text:
A TITKOS DEVIZÁS ÍTÉLET NYOMÁBAN-MI A KÖVETKEZŐ LÉPÉS? - Nemzeti Civil KontrollNemzeti Civil Kontroll
- Tagged: A következő lépés, Devizás ítélet a Kúrián, Mérföldkő, Nyertes ítélet a Kúrián, Nyertes per, Van remény	Oszd meg a cikket! Share on Facebook
Az alábbi cikk a Devizahitel Vége weboldaláról származik. Azt változtatás nélkül közöljük.
Ezen eljárását egy, a Kúria és a Magyar Bankszövetség tárgybeli ítélet kapcsán folytatott levélváltása rögzíti. A 2016. április 11-én kelt levelet 2016. április 15-én, a Szegedi Ítélőtáblán tartott fellebbviteli eljárásban nyújtotta be az UniCredit Bank Hungary Zrt. jogi képviselője, mint okirati bizonyítékot. Dr. Wellmann György tárgybeli, Bankszövetségnek írt válaszlevele pedig lentebb olvasható.
Ilyen körülmények mellett nem várhat tovább egy ilyen súlyú ítélet közzététele, attól függetlenül sem, hogy várhatóan nagy port kavarhat és újabb kiszámíthatatlan fordulatokat hozhat a devizahitelesek életébe.
Nem csak azért, mert az adósnak kedvező ítéletet hoztak a tisztelt bírák és ezáltal újabb jogtalan végrehajtás szűnt meg. Ilyen fordult már elő máskor is, de itt most ennél sokkal nagyobb a jelentősége az ítéletnek. Ugyanis az ítéletben maga a Kúria mondja ki, hogy az OTP deviza alapúnak mondott kölcsönei valójában FORINT kölcsönök! És most jön a lényeg: így nem hárítható át az adósokra az árfolyamkockázat.
Így már érhető a tűzoltás a Kúria egyik vezetője részéről, mi lesz ha napfényre kerül az ítélet? A következmények – drámaian fogalmazva – beláthatatlanok; prózaian fogalmazva nagyon is beláthatók.
Lássuk röviden az előzményeket:
Nem tétlenkedett, tudta, hogy egyedül nem boldogul és csak úgy tudja megmenteni az ingatlanát, ha keres egy jó ügyvédet magának. Az ügyvéd értette a dolgát egyből végrehajtás megszűntetési pert indított a bank ellen, amit első fokon meg is nyertek. A bank fellebbezett és minő meglepetés, a másodfokú bíróság a banknak adott igazat.
De az ügyfelet nem olyan fából faragták, mint aki könnyen hagyja magát. Felülvizsgálatot kértek és a Kúria elé vitték az ügyet, ahol a mellékelt történelmi jelentőségű ítélet született.
De mi történt a kúriai tárgyaláson?
Mi a következő lépés annak, aki hasonló cipőben jár?
Minden adósnak látnia kell, hogy a tárgybeli ítélet kapcsán sok olyan személy és szervezet újabb lendületet fog venni, amelyek az adósmentés jelszava alatt valójában csupán álmegoldásokat kínálnak az érintetteknek.
Ezért, keressen magának hozzáértő, felelős, nem a „bölcsek kövét” ígérgető, ködösítő, más tollával ékeskedő, hanem IGAZOLTAN SAJÁT ÜGYINTÉZÉSBEN ELÉRT EREDMÉNYEKET FELMUTATNI TUDÓ szakembert és álljon ki az igazáért, mert megéri. Forrás
HA HASZNOSNAK TALÁLTAD A CIKKET, AKKOR OSZD MEG MÁSOKKAL IS! VAN MÉG ÖT PERCED? NEKED AJÁNLOTT CIKKEK :NINCS MINDEN VESZVE! A DEVIZÁS PEREK TOVÁBB FOLYTATÓDNAK“DEVIZAHITELES” JOGÁSZOK, ÜGYVÉDEK! HATALMAS A HIBA A DEVIZÁS SZERZŐDÉSEKBEN, EZÉRT TÁMADHATÓAK!„DEVIZA” MÉRFÖLDKŐ – 2017 ?KÚRIA-A DÖNTŐ ÜTKÖZET ELNAPOLVA HÁBORÚ FOLYTATÓDIK I. RÉSZ.SAJTÓKÖZLEMÉNY: DEVIZA ALAPÚ KÖLCSÖN VÉGREHAJTÁSA MEGSZÜNTETVE!BEADVÁNY A KÚRIA ELNÖKÉHEZ-DR. DAMM ANDREAKAPASZKODJ BANKÁR – AVAGY A VÁRATLAN FORDULAT„DEVIZAHITELEK”-MÉGIS VAN MEGOLDÁSFEGYELMI INDUL WELLMANN ELLEN? VAGY EZT IS MEG LEHET ÚSZNI?A SZERZŐDÉSEK TÖMEGES ÉRVÉNYTELENÍTÉSÉRE KÉSZÜL A KÚRIA?
Legújabb fórum bejegyzésekSziasztok devizások!által Guest3 óra idővel korábbanGépjármühiteláltal Guest2 nap idővel korábbanA devizahitel a kormány hibája.által Guest2 nap idővel korábbanRecent forum topicsGépjármühiteláltal Guest2 nap idővel korábbanSziasztok devizások!által Guest1 hét idővel korábbanA devizahitel a kormány hibája.által Guest2 hét idővel korábban	Nemzeti Civil Kontroll Powered by NCK	Nemzeti Civil Kontroll created by Ön a honlap használatával automatikusan hozzájárul a cookie-k használatához, és elfogadja a felhasználási feltételeket.Elfogadom További infoFelhasználási feltételek & Cookie- használat	Read previous post:A TÁRSADALOM EZT IS TŰRI? OSZD MEG!A TÁRSADALOM EZT IS TŰRI? OSZD MEG! Wellmann György és a Bankszövetség mutyija Ne maradj le semmiről! Kattints és iratkozz...WELLMANN! MIÉRT?WELLMANN! MIÉRT? Ti küldtétek - Káplár János – Miért? Ilyen hírek hallatán az emberben akarva akaratlanul is felmerül egy...Close

matches: Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria KÚRIA


text:
European Commission - PRESS RELEASES - Press release - Egy hivatásos labdarúgóklub "vezetőjének" homofób nyilatkozatai miatt a klubra hárulhat annak bizonyítása, hogy nem folytat hátrányosan megkülönböztető felvételi politikát
52/13. sz. SAJTÓKÖZLEMÉNY
A C-81/12. sz. ügyben hozott ítélet
Asociaţia Accept kontra Consiliul Naţional pentru Combaterea Discriminării
Egy hivatásos labdarúgóklub "vezetőjének" homofób nyilatkozatai miatt a klubra hárulhat annak bizonyítása, hogy nem folytat hátrányosan megkülönböztető felvételi politikát
Több egybevágó bizonyíték alapján megcáfolható a szexuális irányultságon alapuló hátrányos megkülönböztetés látszata
A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmódról szóló irányelv1 meghatározza a valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem általános kereteit a foglalkoztatás és munkavégzés tekintetében. Ezen irányelv értelmében, amikor egy hatáskörrel rendelkező bíróság vagy más hatóság előtt megállapítást nyernek azok a tények, amelyek alapján feltételezhető, hogy hátrányos megkülönböztetés történt, a bizonyítási teher az érintett alperesre nehezedik, akinek azt kell bizonyítania, hogy a hátrányos megkülönböztetés látszata ellenére sem sérült az egyenlő bánásmód elve.
2010. március 3‑án az Accept, amely egy olyan társadalmi szervezet, melynek célja, hogy Romániában előmozdítsa és védje a leszbikus, meleg, biszexuális és transzszexuális személyek jogait, panaszt nyújtott be a Hátrányos Megkülönböztetés Elleni Küzdelem Nemzeti Tanácsához (Consiliul Naţional pentru Combaterea Discriminarii, a továbbiakban: CNCD) az SC Fotbal Club Steaua București SA (FC Steaua) hivatásos labdarúgóklubbal és a magát e klub vezetőjének feltüntető G. Becalival szemben. Az Accept azt állította, hogy a munkaerő-felvétellel kapcsolatban sérült az egyenlő bánásmód elve. Ugyanis, egy hivatásos labdarúgó esetleges átigazolását érintő interjúban G. Becali lényegében azt nyilatkozta, hogy soha nem venne fel homoszexuális labdarúgót. A CNCD előtti másik alperessel, vagyis az FC Seauával kapcsolatban, az Accept azt állítja, hogy e labdarúgóklub egyszer sem határolódott el G. Becali kijelentéseitől. A CNCD többek között úgy vélte, hogy e körülmények nem tartoznak a munkaviszony kérdéskörébe, mivel G. Becali kijelentései nem tekinthetők munkáltatótól, illetve munkaerő-felvételért felelős személytől származó kijelentéseknek. Mindenesetre a CNCD megállapította, hogy e kijelentésekkel a hátrányos megkülönböztetés zaklatás2 formájában megvalósult és G. Becalit figyelmeztetéssel szankcionálta. A román jog alapján akkor ez volt az egyetlen lehetséges szankció, mivel a CNCD döntését a felrótt tények beálltát követő hat hónap elteltével hozta meg. Az Accept e döntés ellen keresetet nyújtott be a Curtea de Apel Bucureştihez (Bukaresti Fellebbviteli Bíróság, Románia) amely, az irányelv értelmezésével kapcsolatban kérdéseket intézett a Bírósághoz.
Az e napon hozott ítéletben a Bíróság megállapítja, hogy az irányelvet alkalmazni kell a Curtea de Apel Bucureşti előtt folyamatban lévő alapeljárás alapjául szolgálóhoz hasonló, olyan tényállásokra, amelyek a munkavállalási feltételekről ‑ beleértve a munkaerő‑felvétel feltételeit is ‑, szóló nyilatkozatokra vonatkoznak. A Bíróság hangsúlyozza, hogy a hivatásos labdarúgók felvételére vonatkozó sajátosságoknak e tekintetben nincs jelentősége, mivel a sport gyakorlása, mint gazdasági tevékenység az uniós jog hatálya alá tartozik.
Az FC Steaua alapügybeli helyzetére vonatkozóan a Bíróság pontosítja, hogy önmagában az a tény, hogy a nyilatkozatok, mint amilyen G. Becalié is, nem közvetlenül egy meghatározott alperestől származnak, nem zárja ki, hogy az alperes fél tekintetében megállapíthatóak legyenek az irányelv értelmében vett olyan „tények, melyek alapján feltételezhető, hogy hátrányos megkülönböztetés történt”. Következésképpen, valamely alperes munkáltató nem tudja megcáfolni a hátrányosan megkülönböztető munkaerő felvételi‑politika folytatására utaló tények fennállását azon kijelentésre szorítkozva, hogy a homofób munkaerő-felvételi politika fennállását sugalmazó nyilatkozatok olyan személytől származnak, aki bár állítása és a látszat szerint a munkáltató irányításában fontos szerepet tölt be, a munkaerő-felvételi kérdésekre vonatkozóan nem rendelkezik döntési joggal. A Bíróság szerint a munkaerő-felvételi politika értékelésénél figyelembe vehető az a tény, hogy e munkáltató nem határolódott el egyértelműen az említett nyilatkozatoktól.
Egyebekben a Bíróság pontosítja, hogy az irányelvben meghatározott bizonyítási teher nem vezet olyan bizonyítás megköveteléséhez, amelyet lehetetlen teljesíteni anélkül, hogy sértené a magánélet tiszteletben tartásához való jogot. Ugyanis a szexuális irányultságon alapuló hátrányos megkülönböztetés valószínűsége több egybevágó bizonyíték alapján megcáfolható, anélkül azonban, hogy az alperesnek bizonyítania kellene, hogy a múltban már sor került meghatározott szexuális irányultsággal rendelkező személyek felvételére. Ilyen bizonyíték lehet többek között a hátrányosan megkülönböztető nyilvános kijelentésektől való egyértelmű elhatárolódás, valamint a munkaerő-felvételi politikával kapcsolatos olyan konkrét rendelkezések, melyek célja, hogy biztosítsák az egyenlő bánásmód elvének tiszteletben tartását.
Végül, a Bíróság megjegyzi, hogy az irányelvvel ellentétes az a nemzeti szabályozás, amely alapján a szexuális irányultságon alapuló hátrányos megkülönböztetés megállapítása esetén a tényállás bekövetkezésétől számított hat hónap leteltét követően csak „figyelmeztetést” lehet alkalmazni, ha ez a szankció nem hatékony, arányos és visszatartó erejű. Mindazonáltal a román bíróságra tartozik annak értékelése, hogy jelen ügyben ez a helyzet áll-e fenn.
A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv (HL L 303., 16. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 4. kötet, 79. o.).
A zaklatás az irányelv értelmében a hátrányos megkülönböztetés egy olyan formájának tekintendő, amikor nemkívánatos magatartásra kerül sor különösen szexuális irányultság alapján, olyan céllal vagy olyan hatást kiváltva, amely sérti valamely személy méltóságát, és megfélemlítő, ellenséges, lekicsinylő, megalázó vagy sértő környezetet alakít ki.

matches: bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Köf.5.031/2014/3. számú határozat | Kúria
Köf.5.031/2014/3. számú határozat
Az ügy száma: Köf.5.031/2014/3.
Az érintett önkormányzat: Gagyapáti Község Önkormányzata (Gagyapáti, Kossuth Lajos u. 15.)
A Kúria Önkormányzati Tanácsa megállapítja, hogy Gagyapáti Község Önkormányzat Képviselő-testületének a települési folyékony hulladékkezelési közszolgáltatásról szóló 4/2014. (III.01.) önkormányzati rendelete törvénysértő, ezért azt megsemmisíti.
- elrendeli határozatának a Magyar Közlönyben való közzétételét.;
1 A Borsod-Abaúj Zemplén Megyei Kormányhivatal Kormánymegbízottja (a továbbiakban: indítványozó) a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (a továbbiakban: Mötv.) 132. § (1) bekezdése alapján törvényességi felhívással élt Gagyapáti Község Önkormányzat Képviselő-testületének (a továbbiakban: érintett önkormányzat) a települési folyékony hulladékkezelési közszolgáltatásról szóló 4/2014. (III.01.) önkormányzati rendelet (a továbbiakban: Ör.) tekintetében, amelyben indítványozta az Ör. hatályon kívül helyezését és az adott tárgyban a hatályos jogszabályoknak megfelelő új önkormányzati rendelet megalkotását.
2 Az érintett önkormányzat a törvényességi felhívásban foglalt határidő lejártát követően határidő hosszabbítás iránti kérelmet terjesztett elő, de annak indokát nem jelölte meg, a jogszabálysértés megszüntetése érdekében megtett intézkedésről nem tett említést. A kormányhivatal a törvényességi felhívásban foglalt határidőt a határidő lejárata utáni kérelem tekintetében nem hosszabbította meg.
10 Jelen ügyben megállapítható, hogy az Ör. nem a tárgy szerint vonatkozó törvényt, azaz nem a Vgt.-t jelöli meg bevezető részében, hanem a Hgt.-t, de a Hgt.-nek sem utal konkrét felhatalmazó rendelkezésére. Megjegyzést érdemel, hogy a Hgt. 35. §-a is ad felhatalmazást önkormányzati rendeleti szabályozásra. A Hgt. 1. §-a a törvény hatályát érintően állapít meg szabályokat. Az Ör.-ben szabályozott, a szennyvízkezeléssel kapcsolatos közszolgáltatás önkormányzati szabályozására nem a Hgt. rendelkezései az irányadóak, e tárgyban nem a Hgt. ad felhatalmazást, hanem a Vgt. 45. § (6) bekezdése.
11 Az Ör. bevezetője megjelöli az Alaptörvény 32. §-át is. Az Alaptörvény 32. § hat bekezdésből áll, a helyi önkormányzat hatáskörcsoportjainak a felsorolásától kezdve az önkormányzati rendelet jogforrástani besorolásig számos rendelkezést tartalmaz. A Kúria megállapítja, hogy az Alaptörvény e rendelkezésére való általános utalás – ahogy a rossz törvényi hivatkozás is – jogbizonytalanságot eredményez.
12 A Jat. 8. § (2) bekezdése értelmében „[n]em lehet módosítani a jogszabály megjelölését, a rendelet bevezető részét ...” Ez alapján megalapozott az indítványozó azon állítása, hogy az Ör. bevezetőjében jelölt jogszabálysértést nem módosítással, hanem új önkormányzati rendelet megalkotásával lehet orvosolni. E körbe csatlakozik be, hogy a rendelet „A települési folyékony hulladékkezelési közszolgáltatás” címet viseli, azonban a Vgt. IX/A. Fejezete szerinti tárgy: „A nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz begyűjtésére vonatkozó közszolgáltatás”. Így mind az Ör. címe, mind pedig bevezetője módosítással nem korrigálható.
13 A Kúria Önkormányzati Tanácsa megvizsgálta az indítványozó egyes tartalmi kifogásait is. A Vgt. 45. § (6) bekezdése értelmében „Felhatalmazást kap a települési önkormányzat képviselő-testülete, hogy a törvény 44/C. § (2) bekezdésében meghatározottakat rendeletben szabályozza.” A Vgt. 44/C. § (2) bekezdése a nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz begyűjtésére vonatkozó közszolgáltatás körében több tárgykört is megjelöl az önkormányzati szabályozást illetően. A Vgt. e rendelkezése szerint: A települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg:
14 A jelen eljárásban vizsgált Ör. mindösszesen hat szakaszból áll. Nem tartalmazza – többek között – a Vgt. szerinti közszolgáltató megnevezését, az ártalmatlanítás céljából történő átadási helyet, a közszolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét stb. Megállapítható ezáltal, hogy az Ör. tartalmában sem felel meg a szabályozás alá vont tárgynak.
15 Mindezek alapján a Kúria Önkormányzati Tanácsa megállapította, hogy az Ör. ellentétben áll a Jszr. 54. § (1) bekezdésével és a Hgt. 1. § (2) bekezdés a) pontjával, valamint a Vgt. 45. § (6) bekezdésével és 44/C. §-ával. A formai és tartalmi törvényellenességre tekintettel a Kúria Önkormányzati Tanácsa a Bszi. 55. § (2) bekezdés a) pontja alapján az Ör. egészét megsemmisítette.
16 Az önkormányzati rendelet bevezetőjében pontosan meg kell jelölni, hogy az önkormányzat milyen törvényi felhatalmazás alapján alkotta meg rendeletét. Eredeti jogalkotói jogkör esetén az Alaptörvény 32. cikk (2) bekezdésére kell utalni.
17 1995. évi LVII. törvény 44/C. §, 45. § (6) bekezdés; 2010. évi CXXX. törvény 8. § (2) bekezdés; 2012. évi CLXXXV törvény 1. § (2) bekezdés a) pont; 61/2009. (XII.14.) IRM rendelet 53. § (2) bekezdés, 54. § (1) bekezdés
18 A határozat Magyar Közlönyben való közzététele a Bszi. 55. § (2) bekezdés b) pontján, az önkormányzati rendelettel azonos közzététel a Bszi. 55. § (2) bekezdés c) pontján alapul.
19 A döntés elleni jogorvoslatot a Bszi. 49. §-a zárja ki.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Magyarország Alaptörvényének negyedik módosítása címme l benyújtott T/9929. számú törvényjavaslat. zárószavazásáho z - PDF
Magyarország Alaptörvényének negyedik módosítása címme l benyújtott T/9929. számú törvényjavaslat. zárószavazásáho z
Download "Magyarország Alaptörvényének negyedik módosítása címme l benyújtott T/9929. számú törvényjavaslat. zárószavazásáho z"
1 Ellenjegyezte : ORSZÁGGYŰLÉSI KÉP VISEL Ő ORSZAGGYLL.L HIVATAL A Érkezett : 2013 MARC 0 6. T/9929/55. számú EGYSÉGES JAVASLAT Magyarország Alaptörvényének negyedik módosítása címme l benyújtott T/9929. számú törvényjavaslat zárószavazásáho z El őterjesztő : Rogán Antal (Fidesz) Harrach Péter (KDNP) és képvisel őtársai Budapest, március 6.
2 Magyarország Alaptörvényének negyedik módosítás a ( ) Az Országgyűlés mint alkotmányozó hatalom az Alaptörvény 1. cikk (2) bekezdés a) pontjában meghatározott hatáskörében eljárva az Alaptörvényt a következ ők szerint módosítja: 1. cikk Az Alaptörvény L) cikk (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép : (1) Magyarország védi a házasság intézményét mint férfi és n ő között, önkéntes elhatározás alapján létrejött életközösséget, valamint a családot mint a nemzet fennmaradásának alapját. A családi kapcsolat alapja a házasság, illetve a szül ő-gyermek viszony. 2. cikk Az Alaptörvény S) cikk (3) bekezdése helyébe a következ ő rendelkezés lép : (3) Az elfogadott Alaptörvényt vagy az Alaptörvény elfogadott módosítását az Országgy űlés elnöke öt napon belül aláírja, és megküldi a köztársasági elnöknek. A köztársasági elnök a megküldött Alaptörvényt vagy az Alaptörvény megküldött módosítását a kézhezvételétől számított öt napon belül aláírja, és elrendeli a hivatalos lapban való kihirdetését. Ha a köztársasági elnök úgy ítéli meg, hogy az Alaptörvénynek vagy az Alaptörvén y módosításának a megalkotására vonatkozó, az Alaptörvényben foglalt eljárási követelményeket nem tartották meg, ennek vizsgálatát kéri az Alkotmánybíróságtól. Ha az Alkotmánybíróság a vizsgálata során nem állapítja meg e követelmények megsértését, a köztársasági elnök az Alaptörvényt vagy az Alaptörvény módosítását haladéktalanul aláírja, és elrendeli annak a hivatalos lapban való kihirdetését. 3. cikk Az Alaptörvény ALAPVETÉS része a következő U) cikkel egészül ki : U) cikk (1) Az 1990-ben lezajlott első szabad választások révén a nemzet akaratából létrehozott, a jog uralmán alapuló állami berendezkedés és a megelőző kommunista diktatúra összeegyeztethetetlenek. A Magyar Szocialista Munkáspárt és jogelődei, valamint a kommunista ideológia jegyében kiszolgálásukra létrehozott egyéb politikai szervezetek bűnöző szervezetek voltak, amelyek vezetői el nem évülő felelősséggel tartoznak a) az elnyomó rendszer fenntartásáért, irányításáért, az elkövetett jogsértésekért és a nemze t elárulásáért ; b) a második világháborút követő esztendők többpártrendszerre épülő demokratikus kísérletének szovjet katonai segítséggel történ ő felszámolásáért; c) a kizárólagos hatalomgyakorlásra és törvénytelenségre épül ő jogrend kiépítéséért; d) a tulajdon szabadságán alapuló gazdaság felszámolásáért és az ország eladósításáért;
3 e) Magyarország gazdaságának, honvédelmének, diplomáciájának és emberi er őforrásainak idegen érdekek alá rendeléséért ; f) az európai civilizációs hagyomány értékeinek módszeres pusztításáért ; g) az állampolgárok és egyes csoportjaik alapvető emberi jogaiktól való megfosztásáért vagy azok súlyos korlátozásáért, különösen emberek meggyilkolásáért, idegen hatalomnak val ó kiszolgáltatásáért, törvénytelen bebörtönzéséért, kényszermunkatáborba hurcolásáért, megkínzásáért, embertelen bánásmódban részesítéséért ; a polgárok vagyonuktól történő önkényes megfosztásáért, a tulajdonhoz fűződő jogaik korlátozásáért; a polgárok szabadságjogainak teljes elvételéért, a politikai vélemény- és akaratnyilvánítás állami kényszer alá vonásáért; az emberek származásukra, világnézetükre vagy politikai meggyőződésükre tekintettel történő hátrányos megkülönböztetéséért, a tudáson, szorgalmo n és tehetségen alapuló el őremenetelének és érvényesülésének akadályozásáért ; az emberek magánéletének törvénytelen megfigyelésére és befolyásolására tör ő titkosrendőrség létrehozásáért és működtetéséért; h) az október 23-án kirobbant forradalom és szabadságharc szovjet megszállókkal együttműködésben történt vérbe fojtásáért, az azt követ ő rémuralomért és megtorlásáért, kétszázezer magyar ember hazájából való kényszer ű elmeneküléséért; i) mindazokért a köztörvényes bűncselekményekért, amelyeket politikai indítékból követtek el, és amelyeket az igazságszolgáltatás politikai indítékból nem üldözött. A demokratikus átmenet során a Magyar Szocialista Munkáspárt jogutódjaként jogi elismerés t nyert politikai szervezetek a törvénytelenül felhalmozott vagyon örököseként is osztozna k el ődjeik felelősségében. (2) Az (1) bekezdésben foglaltakra tekintettel a kommunista diktatúra m űködésének valósághű feltárását és a társadalom igazságérzetét a (3)-(10) bekezdésben meghatározottak szerint kell biztosítani. (3) A kommunista diktatúrával kapcsolatos emlékezet állami meg őrzése érdekében Nemzeti Emlékezet Bizottsága működik. A Nemzeti Emlékezet Bizottsága feltárja a kommunist a diktatúra hatalmi működését, a kommunista hatalmat birtokló személyek és szervezete k szerepét, és tevékenysége eredményeit átfogó jelentésben, valamint tovább i dokumentumokban közzéteszi. (4) A kommunista diktatúra hatalombirtokosai a diktatúra m űködésével összefüggő szerepükre és cselekményeikre vonatkozó tényállításokat - a szándékosan tett, lényegé t tekintve valótlan állítások kivételével - tűrni kötelesek, az e szerepükkel és cselekményeikke l összefüggő személyes adataik nyilvánosságra hozhatók. (5) A kommunista diktatúra törvényben meghatározott vezetői részére az állam által jogszabály alapján biztosított nyugdíj vagy más juttatás törvényben meghatározott mértékbe n csökkenthető; az ebből származó bevételt törvényben meghatározottak szerint a kommunist a diktatúra által okozott sérelmek enyhítésére és az áldozatok emlékének ápolására kel l fordítani. (6) Nem tekinthető elévültnek azoknak a törvényben meghatározott, a pártállam nevében, érdekében vagy egyetértésével a kommunista diktatúrában Magyarország ellen vagy személyek ellen elkövetett súlyos bűncselekményeknek a büntethetősége, amelyeket az elkövetéskor hatályos büntetőtörvény figyelmen kívül hagyásával politikai okból ne m üldöztek. 2
4 (7) A (6) bekezdés szerinti bűncselekmény büntethetősége az elkövetés időpontjában hatályo s büntet őtörvény szerinti, az Alaptörvény hatálybalépésének napjától számított időtartam elteltével évül el, feltéve, hogy a bűncselekmény elkövetésének id őpontjában hatályos büntetőtörvény szerint az elévülés május 1-jéig bekövetkezett volna. (8) A (6) bekezdés szerinti bűncselekmény büntethetősége az elkövetés időpontja és május 1-je közötti, az Alaptörvény hatálybalépésének napjától számított id őtartam elteltéve l évül el, feltéve, hogy a bűncselekmény elkövetésének id őpontjában hatályos büntetőtörvény szerint az elévülés május 2-a és december 31-e között történt volna meg, és a z elkövetőt a bűncselekmény miatt nem üldözték. (9) Az május 2-át megelőzően az életüktől vagy szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak és az állam által a tulajdonukban igazságtalanul okozott káro k folytán károsodottak számára pénzbeli vagy más vagyoni juttatást biztosító új kárpótlási jogcím jogszabályban nem állapítható meg. (10) A kommunista állampártnak, az annak közrem űködésével létrehozott, illetve a közvetlen befolyása alatt álló társadalmi és ifjúsági szervezeteknek, valamint a szakszervezeteknek a kommunista diktatúrában keletkezett iratai az állam tulajdonát képezik, azokat a közfeladato t ellátó szervek irattári anyagához tartozó iratokkal azonos módon, közlevéltárban kel l elhelyezni." 4. cikk (1) Az Alaptörvény VII. cikk (2) és (3) bekezdése helyébe a következ ő rendelkezések lépnek : (2) Az Országgyűlés sarkalatos törvényben egyházként ismerhet el egyes vallás i tevékenységet végző szervezeteket, amelyekkel az állam a közösségi célok érdekébe n együttműködik. Az egyházak elismerésére vonatkozó sarkalatos törvényi rendelkezésekkel szemben alkotmányjogi panasznak van helye. (3) Az állam és az egyházak, illetve a vallási tevékenységet végz ő más szervezetek különváltan működnek. Az egyházak és a vallási tevékenységet végz ő más szervezetek önállóak. (2) Az Alaptörvény VII. cikke a következő (4) bekezdéssel egészül ki : (4) Az egyházakra vonatkozó részletes szabályokat sarkalatos törvény határozza meg. A vallási tevékenységet végző szervezetek egyházként való elismerésének feltételeként sarkalatos törvény huzamosabb idejű működést, társadalmi támogatottságot és a közösségi célok érdekében történő együttműködésre való alkalmasságot írhat elő. 5. cikk (1) Az Alaptörvény IX. cikk (3) bekezdése helyébe a következ ő rendelkezés lép : (3) A demokratikus közvélemény kialakulásához szükséges megfelel ő tájékoztatás, valamint az esélyegyenlőség biztosítása érdekében, politikai reklám médiaszolgáltatásban kizáróla g ellenérték nélkül közölhető. Az országgyűlési képviselők általános választásán országos listát, illetve az európai parlamenti képvisel ők választásán listát állító jelölő szervezetek által és
5 érdekében, az országgyűlési képvisel ők és az európai parlamenti képvisel ők választását megelőzően, kampányid őszakban politikai reklám sarkalatos törvényben meghatározottak szerint kizárólag közszolgálati médiaszolgáltatások útján, egyenlő feltételek mellett tehető közzé." (2) Az Alaptörvény IX. cikke a következő (4) (6) bekezdéssel egészül ki: (4) A véleménynyilvánítás szabadságának a gyakorlása nem irányulhat mások emberi méltóságának a megsértésére. (5) A véleménynyilvánítás szabadságának a gyakorlása nem irányulhat a magyar nemzet, a nemzeti, etnikai, faji vagy vallási közösségek méltóságának a megsértésére. Az ilyen közösséghez tartozó személyek törvényben meghatározottak szerint jogosultak a közösséget sértő véleménynyilvánítás ellen, emberi méltóságuk megsértése miatt igényeike t bíróság el őtt érvényesíteni. (6) A sajtószabadságra, valamint a médiaszolgáltatások, a sajtótermékek és a hírközlési pia c felügyeletét ellátó szervre vonatkozó részletes szabályokat sarkalatos törvény határozza meg. 6. cikk Az Alaptörvény X. cikk (3) bekezdése helyébe a következ ő rendelkezés lép : (3) Magyarország védi a Magyar Tudományos Akadémia és a Magyar Művészeti Akadémia tudományos és művészeti szabadságát. A felsőoktatási intézmények a kutatás és a tanítás tartalmát, módszereit illetően önállóak, szervezeti rendjüket törvény szabályozza. Az állami fels őoktatási intézmények gazdálkodási rendjét törvény keretei között a Kormány határozza meg, gazdálkodásukat a Kormány felügyeli. 7. cikk Az Alaptörvény XI. cikke a következő (3) bekezdéssel egészül ki : (3) Törvény a felsőfokú oktatásban való részesülés anyagi támogatását meghatározot t időtartamú olyan foglalkoztatásban való részvételhez, illetve vállalkozási tevékenysé g gyakorlásához kötheti, amelyet a magyar jog szabályoz. 8. cikk Az Alaptörvény XXII. cikke helyébe a következő rendelkezés lép : XXII. cikk (1) Magyarország törekszik arra, hogy az emberhez méltó lakhatás feltételeit és a közszolgáltatásokhoz való hozzáférést mindenki számára biztosítsa. (2) Az emberhez méltó lakhatás feltételeinek a megteremtését az állam és a hely i önkormányzatok azzal is segítik, hogy törekszenek valamennyi hajlék nélkül él ő személy számára szállást biztosítani. 4
6 (3) Törvény vagy helyi önkormányzat rendelete a közrend, a közbiztonság, a közegészség és a kulturális értékek védelme érdekében, a közterület meghatározott részére vonatkozóan jogellenessé minősítheti az életvitelszerűen megvalósuló közterületi tartózkodást." 9. cikk Az Alaptörvény XXIX. cikk (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép : (3) A Magyarországon él ő nemzetiségek jogaira vonatkozó részletes szabályokat, a nemzetiségeket és a nemzetiségként való elismerés feltételeit, valamint a helyi és országos nemzetiségi önkormányzatok megválasztásának szabályait sarkalatos törvény határozza meg. Sarkalatos törvény a nemzetiségként való elismerést meghatározott idej ű honossághoz és meghatározott számú, magát az adott nemzetiséghez tartozónak valló személ y kezdeményezéséhez kötheti. 10. cikk (1) Az Alaptörvény 5. cikk (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép : (7) Az Országgyűlés a jelen lév ő országgyűlési képvisel ők kétharmadának szavazatával elfogadott házszabályi rendelkezésekben állapítja meg m űködésének szabályait és tárgyalási rendjét. Az Országgyűlés zavartalan működésének biztosítása és méltóságának meg őrzése érdekében az Országgyűlés elnöke a házszabályi rendelkezésekben meghatározott rendészet i és fegyelmi jogkört gyakorol. (2) Az Alaptörvény 5. cikke a következő (9) bekezdéssel egészül ki : (9) Az Országgyűlés biztonságáról országgyűlési őrség gondoskodik. Az országgyűlési őrség működését az Országgyűlés elnöke irányítja. 11. cikk Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés i) pontja helyébe a következő rendelkezés lép : (A köztársasági elnök) i) az elfogadott Alaptörvényt és az Alaptörvény módosítását a megalkotására vonatkozó, a z Alaptörvényben foglalt eljárási követelményekkel való összhangjának vizsgálatára megküldheti az Alkotmánybíróságnak, az elfogadott törvényt az Alaptörvénnyel val ó összhangjának vizsgálatára megküldheti az Alkotmánybíróságnak, vagy megfontolásr a visszaküldheti az Országgyűlésnek; 12. cikk (1) Az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés b) pontja helyébe a következ ő rendelkezés lép: (Az Alkotmánybíróság) b) bírói kezdeményezésre soron kívül, de legkésőbb harminc napon belül felülvizsgálja az egyedi ügyben alkalmazandó jogszabálynak az Alaptörvénnyel való összhangját; 5
7 (2) Az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés e) pontja helyébe a következ ő rendelkezés lép : (Az Alkotmánybíróság) e) a Kormány, az országgy űlési képviselők egynegyede, a Kúria elnöke, a legf őbb ügyész vagy az alapvető jogok biztosa kezdeményezésére felülvizsgálja a jogszabályoknak az Alaptörvénnyel való összhangját ; (3) Az Alaptörvény 24. cikk (4) és (5) bekezdése helyébe a következ ő rendelkezések lépnek : (4) Az Alkotmánybíróság a jogszabály felülvizsgálni nem kért rendelkezését csak abban a z esetben vizsgálhatja, illetve semmisítheti meg, ha az a felülvizsgálni kért jogszabály i rendelkezéssel szoros tartalmi összefüggésben áll. (5) Az Alkotmánybíróság az Alaptörvényt és az Alaptörvény módosítását csak a megalkotására és kihirdetésére vonatkozó, az Alaptörvényben foglalt eljárási követelménye k tekintetében vizsgálhatja felül. E vizsgálatot a) az elfogadott, de még ki nem hirdetett Alaptörvény és Alaptörvény-módosítás tekintetében a köztársasági elnök, b) a kihirdetéstől számított harminc napon belül a Kormány, az országgyűlési képviselők egynegyede, a Kúria elnöke, a legfőbb ügyész vagy az alapvető jogok biztosa kezdeményezheti. (4) Az Alaptörvény 24. cikke a következő (6) (9) bekezdéssel egészül ki : (6) Az Alkotmánybíróság az (5) bekezdés szerinti indítványról soron kívül, de legkés őbb harminc napon belül határoz. Ha az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az Alaptörvény vagy az Alaptörvény módosítása nem felelt meg az (5) bekezdésben meghatározott eljárás i követelményeknek, az Alaptörvényt vagy az Alaptörvény módosítását a) az (5) bekezdés a) pontja szerinti esetben az Országgy űlés újratárgyalja, b) az (5) bekezdés b) pontja szerinti esetben az Alkotmánybíróság megsemmisíti. (7) Az Alkotmánybíróság sarkalatos törvényben meghatározottak szerint a jogszabál y megalkotóját, a törvény kezdeményezőjét vagy képviselőjüket meghallgatja, illetve véleményüket eljárása során beszerzi, ha az ügy a személyek széles körét érinti. Az eljárás ezen szakasza nyilvános. (8) Az Alkotmánybíróság tizenöt tagból álló testület, amelynek tagjait az Országgy űlés az országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával tizenkét évre választja. Az Országgyűlés az országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával az Alkotmánybíróság tagjai közül elnököt választ, az elnök megbízatása az alkotmánybírói hivatali ideje lejártái g tart. Az Alkotmánybíróság tagjai nem lehetnek tagjai pátnak, és nem folytathatnak politika i tevékenységet. (9) Az Alkotmánybíróság hatáskörének, szervezetének, működésének részletes szabályait sarkalatos törvény határozza meg. 13. cikk (1) Az Alaptörvény 25. cikk (4) (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
8 (4) A bírósági szervezet többszintű. Az ügyek meghatározott csoportjaira külön bíróságok létesíthetők. (5) A bíróságok igazgatásának központi feladatait az Országos Bírósági Hivatal elnöke végzi. A bírói önkormányzati szervek közreműködnek a bíróságok igazgatásában. (6) Az Országos Bírósági Hivatal elnökét a bírák közül kilenc évre a köztársasági elnö k javaslatára az Országgyűlés választja. Az Országos Bírósági Hivatal elnökéne k megválasztásához az országgy űlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges. (7) Törvény egyes jogvitákban más szervek eljárását is lehetővé teheti. (2) Az Alaptörvény 25. cikke a következő (8) bekezdéssel egészül ki : (8) A bíróságok szervezetének és igazgatásának, a bírák jogállásának részletes szabályait, valamint a bírák javadalmazását sarkalatos törvény határozza meg. 14. cikk Az Alaptörvény 27. cikke a következő (4) bekezdéssel egészül ki : (4) Az ésszerű határidőn belüli bírói döntéshez való alapjog érvényesülése és a bíróságo k kiegyensúlyozott ügyterhelése érdekében sarkalatos törvényben meghatározottak szerint a z Országos Bírósági Hivatal elnöke sarkalatos törvényben meghatározott ügyek tárgyalására a z általános illetékességű bíróságtól eltérő, azonos hatáskör ű bíróságot jelölhet ki. 15. cikk Az Alaptörvény 34. cikk (3) bekezdése helyébe a következ ő rendelkezés lép : (3) Törvény vagy törvényi felhatalmazáson alapuló kormányrendelet a polgármester, a megyei képviselő-testület elnöke, valamint a képvisel ő-testület hivatalának vezetője vagy ügyintézője számára kivételesen államigazgatási feladat- és hatáskört is megállapíthat. 16. cikk Az Alaptörvény 35. cikk (2) bekezdése helyébe a következ ő rendelkezés lép : (2) A helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek általános választását a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek el őző általános választását követ ő ötödik év október hónapjában kell megtartani. 17. cikk (1) Az Alaptörvény 37. cikk (5) bekezdése helyébe a következ ő rendelkezés lép : (5) A (4) bekezdést azon törvényi rendelkezések esetében, amelyek abban az id őszakban léptek hatályba, amíg az államadósság a teljes hazai össztermék felét meghaladta, eze n időszak tekintetében akkor is alkalmazni kell, ha az államadósság a teljes hazai össztermé k felét már nem haladja meg. (2) Az Alaptörvény 37. cikke a következő (6) és (7) bekezdéssel egészül ki : 7
9 (6) Mindaddig, amíg az államadósság a teljes hazai össztermék felét meghaladja, ha a z Alkotmánybíróság, az Európai Unió Bírósága, illetve más bíróság vagy jogalkalmazó szer v döntéséből az állam által teljesítendő olyan fizetési kötelezettség fakad, amelynek teljesítésére a központi költségvetésről szóló törvényben e célra rendelkezésre álló összeg nem elegend ő, tartalmában és elnevezésében is kizárólag és kifejezetten az e kötelezettség teljesítéséhe z kapcsolódó, a közös szükségletek fedezéséhez való hozzájárulást kell megállapítani. (7) Az államadósság és a teljes hazai össztermék számítási módját, valamint a 36. cikkben és az (1){3) bekezdésben foglaltak végrehajtására vonatkozó szabályokat törvény határozza meg. 18. cikk Az Alaptörvény ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK rész megjelölése helyébe a következ ő rendelkezés lép : ZÁRÓ ÉS VEGYES RENDELKEZÉSEK 19. cikk (1) Az Alaptörvény 3. pontja helyébe a következő rendelkezés lép : 3. Az Alaptörvény hatálybalépéséhez kapcsolódó átmeneti rendelkezéseket a pont tartalmazza. (2) Az Alaptörvény 5. pontja helyébe a következő rendelkezés lép : 5. Az Alaptörvény hatálybalépése el őtt meghozott alkotmánybírósági határozatok hatályukat vesztik. E rendelkezés nem érinti az ezen határozatok által kifejtett joghatásokat. 20. cikk Az Alaptörvény ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK része a következ ő ponttal egészül ki : 6. Április 25. napja az Alaptörvény kihirdetésének emlékére az Alaptörvény napja. 7. A helyi önkormányzati képvisel őknek és polgármestereknek az Alaptörvény hatálybalépését követő első általános választására 2014 októberében kerül sor. 8. Az Alaptörvény hatálybalépése nem érinti a hatálybalépése el őtt alkotott jogszabályok, kibocsátott közjogi szervezetszabályozó eszközök és állami irányítás egyéb jogi eszközei, meghozott egyedi döntések, valamint vállalt nemzetközi jogi kötelezettségek hatályát. 9. A feladat- és hatáskört a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló évi XX. törvény szerint gyakorló szerv jogutódja a feladat- és hatáskört az Alaptörvény alapján gyakorló szerv. 10. Magyarországra való utalásként a Magyar Köztársaságra utaló elnevezés a december 31-én hatályos jogszabályi rendelkezések szerint az Alaptörvény hatálybalépésé t követ ően is használható mindaddig, amíg az Alaptörvény szerinti megnevezés használatár a való áttérés a felel ős gazdálkodás elvei szerint meg nem valósítható. 11. Az Alaptörvény hatálybalépése a pontban meghatározottak szerinti kivétellel nem érinti az Országgyűlés, a Kormány és a helyi önkormányzati képviselő-testületek, 8
10 valamint az Alaptörvény hatálybalépését megel őzően kinevezett vagy megválasztott személyek megbízatását. 12. Az Alaptörvény a) 3. és 4. cikkét a hivatalban levő Országgyűlés és országgyűlési képviselő, b) 12. és 13. cikkét a hivatalban levő köztársasági elnök, c) 20. és 21. cikkét a hivatalban levő Kormány és a Kormány hivatalban lev ő tagja, d) 27. cikk (3) bekezdését a hivatalban lev ő bírósági titkár, e) 33. cikk (2) bekezdését a megyei közgy űlés hivatalban levő elnöke és f) 35. cikk (3) (6) bekezdését a hivatalban levő helyi önkormányzati képviselő-testület és polgármester megbízatása tekintetében is alkalmazni kell. 13. Az Alaptörvény 4. cikk (3) bekezdés f) pontja szerinti határid ő számítása az Alaptörvén y hatálybalépésével kezdődik. 14. (1) A Legfelsőbb Bíróság, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács és elnöke jogutódja a z ítélkezési tevékenység tekintetében a Kúria, a bíróságok igazgatása tekintetében sarkalato s törvényben meghatározott kivétellel az Országos Bírósági Hivatal elnöke. (2) A Legfelsőbb Bíróság elnöke, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács elnöke és tagjai megbízatása az Alaptörvény hatálybalépésével megszűnik. 15. (1) Az Alaptörvény 26. cikk (2) bekezdésben meghatározott legalacsonyabb életko r követelményét a (2) bekezdésben foglalt kivétellel az Alaptörvény hatálybalépésé t követően kiírt pályázat alapján kinevezett bíróra kell alkalmazni. (2) Ha a kinevezésre törvényben meghatározottak szerint pályázat kiírása nélkül kerül sor, a legalacsonyabb életkor követelményét az Alaptörvény hatálybalépését követ ően kinevezett bíróra kell alkalmazni. 16. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa tisztségének elnevezése az Alaptörvény hatálybalépésétől alapvető jogok biztosa. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának, a nemzeti és etnikai jogok országgy űlési biztosának és a jövő nemzedékek országgyűlési biztosának jogutódja az alapvető jogok biztosa. A hivatalban lévő nemzeti és etnikai kisebbségi jogok országgyűlési biztosa az Alaptörvény hatálybalépésétől az alapvető jogok biztosának a Magyarországon él ő nemzetiségek jogainak védelmét ellátó helyettese ; a hivatalban lévő jövő nemzedékek országgyűlési biztosa az Alaptörvény hatálybalépésétől az alapvető jogok biztosának a jövő nemzedékek érdekeinek védelmét ellátó helyettese ; megbízatásuk megszűnik az alapvető jogok biztosa megbízatásának megszűnésével. 17. A hivatalban lévő adatvédelmi biztos megbízatása az Alaptörvény hatálybalépésével megszűnik. 18. A megyei közgy űlés elnöke tisztségének elnevezése az Alaptörvény alkalmazásában, annak hatálybalépésétől a megyei képviselő-testület elnöke. Az Alaptörvény szerinti megyei képvisel ő-testület a megyei közgyűlés jogutódja. 19. (1) Az Alaptörvény rendelkezéseit a (2) (5) bekezdésben foglaltak kivételével a folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell. (2) Az Alaptörvény 6. cikkét az Országgy űlésnek az Alaptörvény hatálybalépését követően kezdődő első ülésétől kell alkalmazni. (3) Az Alaptörvény alapján indítványozási joggal már nem rendelkez ő indítványozó által a z Alkotmánybírósághoz az Alaptörvény hatálybalépése el őtt benyújtott indítvány alapján indult
11 eljárás ha az eljárás az Alaptörvény hatálybalépésétől más szerv hatáskörébe tartozik, a z indítvány áttétele mellett megszűnik. Az indítványozó az indítványt sarkalatos törvényben meghatározott feltételek szerint ismételten benyújthatja. (4) A január 1-jén fennálló szerződésekre és támogatási jogosultságokra, valamint a folyamatban lévő, szerződéskötésre vagy támogatás nyújtására irányuló eljárásokra az Alaptörvény 38. cikk (4) bekezdését és 39. cikk (1) bekezdését törvény erre irányul ó rendelkezése esetén, a törvényben meghatározottak szerint kell alkalmazni. (5) A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló évi XX. törvény december 31-én hatályos 70/E. (3) bekezdés harmadik mondatát a december 31-én hatályos szabályok szerint nyugellátásnak minősülő ellátásokra azok feltételeinek, jellegének és összegéne k megváltoztatása, más ellátássá alakításuk vagy megszüntetésük tekintetében december 31-éig alkalmazni kell. 20. A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló évi XX. törvény december 31-én hatályos 26. (6) bekezdését, 28/D. -át, 28/E. -át, 31. (2) és (3) bekezdését az Alaptörvény hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben az Alaptörvény hatálybalépését követően is alkalmazni kell 21. A Magyarországon élő nemzetiségeknek az Országgyűlés munkájában való, az Alaptörvény 2. cikk (2) bekezdése szerinti részvételét el őször az országgyűlési képviselőknek az Alaptörvény hatálybalépését követ ő első általános választását követően megalakul ó Országgyűlés munkájában kell biztosítani. 22. Az Alaptörvény hatálybalépése nem érinti a hatálybalépése előtt az Országgyűlésnek vagy a Kormánynak - a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló évi XX. törvény szerinti a Magyar Honvédség országon belüli vagy külföldi alkalmazásáról, külföldi fegyveres er ők magyarországi vagy az ország területéről kiinduló alkalmazásáról, valamint a Magyar Honvédség külföldi, illetve a külföldi fegyveres erők magyarországi állomásozásáról hozott döntéseit. 23. Kihirdetett a) rendkívüli állapotra az Alaptörvény rendkívüli állapotra, b) szükségállapotra, ha az az alkotmányos rend megdöntésére vagy a hatalom kizárólago s megszerzésére irányuló fegyveres cselekmények, illetve az élet- és vagyonbiztonságot tömeges méretekben veszélyeztető, fegyveresen vagy felfegyverkezve elkövetett súlyo s erőszakos cselekmények miatt került kihirdetésre, az Alaptörvény szükségállapotra, c) szükségállapotra, ha az az élet- és vagyonbiztonságot tömeges méretekben veszélyeztet ő elemi csapás vagy ipari szerencsétlenség miatt került kihirdetésre, az Alaptörvén y veszélyhelyzetre, d) megelőző védelmi helyzetre az Alaptörvény megel őző védelmi helyzetre, e) a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló évi XX. törvény 19/E. -a szerinti helyzetre az Alaptörvény váratlan támadásra é s f) veszélyhelyzetre az Alaptörvény veszélyhelyzetre vonatkozó rendelkezéseit alkalmazni kell. 24. (1) Aki az Alaptörvény hatálybalépésekor jogerős ítélet alapján a közügyek gyakorlásától eltiltás hatálya alatt áll, annak hatálya alatt választójoggal nem rendelkezik. (2) Aki az Alaptörvény hatálybalépésekor joger ős ítélet alapján a cselekv őképességét korlátozó vagy kizáró gondnokság alatt áll, nem rendelkezik választójoggal a gondnoksá g 10
12 megszüntetéséig, vagy amíg választójogának fennálltát a bíróság meg nem állapítja. 25. (1) A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló évi XX. törvény december 31-én hatályos 12. (2) bekezdését helyi önkormányzati tulajdonnak az állam vagy más hely i önkormányzat részére való átadására december 31-ig alkalmazni kell. (2) A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló évi XX. törvény december 31-én hatályos 44/B. (4) bekezdését december 31-ig alkalmazni kell december 31-ét követően törvény vagy törvényi felhatalmazás alapján kormányrendelet államigazgatási feladat- és hatáskört állapíthat meg a jegyz őnek. (3) A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló évi XX. törvény december 31-én hatályos 22. (1) és (3)-(5) bekezdését az Alaptörvény 5. cikk (8) bekezdése szerinti sarkalatos törvény hatálybalépéséig alkalmazni kell. Az Alaptörvény 5. cikk (8) bekezdése és 7. cikk (3) bekezdése szerinti sarkalatos törvényt az Országgyűlés június 30-ig alkotj a meg. (4) december 31-ig az Országgyűlés egyes döntéseinek meghozatalát sarkalatos törvén y minősített többséghez kötheti. 26. Hatályát veszti a) a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló évi XX. törvény, b) az évi XX. törvény módosításáról és a Magyar Népköztársaság Alkotmányának egységes szövegéről szóló évi I. törvény, c) az Alkotmány módosításáról szóló évi XXXI. törvény, d) a Magyar Köztársaság Alkotmányának módosításáról szóló évi XVI. törvény, e) a Magyar Köztársaság Alkotmányának módosításáról szóló évi XXIX. törvény, f) a Magyar Köztársaság Alkotmányának módosításáról szóló évi XL. törvény, g) az Alkotmány május 25-ei módosítása, h) az Alkotmány július 5-ei módosítása, i) az Alkotmány július 6-ai módosításai, j) az Alkotmány augusztus 11-ei módosításaí, k) a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló évi XX. törvény módosításáról szóló évi CXIII. törvény, 1) a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló évi XX. törvény módosításáról szóló évi CXIX. törvény, m) a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló évi XX. törvény módosításáról szóló évi CLXIII. törvény, n) a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló évi XX. törvénynek az Alaptörvénnyel összefüggő egyes átmeneti rendelkezések megalkotása érdekében szükséges módosításáró l szóló évi LXI. törvény, o) a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló évi XX. törvény módosításáról szól ó évi CXLVI. törvény, é s p) a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló évi XX. törvény módosításáról szól ó évi CLIX. törvény." (1) Az Alaptörvény 21. cikk 11
13 a) NEMZETI HITVALLÁS részében az A velünk élő szövegrész helyébe a Kinyilvánítjuk, hogy a velünk élő szöveg, a kommunista diktatúrák szövegrész helyébe az a kommunista diktatúra szöveg, a,jogrendünk alapja : szerződés" szövegrész helyébe a,jogrendünk alapja, szövetség" szöveg, b) F) cikk (2) bekezdésében a megyékre szövegrész helyébe a fővárosra, megyékre szöveg, a városokban szövegrész helyébe a fővárosban és a városokban szöveg, c) P) cikk (2) bekezdésében a mez őgazdasági üzemre szövegrész helyébe a család i gazdaságokra, továbbá más mezőgazdasági üzemekre szöveg, d) T) cikk (1) bekezdésében az Alaptörvényben szövegrész helyébe az Alaptörvény és az Alaptörvényben szöveg, e) XV. cikk (4) bekezdésében az az esélyegyenl őség szövegrész helyébe az az esélyegyenl őség és a társadalmi felzárkózás szöveg, f) XV. cikk (5) bekezdésében a gyermekeket szövegrész helyébe a családokat, a gyermekeket szöveg, g) XVII. cikk (2) bekezdésében a vagy munkabeszüntetést tartsanak szövegrész helyébe a z amely magában foglalja a munkavállalók munkabeszüntetéshez való jogát szöveg, h) XIX. cikk (1) bekezdésében a rokkantság szövegrész helyébe a rokkantság, fogyatékosság szöveg, i) 1. cikk (2) bekezdés e) pontjában az a legfőbb ügyészt szövegrész helyébe az az Országos Bírósági Hivatal elnökét, a legfőbb ügyészt szöveg, j) 5. cikk (4) bekezdésében a Házszabályban szövegrész helyére a házszabályi rendelkezésekben szöveg, k) 5. cikk (6) bekezdésében a Házszabály szövegrész helyébe a házszabályi rendelkezések szöveg, 1) 9. cikk (3) bekezdés j) pontjában az a legfőbb ügyész szövegrész helyébe az az Országos Bírósági Hivatal elnöke, a legf őbb ügyész szöveg, m)9. cikk (3) bekezdés 1) pontjában az elnökét szövegrész helyébe az elnökét és a Magya r Művészeti Akadémia elnökét szöveg, n) 13. cikk (2) bekezdésében a szándékos szövegrész helyébe az a szándékos szöveg, o) 24. cikk (3) bekezdés a) pontjában a c) és e) szövegrész helyébe a c), e) és f) szöveg, p) 24. cikk (3) bekezdés c) pontjában az f) szövegrész helyébe a g) szöveg, q) 26. cikk (2) bekezdésében a Kúria elnöke szövegrész helyébe a Kúria elnöke és a z Országos Bírósági Hivatal elnöke szöveg, 12
14 r) 29. cikk (1) bekezdésében a legfőbb ügyész és az ügyészség szövegrész helyébe a legfőbb ügyész és az ügyészség független, szöveg, az az állam b űntetőigényét érvényesíti szövegrész helyébe a mint közvádló az állam büntet őigényének kizárólagos érvényesítője szöveg, s) 29. cikk (2) bekezdésében az ügyészség törvényben meghatározottak szerint szövegrész helyébe az»ügyészség" szöveg, t) 29. cikk (2) bekezdés a) pontjában a jogokat gyakorol" szövegrész helyébe a törvényben meghatározottak szerint jogokat gyakorol szöveg, u) 29. cikk (2) bekezdés d) pontjában a törvény által meghatározott szövegrész helyébe az a közérdek védelmezőjeként az Alaptörvény vagy törvény által meghatározott szöveg, v) 32. cikk (5) bekezdésében a fővárosi és a megyei szövegrészek helyébe a óvárosi és megyei szöveg, a jogalkotási kötelezettsége szövegrész helyébe a rendeletalkotási vag y határozathozatali kötelezettsége szöveg, a jogalkotási kötelezettségének szövegrés z helyébe a rendeletalkotási vagy határozathozatali kötelezettségének szöveg, a z önkormányzati rendeletet szövegrész helyébe az»önkormányzati rendeletet vagy önkormányzati határozatot" szöveg lép. (2) Hatályát veszti Magyarország Alaptörvényének átmeneti rendelkezései (2011. december 31.). 22. cikk (1) Az Alaptörvény e módosítása a kihirdetését követ ő hónap els ő napján lép hatályba. (2) Az Alaptörvény e módosítását az Országgy űlés az Alaptörvény 1. cikk (2) bekezdés a) pontja és S) cikk (2) bekezdése alapján fogadja el. (3) Az Alaptörvény e módosításának hatálybalépésével egyidej űleg az Alaptörvény egysége s szerkezetű szövegét a hivatalos lapban közzé kell tenni. (4) A 20. cikk és a 21. cikk (2) bekezdése nem érinti a Magyarország Alaptörvényének átmeneti rendelkezései (2011. december 31.) által a Magyarország Alaptörvényének negyedik módosítása ( ) hatálybalépése előtt kifejtett joghatásokat. 13

matches: bíróság Kúria Kúria bíróság Bíróság bíróság Kúria Kúria


text:
IV/01137/2019
. IV/01137/2019
Az ügy tárgya: A Kúria Pfv.V.20.011/2019/5. számú rész- és közbenső ítélete elleni alkotmányjogi panasz (vállalkozói díj megfizetése)
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Székesfehérvári Törvényszék által 22.G.40.153/2017/28. számon hozott, majd 22.G.40.153/2017/40. számon kijavított közbenső ítélet, a Győri Ítélőtábla Gf.IV.20.196/2018/7/I. számú rész-, közbenső ítélete és a Kúria Pfv.V.20.011/2019/5. számú rész- és közbenső ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
A Fővárosi Ítélőtábla 10.Gf.40.399/2016/20-III. számú részítélete alapján indult meg az az eljárás, amelyben a jelen alkotmányjogi panasszal érintett bírói döntések születtek. Megismételt eljárásban a Székesfehérvári Törvényszék 22.G.40.153/2017/28. számú ítéletében megállapította az alperes felelősségét a felperes és az indítványozó alperes által kötött kivitelezési szerződés megszűnéséből eredő felperest ért károk megtérítéséért. A másodfokú eljárásban a Győri Ítélőtábla Gf.IV.20.196/2018/7/1. számú ítéletében az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta. A Kúria a felülvizsgálati eljárásban a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta.
Az indítványozó sérelmezte, hogy a eljáró bíróságk az ügyben úgy hozott döntést, hogy a felperes jelentős késedelemmel benyújtott válasziratára történő reagálásra nem nyújtott lehetőséget, a felperessel szemben a határidő elmulasztása miatt semmilyen intézkedést nem foganatosított, az elsőfokú bíróság eljárása ezzel megsértette az Alaptörvény XXVIII. cikkében rögzített pártatlan elbíráláshoz való jogát. Előadta továbbá, hogy az elsőfokú eljárás során a felperes több tájékoztatást is kapott bizonyítási kötelezettségére vonatkozóan, az alperes azonban a felperesi kárigény vonatkozásában nem kapott sem felhívást, sem tájékoztatást, a bíróság ezzel megsértette az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében foglalt tisztességes bírósági eljáráshoz való jogát. Sérelmezi továbbá, hogy az elsőfokú bíróság érdemi tárgyalás nélkül, az alperes érdemi meghallgatását mellőzve hozott döntést az alperest terhelő kártérítési felelősség jogalapja körében, ezzel mellőzve az Alaptörvény XXVIII. cikkében biztosított érdemi (tisztességes) tárgyaláshoz való jogát. Az indítványozó előadta továbbá, hogy az elsőfokú bíróság a megismételt eljárás során nem tett eleget a Fővárosi Ítélőtábla 10.Gf.40.399/2016/20-III. számú részítéletében foglalt utasításoknak, erre vonatkozóan indokolást sem adott. Ezzel az eljárással az elsőfokú bíróság sértette az Alaptörvény XXVIII. cikkében foglalt tisztességes eljáráshoz, valamint a XXIV. cikkében foglalt, a hatóságok indokolási kötelezettségére vonatkozó jogát..
Székesfehérvári Törvényszék 22.G.40.153/2017/28. számú ítélet, Győri Ítélőtábla Gf.IV.20.196/2018/7/I. számú ítélet, Kúria Pfv.V.20.011/2019/5. számú ítélet
IV_1137_0_2019_inditvány_anonim.pdf IV_1137_0_2019_indkieg_anonim.pdf
A határozat száma: 3058/2020. (III. 2.) AB végzés
3058_2020 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Kúria Pfv.V.20.011/2019/5. számú rész- és közbenső ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. A gazdasági társaság indítványozó jogi képviselője (dr. Nagy Péter ügyvéd) útján az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a szerinti alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz.
[2]	A jogi személy indítványozó – az egyedi ügy alperese – az egyedi ügy felperesével (a továbbiakban: felperes) mint vállalkozóval 2011. július 12-én 3 890 000 EUR egyösszegű átalánydíj értékben vállalkozási szerződést kötött, melynek tárgya az indítványozó 1. számú kohójának felújítása volt, beleértve a tervezést és a kivitelezést is. A szerződésben rögzítésre került azoknak az eseteknek a köre, amelyekben bármelyik fél kártérítési kötelezettség nélkül – az addig keletkezett költségek elszámolása mellett – elállhatott a szerződéstől; e feltételek között szerepelt az, ha valamelyik fél megsérti a másik fél jóhírnevét, üzleti tisztességét. A szerződéskötést követően a felek többször tárgyaltak a tervek, illetve az azok alapján végzendő kivitelezés tartalmának csökkentéséről. Ennek során, 2012. október 1-én a felperes alvállalkozási szerződést kötött egy harmadik személlyel a szerződésben rögzített eredeti műszaki tartalom szerinti kivitelezési munkák elvégzésére. Szintén a felperes 2012.november 26-án felszámolási eljárás lefolytatása iránti kérelmet nyújtott be az indítványozóval szemben utóbbi meg nem fizetett tartozására hivatkozva, ezt a kérelmet azonban a Székesfehérvári Törvényszék az indítványozó teljesítésére tekintettel elutasította.
[3]	A módosított (csökkentett) műszaki tartalmú terveket a felperes 2012. december 5-én készre jelentette. Az indítványozó 2013. január 10-én kelt levelében árajánlatot kért az e csökkentett műszaki tartalom szerinti kivitelezési munkálatokra. A felperes a módosításokat nem fogadta el, de felajánlotta a további tárgyalásokat. Ezt követően a felperes 2013. január 31-én kelt levelében a szerződés módosításának feltételéül a felperessel szemben fennálló tartozásainak rövid határidőn belüli megfizetését, a szerződés fizetési határidejének lerövidítését, továbbá bankgarancia adását kötötte ki.
[4]	Az indítványozó 2013. február 6-án kelt levelében kártérítési kötelezettség nélkül, azonnali hatállyal elállt a vállalkozási szerződéstől arra hivatkozással, hogy a felperes magatartása – az, hogy vele szemben felszámolási eljárást kezdeményezett – megsértette a jó hírét és üzleti tisztességét, továbbá a vállalkozási szerződés lehetetlenülését is eredményezte, a gazdasági válság hatására romló piaci feltételek ugyanis a műszaki tartalom csökkentését indokolták, ehhez azonban a felperes lehetetlen feltételeket támasztott.
[5]	A felperes vitatta az elállás indokolását, és fenntartotta kárigényét az indítványozóval szemben, ezért keresetében kártérítés jogcímén 1 126 400 EUR és kamatai megfizetésére kérte kötelezni az indítványozót. Követelését elsődlegesen a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 312. § (3) bekezdésére alapította, másodlagosan pedig 395. §-ára. Az indítványozó ellenkérelmében a kereset elutasítását kérte, emellett viszontkeresetet is benyújtott, amelyben a vállalkozási szerződés részbeni érvénytelenségének megállapítását kérte. Viszontkeresete alapjául elsődlegesen a szerződés jóerkölcsbe ütközését jelölte meg [Ptk. 200. § (2) bekezdés], másodlagosan a feltűnő értékaránytalanságot [Ptk. 201. § (2) bekezdés], harmadlagosan pedig a vállalkozói díjban való tévedését [Ptk. 210. § (1) és (3) bekezdés].
[6]	Az első fokon eljáró Székesfehérvári Törvényszék részítéletében megállapította a vállalkozási szerződés érvénytelenségét a jóerkölcsbe ütközés miatt. Az elsőfokú döntést a Fővárosi Ítélőtábla megváltoztatta és megállapította, hogy a szerződés érvényes. A Kúria felülvizsgálati eljárásában hozott végzésével hatályon kívül helyezte a jogerős részítéletet, az ítélőtáblát pedig új eljárásra és új határozat hozatalára utasította.
[7]	A megismételt eljárásban a Fővárosi Ítélőtábla a Székesfehérvári Törvényszék részítéletét a vállalkozási szerződés érvénytelenségét megállapító rendelkezése tekintetében hatályon kívül helyezte, és ebben a körben a törvényszéket a per újabb tárgyalására és újabb határozat hozatalára utasította. Döntését azzal indokolta, hogy az elsőfokú bíróság az indítványozó viszontkeresete körében a tényállást a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján érdemben helyesen állapította meg, ám azokból csak részben vont le helytálló jogi következtetést.
[8]	A Fővárosi Ítélőtábla döntése nyomán lefolytatott megismételt eljárásban a Székesfehérvári Törvényszék közbenső ítéletet hozott, amelyben megállapította az indítványozó felelősségét a vállalkozási szerződéstől való elállásából eredő, a felperest ért károk megtérítéséért. A közbenső ítélet indokolásában kifejtette, hogy nem megalapozottak az indítványozónak a szerződés érvénytelenségét alátámasztó érvei. A feltűnő értékaránytalanság tekintetében csak annak van jelentősége, hogy az egyösszegű díj az elvégzendő munkához képest eltúlzottnak minősül-e, annak, hogy a vállalkozó ezen az összegen belül milyen költséghányaddal vagy haszonnal számolt, nem. Ebből következően nem alapozza meg az indítványozó álláspontját az, hogy a felperes az alvállalkozó közreműködésével 70 % feletti haszonra tett volna szert. Hasonló okból nem állapítható meg a tévedés, illetve a megtévesztés sem: a felperes kötelezettsége a szerződéskötésnél csak az, hogy az egyösszegű átalánydíj összegét közölje a megrendelővel, mert az utóbbi ebből tudja megállapítani azt, hogy a díjat arányban állónak találja-e az elvégzendő munkával.
[9]	A Székesfehérvári Törvényszék nem találta megalapozottnak az indítványozó üzleti jóhírnevének sérelmére történő hivatkozást sem. A felszámolási eljárás a felperesnek az indítványozóval szemben fennálló, lejárt követelésének jogszerű eszköze volt, az indítványozó pedig nem bizonyította be azt, hogy a felperes ennek során valótlan tényt állított vagy híresztelt róla, illetve valós tényt hamis színben tüntetett fel. Az indítványozónak a jóhírnév sérelmére hivatkozással történő elállása ebből következően nem volt jogszerű.
[10]	A közbenső ítélettel szemben az indítványozó nyújtott be fellebbezést. A döntést a Győri Ítélőtábla rész- és közbenső ítéletével helybenhagyta. Az indítványozó mindenekelőtt a tényállás hiányos megállapítását és a bizonyítékok téves értékelését kifogásolta. Emellett sérelmezte azt, hogy noha elkésetten kapta kézhez a felperes utolsó beadványát, és így arra nem tudott megfelelően felkészülni, kérelme ellenére az elsőfokú bíróság nem biztosított határidőt a nyilatkozattételre, valamint azt is, hogy az elsőfokú bíróság nem rendelkezett részítéletének rendelkező részében a viszontkereset elutasításáról, csak az indítványozó felelősségének megállapításáról. Az ítélőtábla egyetértett mind az elsőfokú közbenső ítélet ténymegállapításaival, mind a belőlük levont jogi következtetésekkel. A nyilatkozattételre biztosított határidő kérdésében úgy foglalt állást, hogy a felperes beadványa nem tartalmazott új, a felek által addig nem érintett lényeges körülményt, illetve jogi okfejtést, ezért a határidő biztosításának megtagadásával nem sérült a fegyverek egyenlőségének elve. A viszontkereset elutasítását illetően az ítélőtábla arra mutatott rá, hogy az elsőfokú részítélet egészét tekintve rész- és közbenső ítéletnek minősül, ezért azt rész- és közbenső ítéletként bírálja felül.
[11]	Az indítványozó felülvizsgálati kérelmében kérte a Kúriától elsődlegesen a jogerős rész- és közbenső ítélet hatályon kívül helyezését és annak megváltoztatásával a kereset elutasítását, másodlagosan a jogerős rész- és közbenső ítéletnek az elsőfokú határozatra is kiterjedő hatályon kívül helyezését és az elsőfokú bíróság új eljárásra és új határozat hozatalára való utasítását. Álláspontja szerint a kereset elutasításának lett volna helye. Sérelmezte, hogy a kárösszeg megállapítása körében indítványa ellenére nem került sor szakértő kirendelésére, noha a vállalkozási szerződés bonyolultsága ezt követelte volna meg. Az elsőfokú bíróság nem tartotta be a korábbi másodfokú részítéletben foglalt utasítást. Az indítványozó ismételten kifogásolta, hogy a törvényszék nem biztosított számára határidőt a felperes utolsó beadványára történő reagálásra. Számos ponton kifogásolta a bizonyítást és valótlannak, tévesnek, hiányosnak, továbbá iratellenesnek minősítette az elsőfokú részítélet ténymegállapításait. Emellett az indítványozó önálló hatályon kívül helyezési okként jelölte meg azt, hogy az eljáró bíróságok nem rendelkeztek határozataik rendelkező részében a viszontkereset elutasításáról. Szintén önálló hatályon kívül helyezési okként nevesítette azt, hogy a kár bekövetkezésének bizonyítottsága hiányos.
[12]	A Kúria a jogerős rész- és közbenső ítéletet hatályában fenntartotta azzal a pontosítással, hogy az indítványozó viszontkeresetét elutasítottnak tekintette.
[13]	2. Az indítványozó ezek után nyújtotta be az Alkotmánybírósághoz hiánypótlással kiegészített alkotmányjogi panaszát, melyben az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésének sérelmére történő hivatkozással kérte a Kúria rész- és közbenső ítéletének megsemmisítését a Fővárosi Ítélőtábla rész- és közbenső ítéletére, valamint a Székesfehérvári Törvényszék közbenső ítéletére kiterjedően.
[14]	Az indítvány szerint a megismételt eljárásban eljáró törvényszék megsértette az indítványozónak a tárgyaláshoz való jogát azzal, hogy nem biztosított számára lehetőséget saját álláspontja előadására. A felek meghallgatása kétoldalú kell, hogy legyen, vagyis mindkét fél részére biztosítani kell azt. Továbbá az Alkotmánybíróság gyakorlatából [22/2014. (VII. 15.) AB határozat] következik, hogy az elsőfokú eljárás újbóli lefolytatása esetén az elsőfokú bizonyítási eljárást el kell végezni, mely azt is eredményezheti, hogy a bizonyítást bizonyos korlátok között teljes terjedelmében elölről kell kezdeni. A törvényszék ezt a követelményt nem tartotta be, mert az iratismertetést követően berekesztette a tárgyalást és a már meglévő iratokból hozott döntést.
[15]	Az indítványozó a 24/2018. (XII. 28.) AB határozatra hivatkozással állította, hogy az eljáró bíróságok nem tartották be a kereseti kérelem kimerítésének kötelezettségét, mert nem végeztek az ügyben érdemi vizsgálatot, továbbá nem rendelkeztek a rendelkező részben a viszontkeresetről. A törvényszék az indítványozót a megismételt eljárásban a viszontkeresete kapcsán nyilatkoztatta, a tárgyaláson azonban a kárfelelősség körében hozta meg döntését, jóllehet két ellentétes irányú igényről volt szó, hiszen a viszontkeresetben az indítványozó támasztott követelést a felperessel szemben, míg az indítványozó kárfelelőssége a felperes kereseti követelésének tárgya.
[16]	Az indítványozó a fegyverek egyenlősége elvének sérelmeként értékelte, hogy a törvényszék csak a felperest tájékoztatta a bizonyításról. Az egyedi ügyben irányadó, a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 386/J. §-a szerint a kiemelt jelentőségű perekben a bíróság nem köteles a bizonyítási teherről a feleket előzetesen tájékoztatni. Az indítványozó álláspontja szerint azonban ha az egyik fél megkapja a tájékoztatást, a tisztességes bírósági eljáráshoz való jog megköveteli a bíróságoktól, hogy azt az ellenérdekű fél részére is megtegyék. A jelen ügyben ez nem valósult meg, mert az indítványozó nem kapott a bizonyítási teherről szóló tájékoztatást.
[17]	A fegyverek egyenlőségének elvét sértette a panasz szerint az is, hogy az indítványozó elkésetten, 2018. április 21-én kapta kézhez a felperes utolsó beadványát, a tárgyalást azonban a törvényszék a rá következő első munkanapon, április 23-án tartotta meg. Az indítványozónak ezért nem volt lehetősége érdemben nyilatkoznia a beadvány tartalmára, mert a törvényszék az erre irányuló kérelme ellenére nem biztosított határidőt. Az indítványozó vitatta a Győri Ítélőtábla és a Kúria álláspontját, miszerint az indítványozónak azért nem sérültek az eljárási jogai, mert a felperesi beadvány nem tartalmazott új, a felek által addig nem érintett lényeges körülményt, illetve jogi okfejtést; emellett hangsúlyozta azt is, hogy a beadványban állítottak jelentőségétől függetlenül a tisztességes eljárás követelményéből fakadóan meg kell, hogy illesse őt a válaszadás joga.
[18]	Az eljárásban az indítványozó álláspontja szerint sérült a pártatlanság követelménye, mert a bíróságok a pártatlanságnak még a látszatát sem tanúsították, nem kezelték az indítványozót a felperessel egyenrangú félként, ráadásul a felperes folyamatosan elfogultsági kifogásokat terjesztett elő, ily módon nyomást gyakorolva a bíróságokra.
[19]	Az indokolási kötelezettséget megsértve járt el a törvényszék, mert nem vizsgálta mindazokat a körülményeket, amelyeket az eljárás megismétlését elrendelő másodfokú határozatban foglaltak értelmében kellett volna. Ez utóbbi előírta a károkozással kapcsolatos konjunktív feltételek vizsgálatát, ezt pedig a törvényszék elmulasztotta. A törvényszék valójában nem végzett érdemi vizsgálatot a megismételt eljárásban, holott ez alkotmányos kötelezettsége lett volna.
[20]	3. Az Alkotmánybíróság tanácsa az Abtv. 56. § (2) bekezdése értelmében mérlegelési jogkörében vizsgálja az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának törvényben előírt tartalmi feltételeit, különösen a 26–27. § szerinti érintettséget, a jogorvoslat kimerítését, valamint a 29–31. § szerinti feltételeket. E vizsgálat elvégzése során az alábbiakat állapította meg.
[21]	Az Abtv. 29. §-a értelmében az alkotmányjogi panasz a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség, vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés esetén fogadható be.
[22]	Az Alkotmánybíróság mindenekelőtt felidézi a tisztességes bírósági eljárással összefüggésben megfogalmazott elvét és gyakorlatát, mely szerint nem a felülbírálatra alkalmasság szempontjából vizsgálja a bíróságok indokolási kötelezettségének teljesítését, és tartózkodik attól, hogy jogági dogmatikához tartozó kérdések helytállóságáról, illetve törvényességéről, avagy kizárólag törvényértelmezési problémáról állást foglaljon {3003/2012. (VI. 21.) AB végzés, Indokolás [4]}. Az alkotmányjogi panasz „nem tekinthető a bírósági szervezeten belül jogorvoslattal (már) nem támadható bírósági határozatok által okozott valamennyi jogsérelem orvoslása eszközének, azaz ez a jogorvoslat nem jelenti a rendes bíróságok jogalkalmazási gyakorlatának általános felülvizsgálatát, aminek következtében az Alkotmánybíróság burkoltan negyedfokú bírósággá válna” {3198/2013. (X. 22.) AB végzés, Indokolás [22]}.
[23]	Erre az elvre figyelemmel az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a panasz a bíróságok által elvégzett mérlegelés felülbírálatára irányul és az alábbiak szerint nem felel meg az Abtv. 29. §-ában foglalt befogadási feltételeknek.
[24]	A Kúria annyiban módosította a jogerős rész- és közbenső ítéletet, hogy felülvizsgálati rész- és közbenső ítéletének rendelkező részében rendelkezett az indítványozó viszontkeresetének elutasításáról. A viszontkereset a jóerkölcsbe ütközésre, a feltűnő értékaránytalanságra, valamint a tévedésre, illetve megtévesztésre hivatkozással kérte a szerződés érvénytelenségnek megállapítását, mindezekkel a viszontkereseti kérelmekkel, azok megalapozottságának hiányával a Székesfehérvári Törvényszék és a Fővárosi Ítélőtábla is részletesen foglalkozott határozatai indokolásában. Nem alapvető jelentőségű alkotmányjogi kérdés és nem a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség az, hogy a Kúria nem értékelte az ügy érdemi elbírálására lényeges kihatással bíró eljárási szabálysértésként [Pp. 275. § (3)–(4) bekezdés] és pusztán a rendelkező rész kiegészítésével orvosolta azt az eljárási hibát, hogy a bíróságok nem rendelkeztek az indítványozói viszontkeresetről, ha egyébként a benne foglalt követeléseket kimerítően elbírálták.
[25]	A Győri Ítélőtábla és a Kúria határozatai egyaránt okát adják annak, miért nem tartották indokoltnak az indítványozó tájékoztatását (megítélésük szerint az indítványozó kárfelelőssége tekintetében további bizonyításra nem volt szükség, és ilyesmire nem is került sor). Mind a jogerős, mind a felülvizsgálati rész- és közbenső ítélet megindokolja továbbá azt, miért nem volt szükség határidőt biztosítani a felperesi beadványra (az nem tartalmazott új, a felek által addig nem érintett lényeges körülményt, illetve jogi okfejtést). Mindezen értékelések az Alkotmánybíróság hatáskörén túlmutató, a rendes bíróságok hatáskörébe tartozó feladatok, ezért az Alkotmánybíróság nem bírálhatja felül az eljáró bíróságok e körben tett mérlegelését.
[26]	Az Alkotmánybíróság az indítványok érdemében a rendelkezésre álló iratok alapján dönt [Abtv. 57. § (1) bekezdés]. Az eljáró bíróságok pártatlanságának sérülése tekintetében a jelen ügyben rendelkezésre álló iratok nem vetettek fel olyan aggályt, ami az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésén belül a pártatlanság követelményének megsértését valószínűsítené, ezért a panasznak az Abtv. 29. §-a alapján történő befogadása ezek alapján sem indokolt.
[27]	A Fővárosi Ítélőtábla 10.Gf.40.399/2016/20-III. számú, 2017. november 6-án kelt részítéletének rendelkező részében rendelkezett – egyebek mellett – arról, hogy a Székesfehérvári Törvényszék korábban hozott részítéletét a vállalkozási szerződés érvénytelenségét megállapító rendelkezés tekintetében hatályon kívül helyezi és ebben a körben – a megtámadási okokra alapított érvénytelenségi viszontkereset elbírálására – a törvényszéket a per újabb tárgyalására és újabb határozat hozatalára utasítja. E részítéletében az ítélőtábla rögzítette, hogy a megismételt eljárásban a felperes kártérítési keresete jogalapjának vizsgálata körében szükséges annak tisztázása, hogy létrejött-e az érvényes vállalkozói szerződés, ennek hiányában ugyanis a szerződésre jogot alapítani, illetve a szerződés megszűnéséből eredő igényt érvényesíteni nem lehet (10.Gf.40.399/2016/20-III. számú ítélet, 18. oldal). Az indítványozó álláspontjával ellentétben a jelen ügyben eljáró Székesfehérvári Törvényszék megindokolta, miért tartja megalapozottnak az indítványozó kárfelelősségét, amikor kifejtette, hogy az érvényesen létrejött szerződéstől – amelynek semmisségét az indítványozói viszontkeresetben előadott okok nem támasztják alá – történő elállás jogszerűtlen, ebből következően a vállalkozási szerződés teljesítése az indítványozónak felróható okból vált lehetetlenné, és a Ptk. 312. § (3) bekezdése értelmében a felperes szabadul tartozása alól és követelheti kárának megtérítését. A kárfelelősség fennállása tehát meg lett indokolva a megismételt eljárásban.
[28]	4. Tekintettel arra, hogy az indítvány nem vetett fel alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést, illetve nem mutatott rá a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességre, azt az Alkotmánybíróság – az Abtv. 56. § (3) bekezdésére figyelemmel – az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) pontja alapján visszautasította.
. Constitutional complaint against the partial and interlocutory judgement No. Pfv.V.20.011/2019/5 of the Curia (payment of conractor’s fee)
. 3058/2020. (III. 2.)

matches: Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria