az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről *
1. § (1) * A közegészségügyi (különösen a környezet- és település-, élelmezés- és táplálkozás-, gyermek- és ifjúság-, illetőleg sugáregészségügyi, kémiai biztonsági), a járványügyi, az egészségfejlesztési (egészségvédelmi, egészségnevelési és egészségmegőrzési), az egészségügyi igazgatási tevékenységek irányítása, koordinálása és felügyelete, valamint az egészségügyi ellátás felügyelete (a továbbiakban együtt: népegészségügy) állami feladat, amelyet az egészségügyi államigazgatási szerv lát el.
Az egészségügyi államigazgatási szerv feladatai *
2. § (1) * Az egészségügyi államigazgatási szerv - a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel - felügyeletet gyakorol az ország közegészségügyi-járványügyi (a továbbiakban együtt: közegészségügyi) viszonyai felett. Ennek keretében
a) az ország egész területén - a rendvédelmi szervek (ide nem értve a büntetés-végrehajtási szervezetnek a fogvatartottak elhelyezésére és foglalkoztatására létrehozott büntetés-végrehajtási szerveit), valamint az Országgyűlési Őrség tevékenységének kivételével - közegészségügyi ellenőrzést végez;
b) biztosítja a vasúti, a vízi és a közúti határforgalom, valamint a nemzetközi légiforgalom közegészségügyi ellenőrzését;
c) ellenőrzi a közegészségügyi szabályok érvényesülését;
d) végrehajtja a külön jogszabályokban hatáskörébe utalt feladatokat.
(3) * A honvédségi szervezetek, a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium vagyonkezelésében lévő területen honvédelmi érdeket is szolgáló telepített munkahely, illetve ideiglenes munkahely, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, azon gazdasági társaságok, amelyeknél a tulajdonosi jog gyakorlója a honvédelemért felelős miniszter közegészségügyi felügyeletét - az egészségügyi államigazgatási szerv szakmai irányelveinek betartásával és vele együttműködve - a katonai egészségügyi államigazgatási szerv gyakorolja.
(3a) * A rendészetért felelős miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása, fenntartói irányítása és közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetek az (1) bekezdés a) pontjában foglaltak figyelembevételével, továbbá a rendvédelmi szervek személyi állományára, valamint az Országgyűlési Őrségre vonatkozó közegészségügyi-járványügyi feladatainak ellátását - az egészségügyi államigazgatási szerv szakmai irányelveinek betartásával és vele együttműködve - a rendvédelmi szervek egészségügyi szolgálatai végzik.
(4) * Az egészségügyi államigazgatási szerv és a külön felhatalmazás alapján közegészségügyi feladatokat ellátó, valamint az egészségügyi államigazgatási szerv feladatköréhez kapcsolódó tevékenységet végző egyéb szervek együttműködnek. A büntetés-végrehajtás közegészségügyi feladatainak ellátásában a büntetés-végrehajtási szervezet közreműködik.
3. § * Az egészségügyi államigazgatási szerv népegészségügyi tevékenysége keretében
a) * vizsgálja, vizsgáltatja, ellenőrzi, elemzi és nyilvánosságra hozza a lakosság egészségi állapotának alakulását és az azt veszélyeztető, befolyásoló települési, lakóhelyi és társadalmi környezet fizikai, kémiai, biológiai és pszichoszociális tényezőinek állapotát,
aa) értékeli és elemzi az egészségkárosító hatások kockázatát,
ab) az egészségkárosító hatások megszüntetése, illetve csökkentése, a károsodás megelőzése érdekében közegészségügyi, járványügyi és egészségvédelmi programokat kezdeményez, illetve végez,
ac) * kezdeményezi, intézkedik, és intézkedéseivel elősegíti az egészséges életkörülmények, életmód kialakítását,
ad) az aa)-ac) pontokban foglalt feladatainak végrehajtása érdekében jogosult valamennyi természetes személytől, jogi személytől, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezettől az egészségi állapottal összefüggő adatokat térítésmentesen megkérni;
b) kialakítja és működteti a fertőző és nem fertőző betegségek, valamint a környezeti hatásokkal összefüggő egészségkárosodások bejelentési és nyilvántartási rendszerét, epidemiológiai elemzéseket végez;
c) tudományosan megalapozza az egészségügyi követelményeket, az egészségügyi szempontból megengedhető értékeket, határértékeket, az egészségkárosító kockázat csökkentésének módozatait (a továbbiakban: közegészségügyi követelmények), amelyek betartása, illetve érvényesülése lehetővé teszi a környezeti ártalmak és az egészségkárosodások kialakulásának megelőzését, fokozza az emberi szervezet teljesítő- és védekezőképességét, biztosítja az egyén, a közösség és az utód nemzedék zavartalan testi, szellemi és pszichoszociális fejlődésének környezeti feltételeit;
d) ösztönzi és szakmailag támogatja a közegészségügyi ártalmak megelőzését szolgáló - az állampolgárok önálló döntését segítő közegészségügyi információn alapuló - tudatos és aktív magatartás társadalmi méretű kialakítását.
4. § * (1) * Az egészségügyi államigazgatási szerv környezet- és településegészségügyi feladata
a) a kémiai és biológiai légszennyezettség (immisszió) egészségügyi határértékeinek kimunkálásában való közreműködés, ,a kémiai és biológiai légszennyezettség rendszeres közegészségügyi értékelése, valamint a zárt terek légszennyezettségi határértékeinek kimunkálása,
b) a zárt terek légszennyezettségének közegészségügyi vizsgálata,
c) az emberi használatra (üdülés, fürdés, vízi sport, ivóvízkivétel) szolgáló felszíni vizekre, valamint medencés fürdőkre vonatkozó közegészségügyi követelmények, valamint az ivóvíz és fürdésre használt vizek higiénés határértékeinek kimunkálása,
d) az emberi használatra (üdülés, fürdés, vízi sport, ivóvízkivétel) szolgáló felszíni vizekre, valamint medencés fürdőkre vonatkozó közegészségügyi követelményeknek, valamint az ivóvíz, ásvány- és gyógyvizek, palackozott vizek minőségének, a közegészségügyi követelmények betartásának, illetve érvényesülésének rendszeres ellenőrzése,
e) a talajjal, a közszolgáltatás körébe tartozó hulladékokkal, szennyvizekkel és szennyvíziszapokkal, valamint a veszélyes hulladékokkal kapcsolatos közegészségügyi ’ követelmények, normák kimunkálása,
f) a talajjal, a közszolgáltatás körébe tartozó hulladékokkal, szennyvizekkel és szennyvíziszapokkal, valamint a veszélyes hulladékokkal kapcsolatos közegészségügyi követelmények, normák érvényesülésének ellenőrzése,
g) a belső terekben érvényesülő zaj és rezgés határértékek, valamint a környezeti immissziós zaj és rezgés határértékek kimunkálása,
h) a belső terekben érvényesülő zaj és rezgés határértékek ellenőrzése, valamint a környezeti immissziós zaj és rezgés határértékek ellenőrzésében való közreműködés,
i) az oktató, nevelő és gondozó intézmények és tevékenységek közegészségügyi követelményeinek kimunkálása,
j) az oktató, nevelő és gondozó intézmények és tevékenységek közegészségügyi követelményeinek érvényesítése,
k) klíma-egészségügyi intézkedések megalapozása,
l) klíma-egészségügyi intézkedések megtétele, a hőségriasztás országos rendszerének működtetése,
m) az építmények tervezése, létesítése és üzemeltetése közegészségügyi és egészségvédelmi követelményeinek kimunkálása,
n) az építmények tervezése, létesítése és üzemeltetése közegészségügyi és egészségvédelmi követelményeinek érvényesülésének ellenőrzése,
o) az egészségügyi kockázattal járó, nem egészségügyi tevékenységek egészségügyi kockázatainak csökkentésére irányuló szakmai szabályok kimunkálása,
p) az egészségügyi kockázattal járó, nem egészségügyi tevékenységek egészségügyi kockázatainak csökkentésére irányuló szakmai szabályok érvényesülésének ellenőrzése,
q) a környezeti eredetű kórokozók által okozott fertőzési kockázat csökkentésére, illetve megelőzésére irányuló előírások kimunkálása,
r) a környezeti eredetű kórokozók által okozott fertőzési kockázat csökkentésére, illetve megelőzésére irányuló előírások érvényesülésének ellenőrzése.
(2) * Az egészségügyi államigazgatási szerv sugáregészségügyi tevékenysége keretében kimunkálja, ellenőrzi és érvényesíti a sugárzó anyagokkal, a sugárzást kibocsátó berendezésekkel, a nem ionizáló sugárzással, valamint az elektromos és mágneses erőterekkel kapcsolatos munkahelyi és környezeti sugárvédelmi normákat, közegészségügyi követelményeket.
(3) * Az egészségügyi államigazgatási szerv kémiai biztonsággal összefüggő tevékenysége körében ellátja a veszélyes anyagokkal és keverékekkel kapcsolatos külön jogszabály által előírt eljárás szerinti engedélyezési és ellenőrzési feladatokat, a veszélyes anyagok, veszélyes keverékek egészségügyi toxikológiai nyilvántartását és tájékoztató szolgálat működtetését.
(4) * Az egészségügyi államigazgatási szerv munkaegészségügyi tevékenysége körében
a) kimunkálja az egészséget nem veszélyeztető munkavégzés (munkakörülmények) személyi és tárgyi feltételeit, a munkavégzésből származó megterhelések, munkakörnyezeti kóroki tényezők megengedhető mértékeit (a továbbiakban: munkahigiénés határértékek), továbbá a foglalkozással összefüggő megbetegedések, mérgezések, fokozott expozíciók megelőzésére vonatkozó előírásokat (a továbbiakban: munkaegészségügyi előírások);
b) szakhatóságként, illetve szakértőként közreműködik a munkaegészségügyi előírások ellenőrzésében és érvényesítésében, a munkahigiénés határértékek vizsgálatának elrendelésében, továbbá vizsgálja a munkahigiénés határértékek betartását;
c) kivizsgálja a foglalkozással összefüggő megbetegedéseket, mérgezéseket, fokozott expozíciós eseteket;
d) együttműködik a foglalkozás-egészségügyi szolgálattal az egészséges munkakörnyezet kialakításával, egészségkárosodások megelőzésével kapcsolatos feladatokban.
(5) * Az élelmezés- és táplálkozásegészségügy keretében az egészségügyi államigazgatási szerv
a) * a kozmetikai termékekkel kapcsolatos feladatkörében
aa) kimutatja a kozmetikai termékekben, valamint az ezek készítéséhez használt anyagok összetevőiben előforduló vagy kezelésük során belekerülő vegyi, fizikai és biológiai egészségkárosító anyagokat, ellenőrzi és érvényesíti ezeket a termelés, feldolgozás, tárolás és forgalmazás során, hatáskörében ellátja a kozmetikai termékek és azok gyártásának, forgalmazásának hatósági ellenőrzését,
ab) kidolgozza az aa) alpont szerinti körbe tartozó közegészségügyi követelményeket, jogszabály alapján ellátja az Európai Unió közvetlenül alkalmazandó jogi aktusa szerinti egyes eljárásokban a tagállami feladatokat, kijelölés alapján szakmai kapcsolatot tart az Európai Unió kozmetikai termékek szakterületen illetékes szerveivel, kijelölt nemzeti hatóságként kezeli a súlyos nemkívánatos hatások bejelentését, ellenőrzi a Magyarországon elhelyezett termékinformációs dokumentációt, valamint kozmetikai toxikológiai központot működtet;
b) * táplálkozás-egészségügy szakterületen
ba) vizsgálatokat végez a lakosság táplálkozási helyzetére, tápláltsági állapotára, a táplálkozás és az egészségi állapot közötti összefüggésekre vonatkozóan,
bb) * a ba) alpont szerinti feladatokkal összefüggésben táplálkozás-egészségügyi vizsgálatokat végez, különös tekintettel a vendéglátás - ezen belül kiemelten a munkahelyeken, az egészségügyi intézményekben, a nevelési-oktatási intézményekben, továbbá a szociális ellátás, a gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatás keretében bármely formában nyújtott étkeztetés - területén a szolgáltatott élelmiszerekre, ételekre, étrendre vonatkozóan, tápanyagszámítással és biokémiai elemzéssel, valamint a nevelési-oktatási intézményekben eladásra szánt élelmiszerek tápanyag-beviteli értékének megfelelősége tekintetében,
bc) a ba) és a bb) alpont szerinti területeken közreműködik a táplálkozás-egészségügyi előírások kidolgozásában,
bd) a ba)-bc) alpont szerinti feladatok végrehajtásával összefüggő eredményekről tájékoztatja az élelmiszerlánc-biztonsági tudományos szervet;
c) * egyes élelmiszerekkel kapcsolatosan
ca) * külön jogszabály szerint végzi az anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerekkel, a feldolgozott gabonaalapú élelmiszerekkel és bébiételekkel, a speciális gyógyászati célra szánt élelmiszerekkel és testtömeg-szabályozás céljára szolgáló, teljes napi étrendet helyettesítő élelmiszerekkel, az étrend-kiegészítőkkel, a vitaminokkal, ásványi anyagokkal és bizonyos egyéb anyagokkal dúsított élelmiszerekkel, az élelmiszerekkel kapcsolatos tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokkal, az élelmiszerek tápértékjelölésével kapcsolatos nyilvántartási, bejelentési eljárásokkal összefüggő szakértői feladatokat, külön jogszabály szerint az Európai Unió közvetlenül alkalmazandó jogi előírása szerinti egyes eljárásokban ellátja a tagállami feladatokat, továbbá szakmai kapcsolatot tart az Európai Unió táplálkozás-egészségügyi és táplálkozás-tudományi szakterületen illetékes szervével,
cb) ellenőrzi a ca) alpont szerinti élelmiszerek meghatározott táplálkozási céloknak való megfelelését, és egészségi ártalom vagy annak gyanúja, illetve az emberi egészség veszélyeztetése esetén intézkedik,
cc) ellátja az új élelmiszerek engedélyezésével összefüggő, külön jogszabály szerinti feladatokat,
cd) * ellátja a technológiai segédanyagokkal, az élelmiszeriparban felhasznált mosó- és fertőtlenítőszerekkel, az élelmiszert előállító, feldolgozó-, csomagoló-, tároló- és forgalomba hozó helyek engedélyezésével összefüggő jogszabályban meghatározott feladatokat;
d) * a betegélelmezés és a diétás étkeztetés területén
da) vizsgálja a fekvőbeteg-gyógyintézeti betegélelmezés keretében nyújtott étkeztetést - a rendszeres diétát, a speciális diétát és az enterális szondatáplálást is beleértve - és a fekvőbeteg-gyógyintézeten kívüli diétás étkeztetést tápanyagszámítással, biokémiai elemzéssel,
db) a da) alpont szerinti vizsgálatok eredménye alapján közreműködik a táplálkozás-egészségügyi előírások kidolgozásában.
(6) * A járványügyi tevékenység körében az egészségügyi államigazgatási szerv
a) folyamatosan figyelemmel kíséri a járványügyi helyzetet, megállapítja a járványveszély vagy a járvány fennállását, és annak megelőzése, illetőleg megszüntetése érdekében elrendeli a szükséges intézkedéseket;
b) * irányítja és ellenőrzi - az egészségügyért felelős miniszter rendeletében meghatározott esetekben végzi - a fertőző betegekkel, a fertőzésre gyanús személyekkel, a kórokozó-hordozókkal kapcsolatos tevékenységet, valamint a fertőtlenítést és az egészségre káros rovarok, egyéb ízeltlábúak és rágcsálók (a továbbiakban együtt: egészségügyi kártevők) által okozott egészségi ártalmak megelőzését;
c) elrendeli a védőoltásokat és a járványügyi szűrővizsgálatokat, illetve a fertőzés veszélyének elhárítása céljából a lakosság időszakonkénti szűrővizsgálatát;
d) felügyeli és kezdeményezi a gümőkóros betegek és veszélyeztetett személyek, továbbá a nemi úton terjedő betegségekben szenvedők és fertőzésre gyanús állapotú személyek felkutatását;
e) * meghatározza a lakosság járványügyi védelméhez szükséges védő-oltó, biológiai és egyéb anyagok (oltóanyagok, diagnosztikumok), eszközök előállítandó vagy importálandó mennyiségét és minőségét, készletben tartását;
f) * dönt a járványügyi tekintetben felhasználásra kerülő rovar- és rágcsálóirtó szerek, külön jogszabály szerinti fertőtlenítőszerek és fertőtlenítő eszközök forgalomba hozataláról;
g) nyilvántartja a bejelentésköteles fertőző betegségben szenvedőket;
h) szakmai felügyeletet gyakorol a kórházhigiénés tevékenység felett, folyamatosan figyelemmel kíséri az egészségügyi ellátás során előforduló nosocomialis fertőzéseket, és intézkedik azok megelőzése, illetve megszüntetése érdekében.
(7) * Közegészségügyi és járványügyi feladatai ellátása érdekében az egészségügyi államigazgatási szerv laboratóriumokat tart fenn.
(8) * Az emberi környezet szennyezettségéről és a járványügyi helyzetről megállapított adatok nyilvánosak. Életet vagy egészséget veszélyeztető mértékű környezetszennyezésről, illetve a járványról megállapított adatokat az egészségügyi államigazgatási szerv köteles nyilvánosságra hozni.
4/A. § * (1) Szúnyogirtószer és szúnyoglárvairtó-szer légi úton történő környezetbe juttatása az egészségügyi államigazgatási szerv engedélyével végezhető. Az engedélyes a szúnyogirtás tényleges időpontját és helyét legkésőbb 48 órával a tevékenység megkezdése előtt bejelenti az egészségügyi államigazgatási szervnek.
(2) Az (1) bekezdést a szúnyogirtási tevékenységnek a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltató által határon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében történő folytatására is alkalmazni kell.
4/B. § * (1) 18 év alatti személyek közoktatási tevékenységnek nem minősülő csoportos, több napos táboroztatására, üdültetésére és egyéb szabadidős foglalkoztatására (a továbbiakban együtt: táboroztatás) csak akkor kerülhet sor, ha a táboroztatás szervezője gondoskodik az egészségügyért felelős miniszter rendeletében meghatározott személyi és tárgyi feltételek meglétéről. A táboroztatás személyi és tárgyi feltételeinek betartását az egészségügyi államigazgatási szerv ellenőrzi.
(2) A táboroztatás szervezője köteles legkésőbb 6 héttel a táboroztatás megkezdését megelőzően az egészségügyi államigazgatási szervnek bejelenteni a tervezett táboroztatás helyét, kezdő időpontját és tervezett időtartamát, továbbá a táborozásban részt vevő személyek tervezett számát és az egészségügyért felelős miniszter rendeletében meghatározott egyéb adatokat.
(3) Ha az egészségügyi államigazgatási szerv megállapítja, hogy a táboroztatás személyi és tárgyi feltételei nem biztosítottak, a szükséges feltételek biztosításáig a táboroztatást megtiltja, vagy az egészségügyért felelős miniszter rendeletében meghatározott más jogkövetkezményt alkalmaz.
(4) E §-t a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltató által határon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében folytatott táboroztatási tevékenység esetén is alkalmazni kell.
4/C. § * (1) Az egészségügyi szolgáltató a sérülések megelőzése céljából a jogszabályban előírt munkavédelmi és foglalkozás-egészségügyi kötelezettségei teljesítésével összhangban, az egészségügyért felelős miniszter rendeletében meghatározottak szerint biztosítja az egészségügyi dolgozók védelmét az egészségügyi tevékenység végzéséhez szükséges éles vagy hegyes eszközök használatából eredő kockázatokkal szemben.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak betartását az egészségügyi államigazgatási szerv a 6. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt feladatkörében felügyeli és 10. § (1) bekezdésében foglalt hatósági jogkörében ellenőrzi.
(3) E törvény alkalmazásában éles vagy hegyes eszközök: a munkavédelemről szóló törvény 1993. évi XCIII. törvény 87. § 4. pontja értelmében munkaeszköznek minősülő, konkrét egészségügyi tevékenységek végzéséhez használt olyan tárgyak vagy eszközök, amelyekkel vágni és szúrni lehet, továbbá amelyek egyébként sérülést vagy fertőzést okozhatnak.
4/D. § * (1) Az egészségügyi államigazgatási szerv engedélye szükséges:
a) a természetes fürdővizek minőség-ellenőrzéséhez szükséges mintavételi és laboratóriumi vizsgálati tevékenység végzéséhez, és
b) a Legionella-expozíció szempontjából kockázatot jelentő közegek ellenőrzéséhez szükséges mintavételi és laboratóriumi vizsgálati tevékenység végzéséhez.
(2) Az egészségügyi államigazgatási szerv az engedély megadásával egyidejűleg hivatalból nyilvántartásba veszi a szolgáltatót.
c) az engedély tárgyát, valamint
d) a laboratórium nevét és címét.
(4) A (2) bekezdés szerinti nyilvántartás a (3) bekezdés a) és c) pontjában meghatározott adatok tekintetében közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
(5) A (2) bekezdés szerinti nyilvántartást az egészségügyi államigazgatási szerv a honlapján közzéteszi.
(6) A szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltató határon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében történő mintavételi és laboratóriumi vizsgálati tevékenységének folytatására irányuló szándékát köteles a minőség-ellenőrzésért felelős egészségügyi államigazgatási szervnek bejelenteni.
5. § (1) * Az egészségügyi államigazgatási szerv az egészségfejlesztési (egészségvédelmi, egészségnevelési és egészségmegőrzési) tevékenysége keretében összehangolja, szervezi és felügyeli a népbetegségek megelőzését szolgáló feladatok végrehajtását, így különösen
a) a gyógyító-megelőző alapellátás tanácsadó tevékenységét;
b) a család- és nővédelmi feladatokat ellátó intézményeket;
c) az anya- és csecsemővédelmi feladatokat ellátó intézményeket; és
d) a mentálhigiénés szolgálatokat;
e) * a lakossági célzott szűrővizsgálatokat.
(2) * Az egészségügyi államigazgatási szerv részt vesz a lakosságot érintő és a megelőzést szolgáló programok kidolgozásában és végrehajtásában.
6. § (1) * Az egészségügyi államigazgatási szerv egészségügyi igazgatási és koordinációs feladatai körében
a) javaslatot tesz az egészségügyi ellátás javítását szolgáló szervezeti, szervezési intézkedésekre;
b) * felügyeli az egészségügyi intézmények működésére vonatkozó szabályok érvényesülését, és szakmai felügyeletet gyakorol az egészségügyi szolgáltatók és a lakossági gyógyszerellátást nyújtók tevékenysége felett;
c) szakmai javaslatot tesz egészségügyi intézmények létesítése, fejlesztése, megszüntetése kérdésében a tulajdonos, illetőleg a finanszírozó számára;
d) véleményezi az egészségügyi intézmények szervezetével és feladatával kapcsolatos módosító elképzeléseket;
e) * engedélyezi - ha jogszabály másként nem rendelkezik - az egészségügyi szolgáltató tevékenységének végzését, ellenőrzi a tevékenységet, valamint nyilvántartást vezet az egészségügyi szolgáltatókról, az egészségügyi szolgáltatók szervezeti egységeiről, az általuk végezhető, engedélyezett szakmákról, valamint az egy szakmán belül végezhető egyes tevékenységekről, az egészségügyi szolgáltatás nyújtására jogosító működési engedélyekről, valamint az egészségügyi szolgáltatók nevében és felelősségére egészségügyi tevékenységet végző egészségügyi dolgozóknak az egészségügyi tevékenység végzésével összefüggő adatairól;
f) * az egészségügyi szolgáltatók bejelentése alapján nyilvántartja, szükség esetén összehangolja, illetőleg az érintett egészségügyi szolgáltatók és fenntartóik véleményének kikérése után megállapítja és közzéteszi a megye (főváros) ügyeleti, készenléti ellátásának és betegbeutalásának területi rendjét;
g) * ellátja a gyógyhelyek, gyógyfürdő intézmények és a természetes gyógytényezők vonatkozásában a külön jogszabályban meghatározott feladatokat;
h) * ellátja a gyógyszerellátással és a fokozottan ellenőrzött szerekkel, illetve kábítószer-prekurzorokkal kapcsolatos szakfelügyeletet, ennek keretében biztosítja, hogy a forgalomból kivont gyógyszerkészítmények ne kerüljenek további felhasználásra;
i) * kijelöli azokat a gyógyszertárakat és egészségügyi intézményeket, amelyek az egészségügyért felelős miniszter által meghatározott gyógyszereket és immunbiológiai készítményeket kötelesek készletükben tartani; *
j) felügyeletet gyakorol a halottkémlés szakszerűsége felett, engedélyezi a nem kórházban elhunyt személy holttestének elhamvasztását;
k) * a helyi önkormányzatokat rendszeresen, szükség esetén alkalomszerűen tájékoztatja a lakosság egészségi állapotáról, az egészség romlását kiváltó vélelmezett okokról és a szükséges tennivalókról;
l) közvetlenül intézkedik, ha azt rendkívüli körülmény (járvány, természeti csapás és egyéb katasztrófák, hirtelen fellépő orvoshiány stb.) szükségessé teszi;
m) * közvetlenül intézkedik súlyos, tömeges, illetőleg ismétlődő egészségkárosodás előfordulása, vagy annak gyanúja esetén a kiváltó okok megszüntetése, illetőleg az esemény megelőzése érdekében;
n) tanácskozási joggal
- részt vehet az önkormányzati testületi üléseken;
- részt vesz az egészségügyi vonatkozású kérdéseket tárgyaló önkormányzati testületi üléseken és az egészségügyi intézményeket felügyelő testületek ülésein;
o) * gyakorolja a külön törvényben meghatározottak szerint a lakossági gyógyszerellátással kapcsolatos hatósági feladatokat;
p) * ellenőrzi, hogy az egészségügyi szolgáltató térítési díjszabályzata megfelel-e a jogszabályban foglaltaknak, valamint hogy az egészségügyi szolgáltató a térítési díjszabályzatában foglaltaknak megfelelően jár-e el;
q) * megállapítja, összehangolja, nyilvántartja és közzéteszi a gyógyszertári ügyeletet és készenlétet;
r) * közvetlenül és haladéktalanul intézkedik, ha az ellátási kötelezettséggel rendelkező egészségügyi szolgáltatónál hirtelen fellépő ok miatt a betegellátás átmeneti fennakadásáról értesül. Az intézkedéssel párhuzamosan értesíti az érintett szolgáltató fenntartóját, illetve az Országos Mentőszolgálatot.
(2) * Az egészségügyi államigazgatási szerv az (1) bekezdés h)-i), o) és q) pontjában foglalt feladatokat külön jogszabályban foglaltak szerint látja el.
(3) * Az (1) bekezdés e) pontja szerinti nyilvántartás a (4) bekezdés a) pont ac) alpontja; b)-d) pontja, valamint e) pont eb) alpontja szerinti adatok tekintetében közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
(4) * Az (1) bekezdés e) pontja szerinti nyilvántartás az alábbi adatokat tartalmazza:
d) a gyógyászati segédeszközök forgalmazásával, javításával, illetve kölcsönzésével foglalkozó szolgáltatók vonatkozásában a szolgáltató heti nyitvatartási rendjét, valamint annak megjelölését, hogy a szolgáltató - jogszabályban meghatározottak szerint - sorozatgyártású, egyedi méretvétel alapján készült vagy méretre igazított gyógyászati segédeszközt forgalmaz, javít, illetve kölcsönöz,
e) * az egészségügyi szolgáltató által foglalkoztatott egészségügyi dolgozók adatai:
ea) az egészségügyi dolgozó neve, alap- és működési nyilvántartási száma, az egészségügyi tevékenység végzése során használt szakképesítése (szakképesítései),
eb) a foglalkoztatásra irányuló jogviszonynak az egészségügyi tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvény (a továbbiakban: Eütev.) 7. § (2) bekezdése szerinti jogviszony típusa, kezdő időpontja, határozott idejű foglalkoztatás esetében annak végdátuma vagy a jogviszony határozatlan jellege,
ec) az egészségügyi dolgozó által végzett egészségügyi tevékenység FEOR szám szerinti megjelölése, az Eütev. szerinti alkalmazott egészségügyi dolgozó esetében a munkakör megnevezése,
ed) * alkalmazott egészségügyi dolgozó esetén a teljes vagy részmunkaidős foglalkoztatás ténye, az Eütev. 12. §-ában meghatározott munkarendje, illetve munkavégzési formája, valamint az önként vállalt többletmunka ténye és mértéke, valamint a heti munkaidő,
ee) az egészségügyi dolgozó tartós távollétének ténye és indoka.
(5) * A (4) bekezdésben meghatározott adatok a szolgáltató azonosítójához rendelten szerepelnek a nyilvántartásban.
(7) * A (4) bekezdés szerinti nyilvántartás adataiban bekövetkezett változást az egészségügyi szolgáltató a (4) bekezdés e) pontja szerinti adatok tekintetében minden hónap 10. napjáig, kizárólag a változott adatok közlésével köteles bejelenteni az egészségügyi államigazgatási szerv részére.
(8) * Az egészségügyi államigazgatási szerv az egészségügyi dolgozók alapnyilvántartási száma alapján folyamatosan, elektronikus úton adategyeztetést folytat az egészségbiztosítási szervvel az egészségügyi szolgáltató nevében és felelősségére egészségügyi tevékenységet végző egészségügyi dolgozók (4) bekezdés e) pontja szerinti adatairól.
6/A. § * (1) Az egészségügyi államigazgatási szerv az egészségügyi szolgáltatás gyakorlásának általános feltételeiről, valamint a működési engedélyezési eljárásról szóló kormányrendeletben foglaltak szerint az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továbbiakban: Eütv.) 108/A. § (2) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő személyt vagy szervezetet, valamint az Eütev. 7. § (2) bekezdés a) pontja szerinti szabadfoglalkozású jogviszonyban álló személyt vagy szervezetet - annak bejelentése alapján - hatósági nyilvántartásba veszi. A nyilvántartás - a (2) bekezdés a) pont aa) alpontja szerinti névadatok, a (2) bekezdés e) pont ea) alpontja és f) pont fa) alpontja szerinti természetes személyazonosító adatok, valamint az e) pont eb) alpontja szerinti nyilvántartási adatok kivételével - közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül. A nyilvántartásba vételről az egészségügyi államigazgatási szerv a bejelentő személyt vagy szervezetet értesíti.
(2) Az (1) bekezdés szerinti hatósági nyilvántartás a következő adatokat tartalmazza:
a) a nyilvántartásba vétel alapján működő egészségügyi szolgáltató
aa) cégnevét, egyéni vállalkozó esetén nevét,
b) a nyilvántartásba vétel alapján működő egészségügyi szolgáltató székhelyére és az egészségügyi szolgáltatás végzésének helyszínéül szolgáló telephelyére vonatkozó következő adatokat:
c) a nyilvántartásba vétel alapján működő egészségügyi szolgáltatóra vonatkozóan:
ca) a gyakorolható egészségügyi szakmát vagy szakmákat a hozzájuk tartozó kóddal és az ellátási forma megnevezését a hozzá tartozó kóddal,
cb) a járóbeteg-szakellátásban a heti rendelési időt napi bontásban,
d) a közreműködőt igénybe vevő egészségügyi szolgáltatóra vonatkozóan:
da) azon szervezeti egység engedélyező hatóság által kiadott egyedi azonosítóját, valamint megnevezését, amelynek működésében a nyilvántartásba vétel alapján működő egészségügyi szolgáltató közreműködik,
db) az engedélyező hatóság megnevezését,
e) a nyilvántartásba vétel alapján működő egészségügyi szolgáltató nevében személyesen szolgáltatást nyújtó természetes személy vagy személyek
ea) természetes személyazonosító adatait,
eb) alap- és működési nyilvántartási számát,
ec) a szolgáltatóval fennálló jogviszonyának típusát,
f) a szabadfoglalkozású jogviszonyban álló személy vagy szervezet esetében
fa) cégnevét vagy természetes személyazonosító adatait,
fb) az egészségügyi szakmát vagy szakmákat a hozzá tartozó kóddal és az ellátási forma megnevezését a hozzá tartozó kóddal,
fc) a szabadfoglalkozású jogviszonyban álló személyt vagy szervezetet foglalkoztató egészségügyi szolgáltató azon szervezeti egységének engedélyező hatóság által kiadott egyedi azonosítóját, valamint megnevezését, amelynek működésében a szabadfoglalkozású jogviszonyban álló személy vagy szervezet részt vesz, továbbá az engedélyező hatóság megnevezését,
fd) járóbeteg-szakellátásban a heti rendelési időt napi bontásban.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott adatok a szolgáltató azonosítójához rendelten szerepelnek a nyilvántartásban.
(5) A nyilvántartásba vett egészségügyi szolgáltató vagy a szabadfoglalkozású jogviszonyban álló személy vagy szervezet a (2) bekezdésben foglaltak változását 8 napon belül bejelenti az egészségügyi államigazgatási szervnek. Az egészségügyi államigazgatási szerv a változást a hatósági nyilvántartáson átvezeti és erről a bejelentő személyt vagy szervezetet értesíti.
(5a) * Az (5) bekezdés szerinti bejelentés azon adatok tekintetében, amelyeket más nyilvántartás közhitelesen tartalmaz, úgy is teljesíthető, hogy az adatváltozásról a közhiteles nyilvántartást vezető szerv - ha ezt tőle a nyilvántartásba vett egészségügyi szolgáltató vagy a szabadfoglalkozású jogviszonyban álló személy vagy szervezet kéri - az (5) bekezdés szerinti határidőben értesíti az egészségügyi államigazgatási szervet.
(6) Az egészségügyi államigazgatási szervnek a bejelentés alapján egészségügyi szolgáltatóként közhiteles nyilvántartásba vételre irányuló, kérelemre lefolytatott eljárásáért vagy igazgatási szolgáltatásáért - az egészségügyért felelős miniszternek az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben kiadott rendeletében meghatározott - igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
7. § * (1) Az ivó- és használatimelegvíz-ellátásban, valamint a medencés közfürdőkben a vízzel közvetlenül érintkező anyagok, termékek bejelentéséről és a víz kezelésére alkalmazni kívánt technológiák ivóvíz-biztonsági engedélyéről az egészségügyi államigazgatási szerv nyilvántartást vezet.
(2) Az ivó- és használatimelegvíz-ellátásban, valamint a medencés közfürdőkben a vízzel közvetlenül érintkező anyagok, termékek vonatkozásában az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás tartalmazza:
a) a bejelentés nyilvántartási számát,
b) a forgalmazó, illetve a gyártó nevét,
c) a termék, anyag nevét, valamint
d) a termék, anyag rendeltetését.
(3) Az ivó- és használatimelegvíz-ellátásban, valamint a medencés közfürdőkben a víz kezelésére alkalmazni kívánt technológiák vonatkozásában az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás tartalmazza:
a) az ivóvíz-biztonsági engedély számát,
c) az engedélyezett technológia megjelölését.
(4) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás a (2) bekezdés a), c) és d) pontja, valamint a (3) bekezdés a) és c) pontja szerinti adatok tekintetében közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
(5) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartást az egészségügyi államigazgatási szerv a honlapján közzéteszi.
Az egészségügyi államigazgatási szerv hatósági jogköre *
10. § (1) * Az egészségügyi államigazgatási szerv - a 2. § (1) bekezdés a) pontjában és (3) bekezdésében foglalt kivétellel - valamennyi természetes és jogi személyre, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező társaságra kiterjedő hatósági jogkört gyakorol.
(2) * Az egészségügyi államigazgatási szerv ellenőrzése során az ellenőrzött személy köteles az ellenőrzéshez szükséges munkaerőt ellenszolgáltatás nélkül az ellenőrző rendelkezésére bocsátani. Közegészségügyi vagy járványügyi érdekből a szemle haladéktalanul megtartható.
(3) * Az ellenőrzésről jegyzőkönyvet kell készíteni, amelynek a ténymegállapításokon kívül tartalmaznia kell a felelős személy ezekre vonatkozó nyilatkozatát is.
(4) * Ha az ellenőrzésen a felelős személy nem volt jelen, a jegyzőkönyv másolati példányát meg kell küldeni részére azzal, hogy nyilatkozatát a kézbesítéstől számított nyolc napon belül megteheti.
(5) * Az egészségügyi államigazgatási szerv jogosult az ellenőrzéshez szükséges vizsgálatokat elvégezni vagy jogszabályban meghatározottak szerint elvégeztetni. Az ellenőrzéshez szükséges vizsgálatokhoz az egészségügyi államigazgatási szerv jogosult térítésmentesen mintát venni.
(6) * Az egészségügyi államigazgatási szerv a hatósági ellenőrzés során próbavásárlást - ideértve az interneten történő vásárlást is - végezhet.
(7) * A próbavásárláshoz az egészségügyi államigazgatási szerv közreműködő személyt vehet igénybe.
(8) * A közreműködő személy részére a közreműködést igénybe vevő egészségügyi államigazgatási szerv megbízólevelet állít ki, amely tartalmazza a közreműködő személy nevét, továbbá azt, hogy mely közreműködő személy milyen típusú ellenőrzésben vehet részt.
(9) * A közreműködő személyre az egészségügyi államigazgatási szerv ügyintézőjére vonatkozó kizárási szabályokat kell alkalmazni.
(10) * Próbavásárlás esetén az egészségügyi államigazgatási szerv az ellenőrzési jogosultságát a próbavásárlás befejezésekor igazolja, ezzel egyidejűleg az ellenőrzött személy képviseletében eljáró személy a termék visszavétele mellett köteles a vételárat visszatéríteni. Ha a próbavásárlással lefolytatott hatósági ellenőrzés során a termék véglegesen elvonásra kerül, károsodik, illetve részben vagy egészben megsemmisül, a vételár eljárási költségnek minősül.
11. § (1) * Az egészségügyi államigazgatási szerv az ellenőrzés során megállapított tényállás alapján a hiányosságok, szabályszegések jellegét és súlyát mérlegelve megteszi a szükséges intézkedéseket és ellenőrzi azok végrehajtását.
(2) * Az egészségügyi államigazgatási szerv elrendeli
a) a hiányosságok megszüntetését, illetőleg a szükséges intézkedések végrehajtását;
b) * a hiányosságok megszüntetéséig az intézmény, létesítmény stb. működésének, illetőleg az egészségre ártalmas vagy veszélyes tevékenységnek a korlátozását vagy felfüggesztését, ha e szabálytalanságok fennállása egészségkárosodást okozhat;
c) súlyos vagy tömeges egészségkárosodás megelőzése érdekében az egészségre ártalmas tárgyak, vagy anyagok használatának és forgalmazásának megszüntetését, szükség esetén megsemmisítését;
d) * egészségügyi szolgáltatónál észlelt hiányosság esetében az a)-c) pontban felsoroltakon túl - külön jogszabályban foglaltak szerint - az egészségügyi dolgozónak a tevékenységben való jártassága igazolását.
(3) * Ha az észlelt hiányosság, illetve körülmény súlyos, vagy tömeges egészségkárosodást okozhat, az egészségügyi államigazgatási szerv ennek elhárítása érdekében köteles megtenni mindazokat az intézkedéseket, amelyek az adott esetben a veszély elhárítása érdekében szükségesek.
(4) * Az egészségügyi államigazgatási szerv a lakosság egészségét közvetlenül fenyegető súlyos veszély elhárításához, illetve rendkívüli körülmények esetén tett intézkedéseinek végrehajtásához a rendőrség, a tűzoltóság és a polgári védelem közreműködését is igénybe veheti.
(5) * Az egészségügyi államigazgatási szerv járványveszély esetén közvetlenül megteheti mindazon hatósági intézkedéseket és eljárásokat, amelyek a járványveszély elhárítása érdekében szükségesek. Az ebben a körben hozott határozat - közegészségügyi vagy járványügyi okból - azonnal végrehajthatóvá nyilvánítható.
12. § * Az egészségügyi államigazgatási szerv
b) * dönt - a külön jogszabályban foglaltak szerint - az új anyagok, a lakosság körében közvetlen felhasználásra kerülő termékek előállításával, szállításával, raktározásával, felhasználásával, új technológiák bevezetésével kapcsolatos engedélyek megadásáról;
c) közreműködik az országos fejlesztési tervek, valamint az általános érvényű hatósági előírások (szabályzatok, műszaki előírások, irányelvek, országos és ágazati szabványok stb.) kiadásának előkészítésében.
13. § * Az egészségügyi államigazgatási szerv
b) kisebb súlyú cselekmény (mulasztás) esetén a felelős személyt figyelmeztetésben részesítheti;
c) fegyelmi vétséget megvalósító magatartás felfedésekor kezdeményezheti a fegyelmi jogkör gyakorlójánál a fegyelmi eljárás lefolytatását;
d) bűncselekmény észlelése esetén feljelentést tesz az illetékes szervnél.
13/A. § * (1) * Ha az egészségügyi államigazgatási szerv a hatáskörében eljárva megállapítja, hogy
a) az ivóvíz minőségére, a gyógy- és ásványvizek egészségkárosítás nélküli fogyaszthatóságára, felhasználására, forgalomba hozatalára,
b) a gyógy- és közfürdők, valamint a természetes fürdőhelyek üzemeltetésére, működtetésére,
c) a gyógytényezőkre, gyógyhelyekre, fürdő- és klímagyógyintézetekre,
d) a szennyvizekkel, veszélyes hulladékokkal kapcsolatos közegészségügyi követelmények érvényesítésére,
e) a kozmetikai termékek gyártására, egészségkárosítás nélküli alkalmazhatóságára, forgalomba hozatalára, forgalmazására,
f) a 4. § (5) bekezdés b) és d) pontja szerinti szakterületen az élelmezés- és táplálkozás-egészségügyi követelményekre,
g) az atomenergia alkalmazási körébe tartozó anyagok felhasználására, berendezések, létesítmények üzemeltetésére,
h) a fertőző betegségek és járványok megelőzése vagy a járványveszély elhárítása érdekében szükséges járványügyi előírásokra,
i) a munkavállalók fizikai tényezők - mesterséges optikai sugárzás és elektromágneses terek - hatásának való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági követelményekre,
j) a kórházakban és más egészségügyi szolgáltatóknál előforduló, éles vagy hegyes eszközök által okozott sérülések megelőzésére,
k) * az anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerek, a feldolgozott gabonaalapú élelmiszerek és bébiételek, a speciális gyógyászati célra szánt élelmiszerek és testtömeg-szabályozás céljára szolgáló, teljes napi étrendet helyettesítő élelmiszerek, az étrend-kiegészítők, a vitaminokkal, ásványi anyagokkal és bizonyos egyéb anyagokkal dúsított élelmiszerek, a tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokkal ellátott élelmiszerek meghatározott táplálkozási célnak való megfelelésre, táplálkozási-élettani hatású összetevőjének egészségkárosítás nélküli fogyaszthatóságára, alkalmazhatóságára, forgalomba hozatalára, forgalmazására,
l) az építmények tervezésének, létesítésének és üzemeltetésének közegészségügyi és egészségvédelmi követelményeire,
m) az egészségügyi kockázattal járó, nem egészségügyi tevékenységek egészségügyi kockázatainak megelőzésére irányuló szakmai szabályokra,
n) a környezeti eredetű kórokozók által a lakosságra nézve fertőzési kockázatot jelentő közegekre vagy létesítményekre
vonatkozó jogszabályi rendelkezésekben foglaltakat megsértették, egészségügyi bírságot szab ki.
(1a) * Egészségügyi bírság kiszabásának van helye továbbá, ha az egészségügyi államigazgatási szerv megállapítja, hogy az előírt, felé teljesítendő bejelentési, adatszolgáltatási kötelezettségre, továbbá az előírt nyilvántartási kötelezettségre vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket megsértették.
(1b) * Egészségügyi bírság kiszabásának van helye továbbá, ha az egészségügyi államigazgatási szerv által kiadott engedély előírásait az engedély jogosultja nem tartja be vagy engedélyköteles tevékenységet engedély nélkül folytat.
(2) * Egészségügyi bírság kiszabásának van helye abban az esetben is, ha az egészségügyi államigazgatási szerv egészségügyi és gyógyszerészeti igazgatási hatáskörében eljárva megállapítja, hogy
a) az egészségügyi szolgáltató
aa) az egészségügyi szolgáltatás nyújtására vonatkozó szakmai követelményeket vagy jogszabályi rendelkezéseket súlyosan megszegte, vagy tevékenységét a működési engedélyében foglaltaktól eltérően végzi,
ab) szakmailag indokolatlanul a betegbeutalási rendtől eltért, különösen, ha beteget jogosulatlanul utalt be vagy utalt tovább, vett fel, vagy jogosulatlanul tagadta meg az ellátást és ezzel a beteg állapotának megfelelő ellátását megakadályozta vagy veszélyeztette, vagy
ac) a jogszabályban előírt intézkedési, jelentéstételi kötelezettségét felhívás ellenére elmulasztotta,
ad) * térítési díjszabályzata nem felel meg a jogszabályban foglaltaknak, illetve az egészségügyi szolgáltató nem a térítési díjszabályzatában meghatározottaknak megfelelően járt el,
ae) * jogszabályban elrendelt adatszolgáltatási kötelezettségének felszólítás ellenére nem tesz eleget, vagy adatszolgáltatása hiányos, és felhívásra azt nem pótolja,
b) a társadalombiztosítási támogatással vagy árhoz nyújtott társadalombiztosítási támogatással, ezek elszámolásával, folyósításával, ellenőrzésével kapcsolatos, jogszabályban előírt kötelezettségeket megsértették,
c) a külön jogszabályban előírt működési engedély hiányában egészségügyi szolgáltatást nyújtanak, illetve az egészségügyi képesítéssel rendelkező személy képesítésének megfelelő tevékenységet jogosulatlanul végeznek,
d) az egészségügyi dolgozó a külön jogszabály szerint előírt alkalmassági vizsgálaton nem vesz részt, illetve egészségügyi tevékenységre alkalmatlannak nyilvánítása ellenére, illetve korlátozását meghaladva egészségügyi tevékenységet végez,
e) * az egészségügyi közszolgáltatásért felelős szerv nem teljesíti az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény 2. § (7) és (8) bekezdésében meghatározott bejelentési kötelezettségét.
(3) Egészségügyi bírság abban az esetben szabható ki, ha külön jogszabály az egészségügyi államigazgatási szerv eljárásával összefüggésben szabálysértési vagy közigazgatási - kivéve eljárási - bírságot nem helyez kilátásba.
(4) Az egészségügyi bírság természetes személlyel, jogi személlyel vagy jogi személyiség nélküli jogalannyal szemben szabható ki.
(5) Az egészségügyi bírság összege 30 ezer forinttól 5 millió forintig terjedhet.
(6) Az egészségügyi bírság összegét az eset összes körülményeire, így különösen a kötelezettségszegés (hiányosság, mulasztás) súlyára, az okozott sérelemmel érintettek körére, a jogsértő állapot időtartamára, a jogsértő magatartás ismételt tanúsítására, a jogsértőnek való felróhatóság mértékére tekintettel kell meghatározni.
(10) A bírság többszörös jogsértés esetén ismételten is kiszabható.
(11) * Az egészségügyi államigazgatási szerv az egészségügyi bírságot kiszabó végleges határozatáról készült közleményt az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény szabályai szerint közhírré teszi.
13/B. § * (1) *
(2) * Az egészségügyi bírságot az azt kiszabó végleges határozat közlésétől számított harmincadik napig meg kell fizetni.
(4) * Az egészségügyi bírság összegét az egészségügyi államigazgatási szerv külön jogszabályban megjelölt számlájára kell befizetni.
14. § * Az egészségügyi államigazgatási szervnek
a) * a környezet- és település-egészségügy - ideértve különösen a vizekkel, az ivó-, gyógy- és ásványvizekkel, a gyógy- és közfürdőkkel, valamint a természetes fürdőhelyekkel és természetes fürdővizekkel kapcsolatos feladatokat -,
b) az élelmezés- és táplálkozás-egészségügy,
c) a kozmetikai termékek,
d) a gyógytényezők, a fürdő- és klímagyógyintézetek, a gyógyhelyek,
e) a sugáregészségügy, járványügy, közegészségügy,
f) a gyógyszerészet, valamint
g) az egészségügyi igazgatás és koordináció
körében a kérelemre lefolytatott közigazgatási eljárásáért - ideértve a szakhatósági eljárásokat is - vagy igazgatási jellegű szolgáltatásáért az egészségügyért felelős miniszternek az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben kiadott rendeletében meghatározott igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
14/A. § * (1) Az egészségügyért felelős miniszter irányító szervi jogosítványai közül a (2) bekezdés szerinti jogosítványokat az egészségügyi államigazgatási szerv kormányrendeletben kijelölt középirányító szervére ruházza át.
(2) A középirányító szerv
a) érvényesíti, illetve - módszertani segítséget is nyújtva - érvényesítteti az irányítása alá tartozó költségvetési szervek tevékenységében a közfeladatok ellátására vonatkozó követelményeket, és az erőforrásokkal (így különösen: az előirányzatokkal, a létszámokkal és a vagyonnal) való szabályszerű és hatékony gazdálkodás követelményeit, továbbá számon kéri, ellenőrzi e követelmények érvényre juttatását;
b) megállapítja az irányítása alá tartozó azon költségvetési szervek éves költségvetését, illetve költségvetési keretét és azon kiemelt kiadási és bevételi előirányzatokat, amelyek megállapítása nem tartozik az Országgyűlés, a Kormány vagy törvény alapján más személy, szerv, testület hatáskörébe;
c) gyakorolja a hatáskörébe utalt előirányzat-módosítási, -átcsoportosítási, -zárolási, -törlési és -felhasználási jogköröket;
d) felülvizsgálja, illetve értékeli az irányítása alá tartozó költségvetési szervek beszámolóit;
e) megállapítja az irányítása alá tartozó költségvetési szervek pénzmaradványát, előirányzat-maradványát, egyidejűleg meghatározva a kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradvány felhasználásának célját, rendeltetését;
f) megállapítja az irányítása alá tartozó költségvetési szervek létszám-előirányzatát (létszámkeretét).
14/B. § * (1) * Az e törvény alapján lefolytatott eljárásokban a függő hatályú döntésben nem kell rendelkezni a kérelmezett jog gyakorlásáról.
(2) * Az egészségügyi szolgáltatók működésének engedélyezésére, a működési engedély módosítására és visszavonására irányuló eljárásokban a kérelem a kormányablaknál nem terjeszthető elő.
(7a) * A büntetés-végrehajtási szervek tevékenységének közegészségügyi ellenőrzésével összefüggésben az egészségügyi államigazgatási szerv által hozott döntéssel szemben nincs helye fellebbezésnek.
(7b) * Az egészségügyi államigazgatási szerv által a következő hatósági ügyekben hozott első fokú döntésekkel szemben fellebbezésnek van helye:
a) ivóvízbiztonsági engedély kiadása,
b) további vizsgálatokra kötelezés, ha a hatóság az ivóvíz minőségi követelményeiről és az ellenőrzés rendjéről szóló kormányrendeletben foglaltak szerint egy már nyilvántartásban lévő anyagot, terméket vagy ivóvízbiztonsági engedéllyel rendelkező technológiát közegészségügyi szempontból kockázatosnak ítél meg,
c) természetes gyógytényezőkkel kapcsolatos hatósági ügyek,
d) víz természetes ásványvízként való elismerése,
e) harmadik országból származó természetes ásványvíz elismerése,
f) egészségügyi, egészségvédelmi és kémiai terhelési bírság kiszabása.
14/C. § * Az egészségügyi szolgáltató által a beteg részére nyújtott egészségügyi ellátással kapcsolatban tett, a panaszokról és a közérdekű bejelentésekről szóló törvény szerinti panasszal kapcsolatban az az egészségügyi államigazgatási szerv jár el, amely a panasszal érintett egészségügyi szolgáltató részére működési engedély kiadására jogosult.
14/D. § * (1) A kijelölt természetes fürdőhely üzemeltetője éves felügyeleti díjat fizet tárgyév június 30-ig.
(2) A felügyeleti díj az egészségügyi államigazgatási szerv bevétele, amit a természetes fürdővíz minőség-ellenőrzését szolgáló mintavételi ütemtervhez tartozó mintavételek és laboratóriumi vizsgálatok elvégzésére használhat fel.
(3) A felügyeleti díj mértéke nyolcvanezer forint.
14/E. § * A Magyar Honvédség, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, a honvédelemért felelős miniszter vagyonkezelésébe tartozó gazdasági társaságok vonatkozásában a közegészségügyi-járványügyi hatósági feladatok ellátására kormányrendeletben kijelölt szerv, továbbá a rendvédelmi szervek és az Országgyűlési Őrség vonatkozásában a közegészségügyi-járványügyi hatósági feladatok ellátására kormányrendeletben kijelölt szerv e törvény szerinti eljárásaiban
a) a hivatalbóli eljárás megindításáról az ügyfelet nem kell értesíteni,
c) az ügyfél nyilatkozatával a hiányzó bizonyíték nem pótolható,
d) az ügyfél saját maga hatósági ellenőrzés alá vonását nem kérheti.
15. § (1) * Ez a törvény a kihirdetése napján lép hatályba.
(4) * Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben *
a) * jelölje ki az egészségügyi államigazgatási szervet vagy szerveket, és a katonai egészségügyi államigazgatási szervet, *
b) * jelölje ki a rendvédelmi szervek, valamint az Országgyűlési Őrség - ide nem értve a büntetés-végrehajtási szervezetnek a fogvatartottak elhelyezésére és foglalkoztatására létrehozott büntetés-végrehajtási szerveit - vonatkozásában a közegészségügyi-járványügyi feladatokat ellátó szervet vagy szerveket, továbbá szabályozza az ezen szervek által folytatott közigazgatási hatósági eljáráshoz, hatósági ellenőrzéshez kapcsolódó különös és kiegészítő eljárási rendelkezéseket.
(5) * Felhatalmazást kap a 2. § (1) bekezdésének a) pontja szerint érintett miniszter, valamint az Országgyűlési Őrség vonatkozásában a rendészetért felelős miniszter, hogy a közegészségügyi feladatok ellátásának, valamint az egészségügyi államigazgatási szervvel való együttműködés rendjét az egészségügyért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben szabályozza. *
(6) * Felhatalmazást kap a honvédelemért felelős miniszter, hogy az egészségügyért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben szabályozza a honvédségi szervezetek, a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium vagyonkezelésében lévő területen honvédelmi érdeket is szolgáló telepített munkahely, illetve ideiglenes munkahely, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, azon gazdasági társaságok, amelyeknél a tulajdonosi jog gyakorlója a honvédelemért felelős miniszter feladatával kapcsolatos közegészségügyi követelményeket, a közegészségügyi feladatok ellátásának, valamint az egészségügyi államigazgatási szervvel való együttműködés rendjét.
(7) * Felhatalmazást kap az idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter, hogy az egészségügyért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben szabályozza a menekültügyi hatóság által fenntartott, a menekültügyi őrizet végrehajtására szolgáló intézményre, a befogadó állomásra és a közösségi szállásra, valamint a rendőrség által fenntartott, az idegenrendészeti eljárásban elrendelt őrizet végrehajtására szolgáló őrzött szállásra vonatkozó közegészségügyi követelményeket, a közegészségügyi ellenőrzés, valamint az egészségügyi államigazgatási szervvel való együttműködés rendjét. *
(8) * Felhatalmazást kap a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter, hogy az egészségügyért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben szabályozza a büntetés-végrehajtási szervek tevékenységével kapcsolatos közegészségügyi követelményeket, a közegészségügyi feladatok ellátásának, valamint az egészségügyi államigazgatási szervvel való együttműködés rendjét. *
(9) * Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben
a) * a munkavállalók fizikai tényezők (mesterséges optikai sugárzás) hatásának való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményeket, és ennek kapcsán az egészségügyi államigazgatási szervnek teljesítendő bejelentésre vonatkozó eljárás részletes szabályait,
b) * a munkavállalók fizikai tényezők (elektromágneses terek) hatásából keletkező kockázatoknak való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményeket, és ennek kapcsán az egészségügyi államigazgatási szervnek teljesítendő bejelentésre vonatkozó eljárás részletes szabályait, és a kockázatértékelés elkészítéséhez szükséges képesítés feltételeit,
c) * a kórházakban és más egészségügyi szolgáltatóknál az éles vagy hegyes eszközök által okozott sérülések megelőzésére, az éles vagy hegyes eszközök használatából eredő kockázatok kezelésére, valamint az egészségügyi tevékenységet végző személyek tájékoztatására és képzésére vonatkozó követelményeket *
(10) * Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy - az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben - a 14. § szerinti igazgatási szolgáltatási díj körét és mértékét, valamint a díj fizetésére vonatkozó egyéb rendelkezéseket rendeletben határozza meg. *
(11) * Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy
a) a szúnyogirtószer és szúnyoglárvairtó-szer légi úton történő környezetbe juttatásának feltételeit és az egészségügyi államigazgatási szervnek teljesítendő bejelentésekre és az engedélyezésre vonatkozó eljárás részletes szabályait, valamint
b) a táboroztatás személyi és tárgyi egészségügyi feltételeit, továbbá a táboroztatás bejelentésére, a bejelentés személyes adatnak nem minősülő további adattartalmára, valamint a táboroztatás hatósági ellenőrzésére és a jogsértő táboroztatás jogkövetkezményeire vonatkozó részletes szabályokat,
c) * az élelmiszerekben lévő transz-zsírsavak megengedhető legnagyobb mennyiségét, a transz-zsírsav tartalmú élelmiszerek forgalmazásának feltételeit és hatósági ellenőrzésének szabályait, valamint a lakosság transz-zsírsav bevitelének nyomon követésére vonatkozó szabályokat az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszterrel egyetértésben *
(12) * Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg
a) az egészségügyi államigazgatási szerv eljárásában kiszabott egészségügyi bírság megfizetésének részletes szabályait, *
b) a közigazgatási hatósági eljárás során felmerülő, egyéb eljárási költségnek minősülő, mintavételi, laboratóriumi vizsgálati költségek, illetve egyéb műszeres vizsgálatok költségeinek, továbbá az eljárás során a tényállás tisztázása kapcsán felmerült személyi és dologi költségek mértékét és fizetésének részletes szabályait, *
c) az egészségügyi államigazgatási szerv élelmezés- és táplálkozás-egészségügyi feladataira vonatkozó részletes szabályokat,
d) * a kozmetikai termékekről szóló 2009. november 30-i 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet *
da) 19. cikk (4) és (5) bekezdésének végrehajtása körében a nem előre csomagolt kozmetika termékek - ideértve azon termékeket is, amelyeket a vevő kérésére a vásárláskor csomagolnak be vagy azonnali eladásra előre csomagolnak - címkézésének részletes szabályait, valamint a magyar nyelven feltüntetendő tájékoztatások körét,
db) 22. cikkének végrehajtása körében a kozmetikai termékek piacfelügyeletét ellátó szervek kijelölését,
dc) 34. cikk (1) és (2) bekezdésének végrehajtása körében az illetékes nemzeti hatóság és méregellenőrző központ kijelölését,
dd) 37. cikkének végrehajtása körében a rendelet megsértése esetén alkalmazandó hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók körét, illetve kijelölését,
e) * a kozmetikai termékek
vonatkozó szabályokat,
f) * a használatimelegvíz-ellátásra vonatkozó közegészségügyi követelményeket,
g) * a használati meleg vízzel érintkező anyagok, technológiák vonatkozásában
ga) a minőségi követelményeket,
gb) az engedélyezési eljárás részletes szabályait,
gc) a nyilvántartás vezetésének részletes szabályait.
(13) * Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy a kereskedelemért felelős miniszterrel, valamint az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszterrel egyetértésben az energiaitalok megengedett térfogatértékeit és azok ellenőrzési módszereit rendeletben határozza meg.
(14) * Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszterrel egyetértésben a közétkeztetők minősítésének táplálkozás-egészségügyi feltételeit és azok ellenőrzési módszereit rendeletben határozza meg.
15/B. § *
15/C. § * (1) A 2013. december 1-jét megelőzően az ivó- és használatimelegvíz-ellátásban, valamint a medencés közfürdőkben a vízzel közvetlenül érintkező anyagok, termékek és a víz kezelésére alkalmazni kívánt technológiák alkalmazására kiadott engedélyekről az egészségügyi államigazgatási szerv az adott, a vízzel közvetlenül érintkező anyag vagy termék bejelentésének nyilvántartásba vételéig, illetve az adott, a víz kezelésére alkalmazni kívánt technológia ivóvíz-biztonsági engedélyezéséig vezet nyilvántartást.
(2) A 7. § (2) bekezdés a) pontja szerinti nyilvántartási számon, illetve a 7. § (3) bekezdés a) pontja szerinti ivóvíz-biztonsági engedély számán az (1) bekezdés alapján az adott, a vízzel közvetlenül érintkező anyag vagy termék bejelentésének nyilvántartásba vételéig, illetve az adott, a víz kezelésére alkalmazni kívánt technológia ivóvíz-biztonsági engedélyezéséig az alkalmazási engedély számát is érteni kell.
15/D. § * A 14/D. §-ban megállapított felügyeleti díjat a természetes fürdővizek minőségi követelményeiről, valamint a természetes fürdőhelyek kijelöléséről és üzemeltetéséről szóló Korm. rendelet szerint kell megfizetni.
15/E. § * E törvénynek az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény és a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2017. évi L. törvénnyel (a továbbiakban: Ákr.-Kp. Módtv.) megállapított rendelkezéseit az Ákr.-Kp. Módtv. hatálybalépését követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
16. § * Ez a törvény a HOSPEEM és az EPSU közötti, a kórházakban és az egészségügyi ágazatban előforduló, éles vagy hegyes eszközök által okozott sérülések megelőzéséről szóló keretmegállapodás végrehajtásáról szóló 2010. május 10-i 2010/32/EU tanácsi irányelv melléklete 3. szakasz 4. pontjának való megfelelést szolgálja.
Kihirdetve: 1991. IV. 9. Módosította: 2006. évi CIX. törvény 109. §.
Megállapította: 2007. évi CLXI. törvény 17. § (3). Hatályos: 2008. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2006. évi CIX. törvény 108. § a). Hatálytalan: 2007. I. 1-től.
Módosította: 2006. évi CIX. törvény 107. § (3) a).
Megállapította: 2017. évi L. törvény 10. § (1). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 2017. évi L. törvény 10. § (2). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Beiktatta: 2011. évi LXXXI. törvény 84. § (3). Módosította: 2012. évi CCXII. törvény 4. § b).
A második mondatot beiktatta: 2001. évi XXXIV. törvény 6. § (3). Módosította: 2006. évi CIX. törvény 107. § (3) a).
Megállapította: 1999. évi XCVI. törvény 3. §. Módosította: 2006. évi CIX. törvény 107. § (3) a).
Megállapította: 2007. évi CLXI. törvény 17. § (4). Hatályos: 2008. I. 1-től.
Megállapította: 2007. évi CLXI. törvény 17. § (5). Hatályos: 2008. I. 1-től.
Megállapította: 1999. évi XCVI. törvény 4. §. Hatályos: 1999. XI. 21-től.
Megállapította: 2015. évi CCXXIV. törvény 1. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Módosította: 2006. évi CIX. törvény 107. § (3) a), 2014. évi CXI. törvény 9. § b), c).
Megállapította: 2014. évi CXI. törvény 1. § (2). Hatályos: 2014. XII. 31-től.
Megállapította: 2014. évi CXI. törvény 1. § (3). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 2009. évi CLIV. törvény 1. §. Hatályos: 2010. I. 1-től.
Megállapította: 2013. évi CXXVII. törvény 1. § (1). Hatályos: 2013. VII. 6-tól.
Módosította: 2015. évi CCXXIV. törvény 5. § a).
Megállapította: 2013. évi CXXVII. törvény 1. § (2). Hatályos: 2013. VII. 6-tól.
Módosította: 2000. évi XXV. törvény 34. § (2).
Módosította: 2004. évi XXVI. törvény 94. § (4) j).
Beiktatta: 2009. évi LVI. törvény 22. § (1). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Beiktatta: 2011. évi CLXXVI. törvény 1. §. Hatályos: 2013. V. 1-től.
Beiktatta: 2015. évi LXXVII. törvény 1. §. Hatályos: 2015. VII. 1-től.
Megállapította: 1999. évi XCVI. törvény 5. § (1). Módosította: 2006. évi CIX. törvény 107. § (3) a).
Beiktatta: 2001. évi XXXIV. törvény 6. § (4). Hatályos: 2001. VII. 12-től.
Megállapította: 1999. évi XCVI. törvény 6. § (1). Hatályos: 1999. XI. 21-től.
Megállapította: 2013. évi CCXLIV. törvény 1. § (1). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Megállapította: 1999. évi XCVI. törvény 6. § (3). Módosította: 2014. évi CXI. törvény 10. § a).
Megállapította: 1999. évi XCVI. törvény 6. § (4). Hatályos: 1999. XI. 21-től.
Módosította: 2013. évi CCXLIV. törvény 6. §.
Lásd az Egészségügyi Közlöny 2001/10. számában megjelent EüM közleményt.
Megállapította: 1999. évi XCVI. törvény 6. § (5). Hatályos: 1999. XI. 21-től.
Módosította: 1999. évi XCVI. törvény 11. § (2).
Beiktatta: 1999. évi XCVI. törvény 6. § (6). Hatályos: 1999. XI. 21-től.
Beiktatta: 2012. évi CCXII. törvény 1. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.
Beiktatta: 2014. évi CXI. törvény 2. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 2015. évi LXXVII. törvény 2. § (1). Hatályos: 2015. VII. 1-től.
Megállapította: 1999. évi XCVI. törvény 6. § (7). Módosította: 2006. évi CIX. törvény 107. § (3) a), 2016. évi XXXIV. törvény 3. §.
Megállapította: 2013. évi CCXLIV. törvény 1. § (2). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Beiktatta: 2013. évi CXXVII. törvény 2. § (2). Hatályos: 2013. VII. 6-tól.
Beiktatta: 2013. évi CCXLIV. törvény 1. § (3). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Megállapította: 2015. évi LXXVII. törvény 2. § (2). Hatályos: 2015. VII. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2017. évi L. törvény 12. § a). Hatálytalan: 2018. I. 1-től.
Beiktatta: 2013. évi CCXLIV. törvény 1. § (4). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Beiktatta: 2013. évi CCXLIV. törvény 2. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2017. évi L. törvény 12. § b). Hatálytalan: 2018. I. 1-től.
Beiktatta: 2016. évi XXXII. törvény 2. §. Hatályos: 2016. VII. 1-től.
Megállapította: 2014. évi CXI. törvény 3. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 2017. évi L. törvény 10. § (3). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Módosította: 2006. évi CIX. törvény 107. § (3) a), 2009. évi LVI. törvény 23-24. §.
A korábbi második mondatot hatályon kívül helyezte: 2009. évi LVI. törvény 24. §. Hatálytalan: 2009. X. 1-től.
Módosította: 2010. évi CLII. törvény 2. § (4), 2014. évi CXI. törvény 9. § d).
Megállapította: 2014. évi CXI. törvény 4. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 2011. évi CLXXVI. törvény 2. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Módosította: 2009. évi LVI. törvény 23. §.
Beiktatta: 1999. évi XCVI. törvény 8. §. Hatályos: 1999. XI. 21-től.
Beiktatta: 2016. évi CLXXII. törvény 1. §. Módosította: 2017. évi CLXXXVIII. törvény 1. §.
Megállapította: 1999. évi XCVI. törvény 9. §. Hatályos: 1999. XI. 21-től.
Hatályon kívül helyezte: 2012. évi XXXI. törvény 37. § 2. a). Hatálytalan: 2012. IV. 15-től.
Beiktatta: 2009. évi CLIV. törvény 2. §. Végre nem hajtható módosítására lásd: 2012. évi XXXI. törvény 37. § 2. b).
Megállapította: 2014. évi CXI. törvény 5. §. Hatályos: 2015. I. 30-tól.
Módosította: 2015. évi CCXXIV. törvény 5. § b).
Beiktatta: 2012. évi XXXI. törvény 3. § (1). Hatályos: 2012. V. 15-től.
Megállapította: 2015. évi CCXXIV. törvény 2. §. Hatályos: 2016. I. 23-tól.
Megállapította: 2012. évi XXXI. törvény 3. § (2). Hatályos: 2012. V. 15-től.
Beiktatta: 2012. évi CCXII. törvény 2. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.
Beiktatta: 2018. évi CXVIII. törvény 1. §. Hatályos: 2019. I. 15-től.
Beiktatta: 2013. évi XL. törvény 1. §. Hatályos: 2013. IX. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2014. évi CXI. törvény 10. § b). Hatálytalan: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 2017. évi L. törvény 10. § (4). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Beiktatta: 2009. évi CLIV. törvény 2. §. Hatályos: 2010. IV. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2012. évi XXXI. törvény 37. § 2. c). Hatálytalan: 2012. IV. 15-től.
Módosította: 2010. évi CLII. törvény 2. § (4), 2017. évi L. törvény 11. §.
Hatályon kívül helyezte: 2011. évi CLXVI. törvény 84. § 4. Hatálytalan: 2012. I. 1-től.
Módosította: 2011. évi CLXVI. törvény 84. § 4.
Megállapította: 2008. évi CVI. törvény 71. § (1). Hatályos: 2009. I. 1-től.
Módosította: 2014. évi CXI. törvény 9. § e).
Beiktatta: 2009. évi CLIV. törvény 3. §. Hatályos: 2010. I. 1-től.
Beiktatta: 2013. évi CXXVII. törvény 5. §. Hatályos: 2013. VII. 6-tól.
Megállapította: 2017. évi CLXXXVI. törvény 4. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2017. évi CLXXXVI. törvény 5. §. Hatálytalan: 2018. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2015. évi CCXXIV. törvény 6. §. Hatálytalan: 2016. XII. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2016. évi XXXIV. törvény 4. §. Hatálytalan: 2016. VII. 1-től.
Beiktatta: 2016. évi CIV. törvény 7. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Beiktatta: 2013. évi CCXLIV. törvény 4. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Beiktatta: 2014. évi CXI. törvény 6. § (2). Hatályos: 2015. I. 30-tól.
Beiktatta: 2017. évi L. törvény 10. § (6). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Módosította: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 70.
Megállapította: 2011. évi CCI. törvény 39. § (2). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Lásd: 385/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet.
Megállapította: 2017. évi CLXXIX. törvény 5. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Lásd: 20/2018. (II. 14.) Korm. rendelet.
Megállapította: 2001. évi XXXIV. törvény 6. § (5). Módosította: 2006. évi CIX. törvény 107. § (3) a), 2010. évi CXXX. törvény 44. § (50), 2012. évi CCXII. törvény 4. § d).
Lásd: 1/2014. (I. 10.) BM rendelet.
Megállapította: 2017. évi L. törvény 10. § (8). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 2014. évi CXI. törvény 7. § (1). Hatályos: 2014. XII. 31-től.
Lásd: 8/2015. (III. 24.) BM rendelet, 57/2016. (XII. 22.) BM rendelet.
Beiktatta: 2001. évi XXXIV. törvény 6. § (5). Módosította: 2006. évi CIX. törvény 107. § (3) a), 2010. évi CXXX. törvény 44. § (50), 52. § 12.
Lásd: 30/2003. (VII. 18.) IM-ESzCsM együttes rendelet, 1/2014. (I. 10.) BM rendelet.
Beiktatta: 2008. évi XXVIII. törvény 1. §. Hatályos: 2008. VII. 1-től.
Megállapította: 2016. évi CLXXII. törvény 2. §. Hatályos: 2016. XII. 20-tól.
Beiktatta: 2011. évi CLXXVI. törvény 4. § (2). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Lásd: 51/2013. (VII. 15.) EMMI rendelet.
Beiktatta: 2008. évi CVI. törvény 71. § (2). Hatályos: 2009. I. 1-től.
Beiktatta: 2009. évi LVI. törvény 22. § (2). Hatályos: 2009. X. 1-től.
Beiktatta: 2012. évi CCXII. törvény 3. § (1). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Lásd: 71/2013. (XI. 20.) EMMI rendelet.
Beiktatta: 2009. évi CLIV. törvény 4. §. Hatályos: 2010. I. 1-től.
Lásd: 79/2010. (III. 25.) Korm. rendelet.
Lásd: 176/2010. (V. 13.) Korm. rendelet.
Beiktatta: 2012. évi CCXII. törvény 3. § (2). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Lásd: 246/2013. (VII. 2.) Korm. rendelet.
Beiktatta: 2013. évi CXXVII. törvény 6. §. Hatályos: 2013. VII. 6-tól.
Beiktatta: 2014. évi CXI. törvény 7. § (2). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 2012. évi CCXII. törvény 3. § (3). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Beiktatta: 2015. évi CCXXIV. törvény 4. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2016. évi LXVII. törvény 148. §. Hatálytalan: 2016. VI. 18-tól.
Beiktatta: 2014. évi CXI. törvény 8. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi XXXIV. törvény 2. §. Hatályos: 2016. V. 6-tól.
Beiktatta: 2017. évi L. törvény 10. § (9). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Beiktatta: 2011. évi CLXXVI. törvény 5. §. Hatályos: 2013. V. 1-től.


1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről - 2012. 07. 01-től
Készült: 2012. július 02. hétfő, 14:37
A jogszabály mai naptól (2012. VII. 1.) hatályos állapota
1-13. §
Az országos érdekegyeztetés és az ágazati szociális párbeszéd
17-17/B. §
18-29. §
30-33. §
36-41/A. §
42-70/A. §
70/B. §
71-75. §
75/A-81. §
82-83. §
(1) Nem minősül munkaszerződés-módosításnak, ha a munkavállaló - a munkáltató működésével összefüggő okból, ideiglenesen - a munkáltató utasítása alapján, eredeti munkaköre helyett, vagy eredeti munkaköre mellett más munkakörbe tartozó feladatokat lát el (átirányítás).
(4) Egy naptári éven belül az átirányítás, illetve a munkáltató 105-106. §-okon, illetve a 150. § (1) bekezdésén alapuló intézkedésének időtartamát össze kell számítani és ezek együttes időtartama - kollektív szerződés eltérő rendelkezése hiányában - a száztíz munkanapot nem haladhatja meg.
84-85/C. §
86-101. §
102-104. §
(1) A munkáltató gazdasági érdekből ideiglenesen, a szokásos munkavégzési helyén kívüli munkavégzésre kötelezheti a munkavállalót (kiküldetés). Ennek feltétele, hogy a munkavállaló ezen időtartam alatt is a munkáltató irányítása és utasításai alapján végezze a munkáját. Nem minősül kiküldetésnek, ha a munkavállaló a munkáját - a munka természetéből eredően - szokásosan telephelyen kívül végzi.
(6) Belföldi kiküldetés esetén, ha az utazási idő a munkavállaló munkaidő-beosztása szerinti munkaidőn kívül esik, a munkavállalót - kollektív szerződés eltérő rendelkezése hiányában - személyi alapbére negyven százaléka illeti meg.
(1) A munkavállaló a munkáltatók között létrejött megállapodás alapján, más munkáltatónál történő munkavégzésre is kötelezhető (kirendelés). Ennek feltétele, hogy a munkavállaló kirendelésére ellenszolgáltatás nélkül kerüljön sor és a munkavállaló a kirendelés során olyan munkáltatónál végezzen munkát,
(5) Kirendelés esetén a munkavállaló foglalkoztatása során alkalmazni kell a kirendelés helye szerinti munkáltatóra kiterjedő hatályú kollektív szerződés munkaidőre és pihenőidőre, valamint - ha a munkavállalóra kedvezőbb - a munka díjazására vonatkozó rendelkezéseit.
106/A-116. §
117-129/B. §
(1) A munkavállalót minden munkaviszonyban töltött naptári évben rendes szabadság illeti meg, amely alap- és pótszabadságból áll.
(1) Ha a munkavállaló munkaviszonya év közben kezdődött, részére a szabadság arányos része jár.
(1) A szabadság kiadásának időpontját - a munkavállaló előzetes meghallgatása után - a munkáltató határozza meg.
(1) A szabadság kiadásánál a munkarend (munkaidőbeosztás) szerinti munkanapokat kell figyelembe venni.
(1) A munkavállaló munkaviszonya megszűnésekor, ha a munkáltatónál eltöltött idővel arányos szabadságot nem kapta meg, azt pénzben kell megváltani. A gyermek ápolása, illetve gondozása céljára kapott fizetés nélküli szabadság megszűnését követően, ha a munkavállaló a gyermek ápolása, gondozása miatt kapott fizetés nélküli szabadság első hat hónapjára járó szabadságot nem kapta meg, azt a felek megállapodása alapján pénzben is meg lehet váltani. Egyéb esetben a szabadságot pénzben megváltani nem lehet; ettől érvényesen eltérni nem lehet.
(1) A munkavállalót a betegsége miatti keresőképtelenség idejére - ide nem értve a társadalombiztosítási szabályok szerinti üzemi baleset és foglalkozási betegség miatti keresőképtelenséget, valamint a veszélyeztetett terhesként történő gondozásba vételt követő, terhesség miatti kereső képtelenséget - naptári évenként tizenöt munkanap betegszabadság illeti meg.
(2) A munkavállaló keresőképtelenségét - a keresőképesség orvosi elbírálásáról szóló rendelkezéseknek megfelelően - a kezelőorvos igazolja.
(3) A betegszabadság időtartamára a munkavállaló részére távolléti díjának 70 százaléka jár.
(4) Év közben kezdődő munkaviszony esetén a munkavállaló a naptári évre járó betegszabadság időarányos részére jogosult. Ez azonban - ha a munkavállaló az év folyamán már munkaviszonyban állt - nem lehet több, mint a naptári évre járó betegszabadság még igénybe nem vett része.
(5) A betegszabadság naptári évben igénybe nem vett része később nem igényelhető.
(6) A betegszabadság kiadásánál a munkaidő-beosztás szerinti munkanapokat kell figyelembe venni. Ha a munkavállaló a munkaszüneti nap miatt mentesülne a munkavégzési kötelezettsége alól, ezt a napot munkanapként kell figyelembe venni.
(8) A betegszabadság tekintetében a 130. § (2) bekezdését és a 133. § (2) bekezdését megfelelően alkalmazni kell.
(1) Az anya egybefüggő huszonnégy hét szülési szabadságra jogosult. A szülési szabadság annak a nőnek is jár, aki a gyermeket örökbefogadási szándékkal nevelésbe vette. A szülési szabadságot - eltérő megállapodás hiányában - úgy kell kiadni, hogy legfeljebb négy hét a szülés várható időpontja elé essen.
(1a) A szülési szabadság tartamát - a kifejezetten munkavégzéshez kapcsolódó jogosultságot kivéve - munkában töltött időnek kell tekinteni azzal, hogy a 84. § rendelkezéseit is megfelelően alkalmazni kell.
(2) A szülési szabadság megszűnik:
a) a gyermek halva születése esetén az ettől számított hat hét elteltével;
b) ha a gyermek meghal, a halált követő tizenötödik napon;
(3) A (2) bekezdés b)-c) pontjában megjelölt esetben a szülési szabadság időtartama - a szülést követően - hat hétnél rövidebb nem lehet.
(4) Ha a gyermeket a koraszülöttek ápolására fenntartott intézetben gondozzák, a szülési szabadság igénybe nem vett részét - a szülést követő egy év elteltéig - a gyermeknek az intézetből történt elbocsátása után is igénybe lehet venni.
(7) A munkavállaló mentesül rendelkezésre állási vagy munkavégzési kötelezettségének teljesítése alól a különös méltánylást érdemlő személyi, családi vagy elháríthatatlan ok miatt indokolt távollét időtartamára. A munkaidő-kedvezmény tartamára távolléti díj jár.
138/A. §
(1) Gyermeke születése esetén öt munkanap munkaidő-kedvezmény illeti meg az apát, melyet legkésőbb a születést követő második hónap végéig kérésének megfelelő időpontban köteles a munkáltató kiadni. A munkaidő-kedvezmény tartamára távolléti díj jár.
(4) A munkaidő-kedvezmény tartamára járó távolléti díj kifizetése - a központi költségvetés terhére - kormányrendelet alapján történik.
(1) A munkavállalónak - kérelmére - a tartós (előreláthatólag harminc napot meghaladó) ápolásra vagy gondozásra (a továbbiakban: ápolásra) szoruló közeli hozzátartozója otthoni ápolása céljából az ápolás idejére, de legfeljebb két évre a munkáltató fizetés nélküli szabadságot köteles engedélyezni, ha a munkavállaló az ápolást személyesen végzi. A tartós otthoni ápolást és annak indokoltságát az ápolásra szoruló személy kezelőorvosa igazolja.
(1) A munkavállalónak - kérelmére - egy évig terjedő fizetés nélküli szabadságot kell engedélyezni, ha a munkavállaló magánerőből a saját részére lakást épít. A fizetés nélküli szabadságot az építési engedélyben megnevezett személy vagy helyette a vele együtt élő házastárs (élettárs) igényelheti.
140/A. §
141-149/A. §
(1) A munkáltatók között ellenszolgáltatás nélkül létrejött megállapodás alapján a munkavállaló más munkáltatónál történő munkavégzésre is kötelezhető, ha a munkáltató a munkaviszonyból eredő foglalkoztatási kötelezettségét - működési körében felmerült ok miatt - átmenetileg nem tudja teljesíteni. A másik munkáltatónál történő munkavégzésre a 106. § (3)-(6) bekezdéseinek rendelkezéseit megfelelően kell alkalmazni.
151/A. §
(1) Ha a munkavállalónak távolléti díjat kell fizetni, részére a távollét idején (időszakában) érvényes személyi alapbére, rendszeres bérpótléka(i), valamint a (4) bekezdés szerinti - a munkaidő-beosztástól eltérő, illetve a munkaidőkereten felül elrendelt - rendkívüli munkavégzés miatti kiegészítő pótlék együttes összegének a távollét idejére számított időarányos átlaga jár.
c) megszakítás nélküli munkarendben történő foglalkoztatása esetén személyi alapbére 20 százalékát
(4) Ha a munkavállaló a tárgyévet megelőző évben több mint ötven óra - a munkaidő-beosztástól eltérő, illetve a munkaidőkereten felül elrendelt - rendkívüli munkavégzést teljesített, távolléti díja megállapításánál rendkívüli munkavégzés miatti kiegészítő pótlékot kell figyelembe venni. A kiegészítő pótlék mértéke, ha az irányadó időszakban - a munkaidő-beosztástól eltérő, illetve a munkaidőkereten felül elrendelt - rendkívüli munkavégzés száz óránál kevesebb volt, a személyi alapbér három százaléka; ha száz óra, vagy ennél több volt, a személyi alapbér öt százaléka. A rendkívüli munkavégzés időtartamának megállapításakor a heti pihenőnapon és a munkaszüneti napon végzett rendkívüli munkavégzés mértékét figyelmen kívül kell hagyni. Ha a munkaviszony a tárgyévet megelőző évben létesült, az óraszámhatárokat arányosan kell figyelembe venni.
(5) Havi időbér esetén
a) az egy napra jutó távolléti díj: az egy hónapra megállapított távolléti díj és a tárgyhó munkanapjai számának hányadosa;
b) az egy órára járó távolléti díj: az egy napra kiszámított távolléti díj és a munkavállaló napi teljes munkaidejének a hányadosa.
(6) Nem kell alkalmazni az (5) bekezdésben foglaltakat, ha a távolléti díj megegyezik azzal az összeggel, amelyben a munkavállaló munkavégzése esetén részesülne.
(7) Órabér esetén az egy napra fizetendő távolléti díj: az egy órára megállapított távolléti díj és a munkavállaló napi teljes munkaidejének a szorzata.
(8) Teljesítménybér alkalmazásánál a távolléti díj számításakor a munkavállaló távolléte idején (időszakában) érvényes személyi alapbéreként az ekkor érvényes személyi alapbérének - ha ez kisebb, mint a tárgyév január 1-jei személyi alapbér, akkor ez utóbbinak - a munkavállaló tárgyévi teljesítménytényezőjével szorzott összegét kell figyelembe venni.
(9) A (8) bekezdésben foglalt rendelkezést nem kell alkalmazni, ha a teljesítménytényező egy vagy annál kisebb.
(10) A tárgyévi teljesítménytényező a munkavállaló megelőző évben elért egy órára jutó teljesítménybérének - ideértve az időbér és a teljesítménybér összekapcsolásán alapuló bér időbér részét, továbbá a garantált bért is - és a tárgyév január 1-jén érvényes egy órára jutó személyi alapbérének a hányadosa.
(11) Annak a munkavállalónak a tárgyévi teljesítménytényezője, akinek a munkaviszonya a munkáltatónál a tárgyévben kezdődött, a - 152. § (5) bekezdése szerinti - tárgyévi irányadó időszak egy órára jutó teljesítménybérének és az első távollétidíj-fizetés esedékességekor érvényes egy órára jutó személyi alapbérének a hányadosa.
(12) A munkavállaló tárgyévi teljesítménytényezőjét a tárgyév január 1-jével - a (11) bekezdés szerinti esetben az első távollétidíj-számítás alkalmával - rögzíteni kell.
152-165/A. §
166-173. §
174-187. §
188-192/B. §
192/C-193/A. §
193/B-193/P. §
193/R-193/Z. §
XII/A. fejezet
Az iskolaszövetkezet és tagja között fennálló munkaviszony sajátos szabályai
194-194/F. §
194/G-198. §
199-199/A. §
203-205. §
207-210. §
(5a) Az (5) bekezdésre tekintettel a szabadságra jogosító időt a 130. § (2) bekezdés c) pontja szerint kell megállapítani akkor is, ha a munkavállaló a gyermek gondozása vagy ápolása miatt kapott fizetés nélküli szabadság [138. § (5) bekezdés] igénybevételét 2011. augusztus 1-je és 2011. november 30-a között kezdte meg.
(6a) A 2011. augusztus 1-je után kezdődő és az azt követően lejáró fizetés nélküli szabadságok megszűnésekor a (6) bekezdés szerint köthető megállapodás alapján a fizetés nélküli szabadság első hat hónapjára járó szabadságot lehet csak pénzben megváltani abban az esetben is, ha az igénybevett fizetés nélküli szabadság [138. § (5) bekezdés] első évére jár a munkavállaló részére szabadság.
211/A-212. §


text:
Az önkormányzati társulás működése során felmerülő jogviták elbírálása - Jogászvilág - Jogászvilág
Az önkormányzati társulás működése során felmerülő jogviták elbírálása - Jogászvilág
Kezdőlap » Az önkormányzati társulás működése során felmerülő jogviták elbírálása
Ami a tényállást illeti, a felperes és az alperes önkormányzatok Köznevelési és Gyermekjóléti Társulást hoztak létre, és ezen keresztül valósították meg közösen a kötelező önkormányzati feladatként előírt gyermekjóléti alapellátást. A társulási szerződésben az intézmény fenntartásával kapcsolatos költségek viseléséről úgy rendelkeztek, hogy a székhely intézmény és tagintézmények közös fenntartásával és működésével kapcsolatos pénzügyi fedezetet a költségvetési törvényben meghatározott helyi önkormányzatok számára biztosított hozzájárulások, támogatások képezik. A külső forrásokból nem fedezett, illetve a helyi települési sajátosságok érvényesítését szolgáló működési kiadások, többletköltségek fedezetét…
Ami a tényállást illeti, a felperes és az alperes önkormányzatok Köznevelési és Gyermekjóléti Társulást hoztak létre, és ezen keresztül valósították meg közösen a kötelező önkormányzati feladatként előírt gyermekjóléti alapellátást. A társulási szerződésben az intézmény fenntartásával kapcsolatos költségek viseléséről úgy rendelkeztek, hogy a székhely intézmény és tagintézmények közös fenntartásával és működésével kapcsolatos pénzügyi fedezetet a költségvetési törvényben meghatározott helyi önkormányzatok számára biztosított hozzájárulások, támogatások képezik. A külső forrásokból nem fedezett, illetve a helyi települési sajátosságok érvényesítését szolgáló működési kiadások, többletköltségek fedezetét a társult települési önkormányzatok átadott pénzeszközként, pénzügyi hozzájárulás címén biztosítják.
Könyvelési hiba következtében a kedvezményes étkeztetésben részesülő gyermekek utáni normatív támogatást kétszeresen, egyrészt ezen a címen, másrészt térítési díj címén került elszámolásra. A normatív támogatással nem fedezett részt a társulás tagjainak kellett teljesíteniük, és mivel a felmerült költségekre a kétszeresen figyelembe vett támogatás nem jelentett elegendő fedezetet, a tagok közül a felperes teljesített jóval nagyobb arányú többletbefizetést. Így 2007 és 2014 között a társulás működtetéséhez a tagok 42 304 000 forinttal kevesebbel járultak hozzá, ezt az összeget a felperes a saját költségvetéséből finanszírozta.
A felperes jogalap nélküli gazdagodás, majd a társulási szerződésben foglalt kötelezettség teljesítése címén az alpereseket az általa megfizetett összes és késedelmi kamatai megfizetésére kérte kötelezni.
A bíróság a keresettel egyezően marasztalta az alpereseket. Indokolása szerint az önkormányzati társulásból eredő, a társult önkormányzatok közötti pénzfizetési igény polgári perben érvényesíthető. A felek a társulási megállapodásban kötelezettséget vállaltak a külső forrásokból nem fedezett pénzeszköz biztosítására, és meghatározták annak módját, ha ettől eltérő teherviselés történt, az az egymás közötti elszámolásukat érinti.
A másodfokú bíróság bár a marasztalási összegeket leszállította, de az elsőfokú ítéletet helybenhagyta. Abból indult ki, hogy a társulásban részt vevő önkormányzatok befizetési kötelezettsége nem egymás felé, hanem a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvény szerint a jogi személyiséggel rendelkező társulás irányában állt fenn. A felperes a túlfizetett összeget jogalap nélküli gazdagodás címén követelhette a társulástól, ehhez képest a társulás az alperesektől az általuk nem teljesített, reájuk eső hozzájárulást követelhette. A társulással szemben, illetve a társulás által a követelést polgári perben lehet érvényesíteni.
A felperes szerint élesen szét kell választani a jogi személyek belső és külső jogviszonyait, és az adott esetben a társulás jogi személyiségének semmilyen jelentősége nincs, a per tárgyát a tagok belső elszámolási jogviszonya képezi. A társulási megállapodásban a társulás szerződő félként nem vett részt, ami önmagában kizárta, hogy a megállapodásból fakadó elszámolási jogviszony a társulás és a tagönkormányzatok között jött volna létre. Ezért meglátása szerint téves és törvénysértő volt a másodfokú bíróságnak az az okfejtése, miszerint a jogerős ítéletben megállapított marasztalási összeg azért illette meg, mert az alperesek tartozását a társulásnak saját maga megfizette. Úgy vélte, ezzel szemben a követelés érvényesítésére a szerződés általános szabályai szerint volt jogosult (A szerződésből kötelezettség keletkezik a szolgáltatás teljesítésére és jogosultság a szolgáltatás követelésére).
Az alperesek szerint a társulásnak esedékessé vált követelése velük szemben nem volt, és a felperes szándéka nem irányulhatott arra, hogy helyettük a társulás részére teljesítsen, mert a könyvelési hibáról sem volt tudomása. Ehhez képest a felperesnek kötelmi igénye a társulással szemben keletkezett, és azt vele szemben kellett volna érvényesítenie. Az a tény, hogy ezt elmulasztotta, önmagában kizárja annak a lehetőségét, hogy velük szemben követelést támasszon. Az alperesek a másodlagosan arra hivatkoztak, hogy a perben hatáskörrel nem rendelkező bíróságok jártak el. Az önkormányzati törvény ugyanis a helyi önkormányzatok képviselő-testületei között a társulások működése során felmerülő vitás kérdéseket a közigazgatási és munkaügyi bíróság hatáskörébe utalja. Mivel a per tárgya a felek között kialakult elszámolási vita, hatásköre a közigazgatási és munkaügyi bíróságnak van.
A Kúria az alperesek második érvelése alapján jogszabálysértőnek találta a jogerős ítéletet. A korábbi elvibírói gyakorlat szerint az önkormányzati társulásból eredő, a társult önkormányzatok közötti pénzfizetési igény polgári perben érvényesíthető. Ez a per nem minősült közigazgatási pernek, s így az polgári perrendtartás szerinti általános hatáskörű helyi bíróság hatáskörébe tartozott. A megváltozott jogi szabályozás miatt azonban ezt az álláspontot az adott perben már nem lehetett irányadónak tekinteni. Az önkormányzati törvény 2013. január 1-es változása értelmében a helyi önkormányzatok képviselő-testületei között a társulások működése során felmerülő vitás kérdésekben a közigazgatási és munkaügyi bíróság dönt. Ez azt jelenti, hogy bár e perekben – eltérő rendelkezés hiányában – továbbra is a Pp. általános szabályait kell alkalmazni, de azok elbírálása a közigazgatási és munkaügyi bíróság hatáskörébe tartozik.
A hatálybalépés előtt kötött önkormányzati társulási megállapodásokat a képviselő-testületeknek felül kellett vizsgálni és megfelelően módosítani a hatálybalépést követő hat hónapon belül. A felek által eszközölt módosítás szerint a helyi önkormányzatok képviselő-testületei között a társulások működése során felmerülő vitás kérdésekben kikötik a K.-i Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság illetékességét. A Kúria megállapította, hogy s bíróságoknak a 2017-ben indult perben már alkalmazniuk kellett a fenti hatásköri szabályt, és figyelemmel kellett lenniük a felek hivatkozott illetékességi kikötésére.
A Pp. előírja a hatáskör és az illetékesség hiányának hivatalbóli figyelembevételét.
Az elsőfokú bíróságnak ezért a keresetlevél áttételéről, a hatáskör és – a kizárólagos illetékességre tekintettel – az illetékesség hiányának későbbi észlelése esetén pedig a per megszüntetéséről, és egyidejűleg a keresetlevél áttételéről kellett volna rendelkeznie. A másodfokú bíróságnak észlelnie kellett volna az elsőfokú bíróság mulasztását, és magának kellett volna intézkednie a per megszüntetése, az elsőfokú ítélet hatályon kívül helyezése és az áttétel felől. Mindezek alapján a Kúria a jogerős ítéletet az elsőfokú bíróság ítéletére kiterjedő hatállyal hatályon kívül helyezte, a pert megszüntette és elrendelte a keresetlevélnek a perre hatáskörrel és kizárólagos illetékességgel rendelkező K.-i Közigazgatási és Munkaügyi Bírósághoz való áttételét.
Az ismertetett döntés (Kúria Pfv. V. 21.471/2018.) a Kúriai Döntések 2019/9. számában 247. szám alatt jelent meg.
Releváns jogszabályhely: 1952. évi III. törvény 129. § (1) bekezdés, 158. § (2) bekezdés, 2011. évi CLXXXIX. törvény 92. §.
A közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata mulasztással előidézett alaptörvény-ellenesség esetén
A bíróság a közigazgatási határozatot - jogszabály eltérő rendelkezése hiányában - a meghozatalkor hatályos jogszabályok és fennálló tények alapján vizsgálja felül – a Kúria eseti döntése.

matches: bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság Bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria