2003. évi CXXV.
az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról1
tekintettel az Alaptörvény II. és XV. cikkére, valamint a Köztársaság nemzetközi kötelezettségeire és az európai közösségi jog vívmányaira
b)5 a helyi és kisebbségi önkormányzatok, ezek szervei,
d)6 a Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek,
e)7 a közalapítványok, a köztestületek, valamint munkavállalók és munkáltatók érdekképviseleti szervezetei
j) az önkéntes kölcsönös biztosítópénztárak, a magánnyugdíjpénztárak,
m) az a)–l) pontok alá nem tartozó költségvetési szervek
c)8 a vallási közösség hitéleti tevékenységével közvetlenül összefüggő jogviszonyára, valamint
d)9 e törvény 4. §-ának alkalmazása során – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – az egyesületek, a jogi személyek, valamint a jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek tagjai közötti, a tagsággal összefüggő jogviszonyokra.
a)10 a tagsági jogviszony létesítése és megszüntetése, valamint – a közalapítványok kivételével – a 4. § e) pontja szerinti szervezetek esetében a tagsági és a részvételi jogok gyakorlása, továbbá
7. § (1) Az egyenlő bánásmód követelményének megsértését jelenti – különösen a III. fejezetben meghatározottak szerint – a közvetlen hátrányos megkülönböztetés, a közvetett hátrányos megkülönböztetés, a zaklatás, a jogellenes elkülönítés, a megtorlás, valamint az ezekre adott utasítás.
(2)11 Ha e törvény eltérően nem rendelkezik, az olyan magatartás, intézkedés, feltétel, mulasztás, utasítás vagy gyakorlat (a továbbiakban együtt: rendelkezés) nem sérti az egyenlő bánásmód követelményét,
(3)12 A 8. § b)–e) pontja szerinti tulajdonságon alapuló közvetlen hátrányos megkülönböztetés, valamint jogellenes elkülönítés esetében a (2) bekezdés nem alkalmazható.
8. §13 Közvetlen hátrányos megkülönböztetésnek minősül az olyan rendelkezés, amelynek eredményeként egy személy vagy csoport valós vagy vélt
e)14 nemzetiséghez való tartozása,
9. §15 Közvetett hátrányos megkülönböztetésnek minősül az a közvetlen hátrányos megkülönböztetésnek nem minősülő, látszólag az egyenlő bánásmód követelményének megfelelő rendelkezés, amely a 8. §-ban meghatározott tulajdonságokkal rendelkező egyes személyeket vagy csoportokat lényegesen nagyobb arányban hátrányosabb helyzetbe hoz, mint amelyben más, összehasonlítható helyzetben lévő személy vagy csoport volt, van vagy lenne.
10. § (1)16 Zaklatásnak minősül az az emberi méltóságot sértő, szexuális vagy egyéb természetű magatartás, amely az érintett személynek a 8. §-ban meghatározott tulajdonságával függ össze, és célja vagy hatása valamely személlyel szemben megfélemlítő, ellenséges, megalázó, megszégyenítő vagy támadó környezet kialakítása.
(2)17 Jogellenes elkülönítésnek minősül az a rendelkezés, amely a 8. §-ban meghatározott tulajdonságai alapján egyes személyeket vagy személyek csoportját a velük összehasonlítható helyzetben lévő személyektől vagy személyek csoportjától – anélkül, hogy azt törvény kifejezetten megengedné – elkülönít.
12. §18 Az egyenlő bánásmód követelményének megsértése miatti igények az e fejezetben, valamint külön jogszabályokban meghatározott eljárások során – így különösen személyiségi jogi per, munkaügyi per, fogyasztóvédelmi, munkaügyi vagy szabálysértési hatóságok eljárása során – érvényesíthetőek.
Az egyenlő bánásmód követelményének érvényesítésével kapcsolatos egyes szabályok19
14. §21 (1)22 Az Egyenlő Bánásmód Hatóság (a továbbiakban: hatóság)
a)23 kérelem alapján, illetve az e törvényben meghatározott esetekben hivatalból vizsgálatot folytat annak megállapítására, hogy megsértették-e az egyenlő bánásmód követelményét, valamint kérelem alapján vizsgálatot folytat, hogy az arra kötelezett munkáltatók elfogadtak-e esélyegyenlőségi tervet, a vizsgálat alapján határozatot hoz;
b)24 a közérdekű igényérvényesítés joga alapján pert indíthat a jogaikban sértett személyek és csoportok jogainak védelmében;
c)25 véleményezi az egyenlő bánásmódot érintő jogszabályok, közjogi szervezetszabályozó eszközök és jelentések tervezeteit;
e)26 rendszeresen tájékoztatja a közvéleményt és az Országgyűlést az egyenlő bánásmód érvényesülésével kapcsolatos helyzetről;
f)27 feladatainak ellátása során együttműködik a civil és érdek-képviseleti szervezetekkel, valamint az érintett állami szervekkel;
i) közreműködik az Európai Unió Bizottsága számára az egyenlő bánásmódra vonatkozó irányelvek harmonizációjáról szóló jelentések elkészítésében.
j)28
(2)29 A hatóság a közvélemény folyamatos tájékoztatása érdekében jelentéseit, javaslatait, valamint a működésével kapcsolatos részletes információkat honlapján rendszeresen közzéteszi.
(3)30 A hatóság nem vizsgálhatja az Országgyűlés, a köztársasági elnök, az Alkotmánybíróság, az Állami Számvevőszék, az alapvető jogok biztosa, valamint a bíróságok és az ügyészség közhatalmi döntéseit és intézkedéseit.
(4)31 Az eljárásban az ügyintézési határidő hetvenöt nap.
(5)32 A hatóság a kiskorú ügyfél érdekeinek veszélyeztetettsége esetén soron kívül, de legkésőbb negyvenöt napon belül dönt.
15. §33 (1) Az egyenlő bánásmód követelménye az e törvény megsértésének vizsgálatát a sérelmet szenvedett fél választása szerint
(5) A hatóság hivatalból is eljár az egyenlő bánásmód követelményének a 4. § a)–d) pontjában meghatározott szervek általi megsértésével kapcsolatban, ha az adott ügyben más közigazgatási szerv előtt nincs folyamatban eljárás.
15/A. §34 (1) Az egyenlő bánásmód követelményének megsértése miatt indított eljárásban a 19. §-ban meghatározott bizonyítási szabályok alkalmazásának van helye.
15/B. §35 (1) Ha az egyenlő bánásmód követelményének megsértése miatt a jogsérelmet szenvedett fél vagy a közérdekű igényérvényesítésre jogosult bíróság előtt eljárást indított, a hatóság vagy a 15. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott más közigazgatási szerv az eljárását az ügy jogerős elbírálásáig felfüggeszti és az erről hozott végzést közli a bírósággal.
16. §36 (1) Az egyenlő bánásmód követelményének megsértése miatti közigazgatási hatósági eljárásban egyéb eljárási költségnek minősülnek a 15/A. § (3)–(5) bekezdésében meghatározott bizonyítási eljárás különös szabályai alkalmazása során felmerült költségek, valamint a hatóságnak a székhelyén kívül végzett eljárási cselekményeivel kapcsolatban felmerülő valamennyi költség.
(2) A látássérült ügyfél számára – kérelmére – a tárgyalás során készült jegyzőkönyvet, továbbá az eljárást lezáró döntést Braille-írásban is el kell készíteni. A Braille-írásra történő fordítással felmerült költségek eljárási költségnek minősülnek.
(10) Ha az (5)-(9) bekezdésben foglaltak alkalmazása aránytalan nehézséggel vagy az eljárás indokolatlan elhúzódásával járna, a meghallgatandó személyt a hatóság – a megjelenéssel járó költségek megtérítése mellett – székhelyére is idézheti.
(11) A hatóság a kérelemre indult eljárásban – a (12) és (13) bekezdésben meghatározott kivétellel – tárgyalást tart.
b) ha a tárgyalás tartása – különös tekintettel a (6) bekezdésben meghatározottakra – aránytalan nehézséggel járna,
(16) A tárgyaláson a hatóság – ha ez a tényállás megállapításához szükséges – az ügyfeleket felhívja nyilatkozataik megtételére, és lefolytatja a bizonyítási eljárást.
Az egyenlő bánásmód követelményének megsértése esetén alkalmazható jogkövetkezmények37
17. §38 Az egyenlő bánásmód követelményének érvényesülését vizsgáló hatósági eljárás akkor indítható meg, ha a jogsértésről való tudomásszerzéstől számított egy év, és a jogsértés bekövetkezésétől számított három év még nem telt el.
17/A. §39 (1) Ha a hatóság megállapította az egyenlő bánásmód követelményének megsértését,
c) elrendelheti a jogerős határozatának – a jogsértő nyilvános adatainak kivételével személyazonosításra alkalmatlan módon – nyilvános közzétételét,
(6) Ha a hatóság megállapította, hogy az arra kötelezett munkáltató elmulasztotta az esélyegyenlőségi terv elfogadását, felszólítja a munkáltatót a mulasztás pótlására, és – a (3) és (4) bekezdés megfelelő alkalmazásával – az (1) bekezdés c)–e) pontjában meghatározott jogkövetkezményeket alkalmazhatja.
Az Egyenlő Bánásmód Tanácsadó Testület40
17/B. §41 (1) A hatóság döntése ellen fellebbezésnek nincs helye.
17/C. §42 (1) A hatóság az egyenlő bánásmód követelménye megtartásával kapcsolatos adatoknak más szervek eljárásában történő felhasználása céljából hatósági nyilvántartást vezet, amely tartalmazza azoknak a foglalkoztatóknak az adatait, amelyekre vonatkozóan a hatóság jogerős és végrehajtható határozata, illetőleg – a határozat bírósági felülvizsgálata esetén – jogerős bírósági határozat jogsértést állapított meg.
17/D. §43 (1) A hatóság – a (3) bekezdésben foglalt eltéréssel – az általa vezetett nyilvántartás adataiból a jogerős és végrehajtható közigazgatási vagy – a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata esetén – bírósági határozattal két éven belül azonos jogsértés ismételt elkövetése miatt bírsággal sújtott munkáltatókra vonatkozó, a 17/C. § (2) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott adatokat, valamint a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata esetén a 17/C. § (2) bekezdés e) pontjában foglalt adatokat abban az esetben, ha a bíróság a keresetet elutasító vagy a közigazgatási határozatot megváltoztató döntést hozott, a honlapján történő közzététel útján akkor hozza nyilvánosságra, amikor a korábbival azonos jogsértés két éven belüli ismételt elkövetésének megállapítására jogszabály alapján jogerős és végrehajtható közigazgatási határozattal sor került.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában – több telephellyel rendelkező munkáltató esetében – azonos jogsértés ismételt elkövetésén az ugyanazon telephelyen kétéves időszakon belül jogerős és végrehajtható határozattal megállapított azonos jogsértést kell érteni.
Adatkezelésre vonatkozó különös szabályok44
17/E. §45 (1) A hatóság haladéktalanul törli azokat a személyes és különleges adatokat, amelyek kezelése a 14. § (1) bekezdés a) pontja szerinti eljárása során a hatásköre gyakorlásához nem elengedhetetlenül szükséges.
18. §46 (1)47 Az egyenlő bánásmód követelményének megsértése miatt indult eljárásokban – így különösen személyiségi jogi per, munkaügyi per során – a civil és érdek-képviseleti szervezet, valamint a hatóság a jogsérelmet szenvedett fél meghatalmazása alapján – törvény eltérő rendelkezése hiányában – képviselőként járhat el. A civil és érdek-képviseleti szervezet a képviseleti jogosultságát az alapszabálya vagy alapító okirata és az ügyféltől kapott írásbeli meghatalmazás csatolásával igazolja.
19. § (1)48 Az egyenlő bánásmód követelményének megsértése miatt indított eljárásokban a jogsérelmet szenvedett félnek vagy a közérdekű igényérvényesítésre jogosultnak kell valószínűsítenie, hogy
a)49 a jogsérelmet szenvedő személyt vagy csoportot hátrány érte vagy – közérdekű igényérvényesítés esetén – ennek közvetlen veszélye fenyeget, és
b) a jogsérelmet szenvedő személy vagy csoport a jogsértéskor – ténylegesen vagy a jogsértő feltételezése szerint – rendelkezett a 8. §-ban meghatározott valamely tulajdonsággal.
(2)50 Az (1) bekezdésben foglaltak valószínűsítése esetén a másik felet terheli annak bizonyítása, hogy
(3) Az (1)–(2) bekezdésben foglalt rendelkezések nem alkalmazhatóak a büntetőeljárásokban, illetve a szabálysértési eljárásokban.
20. § (1)51 Az egyenlő bánásmód követelményének megsértése miatt bíróság előtt személyiségi jogi pert, valamint munkaügyi pert indíthat
b)52 a hatóság,
c)53 a civil és érdek-képviseleti szervezet,
(2)54 A hatóság haladéktalanul törli azokat a személyes és különleges adatokat, amelyek kezelése az (1) bekezdés szerinti hatásköre gyakorlásához nem elengedhetetlenül szükséges.
f)55 a foglalkoztatási jogviszony vagy a munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony alapján járó juttatások, így különösen a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 12. § (2) bekezdésében meghatározott munkabér megállapításában és biztosításában;
i)56 a kártérítési, illetve a fegyelmi felelősség érvényesítése során, valamint
j)57 a munkavállalók szülői és munkavállalói kötelezettségeinek összehangolását és a gyermek gondozására fordítható idő növelését elősegítő szülői szabadság kérelmezésével, illetve igénybevételével összefüggésben.
22. § (1)58 Nem jelenti az egyenlő bánásmód követelményének megsértését
(2)59 A 21. § f) pontjának alkalmazása során a 8. § a)–e) pontjaiban meghatározott tulajdonság tekintetében tett közvetlen hátrányos megkülönböztetés minden esetben sérti az egyenlő bánásmód követelményét.
23. § Törvény, törvény felhatalmazása alapján kormányrendelet, illetve kollektív szerződés a munkavállalók meghatározott körére – a foglalkoztatási jogviszonnyal vagy a munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonnyal összefüggésben – előnyben részesítési kötelezettséget írhat elő.
b) a szociális, illetve gyermekvédelmi pénzbeli és természetbeni, valamint személyes gondoskodást nyújtó
ellátások igénylése és biztosítása során.
bb) közvetve – így különösen közterhek elengedése, elszámolása vagy adójóváírás útján – hozzájárul (a továbbiakban együtt: oktatás).
i) az oktatásban való részvétellel összefüggő jogviszony megszüntetése
(2)60 Nem sérti az egyenlő bánásmód követelményét, ha
(2a)61 A (2) bekezdésben meghatározottak szerinti vallási vagy más világnézeti meggyőződésen alapuló oktatás megszervezése nem vezethet a 8. § b)–e) pontja szerinti tulajdonságon alapuló jogellenes elkülönítéshez.
(2b)62 Nemzetiségi oktatás szervezése esetén csak akkor nem sérül az egyenlő bánásmód követelménye, ha az oktatás szervezése a (2) bekezdésben foglalt feltételek mellett megfelel az alábbi követelményeknek is:
(3)63 A nyelvi vagy kulturális önazonosság megőrzése céljából egyházi jogi személy, vallási tevékenységet végző szervezet vagy nemzetiségi önkormányzat által fenntartott köznevelési intézmény, egyházi jogi személy, vallási tevékenységet végző szervezet vagy országos nemzetiségi önkormányzat által fenntartott felsőoktatási intézmény tekintetében jogszabály a 27. § (2) bekezdés a) pontjától eltérő rendelkezést állapíthat meg.
29. § Törvény vagy törvény felhatalmazása alapján megalkotott kormányrendelet az iskolarendszeren belüli, valamint az iskolarendszeren kívüli oktatásban részt vevők meghatározott körére – az oktatással, képzéssel összefüggésben – előnyben részesítési kötelezettséget írhat elő.
30. § (1) Az egyenlő bánásmód követelményének megsértését jelenti különösen – a 8. §-ban meghatározott tulajdonság alapján az ügyfélforgalom számára nyitva álló helyiségben, így különösen a vendéglátó-ipari, kereskedelmi, valamint a művelődés és a szórakozás céljára létrehozott intézményekben –
30/A. §64 (1) A biztosítási szolgáltatások és a biztosítási elven alapuló szolgáltatások esetében – ide nem értve a csoportos élet-, baleset- és betegségbiztosításokat – a nemi hovatartozáson alapuló megkülönböztetés az e szolgáltatásokat szabályozó törvény eltérő rendelkezése hiányában sérti az egyenlő bánásmód követelményét, ha a szolgáltatatást nyújtó eljárása az egyének által egyedileg fizetendő díj nagyságában vagy az őket megillető szolgáltatásban a nemi hovatartozáson alapuló közvetlen vagy közvetett különbségtételt eredményez.
(2)66 A helyi esélyegyenlőségi programban helyzetelemzést kell készíteni a hátrányos helyzetű társadalmi csoportok – különös tekintettel a nők, a mélyszegénységben élők, romák, a fogyatékkal élő személyek, valamint a gyermekek és idősek csoportjára – oktatási, lakhatási, foglalkoztatási, egészségügyi és szociális helyzetéről, illetve a helyzetelemzésen alapuló intézkedési tervben meg kell határozni a helyzetelemzés során feltárt problémák komplex kezelése érdekében szükséges intézkedéseket. A helyzetelemzés és az intézkedési terv elfogadása során figyelembe kell venni a települési kisebbségi önkormányzatok véleményét. A helyi esélyegyenlőségi programot a társadalmi felzárkózásért felelős miniszter által meghatározott részletes szabályok alapján kell elkészíteni. A programalkotás során gondoskodni kell a helyi esélyegyenlőségi program és a települési önkormányzat által készítendő egyéb fejlesztési tervek, koncepciók, továbbá a közoktatási esélyegyenlőségi terv és az integrált településfejlesztési stratégia anti-szegregációs célkitűzéseinek összhangjáról.
V. Fejezet67
32. § (1) A társadalmi felzárkózást szolgáló európai uniós társfinanszírozású projektek keretében a projektgazda vagy konzorciumi partner (a továbbiakban együtt: támogatást nyújtó) – ha az a képzési programban való részvételt segíti elő és annak nyújtása az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkébe vagy közvetlenül alkalmazandó európai uniós jogi aktusba nem ütközik – felzárkózást elősegítő megélhetési támogatást (a továbbiakban: támogatás) nyújthat a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 18. pontjában meghatározott hátrányos helyzetű személyek számára szervezett, legalább heti 20 órát meghaladó képzésben részt vevő olyan személy számára, aki
32/A. § (1) A támogatás mértéke – ha a képzés időtartama eléri a heti 40 órát – megegyezik a felnőttképzési szerződés megkötésének időpontjában irányadó közfoglalkoztatási bér összegével, az ennél rövidebb idejű képzés esetén annak a képzés időtartama szerinti arányos részével.
(3) A támogatást a képzés – ideértve a gyakorlati képzést is – időtartamára, a képzés befejezését követő záróvizsgára történő felkészülés időtartamára, továbbá az első vizsga napjára a képzés jellegétől függően hetente vagy havonta utólag kell biztosítani. A záróvizsga sikertelensége esetén az ismétlő vizsgára történő felkészülés időtartamára támogatás nem nyújtható.
V/A. Fejezet68
33. § (1)69 Az egyenlő bánásmód követelményének érvényesülését a hatóság ellenőrzi, amely az ország egész területére kiterjedő illetékességgel jár el.
(4) A hatóság ellátja – kormányrendeletben meghatározott kivétellel – a légijárműveken utazó fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek jogairól szóló, 2006. július 5-i 1107/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 14. cikkében meghatározott végrehajtó szerv feladatait.
(5)70 A hatóság székhelye Budapest.
34. § (1)71 A hatóság fejezetet irányító szervi jogállással bíró központi költségvetési szerv, amelynek költségvetése az Országgyűlés költségvetési fejezetén belül önálló címet képez.
(2) A hatóság tárgyévi költségvetésének kiadási és bevételi fő összegei – az államháztartásról szóló törvényben meghatározott, az élet- és vagyonbiztonságot veszélyeztető elemi csapás, illetve annak következményei elhárítása érdekében meghozott átmeneti intézkedés, valamint a hatóság saját vagy irányító szervi hatáskörében meghozott intézkedése kivételével – kizárólag az Országgyűlés által csökkenthetők.
(2)72 A hatóság elnökének nem nevezhető ki az, aki a kinevezésre irányuló javaslat megtételének időpontját megelőző négy évben országgyűlési képviselő, nemzetiségi szószóló, európai parlamenti képviselő, köztársasági elnök, a Kormány tagja, államtitkár, helyi önkormányzati képviselő, polgármester, alpolgármester, főpolgármester, főpolgármester-helyettes, megyei képviselő-testület elnöke vagy alelnöke, nemzetiségi önkormányzat tagja, illetve párt tisztségviselője vagy alkalmazottja volt.
39/A. §73 A hatóság elnöke a vonatkozó jogszabályoknak megfelelően irányítja a hatóság gazdálkodását, ellátja képviseletét és gyakorolja a munkáltatói jogokat az elnökhelyettes és a hatóság köztisztviselői tekintetében.
(8) A köztársasági elnöknek a (3)–(6) bekezdéssel és a 35. §-sal a hatáskörébe utalt döntéséhez ellenjegyzés nem szükséges.
46–62. §74
63. § (1) E törvény – a (2)–(3) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
(2) E törvény 13–17. §-ai, 18. § (1) bekezdésének ,, , valamint a hatóság'' szövegrésze, valamint a 20. § (1) bekezdés b) pontja 2005. január 1-jén lép hatályba.
(4)76 Az ötven főnél több személyt foglalkoztató költségvetési szervek és többségi állami tulajdonban álló jogi személyek kötelesek esélyegyenlőségi tervet elfogadni.
63/A. §78 E törvénynek más jogszabályban alkalmazandó rövid megjelölése: Ebktv.
64. §79
64/A. §80 A 31. § (6) és (7) bekezdését 2013. július 1-jét követően kell alkalmazni.
64/B. §81 (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg a 31. § (1) bekezdése szerinti helyi esélyegyenlőségi program elkészítésének szempontjait és eljárását, a helyi esélyegyenlőségi program felülvizsgálatának módját, és az elkészítésében részt vevőkkel szembeni követelményekre vonatkozó részletes szabályokat.82
(2) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg a települési önkormányzatok helyi esélyegyenlőségi program elkészítésében részt vevő köztisztviselőinek, közalkalmazottainak képzésére, továbbá az esélyegyenlőségi mentorok tevékenységére vonatkozó szabályokat.83
(3) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben jelölje ki a helyi esélyegyenlőségi program elkészítésében részt vevők képzését végző szervet.84
(4)85 Felhatalmazást kap a társadalmi felzárkózásért felelős miniszter, hogy a helyi esélyegyenlőségi program elkészítésének részletes szabályait rendeletben határozza meg.86
(5)87
64/C. §88 (1)89 Az e törvény – az egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2012. évi CLI. törvénnyel megállapított – 30/A. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezések a biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. törvény 447. §-ában meghatározottak szerint alkalmazandók.
(2) E törvénynek az egyes törvényeknek a közigazgatási hatósági eljárásokkal, az egyes közhiteles hatósági nyilvántartásokkal összefüggő, valamint egyéb törvények módosításáról szóló 2013. évi LXXXIV. törvény 47. §-ával módosított rendelkezéseit e rendelkezések hatálybalépését90 követően indult, illetve a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
65. §91 Ez a törvény a következő irányelveknek való megfelelést szolgálja
h)92 a Tanács 2004/113/EK irányelve a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról,
i)93 a BUSINESSEUROPE, az UEAPME, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött, felülvizsgált keretmegállapodás végrehajtásáról és a 96/34/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2010. március 8-i 2010/18/EU tanácsi irányelv,
j)94 a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK tanácsi irányelv,
k)95 a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról szóló, 2011. december 13-i 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv,
l)96 a harmadik országbeli állampolgárok valamely tagállam területén való tartózkodására és munkavállalására vonatkozó összevont engedélyre irányuló összevont kérelmezési eljárásról, valamint a harmadik országból származó, valamely tagállam területén jogszerűen tartózkodó munkavállalók közös jogairól szóló, 2011. december 13-i 2011/98/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv.
66. §97 A 32. § és a 32/A. § a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet 38. és 39. cikkének hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
2 A preambulum a 2011: CCI. törvény 247. § a) pontja, a 2013: CXXXI. törvény 4. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
3 Az 1. § a 2011: CCI. törvény 247. § b) pontja szerint módosított szöveg.
4 A 3. § a 2015: LXXIV. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
5 [A 2011: CLXXIX. törvény 235. § b) pontja alapján a 4.§ b) pontjában „a kisebbségi önkormányzatok” szövegrész helyébe „a nemzetiségi önkormányzatok” szöveg lép, ez azonban nem vezethető át.]
6 A 4. § d) pontja a 2007: XC. törvény 25. § (1) bekezdésének f) pontja szerint módosított szöveg.
7 A 4. § e) pontja a 2009: LVI. törvény 294. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
8 A 6. § (1) bekezdés c) pontja a 2013: CXXXIII. törvény 99. §-ával megállapított szöveg.
9 A 6. § (1) bekezdés d) pontja a 2013: CXXXI. törvény 4. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
10 A 6. § (2) bekezdésének a) pontja a 2009: LVI. törvény 294. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
11 A 7. § (2) bekezdése a 2006: CIV. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
12 A 7. § (3) bekezdését a 2006: CIV. törvény 1. §-a iktatta be.
13 A 8. § a 2006. CIV. törvény 13. § (2) bekezdésének a) pontja szerint módosított szöveg.
14 A 8. § e) pontja a 2011: CLXXIX. törvény 235. § c) pontjával megállapított szöveg.
15 A 9. § a 2006. CIV. törvény 13. § (2) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg.
16 A 10. § (1) bekezdése a 2006. CIV. törvény 13. § (2) bekezdésének c) pontja szerint módosított szöveg.
17 A 10. § (2) bekezdése a 2006: CIV. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
18 A 12. § a 2013: LXXXIV. törvény 47. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
19 A 13. §-t megelőző alcím a 2011: CLXXIV. törvény 37. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
20 A 13. §-t a 2011: CLXXIV. törvény 37. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte.
21 A 14. § – e törvény 63. § (2) bekezdése alapján – 2005. január 1-jén lép hatályba.
22 A 14. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2011: CLXXIV. törvény 37. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
23 A 14. § (1) bekezdés a) pontját a 2011: CLXXIV. törvény 41. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: LXXXIV. törvény 47. § (3) bekezdése iktatta be.
24 A 14. § (1) bekezdésének b) pontja a 2006. CIV. törvény 13. § (2) bekezdésének d) pontja szerint módosított szöveg.
25 A 14. § (1) bekezdés c) pontja a 2010: CXXX. törvény 41. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
26 A 14. § (1) bekezdés e) pontja a 2012: XXI. törvény 12. § a) pontja szerint módosított szöveg.
27 A 14. § (1) bekezdés f) pontja a 2013: CXXXI. törvény 4. § (2) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
28 A 14. § (1) bekezdés j) pontját a 2012: XXI. törvény 13. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
29 A 14. § (2) bekezdését a 2005: LXXXIII. törvény 339. § 31. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: LXXXIV. törvény 47. § (4) bekezdése iktatta be.
30 A 14. § (3) bekezdését a 2006: CIV. törvény 13. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: LXXXIV. törvény 47. § (4) bekezdése iktatta be.
31 A 14. § (4) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 47. § (4) bekezdése iktatta be.
32 A 14. § (5) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 47. § (4) bekezdése iktatta be.
33 A 15. §-t a 2011: CLXXIV. törvény 41. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: LXXXIV. törvény 47. § (5) bekezdése iktatta be.
34 A 15/A. §-t a 2006: CIV. törvény 5. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLXXIV. törvény 41. §-a, újonnan a 2013: LXXXIV. törvény 47. § (5) bekezdése iktatta be.
35 A 15/B. §-t a 2006: CIV. törvény 5. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLXXIV. törvény 41. §-a, újonnan a 2013: LXXXIV. törvény 47. § (5) bekezdése iktatta be.
36 A 16. §-t a 2011: CLXXIV. törvény 41. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: LXXXIV. törvény 47. § (5) bekezdése iktatta be.
37 A 17. §-t megelőző alcímet a 2013: LXXXIV. törvény 47. § (5) bekezdése iktatta be.
38 A 17. §-t a 2011: CLXXIV. törvény 41. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: LXXXIV. törvény 47. § (5) bekezdése iktatta be.
39 A 17/A. §-t a 2006: LXV. törvény 7. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLXXIV. törvény 41. §-a, újonnan a 2013: LXXXIV. törvény 47. § (5) bekezdése iktatta be.
40 A 17/B. § előtti alcímet a 2006: CIV. törvény 8. §-a iktatta be.
41 A 17/B. §-t a 2006: CIV. törvény 8. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLXXIV. törvény 41. §-a, újonnan a 2013: LXXXIV. törvény 47. § (5) bekezdése iktatta be.
42 A 17/C. §-t a 2006: CIV. törvény 8. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLXXIV. törvény 41. §-a, újonnan a 2013: LXXXIV. törvény 47. § (5) bekezdése iktatta be.
43 A 17/D. §-t a 2006: CIV. törvény 8. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLXXIV. törvény 41. §-a, újonnan a 2013: LXXXIV. törvény 47. § (5) bekezdése iktatta be.
44 A 17/E. §-t megelőző alcímet a 2013: LXXXIV. törvény 47. § (5) bekezdése iktatta be.
45 A 17/E. §-t a 2009: CXLIX. törvény 90. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLXXIV. törvény 41. §-a, újonnan a 2013: LXXXIV. törvény 47. § (5) bekezdése iktatta be.
46 A 18. § a 2013: LXXXIV. törvény 47. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
47 A 18. § (1) bekezdése a 2013: CXXXI. törvény 4. § (2) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
48 A 19. § (1) bekezdésének felvezető szövege a 2006: CIV. törvény 13. § (2) bekezdésének h) pontja szerint módosított szöveg.
49 A 19. § (1) bekezdésének a) pontja a 2006: CIV. törvény 13. § (2) bekezdésének h) pontja szerint módosított szöveg.
50 A 19. § (2) bekezdése a 2006: CIV. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
51 A 20. § (1) bekezdésének záró szövegrésze a 2006: CIV. törvény 13. § (2) bekezdésének i) pontja szerint módosított szöveg.
52 A 20. § (1) bekezdésének b) pontja – e törvény 63. § (2) bekezdése alapján – 2005. január 1-jén lép hatályba.
53 A 20. § (1) bekezdés c) pontja a 2013: CXXXI. törvény 4. § (2) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
54 A 20. § (2) bekezdése a 2011: CLXXIV. törvény 38. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
55 A 21. § f) pontja a 2006: CIV. törvény 11. § (1) bekezdésével megállapított, a 2012: LXXXVI. törvény 53. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
56 A 21. § i) pontja a 2012: XXI. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
57 A 21. § j) pontját a 2012: XXI. törvény 7. §-a iktatta be.
58 A 22. § eredeti szövegének számozását (1) bekezdésre változtatta a 2006: CIV. törvény 11. § (2) bekezdése.
59 A 22. § (2) bekezdését a 2006: CIV. törvény 11. § (2) bekezdése iktatta be, egyidejűleg a § eredeti szövegének számozását (1) bekezdésre változtatta.
60 A 28. § (2) bekezdés záró szövegrésze a 2011: CLXXIX. törvény 235. § d) pontjával megállapított, a 2017: XCVI. törvény 2. §-a szerint módosított szöveg.
61 A 28. § (2a) bekezdését a 2017: XCVI. törvény 1. §-a iktatta be.
62 A 28. § (2b) bekezdését a 2017: XCVI. törvény 1. §-a iktatta be.
63 A 28. § (3) bekezdése a 2013: CXXXIII. törvény 100. §-ával megállapított szöveg.
64 A 30/A. §-t a 2007: CXXXVII. törvény 95. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: CLI. törvény 59. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
65 A IV. fejezetet a 2006: CIV. törvény 13. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2011: CLXXIV. törvény 36. § (1) bekezdése iktatta be.
66 A 31. § (2) bekezdése a 2012: LXXVI. törvény 56. § 1. pontja szerint módosított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 1. §-át.
67 Az V. fejezetet a 2006: CIV. törvény 13. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2011: CLXXIV. törvény 36. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: XXI. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
68 Az V/A. Fejezetet (33–45. §) a 2011: CLXXIV. törvény 37. § (2) bekezdése iktatta be.
69 A 33. § (1) bekezdése a 2013: LXXXIV. törvény 47. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
70 A 33. § (5) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 47. § (8) bekezdése iktatta be.
71 A 34. § (1) bekezdése a 2012: CXCVI. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
72 A 35. § (2) bekezdése a 2012: XXXVI. törvény 158. § (16) bekezdése szerint módosított szöveg.
73 A 39/A. §-t a 2013: LXXXIV. törvény 47. § (9) bekezdése iktatta be.
74 A 46–62. §-t a 2006: CIV. törvény 13. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
75 A 63. § (3) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 647. pontja hatályon kívül helyezte.
76 A 63. § (4) bekezdése a 2006: CIV. törvény 12. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
77 A 63. § (5) bekezdését a 2009: CIX. törvény 51. § (10) bekezdése hatályon kívül helyezte.
78 A 63/A. §-t újonnan a 2012: XXI. törvény 9. §-a iktatta be.
79 A 64. §-t a 2013: LXXXIV. törvény 47. § (12) bekezdése hatályon kívül helyezte.
80 A 64/A. §-t a 2011: CLXXIV. törvény 36. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: LXXXVI. törvény 53. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
81 A 64/B. §-t a 2011: CLXXIV. törvény 36. § (4) bekezdése iktatta be.
82 Lásd a 321/2011. (XII. 27.) Korm. rendeletet.
83 Lásd a 321/2011. (XII. 27.) Korm. rendeletet.
84 Lásd a 321/2011. (XII. 27.) Korm. rendeletet.
85 A 64/B. § (4) bekezdése a 2012: LXXVI. törvény 56. § 1. pontja szerint módosított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 1. §-át.
86 Lásd a 2/2012. (VI. 5.) EMMI rendeletet.
87 A 64/B. § (5) bekezdését a 2012: XXI. törvény 13. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
88 A 64/C. §-t a 2012: CLI. törvény 60. §-a iktatta be, szövege a 2013: LXXXIV. törvény 47. § (11) bekezdésével megállapított szöveg.
89 A 64/C. § (1) bekezdése a 2014: LXXXVIII. törvény 457. §-a szerint módosított szöveg.
90 A hatálybalépés időpontja 2013. július 1.
91 A 65. § nyitó szövegrésze a 2012: XXI. törvény 12. § b) pontja szerint módosított szöveg.
92 A 65. § h) pontját a 2007: CXXXVII. törvény 95. § (2) bekezdése iktatta be.
93 A 65. § i) pontját a 2012: XXI. törvény 10. §-a iktatta be.
94 A 65. § j) pontját a 2013: LXXXIV. törvény 47. § (10) bekezdése iktatta be.
95 A 65. § k) pontját a 2013: LXXXIV. törvény 47. § (10) bekezdése iktatta be.
96 A 65. § l) pontját a 2013: LXXXIV. törvény 47. § (10) bekezdése iktatta be.
97 A 66. §-t a 2012: XXI. törvény 11. §-a iktatta be.


text:
2009. évi LII. törvény - 1.oldal - Törvények és országgyűlési határozatok
Az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltató
A természetes személy hivatalos iratainak elektronikus kézbesítése (benyújtása) a hivatalos szervhez
A hivatalos szerv hivatalos iratainak kézbesítése természetes személy részére
A hivatalos szervek hivatalos iratainak kézbesítése másik hivatalos szerv részére
A kézbesítési vélelem az elektronikus kézbesítés során
Az elektronikusan kézbesített hivatalos iratok megőrzése, áttérés papír alapú kézbesítésre
A közbeszerzésekre vonatkozó különös szabályok
a hivatalos iratok elektronikus kézbesítéséről és az elektronikus tértivevényről *
Az Országgyűlés az elektronikus kézbesítés gyors és hatékony lehetőségének a hivatalos ügyekre is kiterjedő alkalmazhatósága érdekében a következő törvényt alkotja:
1. § (1) E törvény rendelkezéseit akkor kell alkalmazni, ha törvény kötelezővé, illetve ha törvény vagy törvény felhatalmazása alapján kiadott kormányrendelet lehetővé teszi a hivatalos iratok - különösen a polgári, a büntető, a közigazgatási és más hatósági eljárásokban történő - elektronikus kézbesítését. E törvény hatálya nem terjed ki az azonnali üzenetváltáson (párbeszéden, licitáláson) alapuló eljárásban küldött elektronikus üzenetekre akkor sem, ha arra egyébként hatósági eljárásban kerül sor.
(3) Elektronikus tértivevény az az elektronikus okirat, amely alapján a hivatalos iratot feladó hivatalos szerv hitelt érdemlő módon megbizonyosodhat arról, hogy az átvételre jogosult személy az elektronikusan kézbesített küldeményt átvette, és ez mely időpontban történt meg. Az elektronikus tértivevény közokirat.
(4) Az elektronikus tértivevény tartalmazza legalább
a) a feladó és a címzett nevét (azonosítóját),
b) az ügy számát (vagy egyéb azonosítóját),
c) a kézbesített hivatalos irat egyértelmű azonosítására alkalmas hivatkozást és
d) a hivatalos irat átvételének az időpontját.
(5) Az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltatón keresztül, közokirat kiállítására jogosult feladó által kézbesíttetett hivatalos irat - a hivatalos szerv saját minősített elektronikus aláírása nélkül is - elektronikus közokirat.
(6) Ha jogszabály azt írja elő, hogy a benyújtandó beadványnak teljes bizonyító erejű magánokiratnak kell lennie, akkor ezt az előírást teljesítettnek kell tekinteni, ha a hivatalos szerv részére - a feladó saját minősített elektronikus aláírása nélkül is - e törvény alapján történik a kézbesítés.
(7) Az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltatón keresztül elektronikus aláírással ellátott okiratokat is meg lehet küldeni. Külön törvény meghatározott eljárás vonatkozásában - bizonyos okiratok (kérelmek, beadványok) tekintetében - előírhatja, hogy az okiratot kötelező minősített elektronikus aláírással ellátni.
2. § (1) A hivatalos iratok elektronikus kézbesítése technikai hátterének biztosítása állami feladat. Ezt a feladatot a központi elektronikus szolgáltató rendszert - külön jogszabály alapján - működtető szervezet (a továbbiakban: Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltató) végzi. Az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltató a feladó által kézbesíteni rendelt hivatalos iratokat a címzett részére kézbesíti, valamint a kézbesítés megtörténtét, illetve az elektronikus kézbesítéssel kapcsolatos egyéb körülményeket hitelt érdemlő módon - az elektronikus tértivevénnyel, visszaigazolással, illetve szükség esetén a rá vonatkozó külön jogszabályok szerinti naplózással - a feladó, illetve a címzett számára igazolja.
(2) Az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltató e feladatának ellátása érdekében - külön jogszabályban foglaltak szerint - elektronikus kézbesítési tárhelyet tart fenn, amelyhez a kézbesítési folyamatban részt vevő feladó és címzett számára biztosítja a hozzáférést, továbbá ellátja az elektronikus kézbesítéssel kapcsolatos további feladatokat.
(3) Ha a feladó az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltató kulcstárában saját nyilvános titkosító kulcsát elhelyezte, akkor az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltató az irat feladásakor a feladó által jelzett igény esetén biztosítja, hogy a hivatalos irat feladásával egyidejűleg, annak a központi rendszer időbélyegzőjével ellátott és a feladó nyilvános titkosító kulcsával titkosított példánya a feladó tárhelyére kerüljön.
(4) Az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltató a (3) bekezdésben foglaltak teljesülése esetén - külön jogszabályban foglaltak szerint - biztosítja, hogy a rendszerén keresztül küldött üzenetek a feladótól a címzettig titkosított és biztonságos elektronikus csatornán jussanak el, szavatolja a továbbított iratok sértetlenségét, és azt, hogy a megfelelően titkosított küldeményt - az e törvényben szabályozott módon - csak a címzett (illetve a helyettes átvevő) ismerheti meg. Ez nem érinti azt az esetet, amikor a téves kézbesítés a feladó adatszolgáltatása alapján történt. Amennyiben az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltató nem rendelkezik a címzett nyilvános titkosító kulcsával, úgy csak az üzenet sértetlenségét (változatlanságát), illetve a címzetthez történő eljuttatását szavatolja.
(5) Az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltató a honlapján közzéteszi azoknak a hivatalos szerveknek a nevét, amelyek részére elektronikusan lehet hivatalos iratot kézbesíttetni. A hivatalos szervek felsorolásán kívül - megfelelően strukturált rendszerben - az elektronikusan lefolytatható eljárás megnevezését és az eljárás lefolytatásához szükséges elektronikus formanyomtatványokat is közzéteszi.
(6) Az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltató az e törvényben meghatározott feladatait ingyenesen - illeték-, díjfizetés és költségtérítés nélkül - végzi.
(7) A központi elektronikus szolgáltató rendszeren keresztül kézbesített hivatalos iratban lévő adatok tárolása kizárólag a kézbesítéshez szükséges ideig történik, a kézbesített hivatalos iratban levő adatokhoz az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltató nem férhet hozzá, kivéve a (4) bekezdés utolsó mondatában foglalt esetet.
(8) Az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltató haladéktalanul, de legkésőbb 5 munkanapon belül elektronikus úton köteles tájékoztatást adni az őt megkereső személy számára a központi elektronikus szolgáltató rendszerben kezelt adatairól, az adatkezelés céljáról, jogalapjáról, időtartamáról, továbbá arról, hogy kik és milyen célból kapták meg a rá vonatkozó adatokat, mely hatóság részére és mikor történt továbbítás központi elektronikus szolgáltató rendszeren keresztül. A megkereső személy részére a rá vonatkozó adatok korlátozás nélküli megismeréséért költségtérítés és egyéb díj nem számolható fel.
(9) A természetes személynek a központi elektronikus szolgáltató rendszerben kezelt személyes adatai helyesbítésére, illetve jogellenesen kezelt adatainak törléséhez való jogát a személyes adatok védelméről szóló törvény szerint biztosítani kell.
3. § (1) A természetes személy a kézbesítendő hivatalos iratát - ügyfélkapuján belépve - az adott eljárásra vonatkozó elektronikus formanyomtatványon nyújtja be. Annak a formanyomtatványnak, amelyet adott eljárásban első hivatalos iratként nyújt be a természetes személy, akkor is kell tartalmaznia a természetes személy lakcímét (tartózkodási helyét vagy levelezési címét), ha azt jogszabály kifejezetten nem írja elő.
(2) Az elektronikus úton benyújtott hivatalos irat a természetes személy utaló magatartása arra vonatkozóan, hogy abban az eljárásban vállalja az elektronikus kézbesítést, továbbá beadványait kizárólag elektronikus úton nyújtja be. Az elektronikus kézbesítés vállalására vonatkozó bejelentést a természetes személy az eljárás bármely szakaszában megteheti az eljáró hivatalos szervnél úgy, hogy hivatalos iratát elektronikusan kézbesítteti a hivatalos szerv részére.
(3) Az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltató a kézbesíttetni kívánt formanyomtatványon informatikai (formai megfelelőségi) ellenőrzést végez. Ha a formanyomtatvány megfelel az informatikai követelményeknek, akkor azt befogadja rendszerébe, és a formanyomtatványon elhelyezi időbélyegzőjét. Ha a formanyomtatvány nem felel meg az informatikai követelményeknek, erről a feladót közvetlenül, a benyújtási folyamat részeként tájékoztatja.
(4) A befogadásról az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltató - a rá vonatkozó külön jogszabályok alapján - visszaigazolást küld a feladó részére, amely tartalmazza legalább
a) a feladó és a címzett nevét,
b) a befogadott irat elnevezését,
c) az érkeztetési számot,
d) a befogadás időpontját és
e) a benyújtott dokumentum egyértelmű azonosítására alkalmas információt.
(5) A befogadás-visszaigazolásban megjelölt időpontban a hivatalos iratot a címzett hivatalos szervhez megérkezettnek kell tekinteni. A visszaigazolás közokirat.
(6) A hivatalos szervnek küldött hivatalos irat átvételére (megnyitására, letöltésére) jogosult személy kijelölésére a hivatali kapura vonatkozó külön szabályok alapján kerül sor.
(7) Az elektronikusan kézbesíttetni kívánt hivatalos iratból egy címzett tekintetében egy példányt kell kézbesíttetni akkor is, ha más törvény a papír alapú benyújtásra egynél több példányt ír elő.
4. § (1) Törvény eltérő rendelkezése hiányában a hivatalos szerv az elsőként megküldött hivatalos iratát papír alapon azzal a kiegészítő tájékoztatással kézbesítteti a címzett részére, hogy beadványát a hivatalos szerv részére elektronikus úton is benyújthatja.
(2) A hivatalos szerv az elektronikusan kézbesíteni rendelt hivatalos iratát a címzett részére a hivatali kapun keresztül kézbesítteti. Az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltató a hivatalos iratot a címzett ideiglenes tárhelyén helyezi el harminc napra.
(3) A címzett a részére elektronikus úton megküldött hivatalos iratot - ügyfélkapuján belépve - veheti át. A címzett az átvétel előtt megismerheti legalább a feladó nevét, a hivatalos irat tárhelyére történt érkezésének időpontját, valamint - a kézbesíteni rendelt hivatalos irat jellegétől függően, illetve ha az rendelkezésre áll - annak ügyszámát (egyéb azonosítószámát) (a továbbiakban: tájékoztató adatok), de magát a hivatalos iratot nem.
(4) Az átvételhez a címzettnek a hivatalos iratra mutató internetes hivatkozást kell megnyitnia. Ekkor az elektronikus tértivevény automatikusan létrejön és azt az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltató a feladó tárhelyére visszaküldi, valamint maga a hivatalos irat a címzett számára letölthetővé válik (szabályszerű kézbesítés).
(5) A címzett az így átvett hivatalos iratot az ideiglenes tárhelyéről a tartós tárhelyére helyezheti, és saját számítógépére is letöltheti. Ha a hivatalos iratot az ideiglenes tárhelyéről nem törli, az az elhelyezésétől számított harminc nap elteltével automatikusan törlődik onnan.
(6) A természetes személy a hivatalos iratnak a kézbesítési tárhelyére történt érkezését követően e-mail címére haladéktalanul értesítést kap. A címzett az át nem vett küldemények tekintetében - azok beérkezésétől számított harmadik napon - egy második értesítést kap e-mail címére. (Ezek az értesítések a továbbiakban: tájékoztató üzenet.)
(7) Ha a tájékoztató üzenet elküldésének - az e-mailen történő tájékoztatáson túl - egyéb technikai lehetősége is rendelkezésre áll az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltatónál, akkor a címzettek - amennyiben azt igénylik - ezt a tájékoztatási módot is igénybe vehetik [így különösen a szöveges üzenetközvetítési szolgáltatást (SMS)].
(8) A tájékoztató üzenetek elküldése, illetve fogadása joghatás kiváltására nem alkalmas. A hivatalos irat elektronikus kézbesítéséhez kapcsolódó kézbesítési vélelem megdöntése során a címzett nem hivatkozhat arra, hogy nem kapta meg bármelyik tájékoztató üzenetet.
5. § (1) A hivatalos szerv a hivatalos iratát saját hivatali kapuján keresztül kézbesítteti a másik hivatalos szerv részére.
(2) Az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltató a kézbesíttetni kívánt hivatalos iraton informatikai (formai megfelelőségi) ellenőrzést végez. Ha a formanyomtatvány megfelel az informatikai követelményeknek, akkor azt befogadja rendszerébe, és a formanyomtatványon elhelyezi időbélyegzőjét. Ha a formanyomtatvány nem felel meg az informatikai követelményeknek, erről a feladót közvetlenül, a benyújtási folyamat részeként tájékoztatja.
(3) A befogadásról az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltató - a rá vonatkozó külön jogszabályok alapján - visszaigazolást küld a feladó részére, amely tartalmazza legalább
(4) A befogadás visszaigazolásban megjelölt időpontban a hivatalos iratot a címzett hivatalos szervhez megérkezettnek kell tekinteni.
(5) A hivatalos szervnek küldött hivatalos irat átvételére (megnyitására, letöltésére) jogosult személy kijelölésére a hivatali kapura vonatkozó külön szabályok alapján kerül sor.
(6) Törvény vagy törvény felhatalmazása alapján kiadott kormányrendelet előírhatja, hogy a hivatalos szerv vagy hivatalos szervnek nem minősülő, de hivatali kapuval rendelkező feladó a hivatalos iratát úgy kézbesíttesse, hogy annak átvételéről, illetve a kézbesítési vélelemről az e törvényben szabályozott módon, elektronikus tértivevény, visszaigazolás vagy a kézbesítési vélelemről szóló értesítés alapján meggyőződhessen.
(7) A (6) bekezdésben foglalt esetben a 4. § és 6. § rendelkezései megfelelően irányadóak azzal, hogy a hivatalos szervre, illetve a hivatalos szervnek nem minősülő, de hivatali kapuval rendelkező címzettre a természetes személyekre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(8) Az elektronikus kézbesíttetés alóli kivételt jelenti, ha a hivatalos szerv által kézbesíttetni rendelt okirat papír alapú bemutatása, megtekintése szükséges; erre különösen akkor kerülhet sor, ha az eredetileg papír alapú iratok nagy mennyisége miatt azok digitalizálása aránytalan nehézséggel járna, vagy ha a papír alapú okirat valódisága vitás.
6. § (1) Ha a címzett a hivatalos iratnak az elektronikus kézbesítési tárhelyen történő elhelyezését követő ötödik munkanapon sem veszi át a küldeményt, akkor a hivatalos iratot az ezt követő munkanapon kézbesítettnek kell tekinteni (kézbesítési vélelem).
(2) Ha kézbesítési vélelem beállta megállapításának van helye, a címzettet és a feladót az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltató automatikusan tájékoztatja az elektronikus kézbesítési tárhelyükön.
(3) A kézbesítési vélelem alapján kézbesítettnek tekintett hivatalos irat annak elhelyezésétől számított harminc napig a címzett ideiglenes tárhelyén marad, ahol azt a címzett továbbra is átveheti, de a joghatások - ha a kézbesítési vélelem megdöntésére nem kerül sor - a kézbesítési vélelem beálltához fűződnek. A harminc nap elteltével automatikusan törlődő, át nem vett, visszaigazolást igénylő hivatalos irat tájékoztató adatainak megismerhetőségét a címzett számára az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltató az értesítési tárhelyén a törléstől számítottan egy év leteltéig biztosítja.
7. § (1) A feladó és a címzett az elektronikusan kézbesített hivatalos iratot - a rájuk vonatkozó külön jogszabály (vagy szabályzat) alapján - elektronikus formában is megőrizhetik.
(2) Ha a papír alapú irattározást vagy iratmegőrzést külön jogszabály (vagy szabályzat) előírja, akkor az elektronikusan kézbesített hivatalos irat és az elektronikus tértivevény papír alapú másolatát is meg kell őrizni.
(3) Ha a természetes személy a hivatalos iratait elektronikus úton kézbesítteti, indokolt kérelmében adott eljárás során egy alkalommal kérheti a papír alapú kézbesítésre való áttérést. E jog nem gyakorolható visszaélésszerűen. Ha a hivatalos szerv hozzájárul a papír alapú kézbesítéshez, abban az eljárásban nem lehet visszatérni az elektronikus kézbesítésre.
(4) Ha a természetes személy a papír alapú kézbesítésről áttér az elektronikus kézbesítésre, vagy az elektronikus kézbesítésről áttér a papír alapú kézbesítésre, nem kérheti a korábban már - bármilyen formában - részére szabályszerűen kézbesített hivatalos irat újbóli kézbesítését.
(5) Ha a természetes személy az elektronikus kézbesítésről áttér a papír alapú kézbesítésre, akkor a részére - különös méltánylást érdemlő ok (különösen olyan elháríthatatlan esemény, amelynek következtében a korábban továbbított adatok megsérültek vagy megsemmisültek) valószínűsítése esetén - helye van az elektronikus úton szabályszerűen kézbesített hivatalos irat újbóli, papír alapú megküldésének azzal a megkötéssel, hogy a joghatások a szabályszerű elektronikus kézbesítéshez fűződnek.
(6) Ha a hivatalos szerv a természetes személy részére az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltatón keresztül azért nem tudja a hivatalos iratát kézbesíttetni, mert az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltató jelzése szerint a természetes személynek megszűnt a kézbesítési tárhelye, akkor e természetes személy részére papír alapú okiratot kell kézbesíteni.
(7) Adott hivatalos irat papír alapú kézbesítésére abban az esetben is át lehet térni, ha az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltató a hivatalos iratok elektronikus kézbesítésével kapcsolatos feladatait folyamatosan, legalább három napon keresztül nem tudja ellátni.
(8) Ha a hivatalos iratokat az eljáró hivatalos szerv papír alapú okiratként is kézbesíttetheti (legalább egy címzett részére), akkor a választása szerint
a) a papír alapú okirat kiállításáról és kézbesíttetéséről a hivatalos szerv gondoskodik, vagy
b) az elektronikus formában lévő okirat papír alapúvá alakításával és kézbesítésével mást bíz meg.
(9) A (8) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a hivatalos szerv a kézbesítendő hivatalos iratot elektronikusan megküldi a papír alapú kézbesítést végző szolgáltatóhoz, amely gondoskodik - a személyes adatok védelmére vonatkozó előírások figyelembevételével - az elektronikus okirat papír alapú okirattá alakításáról és annak a papír alapú kézbesítés szabályai szerinti kézbesítéséről. Az átalakítás során a papír alapú kézbesítést végző szolgáltató a feladó és a címzett nevén és címén kívül más adatot nem ismerhet meg.
(10) Meghatározott eljárások tekintetében jogszabály előírhatja, hogy az e törvényben foglalt kézbesítési mód teljesítése mellett bizonyos hivatalos iratok tekintetében további elektronikus vagy papír alapú kézbesítésre is sor kerüljön.
(11) Meghatározott eljárások tekintetében jogszabály kizárhatja a papír alapú kézbesítésre való áttérést.
8. § (1) A határidők számítására az e §-ban írt szabályokat akkor kell alkalmazni, ha törvény eltérően nem rendelkezik.
(2) Ha törvény eltérően nem rendelkezik, az órákban számított határidő esetén kezdő időpontnak az az időpont (óra, perc) számít, amikor a hivatalos iratot a címzett átvette.
(3) A határidőbe az a nap (a továbbiakban: üzemszüneti nap) nem számít bele, amelyen az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltató bármilyen okból (ideértve a vis maior esetét is) négy órát meghaladó időtartamban nem tudta ellátni az e törvényben meghatározott feladatait (így különösen azokat, amelyek a kézbesíttetni kívánt irat feltöltését, vagy az átvenni kívánt irat letöltését akadályozták). Az üzemszüneti nap megállapításakor a nem egybefüggő időtartamú üzemszünetek időtartamait egybefüggőnek kell tekinteni.
(4) Az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltató - az utolsó üzemszüneti napot követő munkanapon - a rá vonatkozó külön jogszabály szerint rögzíti, teszi közzé és archiválja annak az egy vagy több munkanapnak a dátumát, amely a (3) bekezdés szerinti határidőbe nem számít bele. Az erre vonatkozó adatok nyilvánosak, azokat az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltató a hozzá beérkezett megkeresés alapján kiadja.
(5) Az üzemszünettel érintett határidő az üzemszüneti napok számával meghosszabbodik.
9. § (1) A közbeszerzési eljárásban a közbeszerzésekről szóló törvény szerinti ajánlatkérő - ideértve a költségvetési szervnek nem minősülő szervezeteket is - hivatali kapuval, az ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező képviselője ügyfélkapuval rendelkezik.
(2) Az ajánlatkérő a közbeszerzési eljárásban használatos elektronikus formanyomtatványait honlapján helyezi el. E formanyomtatványok tartalmazzák az ajánlatkérő - Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltató által biztosított - nyilvános titkosító kulcsát, amelyet a közbeszerzési eljárás lezárulásáig használhat.
(3) Az ajánlattevő ajánlatát, a részvételre jelentkező részvételi jelentkezését és egyéb, a közbeszerzési eljárásban benyújtani kívánt iratot - az (2) bekezdés szerinti - elektronikus formanyomtatványon nyújtja be az ajánlatkérőhöz.
(4) Az ajánlatkérő az ajánlattételi, illetve a részvételi határidő lejártának időpontjában az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltatótól kapott, az elektronikus formanyomtatványhoz tartozó privát titkosító kulccsal kezdi meg a beérkezett ajánlatok, illetve részvételi jelentkezések bontását.
(5) Az ajánlatkérő az új közbeszerzési eljárásában - az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltatótól igényelt - új nyilvános kulccsal teszi közzé formanyomtatványát.
(6) Ezt az eljárást az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltató díj fizetéséhez kötheti.
10. § (1) Ez a törvény - a (2)-(5) bekezdésben felsorolt kivételekkel - a törvény kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
(2) A 14. § (7) bekezdése a törvény kihirdetését követő harmincadik napon lép hatályba.
(3) Az 1. §-6. §, a 7. § (1)-(7) bekezdése, a 7. § (10)-(11) bekezdése, a 8. §, a 9. §, a 12. §, a 14. § (1)-(6) bekezdése, a 14. § (8)-(9) bekezdése 2010. január 1. napján lép hatályba.
(5) A 7. § (8) és (9) bekezdése és a 11. § 2011. július 1. napján lép hatályba.
(6) A törvény rendelkezéseit - a (7) bekezdésben foglalt kivétellel - a hatálybalépését követően indult ügyekben kell alkalmazni.
(7) A nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvénynek (a továbbiakban: Ngbtv.)
a) az e törvény 15. § (1) bekezdésével megállapított 8. § (2) bekezdését a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell,
b) az e törvény 15. § (2) bekezdésével hatályon kívül helyezett 8. § (3) bekezdését a folyamatban lévő ügyekben sem kell alkalmazni.
11. § A Pp. a 394/A. §-át követően a következő HATODIK RÉSZ-szel, XXVII. fejezettel és 394/B-394/E. §-sal egészül ki, egyidejűleg a jelenlegi HATODIK RÉSZ számozása HETEDIK RÉSZ-re, a XXVII. fejezet számozása XXVIII. fejezetre változik:
ELEKTRONIKUS KOMMUNIKÁCIÓ A POLGÁRI PERBEN
394/B. § (1) A polgári perben - és ha törvény más polgári eljárás vonatkozásában előírja - 2010. július 1. és 2011. június 30. napja között a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:
a) ha a vállalkozások közötti perben kötelező a jogi képviselet, a keresetlevél és minden egyéb beadvány, okirati bizonyíték benyújtására kizárólag elektronikus úton, a jogi képviselő hivatali kapuján keresztül kerülhet sor, és a bíróság is valamennyi hivatalos iratot elektronikusan kézbesíti; az elektronikus úton benyújtott keresetlevelet a bíróság az alperes részére papír alapú okiratként kézbesíti azzal a kiegészítő tájékoztatással, hogy az eljárásban kötelező a jogi képviselet, ezért védekezését, nyilatkozatát jogi képviselővel eljárva, kizárólag elektronikus úton nyújthatja be;
b) kötelező jogi képviselet esetén az eredetileg papír alapú okirati bizonyítékok elektronikus benyújtása alóli kivételt jelenti, ha a bizonyítási eljárásban az okirat papír alapú bemutatása, megtekintése szükséges; erre különösen akkor kerülhet sor, ha az eredetileg papír alapú bizonyítékok nagy mennyisége miatt azok digitalizálása aránytalan nehézséggel járna, vagy ha a papír alapú okirat valódisága vitás; a papír alapú benyújtást a bíróság hivatalból és a fél indítványára is elrendelheti;
c) kötelező jogi képviselet esetén, ha a fél - bármely okból - nem rendelkezik jogi képviselővel, akkor a bíróság a jogi képviselő képviseleti jogosultságának igazolásáig a félnek papír alapon kézbesíti a hivatalos iratokat;
d) a megyei bíróság elsőfokú hatáskörébe tartozó ügyekben a fél, illetve a jogi képviselő az elektronikus kézbesítést vállalhatja akkor is, ha nem kötelező a jogi képviselet; ha jogi képviselő nélkül eljáró fél vállalta az elektronikus kézbesítést, indokolt kérelmében az eljárás során egy alkalommal kérheti a papír alapú kézbesítésre való áttérést; a fél e jogát nem gyakorolhatja visszaélésszerűen;
e) ha az eljárásban nem kötelező az elektronikus kézbesítés, akkor a fél jogutódjára nem vonatkozik az, hogy a jogelőd az elektronikus kézbesítést vállalta, kivéve, ha a jogi képviselő vállalta az elektronikus kézbesítést, és a jogi képviselő személye nem változott;
f) ha a fél, illetve a jogi képviselő - a kötelező jogi képviselet esetét nem számítva - nem vállalja az elektronikus kézbesítést, de az elektronikus kézbesítést a másik fél, illetve jogi képviselője vállalta, akkor a bíróság a papír alapú okiratot benyújtó fél hivatalos iratait papír alapon kézbesíti a másik fél, illetve jogi képviselője számára.
(2) Az általános meghatalmazottal kapcsolatban 2010. július 1. napja és 2011. június 30. napja között a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:
a) ha a fél általános meghatalmazottal rendelkezik, akkor a meghatalmazott bejelentheti a bíróságnál, hogy ezen fél tekintetében vállalja a hivatalos iratok elektronikus kézbesítését; ebben az esetben a bíróság a meghatalmazott - mint az alperes, illetve a kötelezett képviselője - részére elektronikusan kézbesíti a hivatalos iratokat (a keresetlevelet is);
b) az elektronikus vagy papír alapú okiratban tett bejelentésnek tartalmaznia kell a jogi képviselő természetes személyazonosító adatait (név, születési hely és idő, anyja neve);
c) a bejelentés megtételekor nem kell illetéket leróni abban az esetben, ha a bejelentést a korábban benyújtott általános meghatalmazás kiegészítéseként teszik meg; ekkor a bejelentést a korábban benyújtott általános meghatalmazáshoz kell csatolni.
394/C. § A polgári perben - és ha törvény más polgári eljárás vonatkozásában előírja - 2011. július 1. napjától a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:
a) a vállalkozás az Állami Elektronikus Kézbesítési Szolgáltatónál kézbesítési tárhellyel rendelkezik; a keresetlevelet, továbbá minden egyéb beadványát, okirati bizonyítékát kizárólag elektronikusan nyújtja be a bírósághoz, és a bíróság is valamennyi hivatalos iratot elektronikusan kézbesíti;
b) ha a vállalkozás az eljárásban alperesként (illetve kötelezettként, adósként) vesz részt, részére a bíróság elektronikusan kézbesít, és a vállalkozás a beadványait, okirati bizonyítékait kizárólag elektronikusan nyújthatja be;
c) ha a fél jogi képviselővel jár el, akkor a jogi képviselő a keresetlevelet, továbbá minden egyéb beadványt, okirati bizonyítékot kizárólag elektronikusan, hivatali kapuján keresztül nyújthatja be a bírósághoz, és a bíróság is valamennyi hivatalos iratot elektronikusan kézbesíti a jogi képviselő részére;
d) az eredetileg papír alapú okirati bizonyítékok elektronikus benyújtása alóli kivételt jelenti, ha a bizonyítási eljárásban az okirat papír alapú bemutatása, megtekintése szükséges; erre különösen akkor kerülhet sor, ha az eredetileg papír alapú bizonyítékok nagy mennyisége miatt azok digitalizálása aránytalan nehézséggel járna, vagy ha a papír alapú okirat valódisága vitás; a papír alapú benyújtást a bíróság hivatalból és a fél indítványára is elrendelheti;
e) a jogi képviselő nélkül eljáró fél az elektronikus kézbesítést vállalhatja polgári perben; ha az eljárásban nem kötelező az elektronikus kézbesítés, akkor a fél jogutódjára nem vonatkozik az, hogy a jogelőd az elektronikus kézbesítést vállalta, vagy a papír alapú kézbesítésre való áttérés megtörtént;
f) az elektronikus úton benyújtott keresetlevél vagy egyéb beadvány a fél vagy a jogi képviselő utaló magatartása arra vonatkozóan, hogy abban az eljárásban vállalja az elektronikus kézbesítést, továbbá beadványait kizárólag elektronikus úton nyújtja be; az elektronikus kézbesítés vállalására vonatkozó bejelentést a fél vagy a jogi képviselő az eljárás bármely szakaszában megteheti az eljáró bíróságnál;
g) ha a jogi képviselő nélkül eljáró fél nem vállalja az elektronikus kézbesítést, de az elektronikus kézbesítés a másik fél számára kötelező vagy azt vállalta, akkor a bíróság a papír alapú okiratot benyújtó fél hivatalos iratait papír alapon kézbesíti a másik fél számára.
Elektronikus kommunikáció a szakértővel
394/D. § (1) E § rendelkezéseit 2011. június 30-ig csak a megyei bíróságok első fokú hatáskörébe tartozó, 2010. január 1. napját követően indult polgári perekben kell alkalmazni. A § rendelkezéseit 2011. július 1. napjától az ezen időpont után indult, a helyi bíróságok előtti polgári perekben is alkalmazni kell.
(2) Ha a szakértő az igazságügyi szakértői névjegyzék adatai alapján az elektronikus kézbesítést vállalja, a polgári perben a hivatalos és egyéb iratokat, ide értve a szakvéleményt, az előzetes munkatervet és a díjjegyzéket is, - a (3) bekezdésben foglalt kivétellel - elektronikusan kézbesíti a bíróság részére, és a bíróság is valamennyi hivatalos iratot elektronikusan kézbesíti a szakértőnek. A szakértő ebben az esetben nem kötelezhető arra, hogy a bírósághoz benyújtott hivatalos és egyéb iratot a felek és más perbeli személyek számára papír alapon megküldje.
(3) A bíróság - kivételes jelleggel - indokolt kérelemre az elektronikus kézbesítési szabályok alkalmazása esetén is engedélyt adhat a szakértőnek a szakvélemény (vagy annak egy részének) papír alapú benyújtására.
(4) A bíróság papír alapon vagy egyéb adathordozón bocsátja rendelkezésre a szakértő részére a hivatalos irat mellékletét, ha annak nagy mennyisége miatt vagy az adathordozó jellegéből adódóan a digitalizálás aránytalan nehézséggel járna vagy lehetetlen, valamint ha a papír alapú okirat valódisága vitás.
(5) Ha a bíróság által megküldött hivatalos irathoz a (4) bekezdés szerinti melléklet kapcsolódik, a határidő számításának alapja a melléklet kézhezvételének időpontja.
(6) A fél - kivéve ha számára e törvény szerint az elektronikus kézbesítés kötelező - papír alapon vagy elektronikus adathordozón a szakértő rendelkezésére bocsáthatja a hivatalos irat mellékletét. A szakértőnek, ha az elektronikus kézbesítést vállalta és ennek technikai lehetőségei adottak, a szakvélemény részévé tett mellékleteket digitalizálnia kell. Ha a fél számára az elektronikus kézbesítés kötelező és a szakértő az elektronikus kézbesítést vállalta, a fél a mellékletet a szakértő részére elektronikusan küldi meg.
(7) Ha a szakértő az elektronikus kézbesítést nem vállalja, részére az iratokat papír alapon kell kézbesíteni.
(8) A (7) bekezdésben foglalt esetben a szakértőnek a papír alapú szakvélemény benyújtásával együtt a szakvéleményt elektronikus adathordozón is be kell nyújtania. A szakértő felel azért, hogy a papír alapú szakvélemény tartalma megegyezik az elektronikus adathordozón benyújtott dokumentum tartalmával. Az adathordozót a bíróság nem köteles visszaszolgáltatni. A bíróság az elektronikus adathordozón benyújtott szakvéleményt az elektronikus kézbesítést vállaló fél számára elektronikusan kézbesíti.
A bíróságok egymás közötti és a közigazgatási szervekkel, illetve más hatóságokkal történő elektronikus kommunikációja
394/E. § (1) A bíróságok egymás közötti és a közigazgatási szervekkel, illetve más hatóságokkal történő elektronikus kommunikációjára 2010. január 1. napja és 2011. június 30. napja között a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:
(2) A bíróságok egymás közötti és a közigazgatási szervekkel, illetve más hatóságokkal történő elektronikus kommunikációjára 2011. június 30. napját követően a bíróság a hivatalos iratait másik bíróság, közigazgatási szerv vagy más hatóság részére kizárólag elektronikus úton kézbesíttetheti. Az elektronikus kézbesíttetés alóli kivételt jelenti, ha a bíróság által kézbesíttetni rendelt okirat papír alapú bemutatása, megtekintése szükséges; erre különösen akkor kerülhet sor, ha az eredetileg papír alapú bizonyítékok nagy mennyisége miatt azok digitalizálása aránytalan nehézséggel járna, vagy ha a papír alapú okirat valódisága vitás.”
12. § A Pp. 73/A. § (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„b) a megyei bíróság elsőfokú hatáskörébe tartozó, a vállalkozások egymás közötti pereiben a vállalkozás számára a per minden szakaszában (a perorvoslati eljárás során is),”
13. § A Pp. 395. §-ának (4) bekezdése a következő, j) ponttal egészül ki:
„j) a polgári peres eljárás elektronikus beadványai formanyomtatványának tartalmát - az informatikáért felelős miniszterrel egyetértésben - rendeletben szabályozza.”
14. § (1) Az igazságügyi szakértői tevékenységről szóló 2005. évi XLVII. törvény (a továbbiakban: Szaktv.) 5. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az e törvény 2. számú melléklete m) pontjának ma) és mc) alpontja szerint nyilvántartott igazságügyi szakértőnek az a), f)-h) és j) pontjaiban, k) pontjának ka) alpontjában, valamint t) pontjában foglalt adatai nyilvánosak, azokat az igazságügyi szakértői névjegyzéket vezető hatóság a világhálón is közzéteszi.”
(2) A Szaktv. 5. §-a a következő új (4)-(5) bekezdéssel egészül ki, és ezzel egyidejűleg a (4)-(6) bekezdés számozása (6)-(8) bekezdésre változik:
„(4) Ha az igazságügyi szakértő vagy a társaság az elektronikus kézbesítést vállalja, az igazságügyi szakértői névjegyzéket vezető hatóság az elektronikus kézbesítéshez szükséges természetes személyazonosító adatokat (név, születési hely és idő, anyja neve) a hivatalos iratok elektronikus kézbesítéséről és az elektronikus tértivevényről szóló törvény szerinti hivatalos szerv (a továbbiakban: hivatalos szerv) részére átadja.
(5) A külön jogszabályban megjelölt, központi elektronikus szolgáltató rendszert működtető szervezet - megkeresésre - a természetes személyazonosító adatok alapján a központi elektronikus szolgáltató rendszerről szóló jogszabály szerinti kapcsolati kódot az elektronikus kézbesítés érdekében a hivatalos szerv részére átadja.”
(3) A Szaktv. 16. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az igazságügyi szakértő a szakvéleményt - a kirendelő hatóság intézkedésének megfelelően - írásban, szóban vagy - külön törvényben írt feltételek fennállása esetén - elektronikus kézbesítés útján terjeszti elő.”
(4) A Szaktv. 16. §-ának (5) bekezdése helyébe a következő bekezdés lép:
„(5) Az igazságügyi szakértő az elektronikus kézbesítés útján benyújtott szakvéleményben köteles nevét és nyilvántartási számát feltüntetni, és azt a hivatalos iratok elektronikus kézbesítéséről szóló törvény alapján kézbesíteni.”
(5) A Szaktv. 20. §-ának (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A társaságra, valamint annak vezető tisztségviselőjére, tagjára, alkalmazottjára a 12-19. § rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell. Az elektronikus kézbesítés útján benyújtott szakvélemény esetében az ellenjegyzés úgy történik, hogy az igazságügyi szakértő a szakvéleményben a társaság azon ügyvezetőjének nevét is feltünteti, akin keresztül az elektronikus kézbesítés történik.”
(6) A Szaktv. 23. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A társaságnak a 2. számú melléklet 2. pontjában meghatározott adatait a névjegyzék tartalmazza. A mellékletben meghatározott adatok az ed) és a g) pont kivételével nyilvánosak és azokat az igazságügyi szakértői névjegyzéket vezető hatóság a világhálón is közzéteszi.”
(7) A Szaktv. 2. számú mellékletének 1. pontja az alábbi t) alponttal egészül ki:
[1. Az igazságügyi szakértők névjegyzéke az igazságügyi szakértő következő adatait, és a szakértői tevékenységre vonatkozó tényeket tartalmazza:]
„t) annak ténye, hogy a szakértő az elektronikus kézbesítést vállalja.”
(8) A Szaktv. 2. számú melléklete 2. pontjának e) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[2. Az igazságügyi szakértők névjegyzéke a gazdasági társaság következő adatait tartalmazza:]
„ea) a vezető tisztségviselő neve,
ed) az elektronikus kézbesítést vállaló vezető tisztségviselő születési helye, ideje és anyja neve,”
(9) A Szaktv. 2. számú mellékletének 2. pontja a következő új h) alponttal egészül ki:
„h) annak ténye, hogy a társaság az elektronikus kézbesítést vállalja, az azt vállaló vezető tisztségviselő nevének megjelölésével.”
15. § (1) Az Ngbtv. 8. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A hatóság a keresetlevelet az ügy irataival és a keresetlevélben foglaltakra vonatkozó nyilatkozatával együtt nyolc napon belül továbbítja a bírósághoz.”
(2) Az Ngbtv. 8. §-ának (3) bekezdése hatályát veszti.
(3) Az Ngbtv. 8. §-ának (2)-(3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A keresetlevél a hatósághoz kizárólag elektronikus úton nyújtható be. A hatóság a keresetlevelet az ügy irataival és a keresetlevélben foglaltakra vonatkozó nyilatkozatával együtt három napon belül elektronikusan továbbítja a bírósághoz.
(3) A perben a beadványok benyújtása és a hivatalos iratok kézbesítése a Pp.-ben, valamint a hivatalos iratok elektronikus kézbesítéséről és az elektronikus tértivevényről szóló törvényben meghatározottak szerint, kizárólag elektronikus úton történik.”
16. § (1) A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 314. §-ának (3) bekezdése, 315. §-ának (4) bekezdése és 317. §-ának (2) bekezdése hatályát veszti.
(2) A Pp. 395. §-ának (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
f) a költségmentesség, a tárgyi költségfeljegyzési jog és az illetékfeljegyzési jog előfeltételeire, engedélyezésére, megvonására, valamint a költségek előlegezésére, illetve az előlegezett költségek megfizetésére és behajtására vonatkozó részletes szabályokat az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben;
g) a tanú által a peres és nemperes eljárásban felszámítható költségekre vonatkozó részletes szabályokat az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben;
h) a fizetési meghagyásos eljárásban alkalmazandó űrlapokat, azok tartalmi és formai kellékeit, az űrlapok közzétételének módját, valamint a benyújtandó űrlapok példányszámát;
i) a 185. § szerinti elővezetés végrehajtásával felmerült költség mértékét, valamint megtérítésének részletes szabályait az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben

matches:
§ 2011
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság