, X. és XI. cím. 4946 maradt, hanem még el is mélyült, annak ellenére, hogy mindez már a jogi személyiség sáncain belül történik meg. Rendkívül érzékletes példa erre az az új tervezetbeli szabály, mely szerint a tag hitelezője a tagot megillető felmondási jogot gyakorolhatja a tag vonatkozásában a társasági szerződésre nézve annak érdekében, hogy aztán a tagnak kiadott részre végrehajtást vezethessen. Ez a szabály idegen, sőt talán abszurd elemeként hatna a kft-nél, de harmonikusan simul a tervezetbe és a társasági forma szellemiségéhez. Feladja-e a jogalkotó a jogi személyiség elrelativizálódásának koncepcióját a tervezettel? A nem ritkán forradalmi, hovatovább szovjet jellegűnek bélyegzett szemléletmódot veszi át, mely szerint egy szervezet vagy jogi személy és akkor jogalany, vagy nem, de akkor legfeljebb egy kötelem lehet jogalanyiság nélkül? Véleményünk szerint egyáltalán nem, sőt. Talán nem túlzás azt mondani, hogy a jogi személyiség klasszikus koncepciója, legalábbis a maga dogmatikusságában meghaladottá vált napjainkra. Ha egy szervezeti jogalany teljes jogképességet élvez, bármely jog és kötelezettség alanya lehet, aminek egy jogi személy is, nincsenek külön szabályok a státusbéli megkülönböztetésükre, akkor nem lehet érv amellett, hogy megmagyarázzuk, hogy az adott szervezet miért nem jogi személy. Ha ezt belátjuk és elfogadjuk, akkor rá kell jönnünk arra, hogy a jogi személyiség felfogásának elrelativizálása nem csak a jogi személyiség fogalmán kívül képzelhető el köztes formációkkal. A jogi személy kategóriája értéksemleges, nem hordoz speciális, főként megkülönböztető értékeket, hanem főképpen formális kritériumok, amelybe a kkt. és a bt. is vitán felül belefér. Ezáltal viszont egyáltalán nem szűnik meg a jogi személyiség elrelativizálódása. A relativizálódás a jogi személyiség kategóriáján belül folytatódik. Napjainkra a jogi személyiség olyan szerteágazó, sokszínű, heterogén kategória lett, amely kategóriában tartalmi közös vonásokat gyakorlatilag lehetetlen megtalálni. A klasszikus, ám mára formálissá vált jogi személy fogalmi elemek pedig alapot adhatnak arra, hogy e kategória relativizálódása belülről folytatódjék. Az új Ptk. érdeme lesz a többség számára vélhetően váratlan és talán merész újításával, hogy ezt a helyzetet felismerte és úgy teszi jogi személlyé a két jelenleg nem jogi személy gazdasági társaságunkat, hogy azzal a kkt. és a bt. sajátosságait egyáltalán nem csorbítja, nem zilálja szét, hanem éppenséggel gazdagítja a jogi személyek skáláját. IRODALOM Csanádi György (1973): Polgári jog. Budapest. Csisnier Ildikó (szerk.) (1993): A társasági törvény kommentárja. KJK, Budapest. Döntvénytár (1895) A felsőbíróságok elvi jelentőségű határozatai. Kiadja a Jogtudományi Közlöny Szerkesztősége. (Harmadik Folyam, I. kötet, Franklin Társulat, Budapest.) Herczegh Mihál (1880): A magyar magánjog mai érvényében, I. kötet. Eggenberger, Budapest. Kolosváry Bálint (1930): Magánjog. Studium, Budapest. Kuncz Ödön (1928): A magyar kereskedelmi és váltójog vázlata. Grill Károly, Budapest. Novotni Zoltán (1989): A gazdasági társaságokról szóló törvény és a magyar polgári jog megújulása. In: Jogtudományi Közlöny, 5. szám,7 Novotni Zoltán (1990): Társasági tulajdon, avagy a tulajdonosok társasága? In: Jogtudományi Közlöny, 2. szám, Sárközy Tamás (szerk.) (2009): A társasági és cégtörvény HVG-Orac, Budapest. Sárközy Tamás (2001): A magyar társasági jog Európában. A társasági és a konszernjog elméleti alapjai. HVG-Orac, Budapest. Szende Péter Pál (1927): A kereskedelmi törvény kézikönyve. Grill Károly, Budapest. Szende Péter Pál (1929): Magyar hiteljog I. Kereskedelmi törvény. Grill Károly, Budapest. Szladits Károly (szerk.) (1941): Magyar magánjog. I. kötet. Grill Károly, Budapest. Vékás Lajos (2008): Parerga. Dolgozatok az új Polgári Törvénykönyv tervezetéhez. HVG-Orac, Budapest. Világhy Miklós Eörsi Gyula (1973): Magyar polgári jog, I. Tankönyvkiadó, Budapest. Zachár Gyula (1928): Magyar magánjog alaptanai. Grill, Budapest. 496 Hasonló dokumentumok
2009. Február 5. dr. Varga Kornél A jogi szabályoz lyozás s minősége és s a jogalkalmazás s helyessége egy mérce, m ami megmutatja, hogy az adott szabályoz lyozás mennyire képes k biztosítani tani a társast Részletesebben Üzleti Jog I. Gazdasági társaságokra vonatkozó általános szabályok I. Bevezetés. Pázmándi Kinga
Üzleti Jog I. Gazdasági társaságokra vonatkozó általános szabályok I. Bevezetés Pázmándi Kinga Jogi személyekre vonatkozó szabályozás hatályos rendszere 2014. március 15.-étől Ptk.: Harmadik Könyv: Jogi Részletesebben Törvényi engedmény és késedelmi kamat
Törvényi engedmény és késedelmi kamat LESZKOVEN LÁSZLÓ * 1. A dolgozat témája közelmúltban látott napvilágot a Győri Ítélőtábla Pf. IV.20.110/2009/10. számú ítélete. 1 A tényállás témánk szempontjából Részletesebben A jogi személyek rendszere
SZEGEDI ANDRÁS A jogi személyek rendszere I. BEVEZETŐ GONDOLATOK A nagyratörő és grandiózus célokat felidéző cím jóval szerényebb tartalmat takar, mint amire gondolhatnánk. Természetesen nem vállalkozhat Részletesebben Kis- és középvállalkozások. Társas vállalkozások. Gazdasági társaságok. Ügyvezetés I. és II.
Kis- és középvállalkozások Ügyvezetés I. és II. Társas vállalkozások Külön jogszabályban rögzített Korlátolt és korlátlan felelősség Jogi és természetes személy alapíthatja Kettős könyvvezetés Társasági Részletesebben VÁLOGATÁS AZ IPARJOGVÉDELMI SZAKÉRTŐI TESTÜLET SZAKVÉLEMÉNYEIBŐL
VÁLOGATÁS AZ IPARJOGVÉDELMI SZAKÉRTŐI TESTÜLET SZAKVÉLEMÉNYEIBŐL SZAKÉRTŐI VÉLEMÉNY KNOW-HOW ÉS ÜZLETI TITOK MEGSÉRTÉSE, ILLETVE VÉDELME KÉRDÉSÉBEN ISZT- 8/2008 I. Megbízás és előzmények Az M. Zrt. a közte, Részletesebben TARTALOM. A könyvben használt rövidítések 13 Bevezetés 17. I. fejezet A polgári jogi felelősség 21
TARTALOM A könyvben használt rövidítések 13 Bevezetés 17 I. fejezet A polgári jogi felelősség 21 1. A felelősségi jog fogalma és fejlődése 21 2. A polgári jogi felelősség alapelvei 26 2.1. Marton és Eörsi Részletesebben C/15 A KKT ÉS A BT TAGJAI, VAGYONA, KÉPVISELETE, A TAGOK FELELŐSSÉGE
KKT 88. (1) A közkereseti társaság (e fejezetben a továbbiakban: társaság) létesítésére irányuló társasági szerződéssel a társaság tagjai arra vállalnak kötelezettséget, hogy korlátlan és egyetemleges Részletesebben Sectio Juridica et Politica, Miskolc, Tomus XXII. (2004), pp. 393-392 A TERMŐFÖLDET ÉRINTŐ ELŐVÁSÁRLÁSI JOG EGYES KÉRDÉSEI LESZKOVEN LÁSZLÓ*
Sectio Juridica et Politica, Miskolc, Tomus XXII. (2004), pp. 393-392 A TERMŐFÖLDET ÉRINTŐ ELŐVÁSÁRLÁSI JOG EGYES KÉRDÉSEI LESZKOVEN LÁSZLÓ* 1. Az elővásárlási jogról általában Az elővásárlási jog - alapuljon Részletesebben A METRÓ-PER ÉS AZ ÁLLAM JOGI SZEMÉLYISÉGE
Dr. Gárdos István ügyvéd (Budapest) 1. ELŐZMÉNYEK A METRÓ-PER ÉS AZ ÁLLAM JOGI SZEMÉLYISÉGE Egy időben jelent meg Kovács László Milyen jogi személy is az állam? című cikke és a Legfelsőbb Bíróságnak az Részletesebben VÁLLALATI JOG. rsasági jog alapjai. Sárközy Tamás: Szervezetek státusjoga az új Ptk.-ban c. könyve alapján (HVG-Orac, 2013) Oktatási segédlet
VÁLLALATI JOG Oktatási segédlet Sárközy Tamás: Szervezetek státusjoga az új Ptk.-ban c. könyve alapján (HVG-Orac, 2013) dr. Verebics János, PhD, egyetemi docens BME GTK Üzleti jog tanszék Budapest, 2013. Részletesebben Kereskedelmi jog jegyzet. - cégalapítás: ki alapíthat céget és milyen feltételekkel
Kereskedelmi jog jegyzet lap: gazdasági társaságokról szóló törvény 2006.évi IV. törvény. 1. általános rész: minden cégformára egyenlő - cégalapítás: ki alapíthat céget és milyen feltételekkel - általános Részletesebben Vállalkozási formák, vállalkozások létrehozása
Vállalkozási formák, vállalkozások létrehozása Vállalkozási tevékenység lényege A vállalkozás azt jelenti: - hogy a gazdasági élet szereplője (vállalkozó) - saját vagy idegen tőke (pl:kölcsön) felhasználásával Részletesebben Ajánlás. az egyéni cég jogalanyisága tárgyában
FŐVÁROSI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUMA Ajánlás az egyéni cég jogalanyisága tárgyában I. Az egyéni cég önálló, az egyéni vállalkozó jogalanyiságától eltérő jogalanyisággal nem rendelkezik. Az egyéni cég Részletesebben TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0018
Tájékoztató közkereseti és betéti társaságokról /forrás:www.magyarország.hu/ A közkereseti és a betéti társaság jellege, fogalma Mindkét társasági forma személyegyesítő jellegű, vagyis a tagok személyes Részletesebben Az elővásárlási jog egyes kérdései
Az elővásárlási jog egyes kérdései a bírói gyakorlatban Pusztahelyi Réka z elővásárlási jog tartalmával, gyakorlásával összefüggő, a bírói gyakorlatban felmerült problémák jelentős részére maga a gyakorlat, Részletesebben Megoldás a gazdasági környezetünk tantárgyhoz készült feladatlaphoz (Vállalkozások alapítása, működtetése és megszűnése témakörben)
Megoldás a gazdasági környezetünk tantárgyhoz készült feladatlaphoz (Vállalkozások alapítása, működtetése és megszűnése témakörben) Készítette Szeidel Julianna 1. Mely állításokkal ért egyet a vállalkozásokkal Részletesebben A munkaviszonyból keletkező kötelmek szabályozásáról
Gazdaság és Jog A munkaviszonyból keletkező kötelmek szabályozásáról I. Az előzmények 1. Régi kodifikációs szabály szerint a jogelméleti viták eldöntésére nem a jogalkotó hivatott. Különösen igaz ez a Részletesebben JOGI SZEMÉLYEK A GAZDASÁGI FORGALOMBAN
Fézer Károlyi Petkó Törő JOGI SZEMÉLYEK A GAZDASÁGI FORGALOMBAN Debrecen, 2016. Szerzők DR. FÉZER TAMÁS, PHD DR. KÁROLYI GÉZA, PHD DR. PETKÓ MIHÁLY, PHD DR. TÖRŐ EMESE, PHD III/3-4., IV., VI., VII/1-3.,5. Részletesebben ÚJ PTK.- VÁLLALKOZÓI SZEMMEL
ÚJ PTK.- VÁLLALKOZÓI SZEMMEL VÁLTOZÁSOK A RÉGI PTK. SZABÁLYAIHOZ KÉPEST 1959. ÉVI IV. TÖRVÉNY A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG POLGÁRI TÖRVÉNYKÖNYVÉRŐL 689 Szerkezet: 1. bevezető rendelkezések; 2. személyek joga; Részletesebben A szó jelentése szerteágazó, még jogi értelemben is
A szó jelentése szerteágazó, még jogi értelemben is Polgári jogi felelősség Tágabb értelemben hasonlítható a kénytetőséghez, a jogilag szoríthatósághoz (Grosschmid) Szűkebb értelemben: jogellenesen (kivételesen Részletesebben e) a társaság képviseletét, ideértve a cégjegyzés módját; f) a tagok (részvényesek) által kijelölt első vezető tisztségviselők, illetve - ha a társasá
Közkereseti társaság Dr. Kenderes Andrea 2011. március 26. Gt. 88. (1) A közkereseti társaság létesítésére irányuló társasági szerződéssel a társaság tagjai arra vállalnak kötelezettséget, hogy korlátlan Részletesebben Corporate Governance Questions In Business Law Dr. Kecskés András egyetemi tanársegéd Gazdasági és Kereskedelmi Jogi Tanszék
Corporate Governance Questions In Business Law Dr. Kecskés András egyetemi tanársegéd Hétfő, 18.30 20.00 / 307 Nappali Kontakt óra AJSZNO42601 SZVN98601 - - Kredit 4 2 Félévi óraszám 30 30 Létszám 20 Szemeszter Részletesebben Társasági jog. dr. Száldobágyi Zsigmond Csongor www.szaldobagyi.hu
Társasági jog Egy kis történelem 1875. évi XXXVII. törvény a kereskedelmi törvényről 1988. évi VI. törvény a gazdasági társaságokról 1997. évi CXLIV. törvény a gazdasági társaságokról 2006. évi IV. törvény Részletesebben XIV. Fejezet A MÁSODFOKÚ BÍRÓSÁGI ELJÁRÁS
XIV. Fejezet A MÁSODFOKÚ BÍRÓSÁGI ELJÁRÁS Jegyzetek: Balogh, Illés, Vargha: A bűnvádi perrendtartás magyarázata, Bp.1898. Grill Károly cs. és királyi könyvkereskedése; Vargha Ferenc: A bűnvádi perrendtartás Részletesebben TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0018
Gazdasági társaságok A gazdasági társaság alapításának, működésének szabályai 2014. március 15-től az új Polgári törvénykönyvben (Ptk.) találhatóak, de akiknél létesítő okiratot még nem módosították megfelelően, Részletesebben Olasz társasági jog 2013.
Olasz társasági jog 2013. Az olasz társasági jog főbb jellemzői Szabályozás elsősorban az olasz Ptk. (Codice Civile) V. fejezetében. Az új társasági törvény 2004. január 1-jén lépett hatályba. Az előírások Részletesebben TÁRSADALMI VÁLLALKOZÁSOK
Társadalmi Innovációk generálása Borsod-Abaúj-Zemplén megyében TÁMOP-4.2.1.D-15/1/KONV-2015-0009 TÁRSADALMI VÁLLALKOZÁSOK Felkészülés a társadalmi vállalkozásra. A társadalmi vállalkozások jogi formái. Részletesebben Munkáltatói kárfelelősség a magánjog tükrében
Országos Bírósági Hivatal Mailáth György Tudományos Pályázat Munkáltatói kárfelelősség a magánjog tükrében Közjogi, munkajogi és EU szekció 10. téma Jelige: Progressio 2014. TARTALOMJEGYZÉK 1. BEVEZETÉS Részletesebben 61 344 01 0000 00 00 Adótanácsadó Adótanácsadó
Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben NAGY EDIT SZERZŐDÉSKÖTÉS ELEKTRONIKUS ÚTON
NAGY EDIT SZERZŐDÉSKÖTÉS ELEKTRONIKUS ÚTON Ha azt akarjuk, hogy az Internet tovább növekedjék, együtt kell dolgoznunk azért, hogy biztosítsuk azt, hogy a vásárlás az Interneten épp oly biztonságos legyen, Részletesebben az alkotmánybíróság határozatai
2015. október 14. 2015. 20. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 3195/2015. (X. 14.) AB határozat alkotmányjogi panasz elutasításáról... 1384 3196/2015. (X. Részletesebben Olasz társasági jog Szikora Veronika
Olasz társasági jog Szikora Veronika Társasági jog Európában 2013/14-es tanév Szikora Veronika Magyary Zoltán posztdoktori ösztöndíjas A kutatás a TÁMOP-4.2.4.A/2-11/1-2012-0001 Nemzeti Kiválóság Program Részletesebben FELADATLAP. Kőrösy Közgazdászpalánta Verseny 2014/2015 1. forduló Érdekességek a vállalkozás világából
FELADATLAP Kőrösy Közgazdászpalánta Verseny 2014/2015 1. forduló Érdekességek a vállalkozás világából 1. A világ legfiatalabbnak tartott vezérigazgatója egy 8 év körüli londoni kisfiú. Milyen tevékenységgel Részletesebben A tagok (a részvényesek) vagyoni hozzájárulása
II. A tagok (a részvényesek) vagyoni hozzájárulása A korábbi szabályozás helyett az új Ptk.-ban háromszintű szabályozás érvényesül. Így egy adott gazdasági társaság esetében alkalmazni kell az adott társasági Részletesebben A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG
A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A JOGI SZEMÉLY ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI (A Ptk. 3:1. -3:48., az egyes jogi személyek átalakulásáról, Részletesebben Az elévülés szabályai
Az elévülés szabályai Szerző: Szimuly László 2013. október 31. Bevezetés A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény az elévülést a szerződés megszűnésének egyes esetei című fejezetben tárgyalja. Részletesebben Serák István. A Kúria ítélete a végrendelet érvénytelenségének megállapítása iránti perben történő keresetváltoztatásról *
JeMa 2015/1 MAGÁNJOG ÉS MUNKAJOG Serák István A Kúria ítélete a végrendelet érvénytelenségének megállapítása iránti perben történő keresetváltoztatásról * A beavatkozó perbeli jogainak határai Hivatalos Részletesebben III. Rész Az egyes társasági formák az új Ptk.-ban - A konszernjog alapjai
III. Rész Az egyes társasági formák az új Ptk.-ban - A konszernjog alapjai 1 Áttekintés: I. A KÖZKERESETI ÉS A BETÉTI TÁRSASÁG I.1 A közkereseti társaság A.) Lényege B.) A társasági forma sajátosságai Részletesebben Juhász László Két jogterület találkozása (A vezetői felelősség egyes kérdései a Ptk. és a Cstv. szabályai alapján)
Juhász László Két jogterület találkozása (A vezetői felelősség egyes kérdései a Ptk. és a Cstv. szabályai alapján) 1. Bevezetés A Szegedi Ítélőtábla 2014 november 20-i ülésén foglalkozott a vezetői felelősség Részletesebben A GAZDASÁGI TÁRSASÁGOK KÖZÖS SZABÁLYAI
2006. évi IV. törvény a gazdasági társaságokról I. Rész A GAZDASÁGI TÁRSASÁGOK KÖZÖS SZABÁLYAI ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. (1) E törvény szabályozza a Magyarország területén székhellyel rendelkezı gazdasági Részletesebben HÁTTÉRANYAG AZ ALAPTÖRVÉNY NEGYEDIK MÓDOSÍTÁSÁHOZ
HÁTTÉRANYAG AZ ALAPTÖRVÉNY NEGYEDIK MÓDOSÍTÁSÁHOZ I. ELŐZMÉNYEK 1. A módosítás indoka Az Országgyűlés 2013. március 11-én elfogadta az Alaptörvény negyedik módosítását (a továbbiakban: Módosítás). A Módosítást Részletesebben 54 344 02 0000 00 00 Mérlegképes könyvelő Mérlegképes könyvelő
z Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben Tisztelt Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság!
Tisztelt Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság! A Társaság a Szabadságjogokért, a Tranparency International Magyarország és a K- Monitor Közhasznú Egyesület álláspontja a Polgári Törvénykönyv Részletesebben Katona Ferenc franzkatona@gmail.com
Vállalkozásgazdaságtan Katona Ferenc franzkatona@gmail.com A vállalat fogalma A vállalatok személyi és anyagi eszközök mikrogazdasági rendszereit alkotják, amelyeknek a piaci környezetben önálló céljaik Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA Gf.I.30.307/2007/8.szám A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla a Dr. Kispál Sándor ügyvéd által képviselt (I.rendő felperes neve, címe) alatti székhelyű Részletesebben Katona Ferenc franzkatona@gmail.com Katona.ferenc@kgk.bmf.hu Katonaferenc.tar.hu Turul.banki.hu (tematika)
Vállalkozásgazdaságtan Katona Ferenc franzkatona@gmail.com Katona.ferenc@kgk.bmf.hu Katonaferenc.tar.hu Turul.banki.hu (tematika) A vállalat fogalma A vállalatok személyi és anyagi eszközök mikrogazdasági Részletesebben A követelés bírósági eljárásban való
A követelés bírósági eljárásban való érvényesítése egy elévülést megszakító ok margójára Pusztahelyi Réka * magyar magánjogi elévülési rendszer az új Polgári Törvénykönyv hatálybalépésével alapvető átalakuláson Részletesebben Jogi személyiség nélküli jogalany: a múlt félreértése vagy jövőbe mutató jel?
Jogi személyiség nélküli jogalany: a múlt félreértése vagy jövőbe mutató jel? Hominum causa constitutum omne jus szól a római regula. Ki máshoz is kötődhetne a jog, mint az emberhez? A jog elméleti meghatározása Részletesebben Bevezetés. 1. A jogrendszer felépítése, jogágak. jogrendszer: hatályos jogi normák összessége (ahány szuverén állam, annyi jogrendszer= nemzeti jog)
1. A jogrendszer felépítése, jogágak Bevezetés jogrendszer: hatályos jogi normák összessége (ahány szuverén állam, annyi jogrendszer= nemzeti jog) jogcsalád: hasonló jogrendszerek egy jogcsaládba tartoznak Részletesebben Vállalkozások alapítása Magyarországon. Vörös Károlyné titkár Zala Megyei Kereskedelmi és Iparkamara
Vállalkozások alapítása Magyarországon Vörös Károlyné titkár Zala Megyei Kereskedelmi és Iparkamara Alapvető jogszabály 2006. évi IV. törvény a Gazdasági Társaságokról és a 2006. évi V. törvény a Cégnyilvánosságról, Részletesebben VII. ÉVFOLYAM 3. SZÁM
VII. ÉVFOLYAM 3. SZÁM Tartalomjegyzék Tanulmányok I. Könyv: A személyek / 3 Vita Az orvos beteg jogviszony az új Ptk.-ban Jobbágyi Gábor / 15 Szerzõdésátruházás Gárdos Péter / 20 Polgári jogi kodifikáció Részletesebben A vállalkozások általános jellemzői
A vállalkozások általános jellemzői Üzleti vállalkozás: olyan emberi tevékenység, melynek alapvető célja egyéni, szervezeti és társadalmi igények kielégítése nyereség elérésével. Akkor beszélünk vállalkozásról, Részletesebben Levélcím: Telefon: Fax: Ügyszám: Iktatószám: Axel Springer- Magyarország Kft. v é g z é s t. változtatja meg
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1245, Budapest 5. Pf. 1036 Telefon: (06-1) 472-8865, Fax: (06-1) 472-8860 Ügyszám: Vj/23/2011. Iktatószám: Vj/23-211/2011. A Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa Részletesebben A jogi személyek általános szabályai az új Ptk.-ban
A jogi személyek általános szabályai az új Ptk.-ban A gazdasági társaságok közös szabályainak kiterjesztése A Könyvben szabályozott jogi személyek tagsággal bíró jogi személyek egyesület gazdasági társaságok Részletesebben JOGÜGYLETI ÉRVÉNYESSÉG ÉS HATÁLYOSSÁG* Magyar jogi terminológiai ellentmondások KÉRI ZOLTÁN egyetemi hallgató
Iustum Aequum Salutare I. 2005/1. 127 146. JOGÜGYLETI ÉRVÉNYESSÉG ÉS HATÁLYOSSÁG* Magyar jogi terminológiai ellentmondások egyetemi hallgató I. Kérdésfölvetés, a vizsgálat indokai Az érvényesség és a hatályosság Részletesebben Társasági jog Európában
Társasági jog Európában AZ ANGOL TÁRSASÁGI JOG FEJLŐDÉSTÖRTÉNETE A angol társasági jog alapjai 1907-ig a társasági jogi szabályozás a részvénytársaságokra fókuszált Minden egyéb, társasági részesedésről Részletesebben Vállalkozási ismeretek 13.EA
Vállalkozási ismeretek 13.EA Az egyébi vállalkozó, mint vállalkozási forma előnyei Létesítése legegyszerűbb, legolcsóbb nincs kötött tőkeigénye Felszámolása legegyszerűbb Továbbá az elért profitot a vállalkozó Részletesebben Az üzletrész-átruházási szerződésről
Pintér Attila Az üzletrész-átruházási szerződésről 1. Bevezetés A napi gyakorlatban számtalanszor kötnek a felek üzletrész-adásvételi szerződést, jogviszonyukra pedig a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. Részletesebben A vezető tisztségviselők felelősségi viszonyai
A vezető tisztségviselők felelősségi viszonyai Dr. Pajor Dávid ügyvéd Ifj. dr. Nemessuri Péter tanácsadó Az előadás tematikája Kik a vezető tisztségviselők? Ügyvezetők, igazgatósági tagok, vezérigazgatók Részletesebben POLGÁRI KOLLÉGIUM. Gazdasági Szakág. Az Ítélőtáblai Határozatok című folyóiratban 2012. évben megjelent határozatok
POLGÁRI KOLLÉGIUM Gazdasági Szakág Az Ítélőtáblai Határozatok című folyóiratban 2012. évben megjelent határozatok ÍH 2012/1/39. A vezető tisztségviselői megbízatás automatikusan nem hosszabbodik meg, ahhoz Részletesebben Az egyenlő bánásmódról szóló törvény kimentési rendszere a közösségi jog elveinek tükrében. dr. Kádár András Kristóf ügyvéd, Magyar Helsinki Bizottság
Az egyenlő bánásmódról szóló törvény kimentési rendszere a közösségi jog elveinek tükrében dr. Kádár András Kristóf ügyvéd, Magyar Helsinki Bizottság Az irányelvek és átültetésük A közösségi jog egyik Részletesebben A Hpt. szerinti közvetítők vezető tisztségviselőinek meg kell-e felelni a Hpt. 219/D. (1) bekezdésében foglalt szakmai követelményeknek?
A Hpt. szerinti közvetítők vezető tisztségviselőinek meg kell-e felelni a Hpt. 219/D. (1) bekezdésében foglalt szakmai követelményeknek? A Kérelmező állásfoglalás iránti kérelmet nyújtott be a Pénzügyi Részletesebben Tételek. A gazdasági társaságok közös szabályai. Általános rendelkezések 2009.02.11. 2009. Február 12.
Tételek A gazdasági társaságok közös szabályai 2009. Február 12. 15. A társasági jogi szabályozás funkciója 16. A szabályozási rendszer; A gazdasági társaságok fajtái 17. A Gt. általános rendelkezései; Részletesebben Szerzői jog és iparjogvédelem a magyar magánjogban
Grad-Gyenge Anikó Szerzői jog és iparjogvédelem a magyar magánjogban P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y B e t h l e n - s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Polgári Részletesebben KÚRIA Budapest Markó utca 16. 1055 Tisztelt Kúria!
KÚRIA Budapest Markó utca 16. 1055 Tisztelt Kúria! Alulírott DR. ZELLES ZOLTÁN ÜGYVÉD (Zelles és Társa Ügyvédi Iroda, székhelye: 1026 Budapest, Pasaréti út 52/b) PLACZ JÓZSEF (6000 Kecskemét, Gyenes M. Részletesebben 9. GAZDASÁGI TÁRSASÁGOKRA VONATKOZÓ ISMERETEK. Tartalom: Bevezetés
Dr.Fenyő György: Ingatlan-nyilvántartási ismeretek 9. GAZDASÁGI TÁRSASÁGOKRA VONATKOZÓ ISMERETEK Tartalom: 9. GAZDASÁGI TÁRSASÁGOKRA VONATKOZÓ ISMERETEK...9-1 9.1. A GAZDASÁGI TÁRSASÁGOKRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS Részletesebben Tulajdonvédelem az új Ptk.-ban az Alkotmánybíróság gyakorlatának tükrében
Téglási András * Tulajdonvédelem az új Ptk.-ban az Alkotmánybíróság gyakorlatának tükrében Nagy megtiszteltetés számomra, hogy egy olyan témájú írással tiszteleghetek Lenkovics Barnabás professzor úr, Részletesebben 9700 Szombathely Kisfaludy S. 57. T/F: 94/500-354, regiofokusz@limexnet.hu www.regiofokusz.hu. Vállalkozásjog. Készítette: Hutflesz Mihály
Vállalkozásjog Készítette: Hutflesz Mihály A magyar jogrendszer. A jogalkotás rendszere, jogszabályi hierarchia, jogértelmezés, jogalkotás. JOGALKOTÓ SZERV Országgyőlés Kormány Miniszterelnök Miniszter Részletesebben Vállalkozási jog ismeretek
PÉNZÜGYI ÉS SZÁMVITELI FŐISKOLAI KAR- TÁVOKTATÁSI KÖZPONT COLLEGE OF FINANCE AND ACCOUNTANCY- CENTER OF DISTANCE LEARNING 1149 BUDAPEST, BUZOGÁNY U. 10-12. / FAX: 06-1-222-4584 : 06-1-469-6672 III. évfolyam Részletesebben MUNKAANYAG. Bognár Zsoltné. Társas vállalkozások tipikus formái. A bt-re, kkt-re vonatkozó különös szabályok. A követelménymodul megnevezése:
Bognár Zsoltné Társas vállalkozások tipikus formái. A bt-re, kkt-re vonatkozó különös szabályok A követelménymodul megnevezése: A vállalkozások alapítása, működtetése, átszervezése, megszüntetése A követelménymodul Részletesebben S Z E G E D I Í T É L Ő T Á B L A
S Z E G E D I Í T É L Ő T Á B L A P O L G Á R I K O L L É G I U M KOLLÉGIUMVEZETŐ: DR. KEMENES ISTVÁN 6721 Szeged, Sóhordó u. 5. Telefon: 62/568-512 6701 Szeged Pf. 1192 Fax: 62/568-513 Szegedi Ítélőtábla Részletesebben A gazdasági társaságok
A gazdasági társaságok Gazdasági társaságok (társas vállalkozások): olyan gazdálkodó szervezetek, amelyek üzletszerű gazdasági tevékenységet folytatnak, vagyonukat a tagok bocsájtják a társaság rendelkezésére, Részletesebben AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA Alapító okirat Alulírott alapító, szerződésminta 1 alkalmazásával, a következők szerint állapítja meg az alábbi korlátolt felelősségű Részletesebben Házasságban, társaságban - házastársi közös vagyon a cégben
Házasságban, társaságban - házastársi közös vagyon a cégben A Ptk.-ba beépült bírói gyakorlat Dr. Csűri Éva A vagyonközösséghez tartozó társasági részesedések megosztásának módja I. A gazdasági társasági Részletesebben SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUMA 3/2004. (VI. 17.) SZÁMÚ KOLLÉGIUMI AJÁNLÁSA A KÉSEDELMI ÉS AZ ÜGYLETI KAMAT EGYES KÉRDÉSEIRŐL
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUMA 3/2004. (VI. 17.) SZÁMÚ KOLLÉGIUMI AJÁNLÁSA A KÉSEDELMI ÉS AZ ÜGYLETI KAMAT EGYES KÉRDÉSEIRŐL A Szegedi Ítélőtábla Polgári Kollégiuma az illetékességi területéhez Részletesebben A keretdiszpozíció Szerző: dr. Szabó Szilvia
A keretdiszpozíció Szerző: dr. Szabó Szilvia Szeged, 2015. július hó 18. napján I. Bevezetés Egyetemi tanulmányaink óta tudjuk, hogy a büntetőjogi norma két elemből tevődik össze, a diszpozícióból és a Részletesebben Jogi személyek az új Ptk-ban - Vázlat D R. NEMESSÁNYI Z O LTÁ N P HD
Jogi személyek az új Ptk-ban - Vázlat D R. NEMESSÁNYI Z O LTÁ N P HD Emlékeztető: az új Ptk. társadalomképe Szociális elemekkel átszőtt, alkotmányosan védett piacgazdaság Magánautonómia 3 pillér Magántulajdon Részletesebben 2012. évi... törvény
lroin4nyszám, Ofszággyűl és Hivatal a filcezett : 2011,x 1 14. ORSZÁGGYÜLÉSI KÉPVISEL Ő Képviselői önálló indítvány 2012. évi... törvény az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény, valamint a köztulajdonban Részletesebben Tudományos publikációs pályázat. Az érvénytelen szerződés jogkövetkezményeinek dogmatikai szemlélete a 2013. évi V. törvényben
2016. április 18. 2016. 8. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3073/2016. (IV. 18.) AB határozat bírói kezdeményezés elutasításáról... 442 3074/2016. (IV. Részletesebben C/10 A TÁRSASÁGOK ÉS A TÁRSASÁGI JOG RENDSZERE
A társaságok (főszabály szerint) közös üzletszerű gazdasági tevékenység folytatására létrehozott jogalanyok Közös legalább két tag szükséges (rt, kft kivétel) 3. (1) Gazdasági társaságot üzletszerű közös Részletesebben A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről
A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről A Közbeszerzési Döntőbizottság a konzorciumok jog- és ügyfélképességével kapcsolatosan a következőkben ismertetett Részletesebben Dr. Bodzási Balázs helyettes államtitkár úr részére. Igazságügyi Minisztérium. Tisztelt Helyettes Államtitkár Úr! Bevezető:
Dr. Bodzási Balázs helyettes államtitkár úr részére Igazságügyi Minisztérium Tisztelt Helyettes Államtitkár Úr! Az igazságügyi szakértőkről szóló törvény tervezetével kapcsolatos észrevételeket, javaslatokat Részletesebben Az illetékjogi szabályozás elméleti és gyakorlati kérdései
Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Államtudományi Intézet Pénzügyi Jogi Tanszék Az illetékjogi szabályozás elméleti és gyakorlati kérdései Szerző: Kecskeméti Ágnes Neptun kód: C3H96U Konzulens: Részletesebben dr. Száldobágyi Zsigmond Csongor ügyvéd ingatlanforgalmi szakjogász AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA
Tisztelt érdeklődő! Ezt a dokumentumot tájékoztatásul tesszük közzé. Célja, hogy Ön előzetesen átlássa a társaság alapításával járó egyes adminisztratív kötelezettségeit. Magyarázó szövegeket az egyes Részletesebben A gazdasági társaság tagja korlátozott tagi felelősségének áttörése
A gazdasági társaság tagja korlátozott tagi felelősségének áttörése Szerző: Dr. Bori Beáta Pécs, 2013. október 5. I. Hitelezővédelem A jelenleg hatályos 2006. évi IV. törvény a gazdasági társaságokról Részletesebben 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON +36 84 504100 FAX: +36 84 504103
SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA POLGÁRMESTER 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON +36 84 504100 FAX: +36 84 504103 Az előterjesztés törvényességi szempontból megfelelő. Siófok, 2014. február 14. Dr. Pavlek Tünde Részletesebben SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUM 3/2003. (XI. 6.) számú Kollégiumi ajánlása
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUM 3/2003. (XI. 6.) számú Kollégiumi ajánlása I. Az adóhatóság által a felszámolási eljárásban érvényesített, az államháztartás valamely alrendszerét megillető követelések, Részletesebben A NEMI ERKÖLCS ELLENI ERÕSZAKOS BÛNCSELEKMÉNYEK HATÁLYOS SZABÁLYOZÁSÁVAL KAPCSOLATOS NÉHÁNY PROBLÉMÁRÓL. TÓTH ÁRON LÁSZLÓ doktorandusz (PPKE JÁK)
Iustum Aequum Salutare III. 2007/4. 235 250. A NEMI ERKÖLCS ELLENI ERÕSZAKOS BÛNCSELEKMÉNYEK HATÁLYOS SZABÁLYOZÁSÁVAL KAPCSOLATOS NÉHÁNY PROBLÉMÁRÓL doktorandusz (PPKE JÁK) A nemi erkölcs elleni erõszakos Részletesebben A GAZDASÁGI TÁRSASÁGOK JOGA I. ELMÉLET ÉS TÖRTÉNET
A GAZDASÁGI TÁRSASÁGOK JOGA I. ELMÉLET ÉS TÖRTÉNET A társasági jog anyagának földolgozása GT I. Elmélet és történet GT II. Általános szabályok GT III. Az egyes társasági formák A GAZDASÁGI TÁRSASÁGOK JOGA Részletesebben 1, Milyen formában hozható létre gt? 4, Mi a cégjegyzés? 9, Mit jelent a felmentvény jogintézménye? 5, Milyen előírások vonatkoznak a nem pénzbeli
1, Milyen formában hozható létre gt? Jogi személyiség nélküli gt: - közkereseti (KKT) - betéti társaság (BT) Jogi személyiségű gt: - korlátolt felelősségű társaság (KFT) - részvénytársaság (RT) 2, Ismertesse Részletesebben S Z E G E D I Í T É L Ő T Á B L A
S Z E G E D I Í T É L Ő T Á B L A P O L G Á R I K O L L É G I U M KOLLÉGIUMVEZETŐ: DR. KEMENES ISTVÁN 6721 Szeged, Sóhordó u. 5. Telefon: 62/568-512 6701 Szeged Pf. 1192 Fax: 62/568-513 Szegedi Ítélőtábla Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A Győri Ítélőtábla Gf.IV.20.228/2005/30.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Győri Ítélőtábla a fellebbezési eljárásban a G. Ügyvédi Iroda által képviselt R. Díszlet- és Jelmeztervező Bt. felperesnek a Részletesebben TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ. Vállalkozási jog ismeretek
II. évfolyam GM szak TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Vállalkozási jog ismeretek 2014/2015. II. félév 1 TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Tantárgy megnevezése Vállalkozások jogi ismerete Tantárgy jellege/típusa: Szakalapozó Kontaktórák Részletesebben Page 1 VÁLLALATGAZDASÁGTAN. Vállalatgazdaságtan. Vállalatgazdaságtan. A vállalkozási formák típusai VÁLLALKOZÁSI FORMÁK
VG Termelésökonómia és enedzsment Tanszék VÁAATGADASÁGTAN VÁAKOÁS FORÁK Tantárgyfelelős/előadó: Prof. Dr. llés B. Csaba egyetemi tanár 2010. A vállalkozás formáját befolyásoló tényezők: ilyen tevékenységet Részletesebben A házastárs törvényes öröklésének szabályai. a régi és az új Ptk. alapján
A házastárs törvényes öröklésének szabályai a régi és az új Ptk. alapján Szerző: dr. Tóth Krisztina Nóra bírósági titkár 2013. július Bevezető A 2014. március 15. napján hatályba lépő, a polgári törvénykönyvről Részletesebben A kis értékű tulajdonsértések kezelésének néhány kérdése büntetőjogi nézőpontból
MTA Law Working Papers 2015/15 A jogrendszer mint a gazdasági fejlődés infrastruktúrája sorozat A kis értékű tulajdonsértések kezelésének néhány kérdése büntetőjogi nézőpontból Ambrus István Magyar Tudományos Részletesebben Milyen jogviszonyban látható el az ügyvezetés 2012-ben?
Milyen jogviszonyban látható el az ügyvezetés 2012-ben? 2012. január 23. 19:52 Forrás: Önadózó Szerző: Dr. Szabó Tibor Kategória: Járulékok A gazdasági társaságok ügyvezető tagjai jogviszonyát érintően Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Kúria
Kúria
Pf. 1036
KÚRIA
KÚRIA
Pf. 1192
Pf. 1192


text:
Darák: aktív és kezdeményező legyen a Kúria - Jogászvilág - Jogászvilág
Darák: aktív és kezdeményező legyen a Kúria - Jogászvilág
Kezdőlap » Darák: aktív és kezdeményező legyen a Kúria
Darák: aktív és kezdeményező legyen a Kúria
Dátum: 2017. november 30.
Az Országgyűlésben a Kúria elnöke számolt be a legfelsőbb bíróság 2016-os tevékenységéről.
A Kúria 2016-os tevékenységéről szóló beszámolót ismertetve Darák Péter, a Kúria elnöke azt mondta, 2016-ban a korábbi évekhez képest újdonság volt a konzultációs testületek létrehozása. Ezek – a Kúria értékelése szerint – eredményesen járultak hozzá ahhoz, hogy a vitatott jogi kérdések megnyugtatóan rendeződhessenek – tette hozzá.
Elmondta, a Kúria továbbra sem elégedhet meg a hagyományos, törvény által biztosított jogegységesítő aktusok bizonyos időközönkénti kibocsátásával, hanem aktív és kezdeményező szerepet kell vállalnia olyan kötetlen fórumok kialakításában, amelynek keretében megismerhetik az ország különböző pontjain ítélkező bírák problémáit, végső sorban az állampolgárokat foglalkoztató gyakorlati problémákat.
A beszámoló elfogadását kérve Darák Péter kulcskérdésnek nevezte, hogy a Kúria miként járulhat hozzá a jogbiztonsághoz. Ennek érdekében – folytatta – a lett, a litván és a spanyol legfelsőbb bírósággal közösen vizsgálták meg az egyes felsőbb bíróságok működésében mutatkozó sajátosságokat.
Hozzátette: a közös jelentés a Kúria munkaszervezetéből újdonságként emelte ki a gyakornoki programot, a főtanácsadói kart, valamint a joggyakorlat-elemzés eredményeit, az előzetes döntéshozatali eljárásra irányuló kezdeményezések rendszeres közzétételét, vagy azt, hogy a belső munka kérdéseit folyamatosan frissített szabályzatok rendezik.
Elmondta, a Kúria is – hasonlóan a többi európai felsőbb bírósághoz – objektív, előre meghatározott kritériumok alapján osztja el az ügyeket a bírák között.
Darák Péter a jelentősebb 2016-os joggyakorlat-elemzések közé sorolta az új polgári törvénykönyv rendelkezéseivel összefüggésben a vezető tisztségviselők hitelezőkkel szembeni felelősségét, a társasházi jogvitákkal kapcsolatos ítélkezési gyakorlatot, az előzetes letartóztatás elrendelésének és fenntartásának gyakorlatát, az alaptörvény követelményeinek érvényesülését, illetve a munkaügyi ítélkezés területén az egyenlő bánásmódot és a joggal való visszaélést.
Megjegyezte, tavaly a Kúria kiemelkedően magas számú, öt jogegységi határozatot hozott és nyolc kollégiumi véleményt alkotott.
A Kúria elnöke fontosnak tartotta, hogy az Országos Bírósági Hivatal egyetértésben 2015-ben hozták létre azt a konzultációs testületet, amely a civil szervezetek nyilvántartásával kapcsolatos bírói gyakorlat egységesítését tűzte ki célul. Szerinte ez a testület jelentősen hozzájárult a panaszok csökkenéséhez.
Elmondta, hogy befejeződött a főtanácsadói rendszer kiépítése, 14 ifjú jogtudós segíti a Kúria tanácsainak munkáját.
Darák Péter jelentős momentumként beszélt a 2016-os évből az új eljárás kódexek kodifikációjában való részvételről.
Szólt a fontosabb jogegységi döntésekről, a kölcsönszerződések tárgyának és a törlesztőrészleteknek a meghatározásával kapcsolatban hozottról, valamint arról, hogy korszerűbb álláspontot alakítottak ki a végrendeleti tanúk aláírásával kapcsolatban.
A menekültügyi szabályozás 2016-os változása miatt úgy döntöttek, hogy 2012-es kollégiumi véleményt nem tartják fent, hanem lehetőséget adnak a bírói gyakorlat szabad kialakítására – mondta.
Beszámolt arról, hogy a közigazgatási kollégium hosszú idő után döntött az áfalevonási jogról. Hozzátette: azt is megállapították, nem csak a kisebbséghez, hanem a többséghez tartozó egyének lehetnek gyűlölet motiválta támadások sértettjei.
Az önkormányzati rendeletekkel kapcsolatban elmondta, az üzletek éjszakai nyitva tartása esetén a helyi önkormányzatok figyelembe vehetik az ottlakók pihenéshez, egészséges környezethez való jogát, valamint hozhatnak helyi zajvédelmi szabályokat, akár alkalmi rendezvényekre is.
Darák Péter a 2017-es szakmai célok között említette az új jogintézmények, például a reintegrációs őrizet és a jegyzői birtokvédelem vizsgálatát.
Jelezte, végéhez közeledik a választási és népszavazási eljárásokkal kapcsolatos gyakorlat áttekintése. Fontosnak nevezte, hogy idén fel kell készülniük az új eljárási kódexek alkalmazására.
Elmarasztalta Belgiumot kedden a strasbourgi Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB), kiemelve, hogy a helyi hatóságok jogsértő módon tiltottak ki egy hidzsábot - a hajat teljesen elfedő iszlám fejkendőt - viselő nőt egy bírósági tárgyalásról.
Jogerősen nyolc és fél év börtönbüntetésre ítélt a Pécsi Ítélőtábla kedden egy Tolna megyei férfit, aki 2015-ben ittasan és kábítószer hatása alatt halálos balesetet okozott, 2016-ban pedig szintén részegen úgy megütött egy férfit, hogy az meghalt.
Börtönbe megy a balatoni betörő
Négy és fél év börtönbüntetésre ítélt a Siófoki Járásbíróság első fokon egy hajléktalan férfit, aki mintegy ötven ingatlanba tört be a Balaton déli partján tavaly - közölte a Somogy Megyei Főügyészség.
Elhárult a jogi akadály: szavazhatnak a románok a melegházasságról
A román alkotmánybíróság jóváhagyta hétfőn azt az alkotmánymódosító törvénykezdeményezést, amely egy férfi és egy nő házasságaként határozná meg a családot.
Vita a szólásszabadságról: nem adják ki a belgák a rappert

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
A földforgalmi szabályozással kapcsolatos Kúriai döntések
A jegyző hibája nem vezethet az elővásárlási jog elvesztéséhez
A Kúria példaértékű döntést hozott egy olyan ügyben, amikor az elővásárlási joggal élő személytől a jegyző, illetve a helyette eljáró ügyintéző nem a földforgalmi törvényben foglaltak szerint vette át az elfogadó nyilatkozatot.
A Kúriai felülvizsgálati kérelem alapjául szolgáló jogeset szerint a személyesen eljáró elővásárlási joggal élő személytől a jegyző nevében eljáró ügyintéző átvette az iratokat, személyazonosságát ellenőrizte, iratairól másolatot készített, de nem vezette rá az elfogadó nyilatkozatra, hogy az elővásárlásra jogosult az elfogadó jognyilatkozaton szereplő aláírását a saját kezű aláírásának ismeri el.
Mind az első fokon, mind a másodfokon eljáró bíróságok szerint a jegyző nem igazolta, hogy az elfogadó jognyilatkozat az azt átadó elővásárlásra jogosulttól származik. Az eljáró bíróságok szerint ilyen esetben a földhivatalnak nincs mérlegelési joga, nem vizsgálja, miként történt a jognyilatkozat átadása, a felperes jognyilatkozatát úgy kellett tekinteni, mintha elővásárlási jogát nem gyakorolta volna, ezért a földhivatalnak érdemben nem kellett vizsgálnia azt, hogy a szerződés esetleg a felperessel jóváhagyható-e, vagy sem. (A korábbi bírósági ítéletek szerint a jegyző hibája miatt az elővásárlásra jogosultak nem élhettek az elővásárlási jogukkal.)
A felülvizsgálati kérelem nyomán a Kúria megállapította, hogy a felperes felülvizsgálati kérelme alapos.
A Kúria döntésében megállapította, hogy a vételi és az elővásárlási jog gyakorlása körében eljáró minden személy csak a saját magatartásáért tartozik, tartozhat felelősséggel. A józan ész szerint nem lehetett célja a jogalkotónak, hogy az elfogadó jognyilatkozatot tevőt olyan mulasztásért büntesse meg, amely eljárásra nincs ráhatása. Ezért a jegyző mulasztása jogvesztést az elfogadó jognyilatkozatot tevőnél nem eredményezhet.
Kifejtette, hogy csak az elfogadó jognyilatkozatot tevő mulasztásának jogkövetkezménye lehet a 21. § (9) bekezdése szerinti jogvesztés [a 21. § (3)-(7) bekezdésben foglaltak megsértése esetén az elővásárlási jognyilatkozatot olyannak kell tekinteni, mintha az elővásárlási jogát az arra jogosult nem gyakorolta volna].
A Kúria az első fokon eljárt bíróságot új eljárásra utasította, és útmutatást adott arra vonatkozóan, hogy a megismételt eljárásban az elsőfokú bíróságnak lehetőséget kell adnia arra, hogy a felperes jogszerű eljárását, magatartását igazolja, bizonyítékait előterjessze, továbbá bizonyítási indítvánnyal éljen. (Kúria, Kfv.II.37.899/2017.)
2. A Kúria szerint az NFA által kötött szerződés hatálytalanságából eredő igények érvényesítésére szabott törvényi határidő megnyílása mindig az egyedi tényállás függvénye, annak időpontja csak az adott ügy körülményeinek mérlegelésével állapítható meg: megnyílik a határidő az NFA tájékoztatásával, miszerint az elővásárlási jogát gyakorló nem előzte meg a szerződés szerinti vevőt.
Egy NFA-val kötött adásvételi szerződésre a felperes, mint helyben lakó és a földet használó tett elfogadó jognyilatkozatot és ezzel - a földforgalmi törvény szerint - az elővásárlási rangsorban megelőzte a vevőt.
Az elő haszonbérleti joggal élő felperest az NFA október 6-ÁN tájékoztatta arról, hogy „nem tudta megelőzni a szerződés szerinti vevőt”.
Az elsőfokú bíróság ítéletében megállapította az adásvételi szerződés felperessel szembeni hatálytalanságát, mivel álláspontja szerint a keresetindítási határidő (a Ptk. 6:223. § (2) szerint a szerződéskötésről való tudomásszerzés időpontjától számított 30 nap) még nem nyílt meg sem az NFA tájékoztatásával, sem a tulajdonjog-bejegyzés iránti kérelem - felperes által ismeretlen időpontbeli - széljegyzésével. Az ítélet szerint a felperes csak a szerződés szerinti vevő tulajdonjogát bejegyző határozat átvételével szerzett arról tudomást, hogy kik kötöttek az elővásárlási jogát sértő adásvételi szerződést és az abból fakadó igényét kikkel szemben érvényesítheti.
A másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletét megváltoztatta és a keresetet elutasította. Álláspontja szerint a 30 napos keresetindítási határidő kezdő időpontja az NFA 2016. október 6-ai közlése.
Az elővásárlási joggal élő felülvizsgálati kérelmével kapcsolatban a Kúria úgy ítélte meg, hogy a felülvizsgálati kérelem nem alapos.
A Kúria rámutatott, hogy a földforgalmi törvény alapján az elővásárlási jogát gyakorló jogosult számára a tulajdonos által kötött szerződés hatálytalanságából eredő igények érvényesítésére a Ptk. szerinti harminc napos határidő akkor nyílik meg, amikor tudomást szerez az elővásárlási joga megsértéséről.
A perbeli esetben a felperessel az NFA 2016. október 6-án írásban közölte, hogy „nem tudta megelőzni a szerződés szerinti vevőt”, azaz nem lépett a helyébe az adásvételi szerződésben az azt elfogadó jognyilatkozata eredményeként. A tulajdonos eladó egyértelmű közlésével a felperes tudomást szerzett az általa elfogadott szerződésnek a szerződő felek által történő teljesítéséről, ezzel megkezdődött számára az igényérvényesítés harminc napos határideje, amelyet a felperes nem tartott be, a kereset elkésett.
(Kúria Pfv. VI. 20.495/2018.)
3.) A Kúria kimondta, hogy az elővásárlási jog gyakorlása törvényi feltételeinek e jog gyakorlásakor, azaz az elfogadó nyilatkozat megtétele időpontjában és a jogosult személyében kell fennállnia.
Az NFA adásvételi szerződést kötött egy helyben lakó családi gazdálkodóval egy olyan földterületre, amelyre 2034-ig haszonbérleti szerződés áll fenn. A felperes, mint szintén helyben lakó és állattartó telepet üzemeletető élt elővásárlásra jogával. Csatolta az állattartó telep üzemeltetését igazoló hatósági bizonyítványt, melyet később visszavontak. Az állattartó telep egy Zrt. nevén volt és a Zrt. volt a támogatásra jogosult is.
Az elsőfokú bíróság az ítéletével megállapította, hogy az alperesek adásvételi szerződése a felperessel szemben hatálytalan, a szerződés az elővásárlási joggal élő felperes és az NFA között jött létre. Indokolása szerint a felperes hatósági bizonyítvánnyal igazolta az állattartó telep üzemeltetésén alapuló elővásárlási jogát, az alperesek a bizonyítvány tartalmát nem döntötték meg.
A másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletét megváltoztatta, a keresetet elutasítot-ta. Indokolásában megállapította, hogy a felperes, mint állattartó telepet üzemeltető elővásárlási joggal nem bír, mivel a perben nem nyert bizonyítást, hogy az elővásárlási jog gyakorlását megelőző egy éves időtartamban állattartó telepet üzemeltetett, továbbá a keresete az állattartáshoz szükséges takarmány-előállítás biztosítási célzat hiányában is alaptalan. A másodfokú bíróság indokai szerint az elővásárlási jogot megalapozó tulajdonszerzési célzatnak az elfogadó nyilatkozat megtételekor kell fennállnia, és ez nem valósulhat meg a 2034-ig haszonbérleti jogviszonnyal terhelt területen. Az, hogy a felperes többségi tulajdonosa a haszonbérlő Zrt. részvényeinek, nem bír jelentőséggel.
A felülvizsgálati kérelmet a Kúria nem találta alaposnak. A Kúriának azt a kérdést kellett eldöntenie, hogy fennállt-e az elővásárlási jog gyakorlásának két konjunktív feltétele: az, hogy a jogosult az elővásárlási jog gyakorlását megelőzően legalább 1 éve állattartó telepet üzemeltetett, valamint azt, hogy a földszerzés célja az állattartáshoz szükséges takarmány-előállítás biztosítása, mely feltételeknek az elővásárlási jog gyakorlásakor és a jogosult személyében kell fenn állnia. A Kúria megállapította, hogy az
együttes feltételek közül egyik sem teljesült.
(Kúria Pfv. VI. 20.854/2018.)

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria