text:
E-Munkajog. Tartalom. A hónap témái. Tisztelt Előfizetőnk! május XIV. évfolyam 5. szám. 1 A hónap témái. 6 Olvasói kérdések - PDF
E-Munkajog. Tartalom. A hónap témái. Tisztelt Előfizetőnk! május XIV. évfolyam 5. szám. 1 A hónap témái. 6 Olvasói kérdések
Download "E-Munkajog. Tartalom. A hónap témái. Tisztelt Előfizetőnk! 2013. május XIV. évfolyam 5. szám. 1 A hónap témái. 6 Olvasói kérdések"
1 E-Munkajog Szakmai folyóirat május XIV. évfolyam 5. szám In-house szeminárium! Szeretne közvetlenül munkahelyén tájékozódni a legújabb jogszabályváltozásokról a munkajog elismert szakértőitől? Jelentkezzen az címen, a témakör vagy akár az előadó megnevezésével, és kérjen ajánlatot kihelyezett előadás megtartására! A hónap témái 1) Kik számíthatnak munkaügyi ellenőrzésre? A Nemzeti Munkaügyi Hivatal Munkavédelmi és Munkaügyi Igazgatósága közzétette évi Országos Ellenőrzési Tervét a fővárosi/megyei kormányhivatalok munkavédelmi és munkaügyi szakigazgatási szervei tervezett ellenőrzésének végrehajtásához (olvasható: A dokumentumban rögzítettek a fővárosi/megyei kormányhivatalok munkavédelmi és munkaügyi szakigazgatási szerveinek tervezett ellenőrzéseire vonatkoznak. Tartalom Szerző: Dr. Gáspárné Dr. Szokol Márta A kézirat lezárása: április A hónap témái Kik számíthatnak munkaügyi ellenőrzésre? A munkáltató kártérítési felelőssége 6 Olvasói kérdések Díjazás munkaszüneti napra Beteg gyermek utáni szabadság Műszakpótlék Megbízási szerződés vagy munkaszerződés? Munkabaleset Az ellenőrzési terv célja, hogy egységes követelményrendszer alapján, kiszámítható, tárgyszerű alapot adjon az ellenőrzéshez. Stratégiai cél: annak elősegítése, hogy a munkavállalók alapvető jogai érvényesüljenek, rendelkezzenek rendezett jogviszonnyal, csökkenjen a jogkövető vállalkozások versenyhátránya, és ez segítse a munkahelyek megtartását, illetve az új, legális (adózó) munkahelyek létesítését, továbbá az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkakörülmények valósuljanak meg. Munkajog című szaklapunkban közzétett jogi szakcikkek és az egyes esetekre, kérdésekre adott válaszok Olvasóink munkajogi tájékoztatásában kívánnak segíteni. A kérdésekre adott válaszok a szerzőnk rendelkezésre álló információk alapján kialakított egyéni szakmai véleményét tükrözik. A teljes tényállás ismeretében személyesen nyújtandó jogi tanácsadás eltérő szakmai véleményhez vezethet, ezért az értelmezésbeli különbözőségekért Kiadónk felelősséget nem vállal. Tisztelt Előfizetőnk! Megújult honlapunkon (www.forum-szaklapok.hu) letöltheti online segédleteinket az alábbi hozzáféréssel: Felhasználónév: munkajog2 Jelszó: db887 Munkajoggal kapcsolatos kérdését az alábbi címre várjuk: 1 E-Munkajog május, XIV. évfolyam 5. szám2 Az ellenőrzés tárgya és ütemezése március április; szolgáltatást támogató tevékenységet ellátók ellenőrzése, június július; akcióellenőrzések, melyek célja a munkavállalók jogviszonyának rendezettsége érdekében a foglalkoztatásra irányuló szabályok érvényre juttatása, október november: a munkaidő és a pihenőidő szabályainak ellenőrzése, különösen a kereskedelmi szektorban. A hatósági ellenőrzés eszközei: helyszíni ellenőrzés, adatbázis-lekérés, adatszolgáltatás, iratbekérés. Az ellenőrzések előzetes bejelentéshez nem kötöttek, hivatalból indulnak. A hatósági ellenőrzés típusai Célvizsgálat, olyan ellenőrzés, ami konkrét ellenőrzési célra irányul (például a foglalkoztatás jogszerűségének vizsgálata), s nem öleli fel a munkaügyi ellenőrzésről szóló évi LXXV. törvényben (Met.) felsorolt összes ellenőrzési tárgykört. Akcióellenőrzés: szintén olyan ellenőrzés, amely konkrét célra irányul, és nem öleli fel a Met.-ben felsorolt összes tárgykört, például vásárok, piac, tömegrendezvény ellenőrzése stb. Komplex ellenőrzés: olyan ellenőrzés, mely az előzőektől eltérően felöleli a Met. 3. (1) bekezdésében felsorolt valamennyi tárgykört, illetőleg a foglakoztatási sajátosságok többségét. Minden esetben része a foglalkoztatási szabályok, a munkaés pihenőidő nyilvántartás szabályainak, az ezzel összefüggő munkabérre vonatkozó szabályoknak az ellenőrzése. Közérdekű bejelentés, panasz vizsgálata: a felügyelőség hatáskörébe tartozó valamennyi kérdésre ki kell terjednie. Az eljárási szabályokat az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról, törvényi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről, valamint egyes törvényi rendelkezések megállapításáról szóló évi XXIX. törvény ai tartalmazzák. Utóellenőrzés: a jogerős döntésben foglaltak végrehajtásának vizsgálata, különös tekintettel a munkavállalók életét, testi épségét közvetlenül vagy súlyosan veszélyeztető körülmények, illetve a bejelentés nélküli foglalkoztatás feltárása esetén. 2) A munkáltató kártérítési felelőssége Objektív felelősség Főszabályként az Mt ának (1) bekezdése értelmében: Mt (1) A munkáltató köteles megtéríteni a munkavállalónak a munkaviszonnyal összefüggésben okozott kárt. A munkáltató felelőssége szempontjából változatlanul nincs annak jelentősége, hogy a munkavállaló károsodása a munkáltatónak felróható-e. Ezen szigorú objektív (vétkességtől független) felelősség alól, a törvény csak a munkavállalónak a munkahelyre bevitt dolgaiban, tárgyaiban bekövetkezett károk tekintetében enged kivételt. A kártérítési felelősség feltétele A munkaviszony fennállása Az Mt. kártérítési felelősségére vonatkozó rendelkezései csak akkor alkalmazhatóak, ha a felek között munkaviszony áll vagy állt fenn. Megbízási, avagy vállalkozási szerződés alapján fennálló jogviszony esetén a Polgári Törvénykönyv kártérítésre vonatkozó előírásai az irányadóak. Összefüggés a munkaviszony és a kár között A munkáltató kártérítési felelőssége minden olyan kárért fennáll, amely a munkavállalót a munkavégzése alatt, illetőleg a munkavégzéséből következően, a munkavégzést előkészítő és befejező munkálatok során, a munkaviszonyból folyó tevékenységgel összefüggésben, például átöltözés, étkezés, május, XIV. évfolyam 5. szám E-Munkajog3 a munkáltató által üzemeltetett járművel történő szállítása közben éri. A munkavállaló kártérítési igénye nemcsak a személyes dolgaiban bekövetkezett kárért állhat fenn, hanem keletkezhet a munkaviszonyával összefüggésben az életét, testi épségét, egészségét, baleset, foglalkozási megbetegedés vagy egyéb megbetegedés következtében ért károsodásból is. Nem tekinthető a munkaviszonnyal összefüggésben végzett tevékenységnek az ún. fusizás, azaz az engedély nélküli munkavégzés. A munkavállaló bizonyítási kötelezettsége Igénye érvényesítése során a munkavállalónak legalább valószínűsítenie kell, hogy kára a munkaviszonyával összefüggésben keletkezett. Mentesülés a felelősség alól Ellenőrzési kör Mt (1) A munkáltató köteles megtéríteni a munkavállalónak a munkaviszonnyal összefüggésben okozott kárt. (2) Mentesül a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy a) a kárt az ellenőrzési körén kívül eső olyan körülmény okozta, amellyel nem kellett számolnia és nem volt elvárható, hogy a károkozó körülmény bekövetkezését elkerülje vagy a kárt elhárítsa, A törvényi előírás értelmében a munkáltató az ellenőrzési körébe eső kár megtérítése alól nem mentesülhet. Az ellenőrzési körén kívül eső kárt csak az alábbi két együttes feltétel megléte esetén nem kell megtéríteni; ha azzal nem kellett számolnia, és nem is volt elvárható, hogy bekövetkezését elkerülje vagy elhárítsa. A ellenőrzési kör a munkáltató felelősség alóli mentesülésével van összefüggésben. Az új kimentési okkal kapcsolatos helyes jogalkalmazás kialakításához majd a bírói ítélkezés fog segítséget nyújtani. Addig is megítélésem szerint a Legfelsőbb Bíróság Munkaügyi Kollégiumának MK. 29. számú állásfoglalásnak a működési körön kívül eső ok értelmezése az ellenőrzési körön kívül eső körülmény esetében is iránymutatónak tekintendő. A Legfelsőbb Bíróság Munkaügyi Kollégiumának MK 29. számú állásfoglalása értelmében: A kárt előidéző ok akkor minősül a munkáltató működési körén kívül esőnek, ha az független a munkáltató tevékenységétől, tehát ha az előidéző ok és a munkáltató tevékenysége között nincs okozati összefüggés. Azt, hogy a kárt előidéző ok az adott esetben a munkáltató működési körén kívül esik-e, a munkáltató vonatkozásában és objektív ismérvek alapján kell vizsgálni. Ha a károsodást a munkáltató ellenőrzési körébe eső ok idézte elő, vagyis a károsodást előidéző ok és a munkáltató ellenőrzési köre között az okozati összefüggés megállapítható, akkor a munkáltató attól függetlenül kártérítési felelősséggel tartozik, hogy ez az ok elhárítható, avagy elháríthatatlan volt-e. Ez esetben fizetési kötelezettsége alól a munkáltató nem mentesülhet. Ha a károsodást a munkáltató ellenőrzési körén kívül eső ok idézte elő, azaz nem állapítható meg okozati összefüggés a károsodást előidéző ok és a munkáltató ellenőrzési köre között, akkor a munkáltató felelősségének fennállása attól függ, hogy ezzel az okkal számolnia kellett-e, és elhárítása vagy bekövetkeztének elkerülése elvárható volt-e. Ha elháríthatta volna, akkor a felelőssége fennáll az okozott kárért. Egy klasszikus példával élve: a villámcsapás, mint természeti erő a munkáltató ellenőrzési körén kívül esik ugyan, de ennek ellenére a munkáltató kártérítési felelőssége a villámcsapás következtében munkavállalót ért kárért fennáll, mivel a károsodás villámhárító felszerelésével megelőzhető lett volna, azaz elvárható volt, hogy a villámcsapás bekövetkeztét elkerülje. 3 E-Munkajog május, XIV. évfolyam 5. szám4 Az ellenőrzés körébe esnek különösen azok a körülmények, amelyek: a munkáltató által feladatai során kifejtett tevékenységgel összefüggő magatartásból, a használt anyag, felszerelés, berendezés és energia tulajdonságából, állapotából, mozgatásából és működéséből erednek. A károsodást előidéző okkal való számolás és elvárható elháríthatósága, elkerülhetősége A munkáltató felelősség alóli mentesülése szempontjából annak van jelentősége, hogy a károsodást előidéző ok és a munkáltató ellenőrzési köre közötti okozati összefüggés megállapítható-e. Az okozati összefüggés hiánya esetén azt kell vizsgálni, hogy a munkáltatónak a károsodást előidéző körülménynyel számolnia kellett-e, és elvárható volt-e a károsodás bekövetkeztésnek elhárítása vagy elkerülése. A Legfelsőbb Bíróság Munkaügyi Kollégiumának 29. számú állásfoglalása elháríthatatlannak tekinti az olyan behatást, amelyet a technika, a műszaki lehetőségek adott szintje mellett, a rendelkezésre álló idő alatt nem lehet megakadályozni. Megállapította a Legfelsőbb Bíróság annak a munkáltatónak a kárfelelősségét is, akinek dolgozója a munkáltató telephelyének lépcsőjén menve a világítás meghibásodását észlelve, arra figyelve elesett, és combnyaktörést szenvedett. 1 Mentesülés a munkavállaló magatartása miatt Az előzőekben ismertetett kimentési ok munkáltató által történt bizonyítása mellett az Mt ának (2) bekezdésének b) pontja értelmében még egy esetben mentesülhet az objektív kártérítési felelősség alól a munkáltató, mégpedig ha bizonyítja, hogy a kárt kizárólag a károsult elháríthatatlan magatartása idézte elő. A munkáltató kártérítési felelősség alóli mentesülését állapította meg a bíróság abban a halálos kimenetelű balesetben, melynek egyedüli és bizonyított oka a robbantást végző néhai munkavállaló óvó rendsza- 1 BH Ha a munkavállaló a munkahelyén lépcsőn közlekedve a világítás meghibásodása következtében a lépcsőről leesik, a balesete következményeiért a munkáltató kizáró ok hiányában felelős [1992. évi XXII. törvény 174. (1) és (2) bekezdés; MK 29. számú állásfoglalás b) pont]. bályokat durván sértő, szabálytalan eljárása volt. A perben bizonyítást nyert, hogy a robbantásnak a balesethez vezető módját az ellenőrzésre hivatott vezetők az előírásoknak megfelelően tiltották, a szabálytalan robbantásokról nem tudtak, és azt nem is tűrték el. 2 A következetes bírói gyakorlat értelmében nem mentesülhet azonban a felelősség alól a munkáltató abban az esetben, ha következmények nélkül eltűri a munkavállalók előírás-ellenes munkavégzését, vagy nem tesz eleget az egészséges és biztonságos munkavégzés biztosítására előírt kötelezettségének. Például: nem gondoskodik megfelelő szakképzettségű felelős vezetőről a munka irányítására és felügyeletére, vagy a munkagép elhasználódott alkatrészeit nem cseréli ki, nem biztosít megfelelő védőeszközt a munkavégzéshez, eltűri, hogy munkavállalói a biztonsági előírásokat megszegve végezzék munkájukat, nem részesíti munkavédelmi oktatásba őket, és sorolhatnánk tovább. Ilyenkor, még ha a baleset kizárólag a munkavállaló magatartása miatt is következik be (például mozgó gépbe nyúl bele, ami miatt kezén csonkolásos balesetet szenved), a munkáltató nem mentesülhet a felelősség alól, hiszen a károsult balesetet okozó magatartása a munkáltató részéről a megfelelő védő és óvó rendszabályok betartásával, illetőleg betartatásával elhárítható lett volna. 3 Minden esetben körültekintően kell vizsgálni, hogy a károsodást a munkavállaló kizárólagos elháríthatatlan magatartása okozta-e. Egy esetleges rosszullét sem biztos, hogy kizárólag a munkavállaló egészségi állapotával van összefüggésben, annak oka lehet a munka jellege, a munkahely adottsága is. A kártérítés mértéke 167. (1) A munkáltató a munkavállaló teljes kárát köteles megtéríteni. Nem kell megtéríteni azt a kárt, amellyel kapcsolatban bizonyítja, hogy bekövet- 2 BH A munkáltató halálos kimenetelű munkahelyi baleset esetén mentesül a kártérítési felelősség alól, ha a baleset kizárólag a károsult elháríthatatlan magatartása miatt következett be [1992. évi XXII. tv. (Mt.) 174. (2) bek.]. 3 BH A munkáltató a munkavállaló üzemi balesete esetén a törvényen alapuló felelőssége alól akkor mentesül, ha a kárt a működési körén kívül eső elháríthatatlan ok vagy kizárólag a károsult dolgozó elháríthatatlan magatartása okozta. Utóbbi esetben a felelősség alóli mentesülés alapjául a munkavállaló olyan magatartása szolgálhat, amely a károsodásnak kizárólagos és egyúttal elháríthatatlan oka volt [1967. évi II. tv. 62. (1) és (2) bek. (régi Mt.)] május, XIV. évfolyam 5. szám E-Munkajog5 kezése a károkozás idején nem volt előre látható. (2) Nem kell megtéríteni a kárnak azt a részét, amelyet a munkavállaló vétkes magatartása okozott, vagy amely abból származott, hogy a munkavállaló kárenyhítési kötelezettségének nem tett eleget. (3) A bíróság a munkáltatót rendkívüli méltánylást érdemlő körülmények alapján a kártérítés alól részben mentesítheti. Ennek során különösen a felek vagyoni helyzetét, a jogsértés súlyát, a kártérítés teljesítésének következményeit értékeli. Előreláthatóság hiánya A munkáltató főszabályként a teljes kárt köteles megtéríteni. Az előreláthatóság hiánya új előírásként azonban részbeni mentesüléséhez vezethet. Nem kell megtérítenie azt a kárt, amelyet bizonyíthatóan előre nem láthatott. A jogalkalmazáshoz iránymutatást majd az ítélkezési gyakorlat fog adni. Munkavállaló közrehatása Ha a károkozásban mind a munkáltató, mind a munkavállaló vétkes magatartásával közrehatott, akkor a kárviselés arányát nem a munkáltató, hanem a munkavállaló közrehatása dönti el. Ennek oka, hogy a munkáltató felelőssége objektív, azaz attól függetlenül fennáll, hogy a munkavállalót ért károsodásban vétkes volt-e, vagy sem. Ha a munkáltató a mentesüléshez szükséges feltételeket bizonyítani nem tudja, úgy a kárnak csak azon része alól mentesül, melyet a munkavállaló vétkes magatartásával idézett elő. Nem annak van jelentősége, hogy a munkáltató és a munkavállaló vétkes közrehatása egymáshoz viszonyítva milyen arányú, hanem annak, hogy a munkavállalói közrehatás milyen mérvű volt, hiszen a munkáltatót felróható károkozó magatartás tanúsítása hiányában is terheli a kártérítési felelősség. A kárviselés arányának meghatározásánál az eset összes körülményeit figyelembe kell venni, s ha a munkáltató maga is vétkes volt, ezen magatartása kihat a kárviselés arányára, és lényegesen csökkenti a munkavállaló magatartásának súlyát. A kármegosztás során a munkáltatónak objektív felelősségéből adódóan nagyobb hányadot kell viselnie. 4 4 MK 31. szám A munkavállaló egészségének a munkaviszonyával összefüggésben történő olyan megsértése esetén, amelynek bekövetkezésében vétkes Méltányosság A bíróság rendkívüli méltánylást érdemlő körülmények alapján a munkáltatót a kártérítés alól részben mentesítheti. Döntésének meghozatalakor különösen a felek vagyoni helyzetét, a jogsértés súlyát és a kártérítés teljesítésének következményeit értékeli. A mérlegelésre okot adó károkozásért felelős munkáltató saját egzisztenciális helyzetének figyelembevétele a kártérítés mérséklésében kifejezetten a munkáltatóknak kedvez. Emiatt hasznos lehet, ha a munkavállaló munkaszerződésének aláírása előtt a munkáltató gazdasági helyzetéről is tájékozódik. A munkavállaló munkahelyre bevitt dolgaiban bekövetkezett kár megtérítése Az Mt a értelmében a munkáltatót a munkavállaló munkahelyre bevitt tárgyaiban, dolgaiban bekövetkezett károkért főszabályként szintén objektív, azaz vétkesség nélküli felelősség terheli. A munkáltatót nem terheli az objektív felelősség akkor, ha előírja a munkahelyre bevitt dolgok megőrzőben történő elhelyezését, illetve a bevitel bejelentését, továbbá a munkába járáshoz, a munkavégzéshez nem szükséges dolgok bevitelét megtiltja, korlátozza vagy feltételhez köti. Ha a munkavállaló az előírt szabályokat megszegi, akkor a munkáltató csak szándékos károkozása esetén köteles a bekövetkezett kárt megtéríteni. A munkáltató kulturális, sport- és egyéb rendezvényein a munkavállaló dolgaiban bekövetkezett kárért a munkáltató felelőssége csak akkor áll fenn, ha a kár a munkavállaló munkaviszonyával öszszefüggésben keletkezett. Például, ha a kabátot a ruhatár helyett a munkáltató portása által kiadott kulccsal kinyitott irodában helyezik el, majd azt magatartása is közrehatott [Mt ának (3) bekezdése], a munkáltatónak az Mt ának (1) bekezdésén alapuló felelősségének mérve nem aszerint alakul, hogy a munkáltatót is terheli-e vétkesség, s ez milyen arányban áll a munkavállaló vétkességével. A kárviselés arányát az dönti el, hogy a munkavállaló vétkes közrehatása milyen mérvű volt. A munkavállaló vétkessége súlyának és ehhez képest a kárviselés arányának meghatározásánál azonban jelentősége van annak, hogy a munkáltató a kár bekövetkezésében maga is vétkes magatartással hatott közre. 5 E-Munkajog május, XIV. évfolyam 5. szám6 onnan ellopják. Ha a kabátot a ruhatárból lopják el, akkor már nem az Mt.-nek a munkáltató kártérítési felelősségére irányadó előírásai szerint tartozik az okozott kárt megtéríteni, hanem a Polgári Törvénykönyv vonatkozó felelősségi szabályai szerint. Ugyanígy, ha a munkavállaló okoz kárt a munkáltatónak ilyen rendezvényen, csak akkor tartozik az Mt. szerinti kártérítési felelősséggel, ha azon a munkáltató utasítása alapján tartózkodott, például az érkező vendégek útbaigazítása volt a feladata, akik úgy felbosszantották, hogy mérgében a lengőajtóba rúgott, ami a tokjából kiszakadt. Ha egy ilyen rúgást vendégként produkál, akkor nem a munkajog, hanem a Polgári Törvénykönyvnek a szerződésen kívül okozott kárért való felelősségre irányadó szabályai alapján tartozik az okozott kárt megtéríteni. 5 A Legfelsőbb Bíróság számú eseti döntésében kártérítés megfizetésére kötelezte a munkáltatót, a munkavállaló kerékpárjának a munkáltató területén lévő parkolóból történt eltűnése miatt. Döntésének indokolása értelmében az irányadó bírói gyakorlat és az általános élettapasztalat szerint a kerékpár a munkába járáshoz szükséges dolognak minősül. A munkáltató az objektív felelősség alól csak akkor mentesülhetett volna, ha kifejezett utasítása vagy a kollektív szerződés rendelkezése ellenére a munkavállaló a kerékpár bevitelének bejelentési vagy megőrzőben való elhelyezési kötelezettségének nem tett volna eleget. Ilyen előírás hiányában az okozott kárért objektív felelősséggel tartozik, s mivel nem tudta bizonyítani, hogy a kárt a működési körén kívül eső elháríthatatlan ok vagy kizárólag a károsult elháríthatatlan magatartása okozta, ezért a kár megtérítésére kötelezte. 6 5 MK 22. szám A munkáltató munkavállalóinak vagy egy részüknek kulturális, sport- vagy egyéb rendezvényére a munkavállaló által bevitt akár a saját, akár a munkáltató tulajdonában álló dologban bekövetkezett kár esetén a kártérítési felelősségre irányadó jogszabály meghatározása attól függ, hogy a károkozás a munkaviszonnyal kapcsolatos-e. 6 BH A munkáltató tárgyi felelősséggel tartozik a munkavállalónak a munkahelyre bevitt dolgaiban bekövetkezett kárért. E felelősség alól csak abban az esetben mentesül, ha bizonyítja, hogy a munkavállaló megszegte a dolog elhelyezésére (őrzésére) vagy a bevitel bejelentésére vonatkozó szabályt [1992. évi XXII. törvény 176. (1) bek., 174. (2) bek.]. Olvasói kérdések 1) Díjazás munkaszüneti napra Kérdés Ha jól értem, az új Mt. szerint munkaszüneti napra nem távolléti díjat kell fizetni. Kérdésem: kinek jár munkaszüneti napra díjazás, és milyen mértékben? A havidíjas munkavállaló részére jár-e a munkaszüneti napi munkavégzésért távolléti díj? Válasz A munkaszüneti napra attól függetlenül, hogy a munkavállaló munkát végez-e, vagy sem, ha a munkaszüneti nap az általános munkarend szerint munkanapra esik, akkor kizárólag az órabérben vagy a teljesítménybérben foglalkoztatottat illeti meg távolléti díj. Az Mt (3) bek. d) pontja értelmében az alábbi két feltételnek együttesen kell fennállnia: a munkabér óra- vagy teljesítménybérezés alapján kerül megállapításra, és a munkaszüneti nap az általános munkarend szerint munkanapra esik, ami miatt csökken a teljesítendő munkaidő. A havidíjas dolgozót tehát, ha a munkaszüneti nap az általános munkarend szerint hétköznapra esik, és a rendes munkaidő-beosztása szerint nem végez munkát, akkor csak a havi munkabére illeti meg, távolléti díj azonban nem. A munkaideje ugyan csökken, de mivel nem óra- vagy teljesítménybérezés alapján kapja munkabérét a távolléti díjra való jogosultság Mt (3) d) egyik feltétele hiányzik, ezért távolléti díjra sem jogosult, a havi munkabére azonban a csökkenő munkaideje ellenére teljes egészében megilleti. A havi munkabére nem változik, az teljes egészében megilleti függetlenül attól, hogy az adott hónapban a munkanapok száma 20, 21, 22 vagy 23 nap. Bérpótlék munkaszüneti napi munkavégzésért Ha a munkavállaló a munkaszüneti napon mun május, XIV. évfolyam 5. szám E-Munkajog7 kát végez függetlenül attól, hogy havidíjas, vagy óra- vagy teljesítménybéres, bérpótlék illeti meg. Munkaszüneti napon rendes munkaidőben: a rendeltetése folytán e napon is működő munkáltatónál vagy munkakörben, 7 az idényjellegű, a megszakítás nélküli, valamint társadalmi közszükségletet kielégítő, vagy külföldre történő szolgáltatás nyújtásához a szolgáltatás jellegéből eredően e napon szükséges munkavégzés esetén, külföldön történő munkavégzés során foglalkoztatott munkavállaló osztható be (Mt ). A munkavállalót munkaidő-beosztása szerinti munkaszüneti napi munkavégzésért 100%-os bérpótlék illeti meg. Ugyanígy 100%-os bérpótlék jár a húsvét- vagy a pünkösdvasárnap, vagy a vasárnapra eső munkaszüneti napon rendes munkaidő-beosztás szerinti munkavégzés esetén is. Havidíjas dolgozó részére a havi díjon felül a munkaszüneti napi munkavégzésért 100%-os bérpótlékot kell fizetni. Munkaszüneti napra elrendelt rendkívüli munkaidőben történő munkavégzésért a munkavállalót munkabérén felül 100%-os pótlék illeti meg, amely nem váltható meg szabadidővel vagy pihenőidővel (Mt (2) bek (4) bek.). A havidíjas dolgozót a havi munkabéren felül a munkaszüneti napon rendkívüli munkaidőben végzett munkáért munkabér plusz 100%-os bérpótlék illeti meg. 2) Beteg gyermek utáni szabadság Kérdés Az egyik munkavállalónk gyermeke asztma miatt tartósan beteg. Kérdésem, hogy jár-e az ő esetében a (3) A munkáltató vagy a munkakör akkor minősül a munkaszüneti napon is rendeltetése folytán működőnek, ha a) a tevékenység igénybevételére a munkaszüneti naphoz közvetlenül kapcsolódó, helyben kialakult vagy általánosan elfogadott társadalmi szokásból eredő igény alapján, vagy b) baleset, elemi csapás, súlyos kár, továbbá az egészséget vagy a környezetet fenyegető veszély megelőzése vagy elhárítása, továbbá a vagyonvédelem érdekében kerül sor. 2 nap gyermekek utáni szabadságon felüli egyéb pótszabadság? Nem találtam ilyen címen pótszabadságot a Munka Törvénykönyvében. Válasz Az Mt a alapján a munkavállalót a 16 éven aluli saját háztartásban nevelt egy gyermeke után kettő, két gyermeke után négy, kettőnél több gyermeke után összesen hét munkanap pótszabadság illeti meg. A fogyatékos gyermek után gyermekenként további 2 munkanap pótszabadság jár. Az Mt (1) bekezdés c) pontja értelmében fogyatékos gyermek: az a gyermek, akire tekintettel a családok támogatásáról szóló törvény szerinti magasabb összegű családi pótlék került megállapításra. A családok támogatásáról szóló évi LXXXIV. törvény (Cst.) 11. (1) bekezdés g) pontja alapján a fogyatékos gyermek 8 utáni családi pótlék havi összege Ft, egyedülálló esetén Ft. 3) Műszakpótlék Kérdés Kérdésem az Mt (2) bekezdésével kapcsolatos. Műszakpótlékra az jogosult, akinek a beosztás szerinti napi munkaidő kezdetének időpontja rendszeresen változik. Rendszeresnek kell tekinteni, ha havonta a beosztás szerinti napi munkaidő kezdetének időpontja a munkanapok legalább egyharmada esetében eltér, valamint a legkorábbi és a legkésőbbi kezdési időpont között legalább 4 óra eltérés van. Ezt hogy kell értelmezni? 8 Cst. 4. E törvény alkalmazásában f) tartósan beteg, illetve súlyosan fogyatékos személy: fa) az a tizennyolc évesnél fiatalabb gyermek, aki a külön jogszabályban meghatározott betegsége, illetve fogyatékossága miatt állandó vagy fokozott felügyeletre, gondozásra szorul, fb) az a tizennyolc évesnél idősebb személy, aki a tizennyolcadik életévének a betöltése előtt munkaképességét legalább 67%-ban elvesztette, legalább 50%-os mértékű egészségkárosodást szenvedett, vagy akinek egészségi állapota a rehabilitációs hatóság minősítése alapján a tizennyolcadik életévének a betöltése előtt sem haladja meg az 50%-os mértéket, és ez az állapot legalább egy éve tart, vagy előreláthatólag legalább egy évig fennáll; 7 E-Munkajog május, XIV. évfolyam 5. szám8 A havi beosztás egyharmadában kell lenni olyan beosztásnak, amikor a legkorábbi és a legkésőbbi időpont között legalább 4 óra eltérés van? Vagy havi beosztás egyharmadában eltér ugyan a beosztás, de azon belül lényegtelen, hogy hány olyan nap van amikor a legkorábbi és a legkésőbbi időpont között legalább 4 óra eltérés van? Konkrét példa: Havi munkanapok száma 21 nap. Beosztás szerint a munkavállaló 10 nap 18 órakor kezd 9 nap 17 órakor kezd 1 nap 16 órakor kezd 1 nap 13 órakor kezd Jogosult-e a dolgozó műszakpótlékra? Válasz Az Mt. pontosan az alábbiak szerint rendelkezik: 141. (1) A munkavállalónak, ha a beosztás szerinti napi munkaidő kezdetének időpontja rendszeresen változik, a tizennyolc és hat óra közötti időtartam alatt történő munkavégzés esetén harminc százalék bérpótlék (műszakpótlék) jár. (2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a változást rendszeresnek kell tekinteni, ha havonta a beosztás szerinti napi munkaidő kezdetének időpontja a munkanapok legalább egyharmada esetében eltér, valamint a legkorábbi és a legkésőbbi kezdési időpont között legalább négy óra eltérés van. A törvényi előírás értelmében csak akkor jogosult műszakpótlékra a munkavállaló, ha egy hónapon belül az alábbi két feltétel mindegyike teljesül: a beosztás szerinti napi munkaidő kezdő időpontja a munkanapok legalább egyharmada esetében eltér, valamint a legkorábbi és a legkésőbbi kezdési időpont között legalább négy óra eltérés van. A műszakpótlék mértéke és 6.00 óra között 30% (Mt ) Éjszakai bérpótlék A műszakpótlék nem azonos az éjszakai bérpótlékkal! Éjszakai bérpótlék csak azt a munkavállalót illeti meg, aki műszakpótlékra nem jogosult. Műszakpótlékra való jogosultság hiányában a munkavállalót a 22 és 6 óra közötti munkavégzés esetén (éjszakai munkavégzés), feltéve hogy a munkavégzés az egy órát meghaladja, 15%-os bérpótlék illeti meg (Mt ). Ha a munkavállalók beosztás szerinti napi munkaidejének kezdő időpontja rendszeresen nem változik, akkor 15%-os éjszakai bérpótlékra jogosultak óra közötti munkavégzés után. A törvényi előírások értelmében a kérdésben szereplő munkavállalót a és 6.00 óra közötti időtartamra, ha munkavégzése az egy órát meghaladja, 15%-os éjszakai bérpótlék illeti meg. 4) Megbízási szerződés vagy munkaszerződés? Kérdés Nyugdíjas kollégánk segítségére van szükségünk egy új kolléga betanításához! Hetente 1 alkalommal jönne 8 órában! Ebben az esetben megbízási szerződést kössünk vele, vagy létezik heti 8 órás részmunkaidő? Majd ha létrejön egy munka- vagy megbízási szerződés, azt követően a szabadságszámítás hogy történik? Heti 8 órás munkaviszonynál milyen egyéb juttatás adható a munkavállalónak (cafetéria, útiköltség stb.)? Válasz A törvény nem tiltja, hogy akár heti 8 órás munkavégzésre munkaviszonyt létesítsenek. Annak eldöntésénél, hogy a betanítási feladatok ellátásra megbízási jogviszonyt vagy munkaviszonyt létesítsenek, meg kell vizsgálni a munkavégzés jellemzőit. A megbízási jogviszony A megbízási szerződést kötő felek között nem munkaviszony, hanem polgári jogviszony jön létre, melyre a Polgári Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény (Ptk.) előírásai az irányadók. A Ptk a értelmében május, XIV. évfolyam 5. szám E-Munkajog9 474. (1) Megbízási szerződés alapján a megbízott köteles a rábízott ügyet ellátni. A megbízási szerződés alapján a megbízott más személy, a megbízó érdekében valamilyen tevékenység kifejtésére vállal kötelezettséget. Annak nincs akadálya, hogy a felek a megbízási díjon felül a megbízottat megillető jutalékban is megállapodjanak. A jogviszony mindaddig polgári jogi jellegű, amíg a munkavégzés rendszertelenül jelentkezik, de behatárolható időtartamra szól, eseti jellegű, vagy egy konkrét feladat ellátására kötötték. Munkaviszony A munkaszerződést kötő felek között munkaviszony jön létre, melyre a Munka Törvénykönyvéről szóló évi I. törvény előírásai az irányadók. Mt. 42. (1) A munkaviszony munkaszerződéssel jön létre. (2) A munkaszerződés alapján a) a munkavállaló köteles a munkáltató irányítása szerint munkát végezni, b) a munkáltató köteles a munkavállalót foglalkoztatni és munkabért fizetni. A munkaszerződést írásba kell foglalni, és kötelező tartalmi elemei a munkabérben és a munkakörben történő megállapodás. A munkaszerződés teljesítése során a feleket terhelő kötelezettségeket az Mt ai tartalmazzák. Munkaviszony esetében az ellátandó feladat közvetlenül és konkrétan a munkakör által meghatározott. Az ellátandó feladat folyamatosan ismétlődően jelentkezik. Jellemzője a rendszeresség. Nem egy feladat, hanem feladatok összességének ellátására szerződnek a felek. Ez a tevékenységösszesség a munkakör által meghatározott. A munkakör azoknak a feladatoknak az összessége, melyeknek ellátására a munkáltató utasíthatja a munkavállalóját. A megbízott ezzel szemben általában egy-egy konkrét munka elvégzésére vállal kötelezettséget. A megbízási szerződéstől a felek csak közös megegyezéssel térhetnek el, munkaviszony esetén maga az Mt. biztosít a munkáltatónak lehetőséget az eltérésre (lásd kiküldetés, kirendelés). Megbízási jogviszony A megbízási szerződés jellemzői: a szerződés szóban és írásban is köthető, de ha a megbízás teljesítéséhez szerződéskötésre is szükség van, akkor az ezen szerződésre előírt alaki előírások szerint kell a megbízási szerződést is megkötni; a megbízott a megbízó utasításai és érdekeinek megfelelően köteles eljárni, a megbízott személyesen köteles eljárni, más személy közreműködését csak a megbízó engedélye esetén jogosult igénybe venni, akiért úgy felel, mintha a rábízott ügyet maga látta volna el; ezen túlmenően csak a megbízó károsodástól való megóvása érdekében jogosult hozzájárulás nélkül más személyt igénybe venni. Munkaviszony A munkaviszony fő jellemzője, a szerződést írásba kell foglalni, munkavállaló és a munkáltató közötti alá-fölé rendeltetési viszonyból eredően a munkáltatót széles körű utasítási ellenőrzési jog illeti meg, A munkáltató kötelezettségei: foglalkoztatási, azaz köteles a munkaszerződés és a munkaviszonyra vonatkozó szabályok szerint foglalkoztatni a munkavállalót, ha ezen kötelezettségének nem tud eleget tenni, a kiesett munkaidőre (állásidő) díjazást tartozik fizetni, munkaszervezési, irányítási, tájékoztatási, munkabér és egyéb juttatásoknak a megfizetése, egészséges és biztonságos munkafeltételek biztosítása, a munkavállalónak a munkaviszony teljesítésével indokoltan felmerült költségeit megtéríteni, szabadság, pihenőidő biztosítása. A munkavállaló kötelezettségei: előírt helyen és időben munkát végezni, illetőleg munkavégzésre rendelkezésre állni, munkáját személyesen, az általában elvárható szakértelemmel és gondossággal, a munkájára vonatkozó szabályok, előírások és utasítások és szokások alapján végezni, a munkakörének ellátásához szükséges bizalomnak megfelelő magatartást tanúsítani, munkatársaival együttműködni. E-Munkajog május, XIV. évfolyam 5. szám 910 A kérdésben szereplő betanítási feladatokra álláspontom szerint részmunkaidőre munkaviszonyt kell létesíteni. Szabadság Az Mt a értelmében a szabadságot főszabályként a munkanapokra, mégpedig a munkaidőbeosztás szerinti munkanapokra kell kiadni. A részmunkaidőben foglalkoztatott dolgozót ugyanannyi munkanap szabadság illeti meg, mint a teljes munkaidőben foglalkoztatottat. Szabadság kiadásának elszámolása órákban (Mt.124. ) A napi munkaidő mértékétől eltérő munkaidő-beosztás esetén, de csakis akkor, a szabadságot a munkaidő-beosztással azonos időtartamra kell biztosítani, és ezzel egyező óraszámban kell elszámolni. Ez azt jelenti, hogy akár teljes, akár részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállaló munkaideje hétfőtől péntekig nem azonos időtartamra kerül beosztásra (például nem napi 8 vagy 6, vagy 4 stb. órára), akkor a szabadságot a beosztás szerinti órákra kell kiadni, és órákban kell elszámolni. Például a részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállaló munkaszerződése szerinti heti munkaideje 8 óra, azaz a heti teljes 40 órás munkaidő 20%-a, amely egy héten belül egyenlőtlenül kerül beosztásra. Ha a dolgozó 45 éves, akkor a részére naptári évenként járó 30 munkanap szabadságot órákban kell elszámolni. A 30 munkanap szabadság napi teljes munkaidőben történő foglalkoztatás esetén 240 munkaóra (30x8), a heti 8 órában foglalkoztatott munkavállaló munkaideje a teljes napi munkaidő 20%-a, ennek megfelelően a szabadsága 48 munkaóra (240x0,2). Ha olyan munkanapra kér szabadságot, amikor 8 órára volt beosztva, akkor az évi szabadságából 8 munkaóra kerül kiadásra, és marad 40 munkaóra szabadsága. Fontos azonban megjegyezni, hogy a szabadságot az általános munkarendtől eltérő munkarendben foglalkoztatottak esetében is mindig a munkaidőbeosztás szerinti munkanapra kell kiadni. Úgy nem lehet kiadni a szabadságot, hogy egyazon munkanapon belül a munkavállaló dolgozik is és szabadságon is van! Ha a részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállaló munkaidő-beosztása egyenlően történik, akkor szintén ugyanannyi munkanap szabadság illeti meg, mint a teljes munkaidőben foglalkoztatottat és azt nem órákban, hanem napban kell elszámolni. Például ha a napi 4 órában foglalkoztatott munkavállaló, akinek munkaidő-beosztása hétfőtől péntekig napi 4 óra, és a naptári évben 30 munkanap szabadság illeti meg, ha négy munkanapra kap szabadságot, akkor a szabadság napjainak száma 26 munkanapra csökken. Természetesen a négy munkanapra járó távolléti díja is a részmunkaidővel arányosan megállapított alapbére szerint kerül meghatározásra. 5) Munkabaleset Kérdés A munkabalesetek kapcsán felmerülő kártérítési kötelezettségről van szó, mely korábban kötelező volt. Felhívtuk a sérült figyelmét, és csatoltunk a jkv-e mellé a különféle az igény benyújtásához szükséges dokumentumokat is. Azonban a Munka Törvénykönyve legutóbbi változtatásával ezt már nem kell megtennünk, bár ebben egyetlen kollégám sem tökéletesen tájékozott. Egyetemi előadókat kérdeztem ez ügyben, akik a munkavédelmi jogban, illetve a szakmai eljárásrendben járatosak, de senkinek nincs kiforrott és megbízható álláspontja, mindenki csak szerintem válasszal élt. Az Mt.-ben megfogalmazva így van (saját fordításban): a munkaadó nem köteles a kártérítés megfizetésére abban az esetben, ha a sérülés általa elháríthatatlan okokból vagy előre nem láthatóan történt. Én ebből azt értem, hogy egy sérülés soha nem látható előre, hiszen a fogalmában is benne van: hirtelen, viszonylag rövid idő alatt bekövetkező május, XIV. évfolyam 5. szám E-Munkajog11 Tehát a konkrét kérdés: milyen és mennyi kártérítésre kötelezett a munkaadó egy munkabaleset bekövetkeztekor? Válasz Kérdésére pontos válasz nem adható. Minden egyes munkabaleset során külön vizsgálat tárgyát képezi a munkáltató felelőssége, a kártérítés mértéke. Fontos azonban megjegyezni, hogy míg a kár elvárható elhárítása a munkáltató felelősségének megállapításánál [Mt (2) bek. a) pont], addig a károkozás idején előre nem látható kár, a kártérítés mértékének megállapításánál [Mt (1) bek.] vizsgálandó. Az utóbbi esetben a munkáltató felelőssége már megállapítást nyert, de azt a kárt nem kell megtérítenie, amellyel a károkozás idején előre nem számolhatott. Valóban az új Mt. nem kötelezi a munkáltatót arra, hogy munkabalesetnél a munkavállalót írásban hívja fel kárigényének bejelentésére. Ez azonban nem jelenti azt, hogy a munkáltatót, ha a balesetben felelőssége megállapítást nyer, ne terhelné kártérítés fizetési kötelezettség. A munkavédelemről szóló évi XCIII. törvény (Mvt.) V. fejezete tartalmazza mindazokat a törvényi előírásokat, amelyek a munkabalesetek és a foglalkozási megbetegedések bejelentésére, kivizsgálására és nyilvántartására vonatkoznak. Végrehajtásáról az 5/1993. (XII. 26.) MÜM rendelet rendelkezik. Munkabaleset, üzemi baleset, úti baleset A munkavállalót munkavégzése során leggyakrabban balesetből eredően éri kár, melyet a munkáltató az objektív felelőssége folytán többnyire köteles is megtéríteni. A balesetet szenvedett munkavállalót attól függően, hogy balesete munkabalesetnek vagy üzemi balesetnek minősül-e, a munkáltatójától kártérítés, míg az egészségbiztosítás keretében egészségbiztosítási ellátás illeti meg. Balesetről a munkavédelemről szóló évi XCIII. törvény 87. -ának 1/A. pontja értelmében csak akkor beszélhetünk, ha azt valamely egyszeri külső hatás idézi elő. Nem tekinthető balestnek például a munkavállalót ért agyvérzés, szívinfarktus, ha azt nem valamilyen külső hatás váltotta ki, hanem egyéb természetes megbetegedés következménye, még akkor sem, ha az a munkahelyén éri a dolgozót. Mvt. 87. E törvény alkalmazásában: 1/A. Baleset: az emberi szervezetet ért olyan egyszeri külső hatás, amely a sérült akaratától függetlenül, hirtelen vagy aránylag rövid idő alatt következik be és sérülést, mérgezést vagy más (testi, lelki) egészségkárosodást, illetőleg halált okoz. 3. Munkabaleset: az a baleset, amely a munkavállalót a szervezett munkavégzés során vagy azzal összefüggésben éri, annak helyétől és időpontjától és a munkavállaló (sérült) közrehatásának mértékétől függetlenül. A munkavégzéssel összefüggésben következik be a baleset, ha a munkavállalót a foglalkozás körében végzett munkához kapcsolódó közlekedés, anyagvételezés, anyagmozgatás, tisztálkodás, szervezett üzemi étkeztetés, foglalkozás-egészségügyi szolgáltatás és a munkáltató által nyújtott egyéb szolgáltatás stb. igénybevétele során éri. Nem tekinthető munkavégzéssel összefüggésben bekövetkező balesetnek (munkabalesetnek) az a baleset, amely a sérültet a lakásáról (szállásáról) a munkahelyére, illetve a munkahelyéről a lakására (szállására) menet közben éri, kivéve, ha a baleset a munkáltató saját vagy bérelt járművével történt. A társadalombiztosítás keretében a munkavállaló baleseti ellátásokra akkor jogosult, ha a baleset üzemi balesetnek mindősül. A kötelező egészség- 11 E-Munkajog május, XIV. évfolyam 5. szám12 biztosítás ellátásairól szóló évi LXXXIII. törvény (Ebtv.) értelmében: Ebtv. 52. (1) Üzemi baleset az a baleset, amely a biztosítottat a foglalkozása körében végzett munka közben vagy azzal összefüggésben éri. Üzeminek minősül az a baleset is, amelyet a biztosított munkába vagy onnan lakására (szállására) menet közben szenved el (a továbbiakban: úti baleset). Üzemi baleset az is, amely a biztosítottat közcélú munka végzése vagy egyes társadalombiztosítási ellátások igénybevétele során éri. 53. (1) Nem üzemi baleset az a baleset, amely a) kizárólag a sérült ittassága miatt, vagy b) munkahelyi feladatokhoz nem tartozó, engedély nélkül végzett munka, engedély nélküli járműhasználat, munkahelyi rendbontás során, vagy c) a lakásról (szállásról) munkába, illetőleg a munkából lakásra (szállásra) menet közben, indokolatlanul nem a legrövidebb útvonalon közlekedve, vagy az utazás indokolatlan megszakítása során történt. A két baleseti fogalom részben fedi egymást, de ugyanakkor különbözőek is. Az üzemi baleset tágabb kategória, mint a munkabaleset, hiszen magában foglalja a munkavállalót a munkahelyről a lakásra oda-vissza menet, illetve jövet közben ért balesetet, akkor is, ha az nem a munkáltató saját vagy bérelt járművén következik be, hanem akár gyalogos közlekedés során, vagy bárkinek a tulajdonában lévő és bármilyen járművön is éri a dolgozót (úti baleset). Üzemi baleset esetén a munkavállaló az egészségbiztosítási ellátásban részesül, kivéve, ha sérülését maga okozta vagy az orvosi segítség igénybevételével, a baleset bejelentésével szándékosan késlekedett. A munkáltató megtérítési kötelezettsége az egészségbiztosítási ellátásokért Az Ebtv. előírásai szerint, ha a munkabalesetnek is minősülő üzemi baleset azért következett be, mert a munkáltató vagy alkalmazottja nem tett eleget a reá irányadó munkavédelmi szabályokban foglalt kötelezettségének, vagy a balesetet maga vagy alkalmazottja idézte elő, akkor a baleseti ellátásokat is köteles lesz megtéríteni. Az egészségbiztosító szerv fizetési meghagyással kötelezheti a munkáltatót a baleseti ellátások megtérítésére, az ellátás kifizetésétől, illetőleg a szolgáltatás igénybevételétől számított öt éven belül. Ha pedig a magatartás a bíróság jogerős ítélete szerint bűncselekmény, akkor öt éven túl is megtérítésre kötelezhető a munkáltató, mégpedig mindaddig, amíg a büntethetőség el nem évül. A fizetési meghagyással szemben a munkáltató bírósághoz fordulhat, ám ha ezt nem teszi, akkor a jogerős fizetési meghagyás alapján végrehajtásnak van helye. E-Munkajog, XIV. évfolyam ötödik szám, május Kiadja a Fórum Média Kiadó Kft Bp., Szugló u Tel.: Fax: Felelős kiadó: Győrfi Nóra, ügyvezető igazgató Termékmenedzser: Petren Ágnes Hu ISSN Előfizethető a kiadónál. Hirdetések felvétele: , Fax: Internet: Nyomdai kivitelezés: Prime Rate Kft május, XIV. évfolyam 5. szám E-Munkajog Több megjelenítése
Munkajogi aktualitások 2015 Előadó: dr. Kártyás Gábor gabor.kartyas@opussimplex.com 1 1 Egyenlőtlen munkaidő-beosztás, munkaidőkeret 2 2 A munkaidő beosztása - Annak meghatározása, a mv mikor teljesíti Részletesebben A bíróság jogszabálysértés megállapítása esetén a közigazgatási döntést hatályon kívül helyezi, és szükség esetén a hatóságot új eljárásra kötelezi.
Közigazgatási határozatok felülvizsgálata A munkaügyi jogvitákon kívül a munkaügyi bíróság hatáskörébe tartozik a munkaügyi ellenőrzés, a munkavédelem keretében hozott közigazgatási határozat, a munkaügyi Részletesebben Az új Munka Törvénykönyve. Dr. Varga Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds
Az új Munka Törvénykönyve Dr. Varga Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds TARTALOM I. A kárfelelősség szabályai Munkáltatói kárfelelősség Munkavállalói kárfelelőség II. Atipikus munkaviszonyok Részletesebben Munkajogi változások 2013. augusztus 1-jével
HÍRLEVÉL Munkajogi változások 2013. augusztus 1-jével 2013 / 8 Közel egy éve fogadták el az új Munka törvénykönyvét, és idén már számos jogintézmény esetében felmerült a módosítás szükségessége, amelyre Részletesebben Munkaügyi szabálytalanságok és jogszerű foglalkoztatás a mezőgazdaságban és az élelmiszeriparban
Munkaügyi szabálytalanságok és jogszerű foglalkoztatás a mezőgazdaságban és az élelmiszeriparban Előadó: dr. Járai József Krisztián osztályvezető Nemzeti Munkaügyi Hivatal Munkaügyi Főosztály E-mail cím: Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK 1. TÁJÉKOZTATÓ A MUNKAVÉDELEMMEL KAPCSOLATOS KÖZIGAZGATÁSI FELADATOKRÓL... 2
TARTALOMJEGYZÉK 1. TÁJÉKOZTATÓ A MUNKAVÉDELEMMEL KAPCSOLATOS KÖZIGAZGATÁSI FELADATOKRÓL... 2 2. TÁJÉKOZTATÓ A MUNKAÜGGYEL KAPCSOLATOS KÖZIGAZGATÁSI FELADATOKRÓL... 5 1. TÁJÉKOZTATÓ A MUNKAVÉDELEMMEL KAPCSOLATOS Részletesebben A távolléti díj megállapításához kapcsolódó fontosabb fogalmak és szabályok
A távolléti díj megállapításához kapcsolódó fontosabb fogalmak és szabályok 1. A munkarend fogalma A munkarend a munkáltató által alkalmazott munkaidő-beosztás általánosan meghatározott rendszere. A munkarend Részletesebben Kérdések és válaszok a munkaszüneti naphoz
Kérdések és válaszok a munkaszüneti naphoz Melyek a munkaszüneti napok? Az Mt. tíz munkaszüneti napot sorol fel: január 1., március 15., húsvéthétfő, május 1., pünkösdhétfő, augusztus 20., október 23., Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK. Előszó 11. 1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről 13
Tartalomjegyzék 3 TARTALOMJEGYZÉK Előszó 11 1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről 13 ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 13 A) A törvény hatálya 13 1. A törvény tárgyi hatálya 14 2. A törvény területi Részletesebben Munkajogi ismeretek 2014. dr. Száldobágyi Zsigmond Csongor www.szaldobagyi.hu
Munkajogi ismeretek 2014. 1 A munkajogi szabályok rendszere Alaptörvény Törvények 2012. évi I. törvény a Munka Törvénykönyvéről 2011. évi CXCIX. törvény a közszolgálati tisztviselőkről 1992. évi XXXIII. Részletesebben A 2013. január 1-jétől hatályba lépő munkajogi szabályok
Dr. Borsy János ügyvéd 2012 / 24 A 2013. január 1-jétől hatályba lépő munkajogi szabályok Köztudottan július 1. napján életbe lépett az új Munka Törvénykönyve (Mt.), azonban annak bizonyos szakaszai csak Részletesebben Megállapodás a MÁV-TRAKCIÓ Zrt. Kollektív Szerződésének módosításáról
Megállapodás a MÁV-TRAKCIÓ Zrt. Kollektív Szerződésének módosításáról amelyet megkötöttek egyrészről a MÁV-TRAKCIÓ Zrt., mint munkáltató (továbbiakban: Munkáltató),másrészről a jelen megállapodás aláíróiként Részletesebben Állásfoglalás a munkavállalók alkoholszondával történő ellenőrzéséről
Állásfoglalás a munkavállalók alkoholszondával történő ellenőrzéséről Sok esetben nem csak jogos gazdasági érdeke diktálja a munkáltatónak, hogy munkavállalói tiszta fejjel, alkoholos befolyásoltságtól Részletesebben Teendők munkabaleset esetén
Teendők munkabaleset esetén a jó munkahely mindnyájunknak fontos a munkahelyi egészség és biztonság fejlesztése, a munkaügyi ellenőrzés fejlesztése TÁMOP-2.4.8-12/1-2012-0001 www.tamop248.hu a jó munkahely Részletesebben Készítette: Dr. Mészáros Enikő Frissítve: 2013. március 21.
Pest Megyei Kormányhivatal Munkavédelmi és Munkaügyi Szakigazgatási Szervének Munkaügyi Felügyelősége Készítette: Dr. Mészáros Enikő Frissítve: 2013. március 21. Országos Munkavédelmi és Munkaügyi Főfelügyelőség Részletesebben A Nemzeti Munkaügyi Hivatal tájékoztató kiadványa gépipari vállalkozások számára
A munkahelyi egészség és biztonság fejlesztése, a munkaügyi ellenőrzés fejlesztése TÁMOP-2.4.8-12/1-2012-0001 Minimálbér kifizetés, kiküldetés, behívásos munkavégzés szabályosan A Nemzeti Munkaügyi Hivatal Részletesebben Felelősen, egészségesen, biztonságosan. Nemzeti Munkaügyi Hivatal 1089 Budapest, Kálvária tér 7. munka@lab.hu www.munka.hu www.ujszechenyiterv.gov.
Felelősen, egészségesen, biztonságosan A foglalkoztatásra vonatkozó legfontosabb szabályok és a munkáltatók által elkövetett leggyakoribb jogsértések Előadó: Dr. Járai József Krisztián osztályvezető Munkaügyi Részletesebben AZ EGÉSZSÉGKÁROSODÁS ALAPJÁN ELLÁTÁSBAN RÉSZESÜLŐK MUNKAVÁLLALÁSA 2014.01.
AZ EGÉSZSÉGKÁROSODÁS ALAPJÁN ELLÁTÁSBAN RÉSZESÜLŐK MUNKAVÁLLALÁSA 2014.01. Lehet-e, és ha igen, milyen keresettel rokkantsági, rehabilitációs ellátásban, illetve egészségkárosodása alapján más ellátásban Részletesebben C/1. MUNKAJOG ÉS TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁSI JOG
C/1. MUNKAJOG ÉS TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁSI JOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A megfelelő tételekhez szükséges a KK 18., 23., 25., 27. és az MK 95. számú állásfoglalásainak ismerete. MUNKAJOG 1. A Munka Részletesebben 2013. július 14.napját követően kezdődő pénzbeli ellátásra való jogosultság esetén 1997.évi LXXXIII. törvény változásai. Farkasné Gondos Krisztina
2013. július 14.napját követően kezdődő pénzbeli ellátásra való jogosultság esetén 1997.évi LXXXIII. törvény változásai Farkasné Gondos Krisztina 39/a (1) bekezdés változik Az egészségbiztosítási pénzellátás Részletesebben AZ ÚJ. MT. ÉS A MUNKAIDŐ, PIHENŐIDŐ
AZ ÚJ. MT. ÉS A MUNKAIDŐ, PIHENŐIDŐ Szociális menedzser képzés ALAPFOGALMAK I. 86. (1) Munkaidő: a munkavégzésre előírt idő kezdetétől annak befejezéséig tartó idő, valamint a munkavégzéshez kapcsolódó Részletesebben Jogszerű? Legyen!- JOGPONT+ Mini Szakmai Konferencia
Jogszerű? Legyen!- JOGPONT+ Mini Szakmai Konferencia Előadó: Antalikné Szabó Mária Munkaügyi felügyelő BFKH MMSZSZ E-mail cím: antalikneszm@ommf.gov.hu Telefonszám: +36 1 3233-600 Munkaidő- és pihenőidő Részletesebben Készítette: Galla Gyula
I. A munkabalesetek bejelentése, kivizsgálása. II. A munkáltatók kötelezettségei és feladatai az új munkabaleseti jegyzőkönyv. III. A munkavédelmi képviselők jogai és kötelezettségei a munkabalesetek kivizsgálásának Részletesebben AZ ÚJ MUNKA TÖRVÉNYKÖNYVE FONTOSABB ELEMEI
AZ ÚJ MUNKA TÖRVÉNYKÖNYVE FONTOSABB ELEMEI Jogpolitikai elızmények: Széll Kálmán Terv Magyar Munka terv Jogdogmatikai okok: szabályozás rugalmassá tétele jogforrási rendszer átalakítása szociális biztonság Részletesebben C/3. MUNKAJOG ÉS TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁSI JOG
C/3. MUNKAJOG ÉS TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁSI JOG TÉTELEK ÉS ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG MUNKAJOG A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.), a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi Részletesebben NYILATKOZAT a baleset (sérülés) körülményeiről
Egészségbiztosító:. címe:..... Társadalombiztosítási kifizetőhely:..... címe:.... Hivatkozási szám:... Felhívjuk a figyelmét, hogy a év.. hó nap történt balesetével (sérülésével) kapcsolatban a 217/1997. Részletesebben Szabályozás fegyelmezés a szabályok betartása - betartatása a munkatársak körében. MRE Szeretetszolgálati Iroda 2012. november 27.
Szabályozás fegyelmezés a szabályok betartása - betartatása a munkatársak körében MRE Szeretetszolgálati Iroda 2012. november 27. SZABÁLYOZÓ KÖRNYEZET Jogi normák: 2012. évi I. törvény a munka törvénykönyvéről Részletesebben Munkavédelmi előírások a kereskedelemben. Összeállította: Friedrichné Irmai Tünde
Munkavédelmi előírások a kereskedelemben Összeállította: Friedrichné Irmai Tünde Munkavédelmi előírások a kereskedelemben A munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. Tv. Szabályozza az egészséget nem veszélyeztető Részletesebben A munka- és pihenőidő szabályai
2012. évi I. törvény (Mt.) XI. Fejezet A munka- és pihenőidő szabályai Előadó: Dr. Végh Lajos Fogalmak 86. Munkaidő: a munkavégzésre előírt idő, kezdettől befejezéséig tart valamint a munkavégzéshez kapcsolódó Részletesebben Az egészségkárosodás alapján ellátásban részesülők munkavállalása 2013
Az egészségkárosodás alapján ellátásban részesülők munkavállalása 2013 Lehet-e, és ha igen, milyen keresettel rokkantsági, rehabilitációs ellátásban, illetve egészségkárosodása alapján más ellátásban részesülő Részletesebben A NEMZETI MUNKAÜGYI HIVATAL MUNKAVÉDELMI ÉS MUNKAÜGYI IGAZGATÓSÁGA 2013. ÉVI ORSZÁGOS HATÓSÁGI ELLENŐRZÉSI TERVE
A NEMZETI MUNKAÜGYI HIVATAL MUNKAVÉDELMI ÉS MUNKAÜGYI IGAZGATÓSÁGA 2013. ÉVI ORSZÁGOS HATÓSÁGI ELLENŐRZÉSI TERVE a fővárosi/megyei kormányhivatalok munkavédelmi és munkaügyi szakigazgatási szervei tervezett Részletesebben Balog János Tamás r. alezredes a Rendőrség munkavédelmi főfelügyelője közegészségügyi-járványügyi főfelügyelő-helyettes
A közfoglalkoztatottak körében előforduló balesetek, foglalkozási megbetegedések bejelentése, kivizsgálása és minősítése" ORFK Humánigazgatási Szolgálat Egészségügyi Szakirányító és Hatósági Főosztály Részletesebben EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS AZ ISKOLAI KÖZÖSSÉGI SZOLGÁLAT KÖZÖS LEBONYOLÍTÁSÁRÓL
EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS AZ ISKOLAI KÖZÖSSÉGI SZOLGÁLAT KÖZÖS LEBONYOLÍTÁSÁRÓL Iktatási szám:../2015. amelyet egyrészről az iskola: Budapesti Komplex Szakképzési Centrum Pogány Frigyes Szakközépiskola Részletesebben A DELIKTUÁLIS (KÁRTÉRÍTÉSI) FELELŐSSÉG SZABÁLYAI AZ ÚJ PTK.-BAN
A DELIKTUÁLIS (KÁRTÉRÍTÉSI) FELELŐSSÉG SZABÁLYAI AZ ÚJ PTK.-BAN ELŐADÓ: DR. KOVÁCS ZSOLT XXIII. ALTENBURGER GYULA SZIMPÓZIUM BALATONVILÁGOS, 2013. MÁJUS 31. A KONTRAKTUÁLIS ÉS A DELIKTUÁLIS FELELŐSSÉG Részletesebben 4 A munkaviszony megszűnése és megszüntetése
4 A munkaviszony megszűnése és megszüntetése 4.1 1 4 A munkaviszony megszűnése és megszüntetése Az egyik legradikálisabb munkajogi változás a munkaviszony megszűnését, illetve megszüntetését érinti. Az Részletesebben műszakpótlék szabályozása (140) köztulajdonban álló munkáltató (172-177)
Munkavállalói jogot sért Keresetcsökkenéssel jár Egyéb, munkavállalókra hátrányos Szakszervezeti jogot sért Egyéb kollektív jogot sért Nagyon súlyos munkaviszony jogellenes megszüntetésének jogkövetkezményei Részletesebben E-Munkajog. Tartalom. A hónap témája. Tisztelt Előfizetőnk! 2013. április XIV. évfolyam 4. szám. 1 A hónap témája. 4 Olvasói kérdések
E-Munkajog Szakmai folyóirat 2013. április XIV. évfolyam 4. szám In-house szeminárium! Szeretne közvetlenül munkahelyén tájékozódni a legújabb jogszabályváltozásokról a munkajog elismert szakértőitől? Részletesebben Kártérítési jog. Kártérítési felelősség. Ptk. 339. Szerződésen kívüli károkozás. Kár. Felelősség feltételei- Szerződésszegésnél
Kártérítési felelősség Kártérítési jog Dr. Kenderes Andrea Ptk. 339. -361. Kontraktuális Szerződésszegés Deliktuális Szerződésen kívüli károkozás Lényegében azonosak Ptk. 339. Aki másnak jogellenesen kárt Részletesebben 3., A gépek biztonsági követelményei és megfelelőségének tanúsítása
Munkavédelem jogi és eljárási ismeretei II. Ellenőrző kérdések 2012 1., A munkavédelem általános követelményei. - a munkavédelmi szabályok betarthatósága - a követelmények megválthatóságának elve - a megfelelőség Részletesebben E-Munkajog. Tartalom. A hónap témája. Tisztelt Előfizetőnk! 2013. november XIV. évfolyam 11. szám. 1 A hónap témája. 2 Így döntött a Kúria
E-Munkajog Szakmai folyóirat 2013. november XIV. évfolyam 11. szám In-house szeminárium! Szeretne közvetlenül munkahelyén tájékozódni a legújabb jogszabályváltozásokról a munkajog elismert szakértőitől? Részletesebben Mire figyelj, ha munkát vállalsz! A legfontosabbak
Mire figyelj, ha munkát vállalsz! A legfontosabbak A MUNKAVISZONY LÉTESÍTÉSE: KI LEHET MUNKAVÁLLALÓ? A munkavállalóvá válásnak általános és speciális feltételei vannak. Általános feltétel: 16. életév betöltése. Részletesebben Az új Munka Törvénykönyve. Dr. Komlódi Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds
Az új Munka Törvénykönyve Dr. Komlódi Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds Általános magatartási követelmények Az adott helyzetben általában elvárható magatartás ÚJ! Jóhiszeműség és tisztesség Részletesebben Rövid összefoglalás a munkáltató kártérítési felelősségéről a régi és a hatályos munkajogi szabályok tükrében szerző: dr. Szénási-Varga Nóra
Rövid összefoglalás a munkáltató kártérítési felelősségéről a régi és a hatályos munkajogi szabályok tükrében szerző: dr. Szénási-Varga Nóra Szolnok, 2016.március 20. 1. Bevezető gondolatok A kártérítési Részletesebben Együttműködési megállapodás Középiskolai közösségi szolgálat lebonyolításáról
Iktatószám: Együttműködési megállapodás Középiskolai közösségi szolgálat lebonyolításáról amely létrejött egyrészről másrészről iskola: Kossuth Lajos Evangélikus Óvoda, Általános Iskola, Gimnázium és Pedagógiai Részletesebben PEDAGÓGUSOK SZAKSZERVEZETE
PEDAGÓGUSOK SZAKSZERVEZETE ORSZÁGOS IRODA 1068 Budapest, Városligeti fasor 10. * 1417 Budapest, Pf.: 11. Központi telefon: 322-8452, 322-8453, 322-8454, 322-8455, 322-8456 Elnök, alelnökök tel/fax: 322-2249 Részletesebben MUNKAJOG MUNKAJOG MINT JOGÁG. EU- s irányelvek MUNKASZERZŐDÉS. szabályozás 2015.03.03. 2012. évi I.tv. az ÚJ Munka törvénykönyve
MUNKAJOG MUNKAJOG MINT JOGÁG szabályozás DR SZALAI ERZSÉBET 1 DR SZALAI ERZSÉBET 2 EU- s irányelvek 2012. évi I.tv. az ÚJ Munka törvénykönyve DR SZALAI ERZSÉBET 3 MUNKASZERZŐDÉS Szerződést kötő felek.. Részletesebben í t é l e t e t : I n d o k o l á s :
Mfv.I.10.284/2008/3.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Szőnyi Sarolta ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Szilágyi Gábor ügyvéd által képviselt alperes ellen kártérítés iránt a Gyulai Részletesebben 2011. november 14. Dr. Dudás Katalin egyetemi adjunktus ELTE ÁJK ügyvéd
2011. november 14. Dr. Dudás Katalin egyetemi adjunktus ELTE ÁJK ügyvéd ELSŐ RÉSZ Ahogy az adott esetben általában elvárható Jóhiszeműség és tisztesség elve Kölcsönös együttműködés más jogai, jogos érdekei Részletesebben Tájékoztató (Munkaszerződés melléklet) Munkáltató (Mt. 33. ) Munkavállaló (Mt. 34. ) Munkavállaló:
Tájékztató (Munkaszerződés melléklet) A munkaszerződéssel létrehztt munkaviszny alanyai: Neve, elnevezése: Cégjegyzék száma: Adószáma: Székhelye: Képviselője: Neve: Születési neve: Születési helye, ideje: Részletesebben EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS
EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS Iktatási szám:../2014. EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS AZ ISKOLAI KÖZÖSSÉGI SZOLGÁLAT KÖZÖS LEBONYOLÍTÁ SÁR ÓL amelyet egyrészről másrészről iskola: székhely: képviselő: OM-azonosító: Részletesebben Munka törvénykönyve II.
Munka törvénykönyve II. 2012. évi 8. szám 2012. június 25. Tartalom i védelem A törvény szabadságra vonatkozó részei csak 2013. január 1-én lépnek hatályba. A rendes szabadság az új törvény szerint is Részletesebben EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS AZ ISKOLAI KÖZÖSSÉGI SZOLGÁLAT KÖZÖS LEBONYOLÍTÁSÁRÓL
EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS AZ ISKOLAI KÖZÖSSÉGI SZOLGÁLAT KÖZÖS LEBONYOLÍTÁSÁRÓL Amelyet egyrészről a NYME Roth Gyula Gyakorló Szakközépiskola és Kollégium 9400 Sopron, Szent György u.9 képviselő: Dr. Részletesebben Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben
Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben Dr. Kovács László Email: kovacs.laszlo@gtk.szie.hu Főbb témakörök 1. Röviden a Ptk. szerkezetéről 2. Átállási határidők - a régiről az Részletesebben MUNKAJOGI ALAPOK. A munkaszerződést írásba kell foglalni. A munkaszerződés írásba foglalásáról a munkáltató köteles gondoskodni.
MUNKAJOGI ALAPOK A munkaszerződést írásba kell foglalni. A munkaszerződés írásba foglalásáról a munkáltató köteles gondoskodni. Mit kell tartalmaznia a munkaszerződésnek? A munkaszerződésnek vannak kötelező Részletesebben MUNKASZERZŐDÉS. 1. Általános előírások. (Ez a kikötés csak a munkaviszony létesítésekor érvényes.)
MUNKASZERZŐDÉS amely létrejött a... (cím:..., székhely:., cégjegyzékszám:, adószám:..) mint munkáltató és... (cím:..., szül. hely és idő:., anyja neve:., adóazonosító jele: tb. azonosító jele:..) mint Részletesebben 2012. október 18. Dr. Rátkai Ildikó, ügyvéd
2012. október 18. Dr. Rátkai Ildikó, ügyvéd Tematika A munkaviszony létesítése A munkaviszony megszüntetése Alapvető munkaidő-szabályok A munka díjazása, bérpótlékok Jogforrások 1992. évi XXII. törvény Részletesebben Szabályos foglalkoztatás és a leggyakoribb munkaügyi szabálytalanságok a szállítmányozó és raktározási tevékenységet végző kis- és
Szabályos foglalkoztatás és a leggyakoribb munkaügyi szabálytalanságok a szállítmányozó és raktározási tevékenységet végző kis- és középvállalkozásoknál Előadó: dr. Járai József Krisztián osztályvezető Részletesebben Kozármisleny Község Önkormányzata Képviselő-testületének 13/2005.(IX.13. ) Ök. számú rendelete
Kozármisleny Község Önkormányzata Képviselő-testületének 13/2005.(IX.13. ) Ök. számú rendelete a szociális igazgatásról és ellátásról, valamint a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 12/2003. Részletesebben A gazdasági társaságok vezető tisztségviselőinek jogviszonya, biztosítási és járulékfizetési kötelezettsége 2010.05.07.
A gazdasági társaságok vezető tisztségviselőinek jogviszonya, biztosítási és járulékfizetési kötelezettsége 2010.05.07. [Gt. 21., 22. (1)-(2) bekezdés, Tbj. 5. (1) bekezdés a) és g) pontja, Eho 3. (1) Részletesebben legfeljebb 4 havi illetmény legfeljebb 4 havi ellátmány (külszolgálat alatt) 1. táblázat: Kártérítés mértéke a Ktv. és a Kttv.
Táblázatok, folyamatábra Ktv. szabályai szerint Kttv. szabályai szerint (hatályos) gondatlan elkövetés 3 havi illetmény 3 havi ellátmány (külszolgálat alatt) legfeljebb 4 havi illetmény legfeljebb 4 havi Részletesebben Pázmány Péter Katolikus Egyetem
Munkavédelmi oktatási tematika Összeállította: Lantos 72 Kft. Lantos György 2145 Szilasliget, Lázár Vilmos u. 27. Pázmány Péter Katolikus Egyetem munkavállalói részére A munkavédelem A munkavédelem a szervezett Részletesebben II. FEJEZET A MUNKA- ÉS PIHENŐIDŐRE VONATKOZÓ RÉSZLETSZABÁLYOK
30/2012. (III. 7.) Korm. rendelet a közszolgálati tisztviselők munka- és pihenőidejéről, az igazgatási szünetről, a közszolgálati tisztviselőt és a munkáltatót terhelő egyes kötelezettségekről, valamint Részletesebben ügyvezetésnek minősül vezető tisztségviselői Vezető tisztségviselő csak természetes személy lehet a társasággal, testületeivel,
A gazdasági társaságokról szóló 2006. IV szerint nek minősül a társaság irányításával összefüggésben szükséges mindazon döntések meghozatala, amelyek vagy a társasági szerződés alapján nem tartoznak a Részletesebben Közigazgatási hatóság által érvényesített megtérítési igény üzemi baleset, illetve. foglalkozási megbetegedés esetén. Szerző: dr.
Közigazgatási hatóság által érvényesített megtérítési igény üzemi baleset, illetve foglalkozási megbetegedés esetén Szerző: dr. Oláh Zsolt Lezárás: Budapest, 2015 A kormányhivatal, mint egészségbiztosítási Részletesebben A MUNKAJOGI KÁRTÉRÍTÉSI FELELŐSSÉG
A MUNKAJOGI KÁRTÉRÍTÉSI FELELŐSSÉG A munkáltató kártérítési felelőssége A felelősség a legáltalánosabb értelemben: magatartás értékelése. Egymástól elválaszthatatlan funkciói a reparáció és a prevenció. Részletesebben MIRE FIGYELJÜNK A MUNKAVISZONY MEGSZÜNTETÉSEKOR?
MIRE FIGYELJÜNK A MUNKAVISZONY MEGSZÜNTETÉSEKOR? Az új Munka Törvénykönyve a munkaviszony megszüntetésének rendszerét némiképp átalakította. A munkaviszony megszüntetésére a jövőben az alábbi módokon kerülhet Részletesebben Javadalmazási Szabályzat. a... Társaság (székhely:... cégjegyzékszám:...)
Javadalmazási Szabályzat a... Társaság (székhely:... cégjegyzékszám:...) vezető tisztségviselője (ügyvezetője), felügyelő bizottsági tagjai javadalmazása, valamint a jogviszony megszűnése esetére biztosított Részletesebben Mobiltelefon Használati és Elszámolási Szabályzat
... (társaság neve)... (adószám) Mobiltelefon Használati és Elszámolási Szabályzat Érvényes:... -tól Érvénybe helyezte:... Tartalomjegyzék 1. A mobiltelefon használati szabályzat célja...3 2. Társaság Részletesebben HÍRLEVÉL. A szerződésszegési szabályok változása. az új Ptk.-ban. I. rész 2014 / 2
HÍRLEVÉL A szerződésszegési szabályok változása az új Ptk.-ban 2014 / 2 I. rész A 2014. március 15-én hatályba lépett új Ptk., a 2013. évi V. törvény, amely sok tekintetben megváltoztatta a korábbi Ptk., Részletesebben MunkaKalauz. Tájékoztató és Információs Tudástár munkavédelmi gyakorlati megoldásokról és módszerekről A MUNKAVÁLLALÓ JOGAI. Információs brossúra
MunkaKalauz Tájékoztató és Információs Tudástár munkavédelmi A MUNKAVÁLLALÓ JOGAI Információs brossúra Szeged, 2013. MunkaKalauz Tájékoztató és Információs Tudástár munkavédelmi Magyarországon a versenyszféra Részletesebben M0754 FELADATOK. megállapít Adókötelezettséget teljesít, illetve adóelőleg vonási kötelezettséget megállapít
M0754 FELADATOK 0754 érügyi szakfeladatok Adatokat gyűjt, rögzít (munkaidő, teljesítmény, 4 szabadság stb.) 5 Munkaidő nyilvántartás adatait rögzíti 6 Egyéni bérelszámoló lapot készít, vezet érszámfejtést Részletesebben HIRLEVÉL Az új Munka Törvénykönyve hatálybalépéséről
HIRLEVÉL Az új Munka Törvénykönyve hatálybalépéséről Tisztelt Partnerünk, Tájékoztatjuk Önöket, hogy az 1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről 2012.06.30.-i hatállyal érvényét veszítette, s helyette Részletesebben Aktuális munkajogi kérdések (a munkaviszony jogellenes megszüntetése, a színlelt szerződés, a vezető tisztségviselő jogviszonya)
Jogcím Feltételek Jogosultság Mit vált ki? Ft értéke? Pályakezdő fiatal foglalkoztatása Pályakezdő fiatal a huszonötödik életévét - felsőfokú végzettségű személy esetén a harmincadik életévét - be nem Részletesebben HÍRLEVÉL. https://www.facebook.com/pages/k%c3%b6z%c3%b6sen-a-szoci%c3%a1lis- Ter%C3%BClet%C3%A9rt/209091985881444
1132 Budapest, Csanády u. 6/b. Lev. cím: 1068 Benczúr u. 45. Telefon: 06-1- 461 2464 Fax: 06-1- 461 2499 E-mail: szmdsz.info@gmail.com HÍRLEVÉL Demonstrációs bizottság alakult a szociális ágazatban 2013. Részletesebben Munka Törvénykönyve. szabályainak változása. 2012. január 1.
Munka Törvénykönyve szabályainak változása 2012. január 1. Fontosabb változások Kollektív szerződéssel kapcsolatos bejelentési kötelezettség Korlátozottan cselekvőképes munkavállaló foglalkoztatása Cselekvőképtelen Részletesebben A munkavédelemre vonatkozó legfontosabb szabályok, jellemző szabálytalanságok
A munkavédelemre vonatkozó legfontosabb szabályok, jellemző szabálytalanságok A munkavédelemre vonatkozó legfontosabb szabályok, jellemző szabálytalanságok Nesztinger Péter munkavédelmi főreferens Munkavédelmi Részletesebben Nemzeti Erőforrás Minisztérium Szociális Lakossági és Tájékoztatási Osztály Tájékoztató
Nemzeti Erőforrás Minisztérium Szociális Lakossági és Tájékoztatási Osztály Tájékoztató a foglalkoztatás fontosabb szabályairól, a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásáról, a korhatár Részletesebben 8/4 Fuvarozás, szállítmányozás
Munkavédelem és munkabiztonság CD 8/4 1 8/4 Fuvarozás, szállítmányozás 8/4.1 Bénulásos munkabaleset külföldi telephelyen Elsőfokú eljárás A jogeset szerint a munkavállaló kamionsofőrként dolgozott a munkáltatónál, Részletesebben MUNKAVISZONY MEGSZÜNTETÉSE
MUNKAVISZONY MEGSZÜNTETÉSE A munkaviszony megszüntetésére az alábbi módokon kerülhet sor: Közös megegyezés A munkáltató és a munkavállaló a munkaviszonyt közös megegyezéssel bármikor megszüntetheti. A Részletesebben 1992. évi XXII. törvény. a Munka Törvénykönyvéről. XI. fejezet. A munkaerő-kölcsönzés
1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről XI. fejezet A munkaerő-kölcsönzés 193/B. (1) A kölcsönbeadóval munkaerő-kölcsönzés céljából létesített munkaviszonyra e törvény szabályait az e fejezetben Részletesebben Orfű Községi Önkormányzat Képviselőtestülete 4/1995.(I.30.) számú önkormányzati rendelete
Orfű Községi Önkormányzat Képviselőtestülete 4/1995.(I..) számú önkormányzati rendelete a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény végrehajtásáról. Orfű Község Önkormányzatának Képviselőtestülete Részletesebben E-Munkajog. Tartalom. Jogszabályváltozás. Tisztelt Előfizetőnk! 2014. január XV. évfolyam 1. szám. 1 Jogszabályváltozás
E-Munkajog Szakmai folyóirat 2014. január XV. évfolyam 1. szám In-house szeminárium! Szeretne közvetlenül munkahelyén tájékozódni a legújabb jogszabályváltozásokról a munkajog elismert szakértőitől? Jelentkezzen Részletesebben MunkaKalauz. Tájékoztató és Információs Tudástár munkavédelmi gyakorlati megoldásokról és módszerekről
MunkaKalauz Tájékoztató és Információs Tudástár munkavédelmi KI ALKALMAS A MUNKAVÉGZÉSRE? Információs brossúra Szeged, 2013. MunkaKalauz Tájékoztató és Információs Tudástár munkavédelmi A munkavégzésre Részletesebben Tantárgyi tematika. 6. hét: A munkaügyi kapcsolatok a részvételi jogok, a szakszervezetek jogai, a kollektív szerződés, a sztrájkjog, a munkaügyi vita
Tantárgyi tematika Tantárgy neve Munkajogi és tb. alapismeretek Neptun kódja: I1:MUJ Képzés- tagozat: Igazságügyi igazgatási képzés levelező tagozat Tantárgy kreditszáma: 8 kredit Tantárgyfelelős: Dr. Részletesebben Mire számíthatunk munkaügyi ellenőrzés esetén?
Mire számíthatunk munkaügyi ellenőrzés esetén? Az alábbi szakmai írásunkban megnézzük, hogy mire számítsunk abban az esetben, ha munkaügyi ellenőrzés lenne nálunk, illetve még az ellenőrzés előtt fel tudjunk Részletesebben Mint a gép! Balesetek nélkül. Szimpózium
Mint a gép! Balesetek nélkül. Szimpózium Az új Mt. alkalmazása a munkaügyi ellenőrzések tükrében Előadó: Dr. Csigi Imre Ferenc közigazgatási tanácsadó Nemzeti Munkaügyi Hivatal Munkaügyi Főosztály E-mail Részletesebben Országos Egészségbiztosítási Pénztár F Ő I G A Z G A T Ó
Országos Egészségbiztosítási Pénztár F Ő I G A Z G A T Ó Nyt. szám: S01/ /2014. AZ ORSZÁGOS EGÉSZSÉGBIZTOSÍTÁSI PÉNZTÁR 2015. ÉVI ORSZÁGOS HATÓSÁGI ELLENŐRZÉSI TERVE a fővárosi /megyei kormányhivataloknak Részletesebben AZ UTÓBBI IDŐSZAK TÖRVÉNYI VÁLTOZÁSAI ÚJ PTK, MT
AZ UTÓBBI IDŐSZAK TÖRVÉNYI VÁLTOZÁSAI ÚJ PTK, MT ÚJ PTK SZERKEZETE 2013. évi V. törvény,nyolc könyv, 44%-a új, 33%-a módosításra került diszpozitivitás alapelve, imperatív szabályok 2013. évi CLXXVII. Részletesebben A BETEGJOGOK ÉRVÉNYESÍTÉSÉNEK LEHETŐSÉGEI
A BETEGJOGOK ÉRVÉNYESÍTÉSÉNEK LEHETŐSÉGEI Dr. Szüts Ágnes Ügyvéd Munkajogi szakértő ALAPFOGALMAK I. MEGVÁLTOZOTT MUNKAKÉPESSÉGŰ DOLGOZÓ Egészségi állapotának romlásából eredő munkaképesség megváltozása Részletesebben TERVEZET MUNKASZERZŐDÉS
MUNKASZERZŐDÉS amely létrejött egyrészről a Magyar Olimpiai Bizottság (székhelye: 1124 Budapest, Csörsz u. 49-51., bejegyző végzés száma: Fővárosi Törvényszék Pk.60057/1997., nyilvántartási szám: 14., Részletesebben A 2013. év végi munkaidő-beosztás elkészítéséhez kapcsolódó tudnivalók
A 2013. év végi munkaidő-beosztás elkészítéséhez kapcsolódó tudnivalók 1 Az év vége sikeréhez, célkitűzéseink eléréséhez, áruházaink hatékony és jövedelmező működéséhez elengedhetetlen, hogy a 2013. év Részletesebben MUNKAVÉDELEM A GYAKORLATBAN
MUNKAVÉDELEM A GYAKORLATBAN Készítette: Szabó László Global Safety Kft. A MUNKAVÉDELEM ALAPJAI A MUNKAVÉDELEM JOGI SZABÁLYOZÁSA 1993. évi XCIII. törvény a munkavédelemről 5/1993. (XII. 26.) MüM rendelet Részletesebben BESZÁMOLÓ Répcelak Város Önkormányzata és intézményei munkavédelmi tevékenységéről
BESZÁMOLÓ Répcelak Város Önkormányzata és intézményei munkavédelmi tevékenységéről A munkavédelmi tevékenységet és munkavédelmi szaktevékenységet átalány díjas szerződés alapján - PAD-KÁR Kft. részéről Részletesebben A munkaviszony létrejötte és megszűnése
A munkaviszony létrejötte és megszűnése a jó munkahely mindnyájunknak fontos a munkahelyi egészség és biztonság fejlesztése, a munkaügyi ellenőrzés fejlesztése TÁMOP-2.4.8-12/1-2012-0001 www.tamop248.hu Részletesebben EURÓPA BRÓKERHÁZ ZRT. Összeférhetetlenségi politika
Összeférhetetlenségi politika Az igazgatói utasítás hatályba léptető határozatának száma: 2012/12/1. 2014/03/31. A hatályba lépés dátuma: Módosítást hatályba léptető határozat száma: Módosítás hatályba Részletesebben A közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény és végrehajtási rendelete 2007. nyári módosításai
A közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény és végrehajtási rendelete 2007. nyári módosításai Dr. Madarász Hedvig évi XXXIII. törvény módosítása Az Országgyűlés 2007. június 25-ei ülésnapján fogadta Részletesebben A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete
Ikt. sz.: RH/206-7/2014 A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete 2014. augusztus 28. Tartalomjegyzék 1. A szabályzat célja... Részletesebben ÁPOLÁSI DÍJ. Az ápolási díj a tartósan gondozásra szoruló személy otthoni ápolását ellátó nagykorú hozzátartozó
ÁPOLÁSI DÍJ Az ápolási díj a tartósan gondozásra szoruló személy otthoni ápolását ellátó nagykorú hozzátartozó (Ptk. 8:1.. (1) bek 2.pont) részére biztosított anyagi hozzájárulás. ALANYI JOGÚ ÁPOLÁSI DÍJ: Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria


text:
# Ésik Sándor, # Várhelyi Olivér, # Orbán-kormány, # vélemény, # Fidesz, # EU, # Európai Bizottság, # Vasvári Csaba, # jog, # Kúria, # Európai Bíróság, # Fővárosi Törvényszék
2019. november 16. szombat, 10:22
Mivel a múltkori pop-jogi (ahogy egy kedves olvasónk nevezte) írások sokaknak tetszettek, ma is hasonlóval próbálkozom, politikai kontextusba is helyezve a mondandóm.
Kezdjük azzal, hogy mi történt Várhelyi Olivérrel, aki Magyarország jelöltje az Európai Bizottságba. Várhelyit – aki egy tökéletes háttérember, nyelveket beszélő, a brüsszeli viszonyokat kívülről-belülről ismerő, szakmailag felkészült diplomata – csuklóztatják, méghozzá megalázó módon. Illés Gergő cikke nagyon jól összefoglalja, hogy miért. Azért, mert nem őt akarják csuklóztatni (ismerik, tudják, hogy több, mint alkalmas a posztra), hanem az orbáni politika miatt Magyarországot.
Na de mi ad ehhez muníciót?
Például az, amit a bíróságokkal csinálnak. Erről mesélek most.
Itt van rögtön ez a Fazekas Sándorral készült interjú. A Fővárosi Törvényszék (FT) volt elnökéről beszélünk. Hivatalosan ez a rang nem több, mintha valaki mondjuk a szekszárdi vagy a kaposvári törvényszéket vezetné, valójában azonban az ország legnagyobb, bírói és ügyállományban is 6-8 megyényi forgalmat magáénak tudó bíróságáról beszélünk, ahol az ország kb. összes fontos ügye elsőfokon, és sok ügyben másodfokon is eldől.
Fazekas Sándor egyike azoknak a bíróknak, akik pályáztak a folytatásra, majd többszöri érvénytelenítés után megbízott vezetők jöttek, most Tatár-Kiss Péter. Még mielőtt valami óriási politikai elköteleződésre gondolnánk: lehet, hogy Fazekas Sándornak van ilyenje, ezt pontosan nem tudom, az viszont biztos, hogy a FT vezetésénél ennek különösebb jelentősége nincsen. Az elnök munkájának 90 százaléka ugyanis annyi, hogy hagyja dolgozni a bírókat. Vidéki törvényszékeken ez lehet másképp (kisebb szervezet, jobban látszik egy-egy bíró munkája), de egy olyan monstre szervezetben, mint az FT, nagyon nehéz politikai alapokon beleszólni a munkába. Ez sem Fazekasra, sem az elődjére nem volt jellemző. Ráadásul a fővárosi bírók általában kellő arroganciával és öntudattal bírnak ahhoz, hogy az ilyesmi lepattanjon róluk. Sőt.
Amiért az ilyesmit egyébként kerülő Fazekas megszólalt, az az, hogy utóda, Tatár-Kiss Péter fegyelmi útra terelte Vasvári Csaba bíró ügyét, mivel ő az Európai Bírósághoz (ECJ) fordult egy bizonyos ügyben. Az EU-jog kimondja, hogy ilyet bármelyik bíró tehet, és egyetlen tagállam egyetlen szerve sem akadályozhatja meg ebben. Kicsit sarkítva: ha Vasvári Csaba Kiszel Tünde tavalyelőtti naptárját terjeszti fel az ECJ-nek állásfoglalás végett, akkor ehhez a tagállamnak (ez esetben Magyarországnak) jó képet kell vágnia, majd amikor az ECJ azt mondta, hogy Vasvári Csaba menjen a fenébe a hülye vicceivel, akkor lehet ellene ún. alkalmatlansági vizsgálatot kezdeményezni, mert ne legyen bíró, aki ilyen hülyeséget csinál.
Azonban az ECJ még nem tudjuk, mit szól Vasvári kezdeményezéséhez, ellenben a Kúria, amelynek az ECJ-hez semmi köze, már kimondta, hogy szerinte Vasvárinak nincs igaza, és ilyet nem lett volna szabad csinálnia. Ugyan ez egy határozatba van írva, de a Kúria Vasvárit semmilyen eszközzel nem kényszerítheti arra, hogy visszavonja az indítványt, erre Vasvárinak teljesen magától sem lenne lehetősége. Ez alapján fegyelmi felelősséget firtatni nemcsak rossz politika, hanem szakmai amatőrség is.
Lehet itt helyben azt gondolni, hogy az ilyen finomságokat a parasztok úgyse érzékelik, azonban ez hiba. Érzékeljük, és még inkább érzékelik ezt Brüsszelben.
Azért szakmai amatőrség ez, mert a fegyelmi felelősség és a szakmai alkalmasság elválik egymástól. A bíró ilyen szempontból egy nagyon speciális munkavállaló, ugyanis legális lehetősége van tévedni, akár nagyot is. Van ugyanis felette egy másodfokú bíróság és rendkívüli jelleggel még további bírói fórumok, azért, hogy az esetleges tévedéseket kiküszöböljék.
Önmagában tehát az, hogy egy bíró téved, az semmilyen retorzióra nem adhat okot. A bírói függetlenséghez ugyanis szükség van erre. A bíró döntsön, merjen dönteni, vállalja fel, hogy ő az az ember aki más emberek életére kiható fontos dolgokban dönt. Ne tartsa őt az vissza, hogy úristen, mi van, ha rosszul döntünk. Nem baj, döntsél, mi majd korrigáljuk. Ha egy bíró sorozatosan rosszul dönt, és ezek a rossz döntések nem azt sugallják, hogy esetleg tapasztalatlanságból dönt rosszul, hanem azért, mert a szakmai felkészültsége nem elegendő, netán érzelmei jobban befolyásolják a kelleténél, akkor az a bíró szakmailag alkalmatlan és a megfelelő alkalmatlansági eljárás után el kell távolítani a bírói szervezetből.
Fegyelmi eljárásnak ellenben akkor van helye, ha a bíró bíróhoz méltatlanul viselkedik. Ez lehet a parttalan hülyeséget nyilatkozástól kezdve a botrányos viselkedésen át a nyílt politikai állásfoglalásig bármi, lényeg, hogy nem a bíró szakmai munkájához van köze, hanem az emellett tanúsított magatartásához. Ha egy bíró a hét két napján rendszeresen másnaposan, cefreszagúan jelenik meg a tárgyalóban, az például fegyelmi ok. A bírót tehát egy szakmai döntése miatt, amelyről ráadásul az erre kizárólag jogosult szakmai szerv (az ECJ) még nem mondta ki, hogy jó vagy nem jó, fegyelmi eljárás alá venni, vagy akár csak a fegyelmi felelősségét nyilvánosan felvetni, a legaljasabb putyini módszer, amely nem marad észrevétlen, nagyon-nagyon rossz üzenete van, és
szegény Várhelyi meghallgatása az egyik olyan fórum, ahol ezt Magyarország fejére lehet olvasni.
És még fogják is sok helyen, mert ez itthonról bármennyire is nem tűnik annak, komoly botrány.
Újabb disznóság készül
Következő olvasmányunk ez a cikk az Amnesty International oldalán. Lényegében arról van benne szó, hogy bekerül majd a megfelelő törvénybe, hogy közhatalmat gyakorló szerv is fordulhat az Alkotmánybírósághoz. Na, ez kínai, úgyhogy ezen is végigmegyünk, hogy kiderüljön, hogy mekkora disznóság is készül valójában.
Mit csinál az Alkotmánybíróság? Minden fejlett országnak van írott vagy íratlan (pontosabban chartális: egy szövegbe összefoglalt; és nem chartális vagy történeti: számos forrásból összeálló) alkotmánya. Nekünk is van, olyan, amilyen, ez most nem az évente megváltoztatott Alaptörvényről szól.
Az AB feladata az, hogy az országban történő valamennyi jogalkalmazás (legyen az egy bírósági ítélet, vagy Egyházastoportyán község ebrendeletének alkalmazása) ügyeljen arra, hogy az Alkotmányba belefoglalt alapvető jogokat betartsák. Ezt lehet többféle módon is csinálni. Vannak olyan bírák, akik szerint az Alkotmányt szigorúan szó szerint kell értelmezni, híresen ilyen volt például a pár éve meghalt amerikai Antonin Scalia, az ottani Supreme Court bírája. Van olyan értelmezés, amely szerint van „láthatatlan Alkotmány”, vagyis az Alkotmány szövegének értelmezésekor támaszkodni kell mindenféle általános elvekre, és ez alapján szabadon lehet értelmezni az Alkotmány szövegét. A legtöbb bíróság a világon valahol a kettő között van félúton.
Lényeg tehát, hogy az Alkotmánybíróság a rendes működése során, hiába a neve, nem jogviták eldöntésére hivatott fórum. Az a dolga, hogy ha elé visznek egy jogvitát, vagy egy jogi szempontból problémás helyzetet, azt vizsgálja meg, hogy a jogszabály, vagy annak alkalmazásának a módja megfelel-e az Alkotmánynak. Nem dönti tehát el a jogvitát, erre az Alkotmánybíróságnak hatásköre sincsen. Ha azt találja, hogy a jogszabály, vagy a joggyakorlat alkotmányellenes, akkor ezt megszünteti, és a rendes bíróság ilyenkor nekifut az ügynek újra, de már úgy, hogy az adott jogszabályt vagy joggyakorlatot nem alkalmazhatja.
Na de miért baj, ha egy közhatalmat gyakorló szerv fordulhat az Alkotmánybírósághoz?
Az Amnesty cikke helytállóan veszi észre, hogy ezzel komoly gond, hogy
gyakorlatilag teremtenek egy újabb Kúriát.
Ugyanis a közhatalmat gyakorló szerv alkotmányossági problémákkal jellemzően perekben fog találkozni, és jellemzően akkor fogja észrevenni, ha veszített. Márpedig, ellentétben a bíróságokkal, ahol – ahogy azt fentebb bemutattuk – a pályázati rendszer miatt bőven maradnak független bírák, az AB tiszta politikai kinevezés alapján működik.
De van egy másik gond is. A közhatalmat gyakorló szerv direktben be van kötve a kormányhoz, amely meg a törvényjavaslatokat írja. Ráadásul vélelem szól amellett, hogy a közhatalmat gyakorló szerv (pl. a NAV) az egy okos és a jogot jól tudó szervezet, ahol észre kell venni, ha a jogszabály hibás, és szolgálati úton jelenteni kell. Ha a szerv pert veszít, mert rossz a jogszabály, akkor azt fel kell szépen terjeszteni, a NAV esetében a pénzügyminiszternek, aki pedig a jogalkotási tervbe felveszi, hogy ehhez a szabályhoz nagyon gyorsan hozzá kell nyúlni. Az AB-hez forduló közhatalmi szerv egész egyszerűen nem tartja be a szolgálati utat.
Ez is egy olyan dolog, ahol kilóg a lóláb, hogy
valóban az a jogalkotói szándék, hogy az ügy „baj esetén” még valahogy odarugdalható legyen a pártemberekkel feltöltött Alkotmánybíróság elé, ha már a közigazgatási különbíróságokat le kellett fújni az EU-s felzúdulás miatt.
Végül egy másik érdekesség az Amnesty cikkéből: a bírónak külön indokolnia kell majd a kúriai gyakorlattól eltérését az ítéletben. Na már megint, ezzel mi baj van?
A bírósági jogalkalmazást lehet (elvileg) úgy csinálni, hogy minden vitás kérdésre a választ a törvénykönyvben keressük és nem ismerünk el más jogforrást, és lehet úgy, hogy nincs törvénykönyv és mindent a bíróság évszázadok óta kiérlelt gyakorlata alapján döntünk el. Tiszta formájában egyik rendszer sem életképes és egyik rendszer sem létezik. A leghosszabb törvénykönyv is találkozik majd olyannal, amire az írója nem gondolt, és a bírák bölcsességét is előbb-utóbb elkezdik összeírni, kilistázni, rendszerezni és ebből ha nem is törvénykönyvet, de a bírói gyakorlatot leíró gyűjteményt alkotni, amelyre előbb-utóbb angolszász területen is ugyanúgy hivatkoznak, mint a német bíróság a BGB-re (Bürgerliches Gesetzbuch, polgári törvénykönyv).
Magyarország ilyen szempontból az írott jog és a hagyomány között vergődik. 1959-ig nem volt Ptk, előtte fél évszázadig már volt egy Mtj. (magánjogi törvényjavaslat) nevű kódex, amely mindenféle-történelmi politikai okokból (Trianon, Tanácsköztársaság, Horthy, háború, Szálasi, Rákosi) sose lépett hatályba (de a szövegéből rengeteg minden átmentődött a Ptk-ba). A magyar polgári jog viszont elméleti szempontból ekkor aranykorát élte, számtalan nemzetközi tekintélyű jogtudós oktatta a magyar jogi karokon. Ezért a magyar magánjog állt az egyetemen tanított római és német alapú, tudományosan rendszerezett jogból, a Werbőczy óta halmozódó régi nemesi szokásjog szabályaiból, meg a újonnan írott Ptk-ból, a bírói gyakorlat ezt gyúrta össze egy működő joggá.
Ez a bírói és ügyvédi fejekben létező, polgári jog aztán a történelem minden viharát túlélte. De ami a fő, túlélte a régi (1959-es) és a mostani (2013-as) Ptk. szabályait is. Aztán, ahogy kb. a 2000-es évektől elkezdett szétcsúszni a jogalkotás színvonala, újra felszínre tört. Mára polgári ügyekben sokkal fontosabb a gyakorlat ismerete, mint a jogszabályé.
Ezzel önmagában nem lenne gond, csak az a baj, hogy mivel mi elvileg egy kontinentális rendszer vagyunk, a bírói jogalkotást – eddig –hivatalosan nem ismerjük el, és semmilyen kontrollja nincsen. Leszámítva persze az Alkotmánybíróságot, amelyet azonban nem jogtudósokkal töltenek fel, hanem kádertemetőnek használnak.
Ezzel a törvényvjavaslattal a jogalkotó gyakorlatilag a lovak közé dobja a gyeplőt.
A kúriai joggyakorlatot szinte törvényerőre emeli, és a sima elsőfokú bíróra testálja annak a terhét, hogy indokolja meg, hogy az szerinte miért nem jó. Ezzel az a baj, hogy a változáshoz a másodfokú bíróságra is szükség lenne, hogy csatlakozzon ehhez a különvéleményhez. Ha nem csatlakozik, egyszerűen visszadobja elsőfokra, hogy márpedig a Kúria gyakorlata nem ez, tessék alkalmazkodni. Puff, a bíró statisztikájában meg ott van egy szakmai alapon hatályon kívül helyezett ítélet, emlékezzünk, hogy ez meg egyenes út az alkalmatlansághoz. Kisebb polgári ügyekben a felülvizsgálat (Kúriához fordulás) eleve kizárt, a nagyokban meg drága és lassú. Mit csinál ilyenkor az állampolgár? Kiskapukat keres, még jobban szétverve a jogrendszert. A bíró meg ezt végiggondolva nem nyúl inkább semmihez, hanem kerüli a döntést. Ennek következményeit szintén ld. fent.
Ha a jogalkotó úgy látja, hogy a kúriai gyakorlat kvázi törvényként érvényesül, akkor azt nem ilyen módon beszentelnie kellene, hanem épp ellenkezőleg, követni az Igazságügyminisztériumban, és ha azt látják, hogy 1) szembemegy az írott joggal 2) olyan területre tör be, amelyet az írott jog még nem szabályoz, akkor a megfelelő jogszabályok megalkotásával reagálni kell. Teljesen rossz irány a kúriai gyakorlatot ilyen módon bebetonozni, ez szintén a bírák kezét köti meg.
Mára ennyi a popjogból, remélem hasznos volt.

matches: Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria