text:
A kijelentés megtörténte után a házasságkötést a házassági anyakönyvbe bejegyzik. - PDF
Download "A kijelentés megtörténte után a házasságkötést a házassági anyakönyvbe bejegyzik."
1 1 I évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról (Jelentıs módosítások: évi I. tv., évi IV. tv évi XV. és XX. tv., évi XVI. tv évi. évi XXI. tv évi XXXI. tv.) A törvény célja, hogy védje a házasság és a család intézményét, biztosítsa a házasságban és a családi életben a házastársak egyenjogúságát, fokozza a gyermekért való felelısséget és elımozdítsa az ifjúság nevelését. A törvény alkalmazása során mindenkor a kiskorú gyermek érdekeire figyelemmel, jogait biztosítva kell eljárni. ELSİ RÉSZ: A HÁZASSÁG I. fejezet. Házasságkötés Alaki kellékek: Házasság csak akkor jön létre, ha a házasulók - az anyakönyvvezetı elıtt, - személyes kijelentéssel, - házasságkötésre irányuló nyilatkozatot tesznek. Ha a fentiek bármelyike hiányzik nem jön létre házasság. (Semmisség.) Szükséges még mint alaki kellék: - az együttes jelenlét, - az anyakönyvvezetı hivatalos minıségében járjon el. Ezek hiánya érvénytelenséget okoz. A többi alaki kellék hiányának nincs jogkövetkezménye: illetékes anyakönyvvezetı, hivatali helyiségben (kivétel rendkívüli esemény), nyilvánosan, két cselekvıképes és nagykorú tanú jelenlétében. A kijelentés megtörténte után a házasságkötést a házassági anyakönyvbe bejegyzik. A házasságkötés elıtt a házasulóknak az anyakönyvvezetı elıtt: be kell jelenteniük: a házasságkötésnek nincs törvényes akadálya, igazolni kell, hogy a törvényes feltételek fennállnak. Jogszabály elıírhatja a tanácsadáson való kötelezı részvételt. (Jelenleg ilyen szabályozás nincs.) Házasságot kötni csak a szándék bejelentését követı 1 hónap után tőzhetik ki. Ez alól a jegyzı felmentést adhat. A házasulandók valamelyikének közeli halállal fenyegetı egészségi állapota esetén a házasságot azonnal meg lehet kötni.
2 2 II. fejezet. A házasság érvénytelensége. 1. A kötéskor fennforgó házassági akadály okából érvénytelen a házasság: - a házasulók valamelyikének korábbi házassága, vagy bejegyzett élettársi kapcsolata 1 fennáll, - egyenes ági rokonok házassága, - örökbefogadó és örökbefogadott házassága, - testvérek házassága, - cselekvıképességet kizáró gondnokság alatt álló házassága, - teljes cselekvıképtelenség állapotában levı házassága, - kiskorú házassága, ha nincs hozzá elızetes gyámhatósági engedély (mert házasságot csak nagykorú férfi és nı köthet), de a gyámhatóság csak akkor adhat engedélyt, indokolt esetben, ha a házasuló a 16. életévét betöltötte (a törvényes képviselıt meg kell hallgatni), - testvér testvére vérszerinti leszármazójával, - házastársnak volt házastársa egyenesági rokonával. A két utóbbi alól felmentés adható. 2. Formahiba a következtében érvénytelen a házasság: - ha megkötésekor az anyakönyvvezetı nem hivatalos minıségében járt el, - a kijelentés megtételekor a házasulók nem voltak együttesen jelen. A házasságot csak akkor lehet érvénytelennek tekinteni, ha azt az érvénytelenítési perben hozott bírósági ítélet érvénytelennek nyilvánította. Ennek indítására bármelyik házastárs, az ügyész és az is jogosult, akinek az érvénytelenné nyilvánításhoz jogi érdeke főzıdik. III. fejezet. A házasság megszőnése A megszőnés esetei: 1. Az egyik házastárs halálával - a halotti anyakönyvi bejegyzés idıpontjával, - a bíróságnak a halál tényét megállapító határozatával, - a holtnak nyilvánító jogerıs bírósági határozat alapján lehet hivatkozni a megszőnésre. 2. Bírósági felbontással. Bontáskor a közös kiskorú gyermek érdekeire kell figyelemmel lenni. A bíróság a házasságot bármelyik, vagy mindkét fél kérelmére felbontja, ha házaséletük teljesen és helyrehozhatatlanul megromlott. Erre utal a házasfelek befolyásmentes egyezı akaratnyilvánítása, mely végleges elhatározáson alapul évi XXIX. tv. a bejegyzett élettársi kapcsolatról, az ezzel összefüggı, valamint az élettársi viszony igazolásának megkönnyítéséhez szükséges egyes törvények módosításáról (hatályos: július 1-tıl)
3 3 Véglegesnek akkor lehet tekinteni az elhatározást, ha házasfelek az alábbi kérdésekben megegyeztek, és ezt az egyezséget a bíróság jóváhagyta. - A közös gyermek elhelyezése és tartása. - A szülı és a gyermek közötti kapcsolattartás. - A közös lakás használatának megosztása. (Nem a tulajdonjog!) - A házastársi közös vagyon megosztása. - Az esetleges házastársi tartás. Az egyezség megváltoztatását a jóváhagyástól számított 2 éven belül csak akkor lehet kérni, ha a kiskorú gyermek érdekeit szolgálja, illetve a körülmények változása folytán a megállapodás valamelyik fél érdekeit súlyosan sérti. Akkor is véglegesnek tekinthetı az elhatározás, ha a házasfelek között legalább 3 éve megszakadt az életközösség úgy, hogy külön lakásban élnek és igazolják, hogy a közös gyermek elhelyezését és tartását a gyermek érdekének megfelelıen rendezték. IV. fejezet. A házastársak jogai és kötelességei. 1. Általános rendelkezések. A házastársak jogai és kötelességei egyenlık, a házasélet ügyeiben közösen kell dönteniük. A személyüket érintı ügyekben önállóan, de a család érdekeit szem elıtt tartva kötelesek dönteni. A házastársak hőséggel tartoznak egymásnak és támogatni kötelesek egymást. A feleség a házasságkötés után, választása szerint viselheti. - kizárólag a maga teljes nevét viseli, vagy - a férje teljes nevét viseli a házasságra utaló toldással, amelyhez a maga teljes nevét hozzákapcsolhatja, vagy - a férje családi nevét viseli a házasságra utaló toldással és ehhez a maga teljes nevét hozzákapcsolja, vagy - a férje családi nevéhez hozzákapcsolja a saját utónevét. A férj a házasságkötés után - kizárólag a maga teljes nevét viseli, vagy - a felesége családi nevéhez hozzákapcsolja a saját utónevét. A férj, illetve a feleség a házasságkötés után házassági névként családi nevüket is összekapcsolhatja, hozzáfőzve a saját utónevét. A házasulóknak a névviselésrıl meg kell egyezniük, és az anyakönyvvezetı felhívására a házasságkötés utáni névviselésrıl nyilatkozniuk kell. A házasság megszőnése, illetve érvénytelenné nyilvánítása után a házastársak a házasság fennállása alatt viselt nevet viselik tovább. Ha ettıl el kívánnak térni, ezt a házasság megszőnése, illetve érvénytelenné nyilvánítása után az anyakönyvvezetınek bejelenthetik. Ilyen esetben sem viselheti azonban a volt
4 4 férje nevét a volt feleség a házasságra utaló toldással, ha azt a házasság fennállása alatt nem viselte. A bíróság a volt férj kérelmére eltilthatja a volt feleséget a házasságra utaló toldással használt névviseléstıl, ha a feleséget szándékos bőncselekmény miatt jogerısen szabadságvesztésre ítélték. (Konjunktív feltételek!) Újabb házasságkötés esetén a feleség volt férje nevét a házasságra utaló toldással nem viselheti tovább, és ez a joga akkor sem éled fel, ha újabb házassága megszőnt. 2. Házassági vagyonjog A házasság megkötésével az életközösség idejére házassági vagyonközösség keletkezik. Ez azt jelenti, hogy a házastársak osztatlan közös tulajdona mindaz, amit a házassági életközösség ideje alatt akár együttesen, akár külön-külön szereztek. Ez alól kivétel az a vagyon, ami valamelyik házasfél külön vagyonába tartozik. (Ilyen pl. az a vagyontárgy, ami már a házasság megkötése elıtt bármelyiküknek a tulajdonát képezte; vagy a házasság fennállása alatt öröklés, vagy ajándékozás jogcímén szerzett vagyontárgy; stb..) A házastársak a házasságkötés elıtt, valamint a házasság fennállása alatt szerzıdéssel rendezhetik az egymás közti vagyoni viszonyaikat, ennek közokiratba foglalása szükséges. A harmadik személlyel kötött ügyleteik során kötelesek tájékoztatást adni arról, hogy a szerzıdéssel érintett vagyontárgy valamelyikük különvagyonába tartozik. 3. A házastársak lakáshasználatának rendezése. Már a házasságkötés elıtt, valamint a házasság felbontása esetére rendezhetik a közös lakás további használatát (közokiratba, vagy jogi képviselı által ellenjegyzett magánokiratba kell foglalni). Bontás esetén, ha a házastársak nem tudnak megegyezni, a bíróság dönt. A kiskorú gyermek lakáshasználati jogát általában a volt közös lakásban kell biztosítani. A közös tulajdonban, vagy közös bérletben levı lakást a bíróság megosztja, ha a lakás alapterülete, alaprajzi beosztása, és a helyiségek száma ezt lehetıvé teszi. Ha lehetséges a lakást két másikra cserélik, úgy hogy mindkét fél megfelelı lakáshoz jusson. Amennyiben a fentiekre nincs lehetıség, akkor az marad a lakásban, akinél a gyermeket elhelyezték, a távozó fél a lakáshasználati jog ellenértékének rá esı részére jogosult. (A beköltözhetı forgalmi értékbıl levonva a lakott forgalmi értéket, osztva a személyek számával.) Amennyiben a lakás valamelyik házastárs különvagyona, vagy önálló bérlete, akkor a lakáshasználat ıt illeti meg, kivételesen a másik felet, ha a gyerek nála kerül elhelyezésre.
5 5 4. A háztartás költségei, házastársi tartás. A közös költségek fedezésére a házastársak keresménye és egyéb közös vagyona szolgál. Amennyiben ez nem elegendı, akkor a különvagyonból is hozzá kell járulni. A házastárs köteles a különélı és önhibáján kívül rászoruló házastársát különvagyonából is eltartani, amennyiben erre nem érdemtelen. MÁSODIK RÉSZ: A CSALÁD V. fejezet. A családi jogállás A rokonság Egyenesági rokonság Ilyen a rokonság azok között, akik közül egyik a másiktól származik. Ennek megfelelıen egyenesági rokonság áll fenn szülı (elıd) és a gyermek (utód) között. Az elıdöket felmenı (szülı, nagyszülı, dédszülı stb.) az utódokat lemenı (gyermek, unoka, dédunoka stb.) rokonoknak nevezzük. Az egyenesági rokonság fennállhat anyai és apai ágon egyaránt. Oldalági rokonság Oldalágon rokonok azok, akiknek legalább egy közös felmenı rokonuk van, ık maguk azonban egyeneságon nem rokonok. Oldalágon rokonai egymásnak a testvérek, akár mindkét, akár csak az egyik szülıjük közös. Azok az oldalági rokonok, akiknek legalább az egyik nagyszülıjük közös, unokatestvérek. Másodfokú unokatestvérség áll fenn azok között, akiknek a dédszülıjük közös. A rokonság fokát tekintve mind egyenes, mind oldalágon egyaránt lehet közelebbi és távolabbi. Az apaság vélelme 1. A gyermek apjának azt a férfit kell tekinteni, akivel az anya a fogamzási idı kezdetétıl a gyermek születéséig eltelt idı, vagy annak legalább egy része alatt házassági kötelékben állott. A vélelmezett fogamzási idı a születéstıl visszafelé számított 182. és 300. nap közötti idı a két határnap hozzászámításával. Bizonyítani lehet, hogy a gyermek fogamzása a vélelmezett fogamzási idı elıtt vagy után történt. Ha a nı házasságának megszőnése után újból házasságot kötött, az újabb házasságának fennállása alatt született gyermeke apjának akkor is az újabb férjet kell tekinteni, ha a korábbi házasság megszőnése és a gyermek születése közt háromszáz nap nem telt el. Ha azonban ez a vélelem megdıl, a gyermek apjának a korábbi férjet kell tekinteni. Ha az anya a fogamzási idı kezdetétıl a gyermek születéséig eltelt idı vagy annak egy része alatt nem állott házassági kötelékben, a gyermek apjának kell tekinteni azt a férfit, aki az anyával a fogamzási idı kezdetétıl a gyermek születéséig eltelt idı vagy annak egy része alatt a közjegyzı által vezetett Élettársi Nyilatkozatok Nyilvántartása által igazolt élettársi kapcsolatban élt.
6 6 Ezt a szabályt nem lehet alkalmazni, ha az anya a fogamzási idı kezdetétıl a gyermek születéséig eltelt idı alatt több férfival élt az Élettársi Nyilatkozatok Nyilvántartása által igazolt élettársi kapcsolatban. Ha az anya a fogamzási idı kezdetétıl a gyermek születéséig eltelt idı vagy annak egy része alatt nem áll házassági kötelékben, és a közjegyzı által vezetett Élettársi Nyilatkozatok Nyilvántartásán 2 alapuló apasági vélelem sem áll fenn, a gyermek apjának kell tekinteni azt a férfit, aki a gyermeket teljes hatályú nyilatkozattal a magáénak ismerte el, vagy azt, akit a bíróság jogerıs ítélettel a gyermek apjának nyilvánított, vagy a jelen törvényben meghatározott feltételek esetén azt, aki a gyermek születése után az anyával házasságot kötött, vagy azt a férfit, aki az anyával külön törvény rendelkezései szerint lefolytatott emberi reprodukcióra irányuló különleges eljárásban (a továbbiakban: reprodukciós eljárás) vett részt és a származás a reprodukciós eljárás következménye. 2. Teljes hatályú apai elismerı nyilatkozat az apaságot önmagában megállapítja. Feltételei (konjunktív!): a fogamzási idı kezdetétıl tehetı, csak akkor, ha a törvény értelmében nem kell más férfit a gyermek apjának tekinteni, a gyermek legalább 16 évvel fiatalabb, mint a 16. életévét betöltött nyilatkozó, csak személyesen tehetı, közokiratba kell foglalni, anyakönyvvezetı, gyámhatóság, bíróság, közjegyzı elıtt, szükséges hozzá az anya, a kiskorú gyermek törvényes képviselıjének, és a 14. életévét betöltött gyermek hozzájárulására is. 3. Amennyiben az anya a gyermek születése után házasságot köt, és a férj a házasságkötést megelızıen az anyakönyvvezetı elıtt a gyermeket magáénak ismeri el. Feltételei (konjunktív!): más módon nem állapítható meg senkinek az apasága és senki ellen nincs apaság megállapítása iránti per folyamatban, a férj a gyermeknél legalább 16 évvel idısebb, hozzájárulás szükséges az anyától, a kiskorú törvényes képviselıjétıl és a 14. életévét betöltött gyermektıl évi XXIX. tv. a bejegyzett élettársi kapcsolatról, az ezzel összefüggı, valamint az élettársi viszony igazolásának megkönnyítéséhez szükséges egyes törvények módosításáról
7 7 4. Apának kell tekinteni azt a férfit, aki az anyával külön törvény rendelkezései szerint lefolytatott emberi reprodukcióra irányuló különleges eljárásban vett részt és a származás a reprodukciós eljárás következménye. 5. Az apaság bírósági úton történı megállapítása Amennyiben a fentiek alapján (1.-4. pont alattiak: tehát fennálló házasság, utólagos házasság, teljes hatályú apai elismerés, reprodukciós eljárás) nem kell mást apának tekinteni, jöhet szóba a bírósági eljárás. Ennek során a bíróság a gyermek apjának nyilvánítja azt a férfit, aki az anyával a fogamzási idıben nemileg érintkezett, és az összes körülmény gondos mérlegelése alapján alaposan következtethetı, hogy a gyermek ebbıl az érintkezésbıl származik. Nincs helye az apaság bírósági úton történı megállapításának azzal a férfival szemben, aki az eljárás lefolytatásához ivarsejtet vagy embriót adományozott. Az apaság vélelmének megtámadására jogosult: - a gyerek (nagykorúságától), - a férfi, akit apának kell tekinteni, - a gyerek halála után leszármazója, - a fentiek hiányában az ügyész. A megtámadásra a születésrıl szerzett értesülés idıpontjától számított 1 évig van lehetıség. Az anyaság megállapítása A gyermek kérheti annak bírósági megállapítását, hogy anyja az általa megjelölt személy. Az anyaság bírósági megállapítását az is kérheti, aki azt állítja, hogy ı a gyermek anyja. Ha a származás reprodukciós eljárás következménye, nincs helye az anyaság bírósági úton történı megállapításának azzal a nıvel szemben, aki az eljárás lefolytatásához ivarsejtet vagy embriót adományozott. A gyermek névviselése Ha mindkét szülı ismeretlen a gyermek születése után nyomban intézkedni kell, hogy szülıkként képzelt személyeket jegyezzenek be. Ha az apa ismeretlen, akkor az anya kérelmére bármikor, a gyermek 3. életévének betöltése után pedig hivatalból kell intézkedni, hogy apaként képzelt személyt jegyezzenek be (gyámhatósági feladat). Apai családi névként: - az anya legközelebbi ismert férfi felmenıjének családi nevét kell megállapítani (anyai nagyapa), - ha az anya kéri, akkor lehetıség van az anya családi nevének bejegyzésére, vagy az anya által megjelölt más családi nevet, feltéve, hogy ez más jogos érdekét nem sérti.
8 8 Nem állapítható meg olyan családi név, amely a gyermekre sérelmes. Ha mindkét szülı ismert, akkor a megállapodásuk szerinti családi nevet viseli a gyermek. Házasságban élı szülık gyermeke szüleinek megállapodása szerint apjának vagy anyjának családi nevét viseli. A házasságban élı szülık valamennyi, a házasság fennállása alatt született közös gyermekének csak azonos családi neve lehet. Közös házassági nevet viselı házastársak gyermeke csak a szülık közös házassági nevét viselheti. A saját nevüket viselı szülık megállapodása alapján a gyermek az apa és az anya családi nevét együtt is viselheti. A gyermek családi neve legfeljebb két tagú lehet. VI. fejezet. Az örökbefogadás 1. Az örökbefogadás célja Az örökbefogadó és annak rokonai, valamint az örökbefogadott között családi kapcsolatot létesítsen, és elsısorban olyan kiskorúak nevelését biztosítsa, akiknek szülei nem élnek, vagy akiket szüleik megfelelıen nem képesek nevelni. 2. Az örökbefogadás feltételei Örökbefogadó csak az a teljesen cselekvıképes, nagykorú személy lehet, aki örökbefogadás elıtti tanácsadáson és felkészítı tanfolyamon eredménnyel részt vett, és személyisége, valamint körülményei alapján 3 alkalmas a gyermek örökbefogadására További feltétel, hogy a gyermeknél legalább 16, legfeljebb 45 évvel idısebb. El lehet tekinteni tanfolyam elvégzésétıl, illetve a korkülönbségtıl, ha házastárs, vagy rokon fogadja a gyermeket örökben. Nem fogadhat örökbe, aki a szülıi felügyelet megszüntetését, vagy a közügyektıl való eltiltást kimondó jogerıs bírósági ítélet hatálya alatt áll. Örökbefogadni csak kiskorút lehet. Az örökbefogadást a gyámhatóság engedélyezi. Ennek megadásához a felek egyetértı kérelmét tartalmazó nyilatkozat, továbbá a gyermek szüleinek, valamint a házasságban élı örökbefogadó házastársának hozzájárulása szükséges. A szülı a hozzájáruló nyilatkozatot nem vonhatja vissza. (Erre figyelmeztetni kell!) A leendı örökbefogadónak a gyermeket legalább 1 hónapig gondoznia kell, csak ez után adható neki örökbe. A titkos örökbefogadás esetei - Az örökbefogadáshoz a szülı úgy is megadhatja a hozzájárulását, hogy nem ismeri az örökbefogadó személyét. Erre a nyilatkozatra a gyermek születése elıtt is sor kerülhet. Ezt a nyilatkozatot a gyermek 6 hetes koráig visszavonhatja. (Erre figyelmeztetni kell!) A hat hetesnél fiatalabb gyermeket 3 Az örökbefogadás elıtti eljárásban a gyámhivatal hoz errıl határozatot.
9 9 a gyámhatóság elsısorban más személynél (nevelıszülınél, gyermekotthonban, vagy más bentlakásos intézetben) helyezi el. A szülı felügyeleti joga megszőnik a gyermek hathetes korában, illetve idısebb gyermeknél a nyilatkozattétel idıpontjában. A szülıi felügyeleti jog megszőnését a gyámhivatal határozata állapítja meg. Ha a gyermek 6. életévét betöltötte, vagy egészségileg károsodott, a hozzájáruló nyilatkozat érvényességéhez a gyámhatóság jóváhagyása is szükséges. - Nincs szükség annak a szülınek a hozzájárulására, aki Szülıi felügyeletet megszüntetı jogerıs bírósági ítélet hatálya alatt áll. Akinek intézeti nevelt gyermekét a gyámhatóság örökbefogadhatónak nyilvánította. 4 Erre akkor kerül sor, ha a szülı a gyermekkel önhibájából egy éve nem tart rendszeresen kapcsolatot, életvitelén, körülményein nem változtat és emiatt az átmeneti nevelés nem szüntethetı meg. (Erre a jogkövetkezményre az átmeneti nevelést elrendelı határozatban figyelmeztetni kell!), vagy a szülı a lakó- és tartózkodási helyét megváltoztatja úgy, hogy nem hagyja meg az új helyét. Az új tartózkodási hely felderítésére irányuló gyámhatósági intézkedések fél éven belül nem vezetnek eredményre, vagy a szülı fél éven át gyermekkel semmilyen formában nem tartja a kapcsolatot. Aki gyermekét annak érdekében, hogy más nevelje fel személyazonosságának feltárása nélkül az egészségügyi intézmény erre kijelölt helyén helyezi el, feltéve, hogy hat héten belül a gyermekéért nem jelentkezik. Titkos örökbefogadás esetén a szülı az örökbefogadásról értesítést nem kap, és az örökbefogadásról hozott határozatot sem fellebbezéssel, sem egyéb módon nem támadhatja meg. Nyílt örökbefogadás esetén az alábbi esetekben nincs szükség hozzájáruló nyilatkozatra: - A házastársak között az életközösség megszőnt, akkor az örökbefogadó házastársának hozzájárulására. - Sem a szülı, sem a házastárs hozzájárulására nincs szükség, ha cselekvıképtelen, vagy ismeretlen helyen távol van. A gyámhivatal az örökbefogadás céljának megfelelıen a gyermek érdekében elsısorban a házasságban élı örökbefogadók által történı örökbefogadást engedélyezi. 4 Ha a kiskorú örökbefogadására nem került sor, és utóbb a gyámhatóság az intézeti nevelést megszünteti, az örökbefogadhatónak nyilvánító határozat hatályát veszti.
10 10 Az örökbefogadást nem lehet engedélyezni, ha az a kiskorú érdekeivel ellentétben áll, vagy a közérdeket egyébként sérti, illetve, ha akár a felek, akár az eljárásban egyéb módon közremőködı személyek vagy szervezetek részére haszonszerzéssel jár. Külföldre történı örökbefogadás - a rokonok, illetve a szülı házastársa által történı örökbefogadás kivételével - csak örökbefogadhatóvá nyilvánított átmeneti vagy tartós nevelésben levı gyermek esetében engedélyezhetı. Erre csak akkor kerülhet sor, ha a gyermek örökbefogadására belföldön nem került sor, mert azt nem kezdeményezték, illetve örökbefogadása érdekében tett intézkedések nem vezettek eredményre. 3. Az örökbefogadás joghatásai. Az örökbefogadott mind az örökbefogadóval mind annak rokonaival szemben az örökbefogadó gyermekének jogállásába lép. Az örökbefogadás kihat az örökbefogadó leszármazóira is. 4. Az örökbefogadás hatálytalanná válása. Az örökbefogadás hatálytalanná válik, ha az örökbefogadó az örökbefogadottat teljes hatályú apai elismerı nyilatkozattal gyermekének ismeri el, vagy ha az örökbefogadót jogerıs bírósági ítélet, ill. utólagos házasságkötése következtében az örökbefogadott apjának kell tekinteni. 5. Az örökbefogadás megszőnése Kölcsönös kérelemre a gyámhatóság felbontja az örökbefogadást, ha az a kiskorú érdekében áll. A bíróság bontja fel az örökbefogadást, ha bármelyik fél kérelmére, ha bármelyikük olyan magatartást tanúsít, amely miatt az örökbefogadás fenntartása a másik félre elviselhetetlenné vált, vagy ha célját és társadalmi rendeltetését nem tölti be. VII. fejezet. A rokonok eltartása 1. Rokontartás A családtagok felelısséggel tartoznak egymás iránt és egymást támogatni kötelesek. Ebbıl a tartalmában elemi erkölcsi szabályból következik, hogy az önmaga eltartására nem képes családtagot a többi családtag nem hagyhatja sorsára, hanem köteles eltartani. A tartás kötelezettsége elsısorban a házastársat, illetve bejegyzett élettársat terheli. Nem mindenki számíthat azonban házastársára, bejegyzett élettársára. Így van ez a kiskorú gyermekek esetén, akikrıl szüleiknek kell gondoskodniuk, de a megözvegyült emberek is kénytelenek más támasz után nézni, Azoknak pedig, akik nem házasodtak meg, vagy házastársukkal nem élnek együtt, ugyancsak rokonaik támogatására szorulnak.
11 11 A rokontartás feltétele, mértéke, sorrendje, érvényesítése A rokontartásra való jogosultság feltétele a rászorultság, vagyis az, hogy a jogosult életkoránál vagy egészségi állapotánál fogva nem képes vagy csak részben képes saját eltartásáról gondoskodni, illetve bár munkaképes lenne, de tanulmányai folytatása miatt indokolt az eltartása. A tartásnak az is feltétele, hogy a jogosult ne legyen érdemtelen a tartásra. A kiskorú gyermektıl és a gyermekérıl gondoskodó szülıtıl azonban nem tagadható meg a tartás érdemtelenség címén. A tartásra jogosultat nem valamennyi rokona egyszerre köteles eltartani, hanem e kötelezettség egymás közt egysorban mindig csak a legközelebbi egyenesági rokonokat terheli úgy, hogy elsısorban a leszármazók kötelesek a tartásra, s csak ezek hiányában a felmenı rokonok. Az oldalági rokonok közül egyedül a nagykorú testvért terheli tartási kötelezettség, kiskorú testvére javára, ha más rokon nem képes a testvért eltartani. Az egy sorban kötelezettek együttesen olyan mértékő tartást kötelesek a jogosultnak nyújtani, hogy annak indokolt szükségleteit (nevelés, taníttatás, gondozás, ápolás, élelmezés, lakás, kulturális igények, stb.) a tartás fedezze. A tartást pénzben vagy természetben lehet nyújtani, a felek megegyezésétıl függıen. A kötelezettek között a tartás teherbíró képességük arányában oszlik meg, s a természetben nyújtott tartást éppúgy el kell számolni, mint a pénzbelit. A rokontartás szempontjából a teherbíró képesség azt a vagyont, jövedelmet jelenti, amely a rokonok felé fennálló tartási kötelezettségek teljesítéséhez rendelkezésre áll. Rokonait ugyanis mindenki csak annyiban köteles eltartani, amennyiben ez a saját tartását nem veszélyezteti. A rokonok és a házastárs, bejegyzett élettárs tartására rendelkezésre álló vagyon, jövedelem nem feltétlenül elegendı valamennyi tartásra jogosult igényeinek kielégítésére. Ezért a jogosultsághoz hasonlóan a kötelezettség is a rokonság foka szerint, meghatározott sorrendben teljesíthetı; s a sorrendben hátrább álló jogosult csak olyan mértékben jut tartáshoz ettıl a kötelezettıl -, amilyen mértékben az elıtte álló jogosultak igényeinek kielégítése után még maradt számára valami. Ha a kötelezett a tartás alól mentesül, a kiesı tartás a vele egy sorban álló kötelezettre, ilyenek hiányában, a sorban utána következı kötelezettekre hárul.
12 12 A tartás a jellegébıl adódóan, a folyamatosan jelentkezı igények kielégítésére szolgál, ezért tartási követelést is csak kivételesen lehet visszamenıleg érvényesíteni. Tartási igényét per útján elsısorban a tartásra jogosult maga érvényesítheti. Lehetnek olyan esetek, amikor a tartásra jogosult valamilyen okból nem kíván pert indítani, és ezzel a tartása komoly veszélybe kerül. Ha a jogosult védtelen, a rokonaival szemben kiszolgáltatott személy, akkor az ı érdekében a jegyzı és az ügyész is indíthat tartási pert. 2. A gyermek tartása A Családjogi Törvény a társadalom által elfogadott erkölcsi normáknak megfelelıen elıírja, hogy a szülı a saját szükséges tartása rovására is köteles megosztani kiskorú gyermekével azt, ami közös eltartásukra rendelkezésre áll. Ez a kötelezettség azonban csak akkor terheli a szülıt, ha a gyermek vagyontalan, vagy ha a gyermeknek nincsen más tartásra szorítható egyenesági rokona. (pl. nagyszülı) Ellenkezı esetben ugyanis a szülı súlyosan méltánytalan helyzetbe kerülne. Megjegyzendı, hogy a nagykorú továbbtanuló gyermeket a saját tartásának rovására a szülı nem köteles eltartani. A gyermektartás módja A gyermek eltartásának legtermészetesebb módja, hogy a szülı a gyermeket a saját háztartásában neveli, gondozza, ellátja ruhával, biztosítja élelmezését, lakását. Amikor erre bármilyen okból nem kerülhet sor, a szülı köteles a gyermek szükségleteirıl olyan módon gondoskodni, hogy a gyermeket ténylegesen eltartó személy kezéhez tartásdíjat fizet. Így, ha a gyermeket az egyik szülı gondozza a másik szülı köteles a tartást pénzben nyújtani, ha pedig harmadik személy gondozásában van a gyermek, mindkét szülı pénzbeni tartást teljesít. A gyermektartásdíj megállapítása A gyermektartásdíjat illetıen elsıdlegesen a szülık megállapodása az irányadó, a bíróság csak a szülık megegyezésének hiányában dönt. A gyermektartásdíj összege a kötelezett átlagos jövedelmének 15-25%-a közötti skálán, tehát rugalmas módon állapítható meg az eset összes körülményeitıl függıen. E körülmények mérlegelésénél mindenekelıtt a gyermek szükségleteibıl kell kiindulni, A gyermek tényleges szükségletei a minden esetben figyelembe veendı alapszükségletek, ezen kívül pedig azok, amelyeket a szülık keresetijövedelmi viszonyaira tekintettel ki lehet elégíteni. E szükségletek módosulnak az életkortól, a gyermek egészségi állapotától, neveltetési feltételeitıl, stb, függıen. A szükségletek kielégítése a szülık teljesítıképességéhez igazodik, ezért emeli ki a törvény mindkét szülı jövedelmi és vagyoni viszonyai vizsgálatának szükségességét azzal is összefüggésben, hogy saját háztartásukban milyen más
13 13 tartási teher hárul rájuk. A gyermeknek lehet saját vagyona is, melynek jövedelmét elsısorban eltartására kell fordítani. A 16. életévét betöltött gyermeknek folyamatos munkaviszonya is lehet, s a tanuló gyermekek közül sokan részesülnek anyagi juttatásban. Ezeket a tartási kötelezettség mértékét csökkentı tényezıkként a törvény szerint figyelembe kell venni. A bíróság a tartásdíjat százalékos arányban, vagy határozott összegben és bizonyos jövedelmek százalékában állapítja meg. Abban az esetben, ha bíróság a tartásdíjat százalékosan állapítja meg, meg kell jelölnie a tartás alapösszegét is. A behajthatatlan tartásdíj (Nem a Csjt. szabályozza, hanem a Gyvt.) Bár a gyermek tartása elsısorban a szülı kötelessége, a kiskorúak neveltetésének anyagi biztonsága fontos társadalmi érdek, a közösség nem maradhat tétlen, ha a gyermek tartása objektív vagy szubjektív okból veszélybe kerül. Az évi XXXI. törvény a gyermekek védelmérıl és a gyámügyi igazgatásról a pénzbeli ellátások körében szabályozza a gyermektartásdíj megelılegezését. (Lásd. a következı fejezetben!) VIII. fejezet. A szülıi felügyelet és a kiskorúakról való állami gondoskodás 1. A szülıi felügyelet általában A kiskorú gyermek szülıi felügyelet vagy gyámság alatt áll. A szülıi felügyeletet a kiskorú gyermek érdekeinek megfelelıen kell gyakorolni. A szülıknek biztosítaniuk kell, hogy az ítélıképessége birtokában lévı gyermekük az ıt érintı döntések elıkészítése során véleményt nyilváníthasson. A gyermek véleményét - korára, érettségére figyelemmel - tekintetbe kell venni. A szülıi felügyelet tartalmilag magába foglalja - a kiskorú gyermek gondozását, nevelését, - vagyona kezelését, - törvényes képviseletének jogát és kötelességét, - a gyámnevezésnek és a gyámságból való kizárásnak jogát. A szülıi felügyeletet a szülık együttesen gyakorolják akkor is, ha már nem élnek együtt. Ha a gyermeket a szülık megegyezése vagy a bíróság döntése alapján valamelyik szülınél helyezték el, a felügyeletet ez a szülı gyakorolja, kivéve, ha a bíróság a közös szülıi felügyeletet rendelt el. (Ezt a szülık kérelmére teszi, illetve az ilyen egyezségét jóváhagyja.) Amennyiben a közös szülıi felügyelet gyakorlása során a szülık már nem tudnak együttmőködni, azt a bíróság bármelyik szülı kérelmére megszünteti, feltéve, hogy a megszüntetés a gyermek fejlıdése szempontjából is indokolt.
14 14 A szülıi felügyeletet gyakorló szülı, illetve a gyámhatóság a gyermek kiadását követelheti attól, aki a gyermeket jogtalanul tartja magánál. A gyermek elhelyezésérıl a szülık döntenek. A szülık megegyezésének hiányában a bíróság a gyermeket annál a szülınél helyezi el, akinél a kedvezıbb testi, értelmi és erkölcsi fejlıdése biztosított. Ha a szülınél történı elhelyezés a gyermek érdekét veszélyezteti, a bíróság a gyermeket másnál is elhelyezheti, feltéve, hogy ez a személy a nála történı elhelyezést maga is kéri. 5 A gyermek elhelyezésének megváltoztatását abban az esetben lehet kérni, ha azok a körülmények, amelyekre a bíróság a döntését alapította, utóbb lényegesen megváltoztak, és ennek következtében az elhelyezés megváltoztatása a gyermek érdekében áll. A gyermek elhelyezése, valamint az elhelyezés megváltoztatása iránt a szülı, a gyámhatóság és az ügyész indíthat pert. A különélı szülık a gyermek sorsát érintı lényeges kérdésekben együttesen gyakorolják jogaikat. Ezek a kérdések: - a kiskorú gyermek nevének meghatározása, illetve megváltoztatása, - tartózkodási helyének kijelölése, - iskolájának megválasztása, - életpályájának megválasztása. A szülıi felügyelet körébe tartozó olyan kérdésekben, amelyekben a szülıi felügyeletet együttesen gyakorló szülık nem tudnak egyetértésre jutni a lelkiismereti és vallásszabadság körébe tartozó kérdések kivételével, a gyámhatóság dönt. Ha a különélı szülık a közösen gyakorolt szülıi felügyeleti jog tekintetében nem tudnak megegyezni, a döntés a tizenhatodik életévét betöltött kiskorú tartózkodási helyének kijelölése kivételével a bíróság hatáskörébe tartozik. 2. A gondozás és nevelés A szülıi felügyelet körében a szülık kötelessége, hogy a gyermeket gondozzák, tartsák, a gyermek testi, értelmi és erkölcsi fejlıdését elısegítsék. A gyermek köteles szülei iránt tisztelettel viseltetni, nekik engedelmeskedni és fáradozásaik eredményességét tıle telhetıleg elısegíteni. A szülık saját háztartásukban kötelesek gondoskodni a kiskorú gyermekük állandó lakásáról. A gyermek állandó lakásának ha jogerıs ítélet vagy gyámhatósági határozat másként nem rendelkezik a szülık állandó lakását kell tekinteni, akkor is, ha a gyermek ideiglenesen máshol tartózkodik. A tizenhatodik életévét betöltött gyermek a szülıi házat vagy a szülık által kijelölt más tartózkodási helyet a gyámhatóság engedélyével a szülık beleegyezése nélkül is elhagyhatja, ha az fontos okból érdekében áll. A szülınek a gyermek végleges külföldre távozására vonatkozó nyilatkozatához a gyámhatóság jóváhagyása szükséges. 5 Legfelsıbb Bíróság 17. számú IRÁNYELV a gyermek elhelyezésével kapcsolatos szempontokról
15 15 Azt, hogy a gyermek milyen életpályára készüljön, a gyermek hajlama, testi és értelmi képessége, valamint az egyéb körülmények figyelembevételével a szülıi felügyeletet gyakorló szülık és a gyermek közösen döntik el. A szülı és a gyermek között az életpálya kijelölésével kapcsolatban felmerült vitában a gyámhatóság dönt. 3. A vagyonkezelés A szülıi felügyeletet gyakorló szülık joga és kötelessége, hogy gyermeküknek minden olyan vagyonát kezeljék, amely a törvény szerint nincs kivéve kezelésük alól. Azt a keresményt, amelyet a tizennegyedik életévét betöltött gyermek munkájával maga szerzett, nem a szülık kezelik, hanem ı maga szabadon rendelkezik vele. Nem tartozik a szülık kezelése alá a kiskorú gyermek olyan vagyona sem, amelyet a gyermek azzal a kikötéssel kapott, hogy azt szülei nem kezelhetik. A szülık gyermekük vagyonát biztosítékadás és számadás kötelezettsége nélkül kezelik, s a vagyon állagáról is csak a kezelés megszőntekor kötelesek számot adni. A szülık gyermekük vagyonának kezelésében a rendes vagyonkezelés szabályai szerint ugyanazzal a gondossággal kötelesek eljárni, mint saját ügyeikben. Ez azonban nem mentesíti ıket a súlyos gondatlanságért való felelısség alól. A szülık gyermekük jövedelmét a gyermek szükségleteire kötelesek fordítani. Amennyiben a jövedelem a gyermek eltartására nem elegendı, és a szülık a saját megélhetésük veszélyeztetése nélkül nem képesek a gyermeket eltartani, a gyámhatóság megengedheti, hogy a szülık az eltartás költségeinek fedezésére a gyermek vagyonának állagát meghatározott részletekben igénybe vegyék. Az a gyermek, akinek szabad rendelkezése alatt álló saját keresménye van, ha a szülıi háztartásban él, a háztartás költségeihez keresményébıl megfelelı mértékben köteles hozzájárulni. 4. A törvényes képviselet A szülıi felügyeletet gyakorló szülı joga és kötelessége, hogy kiskorú gyermekét mind személyi, mind vagyoni ügyeiben képviselje. A szülı képviseleti joga nem terjed ki a gyermek olyan vagyonával kapcsolatos ügyekre, amely vagyon nem tartozik kezelése alá. Az a szülı, akinek vagyonkezelıi joga nincs, vagyoni ügyekben gyermekét nem képviselheti. Ha a szülıi felügyelet mindkét szülıt együtt illeti meg, a szülık akár kölcsönösen, akár külön-külön közokiratba vagy teljes bizonyítóerejő magánokiratba foglalt meghatalmazást adhatnak egymásnak, hogy a gyermek vagyoni ügyeiben a törvényes képviseletet az egyik szülı a másik nevében is gyakorolja.
16 16 A szülı nem képviselheti gyermekét olyan ügyben, amelyben ı maga vagy házastársa, egyenesági rokona, avagy az ı törvényes képviselete alatt álló más személy a gyermekkel szemben ellenérdekő félként szerepel, vagy amelynek tárgya a gyermek családi jogállásának megállapítása. Ez a rendelkezés nem vonatkozik a gyermek örökbefogadásával kapcsolatos nyilatkozatra, továbbá nem akadályozza, hogy a szülı a nála elhelyezett gyermek tartása iránt a másik szülı ellen indított eljárásban gyermekét képviselje. A gyámhatóság egyes vagyoni ügyekre vagy az ügyeknek meghatározott csoportjára nézve a szülıtıl a törvényes képviselet jogát megvonhatja, ha attól lehet tartani, hogy a szülı a képviseletet nem a gyermek érdekeinek megfelelıen gyakorolná. 5. A szülıi felügyelet megszüntetése A bíróság megszünteti a szülıi felügyeletet: - ha a szülı felróható magatartásával gyermeke javát, különösen testi jólétét, értelmi vagy erkölcsi fejlıdését súlyosan sérti, vagy veszélyezteti, - ha a gyermeket más személynél helyezték el, vagy átmeneti nevelésbe vették és a szülı felróhatóan, gyermeke érdekét súlyosan sértı módon nem mőködik együtt a gyermekét gondozó nevelıszülıvel vagy intézménnyel, gyermekével nem tart kapcsolatot, továbbá magatartásán, életvitelén, körülményein az átmeneti nevelés megszüntetése céljából nem változtat. - ha a szülıt a bíróság valamelyik gyermeke személye ellen elkövetett szándékos bőncselekmény miatt szabadságvesztésre ítélte. A bíróság a szülıi felügyeletet megszüntetheti, hogy a szülı életközösségben él a felügyelettıl megfosztott másik szülıvel, és ezért alaposan tartani lehet attól, hogy a felügyeletet nem fogja a gyermek érdekében megfelelıen ellátni. Ha a bíróság a szülıi felügyeletet a szülı mindegyik gyermeke tekintetében megszüntette, a megszüntetı határozat hatálya kihat a késıbb született gyermekre is. Aki szülıi felügyeletet megszüntetı jogerıs ítélet hatálya alatt áll, - nem fogadhat örökbe, - gyámságot nem viselhet, - gyermek nála nem helyezhetı el, - nincs joga arra, hogy gyermekével kapcsolatot tartson. A bíróság a jövıre nézve visszaállítja a szülıi felügyeletet, ha az az ok, amely miatt azt megszüntették, már nem áll fenn, és nincs egyéb olyan ok sem, amely a megszüntetésre alapul szolgálna. A szülıi felügyelet megszüntetése iránt pert indíthat: - a másik szülı, - visszaállítása iránt pedig bármelyik szülı,
17 17 - mindkét esetben perindításra jogosult a gyermek, a gyámhatóság és az ügyész is. A szülıi felügyelet megszüntetése, valamint visszaállítása iránt a teljesen cselekvıképtelen szülı és gyermek helyett a gyámhatóság hozzájárulásával a törvényes képviselı indíthat pert. A cselekvıképességében korlátozott szülı és gyermek a pert törvényes képviselıje hozzájárulásával maga indíthatja meg. 6. A szülıi felügyelet szünetelése Szünetel a szülıi felügyelet, ha - a szülı cselekvıképtelen, vagy cselekvıképességében korlátozva van, - a szülı ismeretlen helyen távol van, vagy ténylegesen akadályozva van, - a bíróság a gyermeket harmadik személynél helyezte el, - ha a szülı hathetes életkoránál fiatalabb gyermeke ismeretlen személy általi örökbefogadásához járult hozzá, - a gyermeket a gyámhivatal átmeneti nevelésbe vette, - a gyámhivatal a gyermek családba fogadásához hozzájárult, - ha a szülıvel szemben a bíróság a gyermek sérelmére elkövetett cselekmény miatt büntetıeljárási kényszerintézkedésként távoltartást rendelt el, a kényszerintézkedés idıtartamáig. - a szülıi felügyelet megszüntetése, illetıleg a gyermek elhelyezése iránti per jogerıs befejezéséig annak a szülınek, akinek a gyermekét a gyámhivatal ideiglenes hatállyal a különélı másik szülınél, más hozzátartozónál vagy más személynél, illetıleg nevelıszülınél, gyermekotthonban vagy más bentlakásos intézményben helyezte el, - annak a szülınek, akinek gyermeke a különélı másik szülınél van elhelyezve, de szülıi felügyeleti jogát a bíróság nem szüntette meg. De a gyermek sorsát érintı lényeges kérdésekben meg kell hallgatni. Nem szünetel a szülıi felügyelet, ha a szülık vagy a bíróság a közös szülıi felügyeletrıl döntött. 7. A kapcsolattartás joga és kötelessége A gyermeknek joga, hogy különélı szülıjével személyes és közvetlen kapcsolatot tartson fenn. A gyermekétıl különélı szülı joga és kötelessége, hogy gyermekével kapcsolatot tartson fenn, vele rendszeresen érintkezzen (a kapcsolattartás joga). A gyermeket nevelı szülı vagy más személy köteles a zavartalan kapcsolattartást biztosítani. A szülınek kivéve, ha a gyermek sérelmére elkövetett cselekmény miatt a büntetıeljárásban elrendelhetı távoltartás kényszerintézkedés hatálya alatt áll joga van gyermekével kapcsolatot tartani akkor is, ha szülıi felügyeleti joga szünetel.
18 18 Kivételesen indokolt esetben, a gyermek érdekében azt a szülıt is fel lehet jogosítani a gyermekkel való kapcsolattartásra, akinek a szülıi felügyeleti jogát a bíróság megszüntette, vagy akinek szülıi felügyeleti joga a titkos örökbefogadáshoz adott hozzájáruló nyilatkozat folytán szőnt meg és a gyermek örökbefogadására nem került sor. Errıl a szülıi felügyeletet megszüntetı bíróság vagy ha a gyermeket tartós nevelésbe vették a gyámhivatal dönt. A kapcsolattartásról a szülık megegyezésének hiányában, illetıleg a szülık és a gyám közötti vita esetében a gyámhatóság dönt. Ha házassági vagy gyermekelhelyezési per van folyamatban, a szülık megegyezésének hiányában a kapcsolattartásról a bíróság dönt. A gyámhatóság, illetıleg a házassági vagy gyermekelhelyezési perben a bíróság a felróható magatartást tanúsító szülı kapcsolattartási jogát a gyermek érdekében korlátozhatja, vagy megvonhatja, illetıleg e jog gyakorlásának szünetelését rendelheti el. Ha a kapcsolattartás kérdésében a bíróság döntött, ennek megváltoztatását a határozat jogerıre emelkedésétıl számított két éven belül csak a bíróságnál lehet kérni. A kapcsolattartásra vonatkozó bírósági határozat végrehajtásáról a gyámhatóság gondoskodik. HARMADIK RÉSZ. A GYÁMSÁG 1. A gyámrendelés feltételei A szülıi felügyelet alatt nem álló kiskorú gyámság alá tartozik, aki részére a gyámhivatal hivatalból rendel ki gyámot. A rokonok ill. más hatóságok vagy szervek (pl. szociális munkás, védını) kötelesek közölni a gyámhatósággal, ha a gyámrendelés vált szükségessé. 2. A gyám kirendelése Nevezett gyám: a szülıi felügyeletet gyakorló szülı által közokiratban, vagy végrendeletben megnevezett személy, vagy, Kirendelt gyám: Amennyiben nincs nevezett gyám, akkor a gyámhatóság rokont, vagy más alkalmas személyt rendel ki gyámnak. Gyámul kell rendelni azt: akinél a gyámhatóság a gyermeket ideiglenesen elhelyezte, aki a gyermeket gyámhatósági határozattal családba fogadta, akinél a bíróság a gyermeket elhelyezte. A nevelıszülı, ill. a gyermekotthon vezetıje a gyámja a gyermeknek, ha gyermekvédelmi hatósági intézkedés keretében ezeken a helyeken él a gyermek.
19 19 Hivatásos gyám rendelhetı ki, ha a nevelıszülı ill. a gyermekotthon vezetıjét nem lehet kirendelni, vagy nem vállalja. Hivatásos gyámot kell kirendelnie gyámhivatalnak a gyermek számára, ha a gyámhivatal az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermeket fogyatékosok vagy pszichiátriai betegek otthonában helyezte el, a nevelıszülı a gyámságot nem vállalja, rokonok vagy más alkalmas személyek gyámul nem rendelhetık, a szülı hozzájárult gyermeke ismeretlen személy általi örökbefogadásához, és a gyámhivatal a gyermeket ideiglenesen a leendı örökbefogadó szülınél helyezte el. Gyám lehet minden nagykorú személy, akivel szemben kizáró körülmény nem áll fenn. Nem lehet gyám: - aki gondnokság alatt áll, - aki szülıi felügyeletet megszüntetı, vagy közügyektıl eltiltó bírósági ítélet hatálya alatt áll, - akit közokiratban, vagy végrendeletben kizártak a gyámságból, - akinek szülıi felügyelete azért szünetel, mert a gyermeke átmeneti, vagy tartós nevelésben van, - akinek gyermekét örökbefogadhatónak nyilvánították. 3. A gyám jogai és kötelességei Fı szabály szerint a gyám jogai és kötelességei azonosak a szülıkével. A gyám mőködését a gyámhatóság rendszeresen felügyeli és irányítja, ha szükséges korlátozhatja. A gyám mőködéséért díjazást nem követelhet, a gyermek megélhetését szolgáló juttatásokat (tartásdíj, gondozási díj, árvaellátás stb.) azonban az ı kezéhez kell folyósítani. A gyám a vagyonkezelésrıl számadással tartozik. A gyermekvédelmi gondoskodás (ld. a következı részben) alatt álló gyermekkel kapcsolatos gyámsági kérdéseket a gyermekek védelmérıl és gyámügyi igazgatásról szóló évi XXXI. tv ai szabályozzák részletesen.
20 évi XXIX. törvény a bejegyzett élettársi kapcsolatról, az ezzel összefüggı, valamint az élettársi viszony igazolásának megkönnyítéséhez szükséges egyes törvények módosításáról 1. A bejegyzett élettársi kapcsolat létrejötte Bejegyzett élettársi kapcsolat akkor jön létre, ha az anyakönyvvezetı elıtt együttesen jelenlévı két, tizennyolcadik életévét betöltött, azonos nemő személy személyesen kijelenti, hogy egymással bejegyzett élettársi kapcsolatot kíván létesíteni. Kiskorú részére bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése nem engedélyezhetı. Az anyakönyvvezetı a kijelentés megtörténte után a bejegyzett élettársi kapcsolatot a bejegyzett élettársi kapcsolatok anyakönyvébe bejegyzi. A bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése nyilvánosan, két tanú jelenlétében történik. A bejegyzett élettársi kapcsolatot megelızıen a leendı bejegyzett élettársaknak az anyakönyvvezetı elıtt nyilatkozniuk kell arról, hogy bejegyzett élettársi kapcsolatuknak legjobb tudomásuk szerint nincs törvényes akadálya, valamint igazolniuk kell, hogy bejegyzett élettársi kapcsolatuk törvényes feltételei fennállnak. A felek valamelyikének közeli halállal fenyegetı egészségi állapota esetében a felek nyilatkozata a bejegyzett élettársi kapcsolat törvényes feltételeinek igazolását pótolja, és a bejegyzett élettársi kapcsolat a bejelentés után nyomban létesíthetı. 2. A bejegyzett élettársi kapcsolat joghatásai Ha e törvény eltérıen nem rendelkezik, vagy e törvény a rendelkezés alkalmazását nem zárja ki, megfelelıen alkalmazni kell a) a házasságra vonatkozó szabályokat a bejegyzett élettársi kapcsolatra, b) a házastársra vagy házastársakra vonatkozó szabályokat a bejegyzett élettársra vagy bejegyzett élettársakra, c) az özvegyre vonatkozó szabályokat az elhunyt bejegyzett élettárs túlélı bejegyzett élettársára, d) az elvált személyre vonatkozó szabályokat arra a személyre, akinek bejegyzett élettársi kapcsolatát megszüntették, e) a hajadonra, nıtlenre vonatkozó szabályokat arra a személyre, aki még nem volt házas, és bejegyzett élettársi kapcsolatot még nem létesített, és f) a házaspárra vonatkozó szabályokat a bejegyzett élettársakra. A bejegyzett élettársakra a házastársak által történı közös gyermekké fogadásra vonatkozó szabályok nem alkalmazhatóak. A bejegyzett élettársi kapcsolat apasági vélelmet nem keletkeztet. A házastársak névviselésére vonatkozó rendelkezések nem alkalmazhatóak a bejegyzett élettársakra. Bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése esetén a bejegyzett élettárs volt férje nevét a házasságra utaló toldással nem viselheti tovább, és ez a joga akkor sem éled fel, ha a bejegyzett élettársi kapcsolata megszőnt. Ha a leendı bejegyzett élettárs a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítését megelızıen házassági névként volt férje nevét vagy családi nevét viseli a házasságra utaló toldással, és házassági nevét nem módosítja másik házassági névviselési formára, a születési családi nevének viselésére jogosult. Az emberi reprodukcióra irányuló, külön törvény szerinti eljárásoknak a házastársakra vonatkozó rendelkezései a bejegyzett élettársakra nem alkalmazhatóak. Ha e törvény a házasság vagy a bejegyzett élettársi kapcsolat fennállásához, illetve a házasság vagy a bejegyzett élettársi kapcsolat megszőnéséhez nem állapít meg eltérı jogkövetkezményt, továbbá ha a jogosultság vagy a kötelezettség az özvegyet és az özvegy bejegyzett élettársat megkülönböztetés nélkül megilleti vagy terheli, a családi állapotra vonatkozó nyilatkozat csak olyan formában követelhetı meg, hogy a házas és bejegyzett élettárs, az özvegy és az
(A rendelet hatálya kiterjed)
Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzata közgyőlésének 5/2013. (III. 1.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelmi ellátások helyi szabályozásáról szóló 35/2001. (XII. 21.) önkormányzati rendelet módosításáról

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A rendes bírósági rendszer négyszintű. Jelenleg (2017 januárjában) a következő bíróságok ítélkeznek jogi ügyekben:
116 kerületi bíróság (Bezirksgerichte)
20 regionális bíróság (Landesgerichte)
4 regionális felsőbíróság (Oberlandesgerichte)
Legfelsőbb Bíróság (Oberster Gerichtshof)
2013 eleje óta felső-ausztriai, alsó-ausztriai és stájerországi körzeti bíróságok összevonása következtében a kerületi bíróságok száma fokozatosan csökkent, és 2014. július 1-je óta ez a szám 116. 2017 második felében, valamint 2018-ban és 2019-ben további változtatások kerültek végrehajtásra a kerületi bírósági szervezetben, aminek eredményeként a kerületi bíróságok száma további hárommal csökkent.
16 ügyészség (Staatsanwaltschaften),
a gazdasági és korrupciós bűncselekmények ügyében eljáró Központi Ügyészség (Zentrale Staatsanwaltschaft),
4 főügyészség (Oberstaatsanwaltschaften),
A jogvitákat első fokon kerületi bíróságok vagy regionális bíróságok bírálják el. Polgári ügyekben a hatáskör alapvetően az ügy típusa szerint (Eigenzuständigkeit), egyéb tárgyú ügyekben pedig a pertárgy értéke alapján (Wertzuständigkeit) oszlik meg. A különös hatáskör megelőzi az értéken alapuló hatáskört.
Kerületi bíróságok (első szervezeti szint)
A kerületi bíróságok első fokon járnak el
azokban a polgári jogi jogvitákban, amelyekben a pertárgy értéke legfeljebb 15 000 EUR (Wertzuständigkeit),
meghatározott típusú ügyekben, főként családjogi, bérleti és végrehajtási ügyekben (Eigenzuständigkeit);
Regionális bíróságok (második szervezeti szint)
A regionális bíróságok, más néven polgári ügyekben az „elsőfokú törvényszékek” (Gerichtshöfe erster Instanz) hatáskörébe tartoznak a következő ügyek:
első fokon valamennyi olyan ügy, amely nem tartozik a kerületi bíróságok hatáskörébe; az ügy jellege miatt az atomkárokért fennálló felelősségről szóló törvény, a közigazgatási felelősségről szóló törvény és az adatvédelmi törvény alapján indult, valamint a versenyjogi vagy szerzői jogi ügyek;
a kerületi bíróságok határozatai ellen benyújtott fellebbezések.
Regionális felsőbíróságok (harmadik szervezeti szint)
Regionális felsőbíróságok, más néven másodfokú törvényszékek (Gerichtshöfe zweiter Instanz) alkotják a harmadik szervezeti szintet. Székhelyük Bécs (illetékességi területe: Bécs, Alsó-Ausztria és Burgenland), Graz (illetékességi területe: Stájerország és Karintia), Linz (illetékességi területe: Felső-Ausztria és Salzburg), valamint Innsbruck (illetékességi területe: Tirol és Vorarlberg).
Emellett különleges szerepet játszanak az igazságszolgáltatási rendszer igazgatásában is. A regionális felsőbíróság elnöke vezeti az illetékességi területéhez tartozó valamennyi bíróság igazgatását. E funkciójában a regionális felsőbíróság elnöke a szövetségi igazságügyi miniszter közvetlen irányítása alatt áll.
A bécsi székhelyű Legfelsőbb Bíróság a legfelső szintű bírói fórum polgári és büntetőügyekben. Az Alkotmánybíróság (Verfassungsgericht) és a Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság (Verwaltungsgericht) mellett a Legfelsőbb Bíróság az ország „legfőbb bírói fórumainak” (Höchstgerichte) egyike. Ez azt jelenti, hogy határozatai ellen nincs további belföldi jogorvoslati lehetőség.
A Legfelsőbb Bíróság ítélkezési gyakorlata elengedhetetlen szerepet játszik az ország egész területén az egységes jogalkalmazás fenntartásában.
Jóllehet határozataik törvény alapján nem kötik az alsóbb bíróságokat, utóbbiak rendszerint igazodnak a legfőbb bírói fórumok ítélkezési gyakorlatához.
Általános polgári eljárásban határoznak minden olyan magánjogi ügyről, amely nem tartozik a kereskedelmi vagy a munkaügyi bíróságok hatáskörébe, vagy amelyre jogszabály nemperes eljárás lefolytatását nem írja elő.
C. Fellebbezések
C.1. C.1. Fellebbezés polgári ügyekben
A rendes polgári eljárásokban alapvetően két különböző bírósági út létezik, mindkettő három szakaszra osztható. A jogvitákat első fokon kerületi bíróságok vagy regionális bíróságok bírálják el.
Ha első fokon a kerületi bíróság jár el, akkor jogorvoslatért az elsőfokú törvényszékhez kell fordulni, ahol fellebbezési tanács (Berufungssenat) határoz a jogorvoslat tárgyában.
A másodfokú bíróságok csak az elsőfokú határozat felülvizsgálatára jogosultak. Ezért alapvetően csak az elsőfokú tárgyalás berekesztéséig előterjesztett kérelmek és az ezen időpontig megállapított tényállás alapján döntik el az ügyet. A másodfokú bíróságok maguk határozhatnak az ügyben (ennek keretében az elsőfokú határozatot helyben hagyhatják vagy megváltoztathatják). Ennek érdekében – az első fokon előterjesztett kérelmek és indítványok keretei között – egészben vagy részben újból lefolytathatják vagy kiegészíthetik az eljárást, vagy az elsőfokú határozatot hatályon kívül helyezhetik és az elsőfokú bíróságot új határozat hozatalára utasíthatják, vagy elutasíthatják a fellebbezést.
A Legfelsőbb Bíróság már csak jogkérdésekben határoz, ezért határozathozatala során kötik az addig megállapított tények. Ezért már csak az ezek alapján hozott határozat helyességét bírálja el, vagy megállapítja az eddigi eljárás semmisségét és – korlátozott mértékben – eljárási hibáit. A Legfelsőbb Bíróság nemcsak megsemmisítési jogkörrel bír: maga határozhat az ügyben (ennek keretében az elsőfokú határozatot helyben hagyhatja vagy megváltoztathatja); az eddigi határozatokat hatályon kívül helyezheti és az első- vagy másodfokú bíróságot új eljárás lefolytatására utasíthatja; vagy elutasíthatja a keresetet.
Első fokon az ügyek döntő többségében egyesbíró dönt (csak a 100 000 eurónál magasabb pertárgyértékű ügyekben, és valamely fél kérelmére határoz három bíróból álló tanács). Másodfokon három, a Legfelsőbb Bíróságon öt bíróból álló tanács határoz. Ha alapvető jelentőségű jogkérdésről (adott esetben az állandó ítélkezési gyakorlat megváltoztatásáról) van szó, a Legfelsőbb Bíróságon tizenegy bíróból álló, ún. megerősített tanács ül össze.
C.2. Fellebbezés büntetőügyekben
A büntetőeljárásokban hozott határozatok ellen egy alkalommal lehet fellebbezni.
az ítélet hatályon kívül helyezése iránt; vagy
A regionális bíróságon három bíróból álló bírói tanács határoz a kérelem tárgyában.
Ha a regionális bíróság első fokon egyesbíró útján jár el (mindazon ügyekben, amelyek legfeljebb ötéves szabadságvesztés-büntetéssel büntethető bűntettek és vétségek – például hamis tanúzás – miatt indulnak), akkor a következő okokból nyújtható be jogorvoslati kérelem:
A regionális felsőbíróságon három bíróból álló bírói tanács határoz a kérelem tárgyában.
Ha a regionális bíróság első fokon ülnökbíróságként (Schöffengericht) vagy esküdtbíróságként (Geschworenengericht) járt el, a semmisségi panaszt a Legfelsőbb Bírósághoz kell benyújtani. Ha azonban a jogorvoslati kérelem csak a büntetés mértékére vonatozik, azt a regionális felsőbírósághoz kell benyújtani.
Általános polgári eljárás során fellebbezés formájában nyújtható be jogorvoslati kérelem az elsőfokú ítéletek ellen, tény- és jogkérdésben (Berufung). Fellebbezés minden ügyben benyújtható semmisség vagy téves jogi értékelés címén; emellett bizonyos tárgyú ügyekben – a 2 700 eurót meghaladó pertárgyértékű ügyekben pedig minden esetben – eljárási hiba vagy téves ténymegállapítás miatt is.
A másodfokú ítéletek ellen csak jogkérdésben benyújtott felülvizsgálati kérelem (Revision) formájában nyújtható be jogorvoslati kérelem. A jogorvoslat ezen formájára azonban számos megszorítás vonatkozik, a kérdéses ügytől függően. A Legfelsőbb Bíróság alapvetően csak a különös jelentőségű jogkérdésekben határoz; egy ilyen kérdés előterjesztése tehát előfeltétele annak, hogy a Legfelsőbb Bíróság befogadja a felülvizsgálati kérelmet. Emellett bizonyos, 5 000 euró alatti pertárgyértékű ügyekben semmiképpen nem lehet megtámadni a másodfokú ítéletet, ha pedig a pertárgy értéke nem haladja meg a 30 000 eurót, akkor adott esetben (közvetlenül vagy új kérelem alapján) a másodfokú bíróságnak is jóvá kell hagynia a Legfelsőbb Bírósághoz benyújtott felülvizsgálati kérelmet.

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
Ők raboltak a debreceni menekülttáborban, szökésben vannak - Debrecen hírei, debreceni hírek | Debrecen és Hajdú-Bihar megye hírei - Dehir.hu
2019. 11. 17. 11:43:44
Ők raboltak a debreceni menekülttáborban, szökésben vannak
Szerző: Rituper Tamás | rituper.tamas@dehir.hu Közzétéve: 2017.08.30. 08:20	| Frissítve: 2017.09.01. 08:15
Debrecen – A három ghánait elítélték, de a jogerős ítélet megszületéséig kikerültek az előzetes letartóztatásból. Nemzetközi elfogatóparancsot adtak ki ellenük.
Ghánai migránsok raboltak ki egy bangladesit 2015-ben a debreceni menekülttáborban
Közel egy évig voltak előzetesben, amikor 3-3-3 év fegyházra ítélték őket
Ekkor azonban elengedték őket, a jogerős ítéletet már távollétükben hozták meg
Azóta nem találják egyikőjüket sem, nemzetközi elfogatóparancsot adtak ki ellenük
Három ghánai férfi fotójára lettünk figyelmesek a rendőrség körözési oldalán. A körözési eljárást minhármójuknál a Debreceni Rendőrkapitányság folytatja a Debreceni Törvényszék elrendelése alapján. Mind a három férfit rablás miatt körözik idén augusztus 9-e óta.
Okiusu Ansah, Shehu Musa és Eshun Andy
Megkérdeztük Dobó Dénest, a Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság szóvivőjét, hogy milyen ügyről lehet szó. Dobó Dénes elmondta, a három férfi ellen a 2015 májusában az akkor még működő debreceni menekülttáborban elkövetett rablás miatt nyomoztak.
Ghánaiak raboltak ki egy bangladesit
Arról, hogy rablás történt a táborban, a közvélemény csak hónapokkal később értesült, amikor a Debreceni Járási Ügyészség vádat emelt négy migráns ellen, s erről közleményt adtak ki. A debreceni befogadóállomáson élő négy férfit – közülük az egyik fiatalkorú volt – azzal vádolták, hogy egy másik migránst bevittek egy szobába, késsel fenyegették, karját hátrafeszítették, s több száz eurót vettek el tőle. Az ügyészségi közlemény akkor úgy fogalmazott,
mind a négy vádlott előzetes letartóztatásban várja a Debreceni Járásbíróságon folytatódó eljárást.
A Debreceni Járási Ügyészség a vádiratában a felnőtt korú vádlottaknak fegyházbüntetés, a fiatalkorú társuknak pedig javítóintézeti nevelés alkalmazását indítványozta az 5 évtől 10 évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő felfegyverkezve, csoportosan elkövetett rablás bűntettének minősülő cselekmény miatt.
Megkérdeztük a Debreceni Törvényszéket, miért adtak ki most körözést a férfiak ellen, megszüntették-e időközben az előzetes letartóztatásukat.
Tatár Tímea törvényszéki szóvivő közölte, hogy az ügyben az első tárgyalás 2015 novemberében volt. Első fokon a Debreceni Járásbíróságon 2016 februárjában, másodfokon a Debreceni Törvényszéken 2017 januárjában született ítélet. Ezen a tárgyaláson a ghánaiak már nem voltak ott, s azóta nem is találják őket.
Úgy volt, hogy végig előzetes letartóztatásban lesznek
Az elkövetők előbb 2015. május 4-én kerültek előzetes letartóztatásba, ügyészi indítványra, egy hónapra. Május végén ügyészi indítványra az előzetes letartóztatást 2015. augusztus 4-ig a Debreceni Járásbíróság meghosszabbította. Az ügyészség a vádiratban azt indítványozta, hogy a bíróság ügydöntő határozatának kihirdetéséig tartsa fenn az előzetes letartóztatást. A Debreceni Járásbíróság 2015 júliusában meg is hozta erről a végzését.
2016. február 17-én a Debreceni Járásbíróság az első-, másod- és harmadrendű vádlottakat bűnösnek mondta ki társtettesként elkövetett rablás bűntettében és mindhármójukat 3-3 év fegyházbüntetésre ítélte.
A fiatalkorú, negyedrendű vádlottat a bíróság felmentette a vád alól. A feltételes szabadságra bocsátás időpontját a büntetés kétharmad részének kitöltését követően határozta meg a bíróság. Ez azt jelenti, hogy ha nem szöknek el, jó magaviselet esetén két év után, 2017 májuásban szabadultak volna, mivel az előzetes letartóztatásban töltött időt is be kell számítani a büntetésbe.
Az ítélet szerint a ghanai állampolgárságú vádlottak a bangladesi állampolgárságú sértettel együtt a debreceni menekülttáborban laktak. 2015. május 1-én elhatározták, hogy elveszik a sértett pénzét, ezért körbevették a folyosón és a férfi akarata ellenére a szobájukba citálták. Már a folyosón kérték tőle, hogy adja át a pénzét, de a sértett nem volt hajlandó erre. Bent a szobában egy székre ültették és tovább követelték tőle. Bár a 29 éves sértettben a fenyegetés és az erőszakos fellépés komoly félelmet keltett, továbbra sem teljesítette a vádlottak követelését. Ekkor a vádlottak K.M. védekezése ellenére lerángatták róla a kabátját, a nadrágját, majd később a cipőjét is, hogy alaposan átkutathassák a ruházatát. Az egyik vádlott hátrafeszítette a kezeit, lefogta, addig társa felkapta a közelben lévő kenyérvágó kést és kivágta a kifordított nadrág egyik zsebét. Miután pénzt nem talált benne, a másik zsebet is kihasította, amelybe 800 euró volt bevarrva. A sértettet ezt követően hagyták elmenni. A pénzt később lefoglalták tőlük, a sértett kára megtérült.
Azt mondták, csak visszavették a pénzük az embercsempésztől
A vádlottak egyébként még Macedóniában ismerték meg a sértettet, aki pénzért segítette őket és másokat, hogy menekültként Magyarországra jussanak. Később a debreceni táborban a vádlottak felfedezték, hogy K.M. is a befogadóállomáson tartózkodik. Az eljárás során a vádlottak elismerték a cselekmény elkövetését, de bűnösségüket tagadták.
Azzal védekeztek, hogy tulajdonképpen a saját pénzüket vették vissza, amelyet még Macedóniában adtak oda az embercsempészként tevékenykedő sértettnek azért, hogy hozzátartozóikat is hozza Magyarországra. A sértett azonban ennek nem tett eleget, így visszavették tőle a pénzt.
A bíróság a sértettet nem tudta személyesen, tanúként meghallgatni, csak a nyomozati szakban tett vallomását tudta ismertetni, K.M. ugyanis akkorra már elhagyta az országot. A bíróság a negyedrendű, fiatalkorú vádlottat azért mentette fel, mert az eljárás során az bizonyosodott be, hogy a fiú nem is tartózkodott a szobában, amikor a bűncselekmény történt.
Az ítélet nem emelkedett jogerőre, mert csak a negyedrendű vádlott vette tudomásul a számára felmentő ítéletet, a többiek téves jogi minősítést miatt, illetve felmentésért fellebbeztek.
Végül csak elengedték őket
Az elsőfokú ítélt kihirdetése után az ügyész indítványozta, hogy a bíróság tartsa fenn az első- (Eshun Andy), másod- (Okiusu Ansah) és harmadrendű vádlottak (Shehu Musa) előzetes letartóztatását, a jogerős ítélet meghozataláig. A vádlottak az ügyészi indítvány elutasítását kérték. Többek között arra hivatkoztak, hogy a kiszabott büntetés mértéke nem indokolja az előzetes fenntartását, régóta előzetesben vannak, ráadásul mindhárom vádlott egy budapesti barátjához szándékozott költözni, így elérhető lakcímet is meg tudtak adni.
Az ügydöntő határozat megszületett, különös előzetes letartóztatási ok már nem állt fenn, a vádlottak az eljárás során végig együttműködőek voltak és rendelkeztek magyarországi – budapesti tartózkodási hellyel, így a bíróság úgy ítélte meg, hogy nem kell a szökésüktől, elrejtőzésüktől tartani. A bíróság végzésével így megszüntette a vádlottak előzetes letartóztatását.
A jogerős döntést kihirdető tárgyaláson azonban már nem jelentek meg a vádlottak. A Debreceni Törvényszék távollétükben, 2017 januárjában hozta meg az ügyben a jogerős döntést, amellyel helybenhagyta az első fokú ítéletet. A negyedrendű vádlott esetében ugyanakkor a felmentés ellenére is fel kellett függeszteni az eljárást, fiatalkorú lévén ugyanis nem lehet a távollétében ítéletet hirdetni. Az ő esetében 8 év az elévülési idő, ha addig nem sikerül felkutatni, akkor az eljárást meg kell szüntetni.
A három ghánait azóta sem találják, így nemzetközi elfogatóparancsot adott ki ellenük a törvényszék.
Ha megkerülnek, távollétes ítélethirdetés lévén a vádlottak kezdeményezésére perújításra kerülhet sor és másodfokon újra kell tárgyalni az ügyet. Miután azonban másodfokon a Debreceni Törvényszék helybenhagyta az elmarasztaló ítéletet velük szemben, felmentésükre csekély az esély. A szökés, elrejtőzés miatt pedig biztos, hogy a vádlottaknak előzetes letartóztatásban kell kivárniuk majd a jogerős döntést.
Amennyiben valaki tud valamit Eshun Andy, Okiusu Ansah vagy Shehu Musa hollétéről, jelentkezzen a Debreceni Rendőrkapitányságon (Debrecen, Budai Ézsaiás u. 4., telefon: 52/516-400 email: ugyelet.debrecenrk@hajdu.police.hu).
Afrika egyik legdemokratikusabb országából „menekültek”
A három férfi egyébként Afrika egyik legbiztonságosabb és legdemokratikusabb országából „menekült” el. Ghánát ma a fekete kontinens mintaállamának tartják. Az utóbbi tíz évben háromszor is előfordult, hogy hivatalban lévő elnököt győzött le kihívója az elnökválasztáson (volt olyan, hogy 9 millió szavazatnál csupán 40 ezer voks döntött), s mindhárom esetben békésen zajlott a hatalom átadása, a vesztesek elismerték riválisuk győzelmét. Polgárháborúktól nem kell tartani, a terrorfenyegetettség alacsony szintű, etnikai vagy vallási alapú konfliktusok sem jellemzik az országot.
Címkék: migráció, Illegális Bevándorlás, Debreceni Menekülttábor, Ghána, rablás, Csoportosan Elkövetett Rablás
Rablás a debreceni menekülttáborban: vádat emeltek négy migráns ellen 2015.08.03
2017-08-30 13:28:26
Mi a fenéért engedték el őket jogerős ítélet után?

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Adatvédelmi változások | Cégvezetés
A marketing, a reklám sokszor találja szembe magát az adatvédelmi előírásokkal, amelyek védik a fogyasztók autonómiáját is. Éppen ezért nem árt tájékozódni arról, hogy jövő januártól több ponton változik az adatvédelmi törvény. A módosítás összhangba hozza a magyar szabályozást az Európai Unió követelményeivel.
Az adatvédelmi törvényt módosító 2003. évi XLVIII. törvényre azért volt szükség, hogy az ország ezen a téren is eleget tegyen az európai uniós jogharmonizációs kötelezettségének. A változások túlnyomórészt 2004. január 1-jén lépnek hatályba, néhány rendelkezést azonban csak a magyar uniós tagságtól kezdve kell alkalmazni.
Kire terjed ki az adatvédelmi törvény?
A módosítást követően az adatvédelmi törvény (1992. évi LXIII. törvény) külön rendelkezik arról, hogy az előírások kikre vonatkoznak. A törvény hatályáról szóló rendelkezés szerint az adatvédelmi törvény kiterjed a Magyarország területén folytatott minden olyan adatkezelésre és adatfeldolgozásra, amely természetes személy adataira vonatkozik, valamint amely közérdekű adatot vagy közérdekből nyilvános adatot tartalmaz. A törvényt egyaránt alkalmazni kell a teljesen vagy részben automatizált eszközzel, valamint a manuális módon végzett adatkezelésre és adatfeldolgozásra. Nem tartozik a törvény hatálya alá viszont, amikor a természetes személy kizárólag saját személyes céljaiból kezel adatokat.
Új elem a szabályozásban, hogy kötelező adatkezelés esetén az adatkezelés célját és feltételeit, a kezelendő adatok körét és megismerhetőségét, az adatkezelés időtartamát, valamint az adatkezelő személyét csak az adatkezelést elrendelő törvény vagy önkormányzati rendelet határozza meg.
Hozzájárulás szerződésben
Az érintett a hozzájárulását az adatkezelővel írásban kötött szerződés keretében is megadhatja a szerződésben foglaltak teljesítése céljából. Ebben az esetben a szerződésnek tartalmaznia kell minden olyan információt, amelyet a személyes adatok kezelése szempontjából az adatvédelmi törvény alapján az érintettnek ismernie kell. Ebbe a körbe tartozik például
- a kezelendő adatok meghatározása,
- a felhasználás célja,
- az adatok továbbítása,
- az adatfeldolgozó igénybevétele.
A szerződésnek félreérthetetlen módon tartalmaznia kell, hogy az érintett aláírásával hozzájárul a szerződésben meghatározottak szerinti adatkezeléshez.
Adatkezelés hozzájárulás hiányában
Az új szabályozás szűk körben hozzájárulás hiányában is lehetőséget ad az adatkezelésre. Amennyiben ugyanis az érintett fizikai cselekvőképtelensége folytán nem képes hozzájárulását adni adatai kezeléséhez, akkor a saját vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez, valamint katasztrófa- vagy szükséghelyzet elhárításához vagy megelőzéséhez szükséges mértékben a hozzájárulás hiányában is kezelhetik a személyes adatait, ideértve a különleges adatait is.
A törvénymódosítás az adatkezelésre vonatkozó eddigi előírásokat kiegészíti azzal, hogy az adatfeldolgozó az adatkezelést érintő érdemi döntést nem hozhat, a tudomására jutott személyes adatokat kizárólag az adatkezelő rendelkezései szerint dolgozhatja fel, saját céljára adatfeldolgozást nem végezhet, továbbá a személyes adatokat az adatkezelő rendelkezései szerint köteles tárolni és megőrizni.
Az adatfeldolgozásra vonatkozó megbízási szerződést írásba kell foglalni. Nem adható adatfeldolgozási megbízás olyan vállalkozásnak, amely érdekelt a feldolgozandó személyes adatokat felhasználó vállalkozás üzleti tevékenységében.
A magyar uniós csatlakozástól kezdődően hatályos az az előírás, amely szerint az Európai Unió területén kívüli adatfeldolgozóval a megbízási szerződést az Európai Közösségek Bizottságának erre vonatkozó határozatában foglaltaknak megfelelő tartalommal kell elkészíteni. (A határozatot az adatvédelmi biztos teszi közzé a Magyar Közlönyben.)
A magyar szabályokat kell alkalmazni, ha az Európai Unió területén kívül személyes adatok kezelését folytató adatkezelő a Magyarország területén székhellyel, telephellyel (fiókteleppel) vagy lakóhellyel (tartózkodási hellyel) rendelkező adatfeldolgozót bíz meg az adatfeldolgozással, vagy itt lévő eszközt használ fel, kivéve ha ez az eszköz csak az Európai Unió területén átmenő adatforgalom célját szolgálja. Az ilyen adatkezelőnek ki kell jelölnie egy magyarországi képviselőt.
Személyes adatot csak meghatározott célból, jog gyakorlása és kötelezettség teljesítése érdekében lehet kezelni. Az adatkezelésnek minden szakaszában meg kell felelnie e célnak.
A 2004. január 1-jétől hatályos törvénymódosítás példálózó jelleggel felsorolja az adatkezelést megalapozó célokat. E szerint a személyes adatot - akár az érintett hozzájárulásával, akár jogszabály alapján - különösen akkor lehet kezelni, ha ez
- közérdekű feladat, vagy az adatkezelő törvényi kötelezettségének teljesítéséhez,
- az adatkezelő vagy az adatátvevő harmadik személy hivatalos feladatának gyakorlásához,
- az érintett létfontosságú érdekeinek védelméhez,
- az érintett és az adatkezelő között létrejött szerződés teljesítéséhez,
- az adatkezelő vagy harmadik személy jogos érdekének érvényesítéséhez,
- társadalmi szervezetek jogszerű működéséhez szükséges.
A törvénymódosítás új fogalommeghatározásokat iktatott az eddigi definíciók helyébe. * Személyes adat * Személyes adatnak minősül bármely meghatározott (azonosított vagy azonosítható) természetes személlyel (az úgynevezett érintettel) kapcsolatba hozható adat, az adatból levonható, az érintettre vonatkozó következtetés. A személyes adat az adatkezelés során mindaddig megőrzi e minőségét, amíg kapcsolata az érintettel helyreállítható. A személy különösen akkor tekinthető azonosíthatónak, ha őt - közvetlenül vagy közvetve - név, azonosító jel, illetőleg egy vagy több, fizikai, fiziológiai, mentális, gazdasági, kulturális vagy szociális azonosságára jellemző tényező alapján azonosítani lehet. * Különleges adat * Különleges adatnak kell tekinteni a faji eredetre, a nemzeti és etnikai kisebbséghez tartozásra, a politikai véleményre vagy pártállásra, a vallásos vagy más világnézeti meggyőződésre, az érdek-képviseleti szervezeti tagságra, az egészségi állapotra, a kóros szenvedélyre, a szexuális életre vonatkozó adatot, valamint a bűnügyi személyes adatot. * Bűnügyi személyes adat * Bűnügyi személyes adat a büntetőeljárás során vagy azt megelőzően a bűncselekménnyel vagy a büntetőeljárással összefüggésben, a büntetőeljárás lefolytatására, illetőleg a bűncselekmények felderítésére jogosult szerveknél, továbbá a büntetés-végrehajtás szervezeténél keletkezett, az érintettel kapcsolatba hozható, valamint a büntetett előéletre vonatkozó személyes adat. * Közérdekű adat * Közérdekű adatnak kell tekinteni az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő, valamint a tevékenységére vonatkozó, a személyes adat fogalma alá nem eső adatot. * Közérdekből nyilvános adat * A közérdekből nyilvános adat fogalmába tartozik minden olyan, természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet kezelésében lévő vagy rá vonatkozó, a közérdekű adat fogalma alá nem tartozó adat, amelynek nyilvánosságra hozatalát vagy hozzáférhetővé tételét törvény közérdekből elrendeli. * Hozzájárulás * Hozzájárulásnak tekinti a törvény az érintett kívánságának önkéntes és határozott kinyilvánítását, amely megfelelő tájékoztatáson alapul, és amellyel félreérthetetlen beleegyezését adja a rá vonatkozó személyes adatok - teljes körű vagy egyes műveletekre kiterjedő - kezeléséhez. * Tiltakozás * A tiltakozás adatvédelmi szempontból az érintett olyan nyilatkozatát jelenti, amellyel személyes adatainak kezelését kifogásolja, és az adatkezelés megszüntetését, illetve a kezelt adatok törlését kéri. * Adatkezelő * Adatkezelő az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely a személyes adatok kezelésének célját meghatározza, az adatkezelésre (beleértve a felhasznált eszközt) vonatkozó döntéseket meghozza és végrehajtja, vagy az általa megbízott adatfeldolgozóval végrehajtatja. * Adatkezelés * A törvény szerint az adatkezelés fogalmi körébe tartozik az alkalmazott eljárástól függetlenül a személyes adatokon végzett bármely művelet vagy a műveletek összessége, így például gyűjtése, felvétele, rögzítése, rendszerezése, tárolása, megváltoztatása, felhasználása, továbbítása, nyilvánosságra hozatala, összehangolása vagy összekapcsolása, zárolása, törlése és megsemmisítése, valamint az adatok további felhasználásának megakadályozása. Adatkezelésnek számít a fénykép-, hang- vagy képfelvétel készítése, valamint a személy azonosítására alkalmas fizikai jellemzők (pl. ujj- vagy tenyérnyomat, DNS-minta, íriszkép) rögzítése is. * Adattovábbítás * Adattovábbításról akkor beszélünk, ha az adatot meghatározott harmadik személy számára hozzáférhetővé teszik. * Nyilvánosságra hozatal * Nyilvánosságra hozatalnak számít, ha az adatot bárki számára hozzáférhetővé teszik. * Adattörlés * Az adattörlés azt jelenti, hogy az adatokat felismerhetetlenné teszik olyan módon, hogy a helyreállításuk többé nem lehetséges. * Adatzárolás * Az adatzárolás az adatok továbbításának, megismerésének, nyilvánosságra hozatalának, átalakításának, megváltoztatásának, megsemmisítésének, törlésének, összekapcsolásának vagy összehangolásának és felhasználásának véglegesen vagy meghatározott időre történő lehetetlenné tétele. * Adatmegsemmisítés * Az adatmegsemmisítés a törvény szóhasználatában az adatok vagy az azokat tartalmazó adathordozók teljes fizikai megsemmisítését jelenti. * Adatfeldolgozás * Az adatfeldolgozás az adatkezelési műveletekhez kapcsolódó technikai feladatok elvégzése, függetlenül a műveletek végrehajtásához alkalmazott módszertől és eszköztől, valamint az alkalmazás helyétől. * Adatfeldolgozó * Adatfeldolgozó az a személy, aki vagy amely az adatkezelő megbízásából - beleértve a jogszabály rendelkezése alapján történő megbízást is - személyes adatok feldolgozását végzi. * Nyilvántartó rendszer * A személyesadat-nyilvántartó rendszer (röviden: nyilvántartó rendszer) a személyes adatok bármely strukturált, funkcionálisan vagy földrajzilag centralizált, decentralizált vagy szétszórt állományát jelenti, amely meghatározott ismérvek alapján hozzáférhető. * Adatállomány * Az adatállomány az egy nyilvántartó rendszerben kezelt adatok összessége. * Harmadik személy * Az úgynevezett harmadik személy fogalma olyan természetes vagy jogi személyt, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetet takar, amely vagy aki nem azonos az érintettel, az adatkezelővel vagy az adatfeldolgozóval. * Harmadik ország * Harmadik országnak minősül az adatvédelmi előírások szempontjából minden olyan ország, amely nem tagja az Európai Uniónak.
Tájékoztatás az érintett részére
Az érintettel az adat felvétele előtt közölni kell, hogy az adatszolgáltatás önkéntes vagy kötelező. Kötelező adatszolgáltatás esetén meg kell jelölni az adatkezelést elrendelő jogszabályt is. A törvénymódosítás szerint az érintettet - egyértelműen és részletesen - tájékoztatni kell az adatai kezelésével kapcsolatos minden tényről, így például
- az adatkezelés időtartamáról, illetve
- arról, hogy kik ismerhetik meg az adatokat.
Az adatkezelésről szóló tájékoztatásnak minősül, ha jogszabály rendelkezik a már létező adatkezelésből továbbítással vagy összekapcsolással az adat felvételéről. Ilyenkor az adatkezelőnek nincs tennivalója.
Amennyiben az egyénre szóló tájékoztatás lehetetlen vagy aránytalan költséggel járna, a tájékoztatás úgy is történhet, hogy mindenki számára hozzáférhető módon nyilvánosságra hozzák
- az adatgyűjtés tényét,
- az érintettek körét,
- az adatgyűjtés célját,
- az adatkezelés időtartamát és
- az adatok megismerhetőségét.
A törvény szerint az ilyen tájékoztatásra elsősorban statisztikai vagy tudományos (ideértve a történelmi kutatásokat is) célú adatkezelés esetén van lehetőség.
A jövő január 1-jétől személyes adat (beleértve a különleges adatot is) - függetlenül az adathordozótól vagy az adatátvitel módjától - harmadik országban lévő adatkezelő vagy adatfeldolgozó részére csak akkor továbbítható, ha
- ahhoz az érintett hozzájárul,
- azt törvény lehetővé teszi, vagy
- arról nemzetközi szerződés rendelkezik.
Az adattovábbítás feltétele, hogy a harmadik ország joga az Európai Unió által meghatározott megfelelő védelmet biztosítson az átadott adatok kezelése során.
A magyar uniós tagságot követően az Európai Unió tagállamaiba irányuló adattovábbítást úgy kell tekinteni, mintha Magyarországon belüli adattovábbításra kerülne sor.
A jognak követnie kell a technika fejlődését, s megfelelő válaszokat kell adnia például a számítástechnika teljesítményei következtében kialakult helyzetekre is. Erre tekintettel került 2004. január 1-jei hatállyal az adatvédelmi törvénybe az úgynevezett automatizált egyedi döntésre vonatkozó szabályozás. Ennek lényege, hogy kizárólag számítástechnikai eszközzel végrehajtott automatizált adatfeldolgozással csak akkor lehet értékelni az érintett személyes jellemzőit, ha ahhoz az érintett kifejezetten hozzájárult, vagy azt törvény lehetővé teszi.
Az érintett számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy kifejthesse az álláspontját. Kérelmére tájékoztatni kell az alkalmazott matematikai módszerről és annak lényegéről.
2004-től bővül az adatvédelmi biztos feladatköre. A jövőben az adatvédelmi biztos nemcsak * ellenőrzi az adatvédelmi törvény és az adatkezelésre vonatkozó más jogszabály megtartását; * kivizsgálja a hozzá érkezett bejelentéseket; * gondoskodik az adatvédelmi nyilvántartás vezetéséről, hanem * elősegíti a személyes adatok kezelésére és a közérdekű adatok nyilvánosságára vonatkozó törvényi rendelkezések egységes alkalmazását, * gyakorolja és ellátja az adatvédelmi törvényben meghatározott hatásköröket és feladatokat. * Az adatvédelmi biztos figyelemmel kíséri a személyes adatok védelmének és a közérdekű adatok nyilvánossága érvényesülésének feltételeit. Javaslatot tesz az adatkezelést és a közérdekű adatok nyilvánosságát érintő jogszabályok megalkotására, illetve módosítására, véleményezi az ilyen jogszabályok tervezetét. Kezdeményezheti az államtitokkörben, valamint a szolgálati titokkörben meghatározott adatfajták szűkítését vagy bővítését. * Amennyiben jogellenes adatkezelést észlel, az adatvédelmi biztos az adatkezelés megszüntetésére szólítja fel az adatkezelőt. Az adatkezelő haladéktalanul köteles megtenni a szükséges intézkedéseket, és erről 30 napon belül írásban tájékoztatni az adatvédelmi biztost. Ha az adatkezelő vagy adatfeldolgozó a jogellenes adatkezelést (adatfeldolgozást) nem szünteti meg, az adatvédelmi biztos elrendelheti a jogosulatlanul kezelt adatok zárolását, törlését vagy megsemmisítését, illetve megtilthatja a jogosulatlan adatkezelést vagy adatfeldolgozást, továbbá felfüggesztheti az adatok külföldre továbbítását. Az adatvédelmi biztos tájékoztathatja a nyilvánosságot a jogosulatlan adatkezelés (adatfeldolgozás) tényéről, az adatkezelő (adatfeldolgozó) személyéről és a kezelt adatok köréről, valamint az általa kezdeményezett intézkedésekről. * Jogorvoslat az adatvédelmi biztos intézkedése ellen * Az adatkezelő, az adatfeldolgozó vagy az adatkezeléssel érintett személy az adatvédelmi biztos intézkedése ellen bírósághoz fordulhat. A bíróság jogerős döntéséig a vitatott adatkezeléssel érintett adatok nem törölhetők, illetve nem semmisíthetők meg, az adatok kezelését azonban fel kell függeszteni, és az adatokat zárolni kell.
Az adatkezelő, illetőleg tevékenységi körében az adatfeldolgozó köteles gondoskodni az adatok biztonságáról. Meg kell tennie azokat a technikai és szervezési intézkedéseket és ki kell alakítania azokat az eljárási szabályokat, amelyekkel érvényre lehet juttatni az adat- és titokvédelmi szabályokat.
A törvénymódosítás szerint különösen a jogosulatlan hozzáférés, megváltoztatás, továbbítás, nyilvánosságra hozatal, törlés vagy megsemmisítés, valamint a véletlen megsemmisülés és sérülés ellen kell védeni az adatokat. Amennyiben hálózaton vagy egyéb informatikai eszköz útján továbbítják a személyes adatokat, azok technikai védelme érdekében külön védelmi intézkedéseket kell tennie az adatkezelőnek, az adatfeldolgozónak, illetőleg a távközlési vagy informatikai eszköz üzemeltetőjének.
Jövő évtől akkor kell törölni a személyes adatot, ha
- az érintett kéri (erre a jogszabályban elrendelt adatkezelések kivételével van lehetősége);
- az adat hiányos vagy téves - és ez az állapot jogszerűen nem korrigálható (feltéve, hogy a törlést törvény nem zárja ki);
A törlési kötelezettség - a jogellenes adatkezelés kivételével - nem vonatkozik arra a személyes adatra, amelynek adathordozóját levéltári őrizetbe kell adni.
Az érintett jogainak korlátozása
A magyar uniós csatlakozást követően az érintett jogait törvény
- az állam külső és belső biztonsága (honvédelem, nemzetbiztonság, bűnmegelőzés, bűnüldözés) érdekében,
- állami vagy önkormányzati gazdasági vagy pénzügyi érdekből, illetve
- az Európai Unió jelentős gazdasági vagy pénzügyi érdekéből, valamint
- a foglalkozások gyakorlásával összefüggő fegyelmi és etikai vétségek,
- a munkajogi és munkavédelmi kötelezettségszegések megelőzése és feltárása céljából (beleértve minden esetben az ellenőrzést és a felügyeletet is), továbbá
- az érintett vagy mások jogainak védelme érdekében korlátozhatja.
A jövő év elejétől az adatvédelmi törvény külön szabályozza az érintett tiltakozási jogát. Ennek értelmében az érintett akkor tiltakozhat az adatkezelés ellen, ha
- a személyes adatok kezelése (továbbítása) kizárólag az adatkezelő vagy az adatátvevő jogának vagy jogos érdekének érvényesítéséhez szükséges (kivéve, ha az adatkezelést törvény rendelte el);
- a tiltakozást egyébként törvény lehetővé teszi.
Az adatkezelő köteles a kérelem benyújtásától számított legrövidebb időn belül, de legfeljebb 15 nap alatt megvizsgálni a tiltakozást, és annak eredményéről írásban tájékoztatni a kérelmezőt. Ezzel egyidejűleg fel kell függesztenie az adatkezelést.
Amennyiben a tiltakozás indokolt, az adatkezelőnek meg kell szüntetnie az adatkezelést (beleértve a további adatfelvételt és adattovábbítást is). Az adatokat köteles zárolni. A tiltakozásról, illetőleg az annak alapján tett intézkedésekről értesítenie kell mindazokat, akik részére a tiltakozással érintett személyes adatot korábban továbbította, és akik kötelesek intézkedni a tiltakozási jog érvényesítése érdekében.
Amennyiben az érintett nem ért egyet az adatkezelő döntésével, az ellen a döntés közlésétől számított 30 napon belül bírósághoz fordulhat.
Ugyancsak a bíróság előtt érvényesítheti igényét az adatátvevő is, ha az érintett tiltakozása miatt nem kapja meg a törvényes jogának érvényesítéséhez szükséges adatokat. Erre az érintett tiltakozását kivizsgáló döntésről szóló értesítés közlésétől számított 15 napon belül van lehetőség. Az adatokhoz való hozzájutás érdekében indított perben az adatkezelő az érintettet is perbe hívhatja. Amennyiben a bíróság elutasítja az adatátvevő kérelmét, az adatkezelő köteles az érintett személyes adatát az ítélet közlésétől számított 3 napon belül törölni. (Az adatkezelő akkor is köteles törölni az adatokat, ha az adatátvevő az említett határidőn belül nem fordul bírósághoz.) Nem lehet törölni az érintett adatát, ha az adatkezelést törvény rendelte el. Az adat azonban nem továbbítható az adatátvevő részére, ha az adatkezelő egyetértett a tiltakozással, illetőleg a bíróság a tiltakozás jogosságát megállapította.
A jövő évtől az adatvédelmi biztos az adatvédelmi nyilvántartásba vételt (lásd keretes írásunkat!) megelőzően előzetes ellenőrzést végezhet. Új adatállomány feldolgozását vagy új adatfeldolgozási technológia alkalmazását megelőzően a következő adatkezeléseket végző adatkezelőknél van helye előzetes ellenőrzésnek:
- országos hatósági, munkaügyi és bűnügyi adatállományok;
- pénzügyi szervezetek és közüzemi szolgáltatók ügyfelekre vonatkozó adatkezelései;
- távközlési szolgáltatóknak a szolgáltatást igénybe vevőkre vonatkozó adatkezelései;
- külön törvényben meghatározott egyedi statisztikai adatokat tartalmazó adatállományok.
Az adatkezelőnek az új adatállomány feldolgozására vagy az új adatfeldolgozási technológia alkalmazására irányuló szándékát a tevékenység megkezdését megelőzően 30 nappal be kell jelentenie az adatvédelmi biztosnak. Az adatvédelmi biztos az előzetes ellenőrzésre vonatkozó igényét a bejelentéstől számított 8 napon belül köteles jelezni az adatkezelőnek, és az ellenőrzést 30 napon belül köteles elvégezni. Az adatkezelő a feldolgozást csak az előzetes ellenőrzésének befejezése után kezdheti meg.
Az ellenőrzés alapján az adatvédelmi biztos a kezelendő adatok körének, illetőleg az adatfeldolgozás módszerének megváltoztatására hívhatja fel az adatkezelőt. (Ha az adatvédelmi biztos az adatkezelést elrendelő jogszabályt kifogásolja, ajánlást tehet a jogszabály módosítására.)
2004-től az adatkezelő, illetőleg az adatfeldolgozó szervezetén belül, közvetlenül a szerv vezetőjének felügyelete alá tartozó belső adatvédelmi felelőst kell kinevezni vagy megbízni:
- az országos hatósági, munkaügyi vagy bűnügyi adatállományt kezelő, illetőleg feldolgozó adatkezelőnél és adatfeldolgozónál;
- a pénzügyi szervezetnél;
- a távközlési és közüzemi szolgáltatónál.
A belső adatvédelmi felelős:
- közreműködik, illetőleg segítséget nyújt az adatkezeléssel összefüggő döntések meghozatalában, valamint az érintettek jogainak biztosításában;
- ellenőrzi e törvény és az adatkezelésre vonatkozó más jogszabályok, valamint a belső adatvédelmi és adatbiztonsági szabályzatok rendelkezéseinek és az adatbiztonsági követelményeknek a megtartását;
- kivizsgálja a hozzá érkezett bejelentéseket, és jogosulatlan adatkezelés észlelése esetén annak megszüntetésére hívja fel az adatkezelőt vagy az adatfeldolgozót;
- vezeti a belső adatvédelmi nyilvántartást;
Az adatvédelmi felelősnek jogi, közigazgatási, számítástechnikai vagy ezeknek megfelelő, felsőfokú végzettséggel kell rendelkeznie.
Az adatvédelmi felelős alkalmazására kötelezett adatkezelőknek, valamint - az adatvédelmi nyilvántartásba bejelentési kötelezettség alá nem eső adatkezelők kivételével - egyéb állami és önkormányzati adatkezelőknek adatvédelmi és adatbiztonsági szabályzatot kell készíteniük.
2004-től - az eddigieken túlmenően - az adatkezelés megkezdése előtt az adatkezelő köteles nyilvántartásba vétel végett bejelenteni a belső adatvédelmi felelős nevét és elérhetőségi adatait.
Új elem a szabályozásban, hogy a statisztikai célra felvett, átvett vagy feldolgozott személyes adatok csak statisztikai célra használhatók fel. A külön törvény szerinti egyedi statisztikai adatok - beleértve a személyes adatokat is - a statisztikai céltól eltérő célra semmilyen módon vagy jogcímen nem adhatók és vehetők át, nem dolgozhatók fel, és nem hozhatók nyilvánosságra.
Az érintett a jogainak megsértése esetén, valamint az az adatátvevő, aki az érintett tiltakozása miatt nem kapja meg a törvényes jogának érvényesítéséhez szükséges adatokat, az adatkezelő ellen bírósághoz fordulhat. * A perre az adatkezelő székhelye (lakóhelye) szerinti bíróság az illetékes. A per - az érintett választása szerint - az érintett lakóhelye (tartózkodási helye) szerinti bíróság előtt is megindítható. A perben fél lehet az is, akinek egyébként nincs perbeli jogképessége. * A bíróság az ügyben soron kívül jár el. * Azt, hogy az adatkezelés a jogszabályban foglaltaknak megfelel, az adatkezelő köteles bizonyítani. * Ha a bíróság a kérelemnek helyt ad, az adatkezelőt a tájékoztatás megadására, az adat helyesbítésére, törlésére, az automatizált egyedi döntés megsemmisítésére, az érintett tiltakozási jogának figyelembevételére, illetve a kért adat kiadására kötelezi. * A bíróság elrendelheti ítéletének - az adatkezelő azonosító adatainak közzétételével történő - nyilvánosságra hozatalát, ha azt az adatvédelem érdekei és nagyobb számú érintett adatvédelmi jogai megkövetelik

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság