text:
Nyertesek naplója: Napok óta folyik a sárdobálás
Ma reggel kaptam azt az üzenetet, amire az alábbiakban válaszoltam,
A hozzám érkezett üzenet pedig az írásom után olvasható.
Egyetértek Veled abban, hogy most egy olyan tülekedés kezdődött el szerintem is az adósok megmentője címért a különböző egyesületek, társulások vezetői között, mely arra utal, hogy a probléma megoldása közeli.
A társadalmi, közgazdasági és főleg jogi problémára gondolok, de megoldást kizárólag jogi úton tartom lehetségesnek.
Ehelyett mostanában szinte kizárólag össznépi megmozdulások formájában keresik a bajbajutott adósok a megoldást abból kiindulva, hogy ha a törvényesség helyreállítására alkalmas emberek folyamatosan hallgatnak, vagy félrebeszélnek egy ilyen több millió embert tönkretevő törvénytelenség láttán, akkor nekik kell kézbe venniük ennek a törvénytelenségnek rendezését.
Tudom, hogy egy korrupciómentes demokratikus jogállamban ez nem jó megoldás, de mint jól tudod a mi országunk nem korrupciómentes, nem demokratikus, és nem jogállam.
Köszönhető ez az állapot az olyan
Köztársasági Elnököknek, mint például polgári jog tudósának számító Dr. Sólyom Lászlónak, aki hivatali ideje alatt - de ezt követően sem - szólalt meg ez ügyben,
Magyar Köztársaság Legfőbb Ügyészének, akinek jogköre a közérdekű perek megindítása is, de tudomásom szerint olyan bankok ellen, mint például az OTP, tudomásom szerint soha nem indított közérdekű peres eljárást,
Magyar Kormánynak, melynek Igazságügy minisztériuma szintén jogosult a közérdekű perek megindítására, de ebben az ügyben Dr. Draskovics minisztersége óta - és előtte is - hallgat mint a sír,
Magyar Országgyűlés képviselőinek, melyek közül egyetlenegy sem igyekezett úgy feltárni a devizalapu kölcsönszerződésekkel kapcsolatos jogi anomáliákat, ahogy az Európa Bíróság egy éven belül két alkalommal is megtette, illetve ahogy a Kúria Véleményei megalkotásával folyamatosan irányt mutat,
Magyar Közjegyzői Karnak azok tagjai, melyek a végrehajtási eljáráshoz szükséges végrehajtási záradéknak elkészítése során még azt sem vizsgálják meg, hogy egyáltalán a bankoknak volt-e joga a szerződésükbe foglalt, törvényi rendelkezésekkel nem egyező felmondási jogukat gyakorolni,
Jogászprofesszoroknak, akik tudásuknál fogva képesek voltak Polgári Törvénykönyvet alkotni, de soha egyik sem vette a fáradtságot arra, hogy olyan, vagy hasonló értékelést adjon, amilyet akár az Európai Bíróságnak szlovén professzorasszonya a magyar ügy elemzése során adott,
Magyar Ügyvédi Karnak, amelyik képtelen ebben a válságos helyzetben egységesen fellépni úgy, ahogy az "áldozat és tett" Petői által hangoztatott igazi honfii kötelezettség diktálja.
Szólj, ha kihagytam valakit a felelősök közül.
Sajnálom, hogy itt tartunk, várható volt az, hogy ez az állapot előbb utóbb bekövetkezik, azt pedig még jobban sajnálom, hogy még a jelenlegi állapotban is folytatódik a szemfényvesztés, vagy hallgatás a cselekedni kötelesek által.
Ami engem illet, természetesen tudomásul veszem azt, hogy a Miniszteri Biztos Úrral megbeszélt közérdekű perekhez szükséges periratokat nem készíthetem, - ezt követően pedig már céltalan is lenne készíteni az időmúlás miatt - teszem azt, amit az embereknek megfogadtam, egyenként intézem peres eljárásaikat bíróság előtt.
Mára ez már minden időmet kitölti, nem foglalkozom további elmélkedésekkel, vagy mások dolgaival, tudod szuronyroham idején már nincs idő a beszélgetésre.
Kérdéseidre pedig a válaszaim a következők:
1./ Akkor kezdődhetnek a bírósági tárgyalások, amikor a keresetlevélnek esetleges hiánypótlásai után a bíróságok a tárgyalást kitűzik.
2./ A Kúria nem döntésképtelen, a fenti felsorolásból nem véletlenül hagytam ki a Kúriát, vagy Bíróságokat. A káosztól egyenlőre az tart vissza bennünket, hogy a Kúria - Bíróságok - döntésképesek, azt teszik ami a dolguk.
3./ Az Európai Unió Bíróságától azt várhatjuk, hogy két év múlva hoznak döntést a 472/10 és 472/11. számú magyar ügyeknek megfelelő szellemben. A szlovén professzorasszony - főtanácsnok - szakértői véleményének megfelelően.
4./ Mivel úgy látom, hogy az adósok a jogászoktól függetlenül vették kezükbe saját és hazájuk sorsának alakítását, kiszámíthatatlan az, hogy mikorra várható megoldás.
5./ Dr. Polt Péternek szakmai véleménye egyik ügyemben hozzám került, a mellékletben közzéteszem - eszerint a Kásler Árpád féle Kúriai ügyben a bankok álláspontját fogadta el.
6./ Az adósoknak az a része, amelyik sokallja a törlesztő részletet, keressen fel olyan hazájáért áldozatot hozni kész ügyvédet, aki vagy ingyenesen, vagy csekély munkadíjért
kész vállalni a peres eljárást.
7./ Ameddig jogerős ítélet nincs, a bankok felkérésére tevékenykedő közjegyzői felmondás és végrehajtási záradék lehetséges elkészítése miatt a felvétel időpontjában rögzített havi törlesztő részlet fizetés nem tanácsos
8./ "Az átütő megoldási javaslat" tal kapcsolatosan fentiekben említettem, hogy a közérdekű perindítások már nem aktuálisak azért, mert akár milyen gyors is lenne a keresetlevél szerkesztés, majd ezt követő bírósági per, ez év végéig ebből döntés nem születhetne. És éppen ezért majd ősszel az egymással acsarkodó parlamenti pártok minden bizonnyal hozzáfognak ezekhez azért, mert úgy is, tudják, hogy a jövő évi választásig a perben már úgysem történik semmi, a választás után pedig legfeljebb elállnak a felperesek a keresettől. Vagy más módon húzzák el a peres eljárást.
A jelenlegi állapotban és időpontban természetesen még mindig látok jogászok által megoldható lehetőséget az alábbiak szerint.
Abból indulok ki, hogy az elmúlt heti - február 21 - Európai Bírósági ítélet előzetes döntéshozatali eljárásban nem teszi lehetővé a magyar bíróságok által azt, hogy ne vizsgálják tisztességtelen szerződési feltételre hivatkozó keresetlevelek alapján indult peres eljárásokban azt, hogy a kérelemtől függetlenül a bíróság a becsatolt szerződés és Üzletszabályzat alapján ne vizsgálja az összes tisztességtelen szerződési feltételt, és annak közlését a felperes részére, hogy kíván-e ezekre a bíróság által feltárt tisztességtelenségre is hivatkozni.
Elgondolásom az, hogy ebből kiindulva a Kúriának nyugállományába helyezett, ilyen ügyekkel is évtizedekig foglalkozó tanácselnökeit, vagy bíráit fel kell kérni arra, hogy a részükre megküldött kölcsönszerződést és Üzletszabályzatot úgy értékeljék, mintha most ezt peres eljárásban kellene tenniük.
Tehát megküldtök részükre az alábbi Bankoknak 2006-2008-ig típusos kölcsönszerződést és Üzletszabályzatát:
Erste Hungary Bank
OTP Nyrt Bank
Megkéritek arra őket, hogy ezekre az iratokra nézve
magánszakértői véleményt készítsenek
a Ptk. 209/A § alábbi rendelkezését figyelembe véve:
Azaz részben vizsgálják meg a jelenlegi törvényi környezetben ezeket a szerződéseket és Üzletszabályzatokat, majd a fogyasztó érdekét figyelembe véve tegyenek javaslatot arra nézve, hogy milyen jogi megoldás a legkedvezőbb a fogyasztó - adós - számára.
Határidő a szakértői vélemény elkészítésére mondjuk legyen 2013. április 15.
Magánszakértőként eljárók által meghatározott magánszakértői vélemény díját természetesen a szakértői vélemény kézhezvételével egyidejűleg kifizetik!
Ha elfogadjátok javaslatomat, akkor arra kérlek Benneteket, hogy albérletbe a feladatot ne adjátok ki, azaz a nyugdíjas Kúriai bírók megkeresését a versengő emberekre ne bízzátok.
Nem vagyok kíváncsi arra, hogy akár a Miniszteri Biztos Úr, akár az adósok érdekében eljáró szervezetek vezetői miként folytatnak háttérbeszélgetéseket, illetve fényezik magukat ez esetben is.
A Bankok, illetve Kormányzat bármely szervének véleményére pedig különösen nem vagyok kíváncsi...
Egyébként pedig nem tudom azt, hogy hol van Pécsen a Légszeszgyár utca.
És még mielőtt megkérdeznétek azt, hogy hozzájárulok e levél terjesztéséhez, kifejezetten kérem azt, és azt is, hogy tovább ne ragozzuk a témát, mert nekem dolgoznom kell.
Barátsággal: Léhmann György
Siófokon 2013. február 27. napján.
U.i.: Majdnem elfelejtettem azt, hogy az Országos Közjegyzői Kamara Elnöke – Dr. Tóth Ádám – megbízásából Dr. Moldován András ügyvéd által készített feljelentés által ellenem indult, nagy nyilvánosság előtti rágalmazás bűncselekménye miatti büntető eljárásban Kaposvári Városi Bíróság által bűncselekmény hiányában hozott felmentő ítélet elleni fellebbezési eljárásban
Dr. Tóth Ádám Országos Közjegyző Kamara Elnöke megbízásából Dr. ifj. Vég Tibor ügyvéd kérelmezte a Kaposvári Törvényszéken ügyemnek nyilvános ülésen tárgyalását.
Ennek megfelelően az alábbi idézés szerint ez a nyilvános ülés
Kaposvári Törvényszéken 2013. március 20. napjának ¾ 11. órájakor lesz megtartva.
From: László Cselényi [mailto:cselenyilaci@gmail.com]
Sent: Tuesday, February 26, 2013 7:39 PM
To: A.Cs.
Subject: Napok óta folyik a sárdobálás
A devizahitelesek életében úgy tűnik, 5 év után végre beindult a gépezet. Napok óta folyik a sárdobálás, az érdemi munkát végzők lejáratása, egymással történő szembeállítása. A jó magyar beidegződést követve mindenki szid mindenkit. Kvázi a devizahitelesek életében bekövetkezett a történelmi pillanat!- ettől kezdve már csak idő kérdése és megszületik végre „az átütő megoldási javaslat.”
De vajon ez mennyire fogja szolgálni a devizahitelesek jogos érdekeit?
Elolvastam minden devizahitellel kapcsolatos cikket, megnéztem minden videót, lassan a „pénzügyi biztos tanácsosa” lehetnék. Van, amit értek, de leginkább semmit.
Így bukkantam rá az alábbi levélre is. Mondanom sem kell nem értem mi ezzel a baj? Mi van itt a háttérben? Mitől ez a pejoratív hangnem?
Az alábbi részletet Papp Péter, Kásler Árpádnak írt nyílt leveléből idézem:
„Sajnos, egyet kell értenem Veled Dr. Léhmann György-el kapcsolatban, akinek elmélete szerint a CHF nyilvántartást a CHF Liborhoz kell igazítani, s így ezzel az árfolyam veszteséget majdnem kompenzálja a kamat csökkenése, s így alig emelkedik a havi törlesztő. Ha jól hallottam ezzel már nyert pert is. Ha ez igaz, ez is nagyobb nyereség, mint amit Neked sikerült elérni, igaz, jogi és közgazdasági végzettség nélkül.” Kicsit hosszú, de ha gondolod olvasd el az egészet.
Nyílt levél Kásler Árpádnak, Papp Pétertől! 2013. február 25.
http://kaslerarpad.hu/?p=2808
A devizahitelesekben a düh, elkeseredés és nyomor a napok múlásával csak fokozódik!
Tudom nem vagy jós, de az emberek szemében Te vagy a „Megváltó” és miután én nem tudom a környezetemben feltett tengernyi kérdésre a helyes választ, ezért kérlek, segíts megválaszolni:
A legtöbbször elhangzott kérdések:
Mikor kezdődhetnek el a bírósági tárgyalások,
A Kúria valóban döntésképtelen,
Az Európai Unió Bíróságától mit várhatunk,
Ősznél előbb várható megoldás,
dr. Polt Péter miért nem kezdeményezi az ügyészségi nyomozást,
Az adósok többsége nem tudja fizetni a jelentősen megemelkedett törlesztő részleteket, így milyen következményekre számíthatnak illetve,
Megtehetik –e és ha igen meddig, hogy csak a felvétel időpontjában rögzített havi törlesztő részleteket fizetik,
Mit várhatnak „Az átütő megoldási javaslat” –ól azon adósok, akik napjainkra teljesen fizetésképtelenné váltak.
Még egy utolsó kérdést engedj meg nekem:
Többen kérdezték tőlem igaz-e, hogy Léhmann Úr irodát nyit Pécsen a Légszeszgyár utcában?
A magam részéről be kell, lássam, nem vagyok alkalmas erre a gigászi küzdelemre, annyi emberi tragédiával találkoztam az elmúlt hónapokban, amit képtelen vagyok feldolgozni, ezért ki fogok vonulni szép lassan. Sajnálom miután rengeteg munkaórát fektettem a devizában nyilvántartott adósok érdekvédelmébe.
Idézet a nagyjainktól: „a suszter maradjon a kaptafánál.”
Lőrincz Miklós barátom elég erős ahhoz, hogy egyedül is folytassa.
De kérlek, Te ne add fel, mert túl sokan bíznak és hisznek benned!
Szóval az vitathatatlan, hogy szűkebb régiónkban hihetetlen népszerűségnek örvend dr. Léhmann György!
Bejegyezte: Kertész Sándor dátum: 15:46

matches: Bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság Bíróság Kúria


text:
1 EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, COM(2013) 130 final 2013/0072 (COD) C7-0066/2013 Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a visszautasított beszállás és légijáratok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról szóló 261/2004/EK rendeletnek, valamint a légifuvarozók felelősségéről szóló 2027/97/EGK rendeletnek az utasok és poggyászaik légi szállítása tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg) {SWD(2013) 62 final} {SWD(2013) 63 final} HU HU
2 1. A JAVASLAT HÁTTERE INDOKOLÁS 1.1. A jelenlegi jogi keret A 261/2004/EK rendelet 1 a légiközlekedési fennakadás körülményeitől függően a légi fuvarozóknak előírja, hogy az utasoknak segítséget például étkezést, frissítőket, telefonhasználatot és szállodai elhelyezést biztosítsanak; átfoglalást vagy visszatérítést tegyenek lehetővé; a repülőút hosszától függően utasonként legfeljebb 600 EUR-ig terjedő kártérítési átalányt fizessenek; és proaktív módon tájékoztatást nyújtsanak az utasoknak a jogaikról. A légitársaság nem köteles pénzbeni kárpótlást fizetni, ha bizonyítani tudja, hogy a járat törlését vagy késését rendkívüli körülmények okozták. Az ellátásra és segítségnyújtásra vonatkozó kötelezettségek azonban ilyen helyzetekben is fennállnak. A rendelet emellett a tagállamoknak előírja, hogy a rendelet helyes alkalmazásának biztosítására nemzeti végrehajtási szerveket jelöljenek ki. A rendelet szerinti utasjogok nem tévesztendők össze a Montreali Egyezményben megállapított utasjogokkal: míg az Egyezmény az utasok egyénileg, eseti alapon, az utas egyéni körülményeit figyelembe véve megállapított káráról rendelkezik, a 261/2004/EK rendelet (a segítségnyújtás és az ellátás vonatkozásában) egységes jogosultságokat állapít meg, amelyek az egyéni körülményektől függetlenül minden utasra érvényesek. A Montreali Egyezmény szerint (amelyet a 2027/97/EK rendelet 2 vezet be az EU jogába) az utasoknak poggyászuk elvesztése vagy sérülése esetén kártérítéshez lehet joguk (mintegy 1200 EUR felső határig), kivéve, ha a légi fuvarozó bizonyítani tudja, hogy minden ésszerűen elvárható lépést megtett a károk elkerülése érdekében, illetve ilyen lépésekre nem kerülhetett sor. A 261/2004/EK rendelettel szemben sem a 2027/97/EK rendelet, sem a Montreali Egyezmény nem írja elő, hogy rendelkezéseik helyes alkalmazásának biztosítására végrehajtó testületeket kell felállítani A legújabb fejlemények A légitársaságok gyakran nem érvényesítik azokat a jogokat, amelyek az utasokat visszautasított beszállás, hosszú késések, járattörlések vagy poggyász elvesztése esetén különösen a 261/2004/EK rendelet (a továbbiakban: rendelet) és a 2027/97/EK rendelet értelmében megilletik. A Bizottság októberi, uniós polgárságról szóló jelentése 3, amely az uniós polgárok jogainak érvényesítése előtt álló akadályok lebontását tárgyalja, intézkedéseket jelentett be Az Európai Parlament és a Tanács február 11-i 261/2004/EK rendelete a visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L , 1.o.) A május 13-i 889/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 140., , 2. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 6. kötet, 246. o.) módosított, a légi fuvarozók utasok és poggyászuk légi szállítása tekintetében fennálló felelősségéről szóló, október 9-i 2027/97/EK tanácsi rendelet (HL L 285., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 3. kötet, 489. o.). COM(2010) 0603, október 16. HU 2 HU
3 annak biztosítására, hogy az Unión belül az utasok bármilyen közlekedési eszközt vegyenek is igénybe közös jogokkal rendelkezzenek, és e jogok megfelelően érvényesítésre kerüljenek. A Bizottság március 28-án elfogadott, a közlekedéspolitikáról szóló fehér könyve kezdeményezései között említi annak szükségességét, hogy létrejöjjön az utasjogokra vonatkozó uniós jogszabályok egységes értelmezése, valamint összehangolt és hatékony érvényesítése egyrészről azért, hogy az iparág szereplői egyenlő versenyfeltételek mellett tevékenykedhessenek, másrészről azért, hogy a polgárok számára európai szintű védelmet lehessen biztosítani 4. A Bizottság április 11-i közleménye 5 rámutat arra, hogy a 261/2004/EK rendelet a jelenlegi szöveget jellemző nem kellően egyértelmű megfogalmazások és hiányosságok miatt eltérő értelmezéseknek hagy teret, és a benne foglalt rendelkezéseket a tagállamok nem egységesen hajtják végre. Ezenkívül az utasok csak nehezen tudják érvényesíteni egyéni jogaikat március 29-én az Európai Parlament (EP) az említett bizottsági közleményre válaszul állásfoglalást 6 fogadott el. Az EP úgy véli, hogy az utasok bizalmának visszaszerzéséhez vezető legfontosabb lépéseket a meglévő szabályok tagállamok és légi fuvarozók általi megfelelő alkalmazása, a megfelelő és egyszerű jogorvoslati eszközök alkalmazása, illetve az utasok részére a jogaikkal kapcsolatban nyújtott pontos tájékoztatás kell, hogy képezze. Az EP sajnálatosnak tartja hogy a nemzeti végrehajtási szervek nem biztosítják minden esetben az utasok jogainak hatékony védelmét. A 261/2004/EK rendelet kapcsán az EP felkérte a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az utasjogokkal kapcsolatos rendelkezések, és különösen a rendkívüli körülmények fogalmának pontosítására. Az uniós jogszabályoknak teljes összhangban kell állniuk az Alapjogi Chartával 7. E tekintetben különösen fontos a Charta 38. cikke, amelyből az következik, hogy minden uniós szakpolitikában magas színvonalú fogyasztóvédelemnek kell megvalósulnia. A Charta más vonatkozó rendelkezései között említhető a személyes adatok védelméhez fűződő jog (8. cikk), a megkülönböztetés valamennyi formájának tilalma és a fogyatékossággal élő személyek beilleszkedése (21. és 26. cikk), valamint a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jog (47. cikk). A rendelet értelmezésében meghatározó szerepet játszik az esetjog. Az Európai Bíróság a C- 344/04 sz. IATA ügyben megerősítette, hogy a rendelet teljes összhangban van a Montreali Egyezménnyel, illetve hogy a két jogi eszköz kiegészíti egymást. A C-549/07 sz. Wallentin- Herrman ügyben a Bíróság egyértelművé tette, mikor nem tekinthető a légi járműveken felmerülő műszaki probléma rendkívüli körülménynek. A Sturgeon-ügyben (C-402/07 és C-432/07 egyesített ügyek) a Bíróság megállapította, hogy ha a légi jármű jelentős, legalább három órás késéssel érkezik, az utasok kártérítésre jogosultak Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához Úton egy versenyképes és erőforráshatékony közlekedési rendszer felé, COM(2011) 144 végleges. Lásd a 23. oldalt: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról szóló 261/2004/EK rendelet alkalmazásáról ( ) COM(2011) 174 végleges. Az Európai Parlament március 29-i állásfoglalása a légi utasok szerzett jogairól és azok érvényesüléséről (2011/2150(INI) //EP//TEXT+TA+P7-TA DOC+XML+V0//HU HL C 364., , 1. o. HU 3 HU
4 E javaslat célja a légi utasok érdekeinek előmozdítása annak biztosítása révén, hogy a légi fuvarozók az utazás megszakítása esetén ténylegesen magas színvonalú védelmet nyújtsanak az utasoknak; a javaslat figyelembe veszi ennek pénzügyi vonzatait a légi fuvarozás ágazatára és gondoskodni kíván arról, hogy a légi fuvarozók harmonizált feltételekkel működjenek a liberalizált piacon. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI 2.1. Konzultációs folyamat A december 19. és március 11. között lezajlott nyilvános konzultációra 410 hozzászólás érkezett.az eredmények megtalálhatók a Bizottság honlapján 8. Egy tanácsadó cég továbbá részletesebb, egyéni interjúkat és konzultációkat folytatott 98 érdekelttel, akik az összes érdekelt csoportot képviselték. Végezetül május 30-án a Bizottság és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság együttesen konferenciát szervezett, amelyen az érdekeltek reagálhattak a nyilvános konzultáció eredményeire. A konferencián elhangzott előadások szövege és a jegyzőkönyv a Bizottság honlapján olvashatók 9. A fogyasztók és az utasok képviselői elsősorban a szabályoknak való megfelelés alacsony fokát és azok nem megfelelő végrehajtását hangsúlyozták, különösen a késés esetén fizetendő pénzbeli kártérítés tekintetében. A légitársaságok és azok szervezetei elsősorban azt hangsúlyozták, hogy a rendeletből fakadó költségek túlzottak, különösen azokban az esetekben, amikor a légitársaságok korlátlan felelősséggel tartoznak olyan eseményekért, amelyek önhibájukon kívül történnek (pl. a vulkáni hamufelhő okozta válsághelyzet 2010 áprilisában). A légitársaságok hevesen bírálták a Sturgeon-ügyben hozott ítéletet, mivel abból szerintük aránytalanul magas költségek következnek. Az utazási irodák és utazásszervezők egyesületeinek nézetei hasonlóak voltak a légitársaságokéhoz, néhány fontosabb kivétellel, például az átfoglalás vagy a repülőjegyek részleges felhasználása tekintetében (ez az úgynevezett meg nem jelenés, azaz no show ). A repülőterek határozottan ellenezték, hogy a felülvizsgált rendelet szerint bármilyen felelősség háruljon rájuk. A konzultációban részt vevő tagállami és szubnacionális hatóságok a legtöbb kérdésben a fogyasztókat/utasokat képviselő egyesületekéihez hasonló nézeteket vallottak, de a gazdasági, költségvetési és jogi korlátozásokra érzékenyebbnek mutatkoztak Hatásvizsgálat A légi utasok jogainak hatékonyabb alkalmazása és érvényesítése céljából a Bizottság négy szakpolitikai lehetőséget vizsgált meg. A köztük lévő különbségek a hatékonyabb jogérvényesítés és a légitársaságok számára megfelelőbb gazdasági ösztönzők alkalmazása közötti arány megválasztásában rejlenek: a magasabb költségek arra ösztönöznék a légitársaságokat, hogy a lehető legkisebbre csökkentsék a szabályoknak való megfelelés költségeit, és azzal próbálkozzanak, hogy az utasok jogait figyelmen kívül hagyják. A szigorúbb szankciók viszont a szabályokhoz való igazodást ösztönzik. Ezért az olyan lehetőségek esetében, amelyeknél a rendelet szabta kötelezettségekkel járó költségek magasabbak, a jogérvényesítésnek szigorúbbnak és összehangoltabbnak kell lennie, és viszont HU 4 HU
5 A vizsgálat során azért kellett ezt a módszert követni, mert ha teljes mértékben a végrehajtás ellenőrzésére összpontosítunk anélkül, hogy foglalkoznánk a szabályoknak való megfelelést fékező gazdasági tényezőkkel, jelentős közforrásokat kellene áldozni a végrehajtó testületekre. 1. lehetőség: a gazdasági ösztönzők középpontba állítása (a végrehajtás mérsékelt megváltoztatása): az 1. lehetőség keretében a végrehajtás összehangolása hatékonyabb lenne, elsősorban a nemzeti végrehajtási szervek és a Bizottság közötti jobb információáramlás révén. E lehetőség főként a költségek csökkentésére összpontosít: ezt oly módon javasolja elérni, hogy egyes ellátási kötelezettségek (pl. étkezés, szállás) biztosítása helyett a légitársaságok kötelesek lennének szabadon választható biztosítást ajánlani az utasoknak. 2. lehetőség: a szigorúbb végrehajtás kiegyensúlyozása gazdasági ösztönzőkkel: a végrehajtás a nemzeti végrehajtási szervek tevékenységének erőteljesebb összehangolása révén fokozódna. A testületeknek jobb tájékoztatást kellene nyújtaniuk a Bizottságnak tevékenységükről és a Bizottság vizsgálatokat is kérhetne, különösen a több tagállamot érintő esetekben. Az ellátási és segítségnyújtási kötelezettségek növekedéséből eredő többletköltségeket a pénzbeli kártérítés teljes összegének kiigazítása kompenzálja. Ezt úgy lehetne megvalósítani, ha kevesebb esetben kellene az utas részére kártérítést fizetni. Ez a következő két változat szerint történhetne: 2a. változat: a jelenlegi három óráról legalább öt órára emelkedne az az időtartam, amely után az utasnak kártérítéshez van joga; 2b. változat: a rendkívüli körülmények fogalmát ki lehetne terjeszteni úgy, hogy a legtöbb műszaki meghibásodást magában foglalja. A hatásvizsgálati jelentés mindkét változat (2a. és 2b.) esetében elemzi, hogy célszerű lenne-e az átalány jellegű kompenzációk összegének további kiigazítása. A 2. lehetőség keretében a hosszú ideig tartó rendkívüli események alkalmával fennálló szállásbiztosítási kötelezettség 3 vagy 4 napra korlátozódna. Az utasokra gyakorolt hatás enyhítésére vészhelyzeti tervezés kerülne bevezetésre és fel kellene gyorsítani az átfoglalást. 3. lehetőség: a jogérvényesítés középpontba állítása: Ez a lehetőség teljes mértékben a szigorúbb végrehajtásra összpontosít, és pontosítja a meglévő utasjogokat, hogy ily módon növelje alkalmazásuk hatékonyságát. 4. lehetőség: A jogérvényesítés központosított ellenőrzése: a 4. lehetőség teljes mértékben a központosított végrehajtás-ellenőrzésre összpontosít, amelynek a szabályoknak való megfelelés költségeiből adódó negatív ösztönzőket kell ellensúlyoznia. E lehetőség részét képezi ezért egy központi uniós végrehajtási testület felállítása is. A 3. és a 4. lehetőség keretében létrehozásra kerülne egy ágazati alap, amelyet a repülőjegyekre alkalmazott illetékből finanszíroznának, és amelyből hosszú ideig tartó különleges események esetén lehetne biztosítani a folyamatos ellátást; ebből az alapból fizetnék vissza legalább egy részét azoknak a költségeknek, amelyeket a légitársaságoknak állniuk kellett. Mindezeknek a szakpolitikai lehetőségeknek vannak közös vonásaik, köztük a következők: több kérdés tisztázása (pl. a fent említett rendkívüli körülmények, az átfoglalási kötelezettségek, a kifutópályán való várakozás alatti ellátás, jogok a lekésett csatlakozások esetén stb.); az általános végrehajtás és az egyéni panaszok kezelése közötti funkcionális szétválasztás, amikor az utóbbit alternatív vitarendezési testületek végezhetik. Mind HU 5 HU
6 a légi fuvarozók, mind az egyéni panaszok kezelésével foglalkozó testületek egyértelmű panaszkezelő eljárásokat kellene alkalmazniuk (beleértve a maximális válaszadási határidőt is); egyéb piaci szereplők bevonása: a légitársaságoknak több lehetőség biztosítása arra, hogy a légi szolgáltatások megszakadásáért felelős harmadik felekkel szemben keresetet nyújtsanak be; a repülőterek használóinak készenléti terveket kellene kidolgozniuk A hatásvizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a 2. lehetőséget kell előnyben részesíteni a többivel szemben, mivel ez képes a leghatékonyabban és legeredményesebben megerősíteni az utasjogokat, miközben a légiközlekedési ágazatra gyakorolt pénzügyi hatásokat is figyelembe veszi. A 2a. változatot a Bizottság némileg előnyben részesíti a 2b-hez képest, mivel a túlságosan rövid késési időtartam fenntartása (mint a 2b. változatban) esetleg több járattörlést eredményezne, és mert a 2a. változat nagyobb összhangot teremt a kártérítéshez való jog és a visszatérítéshez való jog között (mindkettő leghamarabb 5 óra múltán keletkezik). A hatásvizsgálat nem jelez preferenciát a 2a. lehetőség további alváltozatai szempontjából (pl. a kompenzációk mértékének kiigazítása és/vagy különböző időküszöbök a késések kompenzálásához). A 2. lehetőség szerint a légitársaságoknak a jogszabály betartásához kapcsolódó költségei hasonlóak lennének a hatályos rendeletben meghatározottakhoz, de hosszú ideig tartó rendkívüli esemény bekövetkezése esetén, illetve abban az esetben, ha az utasok nagyobb része kér kártérítést, e költségek bizonyos mértékben maximalizálva lennének. A Bizottság úgy döntött, hogy a hatásvizsgálat megállapításainak azaz a 2a. lehetőségnek megfelelő javaslatot terjeszt elő, amelyben minden Unión belüli utazásra egységesen 5 órában határozza meg azt a késési küszöböt, amely után kártérítéshez való jog keletkezik. Az alopciók tekintetében a javaslat nem módosítja a kártérítések mértékét, de az EU-n kívüli, több mint 3500 km-es utazásoknál a késésért járó kártérítésekre nézve magasabb küszöböt ír elő, mivel a hosszú távú járatok különleges problémái közé tartozik az, hogy a fuvarozó bázisától távol kell a késés okaival foglalkozni (9 órás küszöb az EU-n kívüli, 3500 és 6000 km közötti repülőutak és 12 óra az EU-n kívüli legalább 6000 km-es vagy annál hosszabb utazások esetében). 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI 3.1. Jogalap A javaslat az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdésén alapul Szubszidiaritás és arányosság Először: a tagállamok csak korlátozott mértékben tudnának egyedül cselekedni a fogyasztók védelme érdekében, mivel a légi közlekedési szolgáltatásokról szóló 1008/2008/EK rendelet 10 nem teszi lehetővé, hogy a tagállamok további követelményeket szabjanak meg az EU-n belüli járatokat működtető légi fuvarozók számára. Másodszor: a légiutasok jogaival kapcsolatos problémák nagy része a 261/2004/EK és a 2027/97/EK rendeletek alkalmazásának/végrehajtásának tagállamok közötti eltéréseiből adódik, amelyek meggyengítik az utasjogokat és ártanak a légi fuvarozók közötti egyenlő versenyfeltételeknek is. A problémákat kizárólag összehangolt uniós fellépéssel lehet orvosolni. 10 Az Európai Parlament és a Tanács szeptember 24-i 1008/2008/EK rendelete a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról (HL L 293., ). HU 6 HU
7 A javaslat továbbá megfelel az arányosság elvének. A gazdasági szereplők és a tagállami hatóságok bármely további költsége azokra korlátozódik, amelyek az utasjogok jobb alkalmazása és érvényesítése érdekében szükségesek. Az ellátáshoz és segítségnyújtáshoz, illetve a hosszú késések miatt fizetendő kártérítésekhez kapcsolódó költségnövekedéseket ellensúlyozzák a kártérítéshez való jog alapjául szolgáló késési időküszöbök módosításai A javaslat részletes magyarázata Az utasjogok hatékony és következetes érvényesítésének biztosítása A javaslat célja a jogszabályok végrehajtásának javítása a tagállami szintű végrehajtási eljárások hatékonyabbá tétele és összehangolása, valamint azon alapvető elvek és implicit utasjogok pontosítása révén, amelyek a múltban számos vitára adtak alkalmat a légitársaságok és az utasok között Az alapelvek pontosítása A rendkívüli körülmények fogalmának meghatározása: a javaslat az Európai Bíróság C-549/07 számú (Wallentin-Herman) ügyben hozott ítéletével összhangban egyértelműen meghatározza, hogy e fogalom olyan körülményeket jelent, amelyek jellegüknél vagy eredetüknél fogva nem tartoznak az érintett légi fuvarozó rendes tevékenységi körébe, és amelyeket a légi fuvarozó ténylegesen nem tud befolyásolni. A javaslat emellett a jogbiztonság növelése érdekében a rendkívülinek és a nem rendkívülinek tekintendő körülmények nem kimerítő felsorolását is tartalmazza (a javaslat 1. cikke (1) bekezdésének e) pontja a módosított 261/2004/EK rendelet 2. cikkének m) pontja és a javaslat 1. melléklete). Kártérítéshez való jog jelentős késés esetén: A javaslat a Bíróság által a C- 407/07 és C-432/07 sz. (Sturgeon) egyesített ügyekben kifejtett állásponttal összhangban egyértelműen bevezeti a 261/2004/EK rendelet szövegébe a jelentős késés esetén fennálló kártérítéshez való jogot. Annak érdekében azonban, hogy ne növekedjék a járattörlések száma (amelyek általában kedvezőtlenebbek az utasokra nézve), a javaslat értelmében a kártérítés jogát keletkeztető késés időtartama minden EU-n belüli utazás esetében egyformán három óráról öt órára emelkedne. Míg a javaslat az EU-n belüli utazásokra egységes időküszöböt írna elő, a harmadik országokba irányuló, illetve onnan érkező járatokra nézve a küszöb az utazás hosszától függne, mert figyelembe kell venni, hogy a légi fuvarozók gyakorlati problémákkal szembesülnek, amikor távoli repülőtereken kell megoldást találniuk a késések okára (lásd alább, a pontot) (a javaslat 1. cikkének (5) bekezdése a módosított 261/2004/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdése). Átfoglaláshoz való jog: a javaslat pontosítja, hogy ha a légi fuvarozó 12 órán belül nem tudja saját járatainak egyikére átfoglalni az utast, akkor a rendelkezésre álló helyektől függően egy másik fuvarozó járatára való átfoglalásnak vagy egyéb közlekedési eszköz igénybevételének lehetőségét is számításba kell vennie (a javaslat 1. cikkének (8) bekezdése a módosított 261/2004/EK rendelet 8. cikkének (5) bekezdése). Ellátáshoz való jog: az ellátáshoz való jogra vonatkozó időküszöb jelenleg a repülőút távolságától függ (2, 3 vagy 4 óra); a javaslat ezt egyszerűsíti azzal, hogy valamennyi távolságra egységes, 2 órás időhatárt vezet be (a javaslat 1. cikkének (5) bekezdése a módosított 261/2004/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének i. pontja). Lekésés a csatlakozó járatról: a javaslat megerősíti, hogy azoknak az utasoknak, akik azért késnek le egy csatlakozó járatot, mert előző járatuk késett, joguk van az HU 7 HU
8 ellátáshoz (amelyet a lekésett járatot üzemeltető légi fuvarozónak mint erre legalkalmasabbnak kell nyújtania) és bizonyos feltételek mellett kártérítéshez is (amelyet a késő járatot működtető légi fuvarozónak kell biztosítania, mivel tőle ered az egész utazás késése). Ez a jog azonban csak akkor alkalmazható, ha a csatlakozó járatok egyetlen szállítási szerződés részei, mivel ilyen esetben a légi fuvarozók a járatok csatlakozásáról tudnak és annak tekintetében kötelezettséget vállaltak. A légi fuvarozók fenntartják a jogot arra, hogy egymás között megegyezzenek a költségek megosztásáról (a javaslat 1. cikkének (6) bekezdése a módosított 261/2004/EK rendelet 6a. cikke) Menetrend-változtatás: a javaslat megerősíti, hogy a járatuk indulási idejének módosulásáról az indulás előtt kevesebb mint két héttel értesített utasoknak a késést szenvedő utasokéhoz hasonló jogaik keletkeznek (a javaslat 1. cikkének (5) bekezdése a módosított 261/2004/EK rendelet 6. cikke). A kifutópályán való várakozás: A javaslat egyértelműen megállapítja az utasok jogait abban az esetben, ha a repülőgépük a kifutópályán várakozik, különösen azt a jogot, hogy öt óra elmúltával kiszálljanak (a kártérítéshez való jognak megfelelően) (a javaslat 1. cikkének (5) bekezdése a módosított 261/2004/EK rendelet 6. cikkének (5) bekezdése). Az úgynevezett meg nem jelenési elv alkalmazásának részleges tilalma: a javaslat megerősíti, hogy egy oda-vissza útra szóló jegy birtokában lévő utastól nem tagadható meg a beszállás az ugyanazon a jegyen feltüntetett visszaútra azon az alapon, hogy az odautat nem vette igénybe. Ez a tilalom azonban nem érinti a légitársaságok azon jogát, hogy egyedi szabályokat állítsanak fel az ugyanazon utazáson belüli járatok egymást követő igénybevételéről. A Bizottság azért döntött a meg nem jelenési elv alkalmazásának teljes tilalma ellen, mert az megfosztaná a légitársaságokat attól a lehetőségtől, hogy közvetett járatokat közvetlen járatoknál alacsonyabb áron kínáljanak, és ezzel sértené a versenyt (a javaslat 1. cikke (3) bekezdésének b) pontja a módosított 261/2004/EK rendelet 4. cikkének (4) bekezdése). A tájékoztatáshoz való jog: az utasok számára biztosítani kell, hogy a járat bármilyen fennakadása esetén, a vonatkozó információk rendelkezésre állásakor haladéktalanul tájékoztatást kapjanak a helyzetről (a javaslat 1. cikkének (13) bekezdése a módosított 261/2004/EK rendelet 14. cikke) A szankciók hatékony és következetes alkalmazása A javaslat tisztázza a nemzeti végrehajtási szervek szerepét: egyértelműen e szervekre ruházza az általános végrehajtást, míg az egyéni panaszok peren kívüli kezelését a panaszkezelő testületekre bízza, amelyek az alternatív vitarendezésre vonatkozó új irányelv 11 alapján alternatív vitarendezési testületek lehetnek. Az e két típusba tartozó testületek szorosan együttműködnek majd (a javaslat 1. cikkének (15) bekezdése a módosított 261/2004/EK rendelet 16. és 16a. cikke). A nemzeti végrehajtási szervek a mainál proaktívabb felügyeleti politikát folytatnak majd, és nyomonkövetési feladataik kiterjednek a 2027/97/EK rendelet (és a Montreali Egyezmény) szerint a poggyászra vonatkozó rendelkezések betartására is (a javaslat 2. cikkének (4) bekezdése a módosított 2027/97/EK rendelet 6b. cikke). 11 Lásd a Bizottság javaslatait: HU 8 HU
9 A nemzeti végrehajtási szervek egymás közötti, valamint e szervek és a Bizottság közötti információcserét és koordinációt jelentési kötelezettségek és formális koordinációs eljárások erősítik meg (a javaslat 1. cikkének (15) bekezdése a módosított 261/2004/EK rendelet 16b. cikke) Az egyéni kérelmek és panaszok hatékony kezelésének biztosítása E javaslat értelmében a légi fuvarozóknak a helyfoglalás időpontjában tájékoztatniuk kell az utasokat kérelem- és panaszkezelési eljárásaikról, elektronikus eszközöket kell az utasok rendelkezésére bocsátaniuk a panaszok benyújtásához, és információt kell adniuk az illetékes panaszkezelő testületekről. A légitársaságoknak két hónapos határidőn belül válaszolniuk kell az utasoknak (a javaslat 1. cikkének (15) bekezdése a módosított 261/2004/EK rendelet 16a. cikke) A légi fuvarozók pénzügyi kapacitásának fokozottabb figyelembevétele Néhány intézkedés a 261/2004/EK rendelet leginkább költségigényes vetületeinek korlátozását célozza: A késés esetén fennálló kártérítésre való jog minden EU-n belüli utazás esetében öt óra eltelte után keletkezik. A harmadik országokba irányuló vagy onnan induló utazások esetében a jogot keletkeztető időküszöb az utazás hosszától függne, mert figyelembe kell venni a légi fuvarozók sajátos problémáit, amikor távoli repülőtereken kell megoldást találniuk a késések okára: azaz 5 óra az EU-n kívüli, 3500 km-es vagy annál rövidebb utazások esetében, 9 óra az EU-n kívüli, 3500 és 6000 km közötti utazások esetében és 12 óra az EU-n kívüli 6000 km-es vagy annál hosszabb utazások esetében (a javaslat 1. cikkének (5) bekezdése a módosított 261/2004/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdése). A rendkívüli körülményekből eredő késések és járattörlések esetén a légi fuvarozó az elszállásoláshoz való jogot 3 éjszakára korlátozhatja, éjszakánként és utasonként legfeljebb 100 EUR értékben (a javaslat 1. cikkének (9) bekezdése a módosított 261/2004/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdése). Ennek az utasokra gyakorolt hatását azonban két további rendelkezés mérsékeli: először: a gyorsabb átfoglalásnak köszönhetően várhatóan csökkenni fog annak kockázata, hogy az utasok hosszú ideig a repülőtéren vesztegeljenek (lásd fent); másodszor: a repülőtéren rekedt utasoknak nyújtott ellátás és segítség optimalizálása érdekében a repülőtereknek, a légi fuvarozóknak és a légiközlekedési lánc többi szereplőjének készenléti tervet kell készíteniük (a javaslat 1. cikkének (4) bekezdése a módosított 261/2004/EK rendelet 5. cikkének (5) bekezdése). Az elszállásolásra vonatkozó kötelezettség korlátozása továbbá nem alkalmazandó a csökkent mozgásképességű utasokra, az őket kísérő személyekre, a várandós nőkre, az orvosi ellátást igénylő személyekre és a kíséret nélkül utazó gyermekekre, amennyiben a légitársaságot a menetrendszerű indulási idő előtt 48 órával tájékoztatták (a javaslat 1. cikkének (11) bekezdése a módosított 261/2004/EK rendelet 11. cikkének (3) és (4) bekezdése). Tekintettel a kisebb (regionális) járatok sajátosságaira, a légi fuvarozók nem kötelesek szálláshelyet biztosítani olyan járatok utasainak, amelyeket 250 km-nél rövidebb távolságon és legfeljebb 80 személyes repülőgépekkel működtetnek (a csatlakozó járatokat kivéve). Ez a mentesség szintén nem alkalmazandó a csökkent mozgásképességű utasokra, az őket kísérő személyekre, a várandós nőkre, az orvosi ellátást igénylő személyekre és a kíséret nélkül utazó gyermekekre (a javaslat 1. cikkének (9) és (11) bekezdése a módosított 261/2004/EK rendelet 9. cikkének (5) bekezdése, valamint 11. cikkének (3) és (4) bekezdése). HU 9 HU
10 A javaslat megállapítja, hogy a tagállami jogszabályok nem korlátozhatják a légi fuvarozóknak azt a jogát, hogy kártérítést kérjenek a késésekért vagy járattörlésekért felelős harmadik felektől (a javaslat 1. cikkének (12) bekezdése a módosított 261/2004/EK rendelet 13. cikke) Az elveszett/megsérült poggyásszal kapcsolatos utasjogok jobb érvényesítése Tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre és az Unió Alapjogi Chartájára (21. és 26. cikk), a csökkent mozgásképességű utasoknak ugyanolyan jogokkal kell rendelkezniük a szabad mozgás, a szabad választás és a megkülönböztetésmentesség tekintetében, mint más polgároknak. A légi fuvarozók felelőssége a mozgást segítő eszközök vonatkozásában a felszerelés tényleges értékére növekszik. A Montreali Egyezménnyel összhangban ennek megvalósításához a légi fuvarozókat fel kell szólítani arra, hogy automatikusan ajánlják fel az érintetteknek, hogy az Egyezményben meghatározottak szerint díjtalanul különleges érdeknyilatkozatot tegyenek (a javaslat 2. cikkének (4) bekezdése a módosított 2027/97/EK rendelet 6a. cikke). A javaslat növeli az átláthatóságot a poggyászra vonatkozó előírások tekintetében. Kifejezetten előírja, hogy a légi fuvarozóknak egyértelműen tájékoztatniuk kell az utasokat a kézipoggyászra és a feladott poggyászra vonatkozó előírásokról, mind a foglaláskor, mind a repülőtéren (a javaslat 2. cikkének (4) bekezdése a módosított 2027/97/EK rendelet 6d. cikke). A javaslat a hangszerekre vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaz. Kötelezi a légi fuvarozókat, hogy bizonyos feltételekkel engedélyezzék kisebb hangszerek utastérben való szállítását, és tegyék egyértelművé a nagyobb hangszerek raktérben történő szállítására vonatkozó szabályaikat (a javaslat 2. cikkének (4) bekezdése a módosított 2027/97/EK rendelet 6e. cikke). Tekintettel a Montreali Egyezményben az elveszett/megsérült poggyászra vonatkozó panaszok benyújtására megszabott szigorú időhatárokra, a javaslat szerint a légi fuvarozóknak a repülőtéren űrlapot kell az utasok rendelkezésére bocsátaniuk, amelyen azok késve érkező, megrongálódott vagy elveszett poggyászukkal kapcsolatban panaszt emelhetnek (pl. erre szolgál a poggyászjegyzőkönyv Property Irregularity Report vagy PIR), amelyet a légi fuvarozóknak panaszként kell elfogadniuk a 2027/97/EK és a Montreali Egyezmény alkalmazásában (a javaslat 2. cikkének (1) bekezdése a módosított 2027/97/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése). A javaslat alapján a 261/2004/EK rendelet szerint kijelölt nemzeti végrehajtási szervek a késve érkező, megrongált vagy elveszett poggyásszal kapcsolatos utasjogokról szóló 2027/97/EK rendelet végrehajtásáért is felelnek (a javaslat 2. cikkének (4) bekezdése a módosított 2027/97/EK rendelet 6b. cikke) A felelősségi korlátozások hozzáigazítása az általános árinflációhoz A 889/2002/EK rendelettel módosított 2027/97/EK rendelet bevezeti a Montreali Egyezményt az uniós jogba és hatályát (a nemzetközi járatokon túl) a belföldi járatokra is kiterjeszti. Az Egyezmény az utas-, poggyász- és teherszállítással kapcsolatban felelősségi korlátozásokat állapít meg, amelyek december 30-i hatállyal 13,1%-kal emelkedtek. E javaslat az Egyezmény kiigazított összegeinek figyelembevétele érdekében aktualizálja az EU rendeletben foglalt határokat (a javaslat 2. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint 2. melléklete a módosított 2027/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése, 6. cikkének (1) bekezdése és melléklete). HU 10 HU
11 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai. HU 11 HU
12 2013/0072 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a visszautasított beszállás és légijáratok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról szóló 261/2004/EK rendeletnek, valamint a légifuvarozók felelősségéről szóló 2027/97/EGK rendeletnek az utasok és poggyászaik légi szállítása tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére 12, tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére 13, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 14, valamint a légi fuvarozók utasok és poggyászuk légi szállítása tekintetében fennálló felelősségéről szóló, október 9-i 2027/97/EK tanácsi rendelet 15 jelentősen hozzájárult a légi utasok jogainak védelméhez azokban az esetekben, amikor utazásukat visszautasított beszállás, jelentős késés, járattörlés vagy poggyászuk elvesztése/sérülése zavarja meg. (2) Az e rendeletek szerinti jogok érvényesítése során azonban több olyan hiányosságra derült fény, amelyek miatt azokat nem lehetett teljes mértékben alkalmazni az utasok védelmében. A jelenlegi jogi keretet ezért több ponton ki kell igazítani ahhoz, hogy az egész Unióra érvényes légiutas-jogokat hatékonyabban, eredményesebben és következetesebben lehessen érvényesíteni. Ezt hangsúlyozta a évi jelentés az uniós polgárságról az uniós polgárok jogainak érvényesítése előtt álló akadályok lebontása 16 című bizottsági dokumentum is, amely intézkedéseket jelentett be annak érdekében, hogy különösen a légi utasok egységes jogokat élvezzenek és ezen jogok megfelelően érvényesüljenek HL C [ ], [ ], [ ] o. HL C [ ], [ ], [ ] o. HL L 223., , 1. o. HL L 218., , 1. o. módosítva: HL L 140., o. COM(2010) 603 végleges. HU 12 HU
13 (3) A légi fuvarozók és utasok jogbiztonságának növelése érdekében pontosabban meg kell határozni a rendkívüli körülmények fogalmát, figyelembe véve az Európai Unió Bíróságnak a C-549/07 (Wallentin-Hermann) ügyben hozott ítéletét. Ezt a meghatározást még pontosabbá kell tenni azoknak a körülményeknek nem kimerítő felsorolása révén, amelyek egyértelműen rendkívülinek, illetve nem rendkívülinek tekintendők. (4) A C-173/07 (Emirates) ügyben az Európai Unió Bírósága úgy vélte, hogy a 261/2004 rendelet szerinti légi járat fogalmát úgy kell értelmezni, hogy lényegében légiközlekedési műveletről van szó, amely így bizonyos értelemben ezen valamely légi fuvarozó által meghatározott útvonalon végrehajtott fuvarozás egysége. A bizonytalanságok elkerülése érdekében világosan meg kell határozni a légi járat fogalmát, valamint a hozzá kapcsolódó csatlakozó járat és utazás fogalmát is. (5) A C-22/11 (Finnair) ügyben a Bíróság úgy döntött, hogy a visszautasított beszállás fogalmát akként kell értelmezni, hogy az nemcsak az olyan visszautasított beszállásra vonatkozik, amely a túlfoglalás helyzeteire vezethető vissza, hanem az olyan visszautasított beszállásra is, amelynek egyéb, így például működtetési okai vannak. E megerősítés fényében nem indokolt a visszautasított beszállás jelenlegi meghatározásának módosítása. (6) A 261/2004/EK rendelet azokra az utasokra is vonatkozik, akik repülőjegyüket utazási csomag keretében foglalták. Egyértelművé kell azonban tenni, hogy az utasok nem halmozhatják a kapcsolódó különösen az e rendelet és a szervezett utazási formákról szóló, június 13-i 90/314/EGK tanácsi irányelv 17 szerinti jogokat. Az utasok számára jogot kell biztosítani, hogy eldöntsék, melyik jogszabály szerint nyújtják be kérelmüket, de nem lehet joguk ahhoz, hogy ugyanazon probléma miatt mindkét jogszabály szerint kártérítést igényeljenek. Az utasok szempontjából nincs jelentősége annak, hogy az ilyen kérelmekből eredő terheket a légi fuvarozók és az utazásszervezők hogyan osztják el egymás között. (7) Az utasvédelem növelése érdekében szükséges, hogy az oda-vissza útra szóló (retúr-) jeggyel rendelkező utas beszállását a visszaúton ne lehessen visszautasítani azért, mert az odaútra szóló jegyet nem vette igénybe. (8) Jelenleg azokra az utasokra, akiknek a neve hibásan szerepel a jegyen, olykor büntető jellegű adminisztratív díjakat szabnak ki. A foglaláskor történt esetleges elírások ésszerű mértékű javításait ingyenesen kell végrehajtani, feltéve, hogy azok nem járnak az időpont, a dátum, az útvonal vagy az utas személyének megváltozásával. (9) Egyértelművé kell tenni, hogy járattörlés esetén a jegy árának visszatérítése, az út átfoglalás utáni folytatása, vagy egy későbbi időpontban történő utazás közötti választás joga az utast és nem a légi fuvarozót illeti meg. (10) A repülőtereknek és a repülőterek használóinak például a légi fuvarozóknak és a földi kiszolgálást végző vállalatoknak együtt kell működniük annak érdekében, hogy a légi szolgáltatásban bekövetkező többszöri fennakadásnak az utasokra gyakorolt hatása a lehető legkisebb legyen, és ennek érdekében ellátást és átfoglalást kell biztosítaniuk a számukra. E célból az ilyen esetekre készenléti tervvel kell rendelkezniük és együtt kell működniük e tervek kidolgozása során. (11) A 261/2004/EK rendeletnek egyértelműen magában kell foglalnia a jelentős késést szenvedő utasok kártérítéshez való jogát, az Európai Bíróság C-402/07 és C 432/07 sz. 17 HL L 158., , 59. o. HU 13 HU
14 (Sturgeon) egyesített ügyekben hozott ítéletének megfelelően. Ezzel párhuzamosan emelni kell azt az időtartamot, amelynek letelte után a késésből kártérítési jog keletkezik, hogy figyelembe lehessen venni az ágazatra gyakorolt pénzügyi hatást és el lehessen kerülni az ennek következtében esetleg bekövetkező gyakoribb járattörléseket is. Annak biztosítására, hogy az Unión belül utazók egyforma kártérítési jogokkal rendelkezzenek, célszerű, hogy a kártérítési jogot keletkeztető késési idő az EU-n belüli utazások esetében azonos legyen, a harmadik országokból érkező és oda induló járatoknál azonban a távolságtól függjön, figyelembe véve a légi fuvarozók üzemeltetési problémáit, amikor távoli repülőtereken kell megoldást találniuk a késések okára. (12) A jogbiztonság érdekében a 261/2004/EK rendeletnek egyértelműen meg kell erősítenie, hogy a járatok menetrendjének megváltozása a hosszas késéshez hasonló hatást gyakorol az utasokra, és ezért hasonló jogokat kell keletkeztetnie. (13) A csatlakozó járatot lekéső utasokat az átfoglalásra való várakozás alatt megfelelő ellátásban kell részesíteni. Az egyenlő bánásmód elve alapján ezeknek az utasoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy az utazásuk végcéljának elérése tekintetében elszenvedett késedelemtől függően, hasonló alapon tartsanak igényt kártérítésre, mint azok az utasok, akiknek járata késett vagy azt törölték. (14) Az utasvédelem javítása érdekében tisztázni kell, hogy a késést szenvedő utasoknak joga van ellátásra és kártérítésre, függetlenül attól, hogy a repülőtéri terminálon vagy már a repülőgép fedélzetén várakoznak. Mivel azonban az utóbbiak nem férnek hozzá a terminál szolgáltatásaihoz, alapvető szükségleteik és a repülőgép elhagyásához való jog tekintetében jogaikat meg kell erősíteni. (15) Ha egy utas a mielőbbi átfoglalás mellett dönt, a légi fuvarozók gyakran a saját járataikon rendelkezésre álló szabad helyektől teszik függővé az átfoglalást, és ezzel megfosztják az utast attól a lehetőségtől, hogy másik szolgáltatást vehessen igénybe, amely az átfoglalást rövidebb időn belül biztosítaná. Meg kell állapítani, hogy egy bizonyos idő eltelte után a fuvarozónak fel kell ajánlania, hogy az utas egy másik fuvarozó szolgáltatását vagy más közlekedési módot vegyen igénybe, ha ez az utazás folytatását meggyorsíthatja. A más fuvarozó járatára való átfoglalás vagy az egyéb közlekedési eszközök igénybevétele a rendelkezésre álló helyek függvénye lehet. (16) A légi fuvarozókat jelenleg utasaik szállodai elhelyezése tekintetében korlátlan felelősség terheli hosszú ideig tartó rendkívüli körülmények esetén. Ez a bizonytalanság és az időtartam kiszámíthatatlansága kockázatot jelenthet a fuvarozók pénzügyi stabilitása szempontjából. A légi fuvarozóknak ezért lehetőséget kell adni arra, hogy egy bizonyos idő eltelte után az ellátást korlátozzák. Emellett a készenléti tervezés és a gyors átfoglalás is csökkentheti annak a kockázatát, hogy az utasok hosszú ideig vesztegelni kényszerüljenek a repülőtéren. (17) Egyes utasjogok, különösen a szálláshoz való jog érvényesítése a tapasztalatok szerint aránytalan költségekkel jár a légi fuvarozók egyes kisebb nagyságrendű műveleteiből származó bevételéhez képest. A rövid távon, kis repülőgépekkel működtetett járatok üzemeltetőit ezért mentesíteni kell a szállás biztosítása alól, ugyanakkor segíteniük kell az utasnak a szálláskeresésben. (18) A fogyatékossággal élő, a csökkent mozgásképességű és más, különleges bánásmódot igénylő személyek például a kíséret nélkül utazó gyermekek, a várandós nők és az orvosi ellátást igénylő személyek számára nehezebb feladat szállást találni az utazás kénytelen megszakítása esetén. Ezért az ezekbe a kategóriákba tartozó utasokra a HU 14 HU
15 szálláshoz való jog semmiféle korlátozása nem alkalmazandó sem rendkívüli körülmények, sem regionális járatok esetében. (19) Az Unióban a jelentős késések és járattörlések jelenlegi magas száma nem kizárólag a légi fuvarozóknak tulajdonítható. Annak érdekében, hogy a légiközlekedési lánc összes szereplője hatékony és gyors megoldásokra, és így a hosszú késések és járattörlések által az utasoknak okozott kellemetlenségek minimálisra csökkentésére törekedjen, a légi fuvarozók számára lehetővé kell tenni, hogy érvényesítsék követeléseiket azon harmadik felekkel szemben, amelyeknek szerepük volt a kártérítést vagy egyéb kötelezettségeket keletkeztető esemény bekövetkeztében. (20) Az utazás megszakadása esetén az utasokat nem csak az őket ilyenkor megillető jogaikról kell megfelelően tájékoztatni, hanem a megszakítás okáról is, amint az információk rendelkezésre állnak. Ezeket az információkat akkor is meg kell adni, ha az utas a jegyét egy az Unióban működő közvetítőnél vásárolta meg. (21) Az utasjogok jobb érvényesítése érdekében a nemzeti végrehajtási szervek szerepét pontosabban kell meghatározni, és világosan el kell különíteni az utasok egyéni panaszainak kezelésétől. (22) Az utasokat megfelelően tájékoztatni kell az igények és panaszok légi fuvarozókhoz való benyújtásával kapcsolatos eljárásokról, és biztosítani kell, hogy ésszerű határidőn belül választ kapjanak. Az utasoknak azt a lehetőséget is biztosítani kell, hogy a légi fuvarozókkal szemben peren kívüli eszközök útján emeljenek panaszt. Ugyanakkor mivel a bíróság előtti hatékony jogorvoslathoz való jog az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkében elismert alapvető jog, ezek az intézkedések nem akadályozhatják és nem nehezíthetik meg azt, hogy az utasok bírósághoz forduljanak. (23) A C-139/11 sz. Moré kontra KLM ügyben az Európai Bíróság tisztázta, hogy azt a határidőt, amely alatt a kártérítés iránti kereseteket meg kell indítani, az egyes tagállamok nemzeti joga határozza meg. (24) A Bizottság és a végrehajtási testületek közötti folyamatos információáramlás lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy hatékonyabban töltse be a nemzeti testületekre vonatkozó felügyeleti, összehangoló és támogató szerepét. (25) A 261/2004/EK rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, február 16-i 182/2011/EC európai parlamenti és tanácsi rendeletnek 18 megfelelően kell gyakorolni. (26) A tagállamok által a Bizottsághoz benyújtott tevékenységi jelentések tartalmával kapcsolatos végrehajtási határozatok elfogadásakor a tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni. (27) Annak érdekében, hogy a mozgást segítő eszközöket ért kárért vagy azok elvesztéséért járó kártérítés az eszköz tényleges értékével egyezzék meg, a légitársaságoknak a csökkent mozgásképességű személyek számára díjmentesen fel kell ajánlaniuk azt a lehetőséget, hogy külön nyilatkozatot tegyenek, amely a Montreali Egyezménynek megfelelően lehetővé teszi számukra, hogy a veszteségért vagy kárért teljes körű kártérítést igényeljenek. 18 HL L 55., , 13. o. HU 15 HU
16 (28) Az utasok olykor nincsenek tisztában azzal, milyen méretű, súlyú vagy számú poggyászt vihetnek magukkal az utastérbe. Annak érdekében, hogy az utasok teljes mértékben tudatában legyenek a kézipoggyászra, illetve a feladott poggyászra vonatkozó előírásoknak, a légi fuvarozóknak a jegyvásárláskor és a repülőtéren is egyértelmű információt kell adniuk ezekről az előírásokról. (29) A hangszereket lehetőség szerint kézipoggyászként kell elfogadni, és ha erre nincs lehetőség, mindent meg kell tenni azért, hogy azokat megfelelő feltételekkel szállítsák a repülőgép rakterében. Ezért a 2027/97/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. (30) A 2027/97/EK rendelettel az utasoknak biztosított jogok helyes és következetes alkalmazása érdekében a 261/2004/EK rendelet szerint kijelölt nemzeti végrehajtási szerveknek nyomon kell követniük és érvényesíteniük kell a 2027/97/EK rendelet szerinti jogokat is. (31) Tekintettel az elveszett, megrongálódott vagy késve érkező poggyásszal kapcsolatos panaszok beterjesztésére kiszabott rövid határidőkre, a légi fuvarozóknak lehetőséget kell nyújtaniuk arra, hogy az utasok panaszaikat már a repülőtéren benyújthassák, és e célból formanyomtatványt kell számukra biztosítani. Ez a szokásos poggyászjegyzőkönyv (Property Irregularity Report vagy PIR) is lehet. (32) A 2027/97/EK rendelet cikkének (2) bekezdése elavult, mert a biztosítással kapcsolatos ügyeket ma már a 785/2004/EK rendelet szabályozza. A bekezdést ezért törölni kell. (33) A gazdasági fejlődés figyelembevétele érdekében a 2027/97/EK rendeletben megállapított pénzügyi korlátozásokat a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) által a Montreali Egyezmény 24. cikkének (2) bekezdése alapján 2009-ben végzett felülvizsgálatnak megfelelően módosítani kell. (34) A 2027/97/EK rendelet és a Montreali Egyezmény közötti folyamatos megfelelés érdekében fel kell hatalmazni a Bizottságot arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el. Ez a felhatalmazás lehetővé tenné, hogy a Bizottság is módosítsa a 2027/97/EK rendeletben megszabott pénzügyi korlátozásokat, amennyiben azokat a Montreali Egyezmény 24. cikkének (2) bekezdése alapján a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) módosítja. (35) E rendeletnek tiszteletben kell tartania az alapvető jogokat és be kell tartania a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket, nevezetesen a fogyasztók védelmét, a személyes adatok védelméhez való jogot, a megkülönböztetés valamennyi formájának tilalmát és a fogyatékossággal élő személyek beilleszkedését, valamint a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogot, ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET: 1. cikk A 261/2004/EK rendelet a következőképpen módosul: 1. A 2. cikk a következőképpen módosul: 19 A május 13-i 889/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 140., , 2. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 6. kötet, 246. o.) módosított, a légi fuvarozók utasok és poggyászuk légi szállítása tekintetében fennálló felelősségéről szóló, október 9-i 2027/97/EK tanácsi rendelet (HL L 285., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 3. kötet, 489. o.). HU 16 HU
17 (a) (b) (c) (d) (e) A c) pontban található meghatározás helyébe a következő szöveg lép:»közösségi légi fuvarozó«: egy tagállam által a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló, szeptember 24-i 1008/2008/EK rendelet 20 rendelkezéseivel összhangban megadott érvényes működési engedéllyel rendelkező légi fuvarozó ; A d) pontban szereplő meghatározás helyébe a következő szöveg lép:»utazásszervező«: a szervezett utazási formákról szóló, június 13-i 90/314/EGK tanácsi irányelv cikkének (2) bekezdése szerinti személy ; Az i) pontban szereplő meghatározás helyébe a következő szöveg lép:»csökkent mozgásképességű személy«: a légi járműveken utazó fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek jogairól szóló 1107/2006/EK rendelet 22 szerinti bármely személy ; Az l) pontban szereplő járat törlése meghatározás a következő mondattal egészül ki: Törölt járatnak kell tekinteni a járatot abban az esetben is, ha a repülőgép felszállt, de ezt követően valamilyen okból egy, az érkezési repülőtértől eltérő repülőtéren le kellett szállnia, vagy vissza kellett térnie az indulási repülőtérre. A rendelet a következő meghatározásokkal egészül ki: m)»rendkívüli körülmények«: olyan körülmények, amelyek jellegüknél vagy eredetüknél fogva nem tartoznak az érintett légi fuvarozó rendes tevékenységi körébe, és amelyeket a légi fuvarozó ténylegesen nem tud befolyásolni. E rendelet alkalmazásában a rendkívüli körülmények magukban foglalják a mellékletben felsorolt körülményeket; n)»járat«: két repülőtér közötti légi szállítási művelet; a műszaki vagy üzemeltetési célokból történő közbenső leszállásokat nem kell figyelembe venni; o)»csatlakozó járat«: olyan járat, amely egyetlen szállítási szerződés keretében eljuttatja az utast egy átszállási helyre, ahonnan az egy másik járattal utazik tovább, illetve adott esetben a másik járat, amely az átszállási helyről indul. p)»utazás«: azon egyetlen vagy több egymást követő csatlakozó járat, amellyel vagy amelyekkel az utas a szállítási szerződés szerint az indulási repülőtérről végső célállomására jut; q)»repülőtér«: minden olyan terület, amelyet kifejezetten légi járművek leszállásához, felszállásához és földi mozgásához alakítottak ki, beleértve azon kapcsolódó létesítményeket, amelyekre a fenti műveleteknél a légi járművek forgalma és kiszolgálása során szükség lehet, valamint a kereskedelmi légi közlekedés kiszolgálásához szükséges létesítményeket is; r)»repülőtér-irányító szervezet«: olyan szervezet, amelynek a nemzeti jogszabályok, szabályzatok és szerződések értelmében a feladata más tevékenységekkel együtt vagy kizárólag a repülőterek vagy repülőtérhálózatok infrastruktúrájának igazgatása és kezelése, valamint az adott HL L 16., , 3. o. HL L158, , 59. o. HL L 223., , 1. o. HU 17 HU
18 repülőtereken vagy repülőtér-hálózatokon jelen lévő, különböző szereplők tevékenységének összehangolása és felügyelete; s)»jegyár«: egy jegyért fizetett teljes ár, amely magában foglalja a légi viteldíjat, valamint a jegy árában foglalt opcionális és nem opcionális szolgáltatásokért fizetendő minden vonatkozó adót, díjat, felárat és illetéket; t)»a járat ára«: egy adott járat repülési távolságának és a jeggyel megváltott teljes utazás összes járata által megtett össztávolságnak a hányada, szorozva a jegy árával; u)»indulási idő«: az az időpont, amikor a légi jármű külső vagy saját erőből elmozdul, és elhagyja az indulási állóhelyet (fékoldási idő); v)»érkezési idő«: az időpont, amikor a repülőgép eléri az érkezési állóhelyet és a rögzítő fékek működésbe lépnek (befékezési idő); w)»a kifutópályán való várakozás«: induláskor az az idő, amelyet a repülőgép az utasok beszállításának kezdetétől a felszállásig a földön tölt, érkezéskor pedig az az idő, amely a repülőgép földet érése és az utasok kiszállításának kezdete között telik el; x)»éjszaka«: az éjféltől reggel 6 óráig tartó időszak; y)»kíséret nélkül utazó gyermek«: kísérő szülő vagy gondviselő nélkül utazó gyermek, akiért a légi fuvarozó közzétett szabályzata szerint felelősséget vállal. 2. A 3. cikk a következőképpen módosul: (a) (b) (c) A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: Az (1) bekezdést azzal a feltétellel kell alkalmazni, hogy az utasok a) megerősített helyfoglalással rendelkeznek az érintett légi járaton és az 5. cikkben említett járattörlés, valamint a 6. cikkben említett menetrendváltozás esetét kivéve utasfelvételre jelentkeznek, a légi fuvarozó, az utazásszervező vagy egy meghatalmazott utazásközvetítő által előre és írásban (akár elektronikus formában) meghatározott módon és megjelölt időpontban, vagy ha nincs megjelölve időpont, legalább 45 perccel a menetrend szerinti indulási időpont előtt; vagy b) arról a légi járatról, amelyre helyfoglalásuk volt, egy légi fuvarozó vagy utazásszervező által bármilyen okból átirányításra kerültek egy másik járatra. A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: (4) A 8. cikk (6) bekezdésének sérelme nélkül e rendeletet kizárólag motoros merevszárnyú légi járműveken szállított utasokra kell alkalmazni. Amikor azonban az utazás egy részére a szállítási szerződésnek megfelelően más szállítási eszközön vagy helikopteren kerül sor, e rendeletet az egész utazásra alkalmazni kell, és az utazás más szállítási eszközzel végzett részét e rendelet alkalmazásában csatlakozó járatnak kell tekinteni. A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: HU 18 HU
19 (6) E rendelet a szervezett utazási szerződések keretében szállított utasokra is alkalmazandó, de nem érinti az utasok 90/314/EGK tanácsi rendelet szerinti jogait. Az utas e rendelet és a 90/314/EGK tanácsi irányelv értelmében is jogosult kérelem benyújtására, de az ugyanazon tényekkel kapcsolatban nem halmozhatja a két jogi aktus alapján őt megillető jogokat, amennyiben a jogok ugyanazon érdekek védelmezésére vagy ugyanazon célra irányulnak. E rendelet nem alkalmazható olyan esetekben, amikor egy utazási csomagot a légi járat törlésén vagy késésén kívüli egyéb okokból törölnek. 3. A 4. cikk a következőképpen módosul: (a) (b) A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: (3) Amennyiben az utasok beszállását akaratuk ellenére visszautasították, akkor az üzemeltető légi fuvarozó azonnal kártalanítja őket a 7. cikkel összhangban és segítséget nyújt nekik a 8. cikkel összhangban. Ha az utas a 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint a lehető legrövidebb időn belül történő átfoglalás mellett dönt, és az indulási idő legalább két órával későbbi, mint az eredeti indulási idő, az üzemeltető légi fuvarozó segítséget nyújt az utasnak a 9. cikkel összhangban. A szöveg a következő két bekezdéssel egészül ki: (4) Az (1), (2) és (3) bekezdést a retúr jegyekre is alkalmazni kell, ha a visszaúton az utas beszállását azon az alapon utasítják vissza, hogy az odaútra szóló jegyet nem vette igénybe, vagy e célból nem fizetett további díjat. (5) Ha az utas, vagy az utas nevében eljáró közvetítő egy vagy több, ugyanabba a szállítási szerződésbe tartozó utas családi vagy keresztnevében előforduló olyan elírást jelent be, amely a beszállás visszautasítását vonhatja maga után, a légi fuvarozónak azt legalább egyszer, az indulás előtt legfeljebb 48 órával, az utastól vagy a közvetítőtől kért kiegészítő díj nélkül ki kell javítania, kivéve, ha a nemzeti vagy a nemzetközi jogszabályok ezt nem teszik lehetővé. 4. Az 5. cikk a következőképpen módosul: (a) Az (1) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép: a) az üzemeltető légi fuvarozó a 8. cikk szerint felajánlja a jegy visszatérítése, az utazás átfoglalással történő folytatása vagy a későbbi időpontban történő utazás közötti választás lehetőségét; és b) az üzemeltető légi fuvarozó átfoglalás esetén, ha a járat indulásának ésszerűen várható időpontja legalább két órával későbbi, mint a törölt járat tervezett indulása, a 9. cikkben meghatározott ellátást ajánlja fel; és (b) A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: (3) Az üzemeltető légi fuvarozó nem köteles kártérítést fizetni a 7. cikk szerint, ha bizonyítani tudja, hogy a járat törlését rendkívüli körülmények okozták, és a járat törlését minden ésszerű intézkedés megtételével sem lehetett volna elkerülni. Rendkívüli körülményekre csak akkor szabad hivatkozni, ha a szóban forgó járatot, vagy az ugyanazzal a légi járművel üzemeltetett előző járatot érintik. (c) A cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki: (5) Azokon a repülőtereken, amelyeknek éves utasforgalma legalább az előző három egymást követő évben elérte a hárommillió főt, a repülőtér-irányító szervezetnek gondoskodnia kell arról, hogy a repülőtér és a repülőtér használói HU 19 HU
20 különösen a légi fuvarozók és a földi kiszolgálást végző vállalatok műveleteiket megfelelő készenléti terv révén összehangolják, így felkészülve a többszörös járattörléseket és/vagy késéseket előidéző olyan helyzetekre, amelyek miatt jelentős számú utas reked a repülőtéren, beleértve a légitársaságok csődje vagy a működési engedélyük visszavonása miatt bekövetkező eseteket is. A készenléti terv célja, hogy a repülőtéren rekedt utasok megfelelő tájékoztatást és segítséget kapjanak. A repülőtér-irányító szervezet a készenléti tervet és annak bármely módosítását közli a 16. cikk szerint kijelölt nemzeti végrehajtási szervvel. Azon repülőterek irányító szervezeteinek, amelyek utasforgalma nem éri el a fenti határt, minden ésszerű intézkedést meg kell tenniük a repülőtér-használók tevékenységének összehangolása, valamint a repülőtéren rekedt utasok ellátása és tájékoztatása érdekében. 5. A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép: 6. cikk Jelentős késés (1) Amennyiben egy üzemeltető légi fuvarozó okkal feltételezi, hogy egy járat indulása késni fog, vagy ha a menetrend szerinti induláshoz képest elhalasztja az indulást, akkor az utasoknak: i. legalább két órás késés esetén felajánlja a 9. cikk (1) bekezdésének a) pontjában és (2) bekezdésében előírt segítséget; és ii. legalább öt órás késés esetén, ha a késés egy vagy több éjszakára is kiterjed, felajánlja a 9. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és a 9. cikk (1) bekezdésének c) pontjában előírt segítséget; és iii. legalább öt órás késés esetén felajánlja a 8. cikk (1) bekezdésének a) pontjában előírt segítséget. (2) A 7. cikk szerint az utasoknak kártérítéshez van joguk az üzemeltető légi fuvarozó részéről, ha végső célállomásukra: a) EU-n belüli utazások és harmadik országból induló/oda érkező, 3500 km-nél rövidebb utazások esetében a menetrend szerinti érkezési időponthoz képest öt órás vagy annál hosszabb késéssel érkeznek meg; b) harmadik országból induló/oda érkező, 3500 km-től 6000 km-ig terjedő utazások esetében a menetrend szerinti érkezési időponthoz képest kilenc órás vagy annál hosszabb késéssel érkeznek meg; b) harmadik országokból induló/oda érkező, 6000 km-nél hosszabb utazások esetében a menetrend szerinti érkezési időponthoz képest tizenkét órás vagy annál hosszabb késéssel érkeznek meg. (3) A (2) bekezdést akkor is alkalmazni kell, ha az üzemeltető légi fuvarozó a menetrendszerű indulási és érkezési időt úgy módosítja, hogy azzal az eredeti menetrend szerinti érkezéshez képest késést idéz elő, kivéve ha az utasok a menetrendváltozásról az eredetileg tervezett indulási idő előtt több mint tizenöt nappal tájékoztatást kaptak. (4) Az üzemeltető légi fuvarozó nem köteles kártérítést fizetni a 7. cikk szerint, ha bizonyítani tudja, hogy a járat késését vagy a menetrend módosítását rendkívüli körülmények okozták, és a késést vagy módosítást minden ésszerű intézkedés megtételével sem lehetett volna elkerülni. A rendkívüli körülményekre csak az HU 20 HU

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság


text:
1. Közölje a rendőrséggel, ha ügyvéd segítségét szeretné igénybe venni a rendőrségen való tartózkodása alatt. Ez a szolgáltatás ingyenes. - PDF
Download "1. Közölje a rendőrséggel, ha ügyvéd segítségét szeretné igénybe venni a rendőrségen való tartózkodása alatt. Ez a szolgáltatás ingyenes."
1 2000. évi törvény a terrorizmusról Ismerje a jogait az őrizetbe vétel alatt! Anglia és Wales joga garantálja a jelen Tájékoztatóban ismertetett jogait, amelyek megfelelnek a büntető eljárás során a tájékoztatáshoz való jogról szóló 2012/13/EU irányelvnek. Ezen az oldalon összefoglaljuk az önt a rendőrségen megillető jogokat. Részletesebb információkat találhat a következő oldalakon az pontban. A teljes ismertetés a rendőrség H Működési szabályzatában olvasható. 1. Közölje a rendőrséggel, ha ügyvéd segítségét szeretné igénybe venni a rendőrségen való tartózkodása alatt. Ez a szolgáltatás ingyenes. 2. Közölje a rendőrséggel, ha értesíteni szeretne valakit a hollétéről. Ez a szolgáltatás ingyenes. 3. Közölje a rendőrséggel, ha szeretné látni a rendőrség szabályzatát, amelyet Működési szabályzatnak hívnak. 4. Közölje a rendőrséggel, ha orvosi segítségre van szüksége. Tudassa a rendőrséggel, ha beteg vagy megsérült. Az orvosi ellátás ingyenes. 5. Ha kérdéseket tesznek fel önnek a terrorcselekmény elkövetésében, előkészítésében vagy az arra való felbujtásban való gyanított közreműködéséről, nem kell mondania semmit sem. Ha azonban a kihallgatás során nem említ valamit, amelyre később támaszkodni kíván a bíróságon, ez árthat a védelmének. Bármi, amit mond, bizonyítékként felhasználható. 6. A rendőrség köteles közölni önnel, hogy szerintük miként működött közre a terrorcselekmény elkövetésében, előkészítésében vagy az arra való felbujtásban, miért tartóztatták le és miért tartják őrizetben. 7. A rendőrség köteles megmutatni önnek vagy jogi képviselőjének azon nyilvántartásokat és iratokat, amelyekből kiderül, hogy miért tartóztatták le és tartják őrizetben, illetve mi történt önnel a rendőrőrsön való tartózkodása alatt. 8. Ha tolmácsra van szüksége, a rendőrség köteles az ön számára tolmácsot biztosítani. Kérheti bizonyos dokumentumok lefordítását is. Ez a szolgáltatás ingyenes. 9. Közölje a rendőrséggel, ha nem brit állampolgár, és kapcsolatba kíván lépni a nagykövetségével vagy konzulátusával, vagy azt kéri, hogy tájékoztassák őket az őrizetbe vételéről. Ez a szolgáltatás ingyenes. 10. A rendőrség köteles tájékoztatni önt arról, hogy meddig tarthatják őrizetben. 11. Ha vádat emelnek ön ellen és az ügye a bíróság elé kerül, ön vagy jogi képviselője betekinthet a vád bizonyítékaiba a bírósági tárgyalás előtt. Ha a fenti jogaival kapcsolatban kérdése van, szóljon az őrizetbe vételt végrehajtó tisztnek. Az összefoglaló utáni oldalakon részletesebb tájékoztatást talál arról, hogyan kell a rendőrségnek önt kezelnie és önnel bánnia. A jogokról és felhatalmazásokról szóló tájékoztató jelen változata június 2-ától hatályos. 1
2 Őrizze meg ezt a tájékoztatót, és mielőbb olvassa el! Segít önnek döntéseket hozni a rendőrségen való tartózkodása alatt. 1. Ügyvédi segítség igénybevétele Az ügyvéd segíthet és tanácsot adhat jogi kérdésekben. Ha ügyvédet kér, ez még nem kelt olyan látszatot, mintha bármiben is bűnös volna. Az őrizetbe vételt végrehajtó tiszt köteles megkérdezni, hogy szüksége van-e jogi tanácsadásra. Ez a szolgáltatás ingyenes. A rendőrségnek engedélyeznie kell, hogy a rendőrségen való tartózkodása alatt bármikor, éjjel vagy nappal, beszélhessen egy ügyvéddel. Ha ügyvédet kért, a rendőrség általában nem tehet fel kérdéseket addig, amíg nem volt alkalma az ügyvéddel beszélni. Amikor a rendőrség kihallgatja, kérheti, hogy a helyiségben az ügyvéd is jelen legyen önnel. Ha a rendőrségnek azt mondta, hogy nincs szüksége jogi tanácsadásra, de később meggondolta magát, tudassa ezt az őrizetbe vételt végrehajtó tiszttel, aki segít majd önnek, hogy kapcsolatba léphessen egy ügyvéddel. Ha az ügyvéd nem jelenik meg, nem lép kapcsolatba önnel a rendőrségen vagy ismételten beszélnie kellene egy ügyvéddel, szóljon a rendőrségnek, hogy újra keressék meg az ügyvédet. Kérheti, hogy ön által ismert ügyvéddel beszélhessen, és nem kell fizetnie, ha jogsegélyszolgálat keretében végzi a munkáját. Ha nincsen ügyvéd ismerőse vagy az ön által ismert ügyvéd nem elérhető, beszélhet a kirendelt ügyvéddel. Ez a szolgáltatás ingyenes. A kirendelt ügyvéd nem áll semmilyen kapcsolatban a rendőrséggel. Az ingyenes jogi tanácsadás biztosítása: A rendőrség felhívja a Defence Solicitor Call Centre-t (DSCC, Védőügyvédtelefonközpont). A DSCC megszervezi a jogi tanácsadást az ön által kért ügyvéd vagy a kirendelt ügyvéd útján. A DSCC olyan független szolgálat, amely ingyenes jogi tanácsadást nyújt, és semmilyen kapcsolatban nem áll a rendőrséggel. Ha szeretne maga fizetni a jogi tanácsadásért: Ha úgy kívánja, bármely esetben fizethet a jogi tanácsadásért. A DSCC felveszi a kapcsolatot az ügyvédjével az ön nevében. Jogosult arra, hogy a választott ügyvédjével bizalmasan értekezzen telefonon, vagy az ügyvéd személyesen is meglátogathatja önt a rendőrségen. Ha a választott ügyvédje nem elérhető, a rendőrség még mindig felhívhatja a DSCC-t, hogy ingyenes jogi tanácsot kapjon a kirendelt ügyvédtől. 2. Az ön által választott személy értesítése a rendőrségen való tartózkodásáról Kérheti a rendőrségtől, hogy lépjenek kapcsolatba valakivel, akinek tudnia kell, hogy ön a rendőrségen tartózkodik. Ez a szolgáltatás ingyenes. A rendőrség a lehető leghamarabb gondoskodik a kapcsolatfelvételről. 2
3 3. Betekintés a Működési szabályzatba A Működési szabályzat olyan előírások gyűjteménye, amelyek ismertetik, hogy a rendőrségnek mit szabad és mit nem szabad megtennie az ön rendőrségen való tartózkodása alatt. Tartalmazza a jelen Tájékoztatóban összefoglalt jogok részletezését is. A rendőrség engedélyezi a Működési szabályzat elolvasását, de nem olvasgathatja olyan hosszan, hogy ezzel hátráltassa a rendőrséget annak kiderítésében, hogy ön törvénysértést követett-e el. Ha el kívánja olvasni a Működési szabályzatot, szóljon az őrizetbe vételt végrehajtó tisztnek. 4. Orvosi segítség kérése, ha nem érzi jól magát vagy megsérült Szóljon a rendőrségnek, ha rosszul van, gyógyszerre van szüksége vagy megsérült. Hívnak majd az ön számára egy orvost, nővért vagy más egészségügyi szakembert, és ez a szolgáltatás ingyenes. Beveheti a gyógyszereit, de azokat a rendőrségnek először ellenőriznie kell. Először általában egy nővér vizsgálja meg, de a rendőrség szükség esetén orvost hív. Kérhet másik orvost is, de elképzelhető, hogy ezért fizetnie kell. 5. Hallgatáshoz való jog Ha kérdéseket tesznek fel önnek a terrorcselekmény elkövetésében, előkészítésében vagy az arra való felbujtásban való gyanított közreműködéséről, nem kell mondania semmit sem. Ha azonban a kihallgatás során nem említ valamit, amelyre később támaszkodni kíván a bíróságon, ez árthat a védelmének. Bármi, amit mond, bizonyítékként felhasználható. 6. Tájékoztatás arról, hogy miért tartóztatták le és vették őrizetbe A rendőrség köteles tájékoztatni önt, hogy megértse, miért tartóztatták le, és miért gyanúsítják terrorcselekmény elkövetésében, előkészítésében vagy az arra való felbujtásban való közreműködéssel. A rendőrőrsön a rendőrség köteles közölni önnel, hogy szerintük miért kell önt fogva tartani. Mielőtt a rendőrség kihallgatná a terrorcselekményben való gyanítható közreműködésével kapcsolatban, kötelesek kellően tájékoztatni önt vagy az ügyvédjét arról, hogy szerintük ön mit követett el, annak érdekében, hogy ön megfelelően védekezhessen. Nem kötelesek azonban olyan időpontban tájékoztatást adni, amikor ez sértené a nyomozás érdekeit. Ez minden olyan bűncselekményre vonatkozik, amelynek elkövetésével a rendőrség önt gyanúsítja. 3
4 7. Betekintés a letartóztatásával és őrizetbe vételével kapcsolatos nyilvántartásokba és dokumentumokba Amikor őrizetbe veszik a rendőrségen, a rendőrség köteles: az őrizetbe vételéről felvett jegyzőkönyvben megjelölni az őrizetbe vétel okát és szükségességét, valamint azt, hogy szerintük miért szükséges a fogva tartása. betekintést engedni önnek és ügyvédjének e nyilvántartásokba. Ezt az őrizetbe vételt végrehajtó tiszt biztosítja. A rendőrség köteles hozzáférést biztosítani önnek vagy az ügyvédjének a letartóztatása és őrizetbe vétele jogszerűségének vitatása szempontjából fontos dokumentumokba és anyagokba. 8. Tolmács biztosítása és egyes dokumentumok lefordítása Ha nem beszél vagy nem ért angolul, a rendőrség biztosít valakit, aki beszél az ön nyelvén és segít önnek. Ez a szolgáltatás ingyenes. Ha hallássérült vagy nehezen beszél, a rendőrség biztosít brit jelnyelvű angol tolmácsot, hogy a segítségére legyen. Ez a szolgáltatás ingyenes. Ha nem beszél vagy nem ért angolul, a rendőrség megkéri a tolmácsot, hogy tájékoztassa önt az őrizetbe vétele okáról. Ezt minden alkalommal meg kell tenni, amikor a rendőrség a fogva tartásáról hoz döntést. Minden fogva tartási döntés után, illetve ha bármilyen bűncselekmény miatt vádat emeltek ön ellen, a rendőrség köteles átadni egy az ön anyanyelvén készült jegyzőkönyvet arról, hogy miért vették őrizetbe és milyen bűncselekmény elkövetésével vádolják, kivéve, ha különleges okok szólnak ez ellen. Ezek a következők: Ha ön úgy dönt, hogy nincs szüksége a jegyzőkönyvre a védelméhez, mert pontosan érti, mi történik, tisztában van azzal, milyen következményekkel jár, ha lemond a jegyzőkönyvről, és lehetősége volt arra, hogy ügyvédtől kérjen segítséget ehhez a döntéshez. A hozzájárulását írásba kell foglalnia. Ha a védelméhez elegendő, ha a tolmács szóban lefordítja vagy összefoglalja a jegyzőkönyvet, és ön pontosan érti, mi történik. Ilyenkor az őrizetbe vételt végrehajtó tiszt engedélyére is szükség van. Ha rendőrségi kihallgatás során nem készül hangfelvétel, a tolmács az ön anyanyelvén jegyzeteket készít a kérdésekről és az ön válaszairól. Ezt ellenőrizheti, mielőtt pontos jegyzőkönyvként aláírja. Ha vallomást akar tenni a rendőrségen, a tolmács lefordítja az anyanyelvére a vallomást, hogy ellenőrizhesse, és ha megfelelő, aláírhassa. Kérheti a jelen Tájékoztató fordítását is. Ha nem áll rendelkezésre fordítás, tolmács útján kell megkapnia a tájékoztatást, és felesleges késedelem nélkül az írott fordítást is biztosítani kell az ön számára. 4
5 9. Kapcsolatfelvétel a nagykövetséggel vagy konzulátussal Ha ön nem brit állampolgár, szólhat a rendőrségnek, hogy szeretne kapcsolatba lépni a követsége főbiztosával, a nagykövetségével vagy a konzulátusával, mert tudatni szeretné velük a tartózkodási helyét, és hogy miért van a rendőrségen. Meg is látogathatják önt személyesen, vagy megszervezhetik, hogy beszélhessen egy ügyvéddel. 10. Meddig tarthatják fogva Vádemelés nélkül 48 órán túl csak akkor tarthatják őrizetben, ha a bíróság engedélyezi a rendőrség számára a hosszabb fogva tartást. A bíróság a vádemelés nélküli fogva tartási időt a letartóztatásától számított legfeljebb 14 napig hosszabbíthatja meg. Időnként egy magasabb rangú rendőrtisztnek kell megvizsgálnia az ügyét, hogy eldöntse, szükséges-e a további fogva tartása. Ezt felülvizsgálatnak hívják. Önnek jogában áll kifogással élni a döntéssel szemben, kivéve, ha az egészségi állapota ezt nem engedi meg. A jogi képviselője is jogosult az ön nevében kifogással élni a döntéssel kapcsolatban. Ha a felülvizsgáló tiszt nem helyezi önt szabadlábra, köteles megindokolni a döntését, és az okot fel kell tüntetni az Őrizetbe vételi jegyzőkönyvben. Ha a fogva tartása többé már nem szükséges, önt szabadlábra kell helyezni. Ha a rendőrség a bíróságtól kéri az őrizetbe vétele meghosszabbítását: Írásbeli tájékoztatást kell kapnia arról, hogy mikor lesz a meghallgatás, és milyen alapon kívánják meghosszabbítani az őrizetbe vételét. Elő kell állítaniuk önt a bírósági meghallgatáson. Jogosult arra, hogy ügyvéd képviselje a bíróság előtt. A rendőrség csak akkor tarthatja továbbra is őrizetben, ha a bíróság úgy véli, hogy ez szükséges, és a rendőrség körültekintően és felesleges késedelem nélkül folytatja az ügyében a nyomozást. Ha a rendőrségnek elegendő bizonyítéka van ahhoz, hogy önt a bíróság elé állítsa, vádat emelhet a rendőrőrsön vagy postai úton is, és beidézheti a bíróság elé tárgyalásra. Az őrizetbe vétel felülvizsgálata és meghosszabbítása Előfordulhatnak olyan esetek, amikor a letartóztatása után 48 óránál hosszabb időtartamra is fogva tartható. Ilyen körülmények között az alábbiakat kell átadni önnek, illetve az alábbiakról kell tájékoztatást kapnia: írásbeli dokumentum az őrizetbe vétel meghosszabbítása iránti kérelem benyújtásáról; a kérelem benyújtásának időpontja; a kérelem bírósági tárgyalásának időpontja és a további fogva tartás iránti kérelem indoka. Az értesítést önnek (és jogi képviselőjének) minden alkalommal meg kell kapnia, amikor az őrizetbe vétel meghosszabbítását vagy ismételt meghosszabbítását kérelmezik. 5
6 11. A bizonyítékokhoz való hozzáférés, ha az ügy bíróság elé kerül Ha ön ellen bűncselekmény elkövetése miatt vádat emeltek, önnek vagy az ügyvédjének joga van betekinteni az ön ellen felhozott, valamint a védelmét esetlegesen elősegítő bizonyítékokba. Ennek a bírósági tárgyalás megkezdése előtt kell megtörténnie. A rendőrség és az ügyészség felelős a releváns dokumentumokba és anyagokba való betekintés biztosításáért. 6
7 A rendőrségen való tartózkodással kapcsolatos egyéb tudnivalók Hogyan kell önnel bánni és önt kezelni Az alábbiakban röviden összefoglaljuk, mire számíthat a rendőrségen való tartózkodása alatt. Ha szeretne többet megtudni, tekintsen bele a Működési szabályzatba, amelyben egy felsorolás ismerteti, hol találhat részletes tájékoztatást ezekről a kérdésekről. Ha bármilyen kérdése van, forduljon az őrizetbe vételt végrehajtó tiszthez. Segítségre szoruló személyek Ha ön 18 éven aluli vagy mentálisan sérülékeny, például tanulási nehézségekkel küzd vagy mentális egészségügyi problémái vannak, joga van ahhoz, hogy legyen önnel valaki a rendőrség egyes intézkedései alatt. Ez a személy a megfelelő felnőtt, és az ő számára is biztosítanak egy példányt a jelen Tájékoztatóból. A megfelelő felnőttnek önnel kell lennie, amikor a bíróság ismerteti a jogait és a rendőrségen való fogva tartásának indokát. Jelen kell lennie továbbá akkor is, amikor a rendőrség hivatalos figyelmeztetésben részesíti. A megfelelő felnőtt az ön nevében ügyvédet is kérhet. Ha úgy kívánja, a megfelelő felnőtt jelenléte nélkül is beszélhet az ügyvédjével. A rendőrségen való tartózkodása alatt szükség lehet arra, hogy a rendőrség elvégezze valamelyik alábbi tevékenységet. Ha különleges okok nem zárják ki, a megfelelő felnőttnek az intézkedés teljes időtartama alatt önnel kell lennie az alábbi esetekben: az ön kihallgatása vagy felszólítása arra, hogy írja alá az írásbeli vallomását vagy a rendőrségi jelentést; ha a rendőrség a külső ruházatán túl bármilyen ruhadarabját eltávolítja motozás céljából; ujjlenyomat vétele, fényképfelvétel vagy DNS- vagy bármilyen más minta vétele; felismerésre bemutatási eljárással kapcsolatos bármilyen intézkedés. A megfelelő felnőttnek lehetőséget kell biztosítani arra, hogy személyesen vagy telefonon keresztül jelen legyen, amikor a rendőrség felülvizsgálja az ügyét a további fogva tartás szükségességének megállapítása céljából. Ha a megfelelő felnőtt rendelkezésre áll, jelen kell lennie, amikor a rendőrség vádat emel önnel szemben bűncselekmény elkövetése miatt. A rendőrségen való tartózkodásával kapcsolatos adatok rendelkezésre bocsátása A rendőrségen való tartózkodása alatt mindent rögzítenek. Ez a nyilvántartás az Őrizetbe vételi jegyzőkönyv. A rendőrségről való távozásakor ön, az ügyvédje vagy a megfelelő felnőtt kérhet egy példányt az Őrizetbe vételi jegyzőkönyvből. A rendőrség a lehető leghamarabb köteles az ön rendelkezésére bocsátani az Őrizetbe vételi jegyzőkönyv másolatát. A távozása után legfeljebb 12 hónapig kérheti rendőrségtől az Őrizetbe vételi jegyzőkönyv másolatát. 7
8 Kapcsolattartás Azon túl, hogy ügyvédhez juthat és értesíthet valakit az őrizetbe vételéről, általában engedélyeznek még önnek egy telefonhívást. Tudassa a rendőrséggel, ha fel kíván hívni valakit telefonon. Kérhet tollat és papírt is. Elképzelhető, hogy látogatókat is fogadhat, de ezt az őrizetbe vételt végrehajtó tiszt meg is tilthatja. A zárka Amennyiben lehetséges, önt egyedül helyezik el egy zárkában. A zárkának tisztának, fűtöttnek, és megvilágítottnak kell lennie. Az ágyneműnek is tisztának és rendezettnek kell lennie. Lehetőséget kell kapnia a mellékhelyiség használatra és a tisztálkodásra. Ruházat Ha a ruháját elvették, a rendőrségnek más ruházatot kell biztosítania az ön számára. Étel és ital Napi háromszori étkezést és folyadékot kell biztosítani az ön számára. Az étkezések között is fogyaszthat folyadékot. Mozgás Lehetőség szerint biztosítani kell az ön részére minden nap a friss levegőn való tartózkodást. Amikor a rendőrség kihallgatja A kihallgatási helyiségnek tisztának, fűtöttnek, és megvilágítottnak kell lennie. Önnek nem kell állnia. A rendőrtiszteknek közölniük kell a nevüket és a rangjukat. A szokásos étkezési időkben és körülbelül 2 óránként ivás céljából engedélyezni kell, hogy szünetet tartsanak. Az őrizetben töltött minden 24 órában legalább 8 óra pihenési időre jogosult. Vallásgyakorlás Közölje a rendőrséggel, ha bármire szüksége van a vallása gyakorlásához, amíg a rendőrségen tartózkodik. Szükség esetén vallásos könyveket és egyéb tárgyakat is a rendelkezésére tudnak bocsátani. 8
9 Eltérés a szokásos szabályoktól Ügyvédi segítség igénybevétele Egyes esetekben a rendőrségnek sürgősen ki kell hallgatnia önt, még mielőtt az ügyvéddel beszélhetne. Az ilyen esetekre vonatkozó információkat a Működési szabályzat tartalmazza. Ez a tájékoztató ismerteti, hogy a rendőrségnek mit szabad és mit nem szabad megtennie az ön rendőrségen való tartózkodása alatt. Ha szeretné tanulmányozni a részleteket, azok a Működési szabályzat H szabályzatának 6.7. bekezdésében találhatók. Létezik egy olyan eset, amikor a rendőrség nem engedélyezi, hogy a választott ügyvédjével beszéljen. Ilyen esetben lehetőséget kell adniuk arra, hogy másik ügyvédet válasszon. Ha szeretné tanulmányozni a részleteket, azok a Működési szabályzat H szabályzatának B mellékletében találhatók. Létezik egy olyan eset, amikor a rendőrség nem engedélyezi, hogy bizalmasan beszéljen az ügyvédjével. Ilyenkor egy magas rangú rendőrtiszt engedélyezi egy egyenruhás felügyelő jelenlétét. Ha szeretné tanulmányozni a részleteket, azok a Működési szabályzat H szabályzatának 6.5. bekezdésében találhatók. Az ön által választott személy értesítése a rendőrségen való tartózkodásáról Vannak esetek, amikor a rendőrség nem engedélyezi, hogy bárkivel kapcsolatba lépjen. Az ilyen esetekre vonatkozó információkat a Működési szabályzat tartalmazza. Ha szeretné tanulmányozni a részleteket, azok a Működési szabályzat H szabályzatának B mellékletében találhatók. Független őrizetbe vételi látogatók A közösség egyes tagjai előzetes bejelentés nélkül is bemehetnek a rendőrségekre. Ők a független látogatók, akik önkéntes alapon dolgoznak annak érdekében, hogy az őrizetbe vett személyek megfelelő bánásmódban részesüljenek és élhessenek a jogaikkal. Ön nem kérheti, hogy találkozzon a független őrizetbe vételi látogatóval vagy a független látogató jöjjön el meglátogatni önt, de a független látogatók kérhetik, hogy önt láthassák. Ha egy független látogató meglátogatja önt az őrizetben töltött ideje alatt, a rendőrségtől függetlenül jár majd el, és ellenőrzi a jólétét és a jogai tiszteletben tartását. Ön azonban nem köteles beszélni velük, ha nem kíván. Panasztétel Ha panaszt kíván tenni a bánásmóddal kapcsolatban, kérje, hogy egy felügyelővel vagy magasabb rangú rendőrtiszttel beszélhessen. A szabadlábra bocsátása után is panaszt tehet bármely rendőrségen, a Független Rendőrségi Panaszügyi Bizottságnál (IPCC: Independent Police Complaints Commission), vagy az ügyvédje, illetve a parlamenti képviselője útján. 9

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság