text:
BÁLNAVADÁSZAT AZ ANTARKTISZON, AVAGY - PDF
BÁLNAVADÁSZAT AZ ANTARKTISZON, AVAGY
Download "BÁLNAVADÁSZAT AZ ANTARKTISZON, AVAGY"
Henrik Egon Bodnár
1 DR. KARDOS ANDRÁS * BÁLNAVADÁSZAT AZ ANTARKTISZON, AVAGY KÖRNYEZETVÉDELMI ÜGYEK A NEMZETKÖZI BÍRÓSÁG ELŐTT Előszó Publikációm a cetek helyzetét tárgyalja a nemzetközi állatvédelem területén: egyrészt bemutatja a jelenleg is folyamatban lévő ausztrál-japán bálnavadászati jogvitát, annak előzményeit, várható kimenetelét, ill. röviden felvázolja a bálnák védelmével kapcsolatos nemzetközi megállapodásokat és szervezeteket; másrészt a Nemzetközi Bíróság jövőjével kapcsolatos kérdéseket is megvitattam munkám írása során. Jelen írásom szervesen kapcsolódik a 2011-es pécsi OTDK-n bemutatott és a Közigazgatási és Igazságügyi Miniszter által felajánlott különdíjban részesült dolgozatomhoz. A nemzetközi környezetvédelem olyan terület, amely nagyobb odafigyelést és törődést érdemel. A környezetvédelmi problémák mára globális jelleget öltöttek, és ugyanez mondható el a jogi szabályozásról is. Ugyanakkor a magyar nyelvű szakirodalomban e téren meglehetősen csekély számú mű lelhető fel a TDK dolgozatom írása során alapul vett állat- és cetvédelemmel összefüggésben például semmilyen formában nem találkoztam magyar nyelvű szakirodalommal. Ennélfogva úgy gondolom, hogy nagyobb figyelmet kellene fordítani a nemzetközi környezetvédelmi problémákra, kérdésekre, továbbá érdekes kérdést vet fel, hogy a Nemzetközi Bíróság a környezetvédelmi ügyek területén milyen szerepet tölt majd be a jövőben, ami nagyban függ az éppen folyamatban lévő általam részletesebben bemutatni kívánt ausztrál-japán bálnavadászati jogvita kimenetelétől is. * I. évf. nappali tagozatos doktorandusz, ME ÁJK, Nemzetközi Jogi Tanszék; felelős témavezető: Dr. Csák Csilla PhD egyetemi docens, társ-témavezető: Dr. Raisz Anikó PhD egyetemi adjunktus.
2 104 KARDOS ANDRÁS I. Környezetvédelmi kérdések a Nemzetközi Bíróság előtt Az ENSZ igazságszolgáltatási főszerveként a Nemzetközi Bíróság (ICJ) egyre gyakrabban találkozik nemzetközi környezetvédelmi kérdéseket érintő ügyekkel. E vonatkozásban kiemelkedő és kiemelendő ügy a Korfu-szoros 1 ügye, a mai napig a legtöbbet hivatkozott Bős-Nagymaros 2 ügy, az Uruguay-folyói papírgyár 3 ügye, a Kasikili/Sedudu 4 és Pedra Branca 5 ügy, vagy akár a Pulau Ligitan/Sipadan 6 ügy, és még hosszasan lehetne sorolni az e körbe tartozó jogvitákat. 7 Anélkül, hogy a részletekbe mélyebben belemennék, meg kell említeni, hogy a szintén folyamatban lévő Costa Rica vs. Nicaragua 8 ügyben március 8-án egy nagy részben környezetvédelmi témájú ideiglenes intézkedés született, majd április 8-án a Ramsari Bizottság három személyt küldött ezen intézkedés végrehajtásának ellenőrzésére, akiket szóban és fizikailag is bántalmaztak. 9 Ezenfelül környezetvédelmi ügyként folyamatban van még egy jogvita, amely Ecuador és Kolumbia között zajlik. 10 Szokatlan, hogy párhuzamosan három környezetjogi témájú ügy is folyamatban van a Bíróság előtt, mindazonáltal ez a három ügy az, amelynek kimenetele a Nemzetközi Bíróság jövőjét is kijelölheti. 1 Nemzetközi Bíróság (NB), Egyesült Királyság vs. Albánia, IV. 9.; a Korfu-szoros ügyében hozott ítélet többek között két fontos elvet is rögzített: egyrészt az állam nem tűrheti meg területén azon intézkedéseket, amelyek más államok jogait csorbítják; másrészt köteles figyelmeztetést kiadni a veszélyhelyzetről. Tehát az ítélet alapvetően csak felelősségi kérdéseket tisztáz. 2 NB, Bős-Nagymaros ügy, Magyarország vs. Szlovákia, IX NB, Uruguay-folyói papírgyár ügye, Argentína vs. Uruguay, IV NB, Kasikili/Sedudu ügy, Botswana vs. Namíbia, XII NB, Pedra Branca ügy, Malajzia vs. Szingapúr, V NB, Ligitan/Sipadan ügy, Malajzia vs. Indonézia, XII Nem szabad elfelejtkezni arról sem, hogy voltak más ügyek a Nemzetközi Bíróság előtt, amelyek természeti erőforrásokkal voltak kapcsolatosak. Ilyen volt pl. az Egyesült Királyság és Norvégia közötti halászati tárgyú jogvita 1949-ből, a Bíróságnak a Nyugat- Szahara vonatkozásában meghozott tanácsadó véleménye (1974), Burkina Faso és Mali határvitája (1983), vagy az olajkoncessziókkal és halászati tevékenységekkel összefüggő Nicaragua vs. Honduras jogvita (1999). 8 NB, Costa Rica vs. Nicaragua, XI Bővebben lásd: RAISZ Anikó, A környezetvédelem helye a nemzetközi jog rendszerében, Miskolci Jogi Szemle, 2011/1., sz., NB, Ecuador vs. Kolumbia, 2008, III. 31.
3 BÁLNAVADÁSZAT AZ ANTARKTISZON 105 Az eddigi ügyek közül legnagyobb jelentőséggel kétségkívül a bős-nagymarosi vízlépcső ügye bír. 11 A Bíróság a magyar fél érvelése nyomán itt szembesült először következetesen felépített nemzetközi környezetjogi érvekkel. 12 Az ügy kiemelkedő jelentőségű, hiszen a nemzetközi környezetvédelem eddigi egyik legtöbbet idézett ítélete született meg az eset kapcsán. Fontos hangsúlyozni, hogy ez volt az első jogvita, ahol a Bíróság a fenntartható fejlődés fogalmát ítélkezési gyakorlata során alapul vette. 13 Az ügynek kiemelkedő jelentőséget biztosít, hogy a pacta sunt servanda elvre épülő szlovák állásponttal a nemzetközi környezetjogi érvekre épülő magyar álláspont állt szemben. Az ügyben résztvevő magyar bíró, Herczegh Géza szavaival élve: Látható volt, hogy a bős-nagymarosi per a nemzetközi szerződések jogának és a környezetvédelem jogának csatája lesz. 14 Érdekes kérdést vet fel, hogy a Bíróság milyen szempontok és bizonyítékok alapján dönt el egy jogvitát. Környezetvédelmi viták vonatkozásában az figyelhető meg, hogy az Argentína-Uruguay ügyet megelőzően a testület vagy szakértőket vont be az eljárásba, vagy pedig éppen ellenkezőleg: elutasította a szakértői vélemények előterjesztésének szükségességét mint ahogy egyébként az Uruguay-folyói papírgyár ügyében is történt. Mindösszesen két ügy kapcsán beszélhetünk arról, hogy a Bíróság szakértői véleményekre támaszkodott volna ítélete meghozatalakor: a már említett Korfu-szoros esetében, és a Maine-öböl 15 ügyében. Más esetben vagy arra hivatkozott, hogy további bizonyítékokra nincs szükség így pl. a Bős-Nagymaros ügyben is, vagy arra, hogy nem képes az adott kérdésben dönteni, amire a szakvélemény irányult. 16 Mindemellett a Nemzetközi Bíróság elismerte a környezetvédelmi ügyek fontosságát és különlegességét: 1993-ban létrehozta a Környezetvédelmi Ügyek Kamaráját (Chamber for Environmental Matters), amely egy hét bírából álló testület. A felek bármelyike jogosult ehhez a kamarához 11 Bővebben lásd BRUHÁCS János, Nemzetközi vízjog, Akadémiai Kiadó, Budapest, NAGY Boldizsár: Bős-breviárium, Beszélő, 2005 (X), 10. sz., 14., Bővebben lásd HERCZEGH Géza: Bős-Nagymaros, Valóság, 2004, (XLVII), 2. sz., Trevisan, LAUREN, The International Court of Justice s Treatment of Sustainable Development and Implications for Argentina v. Uruguay, Sustainable Development Law & Policy, 2009, 10. évf. 1. sz., Bővebben lásd: HERCZEGH, Bős-Nagymaros, NB, Kanada vs. USA, X Juan Guillermo Sandoval, COUSTASSE Emily, SWEENEY-SAMUELSON, Adjudicating Conflicts Over Resources, Göttingen Journal of International Law, conference paper, m.a
4 106 KARDOS ANDRÁS fordulni, azonban eddig ez egyszer sem történt meg, sőt, 2006 óta nem is töltik be a kamara megüresedett helyeit. 17 Számos nemzetközi testületnek lehetősége van arra, hogy saját szakértőket nevezzen ki annak biztosítása végett, hogy a környezetvédelmi vitákban meghozott végső döntések megbízható szakértői véleményeken alapuljanak. Jorge E. Vinuales ezzel kapcsolatban áttekintette a különböző nemzetközi jogi instrumentumokat, és az ő meglátása szerint a szakértők kiválasztása, a felek együttműködése, a felek észrevételezési joga a szakvéleményekre a végső döntés meghozatala szempontjából nagyon fontosak. 18 Tehát az ő meglátása szerint a különböző nemzetközi szerveknek élni is kellene a szakértő kinevezésének lehetőségével, amelynek következtében az egyes nemzetközi bíróságok és döntési fórumok szerepe is felértékelődne. Úgy gondolom, hogy igaz ez a később bemutatandó ausztrál-japán bálnavadászati jogvita vonatkozásában is. Annak ellenére, hogy az egyes döntéshozó fórumoknak hasonlóak a jogosítványai, e szervek hasonló vitákban különbözőképpen dönthetnek adott esetben, azonban a Nemzetközi Bíróság nem szolgál fellebbviteli fórumként e szervek vonatkozásában. Tim Stephens szerint egyes bírói és kvázi bírói szervek destabilizálják a nemzetközi környezetjog szabályait és elveit azáltal, hogy szűk értelemben veszik figyelembe a környezetjogi normákat, amelyek így a nem-környezetvédő rendszereknek kedveznek. 19 A joggyakorlatot így össze kellene hangolni az említett szabályokkal és alapelvekkel, és kellene egy végső fórum, amely adott esetben fellebbviteli szervként járhat el. Egyes szakemberek szerint a Nemzetközi Bíróság megfelelő lenne erre a pozícióra, ugyanis képes lenne arra, hogy következetesen bírálja el a környezetvédelmi ügyeket, hiszen a nemzetközi bíróságok közül a legkiemelkedőbbként e szerv a nemzetközi szokásjog elfogadásában és alakításában is fontos szerepet játszik. A Nemzetközi Bíróság mellett érvelők hangsúlyozzák, hogy voltak már javaslatok egy kizárólagosan nemzetközi környezetvédelmi ügyekkel foglalkozó bírói fórum felállítására 20, azonban ez hosszadalmas és 17 Dr. Pieter H. F. BEKKER, Practice Before the International Court of Justice, International Litigation Strategies and Practice, (Barton Legum Ed., 2005) Jorge E., VINUALES, Legal Techniques for Dealing with Scientific Uncertainty in Environmental Law, Vanderbilt Journal of Transnational Law, évf., 2. sz., Tim, STEPHENS: International Courts and Environmental Protection, Cambridge University Press, 2009, Bővebben lásd Joost, PAUWELYN, Judicial Mechanisms: Is there a Need for a World Environment Court? In Reforming International Environmental Governance: From
5 BÁLNAVADÁSZAT AZ ANTARKTISZON 107 felesleges lenne, hiszen a Nemzetközi Bíróság Környezetvédelmi Ügyek Kamarájához sem fordult egyetlen állam sem eddig. Vita alakult ki azzal kapcsolatban is, hogy a Nemzetközi Bíróságnak létre kellene-e hoznia egy önálló szakértői testületet, avagy külső szakértőket vegyen igénybe egy-egy környezetvédelmi ügy eldöntése kapcsán. Egyesek szerint saját szakértői testület felállítására akkor lenne mód, ha a Bíróság az ügyek eldöntése során gyakrabban támaszkodna a szakértők véleményeire. 21 Úgy vélem, hogy abban az esetben, ha a Bíróság gyakorlata megváltozna annyiban, hogy az ügyek nagyobb százalékában támaszkodik szakvéleményekre, akkor ennek lenne létjogosultsága. De amíg a helyzet nem változik, addig véleményem szerint felesleges egy ilyen testület felállítása. Az ausztrál-japán bálnavadászati jogvita kapcsán erre még visszatérek, azonban ez az ügy perdöntő lehet: előfordulhat, hogy kijelöli a Nemzetközi Bíróság útját, és megerősíti annak pozícióját, de nincs kizárva az sem, hogy egy új igazságszolgáltatási szerv létrehozásához vezet majd. II. Bálnavadászat kontra cetvédelem 1. Bevezetés Az összes tengeri faj közül melyek kiaknázását az ember évszázadok óta folytatja a cetek mintegy 80 faja, közülük is különösképpen az óriásbálnák voltak azok, amelyek vonatkozásában elsőként túlzott mértékű kihasználásról és kiaknázásról beszélhetünk: gyakorlatilag e fajok már a XIII. század folyamán eltűntek a Biscaya-öbölből. 22 Az as évekre nyilvánvalóvá vált, hogy a cetállomány nemzetközi védelemre szorul. A nemzetközi közösség a helyzet orvoslására lépésekre szánta el magát: az első bálnavadászat szabályozásával kapcsolatos egyezmény 1931-ben jött létre, majd 1946-ban Washingtonban egy új egyezmény született, a bálnavadászat szabályozásáról szóló nemzetközi egyezmény (ICRW), amely az elnevezésében szereplő tevékenységet a túlzott mértékű kiaknázás, valamint a bálnaállomány fenntartása és növelése Institutional Limits to Innovative Reforms 150. (W.B. CHAMBERS and J.F. GREEN, eds., 2005) 21 Bővebben lásd pl. VINUALES: Legal Techniques for Dealing with Scientific Uncertainty in Environmental Law, Simon, LYSTER: International wildlife law, Grotius Publications Ltd. Cambridge, 1985, 17.
6 108 KARDOS ANDRÁS érdekében szabályozza. Az egyezmény megalkotásának célja az volt, hogy a bálnákat kiemelkedő természeti forrásként őrizzék meg a jövő generációi számára. 23 Azonban a bálnaállomány dramatikus és folyamatos csökkenése, továbbá a bálnavadászatot megtiltó, valamint e tevékenységet sohasem folytató államok eltökéltsége folytán létrejött egy szabályozó testület, mely az egyezményen alapul: a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottság (IWC). E kormányközi szerv legfontosabb döntése az volt, hogy az 1985/86-os szezontól moratóriumot állított fel minden kereskedelmi célú bálnavadászat kapcsán Japán cetekkel összefüggő kutatásai és a japán bálnavadászat E pontban elsősorban a japán Cetkutató Intézetről (ICR), annak megalapításáról, tevékenységéről, kutatásairól lesz szó, és ehhez kapcsolódóan fogom megemlíteni a JARPAII Kutató Programot Az ICR létrejötte és célja Az ICR 1987 októberében jött létre: Japánban ez egy egyedülálló intézet, amely a cetekkel kapcsolatos biológia- és társadalomtudományokra specializálódott. Jellegét tekintve egy nonprofit kutató társaság, amelynek jogi státuszát a japán kormány, valamint a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium is elismerte. Az intézet előfutára az 1947-ben alapított Bálnakutató Intézet volt. A japán halászati tevékenységgel kapcsolatos aggályok az utóbbi évben fokozatosan növekedtek, amely összefüggésben áll a tengeri emlősök védelmére vonatkozó szabályok pl. az IWC által elfogadott kereskedelmi célú bálnavadászati moratórium megalkotásával vagy az ún. déli területeken fekvő tilalmi zóna létrehozásával. 25 De e körben említhetnénk még a halászhálókra és más technikákra vonatkozó szabályok szigorítását is. 23 Az ICRW preambuluma. 24 A cetvédelemmel összefüggésben számos nemzetközi egyezmény született az évek során: így pl. a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (röviden: CITES; 1973, Washington), a Balti- és az Északi-tenger kistestű cetféléinek védelméről szóló 1991-es New York-i megállapodás, vagy a Feketetenger, a Földközi-tenger és az egybefüggő atlanti területek cetféléinek védelméről szóló egyezmény (1996, Monaco). Ugyanakkor azt sem szabad elfelejteni, hogy az IWC mellett bizonyos nem kormányközi szervek is aktív résztvevői a bálnavadászat elleni harcnak. Ilyen szerv pl. a Greenpeace, a WWF és a Sea Shepherd. 25 E tilalmi zóna az Antarktiszt körülvevő mintegy 50 millió km 2 -es terület, ahol az IWC 1994-ben mindenféle kereskedelmi célú bálnavadászatot megtiltott.
7 BÁLNAVADÁSZAT AZ ANTARKTISZON 109 Idáig független személyek mint pl. nemzeti laboratóriumok, egyetemek, önkéntes kutató intézetek, és egyéni kutatók tanulmányozták a tengeri emlősöket, köztük a bálnákat. E kutatásoknak azonban szorosabban kell illeszkedniük és jobban meg kell felelniük az egyes nemzeti és nemzetközi előírásoknak, lehetővé téve Japán számára, hogy a nemzetközi szervezetekben még aktívabb szerepet vállalhasson. Az ICR funkciója tehát a cetkutatási tevékenységek széleskörű megvalósítása, mintegy központként szolgálva a fentebb említett független kutatók által elvégzett kutatási tevékenységek számára Japán cetkutatási tevékenységének áttekintése Az ICR szerint a tudományos kutatások elkerülhetetlenek, és alapvető fontosságúak a tengeri élővilág egyedeinek megóvása végett. A bálnavadászat szabályozásáról szóló Washingtoni Egyezmény előírja, hogy az egyezmény minden rendelkezését tudományos felfedezésekre kell alapozni ben Japán létrehozott egy tudományos cetkutató programot az antarktiszi ökoszisztéma és a déli területeken élő csukabálna tanulmányozása céljából. Ez az egyetlen hosszú távú program, amely információkat szolgáltat a bálnáknak az ökoszisztémában betöltött szerepéről, valamint a környezeti változások cetekre gyakorolt hatásáról. Meg kell még említeni, hogy 1994-ben a Csendes-óceán északi térségében is megkezdődött egy program. Az ICR hangsúlyozza, hogy Japán cetkutató tevékenységeit az előbb említett Washingtoni Egyezmény előírásainak megfelelően folytatja, és semmilyen esetben sem vezetnek illegális bálnavadászati akciókat. 27 A tudományos programok kutatási területei: a cetállomány beazonosítása, a populációk nagyságának és struktúrájának, egészségi állapotának felmérése; a bálnáknak az ökoszisztémában betöltött szerepük és hatásuk tanulmányozása, beleértve a táplálkozási szokásaikat; és a környezeti változások cetekre gyakorolt hatásának felmérése. A japán kutatások által elért eredmények széleskörűek. Sikerült megállapítani, hogy sok, és egyre növekvő számú fiatal csukabálna él a vizekben, amely faj tekintetében legalább két csoport van, amelynek eltérőek a légzési szokásaik, valamint megfigyelték, hogy napi 220 kg táplálékot fogyasztanak el ezen állatok. Ugyanakkor a táplálkozási 26 Az ICR honlapja, (2011. IX. 20.) 27 Az ICR honlapja, (2011. IX. 20.)
8 110 KARDOS ANDRÁS szokások tekintetében fontos kiemelni, hogy az 1970-es évek óta a bálnákon található zsírréteg egyre csökken. Ennek oka lehet a táplálékért folyó egyre kiélezettebb harc az egyes fajok között. Így a csukabálnák nagy száma veszélyezteti és megnehezíti az amúgy is veszélyeztetett kékbálna egyedszámának megfelelő szintre történő visszaállítását, ennélfogva a japán tudósok szerint ahhoz, hogy egy veszélyeztetett faj számára segítséget tudjunk nyújtani a fennmaradáshoz, a többi fajjal gyakorlatilag ennek megfelelően gazdálkodni kell. Kétségkívül ötletes magyarázat. A másik lényeges kiemelendő adat, hogy a cetek évente kb. 500 millió tonna halat pusztítanak el. De ami ennél is lényegesebb az ICR szerint, hogy a halakat főleg a nem veszélyeztetett fajok fogyasztják el. Így vadászatuk a fenntartható táplálás és táplálkozás szempontjából fontos, valamint át kellene gondolni egyes bálnafajoknak az ökoszisztémában betöltött szerepét. 28 Véleményem szerint az ICR kutatási eredményei és az abból levonható következtetések hordoznak magukban igazságot. Így pl. a táplálkozás szempontjából fontos lenne, hogy megfelelő szintű halállomány álljon az emberiség rendelkezésére. Azt azonban figyelembe kellene venni, hogy amíg nem volt ilyen mértékű a halászat, amíg nem jelent meg ez a túlzott mértékű kiaknázás, ami manapság jellemző, addig nem is volt ilyen jellegű probléma a halászatot illetően, és nem kellett úgymond bűnbaknak kikiáltani egyes állatfajokat. Eléggé nyilvánvalónak tűnik, hogy a japánok gyakorlatilag ürügyet keresnek arra, hogy továbbra is ellentétben a nemzetközi moratórium rendelkezéseivel folytathassák bálnavadászati tevékenységüket, illetve annak jogszerűségét próbálják meg ezzel alátámasztani. Továbbá mint azt az ausztrál példa is mutatja majd a kutatási eredmények eléréséhez nincs szükség az állatok leölésére, és ezáltal az ökoszisztéma megbontására A JARPAII program A JARPAII előzményei és céljai 1982-ben az IWC elfogadta a kereskedelmi célú bálnavadászat tilalmáról szóló megállapodást. A japán kormány tiltakozott a döntés ellen, de ezt 1985-ben visszavonta, és az 1986/87-es szezon volt az utolsó, amikor kereskedelmi célból Japán az Antarktisz környékén bálnákra vadászott. Közben a célból, hogy a tudományos kételyeket eloszlassa, és újra lehetővé tegye a fenntartható bálnavadászatot, Japán elindította a JARPA 28 Az ICR honlapja, (2011. IX. 20.)
9 BÁLNAVADÁSZAT AZ ANTARKTISZON 111 programot. Ez gyakorlatilag egy speciális engedélyen alapuló cetkutató program volt, melyet az Antarktisz környéki vizeken indítottak el. A japán kormány szerint a fő cél az volt, hogy az antarktiszi csukabálnák biológiai jellemzőit megvilágítsák. A programot a maga teljességében az 1989/90-es szezonban indították be. Mivel minden kereskedelmi célú bálnavadászat tiltott volt az Antarktisz környéki vizeken, a JARPA volt az egyetlen széles körű kutató program, amely hasznos biológiai és ökológiai információkat nyújtott az antarktiszi cetállomány megfelelő kezelésével kapcsolatban ben az IWC Tudományos Bizottsága egy időközi felülvizsgálatot tartott a JARPA-val kapcsolatban, majd a következő felülvizsgálatra 2005-ben került sor, amikor nyilvánosságra hozták az addigi eredményeket. A JARPA elérte a kitűzött célját vallja a japán kormány. 30 A valóság egyes szakemberek szerint mást mutat. Jóval a JARPA eredményeinek összegzése előtt az ICR egy újabb, még több bálna leölését tervbe vevő programba kezdett, amelynek a JARPAII nevet adták. A japán kormány szerint új kutatásuk célja többek között nyomon követni a bálnák létszámának alakulását és biológiai paramétereiket, a táplálkozásukat, zsírrétegük változásait, a szennyezőanyagok hatását a cetekre nézve. Tehát a célok nem változtak, hiszen a 18 év alatt összegyűjtött adatok alapján semmit nem tudtak megállapítani. 31 E programot a japán kormány a 2005/06-os szezontól vezette be, teljes egészében az első két teszt-év után indult be. Hosszú távú programként került elindításra, amely az antarktiszi csukabálnák, a hosszúszárnyú bálnák és közönséges barázdásbálnák megfigyelésére törekszik elsősorban. A JARPAII az egyes bálnafajok mennyiségi és minőségi változásait igyekszik nyomon követni. Közvetett célja, hogy egy új és fejlettebb gazdálkodási rendszert alakítson ki a cetek vonatkozásában. A tervezet megfogalmazása szerint a kutatás közvetlen céljai a következők: az Antarktisz ökoszisztémájának megfigyelése; az egyes cetfajok között egyfajta összehasonlító elemzés készítése; 29 A JARPA mellett Japán a JARPN nevű programját is beindította. Ez a program az északnyugati Csendes-óceáni területek vonatkozásában szolgált tudományos alapul 1994 és 1999 között óta a JARPNII program lépett életbe. A téma alapjául szolgáló ausztrál-japán jogvita miatt számomra a JARPA és JARPAII program releváns, így ezek kerülnek bővebb kifejtésre. 30 A JARPAII tervezetének I. fejezete 31 National Geographic Magyarország honlapja, (2010. XI. 2.)
10 112 KARDOS ANDRÁS a cetállományok időbeli és térbeli változásainak megvilágítása; és az antarktiszi csukabálnákkal történő gazdálkodási eljárás fejlesztése Az IWC kontra JARPAII Az IWC 2005-ös dél-koreai konferenciájának középpontjában a JARPAII-ről szóló tervezet állt. Japán ennek folytán kifejtette a program előző pontban ismertetett céljait, továbbá előirányozta az elejtendő cetek számát is, amely a megfigyelésekhez, kutatásokhoz szükséges: 850 antarktiszi csukabálna, 50 hosszúszárnyú bálna (melyek befogása csak a harmadik évtől kezdődne), és 50 közönséges barázdásbálna (az első két évben 10). E kutatás szükségességével és értékével kapcsolatosan mind a Tudományos Bizottságon belül, mind pedig az IWC-n belül egyet nem értés alakult ki. Ennek eredményeképpen az IWC elfogadott egy javaslatot, amely erőteljesen arra ösztönzi a japán kormányt, hogy vonja vissza a JARPAII javaslatot, vagy legalábbis vizsgálja felül azt, és a kutatások eredményességéhez szükséges információkat olyan módon szerezze meg, amely nem vezet a bálnák legyilkolásához ban St. Kitts & Nevis szigetén szintén felmerült a JARPAII problematikája. Az IWC a konferencia harmadik napján vitatta meg a bálnavadászat speciális célból történő engedélyezésének kérdését. Amit ki kell emelni, hogy Japán az előirányzott adatokhoz képest 853 csukabálnát és 10 közönséges barázdásbálnát ejtett el. Tehát ha minimálisan is, de átlépte az általa meghatározott számot. A bálnavadászat speciális célból történő engedélyezése egyébként magán az IWC-n belül is vitatott, így ahogy a korábbi években is erőteljes vita alakult ki az engedélyezés mellett és ellen. 34 A 2008-as Santiago-ban tartott találkozón döntés született egy új módszer kialakításáról, amelynek tárgya az engedélyezés felülvizsgálata volt. Ennek értelmében megalakításra kerül egy kisebb méretű szakértői munkaértekezlet, amely az új indítványokat, vagy az eddigi indítványok eredményeit független módon lesz képes megvizsgálni. 35 Japánnal kapcsolatban meg kell említeni, hogy 2004 óta évről-évre indítványt tesz az antarktiszi tilalmi zóna megszüntetése iránt, azonban az ehhez szükséges háromnegyedes többséget sosem sikerült még elérnie. Emellett hivatkozott már társadalmi-gazdasági tényezőkre is a bálnavadászat kapcsán, mondván, hogy négy bálnavadászatból élő japán 32 A JARPAII tervezetének III. fejezete 33 Az IWC honlapja, (2011. IX. 21.) 34 Az IWC honlapja, (2011. IX. 21.) 35 Az IWC honlapja, (2011. IX. 21.)
11 BÁLNAVADÁSZAT AZ ANTARKTISZON 113 közösség a kereskedelmi célú bálnavadászat megtiltása óta megélhetési gondokkal küzd. 3. Ausztrália részvétele a cetvédelemben Ausztrália 1978-tól a világ nagyhatalmai közé tartozik, ami a cetvédelmi tevékenységet illeti. Ettől az évtől ugyanis az országban megszűnt iparágként létezni a bálnavadászat. Az ausztrál vizek kb. 45 cet- és delfinfajnak adnak otthont, melyek védelme nemzeti, regionális és nemzetközi szinten is az ausztrál kormány elsődleges célja. Az ország kormánya az 1986-os kereskedelmi moratórium megalkotásában is élen járt decemberében a kormány kihirdette a több mint 32 millió dolláros programcsomagját, amely egy, a cetek és más tengeri emlősök kutatásával és védelmével kapcsolatos kezdeményezés. Lényege ellentétben a japán módszerrel, hogy csak megfigyelik a bálnákat, azonban nem pusztítják el azokat. E kezdeményezés egyik kulcspontja a déli (antarktiszi) területekre vonatkozó tudományos társulás (Southern Ocean Research Partnership), amelyet az Ausztrál Tengeri Emlős Központ (AMMC) is támogat. E társulás célja, hogy nemzetközi szinten is értékes kutatási eredményekkel szolgáljon, egyszer és mindenkorra demonstrálva azt, hogy szükségtelen a bálnák elpusztítása a kutatások végett. Az ausztrál kormány 2009-ben egy értekezletet tartott, melyen 12 ország és számos szervezet képviselői is tiszteletüket tették. Az értekezlet eredményeként megszületett egy 5 éves kutatási programtervezet, melyet az IWC Tudományos Bizottsága felülvizsgált, és egyhangúan elfogadott. Itt kell megemlíteni, hogy az AMMC is szorosan együttműködik az IWC-vel tudományos adatok szolgáltatása útján, ezzel is biztosítva az ausztrál kormány politikáinak érvényesülését és a cetek védelmét. Másik kulcspont a politikai támogatás, amelynek célja, hogy az IWCn belül az ausztrál cetvédelmi törekvések megvalósulhassanak. Az ország kormánya kiemeli, hogy az IWC éves ülésein Ausztrália javaslatokat terjeszt elő a ceteket fenyegető veszélyek elhárítása érdekében, valamint hogy az ország jelentős lépéseket tesz azért, hogy az IWC-t egy olyan multilaterális fajmegőrző szervezetté varázsolja, amely a XXI. században 36 Az ausztrál Környezetvédelmi Minisztérium honlapja, (2011. IX. 21.)
12 114 KARDOS ANDRÁS is alkalmas a cetvédelmi törekvések megvalósítására a legjobb tudományos alapokon és gyakorlaton keresztül. 37 Látható tehát, hogy Ausztrália és Japán ambíciói, a cetvédelem területén kifejtett törekvései és tevékenységei szöges ellentétben állnak egymással. Úgy vélem, hogy az eddig ismertetett háttéranyagok fontosak az ügy megértése szempontjából, gyakorlatilag ezen események vezettek el addig, hogy május 31-én Ausztrália a Nemzetközi Bírósághoz fordult. 4. Bálnavadászat az Antarktiszon, avagy az ausztrál-japán jogvita 4.1. Ausztrália keresete Ausztrália kormánya tehát május 31-én nyújtotta be keresetlevelét a hágai székhelyű Nemzetközi Bírósághoz. A keresetlevél Japán folyamatos, nagymérvű bálnavadászati törekvéseivel kapcsolatos, amelyet a korábban említett JARPAII program alapján végez. Ausztrália szerint Japán megszegi az általa tudomásul vett bálnavadászat szabályairól szóló nemzetközi egyezményt (ICRW), csakúgy, mint számos más nemzetközi kötelezettségét a tengeri környezet és tengeri emlősök megóvása kapcsán. Ausztrália következetesen ellenezte a JARPAII programot egyéni szinten és egyes nemzetközi fórumokon keresztül is, beleértve az IWC-t: ennek keretében régóta próbálta bálnavadász gyakorlatának megváltoztatására rábírni Japánt, ám ez sikertelennek bizonyult részben az IWC gyenge jogosítványai, részben pedig annak következtében, hogy Japán költségvetési támogatást nyújtott pl. a bizottságban mellette szavazó kis karibi államok kormányainak. 38 Szerintük Japán egyrészt köteles valamennyi bálnaállomány tekintetében tartózkodni azok kereskedelmi célú elpusztításától, továbbá a kereskedelmi célú bálnavadászattól az antarktiszi tilalmi zónában. E kötelezettségeket az ICRW 10. cikkének (e) bekezdésére, valamint a 7. cikkének (b) bekezdésére alapozza a felperes. Továbbá kifejti, hogy az 1969-es szerződések jogáról szóló Bécsi Egyezmény alapján Japán a kötelezettségeit jóhiszeműen köteles gyakorolni. 39 A felperes állam hivatkozik a JARPA és JARPAII programokra, mint amelyek nem összeegyeztethetők a nemzetközi egyezményekkel, és 37 Az ausztrál Környezetvédelmi Minisztérium honlapja, (2011. IX. 21.) 38 Lásd Paul, BROWN: Japan admits using aid to build pro-whaling vote, The Guardian, 1999, XI. 11.; RAISZ: A környezetvédelem helye a nemzetközi jog rendszerében, Az 1969-es Bécsi Egyezmény 26. cikke mondja ki az államok e kötelezettségét.
13 BÁLNAVADÁSZAT AZ ANTARKTISZON 115 amelyeknek köszönhetően Japán több ezer cetet levadászott az utóbbi időben. Emellett felsorolja a déli vizekben található veszélyeztetett bálnafajokat, amelyeket Japán tevékenysége folytán a kipusztulás veszélye fenyeget. Ausztrália kifejezésre juttatja még, hogy Japán az IWC által megfogalmazott ajánlásokat időről időre figyelmen kívül hagyta, annak ellenére, hogy az ICRW alapján az IWC bármely fél részére ajánlásokat fogalmazhat meg a cetekkel vagy a bálnavadászattal kapcsolatban, figyelemmel elsősorban arra a célra, hogy a jövő generációk számára a cetállomány megőrzésre kerüljön. Az IWC a JARPA és JARPAII programokkal kapcsolatban is számos ajánlást tett közzé, amelyeket Japán figyelmen kívül hagyott. 40 A felperes ország továbbá az alperes rovására írja azt, hogy más kétvagy többoldalú kérelemnek sem volt hajlandó eleget tenni Japán. Így például december 21-én Ausztrália 29 másik állammal és az Európai Bizottsággal együtt küldött a japán kormánynak egy ún. Aide Memoire-t, melyben tájékoztatták Japánt a JARPAII program folytatásával kapcsolatos tiltakozásukról. Ezen dokumentum arra ösztökélte a felkelő nap országát, hogy csatlakozzon a nemzetközi közösséghez, hagyjon fel a bálnák leölésével és a JARPAII-t végrehajtó hajóit hívja vissza a nyílt vizekről. 41 Összességében Japán a következő kötelezettségszegéseket követte el Ausztrália szerint: Japán megszegi a Washingtoni Egyezmény 10. cikkét, amelynek értelmében köteles lenne valamennyi bálnaállomány tekintetében tartózkodni azok kereskedelmi célú elpusztításától, továbbá megszegi a 7. cikk rendelkezéseit is, amely értelmében köteles lenne tartózkodni a kereskedelmi célú bálnavadászattól a déli vizeken; 42 ezenfelül a JARPAII program nem igazolható az ICRW VIII. fejezete alapján, amely a tudományos célú bálnavadászatot lehetővé teszi bizonyos esetekben; illetve a JARPA és a JARPAII programok nem összeegyeztethetők a nemzetközi egyezményekkel; továbbá felsorolja azokat a déli vizekben élő veszélyeztetett fajokat, amelyeket kipusztulás veszélye fenyeget Japán tevékenységének köszönhetően; valamint kiemeli, hogy Japán a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottság ajánlásait rendre figyelmen kívül hagyta, és más két- vagy többoldalú 40 NB, Antarktiszi bálnavadászat, Ausztrália vs. Japán, végzés, 2010, VII NB, Antarktiszi bálnavadászat, végzés, 2010, VII ICRW 10. cikk (e), ill. 7. cikk (b) bek.
14 116 KARDOS ANDRÁS kérelemnek sem volt hajlandó eleget tenni, illetve megszegte a nemzetközi szokásjogot is. Ausztrália kormánya a keresetlevelében azt kéri a Nemzetközi Bíróságtól, hogy Japánt nyilvánítsa vétkesnek a nemzetközi kötelezettségei megszegése terén a JARPAII program alkalmazása miatt. Ezen felül arra kéri a Bíróságot, hogy rendelje el, hogy Japán: a JARPAII végrehajtását hagyja abba; vonjon vissza minden felhatalmazást és engedélyt a keresetlevél tárgyául szolgáló tevékenységek vonatkozásában; továbbá nyújtson garanciát és biztosítékot, hogy a JARPAII, vagy más hasonló program keretein belül nem tesz további lépéseket, amíg tevékenysége a nemzetközi jogi kötelezettségekkel összhangba nem kerül. Fontos hangsúlyozni, hogy Ausztrália ad hoc bíró kijelölését irányozta elő keresetlevelében, tekintettel arra, hogy jelenleg a Nemzetközi Bíróság elnöke Hisashi Owada személyében japán állampolgár. 43 Stephen Smith ausztrál külügyminiszter leszögezte: a bírósági eljárás nem lesz káros hatással a kétoldalú kapcsolatokra, az ügyet "két barát közötti nézeteltérés független jogi rendezéseként" fogják fel. Akamacu Hirotaka japán halászati miniszter sajnálkozását fejezte ki az ausztrál döntéssel kapcsolatban, és hangoztatta: az IWC a tudományos célú bálnavadászat programját elfogadja, Japán pedig ezt alapul véve fog érvelni. 44 A Nemzetközi Bíróság július 13-án kelt végzésében megállapította a perben álló felek számára nyitva álló határidőket perbeszédeik előadására: eszerint Ausztrália május 9-ig volt köteles előadni memorandumát, 45 míg Japán erre március 9-ig reagálhat. 46 Aktualitásként ki kell emelni, hogy Japán biztonsági okokból felfüggesztette a déli-sarkvidéki bálnavadászatot, és nem zárták ki azt sem, hogy a tervezettnél hamarabb hazahívják a hajóikat. Mindennek hátterében az áll, hogy a Sea Shepherd egyik hajója a japán flotta bázishajójának nyomába eredt, gyakorlatilag kikényszerítve annak visszavonulását. 43 NB, Antarktiszi bálnavadászat, végzés, VII A HVG honlapja, (2010. V. 28.) 45 A Nemzetközi Bíróság honlapján jelenleg semmilyen információ nem található Ausztrália memorandumáról, így jelenleg új fejleményekről nem beszélhetünk az eset kapcsán. 46 NB, Antarktiszi bálnavadászat, végzés, 2010, VII. 13.
15 BÁLNAVADÁSZAT AZ ANTARKTISZON Megjósolható-e a jogvita kimenetele? Annyi bizonyos, hogy az ügyben még sokára várható ítélethozatal. Kiemelkedő jelentőséget tulajdonít az esetnek az a tény, hogy a Nemzetközi Bíróság előtt soha nem volt bálnavadászattal kapcsolatos ügy. De ugyanez elmondható a Nemzetközi Tengerjogi Bíróságról (ITLOS) is. Ez utóbbi szerv önálló alanya a nemzetközi jognak, ítélkezési gyakorlatát a tengerjogi egyezményre (UNCLOS) alapítja, valamint a nemzetközi jog egyéb szabályaira annyiban, amennyiben azok nem összeegyeztethetetlenek a Montego Bay-egyezménnyel. 47 A Nemzetközi Bíróság előtt környezetvédelmi tárgyú jogviták voltak már folyamatban, azonban konkrét állatvédelmi ügyet még soha nem bírált el a testület. A Tengerjogi Bíróság előtt összesen eddig 17 eljárás futott, amelyek közül a téma és a felek hasonlósága miatt egy halászati tárgyút emelek ki, amely a déli vizekben található tonhalállománnyal kapcsolatos. Az aktuális ausztrál-japán jogvita eldöntése kapcsán a Nemzetközi Bíróság bíráinak figyelme minden bizonnyal kiterjed majd e jogesetre is. Az ügy 1999-ből származik, melyben a két felperes állam Ausztrália és Új-Zéland, az alperes pedig Japán. A jogvita az említett tonhalállomány megóvásával kapcsolatos; a felperes államok szerint Japán jelentős mértékben túllépte a halászati küszöböt, és így e tevékenységei eredményezték azt, hogy a tonhalállomány megóvása és az abban való együttműködés sikertelen legyen. Ausztrália és Új-Zéland arra hivatkozott, hogy Japán 1998-ban és 1999-ben egy egyoldalú kísérleti programot indított el, amely komolyan és visszafordíthatatlanul fenyegeti a déli vizeken található tonhalállományt. 48 A felek meghallgatása után az ITLOS döntése a következő volt: a felperesek és az alperes nem tehetnek olyan lépéseket, amely súlyosítja vagy kiterjeszti a jogvitát, továbbá amely a választottbírósági döntés tekintetében az ügy érdemét eleve hátrányosan érinti; a feleknek tartaniuk kell magukat a korábban rögzített halászati kvótákhoz; és folytatniuk kell az egyeztető tárgyalásokat. 49 Végül a jogvita eldöntése végett felállított választottbíróság azt állapította meg, hogy a vita érdemi kérdéseinek eldöntésére nincs hatásköre, 47 UNCLOS 293. cikk 48 ITLOS, Ausztrália és Új-Zéland keresetlevele, VII Az ITLOS végzése az ügyben, VIII. 27.
16 118 KARDOS ANDRÁS valamint hogy a Nemzetközi Tengerjogi Bíróság által elrendelt ideiglenes intézkedéseket a választottbírósági ítélet napjától kezdve hatályon kívül helyezi. 50 Látható tehát, hogy az aktuális ausztrál-japán bálnavadászati ügy és a most röviden bemutatott 1999-es eset között felfedezhető némi hasonlóság az ügy érdeme és a felek kapcsán is. Tény az is, hogy a most folyamatban lévő jogvita összetettebb: amellett, hogy Japán átlépi a meghatározott vadászati kvótákat és általuk tudományosnak nevezett programot indított a cetek elpusztítása okán, felmerülnek olyan kérdések is, hogy vajon tudományos kutatásnak minősül-e ez a tevékenység, illetve a tilalmi zónára vonatkozó előírásokat mennyiben szegte meg a japán flotta. Mindenesetre a tonhal-eset támpontként szolgálhat az ügy elbírálása során. Azonban nem szabad elfelejtkezni a korábban említett Uruguay-folyói papírgyár ügyéről sem, hiszen adott esetben a Nemzetközi Bíróság ezen ügyet szemügyre vételezve is dönthet majd. 51 A jogvita részleteinek mélyebb elemzése nélkül azt érdemes kiemelni, hogy a felek mire hivatkoztak igényeik előterjesztése során. Argentína szerint Uruguay megszegte a két állam által 1975-ben megkötött szerződés bizonyos pontjait, valamint más, nemzetközi jogi és nemzetközi szokásjogi normákat. Így a felperes szerint az alperes megszegte azon kötelezettségét, hogy az ésszerű és optimális hasznosítása végett tegyen meg minden szükséges intézkedést, emellett tájékoztatási kötelezettségének sem tett eleget, amikor a két állam által közösen felállított igazgatási szervet (spanyol rövidítéssel CARU) nem értesítette a két papírgyár folyó-menti létesítéséről. Ami ennél fontosabb, hogy nem tette meg a szükséges intézkedéseket a vízi környezet, a halak és a biodiverzitás védelme érdekében, beleértve az ezekkel kapcsolatos, együttműködési kötelezettséggel összefüggő intézkedéseket. Látható tehát, hogy főként környezetvédelmi és környezetjogi érvekkel szembesült a Bíróság Argentína kérelme esetén. 52 Ezzel szemben Uruguay ellenkérelme a következőket fedte le: egyrészt megemlítésre kerül, hogy argentin állampolgárok egy csoportja blokád alá helyezte az Uruguay-folyó felett átívelő egyik legfontosabb hidat, elzárva ezzel a kereskedelmi kapcsolatokat és a turizmus lehetőségét a két ország között. Az alperes állam kifejezésre juttatja, hogy Argentína célja ugyan valóban a papírgyárak felépítésének és működésbe 50 A választottbíróság ítélete, 2000, VIII Valamint a publikáció első részében szintén említett Bős-Nagymaros ügy is alapul szolgálhat. 52 NB, Uruguay-folyó, Argentína keresetlevele, 2006, V. 4.
17 BÁLNAVADÁSZAT AZ ANTARKTISZON 119 hozatalának megakadályozása, azonban nem feltétlenül azon célokból, amelyeket korábban a Nemzetközi Bíróság előtt meghatározott. Így Uruguay ellenkérelmében előadta, hogy a Bíróság kötelezze Argentínát minden olyan szükséges intézkedés megtételére, amely a közlekedés helyreállítására irányul, továbbá hogy felperes állam tartózkodjon minden olyan tevékenységtől, ami kiterjeszti a jogvitát, illetve amely prejudikáló jelleggel bír Uruguay jogsértéseit illetően. 53 Úgy vélem, hogy a bálnavadászati jogvitában alapvetően hasonló lesz a felállás: Ausztrália környezetvédelmi érvekre fog alapozni, hiszen a jogvita megindításának hátterében is a környezet védelme áll. Japán győzelmi esélyeit abban látom, ha a környezetvédelmi kérdéseket megpróbálja kikerülni, és inkább szociális-gazdasági érvekkel próbál meg apellálni igaz, a 2002-es Johannesburgi Konferencia óta a három pillér, azaz a gazdasági és társadalmi fejlődés, valamint a környezet védelme a fenntartható fejlődés céljainak biztosítása végett még inkább összekapcsolódik. Japán továbbá minden bizonnyal ki fog tartani azon érvei mellett, hogy a cetállomány pusztítását az ICRW VIII. fejezetének felhatalmazása alapján, tudományos célzattal végzi. Korábban említettem, hogy a Nemzetközi Bíróság az argentinuruguayi ügyben is elutasította a szakértők véleményére épülő bizonyítási eljárást. Könnyen előfordulhat, hogy ha engedélyezi szakértők bevonását az eljárásba, akkor más kimenetelről beszélhetnénk most az ügy kapcsán. De miért is fontos ez? Azért, mert a folyamatban lévő ausztrál-japán jogvitában véleményem szerint elengedhetetlen lenne éppen a japán kutatások céljainak jogosságát megállapítandó szakértők bevonása, meghallgatása, és alapvetően szakvélemények figyelembevétele nélkül nem is születhet igazságos döntés az ügyben. Érdemes még kiemelni az eset kapcsán, hogy ha majd egyszer végleges döntés születik egyik vagy másik fél igazáról, akkor az a további jogviták szempontjából mintegy precedensként szolgálhat majd a cetvédelem és bálnavadászat kapcsán. Elképzelhetőnek tartom, hogy ez egyfajta lavinát is elindít majd, hiszen ha a Nemzetközi Bíróság Ausztráliának ad majd igazat más országok is kezdeményezhetnek majd egy-egy ehhez hasonló eljárást. Nem szabad elfelejteni ugyanis, hogy Japánon kívül vannak más bálnavadász országok is gondoljunk csak Izlandra, Norvégiára vagy a dán fennhatóság alá tartozó Grönlandra, valamint a bálnavadászattól elrugaszkodva az állatvédelem más területén is léteznek nemzetközi egyezmények, amelyek megszegése esetén előfordulhatnak hasonló esetek a közeljövőben. 53 NB, Uruguay-folyó, Uruguay ellenkérelme, 2006, XI. 29.
18 120 KARDOS ANDRÁS Lehet érveket felhozni amellett, hogy Japán az ICRW VIII. fejezetének felhatalmazása alapján végzi a bálnák sorozatos elpusztítását. Az ügy hátterét és előzményeit megismerve azonban úgy vélem, hogy ez puszta ürügy e tevékenység folytatására, semmi több. Nyilvánvalóan Japán mindent meg fog tenni annak érdekében, hogy a saját igazát juttassa majd érvényre a Nemzetközi Bíróság előtt, azonban az eddig feltárt tények alapján úgy vélem, hogy nehéz dolga lesz e vonatkozásban. A tilalmi zónán belül történő bálnavadászatot illetően pedig nem hiszem, hogy elfogadható érvet tud majd felvonultatni a japán kormány, főleg akkor nem, ha Ausztrália bizonyítja majd, hogy Japán mindenféle egyezményt és megállapodást felrúgva továbbra is kereskedelmi célból végzi e tevékenységét. Nem beszélve arról, hogy a különböző nemzetközi szervezetek (Greenpeace, Sea Shepherd) is mind-mind Ausztrália oldalán állnak, és mindent megtesznek majd azért, hogy Japánt a Nemzetközi Bíróság elmarasztalja. Mindemellett azonban a jövő kérdése, hogy a Nemzetközi Bíróság képes lesz-e megbirkózni a feladattal, és az állatvédelem, illetve konkrétan a bálnavadászat kapcsán meg tudja-e majd hozni a helyes döntést. Ezzel párhuzamosan adódik a kérdés, hogy szükség van-e egy önálló nemzetközi környezetvédelmi ügyekkel foglalkozó bíróságra. Véleményem szerint igen, habár az ilyen speciális igazságszolgáltatási szervek létét mindig viták övezik. 54 A nemzetközi környezetvédelmi ügyek annyira összetettnek, komplexnek mondhatók, hogy egy szakosított intézmény felállítását szükségesnek tartom. Mindenesetre ezen ítélet döntő lehet abban, hogy kiderüljön: valóban szükség van-e ilyen szervre. Ezenfelül a szakértőkkel és szakvéleményekkel kapcsolatos elképzeléseimet részben azért is fejtettem ki már korábban, mert úgy vélem, hogy egy ilyen nemzetközi környezetvédelmi bíróság nem működhet szakértői testület nélkül. Alapvető elképzelésem, hogy a bírói gárda eleve környezetjogilag specializált legyen, azonban az egyes jogvita tárgyául szolgáló tevékenységek megvizsgálására, feltérképezésére szükség lenne egy szakértőkből álló gárdára is így segítve a bírók munkáját. Elképzelésem szerint hasonlóan tevékenykednének, mint a büntetőjogi ügyekben az igazságügyi orvos szakértők. Objektív véleményükre alapozva sokkal igazságosabb és gyorsabb döntések születhetnének. 54 Bővebben lásd Benedict, KINGSBURY, Foreword: Is the Proliferation of International Courts and Tribunals a Systematic Problem? N.Y.U. Journal of International Law and Politics, Vol. 31., ,
19 BÁLNAVADÁSZAT AZ ANTARKTISZON 121 Nyilvánvalóan hátulütője lenne ennek a megoldásnak, hogy az eljárások költségesebbek lennének, és a hatáskör-megosztás kérdését rendezni kellene az egyes bíróságok között. Továbbá problémaként merülhetne fel a nemzetközi bíróságok proliferációjának kérdésköre, illetve nyilvánvalóan jelenleg a legfőbb akadályt az államok képzik, hiszen ha nem hajlandóak egy ilyen szervet felállítani, ill. ahhoz fordulni egy-egy jogvita eldöntése végett, akkor az ötlet nem kivitelezhető. Irodalomjegyzék Felhasznált nemzetközi dokumentumok A bálnavadászat szabályozásáról szóló nemzetközi egyezmény, Washington, A veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény, Washington, Megállapodás a Balti- és az Északi-tenger kistestű cetféléinek védelméről, New York, Megállapodás a Fekete-tenger, a Földközi-tenger és az egybefüggő atlanti területek cetféléinek védelméről, Monaco, Tengerjogi Egyezmény, Montego Bay, 1982 Felhasznált könyvek Daniel, BODANSKY, The art and Craft of international environmental law, Harvard University Press, Alan Freestone, David, BOYLE (szerk.). International law and sustainable development, Oxford University Press, BRUHÁCS János: Nemzetközi környezetvédelmi jog, ELTE Jogi Továbbképző Intézet, Budapest, BRUHÁCS János: Nemzetközi vízjog, Akadémiai Kiadó, Budapest, CSÁK, Csilla: Környezetjog I. kötet, Novotni kiadó, Miskolc, 2008.
20 122 KARDOS ANDRÁS Joseph F. C., DIMENTO,: The global environment and international law, University of Texas Press, Alexandre, KISS, Dinah, SHELTON, International environmental law, Transnational Publishers Inc., New York, Alexandre, KISS, Dinah, SHELTON, Manual of European environmental law, Grotius Publications Ltd., Cambridge, KOVÁCS Péter, Nemzetközi közjog, Osiris Kiadó, Budapest, Simon, LYSTER, International wildlife law, Grotius Publications Ltd. Cambridge, Felhasznált tanulmányok, cikkek Alberto, ALVAREZ-JIMENEZ, Inter-State Environmental Disputes, Provisional Measures and the International Court of Justice s Order in the Case Concerning Pulp Mills on the River Uruguay, Temple Journal of Sci. Tech. & Environmental Law, 25. évf., Pieter H. F., BEKKER, Practice Before the International Court of Justice, in International Litigation Strategies and Practice, Barton Legum Ed., Paul, BROWN, Japan admits using aid to build pro-whaling vote, The Guardian, XI. 11. Juan Guillermo Sandoval, COUSTASSE, Emily, SWEENEY-SAMUELSON, Adjudicating Conflicts Over Resources, Göttingen Journal of International Law (2010) HERCZEGH Géza, Bős-Nagymaros, Valóság, (XLVII), 2. sz. Benedict, KINGSBURY, Foreword: Is the Proliferation of International Courts and Tribunals a Systematic Problem? N.Y.U. Journal of International Law and Politics, Vol. 31.,
Nemzetközi környezetjogi alapelvek a gyakorlatban
Dr. Raisz Anikó Nemzetközi környezetjogi alapelvek a gyakorlatban A nemzetközi környezetjog mint a nemzetközi jog egyik legfrissebb területe számos alapelvvel rendelkezik. Ezek részben a nemzeti környezetjog
A környezetvédelem helye a nemzetközi jog rendszerében avagy nemzetközi környezetjog bírói szemmel *
A környezetvédelem helye a nemzetközi jog rendszerében avagy nemzetközi környezetjog bírói szemmel * Raisz Anikó ** nemzetközi környezetjog a nemzetközi jog egyik legdinamikusabban fejlődő területévé vált

matches: BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság


text:
GVH - Újabb kartellpereket nyert meg jogerősen a GVH
Az országos útépítő kartell esetében a GVH 2005. szeptember 22-én állapította meg, hogy 2001-ben és 2002-ben az Útgazdálkodási és Koordinációs Igazgatóság (UKIG) által kiírt egyes közbeszerzési pályázatokon résztvevő egyes vállalkozások versenykorlátozó magatartást tanúsítottak. Az út- és hídépítő cégek megállapodtak, hogy adott pályázatot melyik cég szerzi meg, illetve hogy esetenként a nyertesek alvállalkozóként mely másik vállalkozást vonják be a munkálatokba. A kiszabott bírságok összege több mint 1,3 milliárd forint volt.
Az eljárás alá vont vállalkozások az Útgazdálkodási és Koordinációs Igazgatóság által a 2001. és a 2002. évben
építése tárgyában kiírt közbeszerzési eljárással kapcsolatban tanúsítottak gazdasági verseny korlátozására alkalmas magatartást.
Adeptus Rt. 62,7 millió forint
Betonút Szolgáltató és Építő Rt. 277,8 millió forint
Debreceni Mély és Útépítő Rt. 162 millió forint
EGÚT Egri Útépítő Rt. 72,5 millió forint
Hídépítő Rt. 44,7 millió forint
Hódmezővásárhelyi Útépítő Kft. 73,5 millió forint
Hoffmann Építőipari Rt. 72,9 millió forint
MÁV Hídépítő Acélszerkezet, Híd és Mélyépítő Kft. 22,4 millió forint
Mélyépítő Budapest Építőipari, Kivitelező, Beruházó és Tervező Kft. 23,8 millió forint
MOTA-Engil Beruházási és Építőipari Rt. 43,4 millió forint
Strabag Építő Rt. 335,7 millió forint
Swietelsky Építő Kft. 20,7 millió forint
Vakond Kft. 50,1 millió forint
Vegyépszer Rt.-t 51,1millió forint
Az első fokon eljáró Fővárosi Bíróság két tárgyalást tartott, és 2007. október 31-én elutasította az útépítő cégek kereseteit. A bíróság szerint tehát a GVH-nak volt igaza, amikor azt állította a vállalkozások tiltott versenykorlátozó megállapodást kötöttek és jogosan szabott ki rájuk több mint 1,3 milliárd forint bírságot. A Fővárosi Ítélőtábla október közepén hozta meg jogerős döntését, amelyben ugyancsak elutasította a kereseteket.
A másik kartell ügy az Európai Unióban indult. A vizsgálat során kiderült, hogy az elmarasztalt társaságok még 1988-ban írásban megállapodtak abban, hogy kölcsönösen tájékoztatják egymást a gázszigetelésű nagyfeszültségű elektromos kapcsolók beszerzésére kiírt pályázatokról és a megrendeléseket meghatározott kvóták szerint egymás között elosztják. Az egyezség értelmében a japán társaságok nem értékesítették termékeiket az európai piacon, míg az európai cégek nem indultak az ázsiai megrendelésekért. Az európai piacokon hirdetett pályázatokat a gyártók rendszerint ugyancsak felosztották egymás között. A kartell tagjai rendszeresen találkoztak. Ügyvezetői szinten egyeztették értékesítési stratégiájukat és a különböző pályázatokon benyújtandó ajánlataikat. Együttműködésük titokban tartására a kartellező vállalkozások összetett védekezési rendszert működtettek. Kódneveket, anonim e-mail címeket használtak, kódolták az elektronikus üzeneteket is. A tagok az e-mailekhez csak olyan számítógéppel férhettek hozzá, amelyeket nem lehetett személyükhöz kapcsolni. Az ABB-től szerzett információkat az Európai Bizottság előzetes értesítés nélküli helyszíni vizsgálatokon beszerzett bizonyítékokkal egészítette ki. Az ügyben Magyarországon is folyt eljárás. A GVH ugyancsak az ABB engedékenységi kérelme alapján indult eljárásban összesen 702 millió forint bírságot szabott ki a kartell résztvevőire, mert azok a magyar tendereken is összejátszottak egymással.
Az első fokon ítélkező Fővárosi Bíróság annyiban változtatta meg a GVH határozatát, hogy a bírság összegeket csökkentette. A VA Tech T&D GmbH-ra kiszabott 159 millió forint bírságot 27,3 millió forintra, az Alstom Holding S.A.-ra kiszabott 440 millió forint bírságot 147,38 millió forintra, a Siemens Ag-ra kiszabott 80 millió forint bírságot pedig 29,25 millió forintra. A Fővárosi Ítélőtábla szeptemberben helybenhagyta a Fővárosi Bíróság ítéletét.
Két nagy összegű bírság kiszabásával záruló, fogyasztók megtévesztése és piaci erőfölénnyel való visszaélés miatt indított GVH eljárás kapcsán indított per is a versenyhatóság győzelmével zárult. A Magyar Telekomot azért marasztalta el a GVH, mert az 2004 júniusában és júliusában a Relax díjcsomagok hívásdíjairól megtévesztő tájékoztatást tett közzé. Emiatt a távközlési cég 40 millió forint bírságot kapott. A Fővárosi Bíróság első fokon 2007. november 5-én tartott tárgyaláson elutasította a felperes keresetét és így helybenhagyta a GVH határozatot. A Fővárosi Ítélőtábla a 2008. október 1-jén tartott tárgyaláson jogerős döntésében helybenhagyta a Fővárosi Bíróság ítéletét.
A másik jogerősen megnyert per előzményeként a GVH megállapította, hogy a DÉMÁSZ visszaélt gazdasági erőfölényes helyzetével, amikor
a közvilágítás korszerűsítéséhez kapcsolódó kivitelezési terv jóváhagyását műszaki-biztonsági szempontokon túl tulajdonosi, üzemeltetési kérdésekben való megegyezéshez is kötötte;
a közvilágítás korszerűsítés kivitelezéséhez csak akkor járult hozzá, ha a Közvil Rt. megvásárolja tőle a leszerelésre kerülő lámpatesteket;
a korszerűsített közvilágítás szolgáltatás nyújtásához szükséges szerződések megkötését, indokolatlanul hátráltatta;
azokkal az önkormányzatokkal, ahol a DÉMÁSZ végzi a közvilágítás korszerűsítését, az általánostól eltérő, olyan kedvező feltételekkel vállalta villamos energia szolgáltatását és hibaelhárítást, amelyeket nem kínált azoknak a településeknek, amelyek más vállalkozást bíztak meg a korszerűsítéssel;
egyes önkormányzatokkal olyan hosszú távú teljes körű közvilágítás szolgáltatási szerződéseket kötött, amelyekben kötbér kikötésével megakadályozza, de legalábbis korlátozza az önkormányzatokat abban, hogy feljogosított fogyasztóként mástól is vásárolhassanak közvilágítási célra villamos energiát.
Emiatt a GVH 45 millió forint bírság megfizetésére kötelezte az áramszolgáltatót. A Fővárosi Bíróság 2007-ben megismételt eljárásban első fokon helybenhagyta a határozatot. A Fővárosi Ítélőtábla szeptember közepén pedig jogerősen is elutasította a felperesek keresetét, és így helybenhagyta a GVH határozatot.
Az ügy hivatali nyilvántartási száma: Vj-176/2001, Vj-56/2004, Vj-102/2004, Vj-130-2004.
Vj-56/2004/190 2005.09.22.
Vj-176/2001/25 2002.09.17.
Vj-130/2004/26 2012.09.19.
Vj-56/2004/190 2009.01.28.
Vj-102/2004/174 2005.12.22.
Vj-130/2004/26 2005.01.25.
A bíróság szerint is kartelleztek a vidéki utak építői 2007.11.07.
Gyakran tévesztik meg fogyasztóikat a mobilszolgáltatók 2007.03.08.
Vj-102/2004/174 2010.02.24.
Vj-176/2001/25 2009.11.13.
Vj-102/2004/174 2008.10.12.
Vj-056/2004/190 2009.12.14.
Vj-102/2004/174 2010.03.10.
Vj-130/2004/26 2008.11.03.
Vj-102/2004/174 2013.03.05.
Vj-102/2004/174 2011.11.15.
Vj-176/2001/25 2008.10.15.

matches: Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság


text:
1 Magyar Telekom Távközlési Nyilvánosan Mőködı Részvénytársaság Elıterjesztések és határozati javaslatok a Magyar Telekom Nyrt. Közgyőlése részére Tárgy: A Társaság április 25-i éves rendes közgyőlése által hozott, a Fıvárosi Bíróság által hatályon kívül helyezett határozatokra vonatkozó döntések Budapest, április 7.
2 A Fıvárosi Bíróság Gazdasági Kollégiumának május 13-án hozott 11.G /2008/16. sz. ítélete, amellyel hatályon kívül helyezte a április 25-ére összehívott közgyőlés 2-22/2008 (IV.25.) számú határozatait az elıterjesztés Igazgatóság általi elfogadásakor még nem jogerıs figyelemmel arra, hogy a késedelmes fellebbezés elutasítása miatt benyújtott igazolási kérelemmel kapcsolatban még jogorvoslati eljárás van folyamatban. A hatályon kívül helyezett közgyőlési határozatok érvényesek és hatályosak a bíróság ítéletének jogerıre emelkedésének napjáig. Azonban a jogerıre emelkedéstıl további jogok ezen közgyőlési határozatokhoz nem kapcsolódnak. A.) Ennek figyelembe vételével a közgyőlésnek ismételten döntést kell hoznia a április 25-én megtartott közgyőlés alábbi napirendi pontjai vonatkozásában (a napirendi pontok számozása a április 25-ére összehívott közgyőlési napirendi pontok számához igazodik): 1. Az Igazgatóság jelentése az ügyvezetésrıl, a Magyar Telekom Csoport üzletpolitikájáról, a számviteli törvényben elıírt beszámoló a Magyar Telekom Csoport évi gazdálkodásáról, vagyoni helyzetének alakulásáról (4/2008 (IV.25.) sz. közgyőlési határozat) 3. Döntés a társaság évi pénzügyi beszámolóinak, valamint a Felelıs Társaságirányítási Jelentésének jóváhagyásáról és az igazgatóság tagjainak adandó felmentvényrıl (5-7/2008 (IV.25.) sz. közgyőlési határozat) 4. Az Igazgatóság javaslata a évi adózott eredmény felhasználására (8/2008 (IV.25.) sz. közgyőlési határozat) 5. A Magyar Telekom Nyrt. Alapszabályának módosítása (9-17/2008 (IV.25.) sz. közgyőlési határozat) 6. A Felügyelı Bizottság ügyrendjének módosítása (18/2008 (IV.25.) sz. közgyőlési határozat) 7. Igazgatósági tagok választása (19-20/2008 (IV. 25.) sz. közgyőlési határozat) 8. Felügyelı Bizottsági tagok választása (21/2008 (IV.25.) sz. közgyőlési határozat) 10. A társaság könyvvizsgálójának megválasztása, díjazásának megállapítása. A könyvvizsgálat elvégzéséért személyében felelıs természetes személy könyvvizsgáló valamint helyettes könyvvizsgáló kijelölése (22/2008 (IV.25.) sz. közgyőlési határozat) B.) Az alábbiakban felsorolásra kerülı határozatok vonatkozásában nem szükséges a határozathozatalt megismételni az itt kifejtendı okok alapján: 1/2008 (IV.25.) sz. közgyőlési határozat: Nem szükséges korrekciós intézkedés (technikai határozat: a bíróság nem helyezte hatályon kívül) 2/2008 (IV.25.) sz. közgyőlési határozat: Nem szükséges korrekciós intézkedés (technikai határozat: a jegyzıkönyvvezetı és jegyzıkönyv hitelesítı megválasztása) 2
3 3/2008 (IV.25.) sz. közgyőlési határozat: Nem szükséges korrekciós intézkedés (technikai határozat: a közgyőlés napirendjének elfogadása) C.) A 2. ( Az Igazgatóság jelentése a társaság évi gazdálkodásáról; a Felügyelı Bizottság és a Könyvvizsgáló jelentésének ismertetése ), a 9. ( Audit Bizottsági tag választása ) és a 11. sz. napirendi pont alatt ( Egyebek ) határozathozatalra nem került sor. 3
4 Általános tájékoztatás a részvényesek részére a Társaság április 25-i éves rendes közgyőlése által hozott határozatokra vonatkozóan. A Társaság korábban közzétette, hogy május 23-án két kisrészvényes pert indított a Magyar Telekom ellen, kérve a bíróságot, hogy helyezze hatályon kívül a április 25-én tartott évi rendes közgyőlés által hozott határozatokat, beleértve az osztalék-fizetésrıl szóló határozatot is. Az osztalékot a Társaság a részvényeseinknek a április 25-én kelt közgyőlési határozatnak megfelelıen kifizette. A Fıvárosi Bíróság mint Cégbíróság a közgyőlés határozataiban meghatározott változásokat a cégjegyzékbe bejegyezte május 13-án az elsı fokon eljáró bíróság a április 25-i közgyőlési határozatokat (egy eljárási jellegő határozat kivételével) hatályon kívül helyezte, arra való hivatkozással, hogy a közgyőlési hirdetmény nem jelent meg a Társaság - a hirdetmény közzétételének idıpontjában nyomtatott napilap formájában már meg nem jelenı - hirdetményi lapjában, a Magyar Tıkepiacban. A Magyar Telekomot képviselı ügyvédi iroda az ítélet elleni fellebbezést elkésetten nyújtotta be. A Társaság igazolási kérelemmel élt a fellebbezés elkésettsége kapcsán. Az igazolási kérelmet elutasító végzéssel szemben a Társaság fellebbezést nyújtott be, amely fellebbezés elbírálása még folyamatban van a Legfelsıbb Bíróság elıtt. Az ítélet a fentiek eredményeképpen álláspontunk szerint még nem jogerıs. A Társaság jogi tanácsadók bevonásával elemezte a kialakult jogi helyzetet és arra az álláspontra helyezkedett, hogy a vonatkozó jogszabályi rendelkezések, az irányadó bírósági döntések és a vonatkozó szakirodalom alapján, a határozatok ex nunc hatállyal, azaz az elsı fokú ítélet jogerıre emelkedését követıen, július 7-tıl kezdıdıen hatálytalanok. Erre tekintettel, ha az adott határozatoknak a jövıben hatályosnak és alkalmazandónak kell lenniük, akkor a határozatok ismételt meghozatala szükséges. Egyes határozatok a jövıben már nem fejtenek ki joghatást, ugyanakkor az ilyen határozat alapján történt eljárás megerısítésére, illetve az eljárás jóváhagyására van szükség azért, hogy a Társaság kizárja vagy minimalizálja a határozatokkal kapcsolatos további jogviták lehetıségét. 4
5 Elıterjesztés és határozati javaslat a hatályon kívül helyezett 4/2008 (IV.25.) számú határozat ismételt meghozatalához: A Gt e) pontja és az Alapszabály 6.2. (i) pontja alapján a közgyőlés kizárólagos hatáskörébe tartozik a társaság számviteli törvény szerinti beszámolójának elfogadása. Határozati javaslat: A Közgyőlés millió Ft mérleg fıösszeggel és millió Ft adózott eredménnyel (a kisebbségi részesedésekre jutó eredmény millió Ft levonása elıtt) ismételten jóváhagyja a Magyar Telekom Csoport Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok (IFRS) szerint elkészített évi Konszolidált Éves Beszámolóját. Melléklet: - Konszolidált éves beszámoló a december 31-én végzıdött évre A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolás Standardok elıírásai szerint készítve (IFRS) - A Magyar Telekom Nyrt. Felügyelı Bizottságának jelentése a Társaság és a Csoport évi mőködésérıl a Társaság közgyőlése részére - Független könyvvizsgálói jelentés 5
6 Elıterjesztés és határozati javaslat a hatályon kívül helyezett 5/2008 (IV.25.) számú határozat ismételt meghozatalához: A Gt e) pontja és az Alapszabály 6.2. (i) pontja alapján a közgyőlés kizárólagos hatáskörébe tartozik a társaság a számviteli törvény szerinti beszámolójának elfogadása. Határozati javaslat: A Közgyőlés millió Ft mérleg fıösszeggel és millió Ft adózott eredménnyel ismételten jóváhagyja a Társaság magyar számviteli szabályok (HAR) szerint elkészített évi Éves Beszámolóját. Melléklet: évi magyar számviteli szabályok (HAR) szerint elkészített éves beszámoló - A Magyar Telekom Nyrt. Felügyelı Bizottságának jelentése a Társaság és a Csoport évi mőködésérıl a Társaság közgyőlése részére - Független könyvvizsgálói jelentés 6
7 Elıterjesztés és határozati javaslat a hatályon kívül helyezett 6/2008 (IV.25.) számú határozat ismételt meghozatalához: A Gt a alapján ha a részvénytársaság részvényei a Budapesti Értéktızsdén bevezetésre kerültek, az igazgatóság a számviteli törvény szerinti beszámolóval együtt terjeszti a közgyőlés elé a felelıs társaságirányítási jelentést, melyben összefoglalja a részvénytársaság által az adott üzleti évben követett felelıs vállalatirányítási gyakorlatot és nyilatkozik arról, hogy milyen eltérésekkel alkalmazta a Budapesti Értéktızsde Felelıs Társaságirányítási Ajánlásait. A Gt. fent hivatkozott szakasza valamint az Alapszabály 6.2. (i) pontja alapján a közgyőlés kizárólagos hatáskörébe tartozik a jelentés elfogadása. A Gt (3) bekezdése alapján Felügyelı Bizottság a Társaság évre vonatkozó Felelıs Társaságirányítási Jelentését 1/7 ( ) sz. határozatával elızetesen jóváhagyta. Határozati javaslat: A Közgyőlés áttekintette és ismételten jóváhagyja a Társaság üzleti évre vonatkozó Felelıs Társaságirányítási ányítási Jelentését. Melléklet: - A Magyar Telekom Nyrt gazdasági évre vonatkozó Felelıs Társaságirányítási Jelentése - A Felügyelı Bizottság 1/7 ( ) sz. elızetes jóváhagyó határozata 7
8 Elıterjesztés és határozati javaslat a hatályon kívül helyezett 7/2008 (IV.25.) számú határozat ismételt meghozatalához: A Gt ában foglalt felhatalmazás alapján a társaság Alapszabálya rendelkezik a vezetı tisztségviselık részére adható felmentvényrıl. A felmentvény megadásával a legfıbb szerv igazolja, hogy a vezetı tisztségviselık az értékelt idıszakban munkájukat a gazdasági társaság érdekeinek elsıdlegességét szem elıtt tartva végezték. Az Alapszabály 6.2. (r) pontja alapján a közgyőlés kizárólagos hatáskörébe tartozik az igazgatósági tagok elızı üzleti évben végzett munkájának értékelése és döntés meghozatala a felmentvény megadásáról. Határozati javaslat: A Közgyőlés, értékelve a Társaság igazgatósági tagjainak munkáját, úgy határoz, hogy a tagok számára a felmentvényt ismételten megadja a es üzleti évre, tekintettel a Gazdasági társaságokról szóló évi IV. törvény 30. (5) bekezdésére. A jelen határozatban foglalt értékelés és felmentvény hatálytalanná válik azon igazgatósági tagokkal szemben, akikkel kapcsolatban utólag megállapításra ásra kerül, hogy munkájuk során nagyfokú gondatlansággal, vagy szándékosan csalárd módon jártak el. 8
9 Elıterjesztés és határozati javaslat a hatályon kívül helyezett 8/2008 (IV.25.) számú határozat ismételt meghozatalához: A Gt (3) bekezdése és az Alapszabály 6.2. (i) pontja alapján a közgyőlés kizárólagos hatáskörébe tartozik a döntés az adózott eredmény felhasználásáról. Határozati javaslat: Társaság a részvényeseknek törzsrészvényenként (100 Ft névértékő részvényenként) 74 Ft osztalékot fizet a évi eredmény után. A Közgyőlés megerısíti és jóváhagyja a Társaság megbízásának megfelelıen történı, az osztalék kifizetésének május 27. napjával a KELER Zrt. általi megkezdését, és a Társaság által az osztalék teljes összegének kifizetéséhez a HAR szerinti nettó eredménybıl Ft, illetve az eredménytartalékból Ft, F, összesen Ft felhasználását. A Közgyőlés tudomásul veszi, hogy május 5-én 5 a Magyar Telekom Nyrt. Igazgatósága részletes közleményt jelentetett ett meg az osztalékfizetésrıl az alábbi lapokban: Magyar Hírlap, Népszava és Világgazdaság, valamint a Társaság és a Budapesti Értéktızsde honlapján. Melléklet: - A Felügyelı Bizottság 2/5 ( ) sz. elızetes jóváhagyó határozata - Független könyvvizsgáló véleménye 9
10 Elıterjesztés és határozati javaslat a hatályon kívül helyezett 9-17/2008 (IV.25.) számú határozatok ismételt meghozatalához: A Gt (2) bekezdése (a) pontja és az Alapszabály 6.2. (a) pontja alapján a közgyőlés kizárólagos hatáskörébe tartozik a döntés az Alapszabály módosításáról. Az Igazgatóság az Alapszabály módosítását az alábbi indokok alapján javasolja, melyek alapvetıen megegyeznek a április 25-én megtartott közgyőlés részére elıterjesztett Alapszabály módosítási indokokkal: 1. A Társaság telephelyeinek változása miatt egyes telephelyek törlése, míg mások felvétele szükséges az Alapszabály 1.4. pontjába január 1-tıl megváltozott a Gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszerére (TEÁOR) vonatkozó nomenklatúra. Az új TEÁOR besorolásnak a társaságok által végzett tevékenységi körök egy része automatikus átfordítással, külön társasági jogi aktus nélkül megfeleltethetı. Az automatikusan át nem sorolható tevékenységek megfelelı módosításáról a társaságok legfıbb szerveinek kell döntést hozniuk a cégjegyzékben vezetett egyéb adataik elsı változásakor, de legkésıbb július 1-ig. (Alapszabály 1.6. pont) Tekintve, hogy az új nomenklatúra szerint a Társaság április 25-ét megelızıen bejegyzett fıtevékenysége is további szakágakra oszlik, szükséges a Társaság új besorolásnak megfelelı fıtevékenységét is megállapítani. A közgyőlés döntésétıl függıen a április 25-ét megelızı Távközlés ( ) elnevezéső fıtevékenységet az új besorolás szerint az alábbi szakágak válthatják fel: Vezetékes távközlés ( ), Vezeték nélküli távközlés ( ), Mőholdas távközlés ( ), Egyéb távközlés ( ) vagy Televíziómősor összeállítása, szolgáltatása ( ). A felsoroltak mindegyike szerepel majd a tevékenységi körök listájában, de egy tevékenységet meg kell jelölni fıtevékenységként. A Társaság Igazgatósága március 18-i ülésén megtárgyalta a kérdést és arra tett javaslatot, hogy a Társaság fıtevékenysége a Vezetékes távközlés ( ) legyen. 3. Az Alapszabály 1.8. pontja ismerteti a Társaságnál korábban történt, átalakulásokból eredı jogutódlási folyamatokat. Az itt leírt adatok teljessé tétele érdekében célszerő feltüntetni a beolvadó társaságok vonatkozásában a beolvadások idıpontját. 4. A Budapesti Értéktızsde álláspontja szerint az Alapszabály 4.5. pontja pontosításra szorul, mely kérésnek e módosítással tud a Társaság eleget tenni. 5. Az Alapszabály 5.1., 6.2. (i), (b) és 8.3. pontjában szereplı felelıs vállalatirányítási jelentés fogalmat (angol változatban: management report ) helyettesíteni kell a Gazdasági Társaságokról szóló törvény és a Budapesti Értéktızsde által kiadott ajánlásokban szereplı elnevezéssel: felelıs társaságirányítási jelentés (angol megfelelıje: company governance and management report). 6. Az Alapszabály 7.6. pontja tartalmazza az Igazgatósági ülés jegyzıkönyvének vezetésére vonatkozó fıbb szabályokat. Tekintve, hogy az Igazgatóság mőködését részletes és a nyilvánosság számára is hozzáférhetı ügyrend szabályozza, így elegendı alapszabályi szinten az ügyrendi rendelkezésekre utalni a jegyzıkönyvvezetés részletes szabályainak ismertetése nélkül. 10
11 7. Az elızı pontban írtak képezik az indokait a Felügyelı Bizottság vonatkozásában az Alapszabály pontját érintı módosításnak. 8. Az Audit Bizottságra vonatkozó alapszabályi rendelkezések módosításának hátterében az Audit Bizottság Ügyrendjének február 15-én elfogadott módosítása áll: biztosítani kell, hogy az Audit Bizottságra vonatkozó alapszabályi rendelkezések az Audit Bizottság hatályos ügyrendjével összhangban legyenek. (Alapszabály 8.7.) 9. A Társaság hirdetményi helyeként hivatkozott Magyar Tıkepiac címő országos napilap a április 25-i éves rendes közgyőlést megelızıen február 15-én jelent meg nyomtatott formában utoljára, így az Alapszabály erre utaló része törlendı (Alapszabály 15.2.). A Társaság a jelen közgyőlés összehívására vonatkozó közgyőlési hirdetményt megjelentette a Magyar Tıkepiac újra kiadott számában, hogy kizárja vagy minimalizálja a jogi bizonytalanságokból eredı jogviták lehetıségét. Ugyanakkor a közgyőlési meghívó az esetenként megjelenı Magyar Tıkepiacban történı jövıbeli közzététele várhatóan nem járulna hozzá semmilyen mértékben ahhoz, hogy a részvényesek tudomást szerezzenek a Társaság közgyőlésének összehívásáról, illetve annak napirendjérıl, ezért a közgyőlési meghívó Magyar Tıkepiacban történı eseti megjelentetése csak felesleges költséget okozna a Társaságnak. A törlést indokolja az is, hogy a nyomtatott sajtóban való megjelenésre vonatkozó kötelezést a Gt. sem tartalmazza. A fentiekre, illetve arra tekintettel, hogy a Társaság április 2-i éves rendes közgyőlése módosította az Alapszabály 1.4. pontját, illetve a Társaság június 29-i rendkívüli közgyőlése módosította az Alapszabály 1.4., pontjait ezért az Igazgatóság javasolja, hogy a Közgyőlés a Társaság Alapszabályának alább meghatározott pontjait az alábbiaknak megfelelıen állapítsa meg. 1) 1.4. A Társaság telephelyei, fióktelepei (a) A Társaság telephelyei: 1117 Budapest, Gábor Dénes u Budapest, Krisztina krt Budapest, Bihari u Budapest, Magyar tudósok krt Budapest, Dob u Budapest, Petıfi Sándor u Budapest, Kaposvár u Budapest, Budafoki u Budapest, Száva u Budapest, Baross u Budapest, Kórház u Budapest, Szilaspark u Budapest, Üllıi út Budapest, Örs vezér tere Budapest, Vöröskereszt u. 11. (b) A Társaság fióktelepei: 4026 Debrecen, Bethlen u Miskolc, Régiposta u Sopron, Széchenyi tér Pécs, Rákóczi út
12 8174 Balatonkenese, Parti sétány Szeged, Tisza Lajos krt Békéscsaba, Andrássy u Békéscsaba, Andrássy u Szeged, Csongrádi sgt Szeged, Etelka sor Érd, Bajcsy Zsilinszky u Esztergom, Aradi vértanúk tere 2. 2) 1.6. A Társaság tevékenységi köre Fıtevékenység: Vezetékes távközlés Egyéb tevékenység: Nyomdai elıkészítı tevékenység Könyvkötés, kapcsolódó szolgáltatás Egyéb sokszorosítás Híradás-technikai berendezés gyártása Ipari gép, berendezés üzembe helyezése Villamosenergia-termelés Gızellátás, légkondicionálás Épületépítési projekt szervezése Lakó- és nem lakó épület építése Folyadék szállítására szolgáló közmő építése Elektromos, híradás-technikai célú közmő építése Egyéb m.n.s. építés Bontás Építési terület elıkészítése Villanyszerelés Víz-, gáz-, főtés-, légkondicionáló-szerelés Egyéb épületgépészeti szerelés Egyéb speciális szaképítés m.n.s Személygépjármő-, könnyőgépjármő-kereskedelem Egyéb gépjármő-kereskedelem Gép, hajó, repülıgép ügynöki nagykereskedelme Elektronikus háztartási cikk nagykereskedelme Egyéb háztartási cikk nagykereskedelme m.n.s Elektronikus, hiradás-technikai berendezés, és alkatrészei nagykereskedelme Egyéb m.n.s. gép, berendezés nagykereskedelme Vegyes termékkörő nagykereskedelem Iparcikk jellegő bolti vegyes kiskereskedelem Számítógép, periféria, szoftver kiskereskedelme Telekommunikációs termék kiskereskedelme Audio-, videoberendezés kiskereskedelme Villamos háztartási készülék kiskereskedelme Bútor, világítási eszköz, egyéb háztartási cikk kiskereskedelme Könyv-kiskereskedelem Újság-, papíráru-kiskereskedelem Zene-, videofelvétel kiskereskedelme Játék-kiskereskedelem Egyéb m.n.s. új áru kiskereskedelme Csomagküldı, internetes kiskereskedelem Egyéb nem bolti, piaci kiskereskedelem 12
13 Raktározás, tárolás Szállodai szolgáltatás Üdülési, egyéb átmeneti szálláshely-szolgáltatás Egyéb szálláshely-szolgáltatás Éttermi, mozgó vendéglátás Rendezvényi étkeztetés Egyéb vendéglátás Könyvkiadás Címtárak, levelezıjegyzékek kiadása Napilapkiadás Folyóirat, idıszaki kiadvány kiadása Egyéb kiadói tevékenység Számítógépes játék kiadása Egyéb szoftverkiadás Hangfelvétel készítése, kiadása Rádiómősor-szolgáltatás Televíziómősor összeállítása, szolgáltatása Vezeték nélküli távközlés Mőholdas távközlés Egyéb távközlés Számítógépes programozás Információ-technológiai szaktanácsadás Számítógép üzemeltetés Egyéb információ-technológiai szolgáltatás Adatfeldolgozás, web-hoszting szolgáltatás Világháló-portál szolgáltatás M.n.s. egyéb információs szolgáltatás Vagyonkezelés (holding) Saját tulajdonú, bérelt ingatlan bérbeadása, üzemeltetése Ingatlanügynöki tevékenység Ingatlankezelés Számviteli, könyvvizsgálói, adószakértıi tevékenység PR, kommunikáció Üzletviteli, egyéb vezetési tanácsadás Építészmérnöki tevékenység Mérnöki tevékenység, mőszaki tanácsadás Mőszaki vizsgálat, elemzés Egyéb természettudományi, mőszaki kutatás, fejlesztés Társadalomtudományi, humán kutatás, fejlesztés Reklámügynöki tevékenység Médiareklám Fordítás, tolmácsolás M.n.s egyéb szakmai, tudományos, mőszaki tevékenység Személygépjármő kölcsönzése Gépjármőkölcsönzés (3,5 tonna fölött) Szabadidıs, sporteszköz kölcsönzése Videokazetta, lemez kölcsönzése Egyéb személyi használatú, háztartási cikk kölcsönzése Irodagép kölcsönzése (beleértve: számítógép) Egyéb gép, tárgyi eszköz kölcsönzése Utazásközvetítés Utazásszervezés Egyéb foglalás Biztonsági rendszer szolgáltatás Építményüzemeltetés Összetett adminisztratív szolgáltatás Fénymásolás, egyéb irodai szolgáltatás Telefoninformáció Konferencia, kereskedelmi bemutató szervezése Követelésbehajtás 13
14 M.n.s. egyéb kiegészítı üzleti szolgáltatás Szakmai középfokú oktatás Sport, szabadidıs képzés M.n.s. egyéb oktatás Oktatást kiegészítı tevékenység Számítógép, -periféria javítása Kommunikációs eszköz javítása 3) 1.8. Jogutódlás A Magyar Telekom Távközlési Nyilvánosan Mőködı Részvénytársaság a T-Mobile Magyarország Távközlési Részvénytársaság (székhely: 1117 Budapest, Kaposvár u. 5-7.; cégjegyzékszáma: ) általános jogutódja, mely február 28-án olvadt be a Társaságba A Magyar Telekom Távközlési Nyilvánosan Mőködı Részvénytársaság a T-Online Magyarország Internet Szolgáltató Zártkörően Mőködı Részvénytársaságból (székhely: 1117 Budapest, Neumann J. u 1/b.; cégjegyzékszáma: ) szeptember 30-án kivált és egyúttal beolvadt társasági vagyonrész tekintetében annak általános jogutódja A Magyar Telekom Távközlési Nyilvánosan Mőködı Részvénytársaság az EMITEL Távközlési Zártkörően Mőködı Részvénytársaság (székhelye: 6722 Szeged, Tisza Lajos krt. 41.; cégjegyzékszáma: Cg.: ) általános jogutódja, mely szeptember 30-án olvadt be a Társaságba A Magyar Telekom Távközlési Nyilvánosan Mőködı Részvénytársaság a T-Kábel Magyarország Kábeltelevíziós Szolgáltató Korlátolt Felelısségő Társaság (székhelye: 1089 Budapest, Baross u. 133., Cg ) általános jogutódja A Magyar Telekom Távközlési Nyilvánosan Mőködı Részvénytársaság a Dél-Vonal Informatikai Fejlesztı és Szolgáltató Korlátolt Felelısségő Társaság (székhelye: 1089 Budapest, Baross u. 133., Cg ) általános jogutódja. 4) 4.5. Osztalékfizetés Ha a Közgyőlés nyereséget állapít meg, és az osztalék felosztását határozza el, osztalékra azok a részvényesek (vagy részvényesi meghatalmazottak) jogosultak, akik tulajdonosok a Társaság által meghirdetett osztalékfizetésre vonatkozó tulajdonosi megfeleltetés fordulónapján, valamint rendelkezésre állnak róluk az osztalék kifizetéséhez jogszabályokban meghatározott adatok. A tulajdonosi megfeleltetés fordulónapja nem lehet korábban, mint a közgyőlést követı ötödik tızsdei kereskedési nap. A Társaság az osztalékot az erre vonatkozó Közgyőlési határozat által megszabott idıponttól átutalással fizeti ki a részvényeseknek. Az osztalékfizetési idıszak a számviteli törvény szerinti beszámoló elfogadására és az adózott eredmény felhasználására vonatkozó közgyőlési határozatban megjelölt idıpontban kezdıdik meg, de az osztalékfizetés mértékérıl, valamint az osztalékfizetés kezdı napjáról rendelkezı közgyőlési határozatot tartalmazó közlemény elsı megjelenése és az osztalékfizetés kezdı napja között legalább 10 munkanapnak el kell telnie. A részvényesek az osztalékfizetés kezdı napjától számított, a Polgári Törvénykönyvben meghatározott elévülési idıtartam (5 év) alatt igényelhetik az osztalékot. Ezt követıen az osztalékkövetelés iránti igény elévül. Az elveszített vagy nem igényelt osztalékot a Társaság tıketartalékához kell hozzáadni. 14
15 Két, egymást követı számviteli törvény szerinti beszámoló elfogadása közötti idıszakban osztalékelıleg fizetésérıl hozható döntés, ha a számviteli törvény szerint készített közbensı mérleg alapján megállapítható, hogy a társaság rendelkezik az osztalékelıleg fizetéséhez szükséges fedezettel. A kifizetés nem haladhatja meg az utolsó éves beszámoló szerinti üzleti év könyveinek lezárása óta keletkezett eredménynek a számviteli törvényben foglaltak alapján megállapított, illetve a szabad eredménytartalékkal kiegészített összegét és a részvénytársaságnak a számviteli törvény szerint helyesbített saját tıkéje a kifizetés folytán nem csökkenhet az alaptıke összege alá, továbbá a részvényesek vállalják az osztalékelıleg visszafizetését, amennyiben utóbb a számviteli törvény szerinti beszámoló alapján - a gazdasági társaságokról szóló törvénynek a társasági vagyon védelmére vonatkozó rendelkezéseire figyelemmel - az osztalékfizetésre nem lenne jogszabályi lehetıség. A Társaság tulajdonában álló saját részvény után osztalék nem jár, a társaság az osztalékra jogosult részvényeseket megilletı részesedés meghatározásakor a saját részvényre esı osztalékot nem veszi figyelembe. 5) 5.1. Kötelezı tájékoztatás Az Alapszabálynak a Társaság értesítései közzétételére vonatkozó rendelkezéseivel összhangban a számviteli törvény szerinti beszámolónak és az Igazgatóság, valamint a Felügyelı Bizottság jelentésének lényeges adatait, valamint a napirenden szereplı ügyekkel kapcsolatos elıterjesztések összefoglalóját és a határozati javaslatokat, illetıleg a felelıs társaságirányítási jelentés kivonatát a közgyőlést megelızıen legalább tizenöt nappal közzé kell tenni. 6.2 (i) a számviteli törvény szerinti beszámoló elfogadása, ideértve a felelıs társaságirányítási jelentést, valamint döntés az adózott eredmény felhasználásáról; (b) gondoskodik a Társaság mérlegét és eredmény-kimutatását is magában foglaló számviteli törvény szerinti beszámoló, valamint a felelıs társaságirányítási jelentés elkészítésérıl, és ezeket a Közgyőlés elé terjeszti az adózott eredmény felhasználására vonatkozó indítvánnyal együtt; 8.3. Kötelezettségek A Felügyelı Bizottság köteles megvizsgálni a Közgyőlés napirendjén szereplı valamennyi lényeges üzletpolitikai jelentést és minden olyan elıterjesztést, amely a Közgyőlés kizárólagos hatáskörébe tartozó ügyre vonatkozik. A számviteli törvény szerinti beszámolóról és az adózott eredmény felhasználásáról a Közgyőlés csak a Felügyelı Bizottság írásbeli jelentésének birtokában határozhat. Az Igazgatóság javaslata az osztalékfizetésrıl és a felelıs társaságirányítási jelentésrıl csak a FEB elızetes jóváhagyásával terjeszthetı Közgyőlés elé. A Felügyelı Bizottság jelentését a Felügyelı Bizottság elnöke (elnökhelyettese), távollétében a Felügyelı Bizottság valamelyik tagja ismerteti az adott napirendi pont tárgyalásakor. 6) 7.6. Jegyzıkönyv (a) Az Igazgatóság ülésérıl jegyzıkönyvet kell vezetni az Igazgatóság Ügyrendjében foglaltak szerint. (b) A jegyzıkönyvet az Igazgatóság ülésének elnöke, valamint a jegyzıkönyvvezetı írja alá. A jegyzıkönyvet egy másik jelenlévı igazgatósági tag hitelesíti. Az ülés jegyzıkönyvét az Igazgatóság tagjai, valamint a Felügyelı Bizottság elnöke részére akkor is meg kell küldeni, ha az ülésen nem vettek részt. 7) A Felügyelı Bizottság minden ülésérıl jegyzıkönyvet kell vezetni a Felügyelı Bizottság Ügyrendjében foglaltak szerint. 8) 15
16 8.7. Audit Bizottság A Felügyelı Bizottság (FEB) függetlennek minısülı tagjaiból a Közgyőlés 3-5 fıs Audit Bizottságot (AB) választ az egyes tagok FEB tagságával megegyezı idıtartamra. Az Audit Bizottság a Gt-ben, a jelen Alapszabályban meghatározott jogkörén belül, a Budapesti Értéktızsde és a New York-i Részvénytızsde (a New York Stock Exchange, NYSE ), valamint az USA Tızsdefelügyeleti Bizottsága (a US Securities and Exchange Commission, SEC ) szabályzatainak és elıírásainak, továbbá az USA évi Értékpapír és Tızsde Törvényében (a US Securities Exchange Act of 1934, az Amerikai Tızsdetörvény ) foglalt elıírások és szabályok betartása mellett, függetlenül jár el Az Audit Bizottság célja többek között az, hogy felügyelje (1) a Társaság pénzügyi beszámolóinak integritását (2) azt, hogy a Társaság eleget tesz-e azon jogi és szabályozói követelményeknek, amelyekre az Audit Bizottság pontban részletesen meghatározott hatásköre és feladatköre kiterjed, (3) a Társaság független külsı könyvvizsgálójának (a Könyvvizsgáló ) kvalifikációit, függetlenségét (4) a Társaság belsı ellenırzési rendszerének és független könyvvizsgálóinak teljesítményét Az Audit Bizottság tagjának csak olyan FEB tag választható, aki mind az SEC és az NYSE, mind a Gt., az Amerikai Tızsdetörvény és a Tıkepiacról szóló évi CXX. törvény elıírásai és szabályai alapján megfelel az Audit Bizottsági tagságra vonatkozó függetlenségi követelménynek. Az Audit Bizottság legalább egy tagja meg kell, hogy feleljen a SEC pénzügyi szakértıre vonatkozó elıírásainak, továbbá az Audit Bizottság legalább egy tagjának rendelkeznie kell számviteli és/vagy könyvvizsgálói szakképesítéssel. Az Audit Bizottság Elnökét és pénzügyi szakértıjét az Audit Bizottság tagjai választják meg Ha az Audit Bizottság tagjainak létszáma 3 alá csökken, úgy az Igazgatóság köteles összehívni a Közgyőlést az Audit Bizottság rendeltetésszerő mőködésének helyreállítása érdekében. Az Audit Bizottság Ügyrendjét és Elızetes jóváhagyási szabályzatát maga állapítja meg. Az Audit Bizottság titkári teendıit saját Titkársága látja el. Az Audit Bizottság tevékenységérıl az ügyrendjében foglaltak szerint, idıszakonként tájékoztatja a Felügyelı Bizottságot A Gt (2) bekezdésében foglalt hatáskörökön túl az Audit Bizottság feladatai különösen: i. Közvetlenül felelıs azon Könyvvizsgáló munkájának felügyeletéért, akinek feladata a könyvvizsgálati jelentés elkészítése vagy kibocsátása, egyéb könyvvizsgálatok, felülvizsgálatok vagy hitelesítések elvégzése a Társaság számára; ii. Közvetlenül javaslatot tesz a Közgyőlésnek a Könyvvizsgáló megválasztása, javadalmazása és visszahívása vonatkozásában; iii. Elızetesen jóváhagyja a Könyvvizsgáló által a Társaság számára végzendı, audit és nem audit jellegő szolgáltatásokat és azok díjait kivéve a Közgyőlés kizárólagos hatáskörébe tartozó díjakat, a Könyvvizsgáló Társaságtól való függetlenségének biztosítása érdekében; iv. Figyelemmel kíséri az audit díjak ésszerőségét és a Könyvvizsgáló által elvégzett munka minıségét (pl. az auditot végzı személyek körét, tapasztalatát, várható munkaórák számát és idıbeli teljesülését); v. Figyelemmel kíséri, hogy a Könyvvizsgáló eleget tesz-e a szakmai követelményeknek és az összeférhetetlenségi elıírásoknak, együttmőködik a Könyvvizsgálóval és szükség esetén a Könyvvizsgálóval kapcsolatos intézkedés megtételére tesz javaslatot a Felügyelı Bizottság, az Igazgatóság illetve a Közgyőlés számára; vi. Legalább évente, de a Könyvvizsgáló megválasztására vonatkozó javaslat megtétele elıtt minden alkalommal a Könyvvizsgálótól egy írásos jelentést szerez be, és áttekinti azt. E jelentés bemutatja (a) a Könyvvizsgáló cégének belsı minıségellenırzési rendszerét, (b) az összes olyan jelentıs problémát, amelyet a Könyvvizsgáló cégének legutóbbi belsı minıségi ellenırzése, más könyvvizsgáló cég általi vizsgálata (peer review), illetve bármely kormányzati vagy szakmai hatóság által a megelızı öt évben, a Könyvvizsgáló cégének egy vagy több független könyvvizsgálata vonatkozásában lefolytatott vizsgálat vagy nyomozás tárt fel, valamint azon lépéseket, amelyeket e problémák kezelése érdekében tettek, (c) a Könyvvizsgáló, illetve bármely a Társaság vagy kapcsolt vállalkozása részére a Könyvvizsgáló nevében könyvvizsgálati munka elvégzésére kijelölt személy, illetve a Könyvvizsgáló Könyvvizsgáló cégének bármely partnere vagy azok közeli hozzátartozója (a Magyar Polgári Törvénykönyv meghatározásra szerint), valamint (i) a Társaság vagy annak bármely kapcsolt vállalkozása, illetve (ii) a Társaság vagy annak bármely kapcsolt vállalkozása Igazgatóságának, Felügyelı Bizottságának, Menedzsment Bizottságának bármely tagja közötti kapcsolatot; vii. A Könyvvizsgálóval együttmőködve áttekint a Társaság könyvvizsgálatával kapcsolatos minden problémát és nehézséget, valamint a Társaság menedzsmentje által ezen problémák megoldása érdekében tett lépéseket; 16
17 viii. Közremőködik a Társaság menedzsmentje és a Könyvvizsgáló között felmerülı, a Társaság pénzügyi jelentéskészítésével kapcsolatos bármely nézeteltérés megoldásában; ix. Meghatározza azokat a körülményeket és feltételeket, amelyek mellett a Könyvvizsgáló munkavállalóit, illetve korábbi munkavállalóit a Társaság vagy annak kapcsolt vállalkozása alkalmazhatja, illetve megbízhatja; x. Megvizsgálja és véleményezi (a) a Számviteli Törvény szerinti pénzügyi beszámolókat, illetve (b) az ilyen beszámolók elfogadására, valamint az adózott eredmény felhasználására vonatkozóan tett javaslatokat, mielıtt azok elıterjesztésre kerülnének a Felügyelı Bizottság elé; xi. Áttekinti és véleményezi a Nemzetközi Pénzügyi Jelentési Szabványok ( IFRS ) szerint készített pénzügyi beszámolókat, a Könyvvizsgálói véleményt, különösen az IFRS számviteli irányelveinek vagy gyakorlatának változásával, a könyvvizsgálatból eredı korrekciók, nyereségesség elıfeltételeivel stb. összefüggésben; xii. Megbeszélést tart a Könyvvizsgálóval és a Társaság menedzsmentjével az elıbbi két pontban említett jelentések megbeszélése és észrevételezése céljából; xiii. Áttekinti és véleményezi a Vezetıi Levelet (Management Letter); xiv. Áttekinti és véleményezi a tızsdéknek, az SEC-nek és más pénzügyi hatóságoknak benyújtandó jelentéseket; xv. Megvitatja a Társaság árbevételeivel kapcsolatos sajtóközleményeket, továbbá elemzık és rangsoroló intézetek (rating agencies) részére átadott pénzügyi információkat és árbevételi adatokat; xvi. Áttekinti és véleményezi a belsı ellenırzési környezetet a pénzügyi jelentéskészítésre ható belsı kontroll környezetet, és a pénzügyi jelentésekben alkalmazott eljárásokat, továbbá szükség esetén javaslatot tesz a Felügyelı Bizottság, illetve az Igazgatóság részére a pénzügyi jelentések elkészítésével összefüggésben szükséges lépésekre; xvii. Áttekinti és véleményezi a belsı ellenırzési funkció hatékonyságát; xviii. Áttekinti és véleményezi a belsı ellenırzési munkatervet; xix. Áttekinti és véleményezi a belsı ellenırzési tevékenységrıl szóló beszámolót; xx. Áttekinti és véleményezi a kiemelt jelentıségő (A) pénzügyi tárgyú belsı ellenırzési jelentéseket; xxi. Áttekinti, véleményezi és megfelelı esetben jóváhagyja az Igazgatóság vagy a Társaság menedzsmentje által az Audit Bizottság részére benyújtott, a Csoport megfelelési igazgató megválasztására, javadalmazására és visszahívására vonatkozó javaslatokat, továbbá felügyeli a Csoport megfelelési igazgató tevékenységét a Csoport megfelelési kézikönyvben, valamint a kapcsolódó belsı iránymutatásokban és utasításokban leírtak szerint; xxii. Áttekinti, megvitatja és észrevételezi a Társaságnak a kockázatok felmérésére és kockázatkezelésre vonatkozó iránymutatásait; xxiii. Meghatározza azon eljárásokat, amelyek (a) biztosítják a számviteli, belsı számvitel-ellenırzési vagy könyvvizsgálati ügyekkel kapcsolatban a Társasághoz beérkezı panaszok fogadását, nyilvántartását és kezelését, illetve (b) lehetıvé teszik a megkérdıjelezhetı számviteli vagy könyvvizsgálati ügyekben a Társaság alkalmazottai által tett bizalmas, névtelen bejelentések kezelését; xxiv. Szükség szerint független belsı vizsgálatot folytat (a) a Társaság szerzıdéseivel és/vagy a Társaság által teljesített kifizetésekkel kapcsolatosan, (b) a Társaság könyveinek, nyilvántartásainak pontosságával és megbízhatóságával kapcsolatos kérdésekben, (c) a Könyvvizsgáló, a Csoport megfelelési igazgató és/vagy a belsı ellenırzés által megfogalmazott kérdésekkel és aggályokkal kapcsolatosan, és/vagy (d) a Társaságnak és/vagy a Társaság bármely munkavállalójának vagy tisztségviselıjének az USA Külföldi korrupciós gyakorlatról szóló törvényén (Foreign Corrupt Practices Act), a magyar Büntetı Törvénykönyv 258/B - 258/F paragrafusain, az Amerikai Tızsdetörvényen, az USA évi Sarbanes-Oxley törvényén vagy (e) bármely más ország hasonló irányadó jogszabályi rendelkezésein alapuló esetleges felelısségével kapcsolatban; xxv. A fenti pontban leírt vizsgálat során (a) a személyes adatok védelmérıl szóló jogszabályi rendelkezések figyelembe vételével megvizsgálja a Társaság könyveit, nyilvántartásait, szerzıdéseit és más dokumentumait (beleértve a nyomtatott és elektronikus dokumentumokat, ideértve minden t, dokumentumot vagy más adatot, amelyek a Társaság rendszerein és/vagy eszközein fellelhetık), továbbá (b) meghallgatja a Társaságnak a vizsgálat szempontjából releváns információkkal rendelkezı alkalmazottait, tisztségviselıit és igazgatóit, valamint bármely más ilyen információkkal rendelkezı harmadik személyt; xxvi. Amennyiben szükséges a személyes adatok védelmérıl szóló jogszabályi rendelkezések figyelembe vételével tájékoztatja a vizsgálat alapjául szolgáló tényekrıl és körülményekrıl, valamint a vizsgálat eredményérıl a Könyvvizsgálót, az illetékes felügyeleti, végrehajtó és szabályozó hatóságokat (beleértve a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletét, az SEC-t, az USA Department of Juctice-t és bármely más hatóságot, amelynek tájékoztatása a hatályos jogszabályok alapján vagy egyébként a Társaság érdekében szükséges); 17
18 xxvii. A vizsgálat eredményétıl függıen (a) az Igazgatósághoz továbbítja a felmerült problémák orvoslásának módjára a menedzsment, a külsı tanácsadó és/vagy az Audit Bizottság által tett javaslatokat, (b) áttekinti és értékeli a korrekciós intézkedések végrehajtását, és (c) tájékoztatja az illetékes felügyeleti és igazságügyi hatóságokat a korrekciós intézkedések végrehajtásáról, és (d) tájékoztatja a Könyvvizsgálót Az Audit Bizottság, amennyiben úgy ítéli meg, hogy feladatai ellátásához szükséges, külsı tanácsadó(k) igénybevételére jogosult. Így különösen a fenti pontban leírt független vizsgálat lefolytatásával, illetve az Audit Bizottság hatóságok elıtti képviseletével külsı jogi tanácsadót és más tanácsadókat bízhat meg A Társaság köteles biztosítani a megfelelı pénzügyi fedezetet a következıkre: (a) azon független külsı könyvvizsgáló díja, akinek feladata a könyvvizsgálói jelentés elkészítése illetve kibocsátása, egyéb könyvvizsgálatok, felülvizsgálatok vagy hitelesítések elvégzése a Társaság számára, (b) az Audit Bizottság által igénybevett külsı tanácsadók díjazása és (c) az Audit Bizottság rendes adminisztratív költségei, amelyek feladatai ellátásához megfelelıek és szükségesek. A fenti (b) és (c) szerinti díjakat és költségeket az Audit Bizottság állapítja meg saját belátása szerint, a fenti (a) szerinti, a Közgyőlés kizárólagos hatáskörébe tartozó díjak és költségek vonatkozásában pedig javaslatot tesz a Közgyőlés részére. 9) Értesítések A Társaság értesítéseit és hirdetményeit a Társaság honlapján (www.telekom.hu), a Budapesti Értéktızsde Zártkörően Mőködı Részvénytársaság hivatalos közzétételi helyén (a Tızsde Honlapján), a jogszabályban meghatározott esetekben pedig a Cégközlönyben is közzé kell tenni. Határozati javaslatok: 1. A Közgyőlés az elıterjesztésnek megfelelıen ismételten elfogadja az Alapszabály 1.4. pontjának módosítását. 2. A Közgyőlés az elıterjesztésnek tésnek megfelelıen ismételten elfogadja az Alapszabály 1.6. pontjának módosítását. 3. A Közgyőlés az elıterjesztésnek megfelelıen ismételten elfogadja az Alapszabály 1.8. pontjának módosítását. 4. A Közgyőlés az elıterjesztésnek megfelelıen ismételten elfogadja az Alapszabály 4.5. pontjának módosítását. 5. A Közgyőlés az elıterjesztésnek megfelelıen ismételten elfogadja az Alapszabály 5.1., 6.2. (i), (b) és 8.3. pontjának módosítását. 6. A Közgyőlés az elıterjesztésnek megfelelıen ismételten elfogadja az Alapszabály abály 7.6. pontjának módosítását. 7. A Közgyőlés az elıterjesztésnek megfelelıen ismételten elfogadja az Alapszabály pontjának módosítását. 8. A Közgyőlés az elıterjesztésnek megfelelıen ismételten elfogadja az Alapszabály 8.7. pontjának módosítását. 9. A Közgyőlés az elıterjesztésnek megfelelıen ismételten elfogadja az Alapszabály pontjának módosítását. 18
19 Elıterjesztés és határozati javaslat a hatályon kívül helyezett 18/2008 (IV.25.) számú határozat ismételt meghozatalához: A Gt. 34 (4) bekezdése alapján a felügyelı bizottság az ügyrendjét maga állapítja meg, és azt a gazdasági társaság legfıbb szerve hagyja jóvá. A Felügyelı Bizottság Ügyrendjének módosítási javaslatában rögzítésre kerültek azok a jogszabályi hivatkozások, amelyekre támaszkodva a Felügyelı Bizottság el tudja látni ellenırzési feladatait, tekintettel arra, hogy a Felügyelı Bizottság elkötelezett hatékonyságának növelése és a Társaság tızsdei megfelelısége iránt. Törlésre kerültek az Ügyrend aranyrészvényre vonatkozó utalásai. Határozati javaslat: A Közgyőlés az elıterjesztésben szereplı módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szöveg szerint ismételten jóváhagyja a Felügyelı Bizottság Ügyrendjét. Melléklet: - Felügyelı Bizottság ügyrendje a módosításokkal egységes szerkezetben (a módosítások korrektúrával jelölve) 19
20 Elıterjesztés és határozati javaslat a hatályon kívül helyezett 19-20/2008 (IV.25.) számú határozat alapján igazgatósági tagként történt eljárás megerısítésérıl, illetve az eljárás jóváhagyásáról: Gregor Stücheli és Lothar Alexander Harings urakat a április 25-én tartott közgyőlés választotta az Igazgatóság tagjává. Bár a megválasztásukra vonatkozó 19-20/2008 (IV.25.) számú határozatok hatályon kívül helyezésre kerültek, de tekintettel arra, hogy Gregor Stücheli és Lothar Alexander Harings urak Igazgatósági tagsága április 2-án megszőnt, ezért ismételt megválasztásuk szükségtelen. Ugyanakkor, mivel Gregor Stücheli és Lothar Alexander Harings urak április 25 és április 2. között, mint a Társaság Igazgatóságának tagjai jártak el, ezért a Társaságnak meg kell erısítenie, illetve jóvá kell hagynia, hogy Gregor Stücheli és Lothar Alexander Harings urak április 25 és április 2. között, mint az Igazgatóság tagjai jártak el. Határozati javaslat: A Közgyőlés megerısíti és jóváhagyja, hogy Gregor Stücheli úr április 25. és április 2. között, mint az Igazgatóság tagja járt el. A Közgyőlés megerısíti és jóváhagyja, hogy Lothar Alexander Harings úr április 25. és április á 2. között, mint az Igazgatóság tagja járt el. 20
A MAGYAR TELEKOM TáVKÖZLÉSI NYILVáNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTáRSASáG MóDOSíTOTT ÉS EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPSZABáLYA 2015. szeptember 17. Az Alapszabály 6.4. (p) pontjában foglalt felhatalmazás szerinti

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság