text:
ŰRLAP FELÜLVIZSGÁLATI KÉRELEM ELŐTERJESZTÉSÉHEZ EGYFOKÚ KÖZIGAZGATÁSI PEREKBEN - PDF
ŰRLAP FELÜLVIZSGÁLATI KÉRELEM ELŐTERJESZTÉSÉHEZ EGYFOKÚ KÖZIGAZGATÁSI PEREKBEN
Download "ŰRLAP FELÜLVIZSGÁLATI KÉRELEM ELŐTERJESZTÉSÉHEZ EGYFOKÚ KÖZIGAZGATÁSI PEREKBEN"
1 ŰRLAP FELÜLVIZSGÁLATI KÉRELEM ELŐTERJESZTÉSÉHEZ EGYFOKÚ KÖZIGAZGATÁSI PEREKBEN P nyomtatvány 1. OLDAL ÁLTALÁNOS ADATOK OLDAL JOGI KÉPVISELŐ VAGY PÁRTFOGÓ ÜGYVÉD OLDAL INDOKOLÁS... 9
2 ŰRLAP FELÜLVIZSGÁLATI KÉRELEM ELŐTERJESZTÉSÉHEZ EGYFOKÚ KÖZIGAZGATÁSI PEREKBEN P nyomtatvány A nyomtatvány a közigazgatási és munkaügyi bíróságok előtti egyfokú közigazgatási és munkaügyi peres eljárásokban a bíróság által hozott, fellebbezéssel nem támadható ítélettel szemben történő felülvizsgálati kérelem előterjesztése céljából nyújtható be. 1. OLDAL ÁLTALÁNOS ADATOK 1.1. Beküldő azonosítási adatai: Annak a természetes személynek az azonosítására szolgáló adatai adhatók meg, aki az Ügyfélkapun, a Hivatali Kapun, vagy a Perkapun keresztül beküldi a nyomtatványt a bíróságnak. A megadott adatok csak az azonosítást szolgálják, az 1.1. pontban megadott Viselt név mezők adatain kívül más adat nem kerül megjelenítésre a feldolgozás során. Viselt név: A beküldő jelenleg használt teljes neve. (kötelezően - Titulus: A beküldő nevéhez tartozó titulus. A legördülő lista alapján kiválasztandó titulus elnevezése adható meg. - Családi név: A beküldő jelenleg használt vezetékneve. (kötelezően - Első utónév: A beküldő jelenleg használt első utóneve. (kötelezően - További utónevek: A beküldő jelenleg használt további utónevei. Születési név: A beküldő teljes születési neve. (kötelezően - Családi név: A beküldő születési vezetékneve. (kötelezően - Első utónév: A beküldő születési utóneve. (kötelezően - További utónevek: A beküldő születési nevéhez tartozó további utónevei. Anyja születési neve: A beküldő édesanyjának teljes lánykori neve. (kötelezően - Családi név: A beküldő édesanyjának lánykori vezetékneve. (kötelezően - Első utónév: A beküldő édesanyjának lánykori utóneve. (kötelezően - További utónevek: A beküldő édesanyjának lánykori további utónevei. Születési ország neve: A beküldő születési országának elnevezése.
3 Születési település neve: A beküldő születési helyének (település) elnevezése. (kötelezően Születési ideje: A beküldő születési ideje éééé/hh/nn formátumban megadva. (kötelezően Perbeli szerepe A legördülő lista alapján a benyújtó perbeli állása választható ki. (kötelezően Az Egyéb lehetőség kiválasztása esetén az egyéb perbeli szerep a mellette rendelkezésre álló üres mezőben részletezhető. Amennyiben a Felperes, az Alperes, a Perújító, a Perújított, a Felperesi beavatkozó vagy az Alperesei beavatkozó lehetőség került kiválasztásra a Hanyadrendű mező kitölthetővé válik, melynek kitöltése ez esetben kötelező. Hanyadrendű: Amennyiben a Perbeli szerepe mezőben a Felperes, az Alperes, a Perújító, a Perújított, a Felperesi beavatkozó vagy az Alperesei beavatkozó lehetőség került kiválasztásra a nyomtatvány ezen pontja kitölthetővé válik, melynek kitöltése ez esetben kötelező. A mezőben a Perbeli szerepe mezőben kiválasztott perbeli szereplő rendűségének feltüntetésére van lehetőség. (kötelezően Beküldő hivatkozási száma: A peres eljárást megelőző vagy az azt megalapozó eljárás hivatkozási száma, vagy a beküldő belső azonosító száma adható meg, amely alapján a beadvány azonosítása a belső ügyvitel szempontjából megkönnyíthető Jogerős határozatot hozó bíróság neve: A legördülő lista alapján a felülvizsgálati kérelemmel támadott jogerős határozatot hozó bíróság kiválasztható. (kötelezően 1.3. Jogerős határozatot hozó bíróság ügyszáma A bírósági eljárás ügyszámának három részből (ügyszak betűrövidítése, érkezési szám, érkezés éve) álló adatai adhatóak meg. Az első mezőben a legördülő lista alapján az ügyszám ügyszakát jelölő betűrövidítés kiválasztható. (kötelezően A második mezőben az ügyszám legalább egy, legfeljebb hat számjegyből álló érkezési száma adható meg. (kötelezően A harmadik mezőben az ügyszám érkezési éve adható meg. (kötelezően 1.4. Jogerős határozatot sorszáma A felülvizsgálati kérelemmel támadott, a bíróság által a nyomtatvány 1.3. pontjában megadott ügyszámon meghozott határozat sorszáma adható meg.(kötelezően 1.5. Illeték alapjául szolgáló érték A vitássá tett követelés vagy követelésrész értéke, amely az illetékfizetés alapjául szolgál. (kötelezően
4 Amennyiben a követelés devizaneme nem Forint (HUF), a Devizakövetelés jelölőnégyzet kijelölése szükséges. - Átváltási árfolyam: Amennyiben a nyomtatvány 1.5. pontjában a Devizakövetelés jelölőnégyzet kijelölésre került, meg kell jelölni a nyomtatvány benyújtásakor alkalmazott MNB deviza átváltási árfolyamot. (kötelezően - Devizanem: Amennyiben a nyomtatvány 1.5. pontjában a Devizakövetelés jelölőnégyzet kijelölésre került, a deviza pénzneme a legördülő lista alapján kiválasztható. (kötelezően Amennyiben a nyomtatvány 1.5. pontjában a Pertárgyérték és a Devizaárfolyam jelölőnégyzete nem kerül kitöltésre, akkor a Nem állapítható meg jelölőnégyzet kötelezően kitöltendő Illeték: - Nem állapítható meg: ha a Nem állapítható meg jelölőnégyzet kijelölésre kerül, a Pertárgyérték, a Devizakövetelés jelölőnégyzete, az Átváltási árfolyam, és a Devizanem mezői egyidejűleg nem tölthetők ki. Az államnak az illetékekről szóló évi XCIII. törvény alapján fizetendő felülvizsgálati illetékkel kapcsolatos adatok adhatóak meg Fizetendő illeték összege: Az államnak fizetendő felülvizsgálati illeték összege. (kötelezően 1.7. Illetékkedvezményt igénylek, illet meg: A jelölőnégyzet annak feltüntetésére szolgál, hogy amennyiben a beküldő illetékkedvezményt (személyes költségmentesség, illetékfeljegyzési jog, illetékmentesség, tárgyi költségfeljegyzési jog, stb.) igényel vagy a beküldőt illetékkedvezmény illeti meg Van már bejelentett jogi képviselője? A legördülő lista alapján kiválasztható, hogy a fellebbezést vagy ellentmondást előterjesztő személy rendelkezik-e jogi képviselővel. (kötelezően Amennyiben a Nem, most kívánom bejelenteni. lehetőség kerül kiválasztásra, a nyomtatvány 2. oldal Jogi képviselő vagy pártfogó ügyvéd lap kitölthetővé válik. 1.9 Az ügy elsőrendű felperesének neve Az eljárás során az ügyben I. rendű felperesként eljáró félnek a teljes neve vagy elnevezése adható meg. (kötelezően Az ügy elsőrendű alperesének neve Az eljárás során az ügyben I. rendű alperesként eljáró félnek a teljes neve vagy elnevezése adható meg. (kötelezően Csatolmány(ok): Amennyiben az A mellékleteket adathordozón nyújtom be jelölőnégyzet kijelölésre kerül, a nyomtatvány db mellékletet csatolok a nyomtatványhoz mező, valamint az pontja nem tölthetők ki, a beadványhoz melléklet nem csatolható. Amennyiben az A mellékleteket adathordozón nyújtom be jelölőnégyzet kijelölésre kerül, a beadványhoz mellékelni kívánt dokumentumokat a P28 nyomtatvány kitöltésével küldheti meg.
5 - db mellékletet csatolok a nyomtatványhoz: A beadványhoz mellékelt dokumentumok számának feltüntetésére szolgáló mező. Amennyiben a nyomtatvány pontjában a "Mellékletként csatolva" lehetőség került kiválasztásra, a mező kötelezően kitöltendő Felülvizsgálati kérelem indoka A legördülő lista alapján kiválasztandó a benyújtás módja. (kötelezően Amennyiben a "Nyomtatványon megadva" lehetőség kerül kiválasztásra a nyomtatvány "3. oldal - Indokolás " lap kitölthetővé válik, melynek kitöltése ez esetben kötelező. Amennyiben a "Mellékletként csatolva" lehetőség került kiválasztásra, az pont alatt az db mellékletet csatolok a nyomtatványhoz mező kötelezően kitöltendő, a felülvizsgálati kérelmet tartalmazó dokumentum a nyomtatványhoz csatolandó. Amennyiben az pontban az A mellékleteket adathordozón nyújtom be jelölőnégyzet kijelölésre kerül, a nyomtatvány pontja nem tölthető ki. Keltezés helye: A beküldés helyének megnevezése. (kötelezően Keltezés dátuma: A beküldés dátuma éééé/hh/nn formátumban megadva. (kötelezően
6 2. OLDAL JOGI KÉPVISELŐ VAGY PÁRTFOGÓ ÜGYVÉD Amennyiben az 1.8. pontban a Nem, most kívánom bejelenteni. lehetőség kerül kiválasztásra, a nyomtatvány 2. oldal Jogi képviselő vagy pártfogó ügyvéd lap kitölthetővé válik. Az oldalon a peres eljárásban bejelenteni kívánt jogi képviselő adatainak megadására van lehetőség. Amennyiben a perben egy vagy több perbeli szereplő egynél több jogi képviselőt kíván bejelenteni, a további jogi képviselők adatai pótlapok hozzáadásával adhatóak meg Perben képviselt fél A jogi képviselő által a peres eljárás során képviselt félre vonatkozó adatok adhatóak meg Név A jogi képviselő által a peres eljárás során képviselt fél teljes neve vagy elnevezése adható meg. (kötelezően Perbeli állása A legördülő lista alapján a képviselt fél perbeli állása választható ki. (kötelezően Az Egyéb lehetőség kiválasztása esetén az egyéb perbeli szerep a mellette rendelkezésre álló üres mezőben részletezhető. Amennyiben a Felperes, az Alperes, a Perújító, a Perújított, a Felperesi beavatkozó vagy az Alperesei beavatkozó lehetőség került kiválasztásra a nyomtatvány pontja kitölthetővé válik, melynek kitöltése ez esetben kötelező Hanyadrendű: Amennyiben a Felperes, az Alperes, a Perújító, a Perújított, a Felperesi beavatkozó vagy az Alperesei beavatkozó lehetőség került kiválasztásra a nyomtatvány pontja kitölthetővé válik, melynek kitöltése ez esetben kötelező. A mezőben a nyomtatvány pontjában feltüntetett perbeli szereplő rendűségének feltüntetésére van lehetőség. (kötelezően 2.2. Bejelentett képviselet típusa: A peres fél jogi képviselő típusának a legördülő lista alapján történő kiválasztása lehetséges. (kötelezően 2.3. Jogi képviselet formája: A peres fél jogi képviseletének formájának a legördülő lista alapján történő kiválasztása lehetséges. (kötelezően Amennyiben az "Egyéb jogi képviselő" vagy az Ügyvédi iroda lehetőség kerül kiválasztásra, a nyomtatvány pontjainak mindegyike kitölthetővé válik. Amennyiben az Egyéni ügyvéd lehetőség kerül kiválasztásra, a nyomtatvány 2.4. pontja és az 2.5. pontja nem tölthető ki. Amennyiben a Jogtanácsos lehetőség kerül kiválasztásra, a nyomtatvány 2.4. pontja, az 2.5. pontja és az pontja nem tölthető ki.
7 2.4. Ügyvédi iroda neve: Amennyiben az 2.3. pontnál az "Egyéb jogi képviselő" vagy az Ügyvédi iroda lehetőség kerül kiválasztásra, az 2.4. pont kitölthetővé válik. Amennyiben a 2.3. pontnál az Ügyvédi Iroda lehetőség kerül kiválasztásra a 2.4. pont kötelezően kitöltendő. Amennyiben az 2.3. pontnál az Egyéni ügyvéd vagy a Jogtanácsos lehetőség kerül kiválasztásra, az 2.4. pont nem tölthető ki. A peres fél jogi képviseletét ellátó ügyvédi irodának vagy egyéb jogi képviselőjének az elnevezése adható meg Ügyvédi iroda címe: Amennyiben az 2.3. pontnál az"egyéb jogi képviselő" vagy az Ügyvédi iroda lehetőség kerül kiválasztásra, az 2.5. pont kitölthetővé válik. Amennyiben a 2.3. pontnál az Ügyvédi Iroda lehetőség kerül kiválasztásra a 2.5. pont kötelezően kitöltendő. Amennyiben az 2.3. pontnál az Egyéni ügyvéd vagy a Jogtanácsos lehetőség kerül kiválasztásra, az 2.5. pont nem tölthető ki. - Külföldi cím: A Külföldi cím jelölőnégyzet megjelölése esetén az Ország mező kötelezően kitöltendő. - Ország: Külföldi cím esetén az ország a legördülő lista alapján kiválasztható. A Külföldi cím jelölőnégyzet megjelölése esetén az Ország mező kötelezően kitöltendő - Irányítószám: A jogi képviselő levelezési címéhez tartozó irányítószám a legördülő lista alapján kiválasztható, vagy a jogi képviselő külföldi címéhez tartozó irányítószám adható meg. (kötelezően - Település: A jogi képviselő levelezési címének (település) elnevezése a legördülő lista alapján kiválasztható, vagy a jogi képviselő külföldi címéhez tartozó település elnevezése adható meg. (kötelezően - Közterület neve, jellege: A jogi képviselő levelezési címéhez tartozó közterület elnevezése. (kötelezően A jogi képviselő levelezési címéhez tartozó közterület jellege a legördülő lista alapján kiválasztható. (kötelezően Amennyiben a felsorolásban nem található meg a választani kívánt érték, vagy külföldi címet kíván megadni, válassza az egyéb értéket és a közterület jellegét részletezze a Közterület neve mezőben. - Házsz. / Ép. / L.ház / Em. / Ajtó: A jogi képviselő levelezési címének részletezése Ügyintéző ügyvéd neve/jogtanácsos neve/egyéb jogi képviselő neve/egyéni ügyvéd neve: Amennyiben az 2.3. pontnál az Ügyvédi iroda lehetőség kerül kiválasztásra, az 2.6. pontban az ügyintéző ügyvéd neve adható meg. Amennyiben az 2.3. pontnál a Jogtanácsos lehetőség kerül kiválasztásra, az 2.6. pontban a jogtanácsos neve adható meg. Amennyiben az 2.3. pontnál az "Egyéb jogi képviselő" lehetőség kerül kiválasztásra, az 2.6. pontban az egyéb jogi képviselő neve adható meg.
8 Amennyiben az 2.3. pontnál az Egyéni ügyvéd lehetőség kerül kiválasztásra, az az 2.6. pontban az egyéni ügyvéd neve adható meg. - Titulus: A jogi képviselő nevéhez tartozó titulus. A legördülő lista alapján kiválasztandó titulus elnevezésének adható meg. - Családi név: A jogi képviselő jelenleg használt vezetékneve. (kötelezően - Első utónév: A jogi képviselő jelenleg használt első utóneve. (kötelezően - További utónevek: A jogi képviselő jelenleg használt további utónevei Ügyintéző ügyvéd címe/jogtanácsos címe/egyéb jogi képviselő címe/egyéni ügyvéd címe: Amennyiben az 2.3. pontnál az Ügyvédi iroda lehetőség kerül kiválasztásra, az 2.7. pontban az ügyintéző ügyvéd címe adható meg. Amennyiben az 2.3. pontnál a Jogtanácsos lehetőség kerül kiválasztásra, az 2.7. pontban a jogtanácsos címe adható meg. Amennyiben az 2.3. pontnál az "Egyéb jogi képviselő" lehetőség kerül kiválasztásra, az 2.7. pontban az egyéb jogi képviselő címe adható meg. Amennyiben az 2.3. pontnál az Egyéni ügyvéd lehetőség kerül kiválasztásra, az 2.7. pontban az egyéni ügyvéd címe adható meg. - Külföldi cím: A Külföldi cím jelölőnégyzet megjelölése esetén az Ország mező kötelezően kitöltendő. - Ország: Külföldi cím esetén az ország a legördülő lista alapján kiválasztható. A Külföldi cím jelölőnégyzet megjelölése esetén az Ország mező kötelezően kitöltendő - Irányítószám: A jogi képviselő levelezési címéhez tartozó irányítószám a legördülő lista alapján kiválasztható, vagy a jogi képviselő külföldi címéhez tartozó irányítószám adható meg. (kötelezően - Település: A jogi képviselő levelezési címének (település) elnevezése a legördülő lista alapján kiválasztható, vagy a jogi képviselő külföldi címéhez tartozó település elnevezése adható meg. (kötelezően - Közterület neve, jellege: A jogi képviselő levelezési címéhez tartozó közterület elnevezése. (kötelezően A jogi képviselő levelezési címéhez tartozó közterület jellege a legördülő lista alapján kiválasztható. (kötelezően Amennyiben a felsorolásban nem található meg a választani kívánt érték, vagy külföldi címet kíván megadni, válassza az egyéb értéket és a közterület jellegét részletezze a Közterület neve mezőben. - Házsz. / Ép. / L.ház / Em. / Ajtó: A jogi képviselő levelezési címének részletezése Elérhetőségek: A jogi képviselő további elérhetőségeinek részletezése. Megadása nem kötelező, de ajánlott Telefonszám: A jogi képviselő telefonszáma.
9 Faxszám: A jogi képviselő faxszáma cím: A jogi képviselő címe További adatok: A jogi képviselő további, azonosítását elősegítő adatai adhatóak meg Igazolványszám: A jogi képviselő igazolványszáma adható meg Lajstromszám: A jogi képviselő lajstromszáma adható meg. Amennyiben a Jogtanácsos lehetőség kerül kiválasztásra, a nyomtatvány 2.4. pontja, az 2.5. pontja és az pontja nem tölthető ki Általános meghatalmazott esetén: Amennyiben rendelkezik valamely bíróság előtt nyilvántartásba vett általános meghatalmazással, annak azonosítására szolgáló adatok adhatók meg. Amennyiben a jelölőnégyzet kijelölésre kerül, az pont és az pont kitölthetővé válnak Nyilvántartásba vételi bíróság: Amennyiben az Általános meghatalmazás esetén jelölőnégyzet kijelölésre kerül, az általános meghatalmazást nyilvántartásba vevő bíróság elnevezése adható meg. (kötelezően Nyilvántartásba vételi szám: Amennyiben az Általános meghatalmazás esetén jelölőnégyzet kijelölésre kerül, az általános meghatalmazás bíróság előtti nyilvántartási száma adható meg. (kötelezően
10 3. OLDAL INDOKOLÁS Amennyiben az pontban a "Nyomtatványon megadva" lehetőség kerül kiválasztásra a nyomtatvány "3. oldal - Indokolás " lap kitölthetővé válik, melynek kitöltése ez esetben kötelező. Az oldalon a felülvizsgálati kérelem szövege és indokai részletezhetőek. A felülvizsgálati kérelemben meg kell jelölni, hogy milyen tartalmú határozat meghozatalát kívánja, továbbá elő kell adni - a jogszabálysértés és a megsértett jogszabályhely megjelölése mellett -, hogy a határozat megváltoztatását milyen okból kívánja.
ŰRLAP FELLEBBEZÉS/BÍRÓSÁGI MEGHAGYÁSSAL SZEMBEN ELLENTMONDÁS ELŐTERJESZTÉSÉHEZ
ŰRLAP FELLEBBEZÉS/BÍRÓSÁGI MEGHAGYÁSSAL SZEMBEN ELLENTMONDÁS ELŐTERJESZTÉSÉHEZ P20-16-01 nyomtatvány 1. OLDAL ÁLTALÁNOS ADATOK... 1 2. OLDAL INDOKOLÁS... 5 ŰRLAP FELLEBBEZÉS/BÍRÓSÁGI MEGHAGYÁSSAL SZEMBEN
ŰRLAP VISZONTKERESET ELŐTERJESZTÉSÉHEZ
ŰRLAP VISZONTKERESET ELŐTERJESZTÉSÉHEZ P25-16-01 nyomtatvány 1. OLDAL ÁLTALÁNOS ADATOK... 1 2. OLDAL ALPERES... 5 3. OLDAL ALPERES KÉPVISELŐI... 10 4. OLDAL - ALPERES JOGI KÉPVISELŐI... 14 5. OLDAL - ALPERES
ŰRLAP SZEMÉLYI ADAT/LAKCÍMVÁLTOZÁS BEJELENTÉSÉHEZ
ŰRLAP SZEMÉLYI ADAT/LAKCÍMVÁLTOZÁS BEJELENTÉSÉHEZ P12-16-01 nyomtatvány 1. OLDAL ÁLTALÁNOS ADATOK... 1 2. OLDAL FELEK... 4 3. OLDAL JOGI KÉPVISELŐK, PÁRTFOGÓ ÜGYVÉDEK... 9 4. OLDAL TANÚK... 14 5. OLDAL
ŰRLAP JOGUTÓD PERBEVONÁSÁNAK BEJELENTÉSÉHEZ
ŰRLAP JOGUTÓD PERBEVONÁSÁNAK BEJELENTÉSÉHEZ P18-16-01 nyomtatvány 1. OLDAL ÁLTALÁNOS ADATOK... 1 2. OLDAL JOGUTÓD... 4 3. OLDAL INDOKOLÁS... 8 ŰRLAP JOGUTÓD PERBEVONÁSÁNAK BEJELENTÉSÉHEZ P18-16-01 nyomtatvány
NAVKPER: Közigazgatási pert kezdeményező keresetlevél Nemzeti Adó- és Vámhivatalhoz történő benyújtására szolgáló űrlap
KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ A KÖZIGAZGATÁSI PERT KEZDEMÉNYEZŐ KERESETLEVÉL NEMZETI ADÓ- ÉS VÁMHIVATALHOZ TÖRTÉNŐ BENYÚJTÁSÁRA SZOLGÁLÓ ŰRLAPHOZ NAVKPER: Közigazgatási pert kezdeményező keresetlevél Nemzeti Adó-
A - A beküldő és a szervezet adatai Ügyszám:.. / P k Beküldő adatai: Elektronikus beküldés esetén a Beküldő az a személy, akinek az ügyfélkapuján keresztül a kérelem beküldésre kerül. Születési név Anyja

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Az Urantia könyv, 92. írás. A vallás fejlődésének későbbi szakasza
Az Urantia könyv - 92. írás. A vallás fejlődésének későbbi szakasza
92. írás. A vallás fejlődésének későbbi szakasza
§ 1. A vallás evolúciós természete
§ 2. A vallás és az erkölcsök
§ 3. Az evolúciós vallás természete
§ 4. A kinyilatkoztatás ajándéka
§ 5. A nagy vallási vezetők
§ 6. Az összetett vallások
§ 7. A vallás továbbfejlődése
92:0.1 (1003.1) AZ EMBER az evolúciós tapasztalásának részeként már jóval azelőtt rendelkezett természetes eredetű vallással, mielőtt bármiféle rendszeres kinyilatkoztatásra sor került volna az Urantián. De e természetes eredetű vallás önmagában az ember állati szintet meghaladó felruházottságának a terméke volt. Az evolúciós vallás lassan jutott egyre magasabbra az emberiség sok évezredes élményelvi létpályáján a következő segédkezéseken keresztül, melyek a vad, tudatlan és polgárosodott emberben működtek és hatottak rá:
92:0.2 (1003.2) 1. Az istenimádat segéd — a valóságérzékelés állati szintet meghaladó képességeinek az állati tudatban való megjelenése. Ezt lehetne az Istenséggel kapcsolatos elsődleges emberi ösztönnek is nevezni.
92:0.3 (1003.3) 2. A bölcsesség segéd — az imádó elmében megnyilvánuló hajlam arra, hogy a tiszteletét magasabb rendű kifejezési csatornákba és az Istenség-valóságról alkotott egyre bővülő fogalmak felé terelje.
92:0.4 (1003.4) 3. A Szent Szellem — ez az első felsőbbelme-adomány, és ez mindig megjelenik minden őszinte emberi személyiségben. Az imádásra törekvő és bölcsességre vágyó elme számára végzett eme segédkezés teremti meg a képességet az emberi továbbélés ön-kiteljesítésére, mind istentani értelemben, mind pedig úgy, mint tényleges és tényszerű személyiségi tapasztalás.
92:0.5 (1003.5) E három isteni segédkezés összehangolt működése teljesen elégséges ahhoz, hogy beindítsa és végigvigye az evolúciós vallás növekedését. E hatásokat később felerősítik a Gondolatigazítók, a szeráfok és az Igazság Szelleme, melyek mind gyorsítják a vallási fejlődés ütemét. E közvetítők már régóta működnek az Urantián, és működni is fognak itt mindaddig, amíg e bolygó lakott szféra marad. Ezen isteni közvetítők potenciáljának nagy része még sohasem kapott lehetőséget a kifejeződésre; nagy részük az eljövendő korszakokban fog megnyilatkozni, amint a halandói vallás a morontia érték és a szellemi igazság mennyei magasságaira törve szintről szintre egyre feljebb jut.
92:1.1 (1003.6) A vallás fejlődése a korai félelmektől és kísértetektől követhető nyomon számos fejlődési szakaszon át, beleértve azokat a törekvéseket is, melyekkel először kényszeríteni akarták a szellemeket, majd pedig hízelegni akartak nekik. A törzsi bűvtárgyak nemzetségi ősökké és törzsi istenekké fejlődtek; a varázserejű ráolvasások mai imákká váltak. A körülmetélés előbb áldozás volt, majd egészségügyi célú eljárás lett.
92:1.2 (1003.7) A vallás a természetimádástól a kísértetimádáson keresztül a bűvtárgyi hitig fejlődött végig a fajok vademberi gyermekkorán át. A polgárosodás beköszöntével az emberi faj a titokzatosabb és jelképibb hiedelmeket tette magáévá, míg manapság, az emberiség a közelgő érettségében kezd felnőni a valódi vallás elismeréséhez, sőt magának az igazság kinyilatkoztatásának a kezdetéhez is.
92:1.3 (1004.1) A vallás az elmének a szellemi hiedelmekre és a környezetre adott élőlénytani válaszaként bukkan fel; az utolsó kivesző vagy megváltozó dolog egy fajban. A vallás bármely korszakban a társadalom igazodása ahhoz, ami rejtélyes. Társadalmi intézményként magába foglal szertartásos szokásokat, jelképeket, imádásfajtákat, írásokat, oltárokat, szentélyeket és templomokat. A szentelt víz, a kegytárgyak, a bűvtárgyak, a szerencsetárgyak, a papi öltözékek, a harangok, a dobok és a papság szokványos tartozékai minden vallásnak. És a tisztán kifejlődött vallást lehetetlen dolog teljesen elkülöníteni a varázslástól vagy a boszorkányságtól.
92:1.4 (1004.2) A rejtelem és a hatalom mindig is ösztönözte a vallási érzületeket és félelmeket, míg az érzelem mindig is erőteljes szabályozótényezőként működött azok fejlődésében. Az alapvető vallási ösztönző mindig a félelem volt. A félelem alakítja az evolúciós vallás isteneit és mozgatja az elmaradott hívők vallási szertartásait. A polgárosodás kibontakozásával a félelmet módosítja hódolat, csodálat, tisztelet és rokonszenv, és később tovább befolyásolja bűntudat és megbánás.
92:1.5 (1004.3) Az egyik ázsiai nép azt tanította, hogy „az Isten egy nagy félelem”; ez a tisztán evolúciós vallás hajtása. Jézus, a vallásos élet legmagasabb rendű kinyilatkoztatása azt hirdette, hogy „az Isten szeretet”.
92:2.1 (1004.4) A vallás a legmerevebb és a legszilárdabb minden emberi intézmény közül, viszont nehézkesen igazodik a változó társadalomhoz. Az evolúciós vallás végül tükrözi a változó erkölcsöket, amelyekre másfelől a kinyilatkoztatott vallás hatást gyakorolhatott. Lassan, biztosan, de kelletlenül a vallás (imádás) követi a bölcsesség ébredését — azt a tudást, melyet élményelvi értelem irányít és isteni kinyilatkoztatás világosít meg.
92:2.2 (1004.5) A vallás az erkölcsökbe kapaszkodik; ami volt, az ősi és feltehetően szent. Emiatt és nem más okból maradtak meg olyan sokáig a kőszerszámok még egészen a bronzkorban és a vaskorban is. A következő állítás fel van jegyezve: „Ha pedig kövekből csinálsz nekem oltárt, ne építsd azt faragott kőből, mert amint faragó vasadat rávetetted, megfertőztetted azt.” A hinduk még ma is egy kezdetleges tűzcsiholási módszerrel gyújtják meg az oltártüzüket. Az evolúciós vallás fejlődésmenetében az újdonságot mindig is szentségtörésnek tekintették. A szentségnek nem új és elkészített ételből kell állnia, hanem a legkezdetlegesebb ételekből: „Tűzön sütött hús és kovásztalan kenyér, keserű füvekkel.” Mindenféle társadalmi gyakorlat és még a törvénykezés is a régi formákba kapaszkodik.
92:2.3 (1004.6) Amikor a mai ember csodálkozik, hogy mennyi olyasmi szerepel a különféle vallások írásaiban, melyeket szemérmetlennek tart, akkor bele kellene gondolnia abba, hogy a letűnő nemzedékek féltek megszabadulni attól, amit az elődeik szentnek vagy megszenteltnek tartottak. Sok mindent, amit egy nemzedék esetleg durván illetlennek tart, a korábbi nemzedékek az elfogadott erkölcseik részének, sőt elfogadott vallási szokásoknak tekintették. A vallási ellentmondások jelentős részét azok a soha véget nem érő kísérletek okozták, hogy összebékítsék a régebbi, de kifogásolható szokásokat az új és teljesebb magyarázatokkal, hogy hihető elméleteket találjanak az ősi és túlhaladott szokások vallási célú megtartásának igazolásához.
92:2.4 (1004.7) De ostoba dolog a vallási növekedés túl hirtelen felgyorsításával próbálkozni. A faj vagy nemzet bármely fejlett vallásból csak azt teszi a magáévá, ami valamelyest megfelel a mindenkori evolúciós állapotának és összeegyeztethető azzal, valamint az alkalmazkodásra való különös képességével. A társadalmi, az éghajlati, a politikai és a gazdasági körülmények mind befolyásolják a vallási evolúció menetének és fejlődésének jellegét. A társadalmi erkölcsiséget nem a vallás, vagyis nem az evolúciós vallás határozza meg; a vallási formákat inkább a faji erkölcsiség szabja meg.
92:2.5 (1005.1) Az emberfajták csak felületesen fogadnak el valamely furcsa és új vallást; azt ténylegesen is az erkölcseikhez és a régimódi hiedelmeikhez igazítják. Jól szemlélteti ezt egy bizonyos új-zélandi törzs példája, melynek papjai, miután formailag elfogadták a kereszténységet, azt állították, hogy közvetlen kinyilatkoztatásokat kaptak Gábrieltől abban az értelemben, hogy éppen ez a törzs lett az Isten kiválasztott népe és meghagyta nekik, hogy szabadon elmerülhetnek a laza nemi kapcsolatokban és a számos egyéb, régi és helytelen szokásuk gyakorlásában. És az újonnan kereszténnyé lettek mindannyian nyomban áttértek a kereszténységnek erre az új és kevésbé szigorú változatára.
92:2.6 (1005.2) A vallás egy s más múltbeli alkalommal támogatott mindenféle ellentétes és következetlen viselkedést, egykor jóváhagyta gyakorlatilag mindazt, amit ma erkölcstelen vagy bűnös dolognak tekint. A lelkiismeret, melyet nem tanít tapasztalás és nem segít értelem, sohasem volt és sohasem lehet az emberi viselkedés biztos és tévedhetetlen iránymutatója. A lelkiismeret nem isteni hang, mely az emberi lélekhez beszél. Az pusztán bármely pillanatnyi létezési szakasz erkölcseinek helyes és erkölcsös összessége; egyszerűen csak az ember által felfogott válaszadási eszménykép bármely adott körülmény-együttes mellett.
92:3.1 (1005.3) Az emberi vallás tanulmányozása nem más, mint az elmúlt korok kövületeit őrző társadalmi rétegeknek a vizsgálata. Az emberszerű istenek erkölcsei hűen tükrözik azoknak az embereknek az erkölcseit, akik először képzeltek el ilyen istenségeket. Az ősi vallások és mitológiák hűen mutatják be a népek azóta már régen homályba veszett hiedelmeit és hagyományait. E régi szertartásszerű szokások megmaradnak az újabb gazdasági szokások és társadalmi fejlődési irányok mellett is, és természetesen komoly következetlenséget okoznak. A tiszteletféleségek maradványai valós képet festenek a múltbeli faji vallásokról. Mindig emlékezzetek arra, hogy az emberek a tiszteletfajtákat nem az igazság felfedezése, hanem inkább a hitvallásaik terjesztése céljából alakítják ki.
92:3.2 (1005.4) A vallás mindig is főként szertartásos szokások és szabályok, parancsok, szertartásrendek és hittételek kérdése volt. Rendszerint beszennyezte azt a kiválasztott nép képzetében megjelenő tartós és kártékony téveszme. Az igézés, ihletettség, kinyilatkoztatás, kiengesztelés, bűnbánat, vezeklés, könyörgés, áldozás, ima, gyónás, istenimádat, halál utáni továbbélés, szentség, szertartás, pénzbeli megváltás, mentesülés, megváltás, szövetség, tisztátalanság, megtisztulás, jövendölés, eredendő bűn — mind az elsődleges kísértetfélelem korai időibe nyúlik vissza.
92:3.3 (1005.5) A kezdetleges vallás se több, se kevesebb, mint küzdelem az anyagi létért, melyet kiterjesztenek a síron túli létre is. Az ilyen hitvallás szokásai az önfenntartási küzdelemnek egy elképzelt kísértet-szellem világ területére való kiterjesztését jelentették. De amikor az evolúciós vallást bírálni akarjátok, legyetek óvatosak. Emlékezzetek, hogy az nem más, mint ami megtörtént; történelmi tény. És emlékezzetek arra is, hogy bármely eszme ereje nem a bizonyosságában vagy igazságtartalmában rejlik, hanem inkább az embereket vonzó voltának elevenségében.
92:3.4 (1006.1) Az evolúciós vallás nem gondoskodik változásról vagy felülvizsgálatról; a tudománytól eltérően nem gondoskodik a maga fokozatos helyesbítéséről. A kifejlődött vallás azért parancsol tiszteletet, mert a követői hiszik, hogy az az Egy Igazság; „az egykor a szenteknek adott igazság” elvben, szükségképpen, egyszerre végleges és tévedhetetlen. A tiszteletfajta azért áll ellen a fejlődésnek, mert a valódi fejlődés bizonyosan módosítja vagy megsemmisíti magát a tiszteletfajtát is; ezért a felülvizsgálatot mindig rá kell kényszeríteni.
92:3.5 (1006.2) Csupán kétféle hatás képes módosítani és nemesebbé tenni a természetes vallás hittételeit: a lassan fejlődő erkölcsök nyomása és a korszakos kinyilatkoztatás időszakos megvilágosító hatása. És nincs mit csodálkozni azon, hogy a fejlődés lassú volt; az ősi időkben haladónak vagy leleményesnek lenni azzal járt, hogy az embert mint boszorkánymestert megölték. A tiszteletfajta nemzedéknyi korokon és korszaknyi időszakokon át lassan fejlődik. De azért előrefelé halad. A kísértetekben való evolúciós hit fektette le az alapját a kinyilatkoztatott vallás ama bölcseletének, mely végül le fogja rombolni az annak eredetét jelentő babonaságot.
92:3.6 (1006.3) A vallás sokféleképpen hátráltatta a társadalmi fejlődést, de vallás nélkül nem lett volna sem tartós erkölcsiség, sem erkölcstan, sem méltó polgárosodott társadalom. A vallás sok nem vallási jellegű műveltségi területet teremtett: a szobrászat a bálványkészítésből származik, az építészet a templomépítésből, a költészet az igézésekből, a zene az imádási énekekből, a színjáték a szellemi útmutatás előadásából, a tánc pedig az időszakos imádási ünnepségekből.
92:3.7 (1006.4) De amikor felhívjuk a figyelmet arra a tényre, hogy a vallás alapvető fontosságú volt a polgárosodott társadalom kibontakozása és megmaradása szempontjából, fel kell jegyeznünk azt is, hogy a természetes vallás szintén sokat tett éppen ama polgárosodás megnyomorításáért és hátráltatásáért, melyet egyébként segített és fenntartott. A vallás akadályozta az ipari tevékenységeket és a gazdasági fejlődést; a vallás fölöslegesen sok munkát követelt és tőkejavakat pazarolt el; nem mindig segítette a családot; nem megfelelően segítette elő a békét és a jó szándékot; néha elhanyagolta az oktatást és feltartóztatta a tudományt; indokolatlanul elszegényítette az életet a halál színlelt gazdagításával. Az evolúciós vallás, az emberi vallás valóban bűnös volt mindebben és számos további hibában, tévedésben és melléfogásban; mindazonáltal műveltségi erkölcstant, polgárosodott erkölcsiséget és társadalmi összetartozást tartott fenn, és lehetővé tette a későbbi kinyilatkoztatott vallás számára azt, hogy e számos evolúciós hiányosságért ellentételezést nyújtson.
92:3.8 (1006.5) Az evolúciós vallás lett az ember legköltségesebb, viszont egyedülállóan hatékony intézménye. Az emberi vallás csak az evolúciós társadalom tükrében igazolható. Ha az ember nem állati evolúciós felemelkedés eredménye volna, akkor ez a vallási fejlődésmenet nélkülözné az igazolhatóságot.
92:3.9 (1006.6) A vallás megkönnyítette a tőkefelhalmozást; segített bizonyos fajta munkákat; a papok szabadideje kedvezett a művészet és a tudomány kibontakozásának; a faj végül is sokat nyert az erkölcstani eljárásban elkövetett mindeme korai hibák eredményeképpen. A sámánok, akár őszinték, akár tisztességtelenek voltak, roppant sokba kerültek, viszont minden árat megértek. Az elsajátított hivatások és maga a tudomány is az élősdi papságok jóvoltából emelkedett ki. A vallás támogatta a polgárosodást és társadalmi folytonosságot biztosított; ez volt minden időkben az erkölcsi rendőri erő. A vallás adta meg azt az emberi fegyelmet és önuralmat, mely lehetővé tette a bölcsességet. A vallás nem más, mint hatékony evolúciós ösztöke, mely irgalmatlanul kimozdítja a tunya és szenvedő emberiséget az értelmi tehetetlenségének természetes állapotából, hajtva őt előre és felfelé, az értelem és a bölcsesség magasabb szintjei felé.
92:3.10 (1006.7) És az állati felemelkedés eme szent örökségének, az evolúciós vallásnak mindig tovább kell csiszolódnia és nemesednie a kinyilatkoztatott vallás folyamatos bírálata révén és az igazi tudomány tüzes kemencéje által.
92:4.1 (1007.1) A kinyilatkoztatás evolúciós, de mindig fokozatos. A világtörténelmi korszakok során át a vallási kinyilatkoztatások örökké gyarapodók és egymás után egyre nagyobb megvilágosodást hozók. A kinyilatkoztatás küldetése, hogy megrostálja és megtisztítsa az egymást követő evolúciós vallásokat. De ha a kinyilatkoztatásnak fel kell emelnie és nemesíteni kell az evolúciós vallásokat, akkor az ilyen isteni látogatásoknak olyan tanításokat kell bemutatniuk, melyek nem állnak távol annak a korszaknak a gondolkodásától és felfogásától, amelyben közreadják azokat. Így a kinyilatkoztatásnak mindig kapcsolatot kell tartania az evolúcióval és így is tesz. A kinyilatkoztatott vallást szükségképpen mindig korlátozza az ember felfogóképessége.
92:4.2 (1007.2) De függetlenül a nyilvánvaló kapcsolódási pontoktól vagy eredettől, a kinyilatkoztatás vallásait mindig jellemzi a valamiféle végleges értékű Istenségbe és a személyazonosság halál utáni továbbélésének valamilyen felfogásába vetett hit.
92:4.3 (1007.3) Az evolúciós vallás érzelmi, nem okszerű. Az nem más, mint az ember válasza a feltételezett kísértet-szellem világban való hitre — az emberi hiedelmi ingerválasz, melyet az ismeretlen megismerése és az attól való félelem vált ki. A kinyilatkoztatott vallást a valódi szellemi világ terjeszti elő; az nem más, mint a kiterjedt-értelmi mindenségrend válasza a halandó azon vágyára, hogy higgyen és bízzon az egyetemes Istenségekben. Az evolúciós vallás írja le az emberiség körülményes tapogatózását az igazságkeresésben; a kinyilatkoztatott vallás maga ez az igazság.
92:4.4 (1007.4) Számos vallási kinyilatkoztatásra került sor, de csupán öt bírt korszakos jelentőséggel. Ezek a következők:
92:4.5 (1007.5) 1. A dalamatiai tanítások. Az Első Forrás és Középpont igazi fogalmát az Urantián először Kaligasztia herceg törzskarának testtel bíró száz tagja hirdette. Az Istenségről szóló e kinyilatkoztatás terjedése több mint háromszázezer éven át folyt, míg végül hirtelenül megszakította azt a bolygó elszakadása és a tanítási rendszer összeomlása. Van munkáját kivéve a dalamatiai kinyilatkoztatás befolyásoló ereje gyakorlatilag elveszett az egész világ számára. Még a nodfiak is elfelejtették ezt az igazságot Ádám érkezésének idejére. Mindazok közül, akik részesültek a százak tanításaiban, a vörös emberek tartották meg azt a legtovább, azonban a Nagy Szellem felfogása már csak egy homályos fogalom volt az amerikai indián vallásban, amikor a kereszténységgel való kapcsolatfelvétel nagymértékben megtisztította és megerősítette azt.
92:4.6 (1007.6) 2. Az édeni tanítások. Ádám és Éva újból bemutatta a mindenek Atyjának fogalmát az evolúciós népeknek. Az első Éden pusztulása még azelőtt megállította az ádámi kinyilatkoztatás menetét, hogy az egyáltalán teljesen kibontakozhatott volna. De Ádám befejezetlen tanításait tovább vitték a szetfi papok, és ezen igazságok némelyike sohasem veszett el teljesen a világ számára. A szetfiek tanításai a levantei vallásfejlődés teljes irányvonalát megváltoztatták. Azonban Kr.e. 2500-ra az emberiség nagyobbrészt elveszítette az Éden napjaiban közreadott kinyilatkoztatást.
92:4.7 (1007.7) 3. A sálemi Melkizedek. E nebadoni veszélyhelyzeti Fiú indította el az igazság harmadik kinyilatkoztatását az Urantián. A tanításainak sarkalatos tantételeit a bizodalom és a hit képezte. Az Isten mindenható jótékonyságában való bizodalmat tanította és azt hirdette, hogy a hit az a cselekedet, mely révén az emberek kiérdemlik az Isten kegyét. A tanításai fokozatosan összeolvadtak a különféle evolúciós vallási hiedelmekkel és szokásokkal és végül azokká a hittudományi rendszerekké fejlődtek, mely a Krisztus utáni első évezred kezdetén az Urantián megvoltak.
92:4.8 (1008.1) 4. A názáreti Jézus. Krisztus Mihály adta közre az Urantiának negyedik alkalommal az Isten mint az Egyetemes Atya felfogását, és az ő tanításai azóta is általánosan megmaradtak. A tanításának lényege a szeretet és a szolgálat volt, az a szeretetteljes imádás, mellyel egy teremtményfiú enged az Isten, az Atyja szeretetteljes segédkezése felismerésének és az arra való válaszadásnak; annak az önkéntes szolgálatnak, melyet az ilyen teremtményfiak a társaiknak nyújtanak abban az örömteli felismerésben, hogy e szolgálatban egyúttal az Atya Istent is szolgálják.
92:4.9 (1008.2) 5. Az Urantia Írások. Az ezen írást is magába foglaló írások alkotják az igazságnak az Urantia halandói számára való legutóbbi bemutatását. Ezek az írások minden korábbi kinyilatkoztatástól különböznek, ugyanis ezek nem egyetlen világegyetemi személyiség munkája, hanem több lény összetett beszámolói. De az Egyetemes Atya elérésével adós kinyilatkoztatás sohasem lehet teljes. Minden más mennyei segédkezés nem más, mint részleges, átmeneti és gyakorlatilag az idő és tér helyi viszonyaira szabott. Bár az ehhez hasonló ismertetések talán gyengítik az összes kinyilatkoztatás közvetlen erejét és tekintélyét, eljött az idő az Urantián, amikor tanácsos ilyen őszinte vallomásokat tenni, még akkor is, ha ezzel megjelenik annak a kockázata, hogy ennek, az igazságról az Urantia halandó emberfajtái számára tett kinyilatkoztatások közül a legutóbbinak, a jövőbeli hatása és tekintélye gyengül.
92:5.1 (1008.3) Az evolúciós vallásban az istenekről úgy gondolják, hogy az emberhez hasonló alakban léteznek; a kinyilatkoztatott vallásban az embereknek azt tanítják, hogy ők az Isten fiai — sőt, az isteniség véges képére vannak szabva; a művi úton létrehozott hiedelmekben az istenkép, mely a kinyilatkoztatási tanításoknak és az evolúciós termékeknek a vegyülete, a következők keverékéből áll:
92:5.2 (1008.4) 1. Az evolúciós tiszteletfajták előbb-létezett felfogásai.
92:5.3 (1008.5) 2. A kinyilatkoztatott vallás magasztos eszményképei.
92:5.4 (1008.6) 3. A nagy vallási tanítóknak, az emberiség látnokainak és tanítóinak személyes nézőpontjai.
92:5.5 (1008.7) A legtöbb nagy vallási korszakot valamely kiemelkedő személyiség élete és tanításai nyitották meg; vezetők teremtették meg a történelem méltó erkölcsi mozgalmainak többségét. És az emberek mindig is hajlamosak voltak a vezető előtti hódolásra, még akár az ő tanítása kárára is; arra, hogy a személyiségét tiszteljék, még akkor is, ha szem elől tévesztik az általa hirdetett igazságokat. És ezt nem ok nélkül teszik; az evolúciós ember szívében van egyfajta ösztönös vágy a fentről és kívülről érkező segítség iránt. E vágy rendeltetése, hogy az emberek számítsanak a Bolygóherceg és a későbbi Anyagi Fiak földi megjelenésére. Az Urantián az ember megfosztatott ezen emberfeletti vezetőktől és uraktól, és ezért szüntelenül törekszik e veszteség pótlására azáltal, hogy az emberi vezetőit a természetfeletti eredet és a csodás létpálya mondáival övezi.
92:5.6 (1008.8) Sok emberfajta tartotta a vezetőiről, hogy azok szűztől születtek; a létpályájukat bőven fűszerezték csodás történésekkel, és mindig számítanak a népcsoportjukhoz való visszatérésükre. Közép-Ázsiában a törzstagok még mindig várják Dzsingisz kán visszatérését; Tibetben, Kínában és Indiában Buddháét; az iszlámban Mohamedét; az amerikai indiánok körében ez Heszunánin Onamonalonton volt; a héberek esetében ez általában Ádám, mint anyagi világi uralkodó visszatérése volt. Babilonban Marduk isten az ádámi mondának, az Isten-fia eszméjének, az embert az Istennel összekötő kapocsnak a folytatódása volt. Ádám földi megjelenését követően az úgynevezett Istenfiak általánosak lettek a világ emberfajtái körében.
92:5.7 (1009.1) De függetlenül az őket övező babonás tisztelettől, továbbra is tény az, hogy e tanítók voltak azok a világi személyiségi támadáspontok, amelyekre a kinyilatkoztatott igazság emelőrúdjai támaszkodtak az emberiség erkölcsiségének, bölcseletének és vallásának felemeléséhez.
92:5.8 (1009.2) Száz és száz vallási vezető működött az Urantia egymillió éves történelme alatt Onagartól Nának guruig. Ezalatt a vallási igazság és a szellemi hit sokszoros hullámzására került sor, és az urantiai vallás minden egyes újjáéledése a múltban valamilyen vallási vezető életével és tanításaival azonosult. Az újabb idők tanítóinak számbavételekor hasznos dolog besorolni őket az Ádám utáni Urantia hét nagyobb vallási korszakának valamelyikébe:
92:5.9 (1009.3) 1. A szetfi időszak. Az Amoszád vezetése alatt újjászerveződött szetfi papok lettek az Ádám utáni idők nagy tanítói. Szerte az anditák lakta vidékeken működtek, és a hatásuk a görögök, a sumérok és a hinduk körében maradt fenn a legtovább. Ez utóbbiaknál a hindu vallás brahmanjaiként egészen a mai időkig fennmaradtak. A szetfiek és követőik sohasem veszítették el teljesen az Ádám által kinyilatkoztatott Háromság-felfogást.
92:5.10 (1009.4) 2. A Melkizedek-féle hitterjesztők kora. Az urantiai vallás újjáalakulása nem kis mértékben ama tanítók erőfeszítéseinek volt köszönhető, akiket Makiventa Melkizedek bízott meg, amikor Sálemben élt és tanított csaknem kétezer évvel Krisztus előtt. E hitterjesztők a hitet, mint az Isten kegyének árát hirdették, és a tanításaik, bár nem hoztak létre egyetlen egy közvetlenül utánuk megjelenő vallást sem, mindazonáltal letették azokat az alapokat, melyekre az igazság tanítói később az Urantia vallásait építhették.
92:5.11 (1009.5) 3. A Melkizedek utáni kor. Bár Amenemope és Ikhnaton is ebben az időszakban tanított, a Melkizedek utáni kor kiemelkedő vallási lángelméje egy levantei beduin csoport vezetője és a héber vallás megalapítója volt — Mózes. Mózes egyistenhitet tanított. Azt mondta: „Halld Izráel, az Úr, a mi Istenünk egy Isten.” „Az Úr az Isten. Nincsen kívüle több.” Következetesen arra törekedett, hogy kigyomlálja a kísértettisztelet maradványait a népéből, és még halálbüntetést is előírt e tiszteletfajta követői számára. Mózes egyistenhitét a követői meghamisították, azonban a későbbi időkben számos tanításához visszatértek. Mózes nagysága a bölcsességében és az éleslátásában áll. Mások nagyszerűbb fogalmakat alkottak az Istenről, de egyetlen ember sem tudott soha olyan sikeresen nagy tömegeket rávenni az ilyen haladó hitek elfogadására.
92:5.12 (1009.6) 4. A Krisztus előtti hatodik század. Sokan bukkantak fel s hirdették az igazságot ebben az évszázadban, az Urantia által megtapasztalt vallási eszmélés legnagyobb korszakainak egyikében. Közéjük tartozott Gautama, Konfuciusz, Lao-ce, Zoroaszter, valamint a dzsainista tanítók. Gautama tanításai szerte Ázsiában elterjedtek, és Buddhaként milliók hódolnak neki. Konfuciusz azt jelentette a kínai erkölcsiségnek, amit Platón a görög bölcseletnek, és bár mindkettejük tanainak voltak vallási következményei, szigorú értelemben véve azonban egyikük sem volt vallási tanító; Lao-ce többet jelenített meg Istenből a taoban, mint amennyit Konfuciusz az emberiességben vagy Platón az eszményelvűségben. Zoroaszter, annak ellenére, hogy erősen befolyásolta őt a kettős szellemelvűség, vagyis a jó és a rossz uralkodó felfogása, ugyanakkor határozottan magasabb szintre emelte az egy örökkévaló Istenség és a fénynek a sötétség feletti végső győzelme eszméjét.
92:5.13 (1010.1) 5. A Krisztus utáni első század. Vallási tanítóként a názáreti Jézus azzal a tiszteletfajtával indult el, melyet Keresztelő János alapított meg és a fejlődés során olyan messzire eltávolodott a böjtöktől és a formaságoktól, amennyire csak tehette. Jézus mellett a tárzusi Pál és az alexandriai Filó tartozott e kor legnagyobb tanítói közé. A vallási felfogásaik meghatározó szerepet játszottak a Krisztus nevét viselő hit fejlődésében.
92:5.14 (1010.2) 6. A Krisztus utáni hatodik század. Mohamed a korának számos vallásához képest magasabb rendű vallást alapított. Az ő hitvallása az idegenek különféle hitéből eredő társadalmi igények és a saját népe vallási életének következetlensége elleni tiltakozás volt.
92:5.15 (1010.3) 7. A Krisztus utáni tizenötödik század. Ez az időszak két nagy vallási eseménynek volt a tanúja: a kereszténység egységének felbomlása nyugaton és egy új vallás egységbe rendeződése keleten. Európában az intézményesült kereszténység elérte azt a rugalmatlansági pontot, mely az egység mellett további terjeszkedést már nem engedett meg. Keleten az iszlám, a hinduizmus és a buddhizmus összevegyült tanításait Nának és követői foglalták magasabb egységbe a szikhizmusban, mely Ázsia egyik leghaladóbb vallása lett.
92:5.16 (1010.4) Az Urantia jövőjét kétségkívül a vallási igazság — az Isten Atyasága és az összes teremtmény testvéri viszonya — tanítóinak megjelenése fogja jellemezni. De csak remélni lehet, hogy e jövőbeli látnokok buzgó és őszinte törekvései nem annyira a vallások közötti korlátok erősítésére fognak irányulni, hanem inkább a szellemi istenimádás vallási testvériségének erősítésére, a sataniabeli Urantiára olyannyira jellemző különféle értelmi istentanok számos követője javára.
92:6.1 (1010.5) A huszadik századi urantiai vallások érdekes tanulmányát képezik az ember imádási késztetése társadalmi evolúciójának. Sok vallás igen keveset fejlődött a kísértettisztelet napjai óta. Az afrikai pigmeusoknak mint közösségnek nincsenek vallási megnyilvánulásaik, bár némelyikük valamelyest hisz a szellemi környezetben. Ott tartanak ők ma, ahol az ősember volt a vallás kialakulásának kezdetekor. A kezdetleges vallás alaphiedelme a halál utáni továbbélés volt. A személyes Isten imádásának eszméje magas szintű evolúciós fejlődést mutat, sőt a kinyilatkoztatás első szakaszát. A dajákok csak a legkezdetlegesebb vallási szokásokat alakították ki. A viszonylag haladóbb eszkimóknak és az amerikai indiánoknak nagyon halvány fogalmai voltak Istenről; hittek a kísértetekben és rendelkeztek valamiféle bizonytalan eszmével a halál utáni továbbélésről. A mai ausztrál őslakosok csak a kísértetektől való félelemmel, a sötétségtől való rettegéssel és az ősök hódolatának egy durva formájával rendelkeznek. A zuluk épp most alakítanak ki egy kísértetfélelmen és áldozáson alapuló vallást. Sok afrikai törzs, kivéve a keresztények és mohamedánok hittérítő munkájában részesülőket, még nem jutott túl a vallásfejlődés bűvtárgyi szakaszán. De némely csoport hosszú ideig tartotta magát az egyistenhithez, mint például az egykori trákok, akik hittek a halhatatlanságban is.
92:6.2 (1010.6) Az Urantián az evolúciós és a kinyilatkoztatott vallás egymás mellett fejlődik, míg keveredve és összeolvadva ama változatos istentani rendszerekké alakulnak, melyek az ezen írások összeállításának korában a világon megtalálhatók. E vallások, a huszadik századi Urantia vallásai rendre a következők:
92:6.3 (1011.1) 1. Hinduizmus — a legősibb.
92:6.4 (1011.2) 2. A héber vallás.
92:6.5 (1011.3) 3. Buddhizmus.
92:6.6 (1011.4) 4. A konfuciánus tanok.
92:6.7 (1011.5) 5. A taoista hitek.
92:6.8 (1011.6) 6. Zoroasztrizmus.
92:6.9 (1011.7) 7. Sintó.
92:6.10 (1011.8) 8. Dzsainizmus.
92:6.11 (1011.9) 9. Kereszténység.
92:6.12 (1011.10) 10. Iszlám.
92:6.13 (1011.11) 11. Szikhizmus — a legújabb.
92:6.14 (1011.12) Az ősidők leghaladóbb vallásai közé a judaizmus és a hinduizmus tartozott, és mindkettő önmagában is nagy hatást gyakorolt a vallás fejlődésmenetére keleten és nyugaton. A hinduk és a héberek hittek abban, hogy a vallásuk sugalmazott és kinyilatkoztatott, és hitték, hogy minden más vallás az egy igaz hit különféle hanyatló formáit képviseli.
92:6.15 (1011.13) India megoszlik a hindu, a szikh, a mohamedán és a dzsainista vallás között, melyek mindegyike saját képet alkot az Istenről, az emberről és a világegyetemről. Kína a taoizmust és a konfuciánus tanításokat követi; a sintónak Japánban hódolnak.
92:6.16 (1011.14) A nagy nemzetközi, fajközi vallások közé a héber, a buddhista, a keresztény és az iszlám hit tartozik. A buddhizmus Ceylontól és Burmától Tibeten és Kínán át Japánig elér. E vallás olyan alkalmazkodóképességet mutatott számos nép erkölcseihez, melyhez foghatót csak a kereszténységtől lehet látni.
92:6.17 (1011.15) A héber vallás a többistenhittől az egyistenhitig tartó bölcseleti átmenetet testesíti meg; ez az evolúciós vallások és a kinyilatkoztatott vallások közötti egyik evolúciós kapocs. A héberek voltak az egyetlen nyugati nép, mely a korai evolúciós isteneit követte végig, egészen a kinyilatkoztatás Istenéig. De ez az igazság sohasem nyert elfogadást széles körben Ésaiás koráig, aki újból tanította a faji istenségnek az Egyetemes Teremtővel vegyített eszméjét: „Seregek Ura, Izráel Istene, te vagy az Isten, egyedül; te teremtetted a mennyet és a földet.” Egykor a nyugati polgárosodott társadalom túlélésre vonatkozó reménye a jóságról alkotott magasztos héber felfogásokban és a szépségről alkotott fejlett hellén felfogásokban rejlett.
92:6.18 (1011.16) A keresztény vallás a Krisztus életéről és tanításairól szóló vallás, mely a judaizmus istentanán alapul, s amelyet tovább módosítottak bizonyos zoroaszteri tanok és a görög bölcselet befogadása, és amelyet elsősorban három egyén alakított ki: Filó, Péter és Pál. Pál kora óta számos fejlődési szakaszon ment keresztül és olyannyira elnyugatiasult, hogy sok nem európai nép magától értetődően úgy tekint a kereszténységre, mint egy furcsa Istenről az idegeneknek szóló különös kinyilatkoztatásra.
92:6.19 (1011.17) Az iszlám nem más, mint az Észak-Afrikát, a Levantét és a Délkelet-Ázsiát összekötő vallási-műveltségi kapocs. A zsidó hittudományi és a későbbi keresztény tanítások tették az iszlámot egyistenhiten alapulóvá. Mohamed követőinek nehézséget okoztak a Háromságról szóló fejlett tanítások; nem voltak képesek megérteni a három isteni személyiség és az egy Istenség tantételét. Mindig is nehéz dolog rábírni az evolúciós elmét arra, hogy a magasabb szintű, kinyilatkoztatott igazságot hirtelenül fogadja be. Az ember evolúciós teremtmény és a vallását nagyrészt evolúciós módszerekkel kell megszereznie.
92:6.20 (1012.1) Az ősök imádása egykor határozott vallásfejlődési előrelépést jelentett, de egyszerre meglepő és sajnálatos, hogy e kezdetleges felfogás még mindig él Kína, Japán és India szerte, oly sok más mellett, melyek viszonylag fejlettebbek, mint amilyen a buddhizmus és a hinduizmus is. Nyugaton az ősök imádása a nemzeti istenek előtti hódolattá és a faji hősök iránti tiszteletté fejlődött. A huszadik században e hőstisztelő hazafias vallás jelenik meg a különféle harcos és hangosan nemzetieskedő világiasságrendekben, melyek számos nyugati emberfajtát és nemzetet jellemeznek. Ugyanezen beállítottság jelentős része szintén fellelhető az angolul beszélő népek nagy összességeiben és a nagyobb gazdasági közösségeiben. E felfogásoktól nem nagyon áll távol az az eszme, hogy a vallás csak „a jó élet utáni közös kutatás”. A „nemzeti vallások” nem jelentenek többet, mint visszatérést a korai római császárimádáshoz és a sintóhoz — ez a császári családban megtestesülő állam imádása.
92:7.1 (1012.2) A vallás sohasem válhat tudományos ténnyé. A bölcselet valóban nyugodhat tudományos alapokon, de a vallás mindig is meg fog maradni evolúciósnak vagy kinyilatkoztatásinak, illetőleg a kettő lehetséges keverékének, amilyen a mai világban is.
92:7.2 (1012.3) Új vallásokat nem lehet kitalálni; azok vagy kialakulnak, vagy hirtelenül kinyilatkoztatják azokat. Minden új evolúciós vallás pusztán a régi hiedelmek, az új alkalmazkodások és igazodások fejlettebb kifejeződései. A régi nem szűnik meg létezni; összekeveredik az újjal, pontosan úgy, ahogyan a szikhizmus a hinduizmus, a buddhizmus, az iszlám és más kortárs tiszteletfajták talaján és azok formáját felvéve kinyílt és virágba borult. A kezdetleges vallás nagyon demokratikus volt; a vadember kész volt adni és kölcsönvenni. Csak a kinyilatkoztatott vallással jelent meg az önkényes és türelmetlen istentani önzés.
92:7.3 (1012.4) A számos urantiai vallás mind jó addig, amíg közelebb viszik az embert Istenhez és lehetővé teszik az Atya felismerését az ember számára. Bármely hívőcsoport tévedésbe esik, amikor úgy gondolja, hogy az ő hitvallásuk Az Igazság; az ilyen hozzáállások inkább istentani elbizakodottságról árulkodnak, mint hitbéli bizonyosságról. Nincs olyan urantiai vallás, mely ne tanulmányozhatná haszonnal és ne fogadhatná be azon igazságok legjavát, melyek minden más vallásban megvannak, mert mind tartalmaz igazságot. A hívők jobban tennék, ha kölcsönöznének a szomszédaik élő szellemi hitének legjavából, minthogy kifogásolják a legrosszabbat a régóta meglévő babonáikban és elavult szertartásaikban.
92:7.4 (1012.5) Mindeme vallások az embernek az ő változatlan szellemi vezetésére adott változó értelmi válaszának az eredményeként jelentek meg. Sohasem remélhetik a hitvallások, a tantételek és a vallási szokások azonosságát — ezek értelmi dolgok; de megvalósíthatják, és egy napon meg is fogják valósítani az egységet a mindenek Atyjának igaz imádásában, mert ez szellemi, és örök igazság az, hogy szellemében minden ember egyenlő.
92:7.5 (1012.6) A kezdetleges vallás nagymértékben anyagi értékű tudatosság volt, azonban a polgárosodás megnöveli a vallási értéket, mert az igaz vallás nem más, mint hogy a sajátlényeg az értelmes és felsőbb értékek szolgálatának szenteli magát. A vallás fejlődésével az erkölcstan válik az erkölcsi életfelfogássá, és az erkölcsiség válik az önfegyelemmé a legfelsőbb rendű jelentéstartalmak és a legfelsőbb értékek — az isteni és szellemi eszményképek — mércéihez való igazodás révén. És így a vallás önkéntelen és kifinomult áhítattá, a szeretet hűségének élő tapasztalásává válik.
92:7.6 (1013.1) Valamely vallás minőségét jelzik az alábbiak:
92:7.7 (1013.2) 1. A megbízhatóság értékszintje — hűségviszonyok.
92:7.8 (1013.3) 2. A jelentéstartalmak mélysége — az egyén érzékennyé válása e felsőbb értékek eszményalapú elismerésére.
92:7.9 (1013.4) 3. Az elhivatottság erőssége — az ezen isteni értékek iránti áhítat foka.
92:7.10 (1013.5) 4. A személyiség akadálytalan fejlődése az eszményelvű szellemi lét e mindenségrendi útján, az Istennel való fiúi viszony és a soha véget nem érő, fokozatos-fejlődési világegyetemi létpolgárság felismerésében.
92:7.11 (1013.6) A vallási jelentéstartalmak erősebben tudatosulnak a gyermekben, ahogy a mindenhatóságról alkotott fogalmait a szüleitől az Istenhez helyezi át. És az ilyen gyermek teljes vallási tapasztalása nagymértékben függ attól, hogy félelem vagy szeretet uralja a szülő-gyermek viszonyt. A rabszolgák mindig is nagy nehézségekkel szembesültek, amikor az uruktól való félelmüket megpróbálták átalakítani az Isten-szeretet felfogásaivá. A polgárosodásnak, a tudománynak és a fejlett vallásoknak meg kell szabadítaniuk az emberiséget a természeti jelenségektől való rettegésből született félelmektől. És így a teljesebb megvilágosodásnak meg kell szabadítania a felkészültebb halandókat az Istenséggel való bensőséges viszony közvetítőitől való mindenféle függéstől.
92:7.12 (1013.7) A bálványimádási tétovázás e közbenső szakaszai, melyek az emberitől és láthatótól az istenibe és a láthatatlanba való átmenet során előfordulnak, elkerülhetetlenek, de ezeket le kell rövidíteni az emberben lakozó isteni szellem könnyítést hozó segédkezésének tudatosítása révén. Mindazonáltal az embert alapvetően befolyásolták nemcsak az Istenségről alkotott fogalmai, hanem ama hősök jelleme is, akiket a hódolatához választott. Felettébb szerencsétlen dolog, hogy azok, akik eljutottak oda, hogy az isteni és feltámadt Krisztust tiszteljék, megfeledkeztek az emberről — a derék és bátor hősről — József-fia-Jósuáról.
92:7.13 (1013.8) A mai ember kellőképen öntudatos a vallást tekintve, azonban az istenimádási szokásait megzavarta és lerontotta az ember felgyorsult társadalmi átalakulása és példátlan tudományos fejlődése. A gondolkodó férfiak és nők újrafogalmazott vallást akarnak, és ez az igény a vallást önmaga átértékelésére fogja kényszeríteni.
92:7.14 (1013.9) A mai kor embere azzal a feladattal szembesül, hogy több emberi értéket kell újragondolnia egyetlen nemzedék alatt, mint a korábbi kétezer év alatt. És mindez a vallás irányában befolyásolja a társadalmi hozzáállást, mert a vallás életmód és gondolkodásmód is.
92:7.15 (1013.10) Az igaz vallásnak mindig egyszerre kell lennie minden tartósan fennálló társadalom örök alapjának és vezérlő csillagának.
92:7.16 (1013.11) [Közreadta egy nebadoni Melkizedek.]

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7


az 5. alcím tekintetében a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (15) bekezdésében,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65. § 8. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48. § 3. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró emberi erőforrások miniszterével egyetértésben – a következőket rendelem el:
(4) Ha a hulladék hőkezelésére az oxidálástól eltérő eljárásokat – például pirolízist, gázosítást vagy plazmaeljárást – alkalmaznak, akkor a hulladékégetés vagy a hulladék-együttégetés a hőkezelési eljárás mellett magában kell, hogy foglalja a hőkezelést követő égetési eljárást is.
3.1 égetőegységek: a hulladékégető művet vagy hulladék-együttégető művet az építő meghatározása és az üzemeltető visszaigazolása szerint alkotó hulladékégető berendezések;
4. hulladékégető mű: minden olyan – helyhez kötött vagy mobil – műszaki létesítmény és berendezés, amelyet a hulladék hőkezelése érdekében építettek, függetlenül attól, hogy a keletkezett égéshőt hasznosítják-e vagy sem, ideértve a hulladék oxidálását és más termikus kezelési eljárásokat, így különösen a pirolízist, az elgázosítást vagy a plazmaeljárásokat végző műveket, ha a kezelés során keletkező anyagokat a termikus eljárást követően elégetik;
5.2 hulladék-együttégető mű: minden elsődlegesen energiatermelés vagy anyagi termék előállítására szolgáló helyhez kötött vagy mobil műszaki létesítmény, amely alap- vagy kiegészítő tüzelőanyagként hulladékot használ, vagy amelyben a hulladékot ártalmatlanítás céljából termikusan kezelik, ideértve a hulladék oxidálását és más termikus kezelési eljárásokat, így különösen a pirolízist, az elgázosítást vagy a plazmaeljárásokat végző műveket, ha a kezelés során keletkező anyagokat a termikus eljárást követően elégetik;
8a.3 kémény: az 50 MWth és annál nagyobb teljes névleges bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezések működési feltételeiről és légszennyező anyagainak kibocsátási határértékeiről szóló miniszteri rendelet szerinti kémény;
3. § (1) A hulladékégető és hulladék-együttégető berendezések füstgázait ellenőrzött körülmények között, olyan kéményen keresztül kell elvezetni, amelyet úgy terveznek – beleértve magasságának meghatározását – és kiviteleznek, hogy a hulladékégető vagy hulladék-együttégető berendezés működése során ne okozzon légszennyezettséget.
(2)4 A hulladékégető vagy hulladék-együttégető műben keletkező hőt a gyakorlati szempontból lehetséges mértékben hasznosítani kell.
(4) A hulladékégető vagy hulladék-együttégető művek telephelyét – ideértve a hozzájuk tartozó hulladéktároló területet is – a termőföld hasznosítására vonatkozó szabályok figyelembevételével úgy kell megtervezni és üzemeltetni, hogy
6. § (1)5 A hulladékégető vagy hulladék-együttégető műre vonatkozó, a környezetvédelmi, és természetvédelmi hatósághoz (a továbbiakban együtt: környezetvédelmi hatóság) benyújtott környezetvédelmi engedély, egységes környezethasználati engedély, illetve levegővédelmi engedély (a továbbiakban együtt: engedély) iránti kérelemnek tartalmaznia kell az alábbi követelmények teljesülését:
(3) Az engedélykérelmet a tartalmi követelményeknek megfelelő részszakterületeken – a környezetvédelmi, természetvédelmi, vízgazdálkodási és tájvédelmi szakértői tevékenységről szóló kormányrendelet alapján – szakértői jogosultsággal rendelkező szakértő készíti el.
(2)6 Ha a nem veszélyeshulladék-égető vagy hulladék-együttégető mű üzemeltetője olyan működési változtatást akar végrehajtani, amely veszélyes hulladék égetését is magában foglalja, akkor ez jelentős változtatásnak minősül, és erre csak a környezetvédelmi hatóság engedélye alapján kerülhet sor. A környezetvédelmi hatóságnak a módosított engedélyben elő kell írni a változtatással érintett összes berendezésre és folyamatra vonatkozóan mindazon intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a veszélyes hulladék égetése vagy együttégetése következtében se léphessen fel határértéket meghaladó levegő-, felszíni víz-, közvetetten földtani közeg, vagy felszín alatti vízszennyezés.
(2)7 A hulladék-együttégető műből származó levegőterhelés – a (3) és (4) bekezdésekben meghatározott kivétellel – nem haladhatja meg a 4. mellékletben meghatározott kibocsátási határértékeket.
(4)8 A veszélyes hulladék együttégetését végző létesítményből származó levegőterhelés nem haladhatja meg a 3. mellékletben meghatározott kibocsátási határértékeket, ha a hulladék-együttégető műben a keletkező hő több mint 40%-a származik a veszélyes hulladék égetéséből.
(4)9 A (2) és (3) bekezdésben előírt hőmérsékleteket a hulladékégető művek esetében a tűztér belső falának közelében, vagy a környezetvédelmi hatóság által engedélyezett más reprezentatív pontján kell mérni.
12. § (1)10 Nem veszélyes hulladék égetése esetén a környezetvédelmi hatóság engedélyt adhat a 10. §-ban és a 11. § (1) és (2) bekezdéseiben foglaltaktól eltérő, valamint a hőmérséklet tekintetében a 11. § (3) bekezdésében leírtaktól eltérő feltételekkel történő üzemeltetésre az engedélyben meghatározott egyes hulladéktípusok vagy bizonyos termikus eljárások esetében, ha az e rendeletben foglalt egyéb követelmények teljesülnek.
13. § (1) Az emberi egészség veszélyeztetésének megelőzése és a környezeti kockázat minimalizálása érdekében a hulladékégető vagy hulladék-együttégető mű üzemeltetőjének minden, a hulladék átvételére vonatkozó szükséges óvintézkedést meg kell tennie, hogy a lehető legkisebb mértékű legyen a környezet – különösen a levegő, a felszíni és a felszín alatti vizek, valamint a földtani közeg – terhelése, továbbá a kellemetlen szag- és a zajkibocsátás.
a)11 a veszélyes hulladékkal kapcsolatos tevékenységek részletes szabályairól szóló kormányrendeletben, az országhatárt átlépő hulladékszállításról szóló kormányrendeletben, és a veszélyes áruk szállításáról szóló rendelkezések által megkövetelt dokumentáció ellenőrzése;
b)12 reprezentatív minta vétele – fertőző kórházi hulladék kivételével – kirakodás előtt, amely alkalmasak arra, hogy a (3) bekezdésben meghatározottak szerint megadott adatok megfelelőségét igazolja, és a környezetvédelmi hatóság megállapíthassa a kezelt hulladék összetételét, fizikai és kémiai jellemzőit, tulajdonságait; a mintát az égetést követően legalább 6 hónapig meg kell őrizni.
(5)13 A környezetvédelmi hatóság mellőzi a (2)–(4) bekezdésben foglaltak érvényesítését az olyan hulladékégető és hulladék-együttégető mű esetében, amely a környezeti hatásvizsgálati és az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló 314/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 2. mellékletének hatálya alá tartozó létesítmény részét képezi, és kizárólag a létesítményben képződött hulladék égetését végzi.
14. § (1)14 A mérésekre vonatkozó követelményeket a környezetvédelmi hatóság által kiadott engedélyben kell előírni.
(2)15 A légszennyező anyagok kibocsátásait automatikusan mérő és dokumentáló készülékek felszerelését és működését a környezetvédelmi hatóságnak szükség szerint, de legalább évente ellenőrizni kell. A kalibrációt a levegőterheltségi szint és a helyhez kötött légszennyező források kibocsátásának vizsgálatával, ellenőrzésével, értékelésével kapcsolatos szabályokról szóló miniszteri rendeletben előírtaknak megfelelően kell elvégezni.
(3)16 A kibocsátások ellenőrzésére szolgáló mintavételi vagy mérési pontok helyét a környezetvédelmi hatóság jelöli ki.
b)17 folyamatosan mérni és rögzíteni kell a következő működési paramétereket: hőmérséklet a tűztér belsejében a falnál, vagy az égéstér környezetvédelmi hatóság által meghatározott más reprezentatív pontján, a füstgáz oxigénkoncentrációja, nyomása, hőmérséklete és vízgőz-tartalma;
d)18 a füstgázban lévő, a környezetvédelmi hatóság által az engedélyben rögzített egyéb légszennyezőanyagok koncentrációját az engedélyben szereplő gyakorisággal kell mérni.
(2)19 A környezetvédelmi hatóság engedélyezi a hulladékégető vagy hulladék-együttégető mű számára a folyamatos mérés helyett a HCl, HF és SO2 időszakos mérését a 15. § (1) bekezdés c) pontjában leírt gyakorisággal, illetve engedélyezi a mérés mellőzését, ha az üzemeltető bizonyítani tudja, hogy ezen szennyező anyagok kibocsátása nem haladhatja meg az előírt kibocsátási határértékeket.
(3)20 A környezetvédelmi hatóság az üzemeltető kérelmére a folyamatos mérési kötelezettség helyett engedélyezi a NOx időszakos mérését az óránként 6 tonnánál kisebb névleges teljesítményű I. kategóriájú hulladékégető művekben és hulladék hulladék-együttégető művekben, ha az üzemeltető a hulladék minőségére, az alkalmazott technológiákra és a kibocsátás ellenőrzési eredményeire vonatkozó adatokkal bizonyítja, hogy a NOx-kibocsátás szintje még a legkedvezőtlenebb üzemi körülmények között sem haladhatja meg az előírt kibocsátási határértékeket. Ebben az esetben a NOx kibocsátást az 15. § (1) bekezdés c) pontjában előírt gyakoriságú időszakos méréssel kell ellenőrizni.
17. §21 Valamennyi ellenőrzési eredményt olyan módon kell rögzíteni, feldolgozni és bemutatni, hogy a környezetvédelmi hatóság megállapíthassa, hogy megfelel-e az üzem az engedélyben foglalt üzemeltetési feltételeknek és kibocsátási határértékeknek.
d)22 ha a hulladékot oxigéngazdag környezetben kell égetni vagy együttégetni, az eredményeket olyan oxigéntartalomra kell vonatkoztatni, amelyet a környezetvédelmi hatóság állapít meg az egyedi eset sajátos körülményeire tekintettel; és
b)23 a környezetvédelmi hatóság engedélyében előírtak szerint a félórás átlagértékek egyike sem lépi túl a 3. melléklet 1.2. pontjában foglalt táblázat B oszlopában megadott kibocsátási határértékeket, vagy az egy naptári év alatt mért félórás átlagértékek 97%-a nem lépi túl a 3. melléklet 1.2. pontjában foglalt táblázat C oszlopában megadott kibocsátási határértékeket,
(2) Az olyan hulladékégető művek esetében, amelyekben az égetési folyamatból származó gáz hőmérsékletét legalább 2 másodpercre minimum 1100 oC-ra emelik, az (1) bekezdés d) pont db) alpontjában szereplő 10 perces átlagértékeknél 7 napos értékelési időszak alkalmazandó.
(3) A félórás átlagértékeket és a 10 perces átlagértékeket a tényleges üzemelési idő alatt – ide nem értve az indítási és leállítási szakaszok azon időtartamát, amikor nem történik hulladékégetés – mért értékekből kell számítani, miután azokból levonták a 2. melléklet 3. pontjában megadott, az egyes légszennyező anyagokra meghatározott százalékos értékeket. A napi átlagértékeket ezen számítás eredményeként kapott félórás és 10 perces átlagértékekből kell meghatározni.
20. § (1)24 Az e rendeletben előírt, a légszennyező anyagokra és a füstgáztisztító egységből származó szennyvíz kibocsátására vonatkozó határértékek túllépése esetében az üzemeltetőnek a környezetvédelmi hatóságot haladéktalanul, de legkésőbb 12 órán belül értesítenie kell.
(3)25 Üzemzavar esetén az üzemeltető köteles a normál működési körülmények visszaállásáig a szennyezést okozó folyamatokat késedelem nélkül lecsökkenteni vagy leállítani, valamint az üzemzavart a környezetvédelmi hatóságnak és – ha az üzemzavar következménye a lakosságot veszélyezteti – az illetékes katasztrófavédelmi szervezetnek haladéktalanul bejelenteni.
21. §26 A hulladék kísérleti égetésére vonatkozó környezetvédelmi követelményeket, beleértve az égethető hulladék típusát (azonosító kódját), fajtáját és mennyiségét, a kibocsátások és az üzemeltetési jellemzők mérési módját és gyakoriságát, a kibocsátási határértékeket, és az azoknak való megfelelés értékelését a környezetvédelmi hatóság engedélyben írja elő.
22. §27 A tűzoltóság a hulladék nyílt téri égetését a tüzek oltásának gyakorlása, kiképzés céljából, a környezetvédelmi hatóság által a 6. mellékletben meghatározott feltételek szerint kiadott engedélynek megfelelően végzi.
23. § (1)28 A II. kategóriájú hulladékégető, továbbá a hulladék-együttégető művekre beadott engedélykérelmeket 30 nap időtartamra a nyilvánosság számára a környezetvédelmi hatóság nyilvánosságra kell hozni. A döntést az engedély legalább egy példányával és minden további módosítással együtt szintén nyilvánosságra kell hozni.
(2)29 Az óránként két tonna vagy annál nagyobb névleges teljesítményű hulladékégető vagy hulladék-együttégető művek esetében a létesítmény működéséről és annak ellenőrzéséről készített, az üzemeltető által az illetékes hatóságoknak március 31-ig benyújtott jelentést a környezetvédelmi hatóság és az üzemeltető honlapján nyilvánosságra kell hozni. E jelentésben minimális követelményként be kell számolni a technológia működéséről, valamint az e rendeletben foglalt kibocsátási határértékekkel való összehasonlításban a levegőbe és vizekbe történő tényleges kibocsátásról.
(3)30 A környezetvédelmi hatóságok listát állítanak össze az – illetékességi területükön működő – óránként két tonnánál kisebb névleges teljesítményű hulladékégető vagy hulladék-együttégető művekről, és azt a tárgyévet követő év április 30-ig honlapjukon nyilvánosságra hozzák.
25. §31 Ha a hulladék együttégetést végző tüzelőberendezést tartalmazó létesítményt 2013. január 7-ét megelőzően engedélyezték, vagy a létesítmény üzemeltetője 2013. január 7. előtt nyújtott be teljes létesítési engedélykérelmet, és a berendezést 2014. január 7-ig üzembe helyezték, a hulladék együttégetést végző tüzelőberendezés kibocsátásaira
26. § (1) Ez a rendelet az ipari kibocsátásokról szóló, 2010. november 24-i 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikk 37–43. pontjának, IV. fejezetének (42–55. cikk) és VI. mellékletének való megfelelést szolgálja.
(2) E rendelet tervezetének a műszaki szabványok és szabályok, valamint az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok terén információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló – a 98/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított – 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikke szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
27. §32
Toxicitási egyenérték-
2,3,7,8 – Tetraklór-dibenzo-dioxin (TCDD)
1,2,3,7,8 – Pentaklór-dibenzo-dioxin (PeCDD)
1,2,3,4,7,8 – Hexaklór-dibenzo-dioxin (HxCDD)
1,2,3,6,7,8 – Hexaklór-dibenzo-dioxin (HxCDD)
1,2,3,7,8,9 – Hexaklór-dibenzo-dioxin (HxCDD)
1,2,3,4,6,7,8 – Heptaklór-dibenzo-dioxin (HpCDD)
Oktaklór-dibenzo-dioxin (OCDD)
2,3,7,8 – Tetraklór-dibenzo-furán (TCDF)
2,3,4,7,8 – Pentaklór-dibenzo-furán (PeCDF)
1,2,3,7,8 – Pentaklór-dibenzo-furán (PeCDF)
1,2,3,4,7,8 – Hexaklór-dibenzo-furán (HxCDF)
1,2,3,6,7,8 – Hexaklór-dibenzo-furán (HxCDF)
1,2,3,7,8,9 – Hexaklór-dibenzo-furán (HxCDF)
2,3,4,6,7,8 – Hexaklór-dibenzo-furán (HxCDF)
1,2,3,4,6,7,8 – Heptaklór-dibenzo-furán (HpCDF)
1,2,3,4,7,8,9 – Heptaklór-dibenzo-furán (HpCDF)
Oktaklór-dibenzo-furán (OCDF)
Gáz- és gőznemű szerves anyagok az összes szerves szén mennyiségében kifejezve (TOC)
NO2-ban kifejezett összes nitrogén-monoxid (NO) és nitrogén-dioxid (NO2) I. kategóriájú hulladékégető művekre, amelyek névleges kapacitása az óránként hat tonnát meghaladja, vagy II. kategóriájú hulladékégető művekre
NO2-ban kifejezett összes nitrogén-monoxid (NO) és nitrogén-dioxid (NO2) I. kategóriájú hulladékégető művekre, amelyek névleges kapacitása óránként legfeljebb hat tonna
Kadmium és vegyületei kadmiumban kifejezve (Cd)
Összesen: 0,05
Tallium és vegyületei talliumban kifejezve (Tl)
Higany és vegyületei higanyban kifejezve (Hg)
Antimon és vegyületei antimonban kifejezve (Sb)
Összesen: 0,5
Arzén és vegyületei arzénban kifejezve (As)
Ólom és vegyületei ólomban kifejezve (Pb)
Króm és vegyületei krómban kifejezve (Cr)
Kobalt és vegyületei kobaltban kifejezve (Co)
Réz és vegyületei rézben kifejezve (Cu)
Mangán és vegyületei mangánban kifejezve (Mn)
Nikkel és vegyületei nikkelben kifejezve (Ni)
Vanádium és vegyületei vanádiumban kifejezve (V)
napi átlagérték
félórás átlagérték
tízperces átlagérték
4. melléklet a 29/2014. (XI. 28.) FM rendelethez33
Összkibocsátási határérték az ebben a mellékletben meghatározott oxigéntartalom mellett bizonyos ipari tevékenységekre és bizonyos szennyező anyagokra meghatározott módon vagy ilyen értékek hiányában a rendelet 3. és 4. mellékleteiben meghatározott kibocsátási határértékeket felváltó összkibocsátási határértékek [mg/m3], dioxinokra és furánokra [ng/m3] mértékegységben. A szabványosításhoz szükséges oxigéntartalmat helyettesítő összes oxigéntartalmat a fenti tartalom alapján a parciális térfogatokat figyelembe véve kell kiszámítani.
Vhulladék
Kizárólag a hulladék égetéséből származó füstgáz térfogatárama Nm3/h]
mértékegységben, mely az engedélyben meghatározott legkisebb
fűtőértékű hulladékból kiindulva, ezen rendelet által megadott
feltételekre vonatkoztatva kerül kiszámításra.
Chulladék
A 3. számú mellékletben szereplő, hulladékégetőművekre vonatkozó kibocsátási határértékek az érintett légszennyező anyagokra és szén-monoxidra [mg/m3], dioxinokra és furánokra [ng/m3] mértékegységben.
Vtechn.
Füstgáz térfogatárama [Nm3/h] mértékegységben, amely a mű technológiájából ered, ideértve a műben eredetileg használt, engedélyezett tüzelőanyagok égetését (kivéve a hulladékot), amelyet a hatályos jogszabálynak megfelelően a szóban forgó technológiára előírt oxigéntartalom alapján határoznak meg. (Ha nincs ilyen jogszabály, a füstgázban lévő valós, a technológia számára szükségtelen mennyiségű, levegővel történő hígítás nélkül mért oxigéntartalmat kell vonatkoztatási alapként alkalmazni.) Az egyéb vonatkoztatási feltételeket ezen rendelet előírásai szerint kell figyelembe venni.
Ctechn.
Kibocsátási határértékek, amelyeket meghatározott ipari tevékenységekre ezen melléklet táblázatai tartalmaznak, illetve ilyen táblázatok vagy értékek hiányában a műből származó füstgázban lévő érintett légszennyező anyagokra és szén-monoxidra vonatkozó, az adott technológián belül az eredetileg tervezett és engedélyezett tüzelőanyagok (kivéve a hulladékot) égetésére, hatályos jogszabályban vagy előírásban meghatározott kibocsátási határértékek [mg/m3], dioxinokra és furánokra [ng/m3] mértékegységben. (Ilyen szabályozás hiánya esetén az engedélyben rögzített kibocsátási határértékeket kell alkalmazni. Ha az engedély nem tartalmaz ilyen értékeket, a valós tömegkoncentrációkat kell alkalmazni.)
Vonatkoztatási oxigénkoncentráció, térfogatszázalékban
Ohulladék
Vonatkoztatási oxigénkoncentráció a hulladékégetés esetében, térfogatszázalékban.
Vonatkoztatási oxigénkoncentráció a technológiai folyamat esetében, térfogatszázalékban.
Kizárólag a hulladékégetésből származó füstgáz térfogatáram, [Nm3/h] mértékegységben.
A technológiai folyamatokból származó füstgáz térfogatáram, [Nm3/h] mértékegységben.
2.3 A kibocsátási határértékeknek való megfelelés igazolására végzett mérések eredményeit száraz gázra,
273 K hőmérsékletre, 101,3 kPa nyomásra és 10%-os vonatkoztatási oxigéntartalomra kell átszámítani.
2.4.1 A környezetvédelmi hatóság 2016. január 1-jéig a Lepol-kemencék és a hosszú forgókemencék esetében, a NOx tekintetében legfeljebb 800 mg/Nm3 teljes kibocsátási határértéket ír elő.
C mg/Nm3
2.5.1 A környezetvédelmi hatóság engedélyében eltérést engedélyezhet az olyan esetekben, amikor az SO2 és a TOC kibocsátás nem a hulladék- együttégetéséből származik.
3.4.1 A biomasszától eltérő szilárd tüzelőanyagot használó tüzelőberendezésekre vonatkozó Ctechn. értékek, 6% -os vonatkoztatási oxigén tartalom mellett:
Pth<50 MWth
50Ł Pth <100 MWth
100Ł Pth< 300 MWth
3.4.2 A biomassza tüzelőanyagot használó tüzelőberendezésekre vonatkozó Ctechn. értékek, 6% -os vonatkoztatási oxigén tartalom mellett:
3.4.3 A folyékony tüzelőanyagra vonatkozó Ctechn. értékek, 3% -os vonatkoztatási oxigén tartalom mellett:
400-200 (lineáris csökkenés 100 és
300 MWth között
3.5.1 A biomasszától eltérő szilárd tüzelőanyagokat használó tüzelőberendezésekre vonatkozó Ctechn. értékek, 6% -os vonatkoztatási oxigén tartalom mellett:
lignitporra: 400
25 tőzegre: 20
3.5.2 A biomassza tüzelőanyagot használó tüzelőberendezésekre vonatkozó Ctechn. értékek, 6% -os vonatkoztatási oxigén tartalom mellett:
3.5.3 A folyékony tüzelőanyagra vonatkozó Ctechn. értékek, 3% -os vonatkoztatási oxigén tartalom mellett:
3.6 A gázturbinák és gázmotorok kivételével a hulladék együttégetését végző tüzelőberendezések kibocsátásaira vonatkozó Ctechn. napi átlagértékek mg/Nm3-ben kifejezve, ha a hulladék együttégetést végző tüzelőberendezést tartalmazó létesítményt 2013. január 7-én vagy azt követően engedélyezték vagy a létesítmény üzemeltetője 2013. január 7-én, vagy azt követően nyújtott be teljes engedélykérelmet és a berendezést 2014. január 7. után helyezték üzembe.
3.6.1 A biomasszától eltérő szilárd tüzelőanyagot használó tüzelőberendezésekre vonatkozó Ctechn. értékek, 6% -os vonatkoztatási oxigén tartalom mellett:
fluidágyas tüzelés: 250
tőzegre: 250
3.6.3 A folyékony tüzelőanyagra vonatkozó Ctechn. értékek, 3% -os vonatkoztatási oxigén tartalom mellett:
3.7.1 Vonatkoztatási oxigén tartalom szilárd tüzelőanyagoknál 6 %, folyékony tüzelőanyagoknál pedig 3 %.
C[mg/m3]
3.8.1 Vonatkoztatási oxigén tartalom szilárd tüzelőanyagoknál 6 %, folyékony tüzelőanyagoknál pedig 3 %.
C [ng/m3]
megadott vonatkoztatási oxigénkoncentrációra átszámított tömegkoncentráció mg/m3-ben
megadott vonatkoztatási oxigénkoncentráció térfogatszázalékban
a füstgázban mért oxigénkoncentráció térfogatszázalékban
a légszennyezőanyag mért tömegkoncentrációja mg/m3-ben (átszámított érték
273 K-ra, 101,3 kP-ra és száraz füstgázra)
1 A 2. § 3. pontja a 19/2017. (IV. 24.) FM rendelet 10. § a) pontja szerint módosított szöveg.
2 A 2. § 5. pontja a 19/2017. (IV. 24.) FM rendelet 6. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
3 A 2. § 8a. pontját a 19/2017. (IV. 24.) FM rendelet 6. § (2) bekezdése iktatta be.
4 A 3. § (2) bekezdése a 19/2017. (IV. 24.) FM rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
5 A 6. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 15/2015. (III. 31.) FM rendelet 36. § a) pontja szerint módosított szöveg.
6 A 8. § (2) bekezdése a 15/2015. (III. 31.) FM rendelet 36. § b)–c) pontja szerint módosított szöveg.
7 A 9. § (2) bekezdése a 19/2017. (IV. 24.) FM rendelet 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
8 A 9. § (4) bekezdését a 19/2017. (IV. 24.) FM rendelet 8. § (2) bekezdése iktatta be.
9 A 10. § (4) bekezdése a 15/2015. (III. 31.) FM rendelet 36. § d) pontja szerint módosított szöveg.
10 A 12. § (1) bekezdése a 15/2015. (III. 31.) FM rendelet 36. § e) pontja szerint módosított szöveg.
11 A 13. § (4) bekezdés a) pontja a 19/2017. (IV. 24.) FM rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
12 A 13. § (4) bekezdés b) pontja a 15/2015. (III. 31.) FM rendelet 36. § f) pontja szerint módosított szöveg.
13 A 13. § (5) bekezdése a 15/2015. (III. 31.) FM rendelet 36. § f) pontja szerint módosított szöveg.
14 A 14. § (1) bekezdése a 15/2015. (III. 31.) FM rendelet 36. § g) pontja szerint módosított szöveg.
15 A 14. § (2) bekezdése a 15/2015. (III. 31.) FM rendelet 36. § h) pontja szerint módosított szöveg.
16 A 14. § (3) bekezdése a 15/2015. (III. 31.) FM rendelet 36. § i) pontja szerint módosított szöveg.
17 A 15. § (1) bekezdés b) pontja a 15/2015. (III. 31.) FM rendelet 36. § j) pontja szerint módosított szöveg.
18 A 15. § (1) bekezdés d) pontja a 15/2015. (III. 31.) FM rendelet 36. § j) pontja szerint módosított szöveg.
19 A 16. § (2) bekezdése a 15/2015. (III. 31.) FM rendelet 36. § k) pontja szerint módosított szöveg.
20 A 16. § (3) bekezdése a 15/2015. (III. 31.) FM rendelet 36. § k) pontja szerint módosított szöveg.
21 A 17. § a 15/2015. (III. 31.) FM rendelet 36. § l) pontja szerint módosított szöveg.
22 A 18. § (1) bekezdés d) pontja a 15/2015. (III. 31.) FM rendelet 36. § m) pontja szerint módosított szöveg.
23 A 19. § (1) bekezdés b) pontja a 15/2015. (III. 31.) FM rendelet 36. § n) pontja szerint módosított szöveg.
24 A 20. § (1) bekezdése a 15/2015. (III. 31.) FM rendelet 36. § o) pontja szerint módosított szöveg.
25 A 20. § (3) bekezdése a 15/2015. (III. 31.) FM rendelet 36. § p) pontja szerint módosított szöveg.
26 A 21. § a 15/2015. (III. 31.) FM rendelet 36. § q) pontja szerint módosított szöveg.
27 A 22. § a 15/2015. (III. 31.) FM rendelet 36. § r) pontja szerint módosított szöveg.
28 A 23. § (1) bekezdése a 15/2015. (III. 31.) FM rendelet 36. § s) pontja, a 70/2017. (XII. 29.) FM rendelet 12. § (1) bekezdés a) és b) pontja szerint módosított szöveg.
29 A 23. § (2) bekezdése a 15/2015. (III. 31.) FM rendelet 36. § t) pontja, a 70/2017. (XII. 29.) FM rendelet 12. § (1) bekezdés c) pontja és (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
30 A 23. § (3) bekezdése a 15/2015. (III. 31.) FM rendelet 36. § u) pontja, a 70/2017. (XII. 29.) FM rendelet 12. § (1) bekezdés d) pontja és (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
31 A 25. § nyitó szövegrésze a 19/2017. (IV. 24.) FM rendelet 10. § b) pontja szerint módosított szöveg.
32 A 27. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
33 A 4. melléklet a 15/2015. (III. 31.) FM rendelet 36. § v) pontja, a 19/2017. (IV. 24.) FM rendelet 10. § c) pontja szerint módosított szöveg.


text:
Elvileg az országon átbuszoztatott összes menedékkérőt vissza kéne vennünk - Magyar Ügyvéd Blog
Lehet, hogy Soros megvette a Jobbikot, az LMP-t és...
Tényleg az aránytalan erőszak teszi férfiassá a...
Elvileg az országon átbuszoztatott összes menedékkérőt vissza kéne vennünk
Már most biztosan tudható, hogy menekültügyben megsértettük az EU-jogot
2017. július 28. - Magyar Ügyvéd
Horvátország felelős mindazon személyek menedékkérelmének elbírálásáért, akiket a 2015-2016-os migrációs válság idején tömegesen beengedtek Szerbia felől, s akiket azután a szlovén határhoz szállítottak – mondta ki az Európai Unió Bírósága. Magyarország hasonlóképpen cselekedett…
Miközben igen nagy érdeklődés kísérte az Európai Unió Bírósága főtanácsnokának a menekültkvótákkal kapcsolatos indítványát, szinte nem tűnt fel senkinek, hogy a luxembourgi fórum hasonló ügyben szerdán már ítéletet is hirdetett. Ebben kimondták: Horvátország felelős azon személyek nemzetközi védelem iránti kérelmének megvizsgálásáért, akik a 2015–2016-os migrációs válság során tömegesen lépték át a határát.
Hogy ez miért érdekes a számunkra is? Azért, mert a horvátok nagyjából azt csinálták, amit a magyar illetékesek is: tömegesen bocsátottak be menedékkérőket Szerbia felől, akiket azután ellenőrzés és regisztráció nélkül szervezetten szállították egy szomszédos uniós tagállam határához. Ennek alig titkolt célja az volt, hogy szabaduljanak a problémától, s a migránsok másutt kérjenek menekültstátust. Az ún. Dublin III rendelet szerint azon EU tagállamnak kell a menedékkérelmet elbírálnia, ahol a kérelmező először lépett be az EU-ba. A regisztráció mellőzésének célja a menedékkérő visszaküldésének megakadályozása az állam részéről.
A konkrét ügy előzménye: 2016-ban egy szír állampolgár és két afgán család vízum nélkül lépte át a szerb-horvát határt. A horvát hatóságok megszervezték e személyeknek a szlovén határig történő szállítását annak érdekében, hogy segítsenek nekik más tagállamokba jutni, hogy ott nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtsanak be.
A szír állampolgár ezt követően valóban menekültstátust kért Szlovéniában, míg az afgánok ugyanezt tették Ausztriában. A szlovén és az osztrák hatóságok is úgy vélték azonban, hogy mivel a kérelmezők a Dublin III rendelet szerint szabálytalanul utaztak be Horvátországba, e tagállam hatóságainak kell eldönteniük, adnak-e menekültstátust.
Emiatt mindkét ország bírósága előzetes döntéshozatali eljárást kezdeményezett az Európai Unió Bíróságánál, azt kérdezve, a rendelet alapján szabályosan léptették-e be a horvát hatóságok a menedékkérőket.
A luxembourgi bíróság szerint nincs akadálya, hogy bármely tagállam a schengeni határellenőrzési kódex alapján humanitárius okokból engedélyezze a beutazási feltételeket nem teljesítő nem uniós országbeli állampolgárok beutazását. Ám ebben az esetben a belépési engedély kizárólag az érintett tagállam területére érvényes. Ha ez nem így lenne, az a bíróság szerint azt jelentené, hogy nem az adott tagállam felelne az e személy által egy másik tagállamban előterjesztett nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért.
Ez összeegyeztethetetlen lenne a dublini rendelettel. Az ugyanis egyértelműen meghatározza, hogy amennyiben egy tagállam úgy határozott, hogy humanitárius okokból engedélyezi a területére való belépést, akkor saját magának kell eldöntenie, az érintett személynek jár-e nemzetközi védelem. Ezt a kötelezettség tehát nem hárítható át más országokra.
Ebből Magyarország sem jöhet ki jól
Magyarországon 2015-ben nagyjából négyszázezren vonultak át, miközben menedékkérőként csupán 170-180 ezer embert regisztráltak – nyilatkozta akkor az év végén az igazságügy-miniszter. Vagyis az ország a határkerítés felépítése előtt nagyjából átjáróház volt, s még azok is villámgyorsan eltűntek, akik nálunk folyamodtak nemzetközi védelemért. A hatóságok nem is különösebben foglalkoztak velük, mert nyilvánvaló volt, hogy senki nem akar itt maradni.
Azután 2015 augusztusától már szervezetten vitték a magyar hatóságok a migránsokat a szerb határtól Ausztria felé, s többségüket nem is vették nyilvántartásba. Ha a miniszter által közölt számok megfelelnek a valóságnak, több mint kétszázezren lehetnek azok, akik Magyarországon keresztül jutottak be az Európai Unió területére úgy, hogy nem regisztrálták őket.
A mostani bírósági ítélet viszont arra figyelmeztet, hogy a szabálytalan határátlépés fogalma lefedi azt a helyzetet is, amikor valamely tagállam humanitárius okokra hivatkozva és a nem uniós országbeli állampolgárok tekintetében főszabály szerint előírt beutazási feltételektől eltérve enged be nem uniós országbeli állampolgárokat a területére.
Ebből pedig egyértelműen következik, hogy Magyarországnak is felelnie kell minden egyes emberért, akit a területén átengedett, és ez független attól, hogy az érintettet regisztrálták-e menedékkérőként. Sőt, a bíróság a konkrét ügyekben azt sem is tartotta fontosnak vizsgálni, hogy a migráns valóban Horvátországban lépett-e először az EU területére. Beérték annyival, hogy megállapították: a menedékkérők Szerbia felől érkeztek, tehát kizárólag a horvát hatóságokat terheli a felelősség azért, hogy az uniós szabályok figyelmen kívül hagyásával bocsátották be harmadik országok állampolgárait.
Ez Magyarország számára is fontos üzenet: nem érdemes arra hivatkozni, hogy a rajtunk átmasírozó migránsok vélhetően Görögországban jutottak be először az EU területére, mert ez minket nem mentesít, ha az unió külső határán bárkit a közösségi szabályoktól eltérő feltételekkel engedtünk be.
Ebből az következnék, hogy a Dublin III rendelet alapján minden menekültet vissza kellene venni, aki bizonyíthatóan Szerbia felől lépte át a magyar határt, s az közömbös, járt-e korábban például Görögországban. A bíróság azonban jelezte, hogy a nemzetközi védelmet kérelmező személy felelős tagállamnak, tehát annak az országnak való átadása, ahol az ügyét el kellene bírálni, nem hajtható végre, ha fennáll annak a tényleges kockázata, hogy ott az érintett embertelen vagy megalázó bánásmódnak lenne kitéve.
Májusban a legfelsőbb olasz közigazgatási bíróság, az államtanács úgy döntött, nem engedélyezi egy ottani menekült Magyarországra visszaszállítását a dublini egyezmény alapján. A döntés arra hivatkozik, hogy 2015 júniusa óta Magyarországon olyan mértékben romlott a menedékkérők jogi helyzete, annyira sérülnek az emberi jogaik, hogy az ország „a nemzetközi védelem minimális feltételeinek” sem képes eleget tenni. Magyarország tehát megsérti az Európai Unió Alapjogi Chartáját – állapította meg az olasz bíróság, megerősítve egy évvel korábbi álláspontját. A negyven európai ország 98 civil szervezetét tömörítő Európai Menekültügyi Tanács (ECRE) ennek kapcsán arról írt, hogy a menekültek Magyarországra utaztatása esetén embertelen és megalázó bánásmódnak tennék ki az érintetteket, hiszen nemcsak a jogi kereteket, hanem a magyarországi helyzetet is figyelembe kell venni a döntéskor. A szervezet emlékeztetett rá: idén márciusban minden európai országot arra szólított fel, hogy az embertelen körülmények miatt állítsák le menekültek Magyarországra szállítását. Eddig egyébként például finn, osztrák, svájci és svéd bíróságok is leállították migránsok visszaküldését hazánkba.
Görögországnak és Olaszországnak jár a segítség a menekültválságban, s Magyarország sem vonhatta volna ki magát a szolidarításból. Az Európai Unió Bíróságának főtanácsnoka, Yves Bot ezért azt javasolta szerdán a bíróknak, hogy utasítsák el Szlovákiának és Magyarországnak a menedékkérőket érintő kötelező ideiglenes áthelyezési mechanizmust támadó keresetét.
„Ez a mechanizmus hatékonyan és arányosan hozzájárul ahhoz, hogy Görögország és Olaszország kezelhesse a 2015-ös migrációs válság következményeit” – írta közleményben a főtanácsnok. Az Európát 2015 nyarán sújtó migrációs válságra válaszul az Európai Unió Tanácsa fogadott el egy határozatot, hogy a migránsok tömeges beáramlásának kezeléséhez segítséget nyújtson Olaszországnak és Görögországnak. Ez előírja, hogy 120 ezer menedékkérőt két év alatt helyezzenek át ebből a két országból az EU más tagállamaiba, s a nemzetközi védelem iránti kérelmüket ott bírálják el.
Szlovákia és Magyarország, amely Csehországhoz és Romániához hasonlóan leszavazta ezt a határozatot, azt kérték, hogy a bíróság semmisítse meg a döntést. Arra hivatkoztak, hogy a Tanács nem tartotta be az eljárásrendet, amikor döntött, s nem is volt megfelelő jogalap rá, hogy a határozatot elfogadják. Amúgy 120 ezer menedékkérő elosztása nem fogja megoldani a menekültválságot, ezért nincs is rá szükség - érveltek a volt államszocialista országok.
Magyarországnak a határozat értelmében idén szeptemberig 1294 menedékkérőt kellett volna átvennie, de eddig egyetlen embert sem fogadtunk. A bíróság a fent ismertetett, Horvátországgal kapcsolatos szerdai ítéletének viszont ennél sokkal súlyosabb következményei lehetnének, hiszen a Dublin III rendelet alapján százezres nagyságrendben kellene korábban az országon átvonult migránsokat visszavenni. Már csak abban lehet bízni, hogy a hazai menekültügyi törvények – és a migránsokkal való bánásmód – miatt ide senkit nem küldenek.
Nagyon úgy tűnik, hogy a magyar hatóságok szándékosan sértik meg a menedékkérők emberi jogait abban a reményben, hogy a rendszerszintű egyezménysértésekre tekintettel a fejlett uniós tagállamok nem lesznek hajlandóak a menedékkérőket hozzánk visszaküldeni. Ebben a kontextusban a cinizmus csúcsa, hogy a magyar kormány a menedékkérők emberi jogai miatt felszólaló civil szervezeteket vádolja a migránsok szervezett betelepítésének előmozdításával.
menekültek határok európai unió bírósága
Ha a védőoltás okoz betegséget…
Megfektetett menekültek Ásotthalomnál
http://magyarugyved.blog.hu/api/trackback/id/tr1312695403
Kirúgták a tolmácsokat, mert nem gyűlölték eléggé a migránsokat 2017. augusztus 14. 11:27
Magyar György: A hatalom fél, ha még a korlátozott nyilvánosságot sem viseli el 2017. augusztus 10. 15:52
Lehet akár büntetőjogi következménye is a BKK-botránynak 2017. július 23. 09:56
Méltatlanná vált Áder az államfői posztra? – Mindegy, mert úgyis a nyakunkon marad 2017. július 07. 11:40

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság