text:
⭐KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS ÉVRŐL
Download "KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2014. ÉVRŐL"
1 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS ÉVRŐL GYERMEKEINK A JÖVŐ ALAPÍTVÁNY 7530 KADARKÚT, FŐ U. 1.2 Tartalmi beszámoló A Gyermekeink a jövő Alapítvány évi működéséről A Gyermekeink a jövő Alapítvány 2014-ben is az alapító okiratban foglaltak szerint végezte tevékenységét. Az alapítványnak köztartozása nincsen, vállalkozási tevékenységet 2104-ben sem végzett. Mónokné Radó Edit halála miatt új kuratóriumi tagot választottak az alapítók szeptemberben. A négy korábbi kuratóriumi tag (Horváth Sándorné, Dr. Komjáti Tibor, Jakab Zoltánné és Várvizi Vilmosné) mellett az új kuratóriumi tag Bodor Zsuzsanna lett. Február hónapban elkészült a évre vonatkozó adóbevallás, melyet elektronikus úton továbbítottunk a Nemzeti Adó- és Vámhivatal felé május 31. napig adatszolgáltatási kötelezettségnek tettünk eleget a KSH felé. Ugyancsak május 31. napig kellett elszámolni a évi 1%-os felajánlások felhasználásáról ( Ft). A évre vonatkozó, a kuratórium által jóváhagyott közhasznúsági jelentést levélben megküldtük az Országos Bírósági Hivatalhoz. A közhasznú jogállás megtartásához május 31. napig kérvényezni kellett volna alapítványunknak a közhasznú jogállás megtartását. Mivel ez nem történt meg, így június 1. napjával a Kaposvári Törvényszék törölte szervezetünk közhasznú jogállását. Szeptemberben az új kuratóriumi tag megválasztásával szükségszerű lett az alapító okirat módosítása. Az alapító okiratot már az új törvényi előírásoknak megfelelően kellett elkészíteni. A dokumentáció elkészítését ügyvéd végezte. Ezzel egyidőben az alapítvány élt a lehetőséggel, és mégis csak kérvényezte a közhasznú jogállást. A Kaposvári Törvényszék határozata alapján december 30. napjától újra közhasznú szervezet vagyunk. Október hónapban megkapta a szervezet a évi személyi jövedelemadókból felajánlott 1%-os támogatásokat, melynek összege Ft volt. Ebből 0 Ft került felhasználásra a évben. Nevezett évben céges felajánlás is gyarapította bevételeinket. A HEINRICH Bt.-től április hónapban Ft támogatást kaptunk. Az adományról kiállított igazolást megküldtük a támogatónak. Szeptember hónapban pályázatot nyújtottunk be az Új Európa Alapítvány által meghirdetett Iskolai Közösségi Szolgálat megvalósítását támogató pályázatra. Ezen pályázat sajnos nem nyert támogatást ben az alábbi támogatást nyújtottuk diákjainknak: Ének-zene oktatás támogatása (4 db furulya ) Ft Jálics-napi rendezvények Ft Magyarország az én hazám verseny (étkezési támogatás) Ft Kistérségi idegen nyelvi verseny támogatása Ft Elsősegélynyújtó verseny támogatása Ft Tanulmányi kirándulások támogatása Ft Végzős 8. osztályosok ösztöndíja Ft Informatika verseny támogatása Ft Kémia oktatás támogatása 740 Ft Összesen: Ft3 Az alapítvány adatai, tevékenysége és a Közhasznúsági beszámolók elérhetők az iskola honlapján: címen az Alapítvány címszó alatt.4 Költségvetési támogatás (szja 1%) felhasználása évben évben a Gyermekeink a jövő Alapítvány Ft szja támogatásban részesült, melyek a évi adókból kerültek felajánlásra. Ebből az összegből Ft került felhasználásra december 31. napig. (Elszámolást lásd a Közhasznúsági jelentés évről). A fennmaradó Ft a évben került felhasználásra az alábbiak szerint: Ének-zene oktatás támogatása ( 4 db furulya) Ft Jálics-napi rendezvények támogatása (koszorúk, alapanyagok a kiállításhoz ) Ft Kistérségi idegen nyelvi verseny támogatása (jutalmazáshoz vásárlási utalványok) Ft Tanulmányi kirándulások támogatása Ft Végzős 8. osztályosok ösztöndíja Ft Összesen: Ft évben az alapítvány Ft szja támogatásban részesült. Ez a évi adókból kerültek felajánlásra. Ebből az összegből 0 Ft-ot került felhasználásra évben, így a teljes összeg megmaradt a évre.5 BEVÉTELEK és KIADÁSOK évben Nyitás: Ft Bevételek: Ft Cél szerinti tevékenységből származó - adományok Ft Egyéb (kamat) 17 Ft Pályázatok: 0 Ft Vállalkozási tevékenység: 0 Ft A központi költségvetési szervtől, az elkülönített állami pénzalaptól, a helyi önkormányzattól, az egészségbiztosítási önkormányzattól és mindezek szerveitől kapott támogatások: - szja Ft Kiadások: Ft Közhasznú tevékenység érdekében felmerülő közvetlen költségek (cél szerinti juttatások) Ft - Ének-zene oktatás Ft - Jálics-napi rendezvények Ft - Magyarország az én hazám verseny Ft - Kistérségi idegen nyelvi verseny Ft - Elsősegélynyújtó verseny Ft - tanulmányi kirándulások Ft - Végzős 8. osztályosok ösztöndíja Ft - Informatika verseny Ft - Kémiai oktatás 740 Ft Összesen: Ft Közvetett költségek (működési) Ft - számlavezetési díj Ft - postai költségek 705 Ft - Könyvelési díj Ft - ügyvédi díj (okiratszerkesztés) Ft - közjegyzői díj (aláírási címpéldány) Ft Cél szerinti, de nem közhasznú tevékenységek 0 Ft Vezető tisztségviselőknek nyújtott támogatás 0 Ft Zárás: Ft Ft Ft = Ft6 Cél szerinti juttatások ( Ft) kimutatása évre Ének-zene oktatás támogatása Ft Az iskola speciális tagozatán tanuló diákjainak ének-zene oktatást kívántuk támogatni azzal, hogy 4 darab furulyát vásároltunk. Ezzel az oktatás feltételeit javítottuk. Jálics-napi rendezvények támogatása Ft Március hónapban ünnepli az iskola névadójának születését. Ez alkalomból színvonalas programokkal készülnek pedagógusok és diákok. Többek között megkoszorúzzák Jálics Ernő sírját a temetőben és koszorút helyeznek el az iskola aulájában található emlékfalon. A koszorúkat szervezetünk vásárolta. A tanulók munkáiból összeállított művészeti kiállításhoz pedig alapanyagokat vásároltunk. Mindezekkel a szabadidős programokat támogattuk. Magyarország az én hazám verseny támogatása Ft Az iskola már évek óta részt vesz a fentnevezett honismereti versenyen. Az országos döntőbe jutott középiskolás csapatok részvételét (tehetséggondozást) támogattuk azzal, hogy átvállaltuk a gyerekeknek felajánlott kedvezményes étkezés díját. A gyerekek mind hátrányos helyzetűek. Kistérségi idegen nyelvi verseny támogatása Ft A 2013/2014-es tanévben is megrendezésre került az immár hagyománnyá vált kistérségi idegen nyelvi verseny német és angol nyelvből. A szeptembertől májusig tartó verseny díjazott tanulóinak jutalmait (vásárlási utalványokat) vásároltuk meg. Ezzel a nyelvoktatást és a tehetséggondozást támogattuk. Elsősegélynyújtó verseny támogatása Ft A versenyt azzal támogattuk, hogy a felkészüléshez kötszereket és egyéb szükséges anyagokat vásároltunk. Tanulmányi kirándulások támogatása Ft Tizenöt tanulócsoport, közel 200 tanuló tanulmányi kirándulását támogatta szervezetünk. Az egy főre jutó költségeket csökkentettük azzal, hogy anyagi támogatást nyújtottunk a belépőjegyek, az utazási költségek, étel alapanyagok és program szervezési díjának kifizetéséhez. A tanulók nagy része hátrányos helyzetű. Végzős 8. osztályosok támogatása Ft Az alapító okiratban foglaltak szerint továbbtanulási támogatásban (ösztöndíjban) részesült 2 tanuló az alábbiak szerint: Cseh László Ft és Rózsa Bálint Ft. Ők a tanulmányi és közösségi munkájukkal érdemelték ki a jutalmat, melyet az ünnepélyes tanévzárón vehettek át az alapítvány képviselőjétől. Informatika verseny támogatása Ft A tehetséggondozást támogattuk azzal, hogy az iskolában megszervezett informatika verseny díjazottjainak jutalmait ((Flash Drive, fejhallgató, DVD-k) megvásároltuk.7 Kémia oktatás támogatása 740 Ft A kémia tantárgy oktatásának feltételeit javítottuk azzal, hogy a kísérletekhez szükséges denaturált szesz megvásárlását átvállaltuk.8 9 10 11 12 13 14 Hasonló dokumentumok
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2013. évről Gyermekeink a jövő Alapítvány 7530 Kadarkút, Fő u.1. Tartalmi beszámoló a Gyermekeink a jövő Alapítvány 2013. évi működéséről A Gyermekeink a jövő Alapítvány 2013-ban Részletesebben Tartalmi beszámoló. a Gyermekeink a jövő Alapítvány 2008. évi működéséről
Tartalmi beszámoló a Gyermekeink a jövő Alapítvány 2008. évi működéséről A Gyermekeink a jövő Alapítvány 2008-ban is az alapító okiratban foglaltak szerint végezte tevékenységét. Az alapítványnak köztartozása Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS. 2010. évről. Gyermekeink a jövő Alapítvány 7530 Kadarkút, Fő u. 1.
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. évről Gyermekeink a jövő Alapítvány 7530 Kadarkút, Fő u. 1. Tartalmi beszámoló a Gyermekeink a jövő Alapítvány 2010. évi működéséről A Gyermekeink a jövő Alapítvány 2010-ben Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS. 2009. évről. Gyermekeink a jövő Alapítvány 7530 Kadarkút, Fő u.1.
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2009. évről Gyermekeink a jövő Alapítvány 7530 Kadarkút, Fő u.1. Tartalmi beszámoló a Gyermekeink a jövő Alapítvány 2009. évi működéséről A Gyermekeink a jövő Alapítvány 2009-ben Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS. 2011. évről. Gyermekeink a jövő Alapítvány 7530 Kadarkút, Fő u. 1.
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011. évről Gyermekeink a jövő Alapítvány 7530 Kadarkút, Fő u. 1. 1 Tartalmi beszámoló a Gyermekeink a jövő Alapítvány 2011. évi működéséről A Gyermekeink a jövő Alapítvány 2011-ben Részletesebben K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S
Gyógyszerészeti Dolgozók Szakszervezete a Munkanélküliekért Alapítvány K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2004 Budapest, 2005. 2 T a r t a l o m 1. A szervezet alapadatai 2. A GYDSZ a Munkanélküliekért Részletesebben Dunakeszi Szent István Általános Iskoláért Alapítvány 2120 Dunakeszi, Táncsics u. 4.
Dunakeszi Szent István Általános Iskoláért Alapítvány 2120 Dunakeszi, Táncsics u. 4. 2012. évi KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE Dunakeszi, 2013. május 21. Tyimofejevné Iványi Réka a kuratórium elnöke Az alapítvány Részletesebben T A R T A L O M. 1. A szervezet alapadatai. 2. Egyszeres könyvvitelt vezető alapítványok közhasznú beszámolójának mérlege
Budafoki Nyolcévfolyamos Oktatásért Alapítvány 1223.Budapest Közgazdász utca 9-11 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2012 évről Tartalom 1. A szervezet alapadatai 2. Számviteli beszámoló 3. Kimutatás a költségvetési Részletesebben T A R T A L O M. 1. A szervezet alapadatai. 2. Egyszeres könyvvitelt vezető alapítványok közhasznú beszámolójának mérlege
Hit és Fény Alapítvány KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. Budapest, 2011. május 20. 2 T A R T A L O M 1. A szervezet alapadatai 2. Egyszeres könyvvitelt vezető alapítványok közhasznú beszámolójának mérlege 3. Részletesebben KORSZERŰ KERESKEDELEMÉRT ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE 2010.
KORSZERŰ KERESKEDELEMÉRT ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE 2010. Székhely: 5000, Szolnok, Tiszaligeti sétány. Adószám: 19216502-1-16 Közhasznúsági fokozat: közhasznú szervezet Közhasznúsági Részletesebben KOSSUTH ISKOLA GYŐR A KORSZERŰ SZAKKÉPZÉSÉRT ALAPÍTVÁNY 9025 Győr, Kossuth Lajos u. 7. 2009. évi közhasznúsági jelentése
KOSSUTH ISKOLA GYŐR A KORSZERŰ SZAKKÉPZÉSÉRT ALAPÍTVÁNY 9025 Győr, Kossuth Lajos u. 7. 2009. évi közhasznúsági jelentése Tartalom 1. A SZERVEZET ALAPADATAI... 2 2. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ... 3 3. KIMUTATÁS Részletesebben A Egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolója 2009 c. dokumentumot a Könyvelő elkészítette.
A 2009.évi közhasznúsági jelentés kötelező tartalmi elemei a) A 2009. év számviteli beszámolója a számviteli törvény szerint Külön dokumentum fájlban mellékelve (1715/B). A Egyszeres könyvvitelt vezető Részletesebben 2014. évi közhasznúsági jelentése
K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2007 Újlak Diákalapítvány székhely: 1173 Budapest, Újlak utca 110. adószám: 19668521-1-42 közhasznúsági fokozat: közhasznú szervezet Tartalom 1. Számviteli beszámoló Részletesebben Beszámoló és Közhasznúsági jelentés Nyelvoktatás fejlesztéséért Petőfi Sándor Általános Iskola Alapítványának 2012. évi tevékenységéről.
Beszámoló és Közhasznúsági jelentés Nyelvoktatás fejlesztéséért Petőfi Sándor Általános Iskola Alapítványának 2012. évi tevékenységéről. A társadalmi szervezetet a Fejér Megyei Bíróság 1999. 06. 29-i Pk. Részletesebben Gyermekünk a jövő Közhasznú Alapítvány
Moravcsik Alapítvány K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2003 Budapest, 2004. 2 T a r t a l o m 1. A szervezet alapadatai 2. A Moravcsik Alapítvány számviteli beszámolója 3. Kimutatás a költségvetési Részletesebben 2012. évi. Közhasznúsági jelentése
TEHETSÉGES TANULÓKÉRT Alapítvány 5435 Martfű, Május 1. út 2. 2012. évi Közhasznúsági jelentése ( A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva. ) Martfű, 2013. május 04. Az alapítvány vezetője Részletesebben Öreglak Tanulóifjúságáért Alapítvány 8697 Öreglak, Nagy J. u. 12. /fax: 85-330-255, e-mail: oreglak@t-online.hu
SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. Adószám: 18771929-1-14 A szervezet megnevezése: Öreglak Tanuló Ifjúságáért Alapítvány A szervezet címe: EGYSZERES KÖNYVVITELT VEZETŐ EGYÉB SZERVEZETEK, Részletesebben BESZÁMOLÓ. A Jász- Nagykun- Szolnok Megyei Polgári Védelmi Szövetség 2013. évi költségvetési gazdálkodásának alakulásáról
BESZÁMOLÓ A Jász- Nagykun- Szolnok Megyei Polgári Védelmi Szövetség 2013. évi költségvetési gazdálkodásának alakulásáról 1. A 2013. évben kapott költségvetési támogatás felhasználása A Szövetség 2013. Részletesebben Berzsenyi Dániel Általános Iskola Pedagógium Alapítványa 7400 Kaposvár, Szent Imre u. 29/c. 2011. évi Közhasznúsági jelentése
Berzsenyi Dániel Általános Iskola Pedagógium Alapítványa 7400 Kaposvár, Szent Imre u. 29/c 2011. évi Közhasznúsági jelentése Kaposvár, 2012.május 18. Kovács Zoltán Kuratórium elnöke A Berzsenyi Dániel Részletesebben K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S
Moravcsik Alapítvány K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2005 Budapest, 2006. 2 T a r t a l o m 1. A szervezet alapadatai 2. A Moravcsik Alapítvány számviteli beszámolója 3. Kimutatás a költségvetési Részletesebben Kalocsa Város Óvodáiért Közhasznú Alapítvány (6300 Kalocsa, Szent István király út 19.) 2010. évi közhasznúsági jelentése
Kalocsa Város Óvodáiért Közhasznú Alapítvány (6300 Kalocsa, Szent István király út 19.) 2010. évi közhasznúsági jelentése 1. számviteli beszámoló a melléklet szerint 2. Az alapítvány költségvetési támogatásban Részletesebben FŐÉPÍTÉSZEK AZ ÉPÍTETT ÉS TERMÉSZETI KÖRNYEZETÉRT ALAPÍTVÁNY
FŐÉPÍTÉSZEK AZ ÉPÍTETT ÉS TERMÉSZETI KÖRNYEZETÉRT ALAPÍTVÁNY 2008. ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE Összeállította: Csohány Klára, a Kuratórium Elnöke Készült: 2009. május 31. Tartalomjegyzék: I. Az Alapítvány Részletesebben Életjel Alapítvány 2006. évi
Közhasznú jelentés 2010. Az alapítvány adószáma: 19671183-1-41 Az Alapítvány nyilvántartási száma: 1782 Az Alapítványt a Fővárosi Bíróság 11. Pk. 66. 070/1991/8. számon tartja nyilván. Az Alapítvány az Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS. 2010 évi. Református Elemi Iskola és Szeretetotthon Alapítvány. Székhelye: 5530 Vésztő, Bartók Béla tér 6
Adószám: 19151063-1-11 Bíróság: Tatabányai Törvényszék Statisztikai számjel: 19151063-9133-561-11 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS az,,iskolánkért Közhasznú Alapítvány 2943 Bábolna, Toldi M.u.24. 2013.évi Működéséről Részletesebben Fehérvár Travel Közhasznú Alapítvány a Rászorulókért Elnöki beszámoló 2011. január 1. 2011. december 31.
Fehérvár Travel Közhasznú Alapítvány a Rászorulókért Elnöki beszámoló 2011. január 1. 2011. december 31. "Lemondani a feleslegről akkor, amikor másoknak a szükséges hiányzik: nem jótett, hanem kötelesség." Részletesebben SZÖVEGES BESZÁMOLÓ A 2008. évi KÖZHASZNÚSÁGI TEVÉKENYSÉGRŐL
. SZÖVEGES BESZÁMOLÓ A 2008. évi KÖZHASZNÚSÁGI TEVÉKENYSÉGRŐL TARTALOMJEGYZÉK I. A SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ 4 II. KÖLTSÉGVETÉSI NORMATÍV TÁMOGATÁST A SZERVEZET NEM KAPOTT.4 III. KIMUTATÁS A VAGYON FELHASZNÁLÁSORÓL...4 Részletesebben Gyermekeinkért, a jövőért Alapítvány 9071 Gönyű, Kossuth L. u. 67. 2012. évi Közhasznúsági jelentése
Gyermekeinkért, a jövőért Alapítvány 9071 Gönyű, Kossuth L. u. 67. 2012. évi Közhasznúsági jelentése Gönyű, 2013. február 25. Dr. Csanaki Vida elnök A Gyermekeinkért, a jövőért Alapítvány Közhasznúsági Részletesebben Hajós Alfréd Általános Iskola Alapítvány
Adószám: Bejegyző szerv: Regisztrációs szám: 18160525-1-42 FŐVÁROSI BÍRÓSÁG PK.60.991/1997 BOKOR, HAZAI RÁSZORULÓK ALAPÍTVÁNY 1163 Budapest, GORDONKA utca 7. 2011 Fordulónap: Beszámolási időszak: 2011. Részletesebben Jövőnk nukleáris energetikusáért alapítvány 2011.ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS SZÁMSZAKI ADATOK
Jövőnk nukleáris energetikusáért alapítvány 211.ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS SZÁMSZAKI ADATOK Az alapítvány neve: JÖVŐNK ENERGETIKUSÁÉRT ALAPITVÁNY Képviselők neve: Dr. Csom Gyula Budapest Dr. Bihari Péter Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS. 2013. év
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2013. év Alapítvány neve, címe: Mohács és Vidéke Ipari és kereskedelmi Szakképzéséért Alapítvány 7700 Mohács, Kossuth L. u. 71. Alapítvány adószáma: 18303913-1-02 Nyilvántartási Részletesebben UGRIFÜLES ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS. 2012 év
UGRIFÜLES ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2012 év Kelt: Budapest, 2013. május 27. TARTALOM 1. A szervezet alapadatai 2. Számviteli beszámoló 3. Kimutatás a költségvetési támogatás felhasználásáról 4. Részletesebben Közúti Közlekedési Szakszervezet Szociális Alapítványa H 1081 Budapest, II. János Pál pápa tér 3. 2012. évi Közhasznúsági jelentés
Közúti Közlekedési Szakszervezet Szociális Alapítványa H 1081 Budapest, II. János Pál pápa tér 3. 2012. évi Közhasznúsági jelentés Budapest, 2013. május 28. Közúti Közlekedési Szakszervezet Szociális Alapítványa Részletesebben Fehérvár Travel Közhasznú Alapítvány a Rászorulókért Elnöki beszámoló 2012. január 1. 2012. december 31.
Fehérvár Travel Közhasznú Alapítvány a Rászorulókért Elnöki beszámoló 2012. január 1. 2012. december 31. "Lemondani a feleslegről akkor, amikor másoknak a szükséges hiányzik: nem jótett, hanem kötelesség." Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
Adószám: 19010148-2-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 108/1990.04.09 1087 Budapest, Delej utca 24-26. 2011 Fordulónap: 2011. december 31. Beszámolási időszak: 2011. január 01. - 2011. Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS A 2011. ÉVRŐL
Közhasznúsági jelentés TORNATEREMÉRT Kiemelten Közhasznú alapítvány Kuratóriumának 1/2012. (12.02.06.) sz. határozata:(kivonat a jegyzőkönyvből): A Kuratórium elfogadta a 2011. évi TORNATEREMÉRT alapítvány Részletesebben DAMASZKUSZI ÚT ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS. 2011. év
DAMASZKUSZI ÚT ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011. év Kelt: Veresegyház, 2012. március 26. 1 TARTALOM 1. A szervezet alapadatai 2. Számviteli beszámoló 3. Kimutatás a költségvetési támogatás felhasználásáról Részletesebben FACULTAS NONPROFIT KÖZHASZNÚ KFT.
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS FACULTAS KÖZHASZNÚ NONPROFIT KFT 2011. évi tevékenységéről (készült a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. Törvény 19. előírásai szerint) FACULTAS NONPROFIT KÖZHASZNÚ KFT. Részletesebben Közhasznúsági Beszámoló. Egry József Általános Iskola. Tolnai Alapítvány
Közhasznúsági jelentés Év: 2010 Székhely:Kiskunfélegyháza Kapcsolattartó: Mészáros Gyuláné Közhasznúsági jelentés szövege: Darvas Iskola Diákjaiért Oktatási Alapítvány 2010. évi közhasznúsági jelentése Részletesebben DIABETESZES GYERMEKEKET TÁMOGATÓ EGYESÜLET KÖZHASZNÚ SZERVEZET KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS. 2012.év
DIABETESZES GYERMEKEKET TÁMOGATÓ EGYESÜLET KÖZHASZNÚ SZERVEZET KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2012.év - 2 - TARTALOMJEGYZÉK Oldal I. A Szervezet alapadatai 3 II. Egyszeres könyvvitelt vezető alapítványok közhasznú Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS. 2012. év
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2012. év Alapítvány neve, címe: Mohács és Vidéke Ipari és kereskedelmi Szakképzéséért Alapítvány 7700 Mohács, Kossuth L. u. 71. Alapítvány adószáma: 18303913-1-02 Nyilvántartási Részletesebben K ö z ú t i K ö z l e k e d é s i S z a k s z e r v e z e t
K ö z ú t i K ö z l e k e d é s i S z a k s z e r v e z e t 1081 Budapest, Köztársaság tér 3. Email: kksz@t-online.hu KÖZÚTI KÖZLEKEDÉSI SZAKSZERVEZET SZOCIÁLIS ALAPÍTVÁNYA KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS Az alapítvány Részletesebben SZÖVEGES BESZÁMOLÓ A 2009. évi KÖZHASZNÚSÁGI TEVÉKENYSÉGRŐL
Közhasznúsági jelentés TORNATEREMÉRT Kiemelten Közhasznú alapítvány Kuratóriumának 1/2013. (13.04.24.) sz. határozata:(kivonat a jegyzőkönyvből): A Kuratórium elfogadta a 2012. évi TORNATEREMÉRT alapítvány Részletesebben Nyíri Arborétumért, Természetért, Kultúráért Egyesület
Nyíri Arborétumért, Természetért, Kultúráért Egyesület KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011. TARTALOM 1. A szervezet alapadatai 2. Egyszerűsített könyvvitelt vezető egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolójának Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. SZENTGYÖRGYI ÓVODÁSOKÉRT Alapítvány
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011. SZENTGYÖRGYI ÓVODÁSOKÉRT Alapítvány 5054 Jászalsószentgyörgy, Rákóczi út 15. Adószám: 18829723-1-16 Számviteli beszámoló Jászalsószentgyörgy, 2012. május 31. 18829723949956916 Részletesebben POGÁNYÉRT ALAPÍTVÁNY. 2010. évről
POGÁNYÉRT ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. évről Pogány, 2011. február 25. 2 Tartalom 1. A szervezet alapadatai 2. A Pogányért Alapítvány Számviteli beszámolója 3. Kimutatás a költségvetési támogatás Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2009. KULTSÁR ALAPÍTVÁNY Székhely: 2900 Komárom, Klapka György út 56. Adószám: 18610893-1-11 Közhasznúsági fokozat: közhasznú Közhasznúsági végzés: Pk. 60.065/1999/2 /745. sorsz./ Részletesebben FACULTAS KÖZHASZNÚ NONPROFIT KFT
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS FACULTAS Közhasznú Nonprofit Kft 2010. évi tevékenységéről (készült a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. Törvény 19. előírásai szerint) FACULTAS KÖZHASZNÚ NONPROFIT KFT Részletesebben Kökönyösi Diákokért Alapítvány. Adószáma: 18308671 1 02. Pk. 60. 124/1996. 2011. évi. Közhasznúsági jelentése
Kökönyösi Diákokért Alapítvány 7300 Komló, Ságvári utca 1. Adószáma: 18308671 1 02 Pk. 60. 124/1996. 2011. évi Közhasznúsági jelentése Komló, 2012. február 10. Iván Attila Kökönyösi Diákokért Alapítvány Részletesebben I. Az Együtt Magyarországért Alapítvány 2014. évi egyszerűsített éves beszámolója Az egyszerűsített éves beszámoló mérlege.
Az Együtt Magyarországért Alapítvány 2014. évi jelentése a pártok működését segítő tudományos, ismeretterjesztő, kutatási, oktatási tevékenységet végző alapítványokról szóló törvény szerint Székhely: 1122 Részletesebben POGÁNYÉRT ALAPÍTVÁNY. 2011. évről
POGÁNYÉRT ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011. évről Pogány, 2012. február 8. 2 Tartalom 1. A szervezet alapadatai 2. A Pogányért Alapítvány Számviteli beszámolója 3. Kimutatás a költségvetési támogatás Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
Bevezető ismertetés A Fényszóró Kulturális Alapítvány a szellemi fogyatékosokért 1995. szeptember 28-án alakult, melynek alapítója a Dr. Dobos Anna. Az alapítók 1998. december 28. napján az alapító okirat Részletesebben Schönherz Kollégiumért Alapítvány 2004. évi közhasznúsági jelentés
Soroptimist Club Szeged Közhasznúsági beszámoló 2013. Szeged, 2014.május 13. A szervezet alapadatai: eve: Soroptimist Club Szeged Képviselő: Baranyi Irén Székhely/ Levelezési cím: 6721 Szeged, Pusztaszeri Részletesebben Tisztelt Aljegyző Asszony!
Felsőpakony Nagyközség Polgármesteri Hivatala 2363 Felsőpakony Petőfi S. u. 9. Itsz.: III 243 / 2015. Ügyintéző: Matisz Zsolt kuratóriumi elnök Langné Malecz Andrea aljegyző részére Tárgy: beszámoló az Részletesebben I. A szervezet alapadatai
TARTALOM I. A szervezet alapadatai II. Egyszerűsített könyvvitelt vezető egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolójának mérlege III. Kimutatás a költségvetési támogatás felhasználásáról IV. Részletesebben Budakeszi Cserkészekért Alapítvány 2092 Budakeszi, Rózsa u. 3.
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2009 Az egyéb szervezet megnevezése: Budakeszi Cserkészekért Alapítvány Az egyéb szervezet címe (székhely): Adószám: 18693805-1-13 Közhasznúsági fokozat: közhasznú Közhasznúsági Részletesebben Általános adatok: 1.1 Cégadatok
Általános adatok: 1.1 Cégadatok Név: Pszichológiai és Pedagógiai Intézet Közhasznú Alapítvány Forma: Közhasznú Alapítvány Adószám: 18937930-2-19 KSH szám: 18937930913356919 Bír. bej. szám: 1360. Alapítás Részletesebben Bevételek alakulása: Kiadások alakulása:
Közhasznúsági jelentés Akadálymentes Tanulásért Alapítvány 2009. évi Közhasznúsági jelentése Nyíregyháza, 2010. március 01. 2 AZ Akadálymentes Tanulásért Alapítvány Közhasznúsági jelentése a 2009-es esztendőről Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2002. év
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2002. év A közhasznúsági jelentés tartalmazza: 1, a számviteli beszámolót 2, költségvetési támogatás felhasználását 3, a vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatást, 4, a cél Részletesebben BEREG TÖBBCÉLÚ EGYESÜLET 4841 Jánd, Rákóczi Ferenc út 46. KÖZHASZNÚ BESZÁMOLÓ 2011. év
Adószám: 18223134-1-15 BEREG TÖBBCÉLÚ EGYESÜLET 4841 Jánd, Rákóczi Ferenc út 46. KÖZHASZNÚ BESZÁMOLÓ 2011. év Bereg Többcélú Egyesület 4841 Jánd, Rákóczi Ferenc utca 46. 1. Számviteli beszámoló Közhasznúsági Részletesebben POGÁNYÉRT ALAPÍTVÁNY. 2012. évről
Fehérvár Travel Közhasznú Alapítvány a Rászorulókért Elnöki beszámoló 2013. január 1. 2013. december 31. "Lemondani a feleslegről akkor, amikor másoknak a szükséges hiányzik: nem jótett, hanem kötelesség." Részletesebben A FÜVÉSZKERTÉRT ALAPÍTVÁNY
A FÜVÉSZKERTÉRT ALAPÍTVÁNY Kiegészítő melléklet 2012 Budapest, 2013. március 14. 2 A szervezet alapadatai: 1. elnevezés: A Füvészkertért Alapítvány 2. képviselő: Dr. Isépy István 3. székhely: 1083 Budapest, Részletesebben KRÚDY ALAPÍTVÁNY NYÍREGYHÁZA, EPRESKERT U. 64.
KRÚDY ALAPÍTVÁNY NYÍREGYHÁZA, EPRESKERT U. 64. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008. TARTALOM 1. Az alapítvány alapadatai 2. Egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámoló mérlege 3. Kimutatás a kapott Részletesebben KÖZHASZNÚ JELENTÉS 2010.
Adószám: Bejegyző szerv: Regisztrációs szám: 18259089-1-43 Fővárosi Bíróság 12215. Hallássérültek Identitásáért Egyesület 1222 Budapest, Zentai utca 22. A. 2011 Fordulónap: Beszámolási időszak: 2011. december Részletesebben KRÚDY SPORT ALAPÍTVÁNY NYÍREGYHÁZA, EPRESKERT U. 64.
KRÚDY SPORT ALAPÍTVÁNY NYÍREGYHÁZA, EPRESKERT U. 64. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008. TARTALOM 1. Az alapítvány alapadatai 2. Egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámoló mérlege 3. Kimutatás Részletesebben ORMÁNSÁG SZÍVE KIEMELKEDŐEN KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY
Adószám: Bejegyző szerv: Regisztrációs szám: 19023638-1-43 Fővárosi Bíróság, 12.Pk. 62.594 Bárdos Lajos Zenei Hetek Kórus- és Ifjúságnevelési Alapítvány 1114 Budapest, Ulászló utca 15 2011 Fordulónap: Részletesebben UGRIFÜLES ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS. 2013 év
HÉREGI KÁLVIN ALAPÍTVÁNY 2832 Héreg, Fő u. 151. Adószám: 18615537-1-11 Bankszámla szám: 63200250-11037204 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011. évi 1 Tartalom 1. Számviteli beszámoló - egyéb szervezetek közhasznú Részletesebben az ALAPÍTVÁNY AZ EGRESSY GÁBOR ISKOLÁÉRT
KÖZHASZNÚSÁGI BESZÁMOLÓ az ALAPÍTVÁNY AZ EGRESSY GÁBOR ISKOLÁÉRT ALAPÍTVÁNY 2011. évi tevékenységéről Budapest, 2012.május 10... a szervezet vezetője (képviselője) T A R T A L O M J E G Y Z É K 1. Az Alapítvány Részletesebben A Szilárd Leó Tehetséggondozó Alapítvány közhasznúsági jelentése a 2009. évről
Szilárd Leó Tehetséggondozó Alapítvány A Szilárd Leó Tehetséggondozó Alapítvány közhasznúsági jelentése a 2009. évről Alapítványunknak a közhasznú szervezetekről szóló többször módosított 1997. évi CLVI. Részletesebben A Mátészalkai Gépészeti Szakközépiskola és Kollégium Diákjaiért Alapítvány 2014. évi munkaterve
Bejegyezte a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Bíróság Pk.60.214/1999. számú végzésével 821.sorszám alatt. Adószám: 18 80 41 77-1-15 Bankszámlaszám: OTP Bank Mátészalka, 11 74 40 41-20 09 05 08 Levélcím:4700 Részletesebben Tisztelt Kuratórium! A Barankovics István Alapítvány Kuratóriuma részére
A Barankovics István Alapítvány Kuratóriuma részére Tisztelt Kuratórium! A pártok működését segítő tudományos, ismeretterjesztő, kutatási, oktatási tevékenységet végző alapítványokról szóló 2003. évi XLVII. Részletesebben E LŐ T E R J E S Z T É S
E LŐ T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő- testületének 2010. május 31-i ülésére Tárgy: Zirci Erzsébet Kórház Alapítvány tájékoztatója a vagyon kezeléséről és felhasználásáról Előadó: Részletesebben Tisztelt Kuratórium! A Barankovics István Alapítvány Kuratóriuma részére
A Barankovics István Alapítvány Kuratóriuma részére Tisztelt Kuratórium! A pártok működését segítő tudományos, ismeretterjesztő, kutatási, oktatási tevékenységet végző alapítványokról szóló 2003. évi XLVII. Részletesebben 2010. évi Egyszerűsített éves beszámoló
Közhasznúsági jelentés 1. számú melléklete 18693001-1-13 Pk.60.266/2001 Ceglédi Őszikék Szociális Alapítvány 2700 Cegléd Bajcsy-Zs. u. 1 2010. évi Egyszerűsített éves beszámoló Tartalma: Egyszerűsített Részletesebben MUSICA AETERNA MŐVÉSZETI ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011. Budapest, 2012.
MUSICA AETERNA MŐVÉSZETI ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011 Budapest, 2012. Tartalom 1. A szervezet alapadatai 2. Egyszeres könyvvitelt vezetı alapítványok közhasznú beszámolójának mérlege 3. Kimutatás Részletesebben KRÚDY SPORT ALAPÍTVÁNY NYÍREGYHÁZA, EPRESKERT U. 64.

matches: Bíróság Bíróság BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Túlóra- és műszakpótlék a gyakorlatban | Munkaügyi Levelek
Túlóra- és műszakpótlék a gyakorlatban
A rendkívüli munkavégzés idejére, illetőleg a délutáni és éjszakai műszakban végzett munkáért külön díjazás és pótlék illeti meg a munkavállalót. Összeállításunkban gyakorlati példákkal illusztrálva mutatjuk be, hogy mikor és mennyit kell fizetnie a munkáltatónak.
Ahhoz, hogy el tudjunk igazodni a bérpótlékok meglehetősen bonyolult rendszerében - amelyeket a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (Mt.) VII. fejezete szabályoz -, elengedhetetlenül fontos a munkaidőre vonatkozó legalapvetőbb szabályok ismerete.
A munkaidő a munkavégzésre előírt időtartam, amely alatt a munkavállaló a munkaszerződés, illetőleg a munkáltató utasításai alapján köteles munkát végezni vagy a munkavégzésre rendelkezésre állni. Ez az időtartam nem foglalja magában a munkaközi szünetet, de az állásidő - az az időtartam, amely alatt a munkavégzés a munkáltató érdekkörében felmerült okból (pl. géphiba) miatt szünetel - beszámít a munkaidőbe.
Az általános munkaidő az Mt. rendelkezése szerint 8 óra, de ez a jogszabályhely nem kötelező annyiban, hogy a munkaszerződésben vagy a munkaviszonyra vonatkozó szabályban ennél rövidebb munkaidő is megállapítható.
A részben vagy egészben készenléti jellegű munkakörben 8 óránál hosszabb, de a 12 órát meg nem haladó munkakörről is lehet rendelkezni. Az ilyen jellegű munkakör jellemzője, hogy nem kíván állandó munkavégzést és az átlagosnál kisebb fizikai-pszichikai megterheléssel jár, továbbá a munkavállaló a várakozási idő alatt munkaidőn belül pihenhet. A jogszabály nem határozza meg, hogy a munkaidő mekkora hányadának kell a munkavégzésre várakozással eltelnie ahhoz, hogy már készenléti munkakörről beszélhessünk. Tipikusan készenléti munkakörben dolgoznak a portás, az őr s az egyébként a döntően figyelést, őrzést végzők.
A külföldi gyakorlat akkor állapít meg készenléti munkakört, ha a várakozási idő eléri a napi munkaidő 20 százalékát. A hazai bírói gyakorlat mindig az adott eset körülményeinek (például a munkaköri leírásnak, a tényleges munkavégzésnek) vizsgálatával állapítja meg a készenléti jelleget, amennyiben a munkaidő jelentősebb része kívánja meg a készenlétet.
Azokon a munkahelyeken, amelyek például szilikózis, hőhatás vagy vegyi anyagok kezelése miatt különösen ártalmasak az egészségre vagy fokozottan veszélyes munkának minősülnek, jogszabály vagy kollektív szerződés munkaidőn belül legfeljebb napi 6 óra időtartamig meghosszabbíthatja az ártalmas vagy veszélyes tevékenységre fordítható időt, s egyéb korlátozásokat is előírhat.
A kollektív szerződés a hajókon, a polgári repülésben és a közúti személyszállításban foglalkoztatott munkavállalók vonatkozásában a jogszabálytól eltérően szabályozhatja a munka- és pihenőidőre vonatkozó szabályokat.
A munkavállaló a munkaszerződés alapján vállalt kötelezettségét rendes munkaidőben teljesíti. A munkáltató azonban külön rendelkezéssel rendkívüli munkaidőt is elrendelhet.
Rendkívüli munkavégzésnek minősül a túlmunka, a pihenőnapon vagy munkaszüneti napon történő munkavégzés, illetve a meghatározott helyen és időben való készenlét.
A munkaviszony rendszerint tartós kapcsolatot feltételez a munkáltató és a munkavállaló között. Felmerülhetnek olyan kivételes helyzetek, amikor a rendes munkaidőt meghaladó munkavégzés is szükséges. Ezt a munkáltató utasítási jogánál fogva szóban is elrendelheti, azonban a munkavállaló kérésére írásban is meg kell erősítenie.
A gyakorlatban az elrendelés okát sem a munkavállaló, sem az esetleges ellenőrzést végző munkaügyi felügyelet nem vizsgálja, bár van rá lehetőség. A kivételes ok fennállását ilyenkor a munkáltatónak kell bizonyítani.
Munkaszerződésben, illetve kollektív szerződésben egyébként elvileg ki lehet zárni a rendkívüli munkavégzés elrendelésének jogát, illetőleg meg lehet határozni azokat a feltételeket, amelyek fennállása esetén megilleti a munkáltatót ez a jog.
A túlmunka a munkavállaló rendes napi munkaidejét meghaladó munka. A túlmunka megállapítása napi 8 órás munkaidőnél egyszerű, problémát jelenthet azonban, ha a munkaidő nincs napokra beosztva, például a felek havi munkaidőkeretben állapodtak meg. Ilyenkor addig, amíg a munkavállaló nem teljesítette a havi munkaidőkeretnek megfelelő munkaidőt, nem lehet szó túlmunkáról, a napi munkaidő azonban - az Mt. kötelező rendelkezései szerint - ekkor sem lehet 4 óránál rövidebb és (a készenléti jellegű munkakör kivételével) 12 óránál hosszabb.
Fentiek illusztrálására nézzünk egy példát! Egy nyugdíjas vidámparki éjjeliőr havi 125 óra munkaidőben állapodott meg munkáltatójával. A határozott időre kötött munkaszerződést a felek évente újították meg, és egy évvel később havi 130 órában határozták meg a munkaidőt. A munkáltató kimutatása szerint az éjjeliőr az első évben éves szinten kevesebbet dolgozott a havi munkaidőből kiszámított 1560 óránál, a következő évben pedig többet az adott évre kiszámolható szerződés szerinti munkaidőnél. A munkáltató később megszüntette a munkavállaló munkaviszonyát és összevonta a fentiek szerinti különbségeket. A munkavállaló ezt követően a túlmunkadíj megállapítását kérte a munkaügyi bíróságtól. A bíróság döntése szerint a munkavállaló jogosan követelte a túlmunkadíjat, a munkáltató ugyanis jogszabálysértően járt el a kompenzációval, hiszen a felek havi munkaidőkeretben állapodtak meg, és a munkáltató az adott hónapban elvégzett pluszmunkát nem számolta el túlmunkaként, ahogy az a jogszabály szerint kötelezettsége lett volna.
A napi gyakorlatban is gyakran előforduló csúsztatás" azonban nem minősül túlmunkának, ilyenkor ugyanis a munkavállaló - a munkáltatóval történt megállapodás alapján - az engedélyezett távollét idejét dolgozza le rendes munkaidején túl.
Az osztott munkaidő is felvethet problémákat a túlmunka tekintetében, de ez a jogszabály helyes értelmezésével feloldható: egy üzemanyag-kezelő munkaszerződése szerint reggel 6 órától 10 óráig, majd 14 órától 16 óráig végzett üzemanyag-kiadást. A munkáltató az osztott munkaidőn belül, 10 és 14 óra között rendelt el munkavégzést, amely a bíróság határozata szerint ugyancsak túlmunkának minősül.
Pihenőnapon és munkaszüneti napon végzett munka
Az Mt. szerint a munkavállalót hetenként két pihenőnap illeti meg, amelyek közül az egyiknek vasárnapra kell esnie. Amennyiben a munkavállalót az általánostól eltérő munkarendben alkalmazzák, akkor is megilleti hetenként legalább negyvenkét óra, megszakítás nélküli pihenőidő. Ebbe lehetőség szerint a vasárnapnak is bele kell esnie, vagy ha a munkavégzés vasárnap is folyik (például folyamatos munkarend), e helyett egy másik teljes nappal együtt kell a negyvenkét óra pihenőidőt biztosítani.
A munkarend úgy is kialakítható - az egészségre ártalmas munkakört kivéve -, hogy a munkáltató a pihenőnapokat kéthetente összevontan adja ki. Ahhoz, hogy havi összevonással adják ki a pihenőidőt, már kollektív szerződéses megállapodás kell. Idényjellegű munkaköröknél a munkáltató ennél hosszabb időszak vonatkozásában is öszszevonhatja a pihenőnapokat, s ehhez nem szükséges sem a felek megállapodása, sem kollektív szerződés.
A munkaszüneti napokat konkrét naptári napokban (pl. január 1., március 15.) határozza meg a jogszabály. Rendkívüli munkavégzés a heti pihenőnapokra és munkaszüneti napokra is elrendelhető akkor, ha a munkavállaló egyébként munkarendje szerint ezeken a napokon nem dolgozna.
Annak a munkavállalónak a pihenőnapon és munkaszüneti napon végzett munkája, aki a munkáltató működése következtében vagy működési körének sajátossága miatt rendszeresen dolgozik ezeken a napokon, a rendes munkaidő részét képezi. Itt nem beszélhetünk túlmunkáról, kivéve ha az ilyen munkaidő-beosztású munkavállaló ezeken a napokon a szokásos munkaidejét meghaladóan végez munkát.
Annak érdekében, hogy a munkavállaló szükség esetén a rendes munkaidő-beosztásán túl is munkát végezzen, a munkáltató elrendelheti, hogy meghatározott helyen és ideig munkára készen álljon. Készenlétnek minősül, amikor a munkavállaló a maga által megjelölt helyen tartózkodik és a munkáltató utasítására munkavégzésre megjelenik. Ezzel egy tekintet alá esik, amikor a munkáltató biztosítja a munkavállaló elérhetőségét (például mobiltelefonnal), s így a tartózkodási hely meghatározására, illetőleg bejelentésére nincs szükség, e nélkül is adhat utasítást munkavállalónak. Amennyiben a munkavállaló a munkavégzés helyén tartózkodik ügyeletben, ahol biztos, hogy valamilyen munkát kell végeznie, magasabb díjazás illeti, mint amikor otthonában tartózkodik a munkáltatóval való megegyezés alapján és csak telefonhívásra jelenik meg munkahelyén, amennyiben ez szükséges. Az osztott munkaidőben foglalkoztatott munkavállalónál készenlétnek minősül az az idő, amikor a munkavállaló például délelőtt 11 órától 14 óráig szabad lenne ugyan, de mégsem távozhat el munkahelyéről, rendelkezésre áll, végül azonban ez idő alatt mégsem kell túlmunkát végeznie.
Az Mt. általános tilalma alapján a rendkívüli munkavégzés nem veszélyeztetheti a munkavállaló testi épségét, egészségét, illetve nem jelenthet személyi, családi és egyéb körülményeire tekintettel aránytalan hátrányt.
A nő terhessége megállapításától gyermeke egyéves koráig, illetőleg a fiatalkorú munkavállaló nem végezhet túlmunkát és nem állhat készenlétben, ugyanez vonatkozik az egészségre ártalmas vagy veszélyes munkakörben foglalkoztatott munkavállalókra is. A negyedik életévét be nem töltött gyermekét egyedül nevelő munkavállaló csak beleegyezésével vehető igénybe túlmunkára vagy készenlétre. A kollektív szerződés a rendkívüli munkavégzést ezen túlmenően is korlátozhatja.
A jogszabály a munkavállaló érdekében a túlmunka mértékét is korlátozza, így az négy egymást követő napon összesen 8 óránál nem lehet több (kivéve a pihenőnapon és a munkaszüneti napon végzett munkát). Egy évben összesen 144, kollektív szerződés rendelkezése alapján legfeljebb 200, több munkáltatóra kiterjedő hatályú kollektív szerződés szerint pedig legfeljebb 300 óra lehet.
Felmentés a korlátozás alól
A baleset, elemi csapás vagy súlyos kár megelőzése, illetve elhárítása miatti rendkívüli munkavégzés időtartamát figyelmen kívül kell hagyni az éves túlmunkahatár számításánál. A rendkívüli munkavégzés korlátozása alóli felmentés indoka csak olyan esemény lehet, amivel a munkáltató nem számolhatott előre és gondos munkaszervezéssel sem kerülhetett el. A súlyos kár megállapításához nem elegendő az, hogy valamely nagy volumenű megrendeléstől esik el a munkáltató, ha nem teljesít gyorsan és ezzel anyagi veszteséget szenved. A munkavállalók kiesése miatt elrendelt túlmunka is csak akkor fogadható el, ha a munkáltató egyáltalán nem tudott felkészülni erre (például váratlanul előállt hóakadály miatt nem jelent meg a munkavállalók jelentős része, s így a folyamatos működés csak az előző műszak munkavállalóinak túlmunkájával biztosítható).
A munkavállalónak a túlmunka elrendelése esetén is jár a napi pihenőidő. A napi pihenőidő mértéke a munka befejezésétől számítva a másnapi munkakezdésig legalább 11 óra kell hogy legyen, amitől a felek megállapodásukkal, illetve kollektív szerződéssel eltérhetnek, ilyenkor is biztosítva azonban a minimum 8 órás pihenőt. A munkavállaló ilyenkor jogosult a következő napi munkavégzésre annyival később megjelenni, hogy részére a napi pihenőidő biztosított legyen. Az emiatt kiesett időre ugyanúgy díjazás illeti meg, mintha ezt az időt is munkavégzéssel töltötte volna.
Túlmunkadíj pihenőnapon
A munkavállaló raktáros munkakörben dolgozott a munkáltatónál, és többször szombaton és vasárnap is végzett munkát, mivel azonban a munkáltató erre az időszakra nem fizetett neki túlmunkadíjat, a bírósághoz benyújtott keresetében ennek megfizetésére kérte kötelezni a munkáltatóját.
A munkaadó ezzel szemben arra hivatkozott, hogy nem rendelt el írásban túlmunkát, s a munkavállalót más módon sem kötelezte erre, az Mt. 126. § (1) bekezdése pedig úgy szól, hogy a munkáltató a munkavállalót kivételes esetben rendkívüli munkaidőben történő munkavégzésre kötelezheti. A munkaadó szerint alkalmazottja önként tartózkodott a munkahelyén szombaton és vasárnap, s ezt a körülményt esetleg jutalmának megállapításánál fogja figyelembe venni.
Az első- és másodfokú bíróság - az Mt. fenti rendelkezésének szűken vett értelmezésével - a munkáltató álláspontját fogadta el. A Legfelsőbb Bíróság hatályon kívül helyezte a másodfokú bíróság ítéletét, s megállapította, hogy akkor is megilleti a túlmunkadíj a munkavállalót, ha a munkáltató nem rendelt el ugyan többletmunkát, de annak elvégzésére a munkáltató érdekeit szem előtt tartva szükség volt.
Ebből a döntésből az következik, hogy a munkáltató részéről nem kell feltétlenül valamilyen aktív magatartás - írásbeli elrendelés vagy szóbeli utasítás - ahhoz, hogy a túlmunka annak pótlékvonzatával együtt megállapítható legyen, elegendő az, hogy a munkaadó tudomásul veszi a túlmunkát és ez a munkavégzés szükséges és indokolt.
A munkavállalót a rendes napi munkaidőt meghaladó munkavégzés és az ezzel járó nagyobb megterhelés ellenében a rendes munkabéren felül 50 százalék vagy ennél magasabb bérpótlék is megilleti. Ennek az alapja általában a személyi alapbér, de ettől a számítási alaptól a munkaszerződés, illetve a pótlékot előíró szabály is eltérhet. A túlmunka ellenértéke rendezhető esetenkénti utólagos elszámolás alapján a tényleges teljesített túlmunkaórák szerint, de megállapítható előzetes kalkulációval átalányként is. Az átalány mértéke utólag nem kifogásolható azon az alapon, hogy a tényleges munkavégzés meghaladta, illetve nem érte el a becsült értéket.
A felek megállapodása, illetve a munkaviszonyra vonatkozó szabály alapján elképzelhető, hogy a munkavállaló a végzett munka fejében a rendes munkabérén felül nem bérpótlékban, hanem szabadidőben részesül. Ilyenkor a munkavállaló megkapja a túlmunka idejére járó rendes bért, illetve a szabadidőre járó bérét is. A pótlékot helyettesítő szabadidőnél is lehetőség van átalány megállapítására. A vezető állású munkavállaló - ellenkező megállapodás hiányában - a túlmunkájáért sem rendes munkabért, sem pótlékot nem igényelhet.
Egy takarítási szolgáltatást végző társaság úgy akarta elkerülni, hogy a túlmunkáért külön díjazást kelljen fizetnie a dolgozójának, hogy a vele munkaviszonyban álló munkavállalójával megbízási szerződést kötött arra, hogy a rendes munkaidején túl is munkát végezzen számára. A bíróság azonban érvénytelennek nyilvánította a megbízási szerződést, mert az a jogszabály és a bérpótlék megkerülésére irányult, hiszen az ilyen munkavégzést az Mt. szerint túlmunkaként kell elismerni.
A túlmunka ellenértéke pihenőnapon
Ha a munkáltató pihenő- vagy munkaszüneti napon rendel el munkát, helyette elsősorban másik pihenőnapot kell biztosítani a munkavégzést követő hónap végéig. Ilyenkor a munkavállalónak teljes pihenőnapot kell kiadni, függetlenül attól, hogy milyen időtartamú munkavégzést rendelt el a munkáltató.
Ha a munkavállaló olyan munkarendben dolgozik, hogy egyébként is munkát végez ezeken a napokon és így teljesít túlmunkát, akkor neki nem jár feltétlenül teljes pihenőnap, hanem a részleges pihenőidőben is elszámolható a túlmunkája.
Amennyiben a munkavállaló a fentiek szerint másik pihenőnapot, illetve pihenőidőt kap a heti pihenőnapján, rendkívüli munkaidőben végzett munkájáért, akkor ezenfelül legalább 50 százalékos bérpótlékra jogosult. Amennyiben pedig nem kap másik pihenőnapot, illetve pihenőidőt, 100 százalékos bérpótlék illeti meg.
Ha a munkavállalót munkaszüneti napján kötelezik rendkívüli munkavégzésre, akkor az aznapi munkájáért járó rendes munkabérén felül távolléti díj is megilleti. Ha pedig túlmunkát is végez, ezenfelül túlmunkadíj is jár.
Bérpótlék készenlétnél
Amennyiben a készenlét helyét a munkavállaló választja meg, a személyi alapbér 25 százalékának megfelelő munkabér jár neki. Ha viszont a munkáltató határozza meg a készenlét helyét, akkor ennél magasabb mértékű, de a jogszabály által konkrétan meg nem határozott díjazás jár a munkavállalónak.
Ha a készenlétet teljesítő munkavállalót a munkáltató utasítására ténylegesen igénybe veszik túlmunkára, vagy a munkavállaló a munkáltató számára hasznosan és szükségesen, de utasítás nélkül munkát végez, ennek idejére túlmunkadíjazás illeti meg. Amennyiben például előre becsülhető, hogy a hibaelhárító munkakörben foglalkoztatott munkavállaló mennyi munkát fog végezni és erre az időre túlmunkadíjazást állapítanak meg, az a készenléti időre eső díjazásával összevonható, így a felek egységes ügyeleti díjban is megállapodhatnak átalányjelleggel, amelynek mértéke általában már nem kifogásolható.
Az éjszakai pótlék és a műszakpótlékok
Az este 22 órától reggel 6 óráig terjedő idő alatt - a három műszakban dolgozó munkahelyeken pedig a harmadik műszakban - végzett munka éjszakai munkának minősül. A több műszakos munkarendben foglalkoztatott munkavállalóknak és az éjszakai műszakban dolgozóknak személyi alapbérén felül éjszakai pótlék és műszakpótlék jár.
Éjszakai munkavégzésnél a rendes munkabérén felül 15 százalékos bérpótlék illeti meg a munkavállalót. Nem lehet éjszakai munkára igénybe venni a nőt terhessége megállapításától gyermeke egyéves koráig, illetve a fiatalkorút. Az éjszakai pótlék akkor is jár, ha az éjszakai munkát nem rendes munkaidőben, hanem rendkívüli munkavégzésként teljesíti a munkavállaló, ilyenkor a pótlék szintén a személyi alapbér után jár.
A több műszakos munkaidő-beosztásban, illetőleg folyamatos munkarendben foglalkoztatott munkavállalónak délutáni, illetve éjszakai műszakpótlék jár.
A munkarend lehet folyamatos, folytonos vagy több műszakos is. A folyamatos munkarendben hétköznapokon, illetve az üzemelési napokon megszakítás nélkül folyik a munka. A folytonos munkarendben nemcsak hét közben, hanem hétvégén is megszakítás nélkül végeznek munkát. A több műszakos munkarend jellemzője, hogy a napi üzemelési idő meghaladja a munkavállaló napi teljes munkaidejét, ezért a munkavállalók egymást váltva végzik azonos tevékenységüket. Ilyenkor a munkarend lehet állandó műszakos, amikor a munkavállaló mindig azonos műszakban dolgozik, illetőleg váltásos, amikor más-más műszakban kell munkát végeznie.
A műszakpótlék mértéke több műszakos munkaidő-beosztásban, délutáni műszakban (14 óra és 22 óra között) a személyi alapbér 15 százaléka. Amennyiben a munkavállaló egyúttal folyamatos munkarendben is dolgozik, akkor 20 százalék pótlék illeti meg. Amennyiben a munkavállaló több műszakos beosztásban van, akkor éjszakai munkája, vagyis a 22 óra és a másnap 06 óra között végzett munkája után 30 százalékos bérpótlék illeti meg, ha pedig egyben folytonos munkarendben is dolgozik, akkor 40 százalékos pótlék jár neki. A műszakpótléknál és az éjszakai pótléknál a jogszabály nem teszi lehetővé átalány megállapítását, mint ahogy azt a túlórapótléknál megengedi. A műszakpótlék megilleti a több műszakos munkaidő-beosztásban foglalkoztatott munkavállalót, függetlenül attól, hogy rendes vagy rendkívüli munkaidőben teljesítette azt.
A műszakpótlékról elmondottakból következik, hogy az a munkavállaló, aki több műszakos beosztásban dolgozik, a nappali műszak idejére nem kap műszakpótlékot, de nem jogosult ilyen pótlékra az sem, aki ugyan folyamatos munkarendben végez munkát, de műszakbeosztása rendszeresen nem változik. A műszakpótlékból kizárt az a munkavállaló is, aki egy műszakos munkarendben dolgozik és túlórázik, s ez idő alatt részben vagy egészben nem nappali műszakban végez munkát. Az állandó éjszakai műszakbeosztású munkavállaló is csak éjszakai pótlékra jogosult - kivéve, ha több műszakos munkarendben foglalkoztatják -, aminek megállapítása szempontjából közömbös, hogy a munkavállaló például éjjeliőrként dolgozik, ami fogalmilag csak ebben az időben látható el.
Felvetődhet az a kérdés, hogy milyen bérpótlék illeti meg azt a munkavállalót, akit több műszakos munkakörben foglalkoztatnak, és a délutáni műszak befejezése után rendkívüli munkavégzésként túlmunkát rendelnek el számára. Ilyenkor a munkavállalót személyi alapbére, valamint a személyi alapbéréből kiszámított túlmunkapótlék és az éjszakai munkavégzés utáni bérpótlék is megilleti. Itt is érvényesül az az általános elv, hogy a pótlék tovább nem pótlékolható, vagyis nem a pótlékolt személyi alapbért kell a számítás alapjaként figyelembe venni, mert az többszörös értékelést jelentene.
Műszakpótlék azonos műszakban:
Jár-e műszakpótlék akkor is, ha a dolgozók nem egymást váltva, hanem ugyanabban a műszakban végzik azonos tevékenységüket?
Három munkavállaló radiológusként dolgozott a munkáltató üzemében. A munkavállalók kezdetben több hónapig állandóan délelőtt dolgoztak, majd később két hónapig délután, utána pedig éjszakai műszakra osztották be őket, amelynek az volt az oka, hogy a munkáltató időben el kívánta különíteni az egészségre ártalmas munkafolyamatokat az egyéb munkavégzéstől. A munkavállalók éjszakai pótlékban részesültek az éjszakai munkavégzés idejére. Emellett azonban műszakpótlék megfizetését követelték, arra hivatkozva, hogy három műszakban dolgoznak. A bíróság döntése szerint nem jogosult műszakpótlékra az a dolgozó, aki olyan munkahelyen, illetve munkakörben végez munkát, ahol a napi üzemelési idő a napi törvényes munkaidőt nem haladja meg, és a foglalkoztatottak munkájukat azonos műszakban és nem egymást váltva végzik. Jelen esetben a munkavállalók ugyanabban a műszakban végezték munkájukat, és a saját - radiológus - tevékenységük nem tekinthető a korábbi műszakban mások által végzett munkával azonosnak, így e feltétel hiányában nem lehet több műszakos munkarendről beszélni.
Ha a munkavégzés egy része esik délutáni vagy éjszakai műszakra...
Hogyan kell eljárni akkor, ha a több műszakos munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló munkavégzésének csak egy része esik 14-22 óra, illetve 22-06 óra közé?
Két autóbusz-vezető munkakört betöltő munkavállaló váltott munkaidő-beosztásban dolgozott úgy, hogy egyik héten munkaidejük reggel fél háromkor, a másik héten 0 óra 30 perckor végződött. A buszvezetők műszakpótlék megfizetésére kérték kötelezni a munkáltatót. A munkáltató szerint a munkavállalóknak nem jár műszakpótlék, mert a 2 óra 30 perckor kezdődő műszakban a munkaidő nagyobb része délelőttre esik, a 0 óra 30 perckor befejeződő műszak nagyobb része pedig a délutáni műszakban telik.
A bíróság döntése szerint jogszabály tiltó rendelkezése hiányában a buszvezetőnek a délután kezdődő és 0 óra 30 perckor végződő műszakban időarányosan délutánra 20, éjszakára 40 százalék műszakpótlék jár, míg a 2 óra 30 perckor kezdődő szolgálat idejére a három és fél óra éjszakai munkavégzés időtartamára szintén éjszakai műszakpótlékban kell részesülniük.
40 éves szolgálati idő alapbér alkalmi munkavállalás azonnali hatályú felmondás állásidő betegállomány betegszabadság bérpótlék csoportos létszámcsökkentés díjazás egyenlő bánásmód egyenlőtlen munkaidő-beosztás egyszerűsített foglalkoztatás együttműködési kötelezettség elszámolás éjszakai pótlék felmentés felmondás felmondás indoka felmondási idő felmondási tilalom fizetés nélküli szabadság GYES határozott idejű munkaszerződés heti pihenőnap idénymunka illetmény jogellenes munkaviszony-megszüntetés jogszerző idő jubileumi jutalom kárfelelősség kártérítés keresőképtelen betegség készenlét készenléti jellegű munkakör kiküldetés kollektív szerződés kormánytisztviselői jogviszony közalkalmazotti besorolás közalkalmazotti felmentés közalkalmazotti jogviszony közalkalmazotti jogviszony megszüntetése közszolgálati jogviszony külföldiek magyarországi foglalkoztatása levonás a munkabérből megváltozott munkaképességű munkavállaló mentesülés munkavégzési kötelezettség alól munkabér munkaerő-kölcsönzés munkaidő munkaidő-beosztás munkaidőkeret munkaidő-nyilvántartás munkakör munkaközi szünet munkaszerződés munkaszerződés módosítása munkaszerződés-módosítás munkaszüneti nap munkaszüneti napra járó díjazás munkaügyi per munkavállalási (hatósági) engedély munkavállalói kárfelelősség munkaviszony létesítése munkaviszony megszüntetése munkáltatói kárfelelősség műszakpótlék összeférhetetlenség pedagógus pótlék pótszabadság prémiumévek program próbaidő rendes felmondás rendes szabadság rendkívüli felmondás rendkívüli munka díjazása rendkívüli munkavégzés részmunkaidő szabadság szabadság kiadása szabadság pénzbeli megváltása szakszervezet tanulmányi szerződés tájékoztatási kötelezettség táppénz távolléti díj távolléti díj számítása teljesítménybér több műszakos munkarend több műszakos tevékenység utazási költségtérítés új Mt. üzemi tanács üzemitanács-választás vasárnapi munkavégzés vasárnapi pótlék vezető állású munkavállaló végkielégítés végrehajtás
Lapszám szerint Eddig megjelent 128 lapszám
A szerkesztőséghez elküldött kérdéseire minden előfizetőnknek válaszolunk. A kérdés elküldéséhez kérjük, lépjen be előfizetői azonosítóival, vagy regisztráljon most!
Kérdésfeltevés csak előfizetőink számára bizosított, kérjük jelentkezzen be felhasználói nevével és jelszavával fent, vagy regisztráljon.
Felmondási védelem ikergyermekek esetén

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság