text:
Arccal hátrafelé? avagy hol tart ma az önálló életvitel mozgalma az USA-ban?
Vitathatatlan és a szakirodalomban elismert, hogy a fogyatékosság kezelésében az Egyesült Államok jár(t) élen, és annak is a nyugati partvidéke. Annak ellenére, hogy nem fogunk kitérni az USA-ban található rendszerre, érinteni fogjuk a legfontosabb jogi normákat, bemutatva az un. önálló életvitel-mozgalom kialakulását és megerősödését. Fontos tudni, hogy a mozgalom elsősorban polgárjogi összefogásként indult, felbuzdulva a fekete bőrű amerikaiak sikerein.
Előjáróban tudni kell, hogy az Egyesült Államokban törvényi szinten a fogyatékos személyek (polgári) jogait – mint kisebbségét - először 1990-ben szabályozták az Americans with Disability Act-ben (ADA)[1]. A törvény megalkotásakor a Kongresszus mint célt három területet jelölt meg: tetszőleges akadályok, valamint az esélyegyenlőtlenségek megszüntetése és a szükségtelen függőség és a nem teljesíthető aktivitás csökkentése.[2]
Ezt megelőzően az 1973-ban elfogadott Rehabilitation Act és annak későbbi módosításai tartalmaztak törvényi rendelkezéseket a fogyatékos emberekre vonatkozóan. A Rehabilitation Act-ben kerültek megfogalmazásra mindazon rendelkezések, amelyek az ADA előtt a fogyatékos személyek integrációját elősegítették, különösen foglalkoztatás terén.[3] Fontos látni azt, hogy a Rehabilitation Act 504-es szakasza[4] lényegében megfelelt az 1964-es Civil Rights Act 601-es anti-diszkriminációs rendelkezésével[5].
Middleton, Rollins és Harley[6] arra mutat rá, hogy az ADA-hoz vezető utat egyrészt az 1964-ben elfogadott un. Polgárjogi Törvény (Civil Rights Act) kövezte ki a Rehabilitation Act-en keresztül. A képet árnyalja, hogy a hetvenes és nyolcvanas években – tehát az ADA-t megelőzően - számos előremutató jogszabály[7] született az USA-ban. Másrészt a súlyosan fogyatékos emberek öntevékeny mozgalma ismertté és támogatottá vált, nem kis mértékben az amerikai feminista mozgalmak sikere, és a vietnami háborúból hazatérő, a háború alatt fogyatékossá vált veteránok miatt[8]. Céljuk az un. önálló életvitel megalapozása és kialakítása volt. Lényege, hogy a fogyatékos embernek legyen lehetőségük választani, hogy ezzel is képes legyenek az életét irányítani és csökkenteni a mindennapi kiszolgáltatottságot. Az ADA tiltja a diszkriminációt a foglalkoztatásban[9], a középületek használatánál[10], közszolgáltatásoknál[11], a szövetségi programok tekintetében[12] és a tömegkommunikációban[13].
Két évvel az 1964-es Civil Right Act elfogadása után Jacobus tenBroek, a Berkeley Egyetem politológus professzora - aki egyben a Vakok Nemzeti Szövetségének alapító elnöke volt - megjegyezte, hogy a legfontosabb a közösség általi elfogadottság és a jog: hogy létezzünk. Amikor a professzor megfogalmazta gondolatait, akkor még tetszőlegesen megtagadhatták tőle, hogy repülőre vagy vonatra szálljon, annak ellenére, hogy jegyet váltott. Nem volt jogi védelme akkor sem, amikor ügyeit intézve a bankba vagy étterembe ment.[14]
A Cowell Residence Program[15]
Mielőtt továbbmennénk és rátérnénk az egyesült államokbeli bíró alkotta jogra a téma szempontjából, érdemes a színfalak mögé nézni. Mint ahogy Middleton, Rollins és Harley is utaltak tanulmányukban[16], a fogyatékos emberek érdekében elindult mozgalom valóban a súlyosan fogyatékos polgárok hatékony önszerveződésének, fellépésének köszönhető. A hatvanas évek elején – mint köztudott – az afro-amerikiak úgy érezték, hogy bőrszínűk alapján nem képesek élni jogaikkal és hátrányos megkülönböztetésben részesülnek az élet valamennyi területén, akárcsak a fogyatékos emberek, akik a fogyatékosságuk miatt váltották ki a társadalom ellenérzését.
A hatvanas években az amerikai Berkeley-ből, California államából indult el az önálló életvitel mozgalom. A mozgalom elindítása Ed Roberts nevéhez fűződik, aki 1962-ben beiratkozott a helyi egyetemre. Roberts nemcsak mozgássérült volt, hanem még vastüdőre is szorult súlyos betegsége (postpolio quadriplegic) miatt. Eleinte a Cowell Korházban volt „elszállásolva” a campus területén. A harcias öntudatnak híre kelt és néhány éven belül már tucatnyi súlyos fogyatékkal élő diákja lett az egyetemnek és a kórháznak. Így indult el tehát az un. Cowell Residence Program.
A bővülő diáklétszám azonban nem feledtette azt a tényt, hogy a kórház területét nem hagyhatták el a campuson lévő akadályok miatt. 1970-ben szövetségi segítség révén elindulhatott a Fizikailag Sérült Diákok Programja, melynek célja az volt, hogy a kilenc „alapító atya” kimozdulhasson és a campuson úgy mozoghasson, mint bármely más diák. (Más megfontolása is volt az összefogásnak: a szállásokért fizetendő díjak nagyon magasak voltak, illetve nem voltak átalakítások a hozzáférhetőség szempontjából.)
Bírói gyakorlat fejlődése az USA-ban, néhány esettel illusztrálva
Arra nincs mód, hogy részletesen belemenjünk a bírói gyakorlatba és az egyes eseteket részletesen elemezzük a fogyatékos emberek jogainak érvényesülése, érvényesítése tekintetében, azonban néhány esetre érintőlegesen kitérünk. Pokol szerint egy 1925-ös törvénymódosítás révén a szövetségi Legfelsőbb Bíróság hatalma jelentősen megnőtt, méghozzá úgy, hogy kivették a rendes fellebbezés eljárásból és a testület önállóan határozhatta meg, hogy milyen ügyekben dönt[17]. Ennek eredményeképpen Pokol szavaival élve a szelektálási hatalmukkal élve erősen redukált számú ügyek esetében immáron „átfogó elveket” és „alkotmányos célokat” fogalmazhattak és fogalmaznak meg a bírák, eltávolodva az eredeti törvényszövegtől[18]. Ez pedig nyilván kihatott az alacsonyabb bírói fórumokra is. Így végső soron ahhoz vezetett, hogy igazi alternatívát nyújtott a törvényhozói és az elnöki hatalommal szemben a jog területén. Ehhez kapcsolódóan fontos megjegyezni, hogy épp Bagenstos szerint Ruth Bader Ginsburg[19] bíró, aki korábban a nők jogainak a védelmezője volt az 1970-es években és jelenleg a Legfelsőbb Bíróságon a fogyatékos embereket érintő ügyekben fogalmaz meg markáns véleményt, azt az álláspontot képviseli, hogy a bíróságok komoly szerepet töltenek be a társadalom formálásában, és a bíráknak részt kell venniük egy un. társadalmi dialógusban[20].
A szakirodalom szerint kimutatható, hogy a jelenlegi bírói gyakorlat nem egységes, sőt ellentmondásos, különösen az utóbbi évek döntéseit alapul véve. A következőkben néhány és sokat vitatott ítéletre térünk ki.
1998-ban a szakirodalom szerinti első jelentősebb és az ADA kapcsán hozott ítéletben egy tünetmentes HIV fertőzött ügyében[21] született döntés. A Bíróság úgy értelmezte a törvényt, hogy - tekintettel arra, hogy a HIV fertőzés az illető szaporodási tevékenységének teljességét súlyosan befolyásolja - fogyatékosnak tekintendő a tünetmentes, ám beteg ember. Ezzel szemben egy évvel később, 1999-ben a Legfelsőbb Bíróság napirendre tűzte magának a fogyatékosság definíciójának kérdését. Ennek lényege annak feltárása volt, vajon szükséges-e annak vizsgálata, hogy rendelkezésre állnak-e megfelelő módszerek annak meghatározására, hogy egy adott személy fizikai vagy értelmi sérülése korlátozza-e a teljes értékű élet megélését.
Egy évvel később azonban a Bíróság úgy döntött Karen Sutton és Kimberly Hinton testvérek ügyében[22], hogy az ikerpár nem áll az ADA hatálya alatt, mert rövidlátásuk megfelelő lencsékkel korrigálható, annak ellenére, hogy pilótának már nem felelnek meg a United Airlines-nál.
Tehát a két eset közötti különbség konklúziójaként az szolgálhat, hogy a fogyatékosság mibenléte a korrigálási lehetőség mértékében áll. Végeredményben és végül is – még ha ellentmondásosan - a súlyosan fogyatékos emberekre fókuszált a Bíróság. A kritikusok szerint ez egyben az orvosi szempontok erősödését jelenti, hiszen személyben rejlő tulajdonságra utal és nem az igazságtalan és ésszerűtlen társadalmi környezetre helyezi a hangsúlyt. Ez egyben azt is jelentette, hogy a Bíróság gyengítette az ADA és a többi, polgárjogi törvény - így az 1964-es Civil Rights Act - közötti mellérendelt viszonyt, legalábbis a koncepcióját tekintve, azaz gyengült a társadalmi igazságtalanság tényezője. Az alacsonyabb fokú bíróság gyakorlata[23] azt mutatja, hogy csak az minősül fogyatékosnak a fizika és értelmi sérültek közül, aki a mindennapi, azaz tulajdonképpen az önálló életvitelében[24] lényegesen akadályozva van. Már megjelent a „ténylegesen”[25] fogyatékos személy fogalmának használata egy konkrét ügyben[26].
Egy évvel később újabb ügy került az érdeklődés középpontjába. 1999-ben a Legfelsőbb Bíróság úgy ítélte meg, hogy a munkaadónak nagy szabadsága van az ADA hatályával szemben. A Kirkinburg kontra Albertson ügyben[27] a munkáltató azért bocsátotta el sofőrjét, mert kiderült, hogy csak az egyik szemére lát és ez kizáró ok a teherautó vezetőkre vonatkozó szövetségi szakmai biztonsági szabályok szerint. A Bíróság úgy ítélte meg - annak ellenére, hogy a munkáltató nem vizsgálta a munkavállaló alkalmasságát - helyesen járt el a vállalat, hogy csupán a szövetségi szinten hozott szabályt vette figyelembe, bármennyire is ésszerű(tlen) volt a szabály.
A szakirodalom az 1999-es un. Olmstead-ügyet[28] kezeli a legjelentősebb esetnek az ADA kapcsán, méghozzá pozitív bázisként kiindulva és minden további ítéletet ennek függvényében vizsgál. A határozat szerint az államok megfelelő feltételek esetén kötelesek biztosítani az értelmi sérült személyeknek nyújtandó szolgáltatásokat. A fogyatékos emberek szükségtelenül az intézetekben való továbbtartása szintén megvalósítja a diszkriminációt és megsérti az ADA II. Címében foglaltakat. Az ítélet jelentőségét a szakirodalom a Brown v. Board of Education-hoz méri[29], ahol 1957-ben a Legfelsőbb Bíróság kimondta, hogy az (faji alapon – L.L.) elkülönített oktatási intézmények lényegüknél fogva egyenlőtlenek, tehát alkotmányellenesek. Lényegében ennek a döntésnek köszönhetően indult meg az amerikai feketék civiljogi mozgalma az USA-ban.
A Garrett v. University of Alabama-ügy[30] szintén döntő jelentőségű, de negatív módon. Ebben az esetben a bíróság azt mondta ki, hogy a Kongresszus nem követelheti meg a tagállamoktól, hogy ésszerű körülményeket („reasonable accommodiation”) biztosítsanak a fogyatékos munkavállalóik részére, akkor sem ha az adott állam a múltban megkülönböztette őket a foglalkoztatás terén[31]. Ez szöges ellentétben az Olmstead-ügyben kialakított állásponttal, illetve az ADA egyes, az államokra is vonatozó rendelkezéseivel[32]. Fügefalevélként a bíróság – többek között - azt az érvet hozta fel, hogy álláspontja szerint – ellentétben az Olmstead-ügynél elfoglalt állásponttal - nem bizonyított, hogy a múltban „alkotmányellenes diszkrimináció” történt volna a fogyatékos személyekkel szemben[33]. Pevsner szerint az ADA és az utóbbi idők ítéletei alapján úgy tűnik, hogy a Legfelsőbb Bíróság a Kongresszus mögött kullog[34], már ami a fogyatékos emberek jogi védelmet illeti. Ez azonban nem mondható általános tendenciának, hiszen az 1960-as évektől éppen maga a Legfelsőbb Bíróság játszott aktív szerepet a társadalom alakításában más kisebbségi csoportok, például az afro-amerikaiak esetében.
Külön esszé témája lehetne az ADA-ban megjelenített „reasonable accommodation” taglalása, különös tekintettel az Európai Unió 2000/78/EK irányelvére, ezért erre itt nem fogunk kitérni.
Jelenlegi helyzet Amerikában
Az ADA elfogadását követő hat év eltelte után meglepő dolog történt Kaliforniában: az 1996. novemberi választásokon úgy döntöttek a szavazók, hogy nem támogatják a hátrányos helyzetűek negatív megkülönböztetése elleni politikai irányelvek alkalmazását (Middleton, Rollins, Harley). Mára gyakorlatilag nagy kérdés lett, hogy merre lép tovább a fogyatékos személyek jogainak alakulása, tekintettel arra, hogy az aktivista bíráskodás kora már az USA-ban is lecsendesülőben van. Erre a legjobb példa a Toyota Motor Mfg. V. Williams-ügy, ahol – a kritikusok szerint - az amerikai Legfelsőbb Bíróság egy újabb és különösen ellentmondásos ítéletet hozott 2002. januárjában. Az ítéletet megelőző perben a vita tárgya az volt, hogy a felperes valóban fogyatékos és a munkáltató valóban megtett-e mindent a felperes javára. A felperes ínsorvadásban (carpal tunnel syndrome[35]) szenvedett, amikor a Toyota gyárban egy futószalag melletti munkásként dolgozott. A cég a felperes kérésére áthelyezte a festőrészlegbe ellenőrként, ahol 3 éven keresztül kitűnően megfelelt. Azonban a cég újabb, más jellegű munkával bízta meg a felperest, amikor is fájdalmai kiújultak, és követelte az ésszerű körülmények (reasonable accommodation) biztosítását. A Toyota nem értett egyet a felperes által követelt eljárással. Végül a felperes egy idő után nem járt be dolgozni, amiért a cég felmondta a munkaszerződést.
A Bíróság egyhangúlag úgy ítélte meg, hogy amennyiben a felperes Ms. Williams képes például fogat mosni, fürdeni és egyes házimunkákat elvégezni, akkor nincs lényegesen korlátozva – bár a Bíróság nem használta ezt a kifejezést, de lényegében: - az önálló életvitelében[36] az ADA § 12102(2) alapján[37]. A Bíróság hozzátette, hogy a fogyatékosságnak nagyon súlyosnak kell lennie, amely központi és negatív módon befolyásolja az adott személy mindennapi életét, hozzáfűzve, hogy mindez hosszú távon, illetve állandó jelleggel[38] történik. Ez lényegében a 22-es csapdáját hozhatja, mert ha valaki bebizonyítja, hogy van olyan fogyatékos, hogy az ADA hatálya alá kerüljön, akkor a munkáltató joggal hivatkozhat arra, hogy nem tud, illetve a költségek miatt nem várható el tőle, hogy ésszerű körülményeket biztosítson fogyatékos dolgozója számára.
Végül ahogy Bagenstos megjegyzi, csínján kell bánni a jogok alkalmazásával és a pereskedés vezetésével. Összefüggést lát aközött, hogy a 70-es években megindult a fogyatékos – különösen az értelmi sérült - személyek „kihozatala” a „szükségtelen intézményesítés” elleni harc jegyében[39] az intézetekből (kórházakból), ámde mára szignifikáns növekedés következett be fogyatékos személyek számában a hajléktalan és bebörtönzöttek között.[40]
[1] 1990. július 26-án fogadták el az Americans with Disabilities Act-et; kisebbségként a törvény céljainál (Sec. 2.): „(7) individuals with disabilities are a discrete and insular minority who have been faced with restrictions and limitations, subjected to a history of purposeful unequal treatment, and relegated to a position of political powerlessness in our society, based on characteristics that are beyond the control of such individuals and resulting from stereotypic assumptions not truly indicative of the individual ability of such individuals to participate in, and contribute to, society”
[2] Francis, Leslie, Disability rights today, Human Rights: Journal of the Section of Individual Rights & Responsibilities, Vol 27 Issue 1, 2000
[3] V. Cím, 501-504. szakasz.
[4] Megtiltja a hátrányos megkülönböztetést a lakhatás, egészségügyi és oktatási szolgáltatások, valamint a foglalkoztatás terén.
[5] Hull, K., The rights of physically handicapped people, 1979, New York, Avon Books
[6] The Historical and political context of the civil rights of persons with disabilities: a multicultural perspective for counselors, 1999, Journal of Multicultural Counseling and Development, Vol. 27 Issue 2, 1999
[7] Architectural Barriers Act (1968), Rehabilitation Act (1973), Education for All Handicapped Children Act (1975), Developmental Disabilities Assistance and Bill of Rights Act Amendments (1975), Voting Accessibility for the Elderly and handicapped Act (1984), Air Carrier Access Act (1986).
[8] Bagenstos, Samuel R., Justice Ginsburg and the judicial role in expanding „We The People”: the disability rights cases, Columbia Law Review, Vol. 104:49, p 51
[9] 503. szakasz a mentálisan sérült személyek foglalkoztatása során (is) alkalmazandónak tartja megkülönböztetés tilalmát, előírva minden egyes szövetségi megbízás esetén, amennyiben annak értéke eléri az évi 2500 dollárt. Továbbá programokat indítanak a képzett fogyatékos emberek elhelyezésére is a Department of Labor segítségével.
[10] 502. szakasz akadálymentesítési testületet (Architectural and Transportation Barriers Compliance Board) hoz létre az 1968-as Architectural Barriers Act-en alapulva, amely a hozzáférhetőségi standardokat felügyeli.
[11] 501. szakasz pozitív cselekvést (pl. fogyatékos emberek foglalkoztatása, akadálymentesítés) is előír pl. szövetségi ügynökségek és a postai szolgáltatások terén.
[12] 504. szakasz arról rendelkezik, hogy a szövetségi programok és (szövetségi forrást kapó) intézmények, mint például iskolák, egyetemek, napi gondozó intézmények, kórházak, szociális intézmények irodái nem járhatnak el diszkriminatív módon.
[13] A IV. rész alá tartoznak a telekommunikációs relé szolgáltatások megvalósítása, melyet az ADA 1993.-ig rendelt el. Ez egy 24 órás diszpécserszolgálat, mely közvetít a telefonba beszélő halló és az írótelefonba író hallássérült között.
[14] Francis, Leslie, Disability rights today, Human Rights: Journal of the Section of Individual Rights & Responsibilities, Vol 27 Issue 1, 2000
[15] Kleinfield, Sonny, Declaring independence in Berkeley, www.independetliving.org
[16] The Historical and political context of the civil rights of persons with disabilities: a multicultural perspective for counselors, 1999
[17] Pokol, Béla, A bírói hatalom, Budapest, 2003, Századvég Kiadó, pp 11-12.
[18] Pokol, p. 13
[19] 1993 óta az amerikai Legfelsőbb Bíróság bírája
[20] „they participate in a dialogue with other organs of government, and with the people as well” - Bagenstos, Samuel R., Justice Ginsburg and the judicial role in expanding „We The People”: the disability rights cases, Columbia Law Review, Vol. 104:49, p 56
[21] Bragdon v. Abbott, 524 U.S. 624
[22] Sutton v. United States, Inc., 1999 U.S. LEXIS 4371.
[23] Webber v. Strippit, Inc., Lessard v. Osram Sylvania, Inc., Standard v. A.B.E.L. Services, Inc.,
[24] „major life activity”
[25] „really disabled”
[26] Dearie v. Pocono Medical Center, 142 F3d 138 (3d Cir. 1998)
[27] Kirkinburg v. Albertson’s, Inc., 1999 U.S. LEXIS 4369
[28] Megjegyzendő, hogy nem ez az első és jelentős eset, ahol a fogyatékos személyek elleni diszkriminációját mondta ki a bírásg, hanem az un. Alexander v. Choate-ügy volt 1985-ben, ahol a bíróság először ismerte el egy kategorizált és „kellemetlen” („invidious”) megkülönböztetést a fogyatékosokkal szemben.
[29] Bagenstos, Samuel R., Justice Ginsburg and the judicial role in expanding „We The People”: the disability rights cases, Columbia Law Review, Vol. 104:49, p 49.
[30] 531 U.S. 356 (2001)
[31] „Congress cannot reqiure states to provide reasonable accommodiation to their disabled employees, even if the states have previously discriminated against disabled individuals in the employment context” – Pevsner, Sean, Reasonable accommodiations as Constitutional obligations, Texas Forum on Civil Liberties and Civil Rights, EBSCO Publishing, 2003
[32] „making existing facilities used by employees readily accessible to and usable by individuals with disabilities” – 42. U.S.C. § 12111 (9) (1990)
[33] „[t]he legislative record of the ADA, however, simply fails to show that Congress did in fact identify a pattern of irrational state discrimination in employment against the disabled”, 531 U.S. 370-71 (2001)
[34] Pevsner, Sean, , Reasonable accommodiations as Constitutional obligations, Texas Forum on Civil Liberties and Civil Rights, EBSCO Publishing, 2003., p 339
[35] tünetének a lényege, hogy a páciens nem, vagy csak korlátozott mértékben képes a tenyerét kinyitni. Ez azt is jelenti, hogy precíziós munka elvégzésére ebben az esetben nincs mód.
[36] „ did not ”substantially limit” a „major life activity”, Supreme Court narrows interpretation of what constitutes a disability under the ADA: Toyota Motor Mfg. V. Williams, portal of Disability Rights Education and Defense Fund
[37] „Disability.--The term "disability" means, with respect to an individual -- (A) a physical or mental impairment that substantially limits one or more of the major life activities of such individual”
[38] „to be substantially limited in performing manual tasks, an individual must have an impairement that prevents or severely restricts the individual from doing activities that are of central importance to most people’s daily lives. The impairment’s impact must also be permanent or long-term.”
[39] A szükségtelen (indokolatlan) szegrágációt az Olmstead-eset kapcsán diszkriminációként értelmezte a Bíróság.
[40] Bagenstos, Samuel R., Justice Ginsburg and the judicial role in expanding „We The People”: the disability rights cases, Columbia Law Review, Vol. 104:49, p 57

matches:
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
§ 12102
Bíróság
Bíróság
bíróság
§ 12111


text:
Logikusak(k) Oktatási, Kulturális és Sport Közhasznú Egyesület ALAPSZABÁLYA. (módosításokkal egységes szerkezetben) - PDF
Logikusak(k) Oktatási, Kulturális és Sport Közhasznú Egyesület ALAPSZABÁLYA. (módosításokkal egységes szerkezetben)
Download "Logikusak(k) Oktatási, Kulturális és Sport Közhasznú Egyesület ALAPSZABÁLYA. (módosításokkal egységes szerkezetben)"
1 Logikusak(k) Oktatási, Kulturális és Sport Közhasznú Egyesület ALAPSZABÁLYA (módosításokkal egységes szerkezetben) 2009
2 2 A Logikusak(k) Kulturális és Sport Egyesület Tagjai az Egyesülési jogról szóló 1989 évi II. törvény alapján egyesületük alapszabályát az alábbiak szerint módosították és a módosítással egységes szerkezetbe foglalták, amely módosított alapszabályt az egyesület tagjai a augusztus hó 17. napján tartott közgyűlésen fogadtak el. PREAMBULUM A Logikusak(k) Oktatási, Kulturális és Sport Közhasznú Egyesület az állampolgárok önkéntes egyesülésén alapuló, önkormányzattal rendelkező szervezet, amely a oktatási, kulturális és sporttevékenység céljából alakult, politikamentes egyesülés, társadalmi és közösségi céljaira tekintettel közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független és azoknak anyagi támogatást nem nyújt, tehát pártpolitikai tevékenységet nem végez, továbbá országgyűlési képviselői, megyei, fővárosi önkormányzati választáson jelöltet nem állít. I. AZ EGYESÜLET ADATAI Az egyesület neve: Logikusak(k) Oktatási, Kulturális és Sport Közhasznú Egyesület Az egyesület székhelye: 6300 Kalocsa, Budai Nagy Antal utca 25. Az egyesület jellege: közhasznú. Az egyesület működési területe: Kalocsa város és kistérsége Bátya, Uszód, Dunaszentbenedek, Géderlak, Ordas, Öregcsertő, Homokmégy, Szakmár, Foktő, Dusnok, Miske, Újtelek, Hajós, Fajsz, Solt, Harta - közigazgatási területe. Az egyesület a működési tevékenységéhez tartozó területen, minden településen a helyi általános iskola épületében végzi a tevékenységét, az általános iskola fenntartójával kötött megállapodás alapján, tehát amennyiben pályázati kiírás telephely, illetve fióktelep feltüntetését kéri, úgy a működési területhez tartozó település általános iskolájának címét kell feltüntetni. II. AZ EGYESÜLET CÉLJA, FELADATAI Az egyesület célja: -ismeretterjesztő előadások szervezése,- -kulturális programok szervezése,-
3 3 -alap- és középfokú oktatási tevékenység, kiegészítő oktatás, akkreditált képzések szervezése és végzése,- -akkreditált felnőttképzés szervezése és végzése,- -ismeretterjesztő táborok szervezése,- - szabadidős programok szervezése. -tehetséggondozás,- -egészséges életmódra nevelés,- -fogyatékkal élők esélyegyenlőségének elősegítése,- -önképzés, művészeti képességek fejlesztése,- -a szabadidő tartalmas eltöltésének elősegítése,- -sportrendezvények szervezése. Az egyesület az alábbi, az évi CLVI tv. 26. c) bek. szerinti közhasznú tevékenységet kívánja végezni: 4. nevelés és oktatás, képességfejlesztés, ismeretterjesztés. III. AZ EGYESÜLET VAGYONA, GAZDÁLKODÁSA Az egyesület éves költségvetést készít, s bevételeiből, a közgyűlés döntése szerint, önállóan gazdálkodik. A tagdíjat az elnökség javaslatára a közgyűlés állapítja meg. Az egyesület gazdálkodásáról az elnökség jelentést készít, amelyet elfogadás céljából a közgyűlés elé terjeszt. Az egyesület működéséhez szükséges bevételeket az alábbiak jelentik: tagsági díjak,- támogatások,- az egyesület gazdasági, vállalkozási tevékenységéből származó bevétel,- rendezvények bevételei,- egyéb bevételek. Az egyesület bevételeivel önállóan gazdálkodik, tartozásaiért saját vagyonával felel. Az egyesület tagjai az egyesület tartozásaiért a befizetett tagdíjakon túlmenően nem felelnek. Az egyesület vállalkozási tevékenységet csak közhasznú céljainak megvalósítása érdekében, azokat nem veszélyeztetve végezhet. Gazdálkodása során elért eredményét nem osztja fel, azt a létesítő okiratában meghatározott tevékenységére fordítja. Az egyesület pénzeszközeit számlán kezeli. Az egyesület közhasznú szolgáltatásaiból tagjain kívül más is részesülhet. Az egyesület éves bevétele nem éri el az ,-Ft, azaz Ötmillió forintot. Az egyesület tagjai tudomással bírnak arról, hogy amennyiben az egyesület éves bevétele az ,-Ft,
4 4 azaz Ötmillió forintot eléri, úgy az egyesület tagsága kötelessé válik felügyelő szervet felállítani. IV. AZ EGYESÜLET TAGSÁGA 1.Az egyesület tagja lehet: a.)rendes b.)pártoló c.)tiszteletbeli tag lehet. 1.1Az egyesület rendes tagja lehet minden büntetlen előéletű személy, aki elfogadja az egyesület alapszabályát és belépési nyilatkozatában vállalja, hogy tevékenyen részt vesz az egyesület munkájában, továbbá fizeti a tagdíjat. 1.2Az egyesület pártoló tagja lehet minden olyan természetes személy, jogi személy, aki az egyesület alapszabályában foglalt célkitűzéseket elfogadja, továbbá anyagilag és erkölcsileg támogatja az egyesület működését. 1.3Az egyesület tiszteletbeli tagja lehet minden olyan természetes, illetve jogi személy, aki az egyesület céljainak megvalósítása érdekében kiemelkedő tevékenységet végez. A rendes- és pártoló tag felvételéről írásbeli felvételi kérelme alapján az egyesület elnöksége dönt. A tiszteletbeli tag felvételéről a közgyűlés határoz. 2.A tagok jogai 2.1. rendes tag: -részvétel az egyesület tevékenységében és rendezvényein, valamint a közgyűlés határozatainak meghozatalában,- -választhat és választható az egyesület ügyintéző és képviseleti szerveibe, illetve tisztségeire,- -észrevételezési, javaslattételi jog, az egyesület működésével kapcsolatos szabad véleménynyilvánítás joga,- -ajánlások megtétele az egyesületet érintő kérdések megtárgyalására,- -felvilágosítást kérhet az egyesület tevékenységéről, amelyre az egyesület 30 napon belül köteles válaszolni,- -indítványt tehet a közgyűlés és az elnökségi ülés napirendi pontjaira,- -betekinthet az egyesület nyilvántartásaiba,- -részesül az egyesület tagjai részére biztosított kedvezményekben és juttatásokban,- -a tagok egyharmada az ok és a cél megjelölésével rendkívüli közgyűlés, valamint rendkívüli elnökségi ülés összehívását kezdeményezheti,- -az egyesület valamely szervének törvénysértő határozatát a tudomására jutástól számított 30 napon belül a bíróság előtt megtámadhatja. 2.2 pártoló- és tiszteletbeli tag: -részvétel az egyesület tevékenységében és rendezvényein,-
5 5 -észrevételezési, javaslattételi jog, az egyesület működésével kapcsolatos szabad véleménynyilvánítás joga,- -ajánlások megtétele az egyesületet érintő kérdések megtárgyalására,- -felvilágosítást kérhet az egyesület tevékenységéről, amelyre az egyesület 30 napon belül köteles válaszolni,- -indítványt tehet a közgyűlés és az elnökségi ülés napirendi pontjaira,- -betekinthet az egyesület nyilvántartásaiba,- -részesül az egyesület tagjai részére biztosított kedvezményekben és juttatásokban,- -a tagok egyharmada az ok és a cél megjelölésével rendkívüli közgyűlés, valamint rendkívüli elnökségi ülés összehívását kezdeményezheti,- -az egyesület valamely szervének törvénysértő határozatát a tudomására jutástól számított 30 napon belül a bíróság előtt megtámadhatja,- -tisztségre nem választható, szavazati joggal nem rendelkezik. 3.A tagok kötelezettségei: 3.1. rendes tag: -köteles eleget tenni az alapszabályban meghatározott kötelezettségeinek, a tagdíj fizetésének,- -a környezetében élőkkel ismertetni, valamint népszerűsíteni az egyesület céljait és feladatait,- -tevékenyen részt venni az egyesület célkitűzéseinek megvalósításában, feladatai végrehajtásában, ellátni az elnökségtől kapott és vállalt feladatokat,- -védeni, rendeltetésszerűen használni, a jó gazda gondosságával óvni az egyesület tulajdonában álló és a tag használatába adott eszközöket, pártoló- és tiszteletbeli tag: -köteles eleget tenni az alapszabályban meghatározott kötelezettségeinek, a tagdíj fizetésének,- -a környezetében élőkkel ismertetni, valamint népszerűsíteni az egyesület céljait és feladatait,- -tevékenyen részt venni az egyesület célkitűzéseinek megvalósításában, feladatai végrehajtásában, ellátni az elnökségtől kapott és vállalt feladatokat,- -védeni, rendeltetésszerűen használni, a jó gazda gondosságával óvni az egyesület tulajdonában álló és a tag használatába adott eszközöket,- A közgyűlés a rendes tagoktól eltérő összegű tagdíj-fizetési kötelezettséget állapíthat meg a pártoló- és a tiszteletbeli tagok esetében. 4. Jogok gyakorlása Az egyesület természetes személy tagjai jogaikat kizárólag személyesen gyakorolhatják. A jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet tagok jogaikat képviselőik útján gyakorolhatják. 5. A tagsági jogviszony megszűnése: -a tag halálával, illetve jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező tag jogutód nélküli megszűnésével,- -az egyesület megszűnésével,-
6 6 -a tag kilépésével,- -a tag törlésével,- -a tag kizárásával. Kilépés A kilépési szándékot az elnökséghez írásban kell bejelenteni. A kilépő tag kilépettnek tekintendő az elnökséghez megküldött kilépő nyilatkozatával, a levél elnökséghez megérkezését követő naptól kezdődő hatállyal. Az elnökség a következő közgyűlésen tájékoztatja a jelenlévőket a kilépő tag személyéről. Törlés A tagságból az elnökség törli azt a tagot, aki hat hónapon keresztül, saját hibájából, a tagnak felróható módon elmaradt a tagdíj megfizetésével, s azt az elnökség írásbeli felszólítására, tizenöt napon belül nem rendezi. A törlés tényéről a tagot írásban értesíteni kell, aki a törlés tényét megállapító határozat ellen 15 napon belül fellebbezéssel élhet a közgyűléshez. Kizárás A tagságból az elnökség fegyelmi határozattal kizárja azt a tagot, aki: -a tagdíj fizetésen kívül tagsági viszonyából fakadó kötelezettségének egy éven keresztül, az elnökség írásbeli felszólítására nem tesz eleget,- -akit bíróság jogerős és végrehajtandó szabadságvesztés büntetésre ítélt és a közügyektől eltiltott,- -aki magatartásával méltatlanná vált az egyesületi tagságra. A tag az elnökség határozata ellen 15 napon belül fellebbezéssel élhet a közgyűlés felé. A tagsági viszony megszűnése nem mentesíti a tagot a tagsága idején keletkezett és tagsága időtartamára vonatkozó kötelezettségek teljesítése alól. Fegyelmi vétséget követ el a tag, ha tagsági kötelezettségét vétkesen megszegi. Fegyelmi vétséget elkövető taggal szembeni fegyelmi büntetések: -megrovás,- -kizárás. Fegyelmi vétség felmerülése esetén az elnökség fegyelmi eljárását 15 napon belül köteles megkezdeni, a fegyelmi eljárás alá vont tagot és az egyéb érdekelteket jegyzőkönyv vezetése mellett - meghallgatni és újabb 15 napon belül köteles azt befejezni. Fegyelmi vétség felmerülése esetén az elnökség köteles tájékoztatni írásban az érintett tagot a fegyelmi vétség felmerülésének gyanúja elnökség tudomására jutásáról számított 24 órán belül. Az eljárás befejezését követően, az elnökség 30 napon belül köteles dönteni a megrovás, illetve a kizárás körében, a határozatot haladéktalanul köteles közölni a fegyelmi eljárás alá
7 7 vont taggal. A határozatban foglaltakkal szemben az érintettek 30 napon belül fellebbezéssel élhetnek a közgyűléshez. A tag védekezését az elnökség és a közgyűlés előtt is előadhatja, jogi képviseletéről gondoskodhat. Az elnökség tagjainak törlési, kizárási, fegyelmi ügyében első fokon a közgyűlés által kijelölt tag, míg másodfokon a közgyűlés dönt. A közgyűlés által kijelölt tag a fegyelmi eljárást 15 napon belül köteles megkezdeni, a fegyelmi eljárás alá vont elnökségi tagot és az egyéb érdekelteket jegyzőkönyv vezetése mellett - meghallgatni és újabb 15 napon belül köteles azt befejezni. Fegyelmi vétség felmerülése esetén a közgyűlés által kijelölt tag köteles tájékoztatni írásban az érintetteket a fegyelmi vétség felmerülésének gyanújáról a kijelölésétől számított 24 órán belül. Az eljárás befejezését követően, a közgyűlés által kijelölt tag 30 napon belül köteles dönteni a megrovás, illetve a kizárás körében, a határozatot haladéktalanul köteles közölni a fegyelmi eljárás alá vont elnökségi taggal. A határozatban foglaltakkal szemben az érintettek 30 napon belül fellebbezéssel élhetnek a közgyűléshez. A tag védekezését az elnökség és a közgyűlés előtt is előadhatja, jogi képviseletéről gondoskodhat. Az évi rendes közgyűlésen a fegyelmi ügyekre vonatkozó éves tevékenységéről az elnökség köteles beszámolni a közgyűlésnek. V. AZ EGYESÜLET SZERVEZETE ÉS MŰKÖDÉSÜK Az Egyesület szervei: 1. Közgyűlés 2.Elnökség Az egyesület jogi személy, saját nevében jogokat szerezhet és kötelezettségeket vállalhat. Az elnökség tagjává a közgyűlés csak azt az egyesületi tagot választhatja, aki magyar állampolgár, vagy magyarországi tartózkodási engedéllyel rendelkező nem magyar állampolgár, büntetlen előéletű, büntetőeljárás hatálya alatt nem álló, 18. életévét betöltött személy, aki nincs eltiltva a közügyek gyakorlásától. A közgyűlés és az elnökség ülései nyilvánosak. Az egyesület valamely szervének törvénysértő határozatát bármely tag a tudomására jutástól számított 30 napon belül a bíróság előtt megtámadhatja. A határozat megtámadása annak végrehajtását nem gátolja, a bíróság azonban, indokolt esetben felfüggesztheti a végrehajtását. 1. Közgyűlés:
8 8 A közgyűlés az egyesület legfőbb szerve, amelyet a tagok összessége alkotja. A közgyűlést évente egyszer, minden évben legkésőbb május hó 31. napjáig esedékes időpontra össze kell hívni a hely, az időpont és a napirendi pontok közlésével. A tagnyilvántartásban szereplő tagok részére meghívót kell küldeni legalább tíz nappal a közgyűlés időpontja előtt. A közgyűlési meghívóban közölni kell azt az időpontot, amelyben a megismételt közgyűlést meg kell tartani, ha az eredeti időpontban megtartott Közgyűlés nem határozatképes. A közgyűlés összehívását írásban kérheti a tagok egyharmada a cél és az ok megjelölésével, ebben az esetben az elnök harminc napon belül köteles összehívni a közgyűlést. A közgyűlést össze kell hívni: ha a tagok egyharmada cél és az ok megjelölésével írásban kéri ezt,- ha az elnökség rendkívüli közgyűlés összehívását tartja szükségesnek,- - ha a bíróság a közgyűlés összehívását elrendeli,- - ha az elnökség tagjainak sorában üresedés történik. A közgyűlés összehívása az elnök feladata. A rendkívüli közgyűlés összehívására a rendes közgyűlés összehívására vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. A közgyűlés határozatképes, ha azon a rendes tagok több, mint a fele jelen van. A határozatképtelenség miatt megismételt közgyűlés amennyiben az eredeti közgyűléssel azonos napon kerül megtartásra - a meghívóban közölt napirendi pontok körében a jelenlevők számára tekintet nélkül határozatképes, ha a közgyűlési meghívó tartalmazta a határozatképességre történő figyelmeztetést és a megismételt közgyűlés időpontját egyaránt. A határozatképtelenség miatt megismételt közgyűlés amennyiben nem az eredeti közgyűléssel azonos napon kerül megtartásra a jelenlévők számára tekintet nélkül határozatképes, amennyiben a megismételt közgyűlésre új meghívó kerül megküldésre az eredeti közgyűlésre szóló meghívó szerinti időben, az eredeti közgyűléssel azonos napirend közlése mellett azzal, hogy mind az eredeti, mind a megismételt közgyűlésre szóló meghívónak tartalmaznia kell ezen jogkövetkezményre (megismételt közgyűlés határozatképessége) történő figyelmeztetést. A közgyűlés üléseit az elnök vezeti. Az elnök a közgyűlés levezetésével mást is megbízhat. A közgyűlésről jegyzőkönyv készül, amelyet az elnök és két, a közgyűlés által megválasztott tag hitelesít. A közgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik: - az egyesület megalakulásának, feloszlásának, más egyesülettel történő egyesülésének a kimondása,- - az alapszabály elfogadása és módosítása,- - tisztségviselők megválasztása és visszahívása,- - tagdíj mértékének megállapítása,- - költségvetés és az elnökség éves beszámolójának elfogadása,- - fegyelmi szabályzat megalkotása,- - döntés minden olyan kérdésben, amelyet jogszabály a közgyűlés hatáskörébe utal.
9 9 A közgyűlés határozatait egyszerű szótöbbséggel hozza. Minden tagnak egy szavazata van. Szavazategyenlőség esetén új szavazást kell elrendelni. A jelenlévő tagok kétharmados szótöbbsége szükséges: - az alapszabály elfogadásához, módosításához,- - az egyesület feloszlásához, más egyesülettel történő egyesülés kimondásához,- - a tag kizárásával kapcsolatos határozatához,- - az egyesület elnöke és elnökségi tagjainak megválasztása kérdésében. A tisztségviselők megválasztása titkos szavazással történik. Megválasztottnak azt a személyt kell tekinteni, aki az érvényes szavazatok több mint felét megszerezte. Amennyiben a jelöltek közül senki sem kapja meg az érvényes szavazatok több mint felét, abban az esetben a tisztségre jelölt két legtöbb szavazatot szerzett személy között újabb szavazást kell tartani. A megismételt szavazás során a több szavazatot kapott személyt kell megválasztottnak tekinteni. A közgyűlés ülései nyilvánosak. A tisztségviselők megválasztásán kívül a közgyűlés nyílt szavazással szavaz. A vezető szerv határozathozatalában nem vehet részt az a személy, aki vagy akinek közeli hozzátartozója (Ptk b.) pont), élettársa a továbbiakban együtt: hozzátartozó a határozat alapján kötelezettség vagy más felelősség alól mentesül, vagy bármely más előnyben részesül, illetve a megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt. Nem minősül előnynek a közhasznú szervezet cél szerinti juttatásai keretében a bárki által, megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve a társadalmi szervezet által tagjának, a tagsági jogviszony alapján nyújtott, létesítő okiratnak megfelelő cél szerinti juttatás. Az elnök a közgyűlésre tanácskozási joggal meghívhatja állami, társadalmi, gazdasági szervezetek, képviselőit, valamint természetes személyeket. 2. Elnökség A 3 (három) tagú elnökség két közgyűlés közötti időszakban a kizárólagos hatásköröket kivéve gyakorolja a közgyűlés hatáskörét, irányítja az egyesület működését. Az elnököt és az elnökség tagjait a közgyűlés választja meg tagjai sorából 5 (öt) éves időtartamra. Az elnökség tagjai indokolt esetben visszahívhatók. A visszahívás a közgyűlés hatáskörébe tartozik. A visszahívást bármely tag kezdeményezheti az elnökségnek benyújtott, a közgyűléshez címzett levelében. A visszahívás akkor érvényes, ha a határozatképes közgyűlésen részt vevő, szavazati joggal rendelkezők 2/3-a megszavazza. Visszahívható a tisztségviselő: -ha az alapszabályban foglalt tagi kötelezettségeinek nem tesz eleget,- -ha az alapszabályban foglalt tisztségviselői feladatait nem, illetve felületesen teljesíti,- -ha a hatóság valamilyen szabálysértésért, bűncselekményért jogerősen eljárt vele szemben,- -ha életvitele, magatartása sérti az alapvető emberi normákat. Az elnökség szükség szerint, de évente legalább kétszer rendes ülést tart.
10 1 Rendkívüli elnökségi ülést kell összehívni, ha ezt: -az elnökség tagjainak legalább egyharmada az ok és a cél megjelölésével írásban kéri,- -az elnökség szükségesnek tartja. Az elnökséget az elnök írásban hívja össze. Szabályszerűnek az összehívás akkor minősül, ha a tagok az ülésről legalább tíz nappal az ülés időpontját megelőzően írásban értesülnek, és az ülés tárgysorozatáról leírást kapnak. Az elnökség ülései nyilvánosak. Az elnökség határozatait egyszerű szótöbbséggel, nyílt szavazással hozza, azonban bármely tagjának indítványára az elnökség titkos szavazást rendelhet el. Az elnökség határozatképes, ha tagjai közül legalább 2 (két) elnökségi tag jelen van. Határozatképtelenség esetén legkésőbb 30 napon belül az elnökséget ismételten össze kell hívni. Határozatképtelenség miatt ismételten összehívott ülések is csak akkor határozatképesek, ha azokon legalább 2 (két) elnökségi tag jelen van. Az elnökség üléseire annak tárgykörére figyelemmel esetenként további tagok hívhatók meg. A vezető szerv határozathozatalában nem vehet részt az a személy, aki vagy akinek közeli hozzátartozója (Ptk b.) pont), élettársa a továbbiakban együtt: hozzátartozó a határozat alapján kötelezettség vagy más felelősség alól mentesül, vagy bármely más előnyben részesül, illetve a megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt. Nem minősül előnynek a közhasznú szervezet cél szerinti juttatásai keretében a bárki által, megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve a társadalmi szervezet által tagjának, a tagsági jogviszony alapján nyújtott, létesítő okiratnak megfelelő cél szerinti juttatás. Az elnökség elnöke az egyesület elnöke. Az elnökség feladata és hatásköre: - tagsági viszony keletkezésével és megszűnésével kapcsolatos eljárás,- - közgyűlés összehívásával, működésével kapcsolatos előkészítő és a közgyűlés munkáját elősegítő szervező tevékenység,- - az egyesület gazdasági tevékenységével kapcsolatos döntés-előkészítő munka, az éves programok, költségvetés megvitatása és közgyűlés elé terjesztése,- - személyzeti munka irányítása, az elnökség egyes tagjai feladatainak meghatározása, a feladatok és programok megszervezése,- - az egyesület szolgálati könyveinek és nyilvántartásainak vezetése,- - az egyesület munkavállalóival való szerződéskötés, felettük a munkáltatói jogok gyakorlása, amelyet az elnökség átruházhat az elnökre,- - az egyesület munkavállalói munkabérének meghatározása,- - a tagok, munkavállalók jutalmazásának megállapítása,- - szerződések megkötése,- - tisztségviselők, ügyintézők beszámoltatása,- - az egyesület tagjának fegyelmi ügyével, illetve kizárásával kapcsolatos eljárás,- - a közgyűlés által megállapított költségvetési keretben, a közgyűlés által megállapított körben gazdálkodás az egyesület vagyonával, e körben a költségvetés egyes rovatai közötti átcsoportosítás lehetőségével,-
11 1 - az elnökség az egyesület nevében a közgyűlés által meghatározott összegig pénzügyi kötelezettséget vállalhat és szerződést köthet, ezt meghaladó kötelezettségvállalás a közgyűlés hatáskörébe tartozik,- - minden olyan eljárás, amely nem tartozik a közgyűlés kizárólagos hatáskörébe, illetve amelyeket az elnökség hatáskörébe ruház át a közgyűlés. Az elnökség végrehajtja a közgyűlés határozatait, a mindennapi feladatok teljesítése során az alapszabály rendelkezései szerint eljár. Az évi rendes közgyűlésen beszámol az előző évi rendes közgyűlés óta végzett munkájáról, tevékenységével a közgyűlésnek felelősséggel tartozik. A elnökség tagjai költségtérítésben részesülhetnek. Az egyesület elnöke és az elnökség bármely másik tagja együttesen jogosultak rendelkezni az egyesület bankszámlája felett. Az elnökség tagjai Az elnökség tisztségviselői egymással közeli hozzátartozói viszonyban nem állhatnak, továbbá élettársak nem lehetnek. a.) elnök Az egyesület elnöke vezeti és szervezi az elnökség munkáját, képviseli az egyesületet, tevékenységével a közgyűlésnek felelős. Az elnök feladata és hatásköre: - az egyesület tevékenységének irányítása,- - a közgyűlés összehívása, határozatainak ellenjegyzése, közgyűlésen való elnöklés,- - döntés és intézkedés az elnökség ülései közötti időszakban az elnökség hatáskörébe tartozó kérdésekben,- - a közgyűlés és az elnökség által hozott határozatok és állásfoglalások végrehajtásának irányítása és ellenőrzése,- - kapcsolattartás más társadalmi és érdek-képviseleti szervezetekkel,- - az elnökség munkájának irányítása,- - az elnökség üléseinek összehívása, vezetése, elnökségi ülésen való elnöklés,- - az egyesület képviselete,- - intézkedés és döntés a hatáskörébe utalt ügyekben,- - az ügyintéző apparátus vezetése,- - utalványozási jog gyakorlása, együttes bankszámla feletti rendelkezés az egyesület bármely elnökségi tagjával,- - munkáltatói jogok gyakorlása,- - beszámoló tevékenységéről az elnökségnek,- - felelős kiadója az egyesület kiadványainak,- - az ügyek meghatározott csoportját az elnökség más tagjaira ruházhatja,- - megbízza az elnökség egyes tagjait az egyesület eseti képviseletével,- - eljár a titkár ellen indult fegyelmi ügyben,- - minden olyan feladat ellátása, amelyet jogszabály az elnök hatáskörébe utal. b.) az elnökség tagjai:
12 1 -az elnököt - távollétében - külön-külön eljárva, az elnök felkérése alapján, esetenként helyettesítik. Helyettesítés esetén teljes joggal képviselik az egyesületet, és gyakorolják az elnök jogait,- -állandó kapcsolatot tartanak az egyesület elnökével,- -megszervezik, irányítják és ellenőrzik az egyesület tevékenységét,- -végrehajtják és végrehajtatják az elnökség határozatait,- -előkészítik a közgyűlést, az elnökségi üléseket,- -vezetik és rendben tartják az egyesület irattárát,- -az egyik elnökségi tag ellátja a pénztárosi feladatokat, míg a másik elnökségi tag ellenőrzi az egyesület pénzügyi rendjét, gazdálkodását,- - előkészítik az éves költségvetés tervezetét, vagyonmérleget, éves zárómérleget készítenek, ezeket az elnökség, majd a közgyűlés elé terjeszti,- -az egyesület eszközeit őrzik, tárolják,- -az eszközök karbantartását, javítását, felújítását elvégzik, illetve elvégeztetik. A közhasznú szervezet megszűntét követő két évig nem lehet más közhasznú szervezet vezető tisztségviselője az a személy, aki olyan közhasznú szervezetnél töltött be annak megszűntét megelőző két évben legalább egy évig vezető tisztséget, amely az adózás rendjéről szóló törvény szerinti köztartozását nem egyenlítette ki. A vezető tisztségviselő, illetve az ennek jelölt személy köteles valamennyi érintett közhasznú szervezetet előzetesen tájékoztatni arról, hogy ilyen tisztséget egyidejűleg más közhasznú szervezetnél is betölt. VI. AZ EGYESÜLET MEGSZŰNÉSE Az egyesület megszűnik: ha a közgyűlés az egyesület feloszlását kimondja,- ha feloszlatják,- ha más szervezettel egyesül,- ha megszűnését megállapítják. Az egyesület feloszlását a közgyűlésnek kell kimondania. Az egyesület megszűnése esetén a hitelezők kielégítése után megmaradó vagyonáról a közgyűlés rendelkezik, felszámolóként az egyesület volt titkára jár el.
13 1 VII. AZ EGYESÜLET FELÜGYELETE Az egyesület működése felett a törvényességi felügyeletet az ügyészség látja el. VIII. BESZÁMOLÁSI SZABÁLYOK Az egyesület, mint közhasznú szervezet köteles az éves beszámoló jóváhagyásával egyidejűleg közhasznúsági jelentést készíteni, ennek elfogadása a legfőbb szerv kizárólagos hatáskörébe tartozik. A közhasznúsági jelentés tartalmára az évi CLVI. törvény 19. (3) bekezdés a.)-g.) pontjaiban foglalt szabályok az irányadók, figyelemmel az (5) bekezdésben foglalt rendelkezésekre, vagyis a közhasznúsági jelentésnek tartalmaznia kell: d.)a számviteli beszámolót,- e.)a költségvetési támogatás felhasználását,- f.)a vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatást,- g.)a cél szerinti juttatások kimutatását,- h.)a központi költségvetési szervtől, az elkülönített állami pénzalapból, a helyi önkormányzattól, a települési önkormányzatok társulásától és mindezek szerveitől kapott támogatás mértékét,- i.)a közhasznú szervezet vezető tisztségviselőinek nyújtott juttatások értékét illetve összegét,- j.)a közhasznú tevékenységről szóló rövid tartalmi beszámolót. Az egyesület, mint közhasznú szervezet köteles az elnökség által elfogadott közhasznúsági jelentését a tárgyévet követő évben, legkésőbb június hó 30. napjáig saját honlapján, ennek hiányában egyéb, a nyilvánosság számára elérhető módon közzétenni. Egyéb, a nyilvánosság számára elérhető módot az alapító akként jelöli meg, hogy a közhasznúsági jelentést amennyiben az egyesület saját honlapot nem fog létesíteni, úgy a Kalocsai Néplapban köteles megjelentetni. IX. NYILVÁNTARTÁSI ÉS KÖZZÉTÉTELI SZABÁLYOK Az egyesület, mint közhasznú szervezet a cél szerinti tevékenységéből, valamint a vállalkozói tevékenységéből származó bevételeit és ráfordításait elkülönítetten tartja nyilván. Az elnökség döntéseit és a közgyűlés határozatait az egyesület elnöksége tartja nyilván a határozatok könyvében. A nyilvántartásból megállapítható kell, legyen a döntés tartalma, időpontja és hatálya, valamint a döntést támogatók és ellenzők számaránya, személye. Az elnökség minden döntését az elnöke utasítására az érintettel a döntés meghozatalától számított 24 órán belül igazolható módon, írásban közli, továbbá a döntést az elnök utasítására Kalocsa Város Polgármesteri Hivatal hirdetőtáblájára történő azonnali, a döntés meghozatalát követő naptól számított, 15 naptári napra való kifüggesztésével kell
14 1 nyilvánosságra hozni, amely időtartamba a kifüggesztés és a levétel napja nem számít bele. A kifüggesztés és a levétel napjának igazolható módon kell megtörténnie. A működés, a szolgáltatások igénybevétele módja, valamint a beszámoló közlése nyilvánosságra hozatala Kalocsa Város Polgármesteri Hivatal hirdetőtábláján történő azonnali, 15 naptári napra való kifüggesztéssel történik, amely időtartamba a kifüggesztés és a levétel napja nem számít bele. Az egyesület iratait - a nyilvános működésre tekintettel az arra érdeklődést tanúsítók minden hónap utolsó pénteki napján délelőtt 9-11 óra között tekinthetik meg az egyesület elnöke vagy az elnökség valamely tagja jelenlétében, az egyesület iratainak őrzési helyén. Az alapítvány iratanyagának őrzési helye az egyesület székhelye: 6300 Kalocsa, Budai Nagy Antall utca 25. szám. Az egyesület szolgáltatásainak és működési körében való támogatásának igénylési módja: az egyesület elnökségének címzett írásbeli kérelem alapján, amelyet az elnökség soron következő ülésén köteles tárgyalni és elbírálni. Az elnökség saját maga is kezdeményezheti az egyesület célja szerinti támogatás, beszerzés vagy bármely más módon összeegyeztethető igény kielégítését és a döntés alapján annak végrehajtását. X. VEGYES RENDELKEZÉSEK Az egyesület a mindenkor érvényes jogszabályok alapján más egyesületekkel együttműködést köthet, társadalmi szervezetek szövetségébe beléphet. A szövetségbe való belépésről, az abból történő kilépésről a közgyűlés dönt. A jelen alapszabályban nem szabályozott kérdésekre a Polgári Törvénykönyv, az évi II. törvény, a közhasznú szervezetekre vonatkozó jogszabályok, valamint a mindenkor hatályos egyéb, az egyesületekre vonatkozó jogszabályok irányadóak. Az egyesület közhasznúsági jogállását a jogerős nyilvántartásba vétellel nyeri el. Az egyesület alapszabályának módosítását és a módosítással egységes szerkezetbe foglalt alapszabályt a tagok a augusztus hó 17. napján tartott közgyűlésen fogadták el. Kelt, Kalocsán, augusztus hó 17. napján Dr. Törökné Móczár Györgyi elnök Ellenjegyzem: Kelt, Kalocsán, augusztus hó 17. napján.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Jó tanács | ELSŐ KÉZBŐL - BÍRÓSÁGI PEREK ELŐTT, PER UTÁN - EMBERI MÉLTÓSÁG
ELSŐ KÉZBŐL – BÍRÓSÁGI PEREK ELŐTT, PER UTÁN – EMBERI MÉLTÓSÁG
Per ma, vagy per holnap váratlanul? Magyar állampolgárok részére közérthető információ és érdekeik védelmére ügyfélszolgálat! Professzionális iroda a magyar emberek számára! Per előtt – per közben – per után! Járjon egy lépéssel előbbre a problémás ügyeiben! Az emberek problémái nálunk tiszteletet érdemelnek! Vita és per, jogvita és gazdasági vita az emberek életében! Jogtudatosság erőssége a jogkövetés elősegítése alapja!Per szándéka ma, kiadás holnap! Magyarország településeiről bejelentkezhet saját esetével! Magyar állampolgárok külföldi sérelmes esetei! Akta és vita megbízható irodája vagyunk Magyarországon 2018-ben is! Megbízásokat a konkrét peres ügyek előtt, vagy bírósági perekben, per után elfogadjuk a hatékony megállapodás, lezárás szakmai meggyőződésével. Segítőkész ügyfélszolgálat, ügyfél érdekvédelem és jogtudatosság növelése, időpont kiválasztás lehetősége a jogviták, peres ügyek megoldása érdekében! Jelentkezzen időbenl! Építési jogviták – válások, vagyonmegosztások, örökség és hagyaték vitái, devizahitel és elszámolások vitái, egészségügyi jogsérelmek, Strasbourgban beadandó ügyek előkészítése, szaktárgyalási trend és egyezségi lehetőségek a vitás ügyeiben! Kérjen időpontot: 06-302-164-102 (10-18h munkanapokon) Jelentkezzen be e-mail-ben: ugyek.perek@index.hu Budapesten és vidéken ügyek és perek! Foglalkozunk külön munkacsoportban a Németországban dolgozók eseteivel.- Az Ön ügye fontos számunkra! Jobb a bírósági per kiváltása szakértői munkával. JOGVITA RENDEZŐ, BÍRÓSÁGI PER EGYEZSÉGI SZAKÉRTŐ ÉS TÁRGYALÓ IRODA a Londonban, Egyesült Királyságban dolgozók esetei számára Magyarországon. Németül, angolul beszélnek kollégáink.
Category Archives: Jó tanács
BÍRÓSÁGI ÜGY, PER EMBEREK kÖZÖTT ALAKUL KI!
SERVICUS BONUM ÜGYFÉLSZOLGÁLAT! INGATLANOK A-Z!
Ügyfél a bíróságon? Per ma, vagy per holnap? Hasznos információk az embereknek!
Információk a magyar embereknek mindig hasznosak egy lehetséges pereskedés előtt! Per ma, vagy per holnap? Minden országra jellemző, hogy az adott ország állampolgárai milyen problémákkal, milyen ügyekkel kell, … → olvasásának folytatása
Közvetlenül a devizahiteles emberektől tudjuk , a volt devizahitel ügyei a családoknak sok kárt okozhatnak! Fontos emberi információ a családok számára, hogy miként őrizhetik meg otthonukat, miként erősíthetik … → olvasásának folytatása
Per, vagy per nélkül? Közvetlen ügyfélszolgálat az emberek részére! Ha problémája adódik a magyar embernek először érdemes részletesen és közvetlenül tájékozódnia! Közvetlen ügyfélszolgálatot biztosítunk az ügyfél érdekvédelem elsődlegességével, több szakterület … → olvasásának folytatása
Növekszik az Európa különböző országaiban élő, tanuló, dolgozó magyar emberek, magyar fiatal családok száma. Számukra minden útmutató az érdekvédelmükhöz fontos információ! Magyar ember sérelmeket szenvedhet a külföldi perek közben, … → olvasásának folytatása
Magyarország idősödő társadalom. Vidéken és Budapesten egyre több család kerül szembe az öröklés kérdéseivel, az örökség gondjaival és örömeivel. Gyász és elhallgatott sérelmek szinte egyszerre szakadnak fel a halálesetek … → olvasásának folytatása
Magyarországon az ember a bíróságon tapasztalatok részben a későbbi strasbourgi ügy, strasbourgi per formájában nyernek végső összegzést. Minden magyar ember számára fontos az érdekvédelem, a jogtudatosság az Őt ért … → olvasásának folytatása
Régi bölcsesség, hogy a magánszemélyek, vállalkozások esetében a jogtudatosság megerősítése a biztosabb jogkövetés alapja! A vállalkozások egy jelentős részénél, az adatvédelem ma komoly teendők sorát teszi szükségessé. Adatvédelem ügyfélfogadás … → olvasásának folytatása
Telek, nyaraló, családi ház értékük folyamatos növekedésével a családok komoly vagyontárgya. Budapesten és vidéken az ingatlan számos szomszédi viszony megromlásának tárgya! Költségek és kötelezettségek, azonban a közös tulajdonokban teherként is … → olvasásának folytatása
Bírósági per előtt, bírósági per közben az Ön partnere egy megbízható iroda!
Vita és élet, vita és emberek egymástól nem szétválaszthatóak. Hasznos információ, segítőkész ügyfélfogadás azonban a bírósági ügyek előtt, de gyakran bírósági tárgyalások közben is jól jön az embereknek. … → olvasásának folytatása
Tavasz és családok gondjai első kézből! Ingatlanok és vita megbízható ügyfélszolgálattal közösen rendezhető!
Tavasz lassan itt van, a telek, családi ház megtelik élettel! Ingatlanok és peres ügyek gyakran összekapcsolódnak az életben. Ingatlanok eladása ilyenkor a család terveiben gyakorta előfordul! Van aki adósság … → olvasásának folytatása
Ember a bíróságon, családok a per előtt – Megbízható iroda, segítőkész ügyfélszolgálat!
Magyarországon megnövekedett annak esélye, hogy ember a bíróságon, család a bíróságon találja magát egy jogvita után! Ha vita van azt a google, … → olvasásának folytatása
Adatvédelem ügyfélszolgálat a viták megelőzésére! Adatvédelem, amivel szinte minden cégnek, magánszemélynek dolga akad!
Személyes adatok védelme az élet minden területén felmerülő kérdés. (Elég az utolsó Facebook botrányra gondolni..) 2018-ban új adatvédelmi szabályok lépnek életbe Magyarországon. (2016/679/EU) GDPR ma a cégek, vállalkozások számára … → olvasásának folytatása
Vita és jogtudatosság – Adatvédelem trend! Ügyek bíróság előtt, ügyek hatóság előtt!
Ma az ügyfelek, állampolgárok számára nincs jobb tanács a változó jogi környezetben, mint az, hogy törekedjenek a perek elkerülésére, a hatósági eljárások megelőzésére! Ügyek és emberek bíróságon, ügyek és emberek … → olvasásának folytatása
Peren kívüli megállapodás, bírósági per közben egyezség kidolgozása – takarékos per lehetséges Magyarországon!
Az új perrendtartás jó hatásai között (értsd. állampolgároknak előnyös, embereknek kedvező) megjelent a természetes vita, a természetes emberi konfliktusok nagyobb elismerése. Jogvita emberi ügyek során kerül elő. Jogvita, pereskedés szándéka … → olvasásának folytatása
2018 nagy kérdése ügyfél számára: Per indítása, kereset beadása, vagy peren kívüli megállapodás?
2018 egy új év, egy új jogi környezet a jogvita résztvevői számára. (Kereset beadása, per elindítása stb. több megfontolást igényel minden perre gondoló állampolgártól.) Biztos, hogy önkormányzati adóigazolás, munkahelyi igazolás … → olvasásának folytatása
Vita, per, üzleti vita az emberek életében! Figyeljen a költségmentesség változásaira 2018!
Vita emberek között, vita rokonok között az élethelyzetek sajnálatos velejárója. Vita 2018-ban, azonban sokkal komolyabb mérlegelést vár el a magyar emberektől, mint az előző években! Új év … → olvasásának folytatása
Emberek és bíróság 2018! Család és bíróság üzleti vita, jogvita miatt!
Magyarországon a bírósági statisztikák a jogvita, az üzleti vita, a gazdasági vita nagy gyakoriságát mutatják a mai napig! Emberek bíróság előtt, családok bíróságon általában komoly pszichés és anyagi terhet jelent … → olvasásának folytatása
Otthon miatt per, otthon védelmében jogvita! Megbízható iroda, megbízható szolgáltatás!
Az otthon minden magyar embernek fontos. A közös otthon a házasság, élettársi kapcsolat egyik tartóoszlopa! Sokan vannak magyarok külföldön, hogy a magyarországi otthon védelmében keressenek pénzt – adósságra, ügyvédre, bírósági … → olvasásának folytatása
Sok minden változik az új perrendtartás, új eljárási kódex hatályba lépésével 2018. január 01-től! Más lesz a jogvita trend, még senki sem ismeri az új szabályok életszerű és ügyfeleket érintő … → olvasásának folytatása
Halál és jogvita! Özvegy és örökösök esetei, perek lezárása!
Túl sok az elhalálozott szándékait átírni, felülírni szándékozó örökösök közötti vita, özvegy jogos hagyatéki követelése eset! A halál minden családot megráz, megvisel. Túlélő özvegyek, örökösök között sok jogvita alakul ki, … → olvasásának folytatása
Fog miatt vita! Fogsor miatt per! Döntsön a jól!
Az életkor növekedésével a fogak problémái, fogsor és fogpótlás igényei megjelennek. Magyarországon a fogpótlás, fogsor megépítése nem számít olcsó szolgáltatásnak. Páciens és fogorvos egészségügyi szolgáltatása kifejezetten bizalmi viszony, ahol … → olvasásának folytatása
Bíróság előtt, vagy a bíróságon kívül rendezi jogi vitáit ingatlan miatt?!
Bíróság előtt körülményesebb lesz – a laikus ügyfél szempontjából nézve – pert indítani és ténylegesen bírósági tárgyalásokon vitázni az új Pp. rendelkezései, az osztott perszerkezet miatt 2018. januárjától. Minden magyar … → olvasásának folytatása
Új lendületben a bírósági perek – Megbízható irodai szolgáltatás áll a perek kiváltására az Önök rendelkezésére!
Magyarországon szeptember első napjaiban új lendületet vesznek a jogviták, a bíróság előtti perek. (Rokonok pereskedése örökség miatt/Ingatlanok körüli ügyek vitái/Orvosi műhibák/Személyiségi jogok sérelmei stb.) A bírósági szünet után pár nappal … → olvasásának folytatása
Még tart a bírósági szünet! – Jó lehetőség a per kiváltására!
Még tart a pereskedő felek ügyeiben az ítélkezési szünet, mely 2017. augusztus 20.-án ér majd véget! Minden szakmai google információ, facebook találat megerősíti, hogy a pereskedés ekkor jobban átalakulhat … → olvasásának folytatása
FELHÍVÁS! LEGYEN SZAKMAI PARTNERÜNK!
Szakterületükön jártas szakemberek részére felhívás!
Jelentkezzen szakmai partnernek 2018 évben!
-Agilis fiatal ügyvéd, agilis és humánus volt bíró
Jelentkezés: office.hr@coder.hu
Eljárás megelőzése, per elkerülése! Adatvédelmi ügyfélszolgálat az érdeklődők védelmére elérhető!
A magyar ember számára a jogtudatosság fontos ügy! Bírósági per előtt, vagy bírósági per közben!
Kereset beadása előtt, per előtt ma gondolkodni érdemes az ügyfélnek!
Takarékos per, tiszta per! Magyarországon jó iroda a perben az egyezséget szorgalmazza!
Magyar állampolgárok igénye az olcsó per, gyors per, a takarékos per lehetősége Magyarországon!
87 343 hits

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság


text:
17 | december | 2013 | Gondolat - Kanadai Magyar Magazin
Gyurcsányék kizárnak néhány „toroczkais” párttagot
2013. december 17. — Mikos
Gyurcsány Ferenc arra számít, hogy a Demokratikus Koalícióból (DK) ki fogják zárni azokat a párttagjaikat, akik Toroczkai Lászlót támogatták a hétvégi ásotthalmi időközi polgármester-választáson. A DK elnöke erről kedden beszélt újságíróknak. A párt etikai bizottsága kedden ülésezett, de nem hozott döntést.
A Csongrád megyei Ásotthalmon vasárnap tartottak időközi polgármester-választást, amelyet a függetlenként induló Toroczkai László, a Jobbik megyei önkormányzati képviselője, a Hatvannégy Vármegye Ifjúsági Mozgalom elnökenyert. A Magyar Narancs online-nak korábban nyilatkozott a DK helyi szervezetének egyik tagja, aki azt mondta, hogy ők Toroczkai Lászlót támogatják. A kijelentéstől a Demokratikus Koalíció vezető politikusai többször is elhatárolódtak.
Hogyan jutott el a PM a „lehet más a politika” gondolatától Gyurcsányig?
Az elmúlt huszonhárom év egyik híres-hírhedt „fenegyereke”, Torgyán József valamikor a kilencvenes években feltette a kérdést a szocialisták felé a parlamentben: vajon hogyan jutott el az MSZP Marxtól a Fotexig? Nos hát, én meg azt kérdezném 2013 decemberében: hogyan jutott el Jávor és Karácsony Schiffer Andrástól Gyurcsány Ferencig?
„Embertelen döntés a Kúria lépése”
A károsultakat képviselő Civil Összefogás Fórum (CÖF) a jogegységi határozat megsemmisítését kéri – jelentette be a Hír TV Magyarország élőben című műsorában ifj. Lomnici Zoltán.
A szervezet jogi szakértője embertelen döntésnek nevezte a Kúria lépését.
– A CÖF rövid időn belül az ombudsmanhoz fordul és kéri az alapjogi biztost, hogy a jogszabályoknak megfelelően az Alkotmánybíróságnál ezt a jogegységi határozatot kezdeményezze, hogy semmisítsék meg. Megítélésünk szerint – és ez a GVH döntéséből is következhet – itt gazdasági erőfölénnyel való visszaélés történt. A határozat megítélésünk szerint a jogbiztonságban való hitet is veszélyezteti. Arra keressük a választ, hogy hogyan lehet az, hogy valaki 8 milliót felvett, 8 milliót kifizetett és még hátravan 17 millió – tette fel a kérdést ifj. Lomnici Zoltán.
“Embertelen döntés a Kúria lépése”
Egyetlen ügynök, szt-tiszt sincs biztonságban
Januártól az áldozatok bármikor felfedhetik a nyilvánosság előtt a róluk jelentéseket író ügynökök nevét – emelte ki Rétvári Bence kedden a parlamentben, miután a képviselők elfogadták a Nemzeti Emlékezet Bizottságának létrehozásáról szóló javaslatot.
A közigazgatási tárca parlamenti államtitkára újságírók előtt rámutatott: nem csupán egy testület alakul, hanem nagymértékben módosították az 1990 óta hatályban lévő, a múlt megismerésével összefüggő titkosítási és egyéb szabályokat. Maga a Nemzeti Emlékezet Bizottsága lesz a múlt megismerésének motorja – hangsúlyozta. 1990-ben bezárult egy ajtó, hiszen nem lehetett megismerni a különböző pártállami, titkosszolgálati alkalmazottak neveit, tevékenységüket. Ezt az ajtót most ez a törvény kinyitotta – fogalmazott az államtitkár.
Magyar Szociális Fórum a Kúria döntéséről – BUDAPEST
..A fennálló jogrend miatt kerülhet a megtermelt érték fele a felső tízezer kezébe, a másik felén pedig a lakosság egészének kell osztoznia. Ez a rendszer okozza a példátlan társadalmi különbségeket, az igazságtalanságot és a lakosság 60 százalékát sújtó megélhetési válságot. Azt, hogy négy és fél millió honfitársunknak a létminimum alatt kelljen élnie, közülük közel egy milliónak mélyszegénységben….
Budapest, 2013. december 17. Kedd
„Azokra a Hitelkárosultakra, akiktől ma már a felvett kölcsön kétszeresét és háromszorosát követelik vissza, vérlázítóan hat a Kúria állásfoglalása, miszerint a hitelszerződés nem ütközik jogszabályba, sem jóerkölcsbe, és nem is uzsoraszerződés” – írják. A Magyar Szociális Fórum szerint a Kúria egy társadalomellenes jogrend alapján hivatalból hozott társadalomellenes döntést. Ez a jogrend teszi lehetővé, hogy a bankok azt tehessenek adósaikkal, amit csak akarnak, az adósokat pedig még a sikeres védekezés reményétől is megfosszák. A fennálló jogrend miatt kerülhet a megtermelt érték fele a felső tízezer kezébe, a másik felén pedig a lakosság egészének kell osztoznia. Ez a rendszer okozza a példátlan társadalmi különbségeket, az igazságtalanságot és a lakosság 60 százalékát sújtó megélhetési válságot. Azt, hogy négy és fél millió honfitársunknak a létminimum alatt kelljen élnie, közülük közel egy milliónak mélyszegénységben, hogy gyermekek tízezreinek kelljen éheznie, hogy elvegyék a rokkantak nyugdíját, mindkét lábára amputált embereket, terhes anyákat, 90 éves asszonyokat lakoltassanak ki, emberek százait kergessék öngyilkosságba, tegyék ki fagyhalálnak, fiatalok százezreit kényszerítsenek arra, hogy hazai boldogulás híján külföldre vándoroljanak – áll a Magyar Szociális Fórum nyilatkozatában. „A Kúria dugót nyomott egy erjedő palackba, és visszaküldte a kormánynak a palackot. Ha a kormány sürgősen nem változtat a fennálló jogrenden, és nem szolgáltat igazságot a létükért küzdő tömegeknek, a társadalmi feszültség szét fogja vetni ezt a palackot” – tartja az MSZF. A Magyar Szociális Fórum tömeggyűlésre hívta a fennálló állapotokkal elégedetlen embereket. A megmozdulást pénteken tartják Budapesten.
Zsigó Róbert, a Fidesz szóvivője keddi sajtótájékoztatóján arról beszélt: az MSZP és a Jobbik az elmúlt hetekben színjátékot játszott az adóhatósággal kapcsolatos vizsgálóbizottság ügyében, hiszen amíg korábban követelték a testület felállítását, addig a keddi szavazáson nem támogatták.
Kérdésre válaszolva emlékeztetett rá: korábban még az MSZP kezdeményezte azt, hogy vizsgálóbizottság ne alakulhasson olyan ügyben, amelyben éppen ügyészségi vagy rendőrségi nyomozás zajlik. Hangsúlyozta: a Fidesz végig azt képviselte, hogy az adóhatóság ügyében az ügyészség dolga az igazság kiderítése.
Ásotthalom ostroma
Csörrenhettek a poharak vasárnap este az ásotthalmi Lajcsi kocsmában. Párt- és alkoholállástól függetlenül mindenki elégedett lehetett, hiszen a négyezer lelkes község újra felkerült Magyarország közéleti térképére. Egy híresség, a Hatvannégy Vármegye Ifjúsági Mozgalom elnöke, az MTV ostromlója, maga Toroczkai László lett a polgármester. Aki erre nem emeli poharát, nem ásotthalmi.
Legutóbb 1960 végén foglalkozott ennyit az ország Ásotthalommal. Akkor a helyi termelőszövetkezetben boszorkánysággal vádoltak meg egy asszonyt, s kevés híja volt, hogy nem jutottak el a vízpróbától a máglyáig. Végül a szocialista törvénykezés vaskeze megmentette a szerencsétlen asszonyt, s az ügy egyetlen kárvallottja a Magyar Rádió bemondója lett, akinek többhavi fizetése bánta, hogy elröhögte a hír végét.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria