a)1 a mozgóbolt útján folytatott kereskedelmi tevékenység, az üzleten kívüli kereskedelem, a csomagküldő kereskedelem, az automatából történő értékesítés, valamint a közlekedési eszközön folytatott értékesítés esetében a 6. § (1), (2) és (4)–(7) bekezdése, a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény (a továbbiakban: Kertv.) 3. § (1) és (5) bekezdése, 6/G. § a) pontja, valamint e rendelkezésekkel összefüggésben a Kertv. 9. § (1), (4) és (5) bekezdése tekintetében a kereskedő székhelye szerinti település, Budapesten a kerületi önkormányzat jegyzőjét, a Fővárosi Önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi főjegyzőt,
b)2 az a) pontban nem említett kereskedelmi tevékenységek esetében e rendelet, a Kertv. 3. § (1) és (5)–(8) bekezdése, 5. § (5) bekezdése, 6. § (2) bekezdés a) pontja, 6. § (5) bekezdése, 6/G. § a) és b) pontja, valamint e rendelkezésekkel összefüggésben a Kertv. 9. § (1), (4) és (5) bekezdése tekintetében a kereskedelmi tevékenység helye szerinti települési, Budapesten a kerületi önkormányzat jegyzőjét, a Fővárosi Önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi főjegyzőt
2/A. §3 A fővárosi és megyei kormányhivatal e rendelet alapján ellátott feladatköreinek gyakorlásával összefüggésben az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 9. § f)–i) pontjában meghatározott, valamint a törvényességi és szakszerűségi ellenőrzési hatásköröket szakmai irányító miniszterként a kereskedelemért felelős miniszter gyakorolja.
(2)4 A közreműködő hatóság a kérelmet továbbítja a külön engedély kiadására hatáskörrel rendelkező illetékes hatósághoz.
6. § (1)6 A kereskedő a Kertv. 3. § (1) bekezdése szerinti bejelentésének az 1. melléklet A) pontjában meghatározott adatokat kell tartalmaznia. A bejelentésről a 2. § a) és b) pontjában meghatározott hatóság (a továbbiakban: jegyző) a 2. melléklet A) pontjában meghatározott adattartalommal nyilvántartást vezet. A nyilvántartás a 2. melléklet A) pontjában meghatározott adatok tekintetében – a természetes személyazonosító, valamint a lakcím-azonosító adatok kivételével – közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül. A jegyző által vezetett nyilvántartás nyilvános, a jegyző a nyilvántartást az önkormányzat honlapján közzéteszi.
(2)7 A jegyző a Kertv. szerinti vendéglátás folytatása esetén a bejelentés másolatát elektronikus úton megküldi a környezeti zaj és rezgés elleni védelem egyes szabályairól szóló kormányrendelet szerint a környezeti zajkibocsátási határérték megállapítására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező környezetvédelmi hatóságnak, kivéve, ha ezen ügyben ugyanazon jegyző jár el.
(2a)8 A jegyző a bejelentés másolatát a nyilvántartásba vételt követően a nyilvántartási számmal együtt elektronikus úton megküldi
b) élelmiszer, takarmány, állatgyógyászati készítménynek nem minősülő állatgyógyászati termék esetén az állat-egészségügyi és élelmiszer-ellenőrző feladatkörében eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatalnak, termésnövelő anyag forgalmazása esetén a növény- és talajvédelmi feladatkörében eljáró megyei kormányhivatalnak.
(2b)9 Az üzleten kívüli kereskedelem keretében a termék forgalmazása céljából a vásárlónak szervezett utazást vagy rendezvényt a kereskedő köteles – az utazás vagy rendezvény helyének és időpontjának megjelölésével – legkésőbb tizenöt nappal megelőzően az 1. melléklet 4a. pontja szerinti adattartalommal a jegyző részére bejelenteni. A jegyző a bejelentés másolatát soron kívül, de legkésőbb a bejelentés beérkezését követő három napon belül elektronikus úton megküldi az utazás vagy a rendezvény helye szerint illetékes fogyasztóvédelmi feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatalnak.
(3)10 Ha a kereskedelmi tevékenység a 7. § (4) bekezdés b) pontjában meghatározott hatóságok feladat- és hatáskörét az ott megjelölt szempontok szerint érinti, az érintett hatóság, továbbá takarmány, állatgyógyászati készítménynek nem minősülő állatgyógyászati termék forgalmazása esetén a megyei kormányhivatal állat-egészségügyi és élelmiszer-ellenőrző feladatkörében eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatala, termésnövelő anyag forgalmazása esetén a növény- és talajvédelmi feladatkörében eljáró megyei kormányhivatal a bejelentés kézhezvételét követő naptól számított harminc napon belül hatósági ellenőrzést folytat le.
(4)11 A (3) bekezdés szerint lefolytatott ellenőrzés eredményéről a hatóságok az ellenőrzést követő nyolc napon belül elektronikus úton tájékoztatják a jegyzőt.
(5)12 A kereskedő az 1. melléklet A) pontja szerinti adatokban bekövetkezett változást haladéktalanul, illetve a nyitva tartási idő változását az azt megelőző nyolc napon belül köteles bejelenteni a jegyzőnek.
(7)14 A kereskedelmi tevékenység végzésével kapcsolatos – a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 97. § (2) bekezdésében meghatározott – figyelemfelhívás esetében a környezetvédelmi feladatkörében eljáró megyei kormányhivatal szükség szerint megteszi a hatáskörébe tartozó intézkedéseket, illetve megkeresi a jegyzőt.
a)15 a higiénés és egészségvédelmi, táplálkozás-egészségügyi és dietetikai, az ivóvíz minőségi, a települési hulladékkal és nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvízzel kapcsolatos közegészségügyi, járványügyi vonatkozású követelmények, valamint a kémiai biztonságra és a dohányzóhelyek kijelölésére vonatkozó jogszabályi előírások érvényesítésével kapcsolatos szakkérdésben
b)16 állatgyógyászati készítmény vagy annak hatóanyaga, továbbá növényvédő szer és hatóanyagai forgalmazása esetén – az állatgyógyászati készítmények és azok hatóanyagának, valamint a növényvédő szerek és hatóanyagaik forgalmazására vonatkozó követelményeknek való megfelelés kérdésében
ba) állatgyógyászati készítmény nagykereskedelme, valamint állatgyógyászati készítmény hatóanyagainak forgalmazása vonatkozásában első fokú eljárásban a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatalt,
bb) állatgyógyászati készítmény kiskereskedelme esetén első fokú eljárásban az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi feladatkörében eljáró megyei kormányhivatalt, növényvédő szer és hatóanyagai forgalmazása esetén első fokú eljárásban a növény- és talajvédelmi feladatkörben eljáró megyei kormányhivatalt, másodfokú eljárásban a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatalt,
c)17 ha nem veszélyes hulladékot forgalmaznak, és a tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély nem szükséges, annak elbírálása kérdésében, hogy a hulladékgyűjtés és – tárolás eszközei, valamint a hulladékkezelés módja megfelel-e a hulladékgazdálkodási követelményeknek, okoz-e a hulladékkezelés környezetterhelést, biztosított-e az üzlet hulladékszállítási szempontból történő megközelíthetősége – első fokú eljárásban a környezetvédelmi feladatkörében eljáró megyei kormányhivatalt, másodfokú eljárásban az Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőséget,
d)18 olyan üzlet esetében, amelyben az Országos Tűzvédelmi Szabályzat szerint robbanásveszélyes osztályba tartozó vegyi árut és anyagot, pirotechnikai terméket, tüzelő- és az Országos Tűzvédelmi Szabályzat szerint tűzveszélyes osztályba tartozó építőanyagot, járművet vagy üzemanyagot forgalmaznak
f)20 a honvédelmi és katonai célú ingatlanon működtetni kívánt üzlet esetében a honvédelmi ágazati munkavédelmi és munkabiztonsági követelményeknek való megfelelés kérdésében munkabiztonsági szakhatóságként az első fokú hatósági eljárásban a Honvédelmi Minisztérium Hatósági Hivatal vezetőjét, a másodfokú hatósági eljárásban a honvédelemért felelős minisztert.
7/A. §22 A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól 2004. évi CXL. törvény 42. § (2) bekezdésében foglalt kizárási szabály alkalmazása esetén a működés kiadása iránti eljárásban másodfokú hatóságként a 3/a. melléklet szerinti fővárosi és megyei kormányhivatal jár el.
9. § (1)23 A jegyző a működési engedély megadásával egyidejűleg az üzletet a 2. melléklet B) pontja szerint vezetett nyilvántartásba veszi. A jegyző által vezetett nyilvántartás a 2. melléklet B) pontjában meghatározott adatok tekintetében – a természetes személyazonosító adatok kivételével – közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül. A jegyző által vezetett nyilvántartás nyilvános, a jegyző a nyilvántartást az önkormányzat honlapján közzéteszi.
(2)24 A jegyző a Kertv. szerinti vendéglátás folytatása esetén a működési engedély tárgyában hozott határozatot elektronikus úton közli a környezeti zaj és rezgés elleni védelem egyes szabályairól szóló kormányrendelet szerint a környezeti zajkibocsátási határérték megállapítására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező környezetvédelmi hatósággal, kivéve, ha ezen ügyben ugyanazon jegyző jár el.
(3)25 A jegyző a működési engedély tárgyában hozott határozatot élelmiszer, takarmány, állatgyógyászati készítménynek nem minősülő állatgyógyászati termék forgalmazása esetén a megyei kormányhivatal állat-egészségügyi és élelmiszer- ellenőrző feladatkörében eljáró járási hivatalával, termésnövelő anyag forgalmazása esetén a növény- és talajvédelmi feladatkörében eljáró megyei kormányhivatallal közli.
10. § (1)26 A kereskedő a működési engedély megadását követően az 1. melléklet B) pontjában megjelölt adatokban bekövetkezett változást haladéktalanul, illetve a nyitva tartási idő változása esetén az azt megelőző nyolc napon belül köteles bejelenteni a jegyzőnek.
(4)28 Az üzlet használatára jogosult személyében történő változást – amennyiben az üzletben folytatott tevékenységet, illetve forgalmazott üzletköteles termékkört nem érinti – annak megfelelő igazolása mellett az új jogosult köteles bejelenteni.
(5)29 Az üzlet megszűnését a megszűnést követő nyolc napon belül be kell jelenteni a jegyzőnek. A jegyző a bejelentést követően haladéktalanul visszavonja a működési engedélyt, és az üzletet törli a nyilvántartásból.
10/A. §31 (1)32 A hatályos működési engedéllyel rendelkező üzletet működtető kereskedő a május 1. és szeptember 30. közötti időszakban megrendezésre kerülő, egybefüggően legfeljebb tíz napon át tartó kulturális fesztiválok területén az ideiglenes jelleggel kifejezetten erre a célra létesített vagy használt épületben, illetve önálló rendeltetési egységet képező épületrészben, illetve helyiségben (a továbbiakban: az üzlet időszakos fióküzlete) a fesztivál helyszíne szerinti település, Budapesten kerületi önkormányzat jegyzőjének, a Fővárosi Önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi főjegyzőnek engedélye alapján forgalmazhatja a 3. melléklet 2-7. pontjában foglalt termékkörbe nem tartozó terméket.
Az országos nyilvántartás33
10/B. §34 (1) A jegyző a 6. § (1) bekezdése, valamint a 9. § (1) bekezdése szerinti nyilvántartásba történő bejegyzéssel egyidejűleg a bejegyzett adatokat elektronikus úton megküldi a Zala Megyei Kormányhivatal (a továbbiakban: Kormányhivatal) részére.
(2)35 Közterületi értékesítés keretében a húsvéti, adventi, karácsonyi és szilveszteri ünnepeken, valamint évente egy alkalommal, kizárólag az adott ünnepen és az azt megelőző 20 napban az 5. mellékletben meghatározott termékeken túl az adott ünneppel, illetve az adott alkalomhoz kapcsolódó helyi hagyománnyal összefüggő termékek, továbbá nemesfémből készült ékszerek, díszműáruk és egyéb tárgyak forgalmazhatók.
13. § (1)36 Automatából nem értékesíthető nemesfémből készült ékszer, díszműáru és egyéb tárgy, szeszes ital, élő állat, valamint szexuális termék.
14. § (1)37 Mozgóbolt útján élő állat, nemesfémből készült ékszer, díszműáru és egyéb tárgy nem forgalmazható.
17. §38 (1) Csomagküldő kereskedelem útján a kedvtelésből tartott állatok tartásáról és forgalmazásáról szóló jogszabály szerinti kedvtelésből tartott állat nem forgalmazható.
d)39 élő állat, növényi szaporítóanyag,
e)40 az Országos Tűzvédelmi Szabályzat szerint robbanásveszélyes osztályba tartozó anyag,
18/A. §41 Közlekedési eszközön folytatott értékesítés a közlekedési eszköz tulajdonosának, vagy üzembentartójának engedélyével, továbbá az értékesített termékre vonatkozó jogszabályok alapján szükséges hatósági engedélyek birtokában, a kereskedő nevének és székhelyének a vásárlók számára jól látható helyen történő feltüntetésével végezhető.
(2)42 Nevelési-oktatási, gyermek- és ifjúságvédelmi intézmény, valamint templom és vallásgyakorlásra rendelt más hely bármely bejáratától számított 200 méteres közúti (közterületi) távolságon belül szexuális termék nem forgalmazható.
26. § (1)43 A fogyasztóvédelmi hatóság jár el
(4)44 A jegyző az (1)–(3) bekezdés alapján hozott határozatát elektronikus úton közli a 6. § (2) bekezdésében és a 7. § (4) bekezdésének c) pontjában megjelölt hatóságokkal, valamint a külön engedélyt kiadó hatósággal, továbbá az egyéni vállalkozót nyilvántartásba vevő járási (fővárosi kerületi) hivatallal, gazdasági társaság esetén az illetékes cégbírósággal.
(5)47 E rendeletnek az egyes kormányrendeleteknek a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvényhez kapcsolódó módosításáról szóló 176/2013. (VI. 3.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított 6. § (2a) bekezdését az e rendelkezés hatálybalépését48 követően indult, illetve a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
(6)49 A 6. § (1) bekezdés, valamint a 9. § (1) bekezdése szerinti nyilvántartás 2016. január 1-je előtt bejegyzett adatait a jegyző 2016. február 29-ig küldi meg elektronikusan a Kormányhivatal részére.
29/A. §50 A 2016. január 1-jéig bejelentett mozgóbolt útján folytatott kereskedelmi tevékenységet, valamint üzleten kívüli kereskedelmet végző kereskedőknek tevékenységüket nem kell bejelenteniük a székhelyük szerinti jegyzőhöz.
29/B. §51 A 2016. január 1-jéig bejelentett mozgóbolt útján folytatott kereskedelmi tevékenységet, valamint üzleten kívüli kereskedelmet végző kereskedők nyilvántartásának adatait a kereskedelmi tevékenység helye szerinti jegyző 2016. február 1-ig átadja a székhely szerinti jegyzők részére.
31. §52
33. §53 (1) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8., 9. és 16. cikkének való megfelelést szolgálja.
4.4.54 a közlekedési eszközön folytatott értékesítés esetén annak a közlekedési eszköznek a megjelölése (a jármű azonosítására használt jelzés feltüntetésével), amelyen kereskedelmi tevékenységet kívánnak folytatni;
4a.55 üzleten kívüli kereskedelem esetén a termék forgalmazása céljából szervezett utazás vagy tartott rendezvény helyének és időpontjának, illetve a szervezett utazás keretében tartott rendezvény esetén az utazás indulási és célhelyének, valamint az utazás időpontjának megjelölése;
6.9.56 napi fogyasztási cikket értékesítő üzlet esetén az árusítótér nettó alapterülete, az üzlethez létesített gépjármű-várakozóhelyek száma, azok telekhatártól mért távolsága és elhelyezése (saját telken vagy más telken parkolóban, parkolóházban vagy közterületek közlekedésre szánt területe egy részén, illetve a közforgalom céljára átadott magánút egy részén);
5.4.57 a közlekedési eszközön folytatott értékesítés esetén annak a közlekedési eszköznek a megjelölése (a jármű azonosítására használt jelzés feltüntetésével), amelyen kereskedelmi tevékenységet folytatnak;
5a.58 üzleten kívüli kereskedelem esetén a termék forgalmazása céljából szervezett utazás vagy tartott rendezvény helyének és időpontjának, illetve a szervezett utazás keretében tartott rendezvény esetén az utazás indulási és célhelyének, valamint az utazás időpontjának megjelölése;
7.6.59 napi fogyasztási cikket értékesítő üzlet esetén az árusítótér nettó alapterülete, az üzlethez létesített gépjármű-várakozóhelyek száma, azok telekhatártól mért távolsága és elhelyezése (saját telken vagy más telken parkolóban, parkolóházban, vagy közterületek közlekedésre szánt területe egy részén, illetve a közforgalom céljára átadott magánút egy részén);
2.61 a kémiai biztonságról szóló törvény szerinti veszélyes anyagok és keverékek, kivéve a Jöt. szerinti tüzelőolaj, propán vagy propán-bután gáz és az üzemanyag;
5.62 fegyver, lőszer, robbanó- és robbantószer, gázspray, pirotechnikai termék, a polgári célú pirotechnikai tevékenységekről szóló kormányrendelet szerinti 1., 2. és 3. pirotechnikai osztályba tartozó termékek, az ott meghatározott kivételekkel;
8.63 az Országos Tűzvédelmi Szabályzat szerint robbanásveszélyes osztályba tartozó anyag, kivéve a Jöt. szerinti tüzelőolaj, propán vagy propán-bután gáz és az üzemanyag.
3/a. melléklet a 210/2009. (IX. 29.) Korm. rendelethez64
Az üzlet fekvése
Az üzlet működési engedély kiadása iránti eljárásban másodfokú hatóságként eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal
4. melléklet a 210/2009. (IX. 29.) Korm. rendelethez65
13.66 büfétermék;
2.67 Dohányterméket kiegészítő termék;
1 A 2. § a) pontja a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 112. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
2 A 2. § b) pontja a 255/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet 28. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
3 A 2/A. §-t a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 142. § (1) bekezdése iktatta be.
4 A 3. § (2) bekezdése a 41/2010. (II. 26.) Korm. rendelet 23. §-a szerint módosított szöveg.
5 Az 5. §-t a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 117. § a) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
6 A 6. § (1) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 112. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
7 A 6. § (2) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 112. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
8 A 6. § (2a) bekezdését a 176/2013. (VI. 3.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 112. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
9 A 6. § (2b) bekezdését az 524/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be, szövege a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 142. § (11) bekezdése, a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 116. § a) pontja szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
10 A 6. § (3) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 142. § (4) bekezdésével megállapított, a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 116. § b) pontja szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
11 A 6. § (4) bekezdése a 289/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. § (126) bekezdése, a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 116. § c) pontja szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
12 A 6. § (5) bekezdése a 289/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. § (126) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 7. §-a alapján a 2011. január 1-jét követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
13 A 6. § (6) bekezdését a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 117. § b) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
14 A 6. § (7) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 142. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
15 A 7. § (4) bekezdés a) pontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 142. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
16 A 7. § (4) bekezdés b) pontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 142. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
17 A 7. § (4) bekezdés c) pontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 142. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
18 A 7. § (4) bekezdés d) pontja a 300/2014. (XII. 5.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
19 A 7. § (4) bekezdés e) pontját a 402/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 12. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
20 A 7. § (4) bekezdés f) pontját a 158/2011. (VIII. 11.) Korm. rendelet 28. § (2) bekezdése iktatta be.
21 A 7. § (6) bekezdését a 351/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 256. § (5) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 137/2012. (VI. 29.) Korm. rendelet 97. § p) pontja.
22 A 7/A. §-t a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 142. § (7) bekezdése iktatta be.
23 A 9. § (1) bekezdése a 203/2013. (VI. 14.) Korm. rendelet 17. § (2) bekezdésével megállapított, a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 117. § c) pontja szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
24 A 9. § (2) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 112. § (4) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
25 A 9. § (3) bekezdését a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 112. § (5) bekezdése iktatta be. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
26 A 10. § (1) bekezdése a 289/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. § (126) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 7. §-a alapján a 2011. január 1-jét követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
27 A 10. § (3) bekezdését a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 117. § d) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
28 A 10. § (4) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 112. § (6) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
29 A 10. § (5) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 112. § (6) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
30 A 10. § (6) bekezdését a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 117. § d) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
31 A 10/A. §-t a 101/2010. (IV. 2.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdése iktatta be.
32 A 10/A. § (1) bekezdése a 255/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet 28. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
33 A 10/B. §-t megelőző alcímet a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 113. §-a iktatta be. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
34 A 10/B. §-t a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 113. §-a iktatta be. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
35 A 12. § (2) bekezdése a 260/2014. (X. 15.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
36 A 13. § (1) bekezdése a 41/2010. (II. 26.) Korm. rendelet 21. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
37 A 14. § (1) bekezdése a 41/2010. (II. 26.) Korm. rendelet 21. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
38 A 17. § a 41/2010. (II. 26.) Korm. rendelet 21. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
39 A 18. § (1) bekezdés d) pontja a 41/2010. (II. 26.) Korm. rendelet 21. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
40 A 18. § (1) bekezdés e) pontja a 300/2014. (XII. 5.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
41 A 18/A. §-t az 524/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
42 A 20. § (2) bekezdése a 297/2013. (VII. 29.) Korm. rendelet 54. §-a szerint módosított szöveg.
43 A 26. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 351/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 257. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
44 A 27. § (4) bekezdése a 418/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 3. § d) pontja, a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 116. § d) pontja szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
45 A 28. § c) pontját a 8/2013. (I. 18.) Korm. rendelet 1. § b) pont ba) alpontja hatályon kívül helyezte.
46 A 28. § e) pontját a 8/2013. (I. 18.) Korm. rendelet 1. § b) pont bb) alpontja hatályon kívül helyezte.
47 A 29. § (5) bekezdését a 176/2013. (VI. 3.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdése iktatta be.
48 A hatálybalépés napja: 2013. június 4.
49 A 29. § (6) bekezdését a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 114. §-a iktatta be. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
50 A 29/A. §-t az 524/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be, szövege a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 115. §-ával megállapított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
51 A 29/B. §-t az 524/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be, szövege a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 115. §-ával megállapított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
52 A 31. § a (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
53 A 33. § a 163/2010. (V. 11.) Korm. rendelet 17. §-ával megállapított szöveg.
54 Az 1. melléklet A) cím I. alcím 4. pont 4.4. alpontját az 524/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdése iktatta be.
55 Az 1. melléklet A) cím I. alcím 4a. pontját az 524/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdése iktatta be.
56 Az 1. melléklet A) cím I. alcím 6. pont 6.9. alpontját az 524/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdése iktatta be.
57 A 2. melléklet A) cím 5. pont 5.4. alpontja az 524/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
58 A 2. melléklet A) cím 5a. pontját az 524/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdése iktatta be.
59 A 2. melléklet A) cím 7. pont 7.6. alpontját az 524/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdése iktatta be.
60 A 3. melléklet 1. pontját a 8/2013. (I. 18.) Korm. rendelet 1. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
61 A 3. melléklet 2. pontja a 163/2010. (V. 11.) Korm. rendelet 18. §-a szerint módosított szöveg.
62 A 3. melléklet 5. pontja a 173/2011. (VIII. 24.) Korm. rendelet 114. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
63 A 3. melléklet 8. pontja a 300/2014. (XII. 5.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
64 A 3/a. mellékletet újonnan a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 142. § (10) bekezdése iktatta be.
65 A 4. mellékletet a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 117. § e) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
66 Az 5. melléklet 13. pontja a 41/2010. (II. 26.) Korm. rendelet 23. §-a szerint módosított szöveg.
67 A 6. melléklet 2. pontja a 8/2013. (I. 18.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.


text:
Rendes bíróságok - Luxemburg
Ebben a fejezetben a luxemburgi rendes bíróságokról adunk áttekintést.
Az első- és másodfokú bíróságok alkotmányos feladata a bírói hatalom gyakorlása, valamint az általános és helyi rendeletek alkalmazása annyiban, amennyiben azok megfelelnek a törvényeknek.
A rendes bíróságok hierarchiájának csúcsán a Legfelsőbb Bíróság (Cour supérieure de justice) található, mely Semmítőszékből (Cour de Cassation), Fellebbviteli bíróságból (Cour d'Appel), valamint ügyészségből (Parquet Général) áll.
A Semmítőszék elé, amely egy öt bíróból álló tanácsot foglal magában; alapvetően a Fellebbviteli Bíróság különböző tanácsai által hozott ítéletekkel, valamint a jogerős ítéletekkel szembeni semmisségi panaszok és felülvizsgálati kérelmek kerülnek. Ügyvéd közreműködése kötelező.
A Fellebbviteli Bíróság tíz tanácsból áll, amelyeket három-három bíró alkot. A hatásköre polgári, kereskedelmi és büntetőügyekre, valamint az ország két igazságszolgáltatási kerületében az iparjogi bíróságok által elbírált ügyekre terjed ki. Ügyvéd közreműködése kötelező, ez alól a büntetőügyek és az ideiglenes intézkedés iránti kérelmek képeznek kivételt. A Fellebbviteli Bíróság büntetőtanácsa a kerületi bíróság (Tribunal d'Arrondissement) büntetőtanácsa által hozott ítéletekkel szembeni fellebbezéseket bírálja el. Ezt a tanácsot öt bíró alkotja.
Az ország két igazságszolgáltatási kerületre (arrondissements judiciaires) van felosztva, melyekben egy-egy kerületi bíróság működik, egy Luxembourg városban, egy pedig Diekirch-ben.
A két kerületi bíróság olyan kollégiumokból áll, ahol három-három bíró ülésezik; mindegyik bíróság mellett működik ügyészség, amely egy állami ügyészből (Procureur d'Etat) és beosztott ügyészekből (substituts) áll. A kerületi bíróságok mellett működő vizsgálóbírók (juges d'instructions) feladata a súlyosabb bűncselekmények (affaires criminelles és affaires correctionnelles) esetében a nyomozási‑feladatok ellátása.
Polgári és kereskedelmi ügyekben a kerületi bíróság jár el rendes bíróságként, és hatáskörrel rendelkezik mindazon ügyekben, amelyek a kereset jellege vagy a pertárgy értéke miatt nem tartoznak kifejezetten más bíróság hatáskörébe.
A kerületi bíróság a pertárgy értéke alapján hatáskörrel rendelkezik azon ügyekben, amelyekben a pertárgy értéke a 10 000 EUR-t meghaladja.
Kizárólagos hatáskörrel rendelkezik olyan ügyekben, amelyeket jellegük miatt a törvény kifejezetten a kerületi bíróságok hatáskörébe utal. A kerületi bíróságok járnak el kizárólagosan a külföldi bíróságok által hozott ítéletek végrehajtására irányuló kérelmekkel kapcsolatban, valamint a külföldi közhivatalnokok által hitelesített jogi eszközök esetében. A kerületi bíróságok nemperes ügyekben, például örökbefogadási, gyámsági, nagykorúvá nyilvánítási stb. ügyekben is eljárnak.
A kerületi bíróság jár el másodfokon azon békebíróságok által első fokon hozott ítéletek ügyében, amelyeknek a székhelye a bíróság illetékességi területe szerinti igazságszolgáltatási kerületben van.
A kerületi bíróság előtti eljárás főszabály szerint az ellenérdekű fél számára bírósági végrehajtó által hivatalosan kikézbesített idézéssel (assignation) indul meg.
A kerületi bíróságok elnökei vagy a helyettesítésükre kirendelt bírák járnak el a gyorsított eljárásokban, amelyek keretében sürgős polgári és kereskedelmi ügyekben hoznak ideiglenes intézkedést.
A kerületi bíróságok büntető igazságszolgáltatási hatáskört is gyakorolnak, amikor büntetőbíróságként (tribunaux correctionnels et criminels) működnek. Büntetőbíróságként hatáskörük kiterjed minden vétségre(délits), valamint a törvény által nevesített bűntettekre (crimes), melyeket az elsőfokú bíróság vagy a fellebbviteli bíróság vádtanácsa (Chambre du Conseil) eléjük utal. A vádlottaknak személyesen kell megjelenniük a bíróság előtt, kivéve azon bűncselekményeket, melyeket a törvény csak pénzbüntetéssel rendel büntetni; a vádlottak ilyenkor jogásszal is képviseltethetik magukat.
A kerületi bíróságok előtt főszabály szerint kötelező jogi képviselő közreműködése, kivételt képeznek ez alól a törvény által nevesített esetek, mint például a kereskedelmi ügyek és az ideiglenes intézkedés iránti kérelmek, ahol a felek személyesen is eljárhatnak a saját ügyükben.
Luxemburgban három békebíróság (justices de paix) működik, egy Luxembourg városban, egy Esch-sur-Alzette-ben (Luxembourg igazságszolgáltatási kerület), és egy Diekirch-ben (Diekirch igazságszolgáltatási kerület).
Polgári és kereskedelmi ügyekben a békebíró hatásköre mindazon ügyekre kiterjed, amelyekre nézve az új polgári eljárási törvény vagy más jogszabályi rendelkezések hatáskörrel ruházzák fel; végső fórumként jár el a 2 000 EUR-ig terjedő perértékű ügyekben, ítélete ellen pedig fellebbezésnek van helye a 10 000 EUR-ig terjedő perértékű ügyekben.
Olyan ügyekben jár el, mint például a munkabérek, nyugellátások és életjáradékok végrehajtás céljából történő letiltása, valamint a letiltott összegek szétosztása, a követelés összegének nagyságától függetlenül.
A békebíróság előtti eljárás főszabály szerint a bírósági végrehajtó által kibocsátott hatósági értesítéssel (citation)indul meg. Bizonyos ügyeket a bíróság hivatalához benyújtott kérelemmel lehet megindítani. A békebíró előtt a felek személyesen jelennek meg, vagy képviselővel képviseltetik magukat. A képviselő lehet ügyvéd, házastárs, a közvetlen felmenő vagy lemenő ági rokonok vagy hozzátartozók, illetve az oldalági rokonok vagy hozzátartozók harmadik fokig bezárólag, valamint a kizárólag az egyik fél személyi szolgálatában álló vagy vállalkozásánál foglalkoztatott személyek.
Büntetőügyekben a békebíróságokat rendőrbíróságnak (tribunaux de police) is nevezik. Ebben a minőségükben olyan szabálysértések (contraventions vagy infractions) esetében járhatnak el, melyek büntetési tétele 25-től 250 EUR-ig terjedő összegű pénzbüntetés, valamint olyan vétségek (délits) esetében, melyeket a vádtanács a rendőrbíróság elé utal.
Ezen túlmenően olyan kisebb súlyú cselekmények esetében járnak el, melyek büntetési tételei meghaladják a rendőrség által kiszabható pénzbüntetések mértékét, és amelyeket a törvény a békebíróság hatáskörébe utal. A rendőrbíróságok által hozott ítéletek ellen mindig lehet fellebbezni. A fellebbezés benyújtására nyitva álló határidő az ítélet kihirdetésétől számított 40 nap, vagy ha az ítéletet a fél távollétében hozták meg, az ítélet kézhezvételétől vagy a fél lakcímére történő kézbesítésétől számított 40 nap. A fellebbezést a büntetőbíróság (tribunal correctionnel) bírálja el.
A békebíróságok hatásköre kiterjed az iparjogi ügyekre, valamint eljárhatnak a munkaszerződésekkel és a gyakornoki szerződésekkel összefüggő jogvitákban is. Ezekben az ügyekben a fellebbezéseket a Legfelsőbb Bíróság bírálja el.
Lásd a Rendes bíróságok weboldalát.
Lásd a Közigazgatási bíróságok weboldalát.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
IV/01489/2019
. IV/01489/2019
Első irat érkezett: 09/18/2019
Az ügy tárgya: A Balassagyarmati Törvényszék 3.Beüf.543/2018/2. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (fogvatartási körülmények miatti kártalanítás)
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Balassagyarmati Törvényszék Bv.580/2018/2. számú és 3.Beüf.543/2018/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kéri az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó az ügy előzményeként előadja, hogy a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény (Bvtv.) 10/A. §-a szerinti kártalanítási igényt terjesztett elő az alapjogait sértő fogvatartási körülmények miatt. A bíróságok a kártalanítási igényt azért utasította el, mert nem a formanyomtatványon terjesztette elő. Az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló eljárásban a már formanyomtatványon benyújtott kérelmet a korábbi döntés jogerejére hivatkozva utasította el az elsőfokú bíróság. A másodfokú bíróság az elsőfokú végzést helybenhagyta.
Az indítványozó álláspontja szerint a tisztességes bírósági eljáráshoz való joga két okból is sérült: egyrészt azért, mert egy nem érdemi, hanem formai okból elutasított igény vonatkozásában anyagi jogerő hatást biztosít az elutasító végzésnek, ami azt eredményezi, hogy a tényleges igény elbírálatlan marad. Különösen sérelmezi, hogy a formai okból történő elutasítás során hiánypótlási felhívás sem történt. Másodsorban pedig az indítványozó álláspontja szerint a bíróságok contra legem alkalmazták a Bvtv. 50. § (1) bekezdés h) pontját, ami a jogellenes döntés hatályon kívül helyezéséről rendelkezik. A fentieken túl a bírói döntések a tulajdonhoz és az emberi méltósághoz való joga sérelmét is okozzák..
A Balassagyarmati Törvényszék Bv.580/2018/2. számú és 3.Beüf.543/2018/2. számú végzése
IV_1489_0_2019_inditvany_anonim.pdf
A határozat száma: 3101/2020. (IV. 23.) AB végzés
3101_2020 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Balassagyarmati Törvényszék Bv.580/2018/2. számú végzése, valamint a Balassagyarmati Törvényszék 3.Beüf.543/2018/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó jogi képviselő (dr. Tarczay Áron ügyvéd) útján eljárva, az Abtv. 27. §-a alapján előterjesztett alkotmányjogi panaszában kérte, hogy az Alkotmánybíróság állapítsa meg a Balassagyarmati Törvényszék Bv.580/2018/2. számú végzésének, valamint a Balassagyarmati Törvényszék 3.Beüf.543/2018/2. számú végzésének az alaptörvény-ellenességét és semmisítse meg azokat, mivel a hivatkozott bírósági végzések az indítvány szerint sértik az Alaptörvény Q) cikkét, II. cikkét, XIII. cikkét, valamint XXIV. cikk (2) bekezdését.
[2]	1.1. A panasz alapjául szolgáló ügy tényállása szerint az indítványozó védője a szabadságvesztés, az elzárás, az előzetes letartóztatás és a rendbírság helyébe lépő elzárás végrehajtásának részletes szabályairól szóló 16/2014. (XII. 19.) IM rendelet (a továbbiakban: IM rendelet) 8. számú melléklete szerint 2018. augusztus 1-jén, az alapvető jogait sértő elhelyezési körülmények miatt, kártalanítás megállapítása iránti kérelmet terjesztett elő. Kérelmében kifogásolta az élettér hiányát, a rovarok jelenlétét, a világítás minőségét, a fűtési-hűtési rendszert, a szellőztetést, illetve a sétaudvar méretét, valamint a higiéniás körülményeket is. Emellett az indítványozó védője 2018. július 31-én (majd azt megismételve 2018. augusztus 3-án) a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény (a továbbiakban: Bv. tv.) 144/B. §-a alapján panaszt is benyújtott, amelyben az élettér nagyságát, az élősködők jelenlétét, a világítást és a fűtési rendszert kifogásolta.
[3]	A Balassagyarmati Fegyház és Börtön parancsnoka az indítványozó védőjének panaszát határozatában megalapozatlannak találta és elutasította, egyúttal pedig továbbította a Balassagyarmati Törvényszék (a továbbiakban: törvényszék) büntetés-végrehajtási bírójának az indítványozó védőjének beadványát, amelyhez csatolta az IM rendelet 10/C. § (4) bekezdése szerinti iratokat.
[4]	A törvényszék a kérelmet megalapozatlannak találta. A végzés indokolása szerint az indítványozó 2016. november 17-étől egészen 2018. augusztus 1-jéig töltötte szabadságvesztését. A 2016. november 17-e és 2018. május 25-e közötti időszakra azonban már nyújtott be kártalanítási igény iránti kérelmet, amelyet azonban a törvényszék (formai hiba miatt) elutasított. Tekintettel arra, hogy az indítványozó védőjének jelen alkotmányjogi panasz tárgyát is képező kérelme ezen időszakot is érintette, ezért a törvényszék megállapította, hogy a 2016. november 17-e és 2018. május 25-e közötti időszakra benyújtott ismételt kérelem nem bírálható el érdemben, mivel az ítélt dolognak minősül. A 2018. május 26-a és 2018. augusztus 1-je közötti időszak tekintetében pedig a – a Bv. tv. 10/A. §-ának figyelembe vételével – megállapította, hogy az indítványozónak biztosították az IM rendelet 121. §-ában meghatározott nagyságú életteret, így nincs lehetőség kártalanítás megítélésére, ezért a beadvány ezen részét is elutasította.
[5]	1.2. A törvényszék büntetés-végrehajtási ügyben eljáró bírósági titkárának végzésével szemben az indítványozó és annak védője is fellebbezéssel élt. Az indítványozó védője arra hivatkozott, hogy az elsőfokú bíróság a kérelmet nem érdemben, hanem csak eljárási okból utasította el, így azt érdemben is el kell bírálni.
[6]	A törvényszék mint másodfokú bíróság a fellebbezéseket elutasította. Végzésének indokolásában kifejtette, hogy az elsőfokú eljárásban a bíróság megtartotta az irányadó eljárási szabályokat, és egyúttal kiemelte, hogy a korábban – a 2016. november 17-e és 2018. május 25-e közötti időszakra vonatkozó – elutasított kérelmet az irányadó jogszabályok szerint az elsőfokú bíróságnak nem kellett újra érdemben elbírálnia. A másodfokú végzés abban is osztotta az elsőfokú végzés álláspontját, hogy a 2018. május 26-a és 2018. augusztus 1-je közötti időszakban az indítványozó számára biztosított volt az IM rendelet szerinti élettér.
[7]	1.3. Az indítványozó ezt követően fordult az Alkotmánybírósághoz. Alkotmányjogi panaszában kérte, hogy az Alkotmánybíróság állapítsa meg a Balassagyarmati Törvényszék Bv.580/2018/2. számú végzésének, valamint a Balassagyarmati Törvényszék 3.Beüf.543/2018/2. számú végzésének az alaptörvény-ellenességét és semmisítse meg azokat. Az indítványozó elmondása szerint a jelen ügy előzményét képező, a 2016. november 17-e és 2018. május 25-e közötti fogvatartásának körülményeit kifogásoló kérelmet a törvényszék azért utasította el, mert azt akkor nem a megfelelő formanyomtatványon nyújtotta be. Jelen ügyben előterjesztett kérelmében ezért ismételten kérte – immáron a megfelelő formában előterjesztett kérelmében – a kérdéses időszakra a kártalanítás megállapítását.
[8]	Az indítványozó szerint, a fentiek okán, a törvényszék végzése sérti az Alaptörvény XXIV. cikk (2) bekezdését, mivel a törvényszék nem érdemi, hanem formai okból elutasított végzésnek tulajdonított anyagi jogerőt, ezáltal a bíróság döntése nyomán elbírálatlan igény maradt fenn. Úgy véli, azért is sérült a tisztességes (bírósági) eljáráshoz való joga, mivel tudomása szerint csak a Balassagyarmati Törvényszék tekinti elutasítási oknak a nem formanyomtatványon előterjesztett kérelmet. A formanyomtatványon történő előterjesztés azért is problémás, mivel a benyújtáskor – figyelemmel az igényérvényesítés 6 hónapos jogvesztő határidejére – sokszor nem áll még minden adat rendelkezésre, ráadásul, ha időközben a fogvatartottat átszállítják más büntetés-végrehajtási intézetbe, akkor a folyamatban lévő ügyét is más bíróságra kell áthelyezni, így a benyújtáskor még azt sem tudhatja pontosan, hogy melyik bíróság fog eljárni az ügyében. Különösen sérelmesnek tartja, hogy a törvényszék úgy tulajdonított anyagi jogerőt egy formai okból elutasított kérelemnek, hogy az elutasítás során hiánypótlási felhívásra sem került sor. Az indítványozó a tisztességes (bírósági) eljáráshoz való jog sérelmét arra is alapozta, hogy a törvényszék contra legem, önkényesen alkalmazta a Bv. tv.-t, ugyanis nem vette figyelembe, hogy a Bv. tv. szerint a bíró a jogellenes döntést hivatalból is hatályon kívül helyezheti, nem csak a Bv. tv. 10/A. §-a szerinti eljárásban – ez a contra legem jogalkalmazás pedig szembemegy az Alkotmánybíróság 20/2017. (VII. 18.) AB határozatában kimondottakkal is.
[9]	A fentiek mellett úgy véli, hogy a törvényszék végzése sérti az emberi méltóságát, mivel az őt ért sérelmet formai hiba miatt nem orvosolta a bíróság. Ezt pedig az is súlyosbítja, hogy a bíróság az Emberi Jogok Európai Bíróságának Varga és mások kontra Magyarország (no. 14097/12, 2015. március 10.) ügyben kimondottakkal is szembement, így végső soron az Alaptörvény Q) cikkét is sértette. A tulajdonhoz való jog sérelmét pedig abban látja, hogy neki jogos várománya lett volna a törvény szerint neki járó kártalanításra, amelyet formai hiba miatt elveszített.
[10]	2. Az Abtv. 56. §-a alapján az Alkotmánybíróság először az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának kérdésében dönt, ennek során mérlegelési jogkörében vizsgálja az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának feltételeit. A befogadás visszautasítása esetén a tanács rövidített indokolással ellátott végzést hoz, amelyben megjelöli a visszautasítás indokát.
[11]	Az Alkotmánybíróság az Abtv. 50. § (1) bekezdése és az Ügyrend 5. § (1) bekezdése alapján tanácsban járt el, és az indítványozó panaszának vizsgálata alapján azt állapította meg, hogy az alkotmányjogi panasz az alábbi okok miatt nem fogadható be.
[12]	2.1. Az indítványozó az Abtv. 27. §-ára alapított alkotmányjogi panaszában a támadott végzések alaptörvény-ellenességét az Alaptörvény Q) cikkének, II. cikkének, XIII. cikkének, valamint XXIV. cikk (2) bekezdésének sérelmére alapozta. Az Abtv. 27. §-a alapján alaptörvény-ellenes bírói döntéssel szemben az egyedi ügyben érintett személy vagy szervezet panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz, ha az ügy érdemében hozott döntés vagy bírósági eljárást befejező egyéb döntés az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogát sérti vagy hatáskörét az Alaptörvénybe ütközően korlátozza, és az indítványozó a jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
[13]	2.2. A törvényszék mint másodfokú bíróság végzése ellen nincs helye fellebbezésnek, az Abtv. 27. §-a szerinti indítvány tehát e tekintetben megfelel a törvényi feltételeknek.
[14]	Jelen ügyben az alkotmányjogi panaszt az alapul szolgáló, kártalanítási igényt előterjesztő személy nyújtotta be az ügyét érdemben lezáró bírósági végzéssel szemben, így az indítványozó érintettnek tekinthető, tehát jogosult volt az alkotmányjogi panasz előterjesztésére.
[15]	A fentiek mellett megállapítható, hogy az indítványozó az Abtv. 30. § (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül terjesztette elő az indítványát.
[16]	2.3. Az indítványozó alkotmányjogi panaszában hivatkozott az Alaptörvény Q) cikkének a sérelmére is. Az Alaptörvény Q) cikkével kapcsolatban az Alkotmánybíróság hangsúlyozza, hogy az Abtv. 32. § (2) bekezdése értelmében nemzetközi szerződésbe ütközés vizsgálatát egyedi bírósági ügy kapcsán csak az adott ügyben eljáró bíró, kizárólag az előtte folyamatban lévő ügyben alkalmazandó jogszabállyal összefüggésben kezdeményezheti. Ezért az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítványozó a támadott bírósági döntés nemzetközi szerződésbe ütközésének, és azzal összefüggésben az Alaptörvény Q) cikkébe ütközésének vizsgálatára nem rendelkezik indítványozói jogosultsággal.
[17]	2.4. Az indítványozó hivatkozott az Alaptörvény II. cikkének, XIII. cikkének, valamint XXIV. cikkének a sérelmére is. Utóbbival összefüggésben az Alkotmánybíróság észlelte, hogy az indítvány tartalmában nem a tisztességes hatósági eljáráshoz való jog sérelmét, hanem a tisztességes bírósági eljáráshoz való jognak az Alaptörvény XXVIII. cikkében rögzített sérelmét állította. Ezért az alkotmányjogi panasz ezen pontját az Alkotmánybíróság ezen alaptörvényi cikk tekintetében értékelte.
[18]	Az Alkotmánybíróság a fenti alaptörvényi cikkekkel összefüggésben megállapította, hogy ezekkel kapcsolatban az indítványozó nem adott elő semmilyen alkotmányjogilag értékelhető érvelést. Ezért az Alkotmánybíróság megállapította, hogy ezen alaptörvényi rendelkezések tekintetében az indítvány nem felel meg a határozott kérelemre vonatkozó követelményeknek, mivel – az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint – az indokolás hiánya {lásd többek között: 3058/2016. (III. 22.) AB végzés, Indokolás [11]; 3245/2016. (XI. 28.) AB végzés, Indokolás [10], [13]} az ügy érdemi elbírálásának akadálya.
[19]	3. Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság az Ügyrend 30. § (2) bekezdés h) pontja alapján, figyelemmel az Abtv. 56. § (2) és (3) bekezdésében foglaltakra, az alkotmányjogi panaszt visszautasította.
. 09/18/2019
. Constitutional complaint against the judgement No. 3.Beüf.543/2018/2 of the Balassagyarmat Regional Court (compensation for the conditions of detention)
. 3101/2020. (IV. 23.)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság