text:
Cikk: Nyilvános a Kúria határozata: ezt mondta a jogegységi döntés a devizahitelekről
Konzultáció az értékpapírokra és a követelésekre alkalmazandó jogról	2017. április 27.	Gárdos István és Tomori Erika cikke a Kúria 4/2016-os gazdasági elvi határozatáról	2017. április 20.	Irodánk kiváló eredményt ért el a Chambers ranglistáján	2017. április 11.	Irodánk 25 éves születésnapja	2017. április 11.	Nyilvános a Kúria határozata: ezt mondta a jogegységi döntés a devizahitelekről
Szerző: Gárdos István A Kúria december 16.-i jogegységi határozatáról rengeteg vélemény jelent meg pro és kontra. Az Origó dr. Gárdos Istvánt, a Gárdos Füredi Mosonyi Tomori Ügyvédi Iroda partnerét kérdezte a ma megjelent teljes határozat ismeretében, a téma jelentőségére tekintettel háromrészes az írás, most az első részt olvashatja. A jogász szerint a jogegységi határozat jelentős bizonytalansági elemet számolt fel azzal, hogy kimondta a deviza alapú kölcsön jogszerűségét, és rámutatott arra, hogy az egyes esetekben a konstrukció érvényességének elfogadása mellett kell vizsgálni, hogy van-e valamilyen érvénytelenségre vezető körülmény. A Kúria ezzel, ebben a nagy társadalmi jelentőségű esetkörben, megerősítette a szerződés kötőerejének (pacta sunt servanda) elvét, amely szerint a szerződéseket a tartalmuknak megfelelően teljesíteni kell. 2013. december 16-án a Kúria Polgári Kollégiuma, a Kúria elnöke által vezetett jogegységi tanácsként eljárva, jogegységi határozatot hozott a deviza alapú kölcsön- és lízingszerződésekkel kapcsolatban a bírói gyakorlatban felmerült legfontosabb elvi kérdésekben. A Kúria a 6/2013. számú PJE határozat teljes szövegét december 23-án hozta nyilvánosságra, ennek ismeretében most már alaposabban lehet véleményt formálni, és megindulhat az érdemi szakmai vita – fejtette ki elöljáróban dr. Gárdos István. A jogegységi határozat a bíróságokra kötelező, ezért várható, hogy a határozatban foglalt kérdésekben a bíróságok a továbbiakban egységesen fognak eljárni. Ennek nyomán tehát egyértelművé vált, hogy a bíróságok milyen válaszokat fognak adni a határozatban tárgyalt, a devizahitelekkel kapcsolatos jogviták megoldása szempontjából jelentős kérdésekre. Ez határokat szab a jogi fantáziálás számára, és segíti a feleket abban, hogy reálisan meg tudják ítélni helyzetüket, jogi esélyeiket, így célszerűbben meg tudják választani a devizahitelekkel kapcsolatos problémáik kezelésének eszközét. Kérdés ugyanakkor, hogy a jogegységi határozat bármiben segíti-e a kormányt, amely idáig a jogi helyzet tisztázatlanságára hivatkozva halogatta a „devizahitelesek” korábban beharangozott megsegítését. A deviza alapú hitel jogszerű volt A Kúria határozata megerősítette azokat az eddig is többségben lévő bírósági állásfoglalásokat, amelyek szerint a deviza alapú hitel alapvetően jogszerű, ami azonban nem zárja ki azt, hogy esetenként előfordulhattak jogi hibák. Ez jelentős lépés a jogbiztonság erősítése irányába, hiszen az elmúlt időszakban nagy nyilvánosságot kaptak a deviza alapú hitel jogszerűségét alapvetően megkérdőjelező nézetek. Egyes politikusok és szakmabeli vagy magukat ilyennek feltüntető személyek– a Kúria döntésének fényében felelőtlennek minősíthető – nyilatkozatai a hitelfelvevők egy részét az adósság törlesztésének felfüggesztésére bátorította. A Kúria állásfoglalása alapján talán világossá válik mindenki számára, hogy a teljesítés megtagadása nem megfelelő út a hitellel kapcsolatos problémáik rendezésére. A deviza alapú hitel érvényessége A Kúria, hét kérdésre osztva, lényegében két kérdéskört járt körül: az egyik, hogy általánosságban érvényes-e a deviza alapú hitel szerződéses konstrukciója, a másik pedig, hogy mi a teendő akkor, ha valamilyen jogi hiba miatt az egyes szerződések mégis érvénytelenek. Korábban a bírói gyakorlatban és a sajtóban is megjelentek olyan nézetek, amelyek szerint a deviza alapú kölcsön valójában forint kölcsön, vagy nem is kölcsön, hanem valami jogilag „hibás termék”, tisztességtelen, színlelt vagy uzsorás ügylet, illetve az adósok becsapása. A Kúria ezekkel az állításokkal szemben megállapította, hogy a deviza alapú kölcsön jogszerű megoldás, amelynek eredményeképp a hitel felvevője „devizában adósodott el”. Dr. Gárdos István hozzátette: a deviza alapú hitel azon a lehetőségen alapul, amelyet mind a jelenleg hatályos, mind pedig az idén februárban elfogadott és jövőre hatályba lépő új Polgári Törvénykönyv kifejezetten megenged, hogy a szerződés a pénztartozást nem csak forintban, hanem bármely egyéb devizában is meghatározhatja. Ezt a gyakorlat régóta ismeri, az ingatlan bérleti szerződések esetében például szokásos, hogy a bérleti díjat euróban (korábban pedig német márkában) határozzák meg. A Ptk. egyértelmű rendelkezése alapján az idegen pénznemben meghatározott tartozásokat Magyarországon forintban kell teljesíteni. Ez a szabály minden olyan esetben, amikor a felek nem kötötték ki azt, hogy a fizetés ténylegesen az adott devizában teljesítendő (az ilyen kikötést nevezzük effektivitási záradéknak). Alaptalanok tehát azok a vélekedések, amelyek szerint valami jogellenes trükk van abban, hogy a devizában meghatározott kölcsön folyósítására és törlesztésére forintban kerül sor. Éppen ellenkezőleg, devizatartozások esetén ez a törvény által tipikusként meghatározott eset – mutatott rá dr. Gárdos István. Azt, hogy ez a magyar jogban bevett megoldás, mutatja, hogy van több olyan jogszabály is, amely – miközben, az Alaptörvénybe foglaltan, Magyarország hivatalos pénzneme a forint – devizában állapít meg fizetési kötelezettséget. Ennek legfrissebb példája a Ptk.-ba idén nyáron beillesztett új 301/A. §, amely szerint bizonyos esetekben a késedelmesen teljesítő adósok, a késedelmi kamaton felül, kötelesek a jogosultnak legalább negyven eurónak megfelelő összegű költségátalányt is megfizetni. Tehát nem csupán a magánszemélyek szerződéseiben, hanem a magyar állam által alkotott jogszabályokban is találkozhatunk devizában meghatározott és forintban teljesítendő, azaz deviza alapú pénztartozással. A Kúria jogegységi döntésében arra is kitért, hogy a devizatartozásoknak szükségszerű velejárója az árfolyamkockázat, ami – az árfolyam alakulásának függvényében – az adós számára akár pozitív, akár negatív eredménnyel járhat: több vagy kevesebb forintot kell adnia ahhoz, hogy az adott devizatartozást teljesítse. Megfelelő tájékoztatás esetén az adósok tisztában voltak az árfolyamkockázat tényével; azért kötöttek ilyen szerződést, mert ennek lényegesen alacsonyabb volt a kamata, mint a forintkölcsönöké, és azt gondolták, hogy e kamatnyereség ellensúlyozza az esetleges árfolyamromlásból adódó veszteséget. Bíztak az események kedvező alakulásában Az akkori közhangulatnak megfelelően, bíztak a forint viszonylagos stabilitásában, sőt arra is számíthattak, hogy viszonylag rövid időn belül Magyarországon is az euró lesz a hivatalos fizetőeszköz, és ezzel az euró esetében végképp megszűnik, a svájci frank esetében jelentősen csökken az árfolyamkockázat, azzal pedig végképp nem kellett számolniuk, hogy a svájci frank az euróhoz képest is jelentősen erősödni fog – emlékeztetett dr. Gárdos István. A hitelt nyújtó pénzügyi intézmény köteles volt a szerződéskötést megelőzően tájékoztatni az adóst az árfolyamkockázat tényéről, ennek keretében be kellett mutatnia az árfolyamváltozás hatását a törlesztő részlet nagyságára, azonban e tájékoztatási kötelezettség nem terjedt ki az árfolyamváltozás – előre senki által nem látható – mértékére. A megfelelő tájékoztatás hiánya önmagában nem teszi érvénytelenné a szerződést, csupán akkor, ha ennek következtében az adós tévedésben volt az ügylet lényeges tartalma tekintetében. Ezzel kapcsolatban a Kúria két körülményt hangsúlyozott: egyrészt azt, hogy az eredményes igényérvényesítés feltétele, hogy az adós bizonyítsa a tévedés vagy megtévesztés tényét, másrészt pedig azt, hogy nem áll fenn a tévedés, ha az adós nem olvasta el az egyébként a részére megadott tájékoztatást vagy az általa aláírt szerződést. A bírósági szerződésmódosítás lehetősége A forint árfolyamának nem várt romlása (a magyar ország-kockázat romlásával párosulva) lényegesen megnövelte az adósok törlesztéssel kapcsolatos terheit. A Kúria leszögezi, hogy ez az utólagos változás nem kérdőjelezheti meg a szerződés érvényességét, hiszen a szerződés csak olyan okból lehet érvénytelen, amely már a szerződéskötés idején fennállt. A Kúria úgy foglalt állást, hogy ha a felek tartós jogviszonyában a szerződéskötés után a körülmények megváltozása valamelyik szerződő fél lényeges jogos érdekét sérti, egyes esetekben lehetőség van a szerződés bíróság általi módosítására; ez azonban nem alkalmas eszköz egy társadalmi méretű probléma tömeges kezelésére. Természetesen igaza van a Kúrának abban, hogy a bíróság nem tudja általános jelleggel módosítani a szerződéseket, csak azokkal az egyedi esetekkel tud foglalkozni, amelyek perindítása folytán elé kerülnek. Dr. Gárdos István szerint azonban a Kúriának nemcsak ezért, hanem tartalmi okból is el kellett volna utasítania a bírói szerződésmódosítás lehetőségét. A bírói szerződésmódosítás rendeltetése ugyanis az, hogy helyreállítsa a felek egymással szembeni szolgáltatásának – a körülmények megváltozása következtében felborult – eredeti értékegyensúlyát. Ennek tipikus példája az, amikor egy hosszú távú bérleti szerződés ideje alatt a tartozás pénznemének értéke jelentős mértékben romlik, és ennek következtében az eredeti bérleti díj már nem tükrözi a bérlet igazi értékét. Ilyenkor, a szerződés módosítása nélkül, a bérlő egyoldalúan jól járna a bérbeadó rovására. Kölcsön esetében ugyanez a helyzet akkor, ha fix kamat van kikötve, és az infláció következtében a fizetendő kamat lényegesen a piaci kamatszint alá kerül. Az adós terheinek az árfolyamromlásból fakadó megnövekedése esetén azonban másról van szó. Amint ezt maga a Kúria is megállapította, az adós megnövekedett terhe nem jelenik meg a hitelezőnél nyereségként, ő továbbra is az eredetileg kölcsönadott devizaösszegnek megfelelő forintösszeghez jut: az árfolyamromlás következtében alacsonyabb értékű forintból kap arányosan többet. Hasonló ez a helyzet ahhoz, ha a munkabér csökkenése, vagy a fenntartási költségek növekedése miatt az adósnak többet kell dolgoznia azért, hogy eleget tudjon tenni fizetési kötelezettségének. Ez az adós számára terhesebbé teszi az adósságszolgálatot, azonban a hitelező ennek következtében semmivel nem kap többet, mint amennyi neki jár. A szerződés lényegi eleme az árfolyamkockázat A devizakölcsönök esetén az árfolyam romlása tehát nem borította fel a szolgáltatás és ellenszolgáltatás értékegyensúlyát, az adós továbbra is az eredeti adósságát törleszti, nem többet – hangsúlyozta dr. Gárdos István. Ebben az esetben, ha a bíróság csökkentené a fizetendő törlesztő részletet, azzal éppen a szerződés egyik lényegi elemét alkotó árfolyamkockázatot törölné el, az adós tartozásának egy részét elengedné, és éppen ez eredményezné a megállapodásban rögzített eredeti értékegyensúly felborítását. A bíróság joga azonban erre nem terjed ki, ezért az ilyen tartalmú bírói szerződésmódosításnak nem lenne szabad teret adni. Ami a szerződés életben tartását illeti, a Kúria, miután megállapította azt, hogy a deviza alapú hitel egy érvényes szerződési konstrukció, leszögezte azt is, hogy az egyes esetekben lehetnek olyan körülmények, amelyek mégis a szerződés érvénytelenségét eredményezik. Ez a helyzet különösen akkor, ha egy szerződési kikötés tisztességtelen vagy jogszabályba ütközik. Az elsőre egy lehetséges példa az árfolyamrés alkalmazása, amelynek alkalmazását a deviza alapú hitelek esetén a Szegedi Ítélőtábla tisztességtelennek ítélte, a Kúria azonban e kérdésben úgynevezett előzetes döntést kért az Európai Unió Bíróságától. A jogszabályba ütközésre pedig példa lehet az, hogy a szerződés nem tartalmazta az árfolyamrés mértékét; ezzel kapcsolatban a Kúria egy korábbi döntésében – erre vonatkozó kifejezett törvényi elírás alapján – kimondta, hogy azt egy önálló költségelemként fel kellett volna tüntetni a szerződésben – emelte ki dr. Gárdos István. Jogbiztonság és a szerződések kötőereje Erre tekintettel a Kúria szükségesnek tartotta tisztázni azt, hogy az érvénytelenségnek mik a következményei. Ez azért is fontos, mert így az adósok tudják, hogy milyen jogi lehetőségek álnak rendelkezésükre, és világossá válik számukra, hogy melyik milyen következményekkel jár számukra. A Kúria ennek kapcsán először is hangsúlyozta, hogy – ha ennek feltételei fennállnak – a bíróságoknak élniük kell azzal a lehetőséggel, hogy orvosolhatják a szerződés hibáját, és ezzel érvényessé teheti a szerződést. A Kúria abból indult ki, hogy a jogbiztonságnak, a szerződések kötőerejéhez fűződő érdekeknek és a felek tényleges érdekeinek is az felel meg, ha a szerződés lehetőség szerint életben marad, és betölti rendeltetését. Ugyanez a törekvés tükröződik abban az állásfoglalásában is, hogy ha a hiba nem orvosolható, akkor vizsgálni kell, hogy az csupán az adott rendelkezés vagy a szerződés egészének érvénytelenségét eredményezi-e. Ha szerződés a hibás rendelkezés nélkül életképes, akkor a bíróságnak azt életben is kell tartani, és csak az adott kikötés érvénytelenségét kell kimondania. A teljes szerződést csak akkor indokolt érvénytelennek minősíteni, ha a részleges érvénytelenség nem vezet megfelelő eredményre. A felek jogai és kötelezettségei A következő kérdés az volt, hogy hogyan alakulnak a felek jogai és kötelezettségei abban az esetben, ha a szerződés mégis egészében megdől. Főszabály szerint érvénytelen szerződés esetén, ha már történt teljesítés, a bíróságnak az eredeti állapotot kell helyreállítania. E jogkövetkezmény azonban csak akkor alkalmazható, ha az eredeti állapot helyreállítása lehetséges. Ha nem, akkor a bíróságnak nincs más lehetősége, mint hogy tudomásul vegye az addig történteket, és csupán a jövőre nézve zárja le az ügyletet és határozza meg a felek fennálló kötelezettségeit (ezt a törvény a szerződés ítélethozatalig való hatályossá nyilvánításának nevezi). Az eredeti állapot helyreállításának két feltétele van: egyrészt a szerződés alapján nyújtott szolgáltatás természete legyen olyan, hogy azt vissza lehessen fordítani, meg nem történtté lehessen tenni; másrészt, feltétel az is, hogy a szolgáltatás nyújtását követően, utólag se történjen olyan változás, amely lehetetlenné teszi az eredeti állapot helyreállítását – figyelmeztetett dr. Gárdos István. Általánosan elfogadott például, hogy az adásvétel alapján történt tulajdon-átruházás esetén az eredeti állapot helyreállítása eredetileg lehetséges: elvileg a megvásárolt dolgot vissza lehet adni, és a kapott vételárat is vissza lehet fizetni. Lehetetlenné válik azonban, ha a vásárolt dolog elpusztult, vagy ha azt a vevő továbbértékesítette. Ettől eltérő a helyzet viszont például bérleti szerződés esetén, mert e szerződés lényege a használat jogának biztosítása a bérlő részére, és azt, hogy a bérlő a dolgot használta, nem lehet meg nem történtté tenni. Az ilyen típusú szerződések esetén tehát az eredeti állapotot helyreállítása a szolgáltatás természetéből fakadóan, eredetileg sem lehetséges. Használat vagy tulajdon-átruházás? Kölcsön esetében a nehézség abból fakad, hogy a kölcsönnek van használati és tulajdon-átruházási eleme egyaránt. A kölcsön gazdasági értelemben idegen pénz időleges használatát jelenti, és az adós e használati jog ellenértékeként fizet kamatot a hitelezőnek. Ugyanakkor, a bérlettől eltérően, kölcsön esetén az adós a kölcsönkapott pénz vagy más dolog tulajdonjogát is megszerzi, hiszen másként nem tudná azt hasznosítani (pénzre azért van szükségünk, hogy elköltsük, kenyérre azért, hogy megegyük stb.). A vita a körül van, hogy melyik a meghatározó elem kölcsön esetében: a használat vagy a tulajdon-átruházás – hangsúlyozta dr. Gárdos István. Ez dönti el azt, hogy lehetséges-e kölcsön esetében az eredeti állapot helyreállítása. Nem kétséges, hogy a kölcsön alapvető fogalmi eleme a visszafizetési kötelezettség, tehát a kölcsön lényegét az ideiglenes használat joga adja, a tulajdon-átruházás pedig csupán a pénz természetéből, funkciójából következő szükségszerű jogi megoldás. A pénz visszafizetése (akárcsak bérlet esetén a bérelt dolog visszaadása) nem az eredeti állapot helyreállítását jelenti, hanem ez az adósnak az ügyletből fakadó alapvető kötelezettsége. Akárcsak a bérletnél, a kölcsön esetében sem lehet meg nem történtté tenni azt, hogy a pénz meghatározott ideig az adósnál volt, azt ő használhatta, és a hitelező ebből fakadóan viselte az adós nemfizetésének kockázatát. Az árfolyam megváltozása illetve az adós fizetésképtelenné válása szintén megkérdőjelezi az eredeti állapot helyreállításának lehetőségét. Kúria: a szerződést lehetőség szerint érvényben kell tartani A Kúria végül is nem foglalt állást ebben a – mind elméleti, mind pedig gyakorlati szempontból igen nagy jelentőségű – kérdésben, valamint abban sem, hogy az eredeti állapot helyreállítása illetve a szerződés ítélethozatalig való hatályossá nyilvánítása esetén pontosan miként kell elszámolni. Ezt indokolhatja egyrészt az, hogy a határozat egésze amellett foglal állást, hogy a szerződést lehetőség szerint érvényben kell tartani, másrészt pedig az is, hogy az eddigi bírói gyakorlat központjában még elsősorban a szerződés érvényességének a kérdése állt, az érvénytelenség jogkövetkezményeivel kapcsolatos vita még nem igen került a Az egyoldalú szerződésmódosítás A jogegységi indítványban megfogalmazott kérdések közül még egy esetében elhalasztotta a Kúria az állásfoglalást. Ez a kérdés az egyoldalú szerződésmódosítást lehetővé tevő kikötés érvényességének feltételeire vonatkozott. Ezzel kapcsolatban a Kúria korábban már kimondta, hogy az ilyen kikötés csak akkor érvényes, ha a módosítást lehetővé tevő körülmények kellő pontossággal – átláthatóan, a ténylegesség, az arányosság és szimmetria elvének betartásával – vannak meghatározva. Azóta a gyakorlatban az a kérdés vetődött fel, hogy vajon az átláthatóság követelménye azt jelenti-e, hogy a meghatározás alapján az adósnak magának is képesnek kell lennie kiszámolnia, hogy egy adott körülmény megváltozása milyen mértékű növekedést idéz elő a törlesztő részletben. Ez a követelmény nem tűnik életszerűnek, és ténylegesen a kölcsönszerződések nem is felelnek meg neki. Ha a Kúria elfogadná ezt a szigorú követelményt, az előzőeket figyelembe véve, a szerződések részleges – az e kikötésekre és az ezek alapján végrehajtott egyoldalú módosításokra kiterjedő – érvénytelenségét eredményezné. A félreértések elkerülése érdekében: e kikötés esetleges érvénytelensége nem érintené az árfolyamváltozásból adódó törlesztő részlet-növekedést, mert az nem minősül egyoldalú módosításnak; amint fentebb erről szó volt, a ténylegesen fizetett forintösszegtől függetlenül, az adós mindig az eredetileg kirótt összeget törleszti, amely nem változik. Erre a kérdésre a Kúria az Európai Unió Bíróságának korábban említett előzetes döntését kötően fog visszatérni. A Kúria döntése a jogbiztonságot szolgálja Dr. Gárdos István szerint összességében bár a jogegységi határozat meghozatalára – eléggé el nem ítélhető módon – erőteljes kormányzati nyomás eredményeként került sor, a Kúria megőrizte függetlenségét, szakmai alapon álló, megfontolt döntést hozott, amely alkalmas arra, hogy orientálja joggyakorlatot. A Kúria jelentős bizonytalansági elemet számolt fel azzal, hogy kimondta a deviza alapú kölcsön jogszerűségét, és rámutatott arra, hogy az egyes esetekben a konstrukció érvényességének elfogadása mellett kell vizsgálni, hogy van-e valamilyen érvénytelenségre vezető körülmény. A Kúria ezzel, ebben a nagy társadalmi jelentőségű esetkörben, megerősítette a szerződés kötőerejének (pacta sunt servanda) elvét, amely szerint a szerződéseket a tartalmuknak megfelelően teljesíteni kell. Ugyanígy nagy jelentőségű az az iránymutatás is, hogy a szerződéseket, ha erre lehetőség van – a hiba orvoslásával vagy az érvénytelenségnek a hibás szerződéses rendelkezésre való korlátozásával – életben kell tartani, azért, hogy az eredeti szerződési cél megvalósuljon, és a felek a szerződés keretei között rendezzék vitájukat – mondta végül dr. Gárdos István. Cikkek

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
A határozatok végrehajtására vonatkozó eljárások - Spanyolország
1 Mit jelent a végrehajtás a polgári és kereskedelmi ügyekben?
2 Mely hatóság vagy hatóságok hatáskörébe tartozik a végrehajtás?
3 Milyen feltételekkel bocsátható ki a végrehajtható jogcím vagy határozat?
3.1 Az eljárás
3.2 A főbb feltételek
4 A végrehajtási intézkedések tárgya és jellege
4.1 Milyen típusú vagyontárgyakra vonatkozhat a végrehajtás?
4.2 Milyen következménnyel járnak a végrehajtási intézkedések?
4.3 Meddig érvényesek ezek az intézkedések?
5 Van-e lehetőség az ilyen intézkedést engedélyező határozat elleni fellebbezésre?
6 Vonatkoznak-e a végrehajtásra korlátozások, például az adósok védelméhez kapcsolódó korlátok vagy határidők?
A polgári és kereskedelmi ügyekben a végrehajtás általánosságban azt jelenti, hogy amikor a jogsértő fél önként nem tesz eleget egy végrehajtható határozatnak (például egy jogerős ítéletnek), a felperesnek bírósági végrehajtást kell kérnie a határozat érvényesítése céljából. Az olyan tartozás behajtása érdekében, amelynek megfizetésére kötelezték az alperest, de annak nem tett eleget, a felperes (hitelező) kéri a bírósági végrehajtást és behajtja a tartozást, például az adós folyószámláinak zárolása útján vagy oly módon, hogy az adós lefoglalt ingatlanának árverésen történő értékesítését követően az árverés lehetővé teszi a hitelezőnek járó összeg megfizetését.
A végrehajtásról a felhatalmazásra adott válasz részeként az 1978-as spanyol alkotmány rendelkezik, amely a bírák és a bíróságok hatáskörébe utalja az ítélkezést és döntéseik végrehajtását (az Alkotmány 117. és 118. cikke). Az eljárásban részt vevő felek ezért kötelesek teljesíteni az ítéleteket és más bírósági határozatokat, valamint együtt kell működniük a meghozott döntés végrehajtása során. A bírónak kell biztosítania, hogy ezek a követelmények megfelelő módon teljesüljenek.
A bírósági határozat végrehajtása azt jelenti, hogy eleget tesznek annak, amit a bíróság elrendelt, vagyis érvényesítik a pernyertes fél által megszerzett valamennyi jogosultságot. Ez jelentheti – a rendelkezéstől függően – a felperes (a továbbiakban: a végrehajtást kérő fél) részéről pénzösszeg megtérítésének kérelmezését, valamely cselekmény megtételéhez vagy attól való tartózkodáshoz való jogot, vagy hogy egy elismert jogot az adott állami nyilvántartásba való bejegyzéssel érvényesítsenek.
A végrehajtás lehet végleges vagy ideiglenes. Az utóbbi esetben és bizonyos feltételek teljesülése esetén egy még nem jogerős ítéletet hajtanak végre annak elkerülése érdekében, hogy a jogosult sérelmet szenvedjen az átmeneti időszakban (azaz az e határozattal szemben benyújtott kereset elbírálásának tartama alatt és a jogerős ítélet meghozataláig) az eljárással járó késedelem miatt (a polgári perrendtartás 524–537. cikke – Ley de Enjuiciamiento Civil).
A spanyol jogi szabályozás a bírósági ítéletek végrehajtását – a hatáskörökre vonatkozó jogszabályokkal és rendelkezésekkel összhangban – a bírák és a bíróságok hatáskörébe helyezi (a spanyol alkotmány 117. cikkének (3) bekezdése).
Az Alkotmánnyal összhangban a polgári ügyekben a végrehajtási eljárást szabályozó polgári perrendtartás (többször módosított 2000. január 7-i 1/2000. sz. törvény, BOE 7. szám, 2000. január 8.) alapján a bíró feladata a végrehajtási eljárás szabályos lefolytatásának ellenőrzése (545., 551., 552. cikk és az azokhoz kapcsolódó rendelkezések). A bíró az, aki a végrehajtást kérő fél kérelmére megindítja az eljárást az „általános végrehajtható okirat” kibocsátásával, amelyet a végrehajtandó okirat vizsgálatát követően ad ki. A bíró dönt akkor is, amikor a kötelezett (a továbbiakban: adós) végrehajtási kifogást emel, és az alábbiakban kifejtett különleges jogorvoslati eljárást kezdeményez a végrehajtási eljárásban.
A bírósági végrehajtók (Letrados de la Administración de Justicia, korábbi néven: „Secretarios judiciales”) felelősek a konkrét végrehajtási intézkedések meghatározásáért és elfogadásáért (fizetési felszólítások, az adós vagyonának lefoglalása, folyószámla zárolása, munkabér letiltása stb.). Miután a bíró kibocsátotta az „általános végrehajtható okiratot”, a bírósági végrehajtó követi nyomon a végrehajtási eljárást, és hozza meg a megfelelő döntéseket, amelyekkel szemben ugyanakkor bizonyos esetekben a bíróhoz fellebbezést lehet előterjeszteni.
Általánosságban szükség van egy jogerős ítéletre vagy bírósági határozatra vagy bármely más végrehajtható okiratra (kivételt képeznek azok az esetek, amikor a határozat még nem jogerős, de végrehajtható, például a megtámadott ítélet ideiglenes végrehajtása bizonyos körülmények között megengedett).
A polgári perrendtartásnak a végrehajtási eljárásra és a végrehajtható okiratokra vonatkozó 517. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelően a végrehajtás iránti kérelemnek végrehajtható okiraton kell alapulnia. Kizárólag az alábbi okiratok végrehajthatók:
Jogerős ítélet. Választottbírósági határozatok és közvetítés során létrejött megállapodások. A közvetítés során létrejött megállapodást közjegyzői okiratba kell foglalni a polgári és kereskedelmi ügyekben folytatott közvetítői tevékenységről szóló törvény alapján (Ley de mediación en asuntos civiles y mercantiles).
A perbeli egyezségeket és az eljárás során megkötött megállapodásokat jóváhagyó vagy megerősítő bírósági határozatok, amelyekhez szükség esetén csatolni kell a vonatkozó nyilatkozatokat azok tényleges tartalmának a rögzítése érdekében.
Hitelesített közokiratok, feltéve, hogy ezek az első példányok. Másodpéldányok esetén a közokiratokat olyan bírósági végzéssel kell kiadni, amely hivatkozik a kárt elszenvedő vagy a károkozó személyre, vagy azt valamennyi fél egyetértésével kell kiadni.
A felek által és egy olyan kereskedelmi közvetítő által aláírt kereskedelmi megállapodást tartalmazó okirat, aki valamely szakmai szövetség tagja és részt vett a szerződéskötés során, feltéve, hogy mellékelnek egy tanúsítványt, amelyben az említett közvetítő igazolja, hogy a megállapodás megfelel a nyilvántartásában szereplő bejegyzésnek, valamint a bejegyzés időpontját.
Esedékes kötelezettségeket tartalmazó, jogszerűen kiállított bemutatóra vagy névre szóló értékpapírok és az ezen értékpapírokra kibocsátott, kifizethető kamatszelvények, feltéve, hogy a kamatszelvények megfelelnek az értékpapíroknak, valamint hogy az értékpapírok minden esetben megegyeznek a nyilvántartással.
Az egyeztetési eljárás során a hamis értékpapírra történő hivatkozás nem akadályozza meg a végrehajtható okirat kibocsátását, ha a tételek összeegyeztethetők, az adós azonban később végrehajtási kifogást terjeszthet elő arra hivatkozva, hogy az értékpapír hamis.
A tőzsdéről szóló törvényben (Ley del Mercado de Valores) hivatkozott nyilvántartás szerinti bejegyzésekben szereplő értékpapírok nyilvántartásért felelős szervek által kibocsátott, le nem járt tanúsítványok, feltéve, hogy ahhoz mellékelik az értékpapírt megjelenítő közokirat másolatát vagy adott esetben annak példányát, amennyiben ezt az okiratot a hatályos jogszabályok megkövetelik.
Az előző bekezdésben említett tanúsítványok nem járnak le a végrehajtás iránti kérelem benyújtásával és a végrehajtás elrendelésével.
A kártérítésként követelhető maximális összeget meghatározó bírósági végzés, amelyet a jogszabály által előírt körülmények között a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás körébe tartozó eseményekkel kapcsolatban indított büntetőeljárásban hoztak.
Egyéb eljárási határozatok és okiratok, amelyek e vagy más törvény alapján végrehajthatóak.
A végrehajtás iránti kérelmet azon elsőfokú bíróság (Tribunal de Primera Instancia) bírájához kell előterjeszteni, amely a végrehajtandó ítéletet vagy határozatot hozta. Ha azonban a végrehajtható okirat nem ítélet, azaz ha nem bírósági határozat vagy a bírósági végrehajtó által hozott határozat az alapja (például a közjegyző által hitelesített, végrehajtható közokiratok esetén), a bíróság illetékességének megállapítására a különböző kapcsolóelvektől függően különleges szabályok vonatkoznak. A leggyakoribb illetékességi ok az alperes lakóhelye. A végrehajtást kérő fél és az adós köteles ügyvédi tanácsadást igénybe venni és jogi képviselőnek kell képviselnie a feleket, az olyan ügyekben hozott határozatok végrehajtása kivételével, amelyekben az említett jogászok közreműködése nem kötelező.
Az egyéb esetekben az eljárást a polgári perrendtartás 548. és azt követő cikkei szabályozzák; megjegyzendő, hogy a végrehajtható okiratot csak valamely fél kérelmére állítják ki az alábbiak szerinti formában. Ha a végrehajtás iránti kérelmet benyújtották a bírósághoz, és betartották az eljárási szabályokat és előírásokat, a bíróság „általános végrehajtható okiratot” bocsát ki. Miután a bíró kibocsátotta az okiratot, a bírósági végrehajtó meghozza a konkrét végrehajtási intézkedéseket tartalmazó határozatot, valamint elvégzi az adós végrehajtás alá vonható vagyontárgyainak számba vételére és felkutatására szolgáló intézkedéseket.
Ezzel egyidejűleg a fentebb említett okirat és határozat, valamint a végrehajtás iránti kérelem egy példányának megküldésével értesítik az adóst, nem zárva ki azt, hogy bizonyos intézkedések meghozhatók annak érdekében, hogy megóvják a kérelmezőt az esetleges károktól.
Az adós anyagi jogi (például a tartozás megfizetése) vagy eljárásjogi okból (például a végrehajtás hibái miatt) a polgári perrendtartás 556. és azt követő cikkei alapján kifogást emelhet a végrehajtással szemben. Ebben az esetben a bizonyítékok vizsgálatát lehetővé tevő kontradiktórius eljárás indul, ami a végrehajtható okirat hatályban tartásával vagy teljes vagy részleges hatályon kívül helyezésével zárul. E határozat ellen fellebbezés nyújtható be.
Amint azt már korábban említettük, a végrehajtás iránti kérelmet valamelyik félnek kell előterjesztenie a követelést tartalmazó végrehajtási kérelem benyújtásával. A végrehajtás iránti kérelemnek tartalmaznia kell azt az okiratot, amelyen a végrehajtás alapul, meg kell jelölni a bíróságtól kért végrehajtást, az adós lefoglalható vagyontárgyait, az adós vagyonának megállapítása céljából a vagyon számba vételére és felkutatására szolgáló intézkedéseket, azon személyt vagy személyeket, akik ellen a végrehajtást le kell folytatni, azonosítva őket és körülményeiket. Ha a végrehajtandó okirat a bírósági végrehajtó határozata, vagy a végrehajtásért felelős bíróság ítélete vagy határozata, a végrehajtás iránti kérelemnek elegendő a kibocsátandó végrehajtható okirat iránti kérelmet tartalmaznia, meghatározva a végrehajtandó ítéletet vagy határozatot (a polgári perrendtartás 549. cikke). Egyéb esetekben a végrehajtás iránti kérelmet a végrehajtás alapjául szolgáló (a polgári perrendtartás 550. cikkében felsorolt) iratokkal együttesen kell benyújtani. Ha a végrehajtás iránti kérelem eleget tesz a fenti követelményeknek, és ha a benyújtott irat lehetővé teszi a végrehajtás elrendelését, akkor a végrehajtást a bíró vagy a bírósági végrehajtó határozattal elrendeli, és – pénzkövetelés végrehajtása esetén – meghatározza a főkövetelés összegét, valamint az ideiglenesen megállapított kamatokat és költségeket, nem zárva ki a későbbi elszámolásokat és kiigazításokat, és minden esetben meg kell határoznia az érintett személyeket és az elfogadandó végrehajtási intézkedéseket.
Mindenesetre, és az alábbiakban felsorolt bizonyos le nem foglalható vagyontárgyak sérelme nélkül, mindig hangsúlyozni kell, hogy a végrehajtási intézkedéseknek arányosnak kell lenniük a végrehajtandó összeggel, így ha túlzott mértékűek, a bíróság csökkentheti azokat. Ezenkívül, ha ezek nem elégségesek, a végrehajtást kérő fél kérheti, hogy egészítsék ki azokat az elfogadandó intézkedések bővítése vagy fokozása útján. Ha a végrehajtást kérő fél nem tudja, hogy milyen vagyontárgyak állnak az adós tulajdonában, kérheti a bíróságtól, hogy közvetlenül a bíróság útján vagy az illetékes hatóságok megkeresésével a bírósági végrehajtó intézkedjen azok felkutatásáról. A lefoglalásra vagy a munkabér és jövedelem letiltására azonban számos – az alábbiakban ismertetett – korlátozás vonatkozik. Kivételt képez (a rokonok közötti tartásra irányuló eljárásban vagy a gyermektartásdíjjal kapcsolatos családjogi eljárásban meghatározott) tartásdíjfizetésre kötelezésen alapuló végrehajtás, mivel ezekben az esetekben a végrehajtás jogilag nem mérlegelhető; hanem a bíróság meghatározza a lefoglalható összeget.
A le nem foglalható vagyontárgyak tekintetében a polgári perrendtartás 604. és azt követő cikkei a következőkről rendelkeznek (a bírósági titkárra történő utalások bírósági végrehajtóra utalásként értendők):
A végrehajtás alól teljes egészében mentes vagyontárgyak. A következő vagyontárgyakat semmilyen körülmények között nem lehet lefoglalni:
1. Elidegeníthetetlennek minősített vagyontárgyak.
2. Járulékos jogok, amelyeket a főjogtól elkülönítve nem lehet elidegeníteni.
3. Önmagukban értékkel nem bíró vagyontárgyak.
4. Vagyontárgyak, amelyeket valamely jogszabályi rendelkezés kifejezetten végrehajtás alól mentesként határoz meg.
Az adós végrehajtás alól mentes vagyontárgyai. Az alábbi vagyontárgyakat sem lehet lefoglalni:
1. A fél, aki ellen a végrehajtást kérték, valamint családjának bútorai és háztartási eszközei, ruhái, amelyek nem minősülnek feleslegesnek. Általában az olyan tárgyak, mint például az élelmiszerek, üzemanyagok és más olyan tárgyak, amelyek a bíróság álláspontja szerint elengedhetetlenek ahhoz, hogy az adós és eltartottjai észszerű méltósággal élhessenek.
2. Az adós foglalkozásának, művészeti vagy kereskedelmi tevékenységének gyakorlásához szükséges könyvek és eszközök, amennyiben értékük nem áll arányban a követelt tartozás összegével.
3. Szent tárgyak és a törvényesen bejegyzett vallások gyakorlásához használt tárgyak.
4. Pénzösszegek, amelyeket jogszabály kifejezetten végrehajtás alól mentesként határoz meg.
5. Vagyontárgyak és pénzösszegek, amelyeket Spanyolország által megerősített nemzetközi szerződés végrehajtás alól mentesként határoz meg.
A munkabérek és nyugellátások letiltása tekintetében a polgári perrendtartás a következő óvintézkedéseket állapítja meg:
1) Nem tiltható le (a kormány által évente megállapított) minimálbér összegét meg nem haladó jövedelem, munkabér, nyugdíj, javadalmazás vagy azzal egyenértékű juttatás.
2) A minimálbér összegét meghaladó jövedelem, munkabér, javadalmazás vagy nyugdíj az alábbi mértékben letiltható:
1. 30%, legfeljebb a minimálbér kétszeresének megfelelő, elsőként fennmaradó összeg tekintetében.
2. 50 %, legfeljebb a minimálbér háromszorosának megfelelő fennmaradó összeg tekintetében.
3. 60 %, legfeljebb a minimálbér négyszeresének megfelelő fennmaradó összeg tekintetében.
4. 75 %, legfeljebb a minimálbér ötszörösének megfelelő fennmaradó összeg tekintetében.
5. 90 %, a fenti összeget meghaladó összeg tekintetében.
3) Ha az a fél, aki ellen a végrehajtást kérték, több jövedelmet vagy munkabért kap, mindegyiket összeadják, és a le nem tiltható részt csak egyszer vonják le. Hasonlóképpen, a házastársnak járó jövedelmet, munkabért, nyugdíjat, javadalmazást vagy azzal egyenértékű juttatást is hozzáadják, kivéve, ha megszűnt a házastársak vagyonközössége, amit igazolni kell a bírósági titkár előtt.
4) Ha annak a félnek, aki ellen a végrehajtást kérték, eltartottjai vannak, a bírósági titkár 10–15%-kal csökkentheti a polgári perrendtartás 607. cikke (2) bekezdésének 1, 2., 3. és 4. pontjában foglalt mértékeket.
5) Ha a jövedelmet, munkabért, nyugdíjat vagy javadalmazást az adó- és társadalombiztosítási jogszabályok alapján az államot illető állandó vagy ideiglenes levonás terhelte, az e levonások után az adósnak juttatott nettó összeget kell a letiltható összeg meghatározásánál alapul venni.
6) E cikk fenti bekezdései az önálló vállalkozók szakmai és kereskedelmi tevékenységéből származó jövedelemre is vonatkoznak.
7) Az e rendelkezésnek megfelelően letiltott összegek közvetlenül átutalhatók a végrehajtást kérő félnek az általa korábban megjelölt számlájára, ha ezt a végrehajtásért felelős bírósági titkár jóváhagyta.
Ebben az esetben mind a letiltást és az azt követő átutalást végző személy vagy szerv, valamint a végrehajtást kérő fél köteles háromhavonta tájékoztatni a bírósági titkárt a megküldött és kapott összegekről, kivéve azokat a követeléseket, amiket adott esetben az a fél érvényesít, aki ellen a végrehajtást kérték, vagy azért, mert úgy véli, hogy a tartozást teljes egészében megfizette, ami érvényteleníti a letiltást, vagy a letiltások és átutalások nem a bírósági titkár által meghatározott módon kerültek végrehajtásra.
A bírósági titkár közvetlen átutalásról hozott határozata ellen közvetlenül felülvizsgálati kérelmet lehet benyújtani a bírósághoz.
A nyilvántartásba bejegyezhető ingatlan vagy egyéb vagyontárgy esetében a végrehajtást kérő fél kérelmére a bíróság elrendelheti a foglalás előzetes bejegyzését a megfelelő állami nyilvántartásba (általában az ingatlan-nyilvántartásba) a későbbi végrehajtás biztosítása érdekében.
Egyéb esetekben az alábbi intézkedések fogadhatók el:
– Készpénz: lefoglalás.
– Folyószámla: számlazárolást elrendelő végzés kibocsátása a bank részére.
– Munkabér: visszatartást elrendelő végzés kibocsátása a kifizető részére.
– Kamat, bevétel és jövedelem: visszatartás a kifizető részéről, a bíróság által felügyelt kezelés vagy a bíróság részére történő fizetés.
– Értékpapírok és pénzügyi eszközök: kamat visszatartása a forrásnál, a tőzsde vagy a másodlagos piac irányító testületének (amennyiben az értékpapírokat nyilvános piacon jegyzik) értesítése, valamint a kibocsátó társaság értesítése.
– Egyéb ingóság: lefoglalás.
Ezen túlmenően a végrehajtás biztosítása érdekében minden személy, valamint állami és magánszerv köteles együttműködni a végrehajtási intézkedések során (bírság kiszabásának vagy a bírósági határozat megsértése megállapításának terhe mellett, ha nem tartják be az előírásokat). Ez azt jelenti, hogy rendelkezésre kell bocsátaniuk a kért információkat, illetve el kell fogadniuk a biztosítékul szolgáló szóban forgó intézkedéseket, és át kell adniuk a bíróság részére a birtokukban lévő dokumentumokat és adatokat, az alapvető jogokból eredő korlátozások és a jogszabály által bizonyos esetekben kifejezetten meghatározott korlátozások kivételével.
A végrehajtási intézkedések időtartama nincs meghatározva; érvényben maradnak a végrehajtás befejezéséig. Ezen intézkedéseket illetően a végrehajtást kérő félnek minden egyes esetben a megfelelő végrehajtást kell kérnie. Ingóság vagy ingatlan lefoglalása esetében például árverés kérhető. A végrehajtást kérő felet az árverésen kapott összegből fizetik ki. Egyéb esetekben, például amikor a végzés ingatlannak a végrehajtást kérő fél részére történő átadásáról rendelkezik (például kilakoltatás bérleti díj fizetésének elmulasztása esetén), a végrehajtási intézkedés az ingatlan birtokának a végrehajtást kérő fél részére történő visszaadását jelenti, ha a szerződést megszegő bérlőt már kilakoltatták az ingatlanból.
A végrehajtható okirat ellen nem lehet fellebbezést benyújtani. Az adós azonban kifogást terjeszthet elő a végrehajtásról történő értesítését követően. Ebben az esetben a fentebb említett kifogás tárgyában folytatott eljárásra kerül sor. A kifogás alapja lehet anyagi jogi vagy formai hiba. A kifogás jogalapjai a végrehajtandó okirattól függően változnak (a polgári perrendtartás 556. és azt követő cikkeiben meghatározottak szerint, vagyis, hogy a bíró vagy a bírósági végrehajtó eljárási határozatáról, választottbírósági határozatról vagy közvetítés során létrejött megállapodásról van-e szó; a közlekedési balesetekkel kapcsolatban folytatott büntetőeljárás során elrendelt legsúlyosabb szankciót megállapító határozat; a polgári perrendtartás 517. cikkének 4., 5., 6. és 7. pontjában szereplő okiratok, valamint az 517. cikk (2) bekezdésének 9. pontjában szereplő egyéb végrehajtható okiratok. A túlzott követelésen és a formai hibákon alapuló kifogást a polgári perrendtartás 558. és 559. cikke szabályozza). Meg kell jegyezni, előfordulhat, hogy a bíróság ezen jogalapok közül néhányat hivatalból már vizsgált (ha a bíróság megállapítja, hogy a hitelesített közokiratok, okiratok vagy tanúsítvány szerinti végrehajtható okiratban szereplő bármely záradék tisztességtelen, köteles hivatalból eljárni, a feleket meghallgatni az ügyben és ezt követően döntést hozni). A felek fellebbezhetnek az elsőfokú bíróságnak a kifogás jogalapját elbíráló végzése ellen. A fellebbezésről a tartományi bíróság dönt (Audiencia provincial).
A végrehajtási intézkedés megszűnhet. A bírósági ítéleten vagy határozaton, a bírósági végrehajtó perbeli egyezséget vagy az eljárás során megkötött megállapodást jóváhagyó határozatán, választottbírósági határozaton vagy közvetítés során létrejött megállapodáson alapuló végrehajtási intézkedés megszűnik, ha a megfelelő végrehajtási kérelmet az ítélet vagy határozat jogerőre emelkedésétől számított öt éven belül nem nyújtják be (a polgári perrendtartás 518. cikke).
A (bíró vagy a bírósági végrehajtó) eljárási határozatának, a választottbírósági határozat vagy a közvetítés során létrejött megállapodás végrehajtásának megkezdése előtt várakozási időt is biztosítanak. Ez az időszak arra szolgál, hogy időt biztosítson az alperesnek, hogy önként teljesítse a határozatban foglaltakat, és az ügyben nyertes személy ne legyen köteles kérni a végrehajtást. Ennek megfelelően az eljárási határozat, a választottbírósági határozat vagy a közvetítés során létrejött megállapodás végrehajtása a jogerőre emelkedés napjától vagy attól a naptól számított 20 napon belül nem rendelhető el, amikor a megállapodást jóváhagyó döntésről vagy a megállapodás aláírásáról értesítették az adóst (a polgári perrendtartás 548. cikke). Végső soron ez a várakozási idő arra szolgál, hogy előmozdítsa az alperes önkéntes teljesítését.
Amint az a 4.1. pontban kifejtésre került, az adós védelme érdekében a polgári perrendtartás előírja, hogy bizonyos vagyontárgyak mentesek a végrehajtás alól, valamint hogy a jövedelem, munkabér, javadalmazás vagy nyugdíj összegével arányos mennyiségi korlátok alkalmazandók.
Az ingatlanárverésen a legmagasabb ajánlatot tevő személynek a vagyontárgy becsértékével vagy a tartozás összegével arányos legalacsonyabb összeget el kell érni. Az adós védelmére szolgáló korlátozások erősebbek, ha az adós szokásos tartózkodási helye kerül árverésre (a polgári perrendtartás 670. és 671. cikke).
A polgári perrendtartás általános szabályként azt is előírja, hogy a főkövetelés után járó kamat és az eljárási költség nem hajtható végre a főkövetelés 30%-át meghaladó részben (a polgári perrendtartás 575. cikke).
Ha a szokásos tartózkodási helyet vonják végrehajtás alá, az adóstól követelhető költségek nem haladhatják meg a végrehajtás iránti kérelemben megjelölt összeg 5%-át (a polgári perrendtartás 575. cikke).
Jelzáloggal terhelt ingatlan végrehajtás alá vonásakor, valamint azon adósok esetében, akik szociális és pénzügyi helyzete különösen sérülékeny, a szokásos tartózkodási helyről történő kilakoltatást elhalasztják.
A fizetésképtelenségi eljárásról szóló törvény (Ley Concursal) 55–57. cikke szerint nem lehet egyedi végrehajtható okiratot kiállítani az olyan kereskedelmi vállalkozásokkal szemben, amelyeknek fizetésképtelenségét megállapították, mert a csődeljárást lefolytató bíró kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a fizetésképtelen féllel szembeni végrehajtás elrendelésére; ez annak megakadályozására szolgál, hogy bizonyos hitelezők másoknál kedvezőbb bánásmódban részesüljenek.
Utolsó frissítés: 02/08/2017

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A csörgősipkás - JogÁsz
2016. április 24. írta: Dr. Sándor Zsuzsa
A csörgősipkás
Néha rá kell jönnöm, hogy túl szegényes a szókincsem. Mert még egy éve sincs annak, hogy a fővárosi főügyész viselkedését etikátlannak és vérlázítónak neveztem. Akkor egy másik ügyben volt kedves úgy nyilatkozni, hogy „a védelem csörgősipkás bohócot csinált a bíróságból”.
Kép: comitatusfolyóirat.blogspot.com
Most, a Quaestor ügy kapcsán sem tudnék pontosabb jelzőket találni Ibolya Tibor megszólalására.
Mint ismeretes, a Fővárosi Törvényszék úgynevezett előkészítő ülést tartott, amelyen a Tarsoly Csaba és tíz társa ellen indított eljárásban arra szólította fel a Fővárosi Főügyészséget, hogy pótolja a vádirat hiányosságait. Ez a törvényi megfogalmazás igazi eufemizmus ahhoz képest, ami ebben az ügyben történt. A 132 ezer oldalnyi nyomozati iratot, a 104 CD/DVD lemezt és egy 5 terabyte kapacitású külső winchestert az ügyészség „egy billenős platós teherautóval” (copyright Hack Péter) odazúdította a bíróság elé, hogy nesze, kezdjél vele, amit tudsz.
A bíróság egy teljesen semleges hangú közleményben tudatta döntését a nyilvánossággal. 60 napot biztosított az ügyészségnek arra, hogy ugyan jelölné már meg, hogy melyik bizonyítási eszköz melyik cselekmény bizonyítására szolgál. Az különös kíváncsisággal tölthette el a bírót, hogy a digitális eszközökön található zeneszámok és személyes üdvözletek mennyiben szolgálják az eljárás sikeres lefolytatását. Ebből a közleményből élő emberfia nem vont volna le semmiféle negatív következtetést a főügyészségre nézve, ha Ibolya úr nem reagált volna oly hisztérikusan.
Aki szelet vet, vihart arat. Ezt tette a főügyész, amikor a sajtó nyilvánosságát felhasználva, megengedhetetlen, elfogadhatatlan, személyeskedő módon rontott neki a bíróságnak. „A Fővárosi Főügyészségnek nem áll módjában teljesíteni a Quaestor-ügyben a Fővárosi Törvényszék által kért hiánypótlást, mert azt sem a büntetőeljárási törvény, sem a bírósági gyakorlat alapján nem lehet végrehajtani” – nyilatkozta. Közölte azt is, hogy „azt megértették volna, ha a bíró időt kér a felkészülésre, de azt nem hagyhatják szó nélkül, hogy valótlan indokkal, mondvacsinált okokkal megpróbálja azt elsütni, hogy nem jelölték meg kellőképpen a vádiratban a bizonyítékokat.”
A stílus maga az ember, mondják, és ehhez nincs is mit hozzáfűzni. De itt és most nem ez a lényeg. Hanem az, amit a törvény mond. Az pedig úgy szól, hogy a bíróság ilyen döntése ellen nincs helye fellebbezésnek. Vagyis, ha a bíróság elégtelennek, hiányosnak, áttekinthetetlennek tartja a vádat, akkor az ügyészségnek kutya kötelessége, a bíróság által 30 oldalon keresztül felsorolt hiányosságokat pótolni. Nem dumálhat vissza, hogy az „nem áll módjában”. És főként nem üzengethet a sajtón keresztül. A főügyész pontosan tudhatja – tudja is – hogy a bíróság határozatát köteles végrehajtani. Ha a törvényalkotó nem így akarta volna, akkor jogorvoslati lehetőséget biztosított volna az ilyen döntéssel szemben.
Kép: huppa.hu
A Quaestor ügyet már eddig is elég sok – mondjuk úgy – „furcsaság” jellemezte. Ritkán szokott az ügyészség heteket adni a gyanúsítottnak, mielőtt a letartóztatását indítványozná. És az sem gyakori, hogy 30 nap alatt sikerül egy 1500 oldalas vádiratot megírni. Hacsak az azt készítő ügyész nem Balzac babérjaira tört, akiről köztudott, hogy napi 16 órát dolgozott. És még ő sem hibátlanul.
Kép: newyorker.hu
Szóval mire megy ki ez a játék? Csak nem a bíróság maradék tekintélyének további csorbítására? És ugye nem arra, hogy a bíróság kénytelen legyen megszüntetni az eljárást, mert a törvény szerint ezt kell tennie, ha az ügyészségnek „nem áll módjában” rendet vágni a nyomozati anyagban? De ez utóbbit még elképzelni sem merem. Habár…
Kép: hirleso.hu
bíróság ügyészség Polt Balzac Tarsoly Csaba Quaestor Ibolya Tibor
https://jog-asz.blog.hu/api/trackback/id/tr738660820
Netuddki. 2016.04.25. 10:48:40
Egyértelmű, a fidesz "vezérkar" vastagon benne van az ügyben, és nagyban folyik az eltussolás. Miközben itt a legújabb MNB botrány. Csak győzzük kapkodni a fejünket!
WLaci 2016.04.25. 10:53:16
Nincs valami etikai kódexe az ügyészeknek? Az én érzékem szerint repülnie kellene annak az ügyésznek (és kizárattatni a kamarából annak az ügyvédnek) aki így beszél a bíróságról.
Aranyi Gábor 2016.04.25. 13:22:11
A bíróságok a Kolontár-Rezesova-Wellmann (...)-ügy óta semmiképpen nem tartoznak a tisztelhető hatalmi ági letéteményesek közé. Speciel némi jogérzék kell Ibolya dr. szavai értelmezéséhez, de Sándor dr. szavait - az összes megnyilatkozását - globálkufár identitása motiválja, semmi több. Ibolya arra mondta, h. képtelenség, h. ekkora anyagból felsorolni, h. melyik adat pontosan mely bűncselekményt bizonyítja - az egész, en blonc az összeset... Azért egy főügyész se ma kezdte a gyakorlatot... Asszem, ott a fogalmazói poszt van legalul...
Fedor · http://fedor.blog.hu/ 2016.04.25. 14:17:27
Akit ez zavar, az mehet csütörtökön tüntetni:
www.facebook.com/events/226941724342053/
Zola_ 2016.04.25. 14:24:48
@Aranyi Gábor: Ibolya Úr valóban régen kezdett, tehát nagyon jól ismeri a gyakorlatot és a jogszabályokat, pontosan tudja, hogy mi a bíróság gondja ebben az ügyben, csak nem akar/áll módjában segíteni, ezért nyomja a hisztit.
A bíróság mindig hozott anyagból dolgozik, ami megfelelő minőségű és összetételű nyomozati anyagot és vádiratot jelent.
kewcheg 2016.04.25. 14:28:44
Nincs meg annyi pénz, amennyi húszezresekben kb. plafonig megtöltene egy átlag bírósági tárgyalótermet.És ez a mai jogi rendszerek alapján nem is lesz meg a büdös életben, pedig itt az lenne a fő cél, hogy visszaszerezni a pénzt.Tehát nem elsősorban a vádlott megbüntetése ( ami különben is nagyjából tudható, hogy nem lesz valami sok) hanem a lovetta visszaszerzése. Megoldható lenne, mert nem jó láb vagy kéz nélkül milliárdosnak lenni, mert nincs mire csatolni a Hublot-t, meg nincs mivel nyomni a Lambo pedáljait, tehát így nem igazán öröm.Erre voltak régen , párszáz éve módszerek, és még most nemrég is alkalmazta a legdemokratikusabb ország, kiemelt nemzetbiztonsági érdekből, jóllehet nem a saját területén.
A másik, hogy olyan emberektől várják a kérdés megoldását, akiknek az élete fizetése kb. elfér egy kisebbfajta sporttáskában, vö. a termet megtöltő húszezresek problemájával. Ez valahogy nem életszerű....( kicsit más, de ilyen az érzésem a Merci gyári munkások esetében is, akik olyan kocsikat raknak össze nap-mint nap, amiket kb. soha az életben nem fognak tudni megvenni.....
TanNé · http://erkolcstan.blog.hu/ 2016.04.25. 14:37:31
A bírói önkény és a bírói bűnözés társadalmunk legveszélyesebb problémája. miatt létrejött Bírói Önkény Ellen közösség meosztotta ezt az írást.
Zola_ 2016.04.25. 14:41:49
@TanNé: nyilván minden rendszernek megvannak a hibái, gondjai, de azért ezt nem igazán lehet komolyan venni...
jog-ász 2016.04.25. 15:09:43
@Aranyi Gábor: remélem a te büntetőügyedben is ilyen megengedő leszel az ügyésszel szemben, ha esetleg nem tudod beazonosítani, hogy melyik vádpontot mi bizonyít, de talán majd valaki az ügyész helyett kimazsolázza..vagy nem..globálkufárig azt hittem értelmes lesz a hozzászólásod..
SacraCorona2010 2016.04.25. 16:12:21
@TanNé: Az ügyészi önkény elleni szerveződésnek több értelme és társadalmi haszna lenne eddigi tapasztalataim alapján. Ízlés dolga, de én - nem is tudom, miért... - jobban szeretem, ha ártatlanokat nem ítélnek el. Biztos nagyon ,,libsi" dolog, de nem vagyok híve annak, ha a bíróságokat a kormány tartja az irányítása alatt. Ja, és képzeld, én is annyira ,,globálkufár" vagyok, hogy a koncepciós pereket sem csípem!. :-D
CoolKoon 2016.04.25. 17:18:54
Áh, már látom, hogy ebből a pofátlan csalásból se lesz igazságszolgáltatás, csak bohózat. Az ügyész folytatja a szájkaratét, aztán duzzogva elküld a bíróságnak pár fecnit, és mivel (a nyomozókon kívül) a büdös életben nem fog senki se eligazodni azokban az aktákban, marad a "bizonyíték hiányában felmentve". Az ügyész meg majd szépen megkapja a haveroktól az ezért járó jutalmat, hiszen a haverok mocskos ügyeinek az elsikálása párt- és csoportérdek. Komolyan mondom, néha hányni tudnék. Remélem, nekik is van mentelmi joguk, hogy a (színlelt vagy valós) ostobaságukért még véletlenül se lehessen felelősségre vonni őket.
Ami pedig a bíróságot illeti, ne feledjük, hogy a Malos cinikus ocsmány vezírigazgatót felmentették, hiszen ő (azon kívül, hogy egy rohadt görény) semmiről nem tehet. Neki nem volt szüksége a túlárazott gönceinek "erős vízsugárral" való lemosására, meg a rusnya pofáját se marta szét a lúg. Ehhez képest még a bíró is tudta jó előre, hogy botrány lesz, ezért is kezdte az ítélethirdetést azzal, hogy kivezettetést helyezett kilátásba. Hiába, ő nem ért a statikához, így hát azoknak a "szakvéleményére" kellett hagyatkoznia, akik a témában szakértőnek mondják (hazudják?) magukat. Jusztícia meg ismét kapott egy máriás pofont. Ugye az igazságszolgáltatásból elveszett az i....
Afrika steht an der Elbe 2016.04.25. 18:10:35
Nem azért, de a bíróság valóban csörgősipkás bohóc, amilyen ítéleteket szoktak hozni mostanában.
CoolKoon 2016.04.25. 18:32:40
@kewcheg: Ugyan már! Az ilyen kis sunyi patkányokat a legmesszemenőbb mértékig védik a magyarisztáni törvények, hiszen az ilyen Tarsoly "ETO" Csaba- és Bakonyi "erős vizes lemosás leviszi a vörösiszapot" Zoltán-féle emberi hulladékok haverjai írják a törvényeket, és pont a véglényszerű haverjaik miatt építik beléjük/hagyják bennük a kiskapukat. Ráadásul ha egyszer valaki mégis akadna, aki egy célszerszám (pl. pajszer) segítségével kicsit megpuhítaná (tehát pépesre verné) a pofájukat, rögtön elkezdenének vinnyogni, hogy nekik márpedig jogaik vannak. Hiszen Vityaországban csak a bűnözőknek és a gazembereknek vannak jogaik, másnak nem. Magyarország, én így szeretlek!
Az amerikai katonai bázisok bizony amerikai felségterületet jelentenek, bárhol vannak, és bármit is hazudozott anno az a rohadt texasi sültparaszt (az apjáról még repteret is elneveztek arrafelé, annyira sötétek).

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


a nukleáris anyagok és nukleáris létesítmények
fizikai védelméről *
Az Egyezmény szerződő államai: *
c) „nemzetközi nukleáris szállítás” jelenti a nukleáris anyagokat tartalmazó szállítmány bármely szállítóeszközzel történő fuvarozást, amelynek célja az állam területén kívül esik. A szállítás a feladó államában a feladótól való indulással kezdődik és a rendeltetési hely államában, a címzetthez való megérkezéssel fejeződik be;
d) * „nukleáris létesítmény” olyan létesítményt jelent, amelyben nukleáris anyag gyártása, feldolgozása, használata, kezelése, tárolása vagy elhelyezése történik (beleértve a kapcsolódó épületeket és berendezéseket is), ha az ilyen létesítmény károsodása vagy az ilyenbe történő beavatkozás jelentős mennyiségű sugárzás vagy radioaktív anyag kibocsátásához vezethet;
e) * „szabotázs” jelenti a használatban, tárolás vagy szállítás alatt lévő nukleáris anyag vagy nukleáris létesítmény ellen irányuló szándékos cselekményeket, amelyek közvetlenül vagy közvetve veszélyeztethetik a személyzet, a lakosság és a környezet biztonságát sugárzásnak való kitétel, vagy radioaktív anyagok kibocsátása útján;
1A. Cikk *
2A. Cikk *
1. * Az alábbi cselekmények szándékos elkövetését:
11A. Cikk *
11B. Cikk *
13A. Cikk *
3. * A nukleáris anyagok belföldi felhasználásával, tárolásával és szállításával kapcsolatos bűncselekmény elkövetése esetén, ha mind a gyanúsított, mind a nukleáris anyag annak az érintett szerződő államnak a területén marad, amelyben a bűncselekményt elkövették, vagy ha a bűncselekmény egy nukleáris létesítménnyel kapcsolatos, és a gyanúsított annak a szerződő államnak a területén marad, amelyben a bűncselekményt elkövették, az Egyezmény egyetlen pontja sem tekinthető úgy, hogy az a szerződő államot az ilyen bűncselekményt követő büntetőeljárással kapcsolatos információk kiadására kötelezné.
b) * Reaktorban be nem sugárzott anyag, vagy reaktorban besugárzott olyan anyag, amelynek sugárzási szintje nem haladja meg az 1 gray/óra (100 rad/óra) értéket egy méter távolságban, árnyékolás nélkül.
e) * Az olyan egyéb fűtőanyag, amely eredeti hasadóanyag-tartalma folytán az I. és II. Kategóriába sorolható a besugárzás előtt, egy kategóriaszinttel csökkenthető, amíg az üzemanyagból származó sugárzás szintje meghaladja az 1 gray/óra (100 rad/óra) értéket egy méter távolságban, árnyékolás nélkül.
Megállapította: 2008. évi LXII. törvény 3. § 1. Hatályos: az Egyezmény 20. Cikk 2. pontjában meghatározott időponttól, melynek naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
Megállapította: 2008. évi LXII. törvény 3. § 2. Hatályos: az Egyezmény 20. Cikk 2. pontjában meghatározott időponttól, melynek naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
Beiktatta: 2008. évi LXII. törvény 3. § 3. Hatályos: az Egyezmény 20. Cikk 2. pontjában meghatározott időponttól, melynek naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
Beiktatta: 2008. évi LXII. törvény 3. § 4. Hatályos: az Egyezmény 20. Cikk 2. pontjában meghatározott időponttól, melynek naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
Megállapította: 2008. évi LXII. törvény 3. § 5. Hatályos: az Egyezmény 20. Cikk 2. pontjában meghatározott időponttól, melynek naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
Beiktatta: 2008. évi LXII. törvény 3. § 6. Hatályos: az Egyezmény 20. Cikk 2. pontjában meghatározott időponttól, melynek naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
Megállapította: 2008. évi LXII. törvény 3. § 7. Hatályos: az Egyezmény 20. Cikk 2. pontjában meghatározott időponttól, melynek naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
Megállapította: 2008. évi LXII. törvény 3. § 8. Hatályos: az Egyezmény 20. Cikk 2. pontjában meghatározott időponttól, melynek naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
Megállapította: 2008. évi LXII. törvény 3. § 9. Hatályos: az Egyezmény 20. Cikk 2. pontjában meghatározott időponttól, melynek naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
Beiktatta: 2008. évi LXII. törvény 3. § 10. Hatályos: az Egyezmény 20. Cikk 2. pontjában meghatározott időponttól, melynek naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
Beiktatta: 2008. évi LXII. törvény 3. § 11. Hatályos: az Egyezmény 20. Cikk 2. pontjában meghatározott időponttól, melynek naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
Megállapította: 2008. évi LXII. törvény 3. § 12. Hatályos: az Egyezmény 20. Cikk 2. pontjában meghatározott időponttól, melynek naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
Megállapította: 2008. évi LXII. törvény 3. § 13. Hatályos: az Egyezmény 20. Cikk 2. pontjában meghatározott időponttól, melynek naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
Megállapította: 2008. évi LXII. törvény 3. § 14. Hatályos: az Egyezmény 20. Cikk 2. pontjában meghatározott időponttól, melynek naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
Megállapította: 2008. évi LXII. törvény 3. § 15. Hatályos: az Egyezmény 20. Cikk 2. pontjában meghatározott időponttól, melynek naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.


29/1996. (XI. 8.) Budapest Főváros XIII. kerületi önkormányzati rendelet - Budapest13
https://www.budapest13.hu/rendelet/1996-29/
Nyitóoldal > Rendelet > Önkormányzat > 29/1996. (XI. 8.) Budapest Főváros XIII. kerületi önkormányzati rendelet
2003.01.13. - 2007.06.30.
2007.07.01. - 2008.05.31.
2008.06.01. - 2011.03.31.
2011.04.01. - 2012.12.31.
A Budapest Főváros XIII. kerületi Önkormányzat Képviselő-testülete (a továbbiakban: Testület) a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. tv. 1. § (6) bekezdés a) pontjában, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. tv. 7. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján „Budapest Főváros XIII. kerület Díszpolgára” címet, „Budapest Főváros XIII. Kerületért” díjat és „Polgármesteri Dicséret” elismerést alapít, valamint emléktárgyak adományozásáról rendelkezik.
I. „Budapest Főváros XIII. kerület Díszpolgára” cím
1. § A Testület a „Budapest Főváros XIII. kerület Díszpolgára” cím adományozásával ismeri el azok érdemeit,
2. § A díszpolgári címmel oklevél és „Budapest Főváros XIII. kerület Kulcsa” emléktárgy jár, valamint pénzjutalom adható.1
3. § (1) Díszpolgári cím adományozható:
a) magyar, illetőleg külföldi állampolgárnak,
b) elhunyt személynek is az elhalálozást követő 3 naptári éven belül.
(2) Díszpolgári címben évente legfeljebb 3 fő2 részesülhet.
4. § A díszpolgári cím erkölcsi elismerés, mely a kerület lakosságának tiszteletét és megbecsülését fejezi ki.
A címmel kitüntetett
5. § Attól a személytől, aki a címre méltatlanná vált, a címet – bármely önkormányzati képviselő javaslatára – a Testület minősített többségi szavazattal visszavonhatja.
II. Helyi kitüntetések
6. § A Testület a „Budapest Főváros XIII. Kerületért” díj adományozásával ismeri el azok érdemeit, akik kiemelkedő szakmai tevékenységükkel jelentősen hozzájárultak a kerület fejlődéséhez.
7. § A kerület fejlődése érdekében végzett kiemelkedő szakmai tevékenység elismerésére a polgármester „Polgármesteri Dicséret” elismerést adományoz.
8. §3 (1) A „Budapest Főváros XIII. Kerületért” díjjal az adományozást igazoló oklevél, címert ábrázoló plakett emléktárgy és pénzjutalom jár.
9. § A „Budapest Főváros XIII. Kerületért” díj évente legfeljebb 6 fő részére; a „Polgármesteri Dicséret” elismerés évente legfeljebb 15 fő részére adományozható.4
III. Emléktárgyak
10. § (1) A „Budapest Főváros XIII. kerület Kulcsa” és dísz-keresztszalag, Budapest Főváros XIII. kerület címere, címerrel díszített zászlója, címerrel díszített ajándéktárgya, címert ábrázoló plakettje, jelvénye emléktárgyként bel- és külföldi állampolgárnak, szervezetnek, testvérvárosnak, testvérkerületnek, delegációnak adományozható.5
(2) Az emléktárgyakat a polgármester, valamint a jegyző adományozhatja.
IV. Általános és eljárási szabályok
11. § A cím és kitüntetések adományozására – az adományozást megelőző 60. napig – írásban javaslatot tehetnek:
(1) „Budapest Főváros XIII. kerület Díszpolgára” címre:
a) önkormányzati képviselők,
b) Testület állandó bizottságai,
d) kisebbségi önkormányzatok testülete,
e) kerületben működő civil szervezetek,
f) jegyző,
g) kerületi lakosok.6
(2) „Budapest Főváros XIII. Kerületért” díjra és „Polgármesteri Dicséret” elismerésre:
b) szakterület szerint illetékes bizottság,
12. §.A javaslatnak tartalmaznia kell:
a) a javasolt személy nevét, munkahelyét, beosztását,
b) a javaslat szakmai, erkölcsi indokait,
c)7 a díszpolgári cím esetében a javasolt személy kerülethez kötődését.
13. § (1) A cím és a kitüntetések adományozására vonatkozó javaslatot – a „Polgármesteri Dicséret” elismerés kivételével – a polgármesterből, jegyzőből, a Testület állandó bizottságainak elnökeiből és a képviselőcsoportok vezetőiből álló eseti bizottság nevében a polgármester terjeszti a Testület elé.
(2) A javaslat elfogadásához a Testület minősített többségi szavazata szükséges.
14. § (1) A cím és a kitüntetések adományozására minden év június 1-je alkalmából kerül sor.
(2) A díszpolgári cím és a helyi kitüntetések adományozása tekintetében az (1) bekezdésben jelzett időponttól az adományozó kivételes esetben eltérhet.8
(3) A kitüntetéseket ünnepélyes keretek között a polgármester adja át.
15. § (1) A kitüntetettek névsorát nyilván kell tartani és azt a helyben szokásos módon közzé kell tenni. A nyilvántartásról és a közzétételről a jegyző gondoskodik.
(2) A Testület által alapított kitüntetések adományozásával kapcsolatos előkészítő, szervező tevékenységet a Polgármesteri Hivatal látja el.
16. § A Testület a kitüntetésekkel járó pénzjutalmak összegét évente a költségvetési rendeletében határozza meg.
17. § E rendelet kihirdetése napján lép hatályba. Ezzel egyidejűleg az 54/1995. (XI. 27.) Ö.K. számú rendelet hatályát veszti.
A paragrafust a 2/2003.(I.13.)Ö.K. számú rendelet 1. §-a egészítette ki.
A bekezdést a 2/2003.(I.13.)Ö.K. számú rendelet 2.§-a módosította.
A paragrafust a 2/2003.(I.13.)Ö.K. számú rendelet 3.§-a módosította.
A paragrafust a 2/2003.(I.13.)Ö.K. számú rendelet 4.§-a módosította.
A bekezdést a 2/2003.(I.13.)Ö.K. számú rendelet 5. §-a módosította.
A 11. § első mondatát, illetve (1) bekezdését a 2/2003. (I. 13.) Ö.K. számú rendelet 6. §-a módosította.
A c/ pontot a 2/2003.(I.13.)Ö.K. számú rendelet 7. §-a iktatta be.
A bekezdést a 2/2003.(I.13.)Ö.K. számú rendelet 8. §-a módosította.
6. §3 A Testület a „Budapest Főváros XIII. Kerületért” díj adományozásával ismeri el azok érdemeit, akik kiemelkedő szakmai munkásságukkal jelentősen hozzájárultak a kerület fejlődéséhez, vagy tevékenységükkel jelentősen hozzájárultak a kerület jó hírnevének öregbítéséhez. A díj adományozásának alapjául szolgáló tevékenység lehet különösen
d) egészségügyi, szociális tevékenység, gyermek- és ifjúságvédelem;
8. §4 (1) A „Budapest Főváros XIII. Kerületért” díjjal az adományozást igazoló oklevél, címert ábrázoló plakett emléktárgy és pénzjutalom jár.
9. § A „Budapest Főváros XIII. Kerületért” díj évente legfeljebb 6 fő részére; a „Polgármesteri Dicséret” elismerés évente legfeljebb 15 fő részére adományozható.5
10. § (1) A „Budapest Főváros XIII. kerület Kulcsa” és dísz-keresztszalag, Budapest Főváros XIII. kerület címere, címerrel díszített zászlója, címerrel díszített ajándéktárgya, címert ábrázoló plakettje, jelvénye emléktárgyként bel- és külföldi állampolgárnak, szervezetnek, testvérvárosnak, testvérkerületnek, delegációnak adományozható.6
g) kerületi lakosok.7
(2)8 „Polgármesteri Dicséret” elismerésre:
(3)9 „Budapest Főváros XIII. Kerületért” díjra:
e) kerületben működő civil szervezetek.
c)10 a díszpolgári cím esetében a javasolt személy kerülethez kötődését.
(2) A díszpolgári cím és a helyi kitüntetések adományozása tekintetében az (1) bekezdésben jelzett időponttól az adományozó kivételes esetben eltérhet.11
A bekezdést a 22/2007. (VI. 29.) Budapest Főváros XIII. kerületi önkormányzati rendelet 3. §-a módosította; a rendelkezés 2007. július 1-jével hatályos.
A bekezdést a 22/2007. (VI. 29.) Budapest Főváros XIII. kerületi önkormányzati rendelet 1. §-a módosította; a rendelkezés 2007. július 1-jén lép hatályba.
A bekezdést a 22/2007. (VI. 29.) Budapest Főváros XIII. kerületi önkormányzati rendelet 2. §-a iktatta be; a rendelkezés 2007.július 1-jén lép hatályba.
A Budapest Főváros XIII. Kerületi Önkormányzat Képviselő-testülete (a továbbiakban: Képviselő-testület) a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. tv. 1. § (6) bekezdés a) pontjában, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. tv. 7. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján jelen rendeletben az alábbi kitüntető cím és kitüntetések alapításáról és adományozásáról rendelkezik:
a) „Budapest Főváros XIII. kerület Díszpolgára” cím
b) „Budapest Főváros XIII. Kerületért” díj
c) „Polgármesteri Dicséret” elismerés
d) „Az év pedagógusa” díj
e) „Az év egészségügyi dolgozója” díj
f) „Az év üzlete” díj
g) „Az év szociális munkása” díj
h) „Ember” esélyegyenlőségi díj
i) „Sinka József Márton Közigazgatási Vándordíj”
j) „XIII. Kerületi Irodalmi Díj”1
1. § A Képviselő-testület2 a „Budapest Főváros XIII. kerület Díszpolgára” cím adományozásával ismeri el azok érdemeit,
2. § A díszpolgári címmel oklevél és „Budapest Főváros XIII. kerület Kulcsa” emléktárgy jár, valamint pénzjutalom adható.3
(2) Díszpolgári címben évente legfeljebb 3 fő4 részesülhet.
5. § Attól a személytől, aki a címre méltatlanná vált, a címet – bármely önkormányzati képviselő javaslatára – a Képviselő-testület5 minősített többségi szavazattal visszavonhatja.
6. §6 A Képviselő-testület a „Budapest Főváros XIII. Kerületért” díj adományozásával ismeri el azok érdemeit, akik kiemelkedő szakmai munkásságukkal jelentősen hozzájárultak a kerület fejlődéséhez, vagy tevékenységükkel jelentősen hozzájárultak a kerület jó hírnevének öregbítéséhez. A díj adományozásának alapjául szolgáló tevékenység lehet különösen
8. §7 (1) A „Budapest Főváros XIII. Kerületért” díjjal az adományozást igazoló oklevél, címert ábrázoló plakett emléktárgy és pénzjutalom jár.
9. § A „Budapest Főváros XIII. Kerületért” díj évente legfeljebb 6 fő részére; a „Polgármesteri Dicséret” elismerés évente legfeljebb 15 fő részére adományozható.8
10. § (1) A „Budapest Főváros XIII. kerület Kulcsa” és dísz-keresztszalag, Budapest Főváros XIII. kerület címere, címerrel díszített zászlója, címerrel díszített ajándéktárgya, címert ábrázoló plakettje, jelvénye emléktárgyként bel- és külföldi állampolgárnak, szervezetnek, testvérvárosnak, testvérkerületnek, delegációnak adományozható.9
IV. Az I-III. fejezetben szereplő helyi kitüntető cím és helyi kitüntetések adományozására vonatkozó eljárás10
b) Képviselő-testület11 állandó bizottságai,
g) kerületi lakosok.12
(2)13 „Polgármesteri Dicséret” elismerésre:
(3)14 „Budapest Főváros XIII. Kerületért” díjra:
12. § A javaslatnak tartalmaznia kell:
c)15 a díszpolgári cím esetében a javasolt személy kerülethez kötődését.
13. §16 (1) A cím és a kitüntetések adományozására vonatkozó javaslatot – a „Polgármesteri Dicséret” elismerés kivételével – a polgármesterből, jegyzőből, a Képviselő-testület állandó bizottságainak elnökeiből és a képviselőcsoportok vezetőiből álló eseti bizottság nevében a polgármester terjeszti a Képviselő-testület elé.
(2) A díszpolgári cím és a helyi kitüntetések adományozása tekintetében az (1) bekezdésben jelzett időponttól az adományozó kivételes esetben eltérhet.17
(2) A Képviselő-testület18 által alapított kitüntetések adományozásával kapcsolatos előkészítő, szervező tevékenységet a Polgármesteri Hivatal látja el.
16. § A Képviselő-testület19 a kitüntetésekkel járó pénzjutalmak összegét évente a költségvetési rendeletében határozza meg.
V. Foglalkozáshoz és tevékenységi körhöz kötött díjak alapítása és adományozásukra vonatkozó eljárás20
17. § (1) A Képviselő-testület megalapítja „Az év pedagógusa” díjat, a kerület önkormányzati fenntartású óvodáiban, általános iskoláiban, gimnáziumaiban a nevelés-oktatás területén végzett kiemelkedő pedagógiai tevékenység elismerésére.
(2) A díj odaítéléséről a Képviselő-testület Oktatási Kulturális és Sport Bizottsága (a továbbiakban: OKSB) dönt. A díj elnyerésének feltételeit, a javaslattevők körét, a javaslattétel módját és időtartamát, a döntés meghozatalának szempontjait (a továbbiakban együtt: az adományozás rendjét) az OKSB-nek a díj adományozásának rendjére vonatkozó szabályzata tartalmazza.
(3) A díjat a polgármester a Közoktatási Konferencián adja át.
(4) „Az év pedagógusa” díjjal az adományozást igazoló oklevél és pénzjutalom jár.
(5) A Képviselő-testület a díjjal járó pénzjutalom összegét minden évben a költségvetési rendeletében határozza meg.
(6) A díj legfeljebb öt személy részére adományozható.
18. § (1) A Képviselő-testület megalapítja „Az év egészségügyi dolgozója” díjat a XIII. Kerületi Egészségügyi Szolgálat Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság keretein belül tevékenykedő azon orvosok és egészségügyi szakdolgozók (védőnő, gyógytornász, szakasszisztens, asszisztens), továbbá háziorvosok és házi gyermekorvosok munkájának elismerésére, akik kiemelkedő szakmai tevékenységükkel hozzájárulnak a kerületi lakosság egészségi állapotának javulásához.
(2) A díj odaítéléséről a Képviselő-testület Szociális és Egészségügyi Bizottsága (a továbbiakban: SZEB) dönt. Az adományozás rendjét a SZEB-nek a díj adományozásának rendjére vonatkozó szabályzata tartalmazza.
(4) „Az év egészségügyi dolgozója” díjjal az adományozást igazoló oklevél és pénzjutalom jár.
(6) A díj évente egy orvos, háziorvos vagy házi gyermekorvos és egy egészségügyi szakdolgozó részére adományozható.
19. § (1) A Képviselő-testület megalapítja „Az év üzlete” díjat annak elérése érdekében, hogy a kerületi kereskedelmi, vendéglátóipari vállalkozások nagyobb figyelmet fordítsanak a környezetvédelemre, a városkép alakítására, a köztisztaságra, a közbiztonságra, a munkavédelemre, a dolgozók szakmai képzésére és annak ösztönzésére, hogy tevékenységüket kiválóan, közmegelégedésre végezzék.
(2) A díj odaítéléséről a Képviselő-testület Kerületfejlesztési és Kerületüzemeltetési Bizottsága (a továbbiakban: KÉK) dönt. Az adományozás rendjét a KÉK-nek a díj adományozásának rendjére vonatkozó szabályzata tartalmazza.
(4) „Az év üzlete” díjjal az adományozást igazoló oklevél jár.
(5) A díj évente egy üzlet részére adományozható.
20. § (1) A Képviselő-testület megalapítja „Az év szociális munkása” díjat a kerületi fenntartású szociális és gyermekjóléti intézményekben dolgozó, folyamatosan magas színvonalú szociális, gyermekjóléti munkát végző szakképzett dolgozók munkájának elismerésére.
(2) A díj odaítéléséről a SZEB dönt. Az adományozás rendjét a SZEB-nek a díj adományozásának rendjére vonatkozó szabályzata tartalmazza.
(3) A díjat minden év novemberében, „Szociális munkások Napja” alkalmából a polgármester adja át.
(4) „Az év szociális munkása” díjjal az adományozást igazoló oklevél és pénzjutalom jár.
(6) A díj évente egy személy részére adományozható.
21. § (1) A Képviselő-testület megalapítja az „Ember” esélyegyenlőségi díjat, azon emberek tevékenységének elismerésére, akik hozzáállásukkal, hétköznapi cselekedeteikkel az esélyegyenlőség érvényesüléséért tesznek.
(2) A díj odaítéléséről a SZEB és az OKSB együttesen dönt. Az adományozás rendjét a SZEB-nek és az OKSB-nek a díj adományozásának rendjére vonatkozó szabályzata tartalmazza.
(3) A díjat minden év májusában, „Esélyegyenlőség Napja” alkalmából a polgármester adja át.
(4) Az „Ember” esélyegyenlőségi díjjal az adományozást igazoló oklevél és pénzjutalom jár.
(6) A díj évente legfeljebb két személy részére adományozható.
22. § (1) A Képviselő-testület megalapítja – Dr. Sinka József Márton címzetes főjegyző emlékére és tiszteletére – a „Sinka József Márton Közigazgatási Vándordíj”-at a Polgármesteri Hivatal köztisztviselőinek egyéni teljesítményeinek javításának, képességeik kibontakozásának, a munkatársak egymás közötti ismeretsége és elismertsége fontosságának hangsúlyozása érdekében.
(5) A díjat minden évben a „Köztisztviselők Napja” alkalmából tartandó ünnepségen a jegyző adja át.
(6) A „Sinka József Márton Közigazgatási Vándordíj” a Polgármesteri Hivatalban elhelyezett, vésettel díszített serleg, melyre az évszám feltüntetése mellett a díjazott köztisztviselő neve kerül. A díjjal a serleg kicsinyített mása és pénzjutalom jár.
(7) A Képviselő-testület a díjjal járó pénzjutalom összegét minden évben a költségvetési rendeletében határozza meg.
23. § (1) A Képviselő-testület megalapítja a „XIII. Kerületi Irodalmi Díj”-at a kerületi írók, költők munkásságának elismerésére.
(2) A díj az OKSB által minden év áprilisában, a „Költészet Napja” alkalmából meghirdetett pályázat alapján nyerhető el.
(3) A díj odaítéléséről az OKSB dönt. Az adományozás rendjét az OKSB-nek a díj adományozásának rendjére vonatkozó szabályzata és a pályázati kiírás tartalmazza.
(5) A „XIII. Kerületi Irodalmi Díj” kitüntetettjének az adományozást igazoló oklevél és pénzjutalom jár.
(6) A Képviselő-testület a díjjal járó pénzjutalom összegét minden évben a költségvetési rendeletében határozza meg.
(7) A díj évente legfeljebb 3 személy részére adományozható.
24. §21 E rendelet kihirdetése napján lép hatályba. Ezzel egyidejűleg az 54/1995.(XI.27.) Budapest Főváros XIII. kerületi önkormányzati rendelet hatályát veszti.
A bevezető részt a 14/2008. (V. 30.) Budapest Főváros XIII. kerületi önkormányzati rendelet 1. §-a módosította; a rendelkezés 2008. június 1-jével hatályos.
A paragrafust a 14/2008. (V. 30.) Budapest Főváros XIII. kerületi önkormányzati rendelet 5. §-a módosította; a rendelkezés 2008. június 1-jével hatályos.
A bekezdést a 22/2007. (VI. 29.) Budapest Főváros XIII. kerületi önkormányzati rendelet 3. §-a módosította; a rendelkezés 2007. július 1-jével hatályos. A paragrafust a 14/2008. (V. 30.) Budapest Főváros XIII. kerületi önkormányzati rendelet 5. §-a módosította; a rendelkezés 2008. június 1-jével hatályos.
A címet a 14/2008. (V. 30.) Budapest Főváros XIII. kerületi önkormányzati rendelet 2. §-a módosította; a rendelkezés 2008. június 1-jével hatályos.
A pontot a 14/2008. (V. 30.) Budapest Főváros XIII. kerületi önkormányzati rendelet 5. §-a módosította; a rendelkezés 2008. június 1-jével hatályos.
A bekezdést a 14/2008. (V. 30.) Budapest Főváros XIII. kerületi önkormányzati rendelet 5. §-a módosította; a rendelkezés 2008. június 1-jével hatályos.
A fejezetet a 14/2008. (V. 30.) Budapest Főváros XIII. kerületi önkormányzati rendelet 3. §-a iktatta be; a rendelkezés 2008. június 1-jével hatályos.
A paragrafus számozását és szövegét a 14/2008. (V. 30.) Budapest Főváros XIII. kerületi önkormányzati rendelet 4. §-a módosította; a rendelkezés 2008. június 1-jével hatályos.
A szöveg időállapota: 2011.IV.1. –
Időállapot váltás: 2003.I.13. – 2007.VI.30.
2007.VII.1. – 2008.V.31.
2008.VI.1. – 2011.III.31.
2011.IV.1. –
3. § (1) Díszpolgári cím adományozható magyar állampolgárnak, külföldi állampolgárnak. A cím adható elhunyt személynek is az elhalálozást követő 3 naptári éven belül.4
(2) A (3) bekezdésben foglalt kivétellel díszpolgári címben évente legfeljebb 3 fő részesülhet.5
(3)6 A 2011. évben díszpolgári címben legfeljebb 4 fő részesülhet.
5. § Attól a személytől, aki a címre méltatlanná vált, a címet – bármely önkormányzati képviselő javaslatára – a Képviselő-testület7 minősített többségi szavazattal visszavonhatja.
6. §8 (1) A Képviselő-testület a „Budapest Főváros XIII. Kerületért” díj adományozásával ismeri el azok érdemeit, akik kiemelkedő szakmai munkásságukkal jelentősen hozzájárultak a kerület fejlődéséhez, vagy tevékenységükkel jelentősen hozzájárultak a kerület jó hírnevének öregbítéséhez. A díj adományozásának alapjául szolgáló tevékenység lehet különösen
(2) A „Budapest Főváros XIII. Kerületért” díj adományozható magyar állampolgárnak, külföldi állampolgárnak. A díj adható elhunyt személynek is.9
8. §10 (1) A „Budapest Főváros XIII. Kerületért” díjjal az adományozást igazoló oklevél, címert ábrázoló plakett emléktárgy és pénzjutalom jár.
9. §11 (1) A (2) bekezdésben foglalt kivétellel a „Budapest Főváros XIII. Kerületért” díj évente legfeljebb 6 fő részére; a „Polgármesteri Dicséret” elismerés évente legfeljebb 15 fő részére adományozható.
(2) A 2011. évben a „Budapest Főváros XIII. Kerületért” díj évente legfeljebb 7 fő részére adományozható.
10. § (1) A „Budapest Főváros XIII. kerület Kulcsa” és dísz-keresztszalag, Budapest Főváros XIII. kerület címere, címerrel díszített zászlója, címerrel díszített ajándéktárgya, címert ábrázoló plakettje, jelvénye emléktárgyként bel- és külföldi állampolgárnak, szervezetnek, testvérvárosnak, testvérkerületnek, delegációnak adományozható.12
IV. Az I-III. fejezetben szereplő helyi kitüntető cím és helyi kitüntetések adományozására vonatkozó eljárás13
b) Képviselő-testület14 állandó bizottságai,
g) kerületi lakosok.15
(2)16 „Polgármesteri Dicséret” elismerésre:
(3)17 „Budapest Főváros XIII. Kerületért” díjra:
c)18 a díszpolgári cím esetében a javasolt személy kerülethez kötődését,
d)19 a javaslatot tevő sajátkezű aláírását.
13. §20 (1) A cím és a kitüntetések adományozására vonatkozó javaslatot – a „Polgármesteri Dicséret” elismerés kivételével – a polgármesterből, jegyzőből, a Képviselő-testület állandó bizottságainak elnökeiből és a képviselőcsoportok vezetőiből álló eseti bizottság nevében a polgármester terjeszti a Képviselő-testület elé.
(2) A díszpolgári cím és a helyi kitüntetések adományozása tekintetében az (1) bekezdésben jelzett időponttól az adományozó kivételes esetben eltérhet.21
(2) A Képviselő-testület22 által alapított kitüntetések adományozásával kapcsolatos előkészítő, szervező tevékenységet a Polgármesteri Hivatal látja el.
16. § A Képviselő-testület23 a kitüntetésekkel járó pénzjutalmak összegét évente a költségvetési rendeletében határozza meg.
V. Foglalkozáshoz és tevékenységi körhöz kötött díjak alapítása és adományozásukra vonatkozó eljárás24
(2) A díj odaítéléséről a Képviselő-testület Szociális, Egészségügyi és Művelődési Bizottsága (a továbbiakban: SZEM) dönt. A díj elnyerésének feltételeit, a javaslattevők körét, a javaslattétel módját és időtartamát, a döntés meghozatalának szempontjait (a továbbiakban együtt: az adományozás rendjét) a SZEM-nek a díj adományozásának rendjére vonatkozó szabályzata tartalmazza.25
(2) A díj odaítéléséről a SZEM dönt. Az adományozás rendjét a SZEM-nek a díj adományozásának rendjére vonatkozó szabályzata tartalmazza.26
(2) A díj odaítéléséről a Képviselő-testület Tulajdonosi, Kerületfejlesztési és Lakásgazdálkodási Bizottsága (a továbbiakban: TKLB) dönt. Az adományozás rendjét a TKLB-nek a díj adományozásának rendjére vonatkozó szabályzata tartalmazza.27
(2) A díj odaítéléséről a SZEM dönt. Az adományozás rendjét a SZEM-nek a díj adományozásának rendjére vonatkozó szabályzata tartalmazza.28
(2) A díj odaítéléséről a SZEM dönt. Az adományozás rendjét a SZEM-nek a díj adományozásának rendjére vonatkozó szabályzata tartalmazza.29
(2) A díj a SZEM által minden év áprilisában, a „Költészet Napja” alkalmából meghirdetett pályázat alapján nyerhető el.30
(3) A díj odaítéléséről a SZEM dönt. Az adományozás rendjét a SZEM-nek a díj adományozásának rendjére vonatkozó szabályzata és a pályázati kiírás tartalmazza.31
24. §32 E rendelet kihirdetése napján lép hatályba. Ezzel egyidejűleg az 54/1995.(XI.27.) Budapest Főváros XIII. kerületi önkormányzati rendelet hatályát veszti.
A bekezdést a 14/2011. (III. 18.) önkormányzati rendelet 1. § (1) bekezdése módosította; a rendelkezés 2011. április 1-jével hatályos.
A bekezdést a 14/2011. (III. 18.) önkormányzati rendelet 1. § (2) bekezdése módosította; a rendelkezés 2011. április 1-jével hatályos.
A bekezdést a 14/2011. (III. 18.) önkormányzati rendelet 1. § (3) bekezdése iktatta be; a rendelkezés 2011. április 1-jével hatályos.
A bekezdést a 14/2011. (III. 18.) önkormányzati rendelet 2. §-a iktatta be; a rendelkezés 2011. április 1-jével hatályos.
A paragrafust a 14/2011. (III. 18.) önkormányzati rendelet 3. §-a módosította; a rendelkezés 2011. április 1-jével hatályos.
A pontot 14/2011. (III. 18.) önkormányzati rendelet 4. §-a iktatta be; a rendelkezés 2011. április 1-jével hatályos.
A bekezdést a 14/2011. (III. 18.) önkormányzati rendelet 5. §-a módosította; a rendelkezés 2011. április 1-jével hatályos.
A bekezdést a 14/2011. (III. 18.) önkormányzati rendelet 6. §-a módosította; a rendelkezés 2011. április 1-jével hatályos.
A bekezdést a 14/2011. (III. 18.) önkormányzati rendelet 7. §-a módosította; a rendelkezés 2011. április 1-jével hatályos.
A bekezdést a 14/2011. (III. 18.) önkormányzati rendelet 8. §-a módosította; a rendelkezés 2011. április 1-jével hatályos.
A bekezdést a 14/2011. (III. 18.) önkormányzati rendelet 9. §-a módosította; a rendelkezés 2011. április 1-jével hatályos.
A bekezdést a 14/2011. (III. 18.) önkormányzati rendelet 10. §-a módosította; a rendelkezés 2011. április 1-jével hatályos.
7. § A kerület fejlődése érdekében végzett kiemelkedő szakmai tevékenység elismerése a Budapest Főváros XIII. Kerületi Önkormányzat Képviselő-testületének Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2011. (I. 14.) önkormányzati rendelet 2. mellékletében meghatározottak szerint történik.10
8. §11 (1) A „Budapest Főváros XIII. Kerületért” díjjal az adományozást igazoló oklevél, címert ábrázoló plakett emléktárgy és pénzjutalom jár.
9. §12 (1) A (2) bekezdésben foglalt kivétellel a „Budapest Főváros XIII. Kerületért” díj évente legfeljebb 6 fő részére; a „Polgármesteri Dicséret” elismerés évente legfeljebb 15 fő részére adományozható.
10. § (1) A „Budapest Főváros XIII. kerület Kulcsa” és dísz-keresztszalag, Budapest Főváros XIII. kerület címere, címerrel díszített zászlója, címerrel díszített ajándéktárgya, címert ábrázoló plakettje, jelvénye emléktárgyként bel- és külföldi állampolgárnak, szervezetnek, testvérvárosnak, testvérkerületnek, delegációnak adományozható.13
IV. Az I-III. fejezetben szereplő helyi kitüntető cím és helyi kitüntetések adományozására vonatkozó eljárás14
b) Képviselő-testület15 állandó bizottságai,
g) kerületi lakosok.16
(2)17 „Polgármesteri Dicséret” elismerésre:
(3)18 „Budapest Főváros XIII. Kerületért” díjra:
c)19 a díszpolgári cím esetében a javasolt személy kerülethez kötődését,
d)20 a javaslatot tevő saját kezű aláírását.
13. §21 (1) A cím és a kitüntetések adományozására vonatkozó javaslatot – a „Polgármesteri Dicséret” elismerés kivételével – a polgármesterből, jegyzőből, a Képviselő-testület állandó bizottságainak elnökeiből és a képviselőcsoportok vezetőiből álló eseti bizottság nevében a polgármester terjeszti a Képviselő-testület elé.
(2) A díszpolgári cím és a helyi kitüntetések adományozása tekintetében az (1) bekezdésben jelzett időponttól az adományozó kivételes esetben eltérhet.22
(2) A Képviselő-testület23 által alapított kitüntetések adományozásával kapcsolatos előkészítő, szervező tevékenységet a Polgármesteri Hivatal látja el.
16. § A Képviselő-testület24 a kitüntetésekkel járó pénzjutalmak összegét évente a költségvetési rendeletében határozza meg.
V. Foglalkozáshoz és tevékenységi körhöz kötött díjak alapítása és adományozásukra vonatkozó eljárás25
(2) A díj odaítélése a Budapest Főváros XIII. Kerületi Önkormányzat Képviselő-testületének Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2011. (I. 14.) önkormányzati rendelet 2. mellékletében meghatározottak szerint történik. A díj elnyerésének feltételeit, a javaslattevők körét, a javaslattétel módját és időtartamát, a döntés meghozatalának szempontjait (a továbbiakban együtt: az adományozás rendjét) az oktatási ügyekért felelős bizottságnak a díj adományozásának rendjére vonatkozó szabályzata tartalmazza.26
(2) A díj odaítélése a Budapest Főváros XIII. Kerületi Önkormányzat Képviselő-testületének Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2011. (I. 14.) önkormányzati rendelet 2. mellékletében meghatározottak szerint történik. Az adományozás rendjét az egészségügyért felelős bizottságnak a díj adományozásának rendjére vonatkozó szabályzata tartalmazza.27
(2) A díj odaítélése a Budapest Főváros XIII. Kerületi Önkormányzat Képviselő-testületének Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2011. (I. 14.) önkormányzati rendelet 2. mellékletében meghatározottak szerint történik. Az adományozás rendjét a kereskedelmi ügyekért felelős bizottságnak a díj adományozásának rendjére vonatkozó szabályzata tartalmazza.28
(2) A díj odaítélése a Budapest Főváros XIII. Kerületi Önkormányzat Képviselő-testületének Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2011. (I. 14.) önkormányzati rendelet 2. mellékletében meghatározottak szerint történik. Az adományozás rendjét a szociális ügyekért felelős bizottságnak a díj adományozásának rendjére vonatkozó szabályzata tartalmazza.29
(2) A díj odaítélése a Budapest Főváros XIII. Kerületi Önkormányzat Képviselő-testületének Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2011. (I. 14.) önkormányzati rendelet 2. mellékletében meghatározottak szerint történik. Az adományozás rendjét a szociális ügyekért felelős bizottságnak a díj adományozásának rendjére vonatkozó szabályzata tartalmazza.30
(2) A díj a SZEM által minden év áprilisában, a „Költészet Napja” alkalmából meghirdetett pályázat alapján nyerhető el.31
(3) A díj odaítélése a Budapest Főváros XIII. Kerületi Önkormányzat Képviselő-testületének Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2011. (I. 14.) önkormányzati rendelet 2. mellékletében meghatározottak szerint történik. Az adományozás rendjét a kulturális ügyekért felelős bizottságnak a díj adományozásának rendjére vonatkozó szabályzata és a pályázati kiírás tartalmazza.32
24. §33 E rendelet kihirdetése napján lép hatályba. Ezzel egyidejűleg az 54/1995.(XI.27.) Budapest Főváros XIII. kerületi önkormányzati rendelet hatályát veszti.
A paragrafust a 42/2012. (XII. 18.) önkormányzati rendelet 1. §-a módosította; a rendelkezés 2013. január 1-jével hatályos.
A bekezdést a 42/2012. (XII. 18.) önkormányzati rendelet 2. §-a módosította; a rendelkezés 2013. január 1-jével hatályos.
A bekezdést a 42/2012. (XII. 18.) önkormányzati rendelet 3. §-a módosította; a rendelkezés 2013. január 1-jével hatályos.
A bekezdést a 42/2012. (XII. 18.) önkormányzati rendelet 4. §-a módosította; a rendelkezés 2013. január 1-jével hatályos.
A bekezdést a 42/2012. (XII. 18.) önkormányzati rendelet 5. §-a módosította; a rendelkezés 2013. január 1-jével hatályos.
A bekezdést a 42/2012. (XII. 18.) önkormányzati rendelet 6. §-a módosította; a rendelkezés 2013. január 1-jével hatályos.
A bekezdést a 42/2012. (XII. 18.) önkormányzati rendelet 7. §-a módosította; a rendelkezés 2013. január 1-jével hatályos.