text:
Információtartalom vázlata. - Az érkeztetés - A lajstromozás folyamata - A szignálás lehetőségei - A soron kívüli eljárás esetei. - PDF
Download "Információtartalom vázlata. - Az érkeztetés - A lajstromozás folyamata - A szignálás lehetőségei - A soron kívüli eljárás esetei."
1 3. Ön a bíróság egyik kezelőirodájának vezetője. Szakmai gyakorlatra érkezik néhány joghallgató. Ismertesse számukra egy kezdőirat ügyviteli útját a bíróságra érkezéstől az irattárba kerülésig! Térjen ki a soron kívüli eljárás lehetőségeire is! Információtartalom vázlata - Az érkeztetés - A lajstromozás folyamata - A szignálás lehetőségei - A soron kívüli eljárás esetei Érkeztetés A Fővárosi Törvényszék (Fővárosi Bíróság) Polgári Kezelőirodája a legterjedelmesebb munkaszervezeti egység. A kezelőiroda végzi a polgári ügyszak ügyiratainak érkeztetését, az új ügyek bevezetését a lajstromba, az akták és egyéb beadványok, iratok kezelését, ügyfél tájékoztatás- és iratbetekintést, iratmozgatást, bírói tanácsok kiszolgálását, továbbítást (elnöki iroda, postázó, hirdetményi kézbesítés, ). Az ügyféltől a beadványt a felvilágosításra megállapított időben az irodavezető vagy megbízott munkatársa veszi át. A felvilágosítási időn kívül az ügyfél beadványait a bíróság bejáratánál elhelyezett, zárt gyűjtőszekrényben helyezheti el, amelyet a hivatali munkaidő végén minden nap szükség esetén naponta akár többször is ki kell üríteni. A postán vagy hivatali kézbesítővel érkezett iratot munkaidőben az a bíróság elnöke által kijelölt személy veszi át, akinek a feladata a gyűjtőszekrény kiürítése. Sérült iraton annak tényét mind az átvételi elismervényen, mint a borítékon megjelölik. A postán érkezett sérült iratról jegyzőkönyv készül, azt pedig a küldeményhez csatolják. Átvevő az átvétel tényét olvasható aláírásával, az átvétel dátumával ismeri el, az azonnal, sürgős jelzésűeken átvétel idejét óra-perc pontossággal jelöli meg a kézbesítő okmányon és a borítékon is. A bírósághoz érkezett iraton annak minden példányán és mellékletén, az irat felzetén vagy első oldalán, elektronikus irat kinyomtatott példányán az iroda az érkezés napján bélyegzővel feltünteti a bíróságot, ügyszámot, érkezés dátumát, megjelöli a példányok és mellékletek számát, a csatolt pénz értékét, nemét. Az adatokat a lajstromvezető az irat első példányán aláírja. Ha a beadvány határidőhöz kötött eljárási cselekményt (pl. fellebbezést) tartalmaz, az iroda a levélborítékot is csatolja a beadványhoz. 1
2 Összefoglalva: - hivatali időn belül: az irodavezető, vagy megbízottja veszi át személyesen az ügyféltől - félfogadáson kívül: bírósági gyűjtőláda az épület bejáratánál elhelyezve - postán vagy kézbesítővel: a bíróság elnöke által kijelölt személy veszi át - Megkülönböztető jelzés: feltüntetni az iraton (pl.: sürgős, azonnal ) - Beadvány felzetén v. elismervényre érkeztető bélyegző: azon fel kell tüntetni az átvétel idejét, lajstromszámot, a beadott példányszámot + a mellékleteket A lajstromozás folyamata A bíróságon nincs iktatás, csak lajstromozás. A lajstromozás az érkeztetett beadvány, illetve a saját keletkeztetésű irat ügyszámmal (lajstromszámmal) történő ellátása, ügyszakonként (ügycsoportonként) elkülönítve. A kezelőiroda a bíróságra érkezett minden beadványt, iratot bejegyez a lajstromba. Az iroda ügyszakonként általában egy lajstromot vezet. A lajstrom az iratokról ügyszakonként (ügycsoportonként) elektronikus úton vezetett nyilvántartás (BIIR rendszer). A lajstrom elektronikus úton történő vezetéséhez a programot az OBH bocsátja a bíróságok rendelkezésére. A lajstrombavételt rögzíti az iroda az elektronikus BIIR rendszerben. Ennek alapján iratborítékot tölt ki. Feltünteti rajta az ügyszámot (alul, felül), fogadó bíróság nevét, a felek nevét, az ügy tárgyát, mellékletek számát (meghatalmazást), belső értesítő rész oldalon kitölti a perben résztvevők adatait. Az aktában az iratokat emelkedő sorszám szerint kell sorba rendezni. Amennyiben a bíróság az ügyet felterjeszti (vagy szakértőnek kiadja) pótborítékot kell készíteni, melyen minden, az eredeti iratborítékon szereplő adatot fel kell tüntetni. Az érkezett beadvány, saját keltezésű irat lajstromszámmal való ellátása ügyszakonként (ügycsoportonként) elkülönítve. Ügycsoportok jelei: büntető (B), polgári (P), munkaügyi (M), közigazgatási (K), cégeljárási (Cg) gazdasági (G), végrehajtás (Vh), peren kívüli (Pk) Ügyszám keletkeztetése: Az ügy száma a tanácsot jelző szám után az ügycsoport betűjele, a lajstromszám törve az érkezési év számával (pl. 12.P.345/2010.) Az ügy kezdőirata mindig a /1-es (pl. 12.P..345/2010/1.), minden ezt követő irat eggyel magasabb sorszámot kap (a másodfokú eljárásban az 1-es kezdőirat általában a felterjesztő lap). 12.P.345/2010/ a bírói tanácsot jelző szám (melyik bíró tárgyalja) P. az ügycsoport betűjele (tehát ez polgári ügy) 345 a lajstromszám (abban az évben hányadik ügy volt) /2010 érkezési év száma (melyik évben indult az ügy, mikor volt a kezdő irat) /1 (tehát ez az ügy kezdő irata pl. új kereset) A beadványok érkeztetése után a beérkezett, lajstromozott irat alapján megállapítják, van-e előzmény: Kezdőirat: minden olyan irat, aminek nincs előzménye a bíróságon (mindig 1-es sorszámot kap) Utóirat: minden olyan irat, amely már megindult ügyben érkezik, ha az nem kezdőirat (száma az előzőétől eggyel magasabb) 2
3 A bírósági megbízott dolgozók a lajstromban az egyes ügyek legszükségesebb információit találják meg a lajstromszám megadása után: a felek neve, képviselőik, a per tárgya, értéke, a tárgyalás vagy nyilvántartás határnapja, iratok holléte, az ügy befejezésének ideje, módja, az ügyben keletkezett iratok érkezésének sorrendjét időrendben, A szignálás lehetőségei A kezdőiratot az esetleges előzményi iratokkal felszerelve a lajstromba történő bejegyzés napján, de legkésőbb az érkezést követő munkanapon az irodavezető bemutatja az ügyelosztási rend alapján az ügyelosztásra jogosult vezetőnek. Eljáró bíró, tanács kijelölése: a tárgyévben érvényes, bíróságon is kifüggesztett ügyelosztási rendnek megfelelően az ügy iratborítékán az ügyelosztásra jogosult vezető aláírásával kell feltüntetni. Szignálást követően az iratot be kell mutatni a kijelölt bírónak. Bíró 30 napon belül megvizsgálja, kell-e előzetes intézkedés, amennyiben nem, úgy kitűzi a tárgyalás napját és idézi a feleket. Folyamatban lévő az ügy: határidőt nyilvántartásba veteti a bíró az irodával (tárgyalás, vagy visszaérkezés rögzíttetése a BIIR programban) Befejezett az ügy: sokszorosítás után továbbítás a feleknek, döntés illetékekről, irattárba helyezés. A soron kívüli eljárás esetei Az ügy soron kívüli intézése alapulhat: jogszabályi rendelkezésen OBH elnökének határozatán bíróság elnökének rendelkezésén A soronkívüliség az ügynek a rendes ügymenetből történő kivételét jelenti. Az ilyen ügyben minden intézkedést haladéktalanul kell megtenni, mely a bírósági eljárás egész tartamára irányadó. A bíróság elnöke az ügyfél kérelmére írásban elrendelheti. Külön kérelem nélkül is elrendelheti a soron kívüli intézkedést, ha: - ahhoz kiemelten fontos társadalmi, igazságügyi, közérdek fűződik - az ügy tárgya az állampolgárok széles körét érintő kérdés - gyermekek jogait, kiskorú ügyfél fontos érdekét érinti (pl. gyermek jogállása, elhelyezése, kapcsolattartás, apaság megállapítása) A bíróság elnöke az ügyfél által előterjesztett soronkívüliség elrendelése iránti kérelem elbírálása során az alábbiak figyelembevételével határoz: - kérelmező személyi körülményei - az ügy tárgya és jellege - a bíróság működésében felmerülő objektív ok. 3
4 4. Ön a bíróságon dolgozik, mint az elnöki iroda vezetője. Felettese megbízásából szakmai gyakorlatra érkezett joghallgatókat tájékoztassa arról, milyen a bíróság szervezeti felépítése, igazgatási és szakmai vezetésének szerkezete, testületei! Információtartalom vázlata A bíróságok igazgatási vezetésének feladatai A kollégiumok és a kollégiumvezető A bírói testületek: az összbírói értekezlet és a bírói tanács A bíróság általános szervezeti felépítése Az ítélkezési tevékenységet segítő munkaszervezetek, Az ítélkezési tevékenység feltételeit biztosító munkaszervezeti egységek A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról a évi CLXI. törvény rendelkezik A bírói testületek: - a Kúria teljes ülése, illetve az ítélőtáblák, a törvényszékek összbírói értekezlete, - a kollégium, - a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium, továbbá - a Kúria, az ítélőtábla és a törvényszék bírói tanácsa. A bíróságok igazgatási vezetésének feladatai 2012 január 1.-ig a hatalmi ágak elválasztását biztosítandó, a bíróságok igazgatásának feladatát a 15 tagból álló OIT (Országos Igazságszolgáltatási Tanács) látta el. Az OIT 15 tagjából 10 a bírói hatalmi ágból került ki (a Legfelsőbb Bíróság (Kúria) elnöke és kilenc bíró. A Kúria elnöke a jövőben a szakmai vezetésért lesz felelős, az OBH elnöke pedig az igazgatási kérdésekben dönt től a bírósági központi igazgatást az Országos Bírósági Hivatal elnöke (akit az országgyűlés 9 évre választ meg) látja el, hozzá kerülnek az OIT és az OIT elnökének fontosabb jogkörei: az igazgatási feladatainak ellátása érdekében jogszabályi keretek között - normatív utasításként - a bíróságokra kötelező szabályzatokat alkot, továbbá ajánlásokat és határozatokat hoz, irányítja az OBH tevékenységét, összeállítja a bíróságok költségvetésére vonatkozó javaslatát, irányítja a bíróságok belső ellenőrzését, meghatározza a bíróságok szükséges bírói létszámát, az eljáró bíróság helyett másik bíróságot jelöl ki az eljárásra, ha az az ügyek ésszerű időn belül való elbírálásának biztosítása érdekében szükséges, 4
5 kivételesen indokolt esetben elrendelheti a társadalom széles körét érintő vagy a közérdek szempontjából kiemelkedő jelentőségű ügyek soron kívüli intézését, kiírja a bírói álláspályázatokat, javaslatot tesz a köztársasági elnöknek a bírák kinevezésére és felmentésére, a bírót első kinevezésekor beosztja az elnyert pályázat szerinti bíróságra, dönt a bíró áthelyezéséről, dönt a bíró más szolgálati helyre történő kirendeléséről, kinevezi és felmenti a törvényben meghatározott bírósági vezetőket, Az OBH elnökét a bírák közül az Országgyűlés választja kétharmados többséggel a köztársasági elnök jelölésére. A konstrukció szerint tehát elválik a Kúria elnökének és a bírósági igazgatás vezetőjének a személye. Az Országos Bírósági Hivatalon kívül az új rendszer elemét képezi - a kizárólag bírákból (akiket a bírák választanak) álló - Országos Bírói Tanács (OBT) is. Tagjai: a Kúria elnöke, továbbá 14 bíró. Az OBT feladatai túlnyomórészt csak figyelemfelhívó, ellenőrzési, véleményezési és javaslattevői feladatok, a bíróságok igazgatásával kapcsolatos döntési jogköröket január 1.- után már az Országos Bírósági Hivatal elnöke gyakorolja. A kollégiumok és a kollégiumvezető Kollégium A kollégium meghatározott ügyszakba beosztott hivatásos bírák testülete, vezetője a kollégiumvezető. A Kúria kollégiumának tagjai a Kúria bírái és az ítélőtáblák azonos kollégiumának vezetői. Az ítélőtábla kollégiumának tagjai az ítélőtábla bírái és az ítélőtábla illetékességi területéhez tartozó törvényszékek azonos ügyszakban működő kollégiumainak vezetői. A törvényszéken a kollégium tagjai a törvényszék bírái, továbbá általuk a törvényszék területén működő járásbíróságok, illetve közigazgatási és munkaügyi bíróság bírái közül a 6 évre választott bírák. A kollégium a) véleményt nyilvánít a bírói álláspályázatokról, b) részt vesz a bíró szakmai tevékenységének értékelésében, c) véleményezi az ügyelosztási tervet, d) véleményt nyilvánít vezetői álláspályázatokról és kezdeményezheti a bírósági vezető vizsgálatának elrendelését vagy felmentését, és A törvény a kollégiumokra vonatkozó szabályozás mellett tartalmazza a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégiumra vonatkozó speciális szabályokat is. A bírói testületek: az összbírói értekezlet és a bírói tanács A bírói testületek: - a Kúria teljes ülése, illetve az ítélőtáblák, a törvényszékek összbírói értekezlete, - a kollégium, - a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium, továbbá - a Kúria, az ítélőtábla és a törvényszék bírói tanácsa. 5
6 Az összbírói értekezlet résztvevői: a Kúriára, az ítélőtáblára, a törvényszékre és a törvényszék területén működő járásbíróságokra, valamint a közigazgatási és munkaügyi bíróságra beosztott bírák. Az összbírói értekezlet feladata: a) küldöttet választ az OBT-tagok megválasztásához, b) véleményt nyilvánít a törvényben meghatározott bírósági vezetők pályázatáról, és dönt a bírósági vezetői vizsgálat elrendelésének kezdeményezéséről, c) megválasztja a bírói tanácsot, és évente legalább egyszer beszámoltatja működéséről, d) dönt a bírói tanács tagjának felmentéséről, és e) dönt az OBH elnöke által kinevezett bírósági vezetők felmentésének kezdeményezéséről. Az összbírói értekezlet akkor határozatképes, ha azon a bírák több mint a fele részt vesz. Az összbírói értekezletet határozatképtelensége esetén legkésőbb 15 napon belül ismét össze kell hívni. A megismételt összbírói értekezlet a jelenlévők számától függetlenül határozatképes. Az összbírói értekezlet - eltérő döntésének hiányában - a határozatait titkos szavazással hozza. Az összbírói értekezlet szavazattöbbséggel határoz. Bírói tanács A bírói tanács tagjait és póttagjait az összbírói értekezlet 6 évre választja meg. A bírói tanácsnak 5-15 tagja és 3-13 póttagja van; a tagok és a póttagok számát az összbírói értekezlet határozza meg. A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvényben a bírói kinevezési eljárás során szabályozott feladatai ellátása (a pályázók meghallgatása és a pályázatoknak az elért pontszámoknak megfelelően való rangsorolása) során a törvényszék bírói tanácsa - a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel - 2, az ítélőtábla elnöke által kijelölt ítélőtáblai bíróval, az ítélőtábla bírói tanácsa 2, a Kúria elnöke által kijelölt kúriai bíróval egészül ki, akik a bírói tanácsnak e feladatai ellátása során a többi taggal azonos jogokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek. A bírói tanács az elnökét és elnökhelyettesét tagjai közül választja. A bírói tanácsi tagság megszűnése esetén, továbbá a tartósan akadályozott tag helyett a bírói tanács által kijelölt póttag jár el. A póttag bevonásának általános feltételeit a bírói tanács határozza meg. A bírói tanács a) véleményt nyilvánít a bíró kinevezése, beosztása, áthelyezése, a hozzájárulása nélkül történő kirendelése, tárgyában, b) kezdeményezheti a járásbírósági, valamint a közigazgatási és munkaügyi bírósági elnök, elnökhelyettes, csoportvezető, csoportvezető-helyettes vizsgálatának elrendelését vagy felmentését, c) véleményezi a bíróság éves költségvetési tervét és a jóváhagyott költségvetés felhasználását, és d) véleményezi a bíróság szervezeti és működési szabályzatát és ügyelosztási tervét. A bírói tanács az üléseit szükség szerint, de évenként legalább négyszer tartja. A bírói tanács akkor határozatképes, ha ülésén tagjainak több mint a kétharmada részt vesz. 6
7 A bíróságok általános szervezeti felépítése A jogállamokban az igazságszolgáltatást a végrehajtó hatalomtól független bíróságok gyakorolják. A bírák a törvénynek és saját lelkiismeretüknek vannak alárendelve. A rendes bíróságok tevékenysége három, egymástól jól elkülöníthető ügyfajtára terjed ki: 1. polgári jogi jellegű ügyek 2. büntetőjogi ügyek 3. közigazgatási (államigazgatási) döntések elleni jogorvoslatok. A négyszintű bírósági szervezeten belül a Fővárosi Törvényszék (a megyei szintű törvényszékekkel azonos szinten) elbírálja a helyi bíróságok határozatai ellen előterjesztett fellebbezéseket, az eljárási törvényben meghatározott esetekben elsőfokú bíróságként jár el (ilyenkor másodfokon az ítélőtábla jár el). Helyi bíróságok - helyi bíróság: székhelyétől függően városi vagy kerületi bíróság (a Fővárosban) - közigazgatási-munkaügyi bíróság: munkaviszonyból származó, ill. közigazgatási döntések bírósági felülvizsgálatára indult perek - I. fokon járnak el Törvényszék (a 19 megyében és a Fővárosban működnek) - I. fokon: tv-ben meghatározott ügyekben, egyesbíróként jár el - II. fokon: tanácsban (3 hivatásos bíró) elbírálja a területéhez tartozó helyi és közigazgatási-munkaügyi bíróság határozata ellen benyújtott fellebbezéseket - tanácsok, csoportok, kollégiumok alkotják Ítélőtáblák (Fővárosi, Szegedi, Debreceni, Pécsi, Győri) Az ítélőtábla elbírálja a törvényszék határozata ellen előterjesztett jogorvoslatot, továbbá eljár a hatáskörébe utalt egyéb ügyekben. Az ítélőtáblán tanácsok, büntető, valamint polgári kollégiumok működnek. A Fővárosi ítélőtáblán katonai tanács is működik. A Kúria (a legfőbb bírói szerv). a) elbírálja - törvényben meghatározott ügyekben - a törvényszék, továbbá az ítélőtábla határozata ellen előterjesztett jogorvoslatot, b) elbírálja a felülvizsgálati kérelmet, c) a bíróságokra kötelező jogegységi határozatot hoz, d) joggyakorlat-elemzést folytat a jogerősen befejezett ügyekben, ennek keretében feltárja és vizsgálja a bíróságok ítélkezési gyakorlatát, e) elvi bírósági határozatokat és elvi bírósági döntéseket tesz közzé, f) dönt az önkormányzati rendelet más jogszabályba ütközéséről és megsemmisítéséről, g) dönt a helyi önkormányzat törvényen alapuló jogalkotási kötelezettsége elmulasztásának megállapításáról, és h) eljár a hatáskörébe tartozó egyéb ügyekben. 7
8 A Kúrián a) ítélkező, b) jogegységi, c) önkormányzati, valamint d) elvi közzétételi tanácsok, a) büntető, b) polgári, c) közigazgatási-munkaügyi kollégiumok, továbbá a) bírósági joggyakorlat-elemző csoportok működnek. Az ítélkezési tevékenységet segítő és a tevékenység feltételeit biztosító munkaszervezeti egységek a.) elnöki iroda, b.) elnöki bíró, c.) Bírósági Gazdasági Hivatal, d.) belső ellenőr, e.) könyvtáros, f.) informatikai osztály, g.) biztonsági szolgálat, h.) honvédelmi, polgári védelmi megbízott, i.) tűzvédelmi megbízott, j.) energetikai megbízott, k.) házfelügyelői szolgálat, l.) a munkavédelmi megbízottak rendszere. A bíróságok személyzeti felépítése: Bíróság elnöke, Elnökhelyettes/ek Kollégiumvezetők és helyettes/ek Csoportvezető bírók Tanácselnökök Bírák, Bírósági titkárok, Bírósági fogalmazók Bírósági ügyintézők A bíróságon az ügyintézői, ügyviteli és egyéb feladatokat a bírósági tisztviselők, ügykezelők és fizikai alkalmazottak látják el. A bírósági titkár és fogalmazó, valamint a bírósági dolgozók a bírósággal igazságügyi szolgálati jogviszonyban állnak, amelynek szabályait az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló külön törvény állapítja meg. Az elsőfokú bíróság hatáskörébe tartozó ügyekben az egyesbíró, illetve a tanács elnöke helyett tárgyaláson kívül bírósági titkár is eljárhat. A bírósági titkár jogi szakvizsgával rendelkező, a bírói kinevezését megelőző kötelező gyakorlati idejét töltő igazságügyi alkalmazott. A bírósági titkárnak - ha törvény ettől eltérően nem rendelkezik - önálló aláírási joga van, és megteheti mindazokat az intézkedéseket, illetve - az ítélet kivételével - meghozhatja mindazokat a határozatokat, amelyeket a törvény a bíróság vagy a tanács elnöke hatáskörébe utal. A bírósági titkár ideiglenes intézkedésről nem hozhat határozatot. Külön jogszabályban meghatározott esetekben, önálló aláírási joggal, tárgyaláson kívül - a bíró irányítása és felügyelete mellett - bírósági ügyintéző is eljárhat. 8
9 5. Ön egy ügyvédi irodában alkalmazott. Míg az ügyvéd érkezése vidéki tárgyalásról hamarosan várható, egy ügyfél a városi bíróság előtt nem jogerősen befejeződött ügyében a jogorvoslat kapcsán azt kívánja, hogy ügyét már a Legfelsőbb Bíróság vagy az Alkotmánybíróság tárgyalja. Magyarázza el számára, hogy miként épül fel a magyar igazságszolgáltatás rendszere, és mi a helye és szerepe az Alkotmánybíróságnak! Információtartalom vázlata A négyszintű bírósági szervezet felépítése A rendes és különbíróságok Az Alkotmánybíróság (AB) feladata, összetétele Az állampolgár, illetve a parlament Alkotmánybírósághoz fordulásának lehetőségei Az AB döntései A bíróságok legfontosabb és legismertebb feladata az igazságszolgáltatás. Az igazságszolgáltatást a bíróságok gyakorolják. Az igazságszolgáltatás bírósági monopóliuma azt jelenti, hogy a bíráskodást, mint állami funkciót sem a végrehajtó hatalom sem a törvényhozó hatalom nem láthatja el, arra kizárólag arra politikailag semleges bírói hatalom jogosult. A bírói hatalmi ág egyetlen korlátja az, hogy a bírák a törvényeknek és más jogszabályoknak alárendelten végzik (igazságszolgáltatási) ítélkezési tevékenységüket. A rendes bíróság tevékenysége három egymástól jól elkülöníthető ügyfajtára terjed ki: - polgári jogi jellegű ügyek - büntető ügyek - közigazgatási (államigazgatási) döntések elleni jogorvoslatok. A négyszintű bírósági szervezet felépítése Jóllehet a bíróságok szintjei hierarchikus jelleget mutatnak, a bírói függetlenség elve szerint nincs köztük alá- és fölérendeltségi viszony. A járásbíróságok Első fokon a polgári peres és a büntetőügyekben az általános hatáskörű helyi bíróságok, a járásbíróságok működnek (2013. jan 1-től él ez az elnevezés). A legtöbb üggyel első fokon, a járásbíróságok szintjén találkozhatunk. 111 járásbíróságon folyik az ítélkezés ma Magyarországon, ezeken mintegy 1500 bíró bíráskodik. A budapesti illetékességű járásbíróságok elnevezése kerületi bíróság. Budapesten a 23 kerületben 9
10 összesen 6 egyesített kerületi bíróság működik (pl. Pesti Központi Kerületi Bíróság, Budai Központi Kerületi Bíróság stb.). A fővárosban korábbi szervezeti összevonások következtében nincs minden egyes kerületben külön bírósági épület. A Pesti Központi Kerületi Bíróságon (PKKB) 10, a főváros pesti oldalán lévő kerület ügyeit, a Budai Központi Kerületi Bíróságon (BKKB.) 4 budai kerület ügyeit tárgyalják. Pesti Központi Kerületi Bíróság illetékességébe tartozik: A Budapest V.- X. kerület, a XIII. kerület, a XIV. kerület, a XVI. Kerület, és a XVII. kerület.(összesen 10 kerület) Budai Központi Kerületi Bíróság illetékességébe tartozik: Budapest I. kerület, XI. kerület, XII. kerület és a XXII. kerület.(összesen 4 kerület) Budapesti II. és III. Kerületi Bíróság illetékességébe tartoznak a nevében szereplő kerületek: Budapesti IV. és XV. Kerületi Bíróság illetékességébe tartoznak a nevében szereplő kerületek: Budapesti XVIII. és XIX. Kerületi Bíróság illetékességébe tartoznak a nevében szereplő kerületek: Budapesti XX., XXI. és XXIII. Kerületi Bíróság illetékességébe tartoznak a nevében szereplő kerületek. A járásbíróságok első fokon járnak el, az elnök vezeti őket. A járásbíróságok polgári és büntető ügyszakban egyaránt meghatározott ügyfajtákra tekintettel csoportok alakíthatók ki (pl. Pesti Központi Kerületi Bíróság családjogi csoportja). A törvényszékek (korábbi nevén megyei bíróság ide tartozott a Fővárosi Bíróság is); Összesen 20 törvényszék van (19 megye+ a Fővárosi Törvényszék) A törvényszékek eljárhatnak: a járásbíróságok és a közigazgatási és munkaügyi bíróságok ítéletei ellen benyújtott fellebbezések esetében első fokon; a Pp ban meghatározott ügyekben pedig első fokon. Polgári perben ide tartoznak pl. a viszonylag jelentős perértékű ügyek, valamint a speciális szakismertet igénylő ügyek, többek közt: ha a per tárgyának értéke az tízmillió forintot meghaladja, a szerzői jogi és iparjogvédelmi perek; a cég szervei határozatának bírósági felülvizsgálata iránt indított perek, a cégek és tagjaik közötti, a tagsági jogviszonyon alapuló perek, a sajtóhelyreigazítási perek. Büntető ügyekben pedig a társadalomra kiemelkedően veszélyes (súlyos) bűncselekmények (pl. emberölés) esetében jár el már első fokon a törvényszék. A bíróság ítéletét vitató fél természetesen élhet a jogszabály által biztosított rendes és rendkívüli jogorvoslatokkal. A törvényszékek keretében működnek a cégbíróságok, melyek vezetik a cégek megalakulását és változásait tartalmazó cégnyilvántartást, valamint ellátják a cégjegyzékbe bejegyzett gazdálkodó szervezetek működésének törvényességi felügyeletét. A végelszámolás is a cégbíróságok előtt folyik. 10
11 2012.-től a korábbi megyei bíróság elnevezéseket a bíróság eddigi székhelyéhez igazodó törvényszék elnevezés váltotta fel. A korábbi megyei bíróságok közül volt olyan, amelyiknek nem a megyeszékhelyen van a székhelye, ezért különös figyelmet kell fordítani a törvényszékek új elnevezésére és megye közigazgatási határaihoz igazodó illetékességi területükre. Fontos megjegyezni, hogy a régi Pest megyei Bíróság elnevezése Budapest Környéki Törvényszékre változott, ennek megfelelően a Pest Megyei Munkaügyi Bíróság jogutódja a Budapest Környéki Munkaügyi Bíróság lett. 1. FŐVÁROSI TÖRVÉNYSZÉK (székhelye: Budapest) 2. PÉCSI TÖRVÉNYSZÉK (székhelye: Pécs) Baranya megye 3. KECSKEMÉTI TÖRVÉNYSZÉK (székhelye: Kecskemét) Bács-Kiskun megye 4. GYULAI TÖRVÉNYSZÉK (székhelye: Gyula) Békés megye 5. MISKOLCI TÖRVÉNYSZÉK (székhelye: Miskolc) Borsod-Abaúj-Zemplén megye 6. SZEGEDI TÖRVÉNYSZÉK (székhelye: Szeged) Csongrád megye 7. SZÉKESFEHÉRVÁRI TÖRVÉNYSZÉK (székhelye: Székesfehérvár) Fejér megye 8. GYŐRI TÖRVÉNYSZÉK (székhelye: Győr) Győr-Moson-Sopron megye 9. DEBRECENI TÖRVÉNYSZÉK (székhelye: Debrecen) Hajdú-Bihar megye 10. EGRI TÖRVÉNYSZÉK (székhelye: Eger) Heves megye 11. SZOLNOKI TÖRVÉNYSZÉK (székhelye: Szolnok) Jász-Nagykun-Szolnok megye 12. TATABÁNYAI TÖRVÉNYSZÉK (székhelye: Tatabánya) Komárom-Esztergom megye 13. BALASSAGYARMATI TÖRVÉNYSZÉK (székhelye: Balassagyarmat) Nógrád megye 14. BUDAPEST KÖRNYÉKI TÖRVÉNYSZÉK (székhelye: Budapest) Pest megye 15. KAPOSVÁRI TÖRVÉNYSZÉK (székhelye: Kaposvár) Somogy megye 16. NYÍREGYHÁZI TÖRVÉNYSZÉK (székhelye: Nyíregyháza) Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 17. SZEKSZÁRDI TÖRVÉNYSZÉK (székhelye: Szekszárd) Tolna megye 18. SZOMBATHELYI TÖRVÉNYSZÉK (székhelye: Szombathely) Vas megye 19. VESZPRÉMI TÖRVÉNYSZÉK (székhelye: Veszprém) Veszprém megye 20. ZALAEGERSZEGI TÖRVÉNYSZÉK (székhelye: Zalaegerszeg) Zala megye 11
12 A Fővárosi, a Szegedi-, a Győri-, a Debreceni- és a Kaposvári törvényszékeken katonai tanácsok működnek. A katonai tanácsok által első fokon elbírált ügyekben másodfokon a Fővárosi Ítélőtábla katonai tanácsa jár el. Ítélőtábla (öt darab létesült) Az ítélőtábla fő feladata, a törvényszékhez tartozó első fokon elbírált ügyekben hozott ítéletek elleni fellebbezések eldöntése. Az ítélőtáblák illetékességi területe a következő: a) Fővárosi Ítélőtábla: Budapest, Fejér, Heves, Nógrád és Pest megye, b) Szegedi Ítélőtábla: Csongrád, Bács-Kiskun és Békés megye, c) Pécsi Ítélőtábla: Baranya, Somogy, Tolna és Zala megye (ez utóbbi január 1.- ig a Győri Ítélőtáblához tartozott), d) Debreceni Ítélőtábla: Hajdú-Bihar, Borsod-Abaúj-Zemplén, Jász-Nagykun-Szolnok és Szabolcs-Szatmár-Bereg megye, e) Győri Ítélőtábla: Győr-Moson-Sopron, Komárom-Esztergom, Vas, és Veszprém megye. Kúria (korábbi nevén Legfelsőbb Bíróság). a) elbírálja - törvényben meghatározott ügyekben - a törvényszék, továbbá az ítélőtábla határozata ellen előterjesztett jogorvoslatot, b) elbírálja a felülvizsgálati kérelmet, c) a bíróságokra kötelező jogegységi határozatot hoz, (Ezzel biztosítja bíróságok jogalkalmazásának egységét), d) joggyakorlat-elemzést folytat a jogerősen befejezett ügyekben, ennek keretében feltárja és vizsgálja a bíróságok ítélkezési gyakorlatát, e) elvi bírósági határozatokat és elvi bírósági döntéseket tesz közzé, f) dönt az önkormányzati rendelet más jogszabályba ütközéséről és megsemmisítéséről, g) dönt a helyi önkormányzat törvényen alapuló jogalkotási kötelezettsége elmulasztásának megállapításáról, és h) eljár a hatáskörébe tartozó egyéb ügyekben. A kúrián ítélkező, jogegységi, önkormányzati, valamint elvi közzétételi tanácsok, büntető, polgári, közigazgatási-munkaügyi kollégiumok, továbbá bírósági joggyakorlat-elemző csoportok működnek. A Kúria mint a legfelsőbb bírói szerv elvi irányítást gyakorol az összes bíróság működése és ítélkezése felett. A jogegység érdekében alkotott jogegységi határozatai (irányelvei és elvi döntései) a bíróságok számára kötelezőek, de az egyes konkrét ügyek elbírálása mindig az eljáró bíróság feladata, az alsóbb szintű bíróság ítélethozatalába a Kúria sem szólhat bele! 12
13 A rendes és különbíróságok Az előzőekben ismertetett rendes bíróságok mellett különbíróságok is működhetnek. A jogtörténetben az ügyek szerinti külön bíráskodás rendszerében az ügy specialitása miatt a szakértelem volt a meghatározó. A különbíráskodás jellemző területei voltak Gazdasági és kereskedelmi ügyek Katonai bíráskodás Közigazgatás büntetőbíráskodása (rendőri bíráskodás) Magyarországon korábban a kihágás esetében járt el a közigazgatás, fellebbezés esetén az ügy a bírósághoz került. Az apró ügyekben sommás eljárás, bagatell bíráskodás volt, az igazgatás járt el. Különbíróságnak napjainkban a közigazgatási és munkaügyi bíróság tekinthető. A munkaviszonyból és a szövetkezeti tagsági viszony alapján létrejött munkaviszony jellegű jogviszonyból származó, valamint a közigazgatási perekben a közigazgatási és munkaügyi bíróság jár el első fokon. Közigazgatási és munkaügyi bíróság a megyékben és a fővárosban működik, mint első fokon eljáró külön bíróság. A Közigazgatási és munkaügyi bíróság első fokon hozott ítéletei elleni fellebbezéseket másodfokon a törvényszék bírálja el. Az Alaptörvény 25. cikke szerint Az ügyek meghatározott csoportjaira - különösen a közigazgatási és munkaügyi jogvitákra - külön bíróságok létesíthetők. A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi CLXI. törvény a közigazgatási bíróságokat a bírósági szervezeten belüli különbíróságként állítja fel, a munkaügyi bíróságokkal egy szervezeti egységben működtetve azt. A közös szervezeti egység létrehozását indokolja, hogy a munkaügyi bíróságok a helyi bírósági szinten jelenleg is részben közigazgatási bíróságként járnak el, elbírálják a társadalombiztosítási határozat felülvizsgálata iránt benyújtott kereseteket. A szervezeti alapoknak megfelelően az új közigazgatási és munkaügyi bíróságok a jelenlegi munkaügyi bíróságokhoz hasonlóan működnek a jövőben; önállóan, de bírósági igazgatás szempontjából a rendes bírósági szervezetrendszerbe tagozódva. Az ebben a formában működő bíróság tehát szervezetileg, igazgatásilag és szakmailag részben önálló, de bizonyos területeken (bírák kinevezése, vezetők kinevezése, a törvényszék elnökének igazgatási jogosítványai) a rendes bíróságba tagozódik. A közigazgatási és munkaügyi bíróság első fokon eljár: a közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálata iránti, a munkaviszonyból és a munkaviszony jellegű jogviszonyból származó, valamint a törvény által hatáskörébe utalt egyéb ügyekben. A közigazgatási és munkaügyi bíróságot az elnök vezeti, és hasonlóan a járásbírósághoz nem jogi személy, de az elnök az Államháztartási törvény szerint kötelezettségeket vállalhat. A közigazgatási és munkaügyi bíróságok határozatai ellen bejelentett fellebbezéseket a törvényszék bírálja el. A törvényszéken az eddigi rendszerhez hasonlóan működni fognak polgári, gazdasági, valamint közigazgatási-munkaügyi kollégiumok, amelyek összevontan is működhetnek. 13
14 Különbíróságként Katonai Bíróságok nincsenek, de az ilyen ügyek speciális jellege miatt a Fővárosi, a Szegedi-, a Győri-, a Debreceni- és a Kaposvári törvényszékeken katonai tanácsok működnek. A katonai tanácsok által első fokon elbírált ügyekben másodfokon a Fővárosi Ítélőtábla katonai tanácsa jár el, tehát katonai tanács csak a Fővárosi ítélőtáblán van. Az Alkotmánybíróság (AB) feladata, összetétele Az, hogy egy országban van-e alkotmánybíráskodás, és ha van, miként valósul meg, alapjaiban határozza meg az adott jogrendszer alkotmányos karakterét. Az Alkotmány védelmének különleges eszköze az alkotmánybíróság, amely a hatalmi ágak kölcsönös egyensúlyát és ellenőrzését a normakontrollal, az alkotmányos alapjogok védelmével biztosítja. Az alkotmánybíróság Montesquieu idejében még nem létezett. Felállításának gondolata Hans Kelsen nevéhez köthető, elsőként Ausztriában (1919) jött létre. Az alkotmánybíróság olyan testület, illetve intézmény, amelynek elsődleges funkciója az alkotmánybíráskodás. Szervezeti szempontból az alkotmánybíráskodási tevékenységet jellemzően vagy a bírói szervek (angolszász modell) vagy külön erre a célra létrehozott alkotmánybíróság végzi. Magyarországon az alkotmánybíróság 1989 óta önálló testületként, önálló költségvetéssel működik. Az Alkotmánybíróság ig a hatalmi ágak közötti mérleg nyelvének szerepét sikeresen töltötte be, és több, a jogállamiságot erősítő és a végrehajtó hatalom gazdasági mozgásterét is korlátozó döntést hozott. A 2010 és 2011 években a törvényhozó hatalom már az 1949 évi Alkotmány módosításával, később az új Alaptörvénnyel és az Alkotmánybíróságról szóló évi CLI. törvénnyel szűkítette az Alkotmánybíróság korábbi jogkörét. Az államadósság mértékének függvényében az Alkotmánybíróság lényegében már nem jogosult a költségvetési tárgyú és adótörvények alkotmányossági vizsgálatára. Az Alaptörvény illetve különösen annak negyedik módosítása még tovább korlátozta az Alkotmánybíróság jogkörét. A módosítás eredményeképpen az Országgyűlés bárhogy módosíthatja az Alaptörvényt, azt az Alkotmánybíróság tartalmi szempontból nem vizsgálhatja; A testület mostantól csak azt vizsgálhatja, ami az elé terjesztett indítványban szerepel, vagy ahhoz szorosan kapcsolódik. Ezt a módosítást valószínűleg a választási regisztrációról szóló AB-határozat hatására született, ugyanis A köztársasági elnök indítványában a választási eljárási törvény más részeit nevezte alkotmányellenesnek; Azok az alkotmánybírósági döntések, melyek az Alaptörvény január 1-i hatálybalépése előtt születtek, a módosítás értelmében hatályukat vesztik, bár a joghatásuk megmarad (az általuk megsemmisített törvények nem válnak újra hatályossá). Az esetjog elvének ilyen korlátozása meglehetősen sajátos, hiszen így míg a rendszerváltás utáni jogállami keretek között született alkotmánybírósági döntésekre hivatkozni nem lehet, addig az Alaptörvény Alapvetés részének R) cikke 3) bekezdése szerint: Az Alaptörvény rendelkezéseit azok céljával, a benne foglalt Nemzeti hitvallással és történeti alkotmányunk vívmányaival összhangban kell értelmezni. Ennek alapján mondjuk az Alaptörvény 14
15 rendelkezéseinek értelmezésénél a Történeti Alkotmányunk részének tekintendő Werbőczy Hármas Könyvére vagy az Arany Bullára akár lehet hivatkozni, de egy korábbi rendszerváltás utáni alkotmánybírósági döntésre ezután már nem!? Az Alkotmánybíróság tizenöt tagból álló testület; tagjait az Országgyűlés az országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával tizenkét évre választja (korábban ez 9 év volt), és nem választhatók újra; Elnökét az Alkotmánybíróság tagjai közül szintén az Országgyűlés választja (korábban ez a jog a testületet illette meg); Az Alkotmánybíróság tagjai nem lehetnek tagjai pártnak, és nem folytathatnak politikai tevékenységet; Az Alkotmánybíróság hatáskörének, szervezetének, működésének részletes szabályait sarkalatos törvény határozza meg. Az Alkotmánybíróság tagjává megválasztható büntetlen előéletű, és az országgyűlési képviselők választásán választható magyar állampolgár, aki a) jogász végzettséggel rendelkezik, b) 45. életévét betöltötte, és c) kiemelkedő tudású elméleti jogász (egyetemi tanár vagy a Magyar Tudományos Akadémia doktora), vagy legalább húszévi, jogi területen folytatott szakmai gyakorlattal rendelkezik. Az Alkotmánybíróságban betöltött tagság megszűnik: a 70. életév betöltésével, a megbízatási időtartam leteltével, továbbá: halállal, lemondással, összeférhetetlenség miatt a megbízatás megszűnésének megállapításával, felmentéssel, kizárással. Az állampolgár, illetve a parlament Alkotmánybírósághoz fordulásának lehetőségei A parlament Alkotmánybírósághoz fordulása: a) előzetes normakontroll A szabályok értelmében ilyen eljárást egyrészről a törvény előterjesztője, a Kormány, illetve az Országgyűlés elnökének kezdeményezésére az Országgyűlés többségi akaratával, valamint másrészről alkotmányossági vétó keretében a köztársasági elnök indítványozhat. Az Alkotmánybíróság hatásköre kiterjed a nemzetközi szerződés egyes rendelkezéseinek elismerését megelőző vizsgálatára is. A köztársasági elnök, a kormány, illetve az országgyűlési képviselők egynegyede kérheti a nemzetközi szerződés Alaptörvénnyel való összhangjának előzetes vizsgálatát. 15
16 b) utólagos normakontroll től utólagos normakontroll formájában az Alkotmánybírósághoz fordulás lehetősége rendkívüli mértékben leszűkült, csak a kormány, az országgyűlési képviselők egynegyede, az alapvető jogok biztosa, a a Kúria elnöke (csak az Alaptörvény negyedik módosítása óta) és a a legfőbb ügyész (csak az Alaptörvény negyedik módosítása óta) kezdeményezésére vizsgálhatja felül az Alkotmánybíróság a jogszabályoknak az Alaptörvénnyel való összhangját. Az állampolgár Alkotmánybírósághoz fordulása: 2012 előtt az Alkotmánybíróság elsősorban a bárki által, személyes érdekeltség és érintettség nélkül kezdeményezhető (actio popularis) utólagos normakontroll-eljárásokban született határozataiban értelmezte és töltötte meg tartalommal az Alkotmány betűit. Az, hogy a polgárok a jövőben csak alkotmányjogi panasszal fordulhatnak az Alkotmánybírósághoz és így megszűnt az actio popularis lehetősége, gyengíti az objektív alapjogvédelem szintjét. Az actio popularis lényege az volt, hogy bárki személyes érdekeltség és érintettség nélkül kezdeményezhetett utólagos normakontroll-eljárást ig már az alkotmányos kultúra részévé vált, hogy az állampolgárok mellett elsősorban jogvédők, civil szervezetek vállalták azt a feladatot, hogy az alkotmányellenes jogszabályokat megtámadják az alkotmányvédő testület előtt. A jövőben erre már nekik sem lesz lehetőségük től megszűnik az actio popularis, és ezzel együtt megszűnnek a korábban ilyen alapon kezdeményezett eljárások is. a) az Alkotmánybírósághoz fordulás bírói döntés és jogorvoslati lehetőség hiányában Az alapjogsértő jogszabályokat egy szűk körű kivételtől eltekintve a polgár a jövőben csak akkor támadhatja meg, ha vele szemben bírósági eljárásban már alkalmazták is a szabályt. Alkotmánybíróság eljárása ennek alapján kivételesen akkor kezdeményezhető, ha az alaptörvény-ellenes jogszabály folytán közvetlenül, bírói döntés nélkül következett be a jogsérelem, és nincs a jogsérelem orvoslására szolgáló jogorvoslati eljárás. b) az alkotmányjogi panasz Az alkotmányjogi panasz intézménye a polgár (panaszos) számára saját ügyében nyit utat az Alkotmánybírósághoz s ez pozitív változtatásnak tekinthető. Az Alkotmánybíróság kilép az alkotmánybíráskodás hagyományos medréből. Bevezetése az alapjogvédelem eszköztárának megerősítését jelenti, hiszen így egy jogerős bírósági döntés alaptörvénybe ütközésének megállapítására is sor kerülhet. Alaptörvény-ellenes bírói döntéssel szemben az egyedi ügyben érintett személy vagy szervezet alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz, ha az ügy érdemében hozott döntés az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogát sérti, és az indítványozó a 16
17 jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az alkotmányjogi panaszt a sérelmezett döntés közlésétől számított hatvan napon belül, az alaptörvény-ellenes jogszabály hatálybalépésétől számított hat hónapon belül lehet írásban benyújtani. Az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszról ésszerű határidőn belül hoz döntést. Az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség, vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés esetén fogadja be. Ha az Alkotmánybíróság eljárásában alkotmányjogi panasz alapján megállapítja a bírói döntés alaptörvény-ellenességét, a döntést megsemmisíti. Az alkotmányjogi panasz eljárás során kötelező a jogi képviselet. Az Alkotmánybíróság döntései Az Alkotmánybíróság érdemi határozatával elbírálja az indítványt, és dönt az eljárása során szükségszerűen felmerülő egyéb kérdésekben. Az Alkotmánybíróság döntéseit teljes ülésben, tanácsban vagy egyesbíróként eljárva hozza meg. A törvény eltérő rendelkezésének hiányában az Alkotmánybíróság eljárása nem nyilvános. A teljes ülés akkor határozatképes, ha azon legalább az Alkotmánybíróság tagjainak kétharmada, köztük az elnök vagy az elnök akadályoztatása esetén az elnökhelyettes jelen van. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt. A tanácsok számáról, összetételéről és a tanácsvezető személyéről az elnök javaslatára a teljes ülés dönt. Az Alkotmánybíróság elrendelheti határozatának nyilvános kihirdetését. Ha e törvény eltérően nem rendelkezik, az Alkotmánybíróság döntése mindenkire nézve kötelező. Az Alkotmánybíróság döntése ellen jogorvoslatnak nincs helye. Az Alkotmánybíróság az alkalmazott jogkövetkezményeket az Alaptörvény és e törvény keretei között maga állapítja meg. A bírói döntés Alkotmánybíróság általi megsemmisítése következtében a szükség szerint lefolytatandó bírósági eljárásban az alkotmányjogi kérdésben az Alkotmánybíróság határozata szerint kell eljárni. Az Alkotmánybíróság a bírói döntés megsemmisítése esetén megsemmisítheti a döntéssel felülvizsgált más bírósági vagy hatósági döntéseket is. 17
18 6. Egy kutatási engedélyt kapott egyetemi hallgató szakdolgozatához több tucat iratba kíván betekinteni. Értetlenül és háborogva teszi szóvá, hogy nem talál meg minden aktát a bírósági irattárban, és egy-egy irat anyaga sem teljes már. Foglalja össze számára az irattározás és a selejtezés, valamint az archiválás folyamatát! Információtartalom vázlata Az irattári terv lényege Az iratok tárolásának helye, őrzésének ideje és módja; a részirattár Az iratok selejtezésének folyamata A nem selejtezhető iratok A levéltárba adás Az irattári terv lényege Az irattári terv meghatározza az irattári tételek (tárgyi csoportok) iratainak selejtezhetőségét, azok őrzési idejét, illetve a nem selejtezhető iratok levéltárba adásának határidejét. Az ügy iratborítékán az ügy befejezését követően az iroda vezetője vagy a bíró feltünteti az irattári tervnek megfelelő irattári tételszámot. Ha az egész tételre meghatározott selejtezési határidőtől eltérő megőrzési idő szükséges, az adott iratra vonatkozó selejtezés évét is meg kell jelölni. Az irattári terv rendszerbe foglalja azokat az irattári tételeket (tárgyi csoportokat), amelyek szerint a bíróság az iratait tagolja (csoportosítja). Az irattári terv meghatározza, hogy mely irattári tételek (tárgyi csoportok) iratai nem selejtezhetők, illetőleg, hogy a selejtezhető irattári tételek (tárgyi csoportok) iratait ügyviteli érdekből meddig kell megőrizni. Az iratok tárolásának helye, őrzésének ideje és módja; a részirattár Az iratok tárolási helye az irattár. Az irattár egy megfelelően kialakított, az iratok szakszerű és biztonságos őrzésre alkalmas helyiség. Irattárba kerülés Befejezett ügy: minden olyan ügy, amelyben a bíróság ügydöntő határozatot hozott. Befejezettként kezelendő ügyek még, amelyben: - félbeszakadt az eljárás - szünetel az eljárás - felfüggesztették az eljárást - az ügy áttételéről rendelkezett, vagy más bíróságot jelölt ki eljárásra jelen bíróság, A befejezett ügyekkel kapcsolatos teendők: - a befejezés tényét a bíró irodai utasításban állapítja meg - jogerőre emelkedés után a bíró megteszi azokat az intézkedéseket, ami nélkül az irat még nem helyezhető irattárba (idegen iratok visszaküldése, szakértői díj és letét kiutalása, ) 18
19 Ezt követően ad utasítást az irat irattárba helyezésére. Az iroda vezetője az irattárba helyezést megelőzően ellenőrzi az eljárást jogerősen befejező határozat vonatkozásában a kézbesítések szabályszerűségét, a bírói utasítások végrehajtását. Az ügy befejezését követően az iratborítón az iroda vezetője feltünteti az irattári tervnek megfelelő irattári tételszámot (ha az irat maradandó értékű, akkor nem selejtezhető ). Iratkezelési szabályzat, valamint az irattári terv alapján bírói utasításra a kezelőiroda helyezi be az aktákat az irattárba, ahol gondoskodnak az iratok szakszerű és biztonságos megőrzéséről. Az irattári anyagot amíg azt az illetékes levéltárnak át nem adják, ill. selejtezésre nem kerül sor a bíróságon működő irattár kezeli, szakképzett irattáros vezetésével. Az irattárazáshoz szükséges személyi és tárgyi feltételekről a bíróság vezetője köteles gondoskodni. Irattár céljára olyan helyiséget kell kialakítani, amely a tűzrendészeti szabályoknak megfelel és ahol az iratokat szárazan lehet tartani, illetőleg azokat veszély nem fenyegeti. Részirattár: ha a bíróság több épületben van, akkor elnöki utasítás szerint az irattári anyagok elhelyezésére több helyiséget kell kijelölni. Az iratok selejtezésének folyamata Az iratokat az őrzési idő eltelte után selejtezni kell. Az évenként kerülő selejtezési időpontját az adott bíróság vezetője határozza meg. A selejtezés helyéről és időpontjáról a selejtezés megkezdését megelőzően legalább 30 nappal, írásban kell az illetékes levéltárat értesíteni. Közölni kell, hogy a selejtezés milyen időszak irataira és milyen jellegű iratokra (pl. büntető-, polgári, közigazgatási, iratok anyagára, ezen belül milyen ügycsoportokra) terjed ki és a selejtezésre szánt iratanyag előreláthatólag milyen mennyiségű. Ha az irattári tételben olyan ügyiratok vannak, amelynek az őrzési ideje nem telt le, illetőleg amelyek nem selejtezhetők, azokat az irattárban vissza kell tartani. A selejtezésről három példányban jegyzőkönyvet kell készíteni. A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell: - a selejtezés idejét és helyét, - a selejtezést végző személy(ek) nevét és munkaköri megnevezését, - a selejtezett iratok ügyszámát és keletkezésének évszámát, - a selejtezés ellenőrzése során tapasztalt hiányosságokat és azok megszüntetésére vonatkozó intézkedéseket. A jkv-t a selejtezést végzők aláírják. A selejtezés megtörténtét a lajstromban, illetőleg ha vezetnek, irattári könyvben is a megfelelő irattári tételnél selejtezve ill. levéltárnak átadva vmint a selejtezés évének a bejegyzésével fel kell tüntetni. A nem selejtezhető iratok: Nem selejtezhetők az irattári tervben fogalt iratokon kívül a) a bíróságnak megőrzésre átadott iratok, b) az irattárban őrzött eredeti magán- és közokirat, c) a külföldi tartozások és követelések bizonyítására szolgáló iratok, d) a maradandó értékű, illetve az ügyintéző által ilyennek minősített iratok, e) az év előtt keletkezett iratok, f) a házassági (bontó) perben hozott, jogerősítő záradékkal ellátott ítélet, g) társadalmi szervezetek, egyesületek, alapítványok nyilvántartásával kapcsolatos iratok A levéltárba átadás A levéltári anyagot legalább 15 évi irattári őrzés után rendezetten, segédletekkel együtt, dobozolva, három példányban elkészített átadás-átvételi jegyzőkönyvvel kel átadni az illetékes levéltárnak. 19
20 7. Ön a városi bíróság kezelőirodájában dolgozik, mint tisztviselő. Félfogadási időben a helyi lap újságírója kérelmére tájékoztassa őt arról, milyen feladatai vannak a kezelőirodának az ügyfélfogadással, beadványokkal, iratbetekintési kérelmekkel, másolatok kiadásával kapcsolatosan! Információtartalom vázlata Az ügyfélfogadás rendje A beadványok benyújtásának módozatai, érkeztetése, átvétele Az iratbetekintési jogosultsággal rendelkezők köre Hiteles és nem hiteles másolatok, ezek jellemzői, a külföldi felhasználásra szánt másolat tartalmi kellékei Az ügyfélfogadás rendje Ügyfélfogadás: A szervhez fordulók fogadását minden területi egységnél meg kell szervezni. E célból tájékoztató táblát is ki kell függeszteni a szerv bejáratánál. Az ügyfélfogadás kiterjedhet új kérelem előadására vagy felvilágosítás-adásra. Az előadó nevét közölni nem szabad, csak pl. az ügy iktatószámát, vagy az elintézés érdekében tett intézkedéseket. Folyamatban lévő ügyekről jogszabály korlátai között lehet felvilágosítás adni. Új kérelem / beadvány előterjesztésekor a felet jogairól fel kell világosítani. A jegyzőkönyvet úgy kell felvenni, hogy az ügy gyors elintézéséhez szükséges adatokat tartalmazza. A jegyzőkönyvet az előadó a felvétel napján továbbítja az irodába. A félfogadáson kívüli időben a beadványt a szerv bejáratánál lévő gyűjtőszekrénybe is el lehet helyezni. A bírósági ügyek iratait kezelőiroda kezeli, a nagyobb ügyfélforgalmú bíróságokon külön büntető, polgári és szabálysértési irodát létesíthet. A cégügyek iratait a törvényszékeken a cégiroda kezeli. A beadványok benyújtásának módozatai, érkeztetése, átvétele Az ügyféltől a beadványt a felvilágosításra megállapított időben az irodavezető vagy az e feladattal megbízott személy veszi át. A személyesen benyújtott beadványt átvevő személy a beadvány felzetén az érkezés megjelölésére szolgáló bélyegzővel igazolja az átvételt, és (ha már rendelkezésre áll) rájegyzi a lajstromszámot is. Az érkeztető bélyegzővel feltüntetik a bíróságot, az ügyszámot, érkezés évét, hónapját, napját, a példányokat és mellékletek számát, ha bármilyen csatolt dolog érkezik (pl. cd vagy dvd), akkor azt is fel kell tüntetni, és a sürgős jelzést is, ha sérült, akkor a sérülés tényét is. Az érkeztetett irat első példányát az irodavezető aláírja. A bírósához érkezett értéket vagy pénzt a bíróság székhelyén működő gazdasági hivatal kezeli. Bírósági letétben pénzt, a gazdasági hivatal számlaszámára kell utalni. 20
JOGI ASSZISZTENS OKJ TÉTELSOR 2013. 1602-06 Az igazságszolgáltatásban jogi asszisztensi feladatok ellátása
JOGI ASSZISZTENS OKJ TÉTELSOR 2013. 1602-06 Az igazságszolgáltatásban jogi asszisztensi feladatok ellátása 1. Ön ügyvédi irodában dolgozik. A megjelenő ügyfél az államot kívánja perelni. Az ügyvéd kérésére

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Cselekvőképességet érintő döntés csak gondos mérlegelés útján hozható meg - Jogászvilág
Kezdőlap » Cselekvőképességet érintő döntés csak gondos mérlegelés útján hozható meg
A kérelmező tizenöt éven keresztül élt feleségével és közös gyermekükkel, valamint annak családjával. Kibékíthetetlen ellentétekre hivatkozva 2012 áprilisában a házasság felbontása iránt nyújtott be keresetet. A keresetben kérte, hogy a bíróság kötelezze a feleségét a kérelmező tulajdonában álló lakás elhagyására.
A feleség 2012 júliusában a kérelmező beszámíthatatlanságára, agresszív-fenyegető viselkedésére hivatkozva kérte, hogy egy különeljárásban állapítsák meg a kérelmező cselekvőképtelenségét. A feleség keresete nyomán a kérelmező pszichiátriai vizsgálatát rendelték el, melynek eredményeképpen egy két oldalas szakvélemény készült. A szakvélemény szerint a kérelmező téveszmékkel küzd, mentálisan betegnek tekinthető, amely olyan fokban korlátozza a kérelmezőt, hogy képtelenné teszi cselekményei következményének felismerésére.
Novemberben a kérelmező fia is keresetet nyújtott be a cselekvőképtelenség megállapítása érdekében. A bíróság a kérelmező által a lakás elhagyása kapcsán indított eljárást felfüggesztette a cselekvőképességről való döntés meghozataláig.
A feleség keresetét a bíróság elutasította, mivel a szakvélemény a cselekvőképesség kizárására nem volt elégséges. A döntés ellen a feleség fellebbezést nyújtott be. Időközben a bíróság egy másik tanácsa ennek ellenére ugyanezen szakvélemény alapján helyt adott a kérelmező fia keresetének, és cselekvőképtelennek nyilvánította a kérelmezőt.
2015 áprilisában az ombudsman indítványára az alkotmánybíróság megállapította, hogy a polgári perrendtartás azon rendelkezése, mely elzárja a cselekvőképtelen személyek személyes eljárását, alkotmányellenes. Az ügy EJEB általi elbírálásakor mind a gondnokrendelés megváltoztatása, mind pedig a cselekvőképeség felülvizsgálata iránt a kérelmező által indított eljárások folyamatban voltak.
A bírósághoz való jog sérelme körében az EJEB megállapította, hogy sem az alkotmánybíróság döntése, sem pedig a folyamatban lévő ügyek nem teszik befogadhatatlanná a kérelmet. Az alkotmánybíróság döntése egyrészt nem a kérelmező ügyében, hanem az ombudsman általános indítványára született. Másrészt az Alkotmánybíróság nem rendelkezett az érintett ügyek újratárgyalásáról. Szintén nem vehető figyelembe, hogy az alkotmánybíróság döntése óta sikerrel indított pert a kérelmező, hiszen a kérelem tárgya egy korábbi eljárás.
A tisztességes eljáráshoz való jog kapcsán az EJEB általánosságban leszögezte, a részes államok joga, hogy korlátozásokkal éljenek. A korlátozások azonban nem lehetnek olyan mértékűek, amelyek a jog lényeges tartalmának sérelmével járnak. A korlátozás emellett nem lehet összeegyeztethető az Egyezmény 6. cikk (1) bekezdésével, ha annak nincs legitim célja, és ha az korlátozás és az elérni kívánt cél között nincs észszerűen igazolható arányosság. A korlátozás akkor igazolható, ha annak célja magának a személynek vagy másoknak a védelme, illetve az igazságszolgáltatás érdekében.
Az EJEB hangsúlyozta, hogy a bírósághoz való jog nem pusztán az eljárás kezdeményezésére való jogot foglalja magában, hanem a vita bíróság általi rendezéséhez fűződő jogot. Az ügyben érintett nemzeti jog nem volt figyelemmel a különböző mentális korlátozottságok mértékére, hanem általános tilalmat von minden valamilyen fokban korlátozott személy részére. A polgári törvénykönyv szerint illetékes gyámhatóság pedig nem volt figyelemmel a kérelmező és a gondnok közötti érdekellentétre, valamint magának a kérelmezőnek a kifejezett tiltakozására sem.
Mindezek olyan mulasztások, amelyek ellentétesek a Fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény 12. cikkének 4. pontjával. Emellett a házasság-felbontási és lakáskiürítési kereset esetében eljáró bíróság a gondnok keresettől elállása során nem vizsgálta a gondnok és a kérelmező közötti érdekellentétet, valamint nem támasztotta alá, hogy mi alapján történt volna az elállás a kérelmező egyetértésével. Mindezekre tekintettel az EJEB megállapította az Egyezmény 6. Cikk 1. pontjának sérelmét.
Az EJEB ezt követően azokat az eljárásokat vizsgálta, amelyeket a kérelmező saját cselekvőképességének helyreállítása iránt indított, azonban azok perképesség hiányában az alkotmánybíróság döntése előtt ex lege nem indulhattak meg. A vonatkozó nemzeti jog ugyanis nem csak általános tilalmat fogalmazott meg a személyes eljárás vonatkozásában a cselekvőképtelenek számára, de nem rendelkezett az időközönkénti felülvizsgálat szükségességéről sem. Az EJEB leszögezte, ez a fajta eljárásindítási jog a legfontosabb a cselekvőképtelenek számára, hiszen annak eredménye minden más eljárási képességre hatással lehet. Az Egyezmény szempontjából pedig közömbös, hogy a kérelmező egyébként személyesen adott be keresetet, ha annak elbírálását a jog kizárja. AZ EJEB ezen vonatkozásban is megállapította az Egyezmény 6. Cikk 1. pontja szerinti sérelmét.
Az EJEB a kérelemnek megfelelően vizsgálta annak az eljárásnak a tisztességességét, amelynek eredményeképpen a kérelmező gondnokság alá került. A kérelmező kifogásolta ugyanis, hogy hatékonyan nem vehetett részt az eljárásban, érdemi meghallgatására nem került sor, az puszta formalitás volt, valamint hogy a bíróság döntését egy már nem aktuális szakvéleményre alapította.
A kormányzat álláspontja szerint viszont azt, hogy az eljárás első szakaszában a kérelmező nem vehetett részt hatékonyan, később a másodfokú bíróság a kérelmező jogainak védelmében orvosolta.
Az EJEB ekörben leszögezte, önmagában abból, hogy a gondnoksági eljárás speciális, nem kontradiktórius eljárásban történik, nem következik automatikusan egyezménysértés, hiszen a konkrét eljárás minden körülményét vizsgálni kell. A vizsgálat során arra jutott, hogy a másodfokú bíróság döntése nyomán megismételt eljárásban a kérelmező már hatékonyan tudott részt venni, azaz nem tudta alátámasztani, hogy a már megszerzett eljárási pozíciója puszta formalitás lett volna, így az EJEB a kérelmet ekörben mint elfogadhatatlant elutasította. A szakvélemény kérdését pedig a magánélet védelme körében kívánta tárgyalni.
Az EJEB végül a magánélet védelméhez fűződő jog sérelmét vizsgálta. A kérelmező állítása szerint a cselekvőképességét kizáró gondnokság nem szolgált legitim célt, így szükségtelen és aránytalan korlátozását jelentette jogainak. Hivatkozott a belátható időn belüli felülvizsgálat hiányára, valamint arra, hogy elavult szakvéleményre, valamint az ellenérdekelt felesége vallomására alapította a bíróság a döntését.
A kormány ezzel kapcsolatban kifejtette, hogy a kizáró gondnokság mások védelmében, különösen a kérelmező feleségének érdekében volt szükséges, a bíróság pedig a feleségen kívül mást is meghallgatott, illetve a közvetlenség elvére figyelemmel saját észlelése alapján döntött.
Az EJEB leszögezte: ahhoz, hogy elkerülhető legyen az egyezménysértés, a magánélethez való jog korlátozásának törvényben meghatározottnak kell lennie. A korlátozásnak pedig szükségesnek is kell lennie egy demokratikus társadalomban a nemzetbiztonság, a közbiztonság vagy az ország gazdasági jóléte érdekében, zavargás vagy bűncselekmény megelőzése, a közegészség vagy az erkölcsök védelme, avagy mások jogainak és szabadságainak védelme érdekében.
Az EJEB előtt nem volt vitatott, hogy a kérelmező korlátozásáról törvényi szinten rendelkeztek, ugyanakkor a törvény nem disztingvál a cselekvőképtelenség és a teljes cselekvőképesség egyes fokozatai között, a jogalkalmazónak sem biztosít szükséges mérlegelési lehetőségét.
Bármely fokú mentális korlátozottság így automatikusan a cselekvőképtelenség megállapítására kell, hogy vezessen, ami aránytalan mértékben korlátozta a kérelmező Egyezmény 8. cikk szerinti jogait. A cselekvőképesség vizsgálatakor aktuális és a korlátozás szempontjából releváns bizonyítási eszközöket kell beszerezni, majd azokat mérlegelni. Minderre tekintettel az EJEB a 8. cikk megsértését is megállapította.
Az EJEB az egyezménysértések megállapítására tekintettel 7.800 euró elégtétel megfizetésére kötelezte Örményországot.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság