text:
⭐múlt, jelen, jövő: merre tart a távoltartás?
múlt, jelen, jövő: merre tart a távoltartás?
Download "múlt, jelen, jövő: merre tart a távoltartás?"
1 tóth andrea noémi* múlt, jelen, jövő: merre tart a távoltartás? távoltartás európai védelmi határozat 606/2013/EU rendelet családon belüli erőszak 84 A büntetőeljárási törvényt érintő kodiikációs munka többek között a hatékonyság, gyorsaság, egyszerűség, koherencia és célszerűség követelményeit szem előtt tartva folyik. ennek kapcsán merül fel, hogy egyes, létező jogintézmények szerepét, hatékonyságát megvizsgáljuk, s a jövőre nézve elsősorban az adekvátabb működés érdekében konzekvenciákat vonjunk le, melyek a kodiikációs irányelvekhez igazodva a jogalkotási munkát is segítik. A távoltartás kapcsán is érdemes elvégezni ezt a vizsgálatot, hiszen a 2006-ban történő bevezetésétől 1 kezdve a meglévők mellett mind újabb és újabb kihívásoknak kell megfelelnie, melyeket a gyakorlat és a vonatkozó nemzetközi, illetőleg európai uniós dokumentumok 2 állítanak fel. nemcsak a családon belüli erőszakkal szembeni fegyverként és az előzetes letartóztatás alternatívájaként funkcionálhat hozzájárulva ezzel a bizonyítás sikerességéhez is, hanem egyúttal része lehet annak a koncepciónak is, amelyet magyarország európai uniós tagságából adódóan az európai védelmi határozatról, valamint az áldozatok jogairól szóló irányelvek átültetése, és a polgári ügyekben hozott védelmi intézkedésekről szóló rendelet alkalmazása során kialakít. A távoltartás magyar jogba történő bevezetését szorgalmazó civilszervezetek és női jogvédő egyesületek által kifejtett lobbitevékenység eredményeképp helyet kapott a magyar jogrendszerben, azonban váratlan módon a büntetőeljárási kényszerintézkedések között, amelynek következtében az áldozatvédelemmel foglalkozó civilszervezetek véleménye szerint a helyzet csak rosszabb lett, hiszen ugyan integ- * dr. tóth Andrea noémi egyetemi tanársegéd, debreceni egyetem Állam- és jogtudományi kar, Büntető eljárásjogi tanszék, 1 A évi LI. törvénnyel került a távoltartás a büntetőeljárási kényszerintézkedések közé; évi XIX. törvény a büntetőeljárásról (a továbbiakban Be.) 138/A ensz: jogalkotási és eljárási ajánlások a tagországok számára a nők elleni erőszak felszámolására alkalmas hatékonynak elismert modell-törvényjavaslatokkal: Handbook for Legislation on violence against Women ( ). európa tanács: CetS 210. számú egyezménye a nők elleni erőszak, illetve a párkapcsolati erőszak minden formája elleni hatékony fellépésről. európai unió: a Bizottság közleménye a nők és fériak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiáról ; az európai Parlament november 26-i állásfoglalása a nők elleni erőszak felszámolásáról; az európai unió Alapjogi Chartája; mondj nemet a nők elleni erőszakra kampányról szóló április 22-i nyilatkozat; a stockholmi program végrehajtásáról szóló bizottsági cselekvési terv; az európai Parlament február 25-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokról a nők elleni erőszak tárgyában [2013/2004(InL)].2 múlt, jelen, jövő: merre tart a távoltartás? rálták a rég vágyott távoltartást, azonban annak működése elégtelennek bizonyult. 3 A gyakorlatban mutatkozó hiányosságok közül az egyik legfontosabb, hogy nem valósította meg az azonnali és hatékony segítségnyújtást a bántalmazás sértettjei számára, 4 hiszen elrendeléséhez folyamatban lévő büntetőeljárás és a gyanúsítás közlésének megtörténte szükséges, ami legtöbbször időben távol esik az alapul szolgáló bántalmazástól. ennek orvoslására született meg a évi LXXII. törvény a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartásról (a továbbiakban Hke. tv.). e jogszabálynak köszönhetően a bántalmazottaknak nyitva áll az elérhetőbb segítséghez vezető út is, azonban a vonatkozó törvény folyamatos módosításai jelzik, hogy még nem nyerte el végleges formáját. megállapíthatjuk, hogy az ideiglenes megelőző, valamint a megelőző távoltartás megalkotásával hazánkban is felállt a távoltartás integrálása során a jogalkotó számára mintaként szolgáló osztrák rendszerben már 1997 óta működő úgynevezett pilléres szerkezet, amely a bántalmazottak és sértettek számára könnyebb hozzáférést és átfogóbb védelmi lehetőséget jelent. Problémát jelent azonban, hogy a magyar rendszerben a pillérek között aligha találunk kapcsolódási pontot, így bár elkészült a működőképes rendszer statikája, azonban a dinamikája hiányzik. tekintettel a vonatkozó áldozatvédelemmel és családon belüli erőszakkal foglalkozó uniós irányelvi és nemzetközi követelményekre, indokolt lehet a fennálló anomáliák kiküszöbölése érdekében is átgondolni a távoltartás múltját, jelenét a hatékonyabb s koherensebb jövőbeli szabályozás reményében. 1. A távoltartás múltja magyarország európai unióhoz való csatlakozása előtt fokozódott a késztetés a távoltartás hazai bevezetésére, hiszen számos nemzetközi és uniós dokumentum foglalkozott a nők elleni és a családon belüli erőszakkal, amely azok kezelésére a bántalmazó eltávolítását ajánlotta. 5 A fokozott tempójú hazai jogalkotás első előjele a 3 jogtár [2009. évi LXXII. törvény indokolása a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartásról] Complex dvd jogtár plusz, a hatályos magyar és európai jog dvd lemezen, Budapest, Complex, Pesti Brigitta: A hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartásról, alkalmazásának gyakorlati problémáiról, Jogelméleti Szemle (2013) 2, ( ) 5 Például az ensz égisze alatt annak Alapokmánya; az emberi jogok egyetemes nyilatkozata; a Polgári és Politikai jogok nemzetközi egyezségokmánya; a gazdasági, Szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmánya; az emberkereskedelem, illetve mások prostitúciós kizsákmányolásának megszüntetéséről szóló egyezmény; a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény (CedAW) és annak fakultatív jegyzőkönyve; a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód és büntetések elleni egyezmény; a menekültek helyzetére vonatkozó évi geni egyezmény és a visszaküldés tilalma, valamint a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ensz-egyezmény; a nőkkel Szembeni Hátrányos megkülönböztetés kiküszöbölésével Foglalkozó Bizottság (CedAW Bizottság) 19. általános ajánlása, továbbá június 25-i bécsi nyilatkozat és akcióprogram, amelyet az emberi jogi világkonferencia fogadott el (A/ConF. 157/23); a nőkkel szembeni erőszak felszámolásáról szóló december 20-i nyilatkozat (A/reS/48/104); a nőkkel szembeni erőszak felszá- 853 Jog- és államtudomány as országgyűlési határozat 6 volt, amely kifejezetten a családon belüli erőszak megelőzésére és hatékony kezelésére irányuló nemzeti stratégia kidolgozásáról szólt. ennek keretében az országgyűlés felkérte a kormányt, hogy az erre szakosodott társadalmi szervezetek bevonásával dolgozza ki és terjessze az országgyűlés elé többek között a távoltartás bevezetéséről, a családon belüli erőszak eseteiben a soronkívüliséget szabályozó, valamint a tanúvédelmi szabályok megerősítéséről szóló törvényjavaslatot. 7 ugyanez a határozat szorgalmazta a családon belüli erőszak esetén a hatóságok által alkalmazandó szabályok kidolgozását, függetlenül attól, hogy az erőszak bizonyított vagy még nem bizonyított, de valószínűsíthető vagy nyilvánvaló. Láthatjuk, hogy ezzel tulajdonképpen az ideiglenes megelőző, illetve megelőző távoltartás szabályanyagának előképe körvonalazódott, hiszen nem követelte meg a bizonyítottságot, elegendő volt a valószínűsítés vagy a nyilvánvalóság. további előremutató s mind a mai napig megvalósításra váró felvetése volt a biztonságos menedékházak bővítése és korszerűsítése, valamint áldozatvédelmi kríziskezelő központok felállítása. jogi segítségnyújtó rendszer keretében kívánt az áldozatok számára lehetőséget biztosítani a jogi segítségnyújtásra, valamint az egész országra érvényes cselekvési program kidolgozására, amely családon belüli erőszak esetén a szankcionáláson kívül protektív elemeket is tartalmaz, úgymint megelőzés, terápia, védelem stb. Felhívta a igyelmet az érintett szakemberek és bírák témával kapcsolatos továbbképzésére, valamint a célzott statisztikai adatgyűjtés szükségességére. A családon belüli erőszakkal szembeni fellépés fontosságát mutatja, hogy az országgyűlési határozattal körülbelül egy időben több utasítás és intézkedés született, melyek a rendőrség és az ügyészség e területen történő eljárását szabályozzák, 8 továbbá a társadalmi bűnmegelőzés nemzeti stratégiájáról szóló országgyűlési határozat 9 egyik prioritásként a családon belüli erőszak megelőzését célozta, s törmolására irányuló bűnmegelőzésről és büntetőintézkedésekről szóló december 12-i ensz közgyűlési határozat (A/reS/52/86); a nők Iv. (pekingi) világkonferenciájának Cselekvési Programja és zárónyilatkozata (1995); a becsület nevében a nők ellen elkövetett bűncselekmények felszámolásáról szóló december 18-i ensz közgyűlési határozat (A/reS/57/179); a nők ellen elkövetett családon belüli erőszak felszámolásáról szóló december 22-i ensz közgyűlési határozat (A/reS/58/147); az ensz emberi jogi főbiztossága külön előadójának a nőkkel szembeni erőszakról szóló jelentései; illetve a nőkkel szembeni diszkrimináció felszámolásával foglalkozó bizottság 19. számú általános ajánlása (11. ülésszak, 1992). Az európa tanács égisze alatt: rec. (2002) 5. számú miniszteri bizottsági ajánlás; (2000) számú parlamenti közgyűlési ajánlás; (2002) számú parlamenti közgyűlési ajánlás; r (97) 13. számú európa tanács miniszteri Bizottsági Ajánlás. végül az európai unió szintjén: daphne-program az erőszakkal szembeni projektek támogatására; european Parliament documents resolution on violence against Women doc. A2-44/86 oj. C. 176, 14 july 86, 73 83; az európai unió tanácsának március 15-i 2001/220/IB kerethatározata a sértettek büntetőeljárásbeli jogállásáról. 6 45/2003. (Iv. 16.) ogy határozat. 7 45/2003. (Iv. 16.) ogy határozat, I. pont. 8 A 13/2003. számú orfk intézkedés a rendőrség számára soron kívüli intézkedést ír elő a családon belüli erőszakkal kapcsolatos eljárásokban, továbbá hogy a rendőri fellépés áldozatközpontú módon, a társadalmi elvárásoknak megfelelően történjen. A 14/2003. (Ük.7.) LÜ-utasítás a gyermekvédelmi intézkedések körében a kiskorúak veszélyeztetettségével összefüggő ügyészi jelzési kötelezettségről tartalmaz részletes szabályokat. Lásd domokos Andrea: A távoltartás bevezetése a magyar jogba. In Imre miklós Lamm vanda máthé gábor (szerk.): Közjogi tanulmányok Lőrincz Lajos 70. születésnapja tiszteletére, Budapest, 2006, /2003. (X. 28.) ogy határozat.4 múlt, jelen, jövő: merre tart a távoltartás? vényalkotási tárgykörként jelölte meg az ideiglenes és a hosszabb távú távoltartási szabály megteremtését. Az igazságügy-miniszter már 2004 áprilisában törvényjavaslatot 10 kívánt benyújtani az országgyűlésnek, hogy még abban az évben szülessen törvény a családon belüli erőszak miatt alkalmazható távoltartásról. ezt tekinthetjük az első érdemi javaslatnak és az első komoly lépésnek ahhoz, hogy a családon belüli erőszak sértettjei valódi, hatékony segítséget kapjanak. elévülhetetlen érdemei közé tartozik, hogy megpróbálta elsőként deiniálni a családon belüli erőszak fogalmát. Büntetőjogi fogalmakat használ, ugyanakkor szociológiai és kriminológiai szemlélettel közelít, hiszen így lenne lehetséges valamennyi eljárásban e meghatározást alkalmazni. mivel a magyar büntető törvénykönyv nem tartalmazott és azóta sem tartalmaz erre vonatkozó deiníciót, széles körű kutatás keretében áttekintette és alapul vette az amerikai duluth-modellt, az ensz gazdasági és Szociális tanácsa emberi jogi Bizottsága által kidolgozottakat, továbbá a lengyel, a portugál és a spanyol btk. fogalmait. 11 A családon belüli erőszak egyik speciikumára, a függőségi viszonyra építve határolta be azt a személyi kört, akik védelmet nyerhetnek, s az indokolás leszögezte, hogy a különélő partneri viszonyban lévőkre nem indokolt és nem is lehetséges a törvény hatályát kiterjeszteni, ugyanis az érzelmi függőség mint egyetlen kapocs nem szolgálhat alapjogok súlyos korlátozásának alapjául. egyet kell értenünk az indokolással abban is, hogy bár büntetőjogi fogalmakat használt, azonban nem a Btk. tényállásaira épített, hiszen a családon belüli erőszak egyes magatartásai nem biztos, hogy minden esetben elérik a büntetőjogi fenyegetettség szintjét. Az idők során ugyanakkor mégis szükségessé vált törvényi szintű szabályozás és védelem, ennek megfelelően került be a büntető törvénykönyvbe a kapcsolati erőszak tényállása, 12 mely kifejezetten a családon belüli erőszak jegyeit magán hordozva szankcionálja a hozzátartozók, illetőleg együtt élők közötti erőszakos, emberi méltóságot sértő magatartásokat. Álláspontom szerint azonban nem érdemes ragaszkodni újabb, a családon belüli erőszakkal szemben fellépő tényállás Btk.-ba történő beemeléséhez, mivel ez önmagában a büntetőeljárási szabályokra nem lesz hatással, és emiatt nem biztos, hogy közelebb visz a probléma valódi megoldásához. Lehetőség van ugyanis arra, hogy a családon belüli erőszak sértettje tanúvallomást tegyen a nyomozás során, majd a tárgyaláson a hozzátartozói minősége okán relatív tanúvallomás megtagadási jogával élve már ne tegyen vallomást. ezzel a korábban tett vallomását negligálja, és nem lehet azt felhasználni, így irreleváns, hogy az adott büntetőeljárás testi sértés vagy éppen egy új, kifejezetten a családon belüli erőszakot szankcionáló tényállás miatt indult. ezen eljárási szabály áttörése esetén azaz ha a terheltre vonatkozó szabályozáshoz hasonlóan a vallomás megtagadása előtt tett tanúvallomása is felhasználható lenne olyan pluszbizonyítékhoz jutna a bíróság, amelyet tulajdonképpen a vallomástételi akadályok megkerülésével, igyelmen kívül hagyásával szerezne meg, erre tekintettel azt mondhatjuk, hogy a hatályos büntetőeljárási szabályozás helytállónak tekinthető. 10 t/9837. számú törvényjavaslat a családon belüli erőszak miatt alkalmazható távoltartásról, április (a továbbiakban: törvényjavaslat). 11 törvényjavaslat indokolás 1. pont évi C törvény a Büntető törvénykönyvről 212/A. 875 Jog- és államtudomány A törvényjavaslat a ma hatályos rendszerünkkel azonos szemlélettel kétféle távoltartásról rendelkezett. Az egyik az ideiglenes távoltartó határozat, amely közigazgatási határozat, s meghozatala a rendőrség hatáskörébe tartozik. A határozat alapján a bántalmazó köteles magát távol tartani a bántalmazottól, a határozatban megjelölt más személytől, illetve e személy vagy személyek lakóhelyétől, tartózkodási helyétől, munkahelyétől, oktatási intézményétől. köteles a közösen használt lakást a használat jogcímétől függetlenül elhagyni, azonban ez a fennálló tartási vagy közös lakás fenntartására vonatkozó izetési kötelezettségét nem érinti. Időtartamát legalább öt, legfeljebb tíz napban állapította meg a javaslat, amely kérelemre vagy hivatalból meghosszabbítható, ha a bántalmazó magatartása vagy életvitele alapján, a családon belüli erőszak folytatásának veszélye megalapozottan feltehető. A meghosszabbított időtartam sem haladhatta volna meg azonban a húsz napot. Láthatjuk, hogy a rendőrség határozata ellentétben a hatályos ideiglenes megelőző távoltartásra vonatkozó szabályokkal jogcímre tekintet nélkül utasította volna ki a bántalmazót, akinek önerejéből kellett volna megoldani a legalább öt-, legfeljebb húsznapos lakhatását. Hasonlóan a jelenlegi szabályokhoz, a javaslat is lehetőséget biztosított volna a rendőrség határozatának bírói felülvizsgálatára, azonban összességében főként az időtartamát tekintve szigorúbb szabályokat vezetett volna be, mint amelyek napjainkban vonatkoznak a rendőrség által elrendelhető távoltartásra. A törvényjavaslat kiemelkedő érdeme továbbá, hogy az ebben megtalálható másik távoltartás kezdeményezésének lehetőségét egyedülálló és helyeselhető módon mindkét területen, a polgári és a büntetőeljárásban is megnyitotta. komplexen igyekezett a jogintézmény magyar jogba történő integrálására, nem pedig elszigetelten, idegen elemként csak büntetőeljárásbeli kényszerintézkedésként elhelyezni. közös szabály, hogy a bíróság mindkét eljárásban ugyanazon tilalmakat írhatja elő, mint amelyeket a rendőrség, azonban nem tilthatja el a bántalmazót a munkavégzésének, tanulmányainak helyétől, illetőleg rendszeresen látogatott oktatási intézményétől sem. ez ésszerű korlátozásnak tűnik, hiszen ha a bántalmazó és a bántalmazott egymás közelében dolgozik vagy tanul, akkor a távoltartó határozat egyébként sem oldja meg a problémát, így a korlátozás alá eső alapjogokra is tekintettel lehetőséget sem ad a törvényjavaslat arra, hogy a bántalmazó a mindennapi életvitelét ne folytathassa a megszokott módon. A végrehajtást és annak ellenőrzését segítő, a későbbi javaslatokhoz képest is egyedülálló eleme volt e javaslatnak, hogy amennyiben a bíróság elrendeli a távoltartást, úgy a bántalmazó köteles a határozat közlésétől számított három napon belül bejelenteni a rendőrségen az új, távoltartással nem érintett lakcímét. mindez nemcsak a bántalmazott nyugalmát és a hatóság ellenőrzési lehetőségét biztosította, hanem azt is, hogy a távoltartott a későbbiekben könnyebben idézhető legyen. további előremutató elem volt a távoltartás időtartama: a bíróság legfeljebb hat hónapban állapíthatta meg a távoltartást, amelyet három hónappal meghosszabbíthatott, amennyiben az eljárás még jogerősen nem fejeződött be. ez az időtartam és a jogerős befejezés érdekében elrendelhető hosszabbítás sokkal inkább biztosíthatta volna a bántalmazottak számára a megnyugtató védelem lehetőségét, különös tekintettel a jogerő megváltoztathatatlanságot jelentő és lezáró hatására elek Balázs: A jogerő a büntetőeljárásban, debreceni egyetem Állam- és jogtudományi kar Büntető eljárásjogi tanszéke, debrecen, 2012, 89.6 múlt, jelen, jövő: merre tart a távoltartás? A hatékony védelem lehetőségét megteremteni igyekvő törvényjavaslat számos kritikát kapott. A civilszervezetek a biztosítandó védelem mértékét kifogásolták, az ideiglenes távoltartó határozat tartamát minimum tíz, maximum harminc napra kívánták felemelni, s javasolták azt is, hogy az ideiglenes távoltartó határozat maradjon hatályban a távoltartó határozat meghozatalára irányuló bírósági eljárás tartama alatt. tehát az időtartam felemelése mellett a rendszeren átívelő védelem megteremtése érdekében a pillérek közötti kapcsolódási pontokat kívánták kialakítani. Az országgyűlési vita során elsősorban alkotmányossági aggályok merültek fel, hiszen a tulajdonjogra való tekintet nélkül lehetett volna elrendelni a távoltartást, s emellett nem biztos, hogy megoldott a távoltartott személy lakhatása. megfogalmazódott a kritikusok részéről az is, hogy a rendőrségnek túl széles hatáskört biztosított a javaslat, hiszen akár megfelelő bizonyítottság nélkül meghozhatta volna a határozatot, valamint hogy a jogintézmény visszaélésszerű felhasználása egy majdani válás során a kedvezőbb feltételek kiharcolásához nyújthatna segítséget. 14 A törvényjavaslat végül visszavonásra került, s az új előterjesztés teljesen más koncepciót követve vezetett el a távoltartás magyar jogba történő beemeléséhez. Az előterjesztés már nem kívánta meghatározni a családon belüli erőszak fogalmát, abból a megfontolásból, hogy a hatályos jogban kimerítően megtalálhatóak azok a tényállások, amelyek alá beilleszthetőek a családon belüli erőszak elkövetési magatartásai. nem törekedett az áldozatok biztonságának garantálására a veszélyeztető esemény bekövetkeztétől, hanem csupán a már megindult büntető- vagy szabálysértési eljárásban tette lehetővé a távoltartás mint kényszerintézkedés elrendelését. eszerint tehát amennyiben nem indul büntető- vagy szabálysértési eljárás, úgy az állam nem biztosítja a nemzetközi ajánlások által is megkívánt védelmet az áldozatok számára. e koncepció azért is aggályos, mert éppen ezzel egy időben fogalmazta meg a CedAW Bizottság a véleményét t. A. magyarországgal szemben benyújtott panaszával kapcsolatban, kifejtve, hogy a nők emberi jogait az életre és a testi és lelki épségre semmilyen egyéb jog, így többek között sem a tulajdonhoz, sem a magánélethez való jog nem bírálhatja felül, továbbá emlékeztetett arra, hogy korábban már felhívta a magyar állam igyelmét a családon belüli erőszakra vonatkozó speciális törvény megalkotásának szükségességére ban tehát, az előzőekben bemutatott törvényjavaslattól merőben eltérő koncepció alapján, a távoltartás először kényszerintézkedésként kapott helyet a büntetőeljárásban, az előzetes letartóztatás alternatívájaként. már a hatálybalépésének első évében világossá vált, az addigi tapasztalatok alapján, hogy kizárólag kényszerintézkedésként a távoltartás nem váltja be a hozzá fűzött reményeket, hiszen egyáltalán nem nyújt gyors és hathatós segítséget az áldozatoknak. 16 nem elegen- 14 Gilányi eszter: távoltartás nemzetközi ajánlások és a magyar helyzet. In Farkas Ákos nagy Anita róth erika Sántha Ferenc váradi erika (szerk.): Tanulmányok Dr. Dr. H. C. Horváth Tibor professor emeritus 80. születésnapja tiszteletére, Bűnügyi tudományi közlemények, miskolc, Bíbor, 2007, Gilányi: i. m., dudás Attiláné korinek Beáta zsóia: A távoltartás, gyermekbántalmazás családjogi vonatkozásai. In Csöndes mónika nemessányi zoltán (szerk.): Merre tart a magyar civilisztikai jogalkotás a XXI. század elején?, Pécsi tudományegyetem Állam- és jogtudományi kar, Pécs, 2010,7 Jog- és államtudomány dő, hogy a büntetőeljárás folyamatban van amely az arra okot adó cselekményhez képest időben jóval később zajlik, hanem a távoltartás elrendeléséhez szükséges a megalapozott gyanú közlése is, 17 hiszen kizárólag a terhelttel szemben elrendelhető kényszerintézkedésről van szó. Az általam vizsgált ügyek 18 mintegy egynegyedénél azért utasította el a nyomozási bíró a távoltartás elrendelésére irányuló indítványt, mert az, akivel szemben indítványozták, az ülés időpontjában még nem volt terhelti pozícióban, ezért az indítvány időelőttisége miatt megalapozatlannak minősült, s azt el kellett utasítani. Amennyiben a jogalkotó valóban a családon belüli erőszakkal szemben kívánt volna hatékony jogintézményt alkotni, akkor annak még a megfélemlített állapotban lévő sértett számára is könnyen elérhetőnek, gyorsnak és hatékonynak kellene lennie, és nem tehető attól függővé a segítségnyújtás, hogy a nyo mozási bíró ülése időpontjában megtörtént-e már a gyanúsítás közlése, vagy erre még várni kell. Az alkalmazási feltételeiből is kitűnik, hogy kényszerintézkedésként az elsődleges célja a bizonyítás sikerességének védelme, és nem a családon belüli erőszak jelenségére fókuszálva igyekszik az áldozatokat megóvni a további atrocitásoktól. távoltartás a szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekmény megalapozott gyanúja esetén feltéve, hogy a távoltartással elérni kívánt célok ezzel biztosíthatók akkor rendelhető el, ha a terhelt előzetes letartóztatásának elrendelése nem szükséges, de különösen a bűncselekmény jellegére, a terheltnek az eljárás előtt és az eljárás során tanúsított magatartására, valamint a terhelt és a sértett viszonyára tekintettel megalapozottan feltehető, hogy a lakókörnyezetben hagyása esetén a sértett tanú befolyásolásával 19 vagy megfélemlítésével meghiúsítaná, megnehezítené vagy veszélyeztetné a bizonyítást, illetve a megkísérelt vagy előkészített bűncselekményt véghezvinné, vagy a sértett sérelmére újabb, szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekményt követne el. 20 Időtartama kezdetben tíztől harminc, majd egy korai módosítást követően tíztől hatvan napig terjedhet, azonban a büntetőeljárások átlagos időtartamát tekintve még a maximuma is rendkívül rövidnek mondható. Amennyiben távoltartás van hatályban, úgy soron kívül kell lefolytatni az eljárást, 21 azonban még így sem remélhetnek a sértettek az eljárás teljes tartama alatti védelmet ig a távoltartás csak akkor jöhetett szóba, amikor már folyamatban volt a büntetőeljárás, és kényszerintézkedésként sem az időtartama, sem pedig a végrehajtási módja nem biztosította a sértett számára a hosszú és megbízható védelem reményét. A bíróság megjelöli a határozatában, hogy a terhelt pontosan kitől és milyen területtől, épülettől köteles magát távol tartani, és a közvetlen, valamint a közvetett kapcsolatfelvételtől tartózkodni, azonban a végrehajtását törvényben rögzített módon nem ellenőrzik, csupán lehetőség a bíróság számára a jelentkezési kötelezettség előírása a nyomozó hatóságnál, amit célszerű nagy gyakorisággal előírni, s matusik tamás: A büntetőeljárási távoltartás szabályozásának jogalkalmazásbeli problémái, Belügyi Szemle (2013) 9., Budai központi kerületi Bíróságon végzett kutatás a 2013-ban és 2014 szeptemberéig jogerősen lezárt 60 ügyben. 19 elek Balázs: A vallomás befolyásolása a büntetőeljárásban, tkk, debrecen, 2008, 35 és köv. 20 Be. 138/A (2) bekezdés. 21 Be. 64/A (1) bekezdés d) pont.8 múlt, jelen, jövő: merre tart a távoltartás? ez talán az előírt szabályok követésére ösztönözheti a terheltet. 22 A megszegésének szankciója sem olyan biztos, hogy minden helyzetben visszatartana egy elszánt terheltet. A jogalkotó is világosan látta, hogy megkerülhetetlen a hiányosságok pótlása, így született meg a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartásról szóló törvény. Bevezette a rendőrség által 72 órára elrendelhető ideiglenes megelőző távoltartást, és a bíróság által nemperes eljárásban kezdetben harminc, majd hatvan napra 23 elrendelhető megelőző távoltartást, melyek már hatékonyabb segítséget jelenthetnek akár a sértettnek is, hiszen ezek már egyszerűbben hozzáférhetőek, mivel nem szükséges hozzá a folyamatban lévő büntetőeljárás és a megalapozott gyanú közlése. ugyanakkor e jogintézmények is számos anomáliával rendelkeznek, ami a gyakorlati alkalmazásuk sikerességét csökkenti A távoltartás jelene Hazánk május 1. óta az európai unió tagja, aminek az egyik hozadéka, hogy mind a jogalkotás, mind pedig a jogalkalmazás során alkalmazkodnunk kell az unió által megteremtett, folyamatosan változó, bővülő jogi környezethez. e jogterület koncepcionális módosításait a Lisszaboni Szerződés tartalmazza, mely a december 13-i aláírását követően december 1-jén lépett hatályba. ennek hatására megszűnt az európai unió pilléres rendszere és a működése egységes keretet kapott. A Szerződés a bűnügyi együttműködés meghatározó elvévé emelte a kölcsönös elismerést, 25 mely szerint [a]z Unióban a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés a büntetőügyekben hozott bírósági ítéletek és határozatok kölcsönös elismerésének elvén alapul, és magában foglalja a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítését a (2) bekezdésben és a 83. cikkben említett területeken. 26 ez tehát azt jelenti, hogy az európai unió tagállamai egymás meghatározott jogi aktusait minden további eljárás és elismerő aktus nélkül érvényesnek és egyben végrehajthatónak tekintik. Célként került megjelölésre többek között melynek elérése érdekében az európai Parlament és a tanács intézkedéseket állapít meg a bírósági ítéletek és határozatok minden formájának 22 czine Ágnes: Új kényszerintézkedésünk: a távoltartás. In gál István László Hornyák Szabolcs (szerk.): Tanulmányok Dr. Földvári József professzor 80. születésnapja tiszteletére, kódex, Pécs, 2006, Az egyes törvényeknek az új Polgári törvénykönyv hatálybalépésével összefüggő módosításáról szóló CCLII. törvény 120. (5) bekezdése módosította az eredeti, 30 napra történő elrendelést 60 napra. 24 Lásd bővebben tóth Andrea noémi: A távoltartás anomáliáinak polgári jogi vetületei, Jogelméleti Szemle, (2013) 2., ( ); GeréBy zsuzsanna: A hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartásról, avagy egy jogszabály sötét oldala bírói szemszögből, Családi Jog (2010) 4., 7 10; szabó károly: néhány gondolat a megelőző távoltartásról, Magyar Jog (2012) 7., ; hitsey edina: glosszák a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartásról szóló évi LXXII. törvény margójára, avagy mátyás király és a székely ember lánya, Kriminológiai Közlemények, 67., magyar kriminológiai társaság, Budapest, 2010, 43 49; ocskó katalin A távoltartásról, Kriminológiai Közlemények, 67., magyar kriminológiai társaság, Budapest, 2010, Farkas Ákos róth erika: A büntetőeljárás, Budapest, Complex, 2012, eumsz 82. cikk (1) bekezdése. 919 Jog- és államtudomány 92 kölcsönös elismerését biztosító szabályok és eljárások megállapítása, valamint a tagállamok közötti együttműködés megkönnyítése a büntetőeljárás, illetve a végrehajtás során. A Szerződés szabályozási minimumok 27 megállapítását is célul tűzte ki, többek között a bizonyítékok kölcsönös elfogadásáról, a büntetőeljárásban résztvevő személyek és a sértettek jogairól. nem is meglepő ezen előzmények tükrében a témánk szempontjából releváns két irányelv és egy rendelet megszületése. A 2011/99/eu irányelv 28 rendes jogalkotási eljárás keretében került elfogadásra tizenkét állam köztük magyarország kezdeményezésére, és a tagállamoknak január 11-ig kellett jogrendjükbe átültetni. Hazánkban ez megtörtént, az európai unió tagállamaival folytatott bűnügyi együttműködésről szóló törvény 29 tartalmazza az európai védelmi határozat végrehajtásáról szóló, jogsegélyhez kapcsolódó szabályokat. Az irányelv előzményként említi meg a kölcsönös együttműködést, a stockholmi programot, a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló november 26-i európai parlamenti állásfoglalást és a tanács június 10-i állásfoglalását, amelyben célként tűzték ki egy olyan együttműködési mechanizmus kialakítását, amely a bűncselekmények áldozatainak védelmével kapcsolatos határozatok kölcsönös elismerését biztosítja. Az irányelv a természetes személyeknek nyújtott védelem fenntartását kívánja meg bármely más tagállamban, ahová elutazott vagy elutazik, így meghatározza azokat a szabályokat, amelyek alapján a kibocsátó tagállam (az a tagállam, amelynek joga alapján elfogadták a védelmi intézkedést) és a végrehajtó tagállam (a másik tagállam, ahol a védett személy lakni vagy tartózkodni kíván) közötti elismerésre irányuló együttműködés alapul. természetesen az eltérő jogi hagyományok miatt lehetséges, hogy más-más hatóságok akár nem is büntetőbíróságok járnak el és bocsátanak ki védelmi intézkedést az egyes tagállamokban, hiszen az irányelv nem kötelezi őket a nemzeti rendszereik módosítására vagy egy számukra új büntetőjogi rendszer bevezetésére, a védelmi intézkedés elfogadása céljából. Azonban az belátható, hogy amennyiben a tagállamok meg akarnak felelni az irányelvnek, és a kölcsönös elismerés alapelvének, úgy ki kell alakítaniuk a védelmi intézkedés jogi hátterét. Azt mondhatjuk, hogy hazánkban a jogi háttér, számos módosítást követően, megfelelő az irányelv átültetéséhez, azonban meg kell jegyeznünk, hogy már egy tíz éve működő, bejáratott rendszerbe épülhetett volna be az európai védelmi határozat, amennyiben a fentebb elemzett, 2004-es törvényjavaslatot elfogadták volna, és a távoltartást nem előbb kényszerintézkedésként, majd pedig egy külön törvényben új jogintézményként emelte volna be a jogalkotó a magyar jogrendbe. 27 Amilyen mértékben az a több államra kiterjedő vonatkozású büntetőügyekben a bírósági ítéletek és határozatok kölcsönös elismerésének, valamint a rendőrségi és igazságügyi együttműködésnek a megkönnyítése érdekében szükséges, az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott irányelvekben szabályozási minimumokat állapíthat meg. E szabályoknak igyelembe kell venniük a tagállamok jogi hagyományai és jogrendszerei közötti különbségeket. eumsz 82. cikk (2) bekezdés. 28 Az európai Parlament és a tanács 2011/99/eu irányelve az európai védelmi határozatról (2011. december 13.) HL L 338/ A évi CLXXX. törvény az európai unió tagállamaival folytatott bűnügyi együttműködésről, kiegészül a XI/A fejezettel, az európai védelmi határozat végrehajtására irányuló jogsegélyről.10 múlt, jelen, jövő: merre tart a távoltartás? Fontos, hogy az irányelv olyan védelmi intézkedésekre vonatkozik, amelyeknek kifejezett célja egy személynek valamely más személy olyan bűncselekményével szembeni védelme, amely az adott személy életét, testi és lelki épségét és nemi integritását vagy méltóságát és személyes szabadságát bármilyen módon veszélyeztetheti, továbbá amely intézkedések bűncselekmények ismételt elkövetésének megelőzésére vagy a korábbi bűncselekmények következményeinek enyhítésére irányulnak. A tagállamok azonban nem kötelesek európai védelmi határozatot kibocsátani olyan büntetőjogi intézkedés alapján, amely nem kifejezetten egy személy védelmét, hanem elsődlegesen valamilyen egyéb célt például az elkövető társadalmi rehabilitációját szolgálja. nem lehet alkalmazni az irányelvet továbbá tanúvédelem céljából elfogadott intézkedések elismerésére sem, azonban meg kell jegyeznünk, hogy nem kizárt, hogy a távoltartás tanúvédelmi funkciót is betöltsön, 30 de kizárólag erre alapozva nem kérhető az európai védelmi határozat kibocsátása. Az irányelvet kizárólag a büntetőügyekben elfogadott védelmi intézkedésekre kell alkalmazni, így nem vonatkozik a polgári ügyekben elfogadott védelmi intézkedésekre. Az irányelvvel összhangban történő végrehajthatóságnak nem feltétele, hogy előzőleg bíróság jogerős határozata mondja ki a bűnösséget, azaz hazánkat tekintve a Be. és a Hke. tv. alapján hozott távoltartó határozat is megfelel a követelményeknek. nincs jelentősége annak sem, hogy a büntetőügyben kibocsátott védelmi intézkedést valamely polgári, közigazgatási vagy büntetőhatóság fogadta-e el. nem kötelezi az irányelv a tagállamokat büntetőügyekben kibocsátható védelmi intézkedések megteremtésére, azaz nem mondhatjuk, hogy az irányelv hatására lesz minden tagállamban büntetőeljárási távoltartás, azonban az elismerés gördülékenyebb menete érdekében célszerű ezt kialakítaniuk. Az irányelv alapvető rendelkezései között fogalmazza meg a gyorsaságot, a védett személynek és képviselőjének tájékoztatását, továbbá az áldozatok, különösen a kiszolgáltatottak és fogyatékkal élők szükségleteinek igyelembevételét és a tagállamok hatóságai közötti rugalmas együttműködés követelményét is. Az európai védelmi határozat értelmében a végrehajtó tagállam illetékes hatósága elfogadja a kibocsátó állam által hozott védelmi intézkedés létezését és érvényességét, az abban ismertetett tényállást, és egyetért azzal, hogy védelmet kell nyújtania, és azt a nemzeti jogával összhangban fenn kell tartania. Az európai védelmi határozat hazai elismerésének feltétele, hogy immár az európai unió tagállamaival folytatott együttműködésről szóló törvény mellékleteként megtalálható formanyomtatványt a tagállami hatóság magyar nyelven a bíróságnak vagy az ügyésznek megküldje, és a védett személy lakóhelye vagy tartózkodási helye magyarországon legyen, vagy a védett személy magyarországon kíván lakni, illetve tartózkodni. Az európai védelmi határozat kézhezvétele után a haladéktalan döntés az ügyész vagy a bíróság hatáskörébe tartozik. A törvény bírósági döntés esetén az illetékességet a védett személy lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint illetékes törvényszék székhelyén működő járásbíróságra, Budapesten a Budai központi kerületi Bíróságra telepíti. Amennyiben a védett személy magyarországon lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel még nem rendelkezik, de a későbbiekben magyarországon kíván lakni, 30 szabó krisztián: Tanúvédelem a magyar büntetőeljárásban, Hvg-orAC, Budapest, 2012,11 Jog- és államtudomány akkor is a Budai központi kerületi Bíróság az illetékes. Ügyészi döntés esetén a törvény az említett bírói fórumoknak megfeleltethető ügyész illetékességét állapítja meg. Bármelyik hatóság is hozza a döntést, ezt mindig indokolt határozattal teszi, melyről haladéktalanul tájékoztatja a veszélyeztető személyt, a védett személyt és a tagállami hatóságot. európai védelmi határozat csak akkor bocsátható ki, ha a kibocsátó államban korábban olyan védelmi intézkedést írtak elő, amely legalább egyet tartalmaz a következő előírások közül: tilalom arra vonatkozóan, hogy az érintett személy belépjen bizonyos helyekre, helységekbe vagy meghatározott területekre, ahol a védett személy tartózkodik, vagy amelyeket látogat. további elem lehet a védett személlyel való, bármely formában történő érintkezés tilalma vagy szabályozása, beleértve a telefonon, elektronikus vagy hagyományos levélben, telefaxon vagy egyéb eszközök révén történő érintkezést is; vagy tilalom, vagy szabályozás arra vonatkozóan, hogy az érintett személy előre meghatározott távolságon belül megközelítse a védett személyt. tekintettel a tagállamok eltérő jogi hagyományaira, a végrehajtó tagállamnak nem kell minden esetben ugyanazt a védelmi intézkedést meghoznia, mint amit a kibocsátó tagállam elfogadott, hanem mérlegelési jogkörében bármilyen olyan intézkedést elfogadhat, amelyet hasonló esetben a védelem fenntartása céljából a nemzeti joga szerint megfelelőnek és célszerűnek tartana. Amennyiben a kibocsátó állam visszavonja az európai védelmi határozatot, akkor a végrehajtó államnak is meg kell szüntetnie a védelmet, de azt nem tiltja semmi, hogy a saját nemzeti jogával összhangban, önállóan intézkedéseket tegyen a védelem fenntartása céljából. mivel ezen irányelv hatálya olyan esetekre terjed ki, amelyekben a védett személy elutazik egy másik tagállamba, a végrehajtó állam az európai védelmi határozat kibocsátása vagy végrehajtása révén nem kap hatáskört a veszélyeztető személlyel szemben kiszabott fő-, felfüggesztett, alternatív, feltételes vagy mellékbüntetésekre, vagy biztonsági intézkedésekre vonatkozóan, ha a veszélyeztető személy továbbra is a védelmi intézkedést elfogadó államban lakik. A hatóságok rugalmasságát és együttműködését követeli meg az irányelv a határozat megsértése esetén is, ugyanis a végrehajtó tagállamnak értesítenie kell erről a kibocsátó tagállam illetékes hatóságát. ez utóbbi haladéktalanul dönthet a szankcionálásról, de emellett a végrehajtó tagállam is kiszabhat szankciót az európai védelmi határozat megsértése miatt. A kölcsönös elismerés elvének szellemében a tagállamoknak ösztönözniük kell a hatóságok közötti közvetlen kapcsolatfelvételt, a bírák, ügyészek, rendőrök és igazságügyi alkalmazottak számára megfelelő képzés nyújtását, és oktató és felvilágosító kampányokba kell integrálni a témában megszerzett információkat. A polgári ügyekben hozott védelmi intézkedések kölcsönös elismerésére az európai Parlament és a tanács rendelete vonatkozik, 31 melyet a büntetőügyekben hozott védelmi intézkedésről szóló irányelvhez hasonlóan szintén január 11-től kell alkalmazni, ennek megfelelően módosult 32 a Hke. tv. is, s így teljesedik ki a védett személyek számára nyújtható, országhatáron átívelő védelem. A bántalmazott fo Az európai Parlament és a tanács 606/2013/eu rendelete (2013. június 12.) a polgári ügyekben hozott védelmi intézkedések kölcsönös elismeréséről, HL L 181/ évi LXXIII. törvény egyes igazságügyi és magánjogi tárgyú törvények módosításáról 6..12 múlt, jelen, jövő: merre tart a távoltartás? galmába ezután bele kell érteni a rendelet által használt védett személy fogalmát, és ahol eddig csak távoltartó határozatot említett a törvény, ott kiegészült a védelmi tanúsítvánnyal. további módosulás, hogy a rendeletben meghatározott védelmi tanúsítványt amelyre a védett személy hivatkozhat a megkeresett tagállam hatóságai előtt az ideiglenes megelőző távoltartás esetén a rendőrség, a megelőző távoltartásnál pedig a bíróság állítja ki. Amennyiben más tagállamban hozott védelmi intézkedést kívánnak magyarországon elismertetni, úgy arról a bíróság dönt, s az összes feltétel fennállta esetén az elismerni kért intézkedés időtartamára, de legfeljebb tizenkét hónapra elrendeli a megelőző távoltartást. Lehetőség van a védelmi határozat módosítására, felfüggesztésére vagy visszavonására is, amennyiben ezt a kibocsátó tagállamban megtették. összességében, a vonatkozó magyar jogszabályokat áttekintve láthatjuk, hogy létrejött mind az irányelv maradéktalan átültetésének, mind pedig a rendelet alkalmazásának a jogi háttere, azonban hazánk számára problémát jelenthet, hogy az irányelv értelmében törekedni kell azon védelmi szint biztosítására, amelyet a védett személy a kibocsátó államban kapott, illetőleg kapott volna. Amennyiben az egy fejlettebb háttér-intézményrendszerrel rendelkező tagállam például az osztrák rendszer védelmi szintjét jelenti, úgy nem biztos, hogy ennek maradéktalanul eleget tudunk tenni. további követelményeket állít a magyar jogrendszer elé e területen is a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló irányelv, 33 amely alapvető rendelkezései között rögzíti, hogy a tagállamokban rendelkezésre kell állnia olyan intézkedéseknek, amelyek alkalmasak az áldozatok és családtagjaik biztonságának és méltóságának a másodlagos és az ismételt áldozattá válással, megfélemlítéssel, valamint a megtorlással szembeni megvédésére, mint amilyenek például az ideiglenes intézkedések vagy a védelmi és távoltartó határozatok. 34 Az ilyen intézkedéseket minden esetben az egyéni szükségleteknek megfelelően így különösen az áldozat személyes jellemzőire, a bűncselekmény típusára, természetére és annak körülményeire tekintettel az áldozat kívánságát igyelembe véve kell meghatározni. Az irányelv célja többek között az áldozatok megfelelő tájékoztatása, támogatása és védelme. ennek keretében a tagállamok biztosítják a hatóságokkal való első kapcsolatfelvételtől kezdve az áldozat számára a tájékoztatást, hogy élhessen többek között a védelemben részesülés jogával, így fel kell őt világosítani annak módjáról, feltételeiről és a lehetséges védelmi intézkedésekről. Az irányelv alapján szintén biztosítják a tagállamok, hogy az áldozatok az áldozatsegítő szolgálatokhoz fordulhassanak, s ez a rendelkezés kiváló alapot adhat hazánk számára a távoltartás végrehajtását is elősegítő áldozatsegítő intervenciós központok kiépítésére. mindezen rendelkezések átültetésére az irányelv november 15-ét szabta határidőül. 33 Az európai Parlament és a tanács 2012/29/eu irányelve (2012. október 25.) a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról, HL 315/ uo. (52). 9513 Jog- és államtudomány 3. A távoltartás jöv jére vonatkozó javaslatok 96 mivel a távoltartás a magyar jogrendbe először kényszerintézkedésként került beemelésre az előzetes letartóztatás alternatívájaként, s elrendelésének indokai is ahhoz hasonlítanak, ezért véleményem szerint indokolt lenne kényszerintézkedésként az időtartamát, az elrendelését és a meghosszabbítását is az előzetes letartóztatáshoz igazítani. Ahhoz hasonlóan tehát az időtartama maximum hatvan nap helyett az első fokú bíróság ügydöntő határozatának kihirdetéséig tartson, s ebben a határozatban kelljen erről a kényszerintézkedésről külön rendelkezni. Az előzetes letartóztatáshoz hasonló szabályozása esetén tehát a távoltartással kapcsolatban úgy is dönthetne a bíróság, hogy amennyiben végrehajtandó szabadságvesztésre ítélnék a terheltet, akkor annak tartamát a büntetés végrehajtásának megkezdéséig meghosszabbítja. Az időtartam ilyen fokú növelése azonban a távoltartás végrehajtásának megoldatlanságához vezet el, ugyanis nincs törvényi szinten megnyugtató módon rendezve, hogy hová menjen a távoltartás hatálya alatt álló személy. ezért sem tekinthetjük a távoltartást az előzetes letartóztatás valódi alternatívájának, ugyanis ez utóbbinál a végrehajtás helye a büntetés-végrehajtási intézet, mely minden körülmények között fogadja a határozat hatálya alatt állót, akár hosszú évekre is. A távoltartásnál nem áll fönn ez a helyzet, ezért nem lehet jelenleg az időtartama hosszabb, ugyanis a vonatkozó alapjogok hosszabb tartamú korlátozás esetén aránytalan sérelmet szenvednének, ami egy jogállamban nem megengedhető. ennek megoldása lenne a megfelelő háttér-intézményrendszer kidolgozásával rendezni, hogy hová menjen a távoltartott, s nemcsak a sértettek számára kellene krízisközpontokat, hanem a határozat hatálya alatt állók számára is kellene menedékházakat létesíteni, ahol eltölthetik mindennapjaikat a határozat hatálya alatt. megoldás lehetne még nagyobb rendőrségi kapacitás és anyagi feltételek fennállása esetén elektronikus megigyelő eszköznek lábra vagy csuklóra helyezése, melyek segítségével a távoltartott mindennemű helyváltoztatása nyomon követhető lenne, azonban nem biztos, hogy a véletlenül előforduló találkozásokat a rendszer pusztán a leadott jelek alapján nem tekintené a határozat szándékos megszegésének. nemcsak a távoltartás végrehajtása, hanem az új sértetti jogokról szóló irányelv megfelelő implementálása érdekében is meg kellene alkotni azon háttér-intézményrendszert, amely a másik, sértetti oldalon állóknak nyújtaná a lehető legszélesebb körű, mind izikai, mind jogi segítséget. Szélsőséges esetekre felkészülve a lakhatási lehetőség biztosítását is meg kellene teremteni, hiszen nem biztos, hogy a távoltartó határozat ellenére a bántalmazó élni hagyja a sértettet a korábbi otthonában. előfordulhat, hogy a határozat mellett is menekülnie kell a sértettnek, adott esetben akár gyerekekkel együtt, s fontos, hogy ne az anyaotthonok túltelített világának kiszolgáltatva tegye ezt e speciális helyzetben. Amennyiben a jogalkotó valóban az előzetes letartóztatás egyik alternatíváját (is) látja a távoltartásban, akkor szintén ahhoz hasonlóan indokolt lenne a távoltartás idejének beszámítása az elsőfokú bíróság ítéletébe, ahogy az előzetes letartóztatás és a házi őrizet esetében ez jelenleg működik. Semmi nem indokolja az alternatívák közötti ilyenfajta különbségtételt. ennek szellemében az új Be. módot adhatna a kártalanításra is, ahogyan az az előzetes letartóztatásnál lehetséges a felmentő14 múlt, jelen, jövő: merre tart a távoltartás? ítélet esetén. 35 nem zárható ki még a legalaposabb hatósági és bírói munka esetén sem, hogy a távoltartás elrendelése utóbb visszatekintve indokolatlannak minősül, s így a hatálya alatt állt személyt megilleti a kártalanítás az alapjogai gyakorlásában ért korlátozások miatt. véleményem szerint a jogintézmény működését sokkal hatékonyabbá tenné, ha a távoltartás jogintézményének logikája az anyagi jogba is beemelésre kerülne. Azaz a Btk.-ba szankcióként is be lehetne illeszteni a távoltartást egyes bűncselekményeknél elsősorban olyanoknál, ahol fontos az elkövető kiléte és személyes viszonya a sértetthez, így például a zaklatásnál vagy a testi sértés olyan esetében, amely már hosszabb időn át tartó haragos viszony kicsúcsosodásaként történt, továbbá egyes szexuális bűncselekmények esetén. Amennyiben nem végrehajtandó szabadságvesztésre ítélik a terheltet, abban az esetben büntetésként lehetne kiszabni számára bizonyos személyek vagy helyek megközelítésének tilalmát. végrehajtandó szabadságvesztést követően pedig például a járművezetéstől eltiltáshoz hasonlóan a büntetés jogerős végrehajtását követően kezdődne a távoltartás időtartama, s az elítélt szabadulásáról és a távoltartás hatálybalépéséről igazodva az új sértetti jogokat tartalmazó irányelvhez is a sértettet értesíteni kellene. A távoltartásnak a büntetőjogi jogkövetkezmények körébe történő beillesztése kapcsán is el kell ismerni, hogy a bűnözés mint társadalmi jelenség elleni küzdelemben a büntetőjogi szankcióknak nem lehet elsődleges szerepe, de lemondani róluk semmiképpen sem szabad. 36 A lehetséges szankciók nagyobb választéka eleget tehetne annak a követelménynek is, hogy a tényleges szabadságelvonással járó szankciók köre háttérbe szoruljon. A római jogi hagyományokat követő magyar jogrendszerben is helye lehetne, hiszen már az ókori rómában is létezett az önkéntes száműzetésbe vonulás, 37 amelynek keretében a bűnös elhagyta az addigi megszokott környezetét, lakóhelyét, és így büntetlenséget nyerve szabadult meg a büntetőjogi igénytől és hatalomtól. A bíróság a határozatában előírhatja, hogy a távoltartás hatálya alatt álló személy meghatározott időközönként a távoltartás alapjául szolgáló büntetőeljárást folytató nyomozó hatóságnál jelentkezzék. 38 A törvény feltételes módot használ tehát, amennyiben a bíróság nem írja elő, akkor sem történik eljárási szabálysértés. előfordulhat, hogy a határozat megsértése csak akkor jut a rendőrség tudomására, amikor azt a sértett (vagy a határozatban megjelölt védett személy) jelzi feléjük. 39 Ilyen bejelentés hiányában akár a sértett önálló elhatározása, akár pedig a terhelt általi megfélemlítés, fenyegetés hatására, az szankció nélkül marad. erre is megoldás lenne a házi őrizet ellenőrzésére már hazánkban is alkalmazott elektronikus nyomkövető, amelyet a határozatban megjelölt személy bokájára vagy csuklójára helyezve ellenőrizhetővé válna a helyváltoztatása. véleményem szerint a távoltartás végrehajtása, annak ellenőrzése szükségképpen visszacsatolást mutat az elrende- 35 róth erika: Az elítélés előtti fogvatartás dilemmái, osiris, Budapest, 2000, Gál István László: Gazdasági büntetőjog közgazdászoknak, Akadémiai, Budapest, 2007, sáry Pál: Előadások a római büntetőjog köréből, miskolci egyetemi kiadó, miskolc, 2011, Be. 138/A (4) bekezdés. 39 kapossyné czene magdolna: A távoltartás első két éve a bíróságok gyakorlatában. In Rendszerbe zárva. Hogyan kezeli az igazságügyi rendszer a nők és gyerekek elleni férierőszak jelenségét ma Magyarországon?, demax művek, Budapest, 2009,15 Jog- és államtudomány lés időtartamának maximálásához: azaz amennyiben megnyugtató módon rendezésre kerülne a távoltartás végrehajtásának pontos szabályrendszere, úgy lehetővé válna a törvényben a távoltartás időtartamának felemelése is. A bántalmazottak számára nyújtandó hatékony segítség megkívánja a védelmi eszközök tekintetében a rendszerben gondolkodást. mind az ideiglenes megelőző, mind pedig a megelőző távoltartás időtartama meglehetősen rövid, s a megelőző távoltartásnak nincs semmilyen eljárásjogi szempontból releváns kapcsolódási pontja a kényszerintézkedésként elrendelhető távoltartáshoz, így a folyamatosság és a hosszú távú védelem nem biztosított. Azaz meg kell teremteni a kapcsolatot az ideiglenes megelőző, a megelőző és a kényszerintézkedésként elrendelhető távoltartás között, melyek a büntetőeljárástól függetlenül, többnyire azt megelőzően kerülhetnek szóba. Hasznos lenne mind az ideiglenes megelőző, mind pedig a megelőző távoltartás elrendelése esetén a hatóság tagjának hivatalos észlelése alapján a feljelentés és a büntetőeljárás megindítása, ahol már mód nyílhat a távoltartás mint kényszerintézkedés elrendelésének indítványozására. további garanciát jelenthetne a sértettek számára, ha a távoltartó határozatról hivatalból értesítést kapna az illetékes családsegítő szerv. már a 2004-es törvényjavaslat 40 is tartalmazta azt, hogy a távoltartó határozatot meg kell küldeni a bántalmazott kérésére, illetve beleegyezésével az illetékes családsegítő szolgálatnak, valamint a gyermekjóléti szolgálatnak, ha a bántalmazott háztartásában kiskorú él. ez alapján őket huszonnégy órán belül felkeresik, segítő kapcsolatot kezdeményeznek, és a kiskorút veszélyeztető helyzet megszüntetésében intézkednek. nemcsak a sértettek lelki támogatásában segíthetnek, hanem a kiskorú védelme érdekében olyan további intézkedéseket is kezdeményezhetnek, melyek okára nélkülük nem biztos, hogy fény derülne, sőt akár a határozat végrehajtásának ellenőrzésébe pusztán egy jelzéssel a rendőrség felé is besegíthetnek. ezzel a bántalmazottak folyamatos védelmet élvezhetnének, mindehhez azonban elengedhetetlen a törvényi szabályozás módosítása és a jogalkalmazói fellépés, melyre az új kódex kodiikációja kiváló lehetőséget ad. A távoltartás végrehajtását könnyítené meg az az egyetlen mondattal beilleszthető módosítás, ha az új Be. átvenné a 2004-es törvényjavaslatban foglaltakat, azaz hogy jelentse be a távoltartott az új lakcímét. ezzel nemcsak a végrehajtás ellenőrzése és a későbbi idézés válna egyszerűbbé, hanem egy lépést tennénk az új sértetti irányelvnek való megfelelés felé is, mely előírja az áldozatok lehető legteljesebb körű tájékoztatását. Az alapjog-korlátozást enyhítené valamelyest, ha a távoltartottnak a távoltartást elrendelő bíróság a határozatában módot adna arra, hogy összepakolhassa és magával vihesse a legszükségesebb tárgyakat (egy kijelölt napon és időpontban). mindennek biztosításához célszerű lenne, ha a rendőrséget is igénybe lehetne venni törvényjavaslat 6..16 múlt, jelen, jövő: merre tart a távoltartás? Ő. Zárógondolatok A távoltartás múltját és jelenét áttekintve láthatjuk, hogy több jogszabály és azoknak is számos módosítása született, amelyeknek köszönhetően a jogintézmény egyre hatékonyabb lett, és a gyakorlati követelményekhez mind jobban alkalmazkodott. Legutóbbi ilyen koncepcionális módosítás, hogy a Hke. tv. személyi hatálya alá bekerültek az addig indokolatlanul mellőzött, volt élettársak, valamint a megelőző távoltartás maximális időtartama hatvan nap lett. 41 mindezek ellenére azonban elmondható, hogy a távoltartással kapcsolatban továbbra is fennállnak problémák, melyek közül az egyik legfontosabb, hogy nem tud a sértettek és a bántalmazottak teljes körének hatékony és gyors védelmet nyújtani. van olyan eset, ahol ezt maga a jog akadályozza meg amellett a korábbiakban említett eset mellett, hogy ha a sértett a hozzátartozói viszonyra tekintettel megtagadja a vallomástételt és a korábbi vallomását sem lehet felhasználni, ha a sértett nem jelenik meg a nyomozási bíró előtt az ülésen, akkor úgy kell tekinteni, mintha visszavonta volna a távoltartás elrendelésére irányuló indítványát. A visszavonás lehet aktív, kifejezett is, de az okát egyik esetben sem tudjuk, és nem is feladata a hatóságnak ezt vizsgálni. A sértett esetleg a terhelttől való félelmében is megteheti, így nem biztos, hogy kizárólag a saját akaratából születik meg a döntése. véleményem szerint ebből is jól látszik, hogy ezen nagyobb problémakör megoldásához már nem a távoltartás szabályanyagát kellene módosítani, és talán nem is kizárólag a büntetőeljárási kódexet és a kapcsolódó egyéb jogszabályokat, hanem sokkal inkább a társadalom hozzáállását, szemléletét kellene abba az irányba mozdítani, hogy az erőszakos cselekmények akár családon belül sem tekinthetőek a sértett magánügyének. már a legelső, távoltartás bevezetését szorgalmazó 2003-as országgyűlési határozat is egy felvilágosító, köztudatformáló kampány elindítását javasolta, 42 melynek célja a társadalom közömbösségének megtörése, az állampolgárok gondolkodásának átalakítása, hogy a családon belüli erőszakot ne tekintsék többé magánügynek, s tájékozottak legyenek a jogaikat és kötelezettségeiket, valamint a segítségnyújtó helyeket illetően, valamint, hogy az állami, önkormányzati és civilszervezetek, továbbá a média munkatársai is ismerjék fel a felelősségüket a családon belüli erőszakkal szembeni küzdelemben. több mint tíz év eltelt a határozat óta, s mind ez idáig még nem sikerült maradéktalanul megvalósítani az általa kitűzött alapvető célokat, azonban abban a szerencsés helyzetben vagyunk, hogy a készülő büntetőeljárási kódex kodiikációja kiváló alkalmat adhat a fennálló hiányosságok, hibák kiküszöbölésére és a hatékonyabb szabályozás megteremtésére. 41 Az egyes törvényeknek az új Polgári törvénykönyv hatálybalépésével összefüggő módosításáról szóló évi CCLII. törvény 120. (1) bekezdése terjesztette ki a Hke. tv. személyi hatályát a volt élettársakra, a 120. (5) bekezdése pedig az eredeti 30 napra történő elrendelést emelte föl 60 napra /2003. (Iv. 16.) ogy határozat Iv. pont. 9917 Jog- és államtudomány Sommaire Le législateur hongrois voulait un moyen eficace contre la violence familiale. Ce moyen est devenu l injonction d éloignement qui existe dans la procédure pénale hongroise depuis 2006 comme une mesure coercitive du code de procédure pénale et depuis 2009, comme une ordonnance référé. Cette étude souhait résumer la régime de l injonction d éloignement en Hongrie aux propositions initiatives des exigences, qui sont montrées par l union européenne. À partir de 2004, on doit accorder une grande attention aux préceptes européennes parce que les règles européennes font partie de notre vie. on doit mentionner la directive 2011/99/ue du Parlement européen et du Conseil du 13 décembre 2011 relative à la décision de protection européenne et le réglement 606/2013 du Parlement européen et du Conseil, parce qu ils déterminent la protection européenne en matière pénale et civilie aussi. L étude est fermée par les propositions, pour améliorer l eficacité de l injonction d éloignement et assurer une protection de plus haut niveau pour les victimes de la violence familiale. on ne peut pas éviter l actualité des propositions, en considérant la codiication du code de procédure pénale. 100 Több megjelenítése
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.9.30. C(2015) 6466 final A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2015.9.30.) az (EU) 2015/288 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az Európai Tengerügyi Részletesebben Bírónők Egyesületének 2012. november 27. napján a családon belüli erőszak tárgyában tartott konferencián elhangzott előadás
Bírónők Egyesületének 2012. november 27. napján a családon belüli erőszak tárgyában tartott konferencián elhangzott előadás A családon belüli, vagy úgynevezett otthoni erőszak (violence in the family, Részletesebben Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben 2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról
2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról 1. A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosítása 1. A Büntető Részletesebben MÓDSZERTANI AJÁNLÁSOK A szexuális erőszakkal foglalkozó szakemberek számára. Hogyan bánjunk a szexuális erőszak áldozataival. Betlen Anna-Pap Enikő
időbeli területi személyi 2 fogalma a fő szabály az elkövetési idő jelentősége az elkövetési időre vonatkozó elméletek magatartás (vagy tevékenység) elmélet cselekményegység elmélete ok-folyamat elmélet Részletesebben A feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottság felállítása
EURÓPAI PARLAMENT 2014-2019 ELFOGADOTT SZÖVEGEK Ideiglenes változat P8_TA-PROV(2015)0039 A feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottság Részletesebben Küzdelem a gyermekek szexuális kizsákmányolása és szexuális bántalmazása ellen
Küzdelem a gyermekek szexuális kizsákmányolása és szexuális bántalmazása ellen Bevezetés A gyermekek szexuális kizsákmányolása, szexuális bántalmazása Európa és a világ minden országában létező probléma, Részletesebben A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM. r e n d e l e t e
BEUGRÓ KÉRDÉSEK BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG I. TÁRGYBÓL NAPPALI TAGOZATOS HALLGATÓK SZÁMÁRA 1. Határozza meg a büntetőeljárás, illetve a büntető eljárásjog fogalmát egy-egy mondatban! 2. Határozza meg az alábbi Részletesebben A Tanács 2004/80/EK (2004. április 29.) irányelve
1 / 5 2014.10.20. 14:36 A Tanács 2004/80/EK (2004. április 29.) irányelve 2012.08.10. A Tanács 2004/80/EK irányelve Nyomtatás: A Tanács 2004/80/EK (2004. április 29.) irányelve a bűncselekmények áldozatainak Részletesebben MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA
MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA 100. (1) A mentesítés folytán - törvény eltérő rendelkezése hiányában - az elítélt mentesül az elítéléshez fűződő hátrányos Részletesebben Modell-törvény 1. évi.. törvény a családon belüli erőszak elkövetőivel szemben alkalmazható távoltartásról
Modell-törvény 1. évi.. törvény a családon belüli erőszak elkövetőivel szemben alkalmazható távoltartásról Az Országgyűlés az élethez, testi épséghez és méltósághoz minden embert megillető alapvető emberi Részletesebben Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/471/2008. TERVEZET a biológiai biztonságról szóló, Nairobiban, 2000. május 24-én aláírt és a 2004. évi Részletesebben Európa Tanács. Parlamenti Közgyűlés. 1582 (2002) 1 számú Ajánlás. Nők elleni családon belüli erőszak
Európa Tanács Parlamenti Közgyűlés 1582 (2002) 1 számú Ajánlás Nők elleni családon belüli erőszak 1. A családon belüli erőszak a nők elleni erőszak legelterjedtebb formája, melynek következményei az áldozatok Részletesebben A szakmai követelménymodul tartalma:
Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben Bűnmegelőzés. Dr. Szabó Henrik r. őrnagy
Bűnmegelőzés Dr. Szabó Henrik r. őrnagy A bűnmegelőzés fogalma - az állami szervek - önkormányzati szervek - társadalmi szervezetek - gazdasági társaságok - állampolgárok és csoportjaik minden olyan tevékenysége, Részletesebben Az előterjesztést a Kormány nem tárgyalta meg, ezért az nem tekinthető a Kormány álláspontjának.
1 Jelen előterjesztés csak tervezet, amelynek közigazgatási egyeztetése folyamatban van. A minisztériumok közötti egyeztetés során az előterjesztés koncepcionális kérdései is jelentősen módosulhatnak, Részletesebben T/13860. számú. törvényjavaslat
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/13860. számú törvényjavaslat a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvénynek, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. Részletesebben Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
2008.2.20. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 44/1 I (Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező) RENDELETEK A TANÁCS 143/2008/EK RENDELETE (2008. február Részletesebben A közjegyzői nemperes eljárások
A közjegyzői nemperes eljárások A nemperes eljárás olyan eljárás amely nem a peres eljárás szabályai szerint zajlik (Kengyel Miklós) Célja eltérő: -perelterelő, permegelőző, perelőkészítő -Jogok, tények Részletesebben L 348/98 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.12.24.
L 348/98 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.12.24. AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2008/115/EK IRÁNYELVE (2008. december 16.) a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével Részletesebben (Jogalkotási aktusok) IRÁNYELVEK
2011.4.15. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 101/1 I (Jogalkotási aktusok) IRÁNYELVEK AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2011/36/EU IRÁNYELVE (2011. április 5.) az emberkereskedelem megelőzéséről, és az Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben Az elkövető kiskorú védelembe van-e véve?
1 Megelőző elrendelése vagy mellőzése Bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható v. vádolt a gyermek Elzárással is sújtható szabálysértés miatt szabálysértési eljárás alá vonták a gyermeket Részletesebben Történeti áttekintés
Nemzetközi menekültjog Nemzetközi jog 2012 tavasz dr. Lattmann Tamás Történeti áttekintés 1918-ig: menekültek a migráció részeként két világháború között: szerződések egyes konkrét üldözött csoportok tekintetében Részletesebben 113/1996. (VII. 23.) Korm. rendelet az egészségügyi szolgáltatás nyújtására jogosító működési engedélyekről
113/1996. (VII. 23.) Korm. rendelet az egészségügyi szolgáltatás nyújtására jogosító működési engedélyekről Az egészségügyi ellátási kötelezettségről és a területi finanszírozási normatívákról szóló 1996. Részletesebben BŰNMEGELŐZÉSI KONCEPCIÓ / 2005-2010 /
BŰNMEGELŐZÉSI KONCEPCIÓ / 2005-2010 / BŰNMEGELŐZÉSI KONCEPCIÓ / 2005-2010 / Simontornyán, valamint Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgáltatásra társult településein. * *Aktuális helyzet, célcsoportok. Részletesebben A MENEKÜLTÜGYI POLITIKA
A MENEKÜLTÜGYI POLITIKA A menekültügyi politika célja a tagállamok menekültügyi eljárásainak harmonizálása egy közös európai menekültügyi rendszer kialakításával. A Lisszaboni Szerződés jelentős módosításokat Részletesebben B/3. BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI ÉS SZABÁLYSÉRTÉSI JOG
B/3. BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI ÉS SZABÁLYSÉRTÉSI JOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG Egyes tételeknél szükséges a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (Btk.), a büntetőeljárásról szóló Részletesebben Tamási Erzsébet. A családon belüli erőszak férfi szereplői PhD értekezés
Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Bűnügyi Tudományok Intézete Büntetőjogi és Kriminológiai Tanszék Büntető Eljárásjogi és Büntetésvégrehajtási Jogi Tanszék Tamási Erzsébet A családon belüli erőszak Részletesebben Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24
Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24 Középpontban a a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 62. (2) bekezdése 2011. előtt és Részletesebben B/2. BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG
B/2. BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A büntetőeljárásról szóló, többször módosított 1998. évi XIX. törvény (Be.) ismerete minden tétel esetében szükséges. Egyes tételeknél szükséges Részletesebben Az ideiglenes megelőző távoltartás és a megelőző távoltartás jogintézménye Szerző: dr. Acsádi Tímea
Az ideiglenes megelőző távoltartás és a megelőző távoltartás jogintézménye Szerző: dr. Acsádi Tímea Budapest, 2015. június I.Bevezetés, avagy az ideiglenes megelőző és megelőző távoltartás általános kérdései Részletesebben A Törvényalkotási bizottság összegz ő jelentése
, Ii ianyszám : 16 A ' L G Az Országgyűlés Érkezett : 2015 OKT 0 1. Törvényalkotási bizottsága A Törvényalkotási bizottság összegz ő jelentése a bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak Részletesebben A nők elleni erőszakról szó sincs a költségvetésben avagy pénzkérdés-e az Isztambuli Egyezmény ratifikálása?
A nők elleni erőszakról szó sincs a költségvetésben avagy pénzkérdés-e az Isztambuli Egyezmény ratifikálása? Magyar Női Érdekérvényesítő Szövetség 2015. június A Civilek a költségvetésről projektet támogatja Részletesebben 172. sz. Egyezmény. a szállodákban, éttermekben és hasonló létesítményekben irányadó munkafeltételekről
172. sz. Egyezmény a szállodákban, éttermekben és hasonló létesítményekben irányadó munkafeltételekről A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Részletesebben 9. Az elítéltek jogai és kötelességei. Az elítélt nevelése*...59 9.1. Az elítéltek jogai...59 9.1.1. A szabadságvesztés végrehajtása alatt szünetelő
TARTALOMJEGYZÉK A Kiadó előszava...3 I. Büntetés-végrehajtási jog...4 1. A büntetés és intézkedés végrehajthatósága, intézkedés a végrehajtás iránt és a végrehajtást kizáró okok. A szabadságvesztés végrehajtásának Részletesebben Az előterjesztést a Kormány nem tárgyalta meg, ezért az nem tekinthető a Kormány álláspontjának. ELŐTERJESZTÉS
OKTATÁSI ÉS KULTURÁLIS MINISZTÉRIUM./2009. Az 1992. évi LXIII. törvény 19/A. rendelkezései szerint NEM NYILVÁNOS. Készült 2009.......-án/én. ELŐTERJESZTÉS a 2001. évi C. törvény III. részének hatálya alá Részletesebben T/4818. számú törvényjavaslat. a géntechnológiai tevékenységről szóló 1998. évi XXVII. törvény módosításáról
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/4818. számú törvényjavaslat a géntechnológiai tevékenységről szóló 1998. évi XXVII. törvény módosításáról Előadó: Dr. Fazekas Sándor földművelésügyi miniszter Budapest, 2015. május Részletesebben 2140/2008. (X. 15.) Korm. határozat a 2008 2010. évekre szóló Hamisítás Elleni Nemzeti Stratégiához kapcsolódó intézkedési tervről
2140/2008. (X. 15.) Korm. határozat a 2008 2010. évekre szóló Hamisítás Elleni Nemzeti Stratégiához kapcsolódó intézkedési tervről Az Új rend és szabadság programban megfogalmazott célok megvalósítása, Részletesebben Személyi szabadságot korlátozó kényszerintézkedések és azok végrehajtása
Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Büntető Eljárásjogi- és Büntetés- végrehajtási Jogi Tanszék Személyi szabadságot korlátozó kényszerintézkedések és azok végrehajtása Szerző: Károlyi László Konzulens: Részletesebben Gondolatok a polgári ügyekben hozott védelmi intézkedések kölcsönös
Gondolatok a polgári ügyekben hozott védelmi intézkedések kölcsönös elismeréséről szóló uniós rendelettervezetről * KORMOS ERZSÉBET ** 1. Bevezetés zinte nem telik el nap anélkül, hogy a média ne adna Részletesebben Tájékoztató a városi gyámhivataloknak a gyámhatósági jogszabályok 2011. január 1-i változásairól
Tájékoztató a városi gyámhivataloknak a gyámhatósági jogszabályok 2011. január 1-i változásairól 2011. január 1. napján hatályba lépett a 2010. évi CLXXI. törvény, mely módosította a gyermekek védelméről Részletesebben BÜNTETŐBÍRÓSÁG ELŐTTI ÜGYÉSZI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI
BÜNTETŐBÍRÓSÁG ELŐTTI ÜGYÉSZI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI 2012. év Kiadja: LEGFŐBB ÜGYÉSZSÉG ISSN 1217-0003 BEVEZETŐ 4 A büntetőbíróság előtti ügyészi tevékenység 2012. évi adatai alapján: jogerős bírósági Részletesebben 149. sz. Egyezmény. a betegápoló személyzet foglalkoztatásáról, munka- és életkörülményeiről
149. sz. Egyezmény a betegápoló személyzet foglalkoztatásáról, munka- és életkörülményeiről A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Tanácsa Részletesebben A gyermekek védelme a büntető igazságszolgáltatásban különös tekintettel a gyermekbarát igazságszolgáltatás nemzetközi és hazai eredményeire
A gyermekek védelme a büntető igazságszolgáltatásban különös tekintettel a gyermekbarát igazságszolgáltatás nemzetközi és hazai eredményeire Komp Bálint János Doktorandusz, Széchenyi István Egyetem Állam- Részletesebben bekezdés] vagy a vádemelés elhalasztását [Be. 222. (2) bekezdés] megelőzően kezdte meg.
42/2008. (XI. 14.) EüM-SZMM együttes rendelet a kábítószer-függőséget gyógyító kezelés, kábítószer-használatot kezelő más ellátás vagy megelőző-felvilágosító szolgáltatás szabályairól A büntetőeljárásról Részletesebben A nők elleni erőszakról szó sincs a költségvetésben avagy pénzkérdés-e az Isztambuli Egyezmény ratifikálása?
A nők elleni erőszakról szó sincs a költségvetésben avagy pénzkérdés-e az Isztambuli Egyezmény ratifikálása? Magyar Női Érdekérvényesítő Szövetség 2015. június A Civilek a költségvetésről projektet támogatja Részletesebben A Közép-dunántúli Regionális Államigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatala. 2010. évi munkaterve
1 A Közép-dunántúli Regionális Államigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatala 2010. évi munkaterve A Közép-dunántúli Regionális Államigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatala (továbbiakban: Szociális Részletesebben Alkotmányügyi Bizottság JELENTÉSTERVEZET. Vélemény előadója(*): Gál Kinga, Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Alkotmányügyi Bizottság 2009/2241(INI) 2.2.2010 JELENTÉSTERVEZET az Uniónak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez történő csatlakozására Részletesebben 74. A FELLEBBEZÉS ELINTÉZÉSÉNEK ALAKI SZABÁLYAI
szernek az alkalmazására került sor; úgy az eljárási szabályok közül a súlyosítási tilalomra vonatkozóan is a Be. 354. (4) bekezdésének a 2010. május 1. napját megelőző korábbi rendelkezései érvényesülnek. Részletesebben -------------------------------------------------------------------------------------------------
S a l g ó t a r j á n M e g y e i J o g ú V á r o s P o l g á r m e s t e r e ------------------------------------------------------------------------------------------------- Ikt.szám: 41.115/2009. Javaslat Részletesebben A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2013.12.17.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2013.12.17. C(2013) 9098 final A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2013.12.17.) a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az alternatívbefektetésialapkezelők Részletesebben H A T Á R O Z A T. elutasítom.
ORSZÁGOS RENDŐRFŐKAPITÁNY 1139 Budapest, Teve u. 4-6. 1903 Budapest, Pf.: 314/15. Tel: (06-1) 443-5573, Fax: (06-1) 443-5733 IRM: 33-104, 33-140, IRM Fax: 33-133 E-mail: orfkvezeto@orfk.police.hu Szám: Részletesebben Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.6.8. COM(2011) 326 végleges 2011/0154 (COD) C7-0157/11 HU Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a büntetőeljárás során ügyvédi segítség igénybevételéhez való Részletesebben AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2013/32/EU IRÁNYELVE
L 180/60 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2013.6.29. IRÁNYELVEK AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2013/32/EU IRÁNYELVE (2013. június 26.) a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös Részletesebben A Rendőrség áldozatsegítő tevékenysége/tapasztalatok. Buczkó Erika r. alezredes ORFK Bűnmegelőzési Osztály
A Rendőrség áldozatsegítő tevékenysége/tapasztalatok Buczkó Erika r. alezredes ORFK Bűnmegelőzési Osztály A kezdetek. 1999: a kormány elkötelezi magát az áldozatok teljesebb körű védelme mellett (1074/1999. Részletesebben 2009. évi törvény. a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről
Tervezet! 2009. február 23. 2009. évi törvény a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről Az Országgyűlés kinyilvánítva elkötelezettségét a demokratikus, jogállami Részletesebben Készítette: Ellenőrizte: Jóváhagyta:
1075 Budapest, Madách tér 3-4. IV. emelet száma Készítette: Ellenőrizte: Jóváhagyta: PROTOKOLL Betegjogi képviselő tevékenységei önkéntes, sürgősségi és kötelező gyógykezelés esetén. 1. PROTOKOLL CÉLJA Részletesebben Nemzetpolitikai továbbképzés 2014. október 16.
Nemzetpolitikai továbbképzés 2014. október 16. A definíció hiánya Dilemma: - a szuverén állam ismeri/dönti el - az identitásválasztás szabadsága Az ET Parlamenti Közgyűlésének 1201 (1993) sz. ajánlása: Részletesebben A nők elleni erőszak felszámolása
2010.10.21. Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 285 E/53 A nők elleni erőszak felszámolása P7_TA(2009)0098 Az Európai Parlament 2009. november 26-i állásfoglalása a nők elleni erőszak felszámolásáról (2010/C Részletesebben 99 der Beilagen XXIII. GP - Staatsvertrag - 21 Ungarischer Vertragstext (Normativer Teil) 1 von 8
99 der Beilagen XXIII. GP - Staatsvertrag - 21 Ungarischer Vertragstext (Normativer Teil) 1 von 8 BELSŐ MEGÁLLAPODÁS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI KÖZÖTT AZ AKCS-EK PARTNERSÉGI Részletesebben A pszichiátriai betegek jogvédelme
A pszichiátriai betegek jogvédelme Simon Zsuzsa szociálpolitikai szakértő TÁMOP-557-08/1-2008-0001 A pszichiátria történeti gyökereit tekintve hatalmát és jogosítványait arra kapta, hogy a törvényt nem Részletesebben PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT. a Willis Magyarország Biztosítási Alkusz és Tanácsadó Kft. Ügyfelei részére
PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT a Willis Magyarország Biztosítási Alkusz és Tanácsadó Kft. Ügyfelei részére Melléklet: Panaszbejelentõ lap Budapest, 2013. április 10. Hatályos: 2013. április 10. Jóváhagyta: Részletesebben A Társaság a Szabadságjogokért jogvédő szervezet. véleménye
A Társaság a Szabadságjogokért jogvédő szervezet véleménye a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény hatálybalépéséhez kapcsolódó átmeneti rendelkezésekről és egyes törvények módosításáról szóló Részletesebben A környezetbe való beavatkozással járó beruházások. engedélyezési problémái a közösségi jogban
A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési problémái a közösségi jogban 2010. január 11-én került megrendezésre a A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési Részletesebben EURÓPAI BIZOTTSÁG. Brüsszel, 2011.6.14. COM(2011) 327 végleges ZÖLD KÖNYV
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.6.14. COM(2011) 327 végleges ZÖLD KÖNYV A kölcsönös bizalom megerősítése a jog érvényesülésén alapuló európai térségben Zöld könyv az őrizetre vonatkozó uniós büntető igazságszolgáltatási Részletesebben 262/2015. (IX. 14.) Korm. rendelet
262/2015. (IX. 14.) Korm. rendelet az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az építésügyi hatósági szolgáltatásról szóló 312/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet módosításáról Részletesebben Végrehajtás korlátozása iránti kérelem
Végrehajtás korlátozása iránti kérelem Alulírott adós előadom, hogy önálló bírósági végrehajtó előtt számon végrehajtás folyik velem szemben. A végrehajtást kérő: Álláspontom szerint a végrehajtást kérő Részletesebben EURÓPAI ELFOGATÓPARANCS 1
EURÓPAI ELFOGATÓPARANCS 1 Ezt az elfogatóparancsot az illetékes igazságügyi hatóság bocsátotta ki. Kérem, hogy az alább megnevezett személyt büntetőeljárás lefolytatása vagy szabadságvesztés-büntetés, Részletesebben V. FEJEZET A TÁRSASÁGI TAGSÁG, A TAGOK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI 1. SZAKASZ A TÁRSASÁGI TAGSÁG
V. FEJEZET A TÁRSASÁGI TAGSÁG, A TAGOK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI A Társaság tagjai lehetnek: rendes tagok, tiszteletbeli tagok, pártoló tagok, ifjúsági tagok. 1. SZAKASZ A TÁRSASÁGI TAGSÁG 2. SZAKASZ A Részletesebben Döntéshozatal, jogalkotás
Az Európai Unió intézményei Döntéshozatal, jogalkotás 2012. ősz Lattmann Tamás Az Európai Unió intézményei intézményi egyensúly elve: EUSZ 13. cikk az intézmények tevékenységüket az alapító szerződések Részletesebben A Magyar Köztársaság nevében!
20.K.33.725/2006/18. 1 A Magyar Köztársaság nevében! A Fővárosi Bíróság a dr. ügyvéd által képviselt felperesnek, a dr. Balogh Edina jogtanácsos (hivatkozási szám: ) által képviselt Közép-magyarországi Részletesebben Magyar Precíziós Légfegyveres Országos Sportági Szövetség FEGYELMI SZABÁLYZAT
Magyar Precíziós Légfegyveres Országos Sportági Szövetség FEGYELMI SZABÁLYZAT Fonyód 2014 1 A szabályzat illetékessége és hatásköre Illetékesség: A MAPOSZ illetékes a MAPOSZ tagjai, A MAPOSZ által üzemeltetett Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. a Kormány részére. a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről
SZOCIÁLIS ÉS MUNKAÜGYI MINISZTÉRIUM Szám: 194/2009-SZMM E L Ő T E R J E S Z T É S a Kormány részére a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről Budapest, 2009. január 2 Vezetői összefoglaló Részletesebben Kérelem a PSZÁF J-B-IV-24/2007. sz. határozat saját hatáskörben történő visszavonására
Marsi Erika Főigazgató Asszony Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete Budapest Krisztina krt. 39. 1013 Tárgy: Kérelem a PSZÁF J-B-IV-24/2007. sz. határozat saját hatáskörben történő visszavonására Tisztelt Részletesebben Ajánlás: A TANÁCS HATÁROZATA. a Monacói Hercegséggel kötött monetáris megállapodás újratárgyalására vonatkozó rendelkezésekről
IFJÚSÁGI, CSALÁDÜGYI, SZOCIÁLIS ÉS ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVEZET MINISZTER Szám: 2690-3/2006. E L Ő T E R J E S Z T É S a Kormány részére az áruk és a szolgáltatások biztonságosságáról és az ezzel kapcsolatos Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S a családsegítés és a gyermekjóléti szolgáltatási feladatok ellátási módjának és szervezeti kereteinek felülvizsgálatára
Püspökladány Város Polgármesterétől 4150 Püspökladány, Bocskai u. 2. Készítette: Fodorné Szabó Mária E L Ő T E R J E S Z T É S a családsegítés és a gyermekjóléti szolgáltatási feladatok ellátási módjának Részletesebben JÓVÁTÉTELI MUNKA. Szabóné Dr. Szentmiklóssy Eleonóra
JÓVÁTÉTELI MUNKA A bírósági szervezetrendszer jogalkalmazásának javítása az ítélkezési tevékenység hatékonyságának fokozása érdekében ÁROP-2-2-16-2012-2012-0005 Debrecen, 2013. április 9. Szabóné Dr. Szentmiklóssy Részletesebben ELŐTERJESZTÉS A KÉPVISELŐ-TESTÜLET 2016. január 27-i ülésére. A napirendet tárgyaló ülés dátuma: 2016. január 27. A napirendet tárgyaló ülés típusa-2
ELŐTERJESZTÉS A KÉPVISELŐ-TESTÜLET 2016. január 27-i ülésére A napirendet tárgyaló ülés dátuma: 2016. január 27. A napirendet tárgyaló ülés: Képviselő-testület Előterjesztő: Kmetty Károly polgármester Részletesebben Képviselői, illetve polgármesteri és alpolgármesteri vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos eljárási S Z A B Á L Y Z A T
50/2004.(VI.18.) rendelet 7. sz. melléklete Képviselői, illetve polgármesteri és alpolgármesteri vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos eljárási S Z A B Á L Y Z A T A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi Részletesebben G y e r m e k e i n k
G y e r m e k e i n k védelmében delmében A jegyzői i gyámhat mhatóság g feladat és hatásk sköre Jogszabályi háttér 1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról, 149/1997.(IX.10.) Részletesebben PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT
Krízis-Megoldás Kft PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT Kelt Budapesten, 2013. június 10. napján Porpáczy Tamás ügyvezető 1 Krízis-Megoldás Kft Jelen szabályzat a Krízis-Megoldás Kft működésével kapcsolatos panaszügyek Részletesebben A gyermek-és fiatalkorú elkövetőre, illtetve áldozatra vonatkozó speciális anyagi és eljárásjogi szabályok
A gyermek-és fiatalkorú elkövetőre, illtetve áldozatra vonatkozó speciális anyagi és eljárásjogi szabályok (A gyermek-és fiatalkorú bűnelkövetőkre, illetve sértettekre vonatkozó büntetőjogi szabályok, Részletesebben TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0042 PROJEKT
TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0042 PROJEKT Esélyegyenlőségi program III. rész Jogszabályi környezet Nyíregyháza, 2014. február 3-4 Kiskunfélegyháza, 2014. február12-13 Nyíregyháza, 2014. február 17-18 Szeged, Részletesebben I. fejezet. Általános rendelkezések. II. fejezet
78/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalmára vonatkozó részletes szabályokról 2005. november 1-jétől hatályos szöveg A védjegyek és a földrajzi Részletesebben Emberi jogok védelme a nemzetközi jog területén
Emberi jogok védelme a nemzetközi jog területén 2012. ősz dr. Lattmann Tamás ELTE ÁJK, Nemzetközi jogi tanszék Emberi jogok fajtái Karel Vasak: Human Rights: A Thirty-Year Struggle: the Sustained Efforts Részletesebben Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében
Dr. Szalma Mária Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében I. A Szerb Köztársaság Bíróságokról szóló törvénye 1 értelmében az ország legfelsőbb Részletesebben Dél-dunántúli Regionális Munkaügyi Központ
Dél-dunántúli Regionális Munkaügyi Központ SZMSZ 5. sz. melléklet 4/2010. számú Főigazgatói utasítás a Szabálytalanságok kezelésének eljárásáról Hatályos: 2010. január 1. Dr. Brebán Valéria főigazgató Részletesebben MAGYARORSZÁG KORMÁNYA. T/13096. számú törvényjavaslat
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/13096. számú törvényjavaslat a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról Előadó: dr. Navracsics Tibor közigazgatási és Részletesebben J A V A S L A T. a BORSOD VOLÁN Személyszállítási Zrt. és Ózd Város Önkormányzata közötti együttműködéssel kapcsolatos döntések meghozatalára
J A V A S L A T a BORSOD VOLÁN Személyszállítási Zrt. és Ózd Város Önkormányzata közötti együttműködéssel kapcsolatos döntések meghozatalára Előterjesztő: Polgármester Ózd, 2014. április 30. Ózd Város Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság