b)5 a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény (a továbbiakban: Ltv.) hatálya alá tartozó iratokra, szervezetekre és személyekre az e törvény 3–5. §-aiban, a 6. §-ban, a 7. § 3–5., 13–14. és 26. pontjában, a 46–62. §-aiban, a 63. § (2), (4)–(6) bekezdéseiben, a 64–66. §-aiban, a 68–73. §-aiban, a 75. §-ban, a 76. § (1) bekezdésében, a 79–86. §-aiban, a 89. §-ában, a 91. §-ban, a 93. §-ban foglaltak kivételével.
5. § (1)7 A kulturális örökség védelme közérdek, megvalósítása közreműködési jogosultságot és együttműködési kötelezettséget jelent az állami és önkormányzati szervek, a nemzetiségi szervezetek, az egyházi jogi személyek, a társadalmi és gazdasági szervezetek, valamint az állampolgárok számára.
5/B–5/C. §9
6. §10 A kulturális örökség védelmének keretében a védelem összehangolását és irányítását, ágazati felügyeletét, továbbá a kulturális örökség védelmével összefüggő feladatokat ellátó, kormányrendeletben meghatározott eljáró hatóság (a továbbiakban: hatóság) irányítását
7. §11 E törvény alkalmazásában:
1. Fenntartható használat: a védett kulturális örökség olyan módon történő használata – ideértve a kármegelőző és kárcsökkentő tevékenységeket is –, amely nem haladja meg a szakmailag indokolt mértéket és nem vezet az örökség elemeinek állapotromlásához, így biztosított fennmaradásuk a jelen és jövő nemzedékek számára.
3.12 Közgyűjtemény: az állam, a helyi önkormányzat, valamint a nemzetiségi önkormányzat, a köztestület és a közalapítvány tulajdonában (fenntartásában) működő vagy általuk alapított könyvtár, levéltár, muzeális intézmény, kép- és hangarchívum. A bevett egyház vagy a vallási tevékenységet végző szervezet kérelmére ezekkel azonos elbírálás alá kerülhetnek az az egyházi jogi személy vagy a vallási tevékenységet végző szervezet fenntartásában működő, állami nyilvántartásba vett gyűjtemények (könyvtár, levéltár, muzeális intézmény, kép- és hangarchívum).
4. Kulturális javak: az élettelen és élő természet keletkezésének, fejlődésének, az emberiség, a magyar nemzet, Magyarország történelmének kiemelkedő és jellemző tárgyi, képi, hangrögzített, írásos emlékei és egyéb bizonyítékai – az ingatlanok kivételével –, valamint a művészeti alkotások.
6.13 Megelőző feltárás: írásbeli szerződés alapján végzett olyan régészeti szolgáltatási tevékenység (régészeti megfigyelés, próbafeltárás, teljes felületű feltárás), amely a földmunkával járó fejlesztések, beruházások által érintett régészeti lelőhelyek feltárására irányul.
8.14 Műemlék: olyan műemléki érték, amelyet jogszabállyal védetté nyilvánítottak.
9.15 Műemlékfenntartás: a műemlék rendeltetésszerű és biztonságos használatához, illetve értékei megőrzéséhez szükséges jókarbantartási tevékenység, a műemléket érintő szakszerű állagmegóvás, felújítás, építészeti, képző- és iparművészeti beavatkozás.
12.16 Műszeres lelőhely- és leletfelderítés: a légifelvételezés, a föld- és víz alatti építmények és tárgyak vagy azok maradványainak, lenyomatainak geofizikai úton történő felmérése, a fémkereső műszerrel (detektorral) végzett lelettérképezés vagy -gyűjtés, geodéziai felmérés, és minden egyéb műszerrel vagy anélkül folytatott olyan tevékenység, amely régészeti lelőhelyek vagy leletek felderítésére irányul.
14.17 Örökségvédelmi többletköltség: a kulturális örökség védett elemein végzett kutatási, restaurálási vagy helyreállítási munkák olyan – az értéknövekedéssel csökkentett – költségei, amelyeket a hatóság írt elő vagy rendelt el, valamint amit a tulajdonos kezdeményezésére a hatóság annak elismer, és amelyek a fenntartással kapcsolatban egyébként nem merültek volna fel.
15.18 Próbafeltárás: a régészeti lelőhelyek állapotfelmérését, jellegük, térbeli kiterjedésük és rétegsoraik megállapítását célzó régészeti szolgáltatási tevékenység.
19. Régészeti lelet: a régészeti örökség érzékelt, felfedezett, feltárt – jellegénél fogva – ingó eleme, függetlenül attól, hogy eredeti helyéről, összefüggéseiből, állapotából elmozdult, elmozdították-e, vagy sem. Nem minősülnek régészeti leletnek azon kulturális javak, amelyek 1711 előtt keletkeztek, és bizonyítottan műgyűjteményben maradtak fenn.
20.19 Régészeti lelőhely: nyilvántartásba vett, e törvény által általános védelem alatt álló, földrajzilag körülhatárolható terület, amelyen a régészeti örökség elemei történeti összefüggéseikben találhatók.
21.20 Régészeti megfigyelés: a beruházás földmunkájának régész által a helyszínen történő folyamatos figyelemmel kísérése és a tevékenység régészeti dokumentálása.
22.21 Régészeti örökség: az emberi létnek a föld felszínén, a föld vagy a vizek felszíne alatt és a természetes vagy mesterséges üregekben 1711 előtt keletkezett érzékelhető jelentős nyoma (szerkezet, építmény, telep, maradvány, lelet, amelyek a régészeti örökség elemei), amelynek megőrzése, tanulmányozása segít megismerni az egyetemes kultúrát és rekonstruálni az ország és a nemzet történelmét, népünk eredetét és fejlődését igazolja, bemutatja, alátámasztja, és segít feltárni kapcsolatát természeti környezetével, továbbá amellyel kapcsolatos információszerzés fő forrásai a feltárás és egyéb kutatási módszerek.
26.22 Védett örökségi elem: az e törvény erejénél fogva általános védelem alatt álló, illetve miniszteri rendelettel vagy hatósági eljárás során védetté nyilvánított kulturális örökségi elem.
27.23 Történelmi emlékhely: a nemzet vagy valamely velünk élő nemzetiség történelmében meghatározó jelentőséggel bíró helyszín, amelyet a Kormány rendelettel történelmi emlékhellyé nyilvánít.
28.24 Nemzeti emlékhely: a nemzet történelmében meghatározó jelentőséggel bíró helyszín, amely a magyar, illetve a magyar és az ország területén élő nemzetiségek összetartozását erősítő és identitásképző jellegénél fogva a nemzet önképében kiemelkedő fontossággal bír, továbbá amely országos jelentőségű állami megemlékezés színhelye lehet, és amelyet az Országgyűlés törvénnyel nemzeti emlékhellyé nyilvánít.
29.25 Előzetes régészeti dokumentáció: valamely terület régészeti érintettségének egyértelmű tisztázására, a régészeti örökségi elemekre vonatkozó ismeretek (különösen a lelőhely jellegének, korának, kiterjedésének és intenzitásának) megszerzésére és pontosítására szolgáló, valamint az ebből következően elvégzendő régészeti feladatellátás formájának, idő- és költségvonzatainak meghatározásához hozzájáruló, a lelőhely állapotában maradandó változással nem járó műszeres lelőhely-, illetve leletfelderítés és terepbejárás vagy próbafeltárás alkalmazásával készült dokumentum.
30.26 Kiemelt nemzeti emlékhely: a nemzet és a Magyar Állam történelmében kiemelkedő jelentőségű nemzeti emlékhely, amelyet az Országgyűlés törvénnyel kiemelt nemzeti emlékhellyé nyilvánít.
31.27 Nagyberuházás: a Kormány által rendeletben nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánított beruházás, a Tisza-völgy árvízi biztonságának növelését, valamint az érintett térség terület- és vidékfejlesztését szolgáló program (a Vásárhelyi-terv továbbfejlesztése) közérdekűségéről és megvalósításáról szóló 2004. évi LXVII. törvény hatálya alá tartozó beruházás, a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt. által kezelt egyéb beruházás, és a részben vagy egészben európai uniós forrásból megvalósuló beruházás, továbbá az a beruházás, amelynek megvalósítási költségeit teljes egészében a központi költségvetés fedezi, vagy amely tekintetében az Évt. szerint összevont telepítési eljárást kezdeményeztek, vagy amely tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény szerint összevont integrált eljárást kezdeményeztek.
32.28 Elfedés: a feltárásra nem kerülő régészeti lelőhely, lelőhelyrész fizikai védelmét biztosító, jogszabályban meghatározott műszaki megoldások régészeti megfigyelés mellett történő megvalósítása, amely könnyen visszabontható, esetleges későbbi teljes feltárás lehetőségét nem csökkenti vagy akadályozza.
33.29 Védetté nyilvánított régészeti lelőhely: miniszteri határozattal vagy e törvény alapján miniszteri rendelettel védetté nyilvánított, kiemelten vagy fokozottan védett régészeti lelőhely kategóriába sorolt kiemelkedő történeti és kulturális jelentőségű régészeti lelőhely.
34.30 Régészeti szolgáltatási tevékenység: földmunkával járó fejlesztéssel, beruházással összefüggésben végzett régészeti szakfeladat, a feltárásra jogosult szerv által a beruházóval kötött szerződés alapján vagy hatósági határozatban meghatározottak szerint nyújtott – a régészeti feltárás szakszerűségét jogszabályban meghatározott feltételeknek megfelelő szakember révén biztosító – szolgáltatás.
35.31 Teljes felületű feltárás: régészeti lelőhely földrajzi körülhatárolását és a régészeti örökség elemei történeti összefüggéseinek kutatását szolgáló, a lelőhely állapotfelmérését, jellege és rétegsorai megállapítását célzó régészeti szolgáltatási tevékenység.
36.32 Régészeti földmunka: régészeti lelőhelyen a régészeti feltárás megvalósítása érdekében végzett, a régészeti szolgáltatási tevékenységhez kapcsolódó földkiemelési munka, kézi és gépi földmunkák összessége.
7/A. §33 A régészeti örökség védelme kiterjed a régészeti örökség felkutatására, értékelésére, számbavételére, nyilvántartására, megőrzésére, a régészeti lelőhelyek védetté nyilvánítására.
8. § (1)34 A Magyarország határain belül a föld felszínén, a földben, a vizek medrében vagy máshol rejlő vagy onnan előkerülő régészeti lelet állami tulajdon, és e törvény erejénél fogva védelem alatt áll.
(2)35 A közgyűjteményben kulturális javakként elhelyezett régészeti leletek tulajdonjogáról az állam nevében a kultúráért felelős miniszter lemondhat régészeti gyűjtőkörrel rendelkező, nem állami fenntartású múzeumok tulajdonosai javára.
9. § A régészeti lelőhelyeket – a fenntartható használat elvének figyelembevételével – csak olyan mértékben lehet igénybe venni, hogy azok állománya számottevően ne csökkenjen, illetve eredeti összefüggéseik jelentősen ne károsodjanak.
12. §36 Az ország kiemelkedő történeti és kulturális jelentőségű régészeti lelőhelyeit jogszabályban kell védetté nyilvánítani.
14. §37 (1) A védetté nyilvánítás előkészítését kormányrendeletben meghatározott szerv folytatja le.
15. §38 (1)39 A régészeti lelőhelyeket – a természeti vagy védett természeti területen, továbbá védett természeti értékek esetében a természetvédelemért felelős miniszter egyetértésével – a miniszter rendeletben nyilvánítja védetté.40
19. § (1)47 A földmunkával járó fejlesztésekkel, beruházásokkal – beleértve az ásványi vagyon kitermelését is – (a továbbiakban: fejlesztések, beruházások) a régészeti lelőhelyeket kormányrendeletben meghatározott esetekben és módon el kell kerülni.
(2)48 A régészeti örökség elemei eredeti helyzetükből csak régészeti feltárás keretében mozdíthatók el. Amennyiben a feltáráson előkerülő régészeti leletek a helyszínen nem őrizhetők meg, azokat kormányrendeletben meghatározottak szerint kell elhelyezni.
(3)49 A régészeti feltárások költségeit – a mentő feltárás, valamint a 20/A. § (3) bekezdésében és a 23/E. § (1) bekezdésében foglalt esetek kivételével – a 10. § (1) bekezdésére figyelemmel annak kell fedeznie, akinek érdekében a feltárás szükségessé vált.
20. § (1)50 Régészeti feltárás – amennyiben a jogszabály másképpen nem rendelkezik – feltárási engedély alapján végezhető. Az engedélyt kormányrendeletben meghatározott a hatóság adja ki. A hatóság régészeti örökségvédelmi indokok alapján az engedélyt fellebbezésre tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilváníthatja.
(2)51 Régészeti feltárást törvényben vagy kormányrendeletben meghatározott szerv (a továbbiakban: feltárásra jogosult szerv) végezhet.
(3)52 A jogszabályi vagy a feltárási engedélyben foglalt előírások megszegése esetén a hatóság – kormányrendeletben meghatározottak szerint – a feltárást leállítja vagy a régészeti feltárásra vonatkozó engedélyét visszavonja.
Előzetes régészeti dokumentáció53
20/A. §54 (1)55 Nagyberuházás, valamint a kisajátításról szóló törvény szerinti közérdekű cél megvalósítása esetén előzetes régészeti dokumentációt kell készíteni. Egyéb esetekben előzetes régészeti dokumentáció készíthető különösen a földterület-kiválasztás során, a hatósági engedélyezési eljárásokat megelőzően. Kormányrendelet előzetes régészeti dokumentáció készítését kötelezővé teheti.
(2)56 Az előzetes régészeti dokumentáció – ha kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – nem pótolja a 22. § (2) bekezdése szerinti próbafeltárást.
(3) Az előzetes régészeti dokumentáció elkészítéséhez szükséges régészeti feltárások költségei – nemzetgazdasági szempontból indokolt esetekben – a központi költségvetésből fedezhetőek.
21. §57 A próbafeltárás célja a régészeti lelőhelyek jellegének, kiterjedésének, a veszélyeztető források és a megelőző feltárás mértékének meghatározása, a lelőhelyek védelmi fokozatának megállapítása és osztályozása.
22. §58 (1) A régészeti lelőhelynek a beruházással kapcsolatos földmunkával érintett részén a (2) bekezdésben meghatározott, az örökségvédelmi hatóság által előírt módszerekkel megelőző régészeti feltárást kell végezni.
(2)59 A nyilvántartási adatok és – amennyiben rendelkezésre áll – az előzetes régészeti dokumentáció adatai, valamint a beruházás régészeti örökségre gyakorolt hatásának egybevetése alapján készült javaslatai, továbbá a védettségi fokozat figyelembevételével – kormányrendeletben meghatározottak szerint – a megelőző feltárás keretében az alábbi és kormányrendeletben meghatározott egyéb esetekben
c) teljes felületű feltárást kell előírni, ha a beruházással érintett lelőhely vagy lelőhelyrész hazánk múltjának nagy jelentőségű, egyedi vagy pótolhatatlan forrása.
(3)60 A hatóság a (2) bekezdés a)–c) pontjaiban meghatározott régészeti feladatokat a lelőhely különböző részei vonatkozásában eltérően is meghatározhatja.
(5)61 A (4) bekezdés szerinti szerződést a feltárásra jogosult szerv ajánlattételéhez szükséges – kormányrendeletben meghatározott – adattartalomnak a beruházó által történő rendelkezésre bocsátásától számított 15 napon belül kell megkötni. Ha a szerződés e határidőn belül – a feltárásra jogosult szervnek felróható okból – nem jön létre, a hatóság határozatban jelöli ki a feltárást elvégző szervet.
(7) A (6) bekezdés szerinti eljárásban hozott határozat tartalmazza
23. §62
23/A. §63 A régészeti örökség védelme és a fejlesztések, beruházások hatékonyabb megvalósítása érdekében a régészeti lelőhelyen kívüli földmunka esetén a régészeti feltárásra a 22. § (4)–(5) bekezdésében foglalt követelmények szerinti szerződés köthető.
Nagyberuházás esetén folytatott próbafeltárás és megelőző feltárás64
23/B. §65 Nagyberuházás, valamint a kisajátításról szóló törvény szerinti közérdekű cél megvalósítása esetén folytatott próbafeltárásra és megelőző feltárásra a próbafeltárásra és a megelőző feltárásra vonatkozó szabályokat a 23/C–23/E. §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
23/C. §66 (1)67 Nagyberuházás, valamint a kisajátításról szóló törvény szerinti közérdekű cél megvalósítása esetén az előzetes régészeti dokumentációt – kormányrendeletben meghatározott esetekben – próbafeltárás alkalmazásával kell elkészíteni. A próbafeltárást a feltárást végző szerv a beruházóval – az erről szóló, általuk kötött szerződés megküldésével – bejelenti a hatóságnak. A hatóság a szerződés alapján végzett próbafeltárást a hatósági ellenőrzésre irányadó szabályok szerint ellenőrzi. A próbafeltárás időtartama a beruházótól a földmunkával járó változással érintett munkaterületnek régészeti munkavégzésre alkalmas állapotban, állapotrögzítő jegyzőkönyvvel történő átvételétől számított legfeljebb 30 – miniszteri rendeletben meghatározott – régészeti feltárás végzésére alkalmas nap, kivéve, ha a beruházó és a feltárást végző szerv ennél hosszabb időtartamban állapodnak meg. A próbafeltáráshoz kapcsolódó gépi földmunka időtartama legfeljebb 10 nap, amely a próbafeltárás időtartamába nem számít bele.
(2)68 Az előzetes régészeti dokumentációnak szakmai javaslatot kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy mely területek esetén és milyen módszerű megelőző feltárás elvégzésére van szükség, illetve mely területek elfedése indokolt és ez alapján a javasolt további régészeti feladatellátásra. A feltárást végző szerv és a beruházó az előzetes régészeti dokumentáció szakmai javaslata alapján, ha végeztek próbafeltárást, kérelmet nyújt be a hatósághoz, ha a régészeti szolgáltatás és a kapcsolódó régészeti földmunka költsége
(3)69 A (2) bekezdés b) pontja szerinti esetben a további régészeti feladatellátásról – a 23/E. §-ban foglalt költségkorlát figyelembevételével – a hatóság 15 napon belül dönt. A döntés ellen fellebbezésnek nincs helye.
23/D. §70 (1)71 A hatóság döntése alapján megkezdett teljes felületű feltárás vagy elfedés időtartama a hatóság döntésének közlésétől számított legfeljebb 30, e törvény végrehajtására kiadott jogszabályban meghatározott, régészeti feltárás végzésére alkalmas nap, kivéve, ha a beruházó és a feltárást végző intézmény ennél hosszabb időtartamban állapodnak meg. A megelőző feltáráshoz kapcsolódó gépi földmunka időtartama legfeljebb 10 nap, amely a megelőző feltárás időtartamába nem számít bele.
(2)72 A régészeti lelőhely elfedésére jogszabályban meghatározott és ez alapján a hatóság döntésében előírt módon kerülhet sor. A régészeti lelőhely elfedése a lelőhely fizikai állapotromlását nem eredményezheti.
23/E. §73 (1)74 A beruházó a teljes próbafeltárás, a teljes felületű feltárás és az elfedés, valamint az ezekhez kapcsolódó régészeti földmunka költségei – ide értve a hatóság által előírt régészeti megfigyelés eredményeként felmerült teljes felületű feltárás költségét is – de legfeljebb a beruházás teljes bruttó bekerülési költsége 1 százalékának megfelelő összeg viselésére köteles, amely összeg – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – nem haladhatja meg a bruttó 200 millió forintot.
(2)75 A feltárást végző intézmény kezdeményezése alapján az (1) bekezdésben meghatározott összeg – a hatóság javaslatára, a miniszter előterjesztésére – a Kormány döntése szerint magasabb értékben is megállapítható, ha az előzetes régészeti dokumentáció, a próbafeltárás vagy a megelőző feltárás eredményeként megállapítható, hogy a beruházással érintett lelőhely hazánk múltjának kiemelkedő jelentőségű, egyedi vagy pótolhatatlan forrása, vagy az elfedés a beruházás jellege miatt műszakilag lehetetlen, vagy az a lelőhely fizikai állapotromlását eredményezné.
b)77 a feltárásra jogosult szervnek azt haladéktalanul bejelenteni,
d) a helyszín és a lelet őrzéséről – a felelős őrzés szabályai szerint – a hatóság intézkedéséig gondoskodni.
(3)78 Ha hatósági intézkedésre van szükség, a feltárásra jogosult szerv a (2) bekezdés b) pontja szerinti bejelentést követően haladéktalanul értesíti a hatóságot.
(5)–(7)80
(8)81 A feltárásra jogosult szerv köteles a mentő feltárást haladéktalanul megkezdeni, és folyamatosan – az elvárható ütemben – végezni, az előkerült régészeti leletet ideiglenesen elhelyezni. A mentő feltáráshoz feltárási engedély nem szükséges.
(9)82 Ha a mentő feltárást nem lehet 30 nap alatt elvégezni, a hatóság ideiglenesen védetté nyilváníthatja a földterületet.
25. §83 A mentő feltárást végző múzeum jogosult a leletmentésre fordított költségeinek megtérítésére, amennyiben az állam nem mond le javára a régészeti leletek tulajdonjogáról. A költségek iránti igényt a hatósághoz kell benyújtani.
26. §84 A korábban ismeretlen, régészeti nyilvántartásban nem szereplő régészeti lelőhely, illetve lelet feltáráson kívüli felfedezője vagy bejelentője anyagi elismerésben részesíthető.
(3)85 A régészeti emlékek megőrzéséről – a feltárás eredményének, a terület adottságainak, illetőleg a tervezett fejlesztés, beruházás műszaki tartalmának ismeretében – külön jogszabályban meghatározott esetekben a hatóság az (1) és (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően is rendelkezhet.
29. §86 (1) A műemléki értékek védetté nyilvánítása kormányrendeletben kijelölt szervnél kezdeményezhető.
30. §87
31. §88 (1)89 A hatóság:
a)90 a műemléki védelemre javasolt ingatlant (építményt vagy területet), illetve a listára vett műemléki értéket a védetté nyilvánítás előkészítésének megindításával egyidejűleg, vagy
(2)91 Az ideiglenes védelem kormányrendeletben meghatározott feltételek mellett indokolt esetben egyszer és legfeljebb további egy évre meghosszabbítható.
(3)92 Az ideiglenes védelem alatt álló ingatlanokra – a 67. § (1) bekezdésének a) és b) pontjai, valamint a 68. § kivételével – a műemlékekre vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
(5)93 Ha a hatóság a védetté nyilvánítás előkészítése során megállapítja, hogy a védetté nyilvánítás nem indokolt, az ideiglenes védettséget meg kell szüntetni. Az ideiglenes védettség elrendeléséről és megszüntetéséről a 29. § (2) bekezdésében felsoroltakat értesíteni kell.
32. §94 A műemléki értékeket a miniszter rendeletben nyilvánítja védetté. A rendeletnek tartalmaznia kell:95
f)96 a műemlék ingatlan (ingatlanrész) és a műemléki terület meghatározását, az azonosításához szükséges helyrajzi adatokkal.
33. §97 Egyes jelentős történeti és kulturális értékű, illetve veszélyeztetett helyzetű műemlékek és műemlékegyüttesek fokozott védelmét biztosítani kell.
34. §98 A műemléket, valamint indokolt esetben fontosabb megközelítési pontjain a védett területet a hatóság a jellemző adatokat ismertető ,,Műemlék'' feliratú táblával jelöli meg.
c) a védelem tárgya a műemlék szakmai ismérveinek nem felel meg.
36. §101 (1) A történeti kert történeti vagy művészeti értékkel bíró, önállóan vagy más műemlékhez kapcsolódóan, illetve a történeti településszerkezet részeként megjelenő kertépítészeti alkotás, zöldfelület, illetőleg park.
(2) A kiemelkedő jelentőségű történeti kert műemlékké nyilvánítható.102
(3) A történeti kertet lehetőleg eredeti rendeltetésének megfelelően, teljes eredeti területére kiterjedően kell védelem alá helyezni.
Temetők és temetkezési emlékhelyek103
37. § (1)104 Műemléki védelemben kell részesíteni azokat a temetőket és temetkezési emlékhelyeket vagy a temetőknek azokat a részeit, amelyek műemléki értékei a magyar történelem, a vallás, a kultúra és művészet sajátos kifejezői, illetve emlékei.
d)105 a temető egyéb építménye, tartozéka, illetve eleme.
(3)106 Műemléki védelem alatt álló temető, temetkezési emlékhely, illetve azok részei felszámolására engedély nem adható.
39. §107 (1) Műemléki jelentőségű területként kell védeni a település azon részét, amelynek jellegzetes szerkezete, beépítésének módja, összképe, a tájjal való kapcsolata, terei és utcaképei, építményeinek együttese összefüggő rendszert alkotva történelmi jelentőségű és ezért műemléki védelemre érdemes.108
40. §109
40/A. §110 A műemlékvédelem sajátos tárgyai körében védelem alatt álló valamennyi ingatlan esetében biztosítani kell az építészeti, településképi, valamint egyéb környezeti, természeti értékek fenntartható használatát és a hagyományos tájhasználat megőrzését.
41. § (1)111 A műemlék fenntartásáról, jókarbantartásáról a műemlék tulajdonosa, vagyonkezelője, illetve a tulajdonosi jogok gyakorlója, továbbá az egyes állami tulajdonban lévő vagyontárgyak önkormányzatok tulajdonába adásáról szóló 1991. évi XXXIII. törvényben (a továbbiakban: Tv.) meghatározott ingyenes használója (a továbbiakban együtt: tulajdonos) az Évt.-ben meghatározottak, valamint e törvény szerint köteles gondoskodni.
(2)112 A műemlékeket épségben, jellegük megváltoztatása nélkül kell fenntartani. A fenntartási, jó karban tartási kötelezettség a műemlékek esetében a rendeltetésszerű és biztonságos használathoz szükséges műszaki állapot fenntartásán túlmenően kiterjed az azok sajátos értékeit képező építészeti, képző- és iparművészeti, valamint kertépítészeti alkotórészeire és tartozékaira, felszerelési tárgyaira.
42. § (1)113 Ha a műemlék tulajdonosának személye, lakóhelye, tartózkodási helye ismeretlen, a műemlék fenntartásáról – a tulajdonos költségére – a hatóság gondoskodik.
(2)114 A műemlékek helyreállítása és használata során törekedni kell a történetileg összetartozó ingatlanokat, ingatlanrészeket egyesítő megoldásokra, továbbá a korábban – az eredeti műemléki érték csorbításával – eltávolított, fellelhető és azonosítható alkotórészek, tartozékok és berendezési tárgyak visszahelyezésére.
(3)115 A műemléki környezet területén minden változtatást, beavatkozást a műemlék településképi, illetőleg tájképi megjelenésének és értékei érvényesülésének kell alárendelni.
44. §116 (1)117 A kultúráért felelős miniszter jóváhagyása szükséges
(3) Amennyiben a műemlék – a Tv. alapján – az állami tulajdon fenntartása mellett az önkormányzat ingyenes használatába került, a Tv. 27. § (4) bekezdésében foglalt körülmények megváltozása, vagy az ott megadott feltételek nem teljesítése esetén a kultúráért felelős miniszter jogosult az ingyenes használati jog felülvizsgálatára, megvonására.
45. §118 (1) A műemlék egésze nem bontható le.
(3) Műemlék ingatlanon telekalakítás – külön jogszabályban meghatározottak szerint – akkor engedélyezhető, ha azzal a védett érték nem sérül.
46. §119 E törvény alapján védettnek minősülnek a muzeális intézményekben, a levéltárakban, a közgyűjteményként működő kép- és hangarchívumokban, valamint a könyvtárakban muzeális dokumentumként a (2) bekezdésben meghatározott módon nyilvántartott kulturális javak.
46/A. §120
47. § (1)121 A kulturális örökség – a 46. § hatálya alá nem tartozó – pótolhatatlan és kiemelkedő jelentőségű javait, gyűjteményeit, azok megőrzése érdekében a hatóság védetté nyilvánítja.
(2)122 Nem lehet védetté nyilvánítani
48. § (1)123 A kulturális javak védetté nyilvánítására irányuló eljárás hivatalból indul.
49. §124 A védetté nyilvánító határozat tartalmazza:
50. §125 (1) A hatóság a kulturális javak védettségét megszünteti, ha
(2)126 Védetté nyilvánított gyűjteményhez tartozó tárgy vagy védetté nyilvánított tárgyegyüttes bármely darabjának elidegenítéséhez vagy őrzési helyének 90 napot meghaladó megváltoztatásához a hatóság előzetes hozzájárulása szükséges.
(3)127 Védetté nyilvánított kulturális javak feletti rendelkezési jog bírósági vagy közigazgatási hatósági eljárás során elrendelt korlátozásáról a bíróság vagy a közigazgatási hatóság a hatóságot értesíti. A tárgy tulajdonjogát érintő egyéb körülményekről a hatóságot értesíteni kell.
(4)128 Ellenérték mellett történő tulajdon átruházás esetén az államot elővásárlási jog illeti meg. Az állam elővásárlási jogát a hatóságon keresztül gyakorolja.
(2)129 A védetté nyilvánított kulturális javakat és a védetté nyilvánító határozatban foglaltak betartását a hatóság a helyszíni ellenőrzés keretében jogosult ellenőrizni.
(3)130 A védetté nyilvánított kulturális javakkal kapcsolatos – a 49. § b), c) pontjában meghatározott – adatokban bekövetkezett változásokat a tulajdonos (birtokos) haladéktalanul, de legkésőbb a tudomására jutástól számított 8 napon belül köteles bejelenteni a hatóságnak.
(4)131 A védetté nyilvánított kulturális javak kereskedelmi forgalomban – így különösen árverésen – történő átruházása esetén a (3) bekezdés szerinti bejelentésre a kereskedő és a tulajdonos is köteles. Ez a rendelkezés irányadó abban az esetben is, ha a védettség ténye később jut a tulajdonos (birtokos) tudomására.
Eltűnt kulturális javak felkutatása132
53/A. §133 (1) Ha a hatóság hatósági ellenőrzés vagy az 52. § (2) bekezdése alapján lefolytatott ellenőrzése során megállapítja, hogy a védetté nyilvánított kulturális javak körébe tartozó tárgy őrzési helye ismeretlen (a továbbiakban: eltűnt kulturális javak), az őrzési hely megállapítása érdekében elrendeli annak körözését.
54. §134 (1) A kulturális javakat – ha az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusa másképp nem rendelkezik – az e törvényben meghatározottak szerint lehet az ország területéről kivinni.
Védett kulturális javak kivitele135
55. §136 (1)137 A védetté nyilvánított vagy az e törvény alapján védett kulturális javak a hatóság ideiglenes kiviteli engedélyével – visszahozatali kötelezettség mellett – vihetők ki az országból.
(2)138 A kiviteli engedély iránti kérelem előterjesztésére a tárgy tulajdonosa vagy vagyonkezelője jogosult.
(3)139 A hatóság az ideiglenes kiviteli engedély iránti kérelmet elutasítja, ha
c)140 külön jogszabályban meghatározott tárgyak esetén a kultúráért felelős miniszter a kivitelhez nem adja hozzájárulását.
(4)141 Az ideiglenes kiviteli engedély határozott időre, legfeljebb a kivitellel érintett tárgyra vonatkozó állami garancia, biztosítási szerződés vagy ezeknek megfelelő egyéb kötelezettségvállalás időtartamára adható.
Nem védett kulturális javak kivitele142
56. §143 (1)144 Az 1. melléklet szerinti kulturális javak – a 47. § (2) bekezdése hatálya alá tartozó tárgyak kivételével – a hatóság engedélye alapján, műtárgykísérő igazolással vihetők ki az országból.
(2) A hatóság a kivitel jogszerűségéről az engedélyező határozattal egyidejűleg – átruházható – műtárgykísérő igazolást állít ki, amely tartalmazza a műtárgy azonosításához szükséges adatokat.
57. §145 (1) Az 55. és 56. § hatálya alá nem tartozó kulturális javak a hatóság engedélye nélkül vihetők ki az országból.
58. §146 A hatóság a kiviteli engedély alapjául szolgáló, a kérelemnek helyt adó határozatot kulturális örökségvédelmi okból fellebbezésre tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilváníthatja.
59–60. §147
61. §148
A kulturális javak feldolgozására vonatkozó korlátozás149
61/A. §150 Kulturális javakat fémkereskedő fémkereskedelmi tevékenység céljából kizárólag a hatóságnak az átvett tárgyakat egyedileg megjelölő engedélyével vehet át.
4.151 FEJEZET
AZ EMLÉKHELYEK VÉDELME
61/B. § (1) E fejezet hatálya kiterjed a történelmi emlékhelyekre, a nemzeti emlékhelyekre és a kiemelt nemzeti emlékhelyekre, az ezekkel kapcsolatos tevékenységekre, a feladatellátásban közreműködő szervezetekre, személyekre, valamint az emlékhellyé nyilvánítással érintett ingatlanok tulajdonosaira.
(3)152 A nemzeti emlékhelyek védelme és hozzáférhetővé tétele közérdek, amelynek megvalósításában közreműködnek az állami és az önkormányzati szervek, valamint az egyházi jogi személyek, a társadalmi és egyéb szervezetek, illetve a természetes személyek.
61/C. §153 (1) A kiemelt nemzeti emlékhely az állami vagyon részét képezi.
(2) A 2. mellékletben kiemelt nemzeti emlékhelyként meghatározott ingatlan 2012. január 1-jén, a budapesti Kossuth Lajos téren felállított II. Rákóczi Ferenc emlékmű, Kossuth-emlékmű, A forradalom lángja emlékmű és A Dunánál – József Attila portrészobor a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi LXXXIV. törvény hatálybalépése napján, nyilvántartási értéken, ingyenesen az állami vagyon részévé válik.
61/D. §154 (1) A kultúráért felelős miniszter az emlékhelyekkel összefüggésben különösen az alábbi feladatokat látja el:
(2) A Bizottság ellátja a történelmi emlékhelyekkel és a nemzeti emlékhelyekkel kapcsolatos – e törvény szerinti – véleményező és javaslattevő feladatokat.
d) gondoskodik az emlékhelyekhez fűződő nemzeti értéket hordozó örökség megismerését, fejlesztését és bemutatását elősegítő – köztük oktatási, képzési, ismeretterjesztő – programok kidolgozásáról és végrehajtásáról.
61/E. §155 Kiemelt nemzeti emlékhely esetében a 61/D. § (1) bekezdés a) pontjában és a 61/D. § (3) bekezdés b)–d) pontjaiban meghatározott állami feladatokat az Országgyűlés elnökével egyetértésben kell ellátni. E feladatok ellátásáról az Országgyűlés elnöke évente beszámol az Országgyűlés Házbizottságának.
Az emlékhellyé nyilvánítás és az emlékhelyek kezelése
61/F. § (1) Történelmi emlékhellyé az az épített környezet vagy természeti helyszín nyilvánítható, amely alkalmas megemlékezések tartására, és ahol a nemzet kulturális életében társadalmunk műveltségi szintjét, hazánk nemzetközi elismertségét jobbító,
(2) A történelmi emlékhelyeket egységes arculatú – magyar és angol, valamint, ha az emlékhely valamely velünk élő nemzetiséghez kapcsolódik, nemzetiségi nyelvű – ismertető táblával kell megjelölni.
61/G. § (1) Nemzeti emlékhellyé az a helyszín nyilvánítható, amely megfelel a 61/F. § (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek és
(4) A nemzeti emlékhelyeket egységes arculatú – magyar és angol, valamint, ha az emlékhely valamely velünk élő nemzetiséghez kapcsolódik, nemzetiségi nyelvű – ismertető táblával kell megjelölni.
61/H. § (1) Az állam a nemzeti emlékhelyek vonatkozásában a 61/D. §-ban és a 61/E. §-ban meghatározott feladatok ellátásához a központi költségvetésből forrást biztosít.
5.156 Fejezet
(4) A Kiemelt Nemzeti Emlékhely Bizottság – feltételek teljesítéséhez is köthető – előzetes hozzájárulása szükséges a kiemelt nemzeti emlékhely területén, valamint az annak részét képező közterülettel határos ingatlanon végzett építési, kereskedelmi, vendéglátási vagy szolgáltatási tevékenységhez, továbbá minden más olyan tevékenységhez, amely a kiemelt nemzeti emlékhely nemzeti kulturális értéke megőrzését akadályozza.
(5) A Kiemelt Nemzeti Emlékhely Bizottság a kérelmet annak beérkezésétől számított kilencven napon belül bírálja el. E határidő – indokolt esetben – egyszer harminc nappal meghosszabbítható.
61/K. § Az e fejezetben meghatározottak a gyülekezési jogról szóló törvény hatálya alá tartozó rendezvény, valamint a választási eljárásról szóló törvény hatálya alá tartozó gyűlés vonatkozásában nem alkalmazhatók.
6.157 Fejezet
61/L. § Az Európai Örökség cím elnyerésére pályázó helyszíneknek az Európai Örökség címre vonatkozó európai uniós fellépés létrehozásáról szóló, 2011. november 16-i 1194/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozatban meghatározott célkitűzésekre és kritériumokra figyelemmel történő nemzeti szintű előzetes kiválasztásáról a kultúráért felelős miniszter gondoskodik.
A HATÓSÁG FELADATAI158
62. §159 A hatóság feladata a kulturális örökség elemei megőrzésének, fenntartható használatának elősegítése és támogatása. Ennek érdekében ellátja:
a)160 az e törvényben és a kormányrendeletben meghatározott hatósági és szakhatósági feladatokat;
63. § (1)161 A műemléken végzett építési tevékenységek esetén az építésügyi hatóság jogszabályban meghatározott esetekben és módon építésügyi hatósági engedélyezési és kötelezési eljárást folytat le, ellenőrzést végez.
(3)163 A hatóság engedélyezi az építésügyi hatósági vagy más hatósági engedélyhez nem kötött – jogszabályban meghatározott – tevékenységeket.
(4)164 Műemlékvédelmi érdekből a hatóság a (3) bekezdés szerinti körben a műemlék felújítási, helyreállítási munkáinak engedélyezése során az országos építésügyi szabályoktól és a kötelezően alkalmazandó nemzeti szabványoktól eltérhet. Az eltérés akkor engedélyezhető, ha az alkalmazandó megoldás az élet- és vagyonbiztonság követelményeinek megfelel vagy az más módon biztosítható.
(5)165 A hatóság az örökségvédelmi felügyelet keretében
(6)166 A hatóság tudományos feladatainak körében gondoskodik
64. §167 A hatóság a kulturális örökségvédelem körében
a)168 ellátja a Magyarország területén jogellenesen eltulajdonított, valamint a Magyarországról jogtalanul kivitt vagy ilyen módon behozott kulturális javak visszakövetelésével, továbbá visszaadásával kapcsolatos teendőket;
f)169 ellátja a miniszter vagy a kulturális javak esetében a kultúráért felelős miniszter által – eseti vagy állandó jelleggel – meghatározott egyéb feladatokat.
64/A. §170 A kulturális örökség védelmével kapcsolatos tudományos feladatok ellátásában a kormányrendeletben kijelölt szervek vesznek részt.
65. § (1)171 A hatóság hatósági engedélyéhez kötött tevékenységek esetén – kérelemre – köteles a kérelmező által megjelölt munkák vagy tevékenységek engedélyezésével kapcsolatos feltételekről nyilatkozni (a továbbiakban: előzetes nyilatkozat).
(2)172 Ha az előzetes nyilatkozat alapjául szolgáló körülmények lényegesen nem változtak, az egy éven belül induló engedélyezési eljárás során a hatóság az előzetes nyilatkozatához kötve van.
66. § (1)173 Örökségvédelmi hatástanulmányt kell készíteni a település fejlesztési koncepciójának kidolgozása során. Amennyiben a fejlesztési koncepció készítésekor nem készült, vagy a rendezés alá vont területre nincs örökségvédelmi hatástanulmány, vagy van, de az tíz évnél régebbi, akkor azt a rendezés alá vont területre el kell készíteni. Nem kell örökségvédelmi hatástanulmányt készíteni, ha az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 8. § (2) bekezdése szerinti véleményezési eljárásban az illetékes államigazgatási szerv véleménye szerint a rendezés alá vont terület örökségvédelmi szempontból nem érintett.
67. § (1)175 A védett kulturális örökségi elemmel összefüggő, a 63. § (3) bekezdésében meghatározott tevékenységek vonatkozásában a hatóság:
(2)176 A hatóság az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettségek teljesítésére a tulajdonost, vagyonkezelőt, használót, vagy az építtetőt, kivitelezőt kötelezheti.
(3)177 Amennyiben a kötelezett a hatósági kötelezésben foglaltaknak nem tesz eleget és ezzel a védett kulturális örökség veszélybe kerül, a hatóság örökségvédelmi bírság kiszabásáról intézkedik és
(4)178 A jogerős és végrehajtható határozatban megállapított követelés biztosítékául a Magyar Államot a védett kulturális örökségi elemen jelzálogjog, valamint elidegenítési és terhelési tilalom illeti meg.
(5)179 A hatóság által elvégeztetett munka költsége adók módjára behajtandó köztartozásnak minősül.
68. § (1)180 A hatóság a 63. § (3) bekezdésben meghatározott tevékenységek vonatkozásában kulturális örökségvédelmi érdekből elrendelheti:
a)181 a védetté nyilvánított kulturális örökséghez tartozó javak felülvizsgálatát, felújítását, helyreállítását;
b)182 olyan munkálatok elvégzését, amelyek a műemlék vagy a védetté nyilvánított kulturális örökség történeti állapotának vagy korábbi történeti állapota meghatározott elemeinek feltárására, helyreállítására és bemutatására irányulnak.
(2)183 A hatóságot terheli az (1) bekezdés alapján elrendelt munkálatok örökségvédelmi többletköltsége.
69. § (1)184 A védett kulturális örökség tulajdonosa, vagyonkezelője, használója tűrni köteles a hatóság által elrendelt vagy engedélyezett munkálatokat.
71. §185 (1) A kormányrendeletben meghatározott szerv vezeti
a)186 a régészeti lelőhelyek,
d)187 a műemlékek, műemléki jelentőségű területek, műemléki környezetek és történeti tájak
központi, közhiteles nyilvántartását, amely tartalmazza az a)–d) pontokban meghatározottakkal összefüggő, az örökségvédelem szempontjából fontos adatokat.
(2)188 A kultúráért felelős miniszter szakmai irányítása alatt álló hatóság központi nyilvántartást vezet
72. § (1)189 A 71. § (1) bekezdése és a (2) bekezdés a) és f) pontja szerinti nyilvántartás a védettség fennállására vonatkozó adatok tekintetében közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül. A kulturális örökség védelme érdekében a nyilvántartást vezető szerv a nyilvántartás egyes adataihoz való hozzáférést – az (1a) bekezdésben meghatározott kivételekkel – miniszteri rendelet alapján korlátozhatja.
(1a)190 A 71. § (1) bekezdés a) és c)–d) pontja esetében a védettség tényére vonatkozó adatokhoz való hozzáférés nem korlátozható.
(3)191 A hatóság a nyilvántartással kapcsolatos adatfeldolgozási feladatok ellátásával csak államigazgatási szervet vagy kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó szervezetet bízhat meg.
b)192 a tárgy tulajdonosának és birtokosának természetes személyazonosító adatait, valamint lakcímét;
74. §193 A régészeti, illetve a műemléki védettség tényének fennállását és jellegét az ingatlan-nyilvántartásban is fel kell tüntetni. A bejegyzés elmaradása a védettség fennállásának tényét nem érinti.
74/A. §194 A 71. § (1) bekezdés a) pontja alapján régészeti lelőhely nyilvántartásba vétele tárgyában hozott határozat ellen fellebbezésnek nincs helye.
75. §195 (1)196
a)198 ha a hatóság kulturális javak védetté nyilvánításában vagy védettségének megszüntetésében jár el, három hónap;
b)199
f)203 a hiánypótlási felhívás és a hatósági bizonyítvány kiadása esetén tizenöt nap.
75/A. §204 (1)205 Ha jogszabály az örökségvédelemmel kapcsolatos szakkérdésben szakértő igénybevételét írja elő, szakértőként kizárólag az a személy vehető igénybe, valamint a jogszabályban meghatározott jogkövetkezmények csak annak a szakértőnek az igénybevételéhez fűződnek, aki büntetlen előéletű, nem áll az örökségvédelemmel kapcsolatos szakterületen végezhető tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, rendelkezik a kormányrendeletben meghatározott szakmai képesítéssel, és megfelel az ott meghatározott egyéb feltételeknek.
(1a)206 Szakértőként a jogszabályban kijelölt szervezet is igénybe vehető.
(2)207 Aki az (1) bekezdés szerinti szakértői tevékenységet kíván folytatni, köteles az erre irányuló szándékát a kormányrendeletben meghatározott szervnek bejelenteni. A bejelentésben meg kell jelölni a bejelentő természetes személyazonosító adatait.
(3)208 A kormányrendeletben meghatározott szerv a szakértői tevékenység végzésére jogosult, (2) bekezdés szerinti bejelentést tevő személyekről nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a szakértői tevékenység végzésére jogosult személy természetes személyazonosító adatait. A nyilvántartásból kizárólag a szakértői tevékenység végzésére való jogosultság igazolása céljából szolgáltatható adat.
(4)209 A (3) bekezdés szerinti nyilvántartás, a szakértői tevékenység végzésére való jogosultságra vonatkozó adatok tekintetében közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
75/B. §210
A kulturális örökség elemeinek hozzáférhetővé tétele211
76. § (1)212 A védett kulturális örökség tulajdonosai kötelesek a hatóságnak – előzetes egyeztetés alapján – lehetővé tenni az örökség egészének vagy meghatározott részének tanulmányozását, megtekintését, dokumentálását.
(2)213 Indokolt esetben műemlékek és a védetté nyilvánított régészeti lelőhelyek nagyközönség által történő látogatásának időpontját és módját a hatóság úgy köteles meghatározni, hogy az a tulajdonost (használót) az ingatlan rendeltetésszerű használatában vagy méltánylást érdemlő életviszonyaiban ne zavarja, kárt ne okozzon.
77. § (1)214 Régészeti parkot, illetve régészeti bemutatóhelyet csak régészeti emlékek bemutatására lehet létesíteni.
78. §215 A hatóság élet-, illetve vagyonbiztonság, továbbá a védett érték megóvása érdekében megtilthatja, korlátozhatja, vagy előzetes engedélyhez kötheti a látogatást, megtekintést.
79. §216 A védetté nyilvánított kulturális javakat hozzáférhetővé kell tenni a nyilvánosság és a kutatás számára. Ennek érdekében a hatóság kötelezheti a tulajdonost, hogy a védetté nyilvánított javakat kiállítás, illetve tudományos kutatás céljára közgyűjtemények számára rendelkezésre bocsássa. A tulajdonos érdekeinek figyelembevételével a kulturális javak átadásának időpontjáról, időtartamáról és feltételeiről a közgyűjtemény a tulajdonossal megállapodást köt.
80/A. §217 (1) Az örökségvédelem pénzügyi eszközei lehetnek különösen:
81. §219 A kulturális örökség védelmével kapcsolatos költségvetési pénzeszközöket a miniszter által felügyelt és más érintett költségvetési fejezeten belül az alábbi feladatok költségeire figyelemmel kell meghatározni:
a)220 a régészeti területek állagvédelme, a mentő feltárások támogatása;
b)221 a kulturális örökség védett, illetve védetté nyilvánított elemei tulajdonosának (vagyonkezelőjének, használójának) támogatása;
m)222 a hatóság által e törvény 21. § alapján végzett próbafeltárások finanszírozása;
p)223 e törvényben meghatározott egyéb örökségvédelmi feladatok, beleértve a szabályozási tervek 39. § (2) bekezdése szerinti módosításának költségeit.
82. § (1)224 Azt a természetes vagy jogi személyt és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetet, aki (amely) az e törvényben engedélyhez kötött tevékenységet engedély nélkül vagy attól eltérő módon végzi, illetve a védetté nyilvánított, vagy e törvény erejénél fogva védelem alatt álló kulturális örökség elemeit jogellenesen megsemmisíti, vagy megrongálja, illetve a védett kulturális örökségi elemet kötelezettségének elmulasztásával veszélyezteti, örökségvédelmi bírsággal (a továbbiakban: bírság) kell sújtani.
(3)225 A bírságot a hatóság szabja ki.
83. §226 A bírság kiszabásának nincs helye,
a)227 ha az annak alapjául szolgáló magatartásnak, illetve cselekménynek a hatóság tudomására jutásától számítva egy év, vagy
b)228 ha az annak alapjául szolgáló magatartásnak, illetve cselekménynek a befejezésétől tíz év eltelt.
84. §229
86. § (1)230 A kulturális örökség védetté nyilvánított elemeire a Magyar Államot a 37–40. § kivételével elővásárlási jog illeti meg
a) ingatlanok esetében akkor, ha ezt a védetté nyilvánító, illetőleg a védettséget módosító rendelet kimondja. Amennyiben a műemlékekre több elővásárlási jog áll fenn, első helyen az államot, második helyen az ingatlant kezelő (vagy ingyenesen használó) önkormányzatot, harmadik helyen az ingatlan fekvése szerinti települési önkormányzatot illeti meg az elővásárlási jog;231
(2)232 Az elővásárlási jog ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzése érdekében a hatóság megkeresi az ingatlanügyi hatóságot.
(3)233 Az állam elővásárlási jogát a kormányrendeletben kijelölt szerv gyakorolja.
(4)234 Az 1998. január 1-je előtt hatályos jogszabályok alapján műemlék, műemlék jellegű, városképi jelentőségű kategóriában védett ingatlanok tekintetében első helyen az államot, második helyen a feladatot ellátó helyi önkormányzatot, ennek hiányában az ingatlan fekvése szerinti települési önkormányzatot – fővárosban lévő ingatlan esetén a fővárosi és kerületi önkormányzatot megegyezésük szerint – elővásárlási jog illeti meg. A vallási közösség működését biztosító, illetve hitéleti, oktatási, nevelési, egészségügyi, szociális, gyermek- és ifjúságvédelmi, továbbá kulturális célú, egyházi használatban lévő műemlék épület esetében a települési önkormányzat helyett második helyen a használót illeti e jog.
87. §235
88. §236
89. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kívétellel – a kihirdetését követő 90. napon lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépése után indított eljárásokra kell alkalmazni.
91. §237 E törvény nem érinti a kulturális örökség elemeinek a korábbi jogszabályok alapján megállapított védettségét.
92. §238
92/A. §239 (1) E törvénynek a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény módosításáról szóló 2011. évi CXLIX. törvénnyel megállapított 23/B–23/E. §-aiban foglaltaknak megfelelően a törvény hatályba lépésekor már megkötött szerződéseket a törvény hatályba lépésétől számított 30 napon belül módosítani szükséges azzal, hogy a beruházó köteles az addig elvégzett régészeti feladatok ellenértékét megtéríteni, a feltárást végző intézmény köteles a megkezdett próbafeltárást befejezni, valamint a 23/C. § (2) bekezdése szerinti kérelmet 2011. december 31-ig benyújtani.
92/B. §240 E törvénynek az egyes kulturális tárgyú törvények módosításáról szóló 2013. évi CCXVII. törvénnyel (a továbbiakban: Módtv.) megállapított 61/I–61/K. §-át a Módtv. hatálybalépésekor241 folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
a) szabályozza az örökségvédelmi bírsággal kapcsolatos részletes szabályokat, a bírság legmagasabb összegét, valamint a bírság megállapításának alapjául szolgáló értékhatárokat;242
b)243 jelölje ki az e törvényben meghatározott feladatok tekintetében hatáskörrel rendelkező hatóságokat és feladatkörrel rendelkező egyéb szerveket, és állapítsa meg az azok eljárására vonatkozó szabályokat, beleértve a hatóságok eljárásaiban vizsgálandó szempontokat;244
c)245 szabályozza a kulturális örökség hozzáférhetővé tételének szabályait, különös tekintettel a fogyatékos személyek esélyegyenlőségének előmozdítására,
d)246 állapítsa meg az örökségvédelmi hatástanulmányra vonatkozó szabályokat;247
e)248 szabályozza a Bizottság és a NÖRI emlékhelyekkel kapcsolatos feladatait;249
f)250 szabályozza a nemzeti emlékhelyek – köznapi, ünnepi, idegenforgalmi és protokolláris, a nemzeti emlékhely szellemével összhangban álló – használati rendjét;251
g)252 határozza meg a történelmi emlékhelyeket,253
h)254 szabályozza a nagyberuházásokkal, valamint a kisajátításról szóló törvény szerinti közérdekű cél megvalósításával összefüggő régészeti feladatok ellátásának szabályait, valamint azokat az eseteket, amelyekben az előzetes régészeti dokumentációt próbafeltárás alkalmazásával kell elkészíteni;255
i)256 meghatározza a régészeti feltárás végzésére jogosult szerveket, meghatározza a régészeti feltárásra vonatkozó szerződésre irányuló múzeumi ajánlattétel adattartalmát, a régészeti feltárásra irányuló szerződés kötelező elemeit, valamint a megelőző feltárás módszerei alkalmazásának eseteit és szabályait;257
j)258 meghatározza a védetté nyilvánított régészeti lelőhelyek ellenőrzésének szabályait;259
k)260 meghatározza azokat a régészeti lelőhelyeket, amelyeket a földmunkával járó fejlesztésekkel, beruházásokkal el kell kerülni;261
l)262 meghatározza a feltáráson előkerülő, a helyszínen meg nem őrizhető régészeti leletek elhelyezésének szabályait;263
m)264 meghatározza a régészeti feltárásra vonatkozó jogszabályi vagy a feltárási engedélyben foglalt előírások megszegése esetén alkalmazandó jogkövetkezmények szabályait;265
n)266 szabályozza az örökségvédelemmel kapcsolatos szakértői tevékenységek szakmagyakorlási feltételeit, ennek keretében a szakértői tevékenység bejelentésének és a szakértők nyilvántartásának személyes adatot nem tartalmazó adattartalmát, valamint a bejelentésre és a nyilvántartás vezetésére vonatkozó részletes eljárási szabályokat, a szakértők igénybevételének eseteit, továbbá a szakértői tevékenységre jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartása esetén alkalmazandó jogkövetkezményeket;267
o)268 meghatározza a védelem alá vonni tervezett lelőhelyen, a lelőhely régészeti övezetéhez tartozó területen, a műemléki jelentőségű területen, továbbá a műemléki környezetben és történeti táj területén álló ingatlanok, a műemlék ingatlanok tulajdonosai és az egyéb érintett személyek vonatkozásában az értesítési kötelezettséget;269
p)270 meghatározza a régészeti lelőhely és a műemléki érték ideiglenes védelme meghosszabbításának feltételeit;271
q)272 meghatározza, hogy mely ingatlanok minősülnek, illetve jelölhetők ki műemléki környezetnek;273
r)274 meghatározza az örökségvédelmi engedélyhez kötött tevékenységeket és az e tevékenységekkel kapcsolatos követelményeket;275
s)276 meghatározza az építéstörténeti kutatási dokumentáció kötelező tartalmi elemeit;277
t)278 állapítsa meg a kiemelt nemzeti emlékhely nemzeti kulturális értéke megőrzését akadályozó tevékenység megelőzésének és az ellenőrzés rendjét, valamint a Kiemelt Nemzeti Emlékhely Bizottság hozzájárulása iránti kérelem benyújtásának részletes szabályait.
(2)279 Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben megállapítsa
a)280 az örökségvédelem körében a védetté nyilvánítás részletes szabályait;281
b)282
c) a régészeti lelőhelyek védetté nyilvánítására vonatkozó szabályokat;283
d)284 a régészeti feltárások részletes szabályait, a régészeti feltárás költségeire vonatkozó költségbecslés tartalmát, az elfedést megvalósító műszaki megoldásokat, a régészeti feltárásra alkalmas nap fogalmát, és a környezetvédelemért felelős miniszterrel egyetértésben a régészeti szempontból jelentős barlangok körét;285
f) a régészeti lelőhely, a lelet megtalálójának anyagi elismerésére vonatkozó részletes szabályokat;286
g)287 a műemlékvédelem eljárási rendjére és sajátos tárgyaira – beleértve az azok használatát szabályozó kezelési tervre – vonatkozó szabályokat;
i)288 a régészeti lelőhelyek védetté nyilvánítását és a védettség megszüntetését;289
j)290 az örökségvédelem körében a hatósági és egyéb nyilvántartás szabályait és a hatósági nyilvántartással összefüggő igazgatási szolgáltatási díj mértékét és a fizetésre vonatkozó egyéb szabályokat;291
k)292
l)293
m)294
n)295 a műemléki értékek védetté nyilvánítását és a védettség megszüntetését;296
o)297
p)298
q)299
(3)300 A miniszter a (2) bekezdés j) pontjában kapott, az igazgatási szolgáltatási díjra vonatkozó szabályozási jogkörét az adópolitikáért felelős miniszter egyetértésével gyakorolja.
(4)301 a miniszter a (2) bekezdés i) pontjában kapott szabályozási jogkörét a településfejlesztésért és településrendezésért felelős miniszterrel, illetve természeti vagy védett természeti területen, továbbá védett természeti értékek esetében az építésügyért és a természetvédelemért felelős miniszterrel egyetértésben gyakorolja.
(4)302 A miniszter a (2) bekezdés i) pontjában kapott szabályozási jogkörét természeti vagy védett természeti területen, továbbá védett természeti értékek esetében a természetvédelemért felelős miniszterrel egyetértésben gyakorolja.
(5)303 A miniszter a (2) bekezdés i) és n) pontjában kapott szabályozási jogkörét az állam elővásárlási jogára és az örökségvédelmi bírságra vonatkozó rendelkezések vonatkozásában a kultúráért felelős miniszterrel egyetértésben gyakorolja.
(6)304 Felhatalmazást kap a kultúráért felelős miniszter, hogy rendeletben szabályozza:
a) kulturális javak védetté nyilvánítására és a védettség megszüntetésére vonatkozó szabályokat,305
c)306 a kulturális javak nyilvántartásának szabályait és – az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben – az ezzel összefüggő igazgatási szolgáltatási díj mértékét és a fizetésre vonatkozó egyéb szabályokat,
f) az Európai Örökség cím elnyerésére pályázó helyszínek közül az arra érdemesnek tartott helyszínek nemzeti szintű előzetes kiválasztására vonatkozó eljárási szabályokat.307
Az Európai Unió jogának való megfelelés308
94. §309 Ez a törvény az Európai Örökség címre vonatkozó európai uniós fellépés létrehozásáról szóló, 2011. november 16-i 1194/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
95–98. §310
100. §312
1. melléklet a 2001. évi LXIV. törvényhez313
A földből és a víz alól előkerült, a 7. § 19. pontja szerinti régészeti leletnek nem minősülő egyéb tárgyak.
Művészeti, történelmi, illetve vallási emlékekből származó, de azok szerves részét képező részek és elemek.
Bármilyen alapra, bármilyen anyag használatával, teljesen kézzel készített képek és festmények, amelyek nem tartoznak a 4. és az 5. kategóriába, valamint nincsenek alkotójuk tulajdonában.
Bármilyen alapra, vízfesték, guache és pasztell használatával, teljesen kézzel készített képek és festmények, amelyek nincsenek alkotójuk tulajdonában.
Az 1., 2. és 4. kategóriába nem tartozó, bármilyen alapra, bármilyen anyag használatával, teljesen kézzel készített mozaikképek és rajzok, amelyek nincsenek alkotójuk tulajdonában.
Eredeti metszetek, nyomatok, szita- és kőnyomatok a hozzájuk tartozó nyomólemezekkel, valamint eredeti plakátok, amelyek nincsenek alkotójuk tulajdonában.
Az 1. kategóriába nem tartozó eredeti szobrok, illetve szoborművek és az eredetivel azonos eljárással készült másolataik, amelyek nincsenek alkotójuk tulajdonában.
Fényképek, filmek és negatívjaik, amelyek nincsenek alkotójuk tulajdonában.
Ősnyomtatványok és kéziratok, beleértve a kézírásos bejegyzéssel ellátott könyveket, a térképeket és zenei partitúrákat egyenként vagy gyűjteményes formában, amelyek nincsenek alkotójuk tulajdonában.
A 9. kategóriába nem tartozó könyvek egyenként vagy gyűjteményes formában.
Iratok, irategyüttesek, valamint irat- és tervtári anyagok, kép- és hangarchívumok anyagai, bármilyen adathordozón.
a) Természettudományos gyűjtemények: zoológiai, botanikai, paleontológiai, ásványtani vagy anatómiai gyűjtemények, illetve azok egyes darabjai;
Az 1–14-ig terjedő kategóriák egyikéhez sem tartozó minden egyéb antik darab, különösen:
a 2001. évi LXIV. törvényhez314
A Kossuth Lajos tér
és az Országház épülete
a Mátyás-templom épülete cím:
cím: 1014 Budapest, Kapisztrán tér 2–4.
cím: 1108 Budapest, Kozma u. 8–10.
cím: 4026 Debrecen, Piac u. 4–6.
2 Az 1. § (1) bekezdése a 2005: LXXXIX. törvény 42. §-ának a) pontja szerint módosított szöveg.
3 Az 1. § (2) bekezdése a 2005: LXXXIX. törvény 42. §-ának b) pontja szerint módosított szöveg.
4 A 2. § a) pontja a 2012: CXCI. törvény 31. § a) pontja szerint módosított szöveg.
5 A 2. § b) pontja a 2005: LXXXIX. törvény 1. §-ával megállapított, a 2012: CXCI. törvény 30. § 1. pontja és 31. § a) pontja szerint módosított szöveg.
6 A 4. § (1) bekezdése a 2005: LXXXIX. törvény 42. §-ának c) pontja, a 2013: CCXVII. törvény 28. § a) pontja szerint módosított szöveg.
7 Az 5. § (1) bekezdése a 2013: CXXXIII. törvény 90. § a) pontja szerint módosított szöveg.
8 Az 5/A. §-t a 2005: LXXXIX. törvény 2. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: LXXVII. törvény 16. § (1) bekezdése.
9 Az 5/B–5/C. §-t a 2005: LXXXIX. törvény 2. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CXLIX. törvény 10. §-a.
10 A 6. § a 2012: CXCI. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
11 A 7. § a 2005: LXXXIX. törvény 3. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 41. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. január 1. napja után indított eljárásokra kell alkalmazni.
12 A 7. § 3. pontja a 2011: CLXXIX. törvény 207. §-a, a 2013: CXXXIII. törvény 90. § b) pontja, a 2013: CCXVII. törvény 27. § a) pontja szerint módosított szöveg.
13 A 7.é § 6. pontja a 2012: CXCI. törvény 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
14 A 7. § 8. pontja a 2012: CXCI. törvény 7. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
15 A 7. § 9. pontja a 2012: CXCI. törvény 7. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
16 A 7. § 12. pontja a 2012: CXCI. törvény 30. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
17 A 7. § 14. pontja a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja, a 2009: LVI. törvény 257. §-a szerint módosított szöveg.
18 A 7. § 15. pontja a 2012: CXCI. törvény 30. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
19 A 7. § 20. pontja a 2012: CXCI. törvény 7. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
20 A 7. § 21. pontja a 2012: CXCI. törvény 7. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
21 A 7. § 22. pontja a 2012: CXCI. törvény 7. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
22 A 7. § 26. pontja a 2012: CXCI. törvény 30. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
23 A 7. § 27. pontját a 2011: CXLIX. törvény 1. §-a iktatta be.
24 A 7. § 28. pontját a 2011: CXLIX. törvény 1. §-a iktatta be.
25 A 7. § 29. pontját a 2011: CXLIX. törvény 1. §-a iktatta be.
26 A 7. § 30. pontját a 2011: CXLIX. törvény 1. §-a iktatta be.
27 A 7. § 31. pontját a 2012: XL. törvény 1. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 9. § (1) bekezdését. A 7. § 31. pontja a 2012: CXCI. törvény 30. § 2. pontja, a 2012: CLVII. törvény 67. § (5) bekezdés 1. pontja szerint módosított szöveg, ez utóbbi módosító törvény 78. §-a alapján a 2013. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
28 A 7. § 32. pontját a 2012: XL. törvény 1. §-a iktatta be, szövege a 2012: CXCI. törvény 7. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
29 A 7. § 33. pontját a 2012: CXCI. törvény 7. § (5) bekezdése iktatta be.
30 A 7. § 34. pontját a 2012: CXCI. törvény 7. § (5) bekezdése iktatta be.
31 A 7. § 35. pontját a 2012: CXCI. törvény 7. § (5) bekezdése iktatta be.
32 A 7. § 36. pontját a 2012: CXCI. törvény 7. § (5) bekezdése iktatta be.
33 A 7/A. §-t a 2005: LXXXIX. törvény 4. §-a iktatta be, szövege a 2012: CXCI. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
34 A 8. § (1) bekezdése a 2013: CCXVII. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
35 A 8. § (2) bekezdése a 2012: CXCI. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
36 A 12. § a 2005: LXXXIX. törvény 45. §-ának a) pontja szerint módosított szöveg.
37 A 14. § a 2012: CXCI. törvény 10. §-ával megállapított szöveg.
38 A 15. § a 2012: CXCI. törvény 10. §-ával megállapított szöveg.
39 [A 15. § (1) bekezdésében a 2012: CLVII. törvény 67. § (5) bekezdésével elrendelt módosítás, amely szerint hatályát veszti az „a településfejlesztésért és településrendezésért felelős miniszterrel, illetve természeti vagy védett természeti területen, továbbá védett természeti értékek esetében az építésügyért és a természetvédelemért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben” szövegrész, nem vezethető át.]
40 Lásd a 3/2003. (I. 25.) NKÖM, a 13/2003. (VIII. 15.) NKÖM, a 17/2003. (XI. 5.) NKÖM, a 15/2004. (VII. 27.) NKÖM, a 17/2004. (VIII. 27.) NKÖM, a 22/2004. (XI. 17.) NKÖM, a 2/2005. (I. 24.) NKÖM, a 24/2005. (VIII. 19.) NKÖM rendeletet, a 28/2005. (XI. 4.) NKÖM rendeletet, a 30/2005. (XII. 7.) NKÖM rendeletet, a 2/2006. (VII. 19.) OKM rendeletet, a 22/2007. (III. 28.) OKM rendeletet, az 1/2009. (I. 23.) OKM rendeletet, az 51/2011. (VIII. 18.) NEFMI rendeletet, a 25/2012. (IX. 14.) EMMI rendeletet.
41 A 16. § a 2012: CXCI. törvény 10. §-ával megállapított szöveg.
42 A 17. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja és 134. § a) pontja, a 2009: LVI. törvény 257. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
43 A 17. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja, a 2009: LVI. törvény 257–258. §-a, a 2012: CXCI. törvény 30. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
44 A 17. § (3) bekezdése a 2009: LVI. törvény 257. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
45 Lásd a 3/2003. (I. 25.) NKÖM rendeletet.
46 Lásd az 51/2011. (VIII. 18.) NEFMI rendeletet.
47 A 19. § (1) bekezdése a 2012: CXCI. törvény 11. §-ával megállapított szöveg.
48 A 19. § (2) bekezdése a 2012: CXCI. törvény 11. §-ával megállapított szöveg.
49 A 19. § (3) bekezdése a 2011: CXLIX. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
50 A 20. § (1) bekezdése a 2005: LXXXIX. törvény 42. §-ának f) pontja, a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja, a 2009: LVI. törvény 257. §-a, a 2012: CXCI. törvény 30. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
51 A 20. § (2) bekezdése a 2012: CXCI. törvény 12. §-ával megállapított szöveg.
52 A 20. § (3) bekezdése a 2012: CXCI. törvény 12. §-ával megállapított szöveg.
53 A 20/A. §-t megelőző alcímet a 2011: CXLIX. törvény 3. §-a iktatta be.
54 A 20/A. §-t a 2011: CXLIX. törvény 3. §-a iktatta be.
55 A 20/A. § (1) bekezdése a 2012: XL. törvény 10. §-a szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 9. § (1) bekezdését. A 20/A. § (1) bekezdése a 2012: CXCI. törvény 30. § 5. pontja, a 2012: CLVII. törvény 67. § (5) bekezdés 2. pont a) pontja szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 78. §-a alapján a 2013. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
56 A 20/A. § (2) bekezdése a 2012: CLVII. törvény 67. § (5) bekezdés 2. pont b) pontja szerint módosított szöveg, e módosító törvény 78. §-a alapján a 2013. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
57 A 21. § a 2005: LXXXIX. törvény 7. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 41. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. január 1. napja után indított eljárásokra kell alkalmazni.
58 A 22. § a 2012: CXCI. törvény 13. §-ával megállapított szöveg.
59 [A 22. § (2) bekezdésében a 2012: CLVII. törvény 67. § (5) bekezdés 3. pont a) alpontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „–a hatóság eltérő” szövegrész helyébe a „–jogszabály eltérő” szöveg lép, nem vezethető át.]
60 [A 22. § (2) bekezdésében a 2012: CLVII. törvény 67. § (5) bekezdés 3. pont b) alpontjával elrendelt módosítás, amely szerint az „A szerződés érvényességéhez a hatóság jóváhagyása szükséges. a szerződés jóváhagyására irányuló eljárásra a feltárási engedélyezés szabályait kell megfelelően alkalmazni. A feltárás engedélyezése egyben a szerződés jóváhagyását is jelenti.” szövegrész helyébe az „A feltárást végző és a nagyberuházó a feltárási engedély iránti kérelemhez csatolja a szerződést.” szöveg lép, nem vezethető át.]
61 A 22. § (5) bekezdése a 2013: CCXVII. törvény 27. § b) pontja szerint módosított szöveg.
62 A 23. §-t a 2012: CXCI. törvény 31. § b) pontja hatálon kívül helyezte.
63 A 23/A. §-t a 2005: LXXXIX. törvény 9. §-a iktatta be, szövege a 2012: CXCI. törvény 30. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
64 A 23/B. §-t megelőző alcímet a 2011: CXLIX. törvény 4. §-a iktatta be, szövege a 2012: XL. törvény 10. §-a szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 9. § (1) bekezdését.
65 A 23/B. §-t a 2011: CXLIX. törvény 4. §-a iktatta be, szövege a 2012: XL. törvény 10. §-a szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 9. § (1) bekezdését.
66 A 23/C. §-t a 2011: CXLIX. törvény 4. §-a iktatta be, szövege a 2012: XL. törvény 2. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 9. § (1) bekezdését.
67 A 23/C. § (1) bekezdése a 2012: CXCI. törvény 14. §-ával megállapított szöveg. [A 23/C. § (1) bekezdésében a 2012: CLVII. törvény 67. § (4) bekezdés a) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „végző intézmény – az erről szóló, a beruházóval” szövegrész helyébe a „végző intézmény a beruházóval – az általuk” szöveg lép, nem vezethető át.]
68 A 23/C. § (2) bekezdése a 2012: CXCI. törvény 14. §-ával megállapított, nyitó szövegrésze a 2013: CCXVII. törvény 28. § b) pontja szerint módosított szöveg. [A 23/C. § (2) bekezdésében a 2012: CLVII. törvény 67. § (4) bekezdés b) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint az „intézmény” szövegrész helyébe az „intézmény és a beruházó” szöveg lép, nem vezethető át.]
69 A 23/C. § (3) bekezdése a 2012: CXCI. törvény 30. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
70 A 23/D. §-t a 2011: CXLIX. törvény 4. §-a iktatta be.
71 A 23/D. § (1) bekezdése a 2012: XL. törvény 3. §-ával megállapított, a 2012: CXCI. törvény 30. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
72 A 23/D. § (2) bekezdése a 2012: CXCI. törvény 30. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
73 A 23/E. §-t a 2011: CXLIX. törvény 4. §-a iktatta be.
74 A 23/E. § (1) bekezdése a 2012: XL. törvény 10. §-a, a 2012: CXCI. törvény 30. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
75 A 23/E. § (2) bekezdése a 2012: XL. törvény 4. §-ával megállapított, a 2012: CXCI. törvény 31. § c) pontja szerint módosított szöveg.
76 A 24. § (2) bekezdése a 2012: CXCI. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
77 [A 24. § (2) bekezdés b) pontjában a 2012: XCIII. törvény 54. § a) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „jegyző” szövegrész helyébe az „a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala (a továbbiakban: járási hivatal)” szöveg lép, nem vezethető át.]
78 A 24. § (3) bekezdése a 2012: CXCI. törvény 15. §-ával megállapított szöveg. [A 24. § (3) bekezdésében a 2012: XCIII. törvény 54. § b) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint az „illetékes települési önkormányzat jegyzőjének” szövegrész helyébe a „járási hivatalnak” szöveg lép, nem vezethető át.]
79 A 24. § (4) bekezdését a 2012: CXCI. törvény 31. § d) pontja hatályon kívül helyezte. [A 24. § (4) bekezdésében a 2012: XCIII. törvény 54. § c) pontja által elrendelt módosítás, amely szerint a „jegyző” szövegrész helyébe a „járási hivatal” szöveg lép, nem vezethető át.]
80 A 24. § (5)–(7) bekezdését a 2012: CXCI. törvény 31. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
81 A 24. § (8) bekezdése a 2012: CXCI. törvény 30. § 10. pontja szerint módosított szöveg.
82 A 24. § (9) bekezdése a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja, a 2009: LVI. törvény 258. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
83 A 25. § a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja szerint módosított szöveg.
84 A 26. § a 2005: LXXXIX. törvény 42. §-ának h) pontja szerint módosított szöveg.
85 A 27. § (3) bekezdését a 2005: LXXXIX. törvény 10. §-a iktatta be, szövege a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja szerint módosított szöveg.
86 A 29. § a 2012: CXCI. törvény 16. §-ával megállapított szöveg.
87 A 30. §-t és az azt megelőző alcímet a 2012: CXCI. törvény 31. § e) pontja hatályon kívül helyezte.
88 A 31. § a 2005: LXXXIX. törvény 11. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 41. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. január 1. napja után indított eljárásokra kell alkalmazni.
89 A 31. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja szerint módosított szöveg.
90 A 31. § (1) bekezdés a) pontja a 2012: CXCI. törvény 30. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
91 A 31. § (2) bekezdése a 2012: CXCI. törvény 30. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
92 A 31. § (3) bekezdése a 2013: CCXVII. törvény 28. § c) pontja szerint módosított szöveg.
93 A 31. § (5) bekezdése a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja szerint módosított szöveg.
94 A 32. § nyitó szövegrésze a 2012: CXCI. törvény 31. § f) pontja szerint módosított szöveg.
95 Lásd a 19/2001. (XI. 14.) NKÖM rendeletet, a 20/2001. (XI. 14.) NKÖM rendeletet, a 8/2002. (III. 8.) NKÖM rendeletet, a 15/2002. (V. 14.) NKÖM rendeletet, a 18/2002. (VII. 4.) NKÖM rendeletet, a 21/2002. (X. 7.) NKÖM rendeletet, a 24/2002. (XII. 25.) NKÖM rendeletet, a 6/2003. (III. 18.) NKÖM rendeletet, a 10/2003. (VII. 24.) NKÖM rendeletet, a 14/2003. (IX. 19.) NKÖM rendeletet, a 19/2003. (XII. 19.) NKÖM rendeletet, a 9/2004. (IV. 13.) NKÖM rendeletet, a 18/2004. (IX. 3.) NKÖM rendeletet, a 7/2005. (III. 1.) NKÖM rendeletet, a 13/2005. (IV. 4.) NKÖM rendeletet, a 14/2005. (IV. 5.) NKÖM rendeletet, a 15/2005. (IV. 6.) NKÖM rendeletet, a 25/2005. (IX. 16.) NKÖM rendeletet, a 27/2005. (X. 7.) NKÖM rendeletet, a 32/2005. (XII. 22.) NKÖM rendeletet, az 1/2006. (I. 13.) NKÖM rendeletet, a 11/2006. (V. 9.) NKÖM rendeletet, a 4/2006. (VII. 24.) OKM rendeletet, a 9/2006. (IX. 25.) OKM rendeletet, a 4/2007. (II. 9.) OKM rendeletet, a 9/2009. (III. 6.) OKM rendeletet, az 53/2011. (VIII. 25.) NEFMI rendeletet, az 5/2012. (II. 7.) NEFMI rendeletet, a 24/2012. (IX. 14.) EMMI rendeletet.
96 A 32. § f) pontja a 2005: LXXXIX. törvény 12. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 41. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. január 1. napja után indított eljárásokra kell alkalmazni.
97 A 33. § a 2011: CXCVI. törvény 28. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
98 A 34. § a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja szerint módosított szöveg.
99 A 35. § (2) bekezdése a 2009: LVI. törvény 257–258. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
100 Lásd az 53/2011. (VIII. 25.) NEFMI rendeletet.
101 A 36. § a 2005: LXXXIX. törvény 13. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 41. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. január 1. napja után indított eljárásokra kell alkalmazni.
102 Lásd a 9/2006. (IX. 25.) OKM rendeletet.
103 A 37. § előtti alcím a 2005: LXXXIX. törvény 42. §-ának i) pontja szerint módosított szöveg.
104 A 37. § (1) bekezdése a 2005: LXXXIX. törvény 42. §-ának j) pontja szerint módosított szöveg.
105 A 37. § (2) bekezdésének d) pontja a 2005: LXXXIX. törvény 14. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 41. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. január 1. napja után indított eljárásokra kell alkalmazni.
106 A 37. § (3) bekezdése a 2005: LXXXIX. törvény 42. §-ának k) pontja szerint módosított szöveg.
107 A 39. § a 2012: CXCI. törvény 17. §-ával megállapított szöveg.
108 Lásd a 15/2005. (IV. 6.) NKÖM rendeletet, a 25/2005. (IX. 16.) NKÖM rendeletet, a 27/2005. (X. 7.) NKÖM rendeletet, a 32/2005. (XII. 22.) NKÖM rendeletet, az 1/2006. (I. 13.) NKÖM rendeletet, a 11/2006. (V. 9.) NKÖM rendeletet, a 9/2006. (IX. 25.) OKM rendeletet.
109 A 40. §-t a 2012: CXCI. törvény 31. § g) pontja hatályon kívül helyezte.
110 A 40/A. §-t a 2005: LXXXIX. törvény 16. §-a iktatta be, szövege a 2012: CXCI. törvény 30. § 12. pontja szerint módosított szöveg.
111 A 41. § (1) bekezdése a 2012: CXCI. törvény 30. § 13. pontja szerint módosított szöveg.
112 A 41. § (2) bekezdése a 2012: CXCI. törvény 30. § 13. pontja szerint módosított szöveg.
113 A 42. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja szerint módosított szöveg.
114 A 43. § (2) bekezdése a 2005: LXXXIX. törvény 17. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 41. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. január 1. napja után indított eljárásokra kell alkalmazni.
115 A 43. § (3) bekezdése a 2012: CXCI. törvény 30. § 14. pontja szerint módosított szöveg.
116 A 44. § a 2012: CXCI. törvény 18. §-ával megállapított szöveg.
117 A 44. § (1) bekezdése a 2013: CCXVII. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
118 A 45. § a 2005: LXXXIX. törvény 19. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 41. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. január 1. napja után indított eljárásokra kell alkalmazni.
119 A 46. § a 2013: CCXVII. törvény 10. §-ával megállapított szöveg.
120 A 46/A. §-t a 2005: LXXXIX. törvény 20. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: CCXVII. törvény 28. § d) pontja.
121 A 47. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja szerint módosított szöveg.
122 A 47. § (2) bekezdése a 2013: CCXVII. törvény 11. §-ával megállapított szöveg.
123 A 48. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja, a 2009: LVI. törvény 257. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
124 A 49. § bevezető szövegrésze a 2009: LVI. törvény 258. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
125 Az 50. § a 2013: CCXVII. törvény 12. §-ával megállapított szöveg.
126 Az 51. § (2) bekezdése a 2005: LXXXIX. törvény 22. §-ával megállapított, a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja szerint módosított szöveg.
127 Az 51. § (3) bekezdése a 2009: LVI. törvény 256. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
128 A 51. § (4) bekezdése a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja szerint módosított szöveg.
129 Az 52. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja, a 2009: LVI. törvény 257. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
130 Az 52. § (3) bekezdése a 2005: LXXXIX. törvény 23. §-ával megállapított, a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja szerint módosított szöveg.
131 Az 52. § (4) bekezdését a 2005: LXXXIX. törvény 23. §-a iktatta be, e módosító törvény 41. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. január 1. napja után indított eljárásokra kell alkalmazni.
132 Az 53/A. §-t megelőző alcímet a 2013: CCXVII. törvény 13. §-a iktatta be.
133 Az 53/A. §-t a 2013: CCXVII. törvény 13. §-a iktatta be.
134 Az 54. § a 2009: CVIII. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
135 Az 55. §-t megelőző alcím a 2009: CVIII. törvény 16. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
136 Az 55. § a 2009: CVIII. törvény 16. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
137 Az 55. § (1) bekezdése a 2013: CCXVII. törvény 14. §-ával megállapított szöveg.
138 Az 55. § (2) bekezdése a 2013: CCXVII. törvény 27. § c) pontja szerint módosított szöveg.
139 Az 55. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: CCXVII. törvény 27. § d) pontja szerint módosított szöveg.
140 Az 55. § (3) bekezdés c) pontja a 2012: CXCI. törvény 30. § 15. pontja szerint módosított szöveg.
141 Az 55. § (4) bekezdése a 2013: CCXVII. törvény 27. § e) pontja szerint módosított szöveg.
142 Az 56. §-t megelőző alcím a 2009: CVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
143 Az 56. § a 2009: CVIII. törvény 17. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
144 Az 56. § (1) bekezdése a 2013: CCXVII. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
145 Az 57. § a 2009: CVIII. törvény 18. §-ával megállapított szöveg.
146 Az 58. § a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja, a 2009: LVI. törvény 257. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
147 Az 59–60. §-t a 2009: CVIII. törvény 21. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte. Az 59. §-t megelőző alcímet a 2013: CCXVII. törvény 28. § e) pontja hatályon kívül helyezte.
148 A 61. §-t a 2009: CVIII. törvény 21. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte. A 61. §-t megelőző alcímet a 2013: CCXVII. törvény 28. § f) pontja hatályon kívül helyezte.
149 A 61/A. §-t megelőző alcímet a 2009: LXI. törvény 17. §-a iktatta be.
150 A 61/A. §-t a 2009: LXI. törvény 17. §-a iktatta be. A fémkereskedelmi engedélyköteles tevékenységet 2009. június 29. napján az akkor hatályos jogszabályok szerinti érvényes működési engedéllyel folytató személy tevékenységére vonatkozóan lásd e módosító törvény 15. § (3)–(5) bekezdését.
151 A 4. Fejezetet (a 61/B–61/H. §-t) a 2011: CXLIX. törvény 5. §-a iktatta be.
152 A 61/B. § (3) bekezdése a 2013: CXXXIII. törvény 90. § a) pontja szerint módosított szöveg.
153 A 61/C. § a 2012: LXXXIV. törvény 19. §-ával megállapított szöveg.
154 A 61/D. § a 2013: CCXVII. törvény 17. §-ával megállapított szöveg.
155 A 61/E. § a 2013: CCXVII. törvény 17. §-ával megállapított szöveg.
156 Az 5. Fejezetet (61/I–61/K. §) a 2013: CCXVII. törvény 18. §-a iktatta be.
157 A 6. Fejezetet (61/L. §) a 2013: CCXVII. törvény 19. §-a iktatta be.
158 A 62. §-t megelőző cím a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja szerint módosított szöveg.
159 A 62. § a 2005: LXXXIX. törvény 25. §-ával megállapított, a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja szerint módosított szöveg.
160 A 62. § a) pontja a 2012: CXCI. törvény 20. §-ával megállapított szöveg.
161 A 63. § (1) bekezdését a 2006: CIX. törvény 134. § a) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: LXI. törvény 19. §-a iktatta be.
162 A 63. § (2) bekezdését a 2012: CXCI. törvény 31. § h) pontja hatályon kívül helyezte.
163 A 63. § (3) bekezdése a 2012: LXI. törvény 19. §-ával megállapított szöveg.
164 A 63. § (4) bekezdését a 2006: CIX. törvény 134. § a) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: LXI. törvény 19. §-a iktatta be.
165 A 63. § (5) bekezdését a 2005: LXXXIX. törvény 26. §-ának (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja szerint módosított szöveg.
166 A 63. § (6) bekezdését a 2005: LXXXIX. törvény 26. §-ának (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja szerint módosított szöveg.
167 A 64. § a 2005: LXXXIX. törvény 27. §-ával megállapított, a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja szerint módosított szöveg.
168 A 64. § a) pontja a 2013: CCXVII. törvény 20. §-ával megállapított szöveg.
169 A 64. § f) pontja a 2012: CXCI. törvény 21. §-ával megállapított szöveg.
170 A 64/A. §-t a 2012: CXCI. törvény 22. §-a iktatta be.
171 A 65. § (1) bekezdése a 2005: LXXXIX. törvény 28. §-ával megállapított, a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja és 134. § a) pontja, a 2009: LVI. törvény 257. §-a szerint módosított szöveg.
172 A 65. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja, a 2009: LVI. törvény 257. §-a szerint módosított szöveg.
173 A 66. § (1) bekezdése a 2010: XC. törvény 76. § (1) bekezdésével megállapított, a 2012: CLVII. törvény 67. § (5) bekezdés 5. pontja szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 78. §-a alapján a 2013. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
174 A 66. § (2) bekezdését a 2010: XC. törvény 77. §-a hatályon kívül helyezte.
175 A 67. § (1) bekezdése a 2012: LXI. törvény 20. §-ával megállapított szöveg.
176 A 67. § (2) bekezdése a 2005: LXXXIX. törvény 29. §-ával megállapított, a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja szerint módosított szöveg.
177 A 67. § (3) bekezdése a 2005: LXXXIX. törvény 29. §-ával megállapított, a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja szerint módosított szöveg.
178 A 67. § (4) bekezdése a 2005: LXXXIX. törvény 29. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 41. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. január 1. napja után indított eljárásokra kell alkalmazni.
179 A 67. § (5) bekezdése a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja szerint módosított szöveg.
180 A 68. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2012: LXI. törvény 21. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
181 A 68. § (1) bekezdésének a) pontja a 2005: LXXXIX. törvény 42. §-ának m) pontja szerint módosított szöveg.
182 A 68. § (1) bekezdésének b) pontja a 2005: LXXXIX. törvény 42. §-ának n) pontja szerint módosított szöveg.
183 A 68. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja szerint módosított szöveg.
184 A 69. § (1) bekezdése a 2005: LXXXIX. törvény 42. §-ának o) pontja, a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja szerint módosított szöveg.
185 A 71. § a 2012: CXCI. törvény 23. §-ával megállapított szöveg.
186 A 71. § (1) bekezdés a) pontja a 2013: LXXXIV. törvény 43. § (5) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
187 A 71. § (1) bekezdés d) pontja a 2013: LXXXIV. törvény 43. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
188 A 71. § (2) bekezdése a 2013: CCXVII. törvény 21. §-ával megállapított szöveg.
189 A 72. § (1) bekezdése a 2013: LXXXIV. törvény 43. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
190 A 72. § (1a) bekezdését a 2012: CXCI. törvény 24. §-a iktatta be.
191 A 72. § (3) bekezdését a 2005: LXXXIX. törvény 31. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2009: LVI. törvény 258. §-a, újonnan a 2010: CLVII. törvény 17. §-a iktatta be.
192 A 73. § b) pontja a 2009: LVI. törvény 257. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
193 A 74. § második mondatát a 2005: LXXXIX. törvény 32. §-v iktatta be, e módosító törvény 41. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. január 1. napja után indított eljárásokra kell alkalmazni.
194 A 74/A. §-t a 2012: CXCI. törvény 25. §-a iktatta be.
195 A 75. § a 2005: LXXXIX. törvény 33. §-ával megállapított szöveg.
196 A 75. § (1) bekezdését a 2009: LVI. törvény 258. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
197 A 75. § (2) bekezdését a 2006: CIX. törvény 134. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
198 A 75. § (3) bekezdés a) pontja a 2013: CCXVII. törvény 22. §-ával megállapított szöveg.
199 A 75. § (3) bekezdés b) pontját a 2013: CCXVII. törvény 28. § g) pontja hatályon kívül helyezte.
200 A 75. § (3) bekezdésének c) pontját a 2006: CIX. törvény 134. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
201 A 75. § (3) bekezdés d) pontját a 2012: CXCI. törvény 31. § i) pontja hatályon kívül helyezte.
202 A 75. § (3) bekezdésének e) pontját a 2009: LVI. törvény 258. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
203 A 75. § (3) bekezdésének f) pontja a 2009: LVI. törvény 258. §-a, a 2010: CLII. törvény 2. § (51) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 6. §-a alapján a 2011. január 1-jét követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
204 A 75/A. §-t a 2009: LVI. törvény 256. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
205 A 75/A. § (1) bekezdése a 2012: CXCI. törvény 26. §-ával megállapított szöveg.
206 A 75/A. § (1a) bekezdését a 2012: CXCI. törvény 26. §-a iktatta be.
207 A 75/A. § (2) bekezdése a 2012: CXCI. törvény 30. § 16. pontja szerint módosított szöveg.
208 A 75/A. § (3) bekezdése a 2012: CXCI. törvény 30. § 17. pontja szerint módosított szöveg.
209 A 75/A. § (4) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 43. § (3) bekezdése iktatta be.
210 A 75/B. §-t a 2009: CXLIX. törvény 79. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2012: CXCI. törvény 31. § j) pontja.
211 A 76. § előtti alcím a 2005: LXXXIX. törvény 42. §-ának q) pontja szerint módosított szöveg.
212 A 76. § (1) bekezdése a 2005: LXXXIX. törvény 42. §-ának r) pontja, a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja szerint módosított szöveg.
213 A 76. § (2) bekezdése a 2005: LXXXIX. törvény 42. §-ának s) pontja, a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja szerint módosított szöveg.
214 A 77. § (1) bekezdése a 2005: LXXXIX. törvény 34. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 41. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. január 1. napja után indított eljárásokra kell alkalmazni.
215 A 78. § a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja szerint módosított szöveg.
216 A 79. § a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja szerint módosított szöveg.
217 A 80/A. §-t a 2005: LXXXIX. törvény 35. §-a iktatta be, e módosító törvény 41. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. január 1. napja után indított eljárásokra kell alkalmazni.
218 A 80/A. § c) pontját a 2011: CLXVI. törvény 84. § 29. pontja hatályon kívül helyezte.
219 A 81. § felvezető szövege a 2005: LXXXIX. törvény 36. §-ának (1) bekezdésével megállapított, a 2006: CIX. törvény 124. § (1) bekezdésének m) pontja és a 170. § (8) bekezdésének d) pontja, a 2007: CVI. törvény 58. § (1) bekezdésének j) pontja szerint módosított szöveg.
220 A 81. § a) pontja a 2005: LXXXIX. törvény 36. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 41. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. január 1. napja után indított eljárásokra kell alkalmazni.
221 A 81. § b) pontja a 2005: LXXXIX. törvény 36. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 41. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. január 1. napja után indított eljárásokra kell alkalmazni.
222 A 81. § m) pontja a 2005: LXXXIX. törvény 36. §-ának (2) bekezdésével megállapított, a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja szerint módosított szöveg.
223 A 81. § p) pontját a 2005: LXXXIX. törvény 36. §-ának (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: LXXVII. törvény 16. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
224 A 82. § (1) bekezdése a 2005: LXXXIX. törvény 37. §-ával megállapított, a 2012: LXI. törvény 21. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
225 A 82. § (3) bekezdése a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja szerint módosított szöveg.
226 A 83. § felvezető szövegrésze a 2005: LXXXIX. törvény 45. §-ának e) pontja szerint módosított szöveg.
227 A 83. § a) pontja a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja szerint módosított szöveg.
228 A 83. § b) pontja a 2005: LXXXIX. törvény 42. §-ának sz) pontja szerint módosított szöveg.
229 A 84. §-t a 2011: CLXVI. törvény 84. § 29. pontja hatályon kívül helyezte.
230 A 86. § (1) bekezdése a 2005: LXXXIX. törvény 38. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 41. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. január 1. napja után indított eljárásokra kell alkalmazni.
231 Lásd a 24/2005. (VIII. 19.) NKÖM rendeletet.
232 A 86. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 133. § c) pontja, a 2009: LVI. törvény 257. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
233 A 86. § (3) bekezdése a 2012: CXCI. törvény 27. §-ával megállapított, a 2013: LXXXVIII. törvény 47. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
234 A 86. § (4) bekezdését a 2005: LXXXIX. törvény 38. §-ának (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CXXXIII. törvény 90. § c) pontja szerint módosított szöveg.
235 A 87. §-t és az azt megelőző alcímet a 2013: CCXVII. törvény 28. § h) pontja hatályon kívül helyezte.
236 A 88. §-t a 2009: CVIII. törvény 21. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte.
237 A 91. § a 2005: LXXXIX. törvény 42. §-ának u) pontja szerint módosított szöveg.
238 A 92. §-t a 2005: LXXXIX. törvény 45. §-ának f) pontja hatályon kívül helyezte.
239 A 92/A. §-t a 2011: CXLIX. törvény 6. §-a iktatta be.
240 A 92/B.-t a 2013: CCXVII. törvény 23. §-a iktatta be.
241 A hatálybalépés időpontja 2013. december 14.
242 Lásd a 191/2001. (X. 18.) Korm. rendeletet, a 439/2013. (XI. 20.) Korm. rendeletet.
243 A 93. § (1) bekezdés b) pontja a 2012: CXCI. törvény 29. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
244 Lásd az 1/2007. (I. 9.) Korm. rendeletet, a 324/2010. (XII. 27.) Korm. rendeletet, a 266/2012. (IX. 18.) Korm. rendeletet, a 310/2012. (XI. 6.) Korm. rendeletet, a 345/2012. (XII. 6.) Korm. rendeletet, a 393/2012. (XII. 20.) Korm. rendeletet, a 439/2013. (XI. 20.) Korm. rendeletet.
245 A 93. § (1) bekezdésének c) pontját a 2005: LXXXIX. törvény 39. §-ának (1) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 41. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. január 1. napja után indított eljárásokra kell alkalmazni.
246 A 93. § (1) bekezdés d) pontját a 2010: XC. törvény 76. § (2) bekezdése iktatta be.
247 Lásd a 395/2012. (XII. 20.) Korm. rendeletet, a 439/2013. (XI. 20.) Korm. rendeletet.
248 A 93. § (1) bekezdés e) pontját a 2011: CXLIX. törvény 7. §-a iktatta be, szövege a 2013: CCXVII. törvény 27. § f) pontja szerint módosított szöveg.
249 Lásd a 302/2011. (XII. 23.) Korm. rendeletet.
250 A 93. § (1) bekezdés f) pontját a 2011: CXLIX. törvény 7. §-a iktatta be, szövege a 2011: CXCVI. törvény 28. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
251 Lásd a 302/2011. (XII. 23.) Korm. rendeletet.
252 A 93. § (1) bekezdés g) pontját a 2011: CXLIX. törvény 7. §-a iktatta be.
253 Lásd a 303/2011. (XII. 23.) Korm. rendeletet.
254 A 93. § (1) bekezdés h) pontját a 2012: XL. törvény 7. §-a iktatta be, szövege a 2012: CXCI. törvény 29. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
255 Lásd a 257/2012. (IX. 14.) Korm. rendeletet, a 345/2012. (XII. 6.) Korm. rendeletet, a 393/2012. (XII. 20.) Korm. rendeletet, a 141/2013. (V. 13.) Korm. rendeletet, a 155/2013. (V. 24.) Korm. rendeletet, a 276/2013. (VII. 16.) Korm. rendeletet, a 439/2013. (XI. 20.) Korm. rendeletet, az 546/2013. (XII. 30.) Korm. rendeletet, az 563/2013. (XII. 31.) Korm. rendeletet.
256 A 93. (1) bekezdés i) pontját a 2012: CXCI. törvény 29. § (2) bekezdése iktatta be.
257 Lásd a 393/2012. (XII. 20.) Korm. rendeletet, a 439/2013. (XI. 20.) Korm. rendeletet.
258 A 93. (1) bekezdés j) pontját a 2012: CXCI. törvény 29. § (2) bekezdése iktatta be.
259 Lásd a 393/2012. (XII. 20.) Korm. rendeletet.
260 A 93. (1) bekezdés k) pontját a 2012: CXCI. törvény 29. § (2) bekezdése iktatta be.
261 Lásd a 393/2012. (XII. 20.) Korm. rendeletet.
262 A 93. (1) bekezdés l) pontját a 2012: CXCI. törvény 29. § (2) bekezdése iktatta be.
263 Lásd a 393/2012. (XII. 20.) Korm. rendeletet.
264 A 93. (1) bekezdés m) pontját a 2012: CXCI. törvény 29. § (2) bekezdése iktatta be.
265 Lásd a 393/2012. (XII. 20.) Korm. rendeletet.
266 A 93. (1) bekezdés n) pontját a 2012: CXCI. törvény 29. § (2) bekezdése iktatta be.
267 Lásd a 439/2013. (XI. 20.) Korm. rendeletet.
268 A 93. (1) bekezdés o) pontját a 2012: CXCI. törvény 29. § (2) bekezdése iktatta be.
269 Lásd a 393/2012. (XII. 20.) Korm. rendeletet.
270 A 93. (1) bekezdés p) pontját a 2012: CXCI. törvény 29. § (2) bekezdése iktatta be.
271 Lásd a 393/2012. (XII. 20.) Korm. rendeletet.
272 A 93. (1) bekezdés q) pontját a 2012: CXCI. törvény 29. § (2) bekezdése iktatta be.
273 Lásd a 393/2012. (XII. 20.) Korm. rendeletet.
274 A 93. (1) bekezdés r) pontját a 2012: CXCI. törvény 29. § (2) bekezdése iktatta be.
275 Lásd a 393/2012. (XII. 20.) Korm. rendeletet.
276 A 93. (1) bekezdés s) pontját a 2012: CXCI. törvény 29. § (2) bekezdése iktatta be.
277 Lásd a 393/2012. (XII. 20.) Korm. rendeletet.
278 A 93. § (1) bekezdés t) pontját a 2013: CCXVII. törvény 24. §-a iktatta be.
279 A 66. § (2) bekezdését a 2010: XC. törvény 77. §-a hatályon kívül helyezte.
280 A 93. (2) bekezdés a) pontja a 2012: CXCI. törvény 29. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
281 Lásd a 3/2002. (II. 15.) NKÖM rendeletet, a 19/2010. (IV. 23.) OKM rendeletet, a 80/2012. (XII. 28.) BM rendeletet.
282 A 93. § (2) bekezdés b) pontját a 2012: CXCI. törvény 31. § k) pontja hatályon kívül helyezte.
283 Lásd a 3/2002. (II. 15.) NKÖM rendeletet, a 19/2010. (IV. 23.) OKM rendeletet, a 80/2012. (XII. 28.) BM rendeletet.
284 A 93. (2) bekezdés d) pontja a 2012: CXCI. törvény 29. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
285 Lásd a 18/2001. (X. 18.) NKÖM rendeletet, a 14/2010. (XI. 25.) NEFMI rendeletet, a 80/2012. (XII. 28.) BM rendeletet, a 43/2013. (VIII. 9.) BM rendeletet.
286 Lásd a 18/2001. (X. 18.) NKÖM rendeletet, a 14/2010. (XI. 25.) NEFMI rendeletet, a 80/2012. (XII. 28.) BM rendeletet.
287 A 93. § (2) bekezdésének g) pontja a 2005: LXXXIX. törvény 39. §-ának (2) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 41. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. január 1. napja után indított eljárásokra kell alkalmazni.
288 A 93. § (2) bekezdés i) pontját a 2010: XC. törvény 77. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: CLVII. törvény 67. § (1) bekezdése iktatta be. Ez utóbbi módosító törvény 78. §-a alapján a 2013. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
289 Lásd a 44/2013. (VIII. 9.) BM rendeletet, a 81/2013. (XII. 23.) BM rendeletet.
290 A 93. (2) bekezdés j) pontja a 2012: CXCI. törvény 29. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
291 Lásd a 17/2002. (VI. 21.) NKÖM rendeletet, a 19/2010. (IV. 23.) OKM rendeletet, a 14/2010. (XI. 25.) NEFMI rendeletet, a 45/2012. (XI. 30.) EMMI rendeletet, a 80/2012. (XII. 28.) BM rendeletet.
292 A 93. § (2) bekezdés k) pontját a 2012: CXCI. törvény 31. § k) pontja hatályon kívül helyezte.
293 A 93. § (2) bekezdés l) pontját a 2012: CXCI. törvény 31. § k) pontja hatályon kívül helyezte.
294 A 93. § (2) bekezdés m) pontját a 2012: CXCI. törvény 31. § k) pontja hatályon kívül helyezte.
295 A 93. § (2) bekezdésének n) pontját a 2005: LXXXIX. törvény 39. §-ának (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: LXXVII. törvény 16. § (1) bekezdése, újonnan a 2012: CLVII. törvény 67. § (2) bekezdése iktatta be. Ez utóbbi módosító törvény 78. §-a alapján a 2013. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
296 Lásd a 42/2013. (VIII. 9.) BM rendeletet.
297 A 93. § (2) bekezdés o) pontját a 2009: LVI. törvény 256. § (4) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2012: CXCI. törvény 31. § k) pontja.
298 A 93. § (2) bekezdés p) pontját a 2009: CVIII. törvény 20. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2012: CXCI. törvény 31. § k) pontja.
299 A 93. § (2) bekezdés q) pontját a 2012: CLVII. törvény 67. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: LXXXVIII. törvény 47. § (3) bekezdése.
300 A 93. § (3) bekezdését a 2008: LXXXII. törvény 14. § (2) bekezdése iktatta be.
301 A 93. § (4) bekezdését a 2012: CLVII. törvény 67. § (4) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 78. §-a alapján a 2013. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
302 A 93. újabb (4) bekezdését a 2012: CXCI. törvény 29. § (6) bekezdése iktatta be.
303 A 93. (5) bekezdését a 2012: CXCI. törvény 29. § (6) bekezdése iktatta be.
304 A 93. (6) bekezdését a 2012: CXCI. törvény 29. § (6) bekezdése iktatta be.
305 Lásd az 57/2013. (VIII. 7.) EMMI rendeletet.
306 A 93. § (6) bekezdés c) pontja a 2013: CCXVII. törvény 28. § i) pontja szerint módosított szöveg.
307 Lásd az 52/2013. (VII. 15.) EMMI rendeletet.
308 A 94. §-t megelőző alcímet a 2007: LXXXII. törvény 2. § 506. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: CCXVII. törvény 25. §-a iktatta be.
309 A 94. §-t a 2007: LXXXII. törvény 2. § 506. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: CCXVII. törvény 25. §-a iktatta be.
310 A 95–98. §-t a 2007: LXXXII. törvény 2. § 506. pontja hatályon kívül helyezte.
311 A 99. §-t a 2006: CIX. törvény 134. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
312 A 100. §-t és az azt megelőző alcímet a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 506. pontja hatályon kívül helyezte.
313 A melléklet megjelölését 1. mellékletre változtatta a 2011: CXCVI. törvény 28. § (4) bekezdése, hatályon kívül helyezte e módosító törvény 31. § e) pontja, újonnan a 2013: CCXVII. törvény 26. § (1) bekezdése iktatta be.
314 A 2. mellékletet a 2011: CXLIX. törvény 8. §-a iktatta be, szövege a 2013: CCXVII. törvény 26. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.