text:
szaboattila_tasz - blog.hu user profil - Aktivitás
29 bejegyzést írt és 33 hozzászólása volt az általa látogatott blogokban.
2017.12.07. óta tag.
A TASZ jelenti Rejtély, hogy miért zártak ki a szavazásból sok itt élő külföldit 2019.10.17 12:34:26
Scroll down for English – Sok külföldi, de Magyarországon élő személy nem adhatta le a szavazatát október 13-án annak ellenére, hogy jogosultak lettek volna részt venni az önkormányzati választáson. Erről számos hívás érkezett választási forródrótunkhoz – most megnézzük, mit tehetnek az…..
A TASZ jelenti És mi van akkor, ha nyíltan kampányolhat a kormány az önkormányzati választáson? 2019.10.10 14:27:27
A demokrácia szempontjából is nagyon fontos döntést hozott a Kúria két héttel ezelőtt, amikor azt állapította meg Karácsony Gergely ügyében, hogy a kormány kampányolhat az önkormányzati választáson a neki kedves jelölt mellett. Ez a döntés kaput nyitott arra, amit azóta láthatunk is: a kormányfő és…..
A TASZ jelenti Hirtelen sok új választó lett a településeden? Így leplezd le a választási csalást! 2019.10.04 12:27:41
Tavaly április óta 22 százalékkal nőtt a választásra jogosultak száma Harkányban. Hasonló hírekkel minden választás előtt találkozunk, így az októberi önkormányzati választáson is lehetnek olyan jelöltek, akik abban látják a győzelem garanciáját, hogy őket biztosan támogató választókat…..
A TASZ jelenti Van, ahol bénító a félelem: választási csalás ellen készítettünk fel civileket 2019.09.05 13:32:12
A közfoglalkoztatottak kiszolgáltatottságával élnek vissza a legszegényebb településeken – ez választójogi képzéseink egyik fontos tanulsága...
A TASZ jelenti Ne törődj bele, ha tönkreteszik a lakóhelyed! 2019.08.17 09:08:00
Fanni évek óta egy kertvárosi házban él családjával. Egyik napról a másikra a békés és csendes környéken munkagépek jelentek meg, és több, nagy társasházat is építeni kezdtek, ami amellett, hogy a kilátást is tönkretette, a mélyépítések miatt statikai problémákhoz is vezetett. Fanni szerette volna…..
A TASZ jelenti Külföldön élsz és nem szavazhattál az EP választáson? Kiderítettük, miért! 2019.08.12 14:28:42
Korábban már megírtuk, hogy többen fordultak a választási jogsegély-szolgálatunkhoz azzal, hogy hiába kérték a felvételüket a külképviseleti névjegyzékbe, mégsem tudták leadni a szavazatukat az európai parlamenti választáson. Két szálon is elindultunk, hogy ez többé ne ismétlődhessen meg! ..
A TASZ jelenti Nyakatekert érveléssel mentette fel a szabálytalanul aláírásokat gyűjtő Fidesz aktivistákat a Kúria 2019.05.23 16:39:53
Részletesen beszámoltunk arról az Alkotmánybírósági határozatról, ami a Fidesz hazudós aktivistái ügyében született. Az Alkotmánybíróság visszautalta a Kúria elé az ügyet, és szempontokat adott annak eldöntéshez. Ebből született meg egy nehezen követhető és a kormányzó pártoknak kedvező döntés. Most…..
A TASZ jelenti A választási bizottságok elképesztő döntéseket hoznak II. - avagy hogyan őrizd meg a józan eszed a választások idején 2019.05.10 15:40:53
A múlt heti blogposztunk népszerűségén felbuzdulva újra átnéztük a választási bizottságok döntéseit, ezek még mindig képesek sokkolni, meglepetéseket okozni. Szerencsére erre a hétre csak három meredek döntést találtunk. Hogy javul-e a döntések színvonala, azt ennyiből még nem tudjuk…..
A TASZ jelenti Hazudni alkotmányos jog? Mi a baj az Alkotmánybíróság döntésével az aláírásgyűjtő aktivistákról? 2019.05.09 14:24:36
Mi is beszámoltunk arról a választási kifogásról, ami a fideszes aktivisták támogató aláírásgyűjtéséről szól. Az ügy egyszerűnek tűnik, de a választási bizottságok és a bíróságok mégis eltérő döntéseket hoznak. Ebben a blogposztban megpróbáljuk összefoglalni, hogy mi is történik ebben az eljárásban...
A TASZ jelenti Öt választási bizottsági döntés, amitől eldobod az agyad! 2019.04.23 18:01:14
A választási eljárásban a választási bizottságok döntenek arról, hogy mi számít jogellenesnek. A választási bizottságok tagjainak többségét a kormánypárt jelölésére választották meg. Ez egészen látványosan meglátszik a döntéseken. Mélységesen cinikus, szakmaiatlan, a logikával ellentétes döntések…..
A TASZ jelenti Ha ezeket betartanák, akkor beszélhetnék szabad választásokról 2019.04.03 16:55:15
Emlékszel a gyorsan fel- majd eltűnő kamupártokra? Az ellenzéki pártok gyanús számvevőszéki vizsgálatára? Téged is felháborít, hogy egy külföldön élő honfitársunknak egész napos program a szavazás? Elkészült a 2018-as évről szóló választási monitoring jelentésünk. A problémák világosak: 92 ajánlást…..
A TASZ jelenti Te költenél százezer forintot arra, hogy szavazhass májusban? 2019.04.01 16:40:01
Egy tavalyi törvénymódosítás alapján azok a magyar állampolgárok is szavazhatnak az európai parlamenti (EP) képviselők választásán, akiknek nincsen magyarországi lakcímük. Ezzel egy olyan helyzet állt elő, ami miatt nagy hátrányba kerülnek azok, akiknek van ugyan magyarországi lakcímük, de május…..
A TASZ jelenti ÁSZ eljárások: nincs garancia a függetlenségre és pártatlanságra! 2019.02.05 15:38:45
Újra akcióban az Állami Számvevőszék (ÁSZ): idén a DK, a Jobbik, a Momentum és a Párbeszéd került terítékre. Tavalyi részletes elemzésünkben már megírtuk, hogy miért veszélyes és jogellenes, amit az ÁSZ csinál. A helyzet nem lett jobb, az idei választások előtt sem - az ÁSZ az ellenzéki pártokkal…..
A TASZ jelenti Ne hagyd, hogy a rendőrség rádijesszen: tüntethetsz az úttesten is! 2019.01.24 16:01:16
Az elmúlt három napban több tucatnyian kerestek minket azzal, hogy megkapták a rendőrség határozatát a 2018. december 13-i tüntetés miatt. A tüntetőket a rendőrség a közúti közlekedési szabályok kisebb fokú megsértése miatt sújtja szabálysértési bírsággal. Pedig minden érintett polgár jogszerűen élt…..
A TASZ jelenti Tüntetés, Kossuth tér, szabadság 2018.11.30 15:24:32
Ezen a héten több alkalommal kerestek meg minket Szabad Egyetem tüntetést szervező diákok amiatt, hogy pontosan hogyan tiltakozhatnak a CEU elüldözése, bizonyos egyetemi szakok megszüntetése, a felsőoktatás privatizálása és általában az egyre kevesebbek számára elérhető és egyre inkább a világtól…..
A TASZ jelenti A bíróságok helyre tudják hozni a választási bizottságok rossz döntéseit 2018.10.25 16:38:44
A közelgő önkormányzati választások szempontjából rossz hír, ha a választási bizottságok keze a kormánypárti jelöltek felé hajlik, de jó hír, hogy a bíróságok még mindig tudnak független ítéleteket hozni. Viszont a bíróságon csak az tud hatékonyan érvelni, aki mögött egy felkészült ügyvéd áll. A…..
A TASZ jelenti Törvénygyártás: valódi vita nélkül dönt a szabadságodról a kormány 2018.07.12 15:09:14
Most zajlik az Országgyűlésben a választási eljárásról szóló törvény módosítása és az új gyülekezési törvény megalkotása. Mindkét javaslatban súlyos problémákat találtunk: Az új gyülekezési törvény ellehetetlenítheti a polgárok véleménynyilvánításának szabadságát, a választási eljárásról szóló…..
szaboattila_tasz 2018.07.13 15:21:35
szaboattila_tasz 2018.07.13 15:29:46
szaboattila_tasz 2018.08.27 14:14:01
@aPar aLyza: Elnézést a késői válaszért. Természetesen azt tudjuk, hogy a kormányzat nem sokat foglalkozik a tőle független személyek, szervezetek véleményével. Nem is hisszük már egy ideje, hogy a szakmai véleményeinknek lehet ráhatása a jogalkotásra. Abban viszont bízunk, hogy a polgárok tájékoztatása és a következetes, elvi alapokon nyugvó szakmai kommunikáció segíthet abban, hogy felépüljön egy kép arról, hogyan is kellene működnie egy demokratikus jogállamnak.
A TASZ jelenti A Nyíregyházi Polip, az Alkotmánybíróság és a szólásszabadság védelme 2018.07.23 12:09:33
Több olyan ügyünk is volt a közelmúltban, ahol valakit közéleti kérdésekkel kapcsolatos témákban amiatt próbáltak számonkérni, mert éltek a szólásszabadságukkal. Egy bicskei bloggert kritikus posztjai miatt kötelezett volna sérelemdíj fizetésére az önkormányzat, a korrupciós kérdéseket feszegető…..
A TASZ jelenti Fogyatkozó függetlenség, sokasodó aggodalmak a Kúria körül 2018.05.12 15:46:35
Több aggasztó jelet is megfigyelhettünk a Kúria körül az elmúlt hetekben. A választási eljárásban hozott egyik döntése miatt a legmagasabb bíróság a politika célkeresztjébe került. Elhangzott olyan állítás is, hogy a Kúria elvett egy mandátumot a Fidesztől. Mindeközben azonban a Kúria egy másik…..
szaboattila_tasz 2018.05.14 15:25:41
Igen, de a kérdés az, hogy mi van akkor, ha benne van a belső boríték, de a külső boríték nem az a biztonsági boríték, amit a választási iroda kipostázott. Vagy ha az, de a biztonsági csík sérült állapotban van rajta. Ilyenből volt összesen 4360 szavazat. Erre nincsen tételes szabály a Ve.-ben.
szaboattila_tasz 2018.05.16 10:29:56
A Kúria szerint nem lehet bármi a válaszboríték, csak az, amit az NVI küld, mert csak ez képes garantálni, hogy a külső borítékban lévő tartalmat, azaz a belső borítékot, nem bontották fel vagy nem cserélték ki. A belinkelt videóban ezt Darák Péter elég szépen elmondja. Sajnos ez a magyarázat a Kúria végzésében nincsen kidolgozva. (Ennyiben a TASZ is problémásnak tartja a végzést. Igaz, hogy - érthető módon - nagyon rövidek a határidők a választási eljárásokban, de nagyobb emberi erő ráfordítással lett volna lehetőség arra, hogy jobban kidolgozott döntések szülessenek. ) Az Alkotmánybíróság döntése is tartalmazza részletesen a tényeket, abból is ki lehet olvasni. (Ez is linkelve van a posztban.)
szaboattila_tasz 2018.05.29 15:00:59
@Beer Monster: Azt nem lehet biztosan tudni, de ha a szavazatok eloszlása megegyezik az érvényes levélszavazatokéval (lásd a számokat itt: www.valasztas.hu/documents/20182/649837/825per2018+NVB+hat%C3%A1rozat+mell%C3%A9klete.pdf/76721d40-c8a2-4281-86d5-43ec2db9fc7f), akkor azt feltételezhetjük, hogy 95%-ban a FIDESZ-t támogató szavazatokról van szó. Tehát, ha lehetne garantálni, hogy ezeket a szavazatokat nem manipulálták, akkor szinte biztosra vehető lenne a FIDESZ plusz egy mandátuma. A Kúria döntése szerint viszont nem garantálható a szavazatok tisztasága a biztonsági csík vagy annak sértetlenségének hiányában.
A TASZ jelenti Véleményt mondani márpedig szabad! 2018.03.23 08:45:33
Ügyfelünket, egy helyi bloggert két kritikus posztja miatt perelte be a bicskei önkormányzat összesen egy millió forint kártérítésre. Az önkormányzat szerint a posztok sértették a város jó hírnevét. A bíróság most megállápította, hogy erről nem volt szó, a blogger csak elmondta a véleményét a város…..
szaboattila_tasz 2018.03.26 13:02:40
szaboattila_tasz 2018.03.26 13:05:14
A TASZ jelenti Választás van, tisztességes eljárás nincs 2018.02.22 17:23:10
Ügyfelünk megkeresésére egy olyan ellentmondással találkoztunk, amely komolyan veszélyezteti a választások tisztaságát. Nem mindenki fordulhat ugyanis bírósághoz, ha olyasmit tapasztal, ami szerinte sérti a választások tisztaságát: a vitás esetek egy részéről bíróság ugyanis soha nem dönthet...
szaboattila_tasz 2018.02.23 11:37:15
A TASZ jelenti Ilyen az, amikor a rendőrség a szólásszabadságot védi 2018.02.09 12:02:53
Nem olyan régen számoltunk be arról, hogy a jászberényi ügyészség megszüntette a nyomozást az ügyfelünkkel szemben, aki a nyilvánosság előtt korrupt állatnak nevezte a falujának polgármesterét. Most ismét jó hírünk van, a záhonyi rendőrségről már nem is került az ügyészséghez az az ügy, amelyben az…..
szaboattila_tasz 2018.02.09 16:15:19
A TASZ jelenti Ne dőlj be az önkormányzati képviselődnek, ha százmilliós útfelújítást ígér 2018.01.27 16:43:37
Ügyfelünk, Sándor István számtalanszor kapott arra ígéretet, hogy Miskolc város önkormányzata fel fogja újítani az utcát, ahol lakik. Választások jöttek, önkormányzati képviselők mentek, de az ígéretek csak nem teljesültek. Mit tehet ilyenkor az egyszeri állampolgár?..
szaboattila_tasz 2018.01.29 15:05:58
@legális: Kedves Legális! Az adatokat a miskolci ügyfelünk kutatta ki. A felújítást és a beruházást a szövegben szinonimakét használtuk. Az ügyfelünknek 2010 és 2015 között ígérgettek az útfelújításról, ezért az erre az időszakra vonatkozó adatokra tudtunk hivatkozni a perben. Az ügyet egyébként egy miskolci ügyvéd képviselte a bíróságon.
szaboattila_tasz 2018.01.29 15:55:47
@legális: A miatt releváns, hogy az ügyfelünk most kérdezett rá Miskolc városánál, hogy miért nem lett semmi az ígéretekből. Ezzel az adattal támasztottuk alá, hogy pedig korábban bizony voltak tervek. Hírértéke annak van, hogy az önkormányzati képviselők mindig is ígérgettek és annak, hogy néha nem árt ezeknek az ügyeknek utánajárni. A kérdés egyébként 2016 óta foglalkoztatja az ügyfelünket, de az önkormányzat mindig lerázta. 2017 augusztusában fordult végül a TASZ-hoz, egy pár hónapot pedig elvitt a bírósági eljárás.
A TASZ jelenti Nem bűncselekmény, ha korrupt állatnak nevezed a polgármesteredet 2017.12.03 12:46:53
Kiskartali István egy augusztusi hajnalban írt meglehetősen erős bírálatot a faluja polgármesteréről a saját Facebook oldalára. A polgármester ezért feljelentette őt a rendőrségen, ahol meg is indították a nyomozást becsületsértés ügyében. Közbelépésünknek köszönhetően a jászberényi ügyészség…..
szaboattila_tasz 2017.12.13 13:56:46
szaboattila_tasz 2017.12.13 16:58:50
szaboattila_tasz 2017.12.14 14:01:12
A TASZ jelenti A bíróságok szerint sem szabad pénzt kérni a közérdekű adatokért 2017.12.07 15:20:29
Egy 2015-ös törvénymódosítás óta a közérdekű adatok kiadására fordított munkaerő árát is elkérhetik az adatkezezelők. Legutóbb két héte döntött úgy a bíróság egyik ügyünkben, hogy a közérdekű adatok kiadásáért nem kérhető költségtérítés. Ez már nem az első ilyen döntés, . a magyar bíróságok egyre…..
szaboattila_tasz 2017.12.11 12:53:38
@Dankó József: Kedves József! Remélem van önnek ehhez jogi segítsége. Ha nincsen, akkor hívja a TASZ jogsegélyszolgálatáta 06-1-279-2235 számonkedden 14.30 és 17 óra között, vagy csütörtökön 10 és 12 óra között.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság


text:
Köf.5.001/2020/4. számú határozat | Kúria
Köf.5.001/2020/4. számú határozat
Az ügy száma: Köf.5001/2020/4.
Az érintett önkormányzat: Budapest Főváros II. Kerület Önkormányzata (1024 Budapest, Mechwart liget 1.)
– Budapest Főváros II. kerület Önkormányzata Képviselő-testületének a Bp., II. Kerületi Városrendezési és Építési Szabályzatáról szóló 2/2007. (I. 18.) önkormányzati rendeletének 40. § (13) bekezdés a) pont ag) alpontja és c) pont ca) és cb) alpontjai jogszabály-ellenességének megállapítására irányuló bírói indítványt elutasítja;
[1] Az indítványozó előtt folyó per felperese 2018. szeptember 28. napján bejelentést tett Budapest Főváros II. kerület Önkormányzata Jegyzőjénél a Mammut II. bevásárlóközpont (1024 Budapest, Lövőház u. 1-5.) területének pinceszintjén folytatni kívánt “43. gépjárműjavítás, -karbantartás (gumiabroncs és gumibelső javítása, felszerelése, cseréje, centrírozás, kerékbeállítás) megnevezésű ipari tevékenység nyilvántartásba vételének céljából a telepengedély, illetve a telep létesítésének bejelentése alapján gyakorolható egyes termelő és egyes szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezés rendjéről és a bejelentés szabályairól szóló 57/2013. (II. 27.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ipar Rendelet) alapján. A telep a kerület VK-II-08 jelű építési övezetében található. A Budapest Főváros II. kerület Önkormányzata Képviselő-testületének a Bp., II. Kerületi Városrendezési és Építési Szabályzatról szóló 2/2007. (I. 18.) önkormányzati rendeletének (a továbbiakban: Ör.) 40. § (4) bekezdése d) pontja alapján a városközpont keretövezetbe sorolt (VK) területein lévő építmények pinceszintjén az övezetben megengedett építmények közül a lakóterületre előírt kibocsátási határértékeket meghaladó kibocsátással járó, továbbá a zajjal, bűzzel (szaghatással) járó tevékenység gépkocsi tároló kivételével – nem helyezhető el. Az Ör. 40. § (13) bekezdés c) pont ca) és cb) pontja az övezeten belül, a Lövőház u. – Fény u. – tervezett gyalogos sétány – Margit körút által határolt területen nem teszi lehetővé ipari és ipari jellegű szolgáltatási funkció működtetését.
[2] Az elsőfokú hatóság a 2018. november 15-én kelt IV-960-5/2018. számú határozatában megtiltotta a bejelentett telephelyen a tevékenység végzését és elrendelte a telep bezárását. Felszólította továbbá a felperest, hogy gondoskodjon arról, hogy a telepen az adott ipari tevékenységet ne folytassák. Döntése jogalapjaként – a megkeresett építésügyi hatóság véleményére hivatkozva – az Ipar Rendelet 8. § (2) bekezdését és a Budapest Főváros II. kerület Önkormányzata Képviselő-testületének a Bp., II. Kerületi Városrendezési és Építési Szabályzatról szóló 2/2007. (I. 18.) önkormányzati rendeletének (a továbbiakban: Ör.) 40. § (4) bekezdésének d) pontját és a 40. § (13) bekezdés c) pont ca) és cb) alpontjait jelölte meg. A felperes fellebbezése folytán eljárt alperes a BP/1008/00167-4/2019. számú határozatával az elsőfokú határozatot a fellebbezési eljárás illeték vonatkozásában megváltoztatta; a határozat megváltoztatással nem érintett részeit egyebekben helybenhagyta.
[3] A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a 30.K.32.418/2019/17. számú végzésében indítványozta a Kúria Önkormányzati Tanácsának eljárását az Ör. 40. § (13) bekezdés a) pont ag) alpontja és c) pont ca) és cb) alpontjai jogszabály-ellenességének megállapítása és az indítványozó előtt folyó perben az Ör. 40. § (13) bekezdés c) pont ca) és cb) alpontjai alkalmazási tilalmának megállapítása céljából.
[4] Az indítványozó szerint az Ör. 40. § (13) bekezdés a) pont ag) alpontja és a c) pont ca) és cb) alpontjai a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Jat.) 2. § (1) bekezdésébe ütköznek. Álláspontja szerint az Ör. nem tartalmaz fogalmi meghatározást a szolgáltatás épületei, az ipari, az ipari jellegű szolgáltatási funkciókra vonatkozóan és a fogalmak értelmezésével kapcsolatban más jogszabályra sem utal a normaszöveg.
[5] Kiemelte, hogy az alperes határozatában az Ipar Rendelet fogalmaira hivatkozott, amikor a bejelentett tevékenység végzését annak ipari, illetve ipari jellegű szolgáltatási jellegére utalva megtiltotta. A bíróság hangsúlyozta, hogy az Ör. nem fedi le az Ipar Rendelet által alkalmazott fogalmi elnevezéseket, és a TEÁOR sem definiálja az Ör.-ben használt “ipari” és “ipar jellegű szolgáltatási”, illetve “szolgáltatási épület” funkció fogalmakat.
[6] Végül a bíróság megállapítása szerint jelen ügyben az, hogy a normatartalom nem világos és nem egyértelmű, a felperesnek a vállalkozás szabadságához való jogát [Alaptörvény XII. cikk (1) bekezdés] érinti. E körben hivatkozott a Kúria Önkormányzati Tanácsának Köf.5016/2014/5. számú határozatára.
[7] A Kúria a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (a továbbiakban: Kp.) 140. § (1) bekezdése alapján alkalmazandó 42. § (1) bekezdése alapján az érintett Önkormányzatot felhívta az indítványra vonatkozó nyilatkozata megtételére 2020. január 31. napján a Köf. 5001/2020/2. számú végzésében. E végzést az Önkormányzat 2020. február 3. napján töltötte le, melytől számított harminc napos határidő 2020. március 4. napján telt le. Az Önkormányzat 2020. március 12. napján a védirattal együtt igazolási kérelmet terjesztett elő. A Kúria Önkor-mányzati Tanácsa az igazolási kérelemnek hely adott és a Kp. 139. § (1) bekezdése és a Kp. 36. § (1) bekezdés g.) pontja alapján alkalmazandó a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény 153. § (4) bekezdése alapján a védiratban foglaltakat figyelembe vette.
[8] Az Önkormányzat védiratában előadta, hogy a megelőző közigazgatási eljárásban született első- illetve másodfokú döntések jogalapját álláspontja szerint ténylegesen és az alkalmazandó anyagi jogszabályokat figyelembe véve az Ipar Rendelet 8. § (2) bekezdése és az Ör. 40. § (4) bekezdés d) pontja képezték. Álláspontja szerint az indítványban megjelölt Ör. 40. § (13) be-kezdés c) pontja és annak ca) és cb) alpontjai az elsőfokú határozatban nem a döntés jogalap-jaként került felhívásra, a tiltás okát funkció szerint megközelítve részletezte, indokolta az építésügyi hatóság szakmai véleményére alapozva. Felhívta a figyelmet, hogy az indítványban megjelölt Ör. 40. § (13) bekezdés a.) pontjának ag) alpontjára az elsőfokú közigazgatási hatá-rozat nem hivatkozott.
[9] Álláspontja szerint az indítványozó továbbá tévesen hivatkozott az indítványban arra a körülményre, miszerint az Ör. nem tartalmaz fogalmi meghatározást és a fogalmak értelmezé-sével kapcsolatban más jogszabályra sem utalt a normaszöveg. Hangsúlyozta, hogy az építés-ügyi szabályozás többfokú és az Ör. 3. § (1) bekezdése szerint: „[a] Budapest Főváros II. kerü-let közigazgatási területén az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet (OTÉK) 2012. augusztus 6-án hatályos településrendezési követelményeit (II.-III., fejezet és mellékletei), a Budapesti Városrendezési és Építési Keret-szabályzatról szóló 47/1998. (X. 15.) Főv. Kgy. rendelet (a továbbiakban: BVKSZ) előírásait az e rendeletben foglalt kiegészítésekkel és eltérésekkel együtt kell alkalmazni.” Az OTÉK 1. számú melléklete, valamint a BVKSZ 13. számú melléklete szabályozta az építési követelmé-nyek tárgykörében alkalmazandó fogalommeghatározásokat. Összevetve e jogszabályok foga-lomhasználatával az Ör. 40. § (13) bekezdés a) pontjának ag) pontját, amely a „szolgáltatás épületei” fogalomhasználattal él, egyértelműen beazonosítható, megfeleltethető szolgáltatás rendeltetésnek. Az Ör. 40. § (13) bekezdés c) pontjának ca) és cb) alpontjai a BVKSZ 13. mel-léklet 77. pontja és az OTÉK 1. melléklet 77. pontja értelmében a TEÁOR besorolás szerint értelmezendő. Kiemelte, hogy a vitatott rendelkezések megfelelnek a Jat. 2. § (1) bekezdésé-nek, a normavilágosság és az egyértelműség követelményének és a közigazgatási határozat helyes eljárásrendben és anyagi jogi hivatkozáson alapulva jogszerűen rendelkezett az ipari tevékenység tiltásáról, a vállalkozáshoz való jog, mint alapjog sérelme nem áll fenn.
[10] Az Önkormányzat védiratában jelezte, hogy az indítvánnyal érintett Ör.-t a Budapest Főváros II. kerületének Építési Szabályzatáról szóló Budapest Főváros II. Kerületi Önkormányzat Képviselő-testületének 28/2019. (XI. 27.) önkormányzati rendelet 145. § (2) bekezdése 2019. december 31. napjával hatályon kívül helyezte.
A 2019. december 30-ig hatályban volt Ör. indítvánnyal érintett rendelkezései az alábbiak:
Az Ör. 40. § (13) bekezdése szerint:” [a] VK-II-08 jelű építési övezet területén, a Lövőház u. – Fény u. – tervezett gyalogos sétány – Margit körút által határolt területen (III-1 tömb):
a) elhelyezhető funkciók: […]
ag) szolgáltatás épületei,
c) nem működtethető és nem telepíthető:
ca) ipari,
cb) ipari jellegű szolgáltatási,
cc) raktározási,
cd) raktározás jellegű nagykereskedelmi funkció;”
A Kúria Önkormányzati Tanácsa rögzíti, hogy az önkormányzati rendelet más jogszabályba ütközésének vizsgálatára irányuló eljárásban a bírói indítvány előterjesztésének feltétele az, hogy az adott normát a bírónak az előtte folyamatban lévő eljárásban alkalmaznia kell.
[15] A Kp. 144. § szerint „[h]a a bíróságnak az előtte folyamatban lévő eljárásban önkormányzati rendelet olyan rendelkezését kell alkalmaznia, amelynek más jogszabályba ütközését észleli, a bírósági eljárás felfüggesztése mellett a Kúriánál indítványozza az önkormányzati rendelet más jogszabályba ütközésének vizsgálatára irányuló eljárást.”
[16] Jelen ügyben az elsőfokú határozat jogalapja az Ipar Rendelet 8. § (2) bekezdése és az Ör. 40. § (4) bekezdésének d) pontja. A Kúria Önkormányzati Tanácsa egyetért a védiratban foglaltakkal a tekintetben, hogy a tiltás okát funkció és rendeltetés szerint megközelítve részletezte az elsőfokú határozat és e körben utalt az Ör. 40. § (13) bekezdés c) pont ca) és cb) alpontjaira. Az Ör. 40. § (13) bekezdés a) pontjának ag) alpontjára hivatkozás az elsőfokú közigazgatási határozatban nem található, az azt helyben hagyó másodfokú határozat ugyan idézi az Ör. 40. § (13) bekezdés valamennyi rendelkezését, de a döntés jogalapjaként az indítványban felhívott a) pont ag) alpontja nem jelenik meg. A közigazgatási perben a felülvizsgálat kereteit azonban nemcsak közigazgatási szerv által alkalmazott jogszabályok, hanem a keresetlevélben megjelölt jogszabálysértések köre jelöli ki, melyek között hangsúlyosan szerepel a védiratban kifogásolt Ör. 40. § (13) bekezdés a) pontjának ag) alpontja. Erre figyelemmel e jogszabályi rendelkezést is értelmeznie kell az indítványozó bírónak az előtte folyó perben, ennélfogva e jogszabályi rendelkezés vonatkozásában is fennállt a normakontroll eljárásra vonatkozó indítványozási jogosultsága.
[17] Minderre tekintettel, a Kúria Önkormányzati Tanácsa az Ör. 40. § (13) bekezdés a) pont ag) alpontjának jogszabályellenességére vonatkozó indítványrészt is érdemben megvizsgálta.
[19] Az Ör. szerkezeti felépítése alapján építési övezetenként határozza meg a telkekre és az építményekre vonatkozó jellemzőket, valamint valamint azokat a funkciókat, amelyek működése megengedett vagy tiltott az adott besorolású építési övezet területén. Az Ör. 40. § (13) bekezdésének a) pontja tételesen felsorolja a VK-II-08 jelű építési övezet területén, a Lövőház u. – Fény u. – tervezett gyalogos sétány – Margit körút által határolt területen megengedett funkciójú épületeket, melynek ag) alpontja alapján fő szabályként szolgáltatás funkciójú épületek is elhelyezhetők a b) és c) pontban meghatározott funkciók kivételével. A ca) és cb) alpontok alapján az ipari funkció és az ipari jellegű szolgáltatási funkció nem működtethető és telepíthető az övezet szóban forgó területén.
[20] A Kúria Önkormányzati Tanácsa az indítvánnyal érintett Ör. 40. § (13) bekezdés a) pont ag) alpontjának és c) pont ca) és cb) alpontjai kapcsán elsőként kiemeli, hogy az építési viszonyokra vonatkozó szabályozás összetett, többrétegű jogszabályegyüttes, melyben országos szintű törvényi rendelkezések, a végrehajtásukra kiadott országos szintű rendeleti szabályok, valamint helyi önkormányzati rendeletek egymásra épülő, egymást kiegészítő vagy éppen háttérbe szorító szabályai egyszerre érvényesülnek és határozzák meg az adott tényállásra vonatkozó kötelező magatartási szabályt.
[21] Jelen esetben is több jogszabály együttes alkalmazása, egymásra vetítése szükséges. Az Ör. 3. § (1) bekezdése maga is utal arra, hogy Budapest Főváros II. kerület közigazgatási területén az OTÉK és a BVKSZ előírásait az Ör.-ben foglalt kiegészítésekkel és eltérésekkel együtt kell alkalmazni.
[22] A Kúria Önkormányzati Tanácsa rögzíti, hogy – hasonlóképp az Alkotmánybírósághoz – a hatályos jog (mely alatt jelen esetben a már időbeli hatályát vesztett, de alkalmazandó jogsza-bályi rendelkezést kell érteni) kíméletével jár el. Az Alkotmánybíróság 38/1993. (VI. 11.) AB határozata szerint ugyanis „[…] a hatályos jogot lehetőleg kímélni kell. Az Alkotmánybíróság elkerüli jogszabály illetőleg jogszabályi rendelkezés megsemmisítését, vagy a törvényhozó fel-hívását arra, hogy az Alkotmánybíróság által meghatározott határidőn belül alkosson jogot, ha a jogrend alkotmányosságát és a jogbiztonságot enélkül is biztosítani lehet. Ilyenkor az Alkot-mánybíróság azoknak az értelmezéseknek körét határozza meg általában, az alkotmányos követelményekkel, amelyek esetében a jogszabály az Alkotmánnyal összhangban van.” {38/1993. (VI. 11.) AB határozat, ABH 1993, 256, 266–268.; megerősítve legutóbb: 2/2020. (I. 2.) AB határozat, Indokolás [30] 25/2019. (VII. 23.) AB határozat, Indokolás [50], 25/2017. (X. 17.) AB határozat, Indokolás [27]; 8/2015. (IV. 17.) AB határozat, Indokolás [71]}.
[23] A Kúria Önkormányzati Tanácsa mindazonáltal kiemeli, hogy az egymásra épülő szabályozás sem engedi azt meg, hogy az önkormányzati rendelet a jogbiztonsággal ellentétes tartalommal kerüljön megalkotásra, de az, hogy egy jogszabályi rendelkezésnek mi a pontos jelentése, vagyis mi az a szabály, melyet az adott ügyben a jogalkalmazónak és a jogalanyoknak követnie kell, értelmezéssel kell megállapítani, ennek során pedig a többi, azonos tárgykörre – jelen esetben az adott építésügyi viszonyra – vonatkozó jogszabályok szintén figyelembe veendőek. Jelen ügyben az Ör. indítvánnyal érintett Ör. 40. § (13) bekezdés a) pont ag) alpontja és c) pont ca) és cb) alpontjai kapcsán az Ipar Rendelet, a BVKSZ, az OTÉK és az Ör. szabályait kell együttesen alkalmazni, hiszen ez utóbbit éppen a fővárosi és az országos építési szabályzatok végrehajtása, a helyi viszonyokra vonatkozó szabályok megalkotásával, mintegy azok kiegészítésére alkotott meg a képviselő-testület. Ezt juttatja kifejezésre az Ör. 3. § (1) bekezdése is, mely visszautal az országos és a fővárosi építési szabályok fogalomrendszerére. Az OTÉK helyébe lépő a településfejlesztési koncepcióról, az integrált településfejlesztési stratégiáról és a településrendezési eszközökről, valamint egyes településrendezési sajátos jogintézményekről 314/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet 46. § (1) bekezdésének átmeneti rendelkezésében is megjelenik, hogy„[a] fővárosi kerület esetében, a 2012. december 31-én hatályban lévő, valamint a 2014. június 30-ig elfogadott településrendezési eszköz, továbbá a (2) bekezdés a) pontja és b) pont ba) alpontja szerint módosított településrendezési eszközök – az OTÉK 2012. augusztus 6-án hatályos településrendezési követelményeinek és jelmagyarázatának, valamint a Fővárosi Szabályozási Kerettervről és a Budapesti Városrendezési és Építési Szabályzatról szóló fővárosi közgyűlési rendelet figyelembevételével – 2021. december 31-ig alkalmazható.”
[24] Az Ipar Rendelet 1. § (1) bekezdése szerint a rendelet hatálya az 1. és 2. mellékletben felsorolt gazdasági (termelő vagy szolgáltató) tevékenység (a továbbiakban: ipari tevékenység) folyta-tására terjed ki. Az Ipar Rendelet alapján a telepengedélyezési bejelentési eljárás szempontjá-ból a folytatni kívánt tevékenységek „termelő” illetve „szolgáltató” tevékenységekre osztha-tók, amelyeket az Ipar Rendelet egységesen „ipari tevékenységnek” nevez. Az Ipar Rendelet 1. § (3) bekezdése szerint az 1. és 2. mellékletben meghatározott ipari tevékenységek tartalmá-ra vonatkozóan a gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszerében foglalt tartalmi meghatározások az irányadóak. Az 1. melléklete 43. pontja szerint a gépjárműjavítás, -karbantartás bejelentés-köteles ipari szolgáltató tevékenység. A gazdasági tevékenységek egy-séges ágazati osztályozási rendszere (TEÁOR) szerint a gépjárműjavítás, -karbantartás a G (Kereskedelem, javítás) osztály 45.20 alosztályába tartozik. A BVKSZ 13. melléklet 77. pontja szerint: „[…] a rendeltetés alatt a TEÁOR szerinti tevékenységeket kell érteni.” Az OTÉK 1. melléklet 56. pontja szerint: „[i]pari rendeltetés: rendszeres üzletszerű ipari tevékenység.” Mindezen jogszabályok együttes értelmezésével az Önkormányzati Tanács álláspontja szerint könnyen beazonosítható, hogy az indítványozó előtt folyamatban lévő ügyben az Ör. 40. § (13) bekezdése c) pont ca) alpontja alkalmazandó, mivel az indítványozó előtt folyó per felpe-rese ipari tevékenység nyilvántartásba vételét kérte.
[25] A Kúria Önkormányzati Tanácsának gyakorlata szerint a helyi építési szabályzattal és a szabályozási tervvel szemben a Jat. 2. § (1) bekezdéséből eredő világos, érthető és megfelelően értelmezhető normatartalom követelménye fokozott elvárás, tekintettel arra, hogy ezek az adott település és környezete fejlődését, a településen élők, ott-tartózkodók életkörülményeit hosszabb időszakra döntően befolyásolják. (Köf.5002/2012/13 számú határozata) Jelen ügy-ben azonban nyilvánvaló, hogy a jogszabályok együttes értelmezésével, az országos és fővárosi építési szabályok fogalomhasználatával az indítványozó előtti jogvitában alkalmazandó Ör. 40. § (13) bekezdés c) pont ca) pontjának jelentése egyértelműen meghatározható, ezért – követve az Alkotmánybíróság gyakorlatát – nem indokolt a támadott rendelkezések megsemmisítése, illetve a hatályvesztés következtében a jogszabálysértés megállapítása. Mindazonáltal hangsú-lyozandó, hogy a normakontroll eljárásban nincs eljárásjogi lehetőség a „ norma törvényes tar-talmának” meghatározására.
[26] Minderre tekintettel, a Kúria Önkormányzati Tanácsa az Ör. 40. § (13) bekezdés a) pont ag) alpontja és a c) pont ca) és cb) alpontjainak a Jat 2. § (1) bekezdésébe való ütközése nem állapítható meg, ezért a Kúria Önkormányzati Tanácsa a bírói indítványt a Kp. 142. § (2) bekezdése alapján elutasította.
[28] A Kúria a normakontroll eljárásban a helyi norma más jogszabályba ütközésének megállapítására irányuló indítványt az alaptörvényi összefüggéseket is értékelve vizsgálja. Ugyanakkor a helyi norma más jogszabály közbejötte nélküli, közvetlenül Alaptörvénybe ütközését állító indítványt (indítványrészt) a Kúriának nincs hatásköre vizsgálni, figyelemmel az Alaptörvény T) cikkének (2) bekezdésére, valamint a 25. cikk (2) bekezdésére. Mindezekre tekintettel a Kúria az indítványnak azon részét, amely az Ör. indítvánnyal érintett rendelkezései az Alaptörvény XII. cikk (1) bekezdésébe ütközésének megállapítására irányult, hatáskör hiányában elutasítja a Kp. 142. § (2) bekezdése alapján.
[29] I. Az önkormányzati rendelet más jogszabályba ütközésének vizsgálatára irányuló eljárásban a bírói indítvány feltétele az, hogy az adott normát a bírónak az előtte folyamatban lévő eljárás-ban alkalmaznia kell. A bíró indítványozási jogosultságát a közigazgatási szerv által alkalma-zott jogszabályok és a keresetlevélben megjelölt jogszabálysértések köre együttesen jelöli ki.
[30] II. Nem ütközik a normavilágosság követelményébe az, ha több jogszabály együttes alkalmazá-sa, egymásra vetítése szükséges az adott önkormányzati rendelet értelmezéséhez. Ha a norma törvényes tartalma értelmezés útján meghatározható, nincs lehetőség annak normakontroll eljá-rásban való megsemmisítésére.
dr. Patyi András sk. a tanács elnöke
dr. Dobó Viola sk. előadó bíró
dr. Varga Eszter bíró

matches: Kúria Bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
IV/00113/2014
. IV/00113/2014
Első irat érkezett: 01/17/2014
Az ügy tárgya: a Fővárosi Ítélőtábla 8.Pkf.26.598/2013/4. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (párt névválasztása)
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Fővárosi Ítélőtábla 8.Pkf.26.598/2013/4. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését indítványozta.
A Magyar Kétfarkú Kutya Párt nyilvántartásba vétele iránti kérelmét a bíróság elutasította.
Az indítványozó álláspontja szerint a bíróság a névvalódiság és a névszabatosság követelményét oly tágan értelmezte, amely a feltétlenül szükségesnél jobban korlátozta az egyesüléshez való jogot, ami az Alaptörvény VIII. cikk (2)-(3) bekezdéseinek sérelméhez vezetett. .
Fővárosi Ítélőtábla 8.Pkf.26.598/2013/4. számú végzése
Fővárosi Törvényszék 12.Pk.60.325/2013/5. számú végzése
VIII. cikk (2) bekezdése
IV_113_0_2014_inditvany_anonim.pdf
A határozat száma: 3263/2014. (X. 20.) AB végzés
ABH oldalszáma: 2014/2658
Az Alkotmánybíróság a Fővárosi Ítélőtábla 8.Pkf.26.298/2013/4. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz eljárást megszünteti.
[1]	Az indítványozó az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján az Alkotmánybíróságra 2014. január 17-én érkezett alkotmányjogi panaszában a Fővárosi Ítélőtábla 8.Pkf.26.298/2013/4. számú másodfokú végzése, valamint ezzel összefüggésben a Fővárosi Törvényszék 12.Pk.60.325/2013/5. számú elsőfokú végzése megsemmisítését kérte.
[2]	Az indítványozó mint megválasztott elnök a Magyar Kétfarkú Kutya Párt nyilvántartásba vétele iránti kérelmet terjesztett elő a Fővárosi Törvényszéken. A nyilvántartásba vétele iránti kérelmét a bíróság elutasította, miután úgy értékelte, hogy a kérelmező a kérelem hiányainak pótlására történt felhívásnak nem teljes mértékben tett eleget és a benyújtott alapszabálynak törvénysértő rendelkezései alapján a nyilvántartásba vételére nem kerülhetett sor. A kérelmező fellebbezése nyomán eljáró Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság végzését helybenhagyta.
[3]	Az indítványozó álláspontja szerint a bíróság a névvalódiság és a névszabatosság követelményét oly tágan értelmezte, amely a feltétlenül szükségesnél jobban korlátozta az egyesüléshez való jogot, ami az Alaptörvény VIII. cikk (2)–(3) bekezdéseinek sérelméhez vezetett.
[4]	Az indítványozó a 2014. június 26-án az Alkotmánybírósághoz érkezett beadványában az alkotmányjogi panaszát visszavonta arra hivatkozással, hogy a Kúria felülvizsgálati eljárásban a Pfv.IV.20.358/2014/3. számú végzésével a támadott jogerős végzést hatályon kívül helyezte, és az elsőfokon eljárt bíróságot új eljárásra utasította.
[5]	Tekintettel arra, hogy az indítványozó az indítványát visszavonta, valamint, hogy rendkívüli jogorvoslat folytán a Kúria a megtámadott bírói döntést hatályon kívül helyezte, illetve az eljárt bíróságot új eljárásra utasította, az ügy nyilvánvalóan okafogyottá vált, ezért az Alkotmánybíróság az Abtv. 53. § (6) bekezdése, 59. §-a, valamint az Alkotmánybíróság ügyrendjének 67. § (2) bekezdés c) és d) pontja alapján az előtte folyamatban lévő eljárást megszüntette.
. 01/17/2014
. 3263/2014. (X. 20.)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria