text:
1 MAGYAR KÖZLÖNY 190 szám MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2013 november 18, hétfő Tartalomjegyzék 2013 évi CLXXXVI törvény Egyes büntetőjogi tárgyú és ehhez kapcsolódó más törvények módosításáról /2013 (XI 18) Korm rendelet Az adatgyűjtéseiről és adatátvételeiről szóló 288/2009 (XII 15) Korm rendelet, valamint a statisztikáról szóló 1993 évi XLVI törvény végrehajtásáról szóló 170/1993 (XII 3) Korm rendelet módosításáról /2013 (XI 18) Korm rendelet Az építési beruházások közbeszerzései lefolytatásának további gyorsító és egyszerűsítő feltételeiről, az építési beruházások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló 306/2011 (XII 23) Korm rendelet és a közbeszerzési eljárásokban az alkalmasság és a kizáró okok igazolásának, valamint a közbeszerzési műszaki leírás meghatározásának módjáról szóló 310/2011 (XII 23) Korm rendelet módosításáról /2013 (XI 18) NGM rendelet A gáz csatlakozó vezetékek és felhasználói berendezések műszaki-biztonsági felülvizsgálatáról szóló 19/2012 (VII 20) NGM rendelet módosításáról Köm 5025/2013/7 számú határozat A Kúria Önkormányzati Tanácsának határozata Köf 5047/2013/3 számú határozat A Kúria Önkormányzati Tanácsának határozata /2013 (XI 18) Korm határozat A DAOP-321/A azonosító számú ( Integrált utastájékoztatási, forgalomirányítási, és elektronikus jegy- és bérletrendszer bevezetése című) projekttel összefüggésben a biztosítéknyújtási kötelezettség alóli egyedi mentesítésről /2013 (XI 18) Korm határozat A Környezet és Energia Operatív Program évekre szóló akcióterve 4 prioritásának módosításáról /2013 (XI 18) Korm határozat A KEOP-111/2F/ azonosító számú ( Települési szilárdhulladék-gazdálkodási rendszer fejlesztése a Délkelet-Alföld Regionális Hulladékgazdálkodási Rendszer Létrehozását Célzó Önkormányzati Társulás területén című) projekt támogatási összege növelésének jóváhagyásáról /2013 (XI 18) Korm határozat A KEOP-120/2F/ azonosító számú ( Kecel Város szennyvízelvezető hálózatának bővítése III ütem című) projekt támogatása és támogatása növelésének jóváhagyásáról /2013 (XI 18) Korm határozat A KEOP-130/ azonosító számú ( Hódmezővásárhely Mártély Székkutas Ivóvízminőség-javító Projekt című) egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projekt támogatása növelésének jóváhagyásáról /2013 (XI 18) Korm határozat A KEOP-120/ azonosító számú ( Nagykovácsi szennyvízhálózatának fejlesztése című) projekt támogatásának jóváhagyásáról 82496
2 82284 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2013 évi 190 szám Tartalomjegyzék 1843/2013 (XI 18) Korm határozat A Közlekedés Operatív Program keretében megvalósuló projektek zárásához és aktiválásához szükséges Zárási Alap létrehozásáról /2013 (XI 18) Korm határozat A KÖZOP azonosító számú [ Debrecen városi villamoshálózat fejlesztése (2-es vonal) című] nagyprojekt pénzügyi, finanszírozási tranzakciókon realizált árfolyamveszteség kompenzálásáról /2013 (XI 18) Korm határozat A KÖZOP azonosító számú ( Az elővárosi vasútvonalak megállóhelyei megközelítésének fejlesztése, a ráhordás feltételeinek javítása: P+R és B+R parkolók, buszfordulók építése I üteme című) projektjavaslat akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról /2013 (XI 18) Korm határozat A KÖZOP azonosító számú ( 8 sz főút kmsz közötti szakasz 115 kn-os burkolat-megerősítése, korszerűsítése című), a KÖZOP azonosító számú ( 8 sz főút kmsz közötti szakasz 115 kn-os burkolat-megerősítése, korszerűsítése című) és a KÖZOP azonosító számú ( 8 sz főút Székesfehérvár nyugati elkerülő III szakasz építése című) projektjavaslatok támogatásának jóváhagyásáról 82502
3 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2013 évi 190 szám II Törvények 2013 évi CLXXXVI törvény egyes büntetőjogi tárgyú és ehhez kapcsolódó más törvények módosításáról* 1 A büntetőeljárásról szóló 1998 évi XIX törvény módosítása 1 A büntetőeljárásról szóló 1998 évi XIX törvény (a továbbiakban: Be) 6 -a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki: (3a) Büntetőeljárást nem lehet indítani, a már megindult büntetőeljárást meg kell szüntetni, ha a cselekmény nem tartozik a magyar joghatóság alá 2 A Be 14 (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (5) A másodfokú, a harmadfokú bíróság és a Kúria három hivatásos bíróból álló tanácsban, vagy ha e törvény így rendelkezik, öt hivatásos bíróból álló tanácsban jár el 3 A Be 29 b) és c) pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek: (Kizárólag az ügyészség végzi a nyomozást a következő bűncselekmények miatt:) b) a bíró, az ügyész, a bírósági titkár, az alügyész, a bírósági és ügyészségi fogalmazó, az ügyészségi megbízott és a bírósági ügyintéző, az önálló és a törvényszéki végrehajtó és végrehajtó-helyettes, a közjegyző és a közjegyzőhelyettes, a rendőrség, az Országgyűlési Őrség, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állományú tagja és a kormányzati szolgálati jogviszonyban foglalkoztatott pénzügyi nyomozó ellen elkövetett emberölés, hivatalos személy ellen elkövetett emberrablás, hivatalos személy elleni erőszak, hivatalos személy ellen, hivatalos eljárása alatt elkövetett rablás [Btk 160 (2) bekezdés e) pont, 190 (2) bekezdés e) pont, 310, 365 (3) bekezdés f) pont, (4) bekezdés c) pont], c) a rendőrség, az Országgyűlési Őrség, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állományú tagjának és a kormányzati szolgálati jogviszonyban foglalkoztatott pénzügyi nyomozónak a kivételével a b) pontban felsoroltak által elkövetett bármilyen bűncselekmény, valamint az ülnöknek az igazságszolgáltatással összefüggésben elkövetett bűncselekménye, 4 (1) A Be 43 (3) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: (A fogva lévő terhelt jogosult arra, hogy) b) a hozzátartozójával vagy az elsőfokú bíróságnak a tárgyalás előkészítése során hozott határozatáig az ügyész, azt követően a bíróság rendelkezése alapján más személlyel szóban, személyesen felügyelet mellett, távbeszélőn és írásban ellenőrzés mellett érintkezzen A hozzátartozóval való érintkezés kizárólag a büntetőeljárás eredményessége érdekében korlátozható vagy tiltható meg (2) A Be 43 (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (5) A Magyarország területén élő terhelt köteles a lakóhelyének, illetve a tartózkodási helyének címét, valamint a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló törvény szerinti értesítési címét (a továbbiakban: értesítési cím) és annak megváltozását az elköltözés értesítési cím esetén a megváltozása vagy megszűnése után három munkanapon belül annál a bíróságnál, ügyésznél, illetve nyomozó hatóságnál bejelenteni, amelyik vele szemben büntetőeljárást folytat Ennek elmulasztása esetén ha ehhez e törvény más jogkövetkezményt nem fűz a terhelt rendbírsággal sújtható, és az okozott költség megfizetésére kötelezhető Erre a terheltet a nyomozás során az első kihallgatásakor, a bírósági eljárásban a vádirat kézbesítésekor figyelmeztetni kell * A törvényt az Országgyűlés a 2013 november 11-i ülésnapján fogadta el
4 82286 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2013 évi 190 szám 5 A Be 44 (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (5) Ügyvédjelölt védőként, ügyvéd mellett vagy ügyvéd helyetteseként a törvényszék, az ítélőtábla és a Kúria nyilvános ülésén, illetve tárgyalásán nem járhat el Az az ügyvédjelölt, aki legalább egyéves ügyvédjelölti gyakorlattal rendelkezik, a törvényszék első fokú eljárásában eljárhat, védőbeszédet azonban nem tarthat 6 A Be 54 -a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki: (2a) Ha a zsarolás, a csalás, illetve az uzsora-bűncselekmény elkövetési tárgya olyan, a terhelt által lakott vagy a hozzájárulásával más személy által ingyenesen használt ingatlan, amelyben a bűncselekmény elkövetését megelőzően a magánfél lakott, és a polgári jogi igény az ingatlannal kapcsolatos rendelkezési jogot vagy az ingatlan birtoklásának jogát is érinti, a magánfél indítványában ideiglenes intézkedésként kérheti az ingatlan kiürítését és annak a magánfél birtokába bocsátását 7 A Be 70 -a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki: (3a) Ha a címzett rendelkezik értesítési címmel, és a kézbesítést erre a címre kéri, a részére szóló iratot az értesítési címre kell kézbesíteni 8 A Be 71/B (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (2) Törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződéssel vagy uniós jogi aktussal létrehozott szerv megkeresésére a szerv ilyen jogforrásban meghatározott feladatainak ellátásához szükséges mértékben és időtartamban a bíróság, az ügyész, a nyomozó hatóság vagy az Eurojust nemzeti tagja a büntetőügyről indokolt esetben az érintettek személyes adatainak közlésével felvilágosítást ad, a büntetőügy irataiba betekintést engedélyez, a büntetőügy iratairól hiteles másolatot ad át 9 (1) A Be 85 (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (2) A kihallgatás kezdetén meg kell kérdezni a tanútól a nevét, a születési idejét és helyét, anyja nevét, a lakóhelyének és tartózkodási helyének címét, az értesítési címét, a foglalkozását, a személyazonosító okmánya számát, valamint azt, hogy a terhelttel vagy a sértettel rokoni viszonyban van-e, vagy az ügyben más okból érdekelt vagy elfogult-e Ezekre a kérdésekre a tanú akkor is köteles válaszolni, ha egyébként a vallomástételt megtagadhatja (2) A Be 85 (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (4) A tanú kihallgatásánál jelen lehet az érdekében eljáró ügyvéd, aki a tanúnak felvilágosítást adhat a jogairól, de más tevékenységet nem végezhet, és a vallomást nem befolyásolhatja A kihallgatást követően az arról készült jegyzőkönyvet megtekintheti, és észrevételeit írásban vagy szóban előterjesztheti 10 A Be 96 (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (1) A bíróság, az ügyész, illetve a nyomozó hatóság hivatalból elrendelheti, illetve a tanú vagy az érdekében eljáró ügyvéd kérelmére elrendeli, hogy a tanú személyi adatait [85 (2) bekezdés], kivéve azokat az adatait, amelyek zártan kezelését nem kéri, az iratok között elkülönítve, zártan kezeljék Ezekben az esetekben a tanú zártan kezelt adatait csak az ügyben eljáró bíróság, az ügyész, illetve a nyomozó hatóság tekintheti meg 11 A Be 100 -a a következő (3) bekezdéssel egészül ki: (3) Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott határidő a hatvan napot nem haladhatja meg Ez a határidő a szakértő igazolási kérelmére egy alkalommal, legfeljebb harminc nappal meghosszabbítható 12 A Be 113 -a helyébe a következő rendelkezés lép: 113 (1) Ha a szakértő a közreműködést vagy a véleménynyilvánítást a megtagadás következményeire történt figyelmeztetés után jogosulatlanul megtagadja, rendbírsággal kell sújtani, és az okozott költség megfizetésére kell kötelezni (2) A szakértőt rendbírsággal kell sújtani, és az okozott költség megfizetésére kell kötelezni, ha a szakvélemény előterjesztésére rendelkezésére álló határidőt önhibájából elmulasztja Ha a szakvélemény előterjesztését a kirendelt társaság vagy szervezet vezetője által kijelölt szakértő mulasztja el önhibájából, a rendbírság kiszabásának, illetve az okozott költség megfizetésére kötelezésnek a kirendelt gazdasági társasággal, szakértői intézménnyel, szervezettel vagy szakértői testülettel szemben van helye (3) Ha a szakértő a mentességére hivatkozva tagadja meg a véleményadást, az ennek helyt nem adó határozat elleni jogorvoslat elbírálásáig nem kötelezhető közreműködésre
5 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2013 évi 190 szám A Be 117 (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (1) A terhelt kihallgatása előtt meg kell állapítani a személyazonosságát, ennek érdekében meg kell kérdezni a terhelt nevét, születési nevét, korábbi nevét, születési idejét és helyét, anyja nevét, lakóhelyének és tartózkodási helyének címét, az értesítési címét, a személyazonosító okmánya számát és az állampolgárságát Ezekre a kérdésekre a terhelt akkor is köteles válaszolni, ha egyébként a vallomástételt megtagadja 14 (1) A Be 132 -a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki: (2a) Az (1) és (2) bekezdésben foglaltak szerinti felülvizsgálatnak az eljárás felfüggesztése (266 ) nem akadálya (2) A Be 132 (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (3) Az előzetes letartóztatás megszűnik, a) ha annak tartama az egy évet eléri, és a terhelttel szemben három évnél nem súlyosabb szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekmény miatt van folyamatban eljárás, b) ha annak tartama a két évet eléri, és a terhelttel szemben öt évnél nem súlyosabb szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekmény miatt van folyamatban eljárás, c) ha annak tartama az a) b) pont alá nem tartozó esetekben a három évet eléri, kivéve az ügydöntő határozat kihirdetése után elrendelt vagy fenntartott előzetes letartóztatás esetét, továbbá ha az ügyben harmadfokú bírósági eljárás vagy hatályon kívül helyezés folytán megismételt eljárás van folyamatban (3) A Be 132 -a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki: (3a) A (3) bekezdés c) pontjában meghatározott esetben sem szűnik meg az előzetes letartóztatás, ha a vádlottal szemben tizenöt évig terjedő vagy életfogytig tartó szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekmény miatt van folyamatban eljárás 15 A Be 137 -a a következő (6a) bekezdéssel egészül ki: (6a) Az elsőfokú vagy a másodfokú bíróság ügydöntő határozatának hatályon kívül helyezése és új eljárásra utasítása esetén a másodfokú, illetve a harmadfokú bíróság által elrendelt vagy fenntartott lakhelyelhagyási tilalom a megismételt eljárásra utasított bíróságnak a megismételt eljárásban a tárgyalás előkészítése során hozott határozatáig tart 16 A Be 138 (4) és (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek: (4) A bíróság rendelkezhet úgy, hogy a házi őrizet előírásainak megtartását a rendőrség a terhelt mozgását nyomon követő technikai eszközzel is ellenőrizze Ha a házi őrizet elrendelésére a terhelttel szemben személy elleni erőszakos bűncselekmény [Btk pont] elkövetése miatt folyamatban lévő eljárásban kerül sor, továbbá, ha a házi őrizetet a bíróság a terhelt előzetes letartóztatásának a 132 (3) bekezdése szerinti megszűnését követően rendelte el, a bíróság a terhelt mozgását nyomon követő technikai eszközzel történő ellenőrzését elrendeli, kivéve ha ezen eszköz alkalmazásának technikai feltételei nem biztosíthatóak (5) Katonával [Btk 127 (1) bekezdés] szemben szolgálati viszonyának tartama alatt házi őrizet nem rendelhető el 17 A Be a 138/B -t követően a következő alcím címmel egészül ki: Közös szabályok 18 A Be 145 -a a következő (5) bekezdéssel egészül ki: (5) Az ideiglenes kényszergyógykezelés megszüntetése iránti indítványt a bíróság érdemben megvizsgálja, és erről indokolt határozatot hoz Ha a terhelt, illetve a védő az ismételt indítványban új körülményre nem hivatkozik, a bíróság az indítványt érdemi indokolás nélkül elutasíthatja Ha az ideiglenes kényszergyógykezelés elrendelése, meghosszabbítása, vagy fenntartása óta három hónap eltelt, az érdemi vizsgálat nem mellőzhető 19 A Be 148 (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (3) Szabadságvesztés vagy elzárás kiszabása esetében az óvadékot akkor lehet visszaadni, ha a büntetés letöltését a terhelt megkezdte vagy az előzetes fogvatartás beszámítása folytán a vele szemben jogerősen kiszabott szabadságvesztést kitöltöttnek kell tekinteni
6 82288 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2013 évi 190 szám 20 A Be 149 (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (1) A házkutatás a ház, lakás, egyéb helyiség, az azokhoz tartozó bekerített hely vagy a jármű átkutatása, továbbá az ott elhelyezett információs rendszer vagy ilyen rendszerben tárolt adatokat tartalmazó adathordozó átvizsgálása az eljárás eredményessége érdekében 21 A Be 151 (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (2) A bíróság, az ügyész, illetve a nyomozó hatóság elrendeli az ingatlan kivételével annak a dolognak, információs rendszernek, ilyen rendszerben tárolt adatokat tartalmazó adathordozónak vagy adatnak a lefoglalását, amely a) bizonyítási eszköz, b) a törvény értelmében elkobozható, vagy amelyre vagyonelkobzás rendelhető el 22 (1) A Be 152 (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (1) A lefoglalás érdekében a dolog, illetve az információs rendszer vagy az ilyen rendszerben tárolt adatokat tartalmazó adathordozó birtokosát vagy az adat kezelőjét fel kell szólítani, hogy a keresett dolgot adja át, illetve az információs rendszerben tárolt adatot tegye hozzáférhetővé Ha ezt önként nem teszi meg, rendbírsággal sújtható, kivéve a terheltet és azt, aki a tanúvallomást megtagadhatja, továbbá aki tanúként nem hallgatható ki Az átadás, illetve a hozzáférhetővé tétel megtagadása nem akadálya annak, hogy a keresett dolgot, illetve az információs rendszerben tárolt adatot házkutatással vagy motozással megszerezzék Erre az érintettet figyelmeztetni kell (2) A Be 152 (5) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: [A (3) és (4) bekezdés szerinti korlátozás nem érvényesül, ha] a) a tanúvallomás megtagadására jogosult személy az üggyel kapcsolatban megalapozottan gyanúsítható tettességgel, részességgel, bűnpártolással, orgazdasággal vagy pénzmosással, 23 A Be 156 (1) (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek: (1) A bíróság a lefoglalt dolog értékesítéséről határoz, ha a lefoglalt dolog a) gyors romlásnak van kitéve, b) huzamos tárolásra alkalmatlan, c) kezelése, tárolása, illetve őrzése különösen a dolog értékére vagy az előreláthatólag hosszú ideig tartó tárolására tekintettel aránytalan és jelentős költséggel járna, d) értéke az előreláthatólag hosszú ideig tartó tárolás miatt jelentősen csökkenne (2) Az (1) bekezdés c) és d) pontjában meghatározott esetekben a bíróság a lefoglalt dolog értékesítéséről akkor határozhat, ha a lefoglalt dologra a bizonyítás érdekében már nincs szükség (3) A lefoglalt dolog akkor értékesíthető, ha a lefoglalt dolog kiadása iránt senki nem jelentett be jogos igényt (4) A lefoglalt dolog értékesítéséből befolyt ellenérték a lefoglalt dolog helyébe lép Ilyen esetben az elkobzást, vagyonelkobzást a dolog helyébe lépő ellenértékre kell elrendelni 24 A Be 158/A (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (8) A megőrzésre kötelezés az adatot tartalmazó adathordozó lefoglalásáig, illetve a (4) bekezdés esetén az adat átmásolásáig, de legfeljebb három hónapig tart A megőrzésre kötelezés megszűnik, ha a büntetőeljárást befejezték A büntetőeljárás befejezéséről a megőrzésre kötelezettet értesíteni kell 25 A Be VIII Fejezet IX Címe helyébe a következő Cím lép: IX Cím A ZÁR ALÁ VÉTEL 159 (1) A zár alá vétel a dolog, a vagyoni értékű jog, a követelés, illetve a szerződés alapján kezelt pénzeszköz feletti rendelkezési jogot függeszti fel Zár alá vételt a bíróság rendel el (2) Ha az eljárás olyan bűncselekmény miatt folyik, amellyel kapcsolatban vagyonelkobzásnak van helye, illetve ha polgári jogi igényt érvényesítenek, és alaposan tartani lehet attól, hogy a kielégítést meghiúsítják, ezek biztosítására dolog, vagyoni értékű jog, követelés vagy szerződés alapján kezelt pénzeszköz zár alá vétele rendelhető el A zár alá vétel elrendelhető a vagyonra, a vagyon meghatározott részére vagy egyes vagyontárgyakra is (3) A magánfél által érvényesített polgári jogi igény biztosítására zár alá vételnek csak a magánfél indítványára, a terhelt tulajdonában álló dologra, őt illető vagyoni értékű jogra, követelésre vagy szerződés alapján kezelt
7 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2013 évi 190 szám pénzeszközre van helye A nyomozás során zár alá vételnek helye van a sértett indítványára is Ha a bíróság a nem jogerős ügydöntő határozatában vagyonelkobzást rendelt el, ennek biztosítására az eljárás jogerős befejezéséig zár alá vételt rendelhet el A zár alá vétel akkor is elrendelhető, ha az 54 (2a) bekezdése szerinti polgári jogi igényt a nyomozási bíró, illetve a tanács elnöke a Polgári perrendtartás szerint hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróságnak küldte meg (4) Ha az ingatlan elkobzásának van helye, a zár alá vételt el kell rendelni (5) A zár alá vétel akkor is elrendelhető, ha az a kölcsönzött kulturális javak különleges védelméről szóló törvényben meghatározott különleges védelem időtartama alatt nem hajtható végre (6) A zár alá vételnek a közhiteles nyilvántartásba történő bejegyzése iránt haladéktalanul intézkedni kell Ha nincs jogszabály szerinti közhiteles nyilvántartás, a zár alá vételt végrehajtani köteles gazdálkodó szervezetet kell értesíteni (7) Ha a zár alá vétel elrendelése olyan késedelemmel járna, amely a zár alá vétel céljának elérését veszélyeztetné, az ügyész, illetve a nyomozó hatóság is elrendelheti a zár alá vételt Ez esetben az indítványt a bíróság felé haladéktalanul elő kell terjeszteni Ha a bíróság a zár alá vételt nem rendeli el, a zár alá vételt az ügyész, illetve a nyomozó hatóság késedelem nélkül feloldja (8) Ha a zár alá vételt az ügyész, illetve a nyomozó hatóság rendeli el, az ügyész, illetve a nyomozó hatóság az (1) bekezdésben meghatározott dolgot az ingatlan kivételével lefoglalja A lefoglalásra egyebekben a 151 (1) és (5) bekezdését, a 152 (1) bekezdését, a 154 -t és a 155 (1) (5) bekezdését kell alkalmazni (9) Az (1) bekezdésben meghatározott egyéb vagyontárgy esetében a zár alá vétel közhiteles nyilvántartásba történő bejegyzése iránt haladéktalanul intézkedni kell Ha nincs jogszabály szerinti közhiteles nyilvántartás, a zár alá vételt végrehajtani köteles gazdálkodó szervezetet kell haladéktalanul értesíteni A megkeresett szerv, illetve gazdálkodó szervezet a zár alá vétel elvégzésére vonatkozó rendelkezést köteles haladéktalanul teljesíteni, ennek érdekében a zár alá vételt nyilvántartásba venni, illetve gondoskodni a vagyon zárolásáról, és ezek megtörténtéről a megkeresést intéző ügyészt, illetve nyomozó hatóságot tájékoztatni (10) A (8) (9) bekezdés szerinti intézkedésről szóló iratokat a zár alá vétel elrendelésére vonatkozó (7) bekezdés szerinti indítványhoz csatolni kell 160 (1) A zár alá vételt fel kell oldani, ha a) az elrendelésének oka megszűnt, ha a nyomozást megszüntették, illetve annak határideje lejárt, kivéve, ha a zár alá vett dolog, vagyoni értékű jog, követelés vagy szerződés alapján kezelt pénzeszköz feletti rendelkezési jogot magának követelő személy a követelése érdekében hatvan napon belül polgári eljárást indított, b) a zár alá vételt meghatározott összeg biztosítására rendelték el, és ezt az összeget bírói letétbe helyezték, c) az eljárást vagyonelkobzás alkalmazása nélkül fejezték be, illetve a polgári jogi igényt elutasították, d) a polgári jogi igény megítélése esetén a magánfél a megállapított teljesítési határidő lejártától számított harminc napon belül nem kért végrehajtást, e) a polgári jogi igény egyéb törvényes útra utasítása esetén az ügyész, illetve a magánfél hatvan napon belül nem igazolta, hogy az igényét érvényesítette (2) Az (1) bekezdés a), d) és e) pontja szerinti határidőt a zár alá vételt feloldó, a nyomozást megszüntető, a polgári jogi igény megítélésére, illetve az egyéb törvényes útra utasítására vonatkozó határozat közlésétől kell számítani (3) Az 54 (2a) bekezdése szerinti polgári jogi igénynek a Polgári perrendtartás szerint határkörrel és illetékességgel rendelkező bíróságnak történő megküldése esetén a zár alá vételt nem kell feloldani (4) A zár alá vételt a vádirat benyújtásáig az ügyész is feloldhatja 26 A Be 161 (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (5) A 69 (1) bekezdés b) vagy c) pontja, (1a), (2) és (5) bekezdése, a 93, a 106 (3) bekezdése, a 113 (1) vagy (2) bekezdése, a 123 (4) bekezdése, a 139 (2) bekezdése, a 152 (1) bekezdése, a 158 (3) bekezdése, a 185 (3) bekezdése, a 245 (4) bekezdése és a 343 (1) bekezdése alapján kiszabott rendbírságot meg nem fizetése esetén a bíróság elzárásra változtatja át A rendbírság elzárásra történő átváltoztatása esetén ezer forinttól ötezer forintig terjedő összeg helyett egy-egy napi elzárást kell számítani, az egynapi elzárásnak megfelelő összeget a rendbírságot kiszabó határozatban kell megállapítani A rendbírság helyébe lépő elzárás egy napnál rövidebb és száz napnál hosszabb nem lehet Erre a rendbírságot kiszabó határozatban a megbírságolt személyt figyelmeztetni kell
8 82290 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2013 évi 190 szám 27 A Be 169 (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (1) Az ügyész, illetve a nyomozó hatóság a kizárásról (32, 39 ), a védőnek a kirendelés alóli felmentéséről és a kirendelt védő díjának megállapításáról [48 (6) és (9) bekezdés], a védő kirendelésének visszavonásáról, ha annak oka megszűnt [49 (2) bekezdés], az igazolási kérelem elbírálásáról (66 ), a mulasztással és a meg nem jelenéssel okozott költség viselésére kötelezésről (69 ), a másolat kiadásának megtagadásáról [70/B (8) bekezdés], az ügyek egyesítéséről, elkülönítéséről, áttételéről (72 ), a bűnügyi költség megállapításáról [74 (2) bekezdés], a személyes költségmentességről, illetve az okozott költség viselésére kötelezésről [74 (3) (4) bekezdés], a tanú és a szakértő mentességre történt hivatkozásának el nem fogadásáról [94, 113 (3) bekezdés], a szakértő kirendeléséről (100, 111 ), kizárásáról (103 ), felmentéséről (104 ), díjának megállapításáról [105 (6) bekezdés], a tolmács kirendeléséről, kizárásáról, felmentéséről, díjának megállapításáról (114 ), a kényszerintézkedésekről (VIII Fejezet) kivéve a testi kényszer alkalmazását (163 ), a határozat kijavításáról [169 (5) bekezdés], a feljelentés elutasításáról (174 ), az eljárás felfüggesztéséről (188 ), a felfüggesztett nyomozást követően az eljárás folytatásáról (188 ), a nyomozás megszüntetéséről (190, 192 ), a megszüntetett nyomozást követően az eljárás folytatásáról (191 ), az ügyész a szakértő bevonásáról (112 ), a nyomozás határidejének meghosszabbításáról (176 ), a nyomozás részbeni mellőzéséről (187 ) és a panasz elbírálásáról [195 (4) bekezdés], a halaszthatatlan nyomozási cselekmény elleni jogorvoslat elbírálásáról [195 (7) bekezdés] határozatot hoz Az ügyész, illetve a nyomozó hatóság más intézkedéseit is határozatba foglalhatja 28 A Be 174 (1) bekezdése a következő g) ponttal egészül ki: (Az ügyész a tudomására jutott feljelentést három napon belül határozattal elutasítja, ha magából a feljelentésből megállapítható, hogy) g) a cselekmény elbírálására a magyar hatóságnak nincs joghatósága 29 (1) A Be 176 (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (1) A nyomozást a lehető legrövidebb időn belül le kell folytatni, és az elrendelésétől, illetve megindulásától számított két hónapon belül be kell fejezni Ha az ügy bonyolultsága vagy elháríthatatlan akadály indokolja, vagy e törvényben elrendelt eljárási cselekményt kell elvégezni, a nyomozás határidejét az ügyész legfeljebb hat hónappal, ha ez a határidő letelt, az ügyészség vezetője legfeljebb a büntetőeljárás megindításától számított egy év elteltéig meghosszabbíthatja (2) A Be 176 -a a következő (4) bekezdéssel egészül ki: (4) A nyomozás határidejének meghosszabbításáról rendelkező határozat ellen nincs helye panasznak 30 A Be 181 -a a következő (4) bekezdéssel egészül ki: (4) A tanú vallomása a tizennyolcadik életévét meg nem haladott tanú kivételével beleegyezése esetén poligráf alkalmazásával vizsgálható 31 A Be 182 (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (2) Szaktanácsadó igénybevétele kötelező, ha a terhelt vagy a tanú vallomását a nyomozásban poligráf alkalmazásával vizsgálják 32 A Be 184 (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (5) A külföldi állampolgár kérelmére a gyanúsítottkénti vagy a tanúkénti kihallgatásán jelen lehet államának konzuli tisztviselője 33 A Be 186 (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (4) A sértett, illetve a tanú vallomását vagy egyébként személyi adatait tartalmazó, a nyomozás során keletkezett, illetve annak során beszerzett, benyújtott vagy csatolt iratról készült másolaton nem tüntethetők fel a sértett, illetve a tanú személyi adatai Nem adható másolat az ügyész, illetve a nyomozó hatóság határozatának tervezetéről, valamint az ügyész és a nyomozó hatóság között a 165 alapján keletkezett iratokról
9 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2013 évi 190 szám (1) A Be 188 (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (2) A nyomozást folytatni kell, ha a felfüggesztés oka megszűnt, illetve az (1) bekezdés g) pontja esetén, ha a nemzetközi büntető bíróság alapokmányát kihirdető, illetve alapokmányából fakadó kötelezettségek végrehajtásáról szóló törvény azt előírja A nyomozás folytatását elrendelő határozat ellen nincs helye panasznak (2) A Be 188 (3) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki: (Az ügyész legfeljebb egyéves határidőt állapíthat meg) c) ha a nyomozást az (1) bekezdés h) pontja alapján függeszti fel 35 A Be 189 (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (1) A nyomozó hatóság határozattal felfüggesztheti a nyomozást a 188 (1) bekezdés a) c), e) és h) pontjában meghatározott esetekben A nyomozást felfüggesztő határozatot a nyomozó hatóság az ügyésznek haladéktalanul megküldi 36 A Be 190 (1) bekezdése a következő k) ponttal egészül ki: (Az ügyész a nyomozást határozattal megszünteti,) k) ha a cselekmény elbírálására a magyar hatóságnak nincs joghatósága 37 A Be 191 (2) és (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek: (2) A nyomozás folytatását az ügyész, ha pedig a nyomozást az ügyész szüntette meg, a felettes ügyész határozattal rendeli el Ha a gyanúsítottat megrovásban (Btk 64 ) részesítették, a felettes ügyész a nyomozást megszüntető határozatot hatályon kívül helyezi A nyomozás folytatásáról szóló határozat ellen nincs helye panasznak (3) Ha a nyomozás megszüntetése ellen nem éltek panasszal, illetve az ügyész vagy a felettes ügyész panasz alapján vagy hivatalból nem rendelte el a nyomozás folytatását, utóbb azt csak a bíróság rendelheti el az ellen, akivel szemben a nyomozást korábban megszüntették 38 (1) A Be 195 (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (1) Akire nézve az ügyész vagy a nyomozó hatóság határozata közvetlen rendelkezést tartalmaz ha e törvény kivételt nem tesz, a határozat ellen a közléstől számított nyolc napon belül panasszal élhet (2) A Be 195 (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (6) A 70/B (8) bekezdése, a 149 (3) bekezdése, a 150 (2) bekezdése, a 151 (4) bekezdése, valamint a 153 (2) bekezdése szerinti határozat, továbbá a 151 (2) bekezdése és a 155 (1) bekezdése szerinti ügyészi határozat elleni panaszt elutasító határozat ellen a kézbesítéstől számított nyolc napon belül a határozatot hozó ügyészségnél felülbírálati indítvány terjeszthető elő, az ügyészség a felülbírálati indítványt az iratokkal és indítványával együtt három napon belül megküldi a bíróságnak 39 A Be 200 (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (5) Az (1) bekezdés a) pontja alkalmazásában magánlakásnak minősül a lakás (üdülő, nyaraló vagy a lakás céljára használt egyéb helyiség, létesítmény, tárgy), az ahhoz tartozó nem lakás céljára szolgáló helyiség, létesítmény, bekerített terület, a nyilvános vagy a közönség részére nyitva álló helyen kívül minden más helyiség vagy terület, továbbá a közösségi közlekedési eszköz kivételével a jármű 40 A Be 201 (2) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek: [Ha a nyomozást az ügyész végzi, titkos adatszerzésnek az (1) bekezdésben felsorolt bűncselekményeken kívül az alábbi esetekben van helye:] a) a közjogi tisztség betöltésén alapuló mentességet élvező személy, a nemzetközi jogon alapuló mentességet élvező személy sérelmére elkövetett, három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő hivatalos személy elleni erőszak, továbbá a nemzetközileg védett személy elleni erőszakkal fenyegetés, b) a bíró, az ügyész, a bírósági titkár, az alügyész, a bírósági és ügyészségi fogalmazó, az ügyészségi megbízott, a bírósági ügyintéző, az önálló és a törvényszéki végrehajtó, a végrehajtó-helyettes, a közjegyző és a közjegyzőhelyettes, a rendőrség, az Országgyűlési Őrség, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állományú tagja és a kormányzati szolgálati jogviszonyban foglalkoztatott pénzügyi nyomozó sérelmére elkövetett, három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő hivatalos személy elleni erőszak, valamint a felsoroltak vonatkozásában elkövetett, három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő korrupciós bűncselekmények,
10 82292 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2013 évi 190 szám 41 A Be 206/A (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: (A bűnüldözési célból folytatott bírói engedélyhez kötött titkos információgyűjtés, valamint a nem bűnüldözési célból folytatott bírói engedélyhez, illetve az igazságügyért felelős miniszter engedélyéhez kötött titkos információgyűjtés eredménye a büntetőeljárásban bizonyítékként akkor használható fel, ha) b) a titkos információgyűjtés engedélyezését kérő szerv a büntetőeljárásban felhasználni kívánt információ megszerzését követően a nyomozást a büntetőeljárás megindításának valamennyi, e törvényben meghatározott feltétele megállapításakor nyomban elrendelte vagy a feljelentési kötelezettségének nyomban eleget tett 42 (1) A Be 207 (2) bekezdés e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: (A nyomozási bíró dönt) e) a 70/B (8) bekezdése, a 149 (3) bekezdése, a 150 (2) bekezdése, a 151 (4) bekezdése, valamint a 153 (2) bekezdése szerinti határozat elleni panaszt elutasító határozat, továbbá a 151 (2) bekezdése és a 155 (1) bekezdése szerinti ügyészi határozat elleni panaszt elutasító határozattal szemben előterjesztett felülbírálati indítványról, valamint a rendbírság 161 (6) bekezdése szerinti elzárásra történő átváltoztatásáról, (2) A Be 207 (2) bekezdése a következő g) ponttal egészül ki: (A nyomozási bíró dönt) g) a vádirat benyújtása előtt az 54 (2a) bekezdés szerinti polgári jogi igénynek és ideiglenes intézkedés iránti kérelemnek a Polgári perrendtartás szerint hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróságnak történő megküldése kérdésében 43 A Be 210 (1) bekezdése a következő g) ponttal egészül ki: (A nyomozási bíró ülést tart, ha az indítvány tárgya) g) az 54 (2a) bekezdés szerinti polgári jogi igény és ideiglenes intézkedés iránti kérelem 44 (1) A Be 211 (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (1) A nyomozási bíró meghatározza az ülés határnapját Ha az indítványt az ügyész terjesztette elő, azt megküldi a gyanúsítottnak, a védőnek, továbbá gondoskodik a gyanúsítottnak a nyomozási bíró előtti megjelenéséről, az ülés határnapjáról és helyéről értesíti a védőt Ha az indítványt nem az ügyész terjesztette elő, azt a nyomozási bíró megküldi a gyanúsítottnak, a védőnek, intézkedik a szükséges iratok beszerzése iránt, továbbá az ülés határnapjáról és helyéről értesíti az indítványozót, az ügyészt, a gyanúsítottat és a védőt Ha az indítvány tárgya előzetes letartóztatás elrendelése, a gyanúsítottnak és a védőnek megküldött indítványhoz csatolni kell azoknak a nyomozási iratoknak a másolatát, amelyekre az indítványt alapozzák (2) A Be 211 -a a következő (4a) bekezdéssel egészül ki: (4a) Ha az illetékességi területén van tizennegyedik életévét be nem töltött személy meghallgatására szolgáló helyiség, a nyomozási bíró a tizennegyedik életévét meg nem haladott tanú meghallgatása esetén az ülést ilyen helyiségben is megtarthatja 45 A Be 214 -a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki: (1a) A 207 (2) bekezdés g) pontja szerinti esetben a nyomozási bíró, ha a polgári jogi igény érvényesítése az 54 (2a) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelel, a polgári jogi igényt és az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet a Polgári perrendtartás szerint hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróságnak küldi meg Egyebekben az (1) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni 46 (1) A Be 215 (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (2) A nyomozási bíró a határozat elleni fellebbezést a nyilatkozatok beérkezését, illetve a fellebbezési határidő lejártát követően haladéktalanul, közvetlenül a fellebbezés elbírálására illetékes törvényszéknek küldi meg (2) A Be 215 (4) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: (Nincs helye fellebbezésnek) b) a 207 (2) bekezdés e) pontjára és (3) (4) bekezdésére vonatkozó határozat, (ellen) (3) A Be 215 (4) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki: (Nincs helye fellebbezésnek) d) a 214 (1a) bekezdés szerinti határozat (ellen)
11 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2013 évi 190 szám A Be 217 (3) bekezdés i) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: (A vádirat tartalmazza) i) a bizonyítási eszközök megjelölését, valamint azt, hogy mely cselekmény vagy részcselekmény bizonyítására szolgálnak, 48 A Be 222 (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (2) Ha a Btk 180 -ában meghatározott büntethetőséget megszüntető ok miatt az eljárás megszüntetésének lehet helye, és a nyomozást a 188 (1) bekezdés h) pontja alapján nem függesztették fel, az ügyész a vádemelést egyévi időtartamra elhalasztja, ha a gyanúsított vállalja a kábítószer-függőséget gyógyító kezelésen, kábítószer-használatot kezelő más ellátáson vagy megelőző-felvilágosító szolgáltatáson való részvételt 49 A Be 266 (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (6) Ha a Btk 180 -ában meghatározott büntethetőséget megszüntető ok miatt az eljárás megszüntetésének lehet helye, és a nyomozást a 188 (1) bekezdés h) pontja alapján nem függesztették fel, illetve az ügyész a vádemelést a 222 (2) bekezdése alapján nem halasztotta el, a bíróság az eljárást egyévi időtartamra felfüggeszti, feltéve, hogy a vádlott vállalja a kábítószer-függőséget gyógyító kezelésen, kábítószer-használatot kezelő más ellátáson vagy megelőző-felvilágosító szolgáltatáson való részvételt 50 A Be 267 (1) bekezdés a következő n) ponttal egészül ki: (A bíróság az eljárást megszünteti,) n) ha a cselekmény elbírálására nincs joghatósága 51 A Be 268 (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (1) A bíróság hivatalból vagy az eljárásban részt vevő személyek indítványára intézkedik aziránt, hogy a bizonyítási eszközök a tárgyaláson rendelkezésre álljanak Ennek érdekében határidő tűzésével, szükség esetén az eljárás felfüggesztése mellett megkeresheti az ügyészt, továbbá pártfogó felügyelői vélemény beszerzését rendelheti el Az ügyész megkeresése a vádirat hiányosságainak pótlására, bizonyítási eszköz felkutatására és biztosítására irányulhat 52 A Be 284 -a a következő (3) bekezdéssel egészül ki: (3) A tanács elnöke, ha a polgári jogi igény érvényesítése az 54 (2a) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelel, a polgári jogi igényt és az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet a Polgári perrendtartás szerint hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróságnak küldi meg 53 A Be 296 (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (2) A tanács elnöke a tanúnak a nyomozás során tett vallomását a) az ügyésznek a 217 (3) bekezdés h) pontja alapján vádiratban tett indítványára felolvassa, ismerteti, vagy a jegyzőkönyvvezetővel felolvastatja, ha a tanú kihallgatását a 285 (1) bekezdése alapján nem indítványozták, és a tanú tárgyaláson történő kihallgatását a bíróság sem tartja szükségesnek, b) az ügyész tárgyaláson tett indítványára felolvassa, ismerteti, vagy a jegyzőkönyvvezetővel felolvastatja, ha a vallomása szükséges a bizonyításhoz, de a személyes megjelenése a tárgyaláson nem indokolt, illetve a tárgyaláson való megjelenése aránytalan nehézséggel járna vagy nem lehetséges, és a tanú tárgyaláson történő kihallgatását a bíróság, a vádlott és a védő sem tartja szükségesnek 54 A Be 335 (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek: (1) A polgári jogi igényt a 214 (1a) bekezdése és a 284 (3) bekezdése szerinti eseteket kivéve a bíróság az ítéletben lehetőleg érdemben bírálja el; annak helyt ad, vagy azt elutasítja Ha ez jelentékenyen késleltetné az eljárás befejezését, valamint a vádlott felmentése esetén, vagy ha az indítványnak a büntetőeljárásban való érdemi elbírálását más körülmény kizárja, a bíróság a polgári jogi igény érvényesítését egyéb törvényes útra utasítja (2) Ha a bíróság az ítéletében megállapítja a bűncselekménnyel okozott kár, vagyoni hátrány, adóbevétel-csökkenés, vámbevétel-csökkenés összegét, illetve a bűncselekmény elkövetési értékét, ezen összeg mértékéig az előterjesztett polgári jogi igényt érdemben el kell bírálni, kivéve, ha az okozott kár vagy a vagyoni hátrány megtérítése iránti igény az 54 (2a) bekezdése szerinti polgári jogi igény része
12 82294 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2013 évi 190 szám 55 A Be 341 (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (4) A másodfokú bíróság mellett működő ügyész az iratokat az indítványával tizenöt napon belül, különösen bonyolult vagy nagy terjedelmű ügyben harminc napon belül megküldi a másodfokú bíróságnak Kivételes esetben az ügyészség vezetője a határidőt további harminc nappal meghosszabbíthatja 56 A Be 346 (5) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki: (Nincs helye fellebbezésnek) d) a 284 (3) bekezdése szerinti határozat (ellen) 57 A Be 358 -a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki: (2a) A bíróság elrendelheti, hogy az ügyben öt hivatásos bíróból álló tanács járjon el, ha ezt a vádlottak nagy, az ügy különösen nagy terjedelme vagy az ügy jellege indokolja 58 A Be 367/A (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (3) A másodfokú bíróság határozata elleni fellebbezést a határozat kihirdetését követően a jelen lévő jogosultak szóban bejelenthetik vagy erre háromnapi határidőt tarthatnak fenn A többi jogosult a fellebbezést a kézbesítéstől számított nyolc napon belül írásban jelentheti be a másodfokú bíróságnál 59 A Be 373 (1) bekezdés I tétele a következő e) ponttal egészül ki: (A másodfokú bíróság I hatályon kívül helyezi az első fokú bíróság ítéletét, és az eljárást megszünteti,) e) ha az első fokú bíróság joghatóság hiányában járt el 60 A Be 416 (4) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki: (Nincs helye felülvizsgálatnak) d) a terhelt terhére az (1) bekezdés a) pontjában írt okból magánvádas eljárásban vagy pótmagánvád alapján folytatott eljárásban 61 A Be 417 (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (1) Felülvizsgálati indítvány benyújtására jogosult I a terhelt terhére az ügyész, II a terhelt javára: a) az ügyész, b) a terhelt, c) a védő, kivéve, ha a terhelt ezt megtiltotta, d) a fiatalkorú terhelt törvényes képviselője, e) a kényszergyógykezelés elrendelése ellen a terhelt hozzájárulása nélkül is a nagykorú terhelt törvényes képviselője, házastársa vagy élettársa, f) a terhelt halála után egyenesági rokona, testvére, házastársa vagy élettársa, illetve amennyiben a terhelt halála óta több, mint ötven év telt el, oldalági rokona 62 A Be 420 (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (1) A felülvizsgálati indítványt a Kúria három vagy ha ezt az ügy különösen nagy terjedelme vagy az ügy jellege indokolja öt hivatásos bíróból álló tanácsa bírálja el tanácsülésen vagy nyilvános ülésen Ha a felülvizsgálat a Kúria határozata ellen irányul, az indítványt a törvényben kizárt, az arra nem jogosulttól származó vagy az elkésett indítványt kivéve öt hivatásos bíróból álló tanács bírálja el 63 A Be 424 (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (1) A Kúria a felülvizsgálati indítványt tanácsülésen bírálja el, kivéve, ha az ügyész a terhelt terhére nyújtott be felülvizsgálati indítványt, ebben az esetben az indítványról nyilvános ülésen határoz
13 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2013 évi 190 szám A Be 425 (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (2) A nyilvános ülésről a terheltet, a magánvádlót és a pótmagánvádlót, illetve a 417 (1) bekezdésében felsorolt jogosultakat értesíteni kell A fogva levő terheltet ha a nyilvános ülésen részt kíván venni a nyilvános ülésre elő kell állítani 65 A Be XXI Fejezete a következő alcímmel és 464/A -sal egészül ki: A kiemelt jelentőségű ügyek 464/A A XXVIII/A Fejezet rendelkezései közül az 554/H, az 554/M és az 554/N rendelkezései fiatalkorú esetén nem alkalmazhatók 66 A Be 470 (1) bekezdés c) és d) pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek: (Katonai büntetőeljárásnak van helye) c) a rendőrség, az Országgyűlési Őrség, a büntetés-végrehajtási szervezet, a hivatásos katasztrófavédelmi szerv, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagja által a szolgálati helyen, illetve a szolgálattal összefüggésben elkövetett más bűncselekmény, d) a szövetséges fegyveres erő tagja által belföldön, valamint e személynek a Magyarország határain kívül tartózkodó magyar felségjelű úszólétesítményen vagy magyar felségjelű légi járművön elkövetett, magyar büntető joghatóság alá tartozó bűncselekménye (esetén) 67 (1) A Be 474 (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (4) A katonai ügyész végzi a nyomozást a szövetséges fegyveres erő tagja által belföldön, valamint az e személynek a Magyarország határain kívül tartózkodó magyar felségjelű úszólétesítményen vagy magyar felségjelű légi járművön elkövetett, magyar büntető joghatóság alá tartozó bűncselekménye miatt (2) A Be 474 -a a következő (4a) bekezdéssel egészül ki: (4a) A katonai ügyész végzi a nyomozást a Honvéd Vezérkar főnöke és helyettese, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatója és helyettesei, az országos rendőrfőkapitány és helyettesei, a Terrorelhárítási Központ főigazgatója és helyettesei, a Nemzeti Védelmi Szolgálat főigazgatója és helyettesei, az Országgyűlési Őrség parancsnoka és helyettesei, a büntetés-végrehajtás országos parancsnoka és helyettesei, az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság főigazgatója és helyettesei, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok főigazgatói és helyettesei, a más szervnél szolgálatot teljesítő katona, valamint a rendészeti felsőoktatási intézmény ösztöndíjas és kettős jogállású hallgatója által elkövetett katonai vétség miatt 68 A Be 501 (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (3) Az (1) bekezdés a) pontja esetén az ügyész a nyomozást elrendeli Nem kell elrendelni a nyomozást, ha a 174 (1) bekezdés a) f) pontjában meghatározott körülmény áll fenn 69 A Be 591/A (3) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: (El kell halasztani kérelem nélkül, hivatalból is az elzárás végrehajtásának megkezdését annak a nőnek az esetében, aki) b) egyévesnél fiatalabb gyermekét gondozza 70 A Be 604 (5) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki: (Felhatalmazást kap) e) a honvédelemért felelős miniszter és a Kormány rendvédelmi szervet irányító minisztere, hogy együttesen a legfőbb ügyésszel egyetértésben a Magyar Honvédség, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat és a rendvédelmi szervek tekintetében a parancsnoki nyomozással kapcsolatban utasításban (az idézésekre, értesítésekre, határozatokra, jegyzőkönyvekre és az eljárás során gyakrabban használt más iratokra nyomtatvány rendszeresítését rendelje el) 71 A Be 608 -a a következő (5) és (6) bekezdéssel egészül ki: (5) E törvény 195 (1) bekezdése a büntetőeljárás során igénybe vehető tolmácsoláshoz és fordításhoz való jogról szóló, 2010 október 20-i 2010/64/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 2 cikk (5) bekezdésének és 3 cikk (5) bekezdésének való megfelelést szolgálja
14 82296 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2013 évi 190 szám (6) E törvény 169 (1) bekezdése, 195 (1) és (6) bekezdése, 207 (2) bekezdés e) pontja a büntetőeljárás során a tájékoztatáshoz való jogról szóló, 2012 május 22-i 2012/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 7 cikk (4) bekezdésének való megfelelést szolgálja 72 A Be 1 29 a) pontjában a kormánytisztviselői szövegrész helyébe a kormányzati szolgálati, (4) bekezdésében az a számítástechnikai szövegrész helyébe az az információs, (7) bekezdésében a Vámáru szövegrész helyébe a Nem közösségi áru, (3) bekezdésében az (1) (2) bekezdés szövegrész helyébe az (1) bekezdés, 5 VIII Fejezet VIII Címében a SZÁMÍTÁSTECHNIKAI RENDSZER ÚTJÁN RÖGZÍTETT ADATOK szövegrész helyébe az INFORMÁCIÓS RENDSZERBEN TÁROLT ADATOK, 6 158/A -át megelőző alcímében a Számítástechnikai rendszer útján rögzített adatok szövegrész helyébe az Információs rendszerben tárolt adatok, 7 158/A (1) bekezdésében az a számítástechnikai rendszer útján rögzített szövegrész helyébe az az információs rendszerben tárolt, 8 158/A (2) bekezdésében az a számítástechnikai rendszer útján rögzített szövegrész helyébe az az információs rendszerben tárolt, 9 158/A (3) bekezdésében a számítástechnikai rendszer útján rögzített szövegrész helyébe az információs rendszerben tárolt, az a számítástechnikai rendszer útján rögzített szövegrész helyébe az az információs rendszerben tárolt, /A (4) bekezdésében a számítástechnikai szövegrész helyébe az információs, /A (7) bekezdésében az a számítástechnikai szövegrész helyébe az az információs, /B (6) bekezdésében az a számítástechnikai rendszer útján rögzített szövegrész helyébe az az információs rendszerben tárolt, /C (4) bekezdésében a tárhelyszolgátató szövegrész helyébe a tárhelyszolgáltató, /A (1) bekezdésében az adóhatóságtól szövegrész helyébe az adóhatóságtól, társadalombiztosítási szervtől, nyugdíjbiztosítási igazgatási szervtől, egészségbiztosítási szervtől, (4) bekezdésében az illetőleg a Rendőrtiszti Főiskolán szövegrész helyébe az illetve a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Karán, (2) bekezdésében az illetőleg a számítástechnikai rendszer útján rögzített szövegrész helyébe az illetve az információs rendszerben tárolt, (4) bekezdésében az a) d) pontja szövegrész helyébe az a) d) és g) pontja, (1) bekezdés l) pontjában a [Btk 29 (1) bekezdés] szövegrész helyébe a [Btk 29 (1) bekezdés],, (1) bekezdés g) pontjában az esetén szövegrész helyébe az esetén,, (1) bekezdésében a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló szövegrész helyébe a bíróságok elnevezéséről, székhelyéről és illetékességi területének meghatározásáról szóló, (1) bekezdésében a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló szövegrész helyébe a bíróságok elnevezéséről, székhelyéről és illetékességi területének meghatározásáról szóló, /A (1) bekezdésében az eljárásra illetékes parancsnoknak szövegrész helyébe a jogkör gyakorlójának, /A (2) bekezdésében a hetvenkét órán szövegrész helyébe a három napon, /A (4) bekezdésében az eljárásra illetékes parancsnok szövegrész helyébe a jogkör gyakorlója, /B (1) bekezdésében a parancsnoki szövegrész helyébe a fegyelmi, /B (2) bekezdésében a parancsnoknál szövegrész helyébe a fegyelmi jogkör gyakorlójánál, a huszonnégy órán szövegrész helyébe az egy napon, /B (3) bekezdés c) pontjában a parancsnokot szövegrész helyébe a fegyelmi jogkör gyakorlóját, /B (4) bekezdésében a parancsnok szövegrész helyébe a fegyelmi jogkör gyakorlója, /A (5) bekezdésében az ideiglenes szövegrész helyébe a végleges, (4) bekezdés b) pontjában a Honvédség tekintetében szövegrész helyébe a Honvédség és a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat tekintetében, (5) bekezdés a) pontjában az együttesen szövegrész helyébe az egyetértésben szöveg lép
15 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2013 évi 190 szám Hatályát veszti a Be a) 111 (6) bekezdése, b) 137 (3) bekezdésében az a terhelt hozzájárulásával szövegrész, c) 150 (1) bekezdésében a jármű, szövegrész, d) 327/A -a, e) 554/E -a és az azt megelőző alcím, f) 554/F -a és az azt megelőző alcím, g) 554/M -a és az azt megelőző alcím, h) 554/N -a és az azt megelőző alcím 2 A polgári perrendtartásról szóló 1952 évi III törvény módosítása 74 (1) A polgári perrendtartásról szóló 1952 évi III törvény (a továbbiakban: Pp) 9 (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (2) Ha az ügyészt az (1) bekezdésben meghatározott keresetindítási jog illeti meg, de a perbeli részvételét megalapozó körülmények a per folyamán állnak be, az ügyész a perben felléphet Az ügyész fellépése kötelező a 124/A szerint indult perben Ha az ügyészi fellépés törvényi feltételei fennállnak, a bíróság erről az ügyészt értesíti (2) A Pp Intézkedések a keresetlevél alapján alcíme a következő 124/A -sal egészül ki: 124/A A büntetőeljárásról szóló 1998 évi XIX törvény (a továbbiakban: Be) 214 (1a) bekezdése vagy 284 (3) bekezdése alapján a bíróságnak megküldött polgári jogi igényt keresetlevélként kell elbírálni és úgy kell tekinteni, mintha azt már eredetileg is annál a bíróságnál terjesztették volna elő, amelyhez azt megküldték (3) A Pp 156 -a a következő (9) bekezdéssel egészül ki: (9) A Be 214 (1a) bekezdése vagy 284 (3) bekezdése alapján a bíróságnak megküldött polgári jogi igény esetén az ideiglenes intézkedés elbírálása során az (1) (8) bekezdés szabályait kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy a) az ideiglenes intézkedés elrendelése nem köthető biztosítékadáshoz, és b) a bíróság az ideiglenes intézkedés elrendelésére vonatkozó végzését hivatalból maga is egváltoztathatja abban az esetben is, ha a nyomozást vagy a büntetőeljárást jogerősen megszüntették, vagy a terheltet a vád alól jogerősen felmentették, továbbá c) az ideiglenes intézkedés hatályon kívül helyezése vagy hatályvesztése esetén rendelkezni kell az ideiglenes intézkedést megelőző birtokállapot helyreállításáról, ha az ítélet eltérően nem rendelkezik 3 A Rendőrségről szóló 1994 évi XXXIV törvény módosítása 75 (1) A Rendőrségről szóló 1994 évi XXXIV törvény (a továbbiakban Rtv) 39 (1) bekezdése a következő g) ponttal egészül ki: (A rendőr magánlakásba bebocsátás vagy hatósági határozat nélkül nem léphet be, illetve nem hatolhat be, kivéve) g) a büntetőeljárásról szóló törvényben meghatározott, a terhelt mozgását nyomon követő technikai eszköz telepítése, ellenőrzése, karbantartása, valamint eltávolítása céljából (2) Az Rtv 69 (7) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép: (7) Az (1) bekezdés a) b) pontjának alkalmazása során magánlakásnak minősül a 97 (1) bekezdés c) pontján túl a nyilvános vagy a közönség részére nyitva álló helyen kívül minden más helyiség vagy terület, továbbá a közösségi közlekedési eszköz kivételével a jármű is Az (1) bekezdés b) pontjának a 7/A (1) bekezdésében meghatározott megbízhatósági vizsgálat keretében történő alkalmazása során nem minősül magánlakásnak a védett állomány tagját foglalkoztató szerv hivatali helyisége, gépjárműve, továbbá a megbízhatósági vizsgálat végrehajtása során létrehozott mesterséges helyszín 4 A bírósági végrehajtásról szóló 1994 évi LIII törvény módosítása 76 A bírósági végrehajtásról szóló 1994 évi LIII törvény 202 (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (1) Ha a büntetőeljárásról szóló törvény szerint a büntetőügyben eljáró bíróság, ügyész, nyomozó hatóság a terhelt egész vagyonának vagy egyes vagyontárgyainak a zár alá vételét rendelte el (a továbbiakban: bűnügyi zárlat), ennek elvégzése a végrehajtó hatáskörébe tartozik
16 82298 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2013 évi 190 szám 5 A nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló 1996 évi XXXVIII törvény módosítása 77 A nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló 1996 évi XXXVIII törvény 79/A (3) és (4) bekezdésében az az igazságügyért felelős miniszter szövegrész helyébe az az igazságügyért felelős miniszter vagy a legfőbb ügyész szöveg lép 6 Az illetékekről szóló 1990 évi XCIII törvény módosításáról, valamint a hiteles tulajdonilap-másolat igazgatási szolgáltatási díjáról szóló 1996 évi LXXXV törvény módosítása 78 Az illetékekről szóló 1990 évi XCIII törvény módosításáról, valamint a hiteles tulajdonilap-másolat igazgatási szolgáltatási díjáról szóló 1996 évi LXXXV törvény 32/C (1) bekezdés i) pontjának helyébe a következő rendelkezés lép: (Tárgyánál fogva díjmentes:) i) a közérdekű bejelentés, javaslat és a panasz elbírálására, valamint a közigazgatási hatóság és a büntetőügyben eljáró bíróság által elrendelt zárlat, az ügyész, a nyomozó hatóság és a büntető ügyben eljáró bíróság által elrendelt zár alá vétel tényének feljegyzésére és törlésére, továbbá a büntetőeljárás megindításának feljegyzésére és törlésére irányuló eljárás; 7 Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997 évi CXLI törvény módosítása 79 (1) Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997 évi CXLI törvény 64 -a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki: (1a) A büntetőeljárásról szóló 1998 évi XIX törvény 214 (1a) bekezdése vagy 284 (3) bekezdése alapján a bíróságnak megküldött polgári jogi igény esetén, ha az (1) bekezdés a) vagy b) pontjában foglalt feltételek fennállnak, a bíróság az (1) bekezdés szerinti végzést hivatalból hozza meg (2) Hatályát veszti az Inytv 17 (1) bekezdés q) pontjában a zár alá vételt megelőző biztosítási intézkedés, szövegrész 8 A jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló 2001 évi CIV törvény módosítása 80 (1) A jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló 2001 évi CIV törvény (a továbbiakban: Jszbt) 11 -a és az azt megelőző alcím címe helyébe a következő rendelkezés és cím lép: A zár alá vétel 11 (1) Ha a jogi személlyel szemben intézkedés alkalmazásának szükségessége merül fel, a zár alá vételt a jogi személlyel szemben előreláthatóan alkalmazásra kerülő pénzbírság végrehajtásához szükséges dologra, vagyoni értékű jogra, követelésre vagy szerződés alapján kezelt pénzeszközre kell elrendelni (2) A jogi személlyel szemben előreláthatóan alkalmazásra kerülő pénzbírság végrehajtásához szükséges dologra, vagyoni értékű jogra, követelésre vagy szerződés alapján kezelt pénzeszközre a zár alá vételt el kell rendelni, ha a bíróság vagy az ügyész engedélyezi, hogy a jogi személlyel szemben a felszámolási eljárást folytassák A határozatban számszerűleg meg kell jelölni, hogy a zár alá vétel milyen összeg biztosítására szolgál (3) A (2) bekezdés alapján történő zár alá vételt a bíróság az engedélyezésről szóló határozatban is elrendelheti Az ügyész a határozat meghozatala előtt indítványozza a zár alá vételnek a (2) bekezdés alapján történő elrendelését, ha a felszámolási eljárás folytatásához az engedélyt megadja (4) Ha a felszámoló kérelmére a büntetőügyben eljáró bíróság vagy a vádirat benyújtása előtt az ügyész a zár alá vett dolog, vagyoni értékű jog, követelés vagy szerződés alapján kezelt pénzeszköz értékesítését engedélyezi, az erről szóló határozatban a zár alá vételt arra az összegre korlátozza, ami a jogi személlyel szemben előreláthatóan alkalmazásra kerülő pénzbírság végrehajtását fedezni fogja A zár alá vett dolog, vagyoni értékű jog, követelés vagy szerződés alapján kezelt pénzeszköz helyébe a bíróság, illetve az ügyész által meghatározott összeg lép A határozatot meg kell küldeni a zár alá vételt foganatosító bírósági végrehajtónak (2) A Jszbt 26 (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (6) Ha a 11 (4) bekezdése alapján zár alá vett dolog, vagyoni értékű jog, követelés vagy szerződés alapján kezelt pénzeszköz helyébe meghatározott összeg lépett, az eljárás megszüntetésekor vagy az ügydöntő határozatban rendelkezni kell a letéti számlán elhelyezett összegnek a jogi személy ellen elrendelt felszámolási eljárásban kirendelt felszámoló értesítésével a jogi személy számlájára történő átutalásáról
17 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2013 évi 190 szám A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006 évi V törvény módosítása 81 (1) A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006 évi V törvény (a továbbiakban: Ctv) 26 (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (4) A cégbíróság a végrehajtást (biztosítási intézkedést, zár alá vételt) elrendelő hatóság (ügyész, nyomozó hatóság, bíróság) elektronikus értesítése, illetve a végrehajtást foganatosító hatóság által elektronikusan megküldött foglalási jegyzőkönyv alapján hivatalból jegyzi be és teszi közzé az (1) bekezdés i) j) pontjában meghatározott adatokat Az (1) bekezdés k) pontjában szereplő adatokat a cégbíróság az ügyész, illetve az ügyben eljáró bíróság elektronikus értesítése alapján ugyancsak hivatalból jegyzi be és teszi közzé Az állami adóhatóság az általa elrendelt végrehajtás cégjegyzékbe bejegyzendő adatait elektronikus úton közli a cégbírósággal (2) A Ctv 26 (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (6) A céggel szemben, vagy a cég tagja (részvényese) vagyoni részesedése vonatkozásában elrendelt zár alá vétel megszüntetését az eljáró ügyész vagy nyomozó hatóság, illetve a bíróság közli elektronikus úton a cégbírósággal 82 Hatályát veszti a Ctv 26 (1) bekezdés j) pontjában a biztosítási intézkedés, illetve szövegrész 10 A büntető ügyekben alkalmazható közvetítői tevékenységről szóló 2006 évi CXXIII törvény módosítása 83 A büntető ügyekben alkalmazható közvetítői tevékenységről szóló 2006 évi CXXIII törvény 4 (1) bekezdés a) pontjában a [Büntető Törvénykönyvről szóló 1978 évi IV törvény (Btk) pont] szövegrész helyébe a [Büntető Törvénykönyvről szóló 2012 évi C törvény (Btk) 459 (1) bekezdés 14 pont] szöveg lép 11 A bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló 2009 évi XLVII törvény módosítása 84 (1) A bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló 2009 évi XLVII törvény (a továbbiakban: Bnytv) 11 (1) bekezdés e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: (A bűntettesek nyilvántartása tartalmazza) e) a kiszabott büntetés nemét, mértékét és végrehajtási fokozatát (foglalkozástól eltiltás esetén a foglalkozás vagy tevékenység megnevezését, járművezetéstől eltiltás esetén a járművezetői kategóriát, kitiltás esetén a település, országrész megnevezését, sportrendezvények látogatásától való eltiltás esetén a sportrendezvény, valamint a sportlétesítmény megnevezését); a kiszabott mellékbüntetés nemét és mértékét; a büntetés végrehajtásának felfüggesztése vagy részbeni felfüggesztése esetén a próbaidő tartamát és a felfüggesztés leteltének időpontját; a korábbi felfüggesztett vagy részben felfüggesztett büntetés végrehajtásának elrendelése esetén a felfüggesztett vagy részben felfüggesztett büntetést kiszabó bíróság megnevezését, határozatának számát és jogerőre emelkedésének napját; a korábbi felfüggesztett vagy részben felfüggesztett szabadságvesztés büntetés próbaideje meghosszabbodása esetén ennek tényét, a meghosszabbodott próbaidő tartamát és leteltének napját, a felfüggesztett vagy részben felfüggesztett szabadságvesztés büntetést kiszabó bíróság megnevezését, határozatának számát és jogerőre emelkedésének napját; a javítóintézeti nevelés hátralévő részének szabadságvesztésre történő átváltoztatása esetén a javítóintézeti nevelést alkalmazó bíróság megnevezését, határozatának számát és jogerőre emelkedésének napját; (2) A Bnytv 11 (1) bekezdés k) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: (A bűntettesek nyilvántartása tartalmazza) k) a külföldi ítélet érvényének elismerése esetén ka) ennek tényét, kb) a külföldi bíróság és az elismerő határozatot hozó magyar bíróság megnevezését, kc) a külföldi bíróság és az elismerő határozatot hozó magyar bíróság által hozott határozat számát, keltét, jogerőre emelkedésének napját,
18 82300 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2013 évi 190 szám kd) az ítéletben a magyar bíróság által elismert bűncselekmény megnevezését, és az 1978 évi IV törvény vagy a Btk szerinti minősítését, ke) a külföldi bíróság által kiszabott szabadságvesztés büntetés vagy szabadságelvonással járó intézkedés tartamát, továbbá a külföldön történt büntetés-végrehajtással kapcsolatos adatok közül a foganatba vétel időpontját, a feltételes szabadságra bocsátás napját, a büntetés vagy intézkedés kitöltésének időpontját, a büntetés végrehajtásának felfüggesztése vagy részbeni felfüggesztése esetén a próbaidő tartamát és a felfüggesztés leteltének időpontját, a korábbi felfüggesztett vagy részben felfüggesztett büntetés végrehajtásának elrendelése esetén a felfüggesztett vagy részben felfüggesztett büntetést kiszabó külföldi bíróság megnevezését, határozatának számát és jogerőre emelkedésének napját, kf) a kiszabott szabadságvesztés büntetés vagy szabadságelvonással járó intézkedés végrehajtásának átvétele esetén ennek tényét, az elismert és átvett szabadságvesztés időtartamát, kg) a törvényi mentesítés várható időpontját; (3) A Bnytv 12 -a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki: (1a) A korábbi felfüggesztett vagy részben felfüggesztett szabadságvesztés büntetés próbaideje meghosszabbodása esetén ennek tényét, a meghosszabbodott próbaidő tartamát és leteltének napját, a felfüggesztett vagy részben felfüggesztett szabadságvesztés büntetést kiszabó bíróság megnevezését, határozatának számát és jogerőre emelkedésének napját [11 (1) bekezdés e) pont] a büntetés-végrehajtási bíró közli, ha arra a közérdekű munka vagy a pénzbüntetés szabadságvesztésre történő átváltozása miatt került sor (4) A Bnytv 12 (2a) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (2a) A 11 (1) bekezdés i) pontjában, valamint, ha az elítélt beszámítással kitöltötte a feltételes szabadságra bocsátáshoz szükséges időtartamot, feltételes szabadságra bocsátás esetén a 11 (2) bekezdés b) pontjában meghatározott adatokat a büntetés-végrehajtási bíró közli a bűnügyi nyilvántartó szervvel (5) A Bnytv 16 (1) bekezdés f) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: (A hátrányos jogkövetkezmények alatt álló, büntetlen előéletű személyek nyilvántartása tartalmazza) f) a kiszabott büntetés nemét, mértékét és végrehajtási fokozatát (foglalkozástól eltiltás esetén a foglalkozás vagy tevékenység megnevezését, járművezetéstől eltiltás esetén a járművezetői kategóriát, kitiltás esetén a település, országrész megnevezését, sportrendezvények látogatásától való eltiltás esetén a sportrendezvény, valamint a sportlétesítmény megnevezését), a kiszabott mellékbüntetés nemét és mértékét, a büntetés végrehajtásának felfüggesztése vagy részbeni felfüggesztése esetén a próbaidő tartamát és a felfüggesztés leteltének időpontját; a korábbi felfüggesztett vagy részben felfüggesztett szabadságvesztés büntetés próbaideje meghosszabbodása esetén ennek tényét, a meghosszabbodott próbaidő tartamát és leteltének napját, a felfüggesztett vagy részben felfüggesztett szabadságvesztés büntetést kiszabó bíróság megnevezését, határozatának számát és jogerőre emelkedésének napját; (6) A Bnytv 16 (1) bekezdés j) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: (A hátrányos jogkövetkezmények alatt álló, büntetlen előéletű személyek nyilvántartása tartalmazza) j) a külföldi ítélet érvényének elismerése esetén ja) ennek tényét, jb) a külföldi bíróság és az elismerő határozatot hozó magyar bíróság megnevezését, jc) a külföldi bíróság és az elismerő határozatot hozó magyar bíróság által hozott határozat számát, keltét, jogerőre emelkedésének napját, jd) az ítéletben a magyar bíróság által elismert bűncselekmény megnevezését, és az 1978 évi IV törvény vagy a Btk szerinti minősítését, je) a külföldi bíróság által kiszabott szabadságvesztés büntetés vagy szabadságelvonással járó intézkedés tartamát, továbbá a külföldön történt büntetés-végrehajtással kapcsolatos adatok közül a foganatba vétel időpontját, a feltételes szabadságra bocsátás napját, a büntetés vagy intézkedés kitöltésének időpontját, a büntetés végrehajtásának felfüggesztése vagy részbeni felfüggesztése esetén, a próbaidő tartamát és a felfüggesztés leteltének időpontját, jf) a kiszabott szabadságvesztés büntetés vagy szabadságelvonással járó intézkedés végrehajtásának átvétele esetén ennek tényét, az elismert és átvett szabadságvesztés időtartamát; (7) A Bnytv 16 (2) bekezdés h) j) pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek: (A büntetés-végrehajtási adatok közül a hátrányos jogkövetkezmények alatt álló, büntetlen előéletű személyek nyilvántartása tartalmazza) h) a közérdekű munka teljesítésének vagy végrehajthatósága megszűnésének napját, i) a pénzbüntetés teljesítésének napját,
19 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2013 évi 190 szám j) a közérdekű munka vagy a pénzbüntetés szabadságvesztésre, valamint a pénzbüntetés közérdekű munkára történő átváltoztatásáról szóló határozat számát és jogerőre emelkedésének napját, az eljárt bíróság megnevezését és az így kiszabott büntetés mértékét, (8) A Bnytv 16 (2) bekezdése a következő k) m) ponttal egészül ki: (A büntetés-végrehajtási adatok közül a hátrányos jogkövetkezmények alatt álló, büntetlen előéletű személyek nyilvántartása tartalmazza) k) a közügyektől eltiltás, a foglalkozástól eltiltás, a járművezetéstől eltiltás, a kiutasítás, a kitiltás, a sportrendezvények látogatásától való eltiltás leteltének napját, e büntetések végrehajtását befolyásoló tényeket és ezek fennállásának időtartamát, l) a jóvátételi munka igazolásának napját, m) a kényszergyógykezelés megszüntetésének vagy megszűnésének napját (9) A Bnytv 17 -a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki: (3a) A korábbi felfüggesztett vagy részben felfüggesztett szabadságvesztés büntetés próbaideje meghosszabbodása esetén ennek tényét, a meghosszabbodott próbaidő tartamát és leteltének napját, a felfüggesztett vagy részben felfüggesztett szabadságvesztés büntetést kiszabó bíróság megnevezését, határozatának számát és jogerőre emelkedésének napját [16 (1) bekezdés f) pont] a büntetés-végrehajtási bíró közli, ha arra a közérdekű munka vagy a pénzbüntetés szabadságvesztésre történő átváltozása miatt került sor (10) A Bnytv 17 -a a következő (6a) bekezdéssel egészül ki: (6a) A 16 (2) bekezdés h) pontjában meghatározott adatokat a pártfogó felügyelő közli a bűnügyi nyilvántartó szervvel (11) A Bnytv 17 -a a következő (7b) bekezdéssel egészül ki: (7b) A 16 (2) bekezdés l) pontjában meghatározott adatokat az alapügyben első fokon eljárt bíróság közli a bűnügyi nyilvántartó szervvel, (12) A Bnytv 23 i) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: (A büntetőeljárás hatálya alatt állók nyilvántartása tartalmazza) i) a büntetőügyek egyesítésének, elkülönítésének, áttételének tényét, (13) A Bnytv 28 c) pont cb) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép: [A kényszerintézkedés hatálya alatt állók nyilvántartása tartalmazza c) az elrendelő határozat szerinti bűncselekmény] cb) 1978 évi IV törvény vagy a Btk szerinti minősítését, (14) A Bnytv 33 (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (3) A tagállami ítéletek nyilvántartása tartalmazza az elismerő határozatot hozó bíróság megnevezését, a határozat számát és keltét, valamint a határozat jogerőre emelkedésének napját, ha az Európai Unió más tagállamának bírósága által meghozott ítélet érvényét a magyar bíróság elismerte (15) A Bnytv 68 (2) bekezdés a) pont ab) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép: [A rendőrség jogosult közvetlen hozzáféréssel átvenni a következő adatokat: a) közbiztonság-védelmi feladatai ellátása során a kábítószerre, a pszichotróp anyagra, a kábítószer prekurzorra, a polgári felhasználású robbanóanyagra, a pirotechnikai termékre vonatkozó hatósági jogkörben, valamint a fegyver, a lőszer, a haditechnikai termék, továbbá a polgári rendeltetésű lőtér, a lőfegyver- és lőszertároló hely üzemeltetéséhez, gyártásához és a kapcsolódó szolgáltatások közbiztonsági feltételeinek ellenőrzéséhez] ab) a 16 (1) bekezdés c), f), g), i), k) pontjában, a 16 (2) bekezdés k) pontjában meghatározott adatok, valamint (16) A Bnytv 68 (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (8) A büntetés-végrehajtási intézet közvetlen hozzáféréssel jogosult a) az elítélt személyazonosságának ellenőrzése céljából a 4 (2) bekezdés a) és b) pontjában foglalt adatot átvenni, valamint b) a büntetőügy iktatószámának és a jogerős bírói határozat számának megadásával, a 11 (1) bekezdés b) és m) pontjában vagy a 16 (1) bekezdés b) és m) pontjában meghatározott adatokat átvenni annak igazolása céljából, hogy az elítélt ujj- és tenyérnyomatát vagy DNS-profilját az elítélés alapjául szolgáló büntetőeljárás során nyilvántartásba vették 85 A Bnytv a) 7 c) pontjában a nyilvántartása és szövegrész helyébe a nyilvántartása,, b) 7 d) pontjában a nyilvántartása szövegrész helyébe a nyilvántartása és, c) 15 e) pontjában az alkalmazott, valamint szövegrész helyébe az alkalmazott,,
20 82302 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2013 évi 190 szám d) 16 (1) bekezdés k) pontjában az időpontját, továbbá szövegrész helyébe az időpontját;, e) 17 (7) bekezdésében a h) pontja szövegrész helyébe az i) és j) pontja, f) 17 (7a) bekezdésében az i) pontja szövegrész helyébe a k) pontja, g) 17 (8) bekezdésében a j) pontjában szövegrész helyébe az m) pontjában, h) 23 c) pont ca) alpontjában és e) pontjában a minősítését szövegrész helyébe az 1978 évi IV törvény vagy a Btk szerinti minősítését, i) 24 (4) bekezdésében az egyesítéséről vagy elkülönítéséről határozatot szövegrész helyébe az egyesítéséről, elkülönítéséről vagy áttételéről határozatot, j) 67 (1) bekezdés b) pontjában a végez, vagy szövegrész helyébe a végez,, k) 67 (1) bekezdés c) pontjában az igazol, szövegrész helyébe az igazol, vagy, l) 68 (2) bekezdés b) pont bb) alpontjában, d) pont db) alpontjában, e) pont eb) alpontjában, h) pont hb) alpontjában, i) pont ib) alpontjában, (6) bekezdés c) pontjában, (7) bekezdés c) pontjában, (7a) bekezdés c) pontjában és (11) bekezdés b) pontjában a bekezdés i) pontjában szövegrész helyébe a bekezdés k) pontjában, m) 68 (3) bekezdés b) pontjában az i) pontjában meghatározott szövegrész helyébe a k) pontjában meghatározott, n) 85 (2) és (3) bekezdésében a tagállama szövegrész helyébe a tagállam, o) 85 (4) és (5) bekezdésében a tagállamának szövegrész helyébe a tagállam, p) 85 (7) bekezdésében a tagállamával szövegrész helyébe a tagállammal szöveg lép 86 Hatályát veszti a Bnytv 44 (1) bekezdésében a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012 évi C törvény hatályba lépéséhez kapcsolódó átmeneti rendelkezésekről és egyes törvények módosításáról szóló 2012 évi CCXXIII törvény 207 -ával megállapított miatt büntetőeljárás alá vontak szövegrész 12 A Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010 évi CXXII törvény módosítása 87 A Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010 évi CXXII törvény 63 (4a) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (4a) Az (1) bekezdés a) b) pontjának alkalmazása során magánlakásnak minősül a lakás (üdülő, nyaraló vagy a lakás céljára használt egyéb helyiség, létesítmény, tárgy), az ahhoz tartozó nem lakás céljára szolgáló helyiség, létesítmény, bekerített terület, a nyilvános vagy a közönség részére nyitva álló helyen kívül minden más helyiség vagy terület, továbbá a közösségi közlekedési eszköz kivételével a jármű is 13 Az Állami Számvevőszékről szóló 2011 évi LXVI törvény módosítása 88 Az Állami Számvevőszékről szóló 2011 évi LXVI törvény 31 (1) bekezdés d) pontjában a biztosítási intézkedés szövegrész helyébe a zár alá vétel szöveg lép 14 A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011 évi CLXII törvény módosítása 89 A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011 évi CLXII törvény 69 -a a következő c) ponttal egészül ki: (Soron kívül értékelni kell a bíró tevékenységét, ha) c) valamely általa tárgyalt per anélkül, hogy a perben eljáró bíró személyében változás történt volna két éven túl van folyamatban, és a per iratainak vizsgálata alapján megállapítható, hogy a per ésszerű időn belüli befejezését késleltető, a bíró önhibájából bekövetkezett mulasztás történt 15 A legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló 2011 évi CLXIV törvény módosítása 90 (1) A legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló 2011 évi CLXIV törvény (a továbbiakban: Üsztv) 50 (2) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:

matches: Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Blog | MTA TK Jogtudományi Intézet
Jogtudományi Intézet célkitűzése és feladatai
Intézet szervezete
Szervezési felelősségi körök
MTA TK Könyvtára
A Jogtudományi Intézet blogoldala
Beszámoló a Rights Consciousness and Legal Cultures: Theoretical Perspectives című workshopról
2018. május 14. 14:32
Szontagh Veronika
kutatási asszisztens, MTA TK Jogtudományi Intézet
2018. április 25-én került megrendezésre A jogosultságkultúra hiánya a közép-európai jogi kultúrákban. Mítosz vagy valóság? című NKFI kutatási projekt (NKFIH-FK125520) nyitórendezvénye. A Rights Consciousness and Legal Cultures: Theoretical Perspectives című workshopnak az MTA TK Jogtudományi Intézete adott otthont. A workshop jó alkalom volt a különböző országokból, területekről érkező kutatók, szakértők számára a jogi kultúra fogalmában rejlő elméleti kérdések és az ezekhez kapcsolódó alkalmazási lehetőségek megvitatására.
Egyetemi ombudsman modellek összehasonlító vizsgálata
2018. május 14. 14:04
Az ELTE ÁJK Alkotmányjogi Tanszék tudományos diákkörei
Hogyan végzik az egyetemi ombudsmanok a munkájukat a világ más országaiban? Milyen jogköreik vannak, hogyan illeszkednek az adott egyetem szervezetébe? Az ELTE kutatócsoportja többek között ezekre a kérdésekre kereste a választ összehasonlító elemzésében. Az elemzés célja, hogy szakmai háttéranyagot biztosítson az ELTE vezetői és döntéshozó testületei számára az egyetemi (intézményi) ombudsman tisztség bevezetésének előkészítéséhez kapcsolódóan. A kutatócsoport tagjai előzetesen meghatározott és tesztelt, komplex kérdőív segítségével dolgozták fel az a vizsálatba bevont 59 intézmény internetes oldalain rendelkezésre álló információkat. Az elemzés értékelő megállapításainak viszonyítási pontját a Nemzetközi Ombudsman Szövetség (International Ombudsman Association) által, speciálisan az egyetemi ombudsmanok működésével kapcsolatban megfogalmazott ajánlások jelentik. Az elemzés teljes terjedelmében olvasható az ELTE ombudsman projektet bemutató honlapján.
Megvéd-e minket a GDPR a Cambridge Analyticától?
2018. április 10. 23:56
Vági Renátó
gyakornok, MTA TK Jogtudományi Intézet
Ha 2018 márciusa bekerül a történelemkönyvekbe, az valószínűleg a Facebook eddigi legnagyobb adatvédelmi botránya miatt lesz, amely emberek tömegeinek szemét nyitotta fel a Facebook problémáival kapcsolatban, és nagy eséllyel hatalmas változásokat fog elindítani a legnagyobb közösségi hálózatnál. De valóban ennyire meglepő-e ez a történet? Az írás célja választ adni erre a kérdésre, miközben bemutatja a Facebook üzleti környezetét, technikai sajátosságait és viszonyát a nemsokára hatályba lépő új EU-s adatvédelmi rendelettel kapcsolatban.
Recenzió Jakab Éva „Apropó jogharmonizáció: gondolatok az ókori kellékszavatossági modell kapcsán” című írásáról
2018. április 05. 12:13
Bergendi-Rácz Diána
doktorandusz, KRE ÁJK
Jelen írás Jakab Éva tanulmányára kíván reflektálni, mely Nagy Károly professzor úr emlékkötetében jelent meg (In memoriam Nagy Károly egyetemi tanár, 1932-2001., szerk.: Bodnár László, Acta Jur. et Pol. Szeged, Tom. LXI. Fasc. 14, Szeged 2002, 225-247.). Az áruk cseréje a római jogban komoly szabályozással rendelkezett. A római jogban ebbe a körbe tartozott a rabszolgák adásvétele is, mely a korabeli gazdaság termelő szektora szempontjából kiemelkedő jelentőséggel bírt. Számos lelet maradt fenn ebből az időszakból, amelyet az elemzett tanulmány is kiemel, és rávilágít arra, hogy az adásvétellel egyben milyen jogorvoslati lehetősége volt a feleknek egy esetleges hibás teljesítés során. Ami különösen érdekes a fentiek mellett, az az, hogy az elemzett tanulmányból láthatóvá válik: a ma ismert kellékszavatosság mint jogintézmény a római korban formálódott ki, és alapjaiban határozta meg a mai magánjogi kellékszavatosságot.
Koordinált jelöltállítás és választási rendszer
2018. március 19. 22:54
Mécs János
doktorandusz, ELTE ÁJK
A közelgő áprilisi választásokkal kapcsolatban a közéletet talán leginkább foglalkoztató kérdés, hogy lesz-e „összefogás”, vagyis, hogy az ellenzéki politikai erők együttműködnek-e. A kérdés a politikai szempontok mellett jogi vetülettel is rendelkezik, mivel a jogi keretrendszer határozza meg, hogy a felek milyen feltételekkel és adott esetben milyen anyagi és egyéb költségek árán működhetnek együtt. Jelen bejegyzésben azt vizsgálom, hogy a korábbi kétfordulós rendszerhez viszonyítva a választási rendszer egyes elemei miként befolyásolják a szereplők visszaléptetéssel történő koordinációjának esélyeit.
Az átdolgozott Fizetésképtelenségi Rendelettel kapcsolatos magyar jogalkotói feladatok
2017. június 22. 13:44
Fabók Zoltán
Ügyvéd, Horváth és Társai Ügyvédi Iroda, DLA Piper Fellow of INSOL International
A 2017. június 26. napjától alkalmazandó átdolgozott Fizetésképtelenségi Rendeletre figyelemmel az Igazságügyi Minisztérium jogszabály-tervezetet tett közzé a Csődtv. jogharmonizációs célú módosításáról.
Jogalkalmazási fejlemények (és adalékok) a zaklatás tárgykörében
2017. június 11. 0:29
A Kúria 2017 júniusában nyilvánosságra hozott ítélete kimondta, hogy 2011-ben Gyöngyöspatán szélsőjobboldali szervezetek demonstrációja során a megfélemlített polgárok elmaradt védelme kimerítette a zaklatás tényállását. A döntés amiatt jogtörténeti kuriózum, mert februárban a bíróság részben tévesen, egy későbbi sajtóközlemény által korrigálva hirdetett ítéletet.
Autonómia a közjogtudományban - Beszámoló a MTA TK Jogtudományi Intézetében rendezett kerekasztal-beszélgetésről
2017. május 09. 21:13
Vadász Vanda
2017 május 4-én került megrendezésre „Autonómia a közjogtudományban” címmel az MTA TK Jogtudományi Intézetének kerekasztal-beszélgetése, amely az aktuális közjogi problémákkal ( lex CEU és a civiltörvény módosítása) összefüggésben álló tudományos ismeretek áttekintését célozta. A négy előadó (közigazgatási jogászok, alkotmányjogászok, felsőoktatással tudományos és gyakorlati szinten egyaránt foglalkozó kollégák) az autonómia kérdését az aktuális jogalkotással összefüggésben és tágabb keretben is vizsgálták. A beszélgetés résztvevői keresték az autonómia funkcióját és védettségének körét az alkotmányos demokrácia és az Alaptörvény rendszerében. A beszélgetés végső konklúziója az volt, hogy csak akkor működhet magas színvonalon a tudomány és az oktatás, ha megvan hozzá a kellő szabadság.
Kommentár a civil törvény módosításához
2017. április 24. 17:50
Szilágyi Emese
Április elején került a parlament elé a törvényjavaslat, amely elnevezése szerint a külföldről támogatott civil szervezetek átláthatóságát tűzi célul. A tervezet azonban számos alkotmányossági aggályt is felvet: egyrészt, nem tisztázott, hogy mi teszi szükségessé az egyesülési jog korlátozását. Mivel a bevezetni kívánt megszorító rendelkezések nem alkalmazandók a civil szerveződések számos formájára, a szabályozás felveti az egyenlő bánásmód sérelmének lehetőségét is. Másrészt, érdemes azt is áttekinteni, hogy milyen nemzetközi példák előzik meg a hazai szabályalkotást, hiszen abból a jogalkotó által elérni kívánt célra vonatkozó következtetést vonhatunk le.
Panpsychism and Personhood
2017. március 29. 15:56
Dragan Dakić
What in fact do we value, is it a matter or manifestation? If we consider manifestation to be morally and legally relevant than it is more than crazy to argue that something so small as an electron has inner life and that we should radically rethink our understanding of matter. Why should we bother with truth of matter if it cannot oblige us?
A közigazgatási hatósági eljárás és jogvédelmi rendszer új szabályozásához
2017. március 27. 16:16
A 2010-es kormányváltás óta folyamatosan tart a magyar közigazgatás átalakítása, mely kiterjed annak szervezetére, személyzetére és működésére egyaránt. Ez utóbbi tekintetében fontos mérföldkövet jelent az a nemrég kihirdetett, ám csak a jövő évtől hatályos két új kódex, mely a közigazgatási hatósági eljárást és a közigazgatási döntések bírósági felülvizsgálatának eljárását szabályozza. Mindkét új törvény közös vonása a napjaink kihívásaira reagáló korszerű, átlátható és hatékony megoldások bevezetése, de mellettük több vitatható intézmény is született, melyek elsősorban a jogvédelmi rendszert érintik.
A brit parlament megadta az engedélyt a kormánynak a Brexit hivatalos elindítására
2017. március 23. 14:01
KRE Állam- és Jogtudományi Kar
A brit parlament március 13-án módosítás nélkül fogadta el azt a törvényt, amely engedélyt ad a kormánynak az Egyesült Királyság EU-ból való kilépési folyamatának elindítására, és amelyet az uralkodó három nappal később szentesített. A parlamenti eljárás előzménye az a legfelsőbb bírósági döntés volt, amely kimondta, hogy a Brexit hivatalos, EU-jog szerinti elindításáról a kormány saját hatáskörben nem dönthet, hanem ehhez ki kell kérnie a parlament hozzájárulását. Az alábbiakban a bírósági döntés hátterét, és a parlamenti vitát mutatjuk be. A közjogi és történeti háttér részletes bemutatása – kitérve a közvetlen demokrácia angol alkotmányjogban betöltött szerepére is - a Parlamenti szemle 2016. évi 2. számában olvasható.
Free Market of Human Beings
2017. március 06. 16:50
Recently the European Court of Human Rights (“Court”) delivered a decision in the case Paradiso and Campanelli v. Italy. The applicants - who were Italian nationals - after unsuccessful in vitro fertilisation treatments decided to try resorting to assisted reproduction techniques and to a surrogate mother in Russia. The child was born in Moscow in 2011 and arrived to Italy a few months later. The Italian authorities refused to register the Russian birth certificate and the child was removed from the applicants. The Court reduced its analysis to the notion of “private life”, inherent in the Article 8 of the European Convention. What is really striking with the reasoning is the omission of the Court to recognize the relevance of the international law instruments designed against human trafficking.
ECtHR clarified standard on minimum space for prisoners
2017. február 26. 21:41
The European Court of Human Rights (the ‘ECtHR’ or ‘the Court’) has excessive jurisprudence on prison conditions, especially regarding the minimum personal space of inmates. The case law culminated in the recent judgement of Muršić, which was decided last October by the Grand Chamber. In this decision the Court addressed the inconsistencies in its jurisprudence regarding the minimum acceptable space. In the Muršić decision the Court ruled that if the personal space goes below 3 square meters, there is a strong presumption of a violation of Article 3 and the judgement resolves important other contradictions also. It was not totally consistent in the recent practice of the Court whether the decisive space is 3 or 4 m2 or that the personal space below this amount is in itself a violation or not. The origin of the 3 m2 threshold was also not clear from the case law of the Court. In this essay I will review the Court’s pre-Muršić case law on minimum personal space and draw attention to the inconsistencies, then I summarize the findings of Muršić.
2017. február 25. 5:49
MTA TK Lendület-HPOPs Kutatócsoport
alapjogok európai bíróság európai bizottság tagállami mozgástér ttip európai parlament belső piac fogyasztóvédelem tisztességtelen szerződési feltétel jogállamiság diszkrimináció alkotmánybíróság európai központi bank gazdasági és monetáris unió versenyjog kúria állami támogatás uniós értékek demokrácia jogegységi határozat előzetes döntéshozatali eljárás nemzeti érdek közös kereskedelempolitika euró eu alapjogi charta brexit arányosság elve szociális jog irányelvek átültetése european convention of human rights kásler-ítélet fizetésképtelenségi rendelet választás oroszország eusz 7. cikke human trafficking egységes piac európai bizottság elnöke human rights környezetvédelem adatvédelem fenntartható fejlődés ultra vires aktus bevándorlás közös kül- és biztonságpolitika ceta német alkotmánybíróság btk trump közigazgatás wto nafta tpp migráció nemzeti bíróságok russia menekültkérdés fundamental rights strasbourgi bíróság panpsychism szolidaritás ukraine crisis bankunió personhood polgári kezdeményezés magyarország szankció syngamy kötelezettségszegési eljárás environment eu sanctions energiapolitika ecthr európai integráció civil törvény compliance devizakölcsön prison conditions ukrán válság alkotmányjog fővárosi közgyűlés surrogacy európai parlamenti választások fogyatékosok jogai közbeszerzés felsőoktatás normakontroll kiotói jegyzőkönyv national courts internet verseny szabadsága magyar helsinki bizottság ebh államcsőd külkapcsolatok állampolgárság lex ceu eljárási alkotmányosság versenyképesség adójog consumer protection platformtársadalom halálbüntetés vesztegetés szülő nők helyzete likviditás hatáskörmegosztás european court of human rights nemzetközi magánjog közjogtudomány adózás európai politikai pártok; single market adókövetelés hálapénz peschka menekült fal dajkaterhesség környezetvédelmi politika családi jog zaklatás gmo-szabályozás pártfinanszírozás retaliation adatmegőrzési irányelv fizetésképtelenségi eljárás schuman-nyilatkozat jogelmélet dublin iii egyesült királyság áruk szabad áramlása öröklési jog szegregáció beruházásvédelem gmo-mentesség központi bankok európai rendszere európai politikai közösség hungary közerkölcs sokszínű európa alapító atyák vallásszabadság 1951-es genfi egyezmény egészségvédelem uniós polgárság irányelvek szabályozáshoz való jog european neighbourhood policy hatáskör-átruházás politikai pártok european court of justice kisebbségek juncker bizottság első alkotmánykiegészítés strasbourgi esetjog tényleges életfogytiglan közigazgatási perrendtartás ártatlanság vélelme jog és irodalom elsőbbség elve kohéziós politika sokféleség energiahatékonysági irányelv obamacare parlament európai bíróság elnöke új btk. általános közigazgatási rendtartás alapjogi charta legitimáció erdély ukraine régió fizetésképtelenség; energiaunió születésszabályozás véleménynyilvánítás szabadsága lenaerts törökország kikényszerítés konferencia székelyföld autonomy of eu legal order jogharmonizáció; eurasian economic union hobby lobby média hatékony jogvédelem szabadságvesztés történelmi konfliktusok személyek szabad mozgása law in literature uk report inviolability of eu legal order csődjog; dcfta büntetőjog országgyűlés franciaország uniós válságkezelés európai jog szociális deficit law as literature európai szomszédságpolitika mulhaupt european values többségi demokrácia; jogos védelem sajtószabadság németország lojális együttműködés európai tanács európai emberi jogi egyezmény letelepedés szabadsága lengyel alkotmánybíróság brit jelentés olaszország european central bank áldozatvédelem végrehajtás válság lengyelország ingatlanadó-követelés article 7 teu népszavazás german constitutional court értékközösség egyesülési jog szíria uniós jog sérthetetlensége kiskereskedelmi különadó jogállamiság-védelmi mechanizmus excessive deficit nyilvános meghallgatás rule of law common commercial policy omt muršić érdekközösség velencei bizottság lengyel alkotmánybíróság uniós jog autonómiája eu klímapolitika exclusionarism kommunikáció democracy európai unió alapjogi ügynoksége egyenlő bánásmód görögország ügynökprobléma gazdasági szankciók civil jogállamiság infrastruktúrához való hozzáférés kvótakereskedelem protectionism datafication reklámadó emberi méltóság pénzügyi válság

matches: Kúria bíróság bíróság kúria bíróság bíróság