63/2006. (III. 27.) Korm. rendelet - a p�nzbeli �s term�szetbeni szoci�lis ell�t�sok ig�nyl�s�nek �s meg�llap�t�s�nak, valamint fo
a p�nzbeli �s term�szetbeni szoci�lis ell�t�sok ig�nyl�s�nek �s meg�llap�t�s�nak, valamint foly�s�t�s�nak r�szletes szab�lyair�l
A szoci�lis igazgat�sr�l �s szoci�lis ell�t�sokr�l sz�l� 1993. �vi III. t�rv�ny (a tov�bbiakban: Szt.) 132. §-a (1) bekezd�s�nek b) �s d) pontj�ban, a helyi �nkorm�nyzatokr�l sz�l� 1990. �vi LXV. t�rv�ny 7. §-�nak (1) bekezd�s�ben, valamint a k�telez� eg�szs�gbiztos�t�s ell�t�sair�l sz�l� 1997. �vi LXXXIII. t�rv�ny 83. §-a (2) bekezd�s�nek a) pontj�ban kapott felhatalmaz�s alapj�n a Korm�ny a k�vetkez�ket rendeli el:
�LTAL�NOS ELJ�R�SI SZAB�LYOK
1. § (1)1 A p�nzbeli �s term�szetbeni szoci�lis ell�t�sok meg�llap�t�sa ir�nti k�relem tartalmazza
a)2 az ell�t�st ig�nyl� szem�lynek �s az ell�t�s meg�llap�t�sa sor�n az Szt. vagy a telep�l�si �nkorm�nyzat rendelete alapj�n figyelembe vett szem�lynek az Szt. 18. § a) pontj�ban vagy 18/A. § a) pontj�ban szerepl� adatait,
b) az ell�t�st ig�nyl� szem�ly �llampolg�rs�g�t, illetve bev�ndorolt, letelepedett, menek�lt, oltalmazott vagy hontalan jog�ll�s�t,
c) az ig�nyelt szoci�lis ell�t�s jogosults�gi felt�teleire vonatkoz� adatokat, nyilatkozatokat.
(2)3 Ha az ell�t�st hajl�ktalan szem�ly ig�nyli, a k�relm�ben nyilatkoznia kell arr�l, hogy az ell�t�s foly�s�t�s�t milyen c�mre (fizet�si sz�ml�ra) k�ri.
(3)4 Ha a k�relmez� az e rendeletben meghat�rozott nyilv�nos, illetve hat�s�gi, b�r�s�gi nyilv�ntart�sban vagy a Magyar Orsz�gos K�zjegyz�i Kamara nyilv�ntart�s�ban szerepl� adatokat nem igazolja, a hat�s�g a k�relem elb�r�l�s�hoz sz�ks�ges adatok szolg�ltat�sa ir�nti k�relemmel fordul az adatokr�l nyilv�ntart�st vezet� hat�s�ghoz, b�r�s�ghoz vagy a Magyar Orsz�gos K�zjegyz�i Kamar�hoz.
1/A. §5 (1) A szoci�lis r�szorults�gt�l f�gg� p�nzbeli �s term�szetbeni ell�t�sok ir�nti k�relmet
a) a k�pvisel�-test�let hat�sk�r�be tartoz� ell�t�s eset�n a k�relmez� lakc�me szerint illet�kes telep�l�si �nkorm�nyzat rendelet�ben meghat�rozott szervn�l,
b) a f�v�rosi �s megyei korm�nyhivatal j�r�si (f�v�rosi ker�leti) hivatala (a tov�bbiakban: j�r�si hivatal) hat�sk�r�be tartoz� ell�t�s eset�n a k�relmez� lakc�me szerint illet�kes j�r�si hivataln�l, a k�relmez� lakc�me szerint illet�kes telep�l�si �nkorm�nyzat polg�rmesteri hivatal�n�l vagy k�z�s �nkorm�nyzati hivatal�n�l, valamint a korm�nyablakn�l
lehet beny�jtani.
(2) A j�r�si hivatal hat�sk�r�be tartoz� ell�t�s ir�nt a polg�rmesteri hivataln�l, k�z�s �nkorm�nyzati hivataln�l beny�jtott k�relmet a polg�rmesteri hivatal, k�z�s �nkorm�nyzati hivatal k�zrem�k�d� hat�s�gk�nt tov�bb�tja a k�relmez� lakc�me szerint illet�kes j�r�si hivatalnak. A polg�rmesteri hivatal, k�z�s �nkorm�nyzati hivatal e tev�kenys�g�vel �sszef�gg�sben a k�zigazgat�si hat�s�gi elj�r�s �s szolg�ltat�s �ltal�nos szab�lyair�l sz�l� 2004. �vi CXL. t�rv�ny 38/A. § (3) bekezd�se szerinti elj�r�si feladatokat nem v�gez.
(3) Az akt�v kor�ak ell�t�sa ir�nti k�relem a k�relmez�t �ll�skeres�k�nt nyilv�ntart� �llami foglalkoztat�si szervn�l is beny�jthat�. Az �llami foglalkoztat�si szerv a k�relmet k�zrem�k�d� hat�s�gk�nt tov�bb�tja a k�relmez� lakc�me szerint illet�kes j�r�si hivatalnak. Az �llami foglalkoztat�si szerv e tev�kenys�g�vel �sszef�gg�sben a k�zigazgat�si hat�s�gi elj�r�s �s szolg�ltat�s �ltal�nos szab�lyair�l sz�l� 2004. �vi CXL. t�rv�ny 38/A. § (3) bekezd�se szerinti elj�r�si feladatokat nem v�gez.
2. § (1)6 A lakc�m meg�llap�t�sa szempontj�b�l a szem�lyiadat- �s lakc�mnyilv�ntart�s adatai ir�nyad�ak.
(2)7 Az Szt. 4. §-a (1) bekezd�s�nek l) pontja alkalmaz�s�ban a h�zast�rsak akkor tekinthet�k k�l�n�l�nek, ha a lakc�m�k k�l�nb�z�.
3. § (1)8 A j�vedelemt�l f�gg� szoci�lis ell�t�sok eset�ben - az (1a) bekezd�s szerinti kiv�tellel - a j�vedelemr�l tett nyilatkozathoz m�solatban mell�kelni kell a j�vedelem t�pus�nak megfelel� igazol�st.
(1a)9 Az ell�t�st meg�llap�t� szerv az ell�t�st ig�nyl�, illetve az ell�t�s meg�llap�t�sa sor�n az Szt. rendelkez�sei vagy a telep�l�si �nkorm�nyzat rendelete alapj�n figyelembe vett szem�ly r�sz�re foly�s�tott csal�dt�mogat�si ell�t�sra vagy fogyat�koss�gi t�mogat�sra vonatkoz� adatot az �llamh�ztart�sr�l sz�l� t�rv�ny szerinti szoci�lis nyilv�ntart�sb�l k�zvetlen lek�rdez�ssel veszi �t.
(2)10 Ha az ell�t�st meg�llap�t� szerv az Szt. 10. § (6) bekezd�s�ben foglalt jogk�r�ben a j�vedelmet v�lelmezi, a havi v�lelmezett j�vedelem nem haladhatja meg a csal�d (h�ztart�s) �ltal lakott lak�s �s a tulajdon�ban �ll� vagyont�rgyak egy�ttes havi fenntart�si k�lts�g�nek h�romszoros�t.
(4)12 A (2) bekezd�s szerinti fenntart�si k�lts�gnek min�s�lnek a k�zszolg�ltat�si d�jak, a lakb�r, a k�z�s k�lts�g, a telefond�j, a k�telez� �s �nk�ntes biztos�t�s d�jai, az ad�- �s ad�jelleg� befizet�sek, valamint a hitelt�rleszt�s.
4. § (1)13 Az Szt. 4. §-a (1) bekezd�s�nek b) pontja alkalmaz�s�ban azt az ingatlant kell a szem�ly �ltal lakottnak tekinteni, amelyben a szem�ly lak�helyk�nt vagy tart�zkod�si helyk�nt �letvitelszer�en tart�zkodik. A vagyoni helyzet vizsg�latakor egy ingatlant lehet lakottk�nt figyelembe venni.
(2)14 Az Szt. 4. § (1) bekezd�s b) pontja alkalmaz�s�ban mozg�skorl�tozotts�gra tekintettel fenntartott a g�pj�rm�, ha
a) a k�relmez� vagy h�ztart�s�nak tagja a s�lyos mozg�skorl�tozott szem�lyek k�zleked�si kedvezm�nyeir�l sz�l� korm�nyrendelet szerint mozg�skorl�tozottnak, vagy a fogyat�kos szem�lyek jogair�l �s es�lyegyenl�s�g�k biztos�t�s�r�l sz�l� t�rv�ny szerint mozg�sszervi fogyat�kosnak min�s�l, �s a g�pj�rm�vet rendeltet�sszer�en szem�lysz�ll�t�sra haszn�lj�k, vagy
b) a k�relmez� vagy h�ztart�s�nak tagja a s�lyos mozg�skorl�tozott szem�lyek k�zleked�si kedvezm�nyeir�l sz�l� korm�nyrendelet szerint egy�b fogyat�kosnak min�s�l, �s a g�pj�rm�vet szerz�si t�mogat�s felhaszn�l�s�val v�s�rolt�k.
(3)15 A vagyoni helyzet vizsg�latakor h�ztart�sonk�nt egy, a (2) bekezd�sben foglaltaknak megfelel� szem�lyg�pj�rm�vet lehet mozg�skorl�tozotts�gra tekintettel fenntartott g�pj�rm�nek tekinteni.
5. § (1)16 Ha az ell�t�st meg�llap�t� szerv az 1. sz�m� mell�klet szerinti vagyonnyilatkozatban foglaltakat vitatja,
a) ingatlan eset�n a Nemzeti Ad�- �s V�mhivatal (a tov�bbiakban: NAV) ingatlan fekv�se szerint illet�kes megyei (f�v�rosi) ad�igazgat�s�ga vagy az ingatlan fekv�se szerinti �nkorm�nyzati ad�hat�s�g megkeres�s�vel,
b) vagyoni �rt�k� jog eset�n a NAV illet�kes megyei (f�v�rosi) ad�igazgat�s�ga megkeres�s�vel,
c) g�pj�rm� eset�n a NAV v�mszerv�nek, egy�b vagyont�rgyak vonatkoz�s�ban f�ggetlen szak�rt� bevon�s�val �llap�tja meg a forgalmi �rt�ket.
(2)17 A vagyoni helyzet vizsg�lata sor�n a l�zingelt dolgon fenn�ll� haszn�lati jogot meghat�rozott id�re sz�l� vagyoni �rt�k� jogk�nt kell figyelembe venni. A meghat�rozott id�re sz�l� vagyoni �rt�k� jog �rt�k�nek meghat�roz�s�ra az illet�kekr�l sz�l� 1990. �vi XCIII. t�rv�ny 72. §-�nak (2) bekezd�se az ir�nyad�.
5/A. §18 Az Szt. 18/B. §-�ban meghat�rozott orsz�gos nyilv�ntart�sba r�gz�tend�, az Szt. 18/B. § (1) bekezd�s�ben meghat�rozott ell�t�sokr�l hozott d�nt�snek a k�zigazgat�si hat�s�gi elj�r�s �s szolg�ltat�s �ltal�nos szab�lyair�l sz�l� 2004. �vi CXL. t�rv�ny 72. §-�ban meghat�rozottakon k�v�l tartalmaznia kell az �gy elb�r�l�si azonos�t�j�t is.
6. § (1)19 A meg�llap�tott p�nzbeli �s term�szetbeni szoci�lis ell�t�sok foly�s�t�s�r�l - a (2) �s a (2a) bekezd�sben meghat�rozott kiv�tellel - a telep�l�si, a f�v�rosban a f�v�rosi ker�leti �nkorm�nyzat jegyz�je, a F�v�rosi �nkorm�nyzat �ltal k�zvetlen�l igazgatott ter�let tekintet�ben a f�v�rosi f�jegyz� (a tov�bbiakban egy�tt: jegyz�) gondoskodik.
(2)20 Az id�skor�ak j�rad�ka, a foglalkoztat�st helyettes�t� t�mogat�s, valamint az eg�szs�gk�rosod�si �s gyermekfel�gyeleti t�mogat�s foly�s�t�s�r�l a f�v�rosi �s megyei korm�nyhivatal gondoskodik. A 6/A. § (3) bekezd�s d) pontja szerinti ker�leti hivatal az Szt. 32/D. § (2) bekezd�se, valamint 37/C. § (2) bekezd�se szerinti feladat�t a hajl�ktalan szem�ly r�sz�re meg�llap�tott id�skor�ak j�rad�ka, foglalkoztat�st helyettes�t� t�mogat�s, valamint eg�szs�gk�rosod�si �s gyermekfel�gyeleti t�mogat�s eset�ben Budapest F�v�ros Korm�nyhivatala �tj�n l�tja el. Ha arra a f�v�rosi �s megyei korm�nyhivatalban lehet�s�g van, hajl�ktalan szem�lyek eset�ben a foly�s�t�s a korm�nyhivatal h�zip�nzt�ra �tj�n is t�rt�nhet.
(2a)21 Az Szt. 41. § (1) bekezd�s�ben, 43. §-�ban �s 43/A. § (1) bekezd�s�ben foglaltak alapj�n meg�llap�tott �pol�si d�j foly�s�t�s�r�l a f�v�rosi �s megyei korm�nyhivatal gondoskodik.
(2b)22
(3)23 Az id�skor�ak j�rad�k�t, az eg�szs�gk�rosod�si �s gyermekfel�gyeleti t�mogat�st, az �pol�si d�jat (a tov�bbiakban egy�tt: havi rendszeres szoci�lis ell�t�s), a foglalkoztat�st helyettes�t� t�mogat�st, valamint - a telep�l�si �nkorm�nyzat rendelet�nek elt�r� szab�lyoz�sa hi�ny�ban - a havi rendszeress�ggel adott telep�l�si t�mogat�st ut�lag, minden h�nap 5-�ig kell foly�s�tani azzal, hogy a december h�napra tekintettel j�r� havi rendszeres szoci�lis ell�t�st �s foglalkoztat�st helyettes�t� t�mogat�st december 30-�ig kell foly�s�tani.
(4)24 Ha a havi rendszeres szoci�lis ell�t�s, a foglalkoztat�st helyettes�t� t�mogat�s �s a havi rendszeress�ggel adott telep�l�si t�mogat�s nem a teljes h�napra j�r, az ell�t�s �sszege az ell�t�s havi �sszege harmincad r�sz�nek �s az ell�t�si napok sz�m�nak szorzata.
(5)-(6)25
6/A. §26 (1) A korm�ny szoci�lis hat�s�gk�nt az Szt.
a)27 4/A. §-a (1) bekezd�s�nek d) pontja alkalmaz�sa sor�n a szoci�lis �s gy�mhivatalt,
c) 43/A. §-a (5) bekezd�s�nek alkalmaz�s�ban a fellebbez�si elj�r�sra illet�kes szoci�lis �s gy�mhivatalt
(2)29 Az Szt. szerinti, els� fokon a j�r�si hivatal hat�sk�r�be utalt hat�s�gi �gyekben a szoci�lis �s gy�mhivatal j�r el fellebbez�s elb�r�l�s�ra jogosult hat�s�gk�nt.
a)30 10. §-a (7) bekezd�s�nek alkalmaz�s�ban �llami ad�hat�s�g a NAV illet�kes megyei (f�v�rosi) ad�igazgat�s�ga,
b)31 10. §-a (8) �s (9) bekezd�s�nek alkalmaz�s�ban kincst�r a Magyar �llamkincst�r Budapesti �s Pest Megyei Igazgat�s�ga,
c)32 19. § (3) bekezd�se, 33. § (1) bekezd�s f) �s g) pontja, 35. § (3) bekezd�se, 36. § (2) bekezd�s a)-c) pontja, valamint 37/C. § (5) bekezd�se alkalmaz�s�ban �llami foglalkoztat�si szerv a megyei munka�gyi k�zpont,
d)33 32/D. §-a �s 37/C. § (1)-(4) bekezd�se alkalmaz�s�ban a kijel�lt ker�leti hivatal Budapest F�v�ros Korm�nyhivatal�nak IX. Ker�leti Hivatala,
f)35 50. § (2) bekezd�se, 50/A. § (4)-(7) bekezd�se, 50/C. § (1) bekezd�se, valamint 50/D. §-a alkalmaz�s�ban eg�szs�gbiztos�t�si szerv a ter�letileg illet�kes f�v�rosi �s megyei korm�nyhivatal eg�szs�gbiztos�t�si p�nzt�ri szakigazgat�si szerve,
g)36 50/C. §-a (2) �s (5) bekezd�s�nek, 50/E. §-a (1)-(2) bekezd�s�nek, 51. §-a (2)-(3) bekezd�s�nek �s 52. §-a (2) bekezd�s�nek alkalmaz�s�ban eg�szs�gbiztos�t�si szerv az Orsz�gos Eg�szs�gbiztos�t�si P�nzt�r (a tov�bbiakban: OEP),
h)37
(4)38 Azoknak a hajl�ktalan szem�lyeknek az akt�v kor�ak ell�t�s�val �sszef�gg� �gyeiben, akik az Szt. 6. §-a szerint tart�zkod�si helyk�nt Budapest k�zigazgat�si ter�let�t jel�lt�k meg, Budapest F�v�ros Korm�nyhivatala IX. Ker�leti Hivatal�nak illet�kess�ge Budapest F�v�ros eg�sz ter�let�re kiterjed.
7. § (1)39
(2)40 A havi rendszeres szoci�lis ell�t�s �sszeg�nek v�ltoz�s�r�l nem kell hat�rozatot hozni, ha
a)41 az id�skor�ak j�rad�ka, illetve a csal�di j�vedelemsz�m�t�sn�l figyelembe veend� k�zeli hozz�tartoz� n�lk�li szem�ly sz�m�ra foly�s�tott eg�szs�gk�rosod�si �s gyermekfel�gyeleti t�mogat�s �sszege kiz�r�lag az �regs�gi nyugd�j legkisebb �sszeg�nek emelked�se miatt v�ltozik �s az ell�t�sban r�szes�l� szem�lynek egy�b j�vedelme nincs,
b)42 az �pol�si d�j �sszege kiz�r�lag a k�zponti k�lts�gvet�sr�l sz�l� t�rv�nyben meghat�rozott alap�sszeg emelked�se vagy az �pol�si d�j alap�sszeghez viszony�tott ar�ny�nak emelked�se miatt v�ltozik �s a jogosultat az �pol�si d�j teljes �sszegben illeti meg.
(3)43 Az Szt. 25. § (4) bekezd�se szerinti fel�lvizsg�latot - kiv�ve, ha annak lefolytat�s�ra az Szt. 25. § (13) bekezd�se alapj�n az akt�v kor�ak ell�t�sa sz�netel�s�nek megsz�n�s�t k�vet�en ker�l sor -
a) az Szt. 25. § (4) bekezd�s a) pontja szerinti esetben els� fel�lvizsg�latkor az ell�t�sra val� jogosults�got meg�llap�t� hat�rozat joger�re emelked�s�t�l, tov�bbi fel�lvizsg�latok eset�n a legut�bbi fel�lvizsg�latot lez�r� d�nt�s joger�re emelked�s�t�l sz�m�tott k�t �ven bel�l,
b) az Szt. 25. § (4) bekezd�s b) pontja szerinti esetben els� fel�lvizsg�latkor az ell�t�sra val� jogosults�got meg�llap�t� hat�rozat joger�re emelked�s�t�l sz�m�tott egy �ven bel�l, tov�bbi fel�lvizsg�latok eset�n a legut�bbi fel�lvizsg�lat sor�n vizsg�lt id�szak utols� napj�t k�vet� egy �ven bel�l
kell megind�tani.
(3a)44 A (3) bekezd�s b) pontja szerinti esetben a fel�lvizsg�lt id�szak az els� fel�lvizsg�lat eset�n az ell�t�sra val� jogosults�got meg�llap�t� hat�rozat joger�re emelked�s�t�l sz�m�tott egy �v, a tov�bbi fel�lvizsg�latok eset�n a legut�bbi fel�lvizsg�lat sor�n vizsg�lt id�szak utols� napj�t k�vet� egy �v.
(3b)45 Az Szt. 25. § (13) bekezd�se alapj�n a sz�netel�s megsz�n�s�t k�vet�en lefolytatott fel�lvizsg�lat eset�ben a fel�lvizsg�lt id�szak a fel�lvizsg�lati elj�r�s megind�t�s�nak napj�t megel�z� egy napt�ri �v.
(4)46 A havi rendszeres szoci�lis ell�t�s Szt. 25. §-�nak (5) bekezd�se szerinti fel�lvizsg�lata eset�n csak a t�mogat�s �sszeg�nek meghat�roz�s�hoz sz�ks�ges j�vedelmi adatok k�rhet�ek be.
8. §47
9. §48 (1)49 Ha az id�skor�ak j�rad�k�ra vagy az �pol�si d�jra jogosult szem�ly lakc�me az elj�r� hat�s�g illet�kess�g�t �rint�en az ell�t�s foly�s�t�s�nak id�tartama alatt megv�ltozik, a v�ltoz�s h�napj�ra j�r� ell�t�st a kor�bban foly�s�t� szerv teljes �sszegben foly�s�tja. Az ell�t�sra val� jogosults�got megsz�ntet� hat�rozatban a jogosultat t�j�koztatni kell arr�l, hogy �j lakc�m�n az ell�t�s meg�llap�t�sa ir�nt k�relmet kell beny�jtania.
(2)50 Az elj�r� hat�s�g illet�kess�g�t �rint� lakc�mv�ltoz�s eset�n az id�skor�ak j�rad�k�ra vagy az �pol�si d�jra jogosult szem�ly k�relm�re vagy az �j lakc�m szerint illet�kes hat�s�g megkeres�s�re az �gyben keletkezett iratokat halad�ktalanul, de legk�s�bb nyolc napon bel�l meg kell k�ldeni a jogosult �j lakc�me szerint illet�kes hat�s�gnak.
(3)51 Ha az id�skor�ak j�rad�ka vagy az �pol�si d�j ir�nti k�relmet a lakc�mv�ltoz�st k�vet� 30 napon bel�l beny�jtj�k, akkor - a jogosults�gi felt�telek fenn�ll�sa eset�n - az ell�t�sra val� jogosults�got a lakc�mv�ltoz�st k�vet� h�nap els� napj�t�l kell meg�llap�tani.
(4)52 Az (1)-(3) bekezd�sben foglaltakat az akt�v kor�ak ell�t�s�ra jogosult szem�ly lakc�m�nek megv�ltoz�sa eset�n megfelel�en alkalmazni kell.
(7)55 A havi rendszeres szoci�lis ell�t�sra �s a foglalkoztat�st helyettes�t� t�mogat�sra jogosult hal�la eset�n a fel nem vett ell�t�st a vele k�z�s h�ztart�sban egy�tt �lt h�zast�rs vagy �lett�rs, gyermek, unoka, sz�l�, nagysz�l� �s testv�r egym�st k�vet� sorrendben veheti fel a hal�l h�napj�t k�vet� h�nap utols� napj�ig.
10. §56 Az Szt.-ben szab�lyozott esetekben a hajl�ktalan szem�lyek r�sz�re meg�llap�tott id�skor�ak j�rad�k�nak �s akt�v kor�ak ell�t�s�nak a megsz�ntet�s�r�l a 6/A. § (3) bekezd�s d) pontja szerinti ker�leti hivatal hoz hat�rozatot azzal, hogy a hat�rozat�t k�zli mindazokkal, akikkel a jogosults�g meg�llap�t�s�r�l sz�l� hat�rozatot k�z�lt�k.
11. §57 Az Szt. 3. § (3) bekezd�se szerinti szem�lynek a k�relem beny�jt�sakor igazolnia kell magyarorsz�gi lakc�m�t.
12. § (1)58 Ha a szoci�lis ell�t�sra val� jogosults�g elb�r�l�s�hoz az Szt. 10. §-�nak (8) bekezd�se szerinti elj�r�s lefolytat�s�ra van sz�ks�g, az elj�r� hat�s�g megkeresi a Magyar �llamkincst�r Budapesti �s Pest Megyei Igazgat�s�g�t. A megkeres�s idegen nyelv� ford�t�s�r�l, valamint a beszerzett igazol�s magyar nyelvre t�rt�n� ford�t�s�r�l a Magyar �llamkincst�r Budapesti �s Pest Megyei Igazgat�s�ga gondoskodik.
13. § Ha a j�vedelemsz�m�t�sn�l a nem forintban megszerzett j�vedelmet is figyelembe kell venni, az �tsz�m�t�s a k�relem beny�jt�s�nak napj�n �rv�nyes, a Magyar Nemzeti Bank �ltal k�zz�tett hivatalos deviza�rfolyamon t�rt�nik.
EGYES ELL�T�SOKRA VONATKOZ� R�SZLETES SZAB�LYOK
14. § (1) Az id�skor�ak j�rad�k�nak meg�llap�t�sa ir�nti k�relmet a 2. sz�m� mell�klet szerinti formanyomtatv�nyon kell beny�jtani.
(2)60 Amennyiben az id�skor�ak j�rad�k�nak meg�llap�t�s�ra ir�nyul� elj�r�s az Szt. 32/B. § (2) bekezd�se szerint hivatalb�l indul, az elj�r�s megind�t�s�r�l sz�l� �rtes�t�ssel egyidej�leg a hat�s�g - a d�nt�shez sz�ks�ges adatok beszerz�se �rdek�ben - az �gyf�l sz�m�ra megk�ldi a 2/A. sz�m� mell�klet szerinti formanyomtatv�nyt. Az �gyf�l term�szetes szem�lyazonos�t� adatait, lakc�m�t, valamint T�rsadalombiztos�t�si Azonos�t� Jel�t - az akt�v kor�ak ell�t�s�ra val� jogosults�g megsz�ntet�s�r�l sz�l� hat�rozat alapj�n - a hat�s�g r�gz�ti a formanyomtatv�nyon. Amennyiben az �gyf�l a formanyomtatv�nyt a k�zbes�t�st�l sz�m�tott 15 napos jogveszt� hat�rid�n bel�l nem k�ldi vissza, az elj�r�st meg kell sz�ntetni.
(3)61 Ha a k�relmet vagy adatlapot a h�zast�rs (�lett�rs) nem �rja al�, akkor az �gyben elj�r� szerv megvizsg�lja ennek ok�t, �s a vizsg�lat eredm�ny�nek figyelembev�tel�vel d�nt a k�relemr�l.
Akt�v kor�ak ell�t�sa62
15. § (1) Az akt�v kor�ak ell�t�sa ir�nti k�relmet a 3. sz�m� mell�klet szerinti formanyomtatv�nyon kell beny�jtani. A k�relem elb�r�l�s�hoz sz�ks�ges63
a) az 1. sz�m� mell�klet szerinti vagyonnyilatkozat, tov�bb�
b) a k�z�s h�ztart�sban �l� gyermek(ek)re vonatkoz�an
ba) ha a tank�telezett korhat�rt m�r bet�lt�tt�k, a tanul�i, hallgat�i jogviszony fenn�ll�s�r�l sz�l� igazol�s, valamint
bb)64 a tart�san beteg, az autista, illetve a testi, �rz�kszervi, �rtelmi vagy besz�dfogyat�kos �llapotot igazol� irat.
(2)65 Ha az Szt. 33. § (1) bekezd�s a) pontj�ban meghat�rozott eg�szs�gk�rosodott szem�ly a k�relm�hez a rehabilit�ci�s szakigazgat�si szervnek vagy a Nemzeti Rehabilit�ci�s �s Szoci�lis Hivatalnak a munkak�pess�g-cs�kken�s, az eg�szs�gk�rosod�s vagy az eg�szs�gi �llapot min�s�t�s�t tartalmaz�, �rv�nyes �s hat�lyos szakhat�s�gi �ll�sfoglal�s�t vagy szakv�lem�ny�t nem csatolta, a hat�s�g a legal�bb 50%-os m�rt�k� eg�szs�gk�rosod�s fenn�ll�sa, illetve az eg�szs�gi �llapot komplex min�s�t�s alapj�n meg�llap�tott m�rt�ke k�rd�s�ben - szakhat�s�gi �ll�sfoglal�s kiad�sa c�lj�b�l - megkeresi a rehabilit�ci�s szakigazgat�si szervet.
(3)66 Az Szt. 33. § (1) bekezd�s b)-g) pontj�ban meghat�rozott szem�ly eset�ben - az (1) bekezd�sben foglaltakon t�lmen�en - a k�relem elb�r�l�s�hoz sz�ks�ges
a)67 a Magyar �llamkincst�r illet�kes ter�leti szerv�nek igazol�sa arr�l, hogy a k�relmez� vakok szem�lyi j�rad�k�ban vagy fogyat�koss�gi t�mogat�sban r�szes�l,
b)68 a megyei munka�gyi k�zpont, illet�leg a j�r�si (f�v�rosi ker�leti) hivatal munka�gyi kirendelts�ge (a tov�bbiakban: munka�gyi kirendelts�g, a megyei munka�gyi k�zpont �s a munka�gyi kirendelts�g a tov�bbiakban egy�tt: munka�gyi k�zpont) igazol�sa a munkan�lk�li j�rad�k, illetve az �ll�skeres�si j�rad�k, �ll�skeres�si seg�ly, v�llalkoz�i j�rad�k (a tov�bbiakban egy�tt: �ll�skeres�si t�mogat�s) foly�s�t�sa id�tartam�nak lej�rt�r�l, valamint arr�l, hogy a k�relmez� �ll�skeres�st �szt�nz� juttat�sban nem r�szes�l, vagy
c) az Szt. 33. § (1) bekezd�s e) pontja szerinti esetben a munka�gyi k�zpont igazol�sa arr�l, hogy az �ll�skeres�si t�mogat�sra val� jogosults�ga nem �ll fenn, tov�bb� a munkaviszonyban t�lt�tt azon napjainak sz�m�r�l, amelyeket a foglalkoztat�s el�seg�t�s�r�l �s a munkan�lk�liek ell�t�s�r�l sz�l� 1991. �vi IV. t�rv�ny (a tov�bbiakban: Flt.) szerint az �ll�skeres�si t�mogat�s meg�llap�t�s�n�l figyelembe kell venni,
d) az Szt. 33. § (1) bekezd�s f) �s g) pontja szerinti egy�ttm�k�d�s (a tov�bbiakban: megel�z� egy�ttm�k�d�s) eset�n a munka�gyi k�zpont igazol�sa annak teljes�t�s�r�l,
e) az Szt. 33. § (1) bekezd�s g) pontj�ban meghat�rozott ell�t�sok megsz�ntet�s�r�l sz�l� hat�rozat, tov�bb�
(4)70 Ha a k�relmez� �gy nyilatkozik, hogy 14 �ven aluli gyermek�nek napk�zbeni ell�t�sa nem biztos�tott, k�znevel�si int�zm�nyben tanulm�nyokat folytat� gyermek eset�n csatolni kell az int�zm�ny igazol�s�t arr�l, hogy a gyermek napk�zbeni ell�t�s�t nem tudja biztos�tani, egy�b esetben a j�r�si hivatal hivatalb�l vizsg�lja a gyermek napk�zbeni ell�t�st biztos�t� int�zm�nyben t�rt�n� elhelyez�s�nek lehet�s�g�t.
(5) Az (1) bekezd�s b) pontj�nak bb) alpontja szerinti
a)71 tart�san beteg �llapot fenn�ll�sa a magasabb �sszeg� csal�di p�tl�k, a rokkants�gi j�rad�k, a rokkants�gi ell�t�s, rehabilit�ci�s ell�t�s, rehabilit�ci�s j�rad�k, vagy a megv�ltozott munkak�pess�g miatt meg�llap�tott hozz�tartoz�i nyugell�t�s foly�s�t�s�t igazol� irattal,
b)72 autista, testi, �rz�kszervi, �rtelmi vagy besz�dfogyat�kos �llapot fenn�ll�sa a magasabb �sszeg� csal�di p�tl�k, a vakok szem�lyi j�rad�ka, a fogyat�koss�gi t�mogat�s foly�s�t�s�t igazol� irattal
igazolhat�.
(6)73 Ha az eg�szs�gk�rosodott szem�ly eset�ben a (2) bekezd�s szerinti szakv�lem�ny vagy szakhat�s�gi �ll�sfoglal�s id�beli hat�lya lej�rt �s az eg�szs�gk�rosodott szem�ly az id�beli hat�ly lej�rta el�tt �jabb szakhat�s�gi �ll�sfoglal�st nem ny�jtott be, a j�r�si hivatal - szakhat�s�gi �ll�sfoglal�s kiad�sa c�lj�b�l - megkeresi a rehabilit�ci�s szakigazgat�si szervet.
(7)74 A munka�gyi k�zpont honlapj�n k�zz�teszi az akt�v kor�ak ell�t�sa ig�nyl�s�re szolg�l� 3. sz�m� mell�klet szerinti formanyomtatv�nyt, valamint az 1. sz�m� mell�klet szerinti vagyonnyilatkozatot. A munka�gyi k�zpont emellett t�j�koztat�st ny�jt az �ll�skeres�si t�mogat�st kimer�t� �gyfelek sz�m�ra az akt�v kor�ak ell�t�s�nak jogosults�gi felt�teleir�l.
16. §75 (1)76 A megel�z� egy�ttm�k�d�sen az Flt. szerinti egy�ttm�k�d�st kell �rteni.
(3)78 A 15. § (3) bekezd�s c) pontja szerinti, a megel�z� egy�ttm�k�d�s teljes�t�s�r�l kiadott igazol�snak tartalmaznia kell az egy�ttm�k�d�s kezd� �s befejez� id�pontj�t.
17. §79 (1)80 Az akt�v kor�ak ell�t�s�nak meg�llap�t�s�r�l sz�l� hat�rozatban rendelkezni kell
a) arr�l, hogy az ig�nyl� foglalkoztat�st helyettes�t� t�mogat�sra vagy eg�szs�gk�rosod�si �s gyermekfel�gyeleti t�mogat�sra jogosult,
b) a p�nzbeli ell�t�s �sszeg�r�l, foly�s�t�s�nak felt�teleir�l,
c) a foglalkoztat�st helyettes�t� t�mogat�sra jogosult szem�ly eset�ben az Szt. 35. § (3) bekezd�se szerinti k�telezetts�gekr�l, tov�bb� arr�l, hogy a jogosult mikor k�teles a munka�gyi k�zpontot felkeresni,
d) az egy�ttm�k�d�s hi�ny�nak az Szt. szerinti jogk�vetkezm�nyeir�l.
(2)81 Az akt�v kor�ak ell�t�sa ir�nti k�relemben a k�relmez� - ha az ell�t�st nem eg�szs�gk�rosod�s�ra vagy gyermeke napk�zbeni ell�t�s�nak megoldatlans�g�ra tekintettel k�ri - nyilatkozik arr�l, hogy az Szt. szab�lyai szerint r� ir�nyad� egy�ttm�k�d�st v�llalja.
(3)82 Az Szt. 18/B. §-a szerinti orsz�gos nyilv�ntart�st vezet� hat�s�g az Szt. 19. § (3) bekezd�s�ben meghat�rozott feladat�nak teljes�t�se �rdek�ben az adatokat az Flt. 57/B. §-a szerinti Foglalkoztat�si �s K�zfoglalkoztat�si Adatb�zisban r�gz�ti.
(4)-(6)83
(7)84 A munka�gyi k�zpont a Foglalkoztat�si �s K�zfoglalkoztat�si Adatb�zisban t�rt�n� adatr�gz�t�s �tj�n t�j�koztatja a j�r�si hivatalt, ha az akt�v kor�ak ell�t�s�ra jogosult szem�lynek az Flt. 57/B. § (3) bekezd�s 1. pont ca)-ce) vagy cg) alpontja szerinti jogviszonyt l�tes�t, valamint a program, foglalkoztat�s vagy k�pz�s kezd� id�pontj�r�l �s annak v�rhat� id�tartam�r�l, tov�bb� a munka�gyi k�zpont szolg�ltat�sai ig�nybev�tel�nek kezd� id�pontj�r�l �s v�rhat� id�tartam�r�l.
(9)86 A foglalkoztat�st helyettes�t� t�mogat�sra jogosult szem�ly a jogosults�g joger�s meg�llap�t�s�t�l sz�m�tott 15 napon bel�l k�teles a munka�gyi k�zpontot felkeresni.
(10)87 Az Szt. 36. § (2) bekezd�s a) pontj�nak alkalmaz�s�ban jogellenes a k�zfoglalkoztat�si jogviszony megsz�ntet�se, ha a jogosult


text:
Végrendelet érvénytelensége iránti keresetlevél
_______________ Bíróság<?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />
_______________ (a.n.: _______________; lakcím: _______________) felperes,
a Dr. _______________ Ügyvédi Iroda képviseletében eljáró dr. _______________ ügyvéd (iroda: _______________) meghatalmazott jogi képviselőnk útján (1. sz. melléklet – Ügyvédi meghatalmazás) az alábbi
végrendelet érvénytelenségének megállapítása és hagyaték átadása tárgyában keresettel
_______________ sz _______________ (an: _______________; lakcím: _______________) alperessel
Budapest, 20__. _______.
Alulírott, _______________ felperes (a képviseletemben eljáró dr. _______________ ügyvéd útján) az alábbiakban részletezett tényállás alapján keresettel élek _______________ sz. _______________ alperessel szemben fennálló követelésem érvényesítése érdekében.
Édesanyám, néhai _______________ sz. _______________ (an.: _______________; utolsó lakhelye: _______________) 2005. augusztus 13-án elhalálozott. Temetése a _______________ temetőben volt 2005. augusztus 24-én. Közvetlenül utána gyászmisére, majd családi körben tartott megemlékezésre került sor, mely eseményeket testvéremmel, a jelen perben megjelölt alperessel együtt szerveztük. A költségeket tudomásom és az alperes akkori tájékoztatása szerint Édesanyának erre félretett pénzéből fedeztük. Ezen állításomat annak ellenére fenntartom, hogy a hagyatéki eljárás során alperes által felmutatott számlák alperes nevére szóltak.
A hagyaték rendezése közben az alperes, Édesanyám 11 évvel ezelőtti határidőnaptárában fellelt egy feltételezetten Édesanyám által, kézzel írt feljegyzést, amely a tulajdonában levő házzal kapcsolatos adatokat tartalmazott (2. számú melléklet, másolat). Alperes a hagyatéki eljárás során ezt, mint Édesanyám végrendeletét csatolta az eljárás irataihoz. A feljegyzés – és ennek alperesi értelmezése – szerint Édesanyánk ingatlan hagyatékát, amelynek tárgya a _______________, _______________ hrsz. alatt felvett, természetben _______________ szám alatti ingatlan ½ tulajdoni hányada volt (3. számú mellékletben csatolt tulajdoni lap szerint), kizárólag az alperesre hagyta.
A hagyatéki eljárás során mind a végrendelet érvényességét, mind a felvett hagyatéki leltár teljességét vitattam, ez utóbbi alapján pótlólagos, az ingóságokra is kiterjedő hagyatéki leltár készült.
A 2006. március 6-án tartott folytatólagos hagyatéki tárgyaláson a Dr. _______________ közjegyző irodájában működő dr. _______________ közjegyzőhelyettes _______________ számú jegyzőkönyvben rögzített hagyatékátadó végzésében az ingatlanhagyatékot ideiglenes hatállyal átadta alperes részére, az ingóhagyatékot pedig végleges hatállyal ½-½ arányban alperes és az én részemre. A jegyzőkönyvet 2006. április 18-án vette kézhez jogi képviselőm.
Tekintettel arra, hogy az állítólagos végrendeletről addig soha nem hallottam, kételyeim merültek fel annak valódiságát illetően. Ezeket tovább erősítette az a tény, hogy bár Édesanyámmal haláláig intenzív, igen jó kapcsolatom volt, ilyen tartalmú végakaratáról ennek ellenére soha nem tájékoztatott.
A fenti okokból az állítólagos végrendelet kapcsán írásszakértői véleményt készíttettem, amelyet a hagyatéki eljárás iratai közé is csatoltam (4. számú melléklet). Az írásszakértő megállapította, hogy a kérdéses feljegyzés és annak aláírása Édesanyámtól származik. A szakértő megállapította továbbá (szakértői vélemény 4. oldala), hogy „véleményem szerint a kérdéses irat keletkezésének oka, célja nem annak okiratként való felhasználása volt, hiszen kivételes élethelyzet nem indokolta (…) különleges megjelenési formáját. Az írás célja inkább az adatok összegyűjtése, valamint az örökléssel kapcsolatos korábbi események felelevenítése volt. Ezt indokolja az íráshordozó választás (naptár pótoldala), a szövegezés módja (nem mindig kerek mondatok kerültek papírra), a leírt szöveg topográfiája (az író személy számára fontosabb a pontos adatrögzítés, mint a megjelenés esztétikuma). A teljes szöveg vélhetően nem egyszerre került rögzítésre (tollcsere, adatbeszúrások).” A szakértői vélekedés is alátámasztotta azon meggyőződésemet, hogy Édesanyám nem kiforrott, átgondolt, tudatosan, végleges formába öntött végrendeletet írt a jegyzetlapra, hanem saját emlékeztetése érdekében, mintegy hirtelen ötletének első rögzítéseként írta fel a végrendeletnek tűnő adatokat.
Ugyan a végrendelet formája megfelel a holográf végrendelettel szemben támasztott jogszabályi követelményeknek, szembetűnő, és a szakértői vélemény által is megerősített vonása, hogy a végrendeleti minőséget eredményező jegyekkel – dátum, aláírás, végrendelkező személyi adatai – Édesanyám utólag egészítette ki a szöveget. Édesanyám vélhetően nem volt tudatában az utólagos beszúrások jogi jelentőségének, hiszen ilyen irányú, jogi műveltsége nem volt. Feltételezem, hogy a kiegészítések külső indíttatásra kerültek be a végrendeletbe, hiszen azok a feljegyzés Édesanyám számára lényeges, adatrögzítést célzó funkciója szempontjából irrelevánsak. Álláspontom szerint a beszúrások megtételekor Édesanyám nem volt tudatában annak, hogy ténylegesen a végrendeletét készíti el, ilyen irányú szándéka nem állt fenn. A kiegészítések megtételekor tehát tévedett azok jogi jelentőségét illetően.
A végrendeletnek tekintett feljegyzés tartalma az alábbi indokok miatt aggályos számomra.
Édesanyám leírja, hogy „Fiamnak már édesapja halála után az én rám eső ½ házrész ____ingatlan címe____ 1978 év akkor lerendeztük. Ebből _______________ alperes nem részesült megegyezés alapján történt. Így az újpesti ½ ház részből nem jár fiamnak”. Az idézett feljegyzés arra utal, hogy Édesapám halálát követően a hagyatéki eljárás során alperessel osztályos egyezséget kötöttem az Édesapám hagyatékában fellelhető ingatlanok vonatkozásában. Ez alapján az Édesapám hagyatékában szereplő, _______________ szám alatti ingatlant teljes egészében én, a _______________ szám alatti ingatlan korábban Édesapám ½ arányú tulajdonában levő részét teljes egészében az alperes örökölte, Édesanyánk özvegyi haszonélvezeti jogával terhelten (5. számú melléklet – jegyzőkönyv és hagyatékátadó végzés). Az általam örökölt ingatlan egy (később lakóházzá átalakított) melléképületet tartalmazó, szinte üres telek volt _______________-ön; ennek igazolására csatolom a tényleges helyzetet tükröző tanácsi, illetve földhivatali határozatot (6. számú melléklet). Ezzel szemben alperes megkapta a _______________ családi házas ingatlan _______________-i teleknél jóval magasabb értéket képviselő ½ tulajdoni hányadát.
Édesanyám állítólagos végrendelete fenti „indokolását” azért érezhette igazságosnak, mert tévedett a ténylegesen megkapott törvényes örökrészek értékében és elosztásában, valamint nem volt tudatában, hogy a végül általam örökölt _______________-i ingatlan fejében én lemondtam a _______________ ház (magasabb értékű) tulajdoni hányadára vonatkozó törvényes öröklési igényemről. A végrendelet utolsó, fent idézett mondatában Édesanyám nem pontosította, hogy az _______________ ház melyik feléből nem jár nekem. Ha feltételezem, hogy a saját tulajdoni hányadáról ír, és a szavak alperes értelmezése szerinti jelentését fogadjuk el, akkor ezt csak azon téves feltevés által indítva tehette meg, hogy én (Édesapámtól való öröklés folytán) részesültem a nővérem tulajdonába került ½ tulajdoni hányadból, nővérem viszont ezért nem kapott kompenzációt a _______________-i telek tulajdoni hányadának formájában. Álláspontom szerint ha a kérdéses irat ténylegesen Édesanyám végrendelete volt, abban az esetben is olyan téves feltevés alapján készült, amely nélkül ilyen végrendeleti nyilatkozatot nem tett volna. Emiatt, és a tévedés miatt fennálló akarati hiba eredményeként álláspontom szerint a végrendelet kapcsán tartalmi érvénytelenségi ok áll fenn.
Tekintettel arra, hogy a fent körülírt téves feltevés eredményezte az állítólagos végrendelet egyetlen rendelkezését, annak érvénytelensége az egész végrendeletet kell, hogy érintse, azaz a végrendelet részleges érvénytelensége mellett érvényesnek elfogadott további végrendeleti rendelkezésekről nem beszélhetünk.
A PK 82. számú állásfoglalás indokolása szerint „a végrendelet értelmezésénél az örökhagyó szándékának helyes megállapításához nemcsak a végrendelet egyes intézkedéseit és nemcsak a végrendeletben használt egyes kifejezéseket magukban véve kell elemezni és magyarázni, hanem a végrendelet összes intézkedésének és egész tartalmának összefüggéseiben történő teljes feltárása alapján kell a végrendelkező valódi végakaratát felderíteni. Sőt, ha a végrendelet ilyen módon értelmezett tartalma maga is kétséget hagyna a végrendelkező szándékát illetően, úgy a bíróságnak a tárgyalás és a perrendszerű bizonyítás egyéb adataiból, a végintézkedés körülményeiből, különösen magának az örökhagyónak a végrendelkezésén kívül, azt megelőzően vagy azt követően bármilyen alakban tett nyilatkozataiból, kijelentéseiből vagy akár ráutaló magatartásából is módja lehet következtetni arra, hogy a végrendelkezőnek mi volt a valódi akarata.”
A végrendelkezés körülményeinek, és ebből az örökhagyó tényleges akaratának feltárásához az alábbi tényekre hívom fel a Tisztelt Bíróság figyelmét.
Édesanyám egész életében az alperessel, és annak családjával élt együtt a per tárgyát képező _______________-i ingatlanban. Én Édesapám halálát követően családi házat építettem a megörökölt _______________-i telken, és jelenleg is ott élek a családommal. Ennek ellenére a családi kapcsolat nem lazult meg, Édesanyámat gyakran elvittem (többek között szlovákiai) rokonlátogatásokra, piacra, kirándulni, sétálni. Alperessel és családjával együtt részt vettünk a karácsonyi, húsvéti összejöveteleken, és a családtagok születésnapi, névnapi ünnepségei is rendszeresek voltak. Ennek igazolására a peranyaghoz csatolok több, a családi összejöveteleken készült fényképet (7. számú melléklet – fényképek), de videofelvételekkel is rendelkezem. Csatolom továbbá a Szlovákiában élő rokonaink, _______________, _______________, _______________ (unokatestvéreim), és _______________ (_______________ lánya) ezt igazoló nyilatkozatát (8. számú melléklet)
Édesanyám életének utolsó 6 évében súlyos, magát egyedül ellátni már képtelen beteg volt. Ebben az időszakban is rendszeresen látogattam (akár kórházban, akár otthon feküdt), étellel, a szükségletei kielégítéséhez szükséges egyéb cikkekkel rendszeresen elláttam. Ebben az időszakban bekövetkezett lábtörésekor (bár testvéremékkel egy házban élt) én szállítottam a sorozatos kötözésekre a pesti _______________ Kórházba. Mindezt természetesen az alperes hasonló ápolási tevékenységével párhuzamosan történt, azaz nem kívánom kétségbe vonni, hogy szüleink felé fennálló gondozási kötelezettségét ő is ellátta. Ennek igazolására kérem a Tisztelt Bíróságot, hogy tanúként a per során meghallgatni szíveskedjék feleségemet, _______________-t, és fiamat, _______________-t, akik az én, _______________-i lakcímemről idézhetőek.
Édesanyám életének utolsó évtizedeiben személyes kapcsolatunk sem változott meg a korábbiakhoz képest, viszonyunk szeretetteljes volt, melyet szintén videofelvételek bizonyítanak.
Megítélésem szerint Édesanyám életének utolsó éveiben nem történt semmilyen olyan esemény, amely Édesanyámat – a korábban idézett téves feltevésen túl – arra indította volna, hogy engem végrendeletével kizárjon az örökségből.
Arra az esetre, ha a Tisztelt Bíróság arra az álláspontra helyezkedne, hogy Édesanyám alperes által felkutatott feljegyzése végrendeletként minősíthető, akkor a végrendelet szavainak alábbiak szerinti értelmezését tudom elfogadni.
Az alperes által a hagyatéki eljárás során csatolt, állítólagos végrendelet többek között az alábbiakat tartalmazza:
_______________, _______________ sz. ½ félházam _______________ alperes szül: _______________-ra végrendelet alapján adom _______________ vagy is iratom halálom után.”
Ezen szövegrész értelmezésem szerint azt jelenti, hogy az édesanyámra eső rész fele („1/2 félházam”) _______________ alperest illeti meg. Ezt én, mint alperessel azonos öröklési helyzetben levő örökös teljes mértékben elfogadom és jogosnak tartom.
A „végrendeletben” továbbá a következő szövegrész szerepel:
„Fiamnak már édesapja halála után az én rám eső ½ házrész _______________ 1978 év akkor lerendeztük. Ebből _______________ alperes nem részesült megegyezés alapján történt. Így az _______________ ½ ház részből nem jár fiamnak”.
Ezek a mondattöredékek megítélésem szerint arra utalnak, hogy a per tárgyát képező ingatlanon található ház fele már a feljegyzés születésekor ½ arányban _______________ testvérem tulajdonában volt, a másik fele pedig Édesanyám tulajdonában (hagyatéki vagyon). Tehát álláspontom szerint a „végrendelet” szövegéből az derül ki, hogy nekem nem jár a nővérem tulajdonában lévő házrészből, viszont az édesanyám által hátrahagyott tulajdon fele engem, másik fele a testvéremet, _______________-t illeti meg.
A fentiek alapján számomra nyilvánvaló, hogy még ha Édesanyám végakarataként értékeljük is a jelen keresetlevéllel támadott végrendeletet, a benne foglalt végintézkedéssel nem áll összhangban a hagyatéki eljárás során született, ideiglenes hagyatékátadó végzés. Ily módon a hivatkozott, ideiglenes hagyatékátadó végzésben foglaltakkal a végrendelet közjegyző általi hibás értelmezése miatt továbbra sem tudok egyetérteni. A végrendelet alapján megállapítható, az ingatlanhagyatékra vonatkozó öröklési rend szerint az ingatlan Édesanyám tulajdonában volt ½ eszmei hányadának felét (az ingatlan ¼ tulajdoni hányadát) én, másik felét (az ingatlan másik ¼ tulajdoni hányadát) pedig alperes örökli.
A fentiek alapján elsődlegesen kérem a Tisztelt Bíróságot, hogy
- állapítsa meg, hogy a _______________ számú, ideiglenes hatályú hagyatékátadó végzésben megjelölt, özv. _______________ által írt végrendeletként hivatkozott feljegyzés érvénytelen egyrészt amiatt, hogy az örökhagyó tévedett nyilatkozata tartalmában (I. pont), másrészt azért, mert annak megtételére az örökhagyót téves feltevése indította (II-III. pontok);
- a végrendelet érvénytelensége folytán állapítsa meg az örökhagyó ingatlanhagyatékára vonatkozó törvényes öröklési rendet, és az alapján a hagyatékot a törvényes örökösöknek adja át.
Arra az esetre, ha a Tisztelt Bíróság elsődleges kereseti kérelmemnek nem adna helyt, másodlagosan kérem, hogy ítéletében
- az özv. _______________ ½ arányú tulajdonában volt, a _______________, _______________ hrsz. alatt felvett, természetben _______________ alatti ingatlan hagyaték tárgyát képező részét végrendeleti öröklés címén ¼ arányban részemre, ¼ részben pedig alperes részére átadni szíveskedjék.
Arra az esetre, ha a Tisztelt Bíróság megállapítja a végrendelet érvényességét, és annak értelmezése alapján az ideiglenes hagyatékátadó végzésben is rögzített öröklési rendet állítja fel,
- előterjesztem kötelesrész iránti, azaz a perbeli ingatlan 1/8 tulajdoni hányadára vonatkozó öröklési igényemet.
A fentieken túlmenően kérem, hogy a Tisztelt Bíróság
- keresse meg az illetékes, _______________ Körzeti Földhivatalt annak érdekében, hogy a perindítás ténye a _______________, _______________ hrsz. alatt felvett, természetben _______________ szám alatti ingatlan tulajdoni lapjára feljegyzésre kerüljön;
- keresse meg az illetékes közjegyzőt a hagyatéki eljárás iratainak, így többek között az eredeti „végrendelet” beszerzése végett;
- marasztalja az alperest a per során felmerülő perköltségben, és a _______________,- Ft + ÁFA egyszeri, illetve _______________,- Ft + ÁFA tárgyalásonkénti mértékű ügyvédi díjban.
A pertárgy, azaz az ingatlan ¼ tulajdoni hányadának értékét lakott állapotában a hagyatéki leltárban megjelölt érték alapul vételével _______________,- Ft-ban jelölöm meg, és ez alapján lerovok _______________,- Ft illetéket.
A Tisztelt Bíróság hatáskörét a Pp. 22. § (1) bekezdésében, illetékességét a Pp. 29. § (1) bekezdésében foglaltakra alapítom.
Tájékoztatom a Tisztelt Bíróságot, hogy köztem és az alperes között közvetítői eljárás nem volt folyamatban.
Amennyiben szükségessé válik, további bizonyítási indítványaimat a per tárgyalásán kívánom megtenni.
Budapest, 20__. _______________.
_______________ felperes
dr. _______________ ügyvéd
1. sz. melléklet – Ügyvédi meghatalmazás
2. sz. melléklet – Végrendeletként minősített feljegyzés
3. sz. melléklet – Hagyatéki ingatlan tulajdoni lapjának TAKARNET rendszerből lehívott másolata
4. sz. melléklet – Írásszakértői vélemény
5. sz. melléklet – _______________ számú hagyatéki tárgyalási jegyzőkönyv és _______________ számú hagyatékátadó végzés
6. sz. melléklet – _______________Tanács VB határozata, ill. _______________ Földhivatal határozata
7. sz. melléklet – Fotósorozat
8. sz. melléklet – Rokonok nyilatkozata
9. sz. melléklet - Illeték

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
s z a b á l y z a t o t - PDF
Download "s z a b á l y z a t o t"
1 Keszthelyi Városi Bíróság Elnöke 2012.El.II.B.3. szám. A Keszthelyi Városi Bíróság Elnökének 1/2012. számú szabályzata a bírósági épületben tartózkodás szabályairól és a bírósági épület rendje fenntartásának követelményeiről A Zalaegerszegi Törvényszék Elnökének 2012.El.I.B.19/2. sz. utasítása alapján az alábbi alkotom. s z a b á l y z a t o t 1. A szabályzat hatálya A szabályzat a Keszthelyi Városi Bíróság Keszthely, Georgikon u. 16. szám épületére terjed ki. 2. A szabályzat célja, hogy a bíróságon folyó munka zavartalansága érdekében meghatározza a Keszthelyi Városi Bíróság épületének rendjét, a bírósági épületbe történő be- és kilépés és ott tartózkodás szabályait, a rendfenntartással kapcsolatos általános és rendkívüli biztonsági intézkedések végrehajtására jogosultak megjelölését és jogkörét. (1) A bírósági épület használatának szabályai: 3. A bírósági épület használatának rendje (1/a) A bírósági épületnek a közönség és ügyfélforgalom számára nyitva álló helyiségeibe, valamint a tárgyalótermekbe a bírósági ügyintézés és a nyilvános tárgyaláson történő részvétel céljából - a törvényben és e szabályzatban foglalt korlátozásokkal - bárki beléphet. 1
2 (1/b) A bíróság épületében tartózkodók kötelesek olyan magatartást tanúsítani, amely tiszteletben tartja az igazságszolgáltatás méltóságát, nem zavarja a bíróság működését és megfelel az épület használatának rendjére vonatkozó szabályoknak. (2) A Keszthelyi Városi Bíróság épületében a bírósági ügyfelek számára nyitva álló helyiségek: a földszinten lévő a) közlekedő folyosók, mellékhelyiségek, b) tárgyalótermek, c) kezelőirodák, pénztár az ügyfélfogadási időben, (3) A bírósági épületbe történő beléptetés módja (3/a.) A Keszthelyi Városi Bíróság épületébe a beléptetés két kapun keresztül történik. Az 1. számú kapu a főbejárat (a Georgikon utca felől), mely a személyellenőrző kapu is egyben, míg a gépkocsival történő beléptetés a Vak Bottyán utca felől a 2. számú kapun keresztül történik. (3/b.) A már ellenőrzött személyek kiléptetése az 1-es kapun keresztül, míg a gépkocsival történő kilépés a 2-es kapun keresztül lehetséges. (3/c.) A bíróság épületének az ügyfelek által elzárt területére történő ügyfél általi bejutása csak az őrszemélyzet kíséretével lehetséges. (4) A fogva lévő terheltek beléptetése a Vak Bottyán utcai hátsó elektromos kapun keresztül, a zárt parkolón át a biztonsági személyzetnél történő előzetes bejelentkezést követően történik. Az elektromos kapu bezárását követően a fogvatartottakat a hátsó kódszámos ajtón keresztül kíséri a bv. őrszemélyzet az őrizetes helyiségbe. (4) A beléptetés mozgáskorlátozottak részére az őrszemélyzet kísérete mellett a 2-es kapun, a Vak Bottyán utca felőli oldalon, a gépkocsi bejárón át történik, ahol az akadálymentes bejárat biztosított. (5) Az épület zárt belső udvarára a mozgáskorlátozott személyek gépkocsival ellenőrzés után behajthatnak és a részükre kijelölt parkolót használhatják. (6) A Keszthelyi Városi Bíróság épületéhez tartozó zárt, belső parkolóba történő behajtás a bíróság dolgozói részére a elektromos kapu közvetlen nyitásával történik olymódon, hogy minden személygépkocsival munkába járó dolgozó részére elektromos kapunyitó kerül átadásra. Az elektromos kapunyitóval rendelkezők névsorát az elnöki iroda vezeti. Az ügyészség, rendőrség, tűzoltóság, mentők dolgozói részére a bíróság épületébe a bejutás szolgálati feladatuk ellátása során a Vak B. utcai 2. sz. kapun keresztül történik, melynek nyitásáról és zárásáról a szükséges ellenőrzést követően a bírósági őrszemélyzet gondoskodik. 2
3 4. A bíróság épületébe történő be- és kilépés szabályai (1) Az ügyfelek részére a beléptetés munkanapokon legkorábban reggel 8 órától délután 16 óráig történik. Kivételt képez a pénteki nyilvános ügyfélfogadási nap (panasznap), amikor a beléptetés reggel 7 órától kezdődik. (2) Az bíróság épületébe belépő személyek ellenőrzését a bíróság őrszemélyzete végzi a földszinten található információs pultnál, ahol 7 órától 8 óráig és délután 15 órától 16 óráig terjedő időtartamban egy biztonsági őr, míg a fennmaradó időben 2 biztonsági őr teljesít szolgálatot. (3) A személygépkocsival közlekedő dolgozók a zárt gépkocsi parkolót a saját kapunyitó használatával hagyják el azzal, hogy a parkolót utolsóként elhagyó gépkocsi vezetője minden alkalommal köteles meggyőződni arról, hogy a parkoló elhagyását követően a kapu zárása biztonságosan megtörtént-e. 5. A bírósági épületbe történő belépés szüneteltetésének és tilalmának feltételei (1) A bírósági épületbe történő beléptetés szünetel: a) bombariadó vagy más rendkívüli esemény esetén, amikor az épület kiürítése válik szükségessé az erre vonatkozó külön szabályok szerint b) más rendkívüli helyzetben (elemi csapás, technikai akadály stb.) a bíróság elnökének rendelkezése szerint c) munkaszüneti napokon (ünnepnapokon és pihenőnapokon) a beléptetés szünetel. (2) A beléptetés megtagadása: a) A bíróság épületébe - kivéve, ha az eljárási cselekmény lefolytatásához a szükséges - lőfegyverrel, lőszerrel, robbanóanyaggal, robbantószerrel, illetve a közbiztonságra különösen veszélyes, vagy rendbontásra alkalmas eszközzel senki nem léphet be. A fentiek alól kivételt képez a rendőrség, valamint a büntetés-végrehajtási testület, vagy más fegyveres szervek hivatásos állományú tagjai szolgálati feladatuk ellátása során. b) A biztonsági szolgálat tagjai attól a személytől, akinél a (2) bekezdés a./ pontjában írt eszközt vagy tárgyat találnak, a beléptetést kötelesek megtagadni mindaddig, amíg a tárgyat az e célra kialakított tárolóhelyen letétbe nem helyezi. Amennyiben az érintett személy erre nem hajlandó, a belépése nem engedélyezhető. 3
4 6. (1) Ellenőrzés nélkül léphetnek be a bíróság épületébe a következő személyek: a) a bíróság valamennyi dolgozója (bírák, ülnökök, igazságügyi alkalmazottak, fizikai dolgozók stb.), b) ügyészek, ügyvédek, ügyvédjelöltek és igazságügyi szakértők, akik e minőségüket igazolvánnyal kötelesek igazolni, valamint c) igazolvánnyal történt igazolást követően a rendvédelmi szervek alkalmazottai (rendőrség, Bv. Intézet stb.) csak a hivatalos feladatok ellátására vagy a szolgálati viszonyból származó kötelmek teljesítésére; nem hivatalos feladatinak ellátása során kizárólag félfogadási időben. (2) Az épület egész területén a dohányzás és az alkoholfogyasztás tilos. (3) 14 év alatti kiskorú személyek csak névre szóló idézéssel és törvényes képviselőjükkel léphetnek be az épületbe. 7. A rendfenntartásért felelős személyek feladatai: (1) A bírósági épületben rendfenntartást végző személyek kötelesek elősegíteni, hogy az eljárásban résztvevők, a hallgatóság és a sajtó a rájuk vonatkozó jogszabályban előírtak szerint jogaikat gyakorolhassák és kötelezettségeiket teljesíthessék. (2) A rendfenntartásért felelős személy a következő intézkedések megtételére jogosult: Azt a személyt, aki 3. (1) bekezdés 1/b. pont rendelkezéseit megszegi, továbbá a bíróság épületében a tárgyalótermen kívül általa tanúsított magatartással a tárgyaló bíróság munkáját, különösen a tárgyalás szabályszerű menetét zavarja, a magatartása abbahagyására hívhatja fel és ennek eredménytelensége esetén a bíróság épületéből való távozásra szólíthatja fel, kivéve a bíróság által megidézett személyt. Az 5. (2) bekezdés a./ pontban foglaltakat megszegő személyek bíróság épületébe történő belépését megtilthatja, vagy őket az épületből való távozásra szólíthatja fel. (3) A tárgyalóteremből a tanács elnöke, vagy az eljáró bíró által kiutasított személy kivezetéséről - ha annak az érintett önként nem tesz eleget - gondoskodik és az adott tárgyalási napról kiutasított személy tárgyalóterembe történő visszatérését megakadályozza. (4) Az önkéntes teljesítés elmaradása esetén gondoskodik a tanács elnökének a nyilvánosság kizárásáról rendelkező határozata végrehajtásáról. (5) Ha a rendfenntartást végző személy intézkedésének az érintett önként nem tesz eleget, a biztonsági szolgálat tagja az intézkedésre jogosult hatósághoz (rendőrség, BV őrszemélyzet) fordulhat. 4
5 8. Intézkedés kiemelt kockázatú ügyekben (1) A bíróság elnöke az épület rendjének biztosítása körében amennyiben arról szerez tudomást, hogy egy adott bírósági ügy elbírálása a rendfenntartás szempontjából kiemelt kockázatot jelenthet, a tárgyalások nyilvánosságának és az épület rendjének megfelelő biztosítása érdekében a következő intézkedéseket teheti: a) A megfelelő tárgyalótermet biztosítja a befogadó kapacitás függvényében. b) Ha ennek feltételei adottak, elrendeli a nyilvános tárgyalásnak zárt láncú televíziós hálózaton történő közvetítését, c) Biztosítja a rendfenntartást végző személyek fokozott készenlétét, d) A rendfenntartást végző személyek számára elrendeli a fokozott ellenőrzést, különösen a beés kilépő személyek csomagjának részletes átvizsgálását. e) Szükség esetén értesíti az intézkedésre jogosult hatóságot. f) Megteszi továbbá az épület rendjének fenntartása érdekében szükséges szervezési intézkedéseket, és erről tájékoztatja az intézkedéssel érintetteket. Jelen szabályzat közzétételét követő napon lép hatályba. Keszthely, szeptember 7. Némethné dr. Sebestyén Atala a városi bíróság elnöke c. törvényszéki bíró 5
A VESZPRÉMI TÖRVÉNYSZÉK ELNÖKÉNEK S Z A B Á L Y Z A T A. a törvényszék épületébe történő be- és kilépés, valamint az épületben tartózkodás rendjéről
VESZPRÉMI TÖRVÉNYSZÉK ELNÖKE 8200. Veszprém, Vár u. 19. 8210. Pf.: 1029 t. 06 88 577-520 f. 06 88 577-509 e. birosag_veszprem@veszpremit.birosag.hu www.veszpremitorvenyszek.hu 2015.El.II.B.42. A VESZPRÉMI
S Z E G E D I Í T É LŐTÁBLA ELNÖKE S Z E G E D
S Z E G E D I Í T É LŐTÁBLA ELNÖKE S Z E G E D Telefon: 62/568-555 6701 Szeged Pf. 1192 2013. El. II. B. 1/2. Szegedi Ítélőtábla épületében tartózkodás szabályairól és az épület rendje fenntartásáról szóló
A BUDAPEST KÖRNYÉKI TÖRVÉNYSZÉK ÉS AZ ILLETÉKESSÉGI TERÜLETÉN MŰKÖDŐ HELYI BÍRÓSÁGOK ÉPÜLETÉBEN VALÓ TARTÓZKODÁSRÓL, VALAMINT AZ
HO^i/Ct o au OU)[ BUDAPEST KÖRNYÉKI TÖRVÉNYSZÉK ELNÖKE 1443 BUDAPEST Pf. I75. i 146 Budapest XIV,. Thököly út 97-101. Telefon : 252-0759 2012.E1.III.A.19/3. A BUDAPEST KÖRNYÉKI TÖRVÉNYSZÉK ÉS AZ ILLETÉKESSÉGI
SZABÁLYZAT. a bírósági épületekben tartózkodás szabályairól és a bírósági épületek rendje fenntartásának követelményeirıl
KECSKEMÉTI TÖRVÉNYSZÉK E L N Ö K E Kecskemét, Rákóczi út 7. Tel.: 76/ 519-500 2012.El.II.H.10. szám SZABÁLYZAT a bírósági épületekben tartózkodás szabályairól és a bírósági épületek rendje fenntartásának
AZ EGRI TÖRVÉNYSZÉK ELNÖKÉNEK 2012. ÉVI 15. SZÁMÚ SZABÁLYZATA a 2013. évi módosítással egységes szerkezetben A FÜZESABONYI JÁRÁSBÍRÓSÁG
2012.El.II.B.39/5/7. AZ EGRI TÖRVÉNYSZÉK ELNÖKÉNEK 2012. ÉVI 15. SZÁMÚ SZABÁLYZATA a 2013. évi módosítással egységes szerkezetben A FÜZESABONYI JÁRÁSBÍRÓSÁG FÜZESABONY, EGYETÉRTÉS ÚT 10. SZÁM ALATTI ÉPÜLETÉBE
AZ EGRI TÖRVÉNYSZÉK ELNÖKÉNEK
2012.El.II.B.38/13. AZ EGRI TÖRVÉNYSZÉK ELNÖKÉNEK AZ EGER, BARKÓCZY UTCA 1. SZÁM ALATTI ÉPÜLETBE TÖRTÉNŐ BE- ÉS KILÉPÉS, VALAMINT AZ ÉPÜLETBEN VALÓ TARTÓZKODÁS RENDJÉRŐL SZÓLÓ 2012. ÉVI 10. SZÁMÚ SZABÁLYZATA
A Kaposvári Törvényszék 2013. évi 1. számú S Z A B Á L Y Z A T A
2012.EL.II.B.6/16. szám A Kaposvári Törvényszék 2013. évi 1. számú S Z A B Á L Y Z A T A a Kaposvári Törvényszék illetékességi területén működő bíróságok épületeibe történő be- és kiléptetésről és az épületek
A Kaposvári Törvényszék évi 1. számú S Z A B Á L Y Z A T A
A Miskolci Törvényszék beléptetési szabályzata
Miskolci Törvényszék Elnöke 2012. El. II. B. 1. 35/9. szám A Miskolci Törvényszék beléptetési szabályzata 1./ A Miskolci Törvényszék beléptetési szabályzatát a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról
Kaposvári Törvényszék Elnöke 2013.EL.II.B.6/16. szám A Kaposvári Törvényszék 2013. évi 1. számú S Z A B Á L Y Z A T A a Kaposvári Törvényszék illetékességi területén mőködı bíróságok épületeibe történı

matches:
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Pf. 1192


text:
IV/00411/2015
. IV/00411/2015
Az ügy tárgya: A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 19.K.30.038/2014/13. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (pénznyerő automaták üzemeltetése)
Előadó alkotmánybíróra szignálás napja: 02/11/2015
Az indítványozó az Abtv. 27. §-a alapján a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 19.K.30.038/2014/13. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kéri az Alkotmánybíróságtól.
a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 19.K.30.038/2014/13. számú ítélete
IV_411_0_2015_inditvany_anonim.pdf
A határozat száma: 3134/2015. (VII. 9.) AB végzés
3134_2015_végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 19.K.30.038/2014/13. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[2]	Az indítványozó a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (a továbbiakban: bíróság) 19.K.30.038/2014/13. számú – részére 2014. november 7-én kézbesített – ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítása és megsemmisítése iránt az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján 2014. december 17-én alkotmányjogi panaszt nyújtott be a bíróságnál. A panasz 2015. január 28-án érkezett az Alkotmánybírósághoz. Az indítványozó kérte a támadott jogerős ítélet végrehajtásának a felfüggesztését is az Abtv. 61. § (1) bekezdés b) pontja alapján.
[3]	1.1. A megelőző peres eljárásban megállapított tényállás szerint az indítványozó vendéglátó egységének egyik helyiségében egy internetes terminál alapú játékgépet működtetett. A Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) adóhatósági ellenőrei helyszíni ellenőrzés során annak működését felfüggesztették és a berendezést hologramos matricával lezárták. A helyszíni ellenőrzést követően a NAV a szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Szjtv.) 26. § (1) bekezdése értelmében megállapította, hogy a játékgép pénznyerő automatának minősül, ezért a 2013. február 21-én meghozott határozatával az Szjtv. 12. § (1) bekezdése, (3) bekezdés d) pontja és (6) bekezdése alapján 500 000 forint bírságot szabott ki az indítványozóval szemben. Megállapította ugyanis, hogy az engedély nélkül üzemelő terminállal összefüggésben megvalósuló szerencsejáték szervezéshez lehetőséget biztosító közvetítői tevékenységet folytatott, amellyel megsértette a Szjtv. 2. § (7) bekezdésében foglaltakat.
[4]	1.2. A NAV határozata ellen az indítványozó keresetet nyújtott be, amelyben kérte annak hatályon kívül helyezését és az eljárt hatóság új eljárásra kötelezését. Álláspontja szerint a NAV jogszabálysértő módon járt el, mert a tényállást megfelelően nem tisztázta. Az indítványozó keresete alátámasztására szakvéleményeket csatolt, amelyek szerint a vendéglátó egységben működtetett internetes terminál nem minősül pénznyerő automatának, ezért nem tartozik a Szjtv. 1. § (1) bekezdésének, valamint 26. § (1) bekezdésének hatálya alá.
[5]	1.3. A bíróság az indítványozó által támadott ítéletével a keresetet elutasította. Indokolásában rögzítette, hogy a közigazgatási per tárgya a közigazgatási határozat törvényességének vizsgálata, továbbá részletesen kifejtette, hogy az indítványozó által kért szakértő kirendelését több okból sem tartja szükségesnek.
[6]	1.4. Az ítélet ellen benyújtott alkotmányjogi panaszban az indítványozó a tisztességes eljáráshoz való jogának [Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdés] és a jogorvoslathoz való jogának [Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdés] a sérelmét állította.
[7]	Álláspontja szerint a tisztességes eljáráshoz való joga azért sérült a peres eljárásban, mert a per során felmerült bizonyítandó tények olyan informatikai szakkérdések, amelyek megítélésére a bíróság nem rendelkezett szakkompetenciával, így az általa javasolt szakértőt kellett volna kirendelnie és ennek következtében megsértette a fegyveregyenlőség elvét. Indítványában részletesen bemutatta az Alkotmánybíróságnak, valamint az Emberi Jogok Európai Bíróságának (a továbbiakban: EJEB) a tisztességes eljáráshoz való joggal és azon belül a fegyveregyenlőség elvével összefüggő gyakorlatát.
[9]	Az indítványozó az Alkotmánybíróság gyakorlatára [1718/B/2010. AB határozat, 36/2013. (XII. 15.) AB határozat] utalással kifejtette, hogy az Alaptörvény Q) cikk (2)–(3) bekezdése értelmében az adott ügyben az EJEB gyakorlatát is figyelembe kell venni. Álláspontja szerint ezért a bírói döntés sérti az Emberi Jogok Európai Egyezményének (a továbbiakban: EJEE) 6. cikkében foglalt tisztességes eljáráshoz való jogot.
[10]	2. Az Abtv. 56. § (1) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság elsődlegesen az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának formai feltételeit vizsgálta. Ennek során megállapította, hogy a határidőben előterjesztett alkotmányjogi panasz benyújtásra jogosulttól származik [Abtv. 51. § (1) bekezdés], és az indítvány határozott kérelmet tartalmaz [Abtv. 52. § (1b) bekezdés]. Megállapította továbbá, hogy az indítványozó a jogorvoslati lehetőségét kimerítette [Abtv. 27. § b) pont].
[11]	3. Az Alkotmánybíróság a továbbiakban az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának tartalmi követelményeit vizsgálta. Ennek során az Abtv. 56. § (2) bekezdése alapján mérlegelési jogkörben eljárva vizsgálta, hogy az indítvány befogadhatóságának tartalmi feltételei – így az Abtv. 27. § a) pontja és 29. §-a szerinti feltételek – az adott ügyben fennállnak-e.
[14]	3.1. Az Abtv. 27. §-a értelmében a bírói döntés alaptörvény-ellenességének megállapítása iránt az indítványozó alkotmányjogi panaszt kizárólag az Alaptörvényben biztosított jogainak sérelmére alapítottan terjeszthet elő. Következésképpen a Q) cikk (2)–(3) bekezdésére hivatkozással az EJEE megjelölt cikkének sérelmére vonatkozó indokait az Alkotmánybíróság érdemben nem vizsgálhatta {ld.: 3115/2014. (IV. 17.) AB végzés, Indokolás [20]}, ezért az alkotmányjogi panaszt ebben a részében az Ügyrend 30. § (2) bekezdés h) pontja alapján visszautasította.
[15]	3.2. Az indítványozónak a jogorvoslathoz való jog sérelmével kapcsolatos indokai alapján az Alkotmánybíróság rámutat, hogy az Abtv. 27. §-a alapján támadott bírói döntés alaptörvény-ellenességét nem alapozhatja arra, hogy ellene a hatályos törvény szerint nincs helye rendkívüli jogorvoslatnak. Az egyfokú bírósági eljárást megalapozó jogszabály [pl. Pp. 340/A. § (2) bekezdés a) pont] Alaptörvénnyel való összhangját az Alkotmánybíróság az Abtv. 26. § (1) bekezdése alapján erre irányuló, határozott kérelem esetén vizsgálhatná, de ilyen indítványt az indítványozó nem terjesztett elő.
[16]	Az Alkotmánybíróság utal továbbá arra a következetes gyakorlatára, amely szerint a felülvizsgálat mint rendkívüli jogorvoslat az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésében foglalt rendelkezéssel nem hozható összefüggésbe [l. például: 3120/2012. (VII. 26.) AB határozat, Indokolás [21]–[23]}, mert a jogorvoslathoz való jog kizárólag a rendes jogorvoslatokra terjed ki [9/1992. (I. 30.) AB határozat, ABH 1992, 68.]. Ebből következően a felülvizsgálat érdemi elbírálásának perjogi feltételekhez – az adott esetben a felülvizsgálati kérelemben vitatott értékhez – kötése nem vizsgálható az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésében foglalt jogorvoslathoz való jog tartalmához mérten, mert azzal nem áll alkotmányjogi összefüggésben [l. ehhez kapcsolódóan: 1/1994. (I. 7.) AB határozat, ABH 1994, 38.].
[17]	Az alkotmányjogi panaszt ezért az Alkotmánybíróság ebben a vonatkozásban az Ügyrend 30. § (2) bekezdés h) pontja alapján visszautasította.
[18]	3.3. Az Abtv. 27. §-ából következően az Alkotmánybíróság nem tekinthető a bírósági szervezetrendszer egyik felülbírálati fórumának, és valójában e hatásköre is – az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogának védelmén keresztül – az Alaptörvény védelmét biztosítja [Alaptörvény 24. cikk (1) bekezdés]. A rendes bíróságok által elkövetett vélt vagy valós jogszabálysértések ezért önmagukban nem adhatnak alapot alkotmányjogi panasz előterjesztésére. Ellenkező esetben az Alkotmánybíróság burkoltan negyedfokú bírósággá válna {lásd: 3268/2012. (X. 4.) AB végzés, Indokolás [28]}.
[19]	Az indítványozó a támadott bírói döntés alaptörvény-ellenességét részben arra alapítva állította, hogy a bíróság a perrel érintett internetes terminált anélkül minősítette pénznyerő automatának, hogy ezen – informatikai szakértői kompetenciába tartozó – szakkérdés megítélésében szakértőt rendelt volna ki. Az indítványozó ezért valójában alkotmányjogi panaszával a bíróság ítéletének felülmérlegelését kívánja elérni. Az Alkotmánybíróság jogköre azonban – a fentiekben hivatkozottak szerint – az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés d) pontja és az Abtv. 27. §-a értelmében arra terjed ki, hogy kiküszöbölje a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet. Következésképpen a bizonyítékok bírói mérlegelésének, és a bírósági eljárás teljes egészének ismételt felülbírálatára nem rendelkezik hatáskörrel {lásd: 3231/2012. (IX. 28.) AB végzés, Indokolás [4]; 3325/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indokolás [13]}. Nem rendelkezik hatáskörrel az Alkotmánybíróság arra sem, hogy a bíróság felülbírálati jogköréhez tartozó – szakjogi – kérdésekben állást foglaljon [elsőként lásd: 3003/2012. (VI. 21.) AB végzés, Indokolás [4]; ezt követően megerősítette: 3392/2012. (XII. 30.) AB végzés, Indokolás [6]; 3017/2013. (I. 28.) AB végzés, Indokolás [3]; 3028/2014. (II. 17.) AB végzés, Indokolás [12]; 3098/2014. (IV. 11.) AB végzés, Indokolás [28]}.
[20]	Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az indítványozó sem a bíróság eljárásával, sem az ügyében hozott ítélet érdemével összefüggésben nem állított olyan alaptörvény-ellenességet, amelyet alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdésként lehetne értékelni, vagy amely alapján a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség merülne fel, és ezáltal az érdemi alkotmánybírósági eljárás alapjául szolgálhatna, így az alkotmányjogi panasz ebben a tekintetben sem felel meg az Abtv. 29. §-ában rögzített feltételeknek.
[21]	Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az alkotmányjogi panasz nem felel meg az Abtv. 29. §-a szerinti feltételeknek, ezért azt az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) pontja alapján visszautasította.
[22]	Az alkotmányjogi panasz visszautasítására tekintettel az Alkotmánybíróságnak nem kellett határoznia az indítványozó által az érintett bírói döntés végrehajtásának felfüggesztése iránt előterjesztett kérelem tárgyában.
. 3134/2015. (VII. 9.)

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Magyarország ellen döntött a bíróság a földtörvénnyel kapcsolatban - Piac&Profit - A kkv-k oldala
2019. május 21. kedd - 10:01 / piacesprofit.hu
2013-ban Magyarország elfogadott egy szabályozást, melynek értelmében a Magyarországon fekvő mezőgazdasági területeken fennálló haszonélvezeti jogok kizárólag az érintett föld tulajdonosának közeli hozzátartozója javára alapítható vagy tartható fenn. E szabályozás, amely különösen a más tagállambeli állampolgárok helyzetét érintette, előírta, hogy a jogi személyek vagy a tulajdonossal ilyen rokoni kapcsolatban nem álló természetes személyek javára alapított haszonélvezeti jogok 2014. május 1-jén megszűnnek.
2018. március 6-i, két egyesített előzetes döntéshozatali ügyben hozott ítéletében a Bíróság kimondta, hogy a szóban forgó szabályozás a tőke szabad mozgásának nem igazolt korlátozásának minősült. A kötelezettség megállapítása iránti jelen eljárásban a Bizottság annak megállapítását kéri a Bíróságtól, hogy Magyarország azáltal, hogy előírta a tulajdonossal közeli hozzátartozói viszonyban nem álló személyek javára alapított haszonélvezeti jogok megszüntetését, nem teljesítette a tőke szabad mozgásának elvéből és az Európai Unió Alapjogi Chartájának a tulajdonhoz való jogra vonatkozó 17. cikkéből eredő kötelezettségeit.
A mai napon hozott ítéletében a Bíróság megállapítja, hogy mivel a vitatott megszüntetés a más tagállambeli állampolgárok javára közvetlenül vagy közvetetten (valamely jogi személy révén) fennálló haszonélvezeti jogokat érinti, az a tőke szabad mozgása elvének korlátozásának minősül melyet a jelen ügyben az arányosság elvének megfelelően nem igazolhat az a tény, hogy
Magyarország a mezőgazdasági területeket az azokat megművelő személyek számára kívánja fenntartani és meg kívánja akadályozni e területek spekulatív célú megszerzését, sem a magyar jogalkotó azon feltételezett szándéka, hogy szankcionálja a devizagazdálkodásra és a mezőgazdasági területek megszerzésére vonatkozó nemzeti szabályozás megsértését, melyet állítólagosan a haszonélvezeti jogok külföldi megszerzői követtek el.
Az agrárkamara területi szervei foglalhatnak állást a jövőben a földadásvételi szerződésekről, a kialkudott ár megítélésekor pedig figyelembe kell venni a föld jövedelemtermelő képességét – döntött még decemberben az Országgyűlés a mező- és erdőgazdasági földek forgalmával összefüggő módosításáról.
A Bíróság hangsúlyozza azt is, hogy amikor valamely tagállam egy vagy több alapszabadság nemzeti szabályozás általi korlátozásának igazolására törekszik, e szabályozás uniós joggal való összeegyeztethetőségét mind a Szerződésben és a Bíróság ítélkezési gyakorlatában az említett alapszabadság korlátozásának igazolására előírt kivételekre, mind a Charta által biztosított alapvető jogokra tekintettel kell megvizsgálni. Ugyanis ezen alapvető jogokat az uniós jog által szabályozott valamennyi tényállásra alkalmazni kell, így akkor is, amikor valamely tagállam a fent hivatkozott alapvető szabadságok korlátozásának általános tilalma alóli kivételt kíván érvényesíteni.
E tekintetben a Bíróság megállapítja, hogy a haszonélvezeti jogok vitatott szabályozás általi megszüntetése a Charta értelmében vett tulajdontól való megfosztásnak minősül. Ezzel kapcsolatban a Bíróság szerint, noha a Charta lehetővé teszi a közérdeken alapuló ilyen megfosztást a törvényben meghatározott esetekben és feltételekkel, valamint az ezáltal elszenvedett veszteségekért kellő időben fizetett méltányos összegű kártalanítás mellett, a haszonélvezeti jogok szóban forgó megszüntetése nem felel meg e feltételeknek.
Következésképpen a vitatott szabályozásban előírt tulajdontól való megfosztást nem igazolja közérdekű célkitűzés, és ahhoz nem kapcsolódik kellő időben fizetett méltányos összegű kártalanítást biztosító rendszer, ezért az sérti a Chartában előírt tulajdonhoz való jogot. Ilyen körülmények között a Bíróság kimondja, hogy a vitatott szabályozás elfogadásával Magyarország nem teljesítette a tőke szabad mozgásának elvéből és a Chartának a tulajdonhoz való jogra vonatkozó rendelkezéséből eredő kötelezettségeit.
európai bíróság földtörvény uniós szabályozás

matches: bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság