text:
⭐TARTALOM IRODÁNK TAVASZI ÚJDONSÁGOK! ÓVATOSAN AZ INTERNETES ÉRTÉKESÍTÉSSEL! Március 2014
TARTALOM IRODÁNK TAVASZI ÚJDONSÁGOK! ÓVATOSAN AZ INTERNETES ÉRTÉKESÍTÉSSEL! Március 2014
Download "TARTALOM IRODÁNK TAVASZI ÚJDONSÁGOK! ÓVATOSAN AZ INTERNETES ÉRTÉKESÍTÉSSEL! Március 2014"
1 TAVASZI ÚJDONSÁGOK! E havi hírlevelünk különböző jogi területeket érint, többek között vizsgáljuk, hogy az új Ptk. hatálybalépése milyen hatással van a gazdasági társaságokra, továbbá egy nagyon érdekes adójogi cikket is olvashatnak az internetes értékesítéssel kapcsolatosan. Kecskeméti olvasóinkat pedig sok szeretettel várjuk a legújabb Ptk.- előadásunkra március 27-én, a Bács-Kiskun Megyei Kereskedelmi és Iparkamarában. Az előadás címe: Hogyan érinti az új Polgári Törvénykönyv az Ön vállalkozását? (Milyen kötelezettségeket kell az Ön vállalkozásának teljesítenie az új Polgári Törvénykönyv hatálybalépése következtében?). További részleteket a honlapján találnak. A továbbiakban is állunk rendelkezésükre, reméljük e havi hírlevelünket is haszonnal forgatja majd! Dr. Arne Gobert Managing Partner TARTALOM ÓVATOSAN AZ INTERNETES ÉR- TÉKESÍTÉSSEL! 1 EUB FŐTANÁCSNOKI INDÍTVÁNYA TÁMOGATJA AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG KÖTELEZETTSÉGSZE- GÉSI ELJÁRÁSÁT MAGYAROR- SZÁG ELLEN AZ ADATVÉDELMI HATÓSÁG FÜGGETLENSÉGE TEKINTETÉBEN 2 KÖTELEZŐ-E A ÖTELEZŐ-E A GAZ- DASÁGI TÁRSASÁGOKNAK ÚJ TÁRSASÁGI SZERZŐDÉST ELFOGADNI MÁRCIUS 15-ÉT KÖVETÖEN, AVAGY MILYEN HATÁSSAL VAN AZ ÚJ PTK. HATÁLYBALÉPÉSE A GAZDASÁGI TÁRSASÁGOKRA? 5 ADÓZÁS MUNKAJOGI PERBEN MEGÍTÉLT ÖSSZEGEK UTÁN 8 ÓVATOSAN AZ INTERNETES ÉRTÉKESÍTÉSSEL! IRODÁNK CÍMÜNK: Alaposan meggyűlhet a bajuk az adóhatósággal azoknak az interneten kereskedőknek, akik nem ismerik kellőképpen a rájuk vonatkozó adózási szabályokat. ANemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) ugyanis ellenőrzi az ingóságok interneten történő értékesítését, melyet az Szja. tv es módosítását megelőzőentöbb helyen, többször is vitattak. Az adóhatósági határozatok nyomán indult közigazgatás perekben hozott ítéletek eddig eltérően határozták meg az ingó átruházás adókövetkezményeit, ezért a Kúria időszerűnek és szükségesnek tartotta, hogy tisztázzaa 2012 előtti időszak ingóértékesítésre vonatkozó adózási szabályainak az értelmezését.eljárásának eredményeként a legfőbb bírói testület egyszer és mindenkorra pontot tett a vita végére, melyetjelen cikkünkben kívánunk HUNGARY 1061 BUDAPEST STERN PALOTA ANDRÁSSY ÚT 10. WEBOLDALUNK:2 ismertetni. Agazdasági tevékenység keretében folytatott ingó vagyontárgy értékesítésüzletszerűnek minősül, amely után az adózónak, az önálló tevékenységből származó jövedelem szabályai szerint személyi jövedelemadót kell fizetnie, akkor is, ha az áfa alanyaként való bejelentkezést elmulasztotta, és így az áfa levonási joga nem nyílt meg. Az Szja. tv. azáltalános forgalmi adóról szóló törvényhez (Áfa. tv.) kanyarodik vissza, amikor az üzletszerűség fogalmát az áfa hatálya alá tartozással írja le. Az Áfa. tv. pediga rendszeres gazdasági tevékenységhez fűzi a forgalmi adófizetési kötelezettséget. Fel sem merül, hogy ez alól mentesülhetne valaki pusztán azon okból, hogy nem jelentkezett be az áfa hatálya alá. A bejelentkezésta törvény tehát nem tartalmi, hanem formai követelménynek minősíti. Ugyanakkor a bejelentkezés elmaradása esetén az adózót az adólevonási jog értelemszerűen nem illeti meg, mivel hiányoznak az ezt megalapozó dokumentumok (számlák). Habár az Szja. tv. kifejezettenaz áfa alá bejelentkezés fogalmát használja az üzletszerűség meghatározásánál, azonban arra való tekintettel, hogy a bejelentkezés pusztán egy adminisztratív aktusnak minősül, rendszeres gazdasági tevékenység folytatásával az adózó mindenképpen az áfa hatálya alá kerül. A Kúria leszögezi, hogy alapvető jogállami elvekkel lenne ellentétes ugyanis az, ha a törvényes előírásokat figyelmen kívül hagyó jogalany az előírt bejelentkezés elmulasztásával a jogkövető adózóknál kedvezőbb helyzetbe kerülne. A Kúria döntése tehát igazolta a NAV ingóellenőrzések területén folytatott eljárásának jogszerűségét.mivela NAV az ingóértékesítéseketévekre visszamenőleg is figyelemmel kíséri, ezért azoknak, akik ingóságokat értékesítettek a neten és bevételük után nem adóztak, célszerű egy önellenőrzést lefolytatni és az esetleges mulasztásokat pótolni, melyre egészen május 1. napjáig van lehetőség. A visszamenőleg, de önként bevallott adó ugyanis még az illetékekkel együtt is csupán töredéke annak, amit egy utólagos adóellenőrzéskor megállapított adóhiány jogkövetkezményei jelenthetnek. Jogi kérdés felmerülése esetén az Ön rendelkezésére áll: Dr. Ipacs Réka, Partner EUB FŐTANÁCSNOKI INDÍTVÁNYA TÁMOGATJA AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG KÖTELEZETTSÉGSZEGÉSI ELJÁRÁSÁT MAGYARORSZÁG ELLEN AZ ADATVÉDELMI HATÓSÁG FÜGGETLENSÉGE TEKINTETÉBEN Az Európai Bizottság az Európai Bíróság (EUB) elé vitte Magyarországot az adatvédelmi biztos megbízatásának, kormány általi idő előtti megszüntetése végett, miután a biztos felülvizsgálatot végzett egyes vitás kormányzati adatkezelési praktikákat illetően. Az EU-s személyes adatok védelmét ellátó felügyelő hatóságok teljes függetlenségének fogalma és meghatározása alapos felülvizsgálatát követően, melyúgyszintén döntő eleme a Bizottság tervezett, az1995. évia személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló EU Adatvédelmi Irányelv (95/46 EK) helyettesítését célozó határozatának, december 13. napján Melchior Wathelet, EUB Főtanácsnok közétette a Bizottság érvelését teljes mértékben alátámasztó indítványát. Az ügy előzményei 2011-ben Magyarországon elfogadásra került Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló évi CXII. törvény (Információs törvény), ami hatályon kívül helyezte A személyes adatok védelméről és a Gobert & Partners Attorneys and Tax Advisors3 Az EUB ítélethozatalának várható időpontja 2014 első fele. LaW Shooter közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló évi LXIII. törvényt (Adatvédelmi törvény). Az Információs törvény, egyéb más változtatás mellett a létező adatvédelmi felügyelő hatóságot egy új, a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságra (NAIH) cserélte és megszüntette az Országgyűlés által választott adatvédelmi biztos, Dr. Jóri András pozícióját, még mielőtt megbízatása megszűnt volna. A Miniszterelnök javaslatára került kinevezésre anaih elnöke, ami következtében számos adatvédelmi szakértő és nem kormányzati szerváltal a hatóság függetlensége azonnal megkérdőjeleződött. Az Európai Bizottság, következésképp kötelezettségszegési eljárást kezdeményezett Magyarország ellen és keresetet nyújtott be az EUBnál. A Bizottság érvelése szerint Dr. Jóri idő előtti elbocsátása megsértette az Adatvédelmi Irányelv 28. cikke szerinti követelményeket és ellentmondott az azzal összhangban, a németországi, ausztriai adatvédelmi felügyelő hatóságok függetlenségét érintő esetekben hozott EUB ítéleteknek. Másként fogalmazva: az EU-s adatvédelmi felügyelő hatóságok - ahogy azt az EUB legfrissebb esetjoga is tükröziaktív, szilárd, független és szakértői módon kell, hogy működjön, a nemzeti kormány befolyása nélkül. Az Európai Adatvédelmi Biztos (EDSP) szintén becsatlakozott az ügybe, teljes mértékben a Bizottság álláspontját alátámasztva. Magyarország az ellenkeresetében úgy érvelt, hogy a NAIH független és a fő indoka, amiért a miniszterelnök nem Dr. Jórit ajánlotta az új hatóság élére az volt, hogy Dr. Jóri kifejezte véleményét, mely szerint a NAIH létrehozása sértette az EU jogot. Magyarország hozzátette, hogy még akkor sem, ha az EUB a Bizottság álláspontja mellett döntene, sem állna módjában az ítéletet végrehajtani, mert ez az új, független adatvédelmi felügyelő hatóság megszüntetését jelentené. Az Adatvédelmi Irányelv alkalmazandó rendelkezései Az Adatvédelmi Irányelv 1. cikke szerint, az Irányelv célja a természetes személyek alapvető jogainak és szabadságainak, különösen a magánélet tiszteletben tartásához való joguknak a személyes adatok feldolgozása tekintetében való védelme. Továbbá, az 1. cikk (2)bekezdése kimondja, hogy a tagállamok nem korlátozhatják, és nem tilthatják a személyes adatok tagál lamok közötti szabad áramlását az (1) bekezdés értelmében biztosított védelem mel kapcsolatos indokok miatt. Magyarázatképp az Irányelv 62. preambulum bekezdése kifejezetten kimondja, hogy teljes függetlenséget gyakorló felügyelő hatóságok létesítése a tagállamokban, az egyének védelmének alapvető eleme. Mindezért kulcsfontosságú, hogy egy független hatóság működjön minden tagállamban, mintegyaz egyének jogainak és az adatok szabad áramlásának megfelelő egyensúlyának biztosítékaként. Az adatvédelmi felügyelő hatóságok függetlenségét illetően az Irányelv 28. cikke a következőképp rendelkezik: Minden tagállamnak rendelkeznie kell arról, hogy az ezen irányelv értelmében a tagállam által elfogadott nemzeti rendelkezéseknek a területén történő alkalmazását valamely hatóság vagy hatóságok felügyeljék.e hatóságok a rájuk ruházott feladatok gyakorlása során teljes függetlenségben járnak el. Továbbá a Bizottság által javasolt, az Adatvédelmi Irányelv helyettesítését célzó rendelet 47.cikke (VI. fejezet) kimondja: A felügyelő hatóság a ráruházott feladat- és hatáskörök gyakorlása során teljesenfüggetlenül jár el. A felügyelő hatóság tagjai feladatkörük ellátása során senkitől nem kérhetnek, és nem fogadhatnak el utasítást. A felügyelő hatóságok tagjai tartózkodnak a feladatkörükkel összeférhetetlen cselekményektől, valamint hivatali idejük alatt nem vállalhatnak egyéb akár kereső, akár ingyenesen végzett összeférhetetlen szakmai tevékenységet.a felügyelő hatóság tagjai hivatali idejük leteltét követően a kinevezések és előnyös elfogadása tekintetében feddhetetlenül és tartózkodóan járnak el. Minden tagállam biztosítja, hogy a felügyelő hatóság számára rendelkezésre bocsátja a feladat- és hatáskörei, köztük a kölcsönös4 segítségnyújtás, együttműködés és az Európai Adatvédelmi Testületben való részvétel ellátásához szükséges megfelelő emberi, műszaki és pénzügyi forrásokat, helyiségeket és infrastruktúrát. Minden tagállam biztosítja, hogy a felügyelő hatóság saját személyzettel rendelkezzen, amelyet a felügyelő hatóság vezetése nevez ki és irányít. A tagállamok biztosítják, hogy a felügyelő hatóság a függetlenségét nem befolyásoló pénzügyi ellenőrzés alá tartozik. A tagállamok biztosítják, hogy a felügyelő hatóság elkülönített éves költségvetéssel rendelkezik. A költségvetést közzé kell tenni. Wathelet EUB Főtanácsnok indítványa Wathelet Főtanácsnok indítványában kérvényezte, hogy az EUB állapítsa meg, hogy Magyarország Dr. Jóri megbízatásának lejárata előtti megszüntetésével megsértette az Uniós jogot. a Főtanácsnok alaposan elemzi a teljes függetlenség fogalmát és kiemeli az Európai Unióban működő minden adatvédelmi felügyelő hatóság pénzügyi és politikai függetlenségének fontosságát. Wathelet elveti Magyarország érveit, mely szerint a lehetséges, Bizottság álláspontját alátámasztó EUB Ítélet lehetetlen volna végrehajtani. Hivatkozik az EUB Németország elleni döntésére, melyben az EUB kimondta: A 95/46 Irányelv 28 (1) bekezdésének második albekezdése úgy értelmezendő, hogy a közszférán kívül adatkezelést ellenőrző felügyelő hatóságoknak olyan függetlenséggel kell bírniuk, mely lehetővé teszi számukra, hogy kötelességeiket külső befolyástól mentesen lássák el. Ez a függetlenség kizár minden olyan, nem csak az ellenőrzött hatóságok által gyakorolt ráhatást, de úgyszintén bármilyen iránymutatást vagy külső befolyást, legyen az akár közvetlen, akár közvetett, ami kétségbevonhatná azon hatóságok teljesítményét, melyek feladata egy igazságos egyensúly megteremtése a magánszférához való jog védelme és a személyes adatok szabad áramlása között. A teljes függetlenség fogalma A Bizottság nem vitatja, hogy Magyarországnak jogában áll módosítania a személyes adatok védelmének ellenőrzésére fennálló rendszert annak érdekében, hogy biztosítsa a felügyelő hatóság teljes függetlenségét. Ugyanakkor a Bizottság álláspontja és az Európai Adatvédelmi Biztos (EDSP) álláspontja szerint elengedhetetlen az adatvédelmi felügyelő hatóság megbízatásának tiszteletben tartása mindennemű, idő előtti megszüntetés lehetősége nélkül, kivéve, ha a megszüntetéssúlyos és objektívan bizonyítható indokokkal igazolható. Az adatvédelmi biztos mandátumának idő előtti, feladatainak ellátása során történő megszüntetése a felügyelő hatóság jogellenes manupilációjának kockázatot hozza létre, ami sérti a felügyelő hatóság függetlenségét. Az EUB egyértelművé tette, hogy feladataik gyakorlása során, a felügyelő hatóságoknak objektíven és pártatlanul kell eljárniuk és védelmet kell élvezniük minden olyan akár közvetlen, akár közvetett külső befolyástól, amely hatással lehetne határozataikra. Az intézményi változássokkal kapcsolatban a Főtanácsnok hangsúlyozza, hogy annak ellenére, hogy minden tagállam szempontjából elfogadható, hogy olyan intézményi rendszerrel bírjon, amely saját államának megfelelő, az intézmények létrehozása és utólagos átalakítása nem sértheti az Adatvédelmi Irányelv 28. cikke alatti teljes függetlenség alapvető követelményét. Az adatvédelmi hatóság függetlensége olyan nélkülözhetetlen előfeltétel, mint a hatóság vezetőjének elmozdíthatatlansága, kivéve ha az súlyos, előzetesen meghatározott és objektívan bizonyítható indokok alapján történik. Összességében Wathelet indítványa szerint, mivel a létező adatvédelmi biztos mandátuma idő előtt került megszüntetésre, Magyarország az AdatvédelmiIrányelvből származó kötelezettségeinek teljesítését elmulasztotta. Az EUB azon ítélete, mely megállapítaná, hogy Magyarország ténylegesen EU jogot sértett ebben az ügyben kiemelkedő fontossággal bírna minden más adatvédelmi hatóság függetlensége tekintetében, mely az EU jog alatt került felállításra.5 Az EUB ítélethozatalának várható időpontja 2014 első fele. Jogi kérdés felmerülése esetén az Ön rendelkezésére áll: Dr. Soós Andrea, Partner KÖTELEZŐ-E A GAZDASÁGI TÁRSASÁGOKNAK ÚJ TÁRSASÁGI SZERZŐDÉST ELFOGADNI MÁRCIUS 15- ÉT KÖVETŐEN, AVAGY MILYEN HATÁSSAL VAN AZ ÚJ PTK. HATÁLYBALÉPÉSE A GAZDASÁGI TÁRSASÁGOKRA? Minden bizonnyal sokakban felmerül mostanában az a kérdés, hogy a gazdasági társaságok szabályait is tartalmazó új Ptk. (azaz a Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvény; a továbbiakban: új Ptk. ) hatálybalépése a jövőben milyen kötelezettségeket, esetlegesen milyen veszélyeket ró a gazdasági társaságokra. Jelen cikkünkben igyekszünk felhívni a figyelmet a társaságokat érintő legjelentősebb jogszabályi változásokra;továbbá arra is választ adunk, hogy az új Ptk. hatálybalépése miatt szükséges lesz-e a már bejegyzettgazdasági társaságoknak új társasági szerződést elfogadni. 1. ÖSSZETETTEBB SZABÁLYOZÁS, EGYÚTTAL KÖTETLENEBB SZABÁLYOZÁSI LEHETŐSÉG A TAGOK SZÁMÁRA Az új Ptk. számos módosítást tartalmaz a jelenleg hatályos Gt.-hez képest, továbbá atársaságokra vonatkozó szabályozás a jövőben összetettebbé is válik, mivel az új Ptk. jogi személyekre vonatkozó általános szabályait (mint például a tag korlátolt felelősségének áttörése vagy a képviseleti jog korlátozásának hatályosulása harmadik személyekkel szemben) is alkalmazni kell majd társaságokra, ha az új Ptk.gazdasági társaságokra vonatkozó rendelkezései nem térnek el a jogi személyekre vonatkozó szabályoktól. Az új Ptk. további jelentős újdonsága a gazdasági társaságok tekintetében a diszpozitív, azaz az új Ptk.- tól eltérést engedő szabályozás. Ez a szabályozási módszer nagyobb szabadságot enged a társaság tagjainak illetve részvényeseinek, mivel főszabály szerint a társaság alapítása valamint szervezeti és működési szabályai körébeneltérhetnek az új Ptk. rendelkezéseitől, kivéve ha (i) az eltéréstaz új Ptk. tiltja, vagy az eltérés (ii) a társaság hitelezőinek, munkavállalóinak, kisebbségben lévő tagoknak a jogait nyilvánvalóan sérti, vagy (iii) a társaság törvényes működése feletti felügyelet érvényesülését akadályozza. Mivel ezek valójában igen általános jellegű tilalmaknak tekinthetőek, az új Ptk.-tól való eltérés korlátait a joggyakorlat fogja a jövőben kidolgozni. 2. A TÁRSASÁGOK MŰKÖDÉSÉT ÉRINTŐ FŐBB VÁLTOZÁSOK, KÜLÖNÖS TEKINTETTEL A KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁGOKAT ÉRINTŐ VÁLTOZÁSOKRA Az új Ptk.szerint immár harmadik személyekkel szemben is hatályos lesz a társaság bejegyzett képviselőjének képviseleti jogának korlátozása, illetve a nyilatkozatának feltételhez vagy jóváhagyáshoz kötése, ha a harmadik személy a korlátozásról vagy a feltétel bekövetkezésének vagy jóváhagyásnak szükségességéről és ezek hiányáról tudott vagy tudnia kellett volna. Ez a gyakorlatban azt fogja jelenti, hogy például abban az esetben, ha egy ügyvezető csak előzetes jóváhagyással köthet szerződést tízmillió forintos szerződési érték felett, és ez az előzetes jóváhagyás hiányzik, akkora társaság csak abban az esetben hivatkozhat a jóváhagyás hiányára a harmadik személlyel szemben, ha a harmadik személy ezen jóváhagyás szükségességéről tudott vagy tudnia kellett volna. Következésképpen a6 a gyakorlatban többnyire a társaság érdeke lesz, hogy a képviseleti jog korlátozása harmadik személyekkel szemben is hatályosulhasson, ezért érdemes lesz a társaságnak a korlátozásról eseti vagy általános tájékoztatás formájában, de mindenképpen igazolható módon tájékoztatni a harmadik személyeket. A Gt. által előírt ötszázezer forintos minimum jegyzett tőkéhez (törzstőkéhez) képesta korlátolt felelősségű társaságok vonatkozásábanaz új Ptk. immárhárommillió forintban határozza meg a kötelező minimális törzstőkét március 15-ét követően tehát korlátolt felelősségű társaság legalább hárommillió forintos törzstőkével alapítható, míg az új Ptk. hatálybalépésekor (azaz március 15-én) bejegyzett korlátolt felelősségű társaságoktekintetében elegendőlesz legkésőbb március 15-éig gondoskodni a törzstőke hárommillió forintra történő felemeléséről, azzal, hogy ez utóbbi esetben a társasági szerződésa törzstőke felemeléséig nem módosítható. Abban az esetben tehát, ha a társaság ki szeretné használni a kötelező törzstőke-emelésre ekként meghatározott, március 15-ig terjedő moratóriumot, érdemes még március 15-e előtt elvégeznie minden tervezett ill. előrelátható társasági szerződés módosítást, egyébként a március 15- e előtt történő első létesítő okirat módosításakor köteles lesz a törzstőkét felemelni (vagy kötelező átalakulásáról, megszűnésről dönteni). Figyelembe kell venni azonban, hogy március 15-ét követően csak az új Ptk. szabályai szerint, és ekként a tagok legalább háromnegyedes szótöbbségével lehet dönteni a törzstőke-emelésről, amely némi szigorodást jelent a Gt. által jelenleg megkívánt egyszerű szótöbbséghez képest. A törzstőke-emelés módjai azonban nem változnak az új Ptk.-ban sem, azaz március 15-ét követően továbbra is lehetőség lesz pénzbeli és nem pénzbeli hozzájárulással vagy a társaság törzstőkéjén felüli vagyonból történő törzstőke -emelésre. Abban az esetben pedig, ha a tagok nem tudják a hárommillió forintot elérő törzstőkét a társaság rendelkezésére bocsátani, a fenti jogszabályi határidőn belül a társaság átalakulhat olyan társasági formává, amely tekintetében az új Ptk. nem ír elő kötelező minimális jegyzett tőkét (azaz betéti társasággá vagy közkereseti társasággá), illetve az új szabályok szerint a társaság egyesüléssé és szövetkezetté is átalakulhat, valamint természetesen a tagok dönthetnek a társaságnak más társasággal való egyesüléséről, illetve a társaság megszűnéséről. Könnyebbséget fognak jelenteni az új Ptk.-naka korlátolt felelősségű társaság alapítása esetén a tag által rendelkezésre bocsátandó pénzbeli hozzájárulás teljesítésére vonatkozó szabályai, amelyek szerint - a Gt.-től eltérően a társasági szerződésbenmár majd azt is elő lehet írni, hogy a tag a társaság nyilvántartásba vételi kérelme benyújtásáig a pénzbetétje felénél kevesebbet köteles befizetni, valamint a társasági szerződés a tag be nem fizetett pénzbeli hozzájárulásának teljesítésére a társaság bejegyzéstől számított egy évnél hosszabb határidőt is megállapíthat. A teljes pénzbeli hozzájárulásbefizetéséig azonban az érintett tag a pénzbetétje nem teljesített összegének erejéig lesz köteles helytállni a társaság tartozásaiért és osztalékfizetés is csak meghatározott feltételek esetén lesz teljesíthető, következésképpen továbbra is ajánlatos lesz a pénzbeli betéteket a létesítő okiratban foglaltak szerinti összegben a lehető leghamarabb a társaság rendelkezésére bocsátani. Az osztalékfizetetéssel kapcsolatban az új Ptk. immár nem követeli meg az ügyvezető azon írásbeli nyilatkozatát, hogy az osztalékfizetés nem veszélyezteti a társaság fizetőképességét illetve a hitelezők érdekeinek érvényesülését. Az új Ptk.-nak továbbá új rendelkezése, hogy a korlátolt felelősségű társaságoknál több, önnálló eljárásra jogosult ügyvezető eljárása esetén az egyes ügyvezetők még meg nem tett intézkedések esetén kvázi blokkolhatjákill. már megtett intézkedés esetén utólagosan kifogásolhatják a többi ügyvezető(k) eljárását, azzal, hogy tiltakozhatnak a másik ügyvezető tervezett vagy már megtett intézkedése ellen, amelyről a taggyűlés dönt és a tervezett intézkedés a taggyűlés döntéséig nem hajtható végre. Tekintettel arra, hogy az új Ptk. nem szab határidőt a legfőbb szerv ezen döntésének meghozatala érdekében történő összehívására, az eljárás elhúzódásának megakadályozása érdekében azt érdemes a társasági szerződésbe belefoglalni.7 3. AZ ÚJ PTK. HATÁLYBALÉPÉSE: AVAGY SZÜKSÉGES-E ÚJ TÁRSASÁGI SZERZŐDÉST KÉSZÍTENI? Végezetül, de nem utolsó sorban okkal merül fel a kérdés, hogy mikortól is kell alkalmazni az új Ptk. fenti rendelkezéseit? Az új Ptk. hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről szóló évi CLXXVII. (a továbbiakban: Átmeneti Rendelkezések ) értelmében a március 15-én bejegyzett vagy március 15-én folyamatban lévő bejegyzési illetve változásbejegyzési eljárás alá eső gazdasági társaságok a működésük új Ptk.- nak való megfeleltetéséről valamint az ezzel kapcsolatos társasági határozatok meghozataláról és cégbírósági benyújtásáról az új Ptk. hatálybalépését, azaz március 15-ét követő első létesítő okirat módosításukkor kötelesek gondoskodni; azzal, hogy létesítő okiratmódosítás hiányában a közkereseti társaságok és betéti társaságok legkésőbb március 15-éig, a korlátolt felelősségű társaságok és részvénytársaságok pedig legkésőbb március 15 -éig kötelesek a megfeleltetésnek eleget tenni. Mindez tehát azt jelenti, hogy abban az esetben, ha egy társaság hatályos létesítő okirata nem felel meg az új Ptk.-nak, a társaság kénytelen lesz a létesítő okiratát módosítani az új Ptk.-nak való megfelelés érdekében, az új Ptk.-nak való megfeleltetést nem lehet megkerülni azzal, hogy a társaság nem módosítja a létesítő okiratát, amely kötelezettségekre társasági formánként a fenti március 15-i (bt., kkt.) illetve március 15-i (kft., rt.) végső határidők lesznek alkalmazandóak. Az viszont már csak technikai kérdés lesz, hogy ez majdúj társasági szerződésnek minősül-e vagy csupán a társasági szerződés módosításának. Az a kérdés pedig, hogy szükség lesz-e a társasági szerződés új Ptk.-nak való megfelelés miatti módosítására, csak a társasági dokumentumoknak (legfőképpen a társasági szerződésnek) új Ptk. alapján történő részletes felülvizsgálata alapján lesz megállapítható. Gyakorlati példával élve: egy jelenleg ötszázezer forintos törzstőkével rendelkező korlátolt felelősségű társaság a kötelező törzstőke-emelés miatt köteles lesz a társasági szerződését módosítani, mivel a társasági szerződésben a törzstőke összegét és az egyes tagok által rendelkezésre bocsátott vagyoni hozzájárulásokat is fel kell tüntetni, továbbá atőkeváltozás cégjegyzékbe történő bejegyzéséről is gondoskodni kell majd egy cégbírósági változásbejegyzési eljárás keretében. Az Átmeneti Rendelkezések értelmében azonban akkor is köteles lesz a korlátolt felelősségű társaság a törzstőkéjét hárommillió forintra felemelni (valamint így a társasági szerződését e vonatkozásban is módosítani), ha például csak a székhelyét kívánjamódosítani, mivel március 15-ét követően a törzstőke felemelése nélkül semmiféle társasági szerződés módosítást igénylő cégváltozást nem fog tudni véghez vinni. Érdemes azonban megjegyezni, hogy az Átmeneti Rendelkezések értelmében illeték- és közzétételi költségtérítés-mentes lesz az a változásbejegyzési eljárás, amelyre kizárólag a létesítő okirat új Ptk.-nak való megfeleltetése miatt kerül sor. Ugyanígy illeték- és közzétételi költségtérítés-mentes lesz az a változásbejegyzési eljárás is, ha a létesítő okiratot az új Ptk. eltérést engedő szabályai miatt módosítják. Ez utóbbira példa lehet, hogy a Gt. harmadik személyekkel szemben nem tekintette hatályosnak abejegyzett vezető tisztségviselő képviseleti jogának korlátozását, ezért nem is nagyon éltek ezzel a társaságok, azonban az új Ptk. fent kifejtett módosulása miatt a képviseleti jog korlátozása ill. feltételhez vagy jóváhagyáshoz kötésemost már belefoglalható a társasági szerződésbe, amelyet akkor is be kell nyújtani a cégbírósághoz, ha a változás a cégjegyzék más adatát nem érinti. Felhívjuk azonban a figyelmet, hogy az Átmeneti Rendelkezések szerintabban az esetben, ha a társasági szerződés új Ptk.-nak való megfeleltetése nem kerül a fenti határidőkön belül bejelentésre a cégbíróságnál, a cégbíróság mérlegelés nélkül pénzbírsággal fogja sújtani a mulasztó társaságot. Abban az esetben pedig, ha a társaság nyilvántartásba vételi eljárása az új Ptk. hatálybalépésekor, azaz március 15-én még nincs folyamatban, a társaságra (tehát az alapításárais)az új Ptk. szabályai lesznek alkalmazandóak.8 Jogi kérdés felmerülése esetén az Ön rendelkezésére áll: Dr. Szénási Éva, ADÓZÁS MUNKAJOGI PERBEN MEGÍTÉLT ÖSSZEGEK UTÁN 1) bíróság által jóváhagyott egyezség keretében kifizetett összegek adóvonzata a régi Mt. hatálya alatt indult ügyekben; 2) bíróság által jóváhagyott egyezség keretében kifizetett összegek adóvonzata az új Mt. hatálya alatt indult ügyekben; 3) sérelemdíj adóvonzata; 4) az Emberi Jogok Európai Bírósága által megítélt kártérítés adóvonzata Bizonyára sok munkavállalóban felmerül a kérdés, hogy bíróság által jóváhagyott egyezség esetén, amelyben a munkavállaló az átalány-kártérítés összegét nettó összegben kapja meg, keletkezik-e adófizetési kötelezettsége. Másként fogalmazva: milyen adójogi vonzatai vannak a perbeli egyezség nettó átalány-kártérítésének? Az évi Munka Törvénykönyve (a továbbiakban: évi Mt. ) alatt indított munkaügyi perben született egyezség esetén az évi Mt (4) bekezdése szerinti nettó átalány-kártérítés a személyi jövedelemadóról szóló évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja tv. ) 1. számú melléklet 6.1. c) pontja alapján adómentes jövedelemnek minősült, és mint ilyen nem minősült járulékalapot képező jövedelemnek. Ettől élesen elkülönült az elmaradt munkabér utáni adó- és járulékfizetési kötelezettség. A bíróság által megítélt elmaradt munkabér bruttó összegben értendő, és mint ilyen adó- és járulékalapot képező jövedelem évi Mt. ) alatt indított munkaügyi perben perbeli egyezségnél fenti szabályok változatlanul irányadók március 15. napján hatályba lépő új Polgári Törvénykönyvünk egyik új jogintézménye, az ún. sérelemdíj vonatkozásában a sérelemdíj jogcímén megítélt összegek adóvonzata új kérdést nyit meg. Erre tekintettel érdemes górcső alá venni az Szja tv. 1. számú melléklet 6.1. c) pontja március 15. napjától hatályos rendelkezését, mely a következőképpen változik: 6. A károk megtérülése, a kockázatok viselése körében adómentes: 6.1. az a juttatás, amelyet a magánszemély kap c) kártalanításként (ideértve a kisajátítással összefüggő járulékos költségek megtérítését, valamint a kisajátítás alapjául szolgáló közérdekű célra megvásárolt ingatlan vételárát is), kárpótlásként, kártérítésként, sérelemdíjként, kivéve a jövedelmet pótló kártalanítást, kárpótlást és kártérítést, Fentiekre tekintettel sérelemdíj jogcímén megítélt összeg után adófizetési kötelezettség nem keletkezik, a sérelemdíjnak nincs semmiféle adóvonzata. Kiemelnénk továbbá, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága által megítélt kártérítés szintén adómentes jövedelemnek minősül. Jogi kérdés felmerülése esetén az Ön rendelkezésére áll: Dr. Szabó Tímea, A évi Munka Törvénykönyve (a továbbiakban:9 Kereskedelmi és ingatlan jog kérdések felmerülése esetén az Ön rendelkezésére áll: Dr. Arne Gobert, Managing Partner: Adó és társasági jog kérdések felmerülése esetén az Ön rendelkezésére áll: Dr. Réka Ipacs, Corporate & IT/IP Partner: Adatvédelem és munkajogal kapcsolatos kérdések felmerülése esetén az Ön rendelkezésére áll: Dr. Andrea Klára Soós, Labour & Litigation Partner: Minden felhasznált anyagot BWSP Gobert & Társai csapata készítette az Ön számára Hasonló dokumentumok
A Vállalkozók és Munkáltatók Országos Szövetsége által megrendezésre kerülő Vállalkozói Akadémia rendezvényre tartandó előadás Az utóbbi időszak törvényi változásai: Mt. Ptk. Kissné dr. Juhász Edit törvényszéki Részletesebben 1. Fejezet: AZ ÚJ POLGÁRI TÖRVÉNYKÖNYVRŐL ÁLTALÁNOSSÁGBAN
AZ ÚJ PTK.-val KAPCSOLATOS VÁLTOZÁSOK 1. Fejezet: AZ ÚJ POLGÁRI TÖRVÉNYKÖNYVRŐL ÁLTALÁNOSSÁGBAN 2014. március 15. napján lép hatályba az új Polgári törvénykönyv (2013. évi V. törvény MK 2013/31), amely Részletesebben dosította:2013. évi CXXX. 39. -44.
A gazdasági gi társast rsaságok az új Ptk.-ban 2013.évi V. törvt rvény (módos dosította:2013. évi CXXX. 39. -44. 44. - pl. az átváltozó kötvény) Az új Ptk. egyik legfontosabb változása, hogy a gazdasági Részletesebben TARTALOM IRODÁNK JOGI ÚJDONSÁGOK ÉS AZ ELSŐ NÉMET GAZDASÁGI BÁL TERVE 2014-RE. Április 2014 AZ ADATVÉDELMI HATÓSÁG ELLENŐRZÉSI
JOGI ÚJDONSÁGOK ÉS AZ ELSŐ NÉMET GAZDASÁGI BÁL E havi hírlevelünk is különböző jogterületeket érint, így folytatjuk cikkünket az új zálogjogi szabályokról, valamint olvashatnak az adatvédelmi hatóság ellenőrzési Részletesebben JOGI ISMERETEK JEGYZET
JOGI ISMERETEK JEGYZET ELÕSZÓ A jelen jegyzet témakörei a jogi ismereteket illetõen igen széles spektrumot ölelnek fel. E témakörök jogszabályi háttere jelentõs joganyag és tartalmuknál fogva nem tûrnek Részletesebben TARTALOM IRODÁNK ITT VAN AZ ŐSZ, ITT VAN ÚJRA! A KÖZÖSSÉGI LÉGI FUVAROZÓK FELELŐSSÉGÉRŐL. Október 2013 A KÖZÖSSÉGI LÉGI FUVAROZÓK FELELŐS- SÉGÉRŐL 1
ITT VAN AZ ŐSZ, ITT VAN ÚJRA! TARTALOM Az ősz eleje sok nagy változásokat hoz az ügyvédi irodánk számára. A BWSP Gobert & Társai csapata két új ügyvéddel bővült ebben a hónapban. Köztük, dr. Hasuly, aki Részletesebben SÁRVÁR VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK JOGI ÉS ÜGYRENDI BIZOTTSÁGA 9600 Sárvár, Várkerület 2-3. MEGHÍVÓ
1 SÁRVÁR VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK JOGI ÉS ÜGYRENDI BIZOTTSÁGA 9600 Sárvár, Várkerület 2-3. MEGHÍVÓ Sárvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének Jogi és Ügyrendi Bizottsága 2014. Részletesebben Nyugat-magyarországi Egyetem. Simonyi Károly Faanyagtudományi, Műszaki és Művészeti Kar 2014/2015-es tanév Gazdasági jog c. előadás hallgatói anyaga
Nyugat-magyarországi Egyetem Simonyi Károly Faanyagtudományi, Műszaki és Művészeti Kar 2014/2015-es tanév Gazdasági jog c. előadás hallgatói anyaga Készítette: Dr. Alpár Erzsébet LL.M (München) Informatikai Részletesebben ELŐTERJESZTÉS a Somogy Televízió Nonprofit Kft. társasági szerződésének módosításáról
SOMOGY MEGYEI KÖZGYŰLÉS ELNÖKE 7400 KAPOSVÁR, Vármegyeháza, Fő utca 10. tel.: 82/898-246 e-mail: jako.gergely@som-onkorm.hu Ügyiratszám: SMÖ/714/2014. ELŐTERJESZTÉS a Somogy Televízió Nonprofit Kft. társasági Részletesebben Budapesti Civil Információs Centrum. Jogszabályi keretek
Jogszabályi keretek partnerség megerősítése a keretein belül az ÁROP- 1.1.14-2012-2012-0016 azonosítóhoz tartozó projekt társadalmi fenntarthatósági vállalásának teljesítéséhez kapcsolódóan Készítette: Részletesebben Az új Polgári Törvénykönyv és a Civil törvény civil szervezeteket érintő rendelkezéseinek hatása a létesítő okiratra teendők, változások 2014-ben
Az új Polgári Törvénykönyv és a Civil törvény civil szervezeteket érintő rendelkezéseinek hatása a létesítő okiratra teendők, változások 2014-ben Készült: EMMI Civil Kapcsolatok Főosztályán 2014. április Részletesebben SZABÓ, KELEMEN ÉS TÁRSAI ÜGYVÉDI IRODA 1132 Budapest, Váci út 20.
SZABÓ, KELEMEN ÉS TÁRSAI ÜGYVÉDI IRODA 1132 Budapest, Váci út 20. Telefon: 288 8200 Fax: 288 8299 http://www.sz-k-t.hu Tárgy: a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló Részletesebben Előzetes szerződéses feltételek megállapításához (ELŐZETES TERM SHEET) Csekély összegű tőkebefektetési konstrukció
Előzetes szerződéses feltételek megállapításához (ELŐZETES TERM SHEET) Csekély összegű tőkebefektetési konstrukció Szigorúan Bizalmas Széchenyi Tőkebefektetési Alap (SZTA) mint Befektető. Társaság Társaságot Részletesebben Dr. Rózsa Krisztina A gazdasági társaságok alapítását és működését érintő fontosabb módosítások 2012. március 1. napjától
Dr. Rózsa Krisztina A gazdasági társaságok alapítását és működését érintő fontosabb módosítások 2012. március 1. napjától Dr. Imre Miklós, Korom Ágoston Lehetővé teszi-e az uniós jog a közjegyzői szakma Részletesebben TA RTALOM. ADVOCAT 2014. XVII. évfolyam, 3-4. szám ISSN 1585-5198
TA RTALOM Gaál Nóra Nagy Andrea Beszámoló a civil szervezetekkel összefüggő szakmai kerekasztal megbeszélésről... 1 Kiss István A Miskolci Törvényszéken nyilvántartott civil szervezetek számadatai és a Részletesebben ATALANTA Üzleti Szakközépiskola. Kereskedelmi jogi alapismeretek
ATALANTA Üzleti Szakközépiskola Kereskedelmi jogi alapismeretek Szerző: dr. Bednay Dezső Budapest 2009 1 Tartalomjegyzék Bevezetés I. Témakör: A gazdasági társaságok 5.o. 1. A gazdasági társaságokra vonatkozó Részletesebben Főbb változások az új Ptk.-nak a jogi személyekre, valamint a gazdasági társaságokra irányadó közös szabályaiban
Főbb változások az új Ptk.-nak a jogi személyekre, valamint a gazdasági társaságokra irányadó közös szabályaiban I. Az új szabályozás struktúrája Az új Ptk. egyik legjelentősebb változtatásaként nagymértékben Részletesebben Az előterjesztést a Kormány nem tárgyalta meg, ezért az nem tekinthető a Kormány álláspontjának.
1 Jelen előterjesztés csak tervezet, amelynek közigazgatási egyeztetése folyamatban van. A minisztériumok közötti egyeztetés során az előterjesztés koncepcionális kérdései is jelentősen módosulhatnak, Részletesebben MagyarM J. Jog. Jogalkotási feladatok az új Ptk. hatálybalépésével kapcsolatosan * A MAGYAR JOGÁSZ EGYLET FOLYÓIRATA.
2013. 11. szám TANULMÁNYOK 641 MagyarM J Főszerkesztő: Tóth Mihály Szerkesztő: Szécsényi-Nagy Kristóf Jog. A MAGYAR JOGÁSZ EGYLET FOLYÓIRATA Répássy Róbert Jogalkotási feladatok az új Ptk. hatálybalépésével Részletesebben I. Könyv: A személyek II. Rész A jogi személyek általános szabályai
Szerkesztőbizottsági javaslat Tisztelt Olvasó! A Polgári Jogi Kodifikáció előző számában megkezdtük közölni az új Polgári Törvénykönyv szakmai vitára bocsátandó normaszövegét és annak indokolását: a Személyhez Részletesebben 2006. évi IV. törvény. a gazdasági társaságokról. I. Rész A GAZDASÁGI TÁRSASÁGOK KÖZÖS SZABÁLYAI. I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
2006. évi IV. törvény a gazdasági társaságokról A törvény célja, hogy korszerű jogi keretek biztosításával támogassa a magyar piacgazdaság további erősödését, a nemzetgazdaság jövedelemtermelő képességének Részletesebben A KONFERENCIA JOGESETEI
Budapesti Ügyvédi Kamara Időpont: 2012. november 23. (péntek) Helyszín: ELTE ÁJK Aula Magna és más előadótermek 1053 Budapest Egyetem tér 1-3. ELTE PÉNZÜGYI JOGI KONFERENCIA 2012 ADÓJOGI ESETEK AZ ELMÉLET Részletesebben Mint ismeretes, 2014. március 15. napján lép hatályba az új Polgári Törvénykönyv.
Tisztelt Hölgyem/Uram! Mint ismeretes, 2014. március 15. napján lép hatályba az új Polgári Törvénykönyv. Az új Polgári Törvénykönyv HARMADIK KÖNYVE szabályozza meglehetős részletességgel a jogi személyekre Részletesebben Jogi személyek az új Ptk-ban - Vázlat D R. NEMESSÁNYI Z O LTÁ N P HD
Jogi személyek az új Ptk-ban - Vázlat D R. NEMESSÁNYI Z O LTÁ N P HD Emlékeztető: az új Ptk. társadalomképe Szociális elemekkel átszőtt, alkotmányosan védett piacgazdaság Magánautonómia 3 pillér Magántulajdon Részletesebben ORSZÁGISMERTETÉS OLASZORSZÁG
ORSZÁGISMERTETÉS OLASZORSZÁG Az olasz jogrendszer áttekintő bemutatása különös tekintettel a társaságokat érintő rendelkezésekre 2006. május Tartalomjegyzék I. Bevezetés...1 II. Közigazgatási jog...1 III. Részletesebben JOGPONT KISKÖNYVTÁR. Cégjogi kérdések és válaszok Társas és egyéni vállalkozások. TÁMOP 2.5.1.B-11/1-2011-0006 számú projekt www.jogpontplusz.
JOGPONT KISKÖNYVTÁR Cégjogi kérdések és válaszok Társas és egyéni vállalkozások TÁMOP 2.5.1.B-11/1-2011-0006 számú projekt www.jogpontplusz.hu JOGPONT KISKÖNYVTÁR Cégjogi kérdések és válaszok Társas és Részletesebben K i v o n a t a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2015. április 24-ei ülésén hozott határozataiból:
K i v o n a t a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2015. április 24-ei ülésén hozott határozataiból: 32/2015. (IV. 24.) MÖK határozat A közgyűlés a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése Részletesebben XVI. évfolyam SZÖVETKEZETI KÜLÖNSZÁM 2012. március 20. A szövetkezeti formában működő tagszervezetek figyelmébe!
MOSZ HÍRLEVÉL XVI. évfolyam SZÖVETKEZETI KÜLÖNSZÁM 2012. március 20. A szövetkezeti formában működő tagszervezetek figyelmébe! Az országos szövetség az elmúlt két évtizedben több alkalommal adott ki a Részletesebben Alattyányi István Üzleti ismeretek szak- és felõttképzõknek II.
Alattyányi István Üzleti ismeretek szak- és felõttképzõknek II. Alattyányi István ÜZLETI ISMERETEK SZAK- ÉS FELNÕTTKÉPZÕKNEK II. A magyarországi gazdálkodó és civil szervezetek, valamint költségvetési Részletesebben Geo Professional Portfolio Zrt. BEFEKTETÉSI SZOLGÁLTATÁSI ÜZLETSZABÁLYZAT
Geo Professional Portfolio Zrt. (1036 Budapest, Lajos u. 48-66. B ép. 2. em.) BEFEKTETÉSI SZOLGÁLTATÁSI ÜZLETSZABÁLYZAT Verziószám Hatály Elfogadó határozat Módosítás célja Megjegyzés 1.0 2014. február Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Kúria Kúria Kúria Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Európai Bizottság - Európai Igazságügyi Hálózat - Igazságügyi szervezet - Luxembourg
Utolsó frissítés: 14-07-2006
Igazságügyi szervezet - Luxembourg
Szervezeti diagram (PDF File 71 KB)Részletes magyarázatA Luxemburgi Nagyhercegség bírósági szervezete bírói és közigazgatási ágra osztódik. E két ág mellett működik az Alkotmánybíróság.AlkotmánybíróságAz Alkotmánybíróság ítéletek útján határoz arról, hogy a törvények összhangban vannak-e az Alkotmány rendelkezéseivel, kivéve a Szerződéseket jóváhagyó törvényeket. Amennyiben az egyik fél olyan kérdést vet fel valamely rendes vagy közigazgatási bíróság előtt, amely valamely törvénynek az Alkotmánnyal való összhangjára vonatkozik, a bíróságnak az Alkotmánybírósághoz kell fordulnia, kivéve, ha úgy ítéli meg, hogy a) az ítélet meghozatalához nem szükséges a felvetett kérdésről határozni; b) a kérdés minden alapot nélkülöz; c) az Alkotmánybíróság korábban már határozott erről a tárgyról.I. Az igazságszolgáltatási szervezet bíróságaiA. A Legfelsőbb BíróságAz igazságszolgáltatási szervezet csúcsán a Legfelsőbb Bíróság áll, amely semmítőszéket, fellebbviteli bíróságot, valamint ügyészséget foglal magában. Az öt bíróval ülésező tanácsot magában foglaló Semmítőszék elé különösen a következő ügyek kerülnek: a fellebbviteli bíróság különböző tanácsai által hozott ítéletek megsemmisítésével vagy hatályon kívül helyezésével kapcsolatos ügyek és jogerősen meghozott ítéletek. A másodfokú bíróság előtt eljáró ügyvéd közreműködése kötelező. A fellebbviteli bíróságon kilenc tanács működik, amelyekben három bíró jár el. Ez a bíróság dönt polgári, kereskedelmi, büntető és vétségi ügyekben, valamint az ország két bírósági kerületében azon ügyekben, amelyekben a munkaügyi bíróságok határoztak. A másodfokú bíróság előtt eljáró ügyvéd közreműködése kötelező minden ügyben, kivéve a büntető ügyekben és az ideiglenes eljárásokban. A fellebbviteli bíróság büntető tanácsa dönt a kerületi bíróság büntető tanácsának ítéletei elleni fellebbezésekben. Ez a tanács öt bíróval ülésezik.B. Kerületi bíróságokAz országban két bírósági kerület van, és mindkettőben működik kerületi bíróság, az egyik Luxembourgban, a másik Diekirch-ben.
A két kerületi bíróság hármas tanácsokban ülésező szekciókra oszlik; minden kerületi bíróság mellett ügyészség is működik, ahol államügyész és ügyészek tevékenykednek. A kerületi bíróságok vizsgálóbírói büntető és adott esetben vétségi ügyeket vizsgálnak ki. Polgári és kereskedelmi ügyekben a kerületi bíróság a rendes bíróság, és minden olyan ügyben dönt, amelyet a kereset jellege vagy összege miatt nem utaltak kifejezetten más bíróság hatáskörébe. Illetékességgel rendelkezik a 10 000 eurót meghaladó pertárgy értékű keresetek esetében. Kizárólagos hatáskörrel rendelkezik azokban az ügyekben, amelyeket a törvény a jellegük miatt a hatáskörébe utal. Kizárólagosan határoz a külföldi bíróságok által hozott ítéletek végrehajtása iránti kérelmek ügyében, és külföldi állami tisztviselő által elfogadott jogi aktusokról. A kerületi bíróságok peren kívüli bíráskodást is gyakorolnak, például örökbefogadási, gyámsági, nagykorúsítási stb. ügyekben. A kerületi bíróság határoz a székhelye szerinti békítő bíróságok által első fokon meghozott ítéletek elleni fellebbezésekről. A kerületi bíróság előtti eljárás főszabály szerint idézéssel kezdődik, amelyet a bírósági tisztviselő juttat el az ellenérdekű félhez.A kerületi bíróságok elnökei vagy a helyettesítésükre kijelölt bírák gyorsított eljárásban is döntenek, aminek értelmében polgári és kereskedelmi ügyekben sürgős esetekben ideiglenesen határoznak.A kerületi bíróságok büntetőbíróságként büntető bíráskodást is gyakorolnak. Hatáskörrel rendelkeznek minden vétség, azaz büntető szankcióval fenyegetett jogsértés esetén, valamint a törvény által bűntettnek minősített olyan cselekmények esetén, amelyeket a peren kívüli ügyekben eljáró bírói tanács vagy a fellebbviteli bíróság ilyen tanácsa eléjük utal. A vádlottnak személyesen kell megjelennie, kivéve, ha a bűncselekményt csak pénzbírsággal szankcionálják; ebben az esetben ügyvéd által is képviseltetheti magát. Fő szabály szerint a másodfokú bíróságokon eljáró ügyvéd közreműködése kötelező a kerületi bíróság előtt, kivéve a törvény által meghatározott esetekben, mint például kereskedelmi ügyekben vagy ideiglenes eljárásban, ahol a felek maguk is eljárhatnak. C. Békítő bíróságokHárom békítő bíróság van, egy Luxembourgban, egy Esch-sur-Alzette-ben (luxembourgi bírósági kerület), és egy Diekirch-ben (diekirch-i bírósági kerület). Lap teteje
Polgári és kereskedelmi ügyekben a békítő bíróság dönt minden olyan ügyben, amelyet az új polgári perrendtartás vagy más jogszabályi rendelkezés a hatáskörébe utal; 750 EUR összegű pertárgyértékig jogerős ítéletet hoz, 10 000 EUR összegű pertárgyértékig pedig fellebbviteli bíróságként jár el.Bizonyos ügyekben, mint a munkabérek, nyugellátások és járadékok behajtása, valamint a behajtott összegek elosztása kérdésében – bármilyen értéket is érjen el a követelés – ez a bíróság határoz.Főszabály szerint az eljárás a bírósági tisztviselő útján történő értesítéssel, azaz idézéssel kezdődik. Bizonyos ügyeket a bíróság hivatalához benyújtott keresettel indítanak meg. A békítő bíróságok előtt a felek személyesen vagy képviselő útján jelennek meg. Ez a képviselő lehet ügyvéd, házastárs vagy egyenes ági hozzátartozó és rokon, oldalági hozzátartozó és rokon a harmadik fokig, valamint valamely félhez vagy annak vállalkozásához tartozó személyzethez kizárólagosan kötődő személyek.Büntető ügyekben a békítő bíróság rendőrbírósági feladatokat lát el. Ilyen minőségében dönt olyan szabálysértések és bűncselekmények ügyében, amelyeket a törvény 25-250 eurós bírsággal büntet, valamint a törvény által vétségnek minősített olyan bűncselekmények ügyében, amelyeket a peren kívüli ügyekben eljáró bírói tanács a rendőrbíróság elé utal.Ezen kívül dönt a törvény által a rendőrbíróságok hatáskörébe utalt, a rendőrségi büntetési tételeket meghaladó büntetési tétellel sújtott bűncselekmények ügyében. A rendőrbíróságok által meghozott ítéletek fellebbezéssel mindig megtámadhatók. A fellebbezési határidő az ítélet kihirdetésétől, illetve ha mulasztásos ítélet született, akkor az ítéletnek a személy részére vagy a lakóhelyére történő kézbesítést követő negyven nap. A fellebbezést a büntető bíróság elé utalják. Minden békítő bíróság mellett munkaügyi bíróság is működik, amely a munkaszerződésekkel és az ipari tanulói szerződésekkel kapcsolatos vitákban rendelkezik hatáskörrel. A fellebbezést a Legfelsőbb Bíróság elé utalják.D. Választottbíróság és a társadalombiztosítási ügyekkel foglalkozó főtanács A társadalombiztosítással, a rendszerhez való csatlakozással vagy annak hatálya alá tartozással, a járulékokkal, a pénzbírságokkal és a szolgáltatásokkal - kivéve a társadalombiztosítási törvénykönyv 317. cikkében meghatározottakat, illetve a 147. és 148. cikkére vonatkozókat - kapcsolatos vitákban a választottbíróság dönt, fellebbviteli bíróságként pedig a társadalombiztosítási ügyekkel foglalkozó főtanács. A választottbíróság vagy a társadalombiztosítási ügyekkel foglalkozó főtanács által jogerősen meghozott ítéletek ellen megsemmisítési kereset indítható.II. A közigazgatási igazságszolgáltatási szervek.A. Közigazgatási fellebbviteli bíróságA törvény ellenkező rendelkezésének hiányában fellebbezés nyújtható be a luxembourgi székhelyű közigazgatási fellebbviteli bírósághoz – amely megsemmisítési bíróságként jár el –a rendeleti jellegű közigazgatási jogi aktusok ügyében hozott határozatok ellen. A közigazgatási fellebbviteli bíróság fellebbviteli és elsőfokú fórumként is eljár a megváltoztatási keresetről határozó más közigazgatási igazságszolgáltatási szervek határozatai elleni fellebbezések ügyében, amelynek különleges törvényei hatáskört utalnak ezen igazságszolgáltatási szerveknek. Minden ügyvéd, aki a Nagyhercegség bíróságai előtt eljárhat, szintén eljárhat a közigazgatási fellebbviteli bíróság előtt is, mindamellett az ügyvédi szervezetek tanácsai által évente összeállított táblázatok „I. listán szereplő ügyvédei” egyedül jogosultak eljárási cselekmények megtételére. (= másodfokú bíróság előtt eljáró ügyvéd közreműködése) Az államot a közigazgatási fellebbviteli bíróság előtt meghatalmazott vagy ügyvéd képviseli. B. Közigazgatási bíróságA luxembourgi székhelyű közigazgatási bíróság hatáskör vagy illetékesség hiánya, túllépés, hatáskörrel való visszaélés, törvénysértés vagy a magánérdekeknek a közigazgatási határozatok elleni védelmére szolgáló alakiságok megsértése esetén jár el, amelyek tekintetében a törvények és a rendeletek szerint más kereset nem fogadható el, és a rendeleti jellegű közigazgatási jogi aktusok ellen, akármelyik hatóság is a kibocsátójuk. Fő szabály szerint a közvetlen adókra, valamint a települési adókra és díjakra vonatkozó jogvitákban is dönt. A közigazgatási bíróság határozatai ellen a közigazgatási fellebbviteli bírósághoz lehet fordulni.
« Igazságügyi szervezet - Általános információk | Luxembourg - Általános információk »

matches: bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Máté Miklós Fülöp
1 Afrika 8. Emberi jogok regionális védelme Afrikában Regionális nemzetközi szervezet Afrikai Unió (Afrikai Egységszervezet) Regionális nemzetközi szerzıdés/szerzıdések Banjul Charta (1981) felsorolja a védendı jogokat (emberi jogi katalógus) 1., 2. és 3. generáció Ellenırzési mechanizmust állít fel? március 31. Emberi és polgári jogok nemzetközi rendszere Afrikai civilizáció jellegzetességei Legtöbben tagadják külön afrikai civilizáció létét Észak és kelet az iszlám civilizációhoz tartozik Máshol a nyugati (Európa) civilizáció nyomai + egész Afrikában tartós és intenzív törzsi identitás Esetleg a Szaharától délre levı területeket lehet koherens civilizációnak tekinteni (magállam: Dél-Afrika) Emberi jogi tárgyú szerzıdések a) Ember és Népek Jogainak Afrikai Chartája (Banjul Charta) Aláírás: 1981, Nairobi (Kenya) Hatályba lépés: 1986, 53 szerzıdı fél Mindenkit megillet a jogok és alapvetı szabadságok élvezete különbségtétel nélkül ( Every individual shall be entitled to the enjoyment of the rights and freedoms without distinction ) Jogok katalógusa: 1. Individuális jogok 1. és 2. generáció Jog elıtti egyenlıség + egyenlı jogi védelem Élethez való jog ( human beings are inviolable ) Méltóság tiszteletben tartása prohibition of slavery, slave trade, torture, cruel, inhuman or degrading punishment and treatment Szabadsághoz és személyes biztonsághoz való jog right to have his cause heard (= right to fair trial) right to appeal, presumption of innocence, right to defence, right to be tried (reasonable time, impartial court) Nullum crimen sine lege Freedom of conscience, the profession and free practice of religion right to receive information + right to express and disseminate opinions right to free association right to assemble freely with others 1
2 right to freedom of movement and residence right to asyslum, mass expulsion of nonnationals shall be prohibited (+ Mass expulsion which is aimed at national, racial, ethnic or religious groups) right to participate freely in the government (directly or by freely choosen representatives) right of equal access to the public service (in strict equality) Tulajdonhoz való jog Munkához való jog (equitable and satisfactory conditions, equal pay for equal work) right to enjoy the best attainable state of physical and mental health right to education Right to take part in the cultural life of the community promotion and protection of morals and traditional values recognized by the community shall be the duty of the State Rights of the family special protection for women (against discrimination), children, aged and disabled persons 2. Népek jogai (kollektív jogok) 3. generáció (szolidaritási jogok) Minden nép egyenlı, egyenlı jogokat és tiszteletet érdemelnek. Egyik nép nem uralkodhat a másik felett ( All peoples shall be equal; they shall enjoy the same respect and shall have the same rights. Nothing shall justify the domination of a people by another. - történelem!) Minden népnek joga van a létezésre Megkérdıjelezhetetlen és elidegeníthetetlen jog az önrendelkezéshez (politikai státus meghatározása, szociális és gazdasági berendezkedés meghatározása) Alanya: a nép Mi a nép? ENSZ kezdeti gyakorlata: gyarmati területek lakossága ( ellentmondások) Kiterjesztı értelmezés: Fajüldözı rendszerek és idegen elnyomás alatt élı népek Föderációk egyes tagállamainak lakossága (Badinter bizottság Jugoszlávia) minden szuverén állam lakossága, mint nép rendelkezik az önrendelkezés jogával Külsı és belsı önrendelkezés Külsı: gyarmati terület függetlenségét jelentette A külsı önrendelkezés folyamata lényegében befejezıdött Belsı: minden nép szabadon dönthet államának politikai rendszerérıl, állam- és kormányformájáról, gazdasági, társadalmi és kulturális viszonyairól Belsı önrendelkezés lehetséges értelmezései: = szuverenitás egyik tartalmi eleme: az állam döntési szabadsága szuverenitás elnyelte az önrendelkezést az állam szuverenitásának gyakorlása során az állam kormányzata köteles figyelembe venni az ország lakosságának, azaz a népnek szabadon kifejezett akaratát hatalom demokratikus legitimációja 2
3 Belsı önrendelkezés mint a hatalom demokratikus legitimációjának követelménye Belsı önrendelkezés teljesülése, ha az állam cselekvéseiben figyelembe veszi a nép akaratát Ez általában demokráciát feltételez (választásokon lehet kifejezni ezt az akaratot belsı önrendelkezés a politikai jogokon keresztül realizálódik) A demokrácia sok nemzetközi szerzıdésben követelmény: pl. ET Statútuma Mit tehet a nemzetközi közösség, ha nincs demokratikus legitimáció? Pl.: Zsarnoki rendszer kizárása nemzetközi szervezetbıl Elítélés mint diplomáciai eszköz Nemzetközi felelısség Pro-demokrácia intervenció (?) Pro-demokrácia intervenció Amerikai nemzetközi jogban elfogadott Ha erıszak alkalmazása vagy azzal való fenyegetés valósul meg ~ humanitárius intervenció nem helyes az azonosítás (hum. int.: cél az emberi életek megóvása) Politikai cél dominál: zsarnoki rendszer megdöntése, amely elnyomja a nép belsı önrendelkezési jogát Gyarmatisított, elnyomás alatt élı népek joga, hogy felszabadítsák magukat (korlát: olyan eszközökkel, amelyeket a nki közösség elismer) A Charta Szerzıdı felei segítséget nyújthatnak egymásnak a felszabadító harcban A népek joga, hogy szabadon rendelkezzenek a rendelkezésükre álló természeti erıforrásokról (in the exclusive interest of the people, eliminate all forms of foreign economic exploitation particularly that practiced by international monopolies so as to enable their peoples to fully benefit from the advantages derived from their national resources) Ha megfosztották ıket tulajdonuktól (pl. gyarmatosítás során), joguk van azt visszakapni + kártérítés Jog a gazdasági, szociális, kulturális fejlıdéshez Identitás szabadsága Az emberiség közös örökségének egyenlı élvezete Jog a nemzeti és nemzetközi békéhez és biztonsághoz (területüket nem lehet terrorista tevékenység bázisaként használni) Jog az egészséges környezethez (right to a general satisfactory environment) Kötelezettségek listája: Mindekinek vannak kötelezettségei a családja és a társadalom felé A család harmonikus fejlıdésének megırzése A családi összetartás és kölcsönös tisztelet A szülık feltétlen tisztelete, szükség esetén eltartásuk Nemzet szolgálata Az állami biztonságot nem lehet veszélyeztetni Megırizni és erısíteni a nemzeti szolidaritást, állami függetlenséget és területi integritást + részt venni a védelemben 3
4 Dolgozni képességeknek megfelelıen adófizetés Megırizni és erısíteni az afrikai kulturális értékeket ( preserve and strengthen positive African cultural values ) tolerancia, párbeszéd b) Egyéb emberi jogi tárgyú dokumentumok: African Charter on the Rights and Welfare of the Child, 1990 (entry into force: 1999) Committee on the Rights and Welfare of the Child (jelentéstétel) African Youth Charter, 2006 (entry into force: 2009) ellenırzés: Bizottság Kiegészítı jk a Chartához a nık jogainak védelmérıl, 2003, Maputo (2005) különleges védelem diszkrimináció minden formájának tilalma az ártalmas gyakorlat eltörlése egyenlı jogok (pl. válásnál) nık védelme fegyveres konfliktusokban jog saját testükrıl való döntéshez (termékenység) özvegyi jogok jog az örökléshez ellenırzés: jelentéstétel Afrika Regionális nemzetközi szervezet Afrikai Unió (Afrikai Egységszervezet) Regionális nemzetközi szerzıdés/szerzıdések Banjul Charta (1981) felsorolja a védendı jogokat (emberi jogi katalógus) 1., 2. és 3. generáció Ellenırzési mechanizmust állít fel? Ellenırzési mechanizmus dokumentumok: Banjul Charta Protocol to the African Charter on Human and Peoples Rights on the Establisment of an African Court on Human and Peoples Rights, 1998 (2004) Protocol on the Statute of the African Court of Justice and Human Rights, 2008 (még nem lépett hatályba) 2 szerv: Bizottság Bíróság a) Ember és Népek Jogainak Afrikai Bizottsága Banjul Chartában a részletek Cél: elımozdítani az emberek és népek jogainak védelmét Afrikában Tagok: 11 tag Elismertség (Reputation) + morális követelmények pártatlanság hozzáértés (jogi tapasztalat) Az állam- és kormányfık győlése választja 6 évre (újraválasztás, rotáció) 4
5 Feladatai: Dokumentumok győjtése, tanulmányok készítése, kutatás az afrikai emberi jogok problémáival kapcsolatban Ajánlásokat tesznek a kormányoknak A Charta rendelkezéseinek értelmezése a Szerzıdı felek kérésére b) Bíróság Banjul Chara: nem említi a Bíróságot! Jegyzıkönyv a Chartához az Ember és Népek Jogainak Afrikai Bíróságának megalapításáról + részvétel az ellenırzésben székhely: Arusha (Tanzánia) c) Védelem Protocol of the status of the African Court of Justice and Human Rights (alapító okmányhoz kiegészítı jk) 2008, Sharm El-Sheikh Még nincs hatályban Túl összetett Tervezési fázisban van A szervek hatásköre nem tisztázott Nem mőködıképes + nem mőködik : gyermekcipıben Bizottság eljárása Államközi kérelem (47. cikk) If a State party to the present Charter has good reasons to believe that another State party to this Charter has violated the provisions of the Charter Levél a kérdéses álamnak (written communication) (+ az AU fıtitkárának + Bizottság elnökének) 3 hónapon belül: írásbeli magyarázat (a releváns tényekrıl) Ebben a 3 hónapban: békés tárgyalások vagy más diplomáciai eszközök cél: békés rendezés 3 hónap múlva (nincs rendezés/válasz) bármelyik állam a Bizottság elé terjesztheti az ügyet Állami kérelem (49. cikk) súlyos jogsértés if a State party to the present Charter considers that another State party has violated the provisions of the Charter, it may refer the matter directly to the Commission by addressing a communication (elnöknek, fıtitkárnak, kérdéses államnak) Korlát: a rendelkezésre álló helyi jogorvoslatok kimerítése (?) 5
6 Ezekben az esetekben a Bizottság: Információgyőjtés az államoktól Ésszerő idın belül jelentést készít a tényekrıl és véleményérılin reasonable time prepares a report about the facts and findings Ezt a jelentést meg kell küldeni az állam- és kormányfık győlésének és az államoknak Más kérelmek (55. cikk): Nem szerzıdı féltıl érkezı kérelem ( communications other than those of States parties ) Minden ülésszak elıtt a titkárság istát készít ezekrıl a kérelmekrıl és a bizottság tagjainak elküldi A Bizottság dönt egyszerő többséggel, hogy megvizsgálja-e a kérelmet vagy sem Elfogadhatósági kritériumok: A kérelmezıt meg kell jelölni Összeegyeztethetı a Chartával és az Alapító okmánnyal Nem lehet sértı a nyelvezete Nem lehet kizárólag olyan hírekre alapozni, amelyek tömegtájékoztatásból erednek Belsı jogorvoslatok kimerítése A jogorvoslatok kimerítése után ésszerő határidın belül kell benyújtani A Bizottság a vizsgálat után jelentést készít, vagy súlyos és tömeges jogsértés esetén az esetre felhívja az Állam- és kormányfık Győlésének figyelmét Bíróság eljárása 2 típusú eljárás: Peres eljárás Tanácsadó vélemény Tagállamok, vagy az AU szerveinek kérelmére A Chartával és más emberi jogi tárgyú nki dokumentummal kapcsolatos jogi kérdésekrıl Ki fordulhat a Bírósághoz?: Bizottság Szerzıdı fél, amelyik panaszt nyújtott be a Bizottsághoz Szerzıdı fél, amelyik ellen panaszt nyújtottak be a Bizottsághoz Szerzıdı fél, amely állampolgárának megsértették az emberi jogait Afrikai kormányközi szervezetek Elfogadhatóság: Chartában miért kell a Bíróságnak újra ellenırizni? Bíróság továbbíthat kérelmet a Bizottságnak általában onnan jönnek a kérelmek A Bíróság megpróbálhatja a békés rendezést mikor? meghallgatás: nyilvános, jogi képviselet kötelezı hogy máshogy? (természetes személy nem fordulhat hozzá) Bizonyítékok: írásbeli és szóbeli (államoktól) Findings : If the Court finds that there has been violation of a human or peoples' right, it shall make appropriate orders to remedy the violation, including the payment of fair compensation or reparation Ítélet: Mi a küllönbség? A tárgyalás után 90 napon belül Végsı döntés (nincs fellebbezés) DE a Bíróság felülvizsgálhatja az ítéletet új bizonyíték fényében 6
7 Bíróság értelmezheti a saját ítéletét Egyéni és különvélemény lehetséges nincs egyetlen ítélet sem teljes átalakítás terve Tervek a jövıre Protocol of 2008 Egy bíróság: The African Court of Justice and Human Rights AU fı bírói szerve 16 bíró Méltányos földrajzi elosztás; 1 tá-ból csak 1 bíró pártatlan, független, morális követelmények képesítés: legmagasabb bírói tisztségre való alkalmasság vagy elismert kompetencia és tapasztalat jelölés: államok (2 személy) Választás: Végrehajtó Tanács, kinevezés: Győlés 6 évre (1x újraválaszthatók) 2 szekció: Általános ügyek (8 bíró) Emberi jogi ügyek (8 bíró) az ügyeket mindkettı a teljes bíróság elé utalhatja székhely: Arusha Joghatóság Alapító okmány értelmezése és alkalmazása Más uniós szerzıdések alkalmazása, értelmezése, érvényessége Emberi jogi szerzıdések értelmezése, alkalmazása Bármilyen nemzetközi jogi kérdés Az AU bármely döntése, szabályzata, irányelve Bármely más ügy, amelyre szerzıdés felhatalmazza Bármely tény létezésének kérdése, amely nemzetközi jogsértést jelenthet Kártérítés kérdései nemzetközi jogsértés esetén Emberi jogok megsértése esetén a Bírósághoz fordulhatnak: Jegyzıkönyv szerzıdı felei Bizottság African Committee of Experts on the Rights and Welfare of the Child Afrikai kormányközi szervezetek Nemzeti emberi jogi intézetek Egyének és NGO-k További szabályok: eljárási szabályok (a bíróság felállítása után fog elkészülni) ELjárás PERES ELJÁRÁS Eljárási szabályok tartalmazzák majd a részleteket A tárgyalások befejezését követıen 90 napon belül ítéletet kell hozni Ha a fél nem tartja be az ítéletben foglaltakat, a Bíróság a Győléshez fordulhat, amely meghatározza az alkalmazandó eszközöket, amelyekkel ráveszik az ítélet betartására Új tény felfedezése felülvizsgálat (6 hónap, 10 év) 7
8 Afrikai különlegességek TANÁCSADÓ VÉLEMÉNY Bármely jogi kérdésrıl A Győlés, a Parlament, A Béke és Biztonság Tanács, a Gazdasági, Szociális, Kulturális Tanács, pénzügyi intézmények, vagy az AU más szervei a Győlés felhatalmazása alapján Együttmőködés 2 szakaszban (AESZ AU) 1 dokumentumban 3 generáció együtt Részletes kötelezettségek a Chartában (kötelezı erejő dokumentumban!) Problémák Szegénység, fegyveres konfliktusok ilyen körülmények között nehéz az emberi jogok védelme A védelmi rendszer nem hatékony (alig mőködik) hatáskörök nem tisztázottak A jelenlegi rendszer: átmeneti KÉRDÉS: Melyik rendszer lenne alkalmazható Afrikában? Európai, Amerikai vagy valami más? 8
VÁZLAT 5. Emberi jogok regionális védelme Afrikában I. A modell + Afrika jellegzetességei II. AU III. Emberi jogi Dokumentumok IV. Ellenırzési mechanizmus I. Regionális védelem modellje Regionális nemzetközi
Vázlat 3. Emberi jogok regionális védelme Európában I. Regionális védelem modellje II. Európa Tanács a) történet b) feladat c) szervezet III. Dokumentumok a) Emberi Jogok Európai Egyezménye (EJEE) b) Európai
VÁZLAT. 6. Emberi jogok védelme az iszlám világban. II. Az Arab Liga. Az iszlám civilizáció jellegzetességei. I. Regionális védelem a modell
VÁZLAT 6. Emberi jogok védelme az iszlám világban I. Regionális védelem hogyan mőködik? Emberi jogok az iszlám világban II. Arab Liga III. Iszlám Konferencia Szervezete IV. Emberi jogi dokumentumok a)
A FOGYATÉKOSSÁGGAL ÉLÕ SZEMÉLYEK JOGAIRÓL (A) ÉS OPCIONÁLIS JEGYZÕKÖNYV-TERVEZET (B)
AFOGYATÉKOSSÁGGAL ÉLÕ SZEMÉLYEK JOGAINAK ÉS MÉLTÓSÁGÁNAK VÉDEL- MÉRÕL ÉS ELÕSEGÍTÉSÉRÕL SZÓLÓ, ÁTFOGÓ ÉS TELJES, NEMZETKÖZI EGYEZ- MÉNY ELKÉSZÍTÉSÉÉRT FELELÕS AD HOC BIZOTTSÁG (NYOLCADIK ÜLÉSSSZAK): EGYEZMÉNYTERVEZET
AZ EURÓPAI UNIÓ ALAPVETŐ JOGOK CHARTÁJA Kétnyelvű változat SZOCIÁLIS ÉS CSALÁDÜGYI MINISZTÉRIUM Budapest, 2001. AZ EURÓPAI UNIÓ ALAPVETŐ JOGOK CHARTÁJA 1 CHARTER OF FUNDAMENTAL RIGHTS OF THE EUROPEAN UNION

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
A pártatlanság látszata - Magyarügyvéd.eu
Posted in Magyarügyvéd on május 20, 2012
Az európai emberi jogi egyezmény 6. cikke biztosítja a tisztességes tárgyaláshoz való jogot. Az (1) bekezdés többek között kimondja, hogy mindenkinek joga van arra, hogy ügyét független és pártatlan bíróság tárgyalja.
Ami igazságszolgáltatás függetlenségének kérdését illeti, annak megítélésénél, hogy egy testület "függetlennek" tekinthető-e - nevezetesen a végrehajtó hatalomtól és peres felektől -, a Bíróság a tagok kinevezésének módját, hivatali idejük tartamát, a külső nyomás elleni biztosítékok meglétét és azt a kérdést vizsgálta, hogy a testület függetlennek látszik-e (Campbell és Fell kontra Egyesült Királyság).
Az európai emberi jogi bíróság ítélkezési gyakorlatában a bíróság pártatlanságával kapcsolatban egy objektív és egy szubjektív tesztet alkalmaz (Piersack kontra Belgium, Hauschildt kontra Dánia). A bíróság akkor tekinthető pártatlannak, ha mindkét tesztnek megfelel. A szubjektív teszt során azt vizsgálják, hogy az eljáró bíró elfogult volt-e. Az objektív teszt lényegében a pártatlanság látszatának követelményét támasztja az eljáró bíróságokkal szemben. "Ami kockán forog, az a bizalom, amit egy demokratikus társadalomban a bíróságoknak kell ébreszteniük a közönségben és - a büntetőeljárások vonatkozásában - mindenekelőtt a vádlottban." (Fey kontra Ausztria). Az objektív teszten elbukik az állam, ha a végrehajtó hatalom beavatkozik egy bíróság előtt folyamatban lévő ügybe annak érdekében, hogy annak kimenetelés befolyásolja. A Sovtransavto Holding kontra Ukrajna ügyben - miközben egy orosz vállalat által Ukrajnában indított polgári peres eljárás folyamatban volt - az ukrán köztársasági elnök az állami érdekek védelmének fontosságára hívta fel a legfelsőbb közigazgatási bíróság figyelmét. A strasbourgi bíróság megállapítása szerint - függetlenül attól, hogy ténylegesen befolyásolta-e a per kimenetelét - az elnöki beavatkozás megalapozott kétséget ébresztett a legfelsőbb közigazgatási bíróság függetlensége és pártatlansága tekintetében.
A magyar bíróságok függetlensége tekintetében már így is komoly kételyek merülnek fel; a Velencei Bizottság a januárban hatályba lépett bírósági igazgatási rendszert számtalan ok miatt kritizálta. A végrehajtó hatalom legutóbbi otrombasága a pártatlanságuk látszatát kezdte ki.
Navracsics Tibor közigazgatási és igazságügyi miniszter a Marian Cozma-ügyben született másodfokú ítéletet követően szükségét érezte, hogy a szerinte túlzottan egyhe büntetések miatt közvetlenül a Kúria elnökéhez forduljon. A levél arra hívja fel a kúriai elnök figyelmét, hogy a "társadalom" szigorúbb ítéletet vár. Az ilyen típusú átiratok tökéletesen alkalmasak arra, hogy azt a látszatot keltsék: a bíróság, amely az ügyészség felülvizsgálati indítványáról dönteni fog, nem pártatlan.
A jogerős ítéletekkel kapcsolatosan a végrehajtó hatalomnak kettős feladata van. Pozitív kötelezettsége, hogy azokat hajtsa végre. Negatív kötelezettsége, hogy ne kommentálja őket. Navracsics már tanúbizonyságát adta annak, hogy akár a strasbourgi bíróság jogerős ítéletének végrehajtását is hajlandó elszabotálni, ha politikai érdei úgy diktálják. A Cozma-ügyben írott levele arról tanúskodik, hogy a negatív kötelezettség betartása is kihívást jelent. A nyomásgyakorlási kísérlet ráadásul azért végtelenül ostoba, mert ha a felülvizsgálati eljárásban a Kúria akár szigorúan szakmai szempontok alapján súlyosbítaná a jogerős ítéletben kiszabott büntetéseket, a terheltek éppen Navracsics levelére hivatkozással terjeszthetnének elő kérelmet az európai emberi jogi bíróság előtt azon az alapon, hogy az ügyükben végső fokon eljárt bíróság nem volt pártatlan. Mint azt fent már bemutattuk: az Egyezmény 6. cikk (1) bekezdése sérelmének megállapításához nem szükséges az, hogy a végrehajtó hatalom beavatkozása eredményre vezessen; elegendő, ha az igazságszolgáltatás pártatlanságának látszata sérült. Tehát a veszprémi illetőségű miniszternek egy ügyetlen politikai lépéssel sikerült jogalapot teremtenie arra, hogy a népszerű kézilabdázó haláláért felelős személyek Strasbourgban nyerhessenek magyar állammal szemben.
Add New Comment, IP: 54.145.83.79

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság


text:
Alkotmánybíróság | Az Alkotmánybíróság 2013. december 16-i...
Az Alkotmánybíróság 2013. december 16-i teljes ülése
− Putnok Város Önkormányzatának az egyes tiltott, kirívóan közösségellenes magatartásról szóló 13/2012. (V. 23.) számú önkormányzati rendeletének 2. § (1) bekezdés b) pontja, 2. § (3) bekezdés b) és c) pontja, 2. § (8) bekezdés b) és c) pontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló bírói kezdeményezés vizsgálata (III/922/2013.)
− a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 36. § (2) bekezdés e) pontja alaptörvény-ellenességének megállapítására és a Salgótarjáni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság előtt 2.K.27.097/2013. számú ügyben való alkalmazásának a kizárására irányuló bírói kezdeményezés vizsgálata (III/1008/2013.)
− a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 48. § (1) bekezdése egyes szövegrészei alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére előterjesztett utólagos normakontroll indítvány vizsgálata (II/504/2012.)
− az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. számú törvény 35. § (3) bekezdése alaptörvény-ellenességének vizsgálata, valamint a folyamatban lévő ügyben történő alkalmazhatóságának kizárására irányuló bírói kezdeményezés vizsgálata (III/842/2012.)
− a Kúria Kvk.III.37.230/2012/2. számú végzése, illetve az Országos Választási Bizottság 42/2012. számú, a Kúria végzésével helybenhagyott határozata ellen benyújtott alkotmányjogi panasz vizsgálata (IV/3055/2012.)
− a Budapest Környéki Törvényszék 3.Bnf.269/2013/2. számú végzése ellen benyújtott alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (IV/1071/2013.)
− a sportról szóló 2004. évi I. törvény 2010. január 1. és 2011. december 31. napja között hatályos 59. § (5) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz vizsgálata (IV/2623/2012.)
− a Kúria Pfv.IV.21.705/2011/4. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz vizsgálata (IV/2988/2012.)
− a Kúria Pfv.VI.20.460/2012/10. számú és a Fővárosi Bíróság mint másodfokú bíróság 43.Pf.638.083/2011/2. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz vizsgálata (IV/789/2013.)

matches: Bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Bíróság bíróság


text:
Bírósági kontroll a cégek felett | Cégvezetés
A cégek működését az alapítástól kezdve egészen a megszűnésükig végigkíséri egyfajta bírósági ellenőrzés, amely biztosítja, hogy a gazdasági társaság az alapító okiratának, illetve a jogszabályoknak megfelelő módon tevékenykedjen.
A cégek feletti ellenőrzés egyik oldalát az úgynevezett cégbírósági törvényességi felügyelet jelenti. Ennek előírásait a cégnyilvántartásról, a cégnyilvánosságról és a bírósági cégeljárásról szóló 1997. évi CXLV. törvény (Ctv.) tartalmazza, s amelyre mögöttes szabályként a Polgári perrendtartás vonatkozik.
Mikor indulhat törvényességi felügyeleti eljárás?
A céggel kapcsolatos körülmények jogszerűségét a cégbíróság elsősorban akkor vizsgálja, amikor a céget vagy a cég adataiban bekövetkezett változást bejegyzi a cégnyilvántartásba. Ez a bejegyzési procedúra azonban nem azonos a (kérelemre vagy hivatalból indítható) törvényességi felügyeleti eljárással, mert az utóbbinak a Ctv. szerint akkor van helye, ha
- a cégjegyzékbe bejegyzett adat törvénysértő jellegét a bejegyzési eljárásban a cégbíróság még nem ismerte, mivel az adat törvénysértő jellegéről csak később szerzett tudomást,
- a cégjegyzékbe bejegyzett adat a bejegyzést követően keletkezett ok folytán vált törvénysértővé,
- a létesítő okirat vagy annak módosítása, illetve ennek alapján a cégjegyzék nem tartalmazza vagy jogszabályba ütköző módon tartalmazza azt, amit a cégre vonatkozó anyagi jogszabályok kötelezően előírnak,
- a cég a működése során nem tartja be a szervezetére és működésére vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket, illetve a létesítő okiratában foglaltakat.
Törvényességi felügyeleti eljárás a bejegyzési eljárás alatt is indulhat, ha a bejegyzési (változásbejegyzési) kérelem vagy annak egyes részei jogszabályba ütköznek, és a kérelem jogerős elbírálására még nem került sor.
A törvényességi felügyelet nem terjed ki olyan ügyre, amelyben más bírósági vagy közigazgatási eljárásnak van helye. Ugyancsak kívül esik a törvényességi felügyelet körén, hogy a cégbíróság gazdasági-célszerűségi szempontból felülvizsgálja a cég gazdálkodását és döntéseit. A cégbíróság csak a cégműködés jogszerűsége körében vizsgálódhat. Ráadásul a hivatalból indult eljárás során a cégbíróság csak azokat a jogszabálysértéseket vizsgálhatja, amelyeket a cégbejegyzési eljárásban hivatalból kell észlelnie.
Kérelemre nincs helye törvényességi felügyeleti eljárásnak, ha az arra vonatkozó igény a bejegyző végzés elleni, avagy a bejegyzést követően a létesítő okirat, illetve az arra vonatkozó módosítás érvénytelenségének megállapítása iránt indított perben érvényesíthető.
A gazdasági társaságokról szóló 1997. évi CXLIV. törvény (Gt.) külön nevesíti azt az esetet, amikor a társaságnak nem maradt ügyvezetője. Ilyenkor a taggyűlést bármelyik tag vagy hitelező kérelmére a cégbíróság hívja össze a törvényességi felügyeleti eljárás keretében.
Ugyancsak a Gt. nevesíti a törvényességi felügyeleti eljárás megindításának másik esetét, amikor a könyvvizsgáló megállapítja, illetve egyébként tudomást szerez arról, hogy a gazdasági társaság vagyonának jelentős mértékű csökkenése várható, illetve olyan tényt észlel, amely a vezető tisztségviselők vagy a felügyelőbizottság tagjainak e törvényben meghatározott felelősségét vonja maga után. Ilyenkor a könyvvizsgáló köteles a gazdasági társaság legfőbb szervének összehívását kérni. Ha a gazdasági társaság legfőbb szervét nem hívják össze, vagy a legfőbb szerv a jogszabályok által megkívánt döntéseket nem hozza meg, a könyvvizsgáló köteles erről a törvényességi felügyeletet ellátó cégbíróságot értesíteni.
Az eljárás megindítására nyitva álló határidő
A cégbíróság törvényességi felügyeleti eljárását az arra okot adó körülményről való tudomásszerzéstől számított 30 napon belül lehet kezdeményezni. Mind a kérelemre, mind a hivatalból indult eljárásokra vonatkozik az a szabály, amely szerint az eljárásra okot adó körülmény bekövetkezésétől számított 1 év eltelte után törvényességi felügyeleti eljárásnak nincs helye.
Amennyiben nem a bejegyzési eljárás alatt indul hivatalból törvényességi felügyeleti eljárás, a procedúrának csak akkor van helye, ha már letelt a bejegyző végzés elleni perindításra nyitva álló 30 napos határidő, s ezalatt perindításra nem került sor.
Kik jogosultak az eljárás kezdeményezésére?
A törvényességi felügyeleti eljárást kezdeményezheti:
- a cég tevékenységének ellenőrzésére jogosult közigazgatási szerv vezetője,
- tagjával szemben az illetékes kamara tisztségviselője,
- aki az eljárás lefolytatásához fűződő jogi érdekét valószínűsíti.
Ha bíróság vagy más hatóság a cégbíróságot olyan ítéletről vagy határozatról tájékoztatja, amely a cégjegyzékben szereplő adatról megállapítja vagy valószínűsíti, hogy az törvénysértő, a cégbíróságnak a törvényességi felügyeleti eljárást hivatalból le kell folytatnia.
Ha a cégbíróság tudomására jut, hogy a cég nem küldte meg 30 napon belül a cégbíróságnak, illetve az Igazságügyi Minisztérium Cégnyilvántartási és Céginformációs Szolgálatának azokat az iratokat, amelyeknek benyújtására jogszabály kötelezi, illetve nem tesz eleget jogszabályban meghatározott bejelentési kötelezettségének, a cégbíróság felhívja a céget, hogy kötelezettségének meghatározott határidőn belül tegyen eleget. Ha a cég e felhívásnak nem tesz eleget, a cégbíróság törvényességi felügyeleti intézkedéseket alkalmazhat vele szemben.
A törvényességi felügyeleti eljárás megindítására irányuló kérelmet, illetve bejelentést a cégbíróság megküldi a cégnek azzal, hogy
- a kérelemre vonatkozóan legkésőbb 30 napon belül írásban nyilatkozhat, vagy
- ha nem vitatja a kérelemben foglaltakat, úgy a törvénysértő állapotot szüntesse meg.
A törvényességi felügyeleti eljárás során a cégbíróság a feleket szükség esetén személyesen meghallgatja. Egyebekben az eljárás során az okirati bizonyításon kívül egyéb bizonyításnak nincs helye. Szemben a cégeljárással, a törvényességi felügyeleti eljárásban a jogi képviselet nem kötelező.
Ha a törvényességi felügyeleti eljárásra azért került sor, mert a létesítő okirat vagy annak módosítása, illetve ennek alapján a cégjegyzék nem tartalmazza vagy jogszabályba ütköző módon tartalmazza azt, amit a cégre vonatkozó anyagi jogszabályok kötelezően előírnak, az ügy elbírálásában nem vehet részt az a cégbíró, aki az eljárás tárgyává tett létesítő okirat, illetve módosítása alapján a bejegyző (változást bejegyző) végzést hozta.
A bejegyzési eljárás alatt indult törvényességi felügyeleti eljárásban a cégbíróság együttesen dönt a bejegyzési kérelemről, illetve a törvényességi felügyeleti kérelemről. A bejegyzési kérelemnek helyt adó (részben helyt adó) és ezáltal a törvényességi felügyeleti kérelmet elutasító (részben elutasító) végzés ellen fellebbezésnek nincs helye, azonban a törvényességi felügyeleti eljárást kérelmező személyt is megilleti az a jog, hogy pert indítson a végzés ellen.
A törvényességi felügyeleti kérelem, illetve bejelentés tárgyában hozott határozatot a cégnek és a kérelmezőnek (bejelentőnek) is kézbesítik.
A törvényességi felügyeleti eljárás keretében a cégbíróság - a körülmények súlyától függően - a következő intézkedéseket hozhatja:
- írásban felhívja a céget a törvényes működés helyreállítására,
- a céget 50 000 Ft-tól 500 000 Ft-ig terjedő pénzbírsággal sújtja,
- a cég határozatának végrehajtását meghatározott időre felfüggeszti, illetve megsemmisíti azt, és szükség esetén új határozat hozatalát írja elő,
- a cég törvényes működésének helyreállítása céljából összehívja a cég vezető testületét,
- meghatározott időre felfüggeszti a cég működését,
- a céget eltiltja a további működéstől, és egyben megszűntnek nyilvánítja, amennyiben a törvényes működés másként nem biztosítható.
Igen fontos, hogy a cégbíróság a fenti intézkedéseket együttesen is alkalmazhatja, s a törvényi felsorolás nem jelent kötelező sorrendiséget. (A gyakorlatban a cégbíróságok fokozatosan haladnak, s először általában bírság terhével felhívják a céget a törvényes működés helyreállítására.) A cég megszűntnek nyilvánítására mintegy ultima ratióként csak abban az esetben kerülhet sor, ha az egyéb intézkedések nem vezettek eredményre. Ilyenkor tehát két lépcsőben történik a szankcionálás: először enyhébb súlyú jogkövetkezményt alkalmaz a cégbíróság, s csak ennek eredménytelensége után vethet véget a cég működésének.
Ha a cégbíróság a céget megszűntnek nyilvánítja - és az adott cégformára irányadó anyagi jogszabályok így rendelkeznek - végelszámolásnak, illetve ha fizetésképtelenségre vonatkozó adatok merülnek fel, felszámolási eljárásnak van helye. Végelszámolás esetén - a céget megszűntnek nyilvánító végzésében - a cégbíróság jelöli ki a cég végelszámolóját.
Perek a bejegyző végzés után
Per a bejegyző végzés ellen * A bejegyzési kérelemnek helyt adó bejegyző végzés ellen fellebbezésnek nincs helye. A végzésben foglalt adatok tartalmának jogszabályba ütközése miatt azonban az ügyész, továbbá az, akire a végzés rendelkezést tartalmaz - a rendelkezés őt érintő részére vonatkozóan - pert indíthat a cég ellen, a cég székhelye szerint illetékes megyei bíróság előtt a bejegyző végzés hatályon kívül helyezése iránt. A keresetlevélben, illetve az eljárás során csak olyan adat jogszabálysértő voltára lehet hivatkozni, mely adatot a cégbejegyzési eljárásban a cégbíróságnak hivatalból vizsgálnia kellett. A pert a bejegyző végzés Cégközlönyben való közzétételétől számított 30 napon belül lehet megindítani. A határidő elmulasztása jogvesztéssel jár. * Amennyiben a bíróság a keresetnek helyt ad, a jogszabálysértés megállapítása mellett fenntarthatja hatályában a végzést, és szükség esetén kötelezi a céget a jogszabálysértő állapot megszüntetéséhez szükséges intézkedések megtételére. Ennek végrehajtását a cégbíróság az ítélet kézhezvételét követően hivatalból lefolytatott törvényességi felügyeleti eljárás keretében vizsgálja. Ha a bejegyző végzés alapjául szolgáló létesítő okirat vagy módosítása érvénytelen, és az érvénytelenség az előbbi módon nem küszöbölhető ki, a bíróság az érvénytelenség megállapítása mellett a határozatában megállapított időpontig hatályossá nyilvánítja a létesítő okiratot, illetve módosítását, egyben a bejegyző végzést az ítéletében meghatározott időponttal hatályon kívül helyezi. * A jogerős ítéletet megküldik a cégjegyzéket vezető cégbíróságnak, amely gondoskodik arról, hogy a bejegyző végzés hatályon kívül helyezését tartalmazó ítélet rendelkező részét közzétegyék a Cégközlönyben. A cégbíróság emellett a bíróság megkeresésére - a cég bejegyzésére vonatkozó végzés hatályon kívül helyezése esetén - a bírósági ítéletben megállapított időponttal megszűntnek nyilvánítja a céget, illetve lefolytatja a végelszámolási eljárást vagy felszámolási eljárást. * Érvénytelenségi per * A jogerős cégbejegyzést követően a létesítő okirat, illetve az arra vonatkozó módosítás érvénytelenségének megállapítása iránt a cég ellen a cég székhelye szerint illetékes megyei bíróság előtt indítható per. A perindításra az ügyész, valamint az jogosult, aki jogi érdekét valószínűsíti. * Perindításnak csak abban az esetben van helye, ha a létesítő okiratot, illetve annak módosítását nem foglalták közokiratba, illetve nem látták el ügyvédi ellenjegyzéssel; a létesítő okirat, illetve annak módosítása nem tartalmazza a cég nevét, a tagok nevét (cégét), a tagok (részvényesek) vagyoni hozzájárulását, a cég jegyzett tőkéjét; a cég tevékenységi körét; illetve ha a létesítő okirat, illetve annak módosítása jogszabályba ütközik (jogellenes célra irányul). * Ha az okirat a fentiek miatt részben vagy egészben érvénytelen, a bíróság - amennyiben lehetséges - felhívja a feleket az érvénytelenségi ok kiküszöbölésére. Ha erre nincs mód, a bíróság a határozatában megállapított időpontig az okiratot hatályossá nyilvánítja. * A bíróság a jogerős ítéletének megküldésével szükség esetén felhívja a cégjegyzéket vezető cégbíróságot a cég megszűntnek nyilvánítására, illetve a törvényességi felügyeleti eljárás lefolytatására. A cégbíróság a bírósági ítéletben megállapított időponttal mondja ki a cég megszűnését.
A törvényességi felügyeleti eljárás sajátos formája az úgynevezett hivatalbóli törlési eljárás. Ennek akkor van helye, ha a cégbíróság tudomást szerez arról, hogy a cég nem található sem a székhelyén, sem a telephelyén, sem pedig a fióktelepén. Törlési eljárást folytat le a cégbíróság akkor is, ha a cég képviseletére jogosult személyek tartózkodásának helye ismeretlen. Ebből látható, hogy a fantomcégek kiszűrésére hivatott eljárásról van szó.
A törlési eljárás során a cégbíróság a törvényességi eljárás szabályait, illetve szükség szerint alkalmazza a fentebb már említett felügyeleti intézkedéseket.
A törlési eljárás megindításáról szóló végzést - a kézbesítés mellőzésével - a cégbíróság hirdetmény formájában a Cégközlönyben teszi közzé.
A végzés tartalmazza, hogy a cég törlése ellen kifogás terjeszthető elő. A kifogást a hirdetmény megjelenésétől számított 30 nap alatt lehet bejelenteni. Az előterjesztett kifogásról a cégbíróság 8 napon belül határoz. A kifogás akkor alapos, ha új adatot tartalmaz a cég székhelyére, működésére, illetve a képviselő lakóhelyére. Ebben az esetben a cégbíróság megteszi a szükséges felügyeleti intézkedést.
Amennyiben a kifogás nem tartalmaz új adatot, vagy az annak alapján megtett intézkedés eredménytelen volt, a cégbíróság elutasítja a kifogást és folytatja a törlési eljárást. A kifogást elutasító végzés ellen külön fellebbezésnek nincs helye, az ellen csak a törlési eljárást befejező határozat ellen benyújtott fellebbezésben lehet élni jogorvoslattal.
A kifogás előterjesztésére nyitva álló határidő eredménytelen elteltét követően, illetve amennyiben a kifogás nem alapos, a cégbíróság - felszámolási eljárás kezdeményezése, illetve végelszámolás elrendelése nélkül - végzéssel határoz a cég törléséről. E végzést a kifogás előterjesztőjén kívül másnak kézbesíteni nem kell. A végzést a Cégközlönyben közzé kell tenni azzal, hogy a végzés ellen a megjelenésétől számított 15 napon belül fellebbezésnek van helye.
A cég törlését elrendelő végzés jogerőre emelkedését a Cégközlönyben teszik közzé. A cégjegyzékben a törlés bejegyzése mellett feltüntetik "a cég hivatalból törölve" megjegyzést is.
Felvilágosításra kötelezés
A Gt. szerint a vezető tisztségviselők kötelesek a tagok (részvényesek) kérésére felvilágosítást adni a társaság ügyeiről, s lehetővé kell tenniük, hogy a tagok betekinthessenek a társaság üzleti könyveibe és irataiba. Ha a vezető tisztségviselők nem tesznek eleget a tag ilyen irányú kérésének, az érdekelt tag kérelmére a cégbíróság kötelezi a gazdasági társaságot a felvilágosításra, illetve a betekintés biztosítására.
Hivatalból észlelendő jogsértések a cégeljárásban
A jogi személyiség nélküli cégek bejegyzési (változásbejegyzési) ügyeiben a cégbíróság csak azt vizsgálja, hogy a bejegyzési kérelemben azok az adatok, amelyeknek bejegyzését az adott cégformára vonatkozóan a Ctv. 12-14. §-a előírja, megfelelnek-e a jogszabályok rendelkezéseinek, valamint hogy a létesítő okirat, illetve módosításai tartalmazzák-e azokat az adatokat, amelyeket az adott cégformára vonatkozó jogszabály előír, mellékelték-e a bejegyzés elbírálásához szükséges - e törvény mellékletében meghatározott - okiratokat, és megfizették-e a törvény által előírt mértékű illetéket. * A jogi személyiségű cégek bejegyzési (változásbejegyzési) ügyeiben a cégbíróság azt vizsgálja, hogy azok az adatok, amelyeknek bejegyzését az adott cégformára vonatkozóan a Ctv. előírja, illetve a létesítő okirat és annak módosításai, valamint a bejegyzési (változásbejegyzési) kérelem alapjául szolgáló egyéb okiratok megfelelnek-e a jogszabályok rendelkezéseinek.
Nemcsak a cégbíróság, hanem a rendes bíróság is gyakorol bizonyos kontrollt a cég törvényes működése felett. A Gt. szerint pert lehet indítani a gazdasági társaság ellen a társaság szervei által hozott határozatok bírósági felülvizsgálata iránt. A kérelmet csak arra hivatkozással lehet előterjeszteni, hogy a határozat a Gt. vagy más jogszabály rendelkezéseibe, avagy a társasági szerződésbe (alapító okiratba, alapszabályba) ütközik. Mindebből látható, hogy a társasági határozatok felülvizsgálata iránt csak jogsértésre hivatkozással lehet pert indítani, a gazdaságosság, a célszerűség ebben az esetben sem lehet a vizsgálat tárgya.
A perindításra elsősorban a gazdasági társaság tagja (részvényese) jogosult. A gazdasági társaság legfőbb szerve által hozott határozat bírósági felülvizsgálatát - az említett jogsértésre hivatkozással - a társaság bármely vezető tisztségviselője, illetve a felügyelőbizottság bármely tagja is kezdeményezheti.
A keresetindítás joga érvényesen nem zárható ki, de nem illeti meg azt a személyt, aki - a tévedés, a megtévesztés és a jogellenes fenyegetés eseteit kivéve - a határozat meghozatalához szavazatával hozzájárult.
A jogsértő társasági határozat bírósági felülvizsgálata iránti keresetet a határozatról való tudomásszerzéstől számított harminc napon belül kell megindítani a gazdasági társaság ellen. A határozat meghozatalától számított kilencvennapos jogvesztő határidő elteltével a határozatot akkor sem lehet megtámadni, ha a perlésre jogosulttal nem közölték a határozatot, illetve arról a jogosult addig nem szerzett tudomást.
A cég képviselete a perben
Ha a felülvizsgálatot a gazdasági társaság vezető tisztségviselője kezdeményezi, és a gazdasági társaságnak nincs olyan vezető tisztségviselője, aki a társaságot képviselhetné, a perben a társaságot a felügyelőbizottság által kijelölt felügyelőbizottsági tag képviseli. Ha a gazdasági társaságnak nincs felügyelőbizottsága, vagy a felügyelőbizottság valamennyi tagja felperesként perben áll, a bíróság a társaság képviseletére ügygondnokot rendel ki.
A jogsértő határozatot a bíróság ítéletével hatályon kívül helyezi. Az ítélet hatálya azokra a tagokra (részvényesekre) is kiterjed, akik nem álltak perben.
A tagoknak lehetőségük van arra, hogy a társasági szerződésükben (alapító okiratban, alapszabályban) a cég működésével kapcsolatos kontrollba egy harmadik elemet építsenek. A Gt. szerint ugyanis az alapító dokumentumban a társasági jogviták tekintetében állandó, vagy eseti választottbíráskodás egyaránt kiköthető a választottbíráskodásról szóló 1994. évi LXXI. törvény szabályai szerint.
Társasági jogvita
Társasági jogvitának minősül a gazdasági társaság és tagjai (részvényesei) - ideértve a kizárt vagy a társaságtól egyébként megvált korábbi tagot is - közötti, valamint a tagok (részvényesek) egymás közötti jogviszonyában a társasági szerződéssel kapcsolatban, avagy a társaság működésével összefüggésben keletkezett jogvita.
A cégjegyzék valamennyi cég esetében tartalmazza * a társaság cégjegyzékszámát, * a magyar, illetve külföldi részvétellel működő cég esetében az érintett állam(ok) betűjelét; külföldi vállalkozás magyarországi fióktelepe, illetve közvetlen kereskedelmi képviselete esetében pedig a külföldi vállalkozás székhelye szerinti állam betűjelét, * a cég nevét, * a cég székhelyét, * a létesítő okirat, társasági szerződés, alapító okirat, alapszabály (a továbbiakban együtt: létesítő okirat) keltét, * a cég által a létesítő okiratban megjelölt tevékenységi köröket, a Központi Statisztikai Hivatal által kiadott nómenklatúra szerint, * a cég jegyzett tőkéjét, és ezen belül a pénzbeli és nem pénzbeli hozzájárulás mértékét, * a cégjegyzés módját, * a cégjegyzésre jogosultak nevét (cégét) és lakóhelyét (székhelyét), valamint tisztségét, * a cég adószámát, valamint statisztikai számjelét, * a cég valamennyi pénzforgalmi számláját, valamint az azokat vezető pénzügyi intézmények nevét és székhelyét, * a cégbejegyzés időpontját. * A cégjegyzék szükség szerint tartalmazza * a cég rövidített nevét, * a cég idegen nyelvű elnevezését, * a cég telephelyét, * a cég fióktelepét, * meghatározott időtartamra alapított cég esetén a működés befejezésének időpontját, * a jogelőd(ök), illetve a jogutód(ok) cégnevét és cégjegyzékszámát, * a könyvvizsgáló nevét (cégét) és lakóhelyét (székhelyét), * a felügyelőbizottsági tagok nevét és lakóhelyét, * annak a kamarának a megjelölését, amelynek a cég a tagja. * A cégjegyzékben feltüntetik * a csődeljárás kezdő időpontját és befejezését, * a felszámolás kezdő időpontját és befejezését (külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe, illetve külföldiek magyarországi közvetlen kereskedelmi képviselete esetén a külföldi vállalkozás fizetésképtelenségére, illetve felszámolására vonatkozó eljárás megindítását és befejezését is, feltüntetve a külföldi vállalkozás felszámolójának nevét, lakóhelyét, illetve székhelyét), * a végelszámolás megindítását és befejezését (külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe, illetve külföldiek magyarországi közvetlen kereskedelmi képviselete esetén a külföldi vállalkozás végelszámolásának megindítását és befejezését, valamint a külföldi vállalkozás végelszámolójának nevét, lakóhelyét, illetve székhelyét), * a cég működésének felfüggesztését, * a cég megszűntnek nyilvánítását, * a jogerős bejegyző végzés hatályon kívül helyezése iránti perindítást és a per befejezését, * a létesítő okirat érvénytelenségének megállapítása iránti perindítást és befejezését, * a tag kizárása iránti perindítást és a per befejezését, * kiskorú tag (tulajdonos) esetén a törvényes képviselő nevét és lakóhelyét, * a cég elleni végrehajtás - ideértve a biztosítási intézkedést is - elrendelését, * a cég tagja (részvényese) vagyoni részesedésének lefoglalását. * A cégjegyzék cégformánként tartalmazza: * közkereseti társaság (gazdasági munkaközösség) esetében a tagok nevét (cégét) és lakóhelyét (székhelyét); * betéti társaság esetében a társaság beltagjainak, illetve kültagjainak nevét (cégét), lakóhelyét (székhelyét), a kültagok betétjének együttes összegét; * közös vállalat esetében a tagok nevét (cégét), lakóhelyét (székhelyét), a közös vállalat csatlakozó tagja csatlakozásának időpontját, felelősségének esetleges korlátozását; * korlátolt felelősségű társaság esetében a tagok nevét (cégét), lakóhelyét (székhelyét), a korlátolt felelősségű társaság jelentős, többségi, illetve közvetlen irányítás alá kerülésének tényét, ha az egyszemélyes korlátolt felelősségű társaság tagja a társaság tartozásaiért korlátlan felelősséget vállal, ezt a tényt; * részvénytársaság esetében azt, hogy a részvénytársaság nyilvánosan vagy zártkörűen működik, részvényfajták (részvényosztályok) szerint a bemutatóra szóló részvények számát és névértékét, részvényfajták (részvényosztályok) szerint a névre szóló részvények számát és névértékét, ha a részvény átruházását az alapszabály korlátozza, a kibocsátott átváltoztatható kötvények számát és névértékét, a kibocsátott jegyzési jogot biztosító kötvények számát és névértékét, a részvénytársasági hirdetmények közzétételének módját, helyét, a részvénytársaság jelentős, többségi, illetve közvetlen irányítás alá kerülésének tényét, egyszemélyes részvénytársaság esetében az alapító, illetve az egyedüli részvényes nevét (cégét), lakóhelyét (székhelyét), illetve ha az egyszemélyes részvénytársaság részvényese a társaság tartozásaiért korlátlan felelősséget vállal, ezt a tényt. * A cégjegyzékben szereplő természetes személy esetében a cégjegyzék tartalmazza az illető anyjának leánykori nevét is. Ha a cég tagja cégjegyzékbe bejegyzett belföldi cég, feltüntetik annak cégjegyzékszámát is

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság