text:
Érdekes ügyek az Európai Bíróság munkarendjéből | hírek | Jogi Fórum
2010.01.13. Jogi Fórum / Európai Unió Bírósága
A január 11-től január 15-ig tartó munkahét
C-229/08 Wolf & C-341/08 Petersen - Ítélethírdetés
[Foglalkoztatás és a munkavégzés – Életkoron alapuló diszkrimináció tilalma – Kivételek – Tűzoltók és fogorvosok]
A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmódról szóló irányelv tiltja az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetést. Az irányelv azonban megengedi a tagállamok számára, hogy életkoron alapuló megkülönböztetést alkalmazzanak, amennyiben az igazolható foglalkoztatáspolitikai, munkaerő-piaci vagy szakképzési célokból, illetőleg az egészségvédelem miatt szükséges.
A németországi Hessen tartományban csak harmincadik életévüket be nem töltött személyek vehetők fel tűzoltónak. A szabályozás célja a tűzoltóság működőképességének biztosítása. A Wolf ügyben egy frankfurti bíróság azt kérdezi az Európai Bíróságtól, hogy a felvétel ilyen módon történő korlátozása összhangban van-e az Unió jogával.
A Petersen ügyben az a német jogszabály képezi vita tárgyát, amely szerint a hatvannyolcadik életévüket betöltött fogorvosok nem szerződhetnek az állami egészségbiztosítóval. Ugyan az egészségbiztosítási rendszeren kívül folytathatják tevékenységüket, de Németországban a betegek 90%-a biztosítási rendszer keretén belül vesz igénybe fogorvosi szolgáltatásokat. Egy a kérdéssel kapcsolatos jogvitában eljáró dortmundi bíróság a német jogszabálynak az uniós joggal való összeegyeztethetőségéről kérdezi az Európai Bíróságot.
Bot főtanácsnok 2009. szeptember 3-án megtett indítványaiban úgy vélte, hogy az említett németországi jogszabályok nem ellentétesek a közösségi joggal.
A főtanácsnoki indítvány kelte: 2009. szeptember 3. (C-229/08. sz. ügy)
A főtanácsnoki indítvány kelte: 2009. szeptember 3. (C-341/08. sz. ügy)
C-304/08 Plus Warenhandelsgesellschaft - Ítélethírdetés
[Fogyasztóvédelem – Tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok – Nyereményjátékban való részvétel termékvásárlással történő összekapcsolása]A Plus nevű német kereskedőcég promóciós kampányt indított „Esély arra, hogy milliókat nyerjen” címmel, amelyben a fogyasztókat vásárlásaik után pontokkal jutalmazták, és akik számára a cég 20 pont elérése esetén lottójátékban való ingyenes részvétel lehetőségét biztosította. Mivel a német jog tiltja a nyereményjátékokban való részvételnek más termék előzetes megvásárlásával való összekapcsolását, ezért a Plust az alsóbb fokon eljárt német bíróságok eltiltották az említett kereskedelmi gyakorlattól. Az ügyben végső fokon eljáró német bíróság azonban az Európai Bírósághoz fordult azzal a kérdéssel, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó uniós szabályokkal összeegyeztethető-e az említett német tilalom.
Trstenjak főtanácsnok 2009. szeptember 3-án megtett indítványában úgy vélte, hogy a német tilalom annak általános jellege miatt nincs összhangban a közösségi joggal, mivel nem teszi lehetővé annak mérlegelését, hogy egyedi esetekben ténylegesen sérülnek-e a fogyasztók érdekei.
A főtanácsnoki indítvány kelte: 2009. szeptember 3.
C-226/08 Stadt Papenburg - Ítélethírdetés
[Közösségi jelentőségű természeti területek – Az Ems folyó torkolata – Mederkotrási műveleteknek a védett környezetre gyakorolt hatása]
Az Ems folyó partján található Papenburg (Németország) kikötővárosa a folyó által kijárattal rendelkezik az Északi-tengerre. A városban hajóépítő üzem is működik. Ahhoz, hogy a vízi közlekedés a nagyobb hajók számára is folyamatosan zavartalan legyen, az Ems medrét rendszeresen kotorni kell.
A Bizottság az Ems torkolatát fel kívánja venni a közösségi jelentőségű természeti területek listájára, amihez Németország jóváhagyását kérte. A közösségi jelentőségű természeti területeken végzendő munkálatokat minden esetben hatásvizsgálatnak kell alávetni, annak megállapítása érdekében, hogy a projekt nem jelent-e veszélyt a védett terület biológiai integritására. A védett területeket veszélyeztető projektek nem engedélyezhetőek.
Papenburg városa az Ems hajózhatóságának fenntartása érdekében el szeretné érni, hogy a folyókotrási munkálatok ne legyenek hatásvizsgálat alá vonva és azt kérte a német bíróságoktól, hogy akadályozzák meg Németországot abban, hogy jóváhagyja az Ems torkolatának felvételét a közösségi jelentőségű természeti területek listájára.
Az ügyben eljáró oldenburgi bíróság azt kérdezi az Európai Bíróságtól, hogy milyen feltételek mellett tagadhatja meg egy tagállam a Bizottság által felállított lista jóváhagyását, illetve, hogy a közösségi jelentőségű természeti területeket szabályozó uniós irányelv átültetésére előírt határidő lejárta előtt a német hatóságok által engedélyezett folyamatos folyókotrási műveletekre alkalmazni kell-e az irányelv szerinti hatásvizsgálatot.
Sharpston főtanácsnok 2009. július 9-én megtett indítványában úgy vélte, hogy gazdasági megfontolásokból a tagállamok nem tagadhatják meg a jóváhagyás megadását. Emellett a főtanácsnok álláspontja szerint a korábban engedélyezett folyókotrási munkálatokat az irányelv alkalmazhatóságának időpontjától kezdve hatásvizsgálatnak kell alávetni.
A főtanácsnoki indítvány kelte: 2009. július 9.
C-64/08 Engelmann & C-447/08 Sjöberg és C-448/08 Gerdin egyesített ügyek - Tárgyalás
[Szerencsejátékok – Állami monopólium – Letelepedés és szolgáltatásnyújtás szabadsága]
Az állami szerencsejáték-monopóliumokkal, illetve az EU valamely tagállamában legálisan működő szerencsejáték-szervezők más tagállamok irányába történő terjeszkedésével kapcsolatos ügyek újabb hulláma érte el az Európai Bíróságot. A helyszínek ezúttal Ausztria és Svédország.
Ausztriában egy német állampolgárt ítéltek játékkaszinók engedély nélküli üzemeltetése miatt pénzbírságra. Az érintett a vonatkozó osztrák jogszabályoknak a közösségi joggal való összhangját vitatja az osztrák bíróságok előtt különösen azt sérelmezve, hogy Ausztriában csak osztrák társaságok kaphatnak engedélyt szerencsejátékok szervezésére.
Svédországban más tagállamokban engedéllyel rendelkező szerencsejáték-szervezők szolgáltatásainak engedély nélkül történő reklámozása miatt szabtak ki pénzbüntetéseket. Egy svéd bíróság azt kérdezi az Európai Bíróságtól, hogy mindez a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadsága indokolatlan korlátozásának minősül-e.
Háttéranyagok (C-64/08)
Háttéranyagok (C-447/08)
Háttéranyagok (C-448/08)
A január 18-től január 22-ig tartó munkahét
C-555/07 Kücükdeveci - Ítélethírdetés
[Foglalkoztatás és a munkavégzés – Életkoron alapuló diszkrimináció – Felmondási idő kiszámítása]
A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmódról szóló irányelv tiltja az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetést. Az irányelv azonban megengedi a tagállamok számára, hogy életkoron alapuló megkülönböztetést alkalmazzanak, amennyiben az igazolható többek között foglalkoztatáspolitikai, munkaerő-piaci vagy szakképzési célokból.
Németországban a munkáltató által betartandó felmondási idő a munkaviszony időtartamának növekedésével fokozatosan meghosszabbodik, azonban ebből a szempontból a munkavállaló 25. életévének betöltése előtt munkaviszonyban töltött időszak nem vehető figyelembe.
S. Kücükdeveci 18 éves kora óta folyamatosan tíz éven át dolgozott a Swedex nevű cégnek, amely azonban a munkaviszony megszüntetésekor a felmondási idő hosszát – a német jogszabályoknak megfelelően – úgy állapította meg, mintha alkalmazottja csak három évet töltött volna a cégnél. A munkavállaló keresetet indított a német bíróságok előtt azt állítva, hogy az alkalmazott német szabályozás ellentétes az egyenlő bánásmódról szóló irányelvvel. Az eljáró német bíróság az Európai Bíróságtól kért iránymutatást a kérdésben.
Bot főtanácsnok 2009. július 7-én megtett indítványában úgy vélte, hogy a német szabályozás ellenétes a közösségi joggal.
A főtanácsnoki indítvány kelte: 2009. július 7.
C-546/07 Bizottság kontra Németország - Ítélethírdetés
[Szolgáltatásnyújtás szabadsága – Kiküldött lengyel munkavállalók alkalmazása Németországban – Nem német cégek diszkriminálása]
Németország Lengyelországnak az EU-hoz történt csatlakozása óta megakadályozza a nem németországi székhelyű, de EU-tagállambeli vállalkozásokat abban, hogy lengyel vállalkozásokkal vállalkozási szerződéseket kössenek Németországban teljesítendő munkák elvégzésére. E munkák elvégzésére a lengyel partnervállalkozás természetesen lengyel munkavállalókat alkalmazna. Így például magyar vagy francia cégek nem tudnak Németországban lengyel vállalkozások által kiküldött lengyel munkavállalók bevonásával építkezni. A Bizottság szerint ez ellentétes a szolgáltatásnyújtás szabadságának az elvével, ezért kötelezettségszegési eljárást indított Németország ellen.
Mazák főtanácsnok 2009. szeptember 30-án megtett indítványában úgy vélte, hogy a más EU-tagállamok vállalkozásainak diszkriminálásával Németország nem tartotta tiszteletben a szolgáltatásnyújtás szabadságának az elvét.
A főtanácsnoki indítvány kelte: 2009. szeptember 30.
T-252/07, T-271/07 & T-272/07 Sungro, Eurosemillas & Surcotton kontra Tanács és Bizottság - Ítélethírdetés
[Az új gyapottámogatási rendszernek az Európai Bíróság általi megsemmisítése – Kártérítési keresetek]
2006. szeptember 7-én meghozott ítéletében az Európai Bíróság megsemmisítette a 2004-ben bevezetett új gyapottámogatási rendszert, a megsemmisítés hatályát azonban egy új rendszer ésszerű időn belül való elfogadásáig felfüggesztette. Három, gyapottisztítással foglalkozó spanyol vállalkozás keresetet indított a Törvényszék előtt azon kárának megtérítését kérve, amelyet azért szenvedett el, mert a 2006/2007 gazdasági év során a megsemmisített gyapottámogatási rendszer volt alkalmazandó. E rendszer alapján az Unióban jelentősen lecsökkent a gyapottermelés, ami pedig az érintett cégek jövedelemtermelő képességét nagyban csökkentette.
Háttéranyagok (T-252/07)
Háttéranyagok (T-271/07)
Háttéranyagok (T-272/07)

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
Legfrissebb határozatok és az október 2-i teljes ülés tárgyalandó témái.
Mottó: Közember nem győz azon csodálkozni, hogy mi mindenhez kell érteniük. Arról nem is beszélve, hogy nem tetsző döntések esetén még a parlamenti pártok jelesei is kiforgatva a valóságot szidalmukkal tündökölnek. Pedig…
Parkolási pótdíj...
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 15/C. § (2) bekezdés alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló bírói kezdeményezés vizsgálata.
A Budai Központi Kerületi Bíróság bírója az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 25. § (1) bekezdése alapján – a folyamatban levő per felfüggesztése mellett – egyedi normakontroll eljárást kezdeményezett a közúti közlekedésről szóló a 1988. évi I. törvény 15/C. § (2) bekezdésével összefüggésben.
Az indítvány alapjául szolgáló ügyben az alperes várakozási díj megfizetése nélkül parkolt, azonban – állítása szerint – a pótdíj kiszabásáról szóló, a szélvédőjére helyezett értesítést nem kapta meg, így a pótdíjtartozásról csak a fizetési felszólításból értesült. A parkolási díjat és az alap-pótdíjat ezután megfizette, indokolatlannak tartja azonban, hogy a felperes a 15 napon túl fizetendő, emelt összegű pótdíjat is követel tőle.
Az indítványozó bíró szerint a támadott rendelkezésben foglalt „emelt pótdíjért való felelősség alaptörvény-ellenes. A támadott szabályozás – megsértve az Alaptörvény XV. cikk (1)–(2) bekezdéseit - észszerű ok nélkül tesz különbséget az első értesítéshez hozzájutók és az ahhoz hozzá nem jutók között, utóbbiak ugyanis nincsenek abban a helyzetben, hogy eldöntsék, befizetik-e az pótdíjat vagy sem. Az indítványban kifejtettek szerint a vonatkozó szabályozás alapján ugyanis vélelmezni kell, hogy a járművön elhelyezett értesítést az érintett valóban meg is kapta, a felróhatóság hiányát pedig nem bizonyíthatja, mert nemleges bizonyításnak nincs helye. Ez pedig az indítványozó megítélése szerint sérti a jogállamisághoz és jogbiztonsághoz való jogot, a fogyasztói jogokat, a tulajdonhoz való jogot, a tisztességes eljáráshoz való jogot és a hátrányos megkülönböztetés tilalmát.
Az Alkotmánybíróság a bírói kezdeményezést nem találta megalapozottnak. A vonatkozó szabályok alapján a gépjárművel várakozó személy által meg nem fizetett parkolási díj polgári jogi jogviszonyból eredő kötelmi jellegű pénzkövetelés, amely a kötelem alanyainak akarata – szerződése – alapján jön létre. A parkolás tényével az adott helyen várakozó személy tudomásul veszi, hogy a feltüntetett tájékoztatás szerinti várakozási díj fizetésére köteles. Amennyiben a díjat a szolgáltatást igénybe vevő nem fizeti meg, szerződésszegést követ el, emiatt pedig pótdíj fizetésére köteles. Kétségtelen, hogy az értesítésnek a szélvédőlapáton történő elhelyezése nem jelenti szükségképpen, hogy a szerződésszegő fél megfelelő időben (még a 15 nap elteltét megelőzően) értesül a pótdíj kiszabásáról (pl. mert az értesítést valaki leveszi a gépjárműről), a szerződésszegés tényével (vagyis a díj meg nem fizetésével) azonban tisztában van. Mindezek alapján az Alkotmánybíróság tanácsának megítélése szerint a bírósági eljárás egészének a tisztességességével összefüggésben nem ébreszt alkotmányos kételyeket, ezért határozatában az indítványt elutasította. (Megnyitása: PDF-ként.)
Kártalanítás a fogvatartás körülményei miatt…
A büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény 10/A. § (4) bekezdés és a 436. § (11) bekezdés alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló kezdeményezés vizsgálata.
A kártalanításra vonatkozó új magyar szabályozást követően a panasz alapjául szolgáló ügyben az indítványozó szabadságvesztés végrehajtását követően az alapvető jogait sértő fogvatartási körülményeire hivatkozva a büntetés-végrehajtási bíróhoz kártalanítási kérelmet nyújtott be. Ezt a Zalaegerszegi Törvényszék Büntetés-végrehajtási Csoportja elutasította. Fellebbezése folytán eljáró Zalaegerszegi Törvényszék, mint másodfokú bíróság az elsőfokú végzést helybenhagyta.
Az indítványozó ezt követően fordult az Alkotmánybírósághoz. Álláspontja szerint a támadott jogszabályok alaptörvény-ellenessége érdemben befolyásolta a bírói döntést, mert olyan körülményekre utal, amelyekre visszamenőleg nem lehet hatást gyakorolni, vagyis visszaható hatályú jogalkotás valósult meg. Az elítéltek azonban az új kártalanítási szabályok alapján visszamenőleg nem tudják befolyásolni, hogy a méltatlan elhelyezési körülményeik mikor értek véget, illetve utána mennyi időt töltenek még büntetés-végrehajtási intézetben a szabadulásukra, egyben annak lehetőségére várva, hogy megindíthassák a kártalanítási eljárást.
Az indítványozó szerint a támadott rendelkezések visszamenőleges időpontra tartalmaznak jogvesztő rendelkezéseket, és ezáltal kizárják a jogosultat jogaik érvényesítéséből. Mindez az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésének és a IV. cikk (4) bekezdésében rögzített jogának sérelmével jár.
Az Alkotmánybíróság az indítványt nem találta megalapozottnak. Az alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmények miatti kártalanítás jogintézménye új jogosultságot állapít meg az elítéltek és egyéb jogcímen fogvatartottak számára. A kártalanításra vonatkozó szabályok kizárólag jogot megállapító jogszabálynak minősülnek, amelyek nem hordoznak hátrányos tartalmat.
A kártalanítási igényt elbíráló, az indítványozó által támadott jogszabályok visszamenőleges hatályúként nem értelmezhetők, mivel a kártalanítás szempontjából lezárt jogviszonyok alapján rendelkeznek kártalanítási összeg jövőbeni kifizetése iránti kötelezettségről vagy a kártalanítási igény elutasításáról.
A kifejtettek alapján az Alkotmánybíróság arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgált bírói jogértelmezés nem sértette az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdését, ezért az alkotmányjogi panaszt elutasította. (Megnyitása: PDF-ként)
Október 2.-i teljes ülés tárgyalandó témái.
Mozgalmas első félévet követő nyári szünet után sem számíthat nyugalmasabb napokra az Taláros Testület. Dübörögnek a vélt vagy valós felháborodást ecsetelő alkotmányjogi panaszok, hengerelnek a bírósági döntések ellen lázadó indítványok. Íme a kedden tárgyalandók serege.
Zajterhelés, versenypálya…
Az indítványozó előadja: a támadott rendelkezés szerint ha a cég cégjegyzékből történő törlésére kényszertörlési eljárásban kerül sor, a cégbíróság eltiltja azt a személyt, aki a kényszertörlési eljárás megindításának időpontjában vagy az azt megelőző évben vezető tisztségviselő, korlátlanul felelős tag, korlátolt tagi felelősséggel működő gazdasági társaságban többségi befolyással rendelkező tag volt.
Egyházi fenntartóként történő elismerés, egyházi jogállású intézményfenntartó…
Az indítványozó azt kérte az Alkotmánybíróságtól, hogy a Kúria felülvizsgálati eljárásban ítéletét, annak alaptörvény-ellenessége okán semmisítse meg. Álláspontja szerint a Kúria támadott ítélete sérti az indítványozónak az Alaptörvény VII. cikk (1) bekezdésében biztosított vallásszabadsághoz való jogát, valamint ezzel összefüggésben a XV. cikk (2) bekezdésében foglalt diszkrimináció-tilalmat, mivel az alkalmazott jogszabályok a panaszos egyházi fenntartóként történő elismerését nem zárták volna ki. .
Forgalomba hozatali engedély visszavonása…
A Kúria által alkotott Kfv.II.37.070/2016/7. számú ítélet alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz vizsgálata.
Az indítványozó álláspontja szerint a Kúria ítélete sérti a jogorvoslathoz való jogot, mert bár elismerte a hatóság eljárási jogszabálysértéseit, de arra az álláspontra helyezkedett, hogy azok érdemben nem befolyásolták a hatóság döntését. Kifogásolja a szakértő kiegészítő szakvéleményét is , és azt, hogy az ítélet nem adta indokát a magánszakértői vélemény figyelmen kívül hagyásának, s ennek kapcsán nézete szerint az ítélet sérti a tisztességes eljáráshoz való jogot. Álláspontja szerint az ítélet ellentétes a jogbiztonság követelményével, mert nem értékelte megfelelően a hatósági eljárás megindításáról szóló, meghatározott tartalmi elemekkel rendelkező értesítés megküldésének elmaradását..
Az adóhatósági döntéssel szemben keresetet nyújtott be a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bírósághoz, mely a határozatot részben hatályon kívül helyezte, és az adóhatóságot új eljárásra kötelezte. Az adóhatóság ezen határozat ellen felülvizsgálati kérelemet nyújtott be a Kúriához, mely az elsőfokú ítéletet hatályon kívül helyezte és a keresetet elutasította. Az indítványozó álláspontja szerint a Kúria döntése megsértette az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdése szerinti tisztességes eljáráshoz való jogát, mert a Kúria indokolása hiányos, és nem is a per tárgyához köthető..
Ösztöndíj szerződés, szolgálati viszony meghosszabbítása…
A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény (280. § 1. bekezdés első mondata) alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló bírói kezdeményezés vizsgálata.
Az indítványozó bíró megítélése szerint a jogszabályi rendelkezések sértik az Alaptörvény B) cikk 1) bekezdését, a jogállamiság és jogbiztonság követelményét, mivel a sérelmezett rendelkezés visszamenőleges érvényűnek tekintendő, figyelemmel arra, hogy a 2012. január 1. napján hatályos ösztöndíjszerződések egyes elemeit módosítja, azaz ezen jogszabályi rendelkezéseket a módosító rendelkezés hatályba lépése előtt létrejött ösztöndíjszerződésekre is alkalmazni rendeli.
Személyhez fűződő jogok megsértése…
A Kúria által alkotott Pfv.IV.20.306/2017/7. számú ítélet alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata.
Az indítványozó előadta: egy országos napilap és a hozzá kapcsolódó internetes portál vele kapcsolatos tudósítást tett közzé, amelyben hozzájárulása nélkül hozta nyilvánosságra az nevét, korábbi munkahelyeinek megnevezését, élettársi kapcsolatának tényét, élettársának nevét. Álláspontja szerint a közlésekkel a magánélethez, illetve személyes adatok védelméhez fűződő személyiségi jogai sérültek.
A bíróság - jogerős döntésében - megállapította, hogy a nyilvánosságra hozott adatok, az indítványozó neve, családi kapcsolatai, szerelmi viszonyának ténye és párjának neve az Alaptörvény VI. cikk (1) bekezdése és a Ptk. 2:43. § által védett magánélet részét képezik.
Az indítványozó álláspontja szerint a döntés mégis alaptörvény-ellenes, sérti az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdését, illetve a VI. cikk (1) bekezdése szerinti jó hírnévhez való jogát. A jogerős ítélet nem foglalt állást a szükségesség-arányosság kérdésében, vagyis hogy szükséges volt-e és milyen indokok alapján az adott ügyben a közvélemény tájékoztatása során felfedni és nyilvánosságra hozni az indítványozó legbensőbb magánéleti vonatkozásait. Álláspontja szerint a jogerős döntés abban sem foglalt állást, hogy az okozott sérelem arányos volt-e a magánéleti adatok közreadásával okozott nyilvánvaló hátrányhoz képest. Az adott alapjogi tesztet az indítványozó álláspontja szerint az eljáró bíróságok az ítélet indokolása szerint nem végezték el, ezzel megsértették az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdése szerinti, az alapvető jogok korlátozhatóságának általános elveit..
Közszereplő, képfelvétel felhasználása…
A Fővárosi Ítélőtábla által alkotott 7.Pf.20.534/2016/4. számú ítélet alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz vizsgálata.
Az indítványozó szerint a sérelmezett bírói döntés kizárta, hogy a közéleti szereplőről a közhatalmi tevékenységével kapcsolatban indult büntetőeljárás során készített képfelvétel, amennyiben az nem megalázó, az ábrázolt személlyel kapcsolatos közéleti vita során az ábrázolt személy hozzájárulása nélkül is felhasználható legyen. Az indítványozó álláspontja szerint a sérelmezett bírói döntés sértette az Alaptörvény IX. cikk (1) és (2) bekezdésében foglalt véleménynyilvánítás szabadságához fűződő alapvető jogát..
Belterületi, művelés alatt álló ingatlanra kivetett telekadó…
A Budapest Környéki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság által alkotott 6.K.27.146/2017/5. számú ítélet alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata.
Az indítványozót egy belterületi, mezőgazdasági művelés alatt álló földterület után az elsőfokú önkormányzati adóhatóság telekadó fizetésre kötelezte. A határozat ellen fellebbezést nyújtott be, melyben arra hivatkozott, hogy a bírósági gyakorlat értelmében a tényleges mezőgazdasági művelés alatt álló, egy hektár alatti, kivett belterületi telkek után nem áll fenn adófizetési kötelezettség. A másodfokú adóhatóság az elsőfokú határozatot - kisebb pontosításokkal - helybenhagyta. Az indítványozó keresetet nyújtott be a másodfokú határozat bírósági felülvizsgálata iránt. Keresetét a bíróság elutasította.

matches:
Bíróság
bíróság
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
§ 1
Kúria
bíróság
Bíróság
bíróság


text:
Itt jársz: Főoldal » Kúria
Bíró bírónak barátja, és ezzel minden lepacsizva?
Az igazságszolgáltatás legfelsőbb szerve, a Kúria, a jelek szerint komoly kihívás elé néz. Blogunkban már három részben foglalkoztunk Szűcs Andrea ügyvédnő praktikáival és feledékenységével, amit az Őze Attila elleni arcpirító sztoriban bevetett. Azóta a dolog szintet lépett, mert hiába fogadta el a másodfok Őze érvelését és állapította meg az élettársi kapcsolatot a a csak látszólag szövevényes – amúgy nyílegyenes – ügyben és határozott karmozdulattal dobta vissza első fokra megismételt eljárás céljából, úgy tűnik, hogy – szemben a vélekedéssel – lehet kétszer ugyanabba a folyóba lépni.
Ugyanis az elsőfokú bíróságon ismét ugyanaz a dr. Miszbrandtner Erika jár el a megismételt eljárásban, aki a másodfok szerint is kirívóan egyoldalúan, a tények figyelembe vétele nélkül hozta meg korábbi első fokú ítéletét. Hogy megint dr. Szűcs kavarta-e kártyákat ilyen jól, vagy ennyire bíznak a bírák kollegáik önvizsgáló képességében, az – még – nem derült ki, de a jelek valami egészen új, és minden elképzelhetőnél durvább összefonódásra mutatnak.
Amiben – sajnos – lehet, hogy a Darák Péter vezette Kúria is bemocskolódik, köszönhetően a lepcses női nyelvnek, az ügyben Reginaként nevezett hölgy bugyuta csacsogásának.
Azért egy pillanatra még álljunk meg dr. Miszbrandtner Erikánál. Egy ilyen másodfokú döntés – sz.rul dolgoztál, javítsd a hibádat, kapsz még egy esélyt – komoly feddés az első fokon eljáró bírónak, aki – normális esetben – aprólékosan, a kifogásolt részeket alaposan mérlegelve és tanulmányozva jár el újból. Na, de nem dr. Miszbrandtner! Ő ugyanis a visszakézből tovább dobta a Kúriára (mindjárt kiderül, hogy mitől is ilyen magabiztosan), ráadásul nagy ívben letojta a másodfokon eljáró kollegája döntését.
A Fővárosi Ítélőtábla másodfokú rész- és közbenső ítéletével a Fővárosi Törvényszék elsőfokú ítéletét megváltoztatta, és megállapította – dr. Szűcs szelektív memóriája ellenére – Attila és Regina közötti élettársi kapcsolatot 2001. október 1. és 2008. április 4. napja között.
Álláspontja szerint az elsőfokú bíróság a bizonyítékokat tévesen értékelte, ebből pedig hibás következtetést vont le mind az élettársi kapcsolat hiányára való következtetésével, mind pedig azzal, hogy az alperes kártérítésre irányuló viszontkeresetének helyt adott.
De dr. Miszbrandtner nem törődött ebbe bele és olyat tett, amivel a leghalvérűbb emberekben is felmegy a pumpa. Konkrétan szembe köpte a Fővárosi Ítélőtábla bíráját, hiszen az elsőfokú bíróság újbóli végzésében az alperes javára ismételten teljes személyes költségmentességet engedélyezett, noha ezt a Fővárosi Ítélőtábla a másodfokú eljárásban azzal vonta meg alperestől perindításig visszamenőleg, hogy már a perindításkor sem álltak fenn alperes oldalán a teljes személyes költségmentesség feltételei. Attila helyzete ebben az esetben reménytelennek tűnik, ugyanis az elsőfokú bíróság teljes személyes költségmentességet engedélyező végzésével szemben a polgári eljárásjog szabályai szerint nincs helye fellebbezésnek.
És Regina elkezdett csacsogni.
Azért az jó dolog, ha az embernek – véletlenül – olyan ismerősei vannak, akik közös társaságba keverednek egy-egy cikk alanyával, így első kézből értesülhetnek egyes szereplők gondolkodásáról. Így derült fény arra, hogy
Regina és egypetéjű ikertestvére (aki már a budai villa 1/1-es tulajdonosának tartja magát...) közös baráti körben hihetetlen magabiztossággal fejtegette az őt faggatóknak és érte aggódóknak, hogy tuti megnyeri a pert Attila ellen, övé lesz a kecó, egy fillért nem kell fizetnie, és páros kézzel satírozza ki volt élettársát a több száz milliót érő ingatlan fellelhető dokumentumairól, mert az első fokon eljáró bírónőnek (dr. Miszbrandtner Erika) a legjobb barátnője a Kúrián eljáró bírónő, dr. Kósa Zsuzsanna.
Hát ezért mertek bátran panasszal élni a másodfokú ítélet ellen, mert tudták, ha másodfokon vesztenek, akkor a Kúrián ki van kövezve az útjuk – legalábbis Regina állítása szerint.
Regina pechére az egykori közös barátok nem szelektálnak, így Attilával sem szakították meg a kapcsolatot és elmesélték neki (is) az elhangzottakat. Ő meg – bár a dr. Szűcs, Regina és dr. Miszbrandtner etikai Bermuda-háromszög ezt bőszen szeretné elhitetni – nem hülye, és a meglévő információk birtokában az elsőfokú bíróság eljáró bírájával (dr. Miszbrandtner) szemben elfogultsági kifogást terjesztett elő, amelyet a Fővárosi Törvényszék ennek elbírálására kijelölt bírója elutasított.
Így maradt a barátnői vonal – dr. Miszbrandtner, dr. Szűcs és dr. Kósa – és Regina magabiztossága.
A magamfajta igazságszerető és a jó ízlésre kényes blogger, meg reménykedik, hogy
valakinek csak feltűnik ez a tekintetes Kúrián, és a legfőbb igazságszolgáltatási Hivatal tekintélye, presztízse, csak fontosabb lesz két bíró – meg egy ügyvéd – nő „uncili-smuncili,, de szép rúzsod van” csókosságánál. Ha meg nem, akkor felejtsük el, hogy a Darák-féle Kúria IGAZSÁGOT fog szolgáltatni valaha is.
De ezt még feltételezni sem merjük, mert elképzelni nem tudjuk, hogy a szakmai útjára – joggal – kényes és büszke dr. Kósa Zsuzsanna nem teszi kockára elfogulatlanságát egy ilyen piszlicsáré – de annál aljasabb – női praktika miatt.
Címkék: Darák Péter, dr. Miszbrandtner Erika, dr. Szűcs Andrea, Kúria

matches: Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria


text:
Előírható a helyreigazítás időpontja - Szakma - Jogászvilág
Előírható a helyreigazítás időpontja
2017. 09. 25. 7:30
Cimkék: sajtó-helyreigazítás, Fővárosi Ítélőtábla, Bírósági Döntések Tára
A bíróság –ha a sajtó-helyreigazítást kérő kérelmének és keresetének sajátosságai indokolják – a helyreigazítás közzétételének idejét előírhatja a jogerős ítélet meghozatalához képest meghatározott hónap és nap megjelölésével is.
Ami a tényállást illeti az alperesi műsorszolgáltató keresetlevélben megjelölt csatornája T. című hírműsorában, 2016. szeptember 8. és 20. között többször is beszámolt arról, hogy a felperes a börtönbüntetését töltő P. T.-vel kapcsolatban áll, pénzt kap tőle, P. irányítja őt, és a támogatói pénzét luxusutazásokra költi. Szeptember 9-én az ugyancsak az alperesi műsorszolgáltató egy másik csatornájának T. című műsora is beszámolt ezen információkról. A felperes 2016. október 4-én és 7-én juttatott el helyreigazítási kérelmet az alpereshez, melyben összesen 9 műsorban elhangzottak miatt kért helyreigazítást.
Az új Polgári perrendtartás képzésssorozat
A kérelemben foglaltaknak az alperes nem tett eleget, ezért a felperes 2016. október 27-én érkezett keresetében kérte, hogy a bíróság kötelezze az alperest a kifogásolt médiatartalom megjelenésével azonos módon, az előzetes kérelmével egyező helyreigazító közlemény közzétételére, mely közleményben a valótlan közlésekkel szemben a valós tények közzétételére is igényt tartott az általa megfogalmazottak szerint.
Az alperes a kereset elutasítását kérte. Arra hivatkozott, hogy a felperes által sérelmezett közlések valósak. Ezek bizonyítására M. A. tanúkénti kihallgatását indítványozta, idézhető címét azonban nem jelölte meg, a tárgyalásra a tanút nem állította elő.
Az elsőfokú bíróság a keresetnek részben helyt adott és kötelezte az alperest, hogy az ítélet jogerőre emelkedését követő hónapban, az eredeti, kifogásolt médiatartalom megjelenésével azonos napon, azonos műsoridőben tegye közzé az alábbi helyreigazító közleményt:
„A megjelölt csatorna T. című hírműsorban 2016. szeptember 8. napján sugárzott adásban 18 óra 53 perctől kezdődően valótlanul híreszteltük, hogy J. P. politikus
1. P. T.-vel kapcsolatban állt.
2. Az ő megbízásait teljesíti a magyar politikai életben.
3. Mindezért P. T.-től pénzt kap.
A megjelölt csatorna T. című műsorában 2016. szeptember 9. napján sugárzott adásában 18 óra 06 perctől kezdődően valótlanul híreszteltük, hogy J. P. politikus
2. Vele titkos alkut kötött, és az ő kéréseit teljesíti a magyar politikai életben.
A másik hivatkozott csatorna T. című műsorában, a 2016. szeptember 9. napján sugárzott adásban, a 16 óra 34 perctől kezdődő médiatartalommal összefüggésben valótlanul híreszteltük és tüntettük fel olyan hamis színben, hogy
1. J. P. politikus P. T.-vel kapcsolatban állt.
2. J. P.-t P. T. irányítja.
3. Mindezért J. P. P. T-től pénzt kap.
A keresetlevélben elsőként megjelölt TV-csatorna T. című műsorában 2016. szeptember 11. napján sugárzott adásában 18 óra 29 perctől és ugyanezen műsor 2016. szeptember 12. napján sugárzott adásában 07 óra 06 perctől kezdődően valótlanul híreszteltük, hogy J. P.-nek, az E. alelnökének a börtönben ülő P. T. az I. Alapítványon keresztül juttat pénzt, és hogy P. a börtönből pénzt, információkat és utasításokat ad J. P.-nek.
Az adott TV-csatorna T. című műsorában, a 2016. szeptember 12. napján 18 óra 38 perctől kezdődő adásban valótlanul híreszteltük, hogy luxusutazásokra pazarolhatja J. P. a támogatók pénzét, és azt is valótlanul híreszteltük, hogy J. P. több milliót kaphat a gyilkossággal vádolt P. T.-től. Valótlanul híreszteltük azt is, hogy P. T. a börtönből J. P.-n keresztül irányítja a magyar belpolitikát. Emellett valótlanul tüntettük fel hamis színben úgy J. P. nizzai nyaralását, mint amelynek költségeit a nyilvánosan gyűjtött támogatásaiból fedezte volna.
Az adott TV-csatorna T. című, 2016. szeptember 13-án sugárzott adásában 18 óra 33 perctől kezdődő adásunkban valótlanul híreszteltük, hogy J. P. politikus luxusutazásokra és rózsadombi luxusingatlanra költheti az I. Alapítványhoz befolyt milliós adományokat és a saját támogatóinak pénzét. Valótlanul híreszteltük azt is, hogy P. T. milliókkal támogatja J. P.-t.
Az alperes csatornájának T. című műsorában, 2016. szeptember 14. napján sugárzott adásában 18 óra 29 perctől és ugyanezen műsor 2016. szeptember 15. napján 01 óra 55 perckor és 06 óra 32 perckor leadott adásában valótlanul híreszteltük, hogy J. P. politikus luxusutazásokra használja a saját támogatóinak pénzét. Valótlanul híreszteltük azt is, hogy P. T. milliókkal támogatja J. P.-t és a börtönből irányítja őt.
A perbeli csatorna T. című műsorában 2016. szeptember 16. napján sugárzott adásában 18 óra 36 perctől kezdődően valótlanul híreszteltük, hogy
1. P. T. J. P.-n keresztül próbálja megdönteni a jelenlegi kormányt.
2. Hogy P. T. mondja meg J. P.-nek, mit mondjon a sajtónak.
3. J. P. a kérések teljesítéséért milliós összeget kap.
A perbeli csatorna T. című műsorában, 2016. szeptember 20. napján sugárzott adásában 18 óra 28 perctől való tényeket olyan hamis színben tüntettünk fel, hogy J. P.-nek köze volt F. G. megveréséhez, amikor az F. G. megveréséről szóló hírbe belefoglaltuk, hogy a gyanúsított J. P. megszállott rajongója.
Ezt meghaladóan az elsőfokú bíróság a felperes keresetét elutasította. Ismertette a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 342. § (1) és (2) bekezdéseit, 343. § (1) bekezdését, Magyarország Alaptörvénye (a továbbiakban: Alaptörvény) IX. cikk (1)-(3) bekezdéseit, a sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető szabályairól szóló 2010. évi CIV. törvény (a továbbiakban: Smtv.) 4. § (1)-(3) bekezdéseit, 10. §-át, a 12. § (1) és (2) bekezdését. Felhívta a sajtó-helyreigazítási perekben alkalmazandó szempontokat rögzítő, a Legfelsőbb Bíróság PK 12., 13., 14. és 15. számúállásfoglalásokat, az Alkotmánybíróság 30/1992. (V. 26.) és a 36/1994. (VI. 24.) határozatának releváns részeit. Megállapította, hogy a felperes a keresetlevél benyújtása és a pert megelőzően a sajtószervhez eljuttatott kérelmének előterjesztése során a jogszabályi előírásokat betartva járt el. Rögzítette, hogy sajtó-helyreigazítás tárgyát valótlan tényállítások képezhetik vagy a valóságot hamis színben feltüntető közlemény. Úgy ítélte meg, hogy az alperes által sugárzott hírműsorokban elhangzottak egyértelműen tényállításnak tekintendők, mivel azt állították, hogy a felperes kapcsolatban áll P. T.-velés tőle pénzt kap, illetve hogy P. T. az I. Alapítványon keresztül fizeti a felperest, továbbá a felperes ezen pénzből a magyar belpolitikát kívánja befolyásolni, valamint azt állították, hogy az F. G.-t megverő férfi a felperes rajongója.
Ezt követően az elsőfokú bíróság a PK 14. számú állásfoglalásban foglaltak szem előtt tartásával azt vizsgálta, hogy a fenti tényállítások tartalma megfelel-e a valóságnak. Rögzítette, hogy az állásfoglalás értelmében a valóság bizonyításának terhe a sajtószervet terheli. Köteles a perben azt bizonyítani, hogy a közleményben foglaltak a valóságnak megfelelnek. Az alperes ezen bizonyítási kötelezettségének nem tett eleget, mert e körben M. A. tanúkénti meghallgatását kérte, azonban idézhető címét nem jelentette be, és a tárgyalásra sem állította elő. Az elsőfokú bíróság szerint az alperes nem tudta a valóságot bizonyítani, a közlemény tartalma sem volt köztudomású, továbbá ilyen ismerettel a bíróság sem rendelkezett, ezért a bizonyítatlanságot az alperes terhére értékelte. Ebből következően a felperes valótlan tények állítása és híresztelése tárgyában előterjesztett keresetét megalapozottnak találta, e körben a helyreigazítás közzétételére kötelezte az alperest. Alkalmazva a PK 15. számú állásfoglalásban biztosított lehetőséget, a közlemény közzétételének módjáról - a közérthetőség és pontosság kedvéért - a kérelemtől kisebb részben eltérően határozott. A felperes azon kereseti kérelmeit azonban, melyben valóságként a saját állításait fogalmazta meg a híradásokban közöltekkel szemben, az elsőfokú bíróság nem találta alaposnak, figyelemmel arra, hogy ezek valóságtartalmára nézve kizárólag a felperes nyilatkozata állt rendelkezésre. Ezért e körben a keresetet elutasította.
Az elsőfokú ítélet ellen az alperes terjesztett elő fellebbezést. Kérte, hogy a másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletét elsődlegesen változtassa meg, a felperes keresetét utasítsa el, másodlagosan - amennyiben az elsődleges kérelem teljesítésére nincs mód - helyezze hatályon kívül az ítéletet és az első fokon eljárt bíróságot a per újabb tárgyalására és újabb határozat hozatalára utasítsa. Álláspontja szerint az elsőfokú bíróság ítélete megalapozatlan, mert megsértette a Pp. 3. § (3) bekezdésében foglaltakat. A bizonyításra szoruló tényekről, a bizonyítási teherről, illetve a bizonyítás sikertelenségének következményeiről a feleket nem megfelelően tájékoztatta. Az elsőfokú bíróság anyagi jogi jogszabályt is sértett, mivel sajtó-helyreigazítási perben nincs arra lehetősége, hogy konkrét nap vonatkozásában kötelezze a médiaszolgáltatót a helyreigazítás megjelenítésére. Álláspontja szerint az elsőfokú bíróság megsértette a Pp. 221. § (1) bekezdésében foglaltakat is, mivel indokolási kötelezettségének nem tett maradéktalanul eleget. A bizonyítékokat tévesen értékelte, illetve a tényállást nem megfelelően tárta fel. Az eljárás során a kifogásolt közlések alapját képező információkról rendelkezésre állt a felperes 2016. szeptember 8. napján közzétett, és azóta is elérhető Facebook videóüzenetének szövege. Erre más médiumokban is számtalan alkalommal történt hivatkozás, közzététel, illetve híresztelés, ami miatt az abban foglaltak köztudomásúnak minősülnek. A felperes ebben a videóüzenetben elismerte, hogy sajtófigyelést végzett F. E. kérésére, valamint azt is tudta, hogy ezen sajtófigyelési anyagokra ténylegesen P. T.-nek van szüksége, ezen anyagok hozzá fognak eljutni. Ez azt igazolja, hogy a felperes és P. T. kapcsolatbanálltak, és a felperes P. T. utasításait teljesítette. Csatolta az ítélőtábla másik tanácsa által az alperesi műsorszolgáltató 2016. október 22. és 28. közötti időben, ugyancsak a T. című hírműsorában elhangzottakkal összefüggésben született jogerős döntést, amely csak részben adott helyt a felperesi keresetnek a perbelihez hasonló tárgyú közlések vonatkozásában.
A felperes az ítélet helybenhagyását kérte.
Nem értett egyet a másodfokú bíróság az alperesnek az eljárás szabálytalanságára vonatkozó kifogásával. A kioktatási kötelezettség az elsőfokú bíróságot olyan mértékben kötelezi, amely biztosítja, hogy a felek kellőképpen tisztában legyenek a bizonyításra szoruló tényekkel, hogy ez a kötelezettség kit terhel, annak elmulasztása milyen jogkövetkezménnyel jár. Ez azt jelenti, hogy nem automatikusan, formálisan kell ezen kötelezettségnek eleget tenni, hanem az ügyben rendelkezésre álló keresetre és ellenkérelemre tekintettel szükséges azt megtenni, folyamatosan nyomon követve a felek nyilatkozatait, amelyeket a Pp. 3. § (2) bekezdése alapján tartalmuk szerint kell elbírálnia. A perbeli esetben az alperes a keresetlevél kézhezvételét követően elsőérdemi nyilatkozatában azt adta elő, hogy a felperes által sérelmezett tényállításokat bizonyítani kívánja, és M. A. tanúkénti kihallgatását indítványozta e körben. Ezen indítványnak az elsőfokú bíróság helyt adott, felhívta az alperest a tanú idézhető címének bejelentésére. Ebből az következik, hogy az alperes tisztában volt azzal, hogy az általa nem vitatottan tényállításnak tekintett közlések valóságtartalmának bizonyítása szükséges, melynek kötelezettsége rá hárul. További kioktatás - figyelemmel a sajtó-helyreigazítási pereknek mind a határidőkre, mind a bizonyításra vonatkozó szigorú rendelkezéseire - nem volt szükséges, mert az ellenkérelem alapján az elsőfokú bíróság meggyőződhetett arról, hogy az alperes külön bírói kioktatás nélkül is tisztában van az eredményes védekezéséhez szükséges eljárással. Az alperes a köztudomású tényeken túlmenően fellebbezésében sem hivatkozott olyan bizonyítékra, amely pernyertességét eredményezhette volna, a tanú címét továbbra sem jelentette be.
Az elsőfokú ítélet indokolása valóban szűkszavú, azonban megállapítható, hogy a közlések ténytartalmának vizsgálatára bizonyíték hiányában nem kerülhetett sor, ezért olyan eljárási jogszabálysértés nem merült fel, ami az elsőfokú ítélet érdemi felülbírálatának akadálya lenne.
A másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság döntésének érdemével egyetértett. A fellebbezésben kifejtettekkel kapcsolatosan az ítélőtábla arra mutat rá, hogy a felperes Facebook bejegyzésében foglaltak, az azzal kapcsolatos sajtómegjelenések köztudomású tényként a perbeli alperesi közlések valóságának alátámasztásául nem vehetők figyelembe, ilyenre egyébként az alperes az elsőfokú eljárás során nem is hivatkozott. A Fővárosi Ítélőtábla eljáró tanácsának - több hasonlóügyben eljárva - hivatalos tudomása van arról, hogy a perbelihez hasonló közlések tárgyában a felperes számos helyreigazítási pert kezdeményezett, melyek zömmel sikerre vezettek. Ezt igazolja egyébként az alperes által csatolt jogerős döntés is. Az alperes által hivatkozott felperesi nyilatkozat ezen túlmenően az F. G.-vel és az Alapítvánnyal kapcsolatos alperesi közlést semmiben sem támasztja alá.
Az elsőfokú bíróság eljárásával kapcsolatban anyagi jogi jogszabálysértés sem volt megállapítható. A helyreigazító közlemény tartalma és a közzététel módja tekintetében a kötelezően betartandó elemeket az Smtv. 12. §-a tartalmazza. Az Smtv. 12. § (1) bekezdése szerint a helyreigazító közleményből ki kell tűnnie, hogy melyek a valótlan tények, mely tényeket tüntetett fel a sajtószerv hamis színben, továbbá annak is, hogy melyek a való tények. Ezen követelménynek a felperesi kérelem alapvetően megfelelt. Az Smtv. 12. § (2) bekezdése szerint lineáris médiaszolgáltatás esetében nyolc napon belül, a közlemény sérelmezett részéhez hasonló módon és azzal azonos napszakban kell a helyreigazító közleményt közzétenni. A perbeli esetben az alperesi jogsértés sajátosságát az adta, hogy az alperes megközelítően két héten keresztül napi rendszerességgel közölt anyagokat a felperesről. A felperes választása szerint minden egyes jogsértés miatt kezdeményezhetett volna külön eljárást, de az sem volt kizárt, hogy igényét egy peres eljárás keretében terjessze elő. Ez utóbbi esetben sem fosztható azonban meg attól, hogy a sérelem megtörténtéhez hasonló módon kérjen helyreigazítást, figyelemmel az Smtv. 12. § (2) bekezdésében foglaltakra. Ez az igény pedig kielégíthető olyan módon, ahogyan arról az elsőfokú bíróság rendelkezett.
Ez ugyanis azt jelenti, hogy az alperes a jogerős ítélet keltét követő hónapnak a jogsértéssel azonos számú napján köteles az adott napra vonatkozó helyreigazító közleményt közzétenni (például a 2016. szeptember 8-i műsor miatt 2017. augusztus 8-án, a 2016. szeptember 9-i műsor miatt 2017. augusztus 9-én stb.). Ez a kötelezés megfeleltethető az Smtv. már idézett azon rendelkezésének, hogy a helyreigazító közleményt a jogsértéssel hasonló módon kell közzétenni. Nem helytálló az az alperesi érvelés, hogy a bíróság nem kötelezheti a sajtószervet konkrét nap vonatkozásában helyreigazításra. Az Smtv. ugyanis tartalmaz teljesítési határidőt, ami szükségképpen konkrét időtartam, amelynek leteltével konkretizálódik az a konkrét nap, amelyen a helyreigazítást közzé kell tenni. Ez a rendelkezés egyúttal egy konkrét időpont meghatározását sem zárja ki, amennyiben a jogsértés sajátossága ezt indokolttá teszi. Ezt támasztja alá az is, hogy például időszaki lap esetében a közzétételi kötelezettség a következő lapszámra vonatkozik, ami ténylegesen egy konkrét időpont.
A perbeli esetben valójában az Smtv.-ben meghatározott 8 napos határidő betartására nem kerül sor, azonban ezt a felperes nem sérelmezte, így a helyreigazítás módja tekintetében nem volt szükség az elsőfokú ítélet módosítására.
Mindezek alapján a másodfokú bíróság az elsőfokúítéletet a Pp. 253. § (2) bekezdése alapján helybenhagyta.
Az ismertetett döntés (Fővárosi Ítélőtábla 32.Pf.20.553/2017/5-II.) a Bírósági Döntések Tárafolyóirat 2017/9. számában 136. szám alatt jelent meg.
Új adatvédelmi fogalmak: adathordozhatósághoz és elfeledtetéshez való jog »

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
E-Munkajog. Tartalom. A hónap témája. Tisztelt Előfizetőnk! november XIV. évfolyam 11. szám. 1 A hónap témája. 2 Így döntött a Kúria - PDF
E-Munkajog. Tartalom. A hónap témája. Tisztelt Előfizetőnk! november XIV. évfolyam 11. szám. 1 A hónap témája. 2 Így döntött a Kúria
Download "E-Munkajog. Tartalom. A hónap témája. Tisztelt Előfizetőnk! 2013. november XIV. évfolyam 11. szám. 1 A hónap témája. 2 Így döntött a Kúria"
1 E-Munkajog Szakmai folyóirat november XIV. évfolyam 11. szám In-house szeminárium! Szeretne közvetlenül munkahelyén tájékozódni a legújabb jogszabályváltozásokról a munkajog elismert szakértőitől? Jelentkezzen az címen, a témakör vagy akár az előadó megnevezésével, és kérjen ajánlatot kihelyezett előadás megtartására! A hónap témája A képernyő előtti munkavégzés A képernyő előtti munkavégzés minimális egészségügyi és biztonsági követelményeit az 50/1999. (XI. 3.) EüM rendelet előírásai tartalmazzák. A rendelet hatálya azon munkáltatókra és az általuk foglalkoztatott azon munkavállalókra terjed ki, akik napi munkaidejükből legalább négy órán keresztül rendszeresen képernyős eszközt használnak. Képernyős eszköz: számjegy-, betű-, grafikus képsorokat megjelenítő készülék, függetlenül az alkalmazott megjelenési folyamattól. Nem terjed ki a rendelet hatálya a járművek, munkagépek kezelőfülkéi, szállítóeszközökön lévő számítógépes rendszerek, olyan hordozható rendszerek, amelyeket a munkahelyen nem tartósan használnak, a számológépek, pénztárgépek hagyományos típusú elektromos írógépek használatára. A munkáltató feladatai Az egészséges és biztonságos munkafeltételek biztosítása keretében rendszeresen ellenőriznie és folyamatosan vizsgálnia kell az alábbi kockázati tényezők előfordulását, és intézkednie kell azok megszüntetéséről: Munkajog című szaklapunkban közzétett jogi szakcikkek és az egyes esetekre, kérdésekre adott válaszok Olvasóink munkajogi tájékoztatásában kívánnak segíteni. A kérdésekre adott válaszok a szerzőnk rendelkezésre álló információk alapján kialakított egyéni szakmai véleményét tükrözik. A teljes tényállás ismeretében személyesen nyújtandó jogi tanácsadás eltérő szakmai véleményhez vezethet, ezért az értelmezésbeli különbözőségekért Kiadónk felelősséget nem vállal. Tartalom Szerző: Dr. Gáspárné Dr. Szokol Márta A kézirat lezárása: október A hónap témája A képernyő előtti munkavégzés 2 Így döntött a Kúria Vasárnapi pótlék 4 Olvasói kérdések 1991-től gyermekei gondozása céljából távol lévő szabadsága Az egyszerűsített foglalkoztatás és a rendkívüli munkavégzés A pedagógus szabadsága Munkavégzés alóli felmentési időre járó távolléti díj Munkaidőkeret módosítása, jelenléti ív Felmondás a gyesről visszatérőnek Tisztelt Előfizetőnk! Megújult honlapunkon ( letöltheti online segédleteinket az alábbi hozzáféréssel: Felhasználónév: munkajog2 Jelszó: db774 Munkajoggal kapcsolatos kérdését az alábbi címre várjuk: 1 E-Munkajog november, XIV. évfolyam 11. szám
2 látásromlást előidéző tényezők, pszichés (mentális) megterhelés, fizikai állapotromlást előidéző tényezők. A munkáltató a rendelet hatálya alá eső munkakört betöltő munkavállalók részére köteles látásvizsgálatot biztosítani. A munkavállalókat köteles látásvizsgálatra küldeni: a képernyős munkavégzés megkezdése előtt, ezt követően kétévente, olyan látási panaszok esetén, amely a képernyős munkavégzéssel hozhatók összefüggésbe. A munkavállaló köteles a látásvizsgálaton részt venni. A látásvizsgálatot a munkáltatónál működő, illetőleg a munkáltató által foglalkoztatott foglalkozás-egészségügyi szolgáltatást nyújtó orvos végzi, és a rendeletben foglalt esetekben a munkavállalót szemészeti szakvizsgálatra utalja. Ha a szemészeti szakvizsgálat eredményeként indokolt, illetve a munkavállaló által használt szemüveg vagy kontaktlencse a képernyő előtti munkavégzéshez nem megfelelő, a munkáltató köteles munkavállalóját ellátni a minimálisan szükséges, a képernyő előtti munkavégzéshez éleslátását biztosító szemüveggel. Nem terheli megtérítési kötelezettség a munkáltatót olyan szemüveg vagy kontaktlencse után, amelyet a munkavállaló a képernyő előtti munkavégzéstől függetlenül egyébként is használ (pl. rövidlátás esetén a munkavállaló által egyébként is állandóan használt szemüvegnek, vagy a luxust igencsak kedvelő, igényes munkavállaló Gucci márkájú szemüvegkeretének árát a munkáltató nem köteles megtéríteni.) A rendelet 4. -a értelmében a folyamatos képernyő előtti munkavégzést 10 perces szüneteknek kell megszakítani. Ez nem munkaszünet, hanem anynyit jelent, hogy óránként 10 perces időtartamban a munkavállaló nem dolgozhat képernyő előtt, de annak nincs akadálya, hogy más feladatokat a szünet időtartama alatt teljesítsen. 1 A tízperces szüneteknek óránként kell megszakítania a képernyő előtti munkavégzést, azok nem vonhatóak össze! A képernyő előtti munkavégzés ideje naponta a hat órát nem haladhatja meg! Azokban a munkakörökben, amelyekben a munkavégzés céljára tekintettel más életét, testi épségét, valamint egyes vagyontárgyak biztonságát veszélyez- tetné vagy az adott technológia miatt egyébként nem lehetséges a munkavégzés óránkénti megszakítása, a munkát úgy kell megszervezni, hogy rendszeres időszakonként a képernyős munkavégzést szünetek szakítsák meg, vagy más tevékenységgel cseréljék fel. A megszakítás egyszeri időtartama ez esetben sem lehet kevesebb tíz percnél, és a napi munkaidő hetvenöt százalékát nem haladhatja meg a képernyő előtti tényleges munkavégzés. (Tehát az ilyen feladatot ellátóknál lehetőség van a tízperces szünetek összevonásának.) Fontos ezért megjegyezni, hogy a szüneteket a munkavégzés megszakításával kell biztosítani, ám időtartama ellentétben a munkaközi szünettel mindig része a munkaidőnek, arra a munkavállalót munkabér illeti meg. A képernyős munkahely kialakításának minimális feltételeit a rendelet 3. számú melléklete tartalmazza, részletezve a képernyő-, billentyűzet-, munkaasztal-, munkaszék-, megvilágítás-, zaj-, klíma- stb. követelményeket. A rendelet betartását a fővárosi és megyei kormányhivatal munkavédelmi felügyelősége ellenőrzi. Így döntött a Kúria Vasárnapi pótlék A Kúria alábbi döntését még olyan jogesetben hozta, amelyre a régi Mt. előírási voltak az irányadók. Tekintettel azonban arra, hogy a vasárnapi munkavégzésre és az utána fizetendő pótlékra az új Mt (1) bekezdés a) pontja, a és a lényegileg azonos rendelkezést tartalmaz, ismertetése tanulságul szolgálhat. Íme, a határozat: BH A fővárosi bevásárlóközpontban található ruházati üzlet az elmúlt évek során a vásárlási szokások lényeges átalakulása folytán vasárnap rendeltetése folytán működőnek minősül [1992. évi XXII. törvény (régi Mt.) 124/A. (4) bekezdés, 149/A. (2) bekezdés]. 1 A munkavégzést megszakító tízperces szünetektől eltérő fogalmat takar és eltérő szabályozású a munkaközi szünet. (Lásd: Mt ) Az irányadó tényállás szerint a foglalkoztatónál az elsőfokú hatóság augusztus 3-án munkaügyi ellen november, XIV. évfolyam 11. szám E-Munkajog
3 őrzést tartott, melynek során négy fő vonatkozásában megállapította, hogy a munkáltató megszegte a vasárnapi munkavégzés tilalmára vonatkozó rendelkezést, 33 fő részére rendes munkaidőben történt vasárnapi foglalkoztatása után nem fizetett vasárnapi pótlékot. Kötelezte a munkáltatót szabálytalanságok megszüntetésére, és Ft munkaügyi bírságot szabott ki. A fellebbezés folytán eljáró hatóság az elsőfokú határozatot helybenhagyta. A jogerős közigazgatási határozat ellen a munkáltató keresetet nyújtott be, és kérte annak hatályon kívül helyezését. Keresetében előadta, hogy az érintett munkavállalói egy közismert budapesti bevásárlóközpontban lévő ruházati üzletében dolgoztak, ami álláspontja szerint rendeltetése folytán vasárnap is működő munkáltatónak minősül, így jogszerűen elrendelhetett vasárnapra munkavégzést, és ebből következően vasárnapi pótlék fizetésére sem volt kötelezett. Álláspontját a Foglalkoztatási és Szociális Hivatal, valamint a Szociális és Munkaügyi Minisztérium Jogi Főosztály állásfoglalása is megerősítette. A hatóság ezzel ellentétes álláspontja szerint a ruházati üzlet nem tekinthető rendeltetése folytán vasárnap is működőnek a profilja miatta a vasárnapi nyitva tartásra nincs nélkülözhetetlen igény, szemben például egy élelmiszerüzlettel, vagy egy kávézóval. A munkaügyi bíróság a munkáltató álláspontját osztotta, míg a hatóság álláspontjával nem értett egyet, és a jogerős közigazgatási határozatot az elsőfokú határozatra is kiterjedően hatályon kívül helyezte. Ítéletének indoklása kifejtette, hogy az elmúlt évek során jelentős társadalmi igény alakult ki a bevásárlóközpontokban a vasárnapi vásárláshoz, melyet a felperes által készített forgalmi kimutatás is igazolt, hiszen eszerint a felperes a legerősebb forgalmat épp a vasárnapi napokon realizálja. Indokolása szerint, a jogszabály az üzletek között profiljuk alapján nem differenciál, ezért a hatóság álláspontja nem fogadható el. A jogerős ítélet ellen alperesi hatóság nyújtott be felülvizsgálati kérelmet, kérve annak hatályon kívül helyezését és a munkáltató felperes keresetének elutasítását. Felülvizsgálati kérelmében azzal érvelt, hogy a munkáltató tevékenysége nem olyan jellegű, amely a vasárnaphoz kötődik. A ruházati termékek forgalmazása nem kapcsolódik közvetlenül a vasárnaphoz nem társadalmilag bevett szokásnak minősül, nem az indokoltsága miatt valósul meg a vasárnapi munkavégzés, hanem az üzletközpont házirendjéhez alkalmazkodva a munkáltató által meghatározott nyitva tartási rend miatt. Önmagában az a körülmény pedig, hogy az emberek vasárnap is szoktak vásárolni, még nem minősíti az üzletet rendeltetése folytán vasárnap is működővé. A Kúria a felülvizsgálati kérelmet alaptalannak minősítette, és a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta. Indokolásában kifejtette, hogy a munkáltató, illetőleg a munkakör rendeltetése folytán vasárnap is működőnek történő minősítésénél a munkaszüneti napra vonatkozó Mt. rendelkezéseit kell alkalmazni. Erre figyelemmel a munkáltató, illetőleg a munkakör akkor minősül vasárnap rendeltetése folytán vasárnap működőnek, ha a tevékenység során nyújtott szolgáltatás vasárnap történő igénybevétele az e naphoz közvetlenül kapcsolódó helyben kialakult, vagy általánosan elfogadott társadalmi szokásokból eredő igény alapján, vagy az élet, egészség, testi épség, továbbá a vagyontárgyak védelme érdekében kerül sor. 2 A Kúria döntése szerint annak a ténynek van jelentősége, hogy a munkáltató üzlete fővárosi bevásárlóközpontban található, és nem elsődlegesen annak, hogy mi az üzlet profilja. Helytállónak találta a munkáltató azon érvelését, miszerint az elmúlt évek során a vásárlási szokások lényegesen átalakultak és a társadalmi igények jelentősen megváltoztak, melyet nem lehet értékelés nélkül hagyni. 2 A jelenleg hatályos munka törvénykönyvéről szóló évi I. törvény alábbi rendelkezési szerint is: Mt (1) Vasárnapra rendes munkaidő a) a rendeltetése folytán e napon is működő munkáltatónál vagy munkakörben, (2) Az (1) bekezdés a) pont tekintetében a 102. (3) bekezdése megfelelően irányadó (3) A munkáltató vagy a munkakör akkor minősül a munkaszüneti napon is rendeltetése folytán működőnek, ha a) a tevékenység igénybevételére a munkaszüneti naphoz közvetlenül kapcsolódó, helyben kialakult vagy általánosan elfogadott társadalmi szokásból eredő igény alapján, vagy b) baleset, elemi csapás, súlyos kár, továbbá az egészséget vagy a környezetet fenyegető veszély megelőzése vagy elhárítása, továbbá a vagyonvédelem érdekében kerül sor. 3 E-Munkajog november, XIV. évfolyam 11. szám
4 Olvasói kérdések 1) 1991-től gyermekei gondozása céljából távol lévő szabadsága Kérdés Van egy dolgozónk, a munkaviszonya határozatlan idejű augusztus 1-jén kezdődött. Gyermekei az alábbi időpontokban születtek: Folyamatosan szülési szabadságon, fizetés nélküli szabadságon vagy táppénzen volt szeptember 17-én lejárt a gyes a legkisebb gyermeke után, akivel a gyermek 10 éves koráig volt otthon. Az lenne a kérdésem, hogy a szabadság megállapításánál a évi XXII. törvény szerinti szabadságot kell kiadni, ami a gyás 168 napjára, valamint a gyed első évére jár, vagy a évi I. törvény szerinti szabadságot kell kiadni, ami a gyás idejére, valamint a gyed első 6 hónapjára, vagy a 2000 előtti évekre nem jár már, lehetséges-e az elévülés. Valamint milyen bérrel kell számolnom a szabadság kifizetésénél: a mostani besorolási bérével vagy a születések időpontjában érvényes bérével. Válasz Először is fontos leszögezni, hogy a kiadásra kerülő elmaradt szabadságra a kiadáskori, azaz a jelenlegi munkabére alapján számított távolléti díjra jogosult a dolgozó. A szabadság mértékére, ha az elmúlt 22 évben egyetlenegyszer sem lett kiadva a szabadsága, az alábbi jogszabályi előírások az irányadók. A gyermeke születése okán a munkavállalót I június 30. napjáig A munka törvénykönyvéről szóló évi II. törvény 42. -a, a 48/1979. (XII. 1.) MT rendelet , 49. (3), 51. (2) bekezdése és az 5/1981. (XII. 29.) ÁBMH rendelkezés, 5/1982. (V. 18.) NM rendelet 19. -a értelmében: 15 nap alapszabadság, pedagógus esetében 25 nap pótszabadság, melyből 15 munkanapra köteles a munkáltató igénybe venni, ha a szabadságot részben a szorgalmi időben adták ki, nem pedagógus esetében minden 3 év munkaviszonyban töltött idő után 1 nap pótszabadság, naptári évenként maximum 9 nap gyermek után a nőt: egy gyermek után 2 nap két gyermek után 5 nap legalább három gyermek után 9 nap pótszabadság illeti meg. A szabadság a munkaviszony szünetelésének tartamára a következő esetekben illette meg: keresőképtelenség, szülési szabadság időtartama, tíz éven aluli gyermek gondozása vagy ápolása miatt munkában nem töltött időre legfeljebb azonban egy évre, függetlenül attól, hogy erre az időre járt-e táppénz vagy gyes, harminc napot meg nem haladó fizetés nélküli szabadságra (az előző pontban foglaltakon túlmenően), minden olyan munkában nem töltött időre, amelyre átlagkereset fizetését írta elő jogszabály. Az 1992-es évben június 30-ig időarányosan a fenti szabályok alapján kell számolni július 1-jétől december 31-ig a Munka Törvénykönyvéről szóló évi XXII. törvény [130. (1)-(2) bek., 131. (1)-(3) bek., 132. (2) bek., 211. (5) bek] 3 alapján illette meg a szabadság. (Az 1992-es 3 Mt (1) A munkavállalót minden munkaviszonyban töltött naptári évben rendes szabadság illeti meg, amely alap- és pótszabadságból áll. (2) A munkaviszony szünetelésének időtartamára a következő esetekben jár szabadság: a) a keresőképtelenséget okozó betegség tartamára; b) a szülési szabadság tartamára; c) a gyermek gondozása vagy ápolása miatt kapott fizetés nélküli szabadság [138. (5) bekezdés] első hat hónapjára; d) a harminc napot meg nem haladó fizetés nélküli szabadság tartamára; e) a tartalékos katonai szolgálat idejére, és f) minden olyan munkában nem töltött időre, amelyre a munkavállaló távolléti díj-, illetve átlagkereset-fizetésben részesül (1) Az alapszabadság mértéke húsz munkanap november, XIV. évfolyam 11. szám E-Munkajog
5 évre július 1-től időarányosan kell számolni.) Eszerint a munkavállaló szabadságra jogosult: a munkában töltött időre, a keresőképtelenség időtartamára, a szülési szabadság (tgyás) időtartamára, a gyermek gondozása céljából igénybe vett fizetés nélküli szabadság első évére, ha a fizetés nélküli szabadság augusztus 1. napja előtt kezdődött, első hat hónapjára, ha a fizetés nélküli szabadság augusztus 1. napja után kezdődött. 2) Az egyszerűsített foglalkoztatás és a rendkívüli munkavégzés Kérdés Egy mezőgazdasági őstermelőnél, aki idényjelleggel egyszerűsített foglalkoztatás keretében foglalkoztat munkavállalókat, akik naponta változó órát dolgoznak, pl. egyik nap 9 óra, másik nap 6-7 óra. A bejelentés naponta történik. A kérdésem ezzel kapcsolatosan, hogy arra a napra, amikor 8 órát meghaladóan van foglalkoztatás, kell-e 50%-os túlórapótlékot fizetni. Munkaszerződést nem kötünk, csak (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabadság a munkavállaló a) huszonötödik életévétől huszonegy; b) huszonnyolcadik életévétől huszonkettő; c) harmincegyedik életévétől huszonhárom; d) harmincharmadik életévétől huszonnégy; e) harmincötödik életévétől huszonöt; f) harminchetedik életévétől huszonhat; g) harminckilencedik életévétől huszonhét; h) negyvenegyedik életévétől huszonnyolc; i) negyvenharmadik életévétől huszonkilenc; j) negyvenötödik életévétől harminc munkanapra emelkedik. (3) A hosszabb tartamú szabadság abban az évben illeti meg először a munkavállalót, amelyben a (2) bekezdésben meghatározott életkort betölti (2) A munkavállalónak a tizenhat évesnél fiatalabb a) egy gyermeke után kettő, b) két gyermeke után négy, c) kettőnél több gyermeke után összesen hét munkanap pótszabadság jár. A pótszabadság szempontjából a gyermeket először a születésének évében, utoljára pedig abban az évben kell figyelembe venni, amelyben a tizenhatodik életévét betölti (5) A 130. (2) bekezdés c) pontja szerint a szabadságra jogosító idő szabályait a Módtv. hatálybalépését követően kezdődött fizetés nélküli szabadság esetében kell alkalmazni. jelenléti ívet vezetünk. A jelenléti íven a munkaidő feltüntetése a következő: pl ig, ugyanakkor a ténylegesen ledolgozott idő 9 óra, 1 óra ebéd- és munkaközi szünettel. Szóban vannak ugyan tájékoztatva a munkavállalók, hogy 1 óra munkaközi szünet figyelembe van véve, amely nem számít bele a munkaidőbe. Mi a helyes jelenléti ív kitöltése ebben az esetben? A létszámkorlátot mezőgazdasági idénymunkánál, jól tudom-e, hogy nem kell figyelni? Válasz A kérdése megválaszolása előtt először tekintsük át az egyszerűsített foglalkoztatásra irányadó alapvető jogszabályi előírásokat. Az Mt. az egyszerűsített foglalkoztatást mint atipikus foglalkoztatási formát tartalmazza, és határozza meg az egyéb munkaviszonyoktól eltérő szabályait. Az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló évi LXXV. törvényben (Eft.) meghatározott munkáltató és munkavállaló az Mt a értelmében egyszerűsített foglalkoztatásra vagy alkalmi munkavállalásra munkaviszonyt létesíthetnek. Az egyszerűsített foglalkoztatás formái és időbeli korlátai mezőgazdasági és turisztikai idénymunkára 4 azonos felek között egy naptári éven belül legfeljebb 120 napra, alkalmi munkára a munkáltató és a munkavállaló között összesen legfeljebb öt egymást követő naptári napig, és egy naptári hónapon belül összesen legfeljebb 15 naptári napra, és egy naptári éven belül legfeljebb 90 naptári napra. (A munkavállaló egész évben végezhet alkalmi munkát, az időkorlát az ugyanazon munkáltatóval létesített jogviszonyra vonatkozik.) Rendkívüli munkavégzés Ha a munkáltató és a munkavállaló egymással több ízben létesít idénymunkára vagy idénymunkára és 4 Etv. 2. E törvény alkalmazásában: 1. mezőgazdasági idénymunka: a növénytermesztési, erdőgazdálkodási, állattenyésztési, halászati, vadászati ágazatba tartozó munkavégzés, továbbá a termelő, termelői csoport, termelői szervezet, illetve ezek társulása által a megtermelt mezőgazdasági termékek anyagmozgatása, csomagolása a továbbfeldolgozás kivételével feltéve, hogy azonos felek között a határozott időre szóló munkaviszony időtartama nem haladja meg egy naptári éven belül a százhúsz napot, 7. idénymunka: az Mt. 90. c) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő munka. Mezőgazdasági idénymunka esetén az év adott időszakához vagy időpontjához kötődőnek kell tekinteni az olyan munkavégzést is, amely az előállított növény vagy állat biológiai sajátossága miatt végezhető el kizárólag abban az időszakban vagy időpontban. 5 E-Munkajog november, XIV. évfolyam 11. szám
6 alkalmi munkára munkaviszonyt, akkor e munkaviszonyok összeadódnak, és együttes időtartamuk eléri a naptári 120 napot! 5 Tehát nincs lehetőség egyszerűsített foglalkoztatás keretében 210 napi foglalkoztatásra. Ha naponta jelentik be és a napi teljes munkaidőnél többet dolgozik a munkavállaló, akkor a többlet munkavégzés után az Mt a szerint jogosult díjazásra (Mt ). Munkaidő-nyilvántartást kell vezetni, amelyben az elszámolás megkönnyítése és a munkáltató jogszerű eljárásának bizonyítása érdekében a munkaközi szünet kezdő és befejező időpontját is ajánlatos rögzíteni. A kifizetett munkabérről írásbeli elszámolást kell adni. Ha minta-munkaszerződéssel foglalkoztatják, akkor az Mt (1) bekezdése értelmében a napi munkaidő munkaidőkeret vagy elszámolási időszak alkalmazása nélkül is beosztható egyenlőtlenül. Nincs tehát akadálya annak, hogy egyik nap 6, a másik nap 10 órára osszák be a mezőgazdasági idénymunkára alkalmazott dolgozót. Fontos azonban megjegyezni, hogy a foglalkoztatás megszűnésekor az Mt. előírásai szerint kell elszámolni. Ha a munkavállaló az általános munkarend szerinti munkaidőnél ténylegesen több munkaidőt teljesített, akkor megilleti a rendkívüli munkavégzésért járó díjazás is, ha pedig kevesebbet, mert a munkáltató az általános munkarendnél kevesebb munkaidőre osztotta be, akkor is jogosult az alapbérére (Mt ). Ugyanígy a munkaviszony megszűnésekor a ki nem adott szabadságot pénzben kell megváltani. Amennyiben az egyszerűsített foglalkoztatás keretében a mezőgazdasági idénymunkára minta-munkaszerződést kötöttek, akkor nem kell az Mt. munkaidő-nyilvántartásra vonatkozó előírásait alkalmazni, és nem kell a kifizetett munkabérről a tárgyhót követő hó 10. napjáig írásbeli elszámolást adni. Létszámkorlát Jól tudja. Az Eft. az egyszerűsített foglalkoztatás keretében mezőgazdasági idénymunkára történő alkalmazásra létszámkorlátot nem ír elő. Az alkalmi munkára 5 Etv. 2. (4) Ha a munkáltató és a munkavállaló a) idénymunkára, vagy b) idénymunkára és alkalmi munkára létesít egymással több ízben munkaviszonyt, akkor ezen munkaviszonyok együttes időtartama a naptári évben a százhúsz napot nem haladhatja meg. irányuló egyszerűsített munkaviszonyban történő foglalkoztatásnál azonban be kell tartani a törvényben előírt létszámkorlátot. Az alkalmi munkavállalói létszámkorlát Az alkalmi munkára irányuló egyszerűsített munkaviszonyban egy naptári napon foglalkoztatottak a munkáltatónak a tárgyév első, illetve hetedik hónapját megelőző hathavi ha a munkáltató ennél rövidebb ideje működik, működésének egész hónapjára eső átlagos statisztikai létszámot alapul véve nem haladhatja meg: ha a munkáltató nem foglalkoztatott az Mt. hatálya alá tartozó főállású személyt, akkor az 1 főt, 1 5 főig terjedő foglalkoztatás esetén a 2 főt, 6 20 főig terjedő foglalkoztatás esetén a 4 főt, 20-nál több munkavállaló foglalkoztatása esetén a foglalkoztatottak 20%-át. A napi létszámkeretet a munkáltató a tárgyév napjaira egyenlőtlenül beosztva is felhasználhatja az előzőekben ismertetett időkeretre figyelemmel. A fel nem használt létszámkeretet azonban nem viheti át a következő évre. A létszámkorlátot alkalmi munkára irányuló egyszerűsített foglalkoztatáson belül nem kell alkalmazni a filmipari statiszta alkalmi munkára irányuló egyszerűsített foglalkoztatásra, továbbá a szociális szövetkezetekben az egyszerűsített foglalkoztatásra. 3) A pedagógus szabadsága Kérdés Szeretném megkérdezni, hogy annak az óvodapedagógusnak, aki januártól táppénzen van, előreláthatólag október végéig, erre az évre mennyi szabadság jár? Válasz Ha november 1-jén munkába áll, akkor az Mt a értelmében szabadság a munkában töltött idő után illeti meg a munkavállalót/közalkalmazottat. Munkában töltött időnek minősül: a munkaidő-beosztás alapján történő munkavégzési kötelezettség alóli mentesülés, a szabadság, szülési szabadság, a gyermek gondozása céljából igénybe vett fizetés nélküli szabadság első hat hónapja a naptári évenként harminc napot meg nem haladó keresőképtelenség, november, XIV. évfolyam 11. szám E-Munkajog
7 a tényleges önkéntes tartalékos katonai szolgálatteljesítés három hónapot meg nem haladó tartama, a munkavégzés alóli mentesülésnek az 55. (1) bekezdés b)-k) pontban meghatározott tartama így: a jogszabály szerinti, az emberi reprodukciós eljárással összefüggő, egészségügyi intézményben történő kezelés, a kötelező orvosi vizsgálata tartama, pl. munkaköri alkalmassági vizsgálaton való részvétel időtartama a véradáshoz szükséges, legalább négy óra időtartam, szoptató anya a szoptatás első hat hónapjában naponta kétszer egy, ikergyermekek esetén kétszer két órára, a kilencedik hónap végéig naponta egy, ikergyermekek esetén naponta két órára, hozzátartozója halálakor két munkanap, általános iskolai tanulmányok folytatása, a felek megállapodása szerinti képzés, továbbképzés esetén, a képzésben való részvételhez szükséges időre, önkéntes vagy létesítményi tűzoltói szolgálat ellátása tartamára, bíróság vagy hatóság felhívására vagy az eljárásban való személyes részvételhez szükséges időtartam, a különös méltánylást érdemlő személyi, családi vagy elháríthatatlan ok miatt indokolt távollét tartamára, továbbá munkaviszonyra vonatkozó szabályban meghatározott tartamra, pl. felmentés/felmondás esetén a munkavégzés alóli felmentés időtartama. A fentiek értelmében a kérdésben szereplő óvodapedagógust, ha január 1-jétől október 30-ig keresőképtelen, akkor évre időarányosan három hónapra illeti meg szabadság. Ennek mértéke, ha az óvodapedagógus felsőfokú végzettséggel rendelkezik: a nemzeti köznevelésről szóló évi CXC. törvény (Nkt.) 64. (2a) bekezdése, a közalkalmazottak jogállásáról szóló évi XXXIII. törvény 57. (3) bekezdése értelmében Alapszabadság 21/12 3 = 5 munkanap Pótszabadság 25/12 4 = 6 munkanap Összesen: 11 munkanap. Gyermek utáni pótszabadság Ha saját háztartásban 16 év alatti gyermeket nevel, akkor az alábbi mértékű pótszabadság illeti meg. Mt (1) A munkavállalónak a tizenhat évesnél fiatalabb a) egy gyermeke után kettő, b) két gyermeke után négy, c) kettőnél több gyermeke után összesen hét munkanap pótszabadság jár. A pótszabadság fogyatékos gyermekenként két munkanappal nő. A jogosultság első ízben a gyermek születésének évben, utoljára pedig abban az évben illeti meg a munkavállalót, amikor gyermeke a 16. életévet betölti. A pótszabadság arányosításának (csökkentésének) azon a jogcímen, hogy az év mely hónapjának melyik napján született a gyermek, sem a születésének évében, sem a 16. életévének betöltésekor nincs helye. (Pl. egy gyermek esetén azt a munkavállalót is kettő nap pótszabadság illeti meg, akinek gyermeke január 7-én született, vagy akár december 30-án fog megszületni.) A pótszabadság kiadására is azonban csak az adott évben munkában töltött, illetőleg egyébként szabadságra jogosító idő arányában kerülhet sor. Ha pl. a kérdésben szereplő dolgozó két 16 éven aluli gyermeket nevel saját háztartásában, akkor évre 4/12 3= 1 munkanap pótszabadság illeti meg. [Az Mt (2) bekezdése értelmében a számításnál fél napot elérő töredéket egész napként kell figyelembe venni.] 4) Munkavégzés alóli felmentési időre járó távolléti díj Kérdés Önkormányzati fenntartású óvodában pedagógus kolléga munkaviszonyát felmentéssel megszüntettük. A munkavégzés alóli mentesítése szeptember 1-jével kezdődött. A kérdésem az lenne, hogy az ő részére el kell-e készíteni az életpályamodell szerinti béremelést, átsorolást? 7 E-Munkajog november, XIV. évfolyam 11. szám
8 Válasz Rövid válaszom: igen, el kell végezni. A Kjt a értelmében az Mt (3) bekezdése és a a a közalkalmazottakra is irányadó. Az Mt augusztus 1. napjával hatályba lépett módosítása értelmében a havi béres dolgozó távolléti díjának alapbér részét a következők szerint kell meghatározni: a havi alapbérnek a hónapban irányadó általános munkarend szerinti egy órára eső összegét szorozni kell az adott időszakra eső általános munkarend szerinti teljesítendő órák számával. [Mt (3) bek.] A Mt (3) bekezdésének értelmében, ha a távollét tartama során az alapilletmény összege módosul, a módosítást követő tartamra a távolléti díj számításakor a módosított összeget kell figyelembe venni. Ezen előírás alapján pedagógusok esetében szeptember 1. napjától kezdődően a távolléti díj alapilletményrészét a nemzeti köznevelésről szóló törvény 97. (20) bekezdése alapján elvégzett besorolás alapján kell megállapítani. 5) Munkaidőkeret módosítása, jelenléti ív Kérdés Társaságunk jelenleg kéthavi munkaidő keretet alkalmaz egyenlőtlen munkaidő-beosztással. A munkavállalók kézi jelenléti ívet vezetnek, melyet minden nap aláírásukkal érkezés, távozás látnak el, ezt a közvetlen vezető hónap végén aláírásával igazolja. A munkaidőkeret bevezetése annak idején nem januárral kezdődött, hanem február 1-jével, így minden év végén átcsúszik a következő évre a munkaidő keret második hónapja (december január). Szeretnénk ezen változtatni. Megtehetjük-e azt, hogy a december hónapot egy ügyvezetői utasítás vagy egy sima tájékoztató alapján lezárjuk egy havi munkaidőkerettel, és januártól végre indíthatjuk úgy a kéthavi munkaidőkeretet, hogy január február van egyben. A kézi jelenléti íveket pedig szeretnénk kiváltani gépi nyilvántartással. Elképzeléseink szerint mindenki egy ügykezelő programban vezetné a jelenléti ívét, akinek nincs hozzáférése, annak a vezetője tenné ezt meg. A munkavállalók kinyomtatás után aláírnák, a munkahelyi vezető pedig szignójával hitelesítené. Helyesen járunk-e el, ha fentieket megvalósítjuk? Ha nem, akkor mit javasol? Válasz A munkaidőkereten belül a munkaidő beosztása a munkáltató kötelezettsége. A munkaidőt a munka jellegére, valamint az egészséges és biztonságos munkavégzés követelményére figyelemmel kell beosztani (Mt. 97. ). Ha a kéthavi munkaidőkeretet kollektív szerződés vagy a munkaszerződés tartalmazza, akkor azt csak a kollektív szerződés módosításával, illetve a munkaszerződés közös megegyezéssel történő módosításával lehet megváltoztatni. Ha sem a munkaszerződés, sem a kollektív szerződés nem tartalmaz rendelkezést a munkavállalók kéthavi munkaidőkeretben történő beosztására, a munkaidőkeret kezdő és befejező időpontjára, akkor nincs akadálya annak, hogy a munkáltató egyoldalúan munkáltatói utasításban az addig alkalmazott munkaidő-beosztást megváltoztassa. A munkaidő-beosztás nincs kötve tartamokhoz. Ez azt jelenti, hogy előre az egész munkaidőkeret tartamára nem feltétlenül kell a munkaidő-beosztást elkészíteni, az szólhat egy vagy több hétre is. A munkaidő-beosztást hét nappal korábban legalább egy hétre írásban kell közölni. A hétnapos szabálytól eltérően a munkáltató az előzetes munkaidő-beosztást ha a gazdálkodásában vagy a működésében felmerülő előre nem látható körülmény merül fel, jogosult legalább négy nappal korábban módosítani. Ennek hiányában az utolsó munkaidő-beosztás az irányadó. Ügyelni kell arra, hogy egyéb ok miatti, vagy rövidebb időn belüli módosítás, rendkívüli munkavégzést fog eredményezni, és akként is kell díjazni. A munkaidőkeret kezdő és befejező időpontját írásban meg kell határozni, és közzé kell tenni. [Mt. 93. (4) bek.] Fontos megjegyezni, hogy egyenlőtlen munkaidő-beosztás elrendeléséhez a munkavállaló hozzájárulása szükséges, ha a munkavállaló várandós, a várandósága megállapításától a gyermek hároméves koráig, gyermekét egyedül neveli, gyermeke hároméves koráig, munkaviszonyra vonatkozó szabályban meghatározott egészségkárosító kockázat áll fenn. A fenti szabályok betartása mellet tehát a munkaidőbeosztás megváltoztatható november, XIV. évfolyam 11. szám E-Munkajog
9 Munkáltatójuk írásbeli utasításában legalább hét nappal korábban december 1. napjától kezdődően egyhavi munkaidőkeret rendelhet el, majd szintén betartva a hét nappal korábbi elrendelést január 1-jétől kezdődően a munkaidő-beosztást ismét kéthavi munkaidőkeretben határozhatja meg akként, hogy a munkaidőkeret kezdő napja minden páratlan hónap első napja, befejező napja pedig minden páros hónap utolsó napja. Munkaidő-nyilvántartás Az Mt a kifejezetten a munkáltató nyilvántartási kötelezettségévé teszi a munkavállalók rendes munkaidejével, rendkívüli munkaidejével, készenlétével, szabadságának kiadásával kapcsolatos adatainak a nyilvántartását. A nyilvántartást olyan tartalommal kell vezetni, hogy abból naprakészen megállapítható legyen a rendes és rendkívüli munkaidő, valamint a készenlét kezdő és befejező időtartama. A rendes és rendkívüli munkaidőre vonatkozó nyilvántartás naprakész vezetése alól az Mt (3) bekezdése eltérést enged a következők szerint: az írásban közölt munkaidő-beosztás hónap végén történő igazolásával és a változás naprakész feltüntetésével is vezethető. [Mt (3) bek.] Ez azt jelenti, hogy megfelel a nyilvántartás szabályainak az is, ha a munkáltató a munkaidő-beosztást adott hónapra írásban előre elkészíti, és közli a munkavállalóval, a munkáltató naprakészen abban feltünteti a változásokat, majd a hónap végén e nyilvántartást mind a munkavállaló, mind a munkáltató aláírásával igazolja. A felek megállapodás vagy kollektív szerződés alapján a fentiektől nem térhetnek el. A törvény változatlanul nem tartalmaz a nyilvántartás formájára kötelező rendelkezést. A nyilvántartás történhet pl. jelenléti ív vagy elektronikus beléptetési rendszer alkalmazásával, a munkáltatói munkaidőbeosztás-vezénylési renddel stb. Nem szabad megfeledkezni arról, hogy a munkáltató felelős az adott nyilvántartások rendszeresítéséért, bizonylatolásáért, hitelességéért, megfelelő adatbázissal való ellátásáért, védelméért. Nem hivatkozhat arra, hogy a munkavállaló hanyag volt, nem tett eleget a munkaidő-nyilvántartás naprakész vezetésre kiadott utasításának. A nyilvántartás mindig dolgozónként történik. Ez azt jelenti, hogy ki kell tűnnie a rendes munkaidő kezdő és befejező tartamának úgy, hogy az az egyes munkavállalóéval azonosítható legyen. Nem megfelelő nyilvántartás az a jelenléti ív, amely 20 fő alkalmazott esetében csak a jelenlét tényét igazolja, a munkavállaló rendes, rendkívüli munkaidejének kezdő és befejező időpontjának megjelölése nélkül. A munkáltató a rendes és rendkívüli munkaidő, a készenlét és a szabadság nyilvántartásán túl, köteles nyilvántartani a feleknek a készenléti jellegű munkakörben foglalkoztatott munkavállalóval, a munkáltató vagy tulajdonosának hozzátartozójával a teljes napi munkaidő legfeljebb 12 órára történő meghosszabbítására vonatkozó, a készenléti jellegű munkakörben foglalkoztatott munkavállaló beosztás szerinti munkaidejének legfeljebb napi 24, heti 72 órára történő megemelésére kötött megállapodásait. Kötetlen munkarend esetén maga az Mt ának (3) bekezdése enged kivételt a fenti kötelezettség alól, azzal, hogy az ilyen munkarendben foglalkoztatott munkavállalónak csak a szabadságát kell nyilvántartani. 6) Felmondás a gyesről visszatérőnek Kérdés Van egy munkavállalónk, akinek október végén lejár a gyese. Jelenleg szervezeti átalakulás folyik a cégnél, így pontosan nem tudjuk még, hogyan alakulnak a feladatmegosztások. Elképzelhető, hogy úgy alakul a szervezet, hogy tudjuk tovább foglalkoztatni a kolléganőt, mert éppen olyan végzettségű és szakmai tapasztalatú munkavállalóra lesz szükségünk, mint amilyen ő. A problémánk az, hogy a munkáltató az adott feladatot csak napi 8 órában dolgozó munkavállalóval fogja tudni elvégeztetni, a kolleganő viszont csak részmunkaidőben, napi 6 órában tudna a továbbiakban munkát vállalni. Mi a teendő ilyenkor? Felmondható a munkaviszony? Ha úgy alakulnak a feladatok (tulajdonosi döntés alapján), hogy nem tudjuk foglalkoztatni a kolléganőt, akkor mi a helyzet? Megszüntethetjük a munkaviszonyt munkáltatói felmondással? Ha 9 E-Munkajog november, XIV. évfolyam 11. szám
10 lejárt a gyes, a gyermek elmúlt 3 éves, megilleti-e valamilyen védelem az anyát? Van-e ilyen szempontból különbség az egyedülálló és a nem egyedülálló anya között? Válasz Az Mt. 51. (1) bekezdése alapján a munkáltatót foglalkoztatáskötelezettség terheli, azaz köteles munkavállalóját a munkaszerződésében foglalt feltételek szerint foglalkoztatni. E foglalkoztatás kötelezettsége a gyermek gondozása céljából igénybe vett fizetés nélküli szabadság letelte után a gyermeke harmadik életévének betöltését követően visszatérő munkavállalójával szemben is terheli. Amennyiben munkavállalójuk munkaszerződése teljes munkaidőre szól, úgy a munkáltató foglalkoztatási kötelezettségének is teljes munkaidőben köteles eleget tenni, de a munkavállaló is munkavégzési kötelezettségét a munkaszerződése szerinti teljes munkaidőben köteles teljesíteni. Részmunkaidőben történő foglalkoztatáshoz a munkaszerződésnek a felek közös megegyezéssel történő módosítása szükséges. Amennyiben a munkáltatónak a munkaszerződés módosítása nem áll érdekében, és a munkavállaló nem kíván a munkaszerződése szerinti teljes munkaidőben munkavégzési kötelezettségének eleget tenni, akkor joga van minden külön indokolás nélkül a felmondási idő betartása mellett a munkaviszonyát írásban felmondani. Ha pedig a munkáltató nem tud a munkaszerződés szerinti foglalkoztatási kötelezettségének működési okból eleget tenni, úgy a munkavállaló munkaviszonyát indokolt írásbeli határozattal felmondhatja, kivéve, ha a munkavállaló felmondástilalom alatt áll. Felmondási tilalom alatt áll az Mt a (1) bekezdésének c) pontja értelmében a munkavállaló ha várandós, feltéve, hogy erről a munkáltatót a felmondás közlése előtt tájékoztatta, a szülési szabadság tartama alatt, a gyermek gondozása céljából igénybe vett fizetés nélküli szabadság tartama alatt: a gyermek harmadik életéve betöltéséig, ha a gyermek gondozása céljából fizetés nélküli szabadságot vesz igénybe, ezen túlmenően a gyermek tizedik életéve betöltéséig, ha a gyermeke személyes gondozása érdekében fizetés nélküli szabadságot vesz igénybe a gyermekgondozási segély folyósításának tartama alatt. Ha a fizetés nélküli szabadságot mindkét szülő igénybe veszi, akkor a védelem az anyát illeti meg. a tényleges önkéntes tartalékos katonai szolgálatteljesítés tartama, valamint a nő jogszabály szerinti, az emberi reprodukciós eljárással összefüggő kezelésének, de legfeljebb ennek megkezdésétől számított hat hónap tartama alatt, feltéve, hogy erről a munkáltatót a felmondás közlése előtt tájékoztatta. Felmondási korlátozás Az anya vagy a gyermekét egyedül nevelő apa munkaviszonyának munkáltatói felmondással történő megszüntetését a gyermek hároméves koráig, ha nem vesz igénybe szülési vagy a gyermek gondozása céljából fizetés nélküli szabadságot, nem tilalmazza, csak korlátozza. Munkaviszonya az alábbi korlátozásokkal szüntethető meg. Magatartással indokolt felmondással csak akkor, ha a munkaviszonyból származó lényeges kötelezettségét szándékosan vagy súlyos gondatlansággal jelentős mértékben megszegi, vagy egyébként olyan magatartást tanúsít, amely a munkaviszony fenntartását lehetetlenné teszi. A munkavállaló képességével vagy a munkáltató működésével összefüggő okból csak akkor, ha a munkaszerződése szerinti munkahelyen nincs a munkaköréhez szükséges végzettségének, képességének, gyakorlatának megfelelő betöltetlen másik munkakör, vagy az e munkakörbe való továbbfoglalkoztatási ajánlatot elutasítja. [Mt. 65. (4)-(6) bek.] A törvényi előírások értelmében tehát, ha kérdésben szereplő munkavállaló munkaviszonya az Mt. szabályai szerint, ha már nincs fizetés nélküli szabadságon a gyermeke harmadik életévének betöltése után, akkor szüntethető meg a munkáltató működésével összefüggő okból, ha nem áll felmondási tilalom alatt. Felhívom a figyelmét arra, hogy ha a gyermek születése okán elmaradt szabadságot a felmondási idő munkavégzéssel terhelt tartama alatt nem tudják kiadni, akkor azt pénzben kell megváltani november, XIV. évfolyam 11. szám E-Munkajog
11 Iratminta Munkáltatói felmondás Ikt. szám:. Tárgy: felmondás munkavállaló részére Tisztelt! Értesítem, hogy a... munkáltatónál fennálló határozatlan idejű munkaviszonyát az Mt ának (1) bekezdése értelmében a 20 napjától kezdődő nap felmondási idő figyelembevételével 20 napjával f e l m o n d á s s a l m e g s z ü n t e t e m. E határozat ellen az Mt (1) bekezdésének b) pontja alapján a kézhezvételtől számított 30 napon belül a Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságnál keresettel élhet. Tájékoztatom, hogy az Mt a (5) bekezdése értelmében a keresetnek ezen határozatom végrehajtására halasztó hatálya nincs. I n d o k o l á s Munkaviszonyának rendes felmondással történő megszüntetésére azért került sor, Az indokolásnak a valóságnak megfelelő, olyan okokat kell tartalmaznia, melyekből világosan, egyértelműen megállapítható, hogy miért nincs a továbbiakban szükség a munkavállaló munkájára. Pl.: Munkaviszonyának felmondással történő megszüntetésére azért került sor, mert - a társaságnál az Ön által is betöltött munkakörben foglalkoztatottak létszámának három fővel történő csökkentését rendeltem el. Tekintettel arra, hogy a létszámcsökkentés az Ön munkakörét is érinti, munkaviszonyát a rendelkező részben foglaltak szerint megszüntetem. vagy - a munkáltatónál az Ön munkakörét is érintő átszervezést kell végrehajtani, és a munkakörébe tartozó feladatok szétosztásra kerülnek a többi munkavállaló között (vagy munkaköre megszűnik), ezért továbbfoglalkoztatására nincs lehetőség. Felmondási, felmentési idő Az Mt a értelmében a munkáltatónál eltöltött. év munkaviszonya alapján Önt. nap felmondási idő illeti meg. A felmondási időtartam alatt az Mt ának (1) bekezdése értelmében.nap munkavégzés alóli felmentési idő illeti meg. - Tájékoztatom, hogy az Mt ának (2) bekezdése értelmében Ön jogosult a munkavégzés alóli felmentési idő legfeljebb két részletben történő kiadását kérni. Kérem, hogy erre vonatkozó igényéről e határozat kézhezvételétől számított három napon belül, írásban az időpontok megjelölésével tájékoztasson. Amennyiben a megadott határidőn belül igényét nem jelzi felém, a munkavégzés alóli felmentésének időpontját. napjától napjáig terjedő időtartamban jelölöm meg.* - A felmondási idő teljes tartamára.. napjától napjáig a munkavégzés alól mentesítem.* Szabadság A. évre időarányosan járó és még ki nem adott nap: - szabadságát pénzben megváltom* - szabadságát.. napjától. napjáig kiadom* - szabadságából. napot.. napjától napjáig kiadok, míg a fennmaradó napot pénzben megváltom.* E-Munkajog november, XIV. évfolyam 11. szám 11
12 Végkielégítés Önt az Mt a értelmében: - hónap végkielégítés illeti meg* - nem illeti meg végkielégítés.* Munkakörátadás Munkakörét az Mt a értelmében napon köteles az átadás-átvétellel megbízott,.. munkatársának átadni, és az Önnél lévő eszközökkel, felszerelésekkel elszámolni. Egyebek Járandóságok kifizetése A munkavégzés alóli felmentési időre járó munkabérének és egyéb járandóságainak legkésőbb az utolsó munkában töltött naptól számított ötödik munkanapon történő kifizetése iránt intézkedem. Köszönöm a társaságnál eddig végzett lelkiismeretes munkáját, és a jövőben is jó egészséget és sok sikert kívánok. Dátum:.... a munkáltatói jogkör gyakorlója Ezen határozatot napján átvettem. 6 Kapják: 1. munkáltató, 2. munkavállaló, 3. irattár.. munkavállaló *A megfelelő rész kitöltendő, aláhúzandó, vagy a nem megfelelő rész törlendő! 6 Ha személyesen nem lehet átadni, akkor tértivevényesen kell részére kiküldeni. E-Munkajog, XIV. évfolyam tizenegyedik szám, november Kiadja a Fórum Média Kiadó Kft Budapest, Váci út 91. Tel.: Fax: Felelős kiadó: Győrfi Nóra, ügyvezető igazgató Termékmenedzser: Petren Ágnes Hu ISSN Előfizethető a kiadónál. Hirdetések felvétele: , Fax: Internet: Nyomdai kivitelezés: Prime Rate Kft november, XIV. évfolyam 11. szám E-Munkajog

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság


11. §28 (1)29 A honvédelemért felelős miniszter által kiadott „NATO Beszállításra Alkalmas” határozattal rendelkező gazdálkodó szervezet olyan beszerzési eljárásokon vehet részt, amelyek minősített NATO adatokhoz való hozzáférést nem foglalnak magukban. A határozat visszavonásig hatályos.
(2)30 A honvédelemért felelős miniszter elutasító határozatot hoz, amennyiben a gazdálkodó szervezet az értékelési szempontoknak nem felelt meg.
13. § (1)32 Az adatszolgáltatási tárgyévben június 30-ig a szakmai és gazdasági alkalmasságot megállapító határozattal rendelkező gazdálkodó szervezet az 5. § (1) bekezdésének c) pontja szerinti meghatározott adatokat az 5. § (1) bekezdésének d) pontja szerinti összeg befizetésének igazolásával együtt – postai úton – juttatja el a honvédelemért felelős miniszterhez. A határidő elmulasztása miatt igazolásnak nincs helye.
(2)33 Amennyiben az adatszolgáltatás nem megfelelő tartalommal készült, a honvédelemért felelős miniszter felhívja a gazdálkodó szervezetet a hiányok pótlására.
(4)35 A honvédelemért felelős miniszter a „NATO Beszállításra Alkalmas” határozatot visszavonja, ha
14–15. §39
szabályai40
16. § (1)41 A szakmai, gazdasági alkalmasságra vonatkozó értékelési eljárás alatt szükség esetén kiegészítő helyszíni szemlére is sor kerülhet. A helyszíni szemle célja a szakmai és gazdasági alkalmasságra vonatkozó értékelés teljes körű megalapozása, a pályázatban szereplő és a helyszíni adatok összehasonlítása, valamint az értékeléshez szükséges további információk szerzése.
(2)42 A helyszíni szemle értesítés után, munkaidőben történik.
(3)43 A helyszíni szemléről jegyzőkönyv készül, amely tartalmazza a helyszíni szemle helyét, idejét, célját és eredményét.
17. §44 A kérelem elutasítása esetén a kérelmező minden év Pályázati Dokumentációjában meghatározott időtartamon belül új kérelmet nyújthat be a honvédelemért felelős miniszterhez.
18. §45 A határozatot a honvédelemért felelős miniszter visszavonja, ha a gazdálkodó szervezet
b)46 az ellene megindított csőd-, felszámolási, végelszámolási eljárás vagy átalakulásának kezdeményezése megindításáról, továbbá az éves adatszolgáltatási kötelezettséghez szükséges adat, jogosultság, tény változásról a Titkárságot 10 napon belül nem értesíti. E határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye.
A határozat felfüggesztése48
20. §49 (1) Ha a honvédelemért felelős miniszter a gazdálkodó szervezettel kapcsolatos olyan információról szerez tudomást, amely a gazdálkodó szervezet szakmai vagy gazdasági alkalmasságát megkérdőjelezi, felhívja a gazdálkodó szervezetet, hogy a felhívás kézhezvételét követő 15 napon belül közölje az információval kapcsolatos álláspontját. Ha az információ hiteles, és a gazdálkodó szervezet a helyzetét nem tisztázza, a honvédelemért felelős miniszter a határozatot felfüggeszti.
21. §50 (1) Ha a gazdálkodó szervezet tárgyévi adatszolgáltatásának értékelése alapján a honvédemért felelős miniszter a gazdálkodó szervezet szakmai vagy gazdasági alkalmatlanságát állapítja meg, a honvédelmért felelős miniszter a határozatot a következő adatszolgáltatási időszak végéig felfüggeszti.
21/A. §51 A 20. és a 21. § szerinti felfüggesztés hatálya alatt a gazdálkodó szervezet az NSIP keretében kiírásra kerülő beszerzési eljárásokon nem vehet részt.
Hatósági bizonyítvány és nyilvántartás52
22. § (1)53 Ha nem NSIP pályázaton kívánja a gazdálkodó szervezet a határozatot felhasználni, kérelmezheti a honvédelemért felelős miniszternél a határozat meglétére vonatkozó hatósági bizonyítvány kiállítását.
(2)54 A honvédelemért felelős miniszter a hatósági bizonyítványt a kérelem beérkezését követő naptól számított nyolc napon belül kiállítja.
23. §55 (1) A honvédelemért felelős miniszter nyilvántartást vezet a „NATO Beszállításra Alkalmas” határozattal, a NATO minősített adatok kezelésére jogosító telephely biztonsági tanúsítvánnyal, valamint az azok alapján kiállított megfelelőségi tanúsítvánnyal (Declaration of Eligibility) rendelkező gazdálkodó szervezetekről.
24. §56
25. §57 A „NATO Beszállításra Alkalmas” határozattal rendelkező gazdálkodó szervezetek kizárólag e rendelet mellékletében szereplő emblémákat használhatják üzleti, hivatalos vagy egyéb kapcsolataikban, a határozatok visszavonásáig.
28. §59 A 27. § 2011. október 1-jén hatályát veszti.
29. §60 Az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Programja keretében kiírásra kerülő pályázatokon való részvételi jogosultság feltételeiről, a jogosultság megszerzésével kapcsolatos eljárás szabályairól és az eljáró szervezetről szóló 164/2002. (VIII. 2.) Korm. rendelet módosításáról szóló 133/2014. (IV. 18.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Kr.) megállapított 9. §-t és 10. § (3) bekezdést a Kr. hatálybalépését61 megelőzően benyújtott, értékelés előtt álló kérelmek vonatkozásában is alkalmazni kell.
Melléklet a 164/2002. (VIII. 2.) Korm. rendelethez62
27 A 10. §-t a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 45. § a) pontja hatályon kívül helyezte, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
28 A 11. § a 117/2007. (V. 31.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
29 A 11. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 277. § (6) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
30 A 11. § (2) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 278–279. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
31 A 12. §-t a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 279. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
32 A 13. § (1) bekezdése a 117/2007. (V. 31.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdésével megállapított, a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 278. §-a, a 8/2011. (II. 11.) Korm. rendelet 19. § d) pontja szerint módosított szöveg.
33 A 13. § (2) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 278. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
34 A 13. § (3) bekezdését a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 45. § b) pontja hatályon kívül helyezte, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
35 A 13. § (4) bekezdésének bevezető szövege a 117/2007. (V. 31.) Korm. rendelet 10. § (2) bekezdésével megállapított, bevezető szövegrésze a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 278. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
36 A 13. § (4) bekezdés a) pontját a 197/2015. (VII. 21.) Korm. rendelet 4. §-a hatályon kívül helyezte.
37 A 13. § (4) bekezdésének c) pontját a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 279. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
38 A 13. § (5) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 279. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
39 A 14–15. §-t és a megelőző alcímet a 92/2010. (III. 31.) Korm. rendelet 20. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
40 A 16. §-t megelőző alcím a 92/2010. (III. 31.) Korm. rendelet 20. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
41 A 16. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 278. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
42 A 16. § (2) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 278. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
43 A 16. § (3) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 278. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
44 A 17. § a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 277. § (7) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
45 A 18. § a 117/2007. (V. 31.) Korm. rendelet 12. §-ával megállapított, bevezető szövegrésze a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 278. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
46 A 18. § b) pontja a 92/2010. (III. 31.) Korm. rendelet 20. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
47 A 19. §-t a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 279. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
48 A 20. §-t megelőző alcímet a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 277. § (8) bekezdése iktatta be.
49 A 20. § a 197/2015. (VII. 21.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
50 A 21. § a 197/2015. (VII. 21.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
51 A 21/A. §-t a 197/2015. (VII. 21.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
52 A 22. §-t megelőző alcímet a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 277. § (9) bekezdése iktatta be.
53 A 22. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 278. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
54 A 22. § (2) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 277. § (10) bekezdésével megállapított, a 289/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. § (34) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 7. §-a alapján a 2011. január 1-jét követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
55 A 23. § a 8/2011. (II. 11.) Korm. rendelet 17. §-ával megállapított szöveg.
56 A 24. §-t a 117/2007. (V. 31.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
57 A 25. § a 117/2007. (V. 31.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdése, a 92/2010. (III. 31.) Korm. rendelet 20. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
58 A 27. §-t a 8/2011. (II. 11.) Korm. rendelet 18. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 28. §.
59 A 28. §-t a 8/2011. (II. 11.) Korm. rendelet 18. §-a iktatta be.
60 A 29. §-t a 133/2014. (IV. 18.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
61 A hatálybalépés napja: 2014. április 19.
62 A melléklet a 129/2003. (VIII. 22.) Korm. rendelet 1. §-a szerint kiegészített, a 92/2010. (III. 31.) Korm. rendelet 20. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.