text:
⭐10 éves A békéltetô testület
10 éves A békéltetô testület
Download "10 éves A békéltetô testület"
1 10 éves A békéltetô testület2 A Magyar Kereskedelmi és Iparkamara kiadványa Szerkesztôk: Kalocsay Katalin dr. Korcsog Tamás Lektorálta: dr. Vándor Béla Minden jog fenntartva. Jelen kiadvány semmilyen részét nem szabad reprodukálni az MKIK írásos engedélye nélkül. Felelôs kiadó: Dunai Péter fôtitkár Kiadja: MKIK Szolgáltató Nonprofit Kft. Tördelés: Harsányi és Tsa Bt. Nyomda: PETRO-LAND Nyomda Kft. ISBN A kiadvány a Szociális és Munkaügyi Minisztérium támogatásával jött létre.3 Bevezetô dr. Herczog László szociális és munkaügyi miniszter 4 KÖSZÖNTÔ dr. Parragh László, a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara elnöke 5 10 év az elnökök szemével 6 Egyre több ügy, növekvô bizalom 8 Kulturáltan, mindenki megelégedésére 10 Évente száznál több ügyben születik határozat 12 Pár ezer forintos kis ügyektôl a milliós károkig 14 Igazi fokmérô a fogyasztók elégedettsége 16 Tegnapelôtti emlékek 18 A tisztességes vállalkozó a fogyasztó érdekében 20 Nagyobb önállóságot szeretnének 22 Peren kívül egyszerûbb és gyorsabb a megegyezés 24 Gyorsan, hatékonyan és olcsón 26 Minden ügyben legyen kötelezô erejû a határozat 28 Gyed mellett, tiszteletdíj nélkül 30 Egyre több a bonyolult panaszos ügy 32 Három hét alatt kétszáz ügyet zártak le 34 Egyre tudatosabbá válnak a fogyasztók 36 Szerzôdéssel is érdemes megerôsíteni a bizalmat 38 Színes a panaszos ügyek palettája 40 Bonyolultabb ügyekhez több jogosítvány 42 A fogyasztók igénylik és elismerik mediátori munkánkat 44 Követik a határozatok teljesítését is év a számok nyelvén év a határozatok jegyében év a fogyasztói vélemények tükrében 704 bevezetô Tisztelt Olvasó! Bizonyára Önnel is megesett már, hogy valamely megvásárolt termékkel, igénybe vett szolgáltatással összefüggésben problémája merült fel, hibás, vagy rossz minôségû árut kapott, vagy bármilyen más vitája támadt vállalkozásokkal. Termékek százait vesszük meg, lépten-nyomon szerzôdéseket kötünk, sokszor szinte belezavarodva a ránk zúduló információözönbe. Ez a globalizálódó világ új kihívása, a modern és folyamatos fogyasztásra sarkalló társadalmak velejárója, amellyel meg kell tanulnunk együtt élni. Utópisztikus volna azt feltételezni, hogy létrehozható olyan környezet a modern piacgazdaságban, amelyben minden vállalkozás tisztességes, és amelyben minden egyes fogyasztó tudatosan hozza meg döntéseit. Sokkal fontosabb cél, hogy elérjük azt az állapotot, hogy a fogyasztók ismerjék jogaikat és éljenek azokkal, hogy tudják, vitás helyzetekben hová fordulhatnak segítségért. Ennek egyik eszköze a tudatos fogyasztói magatartás elôsegítése, amely a kormányzat fogyasztóvédelmi politikájában is prioritással bír, azonban önmagában nem elégséges eszköz. Meg kell teremteni azokat a fórumokat is, amelyeket vitás helyzetekben a fogyasztók könnyen és gyorsan igénybe vehetnek. A legtájékozottabb fogyasztó sem képes igényét érvényesíteni, ha ehhez nem társul alkalmas, a hagyományos bírósági útnál elônyösebb vitarendezési fórum. Ezért van komoly értéke minden olyan kezdeményezésnek, amely a bírósági útnál olcsóbb, gyorsabb, rugalmasabb, és a fogyasztó, valamint a vállalkozás közti magánjogi természetû jogviták megegyezésen alapuló rendezését teszi lehetôvé. E funkciót hazánkban a békéltetô testületek töltik be, és hogy mennyire eredményesen, arra szemléletes példa a testületekhez forduló fogyasztók évrôl évre növekvô száma. A békéltetô testületek felállítása óta megtízszerezôdött az évente indított eljárások száma, ami kétséget kizáróan bizonyítja, hogy az alternatív vitarendezésnek igenis van létjogosultsága, mi több ismertsége és elismertsége is folyamatosan növekszik. Alig több mint tíz év alatt a békéltetô testületi rendszer a fogyasztói igényérvényesítés vezetô szereplôjévé nôtte ki magát, mára már eredeti célkitûzésének megfelelôen racionális és hatékony alternatívája lett a hagyományos bírósági úton történô vitarendezésnek. Annak érdekében, hogy ez továbbra is így maradjon, sôt, a testületek jelentôsége tovább növekedjék, a hálózatot fejleszteni kell. Emellett a testületi tagok képzésével tevékenységük szakmai színvonalát is magas szinten kell tartani. Nem kis feladat ez, de teljesítésével a társadalom valamennyi tagja profitálhat. Elégedettebbek lesznek a fogyasztók, az együttmûködô vállalkozások pozitív képe erôsíti a fogyasztói bizalmat, és nem mellesleg tehermentesíti a bírósági rendszert. Hiszek abban, hogy e rendszer sikere mindannyiunk közös tenni akarásán múlik: a fogyasztónak tudnia kell, hogy hová fordulhat, a vállalkozásnak pedig együttmûködônek kell lennie, és a testületeknek természetesen a legmagasabb színvonalon kell feladatukat ellátni. Remélem, hogy ezzel a kiadvánnyal is hozzájárulhatunk a hazai fogyasztóvédelem fejlôdéséhez, az alternatív vitarendezés szerepének erôsítéséhez. dr. Herczog László szociális és munkaügyi miniszter 45 KÖSZÖNTô Tisztelt Olvasó! A Magyar Kereskedelmi és Iparkamara, valamint a területi kamarák kiemelt feladatuknak tekintik, hogy a kamarai rendszeren belül az üzleti viták rendezésére megfelelô fórumok álljanak rendelkezésre. Nemrég ünnepeltük a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara mellett szervezett állandó választott bíróság fennállásának 60. évfordulóját, és ugyanilyen büszkék vagyunk a békéltetô testületek tíz év alatt elért teljesítményére, amit e kiadvány megjelentetésével is nyomatékosítani kívánunk. Választott bíróság, etikai bizottság, békéltetô testület. Ezt a három bíróságon kívüli vitarendezést kínálják a kamarák a gazdaság szereplôi és a fogyasztók számára. Míg a választott bíróság és az etikai bizottság tipikusan a vállalkozások egymás közt felmerülô, a békéltetô testület a fogyasztó és a vállalkozás közötti vitás ügyek rendezésére hivatott. Mindhárom vitarendezési mód közös jellemzôje, hogy igénybevételükkel az állami bíróság elkerülhetô. Ez a fajta jogérvényesítés különösen a fogyasztó számára lehet elônyös, hiszen mint köztudott, a bírósági út lassú és drága, továbbá többnyire ügyvédi közremûködést igényel. Ez a felismerés, továbbá az Európai Unióhoz történô csatlakozás elôkészítése vezetett oda, hogy az 1997-ben elfogadott fogyasztóvédelmi törvény alapján 1999-tôl megkezdhették mûködésüket a békéltetô testületek. Létrehozásuk célja, hogy a fogyasztói jogviták olcsó, gyors, hatékony vitarendezési eljárás keretében, lehetôleg a felek megegyezésével rendezôdjenek. Meggyôzôdésünk azonban, hogy a vitarendezésnek ez a módja nemcsak a fogyasztók, hanem a vállalkozások számára is elônyös lehet. A fogyasztói reklamációk, panaszok nyomán kialakult vitában a békéltetôkkel való együttmûködés, a testületek kompetenciájának és döntéseinek elfogadása a fogyasztói bizalom elnyerésének, fokozásának egyik eszköze, ennek felismerése pedig a piaci versenyt befolyásoló tényezô. Különösen igaz ez manapság, amikor az úgynevezett fogyasztói kosár bizony jóval kisebb a korábbinál. Már a régi kereskedôk is azt mondták: legjobb vásárló az elégedett, visszatérô vásárló. Nem véletlen, hogy ha lassan is, de évrôl évre növekszik a békéltetôkkel együttmûködô vállalkozások száma. Tíz év, húszezer ügy, ezen belül közel ötezer egyezség, imponáló számok. A kezdeti alig több mint 300-as ügyszám ban meghaladta a 4500-at, 2009-ben pedig várhatóan az 5500-at, ami azt jelzi, hogy a békéltetés a fogyasztói jogérvényesítés egyik jelentôs eszközévé vált. De mi van a számok mögött? Belelapozva a kiadványba, errôl is kaphatunk némi információt. A testületek elnökei tekintenek vissza az elmúlt tíz évre, grafikonok és számok mutatják, ami ezen a nyelven elmondható, tanulságos döntések, esetek, amelyekbôl kiderül, milyenek vagyunk mi fogyasztók és vállalkozók, továbbá fogyasztói, vállalkozói véleményeket tartalmazó levelek, amelyekben az érintettek elismerésüket, vagy éppen kritikai észrevételeiket fogalmazzák meg az adott testület tevékenységérôl. Ami talán nem derül ki a kiadványból, az a kamarai és a fogyasztóvédelmi civil szervezetek által delegált több mint 380 békéltetônek e munkával járó sikerei és kudarcai, valamint az sem, hogy ezt a munkát valljuk meg csekély anyagi elismerés ellenében, ugyanakkor nagy szakértelemmel és empátiával végezték és végezik ma is. Köszönet érte. Dr. Parragh László a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara elnöke 56 7 10 év az elnökök szemével8 magyar kereskedelmi és iparkamara Békéltetô Testületek Egyre több ügy, növekvô bizalom A Baranya Megyei Békéltetô Testület az elmúlt tíz évben elé került és lezárt ügyek száma alapján az országos lista ötödik helyén áll. Ez kétségkívül a testület iránt kialakult bizalmat jelzi hangsúlyozta dr. Bodnár József régi-új elnök. Baranyában ahogy az országban mindenütt, több mint egy éve lezajlott a tisztújítás, a megyei békéltetô testület huszonkét fôs kijelölt tagsága további négy évre megerôsítette pozíciójában dr. Bodnár József korábbi elnököt, akit a testület elmúlt tíz évének összegezésére kértük. A Baranya Megyei Békéltetô Testület elnökei: : dr. Kovács Jenôné dr. Gemeiner Vera 2005-tôl: dr. Bodnár József Hogyan értékeli a baranyai testület mögött álló egy évtizedet, honnan, hová sikerült eljutni? Baranya megyében az elsôk között alakult meg és kezdett mûködni a békéltetô testület január 1-jétôl. Az elmúlt tíz esztendô országos statisztikája szerint az éves ügyszámot tekintve megyénk általában a harmadik, néha a negyedik, illetve az ötödik helyen szerepel. Ez az eredmény nem a megye fogyasztóinak magas számából adódik, hiszen a népesség csupán mintegy négyszázezer fô, hanem elsôsorban a baranyai fogyasztók átlagot meghaladó érdekérvényesítési aktivitásának, s a megyei békéltetô testület pozitív tevékenységének köszönhetô. Hogyan alakult az ügyek száma? Az elmúlt tíz év alatt a megyében folyamatos volt a növekedés, s elôfordultak kiugró esztendôk is. Például ben az elôzô évi 57 üggyel szemben 136 ügyet kellett tárgyalnunk. Emögött egyértelmûen a fogyasztói minôségi kifogások intézésére vonatkozó rendelet megváltozása állt, amely a békéltetô testületek irányába terelte a panaszok intézését. A következô ugrás 2007 után következett be, amikor az uniós jogharmonizáció miatt megszûnt a fogyasztóvédelmi felügyelôségek hatásköre a fogyasztói panaszok kivizsgálására és orvosolására. Ugyanakkor egyre inkább azt is tapasztaljuk, hogy növekszik a bizalom a békéltetô testület iránt. Az ügyek számának dinamikus emelkedése örvendetesen pozitív visszajelzés számunkra, hiszen a fokozódó érdeklôdés azt jelenti, jónak minôsítik az eddig végzett munkánkat. A békéltetés iránti bizalom kialakulásához köze van a testület szakmai összetételének is. A tagok közül ugyanis hét jogász, két közgazdász, két vegyészmérnök, két üzemmérnök található, de van élelmiszer-ipari mérnök, bánya-, agrár-, kertész-, gépész-, építô-, épületgépész-mérnök, környezetvédelmi szakmérnök, idegenforgalmi és vendéglátó-ipari fôiskolát végzett, többségében szintén diplomás szakember is. Mi a magyarázata annak, hogy a baranyai békéltetés ilyen elôkelô helyezést ért el a lezárt ügyek terén? Ma az érdekeit érvényesíteni kívánó fogyasztó két lehetôség közül választhat: vagy polgári pert indít az panaszolt vállalkozással szemben, aminek kimenetele bizonytalan, az eljárás hosszadalmas, a perköltség pedig több százezer forint is lehet, vagy igénybe veszi a békéltetô testület ingyenes szolgáltatását. Ez esetben csak egy fontos feltétele van a békéltetô eljárás megnyugtató lezárásának: a vállalkozásnak is el kell fogadnia a testületet döntéshozóként, a határozat rá vonatkozóan csak akkor kötelezô. Ellenkezô esetben a testület csupán ajánlást tehet, s ha a vállalkozás nem tesz eleget az ajánlásban foglaltaknak, az esetet a fogyasztó nevének feltüntetése nélkül bárhol, rádió-, újság-, televízióhirdetésben, hirdetményben, falragaszon stb. nyilvánosságra hozhatjuk. Mivel ez nagy mértékben rontja a vállalkozások jó hírnevét, ezért inkább meggondolják, mit választanak. Miként látja a megyében a békéltetési gyakorlat társadalmi beágyazottságát? Teljesen egyértelmû, hogy a békéltetô testületek létrehozása jelentôs vívmánynak számít. Mûködésük egyrészt hiányt pótol, segíti a fogyasztói érdekek gyors és költségkímélô érvényesítését, másrészt jelentôsen tehermentesíti a bíróságokat is fogyasztóvédelmi perek terhe alól. Kimondhatjuk, hogy a békéltetési gyakorlat társadalmi beágyazottsága megkezdôdött, és ahogy az évrôl évre növekvô ügyszám jelzi, a folyamat ma is tart, de még nem érte el a megfelelô mértéket. Tapasztalataink azt mutatják, a fogyasztóknak még mindig csupán egy kisebb hányada, az aktívabbak, a tudatosabbak fordulnak a testülethez. Pedig a békéltetés népszerûsítésére, az eljárás propagálására úgy gondolom a magunk részérôl mindent megtettünk, minden lehetséges módszert igénybe vettünk. Milyen változások tapasztalhatók a korábbi és a mostani ügyek jellegét, típusát illetôen? 89 baranya megyei Békéltetô Testület Az elmúlt tíz esztendôben az ügyek többsége a termékszavatossággal volt kapcsolatos. Ezt követik az egyéb szolgáltatások, majd az építôipari, pénzügyi és közüzemi szolgáltatások. Jellemzô tendencia még, hogy a vállalkozások élve a jogszabályban biztosított lehetôségekkel döntô többségében nem tesznek alávetési nyilatkozatot, így a testület eljáró tanácsa csupán ajánlást tehet, nem hozhat kötelezést tartalmazó határozatot. A múlt évben például az összes határozatnak csupán két százalékát tudtuk kötelezéssel lezárni. Melyek azok a visszatérô ügyek, amelyekkel Ön személy szerint is találkozik? Mint említettem, döntôen termékszavatossági ügyekkel fordulnak hozzánk, ezen belül a leggyakoribb a lábbelikkel kapcsolatos minôségi kifogás. Ennek okai is összetettek, a fô probléma egyértelmûen a lábbelik romló minôsége, de szerepet játszanak a cipôhasználati és cipôápolási kultúránk hiányosságai is. Ugyanakkor vannak bizonyos, bár szerencsére ritkábban elôforduló ügyek, amelyek kiugró negatívumokra mutatnak rá, például nyílászárók, redônyök, reluxák vagy cserépkályhák minôségével kapcsolatosan. Dr. Bodnár József Újabb módosításra vár a fogyasztóvédelmi törvény. Melyek azok a fôbb változások, amelyek érintik a békéltetô testületeket és amelyeket a baranyai testület is támogat? A jogszabály már az elmúlt évben is több ponton változott. Örömmel konstatáltuk, hogy a békéltetô testületünk javaslatai szinte kivétel nélkül beépültek a módosításokba, így például az ezerforintos eljárási díj eltörlése, ezáltal ingyenessé vált az eljárás, a költségvetési támogatás ügyszámarányos elosztása, a testületi tagok számának növelése, egyes eljárási határidôk egységesítése, illetve reálissá tétele stb. Az elmúlt idôszakban a kézbesítési vélelemmel kapcsolatos joghézag megszüntetése érdekében kiegészítô javaslatot tettünk. Örömmel nyugtáztuk, hogy nemrég módosult a testületi tagok díjazására vonatkozó kormányrendelet is. Csupán egyetlen, említésre érdemes probléma nehezíti jelenleg a békéltetô testületek mûködését: a gazdasági kamarák nem folyamatosan, vagy idôarányosan kapják a költségvetésbôl a támogatást hanem utólag, s ez komoly gondot okoz. Csak remélni tudjuk, hogy a jövôben ez a számunkra kedvezôtlen gyakorlat megszûnik. Pécs-Baranyai Kereskedelmi és Iparkamara mellett mûködô békéltetô testület tagjainak listája NÉV SZAKTERÜLET JELÖLÔ SZERVEZET 1. Dr. Bodnár József elnök kereskedelem, vendéglátás, idegenforgalom, kereskedelmi szolgáltatások fogyasztói érdekek képviseletét ellátó társadalmi szervezet 2. Dr. B. Schmidt Gábor polgári jog, energiajog fogyasztói érdekek képviseletét ellátó társadalmi szervezet 3. Dr. Bonyár Zsuzsa polgári jog, társasági jog, fogyasztóvédelem fogyasztói érdekek képviseletét ellátó társadalmi szervezet 4. Döme János közlekedés, szállítmányozás gazdasági kamara 5. Fülöp Tamás fogyasztóvédelem fogyasztói érdekek képviseletét ellátó társadalmi szervezet 6. Horváth Sándorné kertészet fogyasztói érdekek képviseletét ellátó társadalmi szervezet 7. Huber János mezôgazdaság, élelmiszeripar gazdasági kamara 8. Huszti Zoltán élelmiszer-kereskedelem, agrártermékek gazdasági kamara 9. Králik Istvánné külkereskedelem, bányászat, kereskedelem gazdasági kamara 10. Dr. Krippl Zoltán gazdasági jog gazdasági kamara 11. Leikauf Tibor közüzemi szolgáltatás, építôipari kivitelezés gazdasági kamara 12. Dr. Merk Attila polgári jog, társasági jog, vállalkozási szerzôdések gazdasági kamara 13. Nagy Sándor építôipar fogyasztói érdekek képviseletét ellátó társadalmi szervezet 14. Dr. Palotai Ferencné kereskedelem, idegenforgalom, vendéglátás fogyasztói érdekek képviseletét ellátó társadalmi szervezet 15. Schumann Róbert minôségvédelem, élelmiszer-minôség fogyasztói érdekek képviseletét ellátó társadalmi szervezet 16. Dr. Síkfôi Tamás kereskedelmi szolgáltatások gazdasági kamara 17. Stenglné dr. Horváth Ágnes polgári jog, társasági jog, ingatlanügyek gazdasági kamara 18. Szeberényi György fogyasztóvédelem fogyasztói érdekek képviseletét ellátó társadalmi szervezet 19. Dr. Székelyhidi Gyula kereskedelem, vendéglátás, idegenforgalom, kereskedelmi szolgáltatások fogyasztói érdekek képviseletét ellátó társadalmi szervezet 20. Túrós Izabella szakképzés, élelmiszeripar, adójog, pénzügyi jog gazdasági kamara 21. Dr. Vári Lászlóné fogyasztóvédelem fogyasztói érdekek képviseletét ellátó társadalmi szervezet 22. Vétek János szakképzés, vendéglátás gazdasági kamara 7625 Pécs, Majorossy u. 36. Tel.: (06-72) Fax: (06-72)10 magyar kereskedelmi és iparkamara Békéltetô Testületek Kulturáltan, mindenki megelégedésére Gyorsaság és ingyenesség dr. Gál Gyula szerint e fô erényeknek köszönhetô a békéltetô testületek növekvô népszerûsége. Továbbá annak a tapasztalatnak, hogy a vitás ügyek rendezése többnyire az érintett felek kölcsönös megelégedésére történik. Gál Gyula kezdetektôl tagja a Bács-Kiskun Megyei Békéltetô Testületnek, április óta pedig az elnöki feladatokat is ellátja. Miért döntött úgy tíz évvel ezelôtt, hogy csatlakozik a kezdeményezéshez? Amikor a fogyasztóvédelmi törvény létrehozta ezt a Magyarországon korábban ismeretlen intézményt, Európában már több helyütt jól bevált a fogyasztói panaszok és viták rendezésének e módja. A törekvésünk kezdetektôl a viták békés tisztázására irányult: szakmai alapon, mindkét fél bevonásával. Ha a testület valamennyi tagjára érvényes, közös jellemzôt kellene megneveznem, az mindenképpen a kompromisszumkeresés volna. A szándék létjogosultságát pedig mi sem igazolja jobban, mint az ügyek számának óriási mértékû emelkedése. Milyen feltételek mellett dolgozik a testület? Helyileg és költségvetés szempontjából Bács-Kiskun megyében is a kereskedelmi és iparkamarához tartozik a békéltetô testület. Ez a háttér gyakorlatilag zökkenômentessé teszi a munkát: megelôlegezi a költségeket, biztosítja a technikai és pénzügyi feltételeket. Kikbôl áll a testület tagsága? A vállalkozói érdekek képviseletét a kamara által delegált vállalkozások képviselôi biztosítják, a fennmaradó 50 A Bács-Kiskun Megyei Békéltetô Testület elnökei: : dr. Horváth György : Látos Lajos április 1-jétôl: dr. Gál Gyula százalékot pedig a civil szervezetek adják. Ez a gyakorlatban a Fogyasztóvédelmi Egyesület megyei szervezetét jelenti. A civil terület képviselete a jövôben a törvénymódosításnak megfelelôen bôvülni fog. Elfogadják-e a testület kompetenciáit a vállalkozások? Egyre szélesebb kör kíván együttmûködni velünk. A törvény lehetôséget ad arra, hogy a kereskedô, a vállalat elôzetesen úgynevezett alávetési nyilatkozatot tegyen, amivel kifejezi, hogy fogyasztói panasz esetén a békéltetô testület döntését magára nézve kötelezônek tartja. A Fogyasztóvédelmi Egyesület Bács-Kiskun megyei és kecskeméti szervezete megkülönböztetô embléma használatával jelzi ezt a vásárlóknak. A külön e célra tervezett logóval eddig mintegy harminc vállalkozás rendelkezik. Milyen típusú panaszokkal keresik meg leggyakrabban a békéltetô testületet? A szolgáltatások körében a legtöbb probléma az építôés szakipari, valamint a pénz-, hitel- és biztosításügyi szolgáltatásokkal van. A termékügyek között különösen gyakoriak a cipôkkel kapcsolatos meghibásodási, jótállási, szavatossági panaszok. Vannak-e tipikus panaszok? Az építôipari jellegû panaszoknál sokszor az emberi tényezô, vagyis a hozzá nem értés játszik szerepet, de arra is van példa, hogy a fogyasztó lép fel túlzott igényekkel. Az írásos szerzôdés hiánya gyakran megnehezíti a tisztánlátást. A pénzügyi, biztosítási szolgáltatások körében egyre többször adódik abból a konfliktus, hogy a hitelfelvevô nem tud fizetni, vagy nem idôben tesz eleget kötelezettségének. Ezeknek az ügyeknek a rendezésében jó partner a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete. Egyre nagyobb arányt képviselnek az internetés mobilszolgáltatásokkal kapcsolatos panaszok. Volt példa arra, hogy a hírközlési hatóságot kértük fel a szolgáltató egy bizonyos csomagjának ellenôrzésére, míg a mobiltelefon-szolgáltatók kapcsán különösen gyakori a hûségnyilatkozatokkal kapcsolatos panasz. A békéltetô testület döntései azonban nem bírósági erejûek. Éppen ezért a legnagyobb sikernek azt tekintjük, ha egyezség születik a két fél között. A megállapodást írásba foglaljuk, s ha a felek aláírják, az már kötelezô mindkettôjük számára. Amikor nem lehet egyezséget létrehozni, mert a felek valamelyike megmakacsolja magát, akkor a testület ajánlást fogalmaz meg. S bár ennek betartása nem kötelezô, a visszajelzések szerint nagy részét mégis elfogadják az érintett panaszoltak: vállalkozók, boltosok. Túl vagyunk már egy bírósági ügyön is: egy szolgáltató bepanaszolta a döntésünket, azonban a bíróság szabályosnak ítélte a békéltetô testület eljárását. 1011 Bács-Kiskun megyei Békéltetô Testület Dr. Gál Gyula Mit tehetnek akkor, ha a panaszolt figyelmen kívül hagyja a testület állásfoglalását? Egyetlen eszköz van a kezünkben: nyilvánosságra hozhatjuk az esetet a cég vagy kereskedô nevével és a konkrétumokkal együtt, a panaszos nevének elhallgatásával. Vannak-e olyan cégek, vállalkozások, amelyek egyáltalán nem partnerek a fogyasztói panaszok rendezésében? Igen, az ügynöki kereskedelem ilyen terület. Pedig a termékeikkel házaló kereskedôk, értékesítôk a potenciális vevôket ajándékokkal, utazással, városnézéssel csábítják gyakran erôn fölüli vásárlásra, gyakran megtévesztik az elsôsorban idôs, befolyásolható embereket. Ilyen esetben csak figyelmeztetni tudunk arra, hogy jobb az ilyen ügyleteket elkerülni. Mondana konkrét példát, amikor sikerült minden érintett számára megnyugtatóan rendezni az ügyet? Egy idôs hölgy szemüveget vásárolt, progresszív lencsékkel, csaknem 100 ezer forint értékben. A lencsékre egyéves garanciát vállalt a kereskedô. A panaszos a szemüveget rendeltetésszerûen használta, ennek ellenére a jobb lencse külsô része kicsorbult a damilszál rögzítése mellett. Reklamációjával többször is megkereste személyesen a szemüveg készítôjét, de megegyezni nem tudtak és egyre nagyobb személyes ellentét alakult ki közöttük. A békéltetô testület eljáró tanácsa és annak szakértô tagja megtekintette a szemüveget, és jogosnak találva a panaszt, mind a két fél számára megfelelô megoldást ajánlott. Az optikus vállalta, hogy átcsiszolják a lencséket egy új, stabilabb keretbe, s ezért plusz költséget nem számol fel. Ön szerint a békéltetô testületek intézménye beváltotta-e a hozzá fûzött reményeket? A békéltetés, a széles vásárlói rétegek problémáinak a kezelési módja szerintem már felnôtt korba ért. Azt, hogy nálunk kulturált módon, mindenki megelégedésére zárulnak az ügyek, még nagyobb eredménynek tartom, mint egy-egy konkrét ügy konkrét elintézését. A békéltetéshez ez a szemlélet szükséges, és a jelek szerint egyre népszerûbb is. Bács-Kiskun Megyei Kereskedelmi és Iparkamara mellett mûködô békéltetô testület tagjainak listája NÉV SZAKTERÜLET JELÖLÔ SZERVEZET 1. Berente Csaba elektronikus berendezés Országos Fogyasztóvédelmi Egyesület Bács-Kiskun megyei szervezete 2. Dr. Gál Gyula kereskedelem, szolgáltatás Bács-Kiskun Megyei Kereskedelmi és Iparkamara 3. Dr. Halász Erzsébet jótállás, szavatosság Országos Fogyasztóvédelmi Egyesület Bács-Kiskun megyei szervezete 4. Dr. Horváth György lábbeli, textil, bôráru, bútor, sportszer, játék, háztartási eszk., szolg. Országos Fogyasztóvédelmi Egyesület Bács-Kiskun megyei szervezete 5. Halasi István építôipar Országos Fogyasztóvédelmi Egyesület Bács-Kiskun megyei szervezete 6. Karádi János biztosítás, utazási szerzôdés Országos Fogyasztóvédelmi Egyesület Bács-Kiskun megyei szervezete 7. Kelemen Béla közlekedési, mûszaki szakértés, biztosítás Bács-Kiskun Megyei Kereskedelmi és Iparkamara 8. Király József építôipar Bács-Kiskun Megyei Kereskedelmi és Iparkamara 9. Kolozsi R. Gyula kereskedelem, szolgáltatás, szavatosság, jótállás Országos Fogyasztóvédelmi Egyesület Bács-Kiskun megyei szervezete 10. Kövesi Sándor gépgyártás, gépjármû, háztartásigép-javítás, szolgáltatás Bács-Kiskun Megyei Kereskedelmi és Iparkamara 11. Látos Lajos elnök kereskedelem, vendéglátás, szolgáltatás Bács-Kiskun Megyei Kereskedelmi és Iparkamara 12. Lévai Sándor kisgépek, fémszerkezetek Országos Fogyasztóvédelmi Egyesület Bács-Kiskun megyei szervezete 13. Molnár Csaba háztartási, kerti, mezôgazdasági gépek Országos Fogyasztóvédelmi Egyesület 14. Orosz József szolgáltatás, pénzügyi szolgáltatás Országos Fogyasztóvédelmi Egyesület Bács-Kiskun megyei szervezete 15. Pankotainé dr. Fazekas Andrea jog Bács-Kiskun Megyei Kereskedelmi és Iparkamara 16. Paksi Csaba építôipar, magasépítés Bács-Kiskun Megyei Kereskedelmi és Iparkamara 17. Szabados István pénzügyi szolgáltatás Bács-Kiskun Megyei Kereskedelmi és Iparkamara 18. Szabó Imre gépészet, ipari szolgáltatás Bács-Kiskun Megyei Kereskedelmi és Iparkamara 19. Tombácz Ferencné kereskedelem Bács-Kiskun Megyei Kereskedelmi és Iparkamara 20. Tóth Mariann utazási szerzôdés Országos Fogyasztóvédelmi Egyesület Bács-Kiskun megyei szervezete 21. Tóth Ferenc bank- és hitelszerzôdések Országos Fogyasztóvédelmi Egyesület Bács-Kiskun megyei szervezete 22. Varjú Zoltán idegenforgalom, vendéglátás, turizmus Bács-Kiskun Megyei Kereskedelmi és Iparkamara 23. Várnai Iván jótállás, szavatosság Országos Fogyasztóvédelmi Egyesület Bács-Kiskun megyei szervezete 24. Zima Tibor építôipar Bács-Kiskun Megyei Kereskedelmi és Iparkamara 6000 Kecskemét, Árpád krt. 4. Tel.: (06-76) Fax: (06-76)12 magyar kereskedelmi és iparkamara Békéltetô Testületek Évente száznál több ügyben születik határozat Nem a nagy szavak embere dr. Bagdi László békéscsabai praktizáló ügyvéd, ezúttal mégis így fogalmazott: Szívvel-lélekkel végzem elnöki munkámat a békéltetô testületben, amelynek társadalmi hasznosságáról és fontosságáról mélyen meg vagyok gyôzôdve. A Békés Megyei Kereskedelmi és Iparkamara mellett mûködô Fogyasztóvédelmi Békéltetô Testületet öt éve vezetô dr. Bagdi Lászlót a tízéves jubileum alkalmából kértük összegezésre. A bíróságok tehermentesítésére angolszász mintára létrejött fogyasztóvédelmi testület nem veszi át az igazságszolgáltatás feladatát, az továbbra is egyértelmûen a bíróságok hatásköre hangsúlyozta Bagdi László. Mint ismert, a fogyasztók és a vállalkozások közötti vitákban csak akkor hozhat a békéltetô tanács kötelezô érvényû döntést, ha a bepanaszolt vállalkozás úgy dönt, aláveti magát a békéltetô testület döntésének. Amennyiben ez nem történik meg, a testület kizárólag ajánlást fogalmazhat meg, de ennek jelentôsége korántsem lebecsülendô emelte ki. Tapasztalataink szerint és ezt a statisztikák is alátámasztják ajánlásaikat az eljárásokban érintett cégek ötven százaléka önként teljesíti. A békéltetô testület ugyanis indirekt szankciót is alkalmazhat az ajánlásait figyelmen kívül hagyó A Békés Megyei Békéltetô Testület elnöke: : Gyalog Sándor ( ) A gazdasági szakember a szarvasi Barex Kft. ügyvezetô igazgatója volt, öt évvel ezelôtt autóbalesetben hunyt el tôl: dr. Bagdi László vállalkozásokkal szemben, a vitás ügyben hozott ajánlatot közzé teheti a médiában. Ez elég komoly visszatartó erô. Nagyon fontos, hogy a békéltetô testületek határozatai a bíróság elôtt megtámadhatóak jegyezte meg a testület elnöke. Amennyiben a testület a vállalkozás alávetési nyilatkozata alapján kötelezô erejû döntést hoz, úgy a bíróság eljárásjogi hibára figyelemmel, a határozatot megsemmisítheti, azonban annak anyagi jogi indokait nem érintheti. Ajánlás esetén eljárási szabály megsértése miatt joga van a határozatot hatályon kívül helyezni, illetve anyagi jogi vonatkozásában is felülvizsgálhatja és megváltoztathatja a testület határozatát. Szakmai kompetenciák A Békés Megyei Békéltetô Testület huszonnégy taggal végzi munkáját. A testületbe külön eljárásrend szerint delegálják a tagokat. Tizenkét tagot a fogyasztóvédelmi érdek-képviseleti szervezetek, tizenkét tagot pedig a kamarák küldenek. Az egyedi ügyekben háromfôs békéltetô testület jár el, egy-egy tagot az eljárásba vontak jelölnek ki a huszonnégy fôbôl, a kiválasztott két tanácstag pedig megválasztja az eljáró tanács elnökét, így alakul ki a háromfôs grémium. Természetesen személyesen részt veszek a konkrét ügyekben eljáró tanácsok munkájában is, amennyiben valamelyik peres fél engem kér fel, illetve a tanács elnöki tisztét is betöltöm, ha a két már megválasztott testületi tag erre kijelöl mondta el dr. Bagdi László. Az ügyek természetére és sokféleségére tekintettel a huszonnégy fôs békéltetô testület tagjai különbözô képzettséggel rendelkeznek. Megtalálhatók közöttük jogászok, közgazdászok, tanárok, mérnökök és mezôgazdászok. Az egyedi ügyeket tárgyaló békéltetô testületek tagjait a vitázó felek értelemszerûen úgy igyekeznek kiválasztani, hogy szakmai kompetenciájuk a legjobban megfeleljen a vizsgált területnek. Nagyon szembetûnô a változás a Békés megyében mûködô békéltetô testület munkájában a tíz évvel ezelôttihez képest összegezte dr. Bagdi László. Kezdetben a testület évi négy-öt ügyet tárgyalt, egyszerûen azért, mert csupán ennyi ügy került az asztalára. Három-négy évnek kellett eltelnie ahhoz, hogy érdemi tevékenységrôl lehessen beszélni: ekkor kezdett emelkedni a vizsgálandó ügyek száma, évi húsz-huszonötre ugrott fel a megtárgyalt esetek száma. A következô idôszakban már elérte a hatvanat, az utóbbi idôben pedig meghaladja a százat, száz és száztíz között mozog. Ezzel a megyék közti összehasonlításában a középmezônyben foglal helyet. Térségünk a kevésbé tehetôs országrészek közé tartozik, szûkebbek a fogyasztási lehetôségek, és ez befolyá- 12 Több megjelenítése
Szakmai beszámoló és elemzés a békéltető testületek 2009. évi tevékenységéről Budapest, 2010. április Az MKIK Gazdaság- és Vállalkozáskutató Intézet olyan nonprofit kutatóműhely, amely elsősorban alkalmazott Részletesebben FOGYASZTÓVÉDELMI HARSONA
2014. 1. számú FOGYASZTÓVÉDELMI HARSONA Fogyasztóvédők Országos Egyesülete Leányfalu, 2014.03.10. 1 Tartalomjegyzék I. Bevezetés II. A közelmúlt fogyasztókat is érintő jogszabály-változásai II/1. A fogyasztóvédelemről Részletesebben J e g y zőkönyv FVB-7/2011. (FVB-29/2010-2014.)
FVB-7/2011. (FVB-29/2010-2014.) J e g y zőkönyv az Országgyűlés Fogyasztóvédelmi bizottságának 2011. április 19-én, kedden, 9 óra 30 perckor a Képviselői Irodaház V. emelet 562. számú tanácstermében megtartott Részletesebben Civil Helyzetjelentés az Észak-magyarországi régióból. Nonprofit kutatás 2005.
Civil Helyzetjelentés az Észak-magyarországi régióból Nonprofit kutatás 2005. Civil Helyzetjelentés az Észak-magyarországi régióból Nonprofit kutatás, 2005. Szerzők: 1., 2., és 4. fejezet Molnárné Hegymegi Részletesebben Évértékelés Pintér István főigazgatótól
HÍRLEVÉL A fogyasztóvédelmi hatóság is jobban teljesít Évértékelés Pintér István főigazgatótól A tartalomból: Korszakváltás volt a fogyasztóvédelemben- NGM sajtótájékoztató Rezsicsökkentés Jó úton járunk Részletesebben NAKlap. Egy pillantás a múltunkba A NEMZETI AGRÁRGAZDASÁGI KAMARA LAPJA. 2013. szeptember. Érkezik a kamarai kártya 18. oldal
ÁLLATTENYÉSZTÉS NÖVÉNYTERMESZTÉS ÉLELMISZERIPAR VIDÉKFEJLESZTÉS KERTÉSZET ERDÕ-, VAD- ÉS HALGAZDASÁG NAKlap 2013. szeptember A NEMZETI AGRÁRGAZDASÁGI KAMARA LAPJA Egy pillantás a múltunkba Érkezik a kamarai Részletesebben FOGYASZTÓI TÁJÉKOZTATÓ FÜZETEK 5. Pénzügyi szolgáltatások és a fogyasztóvédelem 2010.
FOGYASZTÓI TÁJÉKOZTATÓ FÜZETEK 5. Pénzügyi szolgáltatások és a fogyasztóvédelem 2010. Pénzügyi szolgáltatások és a fogyasztóvédelem Írta: dr. Vasas Éva Szakmai lektor: Dietz Gusztávné dr. Nyelvi szerkesztő: Részletesebben Fogyasztóvédő Alapítvány Heti sajtószemle 2013. 16. hét. Alternatív bankrendszerrel lehet megoldani a devizahitelek gondjait
Fogyasztóvédő Alapítvány Heti sajtószemle 2013. 16. hét Alternatív bankrendszerrel lehet megoldani a devizahitelek gondjait Doubravszky György, a pénzügyi jogok biztosa szerint alternatív bankrendszer Részletesebben Fogyasztóvédelmi Információs és Oktató Pont
2012 ÁPRILIS. II. évfolyam 1. szám. A Székesfehérvári Fogyasztóvédelmi Oktató és Információs Pont időszaki kiadványa Fogyasztóvédelmi Információs és Oktató Pont A Fejér Megyei Fogyasztóvédelmi Információs Részletesebben KOMMUNIKÁCIÓS STRATÉGIA A Dél-alföldi Regionális Fogyasztóvédelmi Egyesület tanácsadói irodák számára.
a társadalmi nyilvánosságért 6723 Szeged, Csongrádi sgt. 12. tel.: 62/643-355 fax: 62/425-960 email: szo@szo-ter.hu www.szo-ter.hu KOMMUNIKÁCIÓS STRATÉGIA A Dél-alföldi Regionális Fogyasztóvédelmi Egyesület Részletesebben Heti sajtószemle. 2012. 31. hét
Heti sajtószemle 2012. 31. hét Dinnyepolitika Kérészéletűnek bizonyult Budai Gyula parlamenti államtitkár, Simonka György fideszes képviselő (civilben a Magyar Dinnyeszövetség elnöke) és a Vidékfejlesztési Részletesebben NAKlap. Magyar termôföld 2014 6-8. oldal A NEMZETI AGRÁRGAZDASÁGI KAMARA LAPJA. Õstermelôi igazolvány: Ingyen Interjú Gyôrffy Balázzsal 4-5 oldal
ÁLLATTENYÉSZTÉS NÖVÉNYTERMESZTÉS ÉLELMISZERIPAR VIDÉKFEJLESZTÉS KERTÉSZET ERDÕ-, VAD- ÉS HALGAZDASÁG NAKlap 2014. január A NEMZETI AGRÁRGAZDASÁGI KAMARA LAPJA Magyar termôföld 2014 6-8. oldal Õstermelôi Részletesebben HÍRLEVÉL Sorra nyílnak a pénzügyi tanácsadó irodák 2011. május Egerben nyílt meg az ország második pénzügyi fogyasztóvédelmi irodája A tartalomból: Közösen a fogyasztókért fórum Nyílt nap Szekszárdon 3 Részletesebben Fogyasztóvédelem az Európai Unióban
fogyv.qxd 10/21/03 2:31 PM Page 1 Fogyasztóvédelem az Európai Unióban Fogyasztóvédelem az EU-ban és Magyarországon 4 Az Európai Közösségek legújabb fogyasztóvédelmi programja az új gazdasági kihívások Részletesebben MAGYAR GYÁRIPAR. Nekem a Balaton a riviéra A MUNKAADÓK ÉS GYÁRIPAROSOK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGÉNEK LAPJA TARTALOM
Fogyasztóvédelmi tájékoztató Szerkesztette: Baranovszky György Írta: Baran Alexandra, Baranovszky György, Baranyi Dóra, Dietz Gusztávné, Krajcsik Szilvia, Morvay György, Pirok György, Vasas Éva (Kézirat Részletesebben Bôvül a Széchenyi Kártya Program
VÁLLALKOZÓK ÉS MUNKÁLTATÓK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE INTERNET: WWW.VOSZ.HU 2010. AUGUSZTUS. 15. ÉVF. 8. SZÁM Bôvül a Széchenyi Kártya Program Közeledik az Év Vállalkozója Díj jelölések beadási határideje Fókuszban Részletesebben Fogyasztóvédő Alapítvány Heti sajtószemle 2013. 49. hét. (Magyar Nemzet, 2013. november 30., szombat, 11. oldal)
Fogyasztóvédő Alapítvány Heti sajtószemle 2013. 49. hét Bírósághoz fordul az Erste Az Erste Bank Hungary Zrt. bírósághoz fordul a Gazdasági Versenyhivatal (GVH) november 19- i határozata kapcsán, amelyben Részletesebben HÍRLEVÉL 2011. május Megtiltanák az újabb fogyasztói csoportok létrehozását tartalomból: Beszámoló a fogyasztóvédelmi előadássorozat újabb állomásairól Vigyázzunk használt adathordozók továbbadása esetén! Részletesebben 25 éves A FEHÉR GYŰRŰ
25 éves A FEHÉR GYŰRŰ Budapest, 2014 Fehér gyűrű. A kifejezés hallatán valami tisztára, erősre, biztonságosra gondolunk. A gyűrű kör alakja szimbólumok sokaságát hordozza. Ősidőktől fogva az örökkévalóság, Részletesebben NAKlap. Itt az új KAP: zöldítési program. 6-7. oldal A NEMZETI AGRÁRGAZDASÁGI KAMARA LAPJA. A tárca és a kamara: interjú a miniszterrel 4-5.
ÁLLATTENYÉSZTÉS NÖVÉNYTERMESZTÉS ÉLELMISZERIPAR VIDÉKFEJLESZTÉS KERTÉSZET ERDÕ-, VAD- ÉS HALGAZDASÁG 2013. november A NEMZETI AGRÁRGAZDASÁGI KAMARA LAPJA Itt az új KAP: zöldítési program 6-7. oldal A tárca Részletesebben http://www.doksi.hu SZAKDOLGOZAT
SZAKDOLGOZAT Bende Edit 2003 1 Budapesti Gazdasági Főiskola KÜLKERESKEDELMI FŐISKOLAI KAR NEMZETKÖZI KOMMUNIKÁCIÓ SZAK Levelező tagozat Public Relations szakirány ÉRDEKÉRVÉNYESÍTŐ SZERVEZETI STRATÉGIÁK Részletesebben Sajtószemle 2011. 37. hét
Sajtószemle 2011. 37. hét Bezárattak egy boltot, mert alkoholt adott el fiataloknak Tíz napra bezáratott egy szolnoki élelmiszerüzletet a Jász-Nagykun-Szolnok megyei Kormányhivatal Fogyasztóvédelmi Felügyelősége, Részletesebben XX. évfolyam 7 8. szám 2010. július augusztus. Baltás István Barati Attila Bene Klára Benkovics László Bíróné Dienes Csilla Budai Zsolt
ÖNkormányzat www.toosz.hu XX. évfolyam 7 8. szám 2010. július augusztus a TÖOSZ folyóirata Baltás István Barati Attila Bene Klára Benkovics László Bíróné Dienes Csilla Budai Zsolt Búza Zsolt Czupi Sándorné Részletesebben NAKlap. A magyar virágkertészek mozgástere 18-19. oldal. A kamara a degresszióról 4-5. oldal
ÁLLATTENYÉSZTÉS NÖVÉNYTERMESZTÉS ÉLELMISZERIPAR VIDÉKFEJLESZTÉS KERTÉSZET ERDÕ-, VAD- ÉS HALGAZDASÁG A NEMZETI AGRÁRGAZDASÁGI KAMARA LAPJA 2014. szeptember II. évfolyam 9. szám A magyar virágkertészek Részletesebben Polgári jogi szekció. Témaszám: 18. Jelige: valore
Polgári jogi szekció Témaszám: 18 Jelige: valore 2 Tartalomjegyzék Bevezetés 4-5.oldal 1. Mediáció és más vitarendezési eljárások 1.1 Különbség más vitarendezési eljárásoktól 6.oldal 1.2 A mediáció előnyei Részletesebben Nagy sikerű Latin-amerikai Fórumot tartottak Budapesten
IV. ÉVFOLYAM 3. SZÁM 2012/3. MEGJELENIK: NEGYEDÉVENTE Nagy segítség kisvállalkozásoknak Ingyenes és sokrétű szolgáltatással várja a cégeket a BKIK új irodája Nagy sikerű Latin-amerikai Fórumot tartottak Részletesebben Kaposvár Megyei Jogú Város Önkormányzatának CIVIL KONCEPCIÓJA 2009 1 Tartalomjegyzék 2 I. Praeambulum.3 II. Fogalom-meghatározások, a Civil Koncepció hatálya.5 II.1. Fogalom-meghatározások.5 II.2. A Civil Részletesebben SEGÍT A FEHÉR GYŰRŰ. 20 éves. a magyar áldozatvédő szervezet

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Európai Bíróság - Módosítható a gyógyszer-gazdaságossági törvény | hírek | Jogi Fórum
Európai Bíróság - Módosítható a gyógyszer-gazdaságossági törvény
2009.05.25. MTI
Az Európai Unió szerint is módosítható a több mint két éve elfogadott gyógyszer-gazdaságossági törvény - mondta Horváth Tamás, a Magyar Gyógyszerészi Kamara elnöke vasárnap.
Az Európai Bíróság néhány napja meghozott döntése kimondja, hogy a tagállamok nemzeti hatáskörben szabályozhatják a gyógyszerellátást, tehát nem ellentétes a szabad letelepedés és a tőke szabad áramlásának jogával az, ha az állam kizárja a patikalapítási jogból a nem gyógyszerész végzettségűeket - közölte Horváth Tamás.
Magyarországon a gyógyszer-gazdaságossági törvényt ugyanakkor azzal az indoklással terjesztette elő 2006-ban az MSZP-SZDSZ koalíció, hogy egy uniós direktíva alapján nemcsak gyógyszerészek, hanem bárki, bármilyen gazdasági társaság alapíthat patikát. Ez nem igaz, erről szól a mostani bírósági végzés is - tette hozzá.
A bíróság által most meghatározott szempontokat be kell építeni a magyar szabályozásba, ez jelentheti a törvény módosítását vagy megsemmisítését is. Az Európai Bizottság a bírósági döntés ismeretében nem fogja megtámadni a magyar államot, ha ezt megteszi - mondta a kamarai vezető.
"A magyar államnak megvan a lehetősége, hogy az elmúlt két és fél év tapasztalatait leszűrve belássa azt, hogy a gyógyszer-gazdaságossági törvény nem hozott javulást, sőt rontotta a gyógyszerellátás színvonalát" - hangsúlyozta Horváth Tamás.
A gyógyszer-gazdaságossági törvény életbe lépése óta folyamatos gyógyszerellátási és minőségi problémák is felmerültek, a patikák nem tudnak készletezni és megjelentek a hamis gyógyszerek - közölte.
A gyógyszer-gazdaságossági törvényt 2006. november 21-én fogadta el az Országgyűlés.
Az Európai Bíróság általános forgalmi adóval kapcsolatos gyakorlata - Az ítéletek közérthetősége és hatása a hazai ítélkezési gyakorlatra (2019.11.15.)
Hozzáférhetővé vált az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata! - A Bírósági Hálózat adatbázisából szabadon letölthetőek dokumentumok (2019.11.13.)
Ellenérték vagy kártérítés? – Áfa szempontból nem mindegy! - Az Európai Bíróság a tagállami szabályoktól független értelmezést adott (2019.11.12.)
Uniós jogot sért a bírói nyugdíjkorhatárt csökkentő lengyel szabályozás - Az Európai Bíróság döntést hozott (2019.11.07.)

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


1. §2 E törvény hatálya a Magyarország területén lakóhellyel, tartózkodási hellyel, székhellyel, telephellyel, kereskedelmi képviselettel vagy fiókteleppel rendelkező gazdára és gazdálkodó szervezetre, valamint a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamarára (a továbbiakban: agrárkamara) terjed ki.
a)3 gazda: Magyarország területén lakóhellyel, tartózkodási hellyel, székhellyel vagy telephellyel rendelkező
b)4 gazdálkodó szervezet: Magyarországon székhellyel, telephellyel, kereskedelmi képvi-selettel vagy fiókteleppel rendelkező
a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény 7. § (1) bekezdés 6. pontja szerinti gazdálkodó szervezet, kivéve az egyéni vállalkozót;
d)6 agrárgazdasági tevékenység: az 1. és 2. mellékletben felsorolt ÖVTJ- és TEÁOR kódszámok szerinti tevékenységek;
f)7 közeli hozzátartozó: a Polgári Törvénykönyv szerinti közeli hozzátartozó;
2/A. §8 (1) E törvény alkalmazásában agrárgazdasági tevékenység folytatásának kell tekinteni, ha az 1. és 2. mellékletben felsorolt ÖVTJ- és TEÁOR kódszámok szerinti tevékenységek az e törvény alapján az agrárkamara részére adatszolgáltatásra kötelezett közigazgatási nyilvántartási feladatokat ellátó szervnek, vagy a cégbíróságnak az érintett személyről vezetett nyilvántartásában szerepelnek.
5. §9 (1) Kamarai tagság e törvény alapján:
(4)10 Az azonos időpontban az (1) bekezdés a) és b) pontjának is megfelelő gazda esetében egy agrárkamarai tagsági jogviszony keletkezik. E rendelkezést megfelelően alkalmazni kell arra az esetre is, ha a gazda azonos tárgyéven belül szünteti meg egyéni vállalkozói tevékenységét, de őstermelői igazolványt vált ki, adja vissza őstermelői igazolványát és vált ki egyéni vállalkozói igazolványt, vagy egyéni vállalkozását egyéni céggé alakítja át.
(14)11 Amennyiben az érintett személynek a kamarai tagság adott jogcímen történő megszűnését követő napon más jogcímen kamarai tagsága keletkezik, agrárkamarai tagságát folyamatosnak kell tekinteni.
6. §12 (1)13 Megszűnik az agrárkamarai tagság, ha
7. §14 (1) A kamara a törvényben, az alapszabályban, valamint az adatszolgáltatási szabályzatban meghatározottak szerint
(2)15 A tagjegyzék tartalmazza:
(3)16 A gazdaságszerkezeti nyilvántartás tartalmazza a tag által
e) az a)–d) pontban foglaltakon kívüli, a vállalkozás gazdaságszerkezetére, feldolgozó kapacitására vonatkozó adatokat.
(4)17 Az agrárkamara a tagjegyzékben, valamint a gazdaságszerkezeti nyilvántartásban szereplő, tagra vonatkozó adatokat kezeli.
(5)18 A tag a (2) bekezdés szerinti adatokról – a (2) bekezdés a) pont an) és aq) alpontja, valamint a b) pont bh) és bk) alpontja kivételével – a tagsági viszony létrejöttét – változás esetén a változást – követő harminc napon belül köteles nyilatkozni.
(6)19 Az agrárkamara a (2) bekezdés aa)–ah) pontjaiban meghatározott adatokat az élelmiszerlánc felügyeleti szerv részére annak kérelmére egyedi azonosításra alkalmas módon, statisztikai célra, térítésmentesen, évente legkésőbb április 15-ig átadja. Az agrárkamara a Központi Statisztikai Hivatal számára statisztikai célból a (2) bekezdésében foglalt tagjegy-zékéhez hozzáférést biztosít, vagy kérelmére egyedi azonosításra alkalmas módon adatot ad át.
7/A. §20 (1) A tagjegyzék, valamint a gazdaságszerkezeti nyilvántartás adatállománya a kamara kizárólagos tulajdona, azon más személy részére kizárólagos rendelkezési jog nem engedhető, továbbá a kamarának az informatikai rendszerben tárolt adatokhoz való hozzáférési joga, valamint ezen adatoknak a kamara részére elektronikus úton való átadása korlátozására, feltételhez kötésére megállapodás nem köthető.
(8)23 A tagjegyzék, valamint a gazdaságszerkezeti nyilvántartás nem nyilvános. Harmadik személy – a tagra vonatkozó adatok tekintetében – csak az érintett tag hozzájárulásával vagy törvényi felhatalmazás alapján tekinthet be a tagjegyzékbe, valamint a gazdaságszerkezeti nyilvántartásba.
7/B. §24 (1) Az agrárkamara az üzleti forgalom biztonságának, a gazdaság fejlesztésének előmozdítása, valamint az etikus üzleti magatartás vizsgálata érdekében a gazdálkodó szervezetek gazdasági tevékenységére jellemző, nyilvánosan elérhető nyilvántartásból származó információkat tartalmazó adatbázist működtethet.
f)25 a gazdálkodó szervezetet véglegessé vált határozattal jelentős összegre elmarasztalták
8. §26 (1) Az ingatlanügyi hatóság a tárgyév július 31. napjáig köteles szolgáltatni a kamara részére a kamara tagjának használatában a tárgyév június 9. napján álló összes földterület művelési ágára és nagyságára vonatkozó adatokat.
(2)27 Az állami adóhatóság a tárgyévet követő év szeptember 1. napjáig köteles adatot szolgáltatni az agrárkamara részére
(2a)28 Az állami adóhatóság a tárgyévet követő év július 1. napjáig köteles adatot szolgáltatni az agrárkamara részére a tárgyévben elhunyt őstermelő, az agrárkamarai tag egyéni vállalkozó adóazonosító jeléről és adószámáról, valamint megszűnt agrárkamarai tag egyéni cég nevéről és adószámáról.
(2b)29 Az állami adóhatóság a Ctv. 24. § (4a) bekezdése szerinti értesülésével és a Ctv. 24. § (4b) bekezdése szerinti értesítésével egyidejűleg értesíti az agrárkamarát a cég agrárgazdasági tevékenységnek minősülő fő- és további tevékenységi köreiről és az azokat érintő változásokról. Az értesítésben az adóhatóság megjelöli a tevékenységi kör megváltozására vonatkozó bejelentés megtételének napját.
(2c)30 Az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv az agrárkamara számára az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló törvény szerinti élelmiszerlánc-felügyeleti információs rendszerhez folyamatos hozzáférést biztosít.
(2d)31 A földművesekről, a mezőgazdasági termelőszervezetekről vezetett nyilvántartásból adatszolgáltatásra jogosult szerv az adat keletkezésével, illetve a változás átvezetésével egyidejűleg köteles adatot szolgáltatni az agrárkamara részére
(2e)32 Az agrárkamara a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény 103. §-ában meghatározott feladatának ellátása érdekében az ingatlan-nyilvántartásból adatszolgáltatást vagy lekérdezést igényelhet a tulajdonos valamennyi ingatlanáról, ideértve a tulajdonosok jegyzékéből (névmutatóból) történő igénylést is.
(3)33 A mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv az általa kezelt adatok közül a tárgyévet követő év június 1. napjáig köteles adatot szolgáltatni a kamara részére a tárgyévben a központi költségvetésből, illetve az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (a továbbiakban: EMVA), az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból (a továbbiakban: EMGA), továbbá az Európai Halászati Alapból (a továbbiakban: EHA) – ideértve ezen pénzügyi alapok helyébe lépő közösségi pénzügyi forrásokat is – finanszírozott támogatásban részesülő kamarai tagra vonatkozóan a következő adattartalommal:
(3a)34 A mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv az általa kezelt adatok közül havonta, a tárgyhót követő hónap 15. napjáig köteles adatot szolgáltatni a kamara részére a kamara közreműködésével – ideértve a jogszabályban meghatározott kamarai meghatalmazott útján – benyújtott agrártámogatásokra vonatkozó következő adatokról:
(4)35 Az 5. § (9) bekezdése szerinti szervezetek az egyéni vállalkozók nyilvántartását vezető szerv, az állami és önkormányzati adóhatóság, a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv, az agrárkár-enyhítési szerv, az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv, a fogyasztóvédelmi hatóság, az ingatlanügyi hatóság, a munkaügyi hatóság, a kereskedelmi hatóság, a Gazdasági Versenyhivatal, a polgárok személyi, lakcím- és értesítési cím adatait tartalmazó nyilvántartást kezelő szerv és a mezőgazdasági igazgatási szerv az e törvényben meghatározott agrárkamarai nyilvántartások vezetéséhez szükséges, az e törvényben meghatározott adatokat, továbbá az agrárkamarai közfeladatok ellátásához szükséges nyilvános adatokat átadja az agrárkamara számára.
(4a)36 A céginformációs és az elektronikus cégeljárásban közreműködő szolgálat az e törvényben meghatározott agrárkamarai nyilvántartás vezetéséhez és az agrárkamarai közfeladatok ellátásához szükséges nyilvános adatokat tovább feldolgozásra alkalmas módon, elektronikus úton, díj- és térítésmentesen – a cégnyilvántartás elektronikus hálózata használatával az átadónál felmerülő költség megtérítésével – és a szükséges időben átadja az agrárkamara számára. Az adatszolgáltatás lebonyolításának részletes szabályait a kamara és a céginformációs és az elektronikus cégeljárásban közreműködő szolgálat közti megállapodásban kell meghatározni.
(7)37 A kamarai tagot nyilvántartó bíróság – ide nem értve a cégbíróságot – az e törvényben meghatározott agrárkamarai nyilvántartás vezetése és az agrárkamarai közfeladatok ellátása érdekében a kamarai tagra vonatkozó, az e törvényben meghatározottak szerinti, és a bíróság nyilvántartásában szereplő nyilvános adatokat továbbfeldolgozásra alkalmas módon, elektronikus úton, díj- és térítésmentesen átadja az agrárkamara számára. Az adatszolgáltatás lebonyolításának részletes szabályait a kamara és a kamarai tagot nyilvántartó bíróság közti megállapodásban kell meghatározni.
d)38 az agrárkamara tisztségviselőitől a feladatkörükbe tartozó kérdésben tájékoztatást kérjen,
10. § (1)39 Az agrárkamara tagja köteles
a) az agrárkamara által megállapított pártolói vagyAz agrárkamara tagja köteles
e) a tagsági jogviszonyának megszűnését követő tizenöt napon belül az agrárkamara területi szervének leadni a kamarai igazolványát. tiszteletbeli tagdíjat megfizetni,
(3)40 Amennyiben a tag a kötelezettségeit megszegi, az alapszabályban meghatározottak szerinti testület határozatával, meghatározott időre, de legfeljebb három évig a tag által igénybe vehető kamarai szolgáltatások, vagy azok meghatározott körének igénybevételéből kizárható.
11. § (1)41 Az éves tagdíj mértékét, fizetésének módját és feltételeit az alapszabály határozza meg. A tagdíj mértékét a tagok gazdasági súlyára figyelemmel, sávosan kell meghatározni oly módon, hogy annak összege az egymillió forintot nem haladhatja meg. Az alapszabály a tagdíjfizetés alapját vagy mértékét csökkentő kedvezményeket állapíthat meg.
(2)42 A meg nem fizetett kamarai tagdíj, pótlék, valamint a nyilvántartásba-vételi díj köztartozás, amelyet meg nem fizetésük esetén az állami adóhatóság adók módjára hajt be.
(3)43 Az 5. § (4) bekezdése szerinti esetben a tagdíjfizetés alapja a tag őstermelői és egyéni vállalkozói tevékenységéből származó nettó árbevételeinek egybeszámított összege.
12. § (1)44 Az agrárkamara szolgáltatási és igazgatási jellegű közfeladatokat lát el.
(2)45 Az agrárkamara részére közfeladat abban az esetben állapítható meg, ha a közfeladat ellátásához szükséges pénzügyi forrás biztosított.
(2a)46 Az agrárkamara törvényben vagy kormányrendeletben meghatározottak szerinti egyes közfeladatai ellátásának részletes feltételeiről a Kormány által kijelölt szervvel megállapodást köt. A megállapodásnak tartalmaznia kell az agrárkamara által ellátandó közfeladat megnevezését, a közfeladat ellátás jogalapját, valamint a költségvetési támogatásnak az elvégzendő feladatokkal arányban álló összegét. E rendelkezést megfelelően alkalmazni kell arra az esetre is, ha az agrárkamara külön megállapodás alapján, díjazás ellenében lát el egyes feladatokat.
(3a)47 Az agrárkamara által ellátott közfeladat finanszírozása az ellátott feladattal arányos pénzügyi fedezet részben vagy egészben történő, az e törvényben foglaltaknak megfelelő biztosításával valósul meg. A pénzügyi fedezetet elsődlegesen az államháztartás működési rendjére vonatkozó szabályok szerint a központi költségvetésből nyújtott támogatásból, ennek hiánya esetén – ha a közfeladat jellege alapján egyébként igazgatási szolgáltatási díj állapítható meg – az agrárkamara részére fizetendő igazgatási szolgáltatási díjból kell biztosítani. Az agrárkamara által ellátandó közfeladat költségvetési támogatással, vagy igazgatási szolgáltatási díjjal nem fedezett részének finanszírozásáról való döntés az országos küldöttgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik.
(4)48 Az agrárkamara a jogszabályban meghatározottak, valamint a mezőgazdasági támogatási szervvel kötött megállapodásban foglaltak szerint átruházott illetve, együttműködői feladatokat lát el.
(5)49 Az agrárkamara a földről szóló törvényben meghatározottak szerint eljár a közös tulajdonban álló föld használati rendjének hatósági úton történő megállapítására irányuló eljárásban.
13/A. §50 (1) Az agrárkamarát az ügyfél jogállása illeti meg azon közigazgatási hatósági ügyekben és az azokhoz kapcsolódó jogorvoslati eljárásokban, amelyekben nem közigazgatási hatóságként jogszabály által meghatározott feladatot lát el.
(2) A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény 103. §-a alapján a helyi földbizottság feladatkörében eljáró agrárkamarát a helyi földbizottság állásfoglalása ellen előterjesztett kifogás elbírálására irányuló eljárásban – ideértve a jogorvoslati eljárásokat is – az ügyfél jogállása, továbbá a kifogás elbírálásáról szóló döntés bírósági felülvizsgálata vonatkozásában keresetindítási jog illeti meg.
b)51 az agrárkamara tagjairól egységes nyilvántartási rendszert alakít ki és működtet;
a)52 az érintett szervezetek bevonásával kidolgozza a tagjai tisztességes piaci magatartására és tisztességes kereskedelmi gyakorlatára vonatkozó etikai szabályokat;
i)53 amennyiben az agrárkamara a kamarai tagot az etikai szabályzatban meghatározottak szerint megbízható üzleti partnerként minősíti, erről a kamarai tag kérelmére nyilatkozik;
j)54 agrárgazdasági tevékenység gyakorlásával összefüggő általános szerződési feltétel alkalmazásáról előzetes egyeztetést tart,
k)55 megfelelő határidő biztosításával javaslatot tesz az agrárgazdasági tevékenység gyakorlásával összefüggésben alkalmazott, és a b) pontban foglaltakkal ellentétes rendelkezést tartalmazó általános szerződési feltétel módosítására,
l)56 a j) és k) pont szerinti eljárások eredménytelensége esetén agrárgazdasági tevékenység gyakorlásával összefüggésben alkalmazott általános szerződési feltételként a szerződés részévé váló tisztességtelen kikötés érvénytelenségének megállapítását kérheti a bíróságtól,
m)57 agrárgazdasági tevékenység gyakorlásával összefüggésben alkalmazott általános szerződési feltétellel kapcsolatos álláspontjáról az agrárkamara internetes honlapján tájékoztatót tesz közzé.
(3)58 A kamara az agrárgazdasági tevékenységet folytatók általános, együttes érdekeinek érvényesítése céljából
(5)59 A taggal szemben az elismert szakmaközi szervezet írásbeli kezdeményezésére az etikai eljárást le kell folytatni. Az így kezdeményezett etikai eljárásban
(6)60 A kamarát a törvényben, illetve alapszabályban meghatározott feladatai ellátása érdekében a fogyasztóvédelemre vonatkozó szabályok fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületetekre vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazása mellett közérdekű keresetindítási jog illeti meg.
(7)61 Az agrárkamara külön jogszabályban meghatározott egyes igazgatási feladatait a falugazdász hálózat útján látja el.
(8)62 Az őstermelők nyilvántartásba vételével, az igazolvány kiállításával, érvényesítésével és visszaadásával kapcsolatos hatósági feladatokat – kormányrendeletben meghatározottak szerint – az agrárkamara látja el. Az agrárkamara jogosult ezen feladatával összefüggésben tudomására jutott adatok kezelésére, valamint azoknak a tagjegyzékbe, illetve a gazdaságszerkezeti nyilvántartásba történő átvételére és ezen nyilvántartásokban való kezelésére, továbbá az őstermelői igazolvány iránti kérelem előállításához a jogszabályban meghatározott őstermelői nyilvántartásban szereplő ügyféladatok és az ügyfélhez kapcsolódó igazolványadatok lekérdezésére. Az őstermelői igazolvány visszavonásáról – az agrárkamara egyidejű értesítése mellett – a Kormány által rendeletben meghatározott szerv határoz.
14/A. §63
15. §64 A tagok széles körét érintő jogszabályok, szabályozási koncepciók tárgyában az agrárpolitikáért, valamint az agrár-, vidékfejlesztésért felelős miniszter és az agrárkamara elnöke szükség szerint, de legalább évente kétszer szakmai konzultációt tart.
15/A. §65 Az őstermelői igazolvány kiállítása és érvényesítése – kivéve az elveszett, megsemmisült, vagy megrongálódott igazolvány pótlását – tárgyi díj- és illetékmentes eljárás.
15/B. §66 Az agrárkamara ellátja:
a)67 a mezőgazdasági, vidékfejlesztési szaktanácsadói tevékenység végzésére irányuló szándék bejelentésével,
g)68 a Nemzeti Agrár-tanácsadási Bizottság titkárságának működtetésével
a)69 országos szaktanácsadói hálózatot működtet;
b)70 tájékoztatást nyújt a gazdasággal összefüggő magyar és külföldi jogszabályokról, valamint a gazdálkodó szervezetek tevékenységét érintő gazdaságpolitikai döntésekről és intézkedésekről, előmozdítja a gazdasági együttműködés fejlődését;
c)71 az országos szakmai gazdasági érdek-képviseleti szervezetekkel együttműködve ellátja a szakképzésről szóló törvényben és végrehajtási rendeletében, valamint a felnőttképzésről szóló törvényben és végrehajtási rendeletében meghatározott feladatait, szervezi és végzi a mesterképzést és a mestervizsgáztatást;
d)72 országos jégkármegelőző rendszert működtet.
(2)73 A kamara tagjai részére térítésmentes alapszolgáltatásként
a)74 biztosítja a kamarai ügyfélszolgálat igénybevételét;
b)75 az alapszabályban rögzített feltételek szerint biztosítja az agrárkamara által szervezett szakmai konferenciákon való részvételt;
(5)76 A kamara a tagok bel-, illetve külpiaci tevékenységének előmozdítására közösségi marketing feladatokat lát el.
(6)77 A kamara a Kormánnyal kötött megállapodásban foglaltak szerinti intézmények és az azok által ellátott egyes feladatok átvételére is alapozva tanácsadói hálózatot működtet. Az átvett intézményekhez és feladatokhoz tartozó költségvetési támogatás arányos része a kamarát illeti meg.
(7)78 A kamara együttműködik a határon túli magyar gazdaszervezetekkel.
(8)79 A kamara jogszabályban meghatározott esetekben nyilvántartást vezet, továbbá az agrárgazdaság területén szükséges igazolásokat, bizonyítványokat és okmányokat állít ki, illetve hitelesít.
(9)80 Az agrárkamara részt vesz a közösségi forrásból is támogatott tanácsadási, tájékoztatási feladatok ellátásában.
(10)81 Az agrárkamara jogosult a tagjai részére kamarai igazolványt kiadni.
(11)82 Az agrárkamara jogosult naprakészen bárki számára ingyenesen az interneten, valamint mobiltelefonokon használható alkalmazás keretében folyamatosan megismerhetővé tenni azt, hogy melyik kamarai igazolvány szám vonatkozásában áll vagy nem áll fenn kamarai tagság, valamint a 10. § (3) bekezdés szerinti kizárás.
16/A. §83 Az agrárkamara állítja ki, illetve hitelesíti a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek vonatkozásában az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti származási igazolásokat, bizonyítványokat és kereskedelmi forgalomban szükséges más okmányokat.
g)84 a kamarai tagdíj mértékét, valamint a tagdíj fizetésének módját, feltételeit,
18/A. §85 Az agrárkamara az alapszabályban vagy kamarai szabályzatában meghatározhatja azon ügyeket, amelyek intézése során akkor is az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló törvény elektronikus ügyintézéssel kapcsolatos rendelkezéseinek alkalmazásával jár el, ha az ügyfél a kamara tagja vagy alkalmazottja, és az eljárás nem minősül közigazgatási hatósági ügynek.
i)87 a kamarai tagdíj mértékéről és megfizetésének módjáról való döntéshozatal;
(4)88 Az országos küldöttgyűlés határozatait szótöbbséggel hozza. A 19. § (2) bekezdésének a)–c) pontjában meghatározott ügyekben való döntéshez a küldöttek legalább kétharmados többséggel hozott határozata szükséges. Az alapszabály valamely döntés meghozatala vonatkozásában nagyobb arányú többségi döntés feltételét is előírhatja.
22. § (1)89 Az elnökség feladata a küldöttgyűlések közötti időszakban, a küldöttgyűlés határozatainak megfelelően az agrárkamara működésének irányítása. Az elnökség testületi szerv.
23. § (1)90 Az agrárkamarát az elnök önállóan képviseli. Az elnök a képviseleti jogát a 23. § (2) bekezdés szerinti alelnökre, az agrárkamara megyei szervezetének elnökére, az agrárkamara alkalmazásában álló személyre írásban átruházhatja. Az elnök a főigazgató akadályoztatása esetén, valamint ha a főigazgató tisztség nincs betöltve, a főigazgatói jogkörök gyakorlását magához vonhatja, illetve e jogkör gyakorlását az elnök általános helyettesítésével kapcsolatos feladatok ellátásáért felelős alelnökre, a főigazgató helyettesítésére az agrárkamara szervezeti és működési szabályzata alapján feljogosított személyre ruházhatja át.
(2)91 Az agrárkamara küldöttgyűlése négy alelnököt választ, akik közül 1-1 fő felelős:
(2a)92 Az alelnökök feladatkörükben felelnek a mikro-, kis- és középvállalkozásokkal kapcsolatos ügyek intézéséért is.
(5)93 A kamara elnöke és alelnöke a feladataikat csak személyesen láthatják el. Az elnök és az alelnökök a feladatuk elvégzése során a törvényeknek, valamint a kamara alapszabályának és más önkormányzati szabályzatának alávetve a kamara érdekében járnak el. Az elnök és az alelnökök alkalmazásával összefüggésben a jogviszony létesítése és megszüntetése tekintetében az országos küldöttgyűlés, egyebekben az elnökség határoz.
27. § (1)94 A főigazgató az agrárkamara országos ügyintéző szervezetének, az igazgató az agrárkamara megyei (fővárosi) ügyintéző szervezetének vezetője, akik az agrárkamarával munkaviszonyban állnak. A főigazgatót az elnök irányítja. Főigazgató és igazgató csak az lehet, aki a közszolgálati tisztviselők jogállásáról szóló törvény szerint kormányzati szolgálati viszonyba kinevezhető. A főigazgató kinevezését megelőzően annak személyéről az agrárpolitikáért, az agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter véleményt nyilvánít.
27/A. §95 Ha törvény vagy kormányrendelet rendelkezése alapján valamely közigazgatási hatósági eljárás lefolytatására az agrárkamara jogosult, – e törvény eltérő rendelkezése hiányában – első fokon az agrárkamara megyei ügyintéző szervezete jár el. A megyei ügyintéző szervezet döntése ellen fellebbezésnek van helye, amelynek elbírálására az agrárkamara országos ügyintéző szervezete jogosult.
28. §96 Az agrárkamara országos, megyei ügyfélszolgálati rendszert működtet. Az agrárkamara az ügyfélszolgálaton keresztül teljesíti a 14. és 16. §-ban előírt igazgatási és szolgáltatási jellegű feladatait. Az ügyfélszolgálat működési területének kijelölését, működési rendjét az elnökség által elfogadott szervezeti és működési szabályzat tartalmazza, melyet a főigazgató köteles előterjeszteni.
30. §97 (1) Agrárkamarai tisztségre választható a pártoló és a tiszteletbeli tag kivételével minden agrárkamarai tag, ha büntetlen előéletű és vele szemben összeférhetetlenségi ok nem áll fenn.
(4) A (2) bekezdés szerinti összeférhetetlenségi ok fennállása kérdésében – amennyiben az kétséges – a politikai párt nyilatkozata az irányadó.
(9) A 29. § (1) bekezdés a)–c) valamint e) pontjai szerinti tisztségviselői jogviszony – amennyiben a tisztségviselő lemond a díjazásról – nem minősül munkavégzésre irányuló jogviszonynak, illetve kereső foglalkozásnak.
32. §98 (1) Az agrárkamara a választottbíráskodásról szóló törvény rendelkezéseivel összhangban állandó választottbíróságot működtet.
33. §99 (1) Az agrárkamara tagjai az országos küldöttgyűlés által meghatározott időpontban az agrárkamarai küldöttek választása céljából megyénként országos küldöttválasztó közgyűlést tartanak.
35. § (1)100 Az országos, illetve a megyei alakuló küldöttgyűlés megtartására vonatkozó részletes szabályokat – a törvényben, valamint az agrárkamara alapszabályában foglaltakkal összhangban – az országos küldöttgyűlés által elfogadott eljárási szabályzat határozza meg.
(1a)101 Az országos, illetve a megyei alakuló küldöttgyűlést
(2)102 A küldöttválasztó közgyűlés eljárási szabályainak – az egyenlő szavazati jog kivételével – figyelemmel kell lenni a tagok és a küldöttek ágazati érdekeinek arányos és kiegyensúlyozott meghatározására.
(1a)103 A megyei küldöttek mandátuma a 33. §-ban foglaltak szerint megtartott alakuló megyei küldöttgyűlés megalakulásával, az (1) bekezdésben foglaltak szerinti más tisztséget viselők, valamint a választottbíróság tagjainak a mandátuma az alakuló megyei, valamint az országos küldöttgyűlésnek az adott tisztségre történő új választás időpontjával szűnik meg.
37. § (1)104 Ha e törvény eltérően nem rendelkezik, országos, illetve megyei küldöttnek az választható, aki
a)105 tagdíjból;
b)106
e)107 központi költségvetésből származó bevételekből;
(3)108 Az agrárkamara közfeladatai ellátásához kapcsolódó költségvetési támogatást az érintett közfeladat szakmai irányításáért, felügyeletéért felelős miniszter által vezetett minisztérium költségvetési fejezetében kell megtervezni.
(4)109 Az agrárkamara a 12. § (2a) bekezdésben meghatározott megállapodásban foglaltak szerint számol be a részére nyújtott támogatás vagy díjazás felhasználásáról.
(5)110 A Kormány döntésével a kamara részére közhasznú feladatai ellátásához szükséges állami ingatlan tulajdonjoga ingyenesen átruházható, továbbá ingatlan tulajdonjogának vagy használatának megszerzéséhez támogatás nyújtható.
(6)111 A kamara a követelményeknek való megfelelés esetén a számlabefogadó hozzájárulása nélkül is jogosult elektronikus számla kiállítására.
42. §112 (1) Az agrárkamara törvényben, illetve az alapszabályban meghatározott céljai megvalósítása érdekében végezhet gazdasági, vállalkozási tevékenységet.
TÖRVÉNYESSÉGI ELLENŐRZÉS ÉS JOGORVOSLAT
43. § (1) Az agrárkamara felett az ügyészség – az e törvényben foglalt kivételekkel – az ügyészségről szóló törvény rendelkezései szerint ellenőrzést gyakorol. Az ellenőrzés nem terjed ki az állandó választottbíróságra, továbbá az olyan ügyekre, amelyekben egyébként bírósági vagy közigazgatási hatósági eljárásnak van helye.
44. § Ha az agrárkamara tagja szerint az általa fizetendő tagdíjat és más pénzügyi kötelezettséget megállapító határozat e törvény rendelkezéseibe, más jogszabályba, az alapszabályba vagy más önkormányzati szabályzatba ütközik, az alapszabályban meghatározottak szerinti határidőben és módon jogorvoslattal élhet. A jogorvoslat kérdésében eljáró szerv 90 napon belül dönt. A tag a jogorvoslati kérelem elbírálásáról szóló döntés közlésétől, vagy a döntésre nyitva álló határidő eredménytelen elteltétől számított harminc napon belül közigazgatási pert indíthat. A határidő elmulasztása ellen igazolásnak nincs helye.
(2)114 Az agrárkamara létrejöttének napján a törvény erejénél fogva az agrárkamara tagjává válnak az agrárkamara létrejöttének napján agrárgazdasági tevékenységet folytató gazdák, gazdálkodó szervezetek.
(3)115 Az agrárkamarai tagságra kötelezett személyek, valamint akik a törvény alapján jogosultak az önkéntes kamarai tagság létesítésére, az agrárkamarai választási tagjegyzék összeállítása érdekében 2012. november 30-ig jelentkezhetnek be a Magyar Agrárkamara által vezetett agrárkamarai választási tagjegyzékbe és egyidejűleg kötelesek egyszeri alkalommal ötezer forint nyilvántartásba vételi díjat a Magyar Agrárkamara részére megfizetni. A nyilvántartásba vételi díj a Magyar Agrárkamara, illetve a területi agrárkamarák működésével, valamint az agrárkamara megalakulásával kapcsolatos kiadásokra használható fel. A Magyar Agrárkamara az agrárkamarai választási tagjegyzékbe bejelentkezett személy részére a küldöttválasztó közgyűlésen szavazásra jogosító igazolást azt követően állítja ki, ha az agrárkamarai választási tagjegyzékbe bejelentkezett személy a nyilvántartásba vételi díjat már megfizette.
(4)116 Nem kötelezhető a (3) bekezdésben foglaltak szerinti nyilvántartásba vételi díj megfizetésére az a gazda, illetve gazdálkodó szervezet, aki (amely) igazolja, hogy a gazdasági kamarákról szóló törvény szerint fizetendő kamarai hozzájárulást az illetékes kereskedelmi és iparkamara részére már befizette. Az illetékes kereskedelmi és iparkamara mentesül a kamarai hozzájárulás agrárgazdasági kamara felé történő elszámolási kötelezettség teljesítése alól, mely rendelkezést a folyamatban levő eljárásokban is alkalmazni kell.
(5)117 A Magyar Agrárkamara és a területi agrárkamarák – a (14) bekezdésben foglalt eltéréssel – az agrárkamara megalakulásával egyidejűleg általános jogutódlással beolvadnak az agrárkamarába.
(7)118 Az agrárkamarai rendszer új szervezeti és működési feltételei kialakításának elősegítésével összefüggő egyes kérdéseiről szóló törvény szerinti kamarai biztos 2012. október 31-ig összeállított jelentésében beszámol a miniszter és az átmeneti elnökség részére általa végzett tevékenységről. A kamarai biztos részére a jelentés összeállításához szükséges feltételek biztosításáról az átmeneti elnök gondoskodik.
(9)119 A Magyar Agrárkamara és a területi agrárkamarák választott tisztségviselőinek megbízatása az átmeneti elnökség megalakulásával egyidejűleg a törvény erejénél fogva megszűnik, jogköreiket, illetve feladataikat az agrárkamara megalakulásáig az e törvényben foglaltak szerint az átmeneti elnökség, illetve az átmeneti elnök veszi át.
(10)120 A Magyar Agrárkamara és a területi agrárkamarák törvény, alapszabály, vagy más szabályzat alapján felállított testületi szerveiben viselt tagság, illetve a küldöttek megbízatása 2012. szeptember 20-án a törvény erejénél fogva megszűnik, az e személyek által gyakorolt jogköröket, illetve ellátott feladatokat az e törvényben foglaltak szerint az átmeneti elnökség, illetve az átmeneti elnök veszi át, illetve gondoskodik azok ellátásáról.
(11)121 A Magyar Agrárkamaránál a főtitkári, illetve a megyei agrárkamaránál a titkári munkakör 2012. szeptember 30-án megszűnik, az e személyeket a törvény, az alapszabály, a Magyar Agrárkamara, illetve a területi agrárkamara más szabályzatában meghatározottak szerint megillető jogköröket az átmeneti elnök gyakorolja, illetve gondoskodik feladatkörük ellátásáról.
(12)122 Az agrárkamarai választások lebonyolításáig a választási tagjegyzékbe az abban szereplő személy jogosult betekinteni.
(13)123 A Magyar Agrárkamarának az agrárkamarai választási tagjegyzék informatikai rendszerben való nyilvántartáshoz való teljes körű hozzáférési jogát valamint ezen adatok Magyar Agrárkamara részére elektronikus úton történő átadását korlátozó megállapodás nem köthető.
(14)124 Az agrárkamara a Magyar Agrárkamara, illetve a területi agrárkamara által vállalt kötelezettségekért az érintett szervet egyébként megillető vagyon erejéig felel.
(2)125 Az átmeneti elnökség tagjává csak olyan személy nevezhető ki, aki a törvény 30. §-ában meghatározott feltételek szerint agrárkamarai tisztségre egyébként választható lenne.
(4)126 Az átmeneti elnökség az elnökségi tagok kinevezését követő 30 napon belül köteles elfogadni ideiglenes ügyrendjét. Az ideiglenes ügyrend elfogadásával egyidejűleg a Magyar Agrárkamara és a területi agrárkamarák vezetését a választások útján létrejövő agrárkamara megalakulásáig a törvényben, illetve az ideiglenes ügyrendben meghatározottak szerint az átmeneti elnök látja el.
(5)127 Az átmeneti elnökség mint testületi szerv a törvény keretei között:
(6)128 Az átmeneti elnöknek a Magyar Agrárkamara és a területi agrárkamarák vezetésével összefüggő alkalmazásának részletes feltételeit – a kinevezés, illetve a felmentés kivételével – az átmeneti elnökség állapítja meg.
(7)129 Az újonnan megalakuló agrárkamara ellenőrző bizottságának hatásköre kiterjed a Magyar Agrárkamara és a területi agrárkamarák ellenőrző bizottságának hatáskörébe tartozó ügyek vizsgálatára.
47. § (1)130 Az átmeneti elnök
(2)131 Az átmeneti elnök az (1) bekezdés a) pontja szerinti jogkörét az átmeneti elnökség tagjára vagy a Magyar Agrárkamara, illetve a területi agrárkamara alkalmazásában álló más személyre átruházhatja.
(4)132 Az átmeneti elnökség az agrárkamarával kapcsolatos feladatkörében:
(8)134 Az átmeneti elnökség a Magyar Agrárkamara és a területi agrárkamarák irányításával kapcsolatos feladatkörében az agrárkamara megalakulásáig:
(9)135 Bíróság, hatóság és más szervezet a Magyar Agrárkamara, illetve a területi agrárkamarák képviseletére a korábbi jogszabályok alapján jogosult személy képviseleti jogát az átmeneti elnök kérelmére törli a nyilvántartásból.
(10)136 A Magyar Agrárkamara, illetve a területi agrárkamara tulajdonosi részvételével működő gazdasági társaság esetében a Magyar Agrárkamarát, illetve a területi agrárkamarát megillető tulajdonosi jogokat e törvény alapján az átmeneti elnök látja el.
47/A. §137 (1) A miniszter az agrárkamara létrejöttéig terjedő időtartamra az átmeneti elnök munkájának támogatására kamarai felügyelőt bízhat meg.
(2)138 A 16. § (2) bekezdésének c), e), h)–j) pontja 2013. április 1-jén, d) pontja 2014. január 1-jén lép hatályba.
50. §139 Ahol jogszabály agrárkamarát, Magyar Agrárkamarát, területi agrárkamarát említ azon az agrárkamara megalakulását követően a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamarát kell érteni.
52. §140
53. §141 (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg
a)142 az ingatlanügyi hatóság, az adóhatóság, a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv és a fővárosi és megyei kormányhivatal általi, az agrárkamara részére térítésmentesen történő adatszolgáltatási kötelezettség szabályait;143
(2) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy egyes agrárigazgatási hatósági feladatok tekintetében eljáró hatóságként, egyes feladatok tekintetében mezőgazdasági igazgatási szervként az agrárkamarát rendeletben kijelölje és megállapítsa e hatósági feladatok ellátásáért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjat, valamint megfizetésének szabályait.144
54. § (1)145
55. §147 E törvénynek a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamaráról szóló 2012. évi CXXVI. törvény módosításáról szóló 2012. évi CXXXII. törvénnyel (a továbbiakban: Módtv.) megállapított rendelkezéseit a Módtv. hatálybalépésekor148 folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
56. §149 (1)150 Akinek kamarai tagsági viszonya kizárólag a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamaráról szóló 2012. évi CXXVI. törvény módosításáról szóló 2013. évi CCXLVII. törvény (a továbbiakban: Mód. tv.) 18. § b)–c) pontjával megállapított rendelkezéseken alapul, tagsági viszonya 2013. december 31. napján a törvény alapján megszűnik, az általuk befizetett 2013. évre esedékes kamarai tagdíjat kérelemre 60 napon belül vissza kell fizetni.
57. §151 Az agrárkamarával munkavállalói, megbízási, tisztségviselői jogviszonyban állók tekintetében a saját tulajdonú jármű, saját tulajdonú személygépkocsi alatt kell érteni a munkavégzéshez, munkába járáshoz használt más személy tulajdonában álló, de az érintett személy által jogszerűen használt járművet. E rendelkezést a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamaráról szóló 2012. évi CXXVI. törvény módosításáról szóló 2014. évi CX. törvény (a továbbiakban: 2014. évi CX. törvény) hatálybalépése152 napjáig elszámolt kiadásokra is alkalmazni kell.
58. §153 (1) E törvénynek a 2014. évi CX. törvény 8. §-ával megállapított 11. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezését a 2014. évi CX. törvény hatálybalépésekor154 folyamatban levő kamarai tagdíj megállapításával összefüggő eljárásban is alkalmazni kell.
(2) E törvénynek a 2014. évi CX. törvénnyel megállapított 44. § (1) és (6) bekezdését a 2014. évi CX. törvény hatálybalépését155 követően hozott határozatok esetében kell alkalmazni.
(3) A 2014. évi CX. törvény hatálybalépésének156 napján földművesként vagy mezőgazdasági termelőszervezetként nyilvántartott személyek 2015. január 1-ével válnak az agrárkamara tagjává.
59. §157 (1) E törvénynek a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamaráról szóló 2012. évi CXXVI. törvény módosításáról szóló 2017. évi XLI. törvénnyel (a továbbiakban: 2017. évi XLI. törvény) megállapított 13/A. §-át a 2017. évi XLI. törvény hatálybalépésekor158 folyamatban levő ügyekben és folyamatban lévő jogorvoslati eljárásokban is alkalmazni kell.
(2) E törvénynek a 2017. évi XLI. törvénnyel megállapított 23. § (2) bekezdését első alkalommal a 2017. évi XLI. törvény hatálybalépése159 után megtartott kamarai választások során kell alkalmazni.
(3) E törvénynek a 2017. évi XLI. törvénnyel megállapított 32. § (3) bekezdését a 2017. évi XLI. törvény hatálybalépését160 követően megkötött megállapodásokra kell alkalmazni.
59/A. §161 E törvénynek a 2017. évi XLI. törvénnyel megállapított 11. § (2) bekezdését a 2017. évi XLI. törvény kihirdetését162 követő harmincegyedik napon folyamatban levő végrehajtási eljárásokban is alkalmazni kell.
1. melléklet a 2012. évi CXXVI. törvényhez163
2. melléklet a 2012. évi CXXVI. törvényhez164
2 Az 1. § a 2017: XLI. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
3 A 2. § a) pontja a 2014: CX. törvény 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
4 A 2. § b) pontja a 2014: CX. törvény 1. § (1) bekezdésével megállapított, záró szövegrésze a 2017: CLXXIX. törvény 36. §-a szerint módosított szöveg.
5 A 2. § c) pontját a 2017: XLI. törvény 21. §-a hatályon kívül helyezte.
6 A 2. § d) pontja a 2014: CX. törvény 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
7 A 2. § f) pontja a 2013: CCLII. törvény 61. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
8 A 2/A. §-t a 2014: CX. törvény 2. §-a iktatta be.
9 Az 5. § a 2014: CX. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
10 Az 5. § (4) bekezdése a 2017: XLI. törvény 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
11 Az 5. § (14) bekezdését a 2017: XLI. törvény 2. § (2) bekezdése iktatta be.
12 A 6. § a 2014: CX. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
13 A 6. § (1) bekezdése a 2017: XLI. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
14 A 7. § a 2013: CCXLVII. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
15 A 7. § (2) bekezdése a 2017: XLI. törvény 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
16 A 7. § (3) bekezdése a 2017: XLI. törvény 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
17 A 7. § (4) bekezdése a 2014: CX. törvény 5. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
18 A 7. § (5) bekezdése a 2014: CX. törvény 5. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
19 A 7. § (6) bekezdése a 2014: CX. törvény 5. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
20 A 7/A. §-t a 2013: CCXLVII. törvény 5. §-a iktatta be.
21 A 7/A. § (2) bekezdését a 2014: CX. törvény 26. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
22 A 7/A. § (3) bekezdését a 2014: CX. törvény 26. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
23 A 7/A. § (8) bekezdése a 2017: XLI. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
24 A 7/B. §-t a 2014: CX. törvény 6. §-a iktatta be.
25 A 7/B. § (2) bekezdés f) pontja a 2017: L. törvény 419. §-a szerint módosított szöveg.
26 A 8. § a 2013: CCXLVII. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
27 A 8. § (2) bekezdése a 2014: CX. törvény 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
28 A 8. § (2a) bekezdését a 2014: CX. törvény 7. § (2) bekezdése iktatta be.
29 A 8. § (2b) bekezdését a 2014: CX. törvény 7. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: XLI. törvény 20. §-a szerint módosított szöveg.
30 A 8. § (2c) bekezdését a 2014: CX. törvény 7. § (2) bekezdése iktatta be.
31 A 8. § (2d) bekezdését a 2014: CX. törvény 7. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: XLI. törvény 6. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
32 A 8. § (2e) bekezdését a 2017: XLI. törvény 6. § (2) bekezdése iktatta be.
33 A 8. § (3) bekezdése a 2017: XLI. törvény 6. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
34 A 8. § (3a) bekezdését a 2017: XLI. törvény 6. § (4) bekezdése iktatta be.
35 A 8. § (4) bekezdése a 2017: XLI. törvény 6. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
36 A 8. § (4a) bekezdését a 2014: CX. törvény 7. § (4) bekezdése iktatta be.
37 A 8. § (7) bekezdését a 2017: XLI. törvény 6. § (6) bekezdése iktatta be.
38 A 9. § (1) bekezdés d) pontja a 2012: CXXXII. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
39 A 10. § (1) bekezdése a 2017: XLI. törvény 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
40 A 10. § (3) bekezdése a 2017: XLI. törvény 7. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
41 A 11. § (1) bekezdése a 2014: CX. törvény 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
42 A 11. § (2) bekezdése a 2017: XLI. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
43 A 11. § (3) bekezdése a 2014: CX. törvény 8. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
44 A 12. § (1) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
45 A 12. § (2) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
46 A 12. § (2a) bekezdését a 2014: CX. törvény 9. § (1) bekezdése iktatta be.
47 A 12. § (3a) bekezdését a 2014: CX. törvény 9. § (2) bekezdése iktatta be.
48 A 12. § (4) bekezdése a 2014: CX. törvény 9. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
49 A 12. § (5) bekezdését a 2013: CCXII. törvény 145. §-a iktatta be.
50 A 13/A. §-t a 2017: XLI. törvény 9. §-a iktatta be.
51 A 14. § (1) bekezdés b) pontja a 2012: CXXXII. törvény 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
52 A 14. § (2) bekezdés a) pontja a 2012: CXXXII. törvény 7. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
53 A 14. § (2) bekezdés i) pontját a 2012: CXXXII. törvény 7. § (3) bekezdése iktatta be.
54 A 14. § (2) bekezdés j) pontját a 2012: CCXIII. törvény 116. §-a iktatta be.
55 A 14. § (2) bekezdés k) pontját a 2012: CCXIII. törvény 116. §-a iktatta be.
56 A 14. § (2) bekezdés l) pontját a 2012: CCXIII. törvény 116. §-a iktatta be.
57 A 14. § (2) bekezdés m) pontját a 2012: CCXIII. törvény 116. §-a iktatta be.
58 A 14. § (3) bekezdése a 2013: CCXLVII. törvény 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
59 A 14. § (5) bekezdését a 2013: CCXLVII. törvény 8. § (2) bekezdése iktatta be.
60 A 14. § (6) bekezdését a 2013: CCXLVII. törvény 8. § (3) bekezdése iktatta be.
61 A 14. § (7) bekezdését a 2013: CCLII. törvény 61. § (3) bekezdése iktatta be.
62 A 14. § (8) bekezdését a 2014: CX. törvény 10. §-a iktatta be, szövege a 2017: XLI. törvény 10. §-ával megállapított szöveg.
63 A 14/A. §-t a 2012: CCXIII. törvény 117. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: CCXLVII. törvény 18. § a) pontja.
64 A 15. § a 2014: CX. törvény 11. §-ával megállapított szöveg.
65 A 15/A. §-t a 2013: CCLII. törvény 61. § (4) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: CX. törvény 12. §-ával megállapított szöveg.
66 A 15/B. §-t a 2014: CX. törvény 13. §-a iktatta be.
67 A 15/B. § a) pontja a 2016: CXXVII. törvény 69. §-a szerint módosított szöveg.
68 A 15/B. § g) pontját a 2017: XLI. törvény 11. §-a iktatta be.
69 A 16. § (1) bekezdés a) pontja a 2012: CXXXII. törvény 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
70 A 16. § (1) bekezdés b) pontja a 2012: CXXXII. törvény 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
71 A 16. § (1) bekezdés c) pontja a 2014: CX. törvény 14. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
72 A 16. § (1) bekezdés d) pontját a 2017: CLXXXIII. törvény 19. §-a iktatta be.
73 A 16. § (2) bekezdése a 2013: CCXLVII. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
74 A 16. § (2) bekezdés a) pontja a 2012: CXXXII. törvény 8. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
75 A 16. § (2) bekezdés d) pontja a 2012: CXXXII. törvény 8. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
76 A 16. § (5) bekezdését a 2013: CCXLVII. törvény 10. §-a iktatta be.
77 A 16. § (6) bekezdését a 2013: CCXLVII. törvény 10. §-a iktatta be.
78 A 16. § (7) bekezdését a 2013: CCXLVII. törvény 10. §-a iktatta be.
79 A 16. § (8) bekezdését a 2013: CCXLVII. törvény 10. §-a iktatta be.
80 A 16. § (9) bekezdését a 2014: CX. törvény 14. § (2) bekezdése iktatta be.
81 A 16. § (10) bekezdését a 2017: XLI. törvény 12. §-a iktatta be.
82 A 16. § (11) bekezdését a 2017: XLI. törvény 12. §-a iktatta be.
83 A 16/A. §-t a 2016: XIII. törvény 138. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2016: LX. törvény 4. §-a iktatta be.
84 A 18. § g) pontja a 2014: CX. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
85 A 18/A. §-t a 2013: LXXXI. törvény 46. §-a iktatta be, szövege a 2016: CXXI. törvény 77. §-ával megállapított szöveg.
86 A 19. § (2) bekezdés d) pontját a 2014: CX. törvény 26. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
87 A 19. § (2) bekezdés i) pontja a 2012: CXXXII. törvény 26. § (1) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
88 A 20. § (4) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
89 A 22. § (1) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 10. §-ával megállapított szöveg.
90 A 23. § (1) bekezdése a 2014: CX. törvény 16. §-ával megállapított szöveg.
91 A 23. § (2) bekezdése a 2017: XLI. törvény 13. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
92 A 23. § (2a) bekezdését a 2017: XLI. törvény 13. § (2) bekezdése iktatta be.
93 A 23. § (5) bekezdése a 2013: CCXLVII. törvény 11. §-ával megállapított szöveg.
94 A 27. § (1) bekezdése a 2014: CX. törvény 17. §-ával megállapított szöveg.
95 A 27/A. §-t a 2014: XVI. törvény 289. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: L. törvény 418. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
96 A 28. § a 2012: CXXXII. törvény 12. §-ával megállapított szöveg.
97 A 30. § a 2017: CLXXXIII. törvény 20. §-ával megállapított szöveg.
98 A 32. § a 2017: XLI. törvény 14. §-ával megállapított szöveg.
99 A 33. § a 2017: XLI. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
100 A 35. § (1) bekezdése a 2017: XLI. törvény 16. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
101 A 35. § (1a) bekezdését a 2017: XLI. törvény 16. § (2) bekezdése iktatta be.
102 A 35. § (2) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 13. §-ával megállapított szöveg.
103 A 36. § (1a) bekezdését a 2017: XLI. törvény 17. §-a iktatta be.
104 A 37. § (1) bekezdése a 2014: CX. törvény 18. §-ával megállapított szöveg.
105 A 41. § (1) bekezdés a) pontja a 2012: CXXXII. törvény 14. §-ával megállapított szöveg.
106 A 41. § (1) bekezdés b) pontját a 2012: CXXXII. törvény 26. § (1) bekezdés e) pontja hatályon kívül helyezte.
107 A 41. § (1) bekezdés e) pontja a 2014: CX. törvény 19. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
108 A 41. § (3) bekezdése a 2014: CX. törvény 19. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
109 A 41. § (4) bekezdése a 2014: CX. törvény 19. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
110 A 41. § (5) bekezdését a 2013: CCXLVII. törvény 12. §-a iktatta be.
111 A 41. § (6) bekezdését a 2013: CCXLVII. törvény 12. §-a iktatta be.
112 A 42. § a 2017: XLI. törvény 18. §-ával megállapított szöveg.
113 A IX. fejezet (43–44. §)a 2017: L. törvény 418. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
114 A 45. § (2) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 16. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
115 A 45. § (3) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 16. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
116 A 45. § (4) bekezdése a 2013: CCXLVII. törvény 13. §-ával megállapított szöveg.
117 A 45. § (5) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 16. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
118 A 45. § (7) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 16. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
119 A 45. § (9) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 16. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
120 A 45. § (10) bekezdését a 2012: CXXXII. törvény 16. § (4) bekezdése iktatta be.
121 A 45. § (11) bekezdését a 2012: CXXXII. törvény 16. § (4) bekezdése iktatta be.
122 A 45. § (12) bekezdését a 2012: CXXXII. törvény 16. § (4) bekezdése iktatta be.
123 A 45. § (13) bekezdését a 2012: CXXXII. törvény 16. § (4) bekezdése iktatta be.
124 A 45. § (14) bekezdését a 2012: CXXXII. törvény 16. § (4) bekezdése iktatta be.
125 A 46. § (2) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
126 A 46. § (4) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 17. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
127 A 46. § (5) bekezdését a 2012: CXXXII. törvény 17. § (3) bekezdése iktatta be.
128 A 46. § (6) bekezdését a 2012: CXXXII. törvény 17. § (3) bekezdése iktatta be.
129 A 46. § (7) bekezdését a 2012: CXXXII. törvény 17. § (3) bekezdése iktatta be.
130 A 47. § (1) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 18. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
131 A 47. § (2) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 18. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
132 A 47. § (4) bekezdése a 2012: CXXXII. törvény 18. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
133 A 47. § (6) bekezdését a 2012: CXXXII. törvény 26. § (1) bekezdés f) pontja hatályon kívül helyezte.
134 A 47. § (8) bekezdését a 2012: CXXXII. törvény 18. § (4) bekezdése iktatta be.
135 A 47. § (9) bekezdését a 2012: CXXXII. törvény 18. § (4) bekezdése iktatta be.
136 A 47. § (10) bekezdését a 2012: CXXXII. törvény 18. § (4) bekezdése iktatta be.
137 A 47/A. §-t a 2012: CXXXII. törvény 19. §-a iktatta be.
138 A 49. § (2) bekezdése a 2013: CCXLVII. törvény 14. §-ával megállapított szöveg.
139 Az 50. § a 2012: CXXXII. törvény 21. §-ával megállapított szöveg.
140 Az 52. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
141 Az 53. § a 2013: CCLII. törvény 61. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
142 Az 53. § (1) bekezdés a) pontja a 2015: VI. törvény 39. §-a szerint módosított szöveg.
143 Lásd a 260/2013. (VII. 10.) Korm. rendeletet, az 525/2013. (XII. 30.) Korm. rendeletet.
144 Lásd a 436/2015. (XII. 28.) Korm. rendeletet.
145 Az 54. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
146 Az 54. § (2) bekezdését a 2012: CXXXII. törvény 26. § (1) bekezdés g) pontja hatályon kívül helyezte.
147 Az 55. §-t a 2012: CXXXII. törvény 23. §-a iktatta be.
148 A hatálybalépés napja 2012. szeptember 19.
149 Az 56. §-t a 2013: CCXLVII. törvény 16. §-a iktatta be.
150 Az 56. § (1) bekezdése a 2014: XVI. törvény 289. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
151 Az 57. §-t a 2014: CX. törvény 23. §-a iktatta be.
152 A hatálybalépés időpontja 2015. január 1.
153 Az 58. §-t a 2014: CX. törvény 24. §-a iktatta be.
154 A hatálybalépés időpontja 2015. január 1.
155 A hatálybalépés időpontja 2015. január 1.
156 A hatálybalépés időpontja 2015. január 1.
157 Az 59. §-t a 2017: XLI. törvény 19. § (1) bekezdése iktatta be.
158 A hatálybalépés időpontja 2017. május 18.
159 A hatálybalépés időpontja 2017. május 18.
160 A hatálybalépés időpontja 2017. május 18.
161 Az 59/A. §-t a 2017: XLI. törvény 19. § (2) bekezdése iktatta be.
162 A kihirdetés időpontja 2017. május 15.
163 Az 1. melléklet a 2014: CX. törvény 25. §-ával megállapított szöveg.
164 A 2. melléklet a 2014: CX. törvény 25. §-ával megállapított szöveg.