text:
AZ ELSİ FOKÚ BÍRÓSÁGI TÁRGYALÁS - PDF
Download "AZ ELSİ FOKÚ BÍRÓSÁGI TÁRGYALÁS"
1 AZ ELSİ FOKÚ BÍRÓSÁGI TÁRGYALÁS2 A bíróság eljárásának formái Tárgyalás kötelezı, ha a vádlott büntetıjogi felelısségének megállapítására bizonyítást vesznek fel. Nyilvános ülés, hasonló a tárgyaláshoz (pl. tárgyalásról lemondás esetén vagy a másodfokú eljárásban). Ülés ritkán alkalmazott eljárási forma (pl. a nyomozási bíró eljárásában) ügyfélnyilvánosság + akit idéztek vagy értesítettek Tanácsülés a tanács tagjai és a jegyzıkönyvvezetı vannak jelen tárgyalás elıkészítése során, jogorvoslati eljárásban és határozathozatalnál fordul elı leginkább.3 A tárgyalás nyilvánossága Korlátozások a) Helyszőke miatt a hallgatóság létszámának meghatározása b) Életkor (14 év alatti, 18 év alatti) c) Nyilvánosság kizárás (zárt tárgyalás vagy nyilvános ülés esetén - zárt ülés) indítványra vagy hivatalból elrendelésének okai: - erkölcsi ok - kiskorú védelme - más résztvevık illetve a tanú védelme - minısített adat védelme4 Jogorvoslat a nyilvánosság kizárásáról szóló határozat ellen Kik lehetnek jelen a zárt tárgyaláson? - az igazságszolgáltatással összefüggı feladatokat ellátó személyek, ha a bíróság megengedi - külföldi vádlott illetve sértett államának konzuli képviselıje ill. külföldi állam hatóságának tagja - sértett ill. vádlott érdekeit képviselı személy, ha nincs a sértettnek képviselıje ill. a vádlottnak védıje (kiv. minısített adat védelme) Résztvevık titoktartása Zárt tárgyaláson hozott határozat kihirdetése5 Az elsı fokú tárgyalás jelentısége Mindhárom funkció együttesen van jelen. Bőnösséget megállapítani és büntetést kiszabni ha a tv. kivételt nem tesz csak tárgyaláson lehet. Egyes alapelvek csak itt érvényesülnek, mások itt teljesednek ki. A bizonyítás koncentrált és teljes. A tárgyalás helye is központi.6 A tárgyalás vezetése A szakbíró, a tanács elnökének feladata A tárgyalás vezetéséhez, a tárgyalás tekintélyének megóvásához és a rend fenntartásához szükséges bírói tulajdonságok. A tárgyalás méltóságának megırzése - a tárgyalás méltóságát sértı személyek eltávolíttatása a tanács elnökének feladata - a bírósághoz állva kell szólni7 Rendfenntartás Fegyverrel, rendbontásra alkalmas egyéb eszközzel nem lehet belépni A rendzavaróval szemben alkalmazható intézkedések: - rendre utasítás (TE) - kiutasítás, kivezettetés (TE) - rendbírság (T) - nyilvánosság kizárása Speciális intézkedések az ügyésszel és a védıvel szemben Jogorvoslat8 Az elsı fokú tárgyalás szakaszai 1. A tárgyalás megnyitása a vád megjelölése a hallgatóság figyelmeztetése bemutatás idézettek, értesítettek számbavétele intézkedés a távol maradottakkal kapcsolatban9 A tárgyaláson részt vevı személyek (a bírósági eljárás általános szabályai) Bíróság (a tanács tagjai változatlan összetételben) határozat kihirdetése Ügyész január 1-jétıl minden ügyben (72/2009. (VII.10.) AB hat.) helyi bíróságon ügyészségi titkár is ügyészségi fogalmazó helyi bíróságon képviselheti a vádat, kivéve - 5 évi v. azt meghaladó szabadságvesztéssel fenyegetett bcs - a vádlottat fogva tartják - a vádlott kóros elmeállapotú10 Védı a megyei bíróság (mint elsı fokú bíróság) elıtt helyi bíróságon általános esetek - a bcs. súlya (5 évi szv-sel fenyegetett) - a terheltet fogva tartják - a terhelt süket, néma, vak vagy beszámítási képességére tekintet nélkül - kóros elmeállapotú - a terhelt a magyar nyelvet, ill. az eljárás nyelvét nem ismeri - a terhelt egyéb okból nem képes személyesen védekezni a törvény által meghatározott egyéb esetekben ha a szabályszerően megidézett vádlott bejelentette, hogy nem kíván részt venni a tárgyaláson ha pótmagánvádló lép fel11 A vádlott Távollétében a tárgyalás megtartható, ha Kényszergyógykezelés elrendelése az eljárás tárgya, és állapota miatt nem jelenhet meg vagy jogai gyakorlására képtelen. Szabályszerő idézés ellenére nem jelent meg, elıvezettetése nem járt sikerrel és szabadlábon van de: a biz. eljárást nem, lehet befejezni.12 Több vádlott ellen folyik az eljárás és a tárgyalás adott része a távolmaradt vádlottat nem érinti. A XXV. Fejezet szerint. Felmenti a bíróság a vádlottat vagy az eljárást megszünteti (prejudikál?) A szabályszerően idézett vádlott elızetesen bejelentette, hogy nem kíván részt venni a tárgyaláson.13 Egyéb intézkedések Ügyész, vádlott, védı meghallgatása, ha olyan személy marad távol, akinek a távolmaradása nem jelent akadályt. A tanúk felhívása a tárgyalóterem elhagyására (kiv. sértett). Tárgyalási idıköz (8 nap) be nem tartásának következménye. Indítványok (áttétel, egyesítés, elkülönítés, kizárás, egyéb akadályok megjelölése).14 2. A tárgyalás megkezdése A vád ismertetése Sértetti nyilatkozat a polgári jogi igényrıl A tárgyalás megkezdésének joghatásai Folytonosság: félbeszakítás, elnapolás. Kizárási indítványok. Áttétel Öttagú tanács elé utalás.15 3. A bizonyítás A bizonyítás felvételének sorrendje - az ügyész által indítványozott bizonyítás megelızi a vádlott és a védı által indítványozottat; - a vádlott kihallgatásával kezdıdik; - a tanúk közül elıször a sértettet kell kihallgatni; - kérdésfeltevés16 A tárgyalás folytonossága IDİBELI elhalasztás félbeszakítás elnapolás 8 nap < a korábbi tárgyalás anyagának ismertetése 6 hó: a tárgyalást elölrıl kell kezdeni SZEMÉLYI a tanács összetételében változás bíróság tagjának (hivatásos bíró vagy ülnök) személye változik: a tárgyalás anyagát kell ismertetni, 6 hónapon túl elölrıl kell kezdeni a tárgyalást.17 3.1. A vádlott kihallgatása személyi adatok megértette-e a vádat nyilatkozat a váddal kapcsolatban bőnösnek érzi-e magát? figyelmeztetés összefüggı vallomás kérdések kapcsolattartás a védıvel bizonyos kérdésre felelet megtiltása18 A vádlott korábbi vallomásainak ismertetése és felolvasása nyomozás során tett vallomás nyomozás során tanúként tett vallomás más büntetıeljárásban gyanúsítottként vagy vádlottként tett vallomás korábbi vallomás részeinek ismertetése (a tényállás megállapításához szükséges mértékben)19 3.2. A tanú kihallgatása még ki nem hallgatott tanúk távollétében zavaró vádlott eltávolítása figyelmeztetések összefüggı vallomás kérdések bizonyos kérdésre felelet megtiltása Különösen védett tanú nem hallgatható ki! Kihallgatás zártcélú távközlı hálózat útján! (Be. 244/A D. ) A tanú felek általi kihallgatása20 A tanú korábbi vallomásainak ismertetése és felolvasása az eljárás korábbi szakaszában tett vallomás (kiv. ha mentességi jogával él) az eljárás korábbi szakaszában gyanúsítottként vagy vádlottként tett vallomás korábbi vallomás részeinek ismertetése (ellentmondás, nem emlékszik a tanú)21 3.3. Szakértıi bizonyítás a tárgyaláson szakértıi vélemény ismertetése/felolvasása vagy a szakértı idézése 3.4. Okiratok ismertetése/felolvasása (lényegének megjelölése) 3.5. Eljárási cselekményrıl készült felvétel felhasználása 3.6. Bírói szemle (tárgyi bizonyítási eszköz bemutatása, fénykép bemutatása és leírás ismertetése, szemle)22 3. 6. A bizonyítás kiegészítése nyomban a tárgyaláson elnapolással következı tárgyaláson kiküldött bíró megkeresett bíróság intézkedés eljárási cselekmény elvégzése iránt különösen védett tanúhoz kérdések feltétele különösen védetté nyilvánítás megszüntetése23 Egyéb intézkedések: Bizonyítás mellızése (ld. opportunitás) Az eljárás felfüggesztése Áttétel, egyesítés, elkülönítés Tárgyaláson kívül hozott határozatok24 3.4. Az ügyész rendelkezik a váddal A vád módosítása a) a vád kiterjesztése b) a vád megváltoztatása A vád elejtése 3.5. A pótmagánvádló fellépése25 4. Perbeszédek, felszólalások 4.1. Vádbeszéd 4.2. Felszólalások: sértett, magánfél, egyéb érdekeltek 4.3. Védıbeszéd 4.4. Vádlott felszólalása 4.5. Viszontválaszok 4.6. Az utolsó szó joga26 5. Határozathozatal (Be ) Tanácsülés Többségi döntés A tanács elnökének tájékoztatója: milyen határozat hozható, törvényhelyek, büntetési nemek és mérték, intézkedések A szavazás sorrendje: kor és tisztség szerint Különvélemény27 6. A határozat kihirdetése Fıszabályként szóban, kihirdetéssel közli a bíróság a jelenlévıkkel a határozatát Általában a tárgyalás napján kihirdetik a határozatot, de 8, legfeljebb 15 napra elnapolható 7. Jogorvoslati nyilatkozatok A nyilatkozatok sorrendje: ügyész, magánfél, egyéb érdekeltek, vádlott, védı. A nyilatkozat tartalma: tudomásul vétel fellebbezés 3 nap gondolkodási idı fenntartása28 A fellebbezés tartalma Mely rendelkezést sérelmezi (a fellebbezés oka). Mire irányul a fellebbezés (a fellebbezés célja). Lehet állítani új tényt, hivatkozni új bizonyítékra (olyan bizonyítás felvételét is lehet kérni, amit az elsı fokú bíróság elutasított). Írásban is indokolható a fellebbezés (az elsı vagy a másodfokon eljáró bíróságnál nyújtandó be).29 Fellebbezésre jogosultak A vádlott javára: A vádlott Az ügyész A védı A vádlott örököse a polgári jogi igénynek helyt adó rendelkezés ellen A kényszergyógykezelés elrendelése ellen a nagykorú vádlott törvényes képviselıje, házastársa vagy élettársa A vádlott terhére Az ügyész Pótmagánvádló A magánfél a polgári jogi igényt érdemben elbíráló rendelkezés ellen Semleges Akire nézve a határozat rendelkezést tartalmaz30 Elsı fokú bírósági határozatok ÍTÉLET a) Bőnösséget megállapító ítélet b) Felmentı ítélet VÉGZÉS a) Eljárás megszüntetı végzés b) Tárgyalás mellızésével hozott végzés31 A határozatok csoportosítása megtámadhatóságuk szerint a) Önálló fellebbezéssel megtámadható határozatok b) Önállóan nem, csak az ügydöntı határozattal együtt támadható határozatok c) Nincs helye fellebbezésnek d) Nem fellebbezésnek, hanem tárgyalás tartása iránti kérelemnek van helye32 A határozatok csoportosítása tartalmuk szerint 1. Érdemi határozat (dönt a büntetıjogi fıkérdésrıl) - ítélet (fıszabályként tárgyalás alapján hozott határozat, kiv.: tárgyalásról való lemondás); - ügydöntı végzés (tárgyalás mellızésével hozott végzés) 2. Nem érdemi határozat (nem a büntetıjogi fıkérdésrıl dönt): kényszerintézkedés elrendelése, pervezetı végzések stb.33 A bőnösséget megállapító ítélet A bíróság megállapítja, hogy a vádlott bőncselekményt követett el és büntethetı bőnösnek mondja ki a bíróság. Az ítéletben büntetést szab ki próbára bocsátja a vádlottat megrovásban részesíti büntetés kiszabását mellızi.34 A felmentı ítélet Amennyiben a vádlott bőnössége nem állapítható meg és a bíróság az eljárást nem szünteti meg. Okai: a bőncselekmény hiánya bizonyítottság hiánya büntethetıséget kizáró vagy megszüntetı okok. A korábbi felmentési okok értelemszerően változatlanok. Kényszergyógykezelés elrendelésének csak felmentı ítéletben van helye!35 Az eljárást megszüntetı végzés A vádlott halála, elévülés, kegyelem Magánindítvány, feljelentés, kívánat hiánya Res iudicata A vád nem törvényes Az ügyész a vádat elejtette és pótmagánvádnak nincs helye Tevékeny megbánás esetén Büntethetıséget megszüntetı egyéb ok áll fenn Csekélyebb súlyú bcs, amelynek a jelentısebb súlyú mellett a felelısségre vonás szempontjából nincs jelentısége (opportunitás!)36 Járulékos kérdések elbírálása Polgári jogi igény Szülıi felügyeleti jog megszüntetése Szabálysértés37 Az ügydöntı határozat részei 1. Bevezetı rész 2. Rendelkezı rész 3. Indokolás 4. Keltezés Rövidített indokolással ellátott ítélet38 Az indokolási kötelezettség perjogi garancia vö. szabad bizonyítás és bizonyítékok szabad értékelése! Tartalmi követelmény: teljesség és ellentmondásoktól mentesség; A szövegezéssel kapcsolatos követelmény: Konkrétság, világosság, rövidség, tárgyilagosság, határozottság. Kinek szól az indokolás?39 A határozat jogereje A jogerıs határozat már nem támadható rendes jogorvoslattal (fellebbezés), nem változtatható meg. Jogerıre képes határozatok: valamennyi ügydöntı és a külön fellebbezéssel megtámadható nem ügydöntı határozatok. Nincs jogerı hatása a fellebbezéssel nem támadható döntéseknek. Hasonló dokumentumok
B/2. BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A büntetőeljárásról szóló, többször módosított 1998. évi XIX. törvény (Be.) ismerete minden tétel esetében szükséges. Egyes tételeknél szükséges Részletesebben BÜNTETİ HATÁROZATOK SZERKESZTÉSE
Dr.Friedmanszky Zoltán fıügyészségi ügyész BÜNTETİ HATÁROZATOK SZERKESZTÉSE ( HATÁROZATOK AZ ÜGYÉSZSÉGI NYOMOZÁS KÖRÉBEN ) I. A büntetı határozatok fogalma A büntetı ügyben eljáró hatóságok jogszabályban Részletesebben 74. A FELLEBBEZÉS ELINTÉZÉSÉNEK ALAKI SZABÁLYAI
szernek az alkalmazására került sor; úgy az eljárási szabályok közül a súlyosítási tilalomra vonatkozóan is a Be. 354. (4) bekezdésének a 2010. május 1. napját megelőző korábbi rendelkezései érvényesülnek. Részletesebben Az ítélőtábla másodfokú tanácsainak havi adatszolgáltatása. Katonai ügyszak
6. melléklet a 16/2014. (XII. 23.) OBH utasításhoz 6.számú melléklet a 8/2003. OIT szabályzathoz.. év.. hónap... számú minta Az ítélőtábla másodfokú tanácsainak havi adatszolgáltatása Katonai ügyszak 1. Részletesebben BÜNTETŐBÍRÓSÁG ELŐTTI ÜGYÉSZI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI
BÜNTETŐBÍRÓSÁG ELŐTTI ÜGYÉSZI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI 2012. év Kiadja: LEGFŐBB ÜGYÉSZSÉG ISSN 1217-0003 BEVEZETŐ 4 A büntetőbíróság előtti ügyészi tevékenység 2012. évi adatai alapján: jogerős bírósági Részletesebben IDEIGELENES CSERKÉSZ FEGYELMI SZABÁLYZAT 1994.
MAGYAR CSERKÉSZSZÖVETSÉG Budapest IDEIGELENES CSERKÉSZ FEGYELMI SZABÁLYZAT 1994. Budapest, 1996. O-1-3/1996 Ideiglenes Cserkész Fegyelmi Szabályzat I. A cserkész fegyelmi eljárás célja és jogalapja 1) Részletesebben TÖRVÉNYESSÉGE ÉS A BIZONYÍTÉKOK ÉRTÉKELÉSE. A bizonyítás tárgya
végrehajtás szervezete továbbítja, a 20/2009. (VI. 19.) IRM rendeletben foglaltak szerint. Az első két nyilvántartás közvetlen felhasználói a büntetőeljárásban közreműködő szervek, a harmadik adatbázisnak Részletesebben Az ítélőtábla másod-, harmadfokú és a törvényszék másodfokú tanácsainak. havi adatszolgáltatása. Büntető ügyszak (katonai ügyszak nélkül)
5. melléklet a 16/2014. (XII. 23.) OBH utasításhoz 5.számú melléklet a 8/2003. OIT szabályzathoz.. év.. hónap... számú minta Az ítélőtábla másod-, harmadfokú és a törvényszék másodfokú tanácsainak havi Részletesebben I. Fejezet. Általános rendelkezések
Elfogadva: 1998. június 27., 2002. február 25. Kihirdetve: IK 1998. évi 11. szám, egységes szerkezet: IK 2002. évi 4. szám (helyesbítve: IK 2004. évi 4. szám) Hatályba lépés: 1998. november 30. Módosítva: Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK UTASÍTÁSOK 7
2014/12. SZÁM 2014/12. SZÁM TARTALOMJEGYZÉK TARTALOMJEGYZÉK UTASÍTÁSOK 7 15/2014. (XII. 18.) OBH utasítás az Országos Igazságszolgáltatási Tanács szabályzatainak, ajánlásainak, határozatainak felülvizsgálatáról Részletesebben (4) 5 A gyermek átmeneti gondozása az annak alapjául szolgálók fennállásáig, de legfeljebb 12 hónapig tart.
Gárdony Város Önkormányzat Képviselı-testületének 1/2000. (I. 30.) számú rendelete a gyermekek átmeneti gondozása keretében megvalósítandó helyettes szülıi tevékenységrıl 1 (az idıközbeni módosításokkal Részletesebben Bír í ós ó ági g i n e n mpe p res e lj l á j rások Dr. r P ri r b i ul u a l L ász s ló e y g e y t e e t m e i m i do d ce c n e s
Bírósági nemperes eljárások Polgári eljárásjog elıadás Dr. Pribula László egyetemi docens Nemperes eljárás fogalma 1. A magánjogi jogviszonyokat érintı, az igazságszolgáltatás megvalósítása vagy a tények, Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK. 53/2007. BK vélemény... 53 56/2007. BK vélemény - A büntetéskiszabás során értékelhet tényez kr l... 54
TARTALOMJEGYZÉK TARTALOMJEGYZÉK... 5 AJÁNLÓ... 11 EL SZÓ... 13 A BTK. ÁLTALÁNOS RÉSZÉHEZ... 15 1.) A BÜNTET TÖRVÉNY HATÁLYA, A KÉS BBI BÜNTET TÖRVÉNY VISSZAMEN LEGES HATÁLYÁNAK SZABÁLYAI. 16 1/1999. Büntet Részletesebben 1998. évi XIX. törvény. a büntetıeljárásról 1
1. oldal 1998. évi XIX. törvény a büntetıeljárásról 1 ELSİ RÉSZ I. Fejezet ALAPVETİ RENDELKEZÉSEK Az eljárási feladatok megoszlása 1. A büntetıeljárásban a vád, a védelem és az ítélkezés egymástól elkülönül. Részletesebben FEGYELMI SZABÁLYZAT I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
FEGYELMI SZABÁLYZAT Jóváhagyta a Kıbányai Sport Club elnöksége május 05-i ülésén, 4/2005. számú határozatával. I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A Fegyelmi Szabályzat célja, feladata (1) A Kıbánya Részletesebben 2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról
2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról 1. A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosítása 1. A Büntető Részletesebben ÜGYÉSZ SÉ GI KÖZ LÖNY
LIX. ÉVFOLYAM ÁRA: 1365 Ft 7. SZÁM ÜGYÉSZ SÉ GI KÖZ LÖNY A LEGFÕBB ÜGYÉSZSÉG HIVATALOS LAPJA BUDAPEST, 2011. júl i us 31. TARTALOM Oldal JOGSZABÁLYOK 2011. évi LXXII. törvény egyes jogállási törvényeknek Részletesebben A MAGYAR KÖZIGAZGATÁS ÁTALAKULÁSA...3
TARTALOMJEGYZÉK A MAGYAR KÖZIGAZGATÁS ÁTALAKULÁSA...3 1. Bevezetés...3 2. Az államigazgatás átalakulása...4 2.1. A központi közigazgatás és annak átalakulása...4 2.2. A területi-helyi államigazgatás átalakulása Részletesebben Büntetőjogi Döntvénytár 1979-2007
Dr. Belegi József, Dr. Berkes György, r Dr. Czine Ágnes, Dr. Kónya István, Dr. Márki Zoltán Büntetőjogi Döntvénytár 1979-2007 I. kötet Lap- és Könyvkiadó Kft. Dr. Belegi József, Dr. Berkes György, Dr. Részletesebben ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL ELNÖKE. 1055 Budapest, Szalay utca 16. t. 06 1 354 4108 f. 06 1 332 6312 e. obh@obh.birosag.hu www.birosag.
ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL ELNÖKE 1055 Budapest, Szalay utca 16. t. 06 1 354 4108 f. 06 1 332 6312 e. obh@obh.birosag.hu www.birosag.hu Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 12/2014. (VII. 11.) OBH utasítása Részletesebben (1) A tanú, aki bíróság vagy más hatóság előtt az ügy lényeges
(1) A tanú, aki bíróság vagy más hatóság előtt az ügy lényeges körülményére valótlan vallomást tesz, vagy a valót elhallgatja, hamis tanúzást követ el. (2) A hamis tanúzásra vonatkozó rendelkezéseket kell Részletesebben 25. A SZABÁLYSÉRTÉSI ELJÁRÁSBAN RÉSZT VEVŐ SZEMÉLYEK
25. A SZABÁLYSÉRTÉSI ELJÁRÁSBAN RÉSZT VEVŐ SZEMÉLYEK 25.1. Az eljárás alá vont személy Szabs. tv. 52. (1) Eljárás alá vont személy az, akivel szemben szabálysértési eljárás folyik. (2) Az eljárás alá vont Részletesebben A jogerő és a végrehajthatóság alapkérdései
A jogerő és a végrehajthatóság alapkérdései 1 A jogerő alapkérdései A jogerő jogtörténeti / normatani / jogdogmatikai fogalma. Elméletileg a határozat véglegességét jelenti. Összetevői: - megtámadhatatlanság, Részletesebben A DIÓSJENİI SPORTHORGÁSZ EGYESÜLET FEGYELMI SZABÁLYZATA (egységes szerkezetbe foglalva)
SPORTHORGÁSZ EGYESÜLET 2643 DIÓSJENİ TÓPART 078/2 Közgy. hat. sz.: 9/2009. (II.15.) A DIÓSJENİI SPORTHORGÁSZ EGYESÜLET FEGYELMI SZABÁLYZATA (egységes szerkezetbe foglalva) A horgászattal kapcsolatos jogszabályok Részletesebben A közjegyzői nemperes eljárások
A közjegyzői nemperes eljárások A nemperes eljárás olyan eljárás amely nem a peres eljárás szabályai szerint zajlik (Kengyel Miklós) Célja eltérő: -perelterelő, permegelőző, perelőkészítő -Jogok, tények Részletesebben A szakmai követelménymodul tartalma:
Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben A perújítási eljárással kapcsolatos ügyészi tevékenység vizsgálata
LEGFŐBB ÜGYÉSZSÉG Büntetőbírósági Ügyek Főosztálya A perújítási eljárással kapcsolatos ügyészi tevékenység vizsgálata A Legfőbb Ügyészség 2009. évi vizsgálati tervének A/4. pontja előírja a perújítási Részletesebben A III. fejezet azokra a kérdésekre ad választ, hogyan kell a hatósági (szakhatósági) eljárást lefolytatni.
Tájékoztatom, hogy a Magyar Közlöny 51. számában megjelent a tőzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezetekrıl és a tőzvédelmi hatósági tevékenység részletes szabályairól szóló 79/2007. (IV. 24.) Korm. Részletesebben TOVÁBBI LEHETSÉGEI 1. I. Az ésszer idtartam követelménye az Euroegyezményben
DR. HABIL. HERKE CSONGOR A BÜNTETELJÁRÁS GYORSÍTÁSÁNAK ÚJ JOGINTÉZMÉNYE ÉS TOVÁBBI LEHETSÉGEI 1 A bünteteljárások többsége hazánkban rendkívül és sokszor indokolatlanul elhúzódik. Különösen a kevésbé bonyolult Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN Í T É L E T E T :
Szegedi Ítélőtábla A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN A Szegedi Ítélőtábla a Szegeden, 2006. évi június hó 20. napján tartott nyilvános fellebbezési tárgyalás alapján meghozta a következő Í T É L E T E T : A Részletesebben Tájékoztató. a gyermekkorúak és a fiatalkorúak bűnözésével összefüggő egyes kérdésekről. Kiadja: Legfőbb Ügyészség Informatikai Főosztály 2013.
Tájékoztató a gyermekkorúak és a fiatalkorúak bűnözésével összefüggő egyes kérdésekről Kiadja: Legfőbb Ügyészség Informatikai Főosztály 2013. év ISSN 1418-7590 - 3 - ÖSSZEFOGLALÓ A bűnözés általános visszaszorítására Részletesebben A RÁCKEVEI HORGÁSZEGYESÜLET FEGYELMI és ETIKAI SZABÁLYZATA a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva
A RÁCKEVEI HORGÁSZEGYESÜLET FEGYELMI és ETIKAI SZABÁLYZATA a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva A Szabályzat célja a jogszabályokon és más kötelező rendelkezésen túl az Országos Horgászrendelet Részletesebben 3. A büntetőeljárás során használt egyes iratok nyomtatványként történő rendszeresítéséről 5/2003. OIT szabályzat egyes módosuló nyomtatványai
Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 18/2014. (XII. 31.) OBH utasítása az egyes iratok nyomtatványként történő rendszeresítéséről szóló szabályzatok módosításáról A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról Részletesebben A NAPSÁRKÁNYOK KAJAK-KENU ÉS SÁRKÁNYHAJÓ KLUB FEGYELMI SZABÁLYZATA. A fegyelmi szabályzat hatálya
A NAPSÁRKÁNYOK KAJAK-KENU ÉS SÁRKÁNYHAJÓ KLUB FEGYELMI SZABÁLYZATA A fegyelmi szabályzat hatálya 1. (1) E szabályzat rendelkezéseit kell alkalmazni a Napsárkányok Kajak-kenu és Sárkányhajó Klub (a továbbiakban: Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY. 79. szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2011. július 12., kedd. Tartalomjegyzék
MAGYAR KÖZLÖNY 79. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2011. július 12., kedd Tartalomjegyzék 2011. évi LI. törvény Az egyes eljárási és az igazságszolgáltatást érintõ egyéb törvények módosításáról Részletesebben T/9553. számú. törvényjavaslat. a büntetőeljárások időszerűségének javítása céljából a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény módosításáról
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA T/9553. számú törvényjavaslat a büntetőeljárások időszerűségének javítása céljából a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény módosításáról Előadó: dr. Draskovics Tibor Részletesebben DUIHK ERFA-Gruppe Steuerliche Betriebsprüfung Tapasztalatcsere / Adóvizsgálatok. Wirtschaftsprüfer Steuerberater Rechtsanwälte. Dr.
DUIHK ERFA-Gruppe Steuerliche Betriebsprüfung Tapasztalatcsere / Adóvizsgálatok Wirtschaftsprüfer Steuerberater Rechtsanwälte Dr. Felkai Roland 2011. január 18. Az ellenırzés célja az adókötelezettségek Részletesebben Büntető elvi határozatok
Szerkesztők: Dr. Berkes György Dr. Szabó Győző SUB Qöttlngen 208 396 551 Szerzők: Dr. Berkes György Dr. Katona Sándor Dr. Kiss Zsigmond Dr. Kónya István 7 Dr. Rabóczki Ede 98 A 2072 Büntető elvi határozatok Részletesebben BÜNTETİJOGI ZÁRÓVIZSGA TÉTELEK a 2015. évi záróvizsgákra
BÜNTETİJOGI ZÁRÓVIZSGA TÉTELEK a 2015. évi záróvizsgákra Valamennyi tételnél elvárt a Kúria (korábban Legfelsõbb Bíróság), valamint az Alkotmánybíróság vonatkozó jogértelmezésének (irányelv, AB határozat, Részletesebben A Magyar Köztársaság nevében!
Komárom-Esztergom Megyei Bíróság 2.Mf.20.939/2009/3. A Magyar Köztársaság nevében! A Komárom-Esztergom Megyei Bíróság, mint másodfokú bíróság Független Rendır Szakszervezet. által képviselt. felperesnek Részletesebben Büntetőeljárásjogi és büntetés végrehajtási alapfogalmak
ATALANTA Üzleti Szakközépiskola Büntetőeljárásjogi és büntetés végrehajtási alapfogalmak Készítette: dr. Bednay Dezső Budapest 2009-11 1 Tartalomjegyzék I. rész: A büntetőeljárási jog 4.oldal 1.) A büntetőeljárási Részletesebben Vaskuti András. Összehasonlítása a Be. korábbi és a 2010. évi CLXXXIII. törvény által módosított rendelkezéseinek
Vaskuti András Összehasonlítása a Be. korábbi és a 2010. évi CLXXXIII. törvény által módosított rendelkezéseinek Forrás: Magyar Közlöny 2010. évi 201. szám Kihirdetve: 2010. december 30. Hatályba lépés: Részletesebben 3. Milyen irányban köti a vád bíróságot?
1.Milyen fő szakaszokra osztható a büntető eljárás? Három fő szakasza van: - Nyomozati szakasz bűncselekmény felderítés, és a bizonyítékok beszerzése.- terhelt nyomozási bíró - Vádemelés e rövid szakaszban Részletesebben Hajdúsámson Nagyközség Önkormányzata Képviselı testületének. 1/2004. /I. 30./ ÖR. számú r e n d e l e t e. a lakáscélú helyi támogatási formákról
Hajdúsámson Nagyközség Önkormányzata Képviselı testületének 1/2004. /I. 30./ ÖR. számú a lakáscélú helyi támogatási formákról Hajdúsámson Nagyközség Önkormányzata Képviselı- testülete az önkormányzatokról Részletesebben Alapszabály. I. fejezet. Általános rendelkezések
Alapszabály I. fejezet Általános rendelkezések 1. Az Egyesület neve: Íjász Egyesület Tab 2. Az Egyesület székhelye: Mővelıdési Központ 8660 Tab Kossuth Lajos u.86. 3. Az Egyesület tevékenységét a Magyar Részletesebben A Bv. kódex (2013. évi CCXL tv.) legfontosabb, a perbíróságokat érintő változásai
A Bv. kódex (2013. évi CCXL tv.) legfontosabb, a perbíróságokat érintő változásai Szabóné dr. Szentmiklóssy Eleonóra Debreceni Ítélőtábla 2015. május 29. Forrás: Börtönstatisztikai szemle 2015/1. Forrás: Részletesebben NAGYIVÁNI VADÁSZTÁRSASÁG FEGYELMI SZABÁLYZATA
FEGYELMI SZABÁLYZATA A Nagyiváni Vadásztársaság közgyűlése 2001. február 24-én elfogadott és többször módosított Alapszabályzata alapján, a Vadásztársaság Fegyelmi Szabályzatát a következőkben állapítja Részletesebben 1978. évi IV. törvény ÁLTALÁNOS RÉSZ. A büntetı törvény célja. I. fejezet. A büntetı törvény hatálya. Idıbeli hatály. Területi és személyi hatály
A jogszabály 2010. április 2. napon hatályos állapota 1. 1978. évi IV. törvény a Büntetı Törvénykönyvrıl ÁLTALÁNOS RÉSZ A büntetı törvény célja I. fejezet A büntetı törvény hatálya Idıbeli hatály 2. A Részletesebben A MAGYAR TRIATLON SZÖVETSÉG FEGYELMI SZABÁLYZATA. A fegyelmi szabályzat hatálya, a fegyelmi eljárás alapelvei
A MAGYAR TRIATLON SZÖVETSÉG FEGYELMI SZABÁLYZATA A fegyelmi szabályzat hatálya, a fegyelmi eljárás alapelvei (1) E szabályzat rendelkezéseit kell alkalmazni a Magyar Triatlon Szövetség (a továbbiakban: Részletesebben PREAMBULUM. I. fejezet
PREAMBULUM A vadvédelemről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról, az egyesületekről, a lőfegyver tartásáról és használatáról rendelkező jogszabályok, az Alapszabály és a Házi Szabályzat meghatározzák Részletesebben Ópusztaszeri Vízügyi Vadásztársaság 6767 Ópusztaszer, Vadászház. Ópusztaszeri Vízügyi Vadásztársaság Fegyelmi Szabályzata Tervezet 1995.
Ópusztaszeri Vízügyi Vadásztársaság 6767 Ópusztaszer, Vadászház Ópusztaszeri Vízügyi Vadásztársaság Fegyelmi Szabályzata Tervezet 1995. Az Ópusztaszeri Vízügyi Vadásztársaság FEGYELMI SZABÁLYZATA A szabályzat Részletesebben Büntető tárgyalás mellőzéses eljárás az új Btk. tükrében
Büntető tárgyalás mellőzéses eljárás az új Btk. tükrében Szerző: dr. Maletics Balázs 2014. január 20. A 2012. évi C. törvény a Büntető Törvénykönyvről 2013. július 1. napjával lépett hatályba és ekként Részletesebben Eljárási bírság kiszabása, továbbá többletköltség megfizetésére való kötelezés, mivel az idézett személy az eljárás helyéről engedély nélkül
Tartalomjegyzék Ügyfelek értesítése hirdetményi úton, létesítménnyel kapcsolatos eljárás megindításáról... 4 Ket. 29. (7)... 4 Kérelem érdemi vizsgálat nélkül, végzéssel való elutasítása... 6 Ket. 30. Részletesebben FEGYELMI SZABÁLYZATA
A Kőorra Vadásztársaság FEGYELMI SZABÁLYZATA 2013. 1 I. fejezet A fegyelmi szabályzat hatálya 1. / 1 / A fegyelmi szabályzat hatálya alá a Kőorra Vadásztársaság valamennyi tagja és tagjelöltjei tartoznak. Részletesebben FEGYELMI SZABÁLYZAT. A Baráti Kör tagsága tekintetében első fokon a Választmány, másodfokon a Közgyűlés rendelkezik fegyelmi jogkörrel.
HONVÉDSÉG ÉS TÁRSADALOM BARÁTI KÖR Székesfehérvári Szervezete -Kiemelkedően közhasznú társadalmi szervezet- 8000. Székesfehérvár, Malom utca 2. Tel./ Fax: 00-36-22 311-255, www.htbkszfvar.hu, email: htbk.szfvar@regiment.hu Részletesebben A M A G Y A R T O R N A S Z Ö V E T S É G S P O R T F E G Y E L M I S Z A B Á L Y Z A T A
A M A G Y A R T O R N A S Z Ö V E T S É G S P O R T F E G Y E L M I S Z A B Á L Y Z A T A A sportról szóló 2004. évi I. törvény (a továbbiakban: Stv.) és a végrehajtására kiadott 39/2004 (II.12.) Korm. Részletesebben 1998. évi XIX. törvény. a büntetőeljárásról ELSŐ RÉSZ. I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK. Az eljárási feladatok megoszlása
1998. évi XIX. törvény a büntetőeljárásról ELSŐ RÉSZ I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK Az eljárási feladatok megoszlása 1. A büntetőeljárásban a vád, a védelem és az ítélkezés egymástól elkülönül. A bíróság Részletesebben www.apeh.hu Nyomdai sorszámintervallumok Áfa adóalanyok EVA adóalanyok Közösségi adószámok megerősítése Köztartozásmentes adózók
ELLENŐRZÉS www.apeh.hu Az adózókat terhelő adókötelezettségek jogszerű teljesítéséhez, valamint a költségvetési támogatások jogszerű igénybevételéhez - különösen az áfa visszaigénylések tekintetében - Részletesebben ALAPSZABÁLY (minta-tervezet, javasolt szövegezéssel) I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
ALAPSZABÁLY (minta-tervezet, javasolt szövegezéssel) I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.1 Az egyesület neve: 1.2. Az egyesület székhelye: 1.3. Az egyesület jogi személy, amely a nyilvántartásba vétellel jön Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA Bf.II.355/2004/3. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla a Szegeden, 2004. évi szeptember hó 30. napján tartott fellebbezési nyilvános ülés alapján meghozta Részletesebben DISSERTATIONES BÍRÓSÁGI RENDELKEZÉS A BÜNTETÕELJÁRÁSBAN ÉRVÉNYESÍTETT POLGÁRI JOGI IGÉNYRÕL. Jogtörténeti tanulságok
Iustum Aequum Salutare VII. 2011/2. 159 180. DISSERTATIONES BÍRÓSÁGI RENDELKEZÉS A BÜNTETÕELJÁRÁSBAN ÉRVÉNYESÍTETT POLGÁRI JOGI IGÉNYRÕL Jogtörténeti tanulságok PhD-hallgató (PPKE JÁK) I. Bevezetés 1. Részletesebben Magyar Jógaoktatók. Szövetsége Egyesület
Magyar Jógaoktatók Szövetsége Egyesület Fegyelmi és Etikai Kódex 2006. december 3. 1. Előszó 1.1. A MJSZE Fegyelmi és Etikai Kódexe (továbbiakban: Etikai Kódex) az MJSZE által elismert jógaoktatói tevékenység Részletesebben FEGYELMI SZABÁLYZAT. 3. Alkalmazottak fegyelmi ügyeire a Munka Törvénykönyvének rendelkezései irányadók. A fegyelmi eljárás célja 2.
1 FEGYELMI SZABÁLYZAT I. Fejezet A fegyelmi szabályzat hatálya 1. Vadásztársaságunk tagjaira ezen Fegyelmi Szabályzat hatályos. 2. A vadászok feladatait, jogait és kötelességeit meghatározzák: A vadgazdálkodásra, Részletesebben Harmadik körös értékelés. Értékelı jelentés Magyarországról Büntetendı cselekmények (ETS 173 és 191, GPC 2) (I. Téma)
EMBERI JOGI ÉS JOGI ÜGYEK FİIGAZGATÓSÁGA ELLENİRZÉSI IGAZGATÓSÁG Strasbourg, 2010. június 11. Bizalmas Greco Eval III Rep (2009) 8E I. Téma Harmadik körös értékelés Értékelı jelentés Magyarországról Büntetendı Részletesebben Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24
Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24 Középpontban a a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 62. (2) bekezdése 2011. előtt és Részletesebben NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2015. FEBRUÁR 20-I ÜLÉSÉRŐL
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2015. FEBRUÁR 20-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje: Részletesebben A Bükkábrányi Bányász Hagyományokért Egyesület ALAPSZABÁLYA
A Bükkábrányi Bányász Hagyományokért Egyesület ALAPSZABÁLYA 1. Általános rendelkezések 1. Az egyesület neve: Bükkábrányi Bányász Hagyományokért Egyesület (a továbbiakban: egyesület). 2. Székhelye: 3422 Részletesebben A hatóság döntései (határozat és végzés); a döntések semmissége
A hatóság döntései (határozat és végzés); a döntések semmissége 1 A hatósági döntés és az eljárás fogalmának kapcsolata A közigazgatási hatósági eljárás lényegét a hatósági egyedi aktusok kiadásának rendje Részletesebben 2012. évi... törvény
2012. évi... törvény a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény hatálybalépéséhez kapcsolódó átmeneti rendelkezésekről és egyes törvények módosításáról (Kivonat - az elektronikus adat hozzáférhetetlenné Részletesebben A Magyar Búvár Szakszövetség Fegyelmi Szabályzata
A Magyar Búvár Szakszövetség Fegyelmi Szabályzata 1.. Ezen szabályzatot kell alapul venni, illetőleg alkalmazni: a) a sportegyesületek tagjaira, továbbá mindazokra, akik tagságtól függetlenül sportszervezet Részletesebben MUNKAANYAG. Dr. Sóti Kálmán. Nyomozástan I. A büntetőeljárásjog alapjai 1. A követelménymodul megnevezése: Általános őr-és járőrszolgálati feladatok
Dr. Sóti Kálmán Nyomozástan I. A büntetőeljárásjog alapjai 1. A követelménymodul megnevezése: Általános őr-és járőrszolgálati feladatok A követelménymodul száma: 0731-06 A tartalomelem azonosító száma Részletesebben KÖZBESZERZÉSI SZABÁLYZAT
KÖZBESZERZÉSI SZABÁLYZAT Sátoraljaújhely Város Önkormányzata valamint Sátoraljaújhely Város Önkormányzat Polgármesteri Hivatala - mint ajánlatkérı - közbeszerzési eljárásai elıkészítésének, lefolytatásának Részletesebben A Magyar Dinamikus Lövészsport Szövetség Sportfegyelmi Szabályzat Tervezete
A Magyar Dinamikus Lövészsport Szövetség Sportfegyelmi Szabályzat Tervezete 1. A fegyelmi szabályzat személyi hatálya Magyar Dinamikus Lövész Szövetség tagszervezeteire és ezen szervezeteknek a tagjaira Részletesebben 2010. évi XVII. tör vény* a nagykorú személy döntéshozatalának és jognyilatkozata megtételének segítéséhez kapcsolódó polgári nemperes eljárásokról
9706 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2010. évi 30. szám (2) Ha a tör vény hatálybalépését köve tõen az alapítvány bármely adatában változást jelentettek be, de ez nem tartalmazza a tör vényes képviselõ természetes Részletesebben LXI. ÉVFOLYAM ÁRA: 1600 Ft 10. SZÁM ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY. Tartalom. Utasítások
LXI. ÉVFOLYAM ÁRA: 1600 Ft 10. SZÁM ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY A LEGFŐBB ÜGYÉSZSÉG HIVATALOS LAPJA BUDAPEST, 2013. október 31. Tartalom Utasítások oldal 21/2013. (X. 31.) LÜ utasítás a gyermek- és fiatalkorúak Részletesebben DÁVID KORNÉL KOSÁRLABDA ALAPÍTVÁNY FEGYELMI SZABÁLYZATA
DÁVID KORNÉL KOSÁRLABDA ALAPÍTVÁNY FEGYELMI SZABÁLYZATA 2 DÁVID KORNÉL KOSÁRLABDA ALAPÍTVÁNY (DÁVID KORNÉL KOSÁRLABDA AKADÉMIA) 8000 SZÉKESFEHÉRVÁR, ÚJ VÁRALJA SOR 20. E-mail: dkks.kosar@gmail.com Honlap: Részletesebben JÓVÁTÉTELI MUNKA. Szabóné Dr. Szentmiklóssy Eleonóra
JÓVÁTÉTELI MUNKA A bírósági szervezetrendszer jogalkalmazásának javítása az ítélkezési tevékenység hatékonyságának fokozása érdekében ÁROP-2-2-16-2012-2012-0005 Debrecen, 2013. április 9. Szabóné Dr. Szentmiklóssy Részletesebben Médiaszolgáltatás Szabályozás Főosztály Ügyiratszám: 15611-3/2011. A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. Végzése
Médiaszolgáltatás Szabályozás Főosztály Ügyiratszám: 15611-3/2011. Pályáztatási és Jogi Osztály Ügyintéző: dr. Szalai Anita Telefon: (06-1) 4577-959 Tárgy: értesítés eljárás megindításáról és hiánypótlásra Részletesebben 1. A Büntetõ Törvénykönyvrõl szóló 2012. évi C. törvény hatálybalépéséhez kapcsolódó átmeneti rendelkezések
M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2012. évi 181. szám 37409 II. Törvények 2012. évi CCXXIII. törvény abüntetõtörvénykönyvrõlszóló2012.évic.törvény hatálybalépéséhez kapcsolódó átmeneti rendelkezésekrõl és egyes Részletesebben I. Saját jogon járó nemzeti helytállásért pótlék elismerése
I. Saját jogon járó nemzeti helytállásért pótlék elismerése Jogosultság Saját jogon pótlékra jogosult az a személy, aki a./- magyar állampolgár és állandó jelleggel Magyarországon tartózkodik, valamint Részletesebben 2012. évi II. törvény a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről
2012. évi II. törvény a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről A társadalmi együttélés általánosan elfogadott szabályait sértő vagy veszélyeztető, Részletesebben Magyar Röplabda Szövetség. Sportfegyelmi Szabályzat
Magyar Röplabda Szövetség Sportfegyelmi Szabályzat A Magyar Röplabda Szövetség (továbbiakban MRSZ) Sportfegyelmi Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) az alábbiak szerint állapítja meg: 1. (1) A jelen Részletesebben Jogász Egylet. A kodifikáció során elveszett büntetőeljárási reformok A büntetőeljárási törvény félreérthető rendelkezései
Jogász Egylet A kodifikáció során elveszett büntetőeljárási reformok A büntetőeljárási törvény félreérthető rendelkezései Az Európai Emberi Jogi Bíróság ítéleteiben gyakran megjelenik az a tétel, hogy Részletesebben 267/2012. (IX. 20.) Korm. rendelet
267/2012. (IX. 20.) Korm. rendelet a Korányi Projekthez kapcsolódó beruházások megvalósításával összefüggı közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentıségő üggyé nyilvánításáról Részletesebben Fegyelmi Szabályzat. 1. Hatálya. 2. Fegyelmi vétség
Fegyelmi Szabályzat 1. Hatálya 1.1. Jelen Fegyelmi Szabályzat (továbbiakban: FSZ) vonatkozik a Magyar Tamburello Szövetség (továbbiakban: MATAMSZ) rendezése keretében sporttevékenységet folytató amatőr Részletesebben a végrehajtói fegyelmi bíróságok ügyrendjét ELSŐ RÉSZ Általános rendelkezések A fegyelmi bíróság hatásköre
A Budapest Környéki Törvényszék mellett működő Bírósági Végrehajtói Fegyelmi Bíróság (a továbbiakban elsőfokú fegyelmi bíróság) és a Kúria mellett működő Bírósági Végrehajtói Fegyelmi Bíróság (a továbbiakban Részletesebben 1999. évi LXIX. törvény. a szabálysértésekről ELSŐ RÉSZ A SZABÁLYSÉRTÉSEKRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK. I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK
1999. évi LXIX. törvény a szabálysértésekről E törvény célja, hogy gyors és eredményes fellépést biztosítson azokkal a jogsértő magatartásokkal szemben, melyek a bűncselekményekhez képest enyhébb fokban Részletesebben PANNON EGYETEM A HALLGATÓI JOGORVOSLAT SZABÁLYZATA
PANNON EGYETEM A HALLGATÓI JOGORVOSLAT SZABÁLYZATA A Szenátus elfogadta: 2006. november 30-án A határozat száma: 82/2006-2007.(XI. 30.) Szenátus Hatálybalépés: 2006. december 1. A szabályzat karbantartásáért Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság Mfv. II.11.058/2007/2. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsıbb Bírósága a Független Rendır Szakszervezet Részletesebben HAJDÚNÁNÁS VÁROS BŐNMEGELİZÉSI TANÁCSÁNAK. Szervezeti és Mőködési Szabályzata. (tervezet)
HAJDÚNÁNÁS VÁROS BŐNMEGELİZÉSI TANÁCSÁNAK Szervezeti és Mőködési Szabályzata (tervezet) Bőnmegelızési Tanács Szervezeti és Mőködési Szabályzata A rendırségrıl szóló 1994. évi XXXIV. törvény 10. (1) bekezdése Részletesebben A hatóságra vonatkozó általános rendelkezések
A hatóságra vonatkozó általános rendelkezések Tartalom Joghatóság Hatáskör (hatósági jogkör) Hatáskör-elvonás és átruházás Illetékeség Joghatóság, hatáskör, illetékesség vizsgálat áttétel Ideiglenes intézkedés Részletesebben Magyar Frizbi Országos Sportági Szakszövetség. Fegyelmi szabályzat. Jóváhagyta az MFSZ Elnöksége E9/2014 számú határozatával
Magyar Frizbi Országos Sportági Szakszövetség Fegyelmi szabályzat Jóváhagyta az MFSZ Elnöksége E9/2014 számú határozatával TARTALOMJEGYZÉK 1. A SZABÁLYZAT CÉLJA... 1 2. A SZABÁLYZAT HATÁLYA... 1 3. ALAPFOGALMAK... Részletesebben A KIADMÁNYOZÁS RENDJE
2. sz. melléklet A KIADMÁNYOZÁS RENDJE 1. Polgármester, alpolgármester, jegyzı, aljegyzı 1.1. A polgármester kiadmányozza: 1.1.1. A közgyőlés jegyzıkönyveit, rendeleteit, határozatait, együttesen a jegyzıvel. Részletesebben A/1. A POLGÁRI JOG ÉS CSALÁDI JOG
A/1. A POLGÁRI JOG ÉS CSALÁDI JOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény, valamint a házasságról, a családról és a gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény Részletesebben HENT Konferencia. Magyar Bíróképző Akadémia 2011. április 8.
HENT Konferencia Magyar Bíróképző Akadémia 2011. április 8. Jogalkalmazók ismeretinek fejlesztése az OIT határozott az intézményesített bírói továbbképzésről az informatikai terület éppen ide illik; Az Részletesebben MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA
MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA 100. (1) A mentesítés folytán - törvény eltérő rendelkezése hiányában - az elítélt mentesül az elítéléshez fűződő hátrányos Részletesebben Bajna-Epöl-Nagysáp Intézményfenntartó Társulás Társulási Tanácsának Szervezeti és Mőködési Szabályzata
Bajna-Epöl-Nagysáp Intézményfenntartó Társulás Társulási Tanácsának Szervezeti és Mőködési Szabályzata A Bajna-Epöl-Nagysáp Intézményfenntartó Társulás Társulási Tanácsa (továbbiakban: Társulási Tanács) Részletesebben FIATAL ÉS KEZDİ VÁLLALKOZÓK EGYESÜLETÉNEK ALAPSZABÁLYA. (a 2006. szeptember 24-én elfogadott módosításokkal egységes szerkezetben)
FIATAL ÉS KEZDİ VÁLLALKOZÓK EGYESÜLETÉNEK ALAPSZABÁLYA (a 2006. szeptember 24-én elfogadott módosításokkal egységes szerkezetben) 1 A Fiatal és Kezdı Vállalkozók Egyesületének 2006. augusztus 1-jei alakuló Részletesebben ELSŐ RÉSZ ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK. 1. A szabálysértés fogalma, a szabálysértést meghatározó jogszabályok
2012. évi II. törvény a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről* * A törvényt az Országgyűlés a 2011. december 23-ai ülésnapján fogadta el. A társadalmi Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Kúria Bíróság bíróság bíróság


text:
1 S Z E G E D I Í T É L Ő T Á B L A P O L G Á R I K O L L É G I U M KOLLÉGIUMVEZETŐ: DR. KEMENES ISTVÁN 6721 Szeged, Sóhordó u. 5. Telefon: 62/ Szeged Pf Fax: 62/ Szegedi Ítélőtábla Polgári Kollégium 1/2005. (VI. 17.) számú kollégiumi ajánlás I. Ha a jogi személy tagja (vezető tisztségviselője, tisztségviselője, alkalmazottja) a jogi személy tevékenységi körében eljárva a jogi személlyel szerződéses vagy szerződésen kívüli jogviszonyban álló harmadik személynek vagyoni érdeksérelmet okoz, a polgári jogi felelősségi jogkövetkezmények a jogi személlyel szemben alkalmazhatók. A taggal (tisztségviselővel, alkalmazottal) szemben közvetlenül e jogkövetkezmények akkor sem alkalmazhatók, ha a magatartás egyúttal bűncselekmény törvényi tényállását valósítja meg. II. A jogi személy tevékenységi körében eljárt taggal szemben a jogi személyt terhelő polgári jogi következmények a jogi személlyel szerződéses vagy szerződésen kívüli jogviszonyban álló harmadik személy károsultak részéről közvetlenül a törvényben meghatározott eseteken kívül kivételesen, csak akkor érvényesíthetők, ha a tag a jogi személy elkülönült felelősségéből származó előnyökkel, az ebből eredő jogosultságaival szándékos magatartással súlyosan visszaélt. III. A jogi személy elkülönült felelősségével való visszaélés valósul meg különösen akkor, ha a jogi személyt olyan célból működtetik, amely a jogrenddel ellentétes, a harmadik személyek (hitelezők) kifejezett megkárosítását célozza. Joggal való visszaélést jelent az is, ha a tag külsőleg azt a látszatot kelti, hogy a jogi személy nevében és érdekében jár el, ténylegesen azonban a vagyoni előnyöket a magánvagyona javára vonja el. IV. A joggal való visszaélés következménye, hogy a tag a jogi személy elkülönült felelősségére nem hivatkozhat, ezért a jogi személlyel szerződéses vagy szerződésen kívüli jogviszonyban álló harmadik személy ugyanazokat a
2 - 2 - polgári jogi felelősségi következményeket érvényesítheti közvetlenül a taggal szemben is, mint a jogi személlyel szemben. A jogi személy és a tag felelőssége ilyen esetben egyetemleges. I n d o k o l á s I. 1. A polgári jogviszony alanyai a Polgári Törvénykönyv A személyekről szóló, második része szerint a természetes személy (az ember) és a jogi személy. A jogi személy önállóan jogképes, jogképessége kiterjed mindazokra a jogokra és kötelezettségekre, amelyek jellegüknél fogva nem csupán az emberhez fűződhetnek. Az állam mint a vagyoni jogviszonyok alanya jogi személynek minősül (Ptk. 28. (1), (4) bekezdés). A jogi személy önálló, elkülönült jogalanyisága ellenére a joggyakorlatban időrőlidőre felmerül a kérdés, hogy a jogi személy adott esetben a jogi személy gazdasági társaság (továbbiakban: gazdasági társaság) tagja és a jogi személlyel szerződéses vagy más jogviszonyba került külső harmadik személy között keletkezhet-e, létezhet-e valamilyen jogviszony. Közelebbről: a jogi személy tagja a jogi személlyel szerződő harmadik személlyel szemben érvényesíthet-e a saját nevében valamilyen kontraktuális vagy deliktuális igényt (például a szerződés megtámadása, szerződésszegési igény, kártérítés stb.). A kérdésfelvetés pandantja, hogy a jogi személy szerződésszegése vagy más jogellenes magatartása miatt a külső harmadik személy a jogi személy tagjával (ügyvezetőjével) szemben érvényesíthet-e közvetlenül valamilyen polgári jogi igényt, milyen alapon. A válaszadáshoz az elkülönült jogalanyiság természetéből, lényegi elemeiből célszerű kiindulni. A jogi személy önálló jogalanyisága fikció; a jogi személy végső soron, akár áttételesen természetes személyekből áll, illetőleg természetes személyek hozzák létre. Az önálló jogalanyiság mégis azt jelenti, hogy a jogi személy jogképessége nem a létrehozó, illetve a benne résztvevő személyek jogképességének együttese nem a résztvevő egy, több, vagy bárhány tag jogképességének összegződése -, hanem jogalanyisága a résztvevő személyek jogképességétől függetlenné válik, önálló, elkülönült és absztrakt. A jogi személyt az önálló jogképessége folytán megillető jogok és kötelezettségek nem a résztvevő tagok jogai és kötelezettségei vagy azok együttese, hanem a jogi személyt a jogok
3 - 3 - és kötelezettségek elkülönülten, mint önálló jogképességgel rendelkező egy jogalanyt illetik meg. A jogi személy önálló jogalanyiságának több összetevője, lényegi eleme van. Így a jogi személy meghatározott célból jön létre. A jogilag megengedett cél lehet valamilyen gazdasági tevékenység üzletszerű, rendszeres folytatása (például gazdasági társaságok), vagy pedig nem gazdasági, hanem polgári-civil tevékenység kifejtése (egyesületek, alapítványok). A jogi személynek elkülönült vagyona van: a jogi személyt létrehozó személyek rendelkezésre bocsátanak egy bizonyos nagyságú vagyont, amely nem a közös tulajdonukba kerül, nem lesz egyikőjüké sem, hanem a vagyon az általuk létesített önálló szervezetet, a jogi személyt illeti. Az elkülönült vagyon biztosítja a jogi személy céljának a betöltését. A szükséges vagyon nagyságát általában jogszabály írja elő, mértéke a jogi személy céljától és nevesített fajtájától függ. A jogi személy elkülönült vagyonából következik, hogy vagyonjogi jogosultságai és kötelezettségei egyáltalán nem érintik a tagok magánvagyonát. Az elkülönült vagyonhoz elkülönült felelősség társul: a jogi személy lényegéből, önálló jogalanyiságából következik, hogy ha a működése, gazdasági tevékenysége során kötelezettségei keletkeznek, a tartozásokat nem a tagok saját vagyonából, hanem kizárólag a jogi személy elkülönült vagyonából kell fedezni. A jogi személy tagjai a saját magánvagyonukkal nem felelnek a jogi személy tartozásaiért. A jogi személyiség további vonása az elkülönült szervezet: a jogi személyeknek általában meghatározott belső struktúrája, váza, szervezeti felépítése alakul ki. Az elkülönült szervezet biztosítja, hogy a résztvevő tagok, személyek köre, összetétele változhat, illetőleg kicserélődhet, a jogi személy mégis változatlanul ugyanaz a jogalany marad. Más kérdés, hogy az egyes jogi személyek szervezeti felépítése eltérő differenciáltságot mutat. A jogi személyek végül a forgalomban való megkülönböztetésük érdekében rendszerint önálló, elkülönült, nyilvántartásba vett elnevezés alatt jelennek meg (kereskedelmi név, cégnév). A jogi személyiség klasszikus kritériumai között a tagoktól elkülönült vagyon és felelősség a jogi személy önálló jogképességéből szükségképpen következik. Az elválasztás elvét a Ptk-nak a jogi személyre vonatkozó általános szabályai ugyan absztrakt módon nem fogalmazzák meg, a jogi személyek egyes fajtáira vonatkozó külön rendelkezések azonban tartalmazzák. A tárgyi jog az egyes konkrét jogi személyekre nézve tételesen nevesíti: korlátolt felelősségű társaság: Ptk. 53. (3) bekezdés, Gt (1) bekezdés; részvénytársaság: Ptk. 53. (4) bekezdés, Gt.
4 (1) bekezdés; szövetkezet: évi CXLI. törvény 20. ; egyesület: Ptk. 62. (4) bekezdés; alapítvány: 74/C. (5) bekezdés. A nem jogi személy, de a törvény erejénél fogva önálló jogalany gazdasági társaságok esetében az elkülönült vagyon és felelősség (elválasztás elve) ugyan megjelenik, éppen a társasági formák átmeneti természete folytán azonban a maga teljességében nem, hanem a Gt. szerinti sajátosságokkal, megfelelően érvényesül. 2. A tárgyi jogban és a kapcsolódó joggyakorlatban következetesen érvényesül a jogi személy (gazdasági társaság) és a résztvevő tagok felelősségének szigorú elválasztását kimondó elv. A tag és jogi személy esetében két külön jogalanyról van szó, akik egymás kötelezettségeiért nem felelnek. A szerződéses (kontraktuális) jogviszonyban ha a tag a jogi személy képviseletében, tevékenységi körében, ügykörében jár el, jogosulttá és kötelezetté a jogi személy és nem a nevében, a tevékenységi körében eljáró tag válik. A szerződő fél a jogi személy, a szerzett jogokat ő érvényesítheti, illetve a szerződésből eredő kötelezettségek ideértve az esetleges szerződésszegési, kártérítési következményeket is vele szemben érvényesíthetők. A jogi személy nevében, tevékenységi körében eljáró, a jogi személlyel tagsági, vezető tisztségviselői, tisztségviselői, alkalmazotti jogviszonyban álló személyekkel szemben külső harmadik szerződő fél közvetlenül nem léphet fel, az eljárt személyek, tagok csak magával a jogi személlyel (társasággal) szemben felelősek magatartásukért. A jogi személy képviselője, vezető tisztségviselője, tagja, alkalmazottja tehát külső harmadik személyek irányában kontraktuális felelősséggel nem tartozik. A szerződésen kívüli, deliktuális károkozások esetében a kártérítési felelősség szintén nem a ténylegesen kárt okozó természetes személyt terheli, hanem azt a jogi személyt, amelynek keretei között a természetes személy a kárt tagként, vezető tisztségviselőként, alkalmazottként stb. okozta. A Gt. 29. (3) bekezdése szerint: A társaság felelős azért a kárért, amelyet vezető tisztségviselője e jogkörében eljárva harmadik személynek okozott. A Ptk (1) bekezdése szerint pedig, ha az alkalmazott a munkaviszonyával összefüggésben harmadik személynek kárt okoz, a károsulttal szemben a munkáltató felelős, és ezt a szabályt kell alkalmazni akkor is, ha a szövetkezet tagja okoz a tagsági viszonyával összefüggésben harmadik személynek kárt. A Legfelsőbb Bíróság több eseti döntésében kifejtette, hogy a kft. ügyvezetője az ügykörébe tartozó tevékenység során nem a saját nevében, hanem a társaság nevében jár el, így vele szemben a Ptk.339. (1) bekezdés alapján még
5 - 5 - jogellenes és felróható magatartás esetén sem lehet igényt érvényesíteni. A Ptk. hatályos deliktuális felelősségi szabályai ugyan általában a jogi személy, továbbá a gazdasági társaság tagjára sem nevesítik külön, hogy a tag által a tagsági viszonyával összefüggésben harmadik személynek okozott kárért a jogi személy (gazdasági társaság) és nem a tag felel, a jogi személy (gazdasági társaság) elkülönült kártérítési felelőssége mégis egyértelmű. A jogi személyiség lényegéből fakad, ha a jogi személy tagja a tagsági jogviszonyával összefüggésben, a jogi személy tevékenységi körében, ügykörében jár el, akkor kifejtett magatartását a jogi személynek kell betudni. Az elválasztás elvéből éppen az következik, hogy a tag egyazon magatartása nem minősülhet egyidejűleg a jogi személy magatartásának, és olyan cselekménynek, amelyért a tag a saját személyében tartozna polgári jogi felelősséggel. Másfelől viszont ha az alkalmazott a kárt nem a munkaviszonyával összefüggésben okozta, vagy a tag nem a tagsági viszonyával összefüggésben, nem a jogi személy tevékenységi körében, ügykörében járt el, akkor a magatartása a jogi személynek nem tudható be, ezért a jogi személy felelősséggel egyáltalán nem tartozik, hanem ilyenkor a magánszemélyként eljáró tag, alkalmazott tartozik kizárólag (magánvagyona terhére) helytállással. Az előzőekből következik, amennyiben a jogi személy nevében, tevékenységi körében eljárt taggal szemben külső harmadik személy közvetlenül lép fel és érvényesít polgári jogi igényt, akkor az a helyzet áll elő, hogy a harmadik személy és a jogi személy tagja között sem szerződéses, sem szerződésen kívüli jogviszony nincs, jogviszony hiányában a harmadik személy közvetlen követelése alaptalan. A jogi személy (társaság) kötelezettségeiért való vagyoni felelősség kiterjesztése a tag magánvagyonára lényegében nem jelentene mást, mint a jogi személyiség figyelmen kívül hagyását. A magánszemély taggal szemben a polgári jogi felelősségi következmények alkalmazása azt eredményezné, hogy a jogalkalmazó a jogi személy tagjának olyan magatartása miatt alkalmaz polgári jogi szankciót, amely magatartás miatt az adott természetes személlyel szemben a törvényi szabályozás a felelősségi szankció alkalmazását nem teszi lehetővé, illetve főszabályként kizárja. Az anyagi jogi kontraktuális vagy deliktuális jogviszony hiányában a külső harmadik személy felperes anyagi jogi legitimációval nem rendelkezik, ezért keresetét a jogi személy nevében eljárt, magánszemély taggal szemben az ügy érdemében hozott ítélettel el kell utasítani.
6 Ha a jogi személy (gazdasági társaság) tagja a jogi személy tevékenységi körében, ügykörében, a tagsági viszonyával összefüggésben jár el, külső harmadik személyek irányában polgári jogi felelősséggel kizárólag a jogi személy (gazdasági társaság) tartozik. A jogalkalmazás gyakorlata alakítja ki azokat a határokat, amikor az alkalmazott a munkaviszonyával összefüggésben, illetve a tag a tagsági viszonyával összefüggésben, a jogi személy tevékenységi körében, vagy pedig azon kívül jár el. Általában olyan esetekben, amikor a tag a jogi személy (gazdasági társaság) által megkötött szerződés keretei között, a szerződés teljesítése körében fejti ki magatartását, akkor a jogi személy szerződésben vállalt kötelezettségének teljesítése, tehát a jogi személy tevékenységi körében jár el. Ez akkor is így van, ha ennek során a tag (alkalmazott) a saját érdekei szerint, a magánvagyona javára cselekszik, és adott esetben magatartása szándékos bűncselekmény törvényi tényállását is megvalósítja. Önmagában bűncselekmény elkövetése nem jelenti azt, hogy a tag (alkalmazott) nem a jogi személy tevékenységi körében járt el; bűncselekményt megvalósító magatartás a tag részéről a jogi személy működési körében, a tagsági viszonyával összefüggésben is elkövethető. A tag (alkalmazott) részéről a bűncselekmény elkövetése a jogi személy működési körében eljárva nem feltételezi továbbá szükségképpen azt sem, hogy a tag magánvagyona javára a jogaival visszaélt volna. A Ptk. a bűncselekménnyel okozott kár deliktuális felelősségi tényállását nem ismeri, ezért a tag (alkalmazott) magatartásának polgári jogi következményei nem változnak önmagában amiatt, mert a magatartás egyúttal bűncselekmény törvényi tényállását is kimeríti. A jogi személy tagjával szemben harmadik személy részéről a polgári jogi következmények közvetlenül ezért akkor sem alkalmazhatók, ha a tag a jogi személy tevékenységi körében, tagsági viszonyával összefüggésben eljárva bűncselekményt követett el. Polgári jogi felelősséggel ilyenkor is a jogi személy tartozik; a tag közvetlen felelősségét külső harmadik személy irányában az elválasztás elvének áttörésével (felelősségáttörés) további többlet tényállási elemek, nevezetesen a joggal való visszaélés tilalma polgári jogi törvényi tényállásának súlyos sérelme okozhatja. A jogi személyt terhelő polgári jogi felelősségi következmények nem érintik a természetes személy büntetőjogi felelősségének megállapítását, és vele szemben a büntetőjogi következmények alkalmazását. A büntetőjogi, illetve a polgári jogi önálló jogági felelősség eltérő feltételrendszere miatt a büntetőjogi felelősség magától értetődően alkalmazható a természetes személlyel szemben akkor is, ha a
7 - 7 - bűncselekményt megvalósító magatartást jogi személy tagjaként (alkalmazottjaként) fejtette ki. Ha a bűncselekmény törvényi tényállása a káreredmény beálltát feltételezi, az nyilván megállapítható olyankor is, amikor egyébként az adott vagyoni érdeksérelmet és jogkövetkezményeit a polgári jog nem kárnak és nem kártérítésnek nevezi. Ha viszont a büntetőeljárás keretében a büntetőbíróság polgári jogi igényt elbírál, akkor döntésének (indokolásának) polgári jogi szabályokkal összhangban álló levezetést kell tartalmaznia. Ha a Be. törvényi felhatalmazása alapján eljáró büntetőbíróság polgári bíróságként hoz döntés, akkor a polgári jogszabályhelyek pontos felidézése elkerülhetetlen a Ptk (1) bekezdésének mechanikus felemlítése polgári jogi szempontból téves és törvénysértő lehet -, a felelősségi szankciót pedig csak azzal a jogalannyal szemben alkalmazhatja, akivel szemben azt a polgári jog lehetővé teszi. A kártérítés sem funkciója, sem jogi feltételei szerint nem tartozik a büntetőjog büntetési nemei közé, a kártérítést, mint polgári jogi igényt ezért a büntetőeljárásban sem lehet az elkövetővel szembeni büntetésként alkalmazni. Az adott esetben eltérő polgári jogi reparatív feltételek fennállását érdemben kell vizsgálni és ettől függően lehet megítélni. II. 1. Az elkülönült jogalanyiságból tehát az következik, hogy a jogi személy társasággal jogviszonyba került harmadik személy a társaság tagjával szemben közvetlenül igényt nem érvényesíthet. A főszabály alól azonban a tárgyi jogban is léteznek kivételek. Jogi személy létesítésének jogosultsága a személyeket annak érdekében illeti meg, hogy a jogi személyiségen keresztül megvalósíthassák a jogrenddel összhangban álló, a jogi személy társadalmi-gazdasági rendeltetéséből adódó, felvállalt céljaikat. A jogi személyiséggel való visszaélést valósít meg, ha a választott cél csak látszólagos, a külvilág félrevezetését célozza, és a jogi személyt létrehozó személyek valójában jogrendbe ütköző, egyes esetekben bűncselekményt is megvalósító tevékenységet folytatnak. A jogi személyiség nemegyszer csak arra szolgál, hogy a résztvevők a jogi személy elkülönült felelősségét kihasználva, azzal visszaélve a jogi személy vagyonát elvonják, és a jogos hitelezői követelések alól természetes személyként, magánvagyonuk szempontjából mentesüljenek. A Gt. a jogi személyiséggel való visszaélés egyes eseteiről a jogi személyiség áttöréséről, vagyis a tagok közvetlen polgári jogi felelősségéről, ennek feltételeiről külön törvényi rendelkezéseket tartalmaz.
8 - 8 - A gazdasági társaságok közös szabályait tartalmazó első részben a VI. fejezet a gazdasági társaságok megszűnéséről szól. E fejezet rendelkezései között a Gt. 56. (2) bekezdése mondja ki: Ha a tag felelőssége a gazdasági társaságot terhelő kötelezettségekért a társaság fennállása alatt korlátozott volt, a tag (részvényes) felelőssége a társaság megszűnésekor felosztott társasági vagyonból a tagnak (részvényesnek) jutó rész erejéig áll fenn a megszűnt társaságot terhelő kötelezettségekért. A tag korlátozott felelősségéről szóló, normába foglalt elvet töri át a Gt. 56. (3) és (4) bekezdése. Eszerint: Nem hivatkozhat korlátozott felelősségére az a tag, aki ezzel visszaélt. Így a korlátolt felelősségű társaság és a részvénytársaság azon tagjai, akik a társaság elkülönült jogi személyiségével és korlátlan felelősségével a hitelezők rovására visszaéltek, korlátlanul és egyetemlegesen felelnek a megszűnt társaság ki nem elégített kötelezettségeiért. A következő bekezdés bár nem kimerítő jelleggel, mégis karakterisztikusan behatárolja, milyen fordulatok megvalósulása esetén állhat fenn különösen a tag közvetlen felelőssége: Különösen fennáll a tagok (3) bekezdés szerinti felelőssége, ha a társaság vagyonával sajátjukként rendelkeztek, illetve ha a társasági vagyont saját vagy más személyek javára úgy csökkentették, hogy tudták, illetve kellő gondosság tanúsítása esetén tudniuk kellett volna, hogy ezáltal a társaság a kötelezettségeit harmadik személyek részére nem lesz képes teljesíteni. A hivatkozott törvényhelyek kifejezett rendelkezéseket tartalmaznak a jogi személyiséggel való visszaélésre és ennek jogkövetkezményeire. Hangsúlyozni kell azonban, hogy e rendelkezéseket csak a gazdasági társaság megszűnése esetén, egész pontosan a társaság megszűnése (törlése) után lehet alkalmazni. Lényegében a jogi személyiséggel visszaélő tagok mögöttes felelősségét írja elő, amennyiben ugyanis a megszűnt társaság vagyonából a hitelezői követelések nem voltak kielégíthetőek, csak ebben az esetben és ilyen mértékben a ki nem elégített kötelezettségekért a volt tagok korlátlanul és egyetemlegesen felelnek. A jogilag létező (nem törölt) gazdasági társaságok tagjainak közvetlen felelősségéről hasonló, általános érvényű szabályt a Gt. nem tartalmaz. A korlátolt felelősségű társaság, illetve részvénytársaság felelősségi viszonyaira azonban a Gt. harmadik rész XIV. fejezet sajátos rendelkezéseket tartalmaz. Amennyiben a tagnak (részvényesnek) a társaságban uralkodó befolyása van, az uralkodó tagra különös, speciális szabályok vonatkoznak.
9 A Gt (1) bekezdése szerint, ha az uralkodó tag befolyása következtében a társaság tartósan hátrányos üzletpolitikát folytat, és ennek következtében a társaság felszámolása esetén a társaság vagyona a hitelezők kielégítésére nem nyújt fedezetet, a hitelező felszámolási eljárás során benyújtott keresete alapján a bíróság megállapíthatja az uralkodó tag korlátlan és teljes felelősségét a társaság tartozásaiért. A társaság tehát ebben a törvényi esetben jogilag létezik, azonban már felszámolási eljárás alá került, és a felszámolás időtartama alatt indított külön perben állapíthatja meg a bíróság az uralkodó tag felelősségét a társaság tartozásaiért. A törvényi rendelkezés négy elemből álló konjunktív feltételsor bizonyítását kívánja meg az uralkodó tag ellen pert indító hitelezőktől: igazolniuk kell, hogy az ellenőrzött társaság tartósan hátrányos üzletpolitikát folytatott, felszámolását elrendelték, a társaság tartósan hátrányos üzletpolitikája és fizetésképtelenné válása okozati összefüggésben áll az uralkodó tag vállalatirányítási gyakorlatával, vagyis annak oka éppen az uralkodó tag befolyása, és végül, hogy az ellenőrzött társaság vagyona a hitelezők kielégítésére nem nyújt fedezetet. A korlátolt felelősség áttörése lényegében mögöttes felelősség: a tag nem a saját, hanem a társasága tartozásaiért köteles helytállni annak ellenére, hogy a hitelezővel nem ő, hanem az általa alapított társaság volt szerződéses kapcsolatban. A felelősség-átvitel lényege, hogy a hitelező követelésének jogcímét nem változatja meg, hanem a kötelezett társaság helyébe belép a tag és az eredeti (felelősségi) jogcímen (például vételártartozás) köteles helytállni. Mindezekből következik, hogy a felperesi követelések nem minősülnek a jogviszony hiánya miatt szerződésen kívüli kártérítésből eredő igénynek. A felelősség-átvitel, a korlátozott felelősség áttörése mindemellett kivételes lehetőség a bíróság számára. Pusztán az a körülmény, hogy a társaság vagyonát a szerencsétlen külső körülmények folytán elveszítette, felszámolják és a hitelezők nem vagy csak részben jutnak hozzá a követeléseikhez, nem ad alapot alkalmazására. Ha viszont megállapítja a bíróság a törvényi tényállásban felsorolt feltételeket, a közvetlen marasztalás jogalapját, akkor a felelősség-átvitel következtében a lejárt tartozások következtében a mögöttes felelős áll helyt. A tag mögöttes felelőssége alapján történő marasztalás annak ítéleti megállapításával történik, hogy a helytállási kötelezettség akkor és annyiban következik be, amennyiben a társaság vagyonából a követelés nem elégíthető ki (Szegedi Ítélőtábla Gf.I /2004/5. szám, közzétéve Bírósági Döntések Tára 2005/4/49. számú jogeset).
10 A Gt (3) bekezdése szerint, ha az uralkodó tag befolyása következtében a társaság tartósan hátrányos üzletpolitikát folytat, és ez a társaság kötelezettségeinek teljesítését jelentősen veszélyezteti, a társaság bármely tagja (részvényese), illetve hitelezője keresete alapján a bíróság megállapíthatja az uralkodó tag korlátlan és teljes felelősségét a társaság tartozásaiért. E törvényhely tehát akkor is alkalmazható, ha a társaság még nem került felszámolás alá, azonban már előre látható, hogy a tartósan hátrányos üzletpolitika a társaság kötelezettségeinek teljesítését jelentősen veszélyezteti. A jogi személy felelősségének áttörése ilyenkor is csak külön bírósági peres eljárásban hozott, külön e tárgyban születő bírósági döntés alapján lehetséges. 2. A Gt. a jogi személy felelőssége áttörésének lehetséges eseteiről kifejezett rendelkezéseket tartalmaz. E rendelkezések azonban a jogi személyiséggel való visszaélés jogkövetkezményeit a gazdasági társaság megszűnését követő időszakra korlátozzák, illetve a jogilag létező (működő) kft. és rt. uralkodó tagjának közvetlen felelősségét külön bírósági eljárás keretében, speciális törvényi feltételek mellett engedi levonni. A működő gazdasági társaságok körében egyéb esetekben a jogi személyiséggel való visszaélésről és következményeiről további rendelkezéseket nem tartalmaz. Az ítélkezési gyakorlatban felmerült esetek egy része ugyanakkor jogilag létező (működő) gazdasági társaság tagjainak, vezető tisztségviselőinek közvetlen felelősségével kapcsolatos. A társaság vezető tisztségviselőjének, tagjának a jogi személyiséggel való, gyakran bűncselekményt megvalósító súlyos visszaélése miatt a társaság létezésének időszakában adott esetben a büntetőeljárás során, a polgári jogi igény elbírálása kapcsán merül fel a közvetlen felelőssége, vele szemben közvetlen polgári jogi jogkövetkezmények alkalmazása. A jogi személy elkülönült felelősségét kifejező szigorú elvek és törvényi rendelkezések ellenére visszatérően felmerül a kérdés, mégis van-e, lehet-e kivétel, eltérés az elválasztás szigorú elve alól. A probléma elsősorban olyan jogesetekben éleződött ki, amikor a társaság tagjai, vezető tisztségviselői bűncselekményt megvalósító magatartásukhoz a jogi személy (társasági) formát lefedésként használták, valójában bűncselekményt is megvalósító magatartásukkal a saját magánvagyonuk, magánérdekeik javára tevékenykedtek, gyakran nagyösszegű kárt vagy nagyszámú károsító körnek hátrányt okozva. Ezek az ügyek vetették fel, hogy a büntetőeljárásban a jogi személy tagjaiként bűncselekményt elkövető természetes
11 személyekkel szemben a polgári jogi felelősségi szankciókat a büntetőeljárásban résztvevő károsultak (magánfél) javára közvetlenül lehet-e alkalmazni. Néhány ilyen példa: az egyszemélyes kft. nagyösszegű banki kölcsönt vesz fel úgy, hogy egyszemélyi tagja azt eleve nem kívánja visszafizetni, hanem az összeget magáncéljaira fordítja, a bank a büntetőeljárásban a kölcsönadott összeget kártérítésként tőle követeli. Vagy: az ún. piramisjáték szervezésével foglalkozó kft-k ügyében a kft. nevében eljáró vezető tisztségviselők és tagok ilyen minőségükben kötnek szerződést tízezres nagyságrendben befizetőkkel, a befizetett összeget különböző módon más társaságokba mentik át, ezáltal követik el a csalás bűntettét. Hasonlóan: az őrző-védő kft. tagjai pénzszállítás közben a szállított, őrzött pénz eltulajdonításában közreműködnek és azt saját céljaikra hasznosítják. A tagok (vezető tisztségviselők) ilyenkor nemegyszer arra hivatkoznak, hogy a jogi személy nevében jártak el, ezért személyükben és magánvagyonuk terhére polgári jogi felelősséggel nem tartoznak. A jogi személy elkülönült felelősségének áttörése, a társaság tagjával szemben a társasággal jogviszonyba került külső harmadik személy részéről a polgári jogi igények közvetlen érvényesítése jogilag létező (működő) társaság esetében a Gt. tételes rendelkezése hiányában is kivételes esetben lehetséges, elvileg nem zárható ki. Az elkülönült felelősség áttörésének jogalapja a Gt. tételes rendelkezésének hiánya esetén a Ptk. alapelvi rendelkezései, amelyek a Gt-nek is mögöttes jogterületét adják. A Ptk. 4. (1) bekezdése alapelvi éllel rögzíti, hogy a polgári jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszeműség és tisztesség követelményének megfelelően kötelesek eljárni, a (4) bekezdés pedig azt is rögzíti, hogy saját felróható magatartására előnyök szerzése végett senki sem hivatkozhat. A Ptk. 5. (1) bekezdése ugyancsak alapelvként tartalmazza, hogy a törvény tiltja a joggal való visszaélést. A jogi személyiséggel való visszaélés sérti a jóhiszeműség és a tisztesség polgári jogi alapelvét, és a joggal való visszaélés törvényi tilalmába ütközik. A jogi személyiséggel való visszaélés arra irányul, hogy a jogi személy tagja a jogi személy elkülönült jogalanyiságából, elkülönült vagyonából és felelősségéből adódó jogszabályi előnyöket kihasználja, természetes személyként a magánvagyonát érintően a közvetlen polgári jogi felelősségi jogkövetkezmények alól mentesüljön. A társaság vagyonát jogszerűtlenül magánvagyona javára, magáncélból hasznosítja,
12 menti át (akár áttételesen), csalárd eljárásával a hitelezőket megkárosítja, indokolt tehát, ha a vagyont a magánvagyona javára vonta el, úgy a harmadik személy hitelezőkkel szemben a magánvagyona terhére közvetlenül álljon is helyt. Szükséges kiemelni, hogy a tag közvetlen felelősségét nem az alapozza meg, hogy magatartása egyúttal megvalósítja bűncselekmény törvényi tényállását vagy sem. A tag közvetlen felelősségének alapja a polgári jogi alapelvek az ezekre vonatkozó törvényi tényállási többletelemek - nyilvánvaló, kirívó, durva sérelme, amely indokolttá teszi, hogy adott kivételes esetben a tag ne hivatkozhasson a jogi személy elkülönült felelősségére, arra, hogy a társaság kötelezettségeiért saját személyében helytállni nem köteles, azaz az elkülönült felelősséget kimondó a Gt-ben vagy más törvényekben megfogalmazott törvényi rendelkezések kivételes esetekben ne érvényesüljenek. Más kérdés, hogy ilyen kirívó kivételes helyzet rendszerint akkor áll elő, amikor a tag magatartása egyúttal megvalósítja valamely bűncselekmény törvényi tényállását és ezért a vezető tisztségviselővel, tagokkal szemben büntető eljárás is folyik. A tagi közvetlen felelősség alapja azonban nem szerződésen kívüli (deliktuális) károkozás, és különösen nem bűncselekménnyel okozott kár. III. A korlátozott felelősség áttörése a Gt-ben tételesen szabályozott, továbbá a polgári jogi alapelvek kirívó sérelme miatt említett esetekben egyaránt mögöttes felelősség: a tag nem a saját, hanem a társasága tartozásaiért köteles helytállni annak ellenére, hogy a harmadik személy hitelezővel nem ő, hanem a társaság volt jogviszonyban. A felelősség-átvitel lényege, amint arra elnevezése is utal, hogy a hitelező követelésének jogcímét nem változtatja meg, hanem a kötelezett társaság helyébe, illetve mellé belép a tag és magánvagyona terhére az eredeti jogcímen köteles helytállni, annak minden jogkövetkezményével együtt (esedékesség, elévülés, biztosítékok stb.). A joggal való visszaélés tilalmát súlyosan sértő magatartás a jogi személy és a tag részéről nem közös károkozás : a tag (természetes személy) és a jogi személy nem két elkülönülő magatartást (például szerződésszegés és szerződésen kívüli károkozás) fejt ki, amelyek együttes eredménye a harmadik személyt ért hátrány, hanem a tag és a jogi személy magatartása egy és ugyanazon (egyetlen) cselekvés, ahol a természetes személy magatartását egy másik jogalanynak, a jogi személynek kell betudni. A tag felelőssége nem önálló deliktuális tényállás, hanem a joggal való visszaélés jogkövetkezménye a tag közvetlen helytállási kötelezettsége. A visszaélésszerű magatartások típusai, esetköre azonban olyan, amikor éppen a tagi
13 magatartás súlyosan felróható, csalárd természete a joggal való kirívó visszaélés indokolja kivételesen a tag közvetlen és feltétel nélküli helytállását a harmadik személy irányában (felelősségáttörés). A harmadik személy polgári jogi igényeit érvényesítheti a jogi személlyel (gazdasági társasággal) és közvetlenül a taggal szemben is, olymódon, hogy a felelősségáttörés kivételes feltételeinek megvalósulása esetén a felelősségük a közös károkozókra vonatkozó rendelkezések megfelelő, analóg alkalmazásával egyetemleges.

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A jogi képviselő ügyfele érdekében tett nyilatkozatai fokozott védelemben részesülnek | Strasbourgi Figyelő
Pais Pires de Lima: becsületsértő panaszlevél kiszivárgásáért a panaszos nem felelős
L.P. and Carvalho v. Portugal
nos. 24845/13 & 49103/15
Az ügy kérelmezői portugál ügyvédek, akik ügyfeleik ügyében korábban eljárt bírók ellen elfogultsági kifogást, illetve feljelentést nyújtottak be. Ezen eljárásokban a bírákkal kapcsolatban tett kijelentéseikért egyiküket polgári, másikukat büntetőügy keretében marasztalták el a bírák személyiségi jogának megsértéséért. A Bíróság az ügyfél képviseletében tett nyilatkozatok korlátozhatóságával kapcsolatban tett fontos megállapításokat.
A ügy két szálon indult. Az első kérelmező ügyvédi minőségében kifogást terjesztett be a Portugál Bírói Tanácsnál egy bíró ellen, amelyben egy előzetes meghallgatás kapcsán eljárási hibákra hivatkozott. A panaszban az ügyvéd többek között azt az észrevételt tette, hogy “a bíró és az alperesi képviselő között bensőséges viszonyt” tapasztalt. A Bírói Tanács a panasz alapján nem indított eljárást, az érintett bíró azonban rágalmazás miatt feljelentést tett. A büntetőeljárásban az ügyvéd azzal védekezett, hogy védői hivatásának gyakorlása körében tette a panaszt, az eljárásban pedig többek között abból szűrte le a bíró és az ellenérdekű fél jogi képviselője közötti bensőséges viszonyt, hogy a bíró az alperest behívta az irodájába, míg a kérelmező ügyfelét nem.
Az elsőfokú bíróság megállapította a kérelmező büntetőjogi felelősségét. Az ítélet szerint az állítások ténybeli alapot nélkülözve vonták kétségbe a bíró pártatlanságát és szakmai integritását. A kérelmezőt az első fokú bíróság 300 eurónak megfelelő pénzbüntetésre és 750 euró sérelemdíj megfizetésére kötelezte. A mindkét fél fellebbezése nyomán eljáró Lisszaboni Fellebbviteli Bíróság az elsőfokú ítéletet érdemben helyben hagyta, a sérelemdíjat azonban 5.000 euróra emelte, ugyanakkor mentesítette a kérelmezőt a büntetett előélethez fűződő hátrányok alól. A kérelmező további jogorvoslati kérelmeit mind a fellebbviteli bíróság, mind a legfelsőbb bíróság érdemi vizsgálat nélkül elutasította.
A második kérelmező szintén portugál ügyvéd. Az ügy előzménye, hogy egy rendőrök elleni erőszak miatt indult büntetőügyben két két roma származású ügyfelét elmarasztalta a bíróság. A ítéletben a kérelmezői álláspont szerint a bíró több rasszista felhangú megállapítást is tett, így megjegyezte, hogy “veszekedések, rendbontás és egyéb cselekmények miatt az elítéltek és a klán többi tagja a rendőrőrs gyakori vendégei voltak”. Az ítélet kiemelte, hogy védekezésében az egyik terhelt úgy próbálta meg beállítani a rendőri intézkedést, mintha a hatóság álmában törte volna rá az ajtót, és az eset “szegény cigányok zaklatásának és elnyomásának” példája lenne. Az elmarasztalást követően a védő ügyfelei kérésére becsületsértés és származáson alapuló diszkrimináció miatt feljelentést tett a határozatot hozó bíró ellen. Azt követően pedig, hogy az ügyész az eljárást megszüntette, a jogi képviselő (pót)magánvádas eljárásban képviselte ügyfelei nevében a vádat. Az indítványt azonban a Guimarães-i Fellebbviteli Bíróság nyilvánvalóan megalapozatlannak minősítette.
Ezt követően az érintett bíró személyiségi jogi keresetet terjesztett elő az ügyvéd ellen arra hivatkozva, hogy jogi képviselőként nyilvánvalóan megalapozatlanul tett ellen büntetőfeljelentést, félmillió eurót követelve becsülete megsértésére tekintettel. Az eljáró bíróság úgy találta, hogy a jogi képviselő feljelentésének érvelése annyira következetlen volt, hogy az már súlyos gondatlanságnak tekinthető, amellyel az ügyvéd “saját döntése alapján asszisztált a felperes [a bíró] személyiségi jogait sértő büntetőeljárás megindításához”, amely megalapozza az ügyvéd polgári jogi felelősségét. Az első fokú bíróság erre tekintettel 16.000 euró sérelemdíj megfizetésére kötelezte a kérelmezőt.
Fellebbezésében a kérelmező részletesen kifejtette, hogy a jogi képviselőket a portugál jog alapján bizonyos mentességek és privilégiumok illetik meg ügyfelük érdekeinek képviselete során. A másodfokon eljáró Portói Fellebbviteli Bíróság e védekezést nem fogadta el. Az ítélet szerint az ügyvédnek kötelessége visszautasítani olyan ügy képviseletét, amely visszaélésszerű, jogellenes vagy a szakmaisággal összeegyeztethetetlen célra irányul. A döntés utalt rá, hogy a kérelmező az ügy vállalásával megszegte az ügyvédi kamara szakmai szabályzatát. Erre tekintettel fenntartotta az elmarasztalást, ugyanakkor az ügy összes körülményére tekintettel a sérelemdíj összegét 10.000 euróra mérsékelte. A kérelmező alkotmánybírósági felülvizsgálatra irányuló indítványát a Portói Fellebbviteli Bíróság visszautasította arra hivatkozva, hogy a kérelmező nem állított normatív alkotmánysértést, így a kérelem felülvizsgálat megindítására alkalmatlan.
A két kérelmező egymástól függetlenül, 2013-ban, illetve 2015-ben fordult a Bírósághoz az Egyezmény véleménynyilvánítás szabadságát garantáló 10. cikkének megsértésére hivatkozva.
A portói igazságügyi palota belső tere. Forrás: bit.ly/2AUCTzO
A Bíróság az ügyeket hasonlóságuk okán egyesítette. A felek egyike sem vitatta, hogy az első kérelmező büntetőjogi elmarasztalása és a második kérelmező személyiségi jogi felelősségének kimondása a kérelmezők által megfizetni rendelt sérelemdíjat is figyelembe véve a véleménynyilvánítás szabadságának korlátozását jelentette. A Bíróság azt is elfogadta, hogy a korlátozás jogszabályon alapult, és két legitim célt, a bírák személyiségi jogai, valamint és az igazságszolgáltatás tekintélyének, illetve pártatlanságának védelmét szolgálta.
Az ügy kulcskérdése tehát az volt, hogy a beavatkozás szükséges volt-e egy demokratikus társadalomban. E teszt szempontjait a Bíróság az 1976-os Handyside-ügyben dolgozta ki. A jogi szakma képviselőire vonatkoztatva a szempontrendszert a 2015-ös nagykamarai Morice–ügyben foglalta egységes össze. E döntés kiemelte többek között, hogy a jogászok speciális közvetítőként funkcionálnak a bíróságok és a társadalom között, így szerepük kulcsfontosságú a jogállamiság esszenciális elemét alkotó bíróságok iránti közbizalom építésében. A magánélethez való jog és a véleménynyilvánítás szabadságának kiegyensúlyozásával kapcsolatos szempontok tekintetében a Bíróság a 2017-ben hozott nagykamarai Medžlis Islamske Zajednice Brčko-ügyben kidolgozott szempontrendszert tekintette irányadónak.
A Bíróság mindkét kérelmező esetében megállapította, hogy az elmarasztalásuk alapjául szolgáló kijelentéseket ügyfeleik érdekében eljárva, jogi képviselői minőségükben tették. A kijelentések jellegével kapcsolatban az eljáró háromfős bizottság a Pinto Pinheiro Marques-ügyre mutatva hangsúlyozta, hogy a tényállítást meg kell különböztetni az értékítélettől. Míg előbbi valóságtartalma bizonyítható, így vizsgálható, utóbbié nem. A beavatkozás arányossága körében azonban az értékítélet valóságalapját is figyelembe kell venni: a minden ténybeli alapot nélkülöző értékítélet ugyanis túlzó lehet (így azzal szemben a szigorúbb fellépés áll arányban).
Az első kérelmezővel kapcsolatos megállapítások
Az első kérelmező a büntetőjogi felelősségét megalapozó állítást egy, a Bírói Tanácshoz eljuttatott beadványban tette meg. A Bíróság megítélése szerint az állítások jellegük szerint tényállítások voltak, amelyeket egy konkrét eljárási cselekménnyel kapcsolatan hozott a kérelmező a fegyelmi jogkört gyakorló fórum tudomására. Az egyetlen értékítélet a bíró és az ellenérdekű fél képviselője közötti “bensőséges viszonyra” utalás volt, ez azonban kifejezetten szerepel a portugál polgári eljárásjogi törvényben, mint (elfogultsági) kifogás jogalapja. A Bíróság tiszteletben tartotta a portugál bíróság döntését, amely a kifogást alaptalannak minősítette, ugyanakkor arra az álláspontra helyezkedett, hogy a kifogásban megfogalmazott állítások olyanok, amelyekre egy bírónak munkája kapcsán tipikusan fel kell készülnie. Megjegyezte továbbá a Bíróság, hogy a kifogást a kérelmező csak a fegyelmi jogkör gyakorlójához juttatta el, nem hozta nyilvánosságra, így a bíró becsületének csorbítására ez okból is kevéssé volt alkalmas.
A második kérelmezővel kapcsolatos megállapítások
A második kérelmező polgári jogi felelősségét az ügyfeleit elmarasztaló bíróval kapcsolatos feljelentés, valamint a (pót)magánvád képviselete körében tett állítások alapozták meg, amelyek a portugál bíróság értékelése szerint megalapozatlanok és következetlenek voltak, ami az ügyvédi etikai szabályok megszegését is felvetette. A Bíróság az ügy kontextusát is felidézve rámutatott, hogy a kérelmező roma ügyfeleinek elmarasztalása jelentős sajtóvisszhangot váltott ki Portugáliában. A rasszizmussal kapcsolatos vádak kapcsán ráadásul maga a Portói Fellebviteli Bíróság is elismerte, hogy a kifogásolt ítélet egyes kifejezései túlzóak voltak. Erre tekintettel az ügyvéd által tett feljelentés, illetve képviselt vád keretében megfogalmazott állításokról nem állítható, hogy minden ténybeli alapot nélkülöztek volna.
A Bíróság azt is hozzátette, hogy egy ügyvédnek egy megbízás elvállalásáért való szankcionálása alááshatja az Egyezmény 6. cikkében garantált bírósághoz való hozzáférés jogát is.
A Bíróság felidézte, hogy a joghátrány súlyosságát is figyelembe veszi a beavatkozás szükségessége (közelebbről arányossága) vizsgálata során. A megfizetni rendelt pénzösszeget a Bíróság mindkét kérelmező tekintetében jelentősnek, a véleménynyilvánítás jogát érdemben korlátozni képes szankciónak ítélte. Ez a döntés szerint az ügyfele érdekében eljáró jogi képviselő tekintetében különösen elfogadhatatlan. Összességében tehát a portugál bíróságok nem megfelelően egyensúlyozták ki a bírák társadalmi megbecsüléshez való jogát a jogi képviselők véleménynyilvánításhoz való jogával. A portugál ítéletek ráadásul a jogi szakmára általánosságban is képesek dermesztő hatást (chilling effect) gyakorolni, amely az ügyfelek védelmével kapcsolatban különösen problémás.
Erre tekintettel az eljáró háromfős testület egyhangúlag megállapította a 10. cikk megsértését és kötelezte a portugál kormányt a kérelmezők által elszenvedett vagyoni hátránynak megfelelő kártérítést megfizetésére. A kérelmezők nem-vagyoni típusú sérelmét a háromfős tanács értékelése szerint az egyezménysértés tényének megállapítása önmagában is megfelelően orvosolta, így e körben további összeget nem ítélt meg a kérelmezőknek.
Címlapkép: a nyitott szemmel ábrázolt Justitia bronzszobra a portói Igazságügyi Palota épülete előtt. Forrás: http://bit.ly/2AUCTzO
10. cikk / becsületsértés / Véleménynyilvánítás szabadsága

matches: Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
1 Az Alkotmánybíróság döntésének tájékoztató jelleggel közzétett, nem hivatalos szövege. A hivatalos közzétételre a Magyar Közlönyben, illetve az Alkotmánybíróság Határozatai című hivatalos lapban kerül sor. IV/43/2016. Az Alkotmánybíróság tanácsa alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő v é g z é s t : Az Alkotmánybíróság a Kecskeméti Törvényszék 5.P /2014/35. sorszámú, valamint a Szegedi Ítélőtábla Pf.I /2015/4. sorszámú ítéletei alaptörvényellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja. I n d o k o l á s [1] 1. Az indítványozó a Kecskeméti Törvényszék útján alkotmányjogi panaszt terjesztett elő az Alkotmánybíróságnál. [2] Az indítványozó az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdésének d) pontja, valamint az Alkotmánybíróságról szóló évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. -a alapján azért nyújtott be alkotmányjogi panaszt, mert álláspontja szerint a Szegedi Ítélőtábla Pf.I /2015/4. sorszámú, másodfokú során meghozott ítélete sérti az Alaptörvény II. cikkében foglalt emberi méltóság alapjogát, illetve az Alaptörvény XV. cikk (1) bekezdésében tilalmazott hátrányos megkülönböztetést. Az indítványozó az Alaptörvényben nevesített jogokkal összefüggésben jelöli meg az Emberi Jogok és Alapvető Szabadságok Védelméről szóló, november 4.-én aláírásra megnyitott egyezmény (a továbbiakban: EJEE) 14. Cikkében tilalmazott hátrányos megkülönböztetés elvének, valamint az Európai Unió Alapjogi Charta 1. Cikkében foglalt emberi méltóság sérelmét. Az indítványozó alkotmányjogi panaszában a Szegedi Ítélőtábla említett ítéletének, valamint az annak alapjául szolgáló Kecskeméti Törvényszék döntésének alkotmányossági vizsgálatát, illetve a hivatkozott bírói döntések alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kezdeményezi. [3] 1.1. Az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló, sérelemdíj megfizetése iránt indított polgári peres eljárásban az indítványozó felperesként szerepel. A Kecskeméti Törvényszék ítéletében megállapított és a peres eljárás során irányadó tényállás szerint az indítványozó egy gimnázium tanulója, aki egészségügyi okok miatt kérelmezte, hogy a tanévet magántanulóként teljesíthesse. A gimnázium igazgatója a kérelmezett tanévre azzal mentette fel az indítványozót valamennyi tanórai alkotmanybirosag.hu
2 foglalkozás alól, hogy az igazgató előzetes engedélyével részt vehet tanórai vagy egyéb foglalkozásokon. Egyúttal engedélyezte, hogy az iskolai követelményeket egyéni felkészülés alapján magántanulóként teljesíthesse. Ezt követően az indítványozó kérelmezte, hogy a tanórákat passzív résztvevőként látogathassa. Ez utóbbi kérelmét a gimnázium igazgatója megtagadta. Az indítványozó a gimnázium igazgatójának ezen intézkedését az egyenlő bánásmód követelményének sérelmére hivatkozva kifogásolta a Klebelsberg Intézményfenntartó Központnál, melynek illetékes tankerülete megállapította, hogy a kifogásolt intézkedés nem sérti az egyenlő bánásmód követelményét. Emellett az illetékes kormányhivatal az ügyben indított hatósági ellenőrzése során vizsgálta a gimnázium magántanulói státuszba vétellel összefüggő gyakorlatát, melynek eredményeként sem az általános gyakorlatot, sem az indítványozó ügyét érintően nem állapította meg az egyenlő bánásmód követelményének megsértését. Az indítványozó ezt követően sérelemdíj megállapítása és megfizetése érdekében indított keresetet a kormányhivatallal szemben, mert álláspontja szerint az intézményfenntartó intézkedése sérti az egyenlő bánásmódról és esélyegyenlőségről szóló évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Ebtv.) 8. -ában foglalt egyenlő bánásmód követelményét. Ennek indokaként az indítványozó egyfelől előadta, hogy a kormányhivatal hatósági ellenőrzése során nem biztosította számára az ügyféli jogállást és így a jogorvoslat jogát, másfelől pedig a tanórák passzív látogatására vonatkozó kérelmének megtagadási oka életkora és vagyoni helyzete volt, mely sérti az egyenlő bánásmód követelményét. Az ügyben eljáró elsőfokú bíróság az indítványozó keresetét elutasította. A bírói döntés indokai szerint egyfelől az indítványozó a kormányhivatal által folytatott hatósági ellenőrzés során nem ügyfél és így jogorvoslati jog sem illeti meg. Másfelől pedig az indítványozó nem igazolta a bíróság előtt, hogy pontosan milyen hátrány érte életkora és vagyoni helyzete miatt. Egyebekben az elsőfokú bíróság megállapította, hogy a perben alperesként szereplő kormányhivatalnak nincs is olyan intézkedési jogosítványa, amellyel saját maga megsérthetné az indítványozó által felhívott oktatást érintő egyenlő bánásmód követelményét (erről lásd: Kecskeméti Törvényszék 5.P /2014/35. sorszámú ítéletének 1 4. oldalait). [4] Az indítványozó fellebbezése alapján indult jogorvoslati eljárás során a Szegedi Ítélőtábla járt el. Az indítványozó fellebbezésében elsődlegesen az elsőfokú bíróság által megállapított tényállást támadta. E körben arra hivatkozott, hogy az alperes kormányhivatal magatartása folytán vihette véghez az oktatási intézmény a kifogásolt hátrányt okozó különbségtételt. Másfelől a fellebbezésében hivatkozott arra is, hogy a perben alperesként szereplő kormányhivatal hatósági ellenőrzése során őt ügyféli jogállás illette volna meg. A fellebbezésben előadott indítványozói álláspont értelmében az alperes kormányhivatal védett tulajdonsága, nevezetesen életkora miatt fosztotta meg az ügyféli jogállástól és így a jogorvoslati lehetőségtől. Emellett az alperes kormányhivatal az Ebtv. 17/A. (1) bekezdésében biztosított jogosítványok alkotmanybirosag.hu 2
3 alapján elrendelhette volna a jogsértő állapot megszüntetését, de mivel ezt elmulasztotta megtenni, így megsértette az indítványozó személyiségi jogait. A Szegedi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta. Ítéleti indokolásában rámutatott arra, hogy az Ebtv. szabályai szerint a jogsérelmet szenvedett félnek valószínűsítenie kell, hogy hátrány érte és a jogsértéskor ténylegesen vagy a jogsértő feltételezése szerint rendelkezett valamilyen védett tulajdonsággal, illetve ezen kívül szükséges az állított védett tulajdonság és a hátrány közötti oksági kapcsolat valószínűsítése is. Mindezek sikeres valószínűsítése esetén terheli a másik felet annak bizonyítása, hogy az egyenlő bánásmód követelményeit megtartotta, vagy annak megtartására az adott ügyben nem volt köteles. Az indítványozó az őt ért hátrányt egyfelől abban jelölte meg, hogy az alperes kormányhivatal nem utasította a gimnázium igazgatóját annak biztosítására, hogy a tanórákat látogathassa, másfelől pedig a hatósági ellenőrzése során az ügyféli jogállást és így a jogorvoslat lehetőségét megvonta. Az ítélőtábla értékelése szerint az indítványozó az őt ért hátrányokat valószínűsítette és emellett védett tulajdonságként életkorát és vagyoni helyzetét is nevesítette. Ugyanakkor az ítélőtábla álláspontja szerint a védett tulajdonság és az elszenvedett hátrány közötti okozati összefüggést az indítványozó nem valószínűsítette, mert az oksági kapcsolattal összefüggésben egyáltalán nem adott elő indokolást. Emellett az ítélőtábla értékelése szerint az indítványozót ügyféli jogállás az irányadó eljárási szabályok értelmében nem illeti meg. Mindezek alapján az ítélőtábla az indítványozó fellebbezését elutasította és az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta (erről lásd: Szegedi Ítélőtábla 20.Pf.I /2015/4. sorszámú ítéletének 3 5. oldalait). [5] 1.2. Az indítványozó ezt követően terjesztett elő alkotmányjogi panaszt. Panaszindítványát az Abtv ára alapítva állítja, hogy az ügyben hozott bírói döntések azért nincsenek összhangban az Alaptörvény XV. cikk (1) bekezdésében foglalt jogegyenlőség követelményével és ezzel összefüggésben az Alaptörvény II. cikkben elismert emberi méltóság jogával, mert az eljáró bíróságok értelmezése szerint az egyenlő bánásmód követelményének megsértése során az elszenvedett hátrány és a védett tulajdonság közötti oksági kapcsolat valószínűsítésének terhe a jogsérelmet szenvedőre esik. Ezen értelmezéssel szemben az indítványozó előadja, hogy sérti az Ebtv. 19. (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseket annak megkövetelése, hogy az elszenvedett hátrány, valamint a védett tulajdonság valószínűsítésén túl a kettő közötti oksági kapcsolat valószínűsítése is sérelmet szenvedettet terheli. Az indítványozói álláspont szerint ugyanis ilyen esetekben a jogsértőt terheli annak bizonyítása, hogy a hátrányt okozó magatartása során megtartotta az egyenlő bánásmód követelményét, vagy azt más okból nem volt köteles megtartani. Az Ebtv. felhívott szabálya szerint ugyanis a sérelmet szenvedettnek csupán azt kell valószínűsítenie, hogy hátrány érte és a jogsértéskor rendelkezett valamely védett tulajdonsággal. Az indítványozó álláspontja szerint alkotmanybirosag.hu 3
4 [a]mennyiben a jogsérelmet szenvedő fél által megjelölt védett tulajdonság és a hátrány között oksági kapcsolat nem lelhető fel, abban az esetben is fennáll a megkülönböztetés és akkor is lehet önkényes az intézkedés, hiszen az intézkedés nem attól válik önkényessé. hogy a jogalany adott védett tulajdonsága miatt alkalmazza a diszkriminatív intézkedést a jogsértő, hanem a cselekmény jogalanyra nézve önkényes, és okszerűtlenül hátrányos hatásától és jogszabályi alappal illetőleg ésszerű indokkal nem igazolható voltától. Az indítványozó az Alaptörvény XV. cikk (1) bekezdésének és az Alaptörvény II. cikkének sérelmét abban jelöli meg, hogy a kifogásolt bírói döntések az igényérvényesítésnek elvi lehetőségétől megfosztották, mert lehetetlen feltételtől tették függővé bíróság előtti fellépését. Az indítványozó érvelése szerint a bírói út látszólagos biztosítása sérti az emberi méltóságát és az egyenlő bánásmód követelményét, vagyis az Alaptörvényből fakadó jogegyenlőséget. Az indítványozó az Alkotmánybíróság gyakorlatával összefüggésben hívja fel mind az EJEE, mind pedig az Európai Unió Alapjogi Chartájának rendelkezéseit. [6] Az indítványozó ilyen okok alapján kezdeményezi az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló első-, és másodfokú bírósági döntések alaptörvény-ellenességének megállapítását és a bírói ítéletek megsemmisítését. [7] 2. Az Abtv. 56. (1) bekezdésében előírtak szerint az Alkotmánybíróságnak elsődlegesen az alkotmányjogi panasz befogadhatóságáról szükséges döntenie. Az Alkotmánybíróság ezért tanácsban eljárva mindenekelőtt azt vizsgálta meg, hogy az alkotmányjogi panasz megfelel-e a törvényben előírt formai természetű, valamint az Abtv ban, illetve az Abtv ban előírt tartalmi természetű befogadhatósági feltételeknek. [8] 3. Az Abtv a a befogadhatóság tartalmi feltételeként határozza meg, hogy az alkotmányjogi panasz a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet tartalmazzon, vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést vessen fel. E befogadhatósági feltételek vagylagos jellegűek, így fennállásukat az Alkotmánybíróság külön-külön vizsgálja {elsőként lásd: 3/2013. (II. 14.) AB határozat, Indokolás [30]}. [9] Az indítványozó az Alaptörvény II. cikkében és az Alaptörvény XV. cikk (1) bekezdésében elismert alapjogokra egyfelől azzal összefüggésben hivatkozik, hogy a bíróságok az igényérvényesítés elvi lehetőségétől is megfosztották. Ehhez képest ugyanakkor megállapítható, hogy a perben eljáró bíróságok az eljárás megindítását nem tagadták meg és az indítványozó kereseti kérelme felől érdemi vizsgálatot követően, bírósági ítélettel döntöttek. Ennek megfelelően az Alkotmánybíróság megítélése szerint önmagában a hatékony bírói jogvédelem hiánya nem befolyásolhatta az alkotmányjogi panaszban megnevezett Alaptörvény II. cikkében és az Alaptörvény XV. cikk (1) bekezdésében elismert alapjogok érvényesülését. Ilyen okból a kifogásolt bírói döntések az alkotmányjogi panaszban előadott alaptörvény- alkotmanybirosag.hu 4
5 ellenességi kételyt nem vetik fel és alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdésként sem értékelhetők {3111/2012. (VII. 26.) AB végzés, Indokolás [3] melyet legutóbb megerősített: 3012/2016. (I. 25.) AB végzés, Indokolás [12]}. Az indítványozó ugyanezen alapjogok sérelmének okául előterjesztett további hivatkozása szerint az ügyben eljáró bíróságok által elfogadott valószínűsítési és bizonyítási teher megosztásának értelmezése nincsen összhangban az Ebtv. 19. (1) bekezdésében megfogalmazott törvényi követelményekkel. Ehhez képest az Alkotmánybíróság megítélése szerint az indítványban megjelölt alkotmányjogi sérelem az adott ügyben meghozott bírói döntések érdemét nem befolyásolta. Erre is tekintettel, az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panasz alapját jelentő konkrét üggyel összefüggésben nem értékelte alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdésnek az indítványban előterjesztett alkotmányos kifogást {hasonlóan lásd például: 3148/2015. (VII. 24.) AB végzés, Indokolás [12]}. [10] 4. Az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panasz befogadhatósági vizsgálatának eredményeként így arra a következtetésre jutott, hogy az alkotmányjogi panasz nem felel meg az Abtv ában foglalt befogadhatósági feltételnek. Az Alkotmánybíróság ezért az alkotmányjogi panaszt az Ügyrend 30. (2) bekezdés a) pontja alapján, figyelemmel az Abtv. 56. (3) bekezdésében előírtakra is, visszautasította. Budapest, június 21. Dr. Sulyok Tamás s. k., tanácsvezető Dr. Balsai István s. k., előadó Dr. Czine Ágnes s. k., Dr. Dienes-Oehm Egon s. k., Dr. Juhász Imre s. k., alkotmanybirosag.hu 5

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság