Hatályos:2015-10-23 -tól
(1) E rendelet hatálya a Budapest Főváros X. kerület Kőbányai Önkormányzat (a továbbiakban: Önkormányzat) tulajdonában álló lakásokra (a továbbiakban: lakás) és nem lakás céljára szolgáló helyiségekre (a továbbiakban: helyiség), valamint a részben az Önkormányzat tulajdonában álló lakásokban és helyiségekben az Önkormányzat tulajdoni hányadára terjed ki.
1. beköltözhető, rendeltetésszerű használatra alkalmas állapot: a lakás vagy a helyiség olyan állapota, amelyben a berendezések (ideértve a főző-, fűtő-, melegvízellátó, szellőző- és egészségügyi berendezéseket) – az ingatlankezelő által a bérlő, illetve a leendő tulajdonos költségére megbízott szakipari cég által igazoltan – üzemképesek, a nyílászárók megfelelően záródnak, a hideg- és melegburkolat megfelelően karbantartott, nem balesetveszélyes, továbbá a falak és a nyílászárók tiszta, festett, illetve tapétázott, folytonossági hiány nélküli állapotúak;
2a.[1] jövedelem: a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló törvény szerinti jövedelem, továbbá a fogyatékossági támogatás és a vakok személyi járadéka,
(1) Az Önkormányzat a lakáskezelési feladatait szerződés alapján a kizárólagos tulajdonában álló gazdasági társaság (a továbbiakban: lakáskezelő) útján látja el.
(2) A lakás bérbeadásával kapcsolatos döntést, valamint a bérbeadói hozzájárulást – eltérő rendelkezés hiányában – az Önkormányzat nevében az Önkormányzat Képviselő-testületének lakásügyért felelős bizottsága (a továbbiakban: lakásügyért felelős bizottság) hozza meg.
(2a)[2] A piaci alapon bérbe adható lakás bérbeadásával kapcsolatos döntést a polgármester hozza meg.
4. §[3]
(1) Az a megüresedett lakás, amely a műszaki állapota miatt bérlakásként nem vagy aránytalan anyagi ráfordítással használható, lakásként nem adható bérbe. A bérbe nem adható lakást lakhatatlanná kell tenni, vagy a nem lakás céljára szolgáló helyiségekre vonatkozó szabályok szerint kell hasznosítani vagy elidegeníteni.
4/A. §[4]
(1) Az Önkormányzat lakást szociális és piaci alapon ad bérbe.
(1)[5] A lakás szociális alapú bérbeadása a Polgármesteri Hivatalban benyújtott kérelem alapján történik.
(2)[6] A lakás szociális alapú bérbeadása iránti kérelmet az érintett hozzájárulásával a Polgármesteri Hivatal a lakásigénylési nyilvántartásban rögzíti. Az igénylés a kérelem beérkezésétől számított egy évig érvényes.
(3)[7] A szociális alapon bérbe adható lakás bérlőjét az Önkormányzat a lakásigénylési nyilvántartásban rögzített kérelmek alapján határozza meg.
(1)[8] A lakás szociális alapú bérbeadása iránti kérelem a kérelmező részére rendelkezésre bocsátott formanyomtatványon nyújtható be.
7. §[9]
(1) A lakás piaci alapú bérbeadása pályázat útján történik. A pályázati eljárást a Polgármesteri Hivatal folytatja le. A pályáztatás a lakás bérleti díjára vonatkozó licitálással történik.
(2)[10] A lakásra nem kell pályázatot hirdetni a 18. § (3) bekezdésében meghatározott esetben, valamint ha a bérbevételére cserelakás biztosítása érdekében kerül sor.
7/A. §[11]
(1) A pályázati felhívást az Önkormányzat honlapján, valamint legalább egy helyi lapban a pályázat benyújtására megállapított határidő lejártát megelőzően legalább tizenöt nappal közzé kell tenni.
7/B. §[12]
(1) A pályázati felhívás tartalmazza
7/C. §[13]
(1) A pályázati tárgyaláson az a pályázó vehet részt, aki a pályázatot az előírt tartalommal és határidőben benyújtotta, és igazolja, hogy a pályázati biztosíték összegét a tárgyalást megelőzően megfizette.
7/D. §[14]
(1) A pályázatot az az érvényesen pályázó nyeri meg, aki a legmagasabb összegű bérleti díj megfizetésére vállal kötelezettséget. A pályázat eredményét a Polgármesteri Hivatal licitálást vezető meghatalmazott köztisztviselője állapítja meg. Az ajánlati kötöttség időtartama hatvan nap.
(1) Lakásbérleti jogviszony nem létesíthető azzal a személlyel,
b) akinek az Önkormányzattal, illetve önkormányzati ingatlanra vonatkozóan közüzemi szolgáltatóval szemben tartozása áll fenn, kivéve ha a tartozás megfizetésére részletfizetési megállapodást kötött, és azt szerződésszerűen teljesíti.
a)[15] aki, illetve akivel együtt lakó vagy költöző személy más, nem az Önkormányzat tulajdonában álló beköltözhető lakás legalább egynegyed tulajdoni hányadával vagy használati jogával, illetve más önkormányzati lakás bérleti jogával rendelkezik, kivéve ha az Önkormányzat tulajdonában álló lakást az Önkormányzat részére beköltözhető, rendeltetésszerű használatra alkalmas állapotban visszaadja, illetve vállalja az Önkormányzat közigazgatási területén lévő per-, teher- és igénymentes kizárólagos tulajdonú lakása térítésmentes tulajdonba adását az Önkormányzat részére, vagy
b)[16]
(2a)[17] A lakás szolgálati jelleggel történő bérbe adása esetében a (2) bekezdést nem kell alkalmazni.
a)[18] akinek a lakásbérleti szerződését neki felróható okból az Önkormányzat felmondta, kivéve ha a felmondási okot legkésőbb a lakás Önkormányzat részére történő birtokba adásáig, illetve közjegyzői vagy bírósági eljárás esetén annak jogerős befejezéséig megszüntette,
b) akinek a lakásbérletti jogviszonya nem neki felróható okból szűnt meg, és a lakás birtokba adására vonatkozó kötelezettségét nem teljesítette,
c) aki - a hozzájárulás nélkül befogadható személy kivételével - bérbeadói hozzájárulás nélkül fogad be valakit, köt tartási szerződést, adja albérletbe a lakást, cseréli el a bérleti jogot, vagy használja nem lakás céljára a lakást.
d)[19] aki a 20/A. § (1) bekezdése szerinti helyreállítás időtartamára szóló lakásbérleti szerződés alapján a lakás helyreállítására vonatkozó kötelezettségét neki felróható okból nem, vagy nem megfelelően teljesítette.
(1) A lakásbérleti szerződésben meg kell határozni a lakbér mértékét, valamint a lakbéremelésre vonatkozó szabályokat.
a)[20] a szociális alapú lakásbérlet esetén a lakás burkolatainak, nyílászáróinak és berendezéseinek karbantartásával, felújításával, pótlásával és cseréjével kapcsolatos költségek a bérlőt terhelik,
(3) Szociális alapú bérlet esetén a lakásbérleti szerződésben rendelkezni kell arról, hogy a bérlő köteles bejelenteni a lakáskezelő részére, ha
a)[21] Budapest közigazgatási területén olyan beköltözhető lakás legalább egynegyed része tulajdon- vagy használati jogát szerzi meg, amit a Lakástörvény szerinti cserelakás felajánlása esetén köteles lenne elfogadni, illetve
b)[22]
c)[23] a jövedelmi viszonyaiban bekövetkezett változás mértéke a 20%-ot meghaladja.
(1) A bérlővel együtt költöző személyre alkalmazni kell a 29. § (2) bekezdés a) pontját.
(1)[24] Piaci alapú bérlet esetén a bérlő köteles a lakásbérleti szerződés megkötését megelőzően a lakáskezelő részére a bérleti szerződéssel összefüggő követelések biztosítása érdekében kéthavi bérleti díjnak megfelelő összegű óvadékot megfizetni.
(1) Ha az Önkormányzat szerződésben lakás bérbeadására vállal kötelezettséget, a szerződésben meghatározott lakást a szerződésben meghatározott személy részére a szerződés szerinti határidőben és feltételekkel bérbe kell adni.
(1) A lakás bérbeadásáról szóló döntésről a Polgármesteri Hivatal nyolc napon belül értesíti a lakáskezelőt.
(5)[25] A lakásbérleti jogviszonyok alakulásáról, valamint a bérleti díjak beszedéséről a lakáskezelő havonta adatot szolgáltat a Polgármesteri Hivatal részére, továbbá félévente tájékoztatót készít a lakásügyért felelős bizottság számára.
(1) Ha a bérlőkijelölési vagy bérlőkiválasztási joggal terhelt lakást ismételten bérbe lehet adni, a bérlő kijelölésére, illetve a bérlő kiválasztására jogosultat fel kell hívni, hogy tizenöt napon belül közölje a bérlő személyét, és határozza meg a bérbeadásnak azokat a feltételeit, amelyekre jogszabály vagy megállapodás feljogosítja.
(1) Az Önkormányzattal, az Önkormányzat költségvetési szervével, valamint az Önkormányzat kizárólagos tulajdonában álló gazdasági társasággal közszolgálati vagy közalkalmazotti jogviszonyban, munkaviszonyban avagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló természetes személlyel a kérelmére – átmeneti rászorult helyzetében – legfeljebb fél éves időtartamra lakásbérleti jogviszony létesíthető.
(2)[26] Az Önkormányzat közigazgatási területén Budapest Főváros X. kerület lakosságának érdekében tevékenységet folytató költségvetési szervvel vagy gazdálkodó szervezettel, illetve a vele közszolgálati vagy közalkalmazotti jogviszonyban, munkaviszonyban avagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló természetes személlyel kérelmére, a munkáltató ajánlásával – szolgálati jelleggel – lakásbérleti jogviszony létesíthető.
(3)[27] Az Önkormányzat költségvetési szerve, valamint az Önkormányzat által működtetett köznevelési intézmény használatában álló épületben lévő, az Önkormányzat rendelkezése alatt álló lakás szolgálati lakásnak minősül. E lakás tekintetében a költségvetési szervvel vagy a Polgármesteri Hivatallal munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló természetes személlyel kérelmére, a munkáltató ajánlásával – szolgálati jelleggel – lakásbérleti jogviszony létesíthető.
(1) A 15. §-ban meghatározott szolgálati jellegű lakásbérletre vonatkozó kérelemről a polgármester dönt.
(1a)[28] A szolgálati jellegű lakás lakbérére a szociális lakbérre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(2) A polgármester a szolgálati jellegű lakásbérletre vonatkozó döntéséről a soron következő ülésén tájékoztatja az Önkormányzat Képviselő-testületét (a továbbiakban: Képviselő-testület).
(1) A szolgálati jellegű lakásbérleti jogviszony megszűnik, ha a bérbeadás alapjául szolgáló foglalkoztatási viszony vagy a gazdálkodó szervezet közérdekű tevékenysége megszűnik.
(2)[29] A szolgálati jelleggel bérbe adható lakásokat a Képviselő-testület normatív határozatban állapítja meg.
(1) A lakásbérleti jogviszony – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – határozott időre vagy meghatározott feltétel bekövetkezéséig létesíthető.
(2)[30] A határozott időre szóló bérbeadás időtartama – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – legfeljebb öt év.
(3)[31] Ha a határozott idő lejártakor felmondási ok a bérlővel szemben nem áll fenn, a bérlő kérelmére a polgármester új lakásbérleti jogviszony létesítéséről dönthet. Ebben az esetben az 5. § (2) és (3) bekezdése, valamint a 20. § (2) bekezdése nem alkalmazható.
(4)[32] A (3) bekezdés szerinti bérbeadás előtt a lakáskezelő a 20. § (4) bekezdése szerinti bérleményellenőrzést tart. A felmondási ok fennállásáról a lakáskezelő a bérleti szerződés lejárta előtt legalább nyolc nappal tájékoztatja a Polgármesteri Hivatalt.
19. §[33]
(1) A bérlőnek az új lakásbérleti jogviszony létesítését a határozott idő lejárta előtt legalább harminc nappal írásban kell kérelmeznie.
(1)[34] Újonnan létrejött bérleti szerződés esetén a lakást a Lakástörvényben és a szerződésben meghatározott feltételek szerint a lakáskezelő jegyzőkönyv felvétele mellett adja át a bérlőnek, melyben szavatol azért, hogy a lakás az átadáskor beköltözhető, rendeltetésszerű használatra alkalmas állapotban van. A kérelmező a lakásbérleti szerződésben vállalhatja, hogy a lakást saját költségén rendeltetésszerű használatra alkalmassá teszi (a továbbiakban: helyreállítás).
(3)[35]
20/A. §[36]
(1) Ha a bérlő a 20. § (1) bekezdése szerint a saját költségén teszi rendeltetésszerű használatra alkalmassá a lakást, a helyreállítás időtartama legfeljebb hat hónap, amelyet a polgármester indokolt esetben egy alkalommal legfeljebb három hónappal meghosszabbíthat. A helyreállítás időtartamára a felek lakásbérleti szerződést kötnek.
(2a)[37] Abban az esetben, ha a (2) bekezdés szerinti szerződés megkötésekor a bérlő már rendelkezik lakás bérleti jogával, a korábbi bérleti jogviszonya a helyreállítás időtartama alatt fennmaradhat.
20/B. §[38]
(1) A bérlővel a helyreállítás megvalósítása és ennek a lakáskezelő általi igazolása esetén köthető meg a lakhatási célú lakásbérleti szerződés.
(1a)[39] A 20/A. § (2a) bekezdése szerint fennmaradt bérleti jogviszonyt legkésőbb az (1) bekezdés szerinti lakásbérleti szerződés hatályba lépésével egyidejűleg meg kell szüntetni.
(2) A szerződés a 9. §-ban foglaltak mellett tartalmazza azt, hogy a lakás bérbeadására arra tekintettel került sor, hogy a bérlő a lakás helyreállítását a saját költségén végezte el, ezért a helyreállítás költségének megtérítésére – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – nem jogosult.
(4) A megtérítés összegéből le kell vonni a bérlőnek a lakásbérleti jogviszonnyal összefüggésben fennálló lakbér-, illetve közüzemidíj-tartozását, az általa esetlegesen okozott kár megtérítésére szolgáló összeget, valamint – a lakás bérlő részére történő elidegenítése kivételével – a lakásbérleti jogviszony megszűnésekor a lakás rendeltetésszerű használatra alkalmassá tételéhez szükséges munkálatok költségét.
(1)[40] A bérlő a polgármester hozzájárulásával a bérleményben értéknövelő beruházást (különösen komfortosítás, fűtéskorszerűsítés, közműhálózat felújítása) végezhet. A bérlő részére a saját költségen végzett beruházás értékét utólagosan megtéríteni csak abban az esetben lehet, ha arról az Önkormányzattal a beruházás megkezdését megelőzően írásban megállapodott.
(4)[41]
22. §[42]
(1) A bérlő és a vele együtt költöző, valamint a bérbeadó hozzájárulásával befogadott személy – a gyámság alatt álló kiskorú kivételével – köteles a bérleményben életvitelszerűen tartózkodni, továbbá a lakásból történő két hónapot meghaladó távollétét és annak időtartamát köteles írásban a lakáskezelő részére bejelenteni.
23. §[43]
A piaci alapon bérbe adható lakás lakbére a nyertes pályázó által vállalt bérleti díj. A piaci alapon bérbe adott lakások lakbérét a Képviselő-testület évente az éves infláció mértékével emelheti. A havi bérleti díj legkisebb összegét, illetve a cserelakás bérleti díját az 1. melléklet határozza meg.
23/A. §[44]
(1) A szociális lakbért a kérelmező, a bérlő és a vele együtt lakó vagy költöző személyek jövedelmi helyzete alapján kell megállapítani.
(1a)[45] A szociális lakbér a Lakástörvény 34. § (3) bekezdése szerinti lakbértámogatást tartalmaz, amelynek mértéke a legmagasabb összegű alapdíj figyelembevételével számított szociális lakbér és a bérlő által fizetendő lakbér különbözete.
(1) Abban az esetben, ha a bérlőnek a vele együtt lakó vagy költöző közeli hozzátartozókkal együtt számítva az egy főre jutó havi nettó jövedelme nem haladja meg az öregségi nyugdíj legkisebb összegének kétszeresét, egyedülálló esetén a háromszorosát, a szociális lakbér alapdíját az 1. melléklet határozza meg.
(2)[46] Abban az esetben, ha a bérlőnek a vele együtt lakó vagy költöző közeli hozzátartozókkal együtt számítva az egy főre jutó havi nettó jövedelme meghaladja az (1) bekezdésben meghatározott jövedelemhatárt, a szociális lakbér alapdíja az 1. mellékletben meghatározott alapdíjnak a jövedelemhatárt meghaladó jövedelemrész 20%-ával növelt összege, de legfeljebb a legmagasabb összegű alapdíj.
(3)[47] A szociális lakbér legmagasabb összegű alapdíja a szociális lakbér alapdíjának a háromszorosa.
(4)[48] Abban az esetben, ha a bérlő a bérleti jogviszony időtartama alatt más, beköltözhető lakás legalább egynegyed tulajdoni hányadát, illetve használati jogát megszerzi, köteles a legmagasabb összegű alapdíj figyelembevételével számított szociális lakbért fizetni.
(5) [49]
24/A. §[50]
A lakás 30. § szerinti albérletbe adása és a 31. § szerinti nem lakás célú használata esetén a bérlő az albérletbe adás, illetve az eltérő használat időtartamára – a 30. § (2) bekezdésében meghatározottak kivételével – a lakbére 150%-ának megfelelő mértékű lakbért fizet.
25. §[51]
(1)[52] A lakbérhátralék, valamint a lakáskezelőnél a lakás használatával kapcsolatban nyilvántartott egyéb hátralék megfizetésére a lakáskezelő legfeljebb tizennyolc havi, a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel a lakásügyért felelős bizottság legfeljebb negyvennyolc havi részletfizetést engedélyezhet.
A külön szolgáltatások díját az 1. melléklet határozza meg.
(1) A lakáshasználati díj összege a lakáshasználat jogcímének megszűnését követő harmadik hónaptól a lakbér összegének kétszerese.
(1a)[53] Ha a lakás tulajdonjogának Önkormányzat általi megszerzésekor a lakásban jogcím nélküli használó lakik, a tulajdonszerzést követően köteles az általa a tulajdonszerzés időpontjában fizetett bérleti vagy használati díjnak megfelelő mértékű lakáshasználati díjat fizetni.
(1b)[54] A lakáshasználati díj mértéke a tulajdonszerzést követő harmadik hónaptól az (1a) bekezdés szerinti lakáshasználati díj kétszerese.
A bérbeadói hozzájárulást meg kell tagadni, ha a bérlőnek az érintett lakás után fennálló lakbérhátraléka vagy közüzemidíj-tartozása van.
(1) A polgármester a bérlő – bérlőtárs, illetve társbérlő esetén velük együttes – írásbeli kérelmére hozzájárulhat ahhoz, hogy a bérlő
b) a befogadást követően a lakásban az egy főre jutó hasznos alapterület eléri a 12 m²-t,
(1) A lakás albérletbe adásához a polgármester akkor adhat hozzájárulást, ha
b) az albérlők, valamint a lakásban jogszerűen lakók számát figyelembe véve a lakás egy használójára legalább 6 m² lakó-alapterület jut.
(3) A lakásból a (2) bekezdés szerinti tartós távollét okát a bérlő köteles hitelt érdemlő módon
(1) A lakás teljes vagy részleges nem lakás célú használatához az Önkormányzat hozzájárulása szükséges.
b) bérlőtársak esetében a bérlőtárs a lakás egy részének nem lakás céljára történő
használatához hozzájárul, valamint
(1) A lakásbérleti szerződés közös megegyezéssel történő megszüntetéséről a lakásügyért felelős bizottság, a pénzbeli térítésről a Képviselő-testület vagyongazdálkodásért felelős bizottsága (a továbbiakban: vagyongazdálkodásért felelős bizottság) dönt.
(2)[55] A lakásbérleti szerződés közös megegyezéssel történő megszüntetése esetén pénzbeli térítésben kivételesen indokolt esetben akkor lehet megállapodni, ha az Önkormányzat költségvetéséről szóló önkormányzati rendeletben erre a feladatra a fedezet rendelkezésre áll. A pénzbeli térítést a lakás ingatlanforgalmi értékbecslő által hat hónapnál nem régebben megállapított forgalmi értékének a figyelembevételével kell megállapítani.
(2a)[56] A megtérítés összegéből le kell vonni a bérlőnek a lakásbérleti jogviszonnyal összefüggésben fennálló lakbér-, illetve közüzemidíj-tartozását, az általa esetlegesen okozott kár megtérítésére szolgáló összeget, valamint a lakásbérleti jogviszony megszűnésekor a lakás rendeltetésszerű használatra alkalmassá tételéhez szükséges munkálatok költségét.
(1) A lakásbérleti szerződés közös megegyezéssel történő megszüntetésére irányuló bizottsági döntésről a Polgármesteri Hivatal nyolc napon belül értesíti a lakáskezelőt. A lakáskezelő nyolc napon belül megküldi a közös megegyezésre irányuló ajánlatot a bérlő részére.
33/A. §[58]
A cserelakás biztosításával történő felmondás esetén a cserelakás helyett fizetendő pénzbeli térítés mértékére és fizetésének feltételeire a 32. és 33. §-t kell alkalmazni azzal, hogy a lakásbérleti szerződést a lakáskezelő mondja fel. A felmondás közlése előtt a vagyongazdálkodásért felelős bizottság dönt a pénzbeli térítés mértékéről.
(1) Az Önkormányzat a helyiségek kezelésével kapcsolatos feladatait szerződés alapján a kizárólagos tulajdonában álló gazdasági társaság (a továbbiakban: vagyonkezelő) útján látja el.
(2) A helyiség bérbeadásával kapcsolatos döntést, valamint a bérbeadói hozzájárulást – eltérő rendelkezés hiányában – a vagyongazdálkodásért felelős bizottság hozza meg.
(3)[59] A polgármester dönt a
b)[60] a helyiség három hónapot meg nem haladó határozott időtartamú bérbeadásáról, valamint
(1) A helyiség meghatározott tevékenység folytatására, elsősorban a lakosság ellátását szolgáló kereskedelmi, ipari, szolgáltatási, kulturális és irodai, továbbá az ezekhez kapcsolódó raktározási, valamint gépjármű-tárolási célra – a 8. § (1) és (3) bekezdésének alkalmazásával – adható bérbe.
Bérleti jogviszony létesíthető
(1) A vagyonkezelő az üres helyiség címére, alapterületére, hasznosítási lehetőségére, a javasolt bérleti díjára, a további használat kapcsán elvégezni szükséges karbantartási, felújítási munkálatokra és ezek várható költségére vonatkozó adatokról a helyiség megüresedésének tudomására jutásától számított tizenöt napon belül, továbbá negyedévente tájékoztatja a Polgármesteri Hivatalt.
(1) A helyiséget – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – pályázat útján kell bérbe adni. A pályázati eljárást a Polgármesteri Hivatal folytatja le. A pályáztatás a helyiség bérleti díjára vonatkozó licitálással történik.
(2)[61] A helyiségre nem kell pályázatot hirdetni, ha
(2)[62] A pályázatot a pályázó részére rendelkezésre bocsátott formanyomtatványon ell benyújtani. Érvénytelen az a pályázat, amelyet nem a formanyomtatványon nyújtottak be.
a)[64] a nem nyertes pályázónak a pályázat eredményének megállapítását követő három munkanapon belül kamat nélkül vissza kell fizetni,
(1) A pályázatot az az érvényesen pályázó személy nyeri meg, aki a legmagasabb összegű bérleti díj megfizetésére vállal kötelezettséget. A pályázat eredményét a Polgármesteri Hivatal licitálást vezető meghatalmazott köztisztviselője állapítja meg. Az ajánlati kötöttség időtartama hatvan nap.
(1) A vagyongazdálkodásért felelős bizottság bérbeadásról szóló döntéséről a Polgármesteri Hivatal nyolc napon belül értesíti a vagyonkezelőt.
(5) A szerződés megküldését követően – pályázat útján bérbe adott helyiség esetén – a jegyző haladéktalanul intézkedik a pályázó által befizetett pályázati biztosítéknak a vagyonkezelő részére történő átutalásáról.
(1) A helyiségbérleti szerződésben meg kell határozni
A bérleményben végzett értéknövelő beruházásra a 21. § rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
45/A. §[65]
A helyiségbérleti jogviszonyból származó bérletidíj-hátralékkal, valamint a vagyonkezelőnél a helyiség használatával kapcsolatban nyilvántartott egyéb hátralékkal kapcsolatos részletfizetés engedélyezésére a 25. § (1) bekezdését megfelelően alkalmazni kell.
(1) A vagyonkezelő a helyiséget a használatra jogosító szerződésben meghatározott állapotban, felszereltséggel és időpontban leltár alapján adja át a bérlőnek. Az átadásról jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyben rögzíteni kell az ingatlan, a berendezései és felszerelései állapotát, a közüzemi mérők állását, valamint szükség esetén a felek egyéb nyilatkozatait.
(2) A bérlő a helyiséget a bérleti jogviszony megszűnésekor – ha a felek másként nem állapodnak meg – az átadásnak megfelelő állapotban és felszereltséggel köteles a vagyonkezelőnek visszaadni.
47. §[66]
A bérleti jogviszony megszűnését követően a 46. § (2) bekezdésének megfelelően át nem adott, valamint a jogcím nélkül használatba vett helyiség használatáért a volt bérlő és a jogcím nélküli használó használati díjat köteles fizetni, amelynek mértéke
b) a jogcím nélküli használó esetében a helyiség legutóbbi bérlőjét terhelő – ha ilyen nem volt, a hasonló helyiségért általában fizetendő –
(1) Bérlőtársak részére a helyiség az Önkormányzat hozzájárulásával adható bérbe, ha abban a bérlőtársak megállapodnak, és vállalják a (2) bekezdésben meghatározott feltételek teljesítését.
(2) A helyiség bérlőtársak részére – a bérleti jogviszony létesítése általános feltételeinek való megfelelés esetén – akkor adható bérbe, ha
(1) A helyiség bérleti jogát a bérlő, illetve a bérlőtárs az Önkormányzat hozzájárulásával átruházhatja vagy elcserélheti.
b)[67] bérleti jog átruházása esetén az átvevő vállalja, hogy a hozzájárulás megadását követően, a szerződés megkötéséig hat havi bérleti díjnak megfelelő összeget az Önkormányzat részére megfizet, illetve
c) bérleti jog cseréje esetén az átadó – az Önkormányzat tulajdonában álló két helyiség cseréje esetén mindkét fél – vállalja, hogy a hozzájárulás megadását követően, a szerződés megkötéséig az általa bérelt helyiség három havi bérleti díjának megfelelő összeget az Önkormányzat részére megfizet.
A bérlő a helyiség egy részét meghatározott időre vagy valamely feltétel bekövetkeztéig az Önkormányzat hozzájárulásával albérletbe adhatja, ha
A helyiségbérleti jogviszony megszűnésére a lakásbérleti jogviszony megszűnésére vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni azzal, hogy a helyiségbérleti szerződés közös megegyezéssel történő megszüntetéséről és a pénzbeli térítésről a vagyongazdálkodásért felelős bizottság dönt.
(1) A helyiség közérdekű feladatellátás céljából ingyenes használatba adható.
(3)[68] Az ingyenes használatba adás közüzemidíj-fizetési kötelezettség nélkül vagy közüzemidíj-fizetési kötelezettség esetén óvadék kikötésével történhet. Az óvadék mértékét a helyiség piaci bérleti díja alapulvételével kell megállapítani. Nem kell óvadékot fizetnie az Önkormányzat fenntartásában lévő költségvetési szervnek, valamint az Önkormányzat kizárólagos tulajdonában álló gazdasági társaságnak.
(1) A Képviselő-testület dönt a lakás, valamint a helyiség (a továbbiakban együtt: ingatlan) elidegenítésre történő kijelöléséről.
(2) A Képviselő-testület – a (3)-(5) bekezdésben meghatározott kivétellel – dönt az ingatlan elidegenítéséről, valamint a részletfizetési kedvezmény feltételeiről.
(4)[69] A harminc m²-t meg nem haladó alapterületű helyiségnek a szomszédos lakóingatlan bővítése céljából történő elidegenítéséről a vagyongazdálkodásért felelős bizottság dönt.
(1)[70] A lakáskezelő, illetve a vagyonkezelő (a továbbiakban együtt: ingatlankezelő) a Képviselő-testület 53. § (1) bekezdése szerinti döntését követő tizenöt napon belül tájékoztatja az elővásárlási jog jogosultját arról, hogy az Önkormányzat az ingatlant értékesítésre kijelölte, továbbá tájékoztatást nyújt az ingatlan megvásárlásának a feltételeiről és az ingatlan vételárának a helyi forgalmi értékhez viszonyított arányáról. Az ingatlankezelő egyidejűleg felhívja az elővásárlási jog jogosultját, hogy vételi szándék fennállása esetén az ingatlan értékbecslésének díját nyolc napon belül fizesse meg.
(2)[71] Az ingatlankezelő az értékbecslés díjának megfizetésétől számított harminc napon belül közli az elővásárlási jog jogosultjával az ingatlan forgalmi értékét, a vételár számításának módját, továbbá nyolc napos határidővel nyilatkoztatja a vételi szándékának fenntartásáról, valamint a fizetés módjára vonatkozó kérelméről.
(4)[72] Abban az esetben, ha a bérlő a vételi szándékától elállt, az értékbecslés díja nem jár vissza, kivéve ha a Képviselő-testület az ingatlan vételárát az 58. §-ban foglaltaktól eltérően határozza meg.
(1)[73] Az ingatlankezelő az 54. § (2) bekezdése szerint fenntartott vételi ajánlatot nyolc napon belül megküldi a Polgármesteri Hivatalnak.
(2)[74] A Képviselő-testületnek az elidegenítésről hozott döntését a Polgármesteri Hivatal nyolc napon belül közli az ingatlankezelővel. Az ingatlankezelő a döntésnek megfelelően az eladási ajánlatot vagy a Képviselő-testület elutasító döntését nyolc napon belül közli az elővásárlási jog jogosultjával.
(1) Az eladási ajánlat tartalmazza
b)[75] az ingatlan forgalmi értékét és vételárát,
(1) Az eladási ajánlathoz mellékelni kell
(4)[76] Az adásvételi szerződés akkor köthető meg, ha a vevőnek a lakbér, a helyiség bérleti díja és a külön szolgáltatások díja vonatkozásában tartozása nem áll fenn. Az elidegenítés során az ingatlankezelő gondoskodik a közüzemidíj-tartozás megtérüléséről.
58. §[77]
(1) A Képviselő-testület az ingatlan vételárának a helyi forgalmi értékhez viszonyított arányát az ingatlan elidegenítésre történő kijelöléséről szóló határozatában állapítja meg.
(1) Ha a vevő a lakás vételárát a szerződéskötéskor egy összegben megfizeti, és vállalja, hogy a lakást egy évig nem idegeníti el, az eladási ajánlatban meghatározott vételárból 20% árengedmény illeti meg.
(4)[78] Részletfizetés esetén a vevő jogosult előtörlesztésre, amelyet a lakáskezelő évente a vevő nyilatkozata szerint a futamidő vagy a törlesztőrészlet csökkentésére számol el.
(1) A helyiség vételárának megfizetésére az elővásárlási jog jogosultja kérelmére a vételár 30%-ának a szerződéskötéskor történő megfizetése mellett legfeljebb egy év időtartamra a Képviselő-testület részletfizetést engedélyezhet.
(3)[79] Az 53. § (4) bekezdésében meghatározott esetben a vagyongazdálkodásért felelős bizottság legfeljebb tíz év időtartamra részletfizetést engedélyezhet.
(1) Az adásvételi szerződést – az Önkormányzat képviseletében – az ingatlankezelő köti meg.
(3)[80] A lakás vételárának egy összegben történő megfizetése esetén a szerződéskötés napjától, illetve az 59. § (5) bekezdése szerinti végtörlesztétől számított egy év időtartamra az Önkormányzat javára elidegenítési és terhelési tilalmat kell kikötni, melyet az ingatlan-nyilvántartásba be kell jegyeztetni.
(1) Az elidegenítési és terhelési tilalom időtartama alatt a polgármester kérelemre abban az esetben járulhat hozzá a lakás elidegenítéséhez, ha a lakás vevője megfizeti
b)[81] a végtörlesztéskor kapott kedvezménynek a vételárhátralék teljes összege megfizetésétől
(1) Részletfizetés esetén, ha a vevő az esedékes vételárrészlet megfizetésével késedelembe esik, és a kötelezettségének az ingatlankezelő írásbeli felszólítása közlésétől számított harminc napon belül nem tesz eleget, a fennálló teljes tartozása egy összegben esedékessé válik.
(1a)[82] Az (1) bekezdés szerint egy összegben esedékessé vált tartozás megfizetésére indokolt esetben az ingatlankezelő legfeljebb harminchat hónap időtartamra részletfizetést engedélyezhet.
(1) Az ingatlan bérlő részére történő elidegenítésére a 25. alcím rendelkezéseit kell alkalmazni.
a)[84]
b)[85] tekintetében a bérlő a vételi szándékát nem jelezte, vagy attól elállt, vagy
c)[86] üres, kivéve az 53. § (4) bekezdésében meghatározott esetet.
(1) A pályázati felhívásra a 39. § rendelkezéseit kell alkalmazni azzal, hogy a pályázati felhívás közzétételének időtartama legalább harminc nap.
(4)[87] A pályázati tárgyaláson az a pályázó vehet részt, aki a pályázati feltételeknek való megfelelését a pályázati felhívásban foglaltaknak megfelelő módon, határidőben igazolta.
(1) Az adásvételi szerződést a pályázat eredményhirdetésétől számított harminc napon belül kell megkötni a pályázat nyertesével az általa a licitálás során vállalt összegű vételáron. A vételárat az adásvételi szerződés megkötéséig kell megfizetni.
Az Önkormányzat hosszú távú gazdálkodásának biztosítása érdekében nem idegeníthető el az az ingatlan,
b)[88] amely az állapota és elhelyezkedése alapján piaci alapú ingatlangazdálkodásra alkalmas, valamint,
c)[89]
68. §[90]
(1) Az Önkormányzat, a Polgármesteri Hivatal és az ingatlankezelő a bérleti jogviszony létesítése, továbbá a bérleti jogviszonyból, valamint az ingatlan elidegenítéséből eredő jogok és kötelezettségek érvényesítése céljából jogosult kezelni a kérelmező, a bérlő (társbérlő, bérlőtárs), valamint a vele együtt lakó vagy költöző személy, az albérlő, a pályázó, továbbá a vevő, illetve annak jogutódja természetes személyazonosító adatait és lakcímét. Ezen adatokat – a (2) bekezdés szerinti kivétellel – az Önkormányzat, a Polgármesteri Hivatal és az ingatlankezelő a bérleti jogviszony, illetve a bérleti jogviszonyból vagy az ingatlan elidegenítéséből eredő követelés fennállásáig kezeli.
69. §[91]
(1) Az Önkormányzat, a Polgármesteri Hivatal és a lakáskezelő a 68. § (3) bekezdésében meghatározott személy jövedelmét
70. §[92]
Ez a rendelet 2012. november 1-jén lép hatályba.
(1) E rendeletet – a lakásbérleti, valamint a helyiségbérleti jogviszony létrejöttére vonatkozó szabályok kivételével – a hatályba lépésekor fennálló jogviszonyra is alkalmazni kell.
(1) Az e rendelet alapján az ingatlankezelő által a bérlőnek küldött irat közlésére a hivatalos irat közlésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(2)[94] A rendelet hatályba lépésekor már megkötött lakásbérleti szerződések esetében a lakbér felülvizsgálatát 2015. december 31-ig kell elvégezni. A lakbért nem kell módosítani abban az esetben, ha a módosításra kizárólag a szociális lakbér alapdíjának kerekítése miatt kerülne sor.
75. §[95]
Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, az Európai Parlament és Tanács 2006/123/EK irányelvének való megfelelést szolgálja.
Megállapította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 1. §-a. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Megállapította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 2. §-a. Hatályos 2014. március 25-étől, a folymatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 24/2015. (X. 22.) önkormányzati rendelet 1. §-a. Hatályos 2015. október 23-ától, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Megállapította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 3. §-a. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 30. § 1. pontja. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 30. § 2. pontja. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 30. § 3. pontja. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalamzni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 4. §-a. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmzni kell.
Módosította a 24/2015. (X. 22.) önkormányzati rendelet 2. §-a. Hatályos 2015. október 23-ától, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Megállapította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 5. §-a. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 30. § 4. pontja. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Hatályon kívül helyezte a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 32. § a) pontja. Hatálytalan 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alalmzni kell.
Megállapította a 24/2015. (X. 22.) önkormányzati rendelet 3. §-a. Hatályos 2015. október 23-ától, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 30. § 5. pontja és a 32. § a) pontja. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Megállapította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 6. §-a. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 30. § 6. pontja. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 30. § 7. pontja. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Hatályon kívül helyezte a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 32. § c) pontja. Hatálytalan 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 32. § d) pontja. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 30. § 8. pontja. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 30. § 9. pontja. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 30. § 10. pontja. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 7. §-a. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Megállapította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 8. §-a. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 30. § 11. pontja. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 24/2015. (X. 22.) önkormányzati rendelet 14. § a) pontja. Hatályos 2015. október 23-ától, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 9. §-a. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 30. § 12. pontja. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 10. §-a. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 30. § 13. pontja. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Hatályon kívül helyezte a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 32. § e) pontja. Hatálytalan 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Megállapította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 11. §-a. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Megállapította a 24/2015. (X. 22.) önkormányzati rendelet 4. §-a. Hatályos 2015. október 23-ától, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Megállapította a 24/2015. (X. 22.) önkormányzati rendelet 5. §-a. Hatályos 2015. október 23-ától, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 25.) önkormányzati rendelet 30. § 14. pontja. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alaklamzni kell.
Hatályon kívül helyezte a 24/2015. (X. 22.) önkormányzati rendelet 15. § (1) bekezdése. Hatálytalan 2015. október 23-ától, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 12. §-a. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 13. §-a. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Megállapította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 14. §-a. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Megállapította a 24/2015. (X. 22.) önkormányzati rendelet 6. §-a. Hatályos 2015. október 23-ától, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 30. § 15. pontja. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 15. §-a. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Megállapította a 24/2015. (X. 22.) önkormányzati rendelet 7. §-a. Hatályos 2015. október 23-ától, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Hatályon kívül helyezte a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 32. § f) pontja. Hatálytalan 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Megállapította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 16. §-a. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 17. §-a. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 24/2015. (X. 22.) önkormányzati rendelet 8. §-a. Hatályos 2015. október 23-ától, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Megállapította a 24/2015. (X. 22.) önkormányzati rendelet 9. §-a. Hatályos 2015. október 23-ától, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Megállapította a 24/2015. (X. 22.) önkormányzati rendelet 9. §-a. Hatályos 2015. október 23-ától, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 18. § (1) bekezdése. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Megállapította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 18. § (2) bekezdése. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Hatályon kívül helyezte a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 32. § g) pontja. Hatálytalan 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Megállapította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 19. §-a. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 20. §-a. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosított a 24/2015. (X. 22.) önkormányzati rendelet 14. § b) pontja. Hatályos 2015. október 23-ától, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 21. §-a. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 32. § h) pontja. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Hatályon kívül helyezte a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 32. § i) pontja. Hatálytalan 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 30. § 16. pontja. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekbe alkalmazni kell.
Megállapította a 24/2015. (X. 22.) önkormányzati rendelet 10. §-a. Hatályos 2015. október 23-ától, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 24/2015. (X. 22.) önkormányzati rendelet 11. §-a. Hatályos 2015. október 23-ától, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 30. § 17. pontja. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 22. §-a. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 30. § 18. pontja. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította az 5/2014. (II. 24.) önkormányzati rendelet 1. § (1) bekezdése. Hatályos 2014. február 25-étől.
Módosította az 5/2014. (II. 24.) önkormányzati rendelet 4. § a) pontja. Hatályos 2014. február 25-étől.
Megállapította az 5/2014. (II. 24.) önkormányzati rendelet 1. § (2) bekezdése. Hatályos 2014. február 25-étől.
Módosította az 5/2014. (II. 24.) önkormányzati rendelet 4. § b) pontja. Hatályos 2014. február 25-étől.
Módosította az 5/2014. (II. 24.) önkormányzati rendelet 6. §-a. Hatályos 2014. február 25-étől.
Módosította az 5/2014. (II. 24.) önkormányzati rendelet 2. §-a. Hatályos 2014. február 25-étől.
Módosította a 24/2015. (X. 22.) önkormányzati rendelet 12. §-a. Hatályos 2015. október 23-ától, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította az 5/2014. (II. 24.) önkormányzati rendelet 3. §-a. Hatályos 2014. február 25-étől.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 30. § 19. pontja. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Megállapította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 23. §-a. Hatályos 2014. március 25-étől,a folyamatban lévő ügyekben is alkalmaznia kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 30. § 20. pontja. Hatályos 2014. március 25-étől,a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 30. § 21. pontja. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Megállapította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 24. §-a. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Hatályon kívül helyezte a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 32. § j) pontja. Hatálytalan 2014. március 25-étől,a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Hatályon kívül helyezte a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 32. § k) pontja. Hatálytalan 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 25. §-a. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 30. § 22. pontja. Hatályos 2014. március 25-étől,a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 26. §-a. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban léő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 30. § 23. pontja. Hatályos 2014. március 25-étől,a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Hatályon kívül helyezte a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 32. § l) pontja. Hatálytalan 2014. március 25-étől, a folymatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 27. §-a. Hatályos 2014. március 25-étől,a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 28. §-a. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Hatályon kívül helyezte a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 32. § m) pontja. Hatálytalan 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Hatályon kívül helyezte a 32/2012. (IX. 24.) önkormányzati rendelet 75. § (2) bekezdése. Hatálytalan 2014. január 1-jétől.
Módosította a 6/2014. (III. 24.) önkormányzati rendelet 30. § 24. pontja. Hatályos 2014. március 25-étől, a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Hatályát vesztette a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján. Hatálytalan 2012. november 2-ától.
32_2012_3 melleklet
32_2012_1 melleklet
32_2012_2 melleklet


text:
Maradnak a menekültek a célkeresztben – Munkások Újsága
2017-09-15 - by Szerk - Leave a Comment
Elfogadhatatlan, felháborító, felelőtlen, a politika megerőszakolta az európai jogot – így, a tőle már megszokott hangnemben reagált a magyar diplomácia első embere az Európai Bíróság kvótaperben meghozott határozatára, amely alapján 1294 – Magyarországra visszaküldött – menekült kérelméről a magyar hatóságoknak kell dönteniük. A külügyminiszter hozzátette: az igazi csata csak most kezdődik. Szijjártó Péter kirohanására a volt jogtudós, Trócsányi László igazságügy-miniszter rákontrázott, aki szerint Magyarország újabb jogi csatározások előtt áll, ügyvédeink új szempontokat hoznak majd elő. Ami zavarba ejtő állítás, mert maga a tárcavezető is elismerte, hogy az Európai Bíróság felett nincsen jogorvoslati szint. Orbán Viktor szokásos pénteki rádiónyilatkozatában már visszavett a nyilvánvaló képtelenségekből. Azt mondta, tudomásul kell venni az ítéletet, hiszen nem rongálhatjuk az Európai Unió jogi alapját, megígérte viszont, hogy a jogi harcot politikai harc váltja fel. Ez viszont már évek óta zajlik. Nemrég Angela Merkel idézte fel a német kancellárjelöltek választási vitájában a menekültválság két évvel ezelőtti csúcspontját, amikor szerinte „Orbán Viktor elvette a menetjegyeket a Budapesten lévő menekültektől, és egyszer csak nem engedte, hogy elinduljanak a vonatok”. Szijjártó Péter most ezt nem is cáfolta, csak más megvilágításba helyezte a 2015 szeptemberében történteket. Mint közölte, a válság kellős közepén Orbán Viktor arra utasította a minisztereit, hogy a schengeni előírásokat minden körülmények között be kell tartani, márpedig „egy vonatjegy nem írhat fölül egy európai jogszabályt”.
Eddig minden jól ment, nincs baj – mondja magának a harmincadik emelet magasságában a felhőkarcolóból a századikon kiszédült ember. Erre a régi viccre emlékeztet a Fidesz optimizmusa az Európai Unió végtelennek látszó türelmével kapcsolatban.
Eddig tényleg minden jól ment. Az unióban évről évre Magyarország kapja a legtöbb támogatást a nemzeti össztermékéhez képest, vezetünk az egy főre jutó kifizetésekben is, miközben az EU csalás elleni hivatala szerint nálunk sikkasztották el a legtöbb támogatást. Nincs nagyobb baj: lehet milliárdos plakátkampányban hirdetni, hogy megállítjuk Brüsszelt, amíg a bizottság elnöke „törődő kapcsolatot” ápol a magyar miniszterelnökkel. Lehet a migránsellenes hisztéria fenntartása érdekében meghosszabbítani a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetet, miközben bevándorlót testi valójában már régóta nem látott senki. És lehet az uniós vezetőket, miniszterelnököket, külügyminisztereket hazugnak, képmutatónak, ámokfutónak, esztelennek, álszentnek, szánalmasnak nevezni – ahogyan ezt a magyar külügyminisztertől szoktuk hallani –, amíg az érintettek nem szólnak vissza. Számos jel azonban arra mutat, hogy az a politika, amely tegnap még működött, holnap visszaüthet. Esetleg nagyobbat is, mint az eddigiek alapján várnánk. Mert a kvótavita még a menekültek ügyeinek kezelésében is csak a jéghegy csúcsa.
Az uniós intézmények vezetőinek dilemmáit jól mutatja az a Frontexen (az unió Határ- és Partvédelmi Ügynökségén) belüli levelezés, amelyhez a 168 Óra a közelmúltban jutott hozzá. Az első levelet az intézmény alapjogi ügyekben illetékes konzultációs fórumának elnöke tavaly november 10-én írta Fabrice Leggeri főigazgatónak.
A testület nem kevesebbet javasolt, mint hogy a Frontex függessze fel az együttműködést a magyar hatóságokkal a magyar–szerb határ mentén, mert az Orbán-kormány által tavaly júliusban bevezetett szabályozás sérti a nemzetközi és uniós jogot. A fórum elnöke levelében felsorolta a testület októberi ülésén elhangzott érveket.
Ezek közül az egyik legsúlyosabb, hogy tavaly nyár óta a magyar határőrizeti szervek visszakísérnek – valójában inkább visszatoloncolnak – Szerbiába minden olyan menedékkérőt, aki nem a tranzitzónákon keresztül érkezett. Ezeknek a menedékeseknek az ügyét nem vizsgálják, nem regisztrálják őket, személyazonosságukat sem állapítják meg, ami ellentmond az uniós jog menekültügyi előírásainak. Csakúgy, mint az, hogy ezeket az embereket Szerbiába zsuppolják vissza, ahol az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága szerint a menedékkérők nem számíthatnak ügyük hatékony és igazságos elbírálására.
A konzultációs fórum megállapítása szerint az uniós előírásoknak a tranzitzónák működése sem felel meg. Azok naponta csak harminc embert fogadnak, és az ott alkalmazott eljárások nélkülözik a megbízható jogi garanciákat. A testület figyelembe vette az Amnesty International és más civil szervezetek jelentéseit arról, hogy a menedékkérőket a magyar rendfenntartók időről időre bántalmazzák, szavahihető beszámolók szólnak ütlegelésekről, kutyaharapásokról, vízbefojtást imitáló kínzásról, gyakran az után, hogy az érintetteket a kerítés túloldalára kényszerítették.
A testület tagjai mindennek alapján úgy vélekedtek, hogy amennyiben a Frontex állományához tartozó 58 katona és tisztségviselő továbbra is együttműködik a magyar hatóságokkal, úgy – de facto – maguk is azok közé tartoznak majd, akik megsértik az unió alapjogi chartáját.
Fabrice Leggeri főigazgató idén február elsején kelt válaszában közölte, hogy nem függeszti fel a Frontex jelenlétét a szerb–magyar határon. Levelében arra hivatkozott, hogy a szervezet operatív divíziója szerint 2016-ban csak három incidens történt, és a magyar rendőrség úgy tájékoztatta, ezek egyikében sem vett részt Frontex-katona. A főigazgató egy olyan uniós szabályzati javaslatra is hivatkozott, amely a jövőben biztonságos harmadik országnak minősítené Szerbiát is.
Nem áll rendelkezésünkre a konzultációs testület február 2-i ülése után küldött válasza, de Leggeri következő leveléből arra következtethetünk, hogy abban alighanem megbízhatóbb információk szerepelhettek az erőszakos esetekről. Ezek közül egyébként kirívó jogsértést írt le a Human Rights Watch szervezet 41 olyan interjú alapján, melyeket menedékkérők, civil szervezetek tagjai, ENSZ-hivatalnokok és magyar tisztségviselők kikérdezésével készítettek.
Május 17-én az Európai Bizottság kötelezettségszegési eljárást indított Magyarország ellen Az emberi jogok európai egyezményének és a menekültek ügyeinek kezelésével kapcsolatos más uniós előírások megsértése miatt. Közben az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága már áprilisban azzal a kéréssel fordult az uniós tagállamokhoz, hogy Magyarország jogsértő gyakorlata miatt függesszék fel a menedékkérők áthelyezését. Miközben tehát az Európai Bíróság döntése szerint Magyarországnak kellene eljárnia 1294 menekült ügyében, az ENSZ emberiességi megfontolásokból nem is küldene hozzánk menekülteket.
Így állnak az ügyek, amikor Magyarország augusztus végén 135 milliárd forintot, az állítólag 883 millió eurós kerítésszámlának a felét követeli az Európai Bizottságtól – mondván, „a szolidaritásnak a gyakorlatban is meg kell nyilvánulnia”. Az uniós válasz – meglepő módon – csak abban volt elutasító, hogy kerítésre adjanak pénzt, ám nem zárták ki annak lehetőségét, hogy határvédelemre további összegeket utaljanak át az eddig sem kevés forrás mellé. Mert jön a pénz, bár Magyarország ellen a menekültek ügyében két kötelezettségszegési eljárás folytatódik, függőben van a nagytanácsi döntés az emberi jogok bírósága előtt Ilias és Ahmed ügyében, és az uniós bíróság várhatóan igen fájdalmas büntetést ró Magyarországra a kvótaügyben. 2007 és 2013 között Magyarország 60 millió eurót kapott a Külső Határok Alapjából, 2014 és 2020 között összesen 71 milliárd forintnyi támogatásra számíthatunk.
Hacsak el nem fogy közben a türelem. Mert ennek jelei már mutatkoznak. Sigmar Gabriel német külügyminiszter az Európai Bíróság kvótaítélete után például úgy nyilatkozott: Európában az nem megy, hogy valaki pénzt kap, de megsérti a jogállamiságot. Szociáldemokrata párttársa, Heiko Maas igazságügyi miniszter megtoldotta azzal: ha Magyarország a migrációs válságban továbbra is ragaszkodik a konfrontációhoz, akkor meg kell vonni tőle az uniós pénzeket.
Tévedés ne essék: ha az unióban folytatódik a bürokratikus műbalhéba ágyazott „törődő kapcsolat”, a szónoklás a mumusként emlegetett hetedik cikkelyről – amely legvégső esetben az adott tagállam szavazati jogának felfüggesztéséhez vezethet, de még sohasem alkalmazták –, az a Fidesznek jól jön a választási kampányban. Továbbra is ellenségképet lehet vetíteni az uniós intézmények köré – annál kevesebb szó esik a korrupcióról, az életveszélyes magyar kórházakról, az oktatási rendszer mélyrepüléséről. De elkerülhetetlennek látszik a csattanás, az igazi fájdalmat okozó uniós döntések meghozatala. Csak az a kérdés, hogy például a luxemburgi bíróság szokásos csigalassúságával megvárja-e a magyar parlamenti választásokat azzal, hogy benyújtsa a kvótabüntetés fájdalmas számláját. Vagy enged a bizottság sürgősségi kérelmének? És vajon a németországi választások után a CDU politikusai még mindig visszafogják-e majd azokat a néppárti képviselőket, akik szeretnék végre kívül látni a pártszövetségen a Fideszt?
És persze az is kérdés, mit üzen majd nekünk Inge Gräßle, az EP Költségvetési Ellenőrző Bizottságának elnöke szeptember végén – miután leszállt az ellenőrzés alá vont felcsúti kisvasútról.
Forrás: http://168ora.hu/elfogy-turelem-maradnak-menekultek-celkeresztben/
TaggedAngela Merkeleurópai unióhatárőrségmenekültválságtúlkapások
Previous Article Újabb közmilliárdok a hazug Fidesz-kampányra
Next Article Választási téma volt Orbán, mégsem kell tartania a németektől

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság


text:
Ez az oldal az angliai és walesi rendes bíróságokról nyújt tájékoztatást.
Az angliai és walesi bíróságok szervezete a következők szerint épül fel. További részletek megtalálhatók Őfelsége Bírósági és Közigazgatási Döntőbírósági Szolgálatának (Her Majesty's Courts and Tribunals Service) weboldalán; a Legfelsőbb Bíróság (Supreme Court) kivételével valamennyi bíróság igazgatását és hivatali működését ez a szolgálat biztosítja.
2009. október 1-jén az Egyesült Királyság Legfelsőbb Bírósága (Supreme Court of the United Kingdom) vette át a Lordok Háza Fellebbviteli Bizottságának (Appellate Committee) hatásköreit. Átvette továbbá a Királyi Államtanács Igazságügyi Bizottságának (Judicial Committee of the Privy Council) átruházott hatásköreit is; ez a szerv a legfőbb fellebbviteli fórum több független nemzetközösségi országban, az Egyesült Királyság tengerentúli területein és a brit koronafüggőségeken.
Az Egyesült Királyságban büntető- és polgári ügyekben is a Legfelsőbb Bíróság (Supreme Court) a végső fellebbviteli fórum, skóciai büntetőügyekben azonban nem lehet a Legfelsőbb Bírósághoz fellebbezni. Valamely ügy Legfelsőbb Bírósághoz való felterjesztését általában csak akkor engedélyezik, ha az közérdekű jogkérdést érint.
Fellebbviteli Bíróság (Court of Appeal)
A Fellebbviteli Bíróság büntető és polgári kollégiumra oszlik, és rendszerint Londonban ülésezik.
A főbíró (Lord Chief Justice) elnökletével működő Büntető Kollégium (Criminal Division) jár el a Koronabíróságon (Crown Court) elítélt személyek által a bűnösség megállapítása és a büntetés kiszabása tárgyában benyújtott fellebbezések ügyében. A Fellebbviteli Bíróság Büntető Kollégiuma hatáskörrel rendelkezik a bűnösséget megállapító ítélet hatályon kívül helyezésére vagy helybenhagyására, illetve az ügy újratárgyalásának elrendelésére, a büntetés mértékére vonatkozó fellebbezések esetében pedig (súlyosítás kivételével) a büntetés megváltoztatására. Olyan esetekben azonban, amikor az ügyet a legfőbb ügyész (Attorney General) terjeszti a Fellebbviteli Bíróság elé, a bíróság súlyosíthatja a büntetést, ha megítélése szerint az indokolatlanul enyhe.
A bíróság tágabb hatáskörrel rendelkezik az ad hoc fellebbezések elbírálása vonatkozásában, ideértve az ügy sajtónyilvánosságának vagy a nyilvánosság kizárásának kérdésében hozott határozatok elleni fellebbezéseket, a vád képviselete számára hátrányos határozatok ellen benyújtott fellebbezéseket és a bűncselekményekből származó jövedelmekről szóló 2002. évi törvény (Proceeds of Crime Act 2002) alapján lehetséges különféle fellebbezéseket. Ezen túlmenően a bíróság a katonai ügyekben hozott bírósági határozatok ellen benyújtott fellebbezésekkel is foglalkozik.
A Fellebbviteli Bíróság Büntető Kollégiuma rendszerint háromtagú tanácsokban jár el, amelyek döntéshozatalkor azonban csak egy (a bírák többségének álláspontját képviselő) ítéletet hoznak.
A Fellebbviteli Bíróság Polgári Kollégiumában (Civil Division) a Master of the Rolls elnököl. A bíróság főként a Felsőbíróság határozatai (ideértve a Kancelláriai Kollégium [Chancery Division], a Királynői Kollégium [Queens Bench Division] és a Családjogi Kollégium [Family Division] határozatait), valamint az angliai és walesi megyei bíróságok és egyes közigazgatási döntőbíróságok (tribunals) határozatai elleni fellebbezéseket tárgyalja. A bíróság rendszerint három főbíróból (Lord Chief Justice) álló tanácsban ülésezik. Döntéshozatalkor a bírák bármely olyan határozatot elfogadhatnak, amelyet álláspontjuk szerint az ügyet felterjesztő bíróságnak kellett volna meghoznia. Egyes esetekben az ügy újratárgyalását rendelik el.
A Fellebbviteli Bíróság tanúkat csak ritkán hallgat meg. A határozatok általában okirati bizonyítékokon, az előző tárgyalások jegyzőkönyvein és a felek képviseletében megjelenő ügyvédek érvelésén alapulnak.
Felsőbíróság (High Court)
A Felsőbíróság székhelye London, bár tárgyalásokat Anglia és Wales más részein is tarthat. A Felsőbíróság csaknem minden polgári keresetet tárgyalhat, de a gyakorlatban csak a nagyobb vagy összetettebb ügyekkel foglalkozik. A bíróság három kollégiumra tagolódik:
a három közül a legnagyobb a Királynő Kollégiuma (Queen’s Bench Division), amely polgári ügyek széles körét tárgyalja. Ide tartoznak a szerződésszegéssel és szerződésen kívül okozott károk megtérítése iránt, a rágalmazással kapcsolatosan, a kereskedelmi jogvitákban és a tengerészeti ügyekben (hajózással – például ütközéssel, a rakomány károsodásával és mentésével – kapcsolatos polgári ügyekben) benyújtott keresetek.
A Kancelláriai Kollégium (Chancery Division) elsősorban ingatlannal kapcsolatos kérdésekkel foglalkozik, ideértve az elhunyt személyek ingatlanának kezelését, a végrendeletek értelmezését, a szabadalmakat és a szellemi tulajdont, a fizetésképtelenséget és a társasági jogvitákat.
A Családjogi Kollégium (Family Division) az összetettebb bontóperekkel, valamint a kapcsolódó pénzügyi és házassági kérdésekkel foglalkozik. Tárgyal gyermekgondozási ügyeket (különösen gyámsági, örökbefogadási és a gyermekek jogellenes elvitelével kapcsolatos ügyeket), a Court of Protection gyermekeket érintő ügyeit, valamint a gyermekek gyógykezelésével kapcsolatban a bíróság hatáskörébe tartozó ügyeket.
Közigazgatási bíróság (Administrative Court)
A Közigazgatási Bíróság sokrétű feladatkörét az angliai és walesi közigazgatási bíráskodási jogkör, illetve az alsóbb szintű bíróságok és közigazgatási döntőbíróságok feletti felügyeleti jogkör alkotja.
Az elsősorban bírósági felülvizsgálati eljárás révén gyakorolt felügyeleti jogkör a közjogi feladatokat ellátó személyekre és szervekre terjed ki. A bírósági felülvizsgálat célja annak biztosítása, hogy ezek a szervek és személyek döntéseiket megfelelően és jogszerűen hozzák meg, és ne lépjék túl a Parlament által rájuk ruházott hatásköröket.
A Közigazgatási Bíróság hatáskörébe tartozik még számos jogszabályon alapuló fellebbezés és kérelem elbírálása is:
a miniszterek, helyi önkormányzatok és közigazgatási döntőbíróságok határozatainak megtámadása egyes jogszabályokban biztosított jog alapján;
a 2002. évi állampolgársági, bevándorlási és menekültügyi törvény (Nationality, Immigration and Asylum Act 2002) szerinti kérelmek;
a békebíróságok és a Koronabíróság egyes határozatai ellen indított keresetek;
a jogellenes fogva tartással kapcsolatos kérelmek;
a bíróság megsértése miatti őrizetbe vétellel kapcsolatos kérelmek;
a visszaélésszerű pereskedéssel kapcsolatos kérelmek;
a halottkémekről szóló 1988. évi törvény (Coroners Act 1988) alapján benyújtott kérelmek;
a terrorizmus megelőzéséről, a bűncselekményekből származó jövedelmekről, a kábítószer-kereskedelemről és a büntető igazságszolgáltatásról szóló törvények alapján beterjesztett különféle kérelmek.
A Közigazgatási Bíróság 2009-ben Birmingham, Cardiff, Leeds és Manchester városokban regionális hivatalokat nyitott, és ezzel lehetővé tette a potenciális kérelmezők/felperesek számára, hogy bizonyos kérelmeket ahhoz a régióhoz közel nyújtsanak be, amellyel a legszorosabb kapcsolatban állnak. 2012 novemberében Bristolban újabb regionális hivatal nyílt.
Bírói tanácsok (divisional courts)
Az alsóbb szintű bíróságok egyes határozatai elleni fellebbezéseket a Felsőbíróság keretében működő, legalább két bíróból álló bírói tanácsok (divisional courts) tárgyalják.
A megyei bíróságoknak a Kancelláriai Bíróság és a Királynői Kollégium hatáskörébe tartozó ügyekben hozott határozatai elleni fellebbezéseket a megfelelő bírói tanácsok tárgyalják.
A Királynői Kollégium bírói tanácsai tárgyalják egyebek mellett a békebíróságok és a Koronabíróság határozatai ellen jogkérdésben benyújtott fellebbezéseket (kivéve, ha a Koronabíróság vádirat alapján járt el).
A Családjogi Kollégium bírói tanácsa tárgyalja a békebíróságok családjogi ügyekben hozott határozatai ellen benyújtott fellebbezéseket.
Megyei bíróságok (county courts)
Angliában és Walesben a polgári ügyek többségével a megyei bíróságok foglalkoznak. Vagyis a kevésbé bonyolult polgári ügyeket a megyei bíróságok tárgyalják, az összetettebb ügyeket pedig a Felsőbíróság (High Court). A megyei bíróságok által tárgyalt ügyek nagyrészt követelésbehajtással kapcsolatosak. A megyei bíróságok emellett tárgyalnak a tulajdonviszonyok rendezésével (pl. a jelzáloghitel törlesztésének elmulasztása esetén), továbbá személyi sérüléssel vagy gondatlansággal kapcsolatos ügyeket és csődügyeket is.
Az 5000 GBP alatti tartozás vagy kártérítés megfizetése iránti igényeket rendszerint a kis értékű követelések külön eljárása alapján bírálják el. Ezt az eljárást azért alakították ki, hogy a jogviták rendezésének legyen egy olyan olcsó, informális módja is, amelyhez nincs szükség ügyvédre. Ezekben az ügyekben a bíró vizsgálói szerepet is betölthet, és mind a felperest, mind az alperest segítheti ügyük előadásában. Kis értékű követelések ügyében a megyei bíróságok közvetítői szolgáltatást is nyújtanak, egyéb vitatott követelések esetében pedig külső közvetítés vehető igénybe.
A megyei bíróságok családjogi ügyekkel is foglalkoznak, ideértve a bontópereket, valamint a gyermekekkel kapcsolatos elhelyezési, gondozási és örökbefogadási ügyeket. Az összetett családjogi ügyeket a Felsőbíróság is tárgyalhatja. London központi részén a megyei bíróságok helyett a Családjogi Kollégium Főhivatala (Principal Registry of the Family Division) foglalkozik az összes családjogi üggyel. A családjogi közvetítés a Gyermekügyi és Családjogi Bírósági Tanácsadó és Segélyszolgálaton (Children and Family Court Advisory and Support Service, CAFCASS) keresztül vehető igénybe.
Koronabíróság (Crown Court)
A Koronabíróság országos hatáskörű bíróság, mely Angliában és Walesben különböző központokban ülésezik. Ez a bíróság tárgyalja a békebíróságoktól felterjesztett valamennyi súlyos büntetőügyet. Azokban az ügyekben, amelyekben tárgyalást tartanak, egy bíró és egy tizenkét magánszemélyből álló esküdtszék jár el.
Időnként polgári ügyekben (például rágalmazás esetén) is szükség van esküdtekre, ez azonban nem gyakori. Amennyiben erre mégis sor kerül, a tárgyalás a Felsőbíróság vagy a megyei bíróság előtt zajlik. A Koronabíróság fellebbviteli bíróságként is eljár a békebírák által a békebíróságokon tárgyalt ügyekben.
Békebíróságok (Magistrates’ Courts)
A békebíróságok főként büntetőügyekkel foglalkoznak; a legtöbb bűncselekményt ezek a bíróságok tárgyalják. A súlyosabb bűncselekményeket a Koronabírósághoz terjesztik fel tárgyalásra. A békebíróságok egyes polgári ügyekben is eljárnak, ideértve a családjogi ügyeket, továbbá egyes tartozások – például az önkormányzati adók – behajtását, valamint az engedélyezési (például szeszesitalok árusítására vonatkozó engedéllyel kapcsolatos) ügyeket, az engedély vagy a bírósági határozat feltételeinek megszegésével kapcsolatos ügyeket, illetve a fogadással és a szerencsejátékkal kapcsolatos ügyeket.
A békebíróságokon a legtöbb ügyet a (békebírónak – Justice of the Peace, JP – is nevezett) laikus bírák tárgyalják. A laikus bírák nem rendelkeznek jogi képesítéssel. A békebírák rendszerint háromtagú tanácsban üléseznek, jogkérdésekben pedig jogvégzett hivatalnokok tanácsára hagyatkoznak. A békebíróság elé kerülő összetettebb ügyeket a hivatásos bírói kar tagjai tárgyalják; ők főállású tisztviselők, akiket körzeti békebírósági bírónak (district judge) is neveznek. A helyettes körzeti békebírósági bírák részmunkaidőben dolgoznak.
Azokra a személyekre, akiknek a bűnösségét megállapították, a békebíróságok pénzbüntetést és (korlátozott idejű) szabadságvesztést szabhatnak ki, ezért egyes ügyeket büntetéskiszabás céljából a Koronabírósághoz terjesztenek fel.
Egyes békebíróságok „fiatalkorúak bírósága” (youth courts), illetve „családjogi bíróság” (family proceedings courts) elnevezéssel működnek. Ezeken a bíróságokon külön képzésben részesülő békebírák foglalkoznak a gyermekek és a fiatalkorúak elleni vádakkal és a velük kapcsolatos kérelmekkel, illetve a családjogi ügyekkel.
Őfelsége Bírósági és Közigazgatási Döntőbírósági Szolgálata
Utolsó frissítés: 12/06/2017

matches: Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság