text:
A MOZGÁSKORLÁTOZOTTAK KÖZÉP-MAGYARORSZÁGI REGIONÁLIS EGYESÜLETÉNEK A L A P S Z A B Á L Y A Módosításokkal egységes szerkezetben - PDF
A MOZGÁSKORLÁTOZOTTAK KÖZÉP-MAGYARORSZÁGI REGIONÁLIS EGYESÜLETÉNEK A L A P S Z A B Á L Y A Módosításokkal egységes szerkezetben
Download "A MOZGÁSKORLÁTOZOTTAK KÖZÉP-MAGYARORSZÁGI REGIONÁLIS EGYESÜLETÉNEK A L A P S Z A B Á L Y A Módosításokkal egységes szerkezetben"
Sára Tamásné
1 A MOZGÁSKORLÁTOZOTTAK KÖZÉP-MAGYARORSZÁGI REGIONÁLIS EGYESÜLETÉNEK A L A P S Z A B Á L Y A Módosításokkal egységes szerkezetben I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.) Az egyesület neve: Mozgáskorlátozottak Közép-Magyarországi Regionális Egyesülete (Rövid neve: MKMORE) 2.) Az Egyesület azonos a korábbi nevén Mozgáskorlátozottak Pest Megyei Egyesületével (MKPME) 3.) Székhelye: 2600 V á c, Rákóczi út ) Működési területe:pest megye, a vele szomszédos megyék és Budapest 5.) Az Egyesület a Mozgáskorlátozottak Egyesületeinek Országos Szövetségének (MEOSZ) tagegyesületeként elfogadja a tagságból eredő kötelezettségeket, gyakorolja a tagsággal együtt járó jogokat és részt vesz a MEOSZ feladatainak megvalósításában. 6.) Az Egyesület Jogállása: közhasznú egyesület II. AZ EGYESÜLET CÉLJAI, FELADATAI A.) Az Egyesület alapfeladata: A fogyatékossággal élő, ezen belül elsősorban a súlyosan mozgássérült emberek társadalmi életben való egyenrangú részvételét segítő, a fogyatékosságból eredő sajátos érdekek képviseletét, szükség esetén védelmét is ellátó, civil szervezeti keretek közt működő segítség, támogatás nyújtása, melyet, a társadalmi gondoskodási és ellátó rendszer mellett, leginkább az ugyanezen hátrányokkal élő emberek által létrehozott civil szervezetek segítségével és közreműködésével kaphat meg. B.) Az egyesület működésének alapvető célja A fogyatékossággal élő, de különösen, a mozgáskorlátozottság következtében tartósan fogyatékossá váló emberek érdekeinek megjelenítése, képviselete, szükség esetén védelme, számukra szolgáltatások szervezése és nyújtása. E célok megvalósulása érdekében meghatározott további alapcélok --- A fogyatékossággal élő emberek és családtagjaik számára lelki támasz, továbbá a társadalomban való részvételük elősegítése érdekében mentális, pszichés, sorstársi tanácsadás, jogi, információs és rehabilitációs segítség nyújtása. 1
2 --- Érdekérvényesítő, érdekképviseleti, érdekvédelmi hálózat létrejöttének elősegítése és működtetése, fogyasztóvédelem. --- Az érintett emberek és hozzátartozóik részére hiányt pótló szociális, képzési, egészségügyi és egyéb életvitelt segítő szolgáltatások nyújtása, illetve ilyen szolgáltatásokhoz való hozzáférés elősegítése. --- A társadalmi beilleszkedést segítő közösségi szolgáltatások nyújtása az életvitel, a kultúra, a művészet, az önmegvalósítás, a sport, a szabadidősport, az egyéb szabadidős tevékenységek, a pihenés és rekreáció, a fejlesztés, a képzés, átképzés, felnőttképzés, a rehabilitációs célú foglalkoztatás területén. C.) Az egyesület feladatai és közfeladatai 1. Együttműködés a súlyosan mozgásfogyatékossá váló emberek esetében a mozgásszervi gyógyító és rehabilitációs intézmények vezetőivel és a szakmai személyzetével, a legfrissebb tudományos és kezelési eredmények megismertetése, az ezekhez való hozzáférésre vonatkozó információk terjesztésével. 2. Érdekérvényesítő eszközök és az átélésen alapuló szakértelem, továbbá a szakmai tapasztalatok felhasználásával elismertetni és elfogadtatni a sorstársak rehabilitációjához elengedhetetlenül szükséges gyógyszerek, segédeszközök és életvitelt segítő eszközök, különös tekintettel, a súlyosan mozgásfogyatékossá váló emberek megfelelő gyógyászati segédeszközzel való ellátásának, társadalombiztosítási rendszer által történő támogatását. 3. Olyan közérdekű és közhasznú szociális, egészségmegőrző, betegségmegelőző, egészséget helyreállító, ismeretterjesztő, tanácsadó közfeladatok és szolgáltatások ellátása, illetve ilyen szolgáltatásokhoz való hozzáférés segítése, amelyek az állami, önkormányzati és társadalombiztosítási rendszerek esetleges hiányait pótolják, vagy azokat kiegészítik. 4. Az Egyesület a közérdekű, közhasznú feladatainak ellátása érdekében intézményeket, nonprofit közhasznú gazdasági társaságokat, illetve alapítványokat hozhat létre. Az ilyen szervezetek létrehozására vonatkozó javaslatot az Elnökség előterjesztése alapján a Közgyűlés hagyhatja jóvá. 5. Hatékony közreműködés a betegség, baleset, vagy egyéb ok következtében tartósan fogyatékossá váló emberek egészségügyi, képzési, átképzési, foglalkoztatási és szociális rehabilitációjának elősegítésében, a sorstársi tanácsadás, az információ szolgáltatás, a közösségi rendezvények, kulturális, művészeti, szabadidősport, szabadidős programok, tanácskozások szervezése, kiadványok készítése, továbbá a személyes meggyőzés, az interperszonális kapcsolatok kiadványok és a közösség példaadó, meggyőző ereje eszközeinek alkalmazásával. 6. Érdekérvényesítő, érdekvédelmi közfeladatok ellátása a tartósan, súlyosan fogyatékossá váló emberek és családjaik számára országos és helyi önkormányzati szinteken egyaránt. 7. Az Egyesület által folytatott, közfeladatok ellátásához kapcsolódó, a társadalom és az egyén közös szükségleteinek kielégítését elősegítő: - érdekérvényesítő, - közérdekű szolgáltatások szervezését és nyújtását végző, - rehabilitációt támogató, - érdekvédelmi, 2
3 - a fogyatékossággal kapcsolatos közérdekű, közhasznú Információkat nyújtó tevékenységre a jelen Alapszabályi rendelkezések elfogadásának időpontjában hatályos, következő jogszabályok adnak az Egyesület számára felhatalmazást: a.) Magyarország Alaptörvénye hitvallás valljuk, hogy az emberi lét alapja a méltóság. valljuk, az elesettek és a szegények megsegítésének kötelességét. b.) A fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló évi XXVI. Törvény 1. - I. fejezet, Alapelvek 2. (1) (4) bekezdés, 3. - I. Fejezet Értelmező rendelkezések 4. a), b), c) pontjai, - III. Fejezet 12. (3) pont. - IV. Fejezet 19., - VII. Fejezet 26. c.) Az Országos Fogyatékosügyi programról szóló 10/2006. OGY. Határozat: - 6. a) és c) pontja, - Melléklet I. Fejezet személyhez fűződő jogok elve 3. bekezdés, rehabilitáció elve, semmit rólunk, nélkülünk elve - III. Fejezet 1. Rehabilitáció elve, 2. Társadalmi szemlélet kedvező irányú megváltoztatásának elve 2.1. utolsó bekezdés: az érdekvédelmi szervek tevékenységének támogatása 4. A társadalmi életben való aktív részvétel segítésének elve Érdekvédelem, érdekérvényesítés, érdekképviselet támogatása. d.) Az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló évi CXXV. Törvény: f) és h.)pontja 5. c.) és d.) pontja, 8. g.) pontja, és 18. -a. e.) A fogyatékos személyek jogairól szóló ENSZ egyezmény és jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló évi XCII. Törvény: 1.cikk, 3. cikk, 4. cikk 1/a,b,c,e,h és i pontjai, 4. cikk 3. pontja, 6. cikk, 8. cikk, 9.cikk, 10. cikk, 19. cikk, 20. cikk, 21. cikk a,c és d pontja, 24. cikk 1/a és 1/b pontja, 26.. cikk 1/b pontja, 27. cikk 1/d pontja, 28. cikk 1/c. pontja, 29. cikk b. pontja, 30. cikk 1,2 és 3 pontja, 5/c, d, e pontja, 32.cikk 1/b és 1/c pontja, 33. cikk 3 pontja. f.) A fogyasztóvédelemről szóló évi CIV.Törvény: 38. (1) bekezdése, 39. (1) bekezdése, 45. (1) bekezdéseg. g.)a szociális igazgatásról és egyes szociális ellátásokról szóló 1993.évi III. Törvény: 65/C. (támogató szolgálat) 85/A. (lakóotthon) h.) Az Egyesület, mint a MEOSZ tagszervezete részt vesz a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről szóló 102/2011. (VI. 29.) Korm. rendelet 2. e.) pontjában, az éves támogatási keretszám 3
4 meghatározására vonatkozó, a MEOSZ számára jogként, illetve kötelezettségként meghatározott egyetértési jog gyakorlását elősegítő közösségi álláspont kialakításában. i.) Az Egyesület, mint a MEOSZ tagszervezete részt vesz a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről szóló 102/2011. (VI. 29.) Korm. rendelet 8. (3) bekezdés a.) pontjában, az éves támogatási sorrend meghatározására jogosult bizottságban, a MEOSZ számára jogként, illetve kötelezettségként meghatározott döntési jog gyakorlását elősegítő közösségi álláspont kialakításában, illetve a MEOSZ elnöke által meghatalmazott egyesületi képviselő biztosításában. j.) Az Egyesület, mint a MEOSZ tagszervezete részt vesz a lakáscélú állami támogatásokról szóló 12/2001. (I. 31.) Korm. rendelet 10. (1) (2) bekezdésben az lakás - akadálymentesítési támogatás igénybevételére vonatkozó kérelem indokoltságának szakmai elbírására a MEOSZ számára jogként, illetve kötelezettségként meghatározott személyre szabott szakmai álláspont kialakítását elősegítő, a tagegyesület működési területén végzett helyszíni környezettanulmányok végzésében, a MEOSZ megalapozott szakmai álláspontjának alátámasztása érdekében. III. A KÖZHASZNÚSÁG FŐ KÖVETELMÉNYEI 1.) Az Egyesület közhasznú tevékenységeit, szolgáltatásait nem csak tagjai, önkéntesei, munkavállalói, hanem bármely rászoruló személy számára korlátozás nélkül biztosítja, az összeférhetetlenségi szabályokat figyelembe véve. 2.) Az Egyesület közhasznú tevékenysége keretében nyújtott szolgáltatásainak elérhetőségét, azok igénybevételére vonatkozó feltételeket honlapján, székhelyének hirdetőtábláján, valamint rendszeres, illetve eseti kiadványaiban, továbbá rendezvényein nyilvánosságra hozza. 3.) Az Egyesület közvetlen politikai tevékenységet nem folytathat, pártokat nem támogathat, azoktól támogatást nem fogadhat el, nem állíthat és nem támogathat országgyűlési, megyei önkormányzati és európai parlamenti képviselő jelöltet 4.) Az Egyesületnek előzőkben írt feladatai ellátásához megfelelő erőforrásokkal és társadalmi támogatottsággal folyamatosan rendelkeznie kell 5.) Az Egyesület vállalkozási tevékenységet csak közhasznú céljainak megvalósítása érdekében, azokat nem veszélyeztetve végez. Vállalkozásból származó bevételei nem érik el az összes bevételhez képest a jogszabályban meghatározott arányt. 6.) Az Egyesület a gazdálkodása során elért eredményét nem osztja fel, azt a jelen Alapszabályban írt alap- és közfeladatokban meghatározott tevékenységére fordítja. 7.) Az Egyesület szervezete és tevékenysége egyebekben is megfelel az egyesülési jogról,a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működé- 4
5 séről és támogatásáról szóló évi CLXXV. tv, illetve a hatályos Polgári Törvénykönyv rendelkezéseinek. 8.) Az Egyesület tevékenységét működésének személyi, tárgyi és pénzügyi feltételeinek függvényében, a mozgásfogyatékos emberek sajátos szükségleteinek figyelembe vételével, fokozatosan teljesíti ki. A tagság keletkezése, megszűnése IV. AZ EGYESÜLET TAGJAI 1. Az Egyesület tagjai lehetnek: természetes személyek. a) Az Egyesület tagja lehet minden olyan mozgássérült (mozgáskorlátozott, mozgásfogyatékos) személy, akinek állapota egyenjogú társadalmi részvételét bármilyen formában korlátozza vagy csak átlagon felüli erőfeszítések árán, avagy sajátos eszközök és eljárások alkalmazásával teszi lehetővé, ha kinyilvánítja egyetértését az Egyesület céljaival és vállalja a tagsággal járó kötelezettségek teljesítését. b) A cselekvőképességgel nem rendelkező tagok jogait és kötelezettségeit törvényes képviselőjük révén gyakorolhatják. 2) Az Egyesület pártoló tagjai lehetnek azok a természetes személyek, jogi személyek és jogi személyiséggel nem rendelkező közösségek, akik tevékenységükkel és/vagy anyagi hozzájárulásukkal az egyesület céljának megvalósulását rendszeresen kívánják segíteni, ha kinyilvánítják egyetértésüket az egyesület céljával, hajlandóságukat a vállalt kötelezettségek teljesítésére. 3.) A cselekvőképtelen, valamint jogi személyek és közösségek jogaikat és kötelezettségeiket (törvényes) képviselőjük révén gyakorolják. 4.) A természetes személy egyesületi tagsága a tag önkéntes belépése alapján keletkezik, a belépési nyilatkozat kitöltésével és az Egyesület Elnöksége részére megküldésével. 5.) Az egyesületi tagság megszűnik: a tag kilépésével (indok megjelölése nélkül kiléphet, tagsági viszonya a kilépést bejelentő írásbeli nyilatkozatának az Egyesület Elnökségéhez érkezése napján szűnik meg), halálával, a tagok sorából való törléssel, illetve kizárással. 6.) Az Elnökség az egyesület tagjai közül törli azt, aki a Küldöttközgyűlés által előírt tagdíjfizetési kötelezettségének önhibájából annak esedékessége után 1 (egy) éven át nem tesz eleget felhívás ellenére, az abban foglalt határidőben. 7.) Az egyesület Küldöttközgyűlése kizárhatja a tagok sorából azt, aki közösségellenes magatartást tanúsít, akit a bíróság szándékos bűncselekmény miatt jogerősen szabadságvesztésre ítélt, vagy egyébként magatartásával, nyilatkozataival veszélyezteti az Egyesület feladatainak megvalósulását, kedvező társadalmi megítélését. 8.) A tagok jogai: a) Részesülhetnek az Egyesületnek a tagok számára nyújtott szolgáltatásaiból. 5
6 b) A természetes személyek csoportgyűlésen szavazati, tanácskozási, felszólalási, egyébként észrevételezési, javaslattételi, választó joggal rendelkeznek. A Küldöttközgyűlésben jogaikat választott küldötteikútján gyakorolják. c) Kizáró ok hiányában (teljes cselekvőképtelenség, büntetett előélet, összeférhetetlenség) az egyesület bármely tisztségére és küldöttnek megválaszthatók. d) Az egyesület tagjai bármely egyesületi szerv vagy tisztségviselő jogszabályba vagy alapszabályba ütköző határozatának megsemmisítése iránt keresetet terjeszthetnek elő 30 napon belül a bíróságnál. e) Az egyesület tagja, ha mozgássérültsége akadályozza, hogy a csoportgyűlésen részt vegyen, a csoportgyűlés tárgysorozatán szereplő napirendi pontokkal kapcsolatos észrevételeit és javaslatait az területi megbízottnál az ülés időpontjáig írásban is megteheti. Véleményét a gyűlésen ismertetni kell. f) Az egyesület természetes személy tagjai lakókörzetükben, az egyesületi célok megvalósítása érdekében, az egyesület Elnökségének jóváhagyásával helyi (területi) csoportot hozhatnak létre. g) A Küldöttközgyűlésben a tagok jogaikat a csoportgyűlés által megválasztott küldötteik által gyakorolják. 9.) A tagok kötelezettségei: a) Az egyesület tagjai kötelesek az alapszabály, a Küldöttközgyűlés, illetve az Elnökség törvényes rendelkezéseit megtartani. b) Az egyesület tagjai lehetőségeik és képességeik szerint kötelesek az egyesület célkitűzéseinek megvalósításában, az egyesület anyagi eszközeinek gyarapításában és megóvásában közreműködni, az egyesület szervezeti életében részt venni, a Küldöttközgyűlés által megállapított tagdíjat fizetni. c) Az egyesület mozgássérült tagjai kötelesek lehetőségeikhez mérten képességeik feltárásával, fejlesztésével és kibontakoztatásával önmaguk társadalmi beilleszkedését előmozdítani. 10.) Az Egyesület pártoló tagjai lehetnek természetes és jogi személyek, különösen Bármilyen okból megváltozott munkaképességű emberek. A pártoló tagság a belépési nyilatkozatnak az egyesület Elnökségéhez történő megküldésével keletkezik. A cselekvőképtelen és a jogi személyiségű pártoló tagokat törvényes képviselőjük képviseli,. A pártoló tagság megszűnésére a tagsági viszony megszűnésére vonatkozó alapszabályi előírások értelemszerűen alkalmazandók. A pártoló tagok joga, hogy részt vegyenek az egyesület tevékenységében, részesüljenek az Egyesület által nyújtott információkban, részt vegyenek programjaiban. A pártoló tagok kötelessége, hogy teljesítsék az általuk felajánlott támogatást, fizessék a Küldöttközgyűlés által meghatározott tagdíjat. A pártoló tagok szavazati joggal nem rendelkeznek, egyesületi testületi tagságra, tisztségre (küldött, elnökségi tag, felügyelő bizottsági tag) nem választhatók. 1. Az Egyesület szervei V. AZ EGYESÜLET SZERVEI ÉS TISZTSÉGVISELŐI 6
7 Vezetőszervek: A) Küldöttközgyűlés B) Elnökség Az Egyesület egyéb szervei: C) Felügyelő Bizottság D) Etikai és Fegyelmi Bizottság 2. Az Egyesület tisztségviselői Vezető tisztségviselők: A) A két Társelnök B) Elnökhelyettes C) Az Elnökség tagjai Tisztségviselők: D) Felügyelő Bizottság Elnöke és tagjai E) Etikai és Fegyelmi Bizottság Elnöke és tagjai 3. Az Elnökség,az FB, az EFB valamelyik tagjának kiválása vagy tartós akadályoztatása esetén, továbbá, ha a feladatok mennyisége és differenciálódása indokolja, az érintett testület a feladatok ellátására alkalmas személyt bízhat meg. A megbízott személy nem válik választott tisztségviselővé, az adott testületben szavazati joggal nem rendelkezik. 4. Az egyesületi feladatokat a tisztségviselők közérdekű önkéntes munkások és szükség, valamint lehetőség szerint rész- vagy teljes munkaidőben foglalkoztatottak, alkalmazottak, tiszteletdíjasok, továbbá alkalmilag feladatokat vállalók közreműködésével látják el. A Küldöttközgyűlés határozata egyesületi tisztség betöltését aktív tagsági viszonyban eltöltött időhöz, iskolai végzettséghez kötheti, a Polgári Törvénykönyv a testületi tagságra választást egyéb feltételekhez is kötheti. 5. Az egyesületi tisztségviselők egyesületi munkájukat általában anyagi ellenszolgáltatás nélkül kötelesek elvégezni. Szükséges kiadásaik megtérítését az egyesület pénzeszközeiből igényelhetik a hatályos pénzügyi szabályok szerint. A Küldöttközgyűlés a társelnök és az elnökhelyettes javára, a területi csoportok vezetői, valamint az Egyesület valamely tevékenységi körében rendszeresen foglalkoztatott munkatársak, tisztségviselők részére tiszteletdíjat, jutalmat állapíthat meg az Egyesület vagyoni helyzetének függvényében. 6. Összeférhetetlenségre vonatkozó szabályok. A Küldöttközgyűlés, valamint az ügyintéző szerv (Elnökség), továbbá az ellenőrző szerv (Felügyelő Bizottság)) határozathozatalában nem vehet részt az a személy, aki, vagy akinek közeli hozzátartozója a határozat alapján: - kötelezettség, vagy felelősség alól mentesül, vagy - bármilyen más előnyben részesül, illetve a jogügyletben egyébként érdekelt. Nem minősül előnynek a közhasznú szervezet cél szerinti juttatásainak keretében a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve az egyesület által tagjainak a tagsági jogviszony alapján nyújtott, az Alapszabálynak megfelelő cél szerinti juttatás. 7
8 b) Nem lehet a Felügyelő Bizottság elnöke, tagja, könyvvizsgálója az a személy, aki: - az Egyesület társelnöke, elnökhelyettese, az Elnökség tagja., - a közhasznú szervezettel e megbízatásán kívül más tevékenység kifejtésére irányuló munkaviszonyban, vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll, - a közhasznú tevékenység célszerinti juttatásából részesül, kivéve a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli juttatásokat, szolgáltatásokat és az egyesület által, tagjainak a tagsági jogviszony alapján az Alapszabálynak megfelelően nyújtott cél szerinti juttatást, - illetve a fentiekben részletezett személyek közvetlen hozzátartozója, c) Az Egyesület megszűnését követő három évig nem lehet más közhasznú szervezet vezető tisztségviselője az a személy, aki korábban olyan közhasznú szervezet vezető tisztségviselője volt annak megszűnését megelőző két évben legalább egy évig: - amely jogutód nélkül szűnt meg úgy, hogy állami adó és vámhatóságnál nyilvántartott adó és vámtartozását nem egyenlítette ki, - amellyel szemben az állami adó és vámhatóság jelentős összegű adóhiányt tárt fel, - amellyel szemben az állami adó és vámhatóság üzletzárás intézkedést alkalmazott, vagy üzletzárást helyettesítő bírságot szabott ki, - amelynek adószámát az állami adó és vámhatóság az adózás rendjéről szóló törvény szerint felfüggesztette, vagy törölte. d) A vezető tisztségviselő, illetve az ennek jelölt személy köteles valamenynyi érintett közhasznú szervezetet előzetesen tájékoztatni arról, hogy ilyen tisztséget egyidejűleg más közhasznú szervezetnél is betölt. 7. Jegyzőkönyvek, határozatok a) Az Egyesület testületeinek üléseiről jegyzőkönyv készítendő. A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell az ülésen történtekre utalást, az elhangzottak lényegét a megnyilatkozó személy megjelölésével, valamint külön sorszámmal ellátva a Testület döntéseit (határozatok). Az egyes döntések mellett feltüntetendő a javaslatot támogatók, és ellenzők száma, lehetőség szerint személye. A jegyzőkönyvet az ülést vezető személy, és a jegyzőkönyvvezető írja alá. A Küldöttközgyűlésről készült jegyzőkönyvet két jelenlévő tag hitelesíti. Őket a Küldöttközgyűlés bízza meg. b) Az Egyesület testületeinek ülésén hozott Határozatokat a jegyzőkönyvből kiemelten a Határozatok Tárában testületenként elkülönítve, külön is nyilván kell tartani (K=Küldöttközgyűlés, E=Elnökség, FB = Felügyelő Bizottság). A Határozatokat évente kezdődő, folyamatosan vezetett sorszámmal, törve a határozathozatal évének, hónapjának és napjának megjelölésével kell nyilvántartani. A Határozatok Tárából ki kell tűnnie a Határozat tartalmának, időpontjának és hatályának, illetve a döntést támogatók, ellenzők és a szavazástól tartózkodók számának. c) Azokat a Határozatokat, amelyek rendelkezéseket tartalmaznak egyes személyekre, vagy szervezetekre, az érintettek számára írásban, az átvé- 8
9 tel módját igazoló módon, a rendelkezés meghozatalától számított legkésőbb 8 napon belül tudomásra kell hozni. d) Azokat a Határozatokat, amelyek az érintett emberek, vagy közösségek számára rendelkezéseket, ismereteket, tájékoztatásokat tartalmaznak, az Egyesület honlapján, vagy más alkalmas módon, pl. az Egyesület hivatalos helyiségeiben történő kifüggesztéssel nyilvánosságra kell hozni. VI. A KÜLDÖTTKÖZGYŰLÉS 1. Az Egyesület legfőbb szerve a Küldöttközgyűlés. A Küldöttközgyűlést a területi csoportok gyűlésein választott küldöttek alkotják. A területi csoportok legalább fizető egyesületi tag után egy küldöttet választanak az Egyesület Küldöttközgyűlésébe. Amennyiben a küldött tisztsége bármely okból (lemondás, egyesületi tagságból kilépés, halál, a kizáró ok bekövetkezése) megszűnik, helyette a következő egyesületi tisztújító Küldöttközgyűlésig terjedő időre új küldöttet kell választani. 2. A Küldöttközgyűlés az egyesületet érintő minden kérdésben jogosult dönteni. 3. A Küldöttközgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik: a) Az Egyesület Alapszabályának elfogadása és módosítása, kétharmados többséggel. b) Az Egyesület társelnökeinek, elnökhelyettesének, az Elnökség további tagjainak, a Felügyelő Bizottság, valamint az Etikai és Fegyelmi Bizottság elnökének és tagjainak, továbbá az Egyesületet az Országos Szövetség Küldöttközgyűlésében képviselő küldötteknek 5 évre történő megválasztása, visszahívása. c) A Mozgáskorlátozottak Egyesületeinek Országos Szövetségéhez való csatlakozás, illetve abból való kiválás kimondása, kétharmados többséggel. d) Az Egyesület megszűnésének, más egyesülettel való egyesülésének, beolvadásának kimondása. e) Az Elnökség, a Felügyelő Bizottság, az Etikai és Fegyelmi Bizottság beszámolójának megtárgyalása és elfogadása. f) Az Egyesület éves gazdasági beszámolójának és közhasznúsági mellékletének elfogadása. g) A tagdíj, pártolói tagdíj összegének megállapítása. h) Az elnökségi tag fegyelmi ügyében határozathozatal, Egyesület tagjának kizárása az Etikai és Fegyelmi Bizottság indítványa alapján. Az ejárásra a M EOSZ szabályzatait kell alkalmazni. i) Vállalkozási tevékenység elindítása, intézmény, alapítvány alapítása. j) Döntés mindazokban az ügyekben, amelyeket jogszabály vagy az alapszabály kizárólagos hatáskörbe utal, illetve amelyben a döntést magának fenntartotta. 4. Az Egyesület Küldöttközgyűlését legalább évente egyszer össze kell hívni, a mérleg, a közhasznúsági melléklet, bírósági letétbe helyezésének jogszabályban előírt végső időpontját megelőzően. Rendkívüli Küldöttközgyűlést kell összehívni, ha: 9
10 erre az Elnökség határozata szerint szükség van; a Felügyelő Bizottság, vagy az Országos Szövetség Felügyelő Bizottsága indítványozza; a tagság vagy a küldöttek egytizede az ok és a cél megjelölésével írásban kéri; a törvényességi felügyeletet ellátó ügyészség javaslatára, illetve a bíróság döntése alapján. 5. A Küldöttközgyűlést az Egyesület Elnöksége hívja össze a napirendet és a határozati javaslatokat tartalmazó meghívónak a Küldöttközgyűlés napját legalább 15 nappal megelőző szétküldésével postai, és/vagy elektronikus úton. A meghívót közzé kell tenni az Egyesület honlapján és más alkalmas módon (sajtó, hirdetmény). 6. A Küldöttközgyűlésre meg kell hívni a küldötteket, a Elnökség tagjait, az Felügyelő Bizottság, valamint az Etikai és Fegyelmi Bizottság elnökét és tagjait. Tanácskozási joggal a területi csoportvezetők, a pártoló tagok, és más személyek is meghívhatók. 7. A Küldöttközgyűlés ülései nyilvánosak. A Testület a nyilvánosságot csak külön jogszabályban meghatározott esetekben korlátozhatja. Akkor határozatképes, ha a Küldöttközgyűlésen a küldöttek fele és még egy küldött jelen van. Ha a Küldöttközgyűlésen a küldöttek a határozatképességhez szükséges számban nem jelennek meg, akkor 15 napon belüli időpontra újabb gyűlést kell összehívni azonos napirenddel, amely a megjelentek számára tekintet nélkül határozatképes az eredeti napirendi pontok tekintetében. Erre az első Küldöttközgyűlés meghívójában a meghívottakat figyelmeztetni kell. 8. A Küldöttközgyűlést az Egyesület Elnöke,vagy az Elnökség által felkért más személy vezeti. A Küldöttközgyűlés határozatait általában nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel hozza. Így történik a tisztségviselők megválasztása és a gazdasági beszámoló, valamint mellékletének elfogadása is. Szavazategyenlőség esetén a szavazást mindaddig meg kell ismételni, amíg többségi döntés nem születik. A Küldöttközgyűlés kétharmados többségének egybehangzó akaratnyilvánítása szükséges: a Mozgáskorlátozottak Egyesületeinek Országos Szövetségéhez való csatlakozáshoz, az Országos Szövetségből való kiváláshoz, az alapszabály elfogadásához, módosításához, az Egyesület megszűnésének, beolvadásának kimondásához. A kétharmados többség a Küldöttközgyűlésen részvevő szavazásra jogosultak kétharmadának egybehangzó akaratnyilvánítását jelenti. 9. A Küldöttközgyűlés minden tagjának egy szavazata van. Szavazni csak személyesen lehet. 10. A Jelölő Bizottság elnökének és két tagjának a megválasztása a Küldöttközgyűlés elnökének javaslatára a tisztújító Küldöttközgyűlést megelőző Küldöttközgyűlésen történik. A Jelölő Bizottság a tisztségviselőkre vonatkozó javaslatát egyesületi tagok véleményének ismeretében teszi meg a tisztújító Küldöttközgyűlésen. A Jelölő Bizottság két közgyűlés közötti időben javaslataival támogatja az Elnökség személyi munkáját. 10
11 11. A szavazatszámláló- és a mandátumvizsgáló (a regisztrációt végző) bizottság elnökét és két tagját az Egyesület Elnöksége kéri fel, és a megbízatást a Küldöttközgyűlés elé terjeszti jóváhagyásra. A mandátumvizsgáló bizottság feladata a közgyűlésre érkezők, a szavazati joggal rendelkezők számbavétele, a közgyűlés határozatképességének megállapítása. A szavazatszámláló bizottság feladata: közreműködés a nyilvánosan leadott szavazatok összeszámlálásában és a titkosan leadott szavazatok összeszámlálása. VII. AZ EGYESÜLET ELNÖKSÉGE 1. Az Elnökség a Küldöttközgyűlés által 5 évre választott általa visszahívható két társelnökből, elnökhelyettesből és 8 elnökségi tagból áll. 2. Az Elnökség az Egyesület végrehajtó, ügyintéző és képviselő szerve. Gondoskodik a Küldöttközgyűlés határozatainak végrehajtásáról, az alapszabályban meghatározott feladatok megvalósításáról. Az Elnökség a Küldöttközgyűlésnek tartozik felelősséggel és beszámolási kötelezettséggel. 3. Az Elnökség hatáskörébe tartozik különösen. a) két Küldöttközgyűlés közötti időben az egyesületi munka érdekében szükséges meghatározó súlyú döntések meghozatala; b) az Egyesület Szervezeti és Működési Szabályzatának elfogadása, ha ennek szükségét látja; c) az Egyesület Küldöttközgyűlése által létrehozott intézmények, alapítványok és vállalkozások tekintetében a fenntartói, alapítói, tulajdonosi, felügyeleti jogok gyakorlása; d) az Elnökség éves munkatervének, az Egyesület éves költségvetésének elfogadása, az éves gazdasági beszámoló és mellékletének előzetes megtárgyalása; e) döntés olyan megállapodások engedélyezéséről, amelyek az Egyesület anyagi eszközeinek felhasználásával járnak, kivéve azokat,amelyek nyertes pályázatokhoz kapcsolódó támogatási szerződésekben foglalt feladatok teljesítéséhez szükségesek, vagy a Munkatervben meghatározottak. f) tagdíjmentesség engedélyezése; g) az Elnökség tagjának felfüggesztése fegyelmi vétség alapos gyanúja esetén, döntés a kizárást kivéve az egyesületi tag fegyelmi ügyében, az Etikai és Fegyelmi Bizottság indítványa alapján; h) az Országos Szövetség valamely szerve vagy tisztségviselője alapszabályszerű határozatának, állásfoglalásának, felkérésének mérlegelése és végrehajtásának megszervezése; i) az Országos Szövetség szervei elé terjesztendő különösen jelentős javaslat, kérelem előzetes megtárgyalása, továbbterjesztésre történő elfogadása; j) a Küldöttközgyűlés elé terjesztendő kérdések, javaslatok megvitatása, a Küldöttközgyűlés határozatai végrehajtásának megszervezése, ellenőrzése, a tisztségviselők beszámoltatása, döntés a Küldöttközgyűlés összehívásáról, helyéről,idejéről, napirendjéről. k) döntés tagok törléséről l) döntés alkalmazotti státusz létesítéséről, megszüntetéséről; 11
12 m) feladata, hogy figyelemmel kísérje az Egyesület közhasznú minősítése feltételeit, a működő- és fizetőképességet, és ha ezeket veszélyeztetve látja, megtartásuk érdekében a szükséges döntéseket meghozza, ideértve rendkívüli Küldöttközgyűlés összehívását is. n) felhatalmazást ad utalványozási jog gyakorlására, o) döntés minden olyan ügyben, amely nem tartozik a Küldöttközgyűlés kizárólagos hatáskörébe. 4. Az Elnökség üléseit legalább négy havonként tartja. A hatáskörébe tartozó kérdésekben nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel határoz. Szavazategyenlőség esetén a szavazást mindaddig ismételni kell, amíg többségi döntés nem születi, Határozatképességéhez tagjai felének és még egy tagjának jelenléte szükséges. Ha az Elnökség határozatképtelen, az Ülést el kell halasztani és új időpontra kell összehívni. Elnökséget az elnök hívja össze tíz napi időközzel, a napirendet és a határozati javaslatokat tartalmazó meghívónak postai, vagy elektronikus úton történő közlésével. Az Elnökség ülései nyilvánosak. A nyilvánosság csak külön jogszabályok rendelkezései alapján korlátozható. Az elnök sürgősséget kívánó esetben írásban, vagy elektronikus úton kérhet vélemény nyilvánítást a testület tagjaitól. A véleménynyilvánítás összegezése csak akkor minősül Határozatnak, ha azt a soron következő Elnökségi Ülés megerősíti. Amennyiben ennek törvényes követelményei megteremthetők, az Elnök az Elnökség ülésének elektronikus úton történő megtartásáról dönthet. 5. Az Elnökség köteles végzett munkájáról írásban a Küldöttközgyűlésen beszámolni. VIII. A FELÜGYELŐ BIZOTTSÁG 1. Az Egyesület felügyelő szerve az Felügyelő Bizottság, amely a Küldöttközgyűlés által 5 évre választott elnökből és 3 tagból áll, a Küldöttközgyűlésnek tartozik felelősséggel, általa visszahívható. A Felügyelő Bizottság testületként működik. 2. Az Felügyelő Bizottság feladata az Egyesület működésének és gazdálkodásának ellenőrzése. Ennek során a vezető tisztségviselőktől jelentést, az Egyesület munkavállalóitól pedig tájékoztatást vagy felvilágosítást kérhet, továbbá az Egyesület könyveibe és irataiba betekinthet, azokat megvizsgálhatja. 3. Az Felügyelő Bizottság elnöke és tagja az Egyesület vezető testületeinek (Küldöttközgyűlés, elnökségi ülés) ülésén tanácskozási joggal részt vehet. 4. Az Felügyelő Bizottság köteles az intézkedésre jogosult testületet tájékoztatni és annak összehívását kezdeményezni, ha arról szerez tudomást, hogy: a) a szervezet működése során olyan jogszabály sértés vagy a szervezet érdekeit egyébként súlyosan sértő esemény (mulasztás) történ, amelynek 12
13 megszüntetése vagy következményeinek elhárítása, illetve enyhítése az intézkedésre jogosult testületi vezető szerv döntését teszi szükségessé; b) a vezető tisztségviselő felelősségét megalapozó tény merül fel. 5. Az intézkedésre jogosult testületet (vezető szervet) a Felügyelő Bizottság indítványára annak megtételétől számított 30 napon belül össze kell hívni. E határidő eredménytelen eltelte esetén a testület (vezető szerv) összehívására a Felügyelő Bizottság is jogosult. 6. Ha az arra jogosult testületi szerv a törvényes működés helyreállítása érdekében szükséges intézkedéseket nem teszi meg, az Felügyelő Bizottság köteles haladéktalanul értesíteni a törvényességi felügyeletet ellátó szervet (ügyészség). 7. Az Felügyelő Bizottság működése a) A Felügyelő Bizottság (FB) köteles az Egyesület tevékenységét évente legalább egy alkalommal megvizsgálni és arról az Elnökséget és a Küldöttközgyűlést tájékoztatni. Egyébként a Felügyelő Bizottság, mint Testület, éves munkatervben rögzítheti a tárgyév során általa lefolytatandó általános vagy célirányos vizsgálatainak tervét. A munkatervben előirányzott célvizsgálatok lefolytatását az FB Elnöke szervezi meg. b) Amennyiben az Egyesület, az Elnökség vagy vezető tisztségviselők tevékenységével összefüggésben a Felügyelő Bizottsághoz bejelentés érkezik, e Testület dönt általános vagy célvizsgálat lefolytatásáról. c) Az FB vizsgálatáról jegyzőkönyv készül, amelyben a vizsgálat eredményét, a javasolt intézkedéseket is fel kell tüntetni. A jegyzőkönyv az Egyesület Elnökének bemutatandó. Az Elnök a jegyzőkönyvben foglaltakra észrevételt tehet, amelyet vagy záradékként kell a jegyzőkönyvre vezetni, vagy ahhoz mellékelni. d) A Felügyelő Bizottság a vizsgálatokhoz az Egyesület költségére külső szakértőket is igénybe vehet. e) A Felügyelő Bizottság évente legalább két alkalommal, egyébként szükség szerint tart ülést, amelyet a Bizottság elnöke hív össze, a napirendet is tartalmazó meghívó közlésével, írásban. A Testület határozatképes, ha azon valamennyi tag megjelent. Az FB, mint Testület határozatait nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel hozza. Az FB ülésről jegyzőkönyv készül, amelyet az elnök és jegyzőkönyvvezető ír alá. A jegyzőkönyvbe bele foglalandók a Testület által hozott döntések. 8. A Felügyelő Bizottság működésének részletes szabályait (ügyrendjét) maga állapítja meg. IX. AZ ETIKAI ÉS FEGYELMI BIZOTTSÁG 1. Az Etikai és Fegyelmi Bizottság a Küldöttközgyűlés által 5 évre választott elnökből és 2 tagból áll. A Küldöttközgyűlésnek tartozik felelősséggel és általa viszszahívható. 2. Az Etikai és Fegyelmi Bizottság feladata a MEOSZ Etikai Szabályzata megtartásának figyelemmel kísérése az Egyesület munkatársai magatartásában és tevé- 13
14 kenységében, a fegyelmi (kizárási) ügyek előkészítése és határozathozatal végett az alapszabály rendelkezéseinek megfelelően az Elnökség vagy Küldöttközgyűlés elé terjesztése. Az EFB hatáskörébe tartozik a visszahívási eljárás, mint fegyelmi eljárás lefolytatása, egyesületi tag kizárásának előkészítése. 3. Az Etikai és Fegyelmi Bizottság tevékenységét a Mozgáskorlátozottak Egyesületeinek Országos Szövetsége Fegyelmi Szabályzatának alkalmazásával végzi. X. AZ EGYESÜLET TERÜLETI (HELYI) CSOPORTJAI 1. Az Egyesület természetes személy tagjai Csoportgyűlésen, az Egyesület Elnökségének egyetértésével területi csoportot hozhatnak létre olyan nagyobb településre és/vagy vonzáskörzetéhez tartozó meghatározott településekre kiterjedő hatáskörrel, ahol a csoport működésének személyi és tárgyi feltételei adottak. A területi csoport legkevesebb 10 taggal hozható létre. Elnevezésében utalni kell a működése hatókörére, elhelyezkedésének, székhelyének vagy tájegységnek megjelölésével. A területi csoport megalakulásával nem válik jogi személlyé. Működési területén az Egyesület szervezeti egységeként segíti elő az Egyesület céljainak, feladatainak megvalósítását. 2. A területi csoport feladata, hogy működési területén megvalósítsa az Egyesület céljait. Különösen a következők tartoznak feladatai közé: a) Kapcsolatot tart az Egyesület tagjaival, figyelemmel kíséri helyzetüket. b) Kapcsolatot tart a települési önkormányzatokkal, járási és helyi hatóságokkal és civil szervezetekkel annak érdekében, hogy a mozgásfogyatékos emberek érdekei az ő tevékenységük során ne szenvedjenek csorbát, az önálló életvitelüket, közösségekben részvételüket, emberi és állampolgári jogaik érvényesülését, a szolgáltatásokhoz hozzáférést segítő és akadálymentes környezeti feltételek kialakuljanak. c) Kérelemre, írásbeli meghatalmazás alapján eljár mozgásfogyatékos emberek egyéni ügyeiben, közreműködik sajátos szükségleteik minél teljesebb kielégítése érdekében. d) A feladatok megoldását szolgáló bevételeket gyűjt, pályázatokon vesz részt. e) Formálja a helyi közvéleményt. Ennek érdekében kapcsolatot tart a tömegkommunikációban dolgozó munkatársakkal, akciókat, rendezvényeket szervez. f) A mozgásfogyatékos emberek javát szolgáló szociális, kulturális, sport szolgáltatásokat, rendezvényeket, akciókat szervez, közreműködik más szervezetek ilyen célú tevékenységében. g) Tájékoztatja az érintetteket és a környezetükben élőket mindazon ismeretekről, amelyek a mozgásfogyatékos emberek szociális biztonságát, rehabilitációját, önálló életvitelét, emberi és állampolgári jogaik érvényesülését, életminőségük javítását szolgálják. h) A területi csoportok részt vesznek az egyesületi vagyon kezelésében, megóvásában és gyarapításában. Adományt gyűjthetnek az erre vonatkozó jogszabályi előírások megtartásával. 14
15 3. A területi csoport tevékenységét a működési területén élő tagok csoportgyűlésen határozzák meg. A csoportgyűlés csoportvezetőt és szükséges számú vezetőségi tagot választ a napi feladatok elvégzésére, megválasztja a küldötteket az Egyesület Küldöttközgyűlésébe. A területi csoport évente legalább egyszer tart ülést, amelyre a tagokat a helyi média útján hívja meg. A csoportgyűlésre egyebekben az egyesületi Küldöttközgyűléssre vonatkozó szabályokat kell értelemszerűen alkalmazni, ideértve a határozatképtelenségre, a csoportgyűlés megismétlésére vonatkozó szabályokat is. Amennyiben csoportgyűlés bármely okból nem választ csoportvezetőt, az Egyesület társelnöke a feladok ellátására alkalmas személyt bíz meg a feladatok ellátására. Ha olyan területen, amelyre kiterjedően területi csoport nem működik, az Egyesületnek több mint 10 tagja él, a társelnök területi megbízottat bíz meg akinek feladatai azonosak a csoportvezető feladataival 4. A területi csoportok tevékenységét az Egyesület társelnöke felügyeli az Egyesület irodája közreműködésével. Az Egyesület társelnöke a csoportok tevékenységének összehangolása, tevékenységük működésének javítása érdekében a csoportvezetők számára szükség szerint tanácskozást tarthat. XI. AZ EGYESÜLET TÁRSELNÖKEI 1. Az egyesületi elnök feladatait két társelnök látja el. A társelnökök feladatai, amelyeket együtt, vagy külön-külön, egymással egyeztetve valósítanak meg: ellátják az Egyesület általános vezetését, képviseletét; felelősek az Egyesület törvényes és alapszabályszerű működéséért, folyamatosan figyelemmel kísérik az Egyesület közhasznú minősítését eredményező feltételek meglétét, a működőképesség, fizetőképesség alakulását, saját hatáskörben a megtartásuk érdekében szükséges intézkedéseket megteszik, kezdeményezik az Elnökség vagy a Küldöttközgyűlés összehívását; beszámolnak az Egyesület tevékenységéről a Küldöttközgyűlés, Elnökség és az Országos Szövetség Elnöksége előtt; kapcsolatot tartanak az Elnökség tagjaival és gondoskodnak arról, hogy intézkedéseik az Országos Szövetség, a Küldöttközgyűlés és az Elnökség határozataival összhangban legyenek; kapcsolatot tartanak fenn az Egyesület, valamint az állami, önkormányzati, civilés gazdálkodó szervezetek között; felhatalmazásokat adhatnak az Egyesület nevében; saját felhatalmazásuk keretei között az Egyesület nevében szerződéseket, megállapodásokat köthetnek; egyikük vezeti a testületi üléseket; gyakorolják az utalványozási jogkört az Elnökség által felhatalmazott más alá írásra jogosult személlyel együtt az Egyesület számláján lévő összeggel való rendelkezés során; munkáltatói jogokat gyakorolnak az Egyesület alkalmazottai tekintetében; eljárnak minden olyan ügyben, amely nem tartozik a Küldöttközgyűlés vagy az Egyesület más szerve, illetőleg tisztségviselője hatáskörébe; az Egyesület számára előnyök szerzése vagy károk elhárítása érdekében, amennyiben az Elnökség összehívásához nincs elegendő idő, az Elnökség tagjainak rövid úton történő megkérdezése után, a többségi véleménynek megfele- 15
16 lően megtehetik az Elnökség hatáskörébe tartozó intézkedéseket, meghozhatnak döntéseket, amelyek jóváhagyásáról a soron következő elnökségi ülésen kell dönteni. 2. Harmadik személyekkel szemben bármelyik társelnök nyilatkozata, eljárása hatályos. Ellentmondó nyilatkozatok, vagy intézkedések esetén a korábban tett nyilatkozat, intézkedés hatályos. XII. AZ EGYESÜLET ELNÖKHELYETTESE Az elnökhelyettes akadályoztatásuk esetén helyettesíti a társelnököket. Az Elnökség meghatározott eseti- vagy tartós feladatok ellátására is megbízhatja az elnökhelyettest. XIII. AZ ELNÖKSÉG TAGJAI 1. Az Elnökség tagjai az Elnökség döntése szerint, önállóan láthatják el valamely tevékenységi kör vezetését, egyébként tapasztalataikkal, tudásukkal kötelesek elősegíteni a Testület működését, helyes döntések meghozatalát, végrehajtását. XIV. AZ EGYESÜLET ÜGYINTÉZÉSE (IRODÁJA ) 1. Az Egyesület központi irodát és lehetőség szerint a területi csoportoknál ügyintéző(ke)t működtet a rendszeresen visszatérő és mindennapi feladatoknak számon kérhető mennyiségben és minőségben való ellátása érdekében, az Egyesület társelnökének alárendelten. A központi irodában és helyi ügyintézőként önkéntes munkások teljes vagy részmunkaidős alkalmazottak, tiszteletdíjasok is alkalmazhatók, akik munkájuk során további önkéntes munkások közreműködését is igénybe vehetik. A területi csoport vezetője, és vezetőségének tagjai egyesületi ügyintézőnek tekintendők. 2. Az irodavezető: Az irodavezető az egyesület kinevezett alkalmazottja vagy megbízottja. E tisztséget az Elnökség valamely tagja is betöltheti. Feladatát egyedül vagy az 1. pontban írt munkatársak közreműködésével, saját felelőssége mellett látja el. Feladatai: a) a Küldöttközgyűlés, az Elnökség üléseinek előkészítése, határozataik, az egyesületi tisztségviselők intézkedéseinek végrehajtásához szükséges személyi és tárgyi, ügyviteli, ügykezelési feltételek biztosítása; b) az Egyesület nyilvántartásainak, iratainak kezelése, az egyesület honlapjának karbantartása; 16
17 c) az egyesület és az Országos Szövetség Központja között kapcsolattartás, információcsere megvalósítása; d) adatszolgáltatás a Szövetség szervei és tisztségviselői számára; e) a Küldöttközgyűlés és elnökségi ülések megszervezése, írásos anyagainak előkészítése, jegyzőkönyvvezetés; f) levelezés az egyesület tagjaival, ügyeik intézése, az ügyintézés megszervezése; g) eljár azokban a feladatkörökben, amelyekre az Elnökség vagy az Egyesület társelnöke felhatalmazza. 3. A nyilvánosság követelményének teljesítése a) Az irodavezető gondoskodik arról, hogy az Egyesület működési rendjére vonatkozó iratok, a testületi ülések jegyzőkönyvei, a Határozatok Tára, az Egyesület munkaterve, költségvetése és éves gazdasági beszámolója és közhasznúsági melléklete bármely érdeklődő számára az ügyfélfogadási napokon, az Egyesület irodájában, vagy előzetesen egyeztetett időpontban és helyen megtekinthetők legyenek, kivéve a zárt üléseken keletkezett jegyzőkönyvi részleteket Gondoskodik a jogszabályban írtak szerint egyesületi dokumentumok honlapra helyezéséről és ott tartásáról b) Az irodavezető feladata az Egyesület szolgáltatásainak igénybevételi módjára, rendjére, idejére vonatkozó információkat, vagy az Egyesület honlapján, vagy más, az érintettek számára elérhetőséget biztosító módon nyilvánosságra hozza. c) Az irodavezető a nyilvánosság biztosítására vonatkozó feladatát a területi csoportok vezetői közreműködésével teljesíti az egyes településeken, területeken. 4. A gazdasági vezető: a) Az Egyesület gazdasági vezetője alkalmazottként vagy tiszteletdíjasként, vállalkozóként az Egyesület Elnöksége által adott megbízás alapján látja el feladatát. Tanácskozási joggal részt vesz a Küldöttközgyűlés, az Elnökség ülésein. Véleményének meghallgatása minden olyan ügyben kötelező, amely az Egyesület gazdálkodását számottevően érinti. E feladatot csak pénzügyi (számviteli) szakképzettséggel igazoltan rendelkező személy láthatja el. b) A gazdasági vezető feladata az Egyesület vagyonának gondos, takarékos, hatékony felhasználása, gyarapítása, megóvása. Előkészíti az Egyesület költségvetését és gazdasági beszámolóját, közhasznúsági jelentését, részt vesz az egyesület gazdasági ügyeinek vitelében, a pénzügyi jogszabályokban megfogalmazott összeférhetetlenségi szabályok betartásával. Ellenőrzi az utalványozásokat. c) Az Egyesület Elnöksége amennyiben ennek jogszabályban kötelezően előírt feltételei kialakulnak, könyvvizsgálót bíz meg. XV. AZ EGYESÜLET GAZDÁLKODÁSA 1. Az Egyesület gazdasági - vállalkozási tevékenységet csak közhasznú, illetve Alapszabályában meghatározott alap céljainak elérése érdekében, e célok megvalósulását nem veszélyeztetve folytathat. Eredményét nem 17
18 oszthatja fel, azt csak közhasznú céljainak fejlesztésére, megvalósítására fordíthatja. 2. A közhasznú Egyesület vezető tisztségviselőit, a támogatót, az önkéntest, valamint e személyek közeli hozzátartozóját a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető szolgáltatások, illetve az egyesület által a tagjának a tagsági jogviszony alapján nyújtott, a létesítő okiratnak megfelelő juttatás kivételével cél szerinti juttatásban nem részesítheti. 3. Az Egyesület anyagi alapjai Az Egyesület bevételei lehetnek: a) Az Egyesület tagsági díjakból származó bevételei. b) Vállalkozások, gazdálkodó szervezetek és magánszemélyek által nyújtott támogatások, közérdekű adományokat csak megfelelő írásbeli felhatalmazással ellátott személy végezhet az Egyesület számára. Az adomány gyűjtés nem járhat az adományozó zaklatásával, személyiségi jogokat nem sérthet. c) Az Egyesület által, az alapcélok elérése érdekében rendezett kiállítások, rendezvények, kongresszusok, kiadványok bevételei. d) A tagoknak és más érintett személyeknek nyújtott alapcélok szerinti szolgáltatásokból, és az egyesület eszközeinek alapcélok szerinti hasznosításából származó bevételek. e) Pályázati, állami költségvetési, illetve költségvetési alrendszerek, pályázati alapok, adójogszabályok (SZJA 1 %) által biztosított forrásokból származó működési, vagy meghatározott célra juttatott támogatások. f) Önkormányzatok és más szervezetek által, a működés biztosítására, vagy meghatározott célra nyújtott támogatások. g) Az Egyesület által végzett vállalkozási tevékenység bevételei. 4. Az Egyesület kiadásait a jogszabályban előírt beszámolási kötelezettség rendje szerint kell nyilvántartani. 5. Az Egyesület gazdálkodása a) Az Egyesület tartozásaiért saját vagyonával felel. A tagok a tagdíjfizetésen túl az Egyesület tartozásaiért nem tartoznak anyagi felelősséggel. b) Az Egyesület gazdálkodási és pénzügyi tevékenységről a hatályos jogszabályi rendelkezéseknek megfelelő, a kettős könyvvitel szabályai szerint kialakított könyveket, és analitikus nyilvántartásokat vezet, továbbá naptári évente, pénzügyi mérleget, eredmény-kimutatást és közhasznúsági mellékletet készít d) Az Egyesület működésének biztosítása érdekében alkalmazottakat foglalkoztathat, szakértőt, vállalkozót bízhat meg. e) Az Egyesület a hatályos számviteli törvény, a civil szervezetek gazdasági tevékenységéről szóló jogszabály, a közhasznú szervezetekről szóló törvény, illetve egyéb, a gazdálkodó szervezetekre vonatkozó hatályos jogszabályok szerint folytatja gazdálkodó tevékenységét. f) Az Egyesület pénzügyi bevételeinek nyilvántartása érdekében bankszámlaszámot nyit, illetve tart fenn. 18
19 g) Az Egyesület bankszámlája, illetve pénztára felett a rendelkezési jogot, a törvényes képviseletet ellátó társelnök, az Egyesület hatályos Gazdasági és Pénzügyi Szabályzatában foglalt részletezés szerint gyakorolja. h) Az Egyesület befektetési tevékenységet nem folytat, erre tekintettel Befektetési Szabályzatot nem alkot. XVI. AZ EGYESÜLET FELÜGYELETE 1. Az Egyesület tekintetében az adóellenőrzést az Egyesület székhelye szerint illetékes állami adóhatóság, az államháztartásból származó támogatás felhasználásának ellenőrzését, törvény eltérő rendelkezése hiányában, az állami számvevőszék, az állami vagy önkormányzati költségvetésből, illetve a nemzetközi forrásokból juttatott támogatások felhasználásának ellenőrzését a külön jogszabály szerinti ellenőrzési szervezet, a közhasznú működés feletti törvényességi ellenőrzést pedig a reá irányadó szabályok szerin az ügyészség látja el. 2. Az Egyesületet a székhelye szerint illetékes Megyei Törvényszék kérelemre veszi nyilvántartásba, illetve külön kérelemre közhasznúsági nyilvántartásba. 3. Ha az Egyesület neve, székhelye, illetve törvényes képviselője megváltozik, vagy alapszabálya módosul, ezt a tényt az illetékes bíróság számára a hatályos jogszabályi rendelkezések szerint be kell jelenteni. XVII. AZ EGYESÜLET MEGSZŰNÉSE, ILLETVE MEGSZÜNTETÉSE 1.) Az Egyesület megszűnik a megszűnést kimondó kétharmados Közgyűlési határozat alapján végelszámolással, más civil szervezettel történő egyesüléssel, a Közgyűlés által 2/3 többséggel hozott feloszlatási határozattal, vagy az illetékes bíróság által hozott feloszlatási határozattal, illetve a Ptk. 64. (1) bekezdésében meghatározott egyéb módon. Végelszámolóként az Egyesület vezető tisztségviselője is eljárhat. 2.) Megszűnés, megszüntetés esetén a évi CLXXV. Törvény II. Fejezetében részletezett hatályos rendelkezéseket, valamint a Ptk. 64. (1) bekezdésében rögzített rendelkezéseket kell alkalmazni. 3.) Az Egyesület, a Ptk. 64. (1) bekezdésében meghatározott szabályok szerint megszűnik, ha a) az egyesület egy másik egyesülettel egyesül (összeolvad, beolvad), b) a legfőbb szerve a feloszlásáról határoz, c) a bíróság feloszlatja, d) a törvényességi ellenőrzési eljárás eredményeképpen a bíróság megszűnteti vagy megállapítja megszűnését, e) a fizetésképtelensége miatt indult eljárásban a bíróság megszünteti, és az egyesületet a nyilvántartásból törlik. 19
20 4.) Az előző 3. pont b)-e) pontjaiban foglalt esetekben az Egyesület jogutód nélkül szűnik meg. A 3. pont b) pontjában foglalt esetben végelszámolási eljárást, a c)-d) pontjában foglalt esetekben pedig kényszer-végelszámolást kell lefolytatni. 5.) A legfőbb szerv nem dönthet az egyesület feloszlásáról, ha az Egyesülettel szemben lefolytatott végrehajtás eredménytelen volt vagy az egyesület fizetésképtelenségét a bíróság megállapította. 6.) Az Egyesület megszűnése, vagy megszüntetése esetén az Egyesületnek a kötelezettségek kiegyenlítését követően megmaradó vagyonát olyan civil szervezet számára kell átadni, amely mozgáskorlátozott emberek érdekképviseletével, vagy számukra szolgáltatások nyújtásával foglalkozik. A szervezet kijelöléséről a megszüntetést kimondó Közgyűlés dönthet. 7.) Amennyiben az Alapszabály előző pontjában meghatározott szervezet nincs, vagy nem fellelhető, illetve a megszűnést kimondó Közgyűlés erről nem hozott, vagy nem hozhatott döntést és a megszűnés időpontjában hatályos törvény eltérő módon nem rendelkezik, a jogutód nélkül megszűnt egyesületnek a hitelezői igények kielégítése után - megmaradt vagyonát az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvényben meghatározott célra kell fordítani és az ott megjelölt módon kell nyilvánosságra hozni. XVIII. ZÁRÓ ÉS VEGYES RENDELKEZÉSEK 1.) Az Egyesület közhasznú jogállása a bírósági nyilvántartásba vétellel jön létre. Az Egyesület közhasznú jogállásának megállapítását, az erre vonatkozó feltételek megléte esetén külön eljárásban kezdeményezi. Az Egyesület társelnöke köteles a Megyei Törvényszéknek a közhasznúsági minősítéshez szükséges feltétel megszűnését az erre vonatkozó jogszabály szerint bejelenteni. 2.) A működés során szükségessé váló részletes szabályokat az Elnökség szükség szerint alkotja meg. Az Elnökség minden részletre kiterjedő szervezeti és működési szabályzatot is alkothat. 3.) A jelen Alapszabályban nem szabályozott kérdésekben, az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló évi CLXXV. Törvény, illetve a hatályos Polgári Törvénykönyv megfelelő rendelkezéseit, továbbá a civil szervezetekre vonatkozó egyéb rendelkezéseket kell alkalmazni. 4.) Az Egyesület, hivatalos megjelenése során bélyegzőt alkalmaz. Az Egyesület hivatalos megjelenése során alkalmazott arculatával, logójával, nyomdai, vagy vizuális megjelenésével kapcsolatos döntés előkészítése az Elnökség hatáskörébe, jóváhagyása a Közgyűlés hatáskörébe tartozik. 20
A MOZGÁSKORLÁTOZOTTAK ERCSI ÉS KÖRNYÉKE EGYESÜLETÉNEK 2015.02.04. napján készült A L A P S Z A B Á L Y A Módosításokkal egységes szerkezetben
A MOZGÁSKORLÁTOZOTTAK ERCSI ÉS KÖRNYÉKE EGYESÜLETÉNEK 2015.02.04. napján készült A L A P S Z A B Á L Y A Módosításokkal egységes szerkezetben I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az egyesület neve: Mozgáskorlátozottak
A KAZINCBARCIKAI MOZGÁSKORLÁTOZOTTAK EGYESÜLETE ALAPSZABÁLYA 1.. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
A KAZINCBARCIKAI MOZGÁSKORLÁTOZOTTAK EGYESÜLETE ALAPSZABÁLYA 1.. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az egyesület neve: Kazincbarcikai Mozgáskorlátozottak Egyesülete. ( KME) 2. Székhelye: Kazincbarcika, Augusztus
MOZGÁSSÉRÜLTEK CEGLÉDI ÖNÁLLÓ EGYESÜLETE ALAPSZABÁLYA
MOZGÁSSÉRÜLTEK CEGLÉDI ÖNÁLLÓ EGYESÜLETE ALAPSZABÁLYA Módosításokkal egységes szerkezetben 2013. december 12. Megjegyzés: A Vastagon, eltérő betű típussal írt szöveg a módosítás szövege. 1 I. Általános
MOZGÁSSÉRÜLTEK MEZŐKÖVESDI EGYESÜLETE ALAPSZABÁLY
MOZGÁSSÉRÜLTEK MEZŐKÖVESDI EGYESÜLETE ALAPSZABÁLY Készült: 2003. április 25. 1./ Módosítva: 2005. április 18. 2./ Módosítva: 2007. szeptember 17. 3./ Módosítva: 2010. március 27. 4./ Módosítva: 2010. október
MOZGÁSSÉRÜLTEK HEVES MEGYEI EGYESÜLETÉNEK ALAPSZABÁLYA 2016.
MOZGÁSSÉRÜLTEK HEVES MEGYEI EGYESÜLETÉNEK ALAPSZABÁLYA 2016. I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1) Az egyesület neve: Mozgássérültek Heves Megyei Egyesülete (Rövid neve: MHE). 2) Működési területe: Heves megye.
A KAZINCBARCIKAI MOZGÁSKORLÁTOZOTTAK EGYESÜLETE ALAPSZABÁLYA

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Köf.5.041/2016/4. számú határozat | K Ú R I A
Jelenlegi helyCímlap Köf.5.041/2016/4. számú határozat
Az ügy száma: Köf.5041/2016/4.A tanács tagja: dr. Kozma György a tanács elnöke; dr. Balogh Zsolt előadó bíró; dr. Kalas Tibor bíróAz indítványozó: Kaposvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Kaposvár, Szent Imre utca 14/a)Az érintett önkormányzat: Siófok Város Önkormányzata (Siófok, Fő tér 1.)Az ügy tárgya: helyi építési szabályzat vizsgálata
A Kúria Siófok Város Önkormányzat Képviselő-testületének a Siófok város helyi építési szabályzatáról és szabályozási tervéről szóló 23/2005. (IV.29.) önkormányzati rendelet 38. § (4) bekezdés c) pontja törvényellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
[1] Magánszemély felperesnek a Somogy Megyei Kormányhivatal alperessel szemben indított építésügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránti 1.K.27.102/2016. számú perében – többek között – Siófok Város Önkormányzat Képviselő-testületének a Siófok város helyi építési szabályzatáról és szabályozási tervéről szóló 23/2005. (IV.29.) önkormányzati rendeletét (a továbbiakban: HÉSZ) kell alkalmazni. Az eljárás során – a perben kirendelt építésügyi szakértő szakvéleményét is figyelembe véve – értelmezési probléma merült fel a HÉSZ 38. § (4) bekezdés c) pontja által használt „tömb” és „utcasor” fogalmak tartalmát illetően.
[2] A Kaposvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság az 1.K.27.102/2016/15. számú alatt a per tárgyalást felfüggesztette és a Kúria Önkormányzati Tanácsához fordult a HÉSZ 38. § (4) bekezdés c) pontja törvényellenességének vizsgálatát kezdeményezve. A HÉSZ vizsgálni kért 38. § (4) bekezdés c) pontja szerint: „A hátsókert mértéke: a tömbben (eltérés esetén az utcasorban) kialakult állapotnak megfelelő, ennek hiányában (új beépítésű tömbnél) pedig a megengedett legnagyobb építménymagasság, de legalább 6,0 m.”
[3] Az indítvány szerint a felperesi építési engedély iránti kérelem benyújtásának időpontjában a HÉSZ a „tömb” és az „utcasor” fogalmakat anélkül használta, hogy ezeket értelmező rendelkezés keretében definiálta volna. A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Jat.) 2. § (1) bekezdése értelmében a jogszabálynak a címzettek számára egyértelműen értelmezhető szabályozási tartalommal kell rendelkeznie.
[4] Az indítványozó szerint mivel az önkormányzat a HÉSZ-ben értelmező rendelkezést nem alkotott, és utaló szabállyal sem határozta meg az alapul fekvő ügy elbírálása szempontjából jelentőséggel bíró „tömb” és „utcasor” fogalmakat, ezért sérti a Jat. 2. § (1) bekezdését.
[5] A fentiek alapján a Kaposvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (a továbbiakban: Bszi.) 48. § (3) bekezdése alapján kezdeményezte a HÉSZ felülvizsgálatát.
[6] A Kúria Önkormányzati Tanácsa a Bszi. 52. §-a alapján megküldte az indítványt az önkormányzatnak az indítvánnyal kapcsolatos állásfoglalása beszerzése céljából. Az önkormányzat előadta, hogy a HÉSZ az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 13. §-ában foglaltaknak megfelelően készült. A HÉSZ-t a képviselő-testület rendszeresen felülvizsgálta és többször módosította. Az állásfoglalás szerint a „tömb” illetve az „utcasor” jelentése olyan mértékben általános és szokványos – a szakmai és a köznyelvben egyaránt – hogy fel sem merült annak definiálása. A „tömb” a telektömb rövidített változata, gyakorlatilag azonos az Étv.-ben szereplő értelmezéssel, az „utcasor” fogalmát pedig az önkormányzati rendeletek egyöntetűen használják, mint alapfogalmat.
[7] Az önkormányzat szerint mivel a „tömb” és az „utcasor” fogalmak városépítési szempontból egyértelműen értelmezhetőek, ezért a HÉSZ támadott szabálya nem sérti a Jat. 2. § (1) bekezdését, kérte ezért az indítvány elutasítását.
[8] A Bszi. a Kúria Önkormányzati Tanács részére az önkormányzati rendeletek vizsgálata kapcsán rögzíti az utólagos normakontroll hatáskört (az önkormányzati rendelet felülvizsgálatára irányuló nemperes eljárást), illetve a mulasztásban megnyilvánuló törvényellenesség vizsgálatát (a helyi önkormányzat törvényen alapuló jogalkotási kötelezettsége elmulasztása miatti nemperes eljárást). Törvénysértés esetén az utólagos normakontroll eljárás során a Kúria az önkormányzati rendeletet, vagy valamely rendelkezését megsemmisíti, amíg a mulasztás megállapítása esetén felhívja az érintett önkormányzatot jogalkotói feladatának teljesítésére. Utólagos normakontrollt a kormányhivatal, az alapvető jogok biztosa és az ügyben eljáró bíró kezdeményezhet, míg törvényen alapuló jogalkotói feladat elmulasztását csak a kormányhivatal.
[9] Jelen ügyben az eljáró bíró a vizsgálni kért jogszabályhelyként a HÉSZ 38. § (4) bekezdés c) pontját jelölte meg, azonban az indítvány – tartalmában – a jogi szabályozás hiányát kifogásolja, azt, hogy a HÉSZ nem tartalmaz értelmező rendelkezést a „tömb” és az „utcasor” fogalmak tekintetében. Az indítvány a HÉSZ valamely rendelkezésének megsemmisítésére irányuló kérelmet – amely az utólagos normakontroll eljárás lényege – nem fogalmaz meg, tartalmában a jogalkotói mulasztás problémáját veti fel amikor az önkormányzati rendeleti definíciót hiányolja.
[10] A Bszi. 48. § (3) bekezdése alapján törvényből eredő jogalkotói kötelezettség elmulasztásának vizsgálatára indítványozási joggal – az adott ügy tárgyalásának felfüggesztése mellett – a bíró nem rendelkezik. Mulasztásos törvénysértés vizsgálatának indítványozására Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 137. § (1) bekezdése alapján a kormányhivatal jogosult.
[11] A Bszi. 48. § (3) bekezdése alapján a bírói kezdeményezés konkrét normakontroll, amelyben az önkormányzati rendeletnek azt a szövegét kell figyelembe venni, amelyet a bírónak alkalmazni kell az alapul fekvő ügyben. Törvénysértés megállapítása esetén a Kúria a megsemmisítés mellett alkalmazási tilalmat rendel el a Bszi. 56. § (5) bekezdése alapján. Jogi szabályozás hiányára alkalmazási tilalom értelemszerűen nem mondható ki. Tehát a bíró, az előtte lévő per tárgyalásának felfüggesztése mellett mulasztásban megnyilvánuló törvénysértés megállapítására nem rendelkezik indítványozási joggal.
[13] A bíró, az előtte lévő per tárgyalásának felfüggesztése mellett mulasztásban megnyilvánuló törvénysértés megállapítására nem rendelkezik indítványozási joggal.
[14] 2011. évi CLXI. törvény 48. § (3) bekezdés2011. évi CLXXXIX. törvény 137. § (1) bekezdés

matches: Bíróság Kúria Bíróság Kúria Bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria