text:
⭐E L Ő T E R J E S Z T É S. a Képviselő-testület május 27-én tartandó ülésére
E L Ő T E R J E S Z T É S. a Képviselő-testület május 27-én tartandó ülésére
Download "E L Ő T E R J E S Z T É S. a Képviselő-testület 2010. május 27-én tartandó ülésére"
1 GÖDÖLLŐ VÁROS POLGÁRMESTERE E L Ő T E R J E S Z T É S a Képviselő-testület május 27-én tartandó ülésére Tárgy:Javaslat a évi gyermekjóléti és gyermekvédelmi feladatok ellátásáról szóló átfogó értékelés elfogadására Előterjesztő: Dr. Gémesi György2 2 Tisztelt Képviselő-testület! A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló többször módosított évi XXXI. törvény 96. (6) bekezdése előírja a helyi önkormányzatok számára a gyermekjóléti és gyermekvédelmi feladatok ellátásáról és gyámügyi tevékenységről szóló beszámoló és értékelés készítését. Az átfogó értékelés tartalmi követelményét a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX. 10.) Kormányrendelet 10. sz. melléklete szabályozza. A beszámolót a Képviselő-testület megtárgyalja és dönt annak elfogadásáról, melyről a Közép-magyarországi Regionális Államigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatalát tájékoztatja. A Gyermekvédelmi Törvény végrehajtásáról a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 15/1998. (IV.30.) NM rendelet, és a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997.(IX.10.) számú kormányrendelet gondoskodik. A gyámügyi igazgatással kapcsolatban további alapvető fontosságú jogszabály az évi IV. törvény a házasságról, családról és gyámságról, valamint az illetékességről és a hatáskörökről szóló 331/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet. A törvény legfontosabb alapelve a gyermekek mindenekfelett álló érdeke, és a családban történő nevelkedésüknek biztosítása. Amennyiben ez nem lehetséges, úgy a jogszabály előírja, hogy a családjából bármely okból kikerült gyermek biztonságát, gondozását, nevelését, egészséges személyiségfejlődését ugyancsak biztosítani kell. A gyermeknek joga van a fejlődésére ártalmas környezeti és társadalmi hatások, valamint az egészségre káros szerek elleni védelemre. A gyermeknek joga van az emberi méltósága tiszteletben tartásához, a bántalmazással - fizikai, szexuális vagy lelki erőszakkal - az elhanyagolással és az információs ártalommal szembeni védelemhez. A gyermeki jogok védelmét a Gyermekvédelmi Törvény minden olyan természetes és jogi személy kötelességévé teszi, aki a gyermekek nevelésével, oktatásával, ellátásával, ügyeinek intézésével foglalkozik. A gyermekek védelmét pénzbeli, természetbeni és személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti alapellátások, illetve gyermekvédelmi szakellátások, valamint hatósági intézkedések biztosítják. Gyermekvédelmi rendszerhez kapcsolódó feladatot látnak el az egészségügyi szolgáltatást nyújtók, (védőnői szolgálat, háziorvos), a személyes gondoskodást nyújtó szolgáltatók (családsegítő szolgálat/központ), a közoktatási intézmények, rendőrség, ügyészség, bíróság, a pártfogói felügyelő szolgatálat, az áldozatsegítés és a kárenyhítés feladatait ellátó szervezetek, a menekülteket befogadó állomások, valamint a társadalmi szervezetek, egyházak és alapítványok.3 3 Ezeknek az intézményeknek és személyeknek törvényben foglalt kötelessége, hogy jelzéssel éljenek a gyermek veszélyeztetettsége esetén a gyermekjóléti szolgálatnál, és hogy bírósági eljárást kezdeményezzenek a gyermek érdekében. A jelzés tehát ezen szervezetek, személyek számára kötelező, de azzal minden állampolgár is élhet. A jelzőrendszer megfelelő működésének tehát rendkívül fontos szerepe van a gyermekvédelem területén ben a jegyzői gyámhatóság 163 ügyben járt el, a gyermekvédelmi törvényből fakadó pénzbeni és természetbeni ellátásokra vonatkozóan 594 esetben hozott döntést. Mindezekre tekintettel a gyermekjóléti és gyermekvédelmi feladatok évi ellátásáról az alábbi átfogó tájékoztatást adom. 1. Településünk demográfiai mutatói, különös tekintettel a 0-18 éves korosztály adataira Gödöllő város népessége: fő 0-18 éves korúak száma: fő 2. Az önkormányzat által nyújtott pénzbeli, természetbeni ellátások biztosítása Az új családtámogatási rendszer kialakításával 2007-ben már teljes mértékben megszűnt a rendszeres gyermekvédelmi támogatás folyósítása, amely beleolvadt a családi pótlékba, így minden gyermeket nevelő családnak alanyi jogon jár. Az Országgyűlés november 07-i ülésnapján elfogadott, a családtámogatási rendszer átalakításáról szóló évi CXXVI. törvény amely január 01. napján lépett hatályba 14. -a hatályon kívül helyezte a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló évi XXXI. törvény, a rendszeres gyermekvédelmi támogatásra (a továbbiakban rendszeres támogatás) vonatkozó rendelkezéseit. A jogszabályváltozás következtében a rendszeres támogatás, mint pénzbeli ellátás december 31. napjával megszűnt, helyébe január 01. napjával kezdődően a rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény lépett. Rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény Az a gyermek, akinek szociális helyzete alapján rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultságát igazolják, bölcsődében, óvodában és iskolában az étkezéshez jogszabály szerinti normatív kedvezményt, és külön jogszabályban meghatározott egyéb kedvezményeket4 4 (pl. tankönyvtámogatás) jogosult igénybe venni, valamint évi két alkalommal egyszeri pénzbeli támogatásra (2009. évben gyermekenként Ft) jogosult. Amennyiben a gyermeket - egyedülálló szülő, ill. más törvényes képviselő gondozza, - vagy ha a gyermek tartósan beteg, illetve súlyosan fogyatékos, - vagy ha a nagykorúvá vált 23. életévét még be nem töltött fiatal felnőtt nappali oktatás munkarendje szerint tanulmányokat folytat, - vagy ha a nagykorúvá vált 25. életévét még be nem töltött fiatal felnőtt felsőfokú oktatási intézmény nappali tagozatán tanul, akkor jogosult rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre, - ha a gyermeket gondozó családban az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 130 %-át (2009-ben Ft-ot), - minden más esetben, ha a gyermeket gondozó családban az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 130 %-át (2009-ben Ft-ot). Az eljárás kérelemre indul. A kérelmet a gyermek törvényes képviselője (szülő, gyám), nagykorú kérelmező esetén saját maga terjesztheti elő a lakóhely szerint illetékes polgármesteri hivatalnál évben 395 családban 783 kiskorú, valamint 36 nagykorú jogosult részére lett megállapítva a rendszeres kedvezmény. A kérelem elbírálása az önkormányzat jegyzőjének hatáskörébe tartozik. A feltételek fennállása esetén a jegyző a kedvezményre való jogosultságot 1 éves időtartamra állapítja meg. Ha a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultság tárgyév július 1-jén illetve november 1-jén fennáll, a jogosult július és november hónapokban Ft összegű pénzbeli támogatásban részesül, melyet külön igényelni nem szükséges évben Ft-ot fizettünk ki ezen a jogcímen, amelynek 100 %-a a központi költségvetést terheli. Kiegészítő gyermekvédelmi támogatás Kiegészítő gyermekvédelmi támogatásra az a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményben részesülő gyermek gyámjául rendelt hozzátartozó jogosult, aki a gyermek tartására köteles, és nyugdíjszerű rendszeres szociális pénzellátásban, vagy időskorúak járadékban részesül. A kérelmet a gyám lakóhelye szerinti települési önkormányzat polgármesteri hivatalánál lehet előterjeszteni. A támogatásra való jogosultságot a gyám lakóhelye szerinti települési önkormányzat jegyzője határozatlan időre állapítja meg, miután megvizsgálta a benyújtott igazolást és nyilatkozatokat, beszerezte a gyámrendelő határozat másolatát és megvizsgálta, hogy a gyám a családjogi törvény rendelkezései alapján a gyámolt gyermek tartására köteles-e. A jogosultsági feltételek meglétét évente egy alkalommal felülvizsgálja. A támogatás havi összege gyermekenként az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 22 %-a (2009-ben: Ft).5 5 Ha a jogosultságot a jegyző megállapította, az a kérelem benyújtásától esedékes azzal, hogy a tárgyhónapot követő hónap 5. napjáig utólag kerül sor a támogatás folyósítására. Amennyiben a kiegészítő gyermekvédelmi támogatásra való jogosultság tárgyév július 1-jén fennáll, július hónapban, amennyiben pedig november 1-jén fennáll, november hónapban a kiegészítő gyermekvédelmi támogatás mellett pótlékot folyósít a települési önkormányzat jegyzője. A pótlék összege alkalmanként és gyermekenként 2009-ben Ft volt évben mindösszesen 3 fő részére történt kiegészítő gyermekvédelmi támogatás megállapítása. Ezen a jogcímen Ft-ot fizettünk ki, amelynek 100%-a a központi költségvetést terhelte, a pótlékokra Ft-ot fordítottunk, ennek szintén 100 %-a a központi költségvetést terhelte. Rendkívüli gyermekvédelmi támogatás Rendkívüli gyermekvédelmi támogatásban részesíti az önkormányzat képviselő-testülete a gyermeket abban az esetben, ha a gyermeket gondozó család időszakosan létfenntartási gondokkal küzd, vagy létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került. A támogatásokat elsősorban a tanévkezdéssel kapcsolatosan felmerülő költségek fedezésére, valamint az év közben felmerülő óvodai, illetőleg iskolai költségek (ruházat, tanszerek pótlása, osztálypénz, erdei iskola költségei) fedezésére, valamint étkezési térítési díj megfizetésére (díjhátralék rendezése, továbbá nem gödöllői intézményben tanuló gyermek térítési díjának rendezése) igényelték. A évben összesen 1473 kiskorú és nagykorú tanuló részére nyújtottunk rendkívüli támogatást. Ez kb. 700 családot érintett. A kifizetett rendkívüli támogatások éves összege ,- Ft volt. Ez az összeg 100%-ban az önkormányzati költségvetést terhelte. Újszülöttek köszöntése Gödöllő Város Önkormányzata kiemelt figyelmet fordít a kisgyermekeket vállaló családokra. A szociális rászorultságtól függő, valamint a személyes gondoskodást nyújtó ellátásokról, azok igénybevételéről és a fizetendő térítési díjakról szóló 10/2007. (II.23.) számú önkormányzati rendelet önálló támogatási formaként nevesíti az újszülöttek köszöntését, amely megilleti a Gödöllőn állandó lakóhellyel rendelkező és tartózkodó, valamint legalább 2 éve Gödöllőn tartózkodó családban született gyermeket. A köszöntés ,-Ft pénztámogatással történik a rendelkezésre álló szociális keret terhére. Az elmúlt évben született hármas és négyes ikrek nagyobb összegű támogatást kaptak ben újszülöttek köszöntése céljából ,-Ft került kifizetésre. Üdülési támogatás Üdülési támogatásban részesülhet az a gödöllői állandó lakóhellyel rendelkező gyermek, ahol a családban élő személyek jövedelme alapján kiszámított egy főre jutó havi nettó jövedelem önhibájukon kívül az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének a kétszeresét (2009. évben ,- Ft) nem haladja meg.6 6 A támogatás mértéke egyéni elbírálás alapján a térítési díj 100 %-áig terjedhet. Természetbeni támogatásként, kizárólag az önkormányzat által fenntartott balatonlellei üdülő térítési díjához történő támogatás céljából igényelhető, kivéve a tartósan beteg, vagy fogyatékos gyermek gyógyüdülését. Ebben a támogatási formában 81 gyermek részesült, a ráfordított támogatás összege ,- Ft volt. Ez az összeg 100 %-ban az önkormányzati költségvetést terhelte. Gyermekétkeztetés Gyermekétkeztetés esetén a bölcsődés, az óvodás, valamint az 1-6. évfolyamon nappali rendszerű iskolai oktatásban részt vevő és rendszeres gyermekvédelmi kedvezményben részesülő gyermek után az intézményi térítési díj 100 %-át kell biztosítani. Az előző körbe nem tartozó, rendszeres gyermekvédelmi kedvezményben részesülő gyermek és tanuló után az intézményi térítési díj 50 %-át, három- vagy többgyermekes családoknál gyermekenként az intézményi térítési díj 50 %-át, tartósan beteg, vagy fogyatékos gyermek, tanuló után az intézményi térítési díj 50 %-át, a kollégiumi, externátusi ellátásban részesülő gyermek, tanuló után az intézményi térítési díj 30 %-át kedvezményként kell biztosítani (normatív kedvezmény). A normatív kedvezmény csak egy jogcímen vehető igénybe. Nem jár a tanulónak kedvezmény azon étkeztetésére, amely kedvezményre a szakképzésre vonatkozó rendelkezések szerint létrejött tanulói szerződése alapján már jogosult. Erre a célra a évben ,-Ft került felhasználásra. Rászorultsági étkezési támogatás állapítható meg a gyermek részére, ha a család önhibáján kívül a jövedelmi és vagyoni helyzete miatt arra rászorult és a gyermek napközbeni étkeztetése nem biztosított. A támogatás mértéke 100 % volt, ha a kérelmező családjában az egy főre jutó havi nettó jövedelem nem érte el az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 120 %-át. 50%- os térítésmentességet akkor lehetett megállapítani, ha a kérelmező családjában az egy főre jutó havi nettó jövedelem nem érte el az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 130%-át. Egyedi elbírálással, kivételes méltányosságból 100%-os térítésmentesség adható, ha a családban súlyosan fogyatékos vagy krónikus betegségben szenvedő személyt, vagy gyermeket gondoznak. Erre a célra 2009-ben 168 gyermek részére ,- Ft került felhasználásra.7 7 3. Az önkormányzatok által biztosított személyes gondoskodást nyújtó ellátások A települési önkormányzat a Forrás Szociális Segítő és Gyermekjóléti Szolgálat működtetésével biztosítja a gyermekjóléti tanácsadás és gyermekjóléti szolgáltatás feladatait. 4. Jegyzői hatáskörben tett gyámhatósági intézkedésekre vonatkozóan a 331/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet az irányadó. A rendelet értelmében a települési önkormányzat jegyzője a) teljes hatályú apai elismerő nyilatkozatot vesz fel, b) külön jogszabályban meghatározott esetben ügygondnokot, eseti gondnokot rendel ki, a kirendelt gondnokot felmenti, továbbá megállapítja munkadíját, c) a városi gyámhivatal felkérésére a gyámsági és gondnoksági ügyekben leltározási feladatokat végez, környezettanulmányt készít, valamint közreműködik a gyámhivatali határozatok végrehajtásában, d) felveszi a szülő nyilatkozatát, amelyben hozzájárul gyermeke ismeretlen személy általi örökbefogadásához, e) dönt a gyermek védelembe vételéről és annak megszüntetéséről, f) a gyermeket azonnali intézkedést igénylő esetben a különélő másik szülőnél, más hozzátartozónál vagy más alkalmas személynél, illetve nevelőszülőnél, vagy - ha erre nincs mód - gyermekotthonban, fogyatékos személyek otthonában vagy pszichiátriai betegek otthonában helyezi el, g) megállapítja a gyermek rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultságát, h) megállapítja a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményben részesülő gyermek gyámjául rendelt, tartásra köteles hozzátartozó kiegészítő gyermekvédelmi támogatásra való jogosultságát, i) közreműködik a gyermektartásdíj iránti igény érvényesítésében a nemzetközi szerződésben meghatározottak szerint, j) közreműködik a gondozási díj, valamint a megelőlegezett gyermektartásdíj behajtásában, k) ellátja a törvényben vagy kormányrendeletben hatáskörébe utalt egyéb gyermekvédelmi és gyámügyi feladatokat. (2) A mellékletben kijelölt települési önkormányzat jegyzője dönt a gyermekjóléti szolgáltatás és a gyermekek napközbeni ellátása működésének engedélyezéséről. Védelembe vétel Az évi XXXI. tv. (Gyvt.) 68. -a szabályozza a jegyzői hatáskörbe tartozó, gyermekvédelmi gondoskodás keretében megvalósuló védelembe vételi eljárást. A törvény rendelkezései értelmében, ha a szülő vagy más törvényes képviselő a gyermek veszélyeztetettségét az alapellátások önkéntes igénybevételével megszüntetni nem tudja, vagy nem akarja, de alaposan feltételezhető, hogy segítséggel a gyermek fejlődése a családi környezetben mégis biztosítható, a települési önkormányzat jegyzője a gyermeket védelembe veszi.8 8 A települési önkormányzat jegyzője - a gyermekjóléti szolgálat javaslatának figyelembevételével - védelembe veheti továbbá a) a szabálysértési hatóság értesítése alapján a szabálysértést elkövetett fiatalkorút, b) a nyomozó hatóság nyomozást megtagadó határozata alapján a tizennegyedik életévét be nem töltött gyermeket, c) a rendőrség, az ügyészség, illetve a bíróság jelzése alapján a bűncselekmény elkövetésével gyanúsított, vádolt fiatalkorút. A védelembe vétellel egyidejűleg a gyermek gondozásának folyamatos segítése és ellátásának megszervezése, a szülői nevelés támogatása érdekében a települési önkormányzat jegyzője a gyermek részére a gyermekjóléti szolgálat családgondozóját rendeli ki, és szükség esetén a) kötelezi a szülőt, hogy folyamatosan vegye igénybe a gyermekek napközbeni ellátását, illetve a Kt. hatálya alá tartozó iskolaotthonos nevelést-oktatást, illetve kollégiumi ellátást, b) kötelezi a szülőt, hogy gyermekével keressen fel valamely családvédelemmel foglalkozó személyt vagy szervezetet, c) kötelezi a szülőt arra, hogy gyermeke vegye igénybe az egészségügyi szolgáltatásokat, d) kezdeményezi a háziorvosnál - súlyos veszélyeztetettség esetén bármely orvosnál - a betegsége, illetve szenvedélybetegsége következtében állandóan vagy időszakosan kóros elmeállapotú szülő, illetve a gyermekkel együtt élő más hozzátartozó orvosi vizsgálatát, e) intézkedik - az illetékes szervek bevonásával a gyermek egészségét veszélyeztető körülmények megszüntetéséről, f) magatartási szabályokat állapít meg a gyermek számára a kifogásolt magatartás megszüntetése érdekében, g) figyelmezteti a szülőt helytelen életvezetésének, magatartásának következményére, és felszólítja annak megváltoztatására. A kirendelt családgondozó a védelembe vételt elrendelő határozat jogerőre emelkedésétől számított tizenöt napon belül a gyermekre, illetve a fiatalkorúra vonatkozóan egyéni gondozási-nevelési tervet készít, melyhez szükség szerint a jogszabályban meghatározott szerveket vagy személyeket kereshet meg. A települési önkormányzat jegyzője - kérelemre bármikor, hivatalból évente - felülvizsgálja a védelembe vétel indokoltságát. A gyámhatóság és a gyermekjóléti szolgálat munkatársai rendszeres és szoros munkakapcsolatot tartanak fenn. Szükség esetén, a hivatalos levélváltásokon túl közösen készítenek környezettanulmányt, több alkalommal az oktatási intézmény gyermekvédelmi felelőse, védőnő bevonásával. Ennek gyakorlati jelentősége az, hogy az érintett család tapasztalva a jelzőrendszer tagjainak együttes és következetes fellépését - együttműködőbb magatartást tanúsít a problémák megoldása során, így hatékonyabbá tehető a gondozás. A kötelező éves felülvizsgálat mellett gyakorlatilag félévente történik konzultáció a gyermekjóléti szolgálat és a gyámhatóság között, a védelembe vétel eredményességére vonatkozóan. A védelembe vett kiskorúak ügyében több esetben is előfordult, hogy rövid időn (két-három hónapon) belül többször is védelembe vételi tárgyalást kellett tartani az oktatási intézmény, vagy a családgondozó kezdeményezésére -, mert az előírt magatartási szabályokat a kiskorú, vagy a szülő nem tartotta be. A szabályokat módosítani kellett, vagy ismételten szükséges volt felhívni a kiskorút, vagy a szülőt együttműködési kötelezettségükre. Ha a védelembe vétellel a gyermek veszélyeztetettségét megszüntetni nem lehet, a gyermek érdekében a gyermekvédelmi gondoskodás más módját kell választani. Erre a jogkövetkezményre a szülőt figyelmeztetni kell. A védelembe vétel nem érinti a szülő felügyeleti jogát.9 9 Veszélyeztetésnek minősül az olyan - magatartás, mulasztás vagy körülmény következtében kialakult - állapot, amely a gyermek testi, értelmi, érzelmi vagy erkölcsi fejlődését gátolja, vagy akadályozza. A gyámhatóság a gyermekvédelmi rendszerhez kapcsolódó feladatokat ellátó jelzőrendszerhez tartozó szervek és személyek jelzése, kezdeményezése, javaslata alapján köteles a védelembe vételi eljárást hivatalból lefolytatni. A törvényben szabályozott gyermekvédelmi rendszerhez kapcsolódó feladatot látnak el a gyermekek családban történő nevelkedésének elősegítése, a gyermek veszélyeztetettségének megelőzése és megszüntetése érdekében alaptevékenység keretében: - az egészségügyi szolgáltatást nyújtók, így különösen a védőnői szolgálat, a háziorvos, a házi gyermekorvos, - a személyes gondoskodást nyújtó szolgáltatók, így különösen a családsegítő szolgálat, - a közoktatási intézmények, így különösen a nevelési-oktatási intézmény, a pedagógiai szakszolgálat, - a rendőrség, - az ügyészség, - a bíróság, - a pártfogó felügyelő szolgálat, - az áldozatsegítés és a kárenyhítés feladatait ellátó szervezetek, - a menekülteket befogadó állomás, a menekültek átmeneti szállása, - társadalmi szervezetek, egyházak, alapítványok. Jegyzői hatáskörben 2009-ben indult eljárások során 35 gyermek védelembe vételére került sor. A védelembe vétel felülvizsgálatára 53 gyermek esetében került sor. A felülvizsgálat során 31 gyermek védelembe vételét megszüntette, míg 22 gyermek védelembe vételét a gyámhatóság továbbra is fenntartotta. A gyámhatóság évben 4 kiskorút helyezett el ideiglenes hatállyal, melyből 2 gyermeket külön élő másik szülőnél, 1 gyermeket nevelőszülőnél, 1 gyermeket gyermekotthonban helyezett el a gyámhatóság. Ideiglenes hatályú elhelyezésre az alábbi okok miatt került sor: - a gyermeknek szülő általi nagyfokú elhanyagolása (érzelmi és fizikai), - a szülő együttműködésének hiánya az őt gondozó szakemberekkel, - a gyermek deviáns magatartása, igazolatlan iskolai hiányzások, - a gyermek otthonának huzamosabb ideig történő engedély nélküli elhagyása, csavargás, nem megfelelő baráti társaság, - gyermekbántalmazás. Védelembe vétel elrendelésére jellemzően az alábbi okok miatt kerül sor: - tanköteles kiskorú igazolatlan iskolai hiányzásai, képességeinek nem megfelelő tanulmányi eredmény, mely okok száma folyamatosan növekvő tendenciát mutat, - a kiskorú magatartási problémái, deviancia, lopás, csavargás, rossz baráti társaság, ellenőrizetlen szabadidős tevékenység, - gyógykezelés és gyógyszer-szedés elmulasztása,10 10 - felelős szülői magatartás hiánya (következetlen nevelési módszerek, nem megfelelő tanulásra, pihenésre, a gyermek egészséges testi-lelki fejlődésére alkalmatlanlakókörnyezet, higiénés problémák, anyagi nehézségek munkanélküliség, rendszertelen jövedelem, gyermekkel koldulás) - szülő/k oktatási-nevelési intézménnyel történő együttműködésének hiánya (szülői értekezleteken, fogadóórákon nem vesz/nek részt, a gyermek tanulmányi előmenetele, hiányzásai felől nem érdeklődnek), - a szülők közötti párkapcsolati konfliktusok, - szülő-gyermek közötti konfliktusok, - gyermekjóléti szolgálattal történő együttműködés hiánya. A védelembe vett kiskorúak családjában gyakran fordul elő alkoholizmus és más szenvedélybetegség, anyagi körülményeik rosszak - a szülők munkanélkülisége (többen közülük nem hajlandók együttműködni regisztrált munkanélküliként), rendszertelen jövedelme jelenti a problémát. Jelenleg 6 gyermeket érint a szülők koldulással történő veszélyeztetése. Ezen kiskorú gyermekekkel a szülők Budapesten koldulnak több szabálysértési feljelentés történt ellenük. A 331/2006. (XII.23) Korm. rendelet értelmében a települési önkormányzat jegyzője dönt a gyermekjóléti szolgáltatás és a gyermekek napközbeni ellátása működésének engedélyezéséről az alábbi településeken: Gödöllő,Csömör,Dány,Kerepes,Kistarcsa,Mogyoród,Nagytarcsa,Szada,Vácszentlászló,Valkó, Zsámbok A jogszabályi kötelezés kapcsán 8 gyermekjóléti szolgálat, 7 bölcsőde és 10 családi napközi részére adtunk ki működési engedélyt. Az engedélyező hatóság feladata a szabályszerű működtetés évenkénti ellenőrzése is, melynek maradéktalanul eleget tett. MŰKÖDÉSI ENGEDÉLLYEL RENDELKEZŐ GYERMEKJÓLÉTI SZOGÁLTATÓK FENNTARTÓ Kistarcsa Város Önkormányzata Valkói Római Katolikus Egyházközség Vác Város Önkormányzata SZOLGÁLTATÁST NYÚJTÓ Kistarcsai NevelésiTanácsadó és Szociális Szolgáltató AGAPE Alapszolgáltatási Központ Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálat SZOLGÁLTATÁS Gyermekjóléti szolgálat Gyermekjóléti szolgálat Gyermekjóléti szolgálat Bölcsőde Bölcsőde Bölcsődék és fogyatékosok intézménye Gyermekjóléti szolgálat Kerepes Nagyközség Kerepesi Családsegítő és Önkormányzata Gyermekjóléti Szolgálat Support Humán Segítős és Support Humán Segítős és Gyermekjóléti szolgálat11 11 Szolgáltató Mogyoródi Szolgáltató Mogyoródi csoportja csoportja Nagytarcsa Község Családsegítő és Gyermekjóléti szolgálat Önkormányzata Gyermekjóléti Szolgálat Mogyoród Nagyközség Községi Bölcsőde Bölcsőde Önkormányzata Galagonya CSANA Galagonya CSANA Családi napközi Nonprofit Kft Kerepes Fenyvesligeti Sündörgő Süni Samu CSANA Családi napközi Nonprofit Kft.Szada Süni Sári CSANA Csodasziget Családi CSANA 1 Családi napközi Napközik Nonprofit Kft. CSANA 2 Kistarcsa Spiritus Egyesület Őrbottyán Guriga Családi Napközi Családi napközi Mogyoród CSIGA Gyermekjóléti CSIGA CSANA Mogyoród Családi Napközi Közhasznú Alapítvány Mogyoród NUMENCO Kft. Mogyoród Szentjakabi Családi napközi Családi napközi Szada Község Székely Bertalan Gyermekjóléti szolgálat Önkormányzata Alapszolgáltatási Központ Csömör Nagyközség Csömöri Alapszolgáltatási Gyermekjóléti szolgálat Önkormányzata Központ Marcsok Judit Családi napközi Mogyoród Családi napközi Kiss Ilona Csömör Momóka családi napközi Családi napközi Napsugár Kft Csömör Napocska Bölcsőde Bölcsőde 20 fő VFT Nonprofit Kft Pécel Bölcsőcske Családi napközi Családi napközi Gödöllő Város 1. sz. Bölcsőde Bölcsőde Önkormányzata Gödöllő Város Önkormányzata 2. sz Bölcsőde Bölcsőde 5. A városi gyámhivatal hatósági intézkedéseire, feladataira vonatkozó adatok Gödöllő Város Gyámhivatala a gyermekvédelmi és gyámügyi feladat-és hatáskörök ellátásáról, valamint a gyámhatóság szervezetéről és illetékességéről szóló 331/2006. (XII.23.) Kormányrendelet melléklete alapján a hatáskörébe utalt feladatokat Gödöllőn kívül ellátja 10 település (Csömör, Dány, Kerepes, Kistarcsa, Mogyoród, Nagytarcsa, Szada, Valkó, Vácszentlászló, Zsámbok) vonatkozásában. 11 település lakossága összesen: fő Ebből 0-18 éves korúak száma: fő Körzetközpontként a gyámhivatal tevékenységét 5 fő szakirányú végzettségű ügyintéző látta el, kiadmányozási joggal az irodavezető rendelkezik. Év közben két jogi végzettségű ügyintéző a munkaviszonya megszüntetését kérte. Álláshelyük betöltésre került, de a két ügyintézőt 3 hónapon keresztül az igen nagy leterheltség mellett helyettesíteni kellett.12 évben 1560 határozatot és 328 végzést hozott a gyámhivatal. Államigazgatási úton 25 határozat és 6 végzés ellen nyújtottak be fellebbezést, mely a döntések 1,6 %-át tette ki. A fellebbezések alapján 8 határozatot helybenhagyott a másodfokú hatóság, 2-t megváltoztatott, 2-et megsemmisített december 31-én 10 határozat és 3 végzés esetében volt folyamatban eljárás. A gyámhivatal saját hatáskörben 13 határozatot visszavont, illetve nem jogszabálysértő határozatot módosított, kiegészített vagy kijavított. A gyámhivatalban megnövekedett feladatok mennyiségét mutatja az ügyiratforgalmi statisztika, mely alapján a gyámhivatal részére iktatott ügyiratok alapszáma évben 1938 db (2007-ben 1588 darab, évben 1630,) darab, az ügyiratokhoz iktatott alszámok mennyisége pedig 2009-ben 9536 (2007-ben 8493, 2008-ban7417) darab volt. A évben a gyámhivatali tevékenységhez kapcsolódó jogszabályok körében átfogó tartalmi módosítások történtek, a évi CXL. törvény (Ket.) október 1-i hatálybalépésével megváltozott a döntési struktúra és csökkentek az ügyintézési határidők. A városi gyámhivatal feladat- és hatásköre a 331/2006. (XII. 23.) kormányrendelet alapján: 4. A városi gyámhivatal a gyermekek védelme érdekében a) elhelyezi a gyermeket ideiglenes hatállyal a különélő másik szülőnél, más hozzátartozónál vagy más alkalmas személynél, illetve nevelőszülőnél, vagy - ha erre nincs mód - gyermekotthonban, fogyatékos személyek otthonában vagy pszichiátriai betegek otthonában, b) megállapítja a szülői felügyeleti jog feléledését, c) dönt a más szerv által alkalmazott ideiglenes hatályú elhelyezés megszüntetéséről és megváltoztatásáról, d) átmeneti nevelésbe veszi a gyermeket, és egyidejűleg gyámot (hivatásos gyámot) rendel, e) tartós nevelésbe veszi a gyermeket, és egyidejűleg gyámot (hivatásos gyámot) rendel, f) dönt az átmeneti és a tartós nevelésbe vett gyermek kapcsolattartásáról, g) figyelemmel kíséri az átmeneti nevelésbe vett gyermek és a szülő kapcsolatának alakulását, a szülőnek a gondozó személlyel vagy intézménnyel való együttműködését,13 13 h) dönt a gyermek átmeneti vagy tartós nevelésbe vételének megszüntetéséről, i) dönt az utógondozás és az utógondozói ellátás elrendeléséről, j) dönt a gondozásidíj-fizetési kötelezettség megállapításáról, illetve megszüntetéséről, k) megállapítja az átmeneti vagy a tartós nevelésbe vett gyermek lakóhelyét, l) dönt az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett, speciális szükségletű gyermek nevelési felügyeletéről, m) közreműködik a bírósági végrehajtási eljárásban. 5. A városi gyámhivatal a pénzbeli támogatásokkal kapcsolatban dönt a) az otthonteremtési támogatás megállapításáról, b) a gyermektartásdíj megelőlegezéséről. 6. A városi gyámhivatal a gyermek családi jogállásának rendezése érdekében a) teljes hatályú apai elismerő nyilatkozatot vesz fel, b) megállapítja a gyermek családi és utónevét, c) hozzájárul - cselekvőképtelen jogosult esetén - a családi jogállás megállapítására irányuló per megindításához és egyidejűleg eseti gondnokot rendel, d) a házasságról, a családról és a gyámságról szóló évi IV. törvény 41. -a alapján megállapítja az ismeretlen szülőktől származó gyermek és a képzelt szülők vagy a képzelt apa adatait. 7. A városi gyámhivatal az örökbefogadással kapcsolatban a) dönt a gyermeket örökbe fogadni szándékozók alkalmasságáról, és kérelemre elrendeli az örökbefogadásra alkalmas személyek nyilvántartásba való felvételét, b) dönt a gyermek örökbe fogadhatónak nyilvánításáról, c) elbírálja és jóváhagyja a szülőnek azon jognyilatkozatát, amelyben hozzájárul gyermeke ismeretlen személy általi örökbefogadásához, d) dönt az örökbefogadás engedélyezéséről, e) dönt a felek közös kérelme alapján az örökbefogadás felbontásáról, f) kérelemre felvilágosítást adhat a vér szerinti szülő adatairól. 8. (1) A városi gyámhivatal pert indíthat, illetve kezdeményezhet a) a gyermek elhelyezése, illetve kiadása, b) a gyermeket megillető tartási követelés érvényesítése, c) a szülői felügyelet megszüntetése vagy visszaállítása, d) a gyermek örökbefogadásának felbontása, e) a cselekvőképességet érintő gondnokság alá helyezés és annak megszüntetése, f) a számadási kötelezettség, illetve a számadás helyességének megállapítása iránt. (2) A városi gyámhivatal feljelentést tesz a) a gyermek veszélyeztetése vagy a tartás elmulasztása, b) a gyermek sérelmére elkövetett bűncselekmény miatt. 9. A városi gyámhivatal a szülői felügyeleti joggal, illetve a gyermektartásdíjjal kapcsolatban a) dönt a gyermek és a szülő, illetve más kapcsolattartásra jogosult személy kapcsolattartásáról, b) intézkedik a bíróság, valamint a városi gyámhivatal által szabályozott kapcsolattartás végrehajtásáról, c) dönt a szülő jognyilatkozatának érvényességéhez szükséges jóváhagyásról, d) dönt a szülői felügyeleti jog körébe tartozó olyan kérdésről, amelyben a szülői felügyeletet együttesen gyakorló szülők nem jutottak egyetértésre, e) hozzájárul a gyermek családba fogadásához, f) jóváhagyja a gyermek végleges külföldre távozására vonatkozó nyilatkozatot,14 14 g) engedélyezi a gyermek részére a szülői ház vagy a szülők által kijelölt más tartózkodási hely elhagyását, illetve a feltételek megváltozása esetén visszavonja az e tárgyban kiadott engedélyt, h) dönt a 16. életévét betöltött gyermek házasságkötésének engedélyezéséről, i) eljár a külföldön lakó vagy tartózkodó személy tartásdíj iránti igényével kapcsolatos ügyben, j) engedélyezi a tanköteles gyermek művészeti, sport-, modell- vagy hirdetési tevékenység keretében történő foglalkoztatását. 10. A városi gyámhivatal a gyámsággal és gondnoksággal kapcsolatban a) a gyermek részére gyámot, hivatásos gyámot rendel, b) ideiglenes gondnokot, gondnokot, hivatásos gondnokot rendel, c) irányítja és felügyeli a gyám, a hivatásos gyám tevékenységét, d) felfüggeszti, elmozdítja vagy felmenti a gyámot, a gondnokot, e) külön jogszabályban meghatározott esetekben zárlatot rendel el, zárgondnokot, eseti gondnokot, ügygondnokot, az ügyei vitelében akadályozott személy képviseletére és méhmagzat részére gondnokot rendel és ment fel, továbbá megállapítja a munkadíjukat. 11. A városi gyámhivatal a vagyonkezeléssel kapcsolatban a) dönt a gyermekek és gondnokoltak készpénzvagyonának gyámi fenntartásos betétben vagy folyószámlán történő elhelyezéséről, illetve az elhelyezett pénz felhasználásáról, államilag garantált értékpapírba, biztosítási kötvénybe történő befektetéséről, letétben kezeléséről, valamint egyéb tárgyak letétbe helyezéséről, b) dönt a gyám, a gondnok vagyon- és bérlakás kezeléséhez kapcsolódó jognyilatkozata érvényességéhez szükséges jóváhagyásról, c) rendszeres felügyelete alá vonhatja a vagyonkezelést, ha a szülők a gyermek vagyonának kezelése tekintetében kötelességüket nem teljesítik, d) elbírálja a rendszeres és az eseti számadást, meghatározott esetekben a végszámadást, e) közreműködik a gyermekek, gondnokoltak ingó és ingatlan vagyonával és vagyoni értékű jogával kapcsolatos ügyekben, f) közreműködik a hagyatéki eljárásban. 12. Az ideiglenes hatállyal elhelyezett, nem magyar állampolgárságú (külföldi) gyermek érdekében való intézkedésre kijelölt gyámhivatal [Gyvt ] feladatait a Budapest Főváros V. Kerület Gyámhivatala látja el. A gyámhivatali hatáskör kibővült október 1-től a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartásról szóló 2009.évi LXXII.tövényben foglaltak végrehajtásával. A gyámhivatal családvédelmi koordinációért felelős szervként közreműködik a jogszabály alkalmazása során. Ideiglenes hatályú elhelyezés Az évi XXXI. tv. 72. alapján, ha a gyermek felügyelet nélkül marad, vagy testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését családi környezete vagy önmaga súlyosan veszélyezteti, és emiatt azonnali elhelyezése szükséges, a települési önkormányzat jegyzője, a gyámhivatal, valamint a határőrség, a rendőrség, az ügyészség, a bíróság, a büntetés-végrehajtási intézet parancsnoksága (a továbbiakban: beutaló szerv) a gyermeket ideiglenesen15 15 a) a nevelésére alkalmas, azt vállaló különélő másik szülőnél, más hozzátartozónál, illetve személynél, vagy ha erre nincs lehetőség, b) a legközelebbi ideiglenes hatállyal elhelyezett gyermekek ellátását is biztosító nevelőszülőnél, vagy ha erre nincs lehetőség - az ideiglenes hatályú elhelyezés biztosítására is kijelölt - gyermekotthonban helyezi el. Az ideiglenes hatályú elhelyezést megalapozó súlyos veszélyeztetettségnek minősül a gyermek olyan bántalmazása, elhanyagolása, amely életét közvetlen veszélynek teszi ki, vagy testi, értelmi, érzelmi vagy erkölcsi fejlődésében jelentős és helyrehozhatatlan károsodást okozhat, illetve a gyermek által tanúsított olyan magatartás is, amely életét közvetlen veszélynek teszi ki, vagy testi, szellemi, értelmi, érzelmi fejlődésében jelentős és helyrehozhatatlan károsodást okozhat. Az ideiglenes hatályú elhelyezéstől kezdődően a szülő gondozási, nevelési joga szünetel. Az ideiglenes hatályú elhelyezést kiváltó okok legtöbb esetben a gyermeknek a szülő általi nagymértékű elhanyagolása, a gyermek bántalmazása, valamint a szülők kiskorút veszélyeztető mentális és életvezetési problémái. Néhány szülő a kamaszkori problémák nem megfelelő kezelése miatt kéri a gyermeke elhelyezését. Az elmúlt évben nem került sor örökbefogadott gyermekek ideiglenes elhelyezésére. A gyámhivatal az ideiglenes hatályú elhelyezést követő felülvizsgálat során meghallgatja a szülőket, az ítélőképessége birtokában lévő kiskorút, környezettanulmányt készít, valamint beszerzi mindazon szervek véleményét, amelyek a gyermekkel az ideiglenes hatályú elhelyezést megelőzően foglalkoztak. A gyámhivatal az ideiglenes hatályú elhelyezés elrendelésétől számított a) 22 munkanapon napon belül megszünteti az ideiglenes hatályú elhelyezést, ha annak okai nem állnak fenn, vagy b) 27 munkanapon napon belül elrendeli a gyermek átmeneti vagy tartós nevelésbe vételét, vagy c) 45 munkanapon napon belül pert indít az ideiglenes hatályú elhelyezés fenntartása vagy megváltoztatása mellett a gyermekelhelyezés megváltoztatása, illetve a szülői felügyelet megszüntetése iránt. Ha a gyámhivatal az ideiglenes hatályú elhelyezés alapján azt állapítja meg, hogy a szülői felügyelet megszüntetésének okai nem állnak fenn, de a gyermek fejlődése a korábbi környezetében nincs biztosítva, 45 munkanapon belül pert indít a szülő (szülők) ellen a gyermeknek a különélő másik szülőnél vagy harmadik személynél történő elhelyezése iránt. Ha a gyámhivatal az ideiglenes hatályú elhelyezést követően azt állapítja meg, hogy a szülői felügyelet megszüntetésének okai fennállnak, 45 napon belül pert indít a szülő ellen a szülői felügyeleti jog megszüntetése iránt. A gyámhivatal az ideiglenes hatályú elhelyezést megszünteti, ha a) megállapítja, hogy az ideiglenes hatályú elhelyezés feltételei nem álltak fenn, és a gyermek fejlődése korábbi környezetében - szükség esetén védelembe vétel mellett - biztosítható, b) a gyermeket átmeneti nevelésbe veszi, c) a bíróság a szülői felügyelet megszüntetése, illetve a gyermek elhelyezésének megváltoztatása iránti perben jogerősen döntött,16 16 d) a gyermeket családba fogadják, e) a gyermeket örökbe fogadják, f) a gyermeket tartós nevelésbe veszi. A gyámhivatal 2009-ben a 15 ideiglenes hatályú elhelyezést követően 8 gyermeket átmeneti nevelésbe vett, 1 esetben került sor perindításra szülői felügyelet megszüntetése iránt. A gyámhivatal 6 gyermeknek szüntette meg az ideiglenes hatályú elhelyezését védelembe vételi eljárás kezdeményezésével. Átmeneti és tartós nevelésbe vétel A gyámhivatal az évi XXXI. tv. 77. alapján a gyermeket átmeneti nevelésbe veszi, ha a gyermek fejlődését a családi környezete veszélyezteti és veszélyeztetettségét az alapellátás keretében biztosított szolgáltatásokkal, valamint a védelembe vétellel nem lehet megszüntetni, illetve attól eredmény nem várható, továbbá, ha a gyermek megfelelő gondozása a családján belül nem biztosítható. Az átmeneti nevelésbe vétellel egyidejűleg a gyámhivatal a gyermeket nevelőszülőnél vagy ha ez nem lehetséges gyermekotthonban, illetve fogyatékos vagy pszichiátriai betegek otthonában helyezi el és egyidejűleg gyámot (hivatásos gyámot) rendel. A gyámhivatal a gyermeket tartós nevelésbe veszi, ha: a) a szülő vagy mindkét szülő elhalálozott és a gyermeknek nincs felügyeletet gyakorló szülője, b) a szülő, vagy mindkét szülő felügyeleti jogát a bíróság megszüntette, c) a gyermek ismeretlen szülőktől származik, feltéve, hogy nem lehet a gyermek neveléséről gyám kirendelése útján gondoskodni. d) a szülő a gyermeke örökbefogadásához az örökbefogadó személyének és személyi adatainak ismerete nélkül tett hozzájáruló nyilatkozatot, feltéve, hogy a gyermek ideiglenes hatállyal nem helyezhető el leendő örökbefogadó szülőnél. A gyámhivatal évben 8 kiskorút vett átmeneti nevelésbe, tartós nevelésbe vételre 2 gyermek esetében került sor. A gyermekek átmeneti nevelésbe vételére a szülők életvitele, gondatlansága, a gyermek szülő általi nagyfokú elhanyagolása, gyermekbántalmazás, valamint a gyermek iskolakerülése, a szülővel való véglegesen megromlott és helyrehozhatatlan kapcsolata miatt került sor. Ezekben az esetekben nem volt lehetőség arra, hogy a gyermek családban maradjon. Rendkívül fontos az elhelyezés során az, hogy a gyermek a továbbiakban is családi környezetben nevelkedjen. Ennek érdekében a gyámhivatal és a Pest Megyei Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat nagy hangsúlyt fektet arra, hogy gyermekek elsősorban nevelőszülőnél kerüljenek elhelyezésre. A gyámhivatal és a Pest Megyei Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat szoros kapcsolatának és jó együttműködésének köszönhetően többnyire sikerült azt a nevelőszülőt megtalálni, aki hozzáértésével, gondoskodásával a legtöbbet tudja nyújtani az átmeneti nevelésbe vett gyermekeknek. A testi vagy értelmi sérült gyermekek gyermekotthonban, illetve fogyatékosok vagy pszichiátriai betegek otthonában kerülnek elhelyezésre.17 17 A évi CXXXVI. törvény 71. (6) bekezdése értelmében a gyámhivatal dönt az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett, speciális szükségletű gyermeknevelési felügyeletről is. A gyermekvédelmi törvény legfontosabb alapelve a gyermek családban történő nevelkedésének biztosítása, ezért amennyiben megszűnnek az átmeneti nevelésbe vétel indokai, a gyermek visszakerülhet családjába. A gyermekek szülei a Gyermekjóléti Szolgálat gondozása alatt állnak, a családgondozók feladata megtenni mindent annak érdekében, hogy a gyermek visszakerülhessen családi környezetébe. A gyámhivatal az átmeneti nevelésbe vett gyermek és a szülő kapcsolatát, a szülőnek a nevelőszülővel, a gyermekotthonnal való együttműködését, továbbá a szülő magatartásában, életvitelében és körülményeiben beálló változásokat folyamatosan figyelemmel kíséri. A tapasztalat az, hogy a nevelőszülőnél elhelyezésre került gyermekek szülői kapcsolattartása nehezen működik, holott ez is elősegíthetné a gyermek hazakerülését. Sokszor a szülők nem fordítanak kellő gondot arra, hogy gyermekükkel fenntartsák a kapcsolatot, de nem példa nélküli az sem, hogy a nevelőszülő a nevelt gyermeket sajátjaként neveli és igyekszik kiszorítani a vér szerinti szülőt a gyermek életéből. A nevelőszülő és a szülő között felmerült vita esetén a gyámhivatal a gyermek mindenek feletti érdekében dönt a kapcsolattartásról. Ha szükséges, megváltoztatja a kapcsolattartás helyszínét, és elrendeli a szakember jelenlétét a gyermek és szülő találkozásánál. Sajnos jellemző az is, hogy a gyermekek a szülőktől nagy távolságokra kerülnek elhelyezésre, ami rendkívüli megterhelést jelent az egyébként is anyagi nehézségekkel küszködő szülők számára. Ennek a problémának a kiküszöbölésében az önkormányzat szükség esetén segítséget nyújt pénzbeli ellátás formájában az utazás elősegítésére, de sajnos ezt a szülők nem minden esetben az adott célra használják fel. A gyámhivatal feladata az átmeneti és tartós nevelés felülvizsgálata, amelyre évenként kerül sor, 3 éven aluli gyermek esetében pedig félévente történik felülvizsgálat. A gyámhivatal ennek alapján eleget tesz felülvizsgálati kötelezettségének. A felülvizsgálat eredményeként, illetve a körülményeit rendező szülő kérelmére 2009-ben 12 gyermek átmeneti nevelése szűnt meg. 8 fiatal felnőtt átmeneti nevelése önjogúvá válása miatt szűnt meg december 31-én 79 gyermek volt átmeneti, 10 fő pedig tartós nevelésben. Az átmeneti és tartós nevelt gyermekek pénzét hitelintézetnél nyitott gyámhatóság fenntartásos betétben kell elhelyezni. A gyám a gyermek külön jogszabályban meghatározott kötelező ellátásait meghaladó szükségleteire különösen tartós fogyasztási cikk vásárlására, a gyermek képességeinek fejlesztésére és jelentősebb vagyoni érték megszerzésére a gyámi fenntartásos betétből pénzfelvétel engedélyezését kérheti a gyámhivataltól. Az átmeneti és tartós neveltek vagyonkezelésre jogosult gyámja minden évben számadást nyújt be a gyámhivatalhoz. A számadás elbírálása során a gyámhivatal a benyújtott iratok alapján megvizsgálja a számadás helyességét, elbírálja a kiadások szükségességét, értékeli a gazdálkodás során tanúsított gondosságot.18 18 Utógondozás, utógondozói ellátás A gyámhivatal feladatkörébe tartozik a nagykorúvá vált átmeneti, illetve tartós nevelésből kikerült fiatalok utógondozása, utógondozói ellátásának biztosítása. Az évi XXXI. tv. 92. alapján az átmeneti vagy tartós nevelés megszűnése után - kivéve, ha a gyermeket örökbe fogadták - a gyámhivatal legalább egy év időtartamra elrendeli a gyermek és a fiatal felnőtt utógondozását feltéve, hogy az utógondozást a fiatal felnőtt maga is kéri. Az utógondozás célja, hogy elősegítse a gyermek, illetve a fiatal felnőtt családi környezetébe való visszailleszkedését, önálló életének megkezdését. Az utógondozott köteles együttműködni az utógondozójával, életvezetési tanácsait megfogadni, útmutatását betartani. Az utógondozó félévente írásban tájékoztatja a gyámhivatalt az utógondozás eredményességéről. Ha a fiatal felnőtt otthonteremtési támogatás iránti kérelmet nyújt be, akkor a gyámhivatal az otthonteremtési támogatás elszámolásának időpontjáig meghosszabbítja az utógondozást, vagy ha nincs utógondozás alatt, akkor gondoskodik a kirendelésről. A gyámhivatal 2009-ban 8 esetben rendelkezett utógondozás elrendeléséről, melynek során 6 esteben a TEGYESZ utógondozóját, 2 esetben A Lámpás 92 Alapítvány utógondozóját rendelte ki. Az utógondozás elrendelése 6 esetben az otthonteremtési támogatás megállapításához kapcsolódott. Az évi XXXI. tv a értelmében a gyámhivatal a fiatal felnőtt kérelmére, - illetve a gyermek nagykorúságának elérése előtt a gyám (hivatásos gyám) javaslatának figyelembevételével - elrendeli az utógondozói ellátást, ha a gyermek, illetve a fiatal felnőtt átmeneti vagy tartós nevelésbe vétele nagykorúvá válásával szűnt meg, és a) létfenntartását önállóan biztosítani nem tudja, vagy b) a nappali oktatás munkarendje szerint, vagy felsőfokú iskola nappali tagozatán tanulmányokat folytat, vagy c) szociális bentlakásos intézménybe felvételét várja. Az utógondozói ellátását a fiatal felnőtt huszonnegyedik évének betöltéséig kérheti. Utógondozói ellátás elrendelése érdekében az elmúlt évben 5 kérelmet nyújtottak be a gyámhivatal felé. A benyújtott kérelmek minden esetben nappali tagozatos tanulmányok végzéséhez kapcsolódtak ban 2 utógondozói ellátás szűnt meg. Mindkét fő elérte a jogszabályban meghatározott 24. életévet. Otthonteremtési támogatás Az évi XXXI. tv. értelmében az otthonteremtési támogatás célja, hogy az átmeneti vagy tartós nevelésből kikerült fiatal felnőtt lakáshoz jutását, tartós lakhatásának megoldását elősegítse. Otthonteremtési támogatásra jogosult az a fiatal felnőtt, akinek19 19 a) legalább hároméves időtartamú folyamatos - gondozási helyén töltött - nevelésbe vétele a nagykorúvá válásával szűnt meg, és b) készpénzének, biztosításra vagy más célból lekötött betétjének, vagy ingatlan vagyonának értéke nem haladja meg az öregségi nyugdíj legkisebb összegének hatvanszorosát, azzal, hogy az öregségi nyugdíj legkisebb összegeként az otthonteremtési támogatás megállapítása időpontjában érvényes öregségi nyugdíj legkisebb összegét kell figyelembe venni. A támogatás felhasználható részben vagy egészben a fiatal felnőtt tulajdonába kerülő építési telek, életvitelszerű lakhatásra alkalmas lakás, családi ház, tanya vásárlására, illetve építésére, lakhatóvá tételére, tulajdon vagy tulajdonrész szerzéssel járó felújítására vagy bővítésére, bérlakás bérleti díjának kifizetésére, önkormányzati bérlakásának felújítására, bérlői jogviszony megvásárlására, államilag támogatott lakásprogramban vagy lakáselőtakarékossági programban való részvételre, valamint otthonteremtést elősegítő hitelintézeti kölcsön egyösszegű törlesztésére. Indokolt esetben az otthonteremtési támogatás felhasználható a tartósan beteg vagy fogyatékos fiatal felnőtt megfelelő ellátását biztosító, az Szt. hatálya alá tartozó bentlakásos szociális intézménybe fizetendő egyszeri hozzájárulásra is. Ha a fiatal felnőtt az otthonteremtési támogatást bérlakás bérleti díjának kifizetésére vagy államilag támogatott lakás-előtakarékossági programban való részvételre használja fel, a gyámhivatal az otthonteremtési támogatás összegének részletekben történő kifizetéséről dönthet. A gyámhivatal a gyermeket nagykorúságának elérése előtt 6 hónappal írásban tájékoztatja az otthonteremtési támogatás lehetőségéről. Az otthonteremtési támogatás iránti igényt a kérelmező a nagykorúvá válást követően, de legkésőbb a 30. évének betöltéséig nyújthatja be. E határidő elmulasztása jogvesztő. Otthonteremtési támogatás iránti kérelmet 6 fiatal felnőtt nyújtott be a gyámhivatalhoz az elmúlt évben, támogatásként 2.661,000,-Ft került kifizetésre. A kérelmezők közül 1 fő lakóingatlan vásárlására, 5 fő pedig tartós lakhatásának biztosítására albérleti díj megfizetéséhez kapott támogatást. A gyámhivatal a lakóingatlan esetében a Magyar Állam javára 5 éves elidegenítési és terhelési tilalmat jegyeztetett be a földhivatalnál az ingatlan tulajdoni lapjára. Problémát jelent, hogy az átmeneti vagy tartós nevelésből kikerült fiatalok mögött nincs családi háttér, segítség, ezért a maximálisan nyújtható ,-Ft otthonteremtési támogatás lakóingatlan vásárlására nem elégséges. Gyermektartásdíj megelőlegezése Az évi XXXI. tv. alapján a gyermektartásdíj megelőlegezésének akkor van helye, ha a bíróság a tartásdíjat jogerős határozatában már megállapította vagy van olyan külföldi bíróság, vagy más hatóság által hozott jogerős határozat, amelyet a Magyarországon élő gyermek javára nemzetközi szerződés vagy viszonosság alapján kell végrehajtani, a gyermektartásdíj összegének behajtása átmenetileg lehetetlen, továbbá a gyermeket gondozó szülő vagy más törvényes képviselő nem képes a gyermek részére a szükséges tartást nyújtani, feltéve, hogy a gyermeket gondozó családban az egy főre jutó havi átlagjövedelem nem éri el az öregségi nyugdíj legkisebb összegének kétszeresét.20 20 Nincs helye a gyermektartásdíj megelőlegezésének, ha a kötelezett lakóhelye olyan államban van, ahol a tartásdíj nemzetközi szerződés vagy viszonosság alapján nem érvényesíthető, vagy külföldi tartózkodási helye ismeretlen, vagy a jogosulttal közös háztartásban él. Nincs helye továbbá a gyermektartásdíj megelőlegezésének részösszegű megfizetés vagy részösszegű behajthatóság esetén, ha ennek mértéke a bíróság által megállapított gyermektartásdíj alapösszegének ötven százalékát meghaladja, vagy lejárt gyermektartásdíj esetén. A feltételek fennállása esetén a gyermektartásdíj megelőlegezése a gyermek nagykorúvá válása után is megállapítható, illetve a már megállapított gyermektartásdíj továbbfolyósítható addig az időpontig, ameddig a középfokú nappali oktatás munkarendje szerinti tanulmányokat folytat, de legfeljebb huszadik évének betöltéséig. A gyámhivatal megelőlegezést elrendelő határozata alapján a székhelye szerinti települési önkormányzat jegyzője a gyermektartásdíj megelőlegezését a központi költségvetés terhére biztosítja. A gyámhivatalban 2009-ban 16 alkalommal kezdeményeztek eljárást a fenti jogszabályok alapján tartásdíj állam általi megelőlegezésére, ez összesen 21 kiskorút érintett. A gyámhivatal 7 esetben elutasította a kérelmet, 9 esetben megelőlegezte a tartásdíjat. A kérelem visszavonása nem került sor. Gyermektartásdíj megelőlegezése címén évben ,- Ft évben ,- Ft került kifizetésre. A forintos csökkenést az okozza, hogy a gondozó szülő tartási képességének vizsgálatakor a legkisebb öregségi nyugdíj kétszeresét kell figyelembe venni, ami évek óta nem változott ( havi forint). A munkajövedelmek csekély mértékű emelkedésével a szülő kikerül abból a jövedelmi sávból, amikor folyósítható a gyermektartásdíj. Családi jogállás rendezése A 149/1997. (IX. 10.) Korm. Rendelet 54. -ának rendelkezése alapján, ha az anyakönyvvezető apa adatai nélkül anyakönyvezett gyermek születéséről értesítést küld a település jegyzőjének. A jegyző tájékoztatja az anyát arról, hogy apai elismerő nyilatkozat felvételére a Gyvt a (3) bekezdésének b) pontja alapján bármely települési önkormányzat jegyzője, illetve bármely városi gyámhivatal illetékes. Amennyiben a teljes hatályú apai elismerő nyilatkozat felvételére az anyakönyvvezető által küldött értesítés kézhezvételét követő 30 napon belül nem kerül sor, úgy a gyermek családi jogállásának rendezése érdekében az eljárást az illetékes gyámhivatal hivatalból folytatja le. A gyermek apjának azt kell tekinteni, akivel az anya a fogamzási idő kezdetétől a gyermek születéséig eltelt idő, vagy annak legalább egy része alatt házassági kötelékben állott. A házasság érvénytelensége az apaság vélelmét nem érinti. A vélelmezett fogamzási idő a gyermek születésének napjától visszafelé számított száznyolcvankettedik és háromszázadik nap között eltelt idő, mind a két határnap hozzászámításával. Bizonyítani lehet azonban, hogy a gyermek fogamzása a vélelmezett fogamzási idő előtt vagy után történt. Ha a nő házasságának megszűnése után újból házasságot kötött, az újabb házasságának fennállása alatt született gyermeke apjának akkor is az újabb férjet kell tekinteni, ha a korábbi házasság Több megjelenítése
29 I. számú melléklet 1. számú táblázat 0-18 éves gyermekek korcsoport szerinti megoszlása 2004. év 2005. év korosztály férfi (fő) nő (fő) összesen férfi (fő) nő (fő) összesen 0-2 éves 2265 2122 4387 2364 Részletesebben G y e r m e k e i n k
G y e r m e k e i n k védelmében delmében A jegyzői i gyámhat mhatóság g feladat és hatásk sköre Jogszabályi háttér 1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról, 149/1997.(IX.10.) Részletesebben Nagyatádi Járási Hivatal Járási Gyámhivatala
Nagyatádi Járási Hivatal Járási Gyámhivatala Elérhetőségek: Hoffmann Andrea gyámhivatal vezető 82/504-053 126. mellék Nagyatád, Baross G. u. 5. fsz. 2. sz. iroda Molnár Orsolya gyámügyi ügyintéző 82/504-053 Részletesebben Kincsesbánya Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 10/2004. (IV. 29.) önkormányzati R E N D E L ET E. A gyermekek védelméről
Kincsesbánya Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 10/2004. (IV. 29.) önkormányzati R E N D E L ET E A gyermekek védelméről (Egységes szerkezetben a 8/2005. (VI. 28.) Kt. rendelet*, a 4/2010. (II. Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S A Képviselő-testület 2008. április 25-i ülésére. Tárgy: Beszámoló Dorog Város Gyámhatóságának 2007.
EGÉSZSÉGÜGYI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG E L N Ö K E E L Ő T E R J E S Z T É S A Képviselő-testület 2008. április 25-i ülésére Tárgy: Beszámoló Dorog Város Gyámhatóságának 2007. évi munkájáról Tisztelt Képviselő-testület! Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. Pannonhalma Város Önkormányzat 2011. május 31-én tartandó képviselő testületi ülésének 1. napirendi pontjához
ELŐTERJESZTÉS Pannonhalma Város Önkormányzat 2011. május 31-én tartandó képviselő testületi ülésének 1. napirendi pontjához Tárgy: Beszámoló a gyermekvédelmi feladatok ellátásáról Tisztelt Képviselő testület! Részletesebben Bakonyszentkirály, Bakonyoszlop, Csesznek Községek Körjegyzősége
Bakonyszentkirály Község Önkormányzata Képviselő-testületének 9/2008. (VIII.26.) rendelete a gyermekvédelem helyi szabályozásáról Bakonyszentkirály Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a gyermekek Részletesebben Rendelet. Önkormányzati Rendeletek Tára. Dokumentumazonosító információk
Rendelet Önkormányzati Rendeletek Tára Dokumentumazonosító információk Rendelet száma: 2/2006.(II.10.) Rendelet típusa: Alap Rendelet címe: a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatás helyi szabályozásáról Részletesebben Drávatamási Község Önkormányzata Képviselő-testületének 8/2006 (XI.27.) rendelete a gyermekvédelem helyi szabályozásáról Drávatamási Község
Drávatamási Község Önkormányzata Képviselő-testületének 8/2006 (XI.27.) rendelete a gyermekvédelem helyi szabályozásáról Drávatamási Község Önkormányzatának Képviselőtestülete a gyermekek védelméről és Részletesebben Kétsoprony Község Képviselőtestületének 9/2008. (V.30.) számú rendelete a gyermekvédelem helyi rendszeréről. 1.. 2..
Kétsoprony Község Képviselőtestületének 9/2008. (V.30.) számú rendelete a gyermekvédelem helyi rendszeréről. Egységes szerkezetben Kétsoprony Község Képviselőtestülete a helyi önkormányzatokról szóló 1990. Részletesebben AZ ATKÁRI ÖNKORMÁNYZAT.../2009. (XI. 26.) SZÁMÚ R E N D E L E T E A GYERMEKVÉDELEM HELYI SZABÁLYOZÁSÁRÓL
AZ ATKÁRI ÖNKORMÁNYZAT.../2009. (XI. 26.) SZÁMÚ R E N D E L E T E A GYERMEKVÉDELEM HELYI SZABÁLYOZÁSÁRÓL 2 AZ ATKÁRI ÖNKORMÁNYZAT 18/2009. (XI. 26.) _R E N D E L E T E_ A GYERMEKVÉDELEM HELYI SZABÁLYOZÁSÁRÓL Részletesebben A gyermekjóléti szolgálatok működésének bemutatása. Az együttműködés lehetőségei
A gyermekjóléti szolgálatok működésének bemutatása Az együttműködés lehetőségei Gyermekvédelmi rendszer jogi háttere 1997. évi XXXI. Törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról 15/1998. (IV. Részletesebben NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK. 4/1998.(II.1.) számú. r e n d e l e t e
NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK 4/1998.(II.1.) számú r e n d e l e t e a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvényből adódó feladatok végrehajtásáról (egységes Részletesebben A pénzbeli és természetben nyújtott szociális és gyermekvédelmi ellátások
A pénzbeli és természetben nyújtott szociális és gyermekvédelmi ellátások - Óvodáztatási támogatás - Kiegészítő gyermekvédelmi támogatás - Intézményi étkezési térítési díj Óvodáztatási támogatás Visszatekintés Részletesebben Csömör Nagyközség Önkormányzata képviselő-testületének. 22/2010. (XII. 10.) önkormányzati rendelete. a gyermekvédelem helyi szabályozásáról
Csömör Nagyközség Önkormányzata képviselő-testületének 22/2010. (XII. 10.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelem helyi szabályozásáról Csömör Nagyközség Önkormányzatának képviselő-testülete a gyermekek Részletesebben A gyermeki és a szülői jogok, a gyermekvédelmi rendszer vázlata
dr. Sipos László PhD docens A gyermeki és a szülői jogok, a gyermekvédelmi rendszer vázlata Digitális oktatási segédanyag Debreceni Egyetem Egészségügyi Kar 2015. A gyermeki jogok testi, értelmi, érzelmi, Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. A Képviselő-testület 2008. május 29-én tartandó ülésére
GÖDÖLLŐ VÁROS POLGÁRMESTERE E L Ő T E R J E S Z T É S A Képviselő-testület 2008. május 29-én tartandó ülésére Tárgy:Javaslat a 2007. évi gyermekjóléti és gyermekvédelmi feladatok ellátásáról szóló átfogó Részletesebben Som Községi Önkormányzat Képviselő-testületének. 8./2006.(III.28.) számú rendelete. a gyermekvédelem helyi szabályozásáról
Som Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 8./2006.(III.28.) számú rendelete a gyermekvédelem helyi szabályozásáról Som Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a gyermekek védelméről és a gyámügyi Részletesebben Rákóczifalva Nagyközség Képviselő-testületének 19/2007.(VII. 25.) a 23/2007.(XI.28.) a 11/2008.(VI.27.) a 3/2009.(II. 13.) a 15/2009.(IX.04.
HAJDÚBAGOS KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK A gyermekvédelem helyi rendszeréről szóló 8/2003. (IX.11.) ÖR. számú RENDELETE Hajdúbagos Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a helyi önkormányzatokról Részletesebben Tiszakürt Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 4 /2007.(II. 22.) rendelete. a gyermekvédelem helyi szabályozásáról
Tiszakürt Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 4 /2007.(II. 22.) rendelete a gyermekvédelem helyi szabályozásáról Tiszakürt Község Önkormányzatának Képviselőtestülete a gyermekek védelméről és a Részletesebben Biharkeresztes Város Önkormányzat Képviselő-testülete. 8/2007. (II. 1.) BVKt rendelete
Biharkeresztes Város Önkormányzat Képviselő-testülete 8/2007. (II. 1.) BVKt rendelete a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény helyi végrehajtásáról I. Rész Biharkeresztes Részletesebben Döbrököz Község Önkormányzatának 4/2006 (III.18.) rendelete a gyermekvédelem helyi szabályozásáról. A rendelet célja
Döbrököz Község Önkormányzatának 4/2006 (III.18.) rendelete a gyermekvédelem helyi szabályozásáról Döbrököz Községi Önkormányzat Képviselő-testülete a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló Részletesebben Magyarszerdahely község Önkormányzat Képviselő-testületének 7/2006.(V.18.) számú rendelete a gyermekvédelem helyi rendszeréről
Tarnaméra Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 5/2004. (IV. 01.) rendelete a gyermekek pénzbeli és természetbeni, valamint személyes gondoskodást nyújtó ellátásáról. Tarnaméra Községi Önkormányzat Részletesebben A rendelet célja. A rendelet hatálya
Borsodnádasd Város Önkormányzatának 6/2009.(III.27.) számú rendelete A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény végrehajtásának helyi szabályairól, egységes szerkezetben Részletesebben Inárcs Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 11/2006. (VIII. 10.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelem helyi szabályairól
Inárcs Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 11/2006. (VIII. 10.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelem helyi szabályairól (Egységes szerkezetben a 3/2008. (III. 28.) és a 9/2011. (VIII. 11.), Részletesebben SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA 13/2001. (IV.27.) SZ. RENDELETE
1 SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA 13/2001. (IV.27.) SZ. RENDELETE a gyermekvédelem helyi rendszeréről (Egységes szerkezetbe foglalva: 2012. december 14. napján.) Siófok Város Képviselőtestülete a helyi önkormányzatokról Részletesebben Lőrinci Város Önkormányzata Képviselőtestületének. 8/2006. (V. 25.) önkormányzati RENDELETE. A gyermekek védelméről. Rendelet-módosítási javaslat
Jelenlegi szabályozás Lőrinci Város Önkormányzata Képviselő-testületének 8/2006. (V. 25.) önkormányzati RENDELETE A gyermekek védelméről Lőrinci Város Önkormányzatának Képviselő-testülete (továbbiakban: Részletesebben Általános rendelkezések 1..
Úri Község Önkormányzatának Képviselõtestületének A gyermekek védelmérõl és a gyámügyi igazgatásról szóló 8/2003.(X.07.), a 9/2004.(VII.05.) és a 9/2006.(IX.04.) számú rendelettel módosított 4/1998.(III.16.) Részletesebben Magyarszerdahely község Önkormányzat Képviselő-testületének 7/2006.(V.18.) számú rendelete a gyermekvédelem helyi rendszeréről
Magyarszerdahely község Önkormányzat Képviselő-testületének 7/2006.(V.18.) számú rendelete a gyermekvédelem helyi rendszeréről Magyarszerdahely község Önkormányzatának Képviselő-testülete a helyi önkormányzatokról Részletesebben bekezdésben foglaltakon túlmenően a kiterjed Gyvt. 4. (2)-(4) bekezdésében foglalt gyermekekre, személyekre is.
Szilvásvárad községi Önkormányzat Képviselő-testületének 17/2008.(VI.25.) RENDELETE a gyermekvédelem helyi végrehajtási szabályairól (Egységes szerkezetbe foglalva a módosítására hozott 22/2008. (VIII. Részletesebben GELSE KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETE 14/2012. (VIII.24) önkormányzati rendelete a gyermekvédelem helyi szabályairól
GELSE KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETE 14/2012. (VIII.24) önkormányzati rendelete a gyermekvédelem helyi szabályairól Gelse Község Önkormányzat Képviselő-testülete Magyarország Alaptörvénye 32. Részletesebben I. Fejezet. A rendelet hatálya 2.
Hidegség Község Önkormányzata Képviselő-testületének 12/2004.(XII. 25.) rendelete a gyermekvédelmi ellátásokról Hidegség Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a gyermekek védelméről és a gyámügyi Részletesebben Előszállás Nagyközség Önkormányzat Képviselő-testületének 7/2009.(V.1.)számú r e n d e l e t e a gyermekvédelmi ellátásokról
Előszállás Nagyközség Önkormányzat Képviselő-testületének 7/2009.(V.1.)számú r e n d e l e t e a gyermekvédelmi ellátásokról Előszállás Nagyközség Önkormányzatának Képviselő-testülete a gyermekek védelmérôl Részletesebben Szentes Város Polgármesteri Hivatal Gyámhivatala 2010. évi legfontosabb hatósági intézkedéseiről, feladatairól a következők szerint számolok be:
Szentes Város Önkormányzata Polgármesteri Hivatal Gyámhivatala 6600 Szentes, Kossuth tér 6. J-16381-2/2011. Szentes Város Önkormányzata Képviselő-testülete Tárgy: Tájékoztató a gyámhivatal 2010. évi hatósági Részletesebben Ludányhalászi Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 10/2003. (09.05) számú rendelete a gyermekvédelmi ellátások helyi szabályozásáról.
Ludányhalászi Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 0/003. (09.05) számú rendelete a gyermekvédelmi ellátások helyi szabályozásáról. Ludányhalászi Községi Önkormányzat Képviselő-testülete a gyermekek Részletesebben Adatlap a Gyvt. 25. -a (6) bekezdése szerinti otthonteremtési támogatás iránti kérelem igényléséhez
Adatlap a Gyvt. 25. -a (6) bekezdése szerinti otthonteremtési támogatás iránti kérelem igényléséhez 1. Az igénylő személyi adatai Név: Születési név:... Születési hely, idő:... Anyja neve:... Állampolgárság: Részletesebben Vanyola Község Önkormányzatának 10/2006. (V. 31.) r e n d e l e t e a helyi gyermekvédelmi ellátásokról
Vanyola Község Önkormányzatának 10/2006. (V. 31.) r e n d e l e t e a helyi gyermekvédelmi ellátásokról Vanyola Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról Részletesebben A GYERMEKVÉDELEM HELYI SZABÁLYAIRÓL
IZSÓFALVA NAGYKÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT 12/2006. (IX. 8.) RENDELETE A GYERMEKVÉDELEM HELYI SZABÁLYAIRÓL (egységes szerkezetben Izsófalva Nagyközségi Önkormányzat 12/2006. (IX. 8.) sz. rendeletének módosításaival) Részletesebben Homokbödöge Község Önkormányzat Képviselő-testületének 10/2012.(IX.5.) önkormányzati rendelete az Önkormányzat által biztosított gyermekvédelmi
Homokbödöge Község Önkormányzat Képviselő-testületének 10/2012.(IX.5.) önkormányzati rendelete az Önkormányzat által biztosított gyermekvédelmi ellátások szabályozásáról 2 Homokbödöge Község Önkormányzat Részletesebben dr. Bruzlai Jenő gyámhivatal vezető fsz. 5.sz. 79/542-922
A Bajai Járási Gyámhivatal illetékessége, elérhetősége, munkatársai A Bajai Járási Gyámhivatal illetékessége az alábbi településekre terjed ki: Baja, Bácsszentgyörgy, Bátmonostor, Csátalja, Csávoly, Dávod, Részletesebben Bucsa Község Önkormányzat Képviselő-testületének 24/2008 (XII.23.) számú rendelete a gyermekvédelmi ellátásokról. I. Fejezet Általános rendelkezések
Bucsa Község Önkormányzat Képviselő-testületének 24/2008 (XII.23.) számú rendelete a gyermekvédelmi ellátásokról I. Fejezet Általános rendelkezések 1.. E rendelet célja, hogy a többszörösen módosított Részletesebben Tokorcs Község Önkormányzata Képviselő-testületének 14/2003.(XI.1.) számú rendelete a gyermekvédelem helyi szabályozásáról
Tokorcs Község Önkormányzata Képviselő-testületének 14/2003.(XI.1.) számú rendelete a gyermekvédelem helyi szabályozásáról Egységes szerkezetben a 4/2006 (II.16) és a 8/2006(V.19), 2/2009.(I.23.), a 10/2009.(III.20.) Részletesebben Bekecs Községi Önkormányzat 8/2004.(IV.1.) SZÁMÚ RENDELETE. A gyermekvédelem helyi rendszeréről
Bekecs Községi Önkormányzat 8/2004.(IV.1.) SZÁMÚ RENDELETE A gyermekvédelem helyi rendszeréről Bekecs Községi Önkormányzat Képviselő-testülete a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 16.. Részletesebben Beleg Község Önkormányzata Képviselő-testületének./2015. (..) önkormányzati rendelete a gyermekvédelem helyi rendszeréről. 1.
Beleg Község Önkormányzata Képviselő-testületének./2015. (..) önkormányzati rendelete a gyermekvédelem helyi rendszeréről Beleg Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a gyermekek védelméről és a gyámügyi Részletesebben a gyermekvédelem helyi szabályozásáról szóló 5/2009. ( IV.2) önkormányzati rendelet módosításáról
BÁTAAPÁTI KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 16/2013. (XII.21.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelem helyi szabályozásáról szóló 5/2009. ( IV.2) önkormányzati rendelet módosításáról A gyermekvédelmi Részletesebben Szülõi felügyeleti jog gyakorlás
Igénylı, kötelezett Szülõi felügyeleti jog gyakorlás Ha a szülõi felügyeletet együttesen gyakorló szülõk a szülõi felügyelet körébe tartozó kérdésekben nem tudnak megegyezni, a gyámhivatal döntését bármelyik Részletesebben Rendelet hatálya 1. Pénzbeli ellátások 2. 1 3.. Rendkívüli gyermekvédelmi támogatás
TAKTASZADA KÖZSÉG KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 9/1999. (IV.28.) számú rendelete a gyermekvédelmi támogatásokról és a gyámügyi ellátásokról Taktaszada Község Képviselőtestülete a gyermekek védelméről és a gyámügyi Részletesebben Zsámbok Község Önkormányzata Képviselő-testületének 2/1998. (I.27.) sz. rendelete a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatás helyi szabályozásáról
Zsámbok Község Önkormányzata Képviselő-testületének 2/1998. (I.27.) sz. rendelete a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatás helyi szabályozásáról A helyi önkormányzatokról szóló 1990évi LXV.tv.16..(1) Részletesebben Nyáregyháza Község Önkormányzatának
Nyáregyháza Község Önkormányzatának 9/2006. (VI.21.) sz. rendelete a gyermekvédelem helyi rendszeréről Nyáregyháza község Önkormányzatának Képviselő-testülete a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi Részletesebben Jászalsószentgyörgy Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 1/2010. (II. 1.) ÖNKORMÁNYZATI RENDELETE
Jászalsószentgyörgy Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 1/2010. (II. 1.) ÖNKORMÁNYZATI RENDELETE A gyermekek részére nyújtandó pénzbeli és természetbeni ellátásokról és a gyermekvédelem helyi rendszeréről Részletesebben Eplény Községi Önkormányzat Képviselő-testületének. 15/2011.(IX.16.) önkormányzati rendelete. a gyermekek védelméről
Eplény Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 15/2011.(IX.16.) önkormányzati rendelete a gyermekek védelméről Eplény Községi Önkormányzat Képviselő-testülete a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról Részletesebben Vaszar Község Önkormányzata Képviselő-testületének 4/2006. (II.16.) rendelete a gyermekvédelem helyi szabályozásáról (egységes szerkezetben)
Vaszar Község Önkormányzata Képviselő-testületének 4/2006. (II.16.) rendelete a gyermekvédelem helyi szabályozásáról (egységes szerkezetben) Vaszar Község Önkormányzatának Képviselőtestülete a gyermekek Részletesebben Dunapataj Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testületének 21/2005.(XI.01.) rendelete a gyermekek támogatásáról. I.FEJEZET Általános rendelkezések
Dunapataj Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testületének 21/2005.(XI.01.) rendelete a gyermekek támogatásáról Dunapataj Nagyközség Képviselő-testülete a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról Részletesebben Felsőpakony Község Önkormányzata Képviselő-testületének 12/2006. (VIII.14.) rendelete a gyermekvédelem helyi szabályairól
Felsőpakony Község Önkormányzata Képviselő-testületének 12/2006. (VIII.14.) rendelete a gyermekvédelem helyi szabályairól Felsőpakony Község Önkormányzata A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról Részletesebben A rendelet hatálya 1..
Székkutas Község Önkormányzat Képviselőtestületének 4/2006.(III.21.) Ktr. rendelete A gyermekek védelmét szolgáló pénzbeli és természetbeni ellátásokról. 1 Székkutas Község Önkormányzat Képviselőtestülete Részletesebben Ercsi Város Önkormányzat Képviselőtestületének 22/2009.(VIII.27.) Kt. számú rendelete A gyermekek pénzbeli és természetbeni ellátásáról
Ercsi Város Önkormányzat Képviselőtestületének 22/2009.(VIII.27.) Kt. számú rendelete A gyermekek pénzbeli és természetbeni ellátásáról Ercsi Város Önkormányzat Képviselőtestülete a helyi önkormányzatokról Részletesebben Lókút Községi Önkormányzat Képviselő-testülete 4/2006. (III.31.) rendelete GYERMEKEK VÉDELMÉRŐL
Lókút Községi Önkormányzat Képviselő-testülete 4/2006. (III.31.) rendelete GYERMEKEK VÉDELMÉRŐL Lókút Községi Önkormányzat Képviselő-testülete a többször módosított 1997. XXXI. törvényben kapott felhatalmazás Részletesebben Rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény 2010.06.11. 1
Rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény 2010.06.11. 1 Jogszabályi háttér: - 1997. évi XXXI. törvény (Gyvt.) 19-20/A. -ai, - 149/1997. IX.10.) Korm. rendelet (Gyer.) - 331/2006. (XII.23.) Korm. rendelet - Részletesebben A tankötelezettség teljesítéséről újra
A tankötelezettség teljesítéséről újra 2012. március 22. dr. Rácz Julianna DMJV PH Családvédelmi Osztály vezetője Az iskola teendői igazolatlan mulasztás esetén a) első mulasztás: szülő értesítése b) ismételt Részletesebben A rendelet hatálya. Az eljárás alapja
Egységes szerkezetbe foglalta: Valentovics Beáta jegyző Egységes szerkezetbe foglalás ideje: 2014. február 3. Jászszentlászló Községi Önkormányzat Képviselő-testülete 7/2003.(VI.25.) számú rendelete a Részletesebben I. fejezet Általános rendelkezések
Jakabszállás Község Önkormányzat Képviselő-testületének 8/2003. /IX.9/ a gyermekvédelem helyi rendszeréről Jakabszállás Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a helyi önkormányzatokról szóló 1990. Részletesebben Kardoskút Község Önkormányzata Képviselő-testületének 4/2006. /III. 31./ sz. ÖKT. rendelete a gyermekvédelem helyi rendszeréről.
Kardoskút Község Önkormányzata Képviselő-testületének 4/2006. /III. 31./ sz. ÖKT. rendelete a gyermekvédelem helyi rendszeréről. (Egységes szerkezetben a gyermekvédelem helyi rendszeréről szóló 4/2006. Részletesebben A hazai gyermekvédelmi rendszer működtetése az állam és az önkormányzatok feladata. A legfontosabb gyermekvédelmi feladatok közé tartozik
GYERMEKVÉDELEM jegyzet A hazai gyermekvédelmi rendszer működtetése az állam és az önkormányzatok feladata. A legfontosabb gyermekvédelmi feladatok közé tartozik 1. a gyermekek családban való nevelkedésének Részletesebben CSERKESZŐLŐ KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK 6/2013. (III. 26.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelem helyi szabályairól
CSERKESZŐLŐ KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK 6/2013. (III. 26.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelem helyi szabályairól Cserkeszőlő Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a gyermekek Részletesebben Görcsönydoboka Község Önkormányzat Képviselő-testület. 11/2004.(VII.10.) rendelete A GYERMEKEK VÉDELMÉRŐL ÉS A GYÁMÜGYI IGAZGATÁSRÓL
Görcsönydoboka Község Önkormányzat Képviselő-testület 11/2004.(VII.10.) rendelete A GYERMEKEK VÉDELMÉRŐL ÉS A GYÁMÜGYI IGAZGATÁSRÓL Görcsönydoboka Község Önkormányzatának Képviselő-testülete az Alaptörvény Részletesebben Salgótarján Megyei Jogú Város Önkormányzat Polgármesteri Hivatal Gyámhivatal KÉRELEM. gyermektartásdíj állami megelőlegezéséhez. Lakóhelye:...
Salgótarján Megyei Jogú Város Önkormányzat Polgármesteri Hivatal Gyámhivatal KÉRELEM gyermektartásdíj állami megelőlegezéséhez Kérelmező adatai: Kérelmező neve (leánykori név):... Születési hely, idő:...,...év,...hó,...nap Részletesebben 8/2012. (III.30.) önkormányzati rendelete. a gyermekvédelem helyi szabályairól
TISZASZENTIMRE KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 8/2012. (III.30.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelem helyi szabályairól Tiszaszentimre Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a gyermekek Részletesebben 14/2004. (VI. 24.) önkormányzati rendelete a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
Vámosgyörk Község Önkormányzata Képviselő-testületének 8/2009. (VI. 30.) rendelete a gyermekvédelem helyi rendszeréről Vámosgyörk Község Önkormányzata Képviselő-testülete a gyermekek védelméről és a gyámügyi Részletesebben Tárnok Nagyközség Önkormányzat Képviselő-testületének. 5/2011. (II.11.) számú ÖNKORMÁNYZATI RENDELET
Tárnok Nagyközség Önkormányzat Képviselő-testületének 5/2011. (II.11.) számú ÖNKORMÁNYZATI RENDELET A személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti alapellátásokról 1 1 Módosította: 5/2012.(II.14.) számú Részletesebben Varbó Község Önkormányzata képviselő-testületének 5/2011. (III. 25.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelmi ellátások helyi szabályairól
JUTA KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 11/2009.(VI. 16.) rendelete a gyermekvédelem helyi rendszeréről Juta Községi Önkormányzat Képviselő-testülete a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi Részletesebben KARAKÓSZÖRCSÖK KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATÁNAK. 1 /2006.(II.10.) rendelete. a gyermekvédelmi ellátás helyi szabályozásáról.
KARAKÓSZÖRCSÖK KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATÁNAK 1 /2006.(II.10.) rendelete a gyermekvédelmi ellátás helyi szabályozásáról. Karakószörcsök Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a Magyar Köztársaság Alkotmányát Részletesebben Zákány Község Önkormányzat 11/2003(IX.12.) rendelet. a gyermekvédelem helyi szabályozásáról egységes szerkezetbe
Zákány Község Önkormányzat 11/2003(IX.12.) rendelet a gyermekvédelem helyi szabályozásáról egységes szerkezetbe Zákány Község Önkormányzatának Képviselőtestülete a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról Részletesebben Szigliget Község Önkormányzata Képviselő-testületének 10/2004. (VI. 15.) rendelete. A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
Szigliget Község Önkormányzata Képviselő-testületének 10/2004. (VI. 15.) rendelete A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról Szigliget község Önkormányzata (a továbbiakban: Önkormányzat) a gyermekek Részletesebben Mosonszolnok Község Önkormányzata Képviselő-testületének 3/1998.(IV.01.) ÖKT számú RENDELETE A gyermekvédelem helyi rendszeréről. I.
Mosonszolnok Község Önkormányzata Képviselő-testületének 3/1998.(IV.01.) ÖKT számú RENDELETE A gyermekvédelem helyi rendszeréről I. rész Mosonszolnok Község Önkormányzat Képviselő-testülete a helyi Önkormányzatokról Részletesebben Előszállás Nagyközség Önkormányzata. Képviselőtestületének. 15/2004. (V. 1.) számú. rendelete. a gyermekek pénzbeli és természetbeni ellátásáról
Előszállás Nagyközség Önkormányzata Képviselőtestületének 15/2004. (V. 1.) számú rendelete a gyermekek pénzbeli és természetbeni ellátásáról (egységes szerkezetben) Előszállás Nagyközség Önkormányzatának Részletesebben 3/2006. (II. 16.) rendelete
1 Nagykörű Község Önkormányzatának 4/2007. (II. 15.) és 21/2007. (XI. 29.) rendelettel módosított és egységes szerkezetbe foglalt 3/2006. (II. 16.) rendelete a pénzbeli és természetbeni gyermekvédelmi Részletesebben SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA 15/1995. /V. 25./ sz. RENDELETE
SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA 15/1995. /V. 25./ sz. RENDELETE a bölcsődés-korú gyermeket nevelő családok szociális támogatásáról (Hatálytalan 2011. május 1-jétől, hatályon kívül helyezte a bölcsődés korú Részletesebben Sárpilis Község Képviselő-testületének 21/2013 (XII.30) önkormányzati rendelete
Sárpilis Község Képviselő-testületének 21/2013 (XII.30) önkormányzati rendelete A gyermekvédelmi támogatásról és a személyes gondoskodást nyújtó ellátásokról Sárpilis Község Képviselő-testülete az Alaptörvény Részletesebben Tájékoztató a városi gyámhivataloknak a gyámhatósági jogszabályok 2011. január 1-i változásairól
Tájékoztató a városi gyámhivataloknak a gyámhatósági jogszabályok 2011. január 1-i változásairól 2011. január 1. napján hatályba lépett a 2010. évi CLXXI. törvény, mely módosította a gyermekek védelméről Részletesebben A rendelet célja. A rendelet hatálya 2..
Szentpéterfölde Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 5/2006. (IV. 11.) számú rendelete az önkormányzat által biztosított gyermekvédelmi gondoskodásról 1 Szentpéterfölde Község Önkormányzati Képviselő-testülete Részletesebben Nyim Község Képviselő-testületének 3./1998. (II. 7.) sz. rendelete a gyermekvédelem helyi rendszeréről. I. rész
Nyim Község Képviselő-testületének 3./1998. (II. 7.) sz. rendelete a gyermekvédelem helyi rendszeréről I. rész Nyim Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi Részletesebben A HERÉDI ÖNKORMÁNYZAT 8/2008. (IV.1.) rendelete a gyermekvédelmi ellátásokról
A HERÉDI ÖNKORMÁNYZAT 8/2008. (IV.1.) rendelete a gyermekvédelmi ellátásokról Heréd Község Önkormányzata A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló, többször módosított 1997. évi XXXI. törvény Részletesebben KARAKÓSZÖRCSÖK KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 6/2011.(V.27.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelmi ellátásokról
KARAKÓSZÖRCSÖK KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 6/201(V.27.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelmi ellátásokról Karakószörcsök község Önkormányzati Képviselő-testülete a gyermekek védelméről Részletesebben 1/1998.(I. 20.) 1 R E N D E L E T E
Marcalgergelyi község Önkormányzata Képviselő-testületének 1/1998.(I. 20.) 1 R E N D E L E T E A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról 2 1 Módosította az 5/l999.(IV.21.) és 7/2003.(VII.10.) rendelet Részletesebben A Rendelet 21. (3) bekezdés b) pontja hatályát veszti. A Rendelet az alábbi 25/C. -al egészül ki:
Székesfehérvár Megyei Jogú Város Önkormányzat Közgyűlése 22/2010. (VI.22.) rendelete a pénzbeli és természetben nyújtott szociális és gyermekvédelmi ellátásokról szóló 5/2003. (IV. 22.) számú rendelet Részletesebben Kozármisleny Község Önkormányzata Képviselő-testületének 13/2005.(IX.13. ) Ök. számú rendelete
Kozármisleny Község Önkormányzata Képviselő-testületének 13/2005.(IX.13. ) Ök. számú rendelete a szociális igazgatásról és ellátásról, valamint a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 12/2003. Részletesebben Tolna Város Önkormányzatának a gyermekvédelem helyi rendszeréről szóló 18/2003. (VII.1.) Ör. rendelete
Tolna Város Önkormányzatának a gyermekvédelem helyi rendszeréről szóló 18/2003. (VII.1.) Ör. rendelete Tolna Város Önkormányzatának Képviselőtestülete a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. tv. Részletesebben NAGYECSED VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 11/2012. (V.30.) önkormányzati rendelete
NAGYECSED VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 11/2012. (V.30.) önkormányzati rendelete A gyermekvédelem helyi szabályozásáról (egységes szerkezetben a módosító 16/2013. (XII.20.) és az 5/2015. IV.7.) Részletesebben Tápiószecső Nagyközség Önkormányzat Képviselő-testületének 4/2015. (III. 20.) önkormányzati rendelete. A gyermekvédelem helyi rendszeréről
Tápiószecső Nagyközség Önkormányzat Képviselő-testületének 4/2015. (III. 20.) önkormányzati rendelete A gyermekvédelem helyi rendszeréről Tartalomjegyzék I. FEJEZET ------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------ Részletesebben A gyámhivatal ügyfélfogadási rendje a polgármesteri hivatal ügyfélfogadási rendjével azonos.
Tisztelt Látogató! Köszöntjük Fehérgyarmat Város Gyámhivatalában! Címünk: 4900 Fehérgyarmat, Kiss E. u. 2. szám e-mail: gyamhivatal@fehergyarmat. hu tel.: 06-44-510-236 fax: 06-44-510-232 A gyámhivatal Részletesebben A gyermekvédelem helyi rendszeréről szóló 9/2003.(IV.29.)Kt. számú rendelet BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK. A rendelet hatálya 1.. 2
A gyermekvédelem helyi rendszeréről szóló 9/2003.(IV.29.)Kt. számú rendelet Balotaszállás Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV.tv. 16..(1) bekezdésében Részletesebben Nagykereki Községi Önkormányzat Képviselő-testületének. 5/2004.(IV.22.) rendelete. a gyermekek pénzbeli és természetbeni ellátásáról
Nagykereki Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 5/2004.(IV.22.) rendelete a gyermekek pénzbeli és természetbeni ellátásáról Nagykereki Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a gyermekek védelméről, Részletesebben az azt módosító 3/2006. (I. 27.), a 10/2006. (III. 31.) és a 20/2007. (XII. 27.) rendeltekkel egységes szerkezetben I. rész
Fürged község Önkormányzati Képviselő-testülete 2/2005./III. 8./ számú rendelete a gyermekvédelem helyi rendszeréről az azt módosító 3/2006. (I. 27.), a 10/2006. (III. 31.) és a 20/2007. (XII. 27.) rendeltekkel Részletesebben GYERMEKTARTÁSDÍJ MEGELŐLEGEZÉSE
GYERMEKTRTÁSDÍJ MEGELŐLEGEZÉSE Ügyleírás: Gyermektartásdíj megelőlegezésének akkor van helye, ha a bíróság a gyermektartásdíjat jogerősen megállapította, behajtása átmenetileg lehetetlen, továbbá a gyereket Részletesebben Módosította: a) 45/2007. (XII. 22.) /2008. I. 1-2009. X. 31./
Budapest Főváros Terézváros Önkormányzat 3/2006. (I. 30.) rendelete a szociális rászorultságtól függő egyes pénzbeli és természetbeni gyermekvédelmi ellátásokról Módosította: a) 45/2007. (XII. 22.) /2008. Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
mtmi.hu • Amerikában már a lájkolás is alkotmányos alapjog
2013.10.28. 09:00 • Papp János Tamás • Amerikai Egyesült Államok, Facebook, közösségi oldal, szólásszabadság
A Bland v. Roberts ügy (2013 WL 5228033) tényállása szerint a felperes Bobby Bland és 5 társa a hamptoni sheriff, B. J. Roberts beosztottjai voltak. Roberts 2009-ben újból ringbe szállt a megyei rendőrfőnöki székért, miután már 17 éve ő töltötte be ezt a posztot. Roberts beosztottjait használta fel saját maga népszerűsítésére, ők árultak jegyeket a kampányhoz szolgáló adománygyűjtő rendezvényekre, szórólapoztak, plakátokat helyeztek el a sheriff nevében. Roberts végül legyőzte kihívóját, a hat beosztott által egyébként ténylegesen támogatott Jim Adamset, majd a 159 korábbi beosztottjából 147-et újra kinevezett. A 6 beosztott (későbbi felperesek) kinevezését azonban visszautasította, állításuk szerint éppen azért, mert ők a másik jelöltet támogatták.
A felperesek ezért panaszt nyújtottak be a szövetségi kerületi bíróságon, mondván, Roberts megsértette az Első Alkotmánykiegészítésben foglalt szólásszabadságukat és egyesülési jogukat, amikor a sheriff az ellenfelének támogatása miatt nem nevezte ki őket. Az elsőfokú bíróság azonban elutasította a keresetet, mivel nem talált kézzelfogható összefüggést a rivális támogatása és a kinevezés megtagadása között. A felperesek fellebbeztek a döntés ellen.
A fellebbviteli bíróság kifejtette, az Első Alkotmánykiegészítés önmagában nemcsak a szólás szabadságát rendeli védeni, hanem megtiltja, hogy később bármilyen hivatalos hátrány érjen valakit ennek gyakorlása miatt. Meglátásuk szerint a felperesnek bizonyítania kell, hogy eme jog gyakorlása, azaz saját megnyilvánulása lényeges, vagy „erősen motiváló” okként szolgált az őt ért hátrányos cselekmény foganatosításakor. Ennek bizonyítása során sok más tény mellett, a bíróság két felperes esetében azok Facebook-tevékenységét is vizsgálta.
Ők ugyanis „lájkolták” és támogató üzeneteket is közzétettek a másik jelölt Facebook-oldalán, amely kifejezetten a rendőrfőnöki választás kampányára jött létre. Ennek híre ment a sheriff hivatalában, Roberts pedig a tanúvallomások szerint figyelmeztette a dolgozóit, hogy ne támogassák ellenfelét a közösségi portálon, különben veszélybe kerülhet a munkájuk. A bíróság értékelése szerint ez alapján megállapítható, hogy az érintett felperesek elbocsátásához az ezen eset következményeként beállt politikai bizalomvesztés vezetett.
De miért minősülhet egy ember „lájkja” védendő alkotmányos értéknek? A bíróság szerint a Facebook egy olyan szociális közösség, melyet 500 millió tag használ, és ahol több mint három milliárd „lájk” és komment születik naponta. A felhasználó profilján a nevén, képein, ismerősein kívül megjelennek azok az oldalak, amelyeket ő kedvel, vagyis amelyeken a „like” vagy „tetszik” gomb megnyomásával kifejezte tetszését vagy egyetértését. Amikor egy felhasználó belép az oldalra, rögtön azt látja, hogy mi történt ismerőseivel a közelmúltban, milyen állapotfrissítéseket, képeket, videókat tettek közzé, vagy milyen más egyéb tevékenységet végeztek a közösségi oldal keretein belül. Amikor a felperesek „lájolták” a rivális „Jim Adamst megyei rendőrfőnöknek!” oldalt, ez megjelent mindkettőjük idővonalán, az összes Facebook-felhasználó, így tehát az összes ismerősük idővonalán is, hogy ők kedvelik ezt az oldalt. Ez a bíróság szerint egy közleménnyel ér fel, hiszen a felhasználó oldalán szó szerint az jelenik meg, hogy kedveli valamelyik jelöltet. Az, hogy ezt egy kis gomb megnyomásával fejezi ki, vagy külön begépelve és közzétéve jelenik meg az érintett profilján, véleményük szerint mellékes kérdés. (A bíróság egyébként külön kiemelte a „lájk” gomb, a felfelé mutató hüvelykujj társadalmi jelentését is, mely szintén a támogatás szimbolikus módon történő kifejezését támasztja alá.) Érvelésük szerint ez ugyanolyan, mintha valaki amerikai szokás szerint elhelyez egy támogató táblácskát a kertjébe, melyet a Legfelső Bíróság korábban már „beszédnek”, azaz az Első Alkotmánykiegészítés által védett alapjognak ítélt meg. (City of Ladue v. Gilleo, 512 U.S. 43, 1994)
Három felperes tekintetében a bíróság nem találta megalapozottnak azt a tényt, hogy a politikai lojalitás hiánya miatt vált meg tőlük a sheriff. A bíróság nem talált elegendő bizonyítékot arra, hogy a sheriff kétséget kizáróan tudott róla, hogy a három felperes az ellenjelöltet támogatja. Szerintük a felhozott tények és a felperesek korábbi viselkedése nem kelthette Robertsben azt a hitet, hogy az iránta érzett politikai bizalom meggyengült, így ez önmagában nem lehetett indoka elbocsátásuknak. A „lájkolással” érintett felperesek tekintetében viszont kimondta, hogy az elsőfokú bíróság tévedett ítéletében, és további eljárásra visszautalta az ügyet a kerületi bíróságnak.
Mindezek alapján tehát az amerikai bíróság szerint a „lájk” gomb megnyomása bizonyos esetekben alkotmányos alapjogunk gyakorlásának minősül, ami miatt nem érhet minket semmiféle hátrányos megkülönböztetés. Ennek értelmében a munkáltatónk nem mondhat fel nekünk amiatt, mert a Facebookon kedveltük a konkurencia oldalát, demokrata tanácsadóként nyugodtan „lájkolhatjuk” a republikánus jelölt kiírásait, és egy Metallica-koncertről sem tilthatnak ki minket azért, mert tagjai vagyunk a Justin Bieber rajongói oldalnak.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Iszapömlés - Szabadlábon marad a Mal Zrt. vezérigazgatója
2010. október 19. kedd, 13:00
MTI 2010. október 19., kedd 12:56
Szabadlábon marad Bakonyi Zoltán, a Magyar Alumíniumtermelő és Kereskedelmi (Mal) Zrt. vezérigazgatója; erről a Veszprém Megyei Bíróság hozott másodfokú, jogerős döntést kedden, helybenhagyva az elsőfokú bíróság végzését - tájékoztatta Kahler Frigyes, a megyei bíróság büntetőkollégiumának vezetője az MTI-t.
A megyei bíróság ugyanakkor - szemben az első fokon eljáró Veszprémi Városi Bíróság végzésével - a halálos tömegszerencsétlenséget okozó, foglalkozás körében elkövetett gondatlan veszélyeztetés vétségében Bakonyi Zoltánnal szemben az alapos gyanú fennállását megállapította - mondta Kahler Frigyes.
A jogerős végzéssel kapcsolatban elmondta: a szökés és elrejtőzés veszélyére az ügyészség nem is hivatkozott az előzetes letartóztatás elrendelésére vonatkozó indítványában, a tanúk befolyásolására pedig "nincs adat", illetőleg ilyen alapos gyanú mellett "ennek nincs jelentősége".
Kahler Frigyes hangsúlyozta, hogy "végeredményben szakértői véleményekből és okiratokból tevődik össze az alapos gyanú", és elsősorban nem tanúvallomásokból.
A büntetőkollégium vezetője rámutatott: Bakonyi Zoltán szabadlábon marad, viszont az elsőfokú végzéshez képest az ügyben a jogi álláspontot illetően lényeges változást hozott a megyei bíróság végzése.

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság