221/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet a Magyar Nemzeti Bank éves beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
221/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet
a Magyar Nemzeti Bank éves beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól
A számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Tv.) 178. §-a (1) bekezdésének b) pontjában kapott felhatalmazás alapján - a jegybanki funkció sajátosságaira tekintettel -, a Magyar Nemzeti Bank véleményének előzetes kikérésével, a Kormány a következőket rendeli el:
1. § (1) A rendelet a Magyar Nemzeti Bankra (a továbbiakban: MNB) terjed ki.
(2) Az MNB a Tv. előírásait az e rendeletben foglalt eltérésekkel köteles alkalmazni.
1. jegybanki célú nemesfémkészlet: törvényben megállapított jegybanki feladatok megvalósításához felhasznált nemesfémen túl az olyan nemesfémkészlet, amely likvid eszköznek tekinthető, a nemzetközi pénz- és tőkepiacokon forgalmazható, így különösen az arany, az ezüst, a platina;
2. IMF tartalék kvóta: a Nemzetközi Valuta Alapba SDR-ben (Special Drawing Right = különleges lehívási jog) befizetett IMF kvóta szabadon lehívható - még le nem hívott - hányada;
3. repo-ügylet: olyan ügylet, ahol a szerződés megkötésével egyidejűleg az egyik szerződő fél per-, igény- és tehermentesen eladja vagy fedezetül átadja értékpapírjait a másik szerződő félnek meghatározott összeg ellenében, meghatározott későbbi időpontban és feltételekkel történő visszavételi kötelezettség mellett;
4. kamatozó deviza-swap (currency swap) ügylet: olyan - általában közép, illetve hosszú lejáratra kötött - ügylet, amely különböző devizák cseréjét, a tőke utáni kamatfizetések sorozatát és az ügylet lezárásakor a tőkék törlesztését foglalja magában;
5. deviza-swap ügylet: olyan - általában rövid lejáratra kötött - ügylet, amely különböző devizák cseréjét és az ügylet lezárásakor a szerződésben - a keresztárfolyam és a devizák kamatrátája által - meghatározott áron történő visszacserélését foglalja magában;
7. devizaeszközök és devizaforrások átértékelési különbözete: az átértékelési körbe bevont devizaeszközök és devizaforrások könyv szerinti forint értékének - a forint külföldi pénznemhez viszonyított árfolyama módosulásából eredő - forintban kimutatott változása;
8. devizaeszközök és devizaforrások értékelési különbözete: az értékelési körbe bevont devizaeszközök és devizaforrások beszerzési devizaértékének és azonos tartalmú aktuális piaci devizaértékének különbsége;
9. * piaci érték: aktív piacon egy pénzügyi instrumentum értékesítése révén megszerezhető vagy megvétele során kifizetendő összeg, felhalmozott kamatok nélkül;
10. piaci értékelésbe és elszámolásba bevont ügylet (mark to market ügylet): olyan határidős ügylet, amelynél a vonatkozó szerződésben foglaltak alapján
a) a futamidő alatt, a szerződésben meghatározott időszakonként a szerződő felek az ügyletet értékelik, a piaci ár és a kötési ár (vagy az előző értékelésnél alkalmazott ár) közötti különbözetet kölcsönösen elszámolják;
b) a futamidő alatt az egyik fél kérésére az ügyletet értékelik és a szerződésben előzetesen rögzített feltételek mellett lezárják;
11. az átértékelési körbe bevonandó eszközök és források: a mérlegben kimutatott devizaeszközök és devizaforrások, továbbá ezen eszközökkel és forrásokkal kapcsolatos fedezeti ügyletek miatti, mérlegen kívüli követelések és tartozások;
12. * nettó devizapozíció: egy adott devizanem összes eszköz- és forrásszámláinak egyenlege, a fedezeti ügyletek miatti, mérlegen kívüli határidős deviza követeléseket és kötelezettségeket is figyelembe véve;
13. értékpapírok beszerzésének piaci értékkülönbözete: a kamatozó értékpapírok kamatot nem tartalmazó vételára (beszerzési értéke) és névértéke közötti különbözet;
14. * monetáris célból tartott értékpapír: a Magyar Nemzeti Bank monetáris politikájának megvalósítása céljából vásárolt értékpapír;
15. * monetáris célból kötött swap ügylet: belföldön, belföldi hitelintézetekkel, a monetáris politikai eszköztár részeként kötött swap ügylet;
17. értékpapír: a Tv. szerinti hitelviszonyt megtestesítő értékpapír és tulajdoni részesedést jelentő befektetés;
18. * realizált deviza árfolyamnyereség, illetve -veszteség: egy adott devizanemben fennálló nettó devizapozíció abszolút értékében vett csökkenése esetén az adott napi hivatalos árfolyam és az átlagos beszerzési árfolyam különbségéből eredő nyereség vagy veszteség;
19. * pénzbevonási nyereség: az MNB által forgalomból bevont, törvényes fizetőeszköznek már nem minősülő pénz kibocsátott és - a bevonás határnapjától számított, a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. évi törvény (a továbbiakban: MNB tv.) 23. § (3) bekezdése szerinti időtartam alatt - forgalomban lévőre átváltott összegének különbsége.
3. § (1) Az MNB kettős könyvvitellel alátámasztott éves beszámolót köteles készíteni.
(2) * Az MNB összevont (konszolidált) éves beszámoló készítésére nem kötelezett.
(3) * Az (1) bekezdés szerinti éves beszámoló az 1. számú melléklet szerinti mérlegből, a 2. számú melléklet szerinti eredménykimutatásból és a kiegészítő mellékletből áll.
(4) Az MNB statisztikai és elemzési célokra a (3) bekezdésben foglaltaktól eltérő összetételű és tagolású beszámolót is készít, és tesz közzé.
(5) A Tv. 3. §-a (3) bekezdésének 3. pontjában meghatározott értékhatár az MNB esetében a mérleg főösszegének 2%-a.
(5a) * Az (5) bekezdésben foglaltakon túlmenően jelentős összegű hibának minősül az is, ha a banküzem működési költségei és ráfordításai tekintetében a Tv. 3. § (3) bekezdés 3. pontjában meghatározott hibák és hibahatások meghaladják a banküzem működési költségei és ráfordításai 2%-át.
(6) A mérleget legalább az 1. számú melléklet szerinti, az eredménykimutatást legalább a 2. számú melléklet szerinti tagolásban kell elkészíteni. A mérleg és az eredménykimutatás tartalmára vonatkozó Tv. szerinti előírásokat az e rendeletben foglaltak figyelembevételével kell alkalmazni.
Eszközök - aktívák
4. § (1) A forintban fennálló követeléseken belül kell kimutatni többek között a hitelintézetekkel és pénzügyi vállalkozásokkal kötött repo-ügyletekből származó követeléseket.
(3) * Az egyéb követelések között úton levő tételként kell nyilvántartani - tartozik egyenleg esetén - a Posta Elszámoló Központot működtető intézmény által végzett pénzforgalmi szolgáltatási tevékenységgel kapcsolatos, valamint a GIRO Elszámolásforgalmi Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: GIRO Zrt.) elszámolásával összefüggő tételeket. Az egyéb követelések között kell kimutatni többek között a felügyeleti tevékenységből származó követeléseket (felügyeleti díjelőírásokat, kiszabott bírságokat) és a dolgozói kölcsönöket.
(4) Az arany- és devizatartalékok között kell kimutatni:
a) * a jegybanki célú aranykészletet, kivéve az érmeverésre szolgáló aranykészletet,
c) az IMF tartalék kvótát, továbbá
d) „rendben lévő” minősítés esetén a konvertibilis és likvid devizaeszköznek minősülő
1. az MNB külföldi hitelintézetnél vezetett folyószámláinak, betéti és letéti számláinak állományát,
2. egyéb külföldi betételhelyezéseket, illetve repoügylet miatti követeléseket,
3. * devizatartalék kezelési céllal vásárolt külföldi értékpapírok állományát, beleértve az ilyen értékpapírok 13. § (3) bekezdés szerint kölcsönbeadott állományát is.
(5) A központi költségvetéssel szembeni devizakövetelések között kell kimutatni az MNB és a központi költségvetés közötti adósságcsere során az MNB által devizában nyújtott hitelt és e hitel árfolyamkockázatára kötött fedezeti célú határidős ügyletekkel kapcsolatos átértékelési különbözetek ügylettípusonként összevont aktív egyenlegét is.
(6) Az egyéb devizakövetelések között kell kimutatni többek között:
a) a külföldi devizapozíciók árfolyamkockázatára kötött fedezeti célú határidős ügyletekkel kapcsolatos átértékelési különbözetek ügylettípusonként összevont aktív egyenlegét,
b) a (4) bekezdés a) pontja és a 11. § (4) bekezdése alá nem tartozó jegybanki célú nemesfémkészletet,
c) Magyarország forintban és SDR-ben befizetett - devizában nyilvántartott - IMF kvótájának a tartalék kvótával csökkentett részét,
d) a devizatartaléknak nem minősülő, egyéb szervezetek által kibocsátott deviza-értékpapírok állományát,
e) a konvertibilis devizában fennálló, nem „rendben lévő” minősítésű értékpapírokat,
(7) * A banküzemi eszközök között egyéb eszközként kell kimutatni az értékpapír-forgalmazással kapcsolatos aktív elszámolásokat, a bankügyletekkel kapcsolatos egyéb elszámolások, a munkavállalókkal kapcsolatos elszámolási számlák, egyéb aktív jellegű elszámolások, követelések áruszállításból és szolgáltatásból számlák tartozik egyenlegeit, a költségvetési befizetési kötelezettségek, adóelszámolási számlák összevont tartozik egyenlegeit, a vegyes aktív elszámolások, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámhatósági elszámolási számlák tartozik egyenlegeit, valamint az egyéb aktív elszámolási számlák tartozik egyenlegét.
(8) * Aktív időbeli elhatárolásként kell kimutatni a mérleg fordulónapjáig járó, a mérlegfordulónap és a mérlegkészítés időpontja között esedékes és pénzügyileg realizált kamatok és jutalékok összegét, valamint a mérleg fordulónapjáig időarányosan járó, de a mérlegkészítés időpontjáig nem esedékes kamatok összegét.
Források - passzívák
5. § (1) A forintban fennálló kötelezettségeken belül kell kimutatni többek között a hitelintézetekkel és pénzügyi vállalkozásokkal kötött repo-ügyletekből származó kötelezettségeket.
(2) * A forintban fennálló egyéb betétek és kötelezettségek tételen belül kell nyilvántartani úton lévő tételként - követel egyenleg esetén - a Posta Elszámoló Központot működtető intézmény által végzett pénzforgalmi szolgáltatási tevékenységgel kapcsolatos, valamint a GIRO Zrt. elszámolásával összefüggő tételeket.
(3) A központi költségvetéssel szembeni devizakötelezettségek között kell kimutatni az MNB és a központi költségvetés közötti adósságcsere során az MNB által devizában nyújtott hitel árfolyamkockázatára kötött fedezeti célú határidős ügyletekkel kapcsolatos átértékelési különbözetek ügylettípusonként összevont passzív egyenlegét.
(4) Az egyéb devizakötelezettségek között kell kimutatni:
a) a külföldi devizapozíció árfolyamkockázatára kötött, fedezeti célú, határidős ügyletekkel kapcsolatos átértékelési különbözetek ügylettípusonként összevont passzív egyenlegét,
b) a Nemzetközi Valuta Alap által swap hitel formájában nyújtott devizahitelek forintellenértékét, az éven túli IMF kvóta forintfedezetét (együttesen az IMF forintkészlete) és a forintkészlet értékállandóságát biztosító évenkénti átértékelési különbözetek összegét.
(5) * A banküzem egyéb forrásai között kell kimutatni a központi költségvetéssel, a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelővel, az egészségbiztosítási feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatallal és az önkormányzatokkal szembeni rövid lejáratú kötelezettségeket, a munkavállalókkal kapcsolatos passzív elszámolásokat, az áruszállításból és szolgáltatásból eredő kötelezettségeket.
(6) * Az átértékelési körbe bevonandó eszközöknek és forrásoknak az MNB tv. 147. § (1) bekezdése szerinti értékeléséből adódó árfolyamnyereséget vagy árfolyamveszteséget a saját tőke részét képező, forint árfolyam kiegyenlítési tartalékába kell helyezni.
(7) * Passzív időbeli elhatárolásként kell kimutatni a mérleg fordulónapjáig felmerült, a mérlegfordulónap és a mérlegkészítés időpontja között esedékes és kifizetett kamatok és jutalékok összegét, a mérleg fordulónapjáig időarányosan a tárgyévet terhelő (fizetendő), de a mérlegkészítés időpontjáig nem esedékes kamatok összegét.
(8) * Az eredménytartalékba kell helyezni - a Tv. előírásain túlmenően - a tárgyévi veszteség fedezetére átutalt, a központi költségvetés által közvetlenül megtérített összeget, a részvényes által az eredménytartalék javára nyújtott tőkejuttatást, valamint az MNB számára megfizetett bírság MNB tv. szerinti célokra fel nem használt összegét.
(10) * A forint árfolyam kiegyenlítési tartaléka és a 6. § (5) bekezdése szerinti deviza-értékpapírok kiegyenlítési tartaléka külön-külön megállapított, összevontan negatív egyenlege miatt a központi költségvetés által
a) a tárgyévet követő év március 31-éig megtérített összeget az eredménytartalék javára kell elszámolni és a tárgyévi mérlegben ennek megfelelően ki kell mutatni a forintban fennálló központi költségvetéssel szembeni követelések között;
b) a tárgyévi éves beszámoló részvényes általi kézhezvételét követő 8 napon belül megtérített további összeget, vagy túlfizetés miatt visszafizetett összeget az eredménytartalék javára, illetve terhére kell elszámolni a tárgyévet követő év főkönyvi számláin a Magyar Államkincstár részére vezetett Kincstári Egységes Számlával szemben, és azt a tárgyévet követő év mérlegében kell kimutatni.
6. § (1) * Az értékpapírokat - kivéve a (4) és (5) bekezdésben foglaltakat - beszerzési értéken - kamattal csökkentett vételáron - kell kimutatni a (7) bekezdésben meghatározott amortizáció figyelembevételével.
(2) * A devizában belföldön és külföldön fennálló követeléseket (hitelek, betétek, váltókövetelések, értékpapírok, fedezeti célú, határidős ügyletek miatt fennálló követelések), az MNB által közzétett, a tárgyévi mérleg fordulónapján érvényes hivatalos devizaárfolyamon kell értékelni.
(3) A 11. § (4) bekezdése szerinti készletként kimutatott nemesfém kivételével a jegybanki célú nemesfémkészleteket a tárgyév utolsó naptári napjának világpiaci árfolyamán kell - devizaként - kimutatni.
(4) * A befektetési céllal vásárolt belföldi értékpapírokat beszerzési értéken, a külföldi pénznemben befektetett pénzügyi eszközöket (a továbbiakban együtt: MNB részesedések) az MNB által közzétett, az üzleti év mérleg fordulónapján érvényes hivatalos devizaárfolyamon kell értékelni.
(5) * A devizában fennálló, értékpapíron alapuló követeléseket, beleértve az ilyen értékpapírok kölcsönbeadott állományát és kivéve a visszavásárolt saját kibocsátású devizakötvényeket, piaci értéken kell kimutatni. Az MNB tv. 147. § (2) bekezdése szerinti értékelés alapján megállapított értékelési különbözetet a saját tőke részét képező deviza-értékpapírok kiegyenlítési tartalékába kell helyezni.
(6) * A monetáris céllal vásárolt állampapírok és a piaci értéken nyilvántartott követelések kivételével a veszteségek kockázatának mértékével arányos értékvesztést kell elszámolni a követelések és az értékpapírok után.
(7) * A kamatozó értékpapírok beszerzésének piaci értékkülönbözetét, valamint a diszkont értékpapírok névértéke és vételára közötti különbözetet amortizálni kell. Az amortizációt a lejáratig hátralévő futamidő alatt lineáris módszer alapján kell elszámolni.
7. § (1) A devizában fennálló belföldi és külföldi kötelezettségeket (hiteleket, betéteket, váltókötelezettségeket, értékpapíron alapuló kötelezettségeket, mérlegen kívül nyilvántartott, fedezeti célú határidős ügyletek miatti kötelezettségeket) az MNB által hivatalosan közzétett, a tárgyévi mérleg fordulónapján érvényes hivatalos devizaárfolyamon kell értékelni.
(2) Jegybanki kötelezettség a forgalomban lévő bankjegy- és érmeállomány, amelyet a címlettel egyezően könyv szerinti értéken kell szerepeltetni.
AZ EREDMÉNYKIMUTATÁS TAGOLÁSA, TARTALMA
A bevételek tagolása
8. § (1) A diszkont értékpapírok névértéke és vételára közötti különbözetként számított, a tárgyévre időarányosan jutó kamatjellegű hozamot kamatbevételként kell elszámolni.
(2) A kamatbevételek között kell kimutatni többek között:
a) * az állam által kibocsátott értékpapírok kamatbevételét,
b) a hitelintézetek és pénzügyi vállalkozások esetében a repo-ügylet és a viszontleszámított váltók után számított kamatbevételt,
c) az MNB-nél vezetett folyószámlán jelentkező átmeneti tartozásállomány után kapott büntetőkamatok összegét,
d) a hitelügyletekkel kapcsolatosan kapott különféle késedelmi és büntetőkamatokat,
e) * a folyósított dolgozói kölcsönök után kapott kamatok összegét,
f) az egyéb szervezetek MNB-nél elhelyezett betéteihez kapcsolódó - bármely jogcímű - kamatbevételeket,
g) * az értékpapír kölcsön után kapott kölcsönzési díjat.
(3) Kamatjellegű bevételek között - forintban, illetve devizában elszámolt részletezésben - kell nyilvántartásba venni:
a) * a kamatozó értékpapírok beszerzésének - nyereségjellegű - piaci értékkülönbözetéből a tárgyidőszakra jutó időarányos összeget,
b) az egyéb célú határidős ügyletek esetében - a konverziós árfolyamnyereségként kimutatott összeg kivételével - a lejáratkor vagy lezáráskor elszámolt bevételek teljes összegét,
c) a kamatozó deviza-swap ügyletek után elszámolt kamatbevételek - hivatalos deviza-árfolyamon számított - időarányos részét,
d) a fedezeti célú határidős devizaügylet esetében a (két) devizának a határidős szerződés megkötése napján érvényes (kereszt)árfolyama és a határidős kötési árfolyam közötti, a deviza-swap ügylet esetében az azonnali (kereszt)árfolyam és a határidős kötési árfolyam közötti devizában fennálló árfolyamkülönbözet és a tőkeösszeg szorzataként megállapított bevétel - hivatalos devizaárfolyamon számított - időarányos összegét (termin és swap költség),
e) kamat-swap ügylet esetén a kamatösszegek cseréjéből származó - bevétel jellegű - kamatkülönbözet tárgyidőszakra járó időarányos részét,
f) a fedezeti célú határidős ügyletek határidő előtti lezárásakor a nyilvántartás szerinti érték (a kötési ár, árfolyam) és a pénzügyileg rendezett összeg közötti különbözet összegét nyereség esetén,
g) az átsorolásból eredő értékelési módszer megváltoztatásakor az eddig fedezetinek minősített ügylet nyilvántartás szerinti értéke és a megváltozott minősítés szerinti értéke közötti különbözetet, nyereség esetén,
h) * az olyan alapügyletekhez kapcsolódóan kapott (járó) jutalék és díjbevételeket, amely ügyletek után kamat is felszámításra került.
(4) * A deviza-árfolyamváltozásból származó bevételek között kell kimutatni a konverziós árfolyamnyereség összegét, valamint a tárgyévi realizált deviza árfolyamnyereség 14. § (11) bekezdés szerint meghatározott összegét.
(5) Konverziós árfolyamnyereségként kell kimutatni:
b) az egyéb célú határidős devizaügyletek és az egyéb célú deviza-swapok lejáratakor, illetve lezárásakor végrehajtott devizacsere kötési árfolyama és a hivatalos devizaárfolyamok különbözetéből származó nyereséget,
c) az eladott deviza opciók opciós díjbevételét, illetve a vásárolt vagy kiírt opciós jog érvényesítésekor végrehajtott devizacsere kötési árfolyama és a hivatalos devizaárfolyamok különbözetéből származó nyereséget.
(7) * Az egyéb bevételek között kell kimutatni a Tv. szerinti egyéb bevételek közé tartozó bevételt és az MNB által folytatott minden olyan pénzügyi, illetve nem pénzügyi tevékenységből származó jutalék- és díjbevételt, amely nem tartozik a (2)-(5) bekezdés szerinti bevételek közé, így különösen:
a) a forintban befolyt (járó) jutalékokat és forgalmi jutalékokat, postaforgalmi díjakat,
b) a devizában befolyt (járó) jutalékokat és költségtérítéseket, megbízási díjakat,
c) * az MNB részesedésekből származó bevételeket, árfolyamnyereséget, kapott (járó) osztalékot,
d) a bankszámlákkal kapcsolatos külön kezelési díjakat,
e) az emissziós szolgáltatáshoz kapcsolódó (pénztári szolgálat, pénzszállítás, pénzfeldolgozás) bevételeket,
f) * a felügyeleti tevékenységből származó
fa) felügyeleti díjakat,
fb) igazgatási szolgáltatási díjakat,
fc) * kiszabott bírságokat, csökkentve az 5. § (8) bekezdése szerint eredménytartalékba helyezett összeggel.
(8) * A pénzügyi műveletek realizált nyereségeként kell kimutatni az értékpapírok - kivéve az MNB részesedések - értékesítésének árfolyamnyereségét, a kapott (járó) osztalékot, valamint a Tv. szerint a pénzügyi műveletek bevételeibe tartozó, az (1)-(7) bekezdésbe nem sorolt és az eredménykimutatásban külön tételként fel nem tüntetett bevételeket.
A ráfordítások tagolása
9. § (1) A kamatráfordítások között kell kimutatni többek között:
a) a Magyar Államkincstár kincstári számláinak összevont egyenlege után fizetett kamatok összegét, valamint a központi költségvetés által elhelyezett egyéb betétek kamatait,
b) * a hitelintézetek kötelező jegybanki (forint- és deviza-) tartalékai, valamint betétei után fizetendő és az MNB által visszavásárlási kötelezettséggel eladott értékpapírok után fizetett (fizetendő) kamatokat,
c) * az MNB-vel munkaviszonyban álló munkavállalók fizetési számlái után fizetett kamatok összegét,
d) az egyéb szervezetek MNB-nél elhelyezett betéteihez kapcsolódó - bármely jogcímű - kamatráfordításokat,
e) az MNB által kibocsátott kötvény után fizetett (fizetendő) kamatot, illetve kamatjellegű árfolyamkülönbözetet,
h) * az értékpapír kölcsön után fizetett kölcsönzési díjat.
(2) Kamatjellegű ráfordítások között - forintban, illetve devizában elszámolt részletezésben - kell nyilvántartásba venni:
a) * a kamatozó értékpapírok beszerzésének - veszteségjellegű - piaci értékkülönbözetéből a tárgyidőszakra jutó időarányos összeget,
b) az egyéb célú határidős ügyletek esetében - a konverziós árfolyamveszteségként kimutatott összeg kivételével - a lejáratkor vagy lezáráskor elszámolt ráfordítások teljes összegét,
c) a kamatozó deviza-swap ügyletek után elszámolt kamatráfordítások - hivatalos deviza-árfolyamon számított - időarányos részét,
d) a fedezeti célú határidős devizaügylet esetében a (két) devizának a határidős szerződés megkötése napján érvényes (kereszt)árfolyama és a határidős kötési árfolyam közötti, a deviza-swap ügylet esetében az azonnali (kereszt)árfolyama és a határidős kötési árfolyam közötti devizában fennálló árfolyamkülönbözet és a tőkeösszeg szorzataként megállapított ráfordítás - hivatalos devizaárfolyamon számított - időarányos összegét (termin és swap költség),
e) kamat-swap ügylet esetén a kamatösszegek cseréjéből származó - ráfordítás jellegű - kamatkülönbözet tárgyidőszakot terhelő időarányos részét,
f) a fedezeti célú határidős ügyletek határidő előtti lezárásakor a nyilvántartás szerinti érték (a kötési ár, árfolyam) és a pénzügyileg rendezett összeg közötti különbözet összegét veszteség esetén,
g) az átsorolásból eredő értékelési módszer megváltoztatásakor az eddig fedezetinek minősített ügylet nyilvántartás szerinti értéke és a megváltozott minősítés szerinti értéke közötti különbözetet, veszteség esetén,
h) * az olyan alapügyletekhez kapcsolódóan fizetett (fizetendő) jutalék és díjráfordításokat, amely ügyletek után kamat is felszámításra került.
(3) * A deviza-árfolyamváltozásból származó ráfordítások között kell kimutatni a konverziós árfolyamveszteség összegét, valamint a tárgyévi realizált deviza árfolyamveszteség 14. § (11) bekezdése szerint meghatározott összegét.
(4) Konverziós árfolyamveszteségként kell kimutatni:
b) az egyéb célú határidős devizaügyletek és az egyéb célú deviza-swapok lejáratakor, illetve lezárásakor végrehajtott devizacsere kötési árfolyama és a hivatalos devizaárfolyamok különbözetéből származó veszteséget,
c) a vásárolt deviza opciók opciós díj ráfordítását, illetve az eladott opciós jog érvényesítésekor végrehajtott devizacsere kötési árfolyama és a hivatalos devizaárfolyamok különbözetéből származó veszteséget.
(5) * Az eredménykimutatásban elkülönítetten kell bemutatni a bankjegy- és érmegyártás költségeit.
(6) * Az egyéb ráfordítások között kell kimutatni Tv. szerinti egyéb ráfordítások közé tartozó ráfordítást és az MNB által folytatott minden olyan pénzügyi, illetve nem pénzügyi tevékenységből származó jutalék- és díjráfordítást, amely nem tartozik az (1)-(5) bekezdés szerinti ráfordítások közé, így különösen:
a) a forintban elszámolt jutalékokat és költségeket, az értékpapírokkal kapcsolatos szolgáltatási ráfordításokat (ide nem értve az értékpapír értékesítés árfolyamveszteségét),
b) a devizában elszámolt jutalékokat és költségeket [a Nemzetközi Valuta Alappal, a Világbankkal és a SWIFT-tel (Nemzetközi Bankközi Pénzügyi Távközlési Társaság) stb. kapcsolatos költségek],
c) a pénzcserével összefüggő ráfordításokat,
d) a fizetési forgalommal közvetlenül összefüggő ráfordításokat,
e) * az MNB részesedésekből származó ráfordításokat, árfolyamveszteséget.
(7) A banküzem működési költségei és ráfordításai között kell kimutatni az MNB gazdálkodásával kapcsolatban, a tárgyévben felmerült és elszámolt összes költséget és ráfordítást.
(8) * A pénzügyi műveletek realizált veszteségeként kell kimutatni az értékpapírok - kivéve az MNB részesedések - értékesítésének árfolyamveszteségét, valamint a Tv. szerint a pénzügyi műveletek ráfordításaiba tartozó, az (1)-(7) bekezdésbe nem sorolt és az eredménykimutatásban külön tételként fel nem tüntetett ráfordításokat.
10. § * (1) * Az MNB az MNB tv. szerint meghatározott osztalékot eredménytartalék csökkentő tételként számolja el a rövid lejáratú kötelezettségekkel szemben.
(2) Az MNB az osztalékfizetési kötelezettség központi költségvetéssel történő elszámolása során, a befizetést millió forintra kerekítve számolja el.
A forint-, a deviza- és a nemesfémkészletek elszámolása
11. § (1) Az MNB forintpénzkészlete - mint forgalomba nem került pénz - a bank eszközei között értékben nem mutatható ki.
(2) A forgalomban lévő forint készpénzállományt havonta a források között nyilvántartott bankjegy- és érmeállomány, valamint a pénztárban lévő készpénz különbözeteként meg kell állapítani, és a források között elkülönítetten - mint rövid lejáratú kötelezettséget - kell kimutatni.
(3) A vám és forgalmi típusú adók megfizetése nélkül beszerzett jegybanki célú nemesfémkészletek kereskedelmi célú nemesfémkészletté átminősítése során az MNB a vámot és a forgalmi típusú adókat a kereskedelmi készletre vételkor tartozik bevallani és megfizetni. Belföldön csak kereskedelmi célú nemesfém értékesíthető.
(4) A nem jegybanki célú (kereskedelmi célú), valamint az érmeverésre szolgáló jegybanki célú nemesfémeket készletként kell kimutatni.
(5) Az MNB a bankjegy- és érme-előállításhoz, -kibocsátáshoz közvetlenül kapcsolódó valamennyi költségét - ideértve a tervezés, a forgalomból kivont bankjegy és érme esetében a megsemmisítés költségeit is - ráfordításai között számolja el.
(6) A törvényes fizetési eszköznek minősülő nemesfémérméket a pénzeszközök között - névértéken - kell nyilvántartásba venni. Az érmék értékesítésekor az eladási ár és a névérték különbözetét az érmekibocsátás árfolyam-különbözeteként kell az egyéb bevételek, illetve az egyéb ráfordítások között elszámolni. Törvényes fizetőeszköznek minősülő nemesfémérmék vásárlásakor a vételár és a névérték különbözetét az érmekibocsátás árfolyam-különbözeteként kell az egyéb ráfordítások, illetve az egyéb bevételek között elszámolni.
(8) * A 2. § 19. pontja szerinti pénzbevonási nyereséget az egyéb bevételek között kell elszámolni.
A repo-ügyletek elszámolása
12. § * A deviza-külföldiekkel nemzetközi szerződés alapján kötött repóügyleteket a Tv. 3. §-a (8) bekezdésének 11. a) pontjában meghatározott, a valódi penziós ügyletekre vonatkozó szabályok szerint, a devizabelföldi hitelintézetekkel és pénzügyi vállalkozásokkal kötött repóügyleteket a Tv. általános előírásai szerint kell elszámolni.
Az értékpapírok elszámolása
13. § (1) A kamatozó értékpapírok vételárában megfizetett kamatot kamatbevételt csökkentő tételként, az értékesítéskor az eladási árban realizált kamatot kamatbevételként kell elszámolni.
(2) * A 6. § (5) bekezdés szerinti értékelési különbözet meghatározásakor az értékpapír piaci devizaértékét az értékpapír beszerzési - a 6. § (7) bekezdése alapján amortizált - devizaértékéhez kell viszonyítani.
(3) * Az MNB a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvényben meghatározott előírásoktól eltérő feltételekkel megkötött nemzetközi szerződéseken alapuló értékpapír kölcsönügyleteket - a Tv. előírásaitól eltérően - mérlegen kívüli tételként számolja el. Az ilyen szerződések alapján kölcsönbeadott értékpapírokat nem vezeti ki a könyvekből, azok mérlegfordulónapi állományát a mérlegen kívüli követelések között mutatja ki és a kiegészítő mellékletben szerepelteti.
(4) * A (3) bekezdés szerinti értékpapír kölcsönügyletek esetében
a) a kapott kölcsönzési díjat, továbbá, ha a felek megállapodása alapján a kölcsönadott értékpapír után a kölcsön futamideje alatt járó hozam a kölcsönbeadót illeti meg, akkor azok összegét a kamatbevételek között kell elszámolni;
b) az MNB nevére megnyitott számlára befolyt pénzben kapott biztosítékot (fedezetet) az MNB köteles a hitelintézetekkel szembeni - betétszámla miatti - követelés növekedéseként elszámolni a kötelezettségekkel szemben;
c) a b) pont szerinti, pénzben kapott biztosíték felhasználásával eszközölt befektetéseket, valamint a pénztől eltérő eszközben kapott (az MNB rendelkezésére bocsátott) biztosítékot a 0. Nyilvántartási számlák számlaosztályban kell kimutatni, egyidejűleg a b) pont szerinti kötelezettséget és követelést a pénzbeli biztosíték felhasználásának mértékében meg kell szüntetni;
d) a c) pont szerinti befektetések és pénztől eltérő eszközben kapott biztosítékok után az MNB számlájára befolyt hozamok összegét a b) pont szerint kell nyilvántartásba venni, amíg az a szerződés szerint átutalásra nem kerül a jogosult részére;
e) ha a szerződés szerint a pénzbeli vagy más eszköz formájában meglévő biztosítékot nem az MNB kapja meg (az nem folyik be az MNB számlájára, nem bocsátják rendelkezésére), hanem azt közvetlenül az ügynök vagy harmadik fél számlájára utalják, rendelkezésére bocsátják (kezelés céljából), akkor az ilyen biztosítékok értékét az MNB a 0. Nyilvántartási számlák számlaosztályban mutatja ki az ügynöktől vagy a harmadik féltől kapott bizonylatok alapján és annak hozamai nem számolhatók el a főkönyvi számlákon;
f) ha a szerződés értelmében, az MNB az értékpapír kölcsönügylet szerinti c) és e) pontnak megfelelő biztosíték értékével összefüggésben kötelezettséget vállal, akkor azt a 15. § (2) bekezdése szerinti függő kötelezettségként kell nyilvántartani a 0. Nyilvántartási számlák számlaosztályban és indokolt esetben céltartalékot kell utána képezni.
14. § (1) * Az MNB a befektetett eszközök között elkülönítetten mutatja ki a bankjegy- és éremgyűjtemény-készletét. A gyűjtemény készlete után terv szerinti értékcsökkenést elszámolni nem lehet. A gyűjteményre vonatkozóan tízévente kerül sor teljes körű, mennyiségi leltárfelvételre.
(2) Az MNB a követeléseit és a mérlegen kívül nyilvántartott vállalt kötelezettségeit azok értékelése során a „rendben levő”, a „külön figyelendő” és a „kockázatos” kategóriák egyikébe sorolja be.
(3) * A befektetett eszközök, a követelések, az értékpapírok és a jövőbeni kötelezettségek minősítésének rendjéről, valamint a céltartalék képzésének, az értékvesztés elszámolásának és visszaírásának, továbbá a piaci érték meghatározásának rendjéről - a sajátosságok figyelembevételével - az MNB belső szabályzatot készít.
(4) A befektetett eszközöket, az értékpapírokat, a készleteket és a követeléseket az értékvesztéssel csökkentett, a visszaírt értékvesztéssel növelt könyv szerinti értéken kell a mérlegben kimutatni.
(5) A mérlegen kívüli függő és jövőbeni kötelezettségek után képzett céltartalék állományát a mérlegben a források között kell kimutatni.
(6) A 9. § (7) bekezdésben megjelölt költségeket, ráfordításokat költségnemenkénti, továbbá ráfordításonkénti bontásban kell kimutatni a kiegészítő mellékletben.
(8) * A monetáris célból, illetve a központi költségvetéssel kötött swap ügyleteket a fedezeti ügyletekkel azonos módon kell elszámolni.
(9) Az MNB a számviteli politikájában rögzített módon, minden negyedév utolsó napjára vonatkozóan - a tulajdonos részére történő adatszolgáltatás alátámasztása céljából - köteles eszköz- és forrásszámláit, valamint költség- és eredményszámláit lezárni, azok egyenlegét megállapítani, továbbá főkönyvi kivonatot készíteni. A nyilvántartások zárásakor biztosítani kell, hogy a tárgynegyedévi eredmény és a tárgyévben a tárgynegyedév végéig (halmozottan) keletkezett eredmény megállapítható legyen.
(10) * Az MNB a 2. § 11. pontja szerinti átértékelési körbe bevonandó eszközeit és forrásait naponta átértékeli a tárgynapi hivatalos árfolyamon. Az MNB a napi átértékelési különbözeteket egy - az egyéb követelések között megnyitott - elszámolási számlán számolja el a megfelelő eszköz és forrás számlákkal szemben.
(11) * Az MNB a mérleg fordulónapjával - a számviteli politikában rögzített, könyvvizsgáló által elfogadott módszerrel meghatározott - realizált deviza árfolyamnyereséget, illetve -veszteséget a tárgyévi eredményt érintő tételként számolja el.
(12) * Az MNB a forintpénzkészlet - Tv. 69. §-a szerinti - leltározását a lezárt kezelési egységek szintjén biztosítja, oly módon, hogy minden lezárt kezelési egység tartalmát három éven belül mennyiségi felvétellel leltározza.
15. § (1) Mérlegen kívüli tételnek minősülnek a (2)-(5) bekezdésben meghatározott tételek.
(2) Függő kötelezettségek és követelések az olyan, általában harmadik személyekkel szemben vállalt kötelezettségek vagy kimutatott követelések, amelyek a mérleg fordulónapján fennállnak, de a mérleg fordulónapján mérlegtételkénti szerepeltetésük jövőbeni eseményektől függ.
(3) Jövőbeni kötelezettségek az olyan visszavonhatatlan kötelezettségek, amelyek a mérleg fordulónapján már fennállnak, de a szerződés teljesítése még nem történt meg, ezért mérlegtételként nem szerepeltethetők.
(4) Függő követelések közé tartoznak az olyan követelések is, amelyeket az MNB korábban hitelezési veszteségként leírt, de nem engedett el.
(5) Mérlegen kívüli tételnek minősül a 16-18. §-ban meghatározott ügyleteknek az a része, amely jövőbeni kötelezettségnek, illetve követelésnek minősül.
(6) A (2)-(5) bekezdésben felsorolt, mérlegen kívüli tételeket - azok szerződés szerinti értékén - a 0. Nyilvántartási számlák számlaosztályban kell nyilvántartani.
A határidős ügyletek elszámolása
16. § (1) A határidős követeléseket és kötelezettségeket - ideértve az opciós jogokat és kötelezettségeket - mérlegen kívüli tételként a szerződésben rögzített határidős áron, árfolyamon (a továbbiakban: kötési áron) bruttó módon kell nyilvántartani, amíg a szerződés szerinti határidő be nem következik, vagy az ügyletet le nem zárják.
(2) Ha a szerződés szerinti határidő bekövetkezik, akkor a határidős ügylettel, a swap ügylet határidős ügyletrészével, valamint az érvényesített opciókkal összefüggő bevételeket és ráfordításokat a 8. és 9. § szerint kell elszámolni.
(3) A határidős ügyleteket azok keletkezésekor pontos egyedi megnevezéssel a következő csoportokba kell besorolni:
a) fedezeti jelleggel,
b) egyéb céllal
kötött határidős ügyletek.
(4) Ha az ügylet keletkezését követően bekövetkező gazdasági események indokolják, a pénzügyi instrumentum első besorolását követően a pénzügyi instrumentumot át kell sorolni, az értékelést meg kell változtatni és az értékelés alapjának változásából származó nyereséget vagy veszteséget az átsorolás időszakában kell az eredményben elszámolni.
(5) Az opciós díjat annak az időszaknak az eredményében kell figyelembe venni, amelyben az opciót érvényesítik (az ügyletet lezárják). Amennyiben az opció tárgyát befektetett eszközként hasznosítják, akkor az opciós díj a beszerzési ár részét képezi.
(6) * A CDS (Credit Default Swap) ügylet induláskori, felhalmozott kamat nélküli ellenértékét annak az időszaknak az eredményében kell figyelembe venni, amelyben a CDS ügyletet lezárják. Az ügylethez kapcsolódó, negyedévente pénzügyileg rendezett díjat az adott időszak eredményében kell elszámolni.
Fedezeti céllal kötött ügyletek
17. § (1) * Fedezeti ügyletként kell elszámolni azokat az ügyleteket, amelyek az alábbi feltételeknek egyidejűleg megfelelnek:
a) a fedezeti ügyletet egyértelműen hozzárendelték valamely nyitott pozícióhoz, amely az MNB-t deviza-, kamatláb-, és egyéb piaci kockázatnak teszi ki,
b) az ügyletet indításkor kifejezetten fedezeti ügyletként jelölték meg,
c) a fedezet kizárja vagy lényegesen csökkenti a fedezendő pozícióból eredő adott típusú, fedezni kívánt kockázatot azáltal, hogy a fedezeti ügylet és a fedezett pozíció értékében - adott kockázatra vonatkozóan - bekövetkezett változások (átértékelési és értékelési különbözetek) egymáshoz viszonyított aránya 80 és 125 százalék közötti sávban van.
(2) A mérlegkészítés időpontjában a még le nem zárt, mérlegen kívüli tételként nyilvántartott, a fedezeti ügyletekkel kapcsolatos követeléseket és kötelezettségeket, és az ebből származó eredményt (ügyletek értékét) a fedezett alapügylettel, pozícióval azonos módon kell értékelni és a fedezett alapügylethez, pozícióhoz igazodóan kell a mérlegben, illetve az eredménykimutatásban megjeleníteni.
(3) A mérlegkészítés időpontjában a fedezeti ügylettel összefüggő kamat, kamatjellegű és deviza árfolyamváltozással összefüggő bevételeket és ráfordításokat a 8-9. §-ok szerint kell elszámolni.
(4) Ha a fedezeti ügyletekhez kapcsolódóan a szerződésben rögzített határidő előtt pénzmozgással járó kifizetésre kerül sor az ügylet lezárása nélkül, akkor az így kifizetett összeget határidős ügylettel kapcsolatos követelésként, a befolyt összeget határidős ügylettel kapcsolatos kötelezettségként kell a mérlegben megjeleníteni.
(5) Az MNB és a központi költségvetés között - a központi költségvetés devizapozíciójának kockázata miatt -, és az ezek miatt más partnerral kötött határidős ügyletek egymáshoz képest fedezeti ügyletnek minősülnek.
Egyéb céllal kötött határidős ügyletek
18. § (1) Az egyéb céllal kötött határidős ügyletekkel kapcsolatos követeléseket és kötelezettségeket a nyilvántartásba vételt követően minden mérlegfordulónapon piaci értéken kell értékelni.
(2) A mérleg fordulónapján a piaci érték meghatározásának alapja:
a) tőzsdei ügyletek esetén az elszámolóház által megállapított, az adott határidőre szóló elszámolóár, árfolyam, kamatláb,
b) a tőzsdén kívüli határidős devizaügyletek, deviza, kamatswap, opciós ügyletek esetén a piacon általánosan elfogadott modellekkel számított érték,
c) egyéb tőzsdén kívüli ügyletek esetében a mérlegkészítéskor a piaci értékítéletet megfelelően jellemző ár.
(3) Az egyéb céllal kötött határidős ügyleteknek a piaci érték változásából eredő nyereségét csak az ügylet lezárásakor lehet elszámolni.
(4) * A nyitott (le nem zárt) határidős ügyletnek a piaci érték változásaiból származó veszteségére az MNB belső szabályzatában meghatározott esetben céltartalékot kell képezni.
19. § * (1) A kiegészítő mellékletnek a Tv. előírásain túlmenően tartalmaznia kell a következőket:
1. az MNB-nek a központi költségvetéssel, a belföldi hitelintézetekkel szembeni nettó pozíciójának és nettó kamategyenlegének alakulását, összetevőit, meghatározó tényezőit;
2. az MNB nettó deviza pozíciójának alakulását, összetevőit, meghatározó tényezőit;
3. a külföldi és belföldi hitelintézeti, az egyéb belföldi követelésekhez, a befektetésekhez, az értékpapírokhoz kapcsolódó értékvesztés elszámolást, illetve annak visszaírását, valamint a várható és jövőbeni kötelezettségekhez kapcsolódó céltartalékképzést, illetve -felhasználást, -felszabadítást;
4. az MNB részesedéseit és az abban bekövetkezett változások megjelölését, valamint a kapott osztalékot;
5. a saját tőke összetételét tőkeelemenként, azok változását;
6. a kiegyenlítési tartalék összetételét, elemeinek változását;
7. a követeléseknek és kötelezettségeknek az MNB számviteli politikájában meghatározott lejárat szerinti bontását;
8. a 13. § (3) bekezdése szerint kölcsönbeadott értékpapírok állományát;
9. * a pénzbevonási nyereség tárgyévi alakulását;
10. azokat az elemzéseket, amelyek bemutatják a makrogazdasági folyamatok hatását az MNB mérlegszerkezetére és eredményének alakulására.
(2) A kiegészítő mellékletnek nem képezi részét a cash-flow kimutatás.
20. § * Az MNB az éves beszámolót az igazgatóság határozatának megfelelően teszi közzé.
21. § Ez a rendelet 2001. január 1-jén lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit először a 2001. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
24. § * E rendeletnek a 345/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 26. §-ával megállapított 2. §-a 14. pontját, 27. §-ával megállapított 6. §-a (6) bekezdését először a 2011. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azzal, hogy az a 2010. évben induló üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazható.
25. § * (1) E rendeletnek a számviteli törvényhez kapcsolódó, sajátos számviteli szabályokat tartalmazó kormányrendeletek módosításáról szóló 114/2012. (VI. 8.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított 5. § (6), (8) és (10) bekezdését, 7. §-ával megállapított 20. §-át, valamint 9. §-ával megállapított 6. § (5) bekezdését és 19. § (1) bekezdés 9. pontját először a 2011. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
(2) E rendeletnek a számviteli törvényhez kapcsolódó, sajátos számviteli szabályokat tartalmazó kormányrendeletek módosításáról szóló 114/2012. (VI. 8.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított 2. § 19. pontját, 2. §-ával megállapított 4. § (3) bekezdését, 3. §-ával megállapított 5. § (2) bekezdését, 4. §-ával megállapított 6. § (1) és (6) bekezdését, 5. §-ával megállapított 11. § (8) bekezdését, valamint 6. §-ával megállapított 14. § (1), (8) és (12) bekezdését először a 2012. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azzal hogy azok az MNB döntése alapján a 2011. évben induló üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazhatók.
(3) E rendeletnek a számviteli törvényhez kapcsolódó, sajátos számviteli szabályokat tartalmazó kormányrendeletek módosításáról szóló 114/2012. (VI. 8.) Korm. rendelet 11. §-ával hatályon kívül helyezett 3. § (7) bekezdését először a 2012. évben induló üzleti évről készített beszámolóra nem kell alkalmazni, azzal, hogy az MNB döntése alapján már a 2011. évben induló üzleti évről készített beszámolóra sem kell alkalmazni.
(4) * A számviteli törvényhez kapcsolódó, sajátos számviteli szabályokat tartalmazó kormányrendeletek módosításáról szóló 382/2012. (XII. 19.) Korm. rendelet 12. §-ával megállapított 16. § (6) bekezdését, 13. §-ával megállapított 17. § (1) bekezdését először a 2013. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, de azok már a 2012. évben induló üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazhatók.
(5) * A számviteli törvényhez kapcsolódó, sajátos számviteli szabályokat tartalmazó kormányrendeletek módosításáról szóló 382/2012. (XII. 19.) Korm. rendelet 15. §-ával hatályon kívül helyezett 2. § 6. pontját először a 2013. évben induló üzleti évről készített beszámolóra nem kell alkalmazni.
(6) * A számviteli törvényhez kapcsolódó, sajátos számviteli szabályokat tartalmazó kormányrendeletek módosításáról szóló 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított 4. § (3) bekezdését, 3. §-ával megállapított 5. § (8) bekezdését, 4. §-ával megállapított 8. § (2) bekezdés e) és (7) bekezdés f) pontját, 8. §-ával megállapított 2. számú mellékletét először a 2013. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
(7) * A számviteli törvényhez kapcsolódó, sajátos számviteli szabályokat tartalmazó kormányrendeletek módosításáról szóló 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított 3. § (5a) bekezdését, 6. §-ával megállapított 19. § (1) bekezdés 9. pontját először a 2014. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, de azok már a 2013. évben induló üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazhatók.
(8) * Az eredménytartalékba kell helyezni az MNB tv. Átmeneti rendelkezései szerinti - a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének megszűnésével kapcsolatban keletkező - eredménytartalékot növelő, illetve csökkentő tételeket.
(9) * A számviteli törvényhez kapcsolódó, sajátos számviteli szabályokat tartalmazó kormányrendeletek módosításáról szóló 362/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított 3. § (2) és (3) bekezdését, 8. §-ával megállapított 6. § (7) bekezdését, a 9. §-ával megállapított 9. § (1) bekezdés b) és c) pontját, 10. §-ával megállapított 13. § (2) bekezdését, 12. §-ával megállapított 2. § 15. pontját, 4. § (8) bekezdését, 5. § (7) bekezdését, 8. § (3) bekezdés a) pontját és 9. § (2) bekezdés a) pontját először a 2015. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, de azok már a 2014. évben induló üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazhatók.
(10) * A számviteli törvényhez kapcsolódó, sajátos számviteli szabályokat tartalmazó kormányrendeletek módosításáról szóló 362/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított 6. § (7) bekezdésének első alkalmazásakor a külföldi kamatozó értékpapírok esetében az átállás napjáig számított amortizáció teljes összegét a kamatjellegű eredménnyel szemben kell elszámolni.
(11) * A számviteli törvényhez kapcsolódó, sajátos számviteli szabályokat tartalmazó kormányrendeletek módosításáról szóló 362/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított 6. § (7) bekezdésének első alkalmazásakor a diszkont értékpapírok névértéke és vételára közötti különbözet, valamint a bekerülési értéken nyilvántartott értékpapírok beszerzésének piaci értékkülönbözete átállás napjáig időarányosan elszámolt összegét az időbeli elhatárolásból át kell vezetni a kapcsolódó bekerülési értékkülönbözet számlákra.
(12) * A számviteli törvényhez kapcsolódó, sajátos számviteli szabályokat tartalmazó kormányrendeletek módosításáról szóló a 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 28. §-ával megállapított 10. § (1) bekezdését, 30. §-ával megállapított 5. § (8) bekezdését, 31. §-ával megállapított 1. és 2. számú mellékletet először a 2016. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
(13) * A számviteli törvényhez kapcsolódó, sajátos számviteli szabályokat tartalmazó kormányrendeletek módosításáról szóló a 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 32. §-ával hatályon kívül helyezett 5. § (9) bekezdését a 2016. évben induló üzleti évről készített beszámolóra nem kell először alkalmazni.
(14) * A számviteli törvényhez kapcsolódó, sajátos számviteli szabályokat tartalmazó kormányrendeletek módosításáról szóló 445/2017. (XII. 27.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított 6. § (1) és (4) bekezdését, 5. §-ával megállapított 8. § (7) bekezdés c) pontját, f) pont fc) alpontját, (8) bekezdését, 6. §-ával megállapított 9. § (6) bekezdés e) pontját, (8) bekezdését, 7. §-ával megállapított 13. § (2) bekezdését, 9. §-ával megállapított 5. § (8) bekezdését, 10. §-ával megállapított 14. § (12) bekezdését először a 2018. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, de azok már a 2017. évben induló üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazhatók.
(15) * E rendeletnek a számviteli törvényhez kapcsolódó, sajátos számviteli szabályokat tartalmazó kormányrendeletek módosításáról, valamint az adótanácsadók, adószakértők és okleveles adószakértők nyilvántartásba vételével és továbbképzésével kapcsolatos kormányrendelet módosításáról szóló 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelettel megállapított 6. § (1) bekezdését, valamint 3. § (3) bekezdését először a 2020. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
(16) * E rendeletnek a számviteli törvényhez kapcsolódó, sajátos számviteli szabályokat tartalmazó kormányrendeletek módosításáról, valamint az adótanácsadók, adószakértők és okleveles adószakértők nyilvántartásba vételével és továbbképzésével kapcsolatos kormányrendelet módosításáról szóló 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelettel megállapított 6. § (1) bekezdését, valamint 3. § (3) bekezdését a 2019. évben induló üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazni lehet.
(17) * E rendeletnek a számviteli törvényhez kapcsolódó, sajátos számviteli szabályokat tartalmazó kormányrendeletek módosításáról, valamint az adótanácsadók, adószakértők és okleveles adószakértők nyilvántartásba vételével és továbbképzésével kapcsolatos kormányrendelet módosításáról szóló 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelettel hatályon kívül helyezett 11. § (7) bekezdését először a 2019. évben induló üzleti évről készített beszámolóra nem kell alkalmazni.
1. számú melléklet a 221/2000. (XII. 19.) Korm. rendelethez *
I. Követelések forintban
1. Központi költségvetéssel szembeni követelések
2. Hitelintézetekkel szembeni követelések
II. Követelések devizában
1. Arany- és devizatartalék
2. Központi költségvetéssel szembeni devizakövetelések
3. Hitelintézetekkel szembeni devizakövetelések
4. Egyéb devizakövetelések
III. Banküzemi eszközök
Ebből: Befektetett eszközök
IV. Aktív időbeli elhatárolások
V. Eszközök összesen
VI. Kötelezettségek forintban
1. Központi költségvetés betétei
2. Hitelintézetek betétei
3. Forgalomban lévő bankjegy és érme
4. Egyéb betétek és kötelezettségek
VII. Kötelezettségek devizában
3. Egyéb kötelezettségek devizában
VIII. Céltartalék
IX. Banküzem egyéb forrásai
X. Passzív időbeli elhatárolások
XI. * Saját tőke
1. Jegyzett tőke
2. Eredménytartalék
3. Értékelési tartalék
4. Forint árfolyam kiegyenlítési tartaléka *
5. Deviza-értékpapírok kiegyenlítési tartaléka *
6. * Tárgyévi eredmény
XII. Források összesen
2. számú melléklet a 221/2000. (XII. 19.) Korm. rendelethez *
I. Forintban elszámolt kamat- és kamatjellegű bevételek
1. Központi költségvetéssel szembeni követelések kamatbevételei
2. Hitelintézetekkel szembeni követelések kamatbevételei
3. Egyéb követelések kamatbevételei
4. Forintban elszámolt kamatjellegű bevételek
II. Devizában elszámolt kamat- és kamatjellegű bevételek
1. Devizatartalékok utáni kamatbevételek
2. Központi költségvetéssel szembeni követelések kamatbevételei
3. Hitelintézetekkel szembeni követelések kamatbevételei
4. Egyéb követelések kamatbevételei
5. Devizában elszámolt kamatjellegű bevételek
III. Deviza árfolyamváltozásból származó bevételek
IV. Pénzügyi műveletek realizált nyeresége
1. Jutalék bevételek
2. Jutaléktól eltérő egyéb bevételek
3. * Felügyeleti tevékenységből származó bevételek
VI. Céltartalék felhasználás
VII. Értékvesztés visszaírás
VIII. Banküzem bevételei
IX. Bevételek összesen
X. Forintban elszámolt kamat- és kamatjellegű ráfordítások
1. Központi költségvetés betéteinek kamatráfordításai
2. Hitelintézeti betétek kamatráfordításai
3. Egyéb betétek kamatráfordításai
4. Forintban elszámolt kamatjellegű ráfordítások
XI. Devizában elszámolt kamat- és kamatjellegű ráfordítások
3. Egyéb kötelezettségek kamatráfordításai
4. Devizában elszámolt kamatjellegű ráfordítások
XII. Deviza árfolyamváltozásból származó ráfordítások
XIII. Bankjegy és érmegyártás költsége
XIV. Pénzügyi műveletek realizált vesztesége
XV. Egyéb ráfordítások
1. Jutalék ráfordítások
2. Jutaléktól eltérő egyéb ráfordítások
XVI. Céltartalékképzés
XVII. Értékvesztés
XVIII. Banküzem működési költségei és ráfordításai
XIX. Ráfordítások összesen
XX. Tárgyévi eredmény
XXI-XXIII. *
Hatályon kívül helyezte: 382/2012. (XII. 19.) Korm. rendelet 15. §. Hatálytalan: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 236/2001. (XII. 10.) Korm. rendelet 1. § (1). Hatályos: 2002. I. 1-től. Először a 2002. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
Megállapította: 236/2001. (XII. 10.) Korm. rendelet 1. § (2). Hatályos: 2002. I. 1-től. Először a 2002. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
Megállapította: 345/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 26. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.
Módosította: 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 10. §, 362/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 12. § 1.
Hatályon kívül helyezte: 236/2001. (XII. 10.) Korm. rendelet 12. §. Hatálytalan: 2002. I. 1-től.
Beiktatta: 236/2001. (XII. 10.) Korm. rendelet 1. § (3). Módosította: 331/2008. (XII. 30.) Korm. rendelet 38. § (3). Lásd még: 331/2008. (XII. 30.) Korm. rendelet 38. § (2).
Beiktatta: 114/2012. (VI. 8.) Korm. rendelet 1. §. Módosította: 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 9. § 1.
Megállapította: 362/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 7. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 362/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 7. §. Módosította: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 3. § 1.
Beiktatta: 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 1. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 114/2012. (VI. 8.) Korm. rendelet 11. §. Hatálytalan: 2012. VI. 9-től.
Hatályon kívül helyezte: 242/2003. (XII. 17.) Korm. rendelet 10. § (3). Hatálytalan: 2004. I. 1-től.
Megállapította: 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 2. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Megállapította: 242/2003. (XII. 17.) Korm. rendelet 1. § (2). Hatályos: 2004. I. 1-től. Először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni. A 2003. évi üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazni lehet.
Hatályon kívül helyezte: 331/2008. (XII. 30.) Korm. rendelet 38. § (6). Hatálytalan: 2009. I. 1-től.
Megállapította: 242/2003. (XII. 17.) Korm. rendelet 1. § (3). Hatályos: 2004. I. 1-től. Először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni. A 2003. évi üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazni lehet.
Módosította: 273/2010. (XII. 9.) Korm. rendelet 90. §.
Megállapította: 242/2003. (XII. 17.) Korm. rendelet 1. § (4). Módosította: 362/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 12. § 2.
Megállapította: 114/2012. (VI. 8.) Korm. rendelet 3. § (1). Hatályos: 2012. VI. 9-től.
Módosította: 351/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 76. §, 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 44. §, 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 40. §.
Megállapította: 114/2012. (VI. 8.) Korm. rendelet 3. § (2). Módosította: 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 9. § 2.
Megállapította: 242/2003. (XII. 17.) Korm. rendelet 2. § (2). Módosította: 362/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 12. § 3.
Megállapította: 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. §. Módosította: 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 30. §, 445/2017. (XII. 27.) Korm. rendelet 9. §.
Hatályon kívül helyezte: 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 32. §. Hatálytalan: 2016. I. 1-től.
Megállapította: 114/2012. (VI. 8.) Korm. rendelet 3. § (4). Hatályos: 2012. VI. 9-től.
Megállapította: 445/2017. (XII. 27.) Korm. rendelet 4. § (1). Módosította: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 2. §.
Módosítva: 331/2008. (XII. 30.) Korm. rendelet 38. § (6) alapján.
Megállapította: 445/2017. (XII. 27.) Korm. rendelet 4. § (2). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 242/2003. (XII. 17.) Korm. rendelet 3. §. Módosította: 114/2012. (VI. 8.) Korm. rendelet 9. §, 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 9. § 3.
Megállapította: 114/2012. (VI. 8.) Korm. rendelet 4. § (2). Hatályos: 2012. VI. 9-től.
Beiktatta: 362/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 8. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Módosította: 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 210. §.
Megállapította: 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 4. § (1). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Beiktatta: 242/2003. (XII. 17.) Korm. rendelet 4. § (1). Hatályos: 2004. I. 1-től. Először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni. A 2003. évi üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazni lehet.
Megállapította: 242/2003. (XII. 17.) Korm. rendelet 4. § (2). Módosította: 362/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 12. § 4.
Beiktatta: 242/2003. (XII. 17.) Korm. rendelet 4. § (3). Hatályos: 2004. I. 1-től. Először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni. A 2003. évi üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazni lehet.
Megállapította: 236/2001. (XII. 10.) Korm. rendelet 4. § (2). Hatályos: 2002. I. 1-től. Először a 2002. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
Megállapította: 242/2003. (XII. 17.) Korm. rendelet 4. § (4). Hatályos: 2004. I. 1-től. Először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni. A 2003. évi üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazni lehet.
Megállapította: 445/2017. (XII. 27.) Korm. rendelet 5. § (1). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Beiktatta: 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 4. § (2). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Megállapította: 445/2017. (XII. 27.) Korm. rendelet 5. § (2). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 445/2017. (XII. 27.) Korm. rendelet 5. § (3). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 362/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 9. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 242/2003. (XII. 17.) Korm. rendelet 5. § (1). Hatályos: 2004. I. 1-től. Először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni. A 2003. évi üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazni lehet.
Megállapította: 242/2003. (XII. 17.) Korm. rendelet 5. § (2). Módosította: 362/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 12. § 4.
Beiktatta: 242/2003. (XII. 17.) Korm. rendelet 5. § (3). Hatályos: 2004. I. 1-től. Először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni. A 2003. évi üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazni lehet.
Megállapította: 236/2001. (XII. 10.) Korm. rendelet 5. § (2). Hatályos: 2002. I. 1-től. Először a 2002. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
Megállapította: 242/2003. (XII. 17.) Korm. rendelet 5. § (4). Hatályos: 2004. I. 1-től. Először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni. A 2003. évi üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazni lehet.
Beiktatta: 445/2017. (XII. 27.) Korm. rendelet 6. § (1). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 445/2017. (XII. 27.) Korm. rendelet 6. § (2). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 236/2001. (XII. 10.) Korm. rendelet 6. §. Hatályos: 2002. I. 1-től. Először a 2002. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
Megállapította: 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 28. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 3. § 2. Hatálytalan: 2020. I. 1-től.
Beiktatta: 114/2012. (VI. 8.) Korm. rendelet 5. §. Hatályos: 2012. VI. 9-től.
Megállapította: 242/2003. (XII. 17.) Korm. rendelet 6. §. Hatályos: 2004. I. 1-től. Először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni. A 2003. évi üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazni lehet.
Megállapította: 445/2017. (XII. 27.) Korm. rendelet 7. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Beiktatta: 242/2003. (XII. 17.) Korm. rendelet 7. §. Hatályos: 2004. I. 1-től. Először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni. A 2003. évi üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazni lehet.
Beiktatta: 331/2008. (XII. 30.) Korm. rendelet 19. §. Hatályos: 2009. I. 1-től. Először a 2009. évben induló üzleti évről készített éves beszámolóra kell alkalmazni. Lásd még: 331/2008. (XII. 30.) Korm. rendelet 38. § (2).
Megállapította: 114/2012. (VI. 8.) Korm. rendelet 6. § (1). Hatályos: 2012. VI. 9-től.
Módosította: 114/2012. (VI. 8.) Korm. rendelet 10. §.
Megállapította: 114/2012. (VI. 8.) Korm. rendelet 6. § (2). Hatályos: 2012. VI. 9-től.
Beiktatta: 236/2001. (XII. 10.) Korm. rendelet 7. §. Hatályos: 2002. I. 1-től. Először a 2002. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
Beiktatta: 114/2012. (VI. 8.) Korm. rendelet 6. § (3). Módosította: 445/2017. (XII. 27.) Korm. rendelet 10. §.
Beiktatta: 382/2012. (XII. 19.) Korm. rendelet 12. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 382/2012. (XII. 19.) Korm. rendelet 13. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 5. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Megállapította: 242/2003. (XII. 17.) Korm. rendelet 8. §. Hatályos: 2004. I. 1-től. Először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni. A 2003. évi üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazni lehet.
Megállapította: 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 6. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Megállapította: 114/2012. (VI. 8.) Korm. rendelet 7. §. Hatályos: 2012. VI. 9-től.
A korábbi alcímmel együtt hatályon kívül helyezte: 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 1125. Hatálytalan: 2008. V. 16-tól.
Beiktatta: 345/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 28. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.
Beiktatta: 114/2012. (VI. 8.) Korm. rendelet 8. §. Hatályos: 2012. VI. 9-től.
Beiktatta: 382/2012. (XII. 19.) Korm. rendelet 14. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.
Beiktatta: 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 7. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Beiktatta: 362/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 11. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 29. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Beiktatta: 445/2017. (XII. 27.) Korm. rendelet 8. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Beiktatta: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 1. §. Hatályos: 2020. I. 1-től.
Módosította: 242/2003. (XII. 17.) Korm. rendelet 9. §, 1. számú melléklet. Először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni. A 2003. évi üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazni lehet.
Megállapította: 236/2001. (XII. 10.) Korm. rendelet 9. §, melléklet. Hatályos: 2002. I. 1-től. Először a 2002. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
Lásd: 236/2001. (XII. 10.) Korm. rendelet 11. § (1).
Megállapította: 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 31. § (1), 20. melléklet. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Módosította: 242/2003. (XII. 17.) Korm. rendelet 9. §, 2. számú melléklet. Először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni. A 2003. évi üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazni lehet.
Beiktatta: 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 8. §, 1. melléklet. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 31. § (2), 21. melléklet. Hatálytalan: 2016. I. 1-től.


text:
Üzletszabályzat - Delta
Top Üzletszabályzat
Az szerződés megkötésére Vevő és Eladó közt kétféleképpen kerülhet sor. A Vevőnek joga van a rendelés leadása előtt megtárgyalni az Eladóval a szerződés valamennyi pontját, beleértve az alábbi szabályzat rendelkezéseinek módosítását. A tárgyalásokat írásos formában szükséges folytatni, és címzettként a Delta-Opti Monika Matysiak, 60-713 Poznań, Graniczna 10 megadni. Amennyiben a Vevő lemond individuális tárgyalások útján történő szerződéskötésről, az alábbi szabályzat valamint az erre vonatkozó jogszabályok lépnek érvénybe.
§1 Definíciók
1. Levelezési cím - vezeték- és utónév illetve az intézmény neve, cím (amennyiben a helység utcákra van osztva: utca, házszám, lakásszám; ha a helységben nincsenek utcák: helységnév és házszám), irányítószám, város.
2. Esetleges panaszait az alábbi címen várjuk: Delta-Opti Monika Matysiak, 60-713 Poznań, Graniczna 10 Lengyelország
3. Szállítási költség - a delta.poznan.pl illetve a shopdelta.eu cím alatt megtalálja a rendelkezésére álló szállítási lehetőségek áttekintését a költségekkel együtt.
4. Elérhetőség: Delta-Opti Monika Matysiak, 60-713 Poznań, Graniczna 10, e-mail: info@delta.poznan.pl, telefon: +4861 866 71 48
5. Szállítás - fuvarozási szolgáltatás típusa a fuvarozó és az ár meghatározásával együtt, mely a delta.poznan.pl illetve shopdelta.eu oldalán lévő kosárban van feltüntetve.
6. Vásárlási bizonylat - számla vagy nyugta, mely a 2011.március 11.-i a termékeket és szolgáltatásokat terhelő adóról szóló törvény és egyéb erre vonatkozó jogszabályoknak megfelelően lett kiállítva
7. Termékkártya - az üzlet egy olyan aloldala, melyen az egyes termékekről szóló információk találhatóak
8. Ügyfél - az a felnőtt teljes jogképességgel rendelkező természetes személy, jogi személy, továbbá jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki (amely) az Eladó közvetlen kereskedelmi vagy szakmai tevékenységéből kifolyólag, mint vásárló lép kapcsolatba az Eladóval.
9. Polgári Törvénykönyv - 1964. április 23-i Polgári Törvénykönyv későbbi módosításokkal.
10. Helyes gyakorlat kódexe - magatartási szabályok gyűjteménye, különösen ami a etikai és szakmai normákat illeti, melyekről a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló 2007. augusztus 23.-i törvény 2. cikkének 5. bekezdésében van szó.
11. Fogyasztó - felnőtt korú, teljes jogképességgel rendelkező természetes személy, mely nem közvetlenül az Eladó szakmai vagy gazdasági tevékenységével kapcsolatban visz végbe vásárlást.
12. Kosár - az üzletben kínált termékekből összeállított termékek listája a Vevő választása alapján.
13. Vevő - fogyasztó és ügyfél egyben.
14. Termékek kiadásának helye - postacím vagy a Vevő által a megrendelésben megaszabott átvétel helye.
15. Kiadás időpontja - az az időpont, melyben a Vevő illetve az általa átvételre kijelölt harmadik személy birtokába veszi a terméket.
16. Fizetés - a delta.poznan.pl valamint shopdelta.eu oldalakon feltüntetett, szerződés tárgyát képező áru és kiszállítás kifizetésének módja.
17. Fogyasztóvédelmi jog - 2014. május 30.-i törvény a fogyasztók jogairól.
18. Termék - a dolgok minimális és oszthatatlan mennyisége, mely a megrendelés tárgyát képezheti, és mely az Eladó üzletében az ár meghatározásakor mint egység jelenik meg (ár/egység)
19. A szerződés tárgya - a szerződés tárgyát képező termékek és szállítás
20. Teljesítés tárgya - szerződés tárgya
21. Átvétel helye - a dolog kiadásának helye, mely nem azonos a postacímmel, hanem az Eladó által az üzletben közzétett nyilatkozatban szereplő hely.
22. Dolog - ingó tárgy, mely a szerződés tárgyát képezi vagy képezheti
23. Üzlet - a delta.poznan.pl és a shopdelta.eu cím alatt elérhető internetes felület, melyen keresztül a Vevő leadhatja rendelését.
24. Eladó: Delta-Opti Monika Matysiak 60-713 Poznań, Graniczna 10, Lengyelország Adószám: PL525-129-52-25, Cégjegyzékszám: 634517778, BDO:000006196, Kunden-Nr.- 5603786, GIODO: 7033/2013 a CEDIG nyilvántartásában regisztrált és nyilvánosan megtekinthető az alábbi hivatkozásra kattintva:https://prod.ceidg.gov.pl/CEIDG/CEIDG.Public.UI/SearchDetails.aspx?Id=3faad9e3-0361-49f7-b408-8db6ab417c8f, BANKSZÁMLA SZÁM: PL54 2490 0005 0000 4530 8626 0628
25. Rendszer - egymással együttműködő IT-berendezések és szoftverek együttese, mely távközlési hálózatok segítségével és típusának megfelelő hálózati csatlakozó eszköz - közismert nevén Internet - révén biztosítja az adatok feldolgozását és tárolását, küldését és fogadását.
26. Teljesítés határideje - a termékkártyán megadott órák illetve munkanapok száma.
27. Szerződés - távolságra illetve üzlethelyiségen kívül a Fogyasztók jogairól szóló 2014. május 30.-i törvény értelmében megkötött szerződés Fogyasztók esetén, és az 1964. április 23.-i Polgári Törvénykönyv 535. cikkje alapján megkötött szerződés Vevők esetén.
28. Hiba - fizikai hiba és jogi hiba
29. Fizikai hiba - az eladott áru nem felel meg a szerződésben foglaltakkal, különösen, ha:
a) nem rendelkezik azokkal a tulajdonságokkal, amelyekkel az ilyen jellegű dolognak a szerződésben megjelölt cél szerint, illetve a körülményekből és rendeltetéséből kifolyólag rendelkeznie kéne;
b) nem rendelkezik azokkal a tulajdonságokkal, amelyek felől az Eladó biztosította a Vevőt,
c) nem alkalmas arra a célra, amelyről a Fogyasztó tájékoztatta az Eladót a szerződés megkötésekor, és az Eladó nem emelt kifogást ez ellen a rendeltetése ellen;
d) a termék hiányosan lett kiadva a Fogyasztónak;
e) ha a telepítés és üzembe helyezés helytelenül lett végrehajtva az Eladó által, illetve harmadik személy által, akiért az Eladó felel, illetve a Fogyasztó által, aki az Eladótól kapott használati utasításnak megfelelően járt el;
f) nem rendelkezik azokkal a tulajdonságokkal, amelyek felől a gyártó, annak képviselője vagy az a személy biztosította a Vevőt, aki forgalomba hozta az adott terméket saját vállalkozásának keretén belül, illetve az a személy, aki az eladott terméken saját megnevezését, védjegyét vagy más megkülönböztető jegyet helyezett el gyártóként tüntetve fel magát, hacsak az Eladó ezekről a biztosításokról mit sem tudott, illetve racionálisan nézve, nem is tudhatott, vagy ezek nem lehettek hatással a Fogyasztó szerződés-kötésről hozott döntésére, illetve, ha ezek értelmezése a szerződés megkötése előtt helyesbítve volt.
30. Jogi hiba - olyan helyzet, amikor az eladott dolog harmadik személy tulajdonát képezi, illetve harmadik személy joga terheli, továbbá ha a dolog használhatósága illetve a vele való rendelkezés joga illetékes hatóság döntése révén korlátozva van.
31. Megrendelés - a Vevő üzletben tett szándéknyilatkozata, melyben egyértelműen meg van határozva: a termék típusai és mennyisége; a szállítás módja; fizetés módja; kiadás helye, a Vevő adatai, aminek célja a Vevő és Eladó közötti közvetlen szerződés megkötése.
32. A személyes adatok kezelője:
§2 Általános feltételek
1. A szerződés megkötése lengyel nyelven, a lengyel jogszabályok és az alábbi szabályzat szerint történik.
2. A kiadás helyének Lengyelország területén belül kell lennie.
3. Az Eladó köteles és vállalja, hogy hibáktól mentes szolgáltatásokat és termékeket nyújt.
4. Az Eladó által összes feltüntetett ár bruttó ár (tartalmazza az Áfát) és lengyel valutában van feltüntetve. Az árak nem tartalmazzák a szállítási költséget, mely a szállítási árjegyzékben van feltüntetve.
5. Minden határidő a Polgári Törvénykönyv 111. cikke alapján van meghatározva, vagyis a napok számával megadott határidő az utolsó nap elteltével ér véget, valamint, ha a határidő kezdetének valamilyen esemény számít, akkor az a nap, amikor az esemény bekövetkezett, nem számítódik bele a határidő számolásába.
6. A szerződés valamennyi lényeges rendelkezésének megerősítése, megosztása, rögzítése és biztosítása ezen információk jövőben való hozzáférése céljából az alábbiak szerint történik:
a)megrendelés megerősítése az alábbiak elküldésével történik a megadott e-mail címre: megrendelés, proforma számla, a szerződéstől való elállás lehetőségéről szóló tájékoztatás, szabályzat pdf formátumban, szerződéstől való elállást szolgáló nyomtatvány-minta pdf formátumban, a szabályzat és a szerződéstől való elállás mintájának önálló úton történő letöltését szolgáló hivatkozásokat;
b)a teljesített megrendeléshez való csatolással, így juttatva el a megszabott kiadási helyre nyomtatott formában: a vásárlási bizonylatot, a szerződéstől való elállás lehetőségéről szóló tájékoztatást, az alábbi szabályzatot, valamint a szerződéstől való elállást szolgáló nyomtatvány- mintát.
c) számlák, javított számlák, megrendelői előzmények, levelezések, ajánlatok, üzenetek és elszámolások elektronikus platformon történő közzététele.
7. Az Eladó nem számít fel díjat a vele való távolságra történő kommunikációért kommunikációs eszközök igénybevételével, a Vevőt pedig csak a kommunikációt lehetővé tévő adott szolgáltatás igénybevételének céljából, harmadik személyekkel kötött szerződésből kifolyó költségek terhelik.
8. Az Eladó biztosítja a rendszert igénybe vevő Vevő számára a webáruház helyes működését az alábbi böngészőkkel: IE 7-es verzió vagy újabb, FireFox 3-as verzió vagy újabb, Opera 9-es verzió vagy újabb, Chrome 10-es verzió vagy újabb, Safari a legújabb JAVA és FLASH verziókkal, több mint 1024 pixeles vízszintes felbontással rendelkező képernyőkön. Harmadik cégek szoftvereinek használata, melyek hatással vannak az Internet Explorer,FireFox, Opera, Chrome, Safari böngészők működésére és funkcionalitására, hatással lehetnek a webáruház helyes megjelenítésére, ezért a delta.poznan.pl és shopdelta.eu webáruház teljes funkcionalitásának biztosítása érdekében kapcsolja ki azokat.
9. A Vevő élhet adatai tárolásának lehetőségével az üzlet által további megrendelés lefolyásának megkönnyítése érdekében. E célból a Vevőnek meg kell adnia a felhasználónevét és jelszavát, melyek elengedhetetlenek a fiókhoz való hozzáféréshez. A felhasználónév és jelszó Vevő által megszabott karakterláncok, melyeket köteles titokban tartani és védeni az illetéktelen harmadik személyek hozzáférésével szemben. A Vevőnek bármikor lehetősége nyílik a fiók megtekintésére, módosítására, az adatok frissítésére, illetve a fiók törlésére a webáruházon belül.
10. Az Eladó a helyes gyakorlat kódexe szerint jár el.
§3 Szerződéskötés és végrehajtása
1. A megrendelés leadása a nap 24 órájában lehetséges.
2. Megrendelés leadása céljából a Vevőnek legalább az alábbi lépéseket kell megtennie - ezek egy része ismételten elvégezhető:
a) a termék kosárba helyezése;
b) a szállítás típusának kiválasztása;
c) a fizetési mód kiválasztása; First Data, WireCard, https://www.wirecardbank.com/GDPR, Tpay, PayPal
d) kiadás helyének meghatározása;
e) rendelés leadása az üzletben az "Ellenőriztem az adatokat. Szeretném leadni a rendelést" gomb lenyomásával.
3. A szerződés megkötésére a Fogyasztóval a rendelés leadása pillanatában kerül sor.
4. A Fogyasztó utánvéttel fizetett megrendelésének teljesítése azonnal történik, míg a banki utalással, illetve egyéb elektronikus módon történő kifizetése az összeg megjelenése után az Eladó számláján.
5. A Vevővel való szerződés megkötésére a megrendelés fogadásának pillanatában kerül sor, amiről az Ügyfél a megrendelést követő 48 órán belül értesítve van.
6. A Fogyasztó utánvéttel fizetett megrendelésének teljesítése azonnal a szerződés megkötése után történik, míg a banki utalással, illetve egyéb elektronikus módon történő kifizetése esetén, az összeg megjelenése után az Eladó számláján.
7. Az Ügyfél megrendelésének teljesítése függhet a megrendelés értékének részbeni illetve teljes kifizetésétől, illetve minimum a megrendelés értékének megfelelő kereskedelmi hitel megszerzésétől, illetve az Eladó abba való beleegyezésétől. hogy a megrendelést utánvéttel hajlandó-e elküldeni (átvételkor kerül kifizetésre).
8. A szerződés tárgyát képező termék kiszállítása a termékkártyán megszabott határidőn belül történik, míg több termék megrendelése esetén a termékkártyákon lévő leghosszabb teljesítési időn belül. A határidő a megrendelés teljesítésének időpontjától kezdve telik.
9. A szerződés tárgyát képező vásárolt termék a Vevő által választott vásárlási bizonylattal, a Vevő által megszabott szállítási móddal, a Vevő által meghatározott kiadási helyre kerül kiszállításra a §2 6b pontban meghatározott nyomtatványokkal együtt.
§4 Szerződéstől való elállás joga
h) a szerződés tárgyát napilapok, folyóiratok és magazinok juttatása képezi, kivéve az előfizetésről szóló szerződéseket.
§5 Garancia
1. Az Eladó a Ptk. 558§1 cikke értelmében teljesen kizárja az Ügyfelekkel szembeni felelősséget fizikai és jogi hibákból kifolyólag (garancia).
2. Az Eladó a Fogyasztókkal szemben a Ptk. 556. és további cikkei értelmében vállal felelősséget a hibákért (garancia).
3. Fogyasztóval kötött szerződés esetén, amennyiben a fizikai hiba a kézbesítéstől számított egy éven belül megmutatkozik, feltételezhető, hogy a hiba a Fogyasztóra áthárult veszély pillanatában is létezett.
4. A Fogyasztó, amennyiben az eladott termék hibás, a következőképpen járhat el:
a)kérelmet nyújt be, melyben a termék árának csökkentését kéri;
b)nyilatkozatot nyújt be a szerződéstől való elállás szándékáról;
hacsak az Eladó haladéktalanul és a Fogyasztót tekintve szükségtelen bonyodalmak nélkül a hibás terméket hibátlanra cseréli, vagy a hibát eltávolítja. Amennyiben azonban a termék már ki lett cserélve illetve meg lett javítva az Eladó által, vagy az Eladó nem tett eleget kötelességének, és nem cserélte ki hibátlan termékre, vagy nem biztosította megjavítását, nincs joga a termék cseréjére illetve javítására.
5. A Fogyasztó az Eladó által ajánlott hibaelhárítás helyett kérvényezheti a termék kicserélését hibátlan példányra vagy a termék kicserélése helyett kérvényezheti a termék javítását, hacsak a termék szerződésnek megfelelő állapotának elérése a Fogyasztó által kiválasztott módon lehetetlen, illetve túlzott költségekkel járna az Eladó által javasolt megoldás költségeihez képest, miközben a túlzott költségek meghatározása a hibátlan termék árát, a megállapított hiba típusát és jelentőségét veszi alapul, illetve mindazokat a kellemetlenségeket, melyeknek a Fogyasztó ki lenne téve az adott hiba ilyen módú elhárítása során.
6. Ha a hiba lényegtelen, a fogyasztó nem állhat el a szerződéstől
7. A Fogyasztó, amennyiben az eladott termék hibás, követelheti:
a) a termék hibátlanra való kicserélését;
b) a hiba elhárítását.
8. Az Eladó köteles kicserélni a hibás dolgot hibáktól mentesre, vagy a elhárítani a hibát ésszerű időn belül anélkül, hogy ezzel indokolatlan kényelmetlenséget okozna a Fogyasztónak.
9. Az Eladó nem kell, hogy eleget tegyen a Fogyasztó kérelmének, amennyiben a termék szerződésnek megfelelő állapotának elérése a Fogyasztó által kiválasztott módon lehetetlen, illetve túlzott költségekkel járna az Eladó által javasolt másik megoldás költségeihez képest.
10. Abban az esetben, ha hibás termék lett telepítve, a Fogyasztó kérvényezheti ennek a terméknek a leszerelését, majd ismételt felszerelését javítás vagy csere után, azonban köteles magára vállalni az ezzel járó költségek részét, melyek meghaladják az eladott áru árát, illetve kérvényezheti az Eladótól a leszerelés és ismételt felszerelés költségeinek részleges kifizetését a termék árának értékéig. Amennyiben az Eladó nem tesz eleget kötelezettségeinek, a Fogyasztónak joga van e tevékenységeket az Eladó költségére és kockázatára végrehajtani.
11. A Fogyasztó, aki él a jótállásból kifolyó jogával, köteles az Eladó költségére eljuttatni a hibás terméket a reklamáció fogadásának címére, illetve, ha a termék jellegéből vagy felszereléséből adódóan a termék eljuttatása a Fogyasztó által túlságosan nagy nehézséggel járna, a Fogyasztó köteles elérhetővé tenni a terméket az Eladó részére azon a helyen, ahol éppen található. Ha az Eladó nem tesz eleget kötelezettségeinek, a Fogyasztónak joga van visszaküldeni a termékeket az Eladó költségére és kockázatára.
12. A csere vagy a javítás költségei az Eladót terhelik, kivételt csak a 4. § 10. pontban leírtak képezik.
13. Az Eladó köteles elfogadni a Fogyasztótól a hibás terméket hibáktól mentes termékre való csere illetve szerződéstől való elállás esetén.
14. Az Eladónak 14 napon belül határozatot kell hoznia az alábbiakkal kapcsolatban:
a) az árcsökkentés kérelmével kapcsolatban;
b) a szerződéstől való elállás szándéknyilatkozatával kapcsolatban;
c) a termék hibamentes termékre való cseréjével kapcsolatban;
d) hibaelhárítás kérelmével kapcsolatban.
Ellenkező esetben feltételezhető, hogy az Eladó a Fogyasztó által benyújtott kérelmeket illetve nyilatkozatokat jogosultnak tartja.
15. Az Eladó a garanciából kifolyólag felel a termék átadásától számított 2 éven belül megnyilvánuló hibáiért, valamint, amennyiben az adásvétel tárgya használt termék, az átvételtől számított 1 éven belül megnyilvánuló hibáiért.
16. A Fogyasztó hibaelhárítással, illetve hibamentes termékre való cserével kapcsolatos kérelme a hiba felfedezésétől számított egy év elmúltával elévül, azonban nem korábban, mint a termék kiadásától számított két év elteltével. Ha az adásvétel tárgya használt tárgy, akkor nem korábban, mint a termék kiadásától számított egy év elteltével.
17. Abban az esetben, ha a termék Eladó vagy gyártó által meghatározott felhasználási ideje az átadás pillanatától számított 2 év után letelik, az Eladó a garancia keretén belül felelősséggel tartozik a termék fizikai hibáiért e határidő letelte előtt.
18. A §4, 15.-17. pontjaiban meghatározott időpontok betartásával a Fogyasztó elállhat a szerződéstől, illetve benyújthatja a termék árának csökkentését követelő kérvényét a termék fizikai hibája következtében, illetve amennyiben a Vevő annak kicserélését kérvényezi egy hiba mentes termékre vagy a termék hibájának kiküszöbölését kéri, a termék visszaszolgáltatására, illetve árcsökkentésére megadott határidő e termékek javítására illetve cseréjére kijelölt eredménytelen határidő elteltével kezdődik.
19. Amennyiben a garanciából kifolyó valamely jogsértés miatt az ügy bíróság, illetve döntőbíróság elé kerül, a Vevőt megillető további jogkörök végrehajtásának időpontja felfüggesztésre kerül mindaddig, míg az eljárás jogerősen véget nem ér. Ugyanez vonatkozik a mediációs eljárásra is, miközben a garanciából adódóan a többi Fogyasztót megillető jogkör végrehajtásának időpontja attól a naptól kezdve számítódik, amikor a bíróság nem hagyta jóvá a közvetítő előtt megkötött egyezséget, illetve, amikor a mediációs eljárás eredménytelenül véget ért.
20. Az eladott termék jogi hibái esetén, a garanciából kifolyó jogkörök közül a szabályzat §4 15.-16. pontja alkalmazandó. Ebben az esetben a határidő attól kezdve telik, amikor a Fogyasztó tudomást szerzett o hibáról. Amennyiben a Fogyasztó bírósági eljárás útján szerzett tudomást a hibáról - a határidő onnantól számítódik, amikor a bíróság által kiadott határozat jogerőssé vált és hatályba lépett.
21. Amennyiben a Fogyasztó a termék hibájából kifolyólag kérvényezte az ár csökkentését, illetve a szerződéstől való elállást, egyszersmind kérheti azon károk helyreállítását is, melyek abból fakadtak, hogy megkötötte a szerződést nem tudva a termékek hibájáról még abban az esetben is, ha a hiba olyan körülményekből fakad, amelyekért az Eladó nem felel, különösen kérheti a szerződés megkötésével kapcsolatos költségek visszatérítését, a termék átvételével, szállításával, tárolásával, biztosításával kapcsolatos költségek visszatérítését, valamint egyéb költségek megtérítését olyan mértékben, amilyenben nem hoztak hasznot számára, és akkor, ha egy harmadik fél nem térítette vissza őket valamint a visszatérítési eljárás költségeinek erejéig. Ez nem zárja ki az általános elveken alapuló kártérítés felelősségével kapcsolatos rendelkezéseket.
22. A garanciából fakadó teljesítés alól a hiba felfedezésétől számított akármilyen hosszú időtartam sem menti fel az Eladót abban az esetben, ha az Eladó csalárd módon eltitkolta a hibát.
23. Amennyiben az eladó pénzügyi- vagy egyéb teljesítésre köteles a fogyasztóval szemben, kötelezettségeit indokolatlan késedelem nélkül teljesíti, legkésőbb a törvény által meghatározott határidőn belül.
§6 Adatvédelem és a személyes adatok biztonsága
2. Az Eladó kötelezi magát a személyes adatok védelmére az 1997. augusztus 29-i adatvédelemről szóló törvény és a 2002. július 18-i elektronikus szolgáltatásokról szóló törvény értelmében. A Vevő a megrendelés leadása során személyes adatainak megadásával egyetért azok feldolgozásával az Eladó által, melynek célja a rendelés teljesítése. A Vevőnek bármikor lehetősége nyílik adatainak megtekintésére, módosítására, frissítésére illetve azok törlésére.
3. A személyes adatok gyűjtésével, feldolgozásával, tárolásával kapcsolatos részletes szabályok leírását, melyek az üzletben tett rendelések teljesítését szolgálják, az Adatvédelmi szabályzatban találja az alábbi hivatkozásra kattintva: delta.poznan.pl/polityka-bezpieczenstwa valamint a shopdelta.eu/safety_policy
§7 Záró rendelkezések
1. Az alábbi szabályzat egyetlen rendeletének sem célja a Vevő jogainak sértése. Annál is inkább, mivel abban az esetben, ha a Szabályzat valamely pontja nem felel meg az érvényben lévő jogszabálynak, az Eladó kötelezi magát a kifogásolt rendelkezés helyett feltétel nélkül az ezt szabályozó jogszabálynak alávetni és azt alkalmazni.
2. A Szabályzat változásáról és ezek hatályáról a regisztrált Vevők elektronikus úton lesznek értesítve (e-mailben a regisztráció vagy megrendelés során megadott e-mail címre) Az értesítés legalább 30 nappal az új Szabályzat hatályba lépése előtt kerül elküldésre. A változások célja a Szabályzat hozzáigazítása az érvényben lévő jogszabályokhoz.
3. Az érvényben lévő Szabályzat a Vevő számára mindig elérhető az Üzletszabályzat fül alatt (delta.poznan.pl és https://shopdelta.eu/%C3%9Czletszab%C3%A1lyzat_aid587.html) A megrendelés teljesítése során illetve a vásárlást követő garancia ideje alatt a Vevőt a megrendeléskor általa elfogadott Szabályzat kötelezi. Kivéve, ha a Fogyasztó kedvezőtlenebbnek tartja a régit a jelenlegitől, amiért a maga számára a jelenlegit szeretné érvényesnek tudni, és erről a tényről az Eladót is tájékoztatja.
4. Az alábbi Szabályzat által nem szabályozott kérdésekben az érvényben lévő jogszabályzat az irányadó. Bármely vita, amennyiben a Fogyasztó kifejezi ilyen jellegű akaratát, közvetítés vagy döntőbíróság útján kerül megoldásra. Legvégső esetben a viták felől az adott eljárás és terület szempontjából illetékes bíróság dönt.
13.0 verzió 13.0 (Poznan, 25-05-2018)
A szabályzat régebbi változatai:
12.0 verzió (Poznań, 2014-12-24)
Nettó: 111.30 PLN
MODULÁRIS CSATLAKOZÓ RJ45/C53*P1000
Nettó: 134.40 PLN

matches:
§1
§2
§3
§2
§4
§5
§ 10
§4
bíróság
§4
bíróság
§6
§7
bíróság


text:
Jogszabályfigyelő 2019 – 39. hét - Jogászvilág - Jogászvilág
Jogszabályfigyelő 2019 – 39. hét - Jogászvilág
Kezdőlap » Jogszabályfigyelő 2019 – 39. hét
E heti összeállításunkban az államtudományi képzésekről, illetve a közigazgatási peres gyakorlatot vizsgáló konzultációs testület felállításáról, továbbá a munkajogi megállapodásokról olvashatnak.
Államtudományi képesítések, végzettségek
Megalakult a közigazgatási perrendtartási konzultációs testület
A versenytilalmi megállapodások és a tanulmányi szerződések értelmezési kérdései
Az alábbiakban hivatkozott jogszabály tartalmazza az államtudományi képzési területen a felsőoktatásban megszerezhető végzettségi szinteket, azok általános jellemzőit, az alapképzéseinek és mesterképzéseinek szakképzettségei jegyzékét, valamint e szakok képzési és kimeneti követelményeit. A rendelet rögzíti, hogy az államtudományi képzés keretében kizárólag a képzési és kimeneti követelményekben meghatározott specializáció indítható.
A rendelet 2019. szeptember 30. napján lép hatályba azzal azonban, hogy az államtudományi képzési terület alap- és mesterképzési szakjainak meghatározásáról és azok képzési és kimeneti követelményeiről, valamint az azzal összefüggő kormányrendeletek módosításáról szóló 282/2016. (IX. 21.) Korm. rendelet csak 2019. december 31. napján veszti hatályát.
Joganyag: 222/2019. (IX. 25.) Korm. rendelet az államtudományi képzési területen szerezhető képesítések jegyzékéről és a képzések képzési és kimeneti követelményeiről
Megjelent: MK 2019/157. (IX. 25.)
Hatályos: 2019. 09. 30, 2019. 12. 31.
A Kúria elnökének az intézkedése nyomán 2019. szeptember 25-én a Kúrián működő közigazgatási bírák, illetve az alsóbb fokon eljáró közigazgatási bírák és szakmai vezetők részvételével megalakult a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény elemzését végző szakmai konzultációs testület – adta hírül a Kúria Sajtótitkársága.
A konzultációs testület alapvető feladata a jogalkalmazásban felmerülő kérdések vizsgálata, elemzése, azok megválaszolása. Munkája során együttműködést folytat az Országos Bírósági Hivatal elnöke által létrehozott, a közigazgatási perrendtartás hatályosulását vizsgáló munkacsoporttal és a Kúria Közigazgatási-Munkaügyi Kollégiumával. A konzultációs testület állásfoglalásait a Kúria honlapján teszik közzé.
A testület az első ülésén tisztázta, hogy „a jogsértés helyszíni elismerése és a bírság megfizetését követően van-e helye az ügyben a jogsértést vitató bírósági jogorvoslatnak” illetve, hogy „a Kp. 157. § (5) bekezdése szerint miként minősülnek a Kp. hatálybalépésekor folyamatban volt munkabiztonsági, illetve munkaügyi tárgyú közigazgatási perek”.
A sajtóközlemény teljes szövege itt olvasható el.
Megjelent: https://www.kuria-birosag.hu
Sajtó-háttérbeszélgetést szervezett 2019. szeptember 23-án a Kúria Sajtótitkársága a versenytilalmi megállapodásokra és a tanulmányi szerződésre vonatkozó joggyakorlat-elemző csoport munkájáról. A joggyakorlat-elemzést követően a Kúria elfogadta az alábbiakban hivatkozott 1/2019. (V. 21.) KMK véleményt, illetve elérhetővé tették a joggyakorlat- elemző csoport részletes összefoglaló jelentését is.
Az 1/2019. (V. 21.) KMK vélemény a versenytilalmi megállapodások kapcsán a versenytárs fogalmának az értelmezésével, a versenytilalmi megállapodás tartalmával, így a felek szerződéskötéskori akaratával, a lényeges kérdésekben való megegyezéssel, a tiltott tevékenységi körrel és a kikötött ellenérték megfelelőségével foglalkozik. A tanulmányi szerződések kapcsán pedig rögzíti, hogy nem számít a munkáltatónál eltöltött időbe a tanulmányok befejezéséig tartó időszak, illetve a felek által érvényesen kiköthető az is, hogy ezen időszak szempontjából figyelmen kívül kell hagyni a keresőképtelenség időtartamát, illetve a munkaviszony szünetelésének azon időtartamát, amelyre nem jár szabadság sem. Végezetül pedig a tanulmányi szerződés azonnali hatályú felmondásának a kérdésével foglalkozik az 1/2019. (V. 21.) KMK vélemény.
A sajtó-háttérbeszélgetés során elhangzott továbbá, hogy tanulmányi szerződés nemcsak magasabb képesítést biztosító képzésre köthető, valamint az is, hogy a megszerzett végzettségnek megfelelő munkakör csak a tanulmányi szerződés ilyen irányú előírása alapján biztosítandó.
Az összefoglaló jelentés itt érhető el. A Kúria Sajtótitkárságának a közleménye pedig itt olvasható el:
Joganyag: 1/2019. (V. 20.) KMK vélemény a munkaviszonyhoz kapcsolódó egyes megállapodások: a versenytilalmi megállapodásra és a tanulmányi szerződésre vonatkozó munkajogi szabályok értelmezéséről

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
A bevezetést azzal vezetem be, hogy mentesitem az olvasót annak elolvasása alól ...
Ezért a képviselet egyes fajtáira és az ezekkel kapcsolatos gyakorlati tudnivalókat tartalmazó honaprészekre nem csupán a bevezetés végén, hanem már itt az elején is biztositom az ugrás [átugrás] lehetõségét ...
A téma illusztrálására alkalmazható képek közötti válogatásánál töprengtem azon, hogy a fenti - kissé morbid - képet felhasználjam e. "Pozitív" döntésemet realitás érzékem diktálta.
A jogi képviselet ellátása ugyanis a legkevésbé hasonlit holmi diadalmenetre. Ennek több oka van. Mint komplex jelenség talán úgy fejezhetõ ki, hogy általános devalválódás követ kezett be az igazságszolgáltatás háza táján, amitõl mindenki gyötrõdik. Közöttük legin- kább sajnálatra méltó maga az ügyfél, akiért "az egész van".
Sajnos azok, akik a tehetnek a dolgok ilyetén alakulásáról és tehetnének valamit azért, hogy másképp legyen, közömbösek a [kiábránditó] társadalmi valósággal szemben.
A dolog azzal indult, hogy a "rendszerváltást" követõen az egyik hatalmi ág, a bíróság, hatalmának mértéktelen növelésébe fogott, a másik hatalmi ág, a törvényhozás [benne politikai pártok] asszisztenciája mellett. A végeredmény a bíráskodás elembertelenedése [dehumanizálódása] lett. Ennek a változásnak hosszú sorja és nagyon sok oldala van. Ebben a rovatban nem szándékozom a kérdés köré egy tanulmányt kerekíteni, de kötelességemnek tartom ügyfeleim pszichológiai elõkészitését arra, ami reájuk [is] vár, ha a törvény elé lépnek, képviselõjükkel az oldalukon. Ha megteszik, lárosillúziók nélkül tegyék. Úgy könnyebb lesz ... Csak olyan jelenségekrõl írok, amelyekkel, ill. amelyek következményeivel az ügyfelek, több kevesebb valószínüséggel, találkozni fognak.
A bíróság mindenekelõtt kivonta magát az Igazságügyi Minisztérium felügyelete alól. Ez végzetes hatást gyakorolt a bírák és a bírói testület mentalitására. A minisztériumi "alávetettség" önmagában nem kérdõjelezte meg a bírói függetlenséget, mert többé - kevésbé sikerült elválasztania a bíró ítélkezõ tevékenységét, hivatali tevékenységének felügyeletétõl. Ebben a rendszerben még a bíróság vezetõje is felügyeletet gyakorol- hatott a bírák magatartása tekintetében. E felügyeleti jogosultságok csaknem teljes hiányától maguk a bírák is károsodnak, ha ez nem is válik bennük tudatossá.
A szervezeti értelemben is függetlenné vált bíróság vezetõje azzal a "jogos" kivánsággal állt elõ, hogy a törvényhozás, ill. a kormányzat mégis hozzon létre egy felügyeleti szervet, nehogy szó érje a ház elejét.
Létrejött az Országos igazságszolgáltatácsi Tanács és Hivatala (!), úgy, hogy a korábban már ketté osztott, Pesti Központi Kerületi Bíróság óriási tömbjébõl az Igazságügyi Minisztériumot egy számára méltatlan és munkája végzésére alkalmatlan épületbe költöztették a Kossuth téren.
Megüresdett helyén berendezkedett az új Intézmény csaknem akkora létszámmal és költségvetéssel, mint a Minisztérium ... [Honlapjukra ugrás a logo-ról.] A külsõ és belsõ pompa csak keveseket bosszanthat, hisz' ebbe a "hivatalba" nem járnak ügyfelek, nem látják ...
Ami viszont sokakat meglepett, az az OIT szervezeti kialakitása volt. Az OIT, mint felü gyeleti szerv, vezetõje azonos személy volt [ma is az] a felügyelt bírósági hierarchia vezetõjével [a Legfelsõbb Bíróság elnökével]. Ezt a helyzetet fölösleges kommentálni. Az olvasók - jogi elõképzettség hiányában is - megalkothatják véleményüket.
Már e szervezeti konstrukció is érzékelteti, hogy a magyar állam ill. jogrendszerben addig teljességgel ismeretlen intézmény, ill. hatalmi koncentrálció jött létre. Történelmi tapasztalat, hogy a túlhatalom többnyire torzulásokat eredményez a saját hatókörében.
Sajnos így történt ebben az esetben is.
"Újragondolták", és szabályozták, a bíróságok társadalmi funkcióját, feladatait. Addig a bíróság atyáskodó [paternalista] szervezet volt. Legfõbb feladata az "igazság" kiderité sére való törekvés. Ez az "officialitás" [hivatalbóliság] elve, ill. kötelezettsége segitsé gével valósult meg. A bíróságnak kötelessége volt ügyelni arra, illetve segíteni abban, hogy az ügyfelek jogaikat helyesen gyakorolják és kötelezettségeiket teljesitsék. Tevékenyen közre kellett müködnie az ügy tényállásának felderítésében és ennek érdekében "hivatalból" intézkedhetett bizonyítékok beszerzése iránt, stb.
Nos ez a "szociális" funkció csaknem teljesen megszünt. A felekre van bízva, mit tesznek az asztalra és a bíróságra, hogyan turkál ebben a masszában.
Ebbõl nem lenne olyan nagy baj, már ha a társadalom jóléte és kulturáltsága úgy fejlõdött volna, ahogy azt a politikusok igyekszik elhitetni velünk. A számitástechnika ugyanis a szó szerint a jogkeresõ közönség kezébe adta a "jogtudományt" egy tenyérnyi CD lemez formájában. E lemezek tartalmához sokan hozzáférhetnek, bár mégtöbben nem.
A baj az, hogy gyakorlatilag hiába pörgetik a fényes korongokat a tehetõsebbek is.
A jogalkalmazás, ill. jogértelmezés ugyanis relativizálódott! Ez a következõket jelenti.
A törvények jellege nem változott, a jogalkotás szinvonala mitsem javult. A jogszabályok viszonylag kis terjedelmüek. Szövegezésük elnagyolt, pontatlan, többféleképp értelmez hetõ.
Ezen a bíróságok korábban úgy "segitettek" hogy eseti döntések keretében [e döntések hierarchiájáról, "rangsoráról" itt és most nem kivánok értekezni] értelmezték, ill. alkalmazták a jogot. Ha úgy adódott a döntésbe becsempésztek olyan rendelkezéseket is, amelyek voltaképp "kiegészitették" a jogszabály folytonossági hiányait. E "döntvények" annyiban segitették a jogalkalmazót, ill. jogkeresõt, hogy ha átböngészte a döntvény tárakat, nagyjából tisztába jöhetett azzal, mire számithat.
További segitséget jelentettek a különféle hivatalos, ill. félhivatalos magyarázatok [kazuisz tikák]. Ezek tejedelme többnyire meghaladta a jogi szöveg terjedelmét, néha annak soszorosát tette ki. Ezeket is ajánlatos volt átböngészni, mert egy bírói visszautasitás gyakran utalt az eseti döntések valamelyikére, ill. ezekre a szövegekre.
Ilyesmi manapság is elõfordúl, ha a bírónak tetszik ami a döntésben, vagy a jogmagya rázatban áll. Ha viszont nem tetszik kijelenti, hogy reá nézve sem az egyik, sem a másik nem kötelezõ, ergo saját szája íze szerint értelmezi és alkalmazza a jogot. A fentebb emlitett relativizálás folytán ezt meg is teheti. A felsõbb bíróság elõtt még arra sem hivatkozhatik az ember, hogy hasonló ügyben ugyanez a bíró alkalmazta, a most félretett döntést, vagy jogmagyarázatot ...
Ha a biró kezébe adott korlátlan [!] hatalomhoz még hozzávesszük, vagy maga a bíró hozzáteszi, személyiségét, eseti hangoltságát, a felek vagy képviselõikkel szemben érzett és nagyon gyakra éreztetett szimpátiáját, vagy unszimpátiáját, igen kellemetlen szituációk kal kell számot vetnünk.
Régebben, amikor a bírákat még bizonyos etikai, ill. illemtani szabályok kötötték, tilos volt "prejudikálni", azaz a felekkel érzékeltetni a bíró velük vagy az üggyel kapcsolatos elõzetes véleményét és a várható döntést ... Ma ez nem tilos, pontosabban az ügyfél tehetet len e viselkedésformákkal szemben. A tárgyalási jegyzõkönyv ugyanis nem tartalmazza a bíró megjegyzéseit, fintorait. Elfogultságára hivatkozással az ügybõl kizáratni tehát nem lehet. A kizárások joggyakorlat is olyan, hogy az elfogultsági panaszokra ügyet sem vet.
A fentiek olvastán a tisztelt leendõ ügyfél eldöntheti bizalmat szavaz nekem, vagy olyan ügyvédet keres, aki szebbet - jobbat igér ...
Köszönetem azoknak, akik "átrágták magukat" a hosszu bevezetõn. Ha már így tulvannak rajta esetleg nem is bánják meg, hogy "szorgalmasak" voltak. Lássuk tehát a konkrétumokat.

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság