text:
ZAGYVARÓNA KÖZSÉG FORRADALMA
(A Magyar Vasötvözetgyárral, a Hőerőművel, a Zagyvai- és a Salgó-Rónai Bányaüzemekkel, a Zagyvai Műhellyel, a Zagyvai Osztályozóval, a Zagyvai Vontatással és a Vízváasztói Osztályozóval együtt.)
Az Erőmű vállalati-, párt- és szakszervezeti vezetősége írásban megköszönte a dolgozóknak, hogy a kritikus napokban helytálltak „a munka frontján”, s „fegyverrel a kézben” őrködtek „az üzem zavartalan menete felett”.
Gösswein Richárd, a vízválasztói Erőmű főmérnöke is tagja lett a Hajdú József MDP megyei első titkár által létrehozott Nógrád Megyei Ideiglenes Forradalmi Nemzeti Tanácsnak.
A Zagyvai Bányaüzem margittárói bányájában megalakult a 29 tagú ideiglenes munkástanács, amelynek elnöke Somlói? volt. (A bányaüzemnél és az üzem többi bányájánál nem alakult munkástanács.)
Reggel a Magyar Vasötvözetgyárban a mintegy 70 főnyi pogonyi illetékességű munkás híre alapján megkezdődött a sztrájk. (A pogonyiak arról tájékoztatták ugyanis társaikat, hogy a falujukból Ózdra járók szerint ott már sztrájkolnak.) Ezt követően az üzemben is leállt a munka, felolvasták az ózdiak 24 pontos követelését, majd a jelenlévő dolgozók megválasztották a 29 fős munkástanácsot. Ebben a lakatos műhelyt: Farkas Ferenc, Gál Béla, Német László, Pócsa Zoltán, Vágvölgyi László és Zatrok Imre, a villanyszerelő műhelyt: Krenács József és Susán István, a kapcsolótábla részleget: Höcker Viktor és Jakus Lajos, a konyhát: Dudás András, a kőműveseket és a MEO-t: Heres Zoltán, a raktárt: Kovács 10. János, az alkalmazottakat: Horváth Dezső, Karácsony József, Kovács Balázs és Tahony Árpád, a szállítást: Galbács Sándor, Kátai László és Pintér József, cserneket?: Bíró József és Tóth István, a kohókat: Angyal József, Fülöp János, Gajdár András, Kiss József és Tajti Béla, míg a szakszervezetet: Bacskai Bálint és Jónás Lajos képviselte. (Ettől kezdve gyakorlatilag a gyárban anyag- és energiahiány miatt 1957 februárjáig csak karbantartás volt.)
A Salgó-Rónai Bányaüzem rónai bányájánál megválasztották a 31 tagú munkástanácsot. (Mind a rónai, mind pedig a salgói bányában a munkástanácsok tevékenysége gyakorlatilag kimerült a sztrájkok szervezésében.) A bányaüzemnek egyedül csak ezen a telepén szervezték meg a közbiztonság és a vagyonvédelem céljából a nemzetőrséget, ennek pontos idejét azonban nem ismerjük.
Megválasztották az Északi (salgótarjáni) Szénszállító és Szolgáltató Vállalathoz tartozó Zagyvai Műhelynél a 7 fős munkástanácsot, melynek ismert tagjai: Gerbecz Konrád és Koch Antal, a Zagyvai Osztályozónál a Smelkó Károly elnökkel együtt a 11 tagú munkástanácsot, a Vízválasztói Osztályozónál Juhász Ferenc elnöksége mellett a 7 fős és végül a Zagyvai Vontatásnál az ugyancsak 7 fős munkástanácsot.
A Salgó-Rónai Bányaüzem salgói bányájában megalakult a 23 tagú munkástanács, amelynek elnöke Juhász Pál bányász lett.
A Vasötvözetgyár munkástanácsa (van olyan adat, mely szerint már 28-án) megválasztotta operatív testületét, az igazgatótanácsot, valamint a nemzetőrséget (egyes adatok szerint a nemzetőrség megválasztására csak november 4-e tájékán került sor). A munkástanács elnöke Jónás Lajos, elnökhelyettese Horváth Dezső, titkára Karácsony József lett, míg az igazgatótanácsnak rajtuk kívül még tagja lett Kovács Balázs, Krenács József, Vágvölgyi László és Zatrok Imre. (Van olyan forrás, amely szerint tagja volt még az igazgatótanácsnak Angyal József, Bacskai Bálint, Farkas Ferenc és Német László is.) A gyári nemzetőrség parancsnokának Vágvölgyi Lászlót, tagjainak pedig Boros Zoltánt, Balbács Sándort, Boros Zoltánt, Kazinczi Barnát, Kovács Balázst, Kovács Józsefet, Krenács Józsefet, Kugler Gusztávot, Medve Vilmost, Susán Istvánt, Szabó Jánost, Szabó Lászlót, Tavaszi Lászlót, Vágvölgyi Endrét és Zatrok Imrét választották. (A nemzetőrség a pártirodában székelt.)
Műszakonként titkosan megválasztották a vízválasztói Erőmű munkástanácsát, amelynek kb. 80%-a párttag volt. Többek között a munkástanács elnöke, Szalontai János is. Ugyancsak választás útján, a munkástanács tagjaiból egy 7, más források szerint csak egy 6 fős igazgatótanács is létrejött, amelyben viszont már nem voltak többségben a párttagok. A munkástanács általunk ismert tagjai voltak még az elnökön kívül: Gösswein Richárd, Nagy Miklós és Nagy Ottó.
Valószínűleg a felvonulást követően, a községi moziban mintegy 250-300 fő gyűlt öszsze, hogy megválassza a település forradalmi munkástanácsát (később forradalmi bizottságnak nevezték magukat). Az elnökségben Dax Károly, Szabó Imre János, Galbács Bálint foglalt helyet. A jelenlévők előtt Dax Károly ismertette a forradalmi tanács létrehozásának fontosságát, majd felolvasta az új testületbe javasoltak névsorát. A javaslat felett igen parázs vita alakult ki, s több személy alkalmasságát vitatták. Végül is Szabó Imre Jánost választották meg elnöknek és több mint 20 főt tagnak. Jelenleg az alábbiakat tudjuk név szerint is felsorolni: Dax Károly, Dudás István, Földi István gyura, Földi Ferenc, Galbács Bálint, Galbács Pál, Gyetvai Sándor, Kadlót János, Kelemen Gyula, Kovács Endre plébános, Lakatos Jenő, Szűcs Imre és dr. Vidéki István. A választás után a jelenlévők elénekelték a Himnuszt, majd a forradalmi bizottság tagjai a reszortok szétosztása végett átvonultak a tanácsházára. (Valószínűleg ekkor került sor a település 7 fős nemzetőrségnek felállítására is.)
A Margittárói Üzem munkásai egy 12 pontos követelést fogalmaztak meg. Ebből két pont foglalkozott az ország dolgaival, a többi az üzem dolgozóinak problémáit foglalta össze. A követeléseket küldöttség élén eljuttatták a Nagy Imre-kormányhoz.
A Margittárónál leváltották az igazgatót, a munkaügyi osztály vezetőjét, az üzemi bizottság elnökét és a normását, aki egyben párttitkár is volt.
Jónás Lajos és még egy munkás képviselte a Magyar Vasötvözetgyárat a megyei nemzeti bizottság alakuló ülésén, Jónást beválasztották a megyei nemzeti bizottságba.
A községből Dax Károly és Dudás István is tagja lett a Salgótarjáni Járási Forradalmi Nemzeti Bizottságnak.
Jónás Lajos a Magyar Ötvözetgyár képviseletében részt vett azon a Salgótarjánban tartott, s a salgótarjáni iparvidék munkástanácsai küldötteinek részvételével tartott tanácskozáson, ahol a sztrájkjog fenntartása mellett a november 5-ei munkafelvétel mellett döntöttek.
Ülésezett a falusi forradalmi bizottság, s ezen az elnök többek között javasolta a szabad vallásgyakorlás bevezetését, illetve az iskolában a hittanoktatás engedélyezését. Ezen kívül Kelemen Gyulát bízták meg, hogy az ügyes-bajos dolgokban a járásnál eljárjon.
A Magyar Vasötvözetgyár képviseletében Jónás Lajos jelen volt az iparmedence küldötteinek az Acélárugyárban tartott azon ülésén, ahol a résztvevők kifogásolták, hogy a november 6-án puccsszerűen újra hatalomra került volt MDP-tagok révén a megyében ismét a régi rend tért vissza.
A Nógrádi Szénbányászati Tröszt 15 fős központi munkástanácsába a Zagyvai Bánya-üzem Kocsis István vájárt, a Salgó-Rónai bányaüzem pedig Szabó József vájárt delegálta.
A megyei munkástanács választásán a Magyar Ötvözetgyár képviseletében Jónás Lajos a helyi munkástanács elnöke és Pintér József a helyi munkástanács tagja vett részt. Pintér 21-én tagja lett a 18 fős megyei munkástanácsnak is.
A Lénárt Andor, Kecskés Károly, Mlinarik István és dr. Garamvölgyi Antal letartóztatása miatt szervezett tüntetésen az Ötvözetgyárból részt vett Karácsony József, Tahony Árpád és Zatrok Imre is.
A rendőrségi őrizetből szabadult volt megyei nemzeti bizottsági vezetők közül Lénárt, Mlinarik és talán Garamvölgyi is az Ötvözetgyárban töltötte az éjszakát.
Gösswein Richárd, az Erőmű főmérnöke az országos áramelosztó telefonvonalán kért a salgótarjáni sortűz sebesültjei számára vérplazmát és sűrített vért.
december 14?:
A Kohó- és Gépipari Minisztériumban a munka folyamatos beindítása, valamint a várható létszámcsökkentések végett tartott megbeszélésen a Magyar Ötvözetgyárat többek között Jónás Lajos, a munkástanács elnöke képviselte, s a vita során hangsúlyosan igényelte/követelte a minisztérium segítségét a kibontakozáshoz.
Dax Károly: Csepelen született 1932. január 7-én. Anyja neve Óbendorf Róza, iskolai végzettsége főiskola, foglalkozása tanár. 1956-ban tagja lett úgy a falu forradalmi bizottságának mint a járási forradalmi nemzeti bizottságának. Eljárás nem indult ellene.
Dusicska László: 1915. szeptember 12-én született Zagyvarónán. Anyja neve Kupka Mária, foglalkozása bányász. A forradalom alatt tagja lett a Salgó-Rónai Bányaüzem rónatelepi bányájánál választott 31 fős munkástanácsnak, annak egyik eszmei irányítója volt. Szorgalmazta a két bányatelep szétválását, s a forradalmi vívmányok elérése érdekében szívesen használta eszközként a sztrájk fegyverét. Közbiztonsági őrizetben volt.
Gerbecz Konrád: 1926. augusztus 26-án született Pécsen. Anyja neve Szabó Erzsébet. Tagja volt a Zagyvai Műhely munkástanácsának. 1956. december 8-án állítólag ő sem ellenezte, hogy a műhely dolgozói felvonuljanak a két fogva tartott bányász kiszabadítása érdekében. Eljárás nem indult ellene.
Gösswein Richárd: Győrben született 1924. május 3-án. Anyja neve Krassói Berta, iskolai végzettsége műszaki egyetem, foglalkozása elektromérnök. 1956-ban tagja lett a vízválasztói Erőmű munkástanácsa igazgatótanácsának, annak egyik szellemi irányítója volt. A forradalom bukása után főleg azzal vádolták, hogy az Erőmű magasfrekvenciájú telefonvonalán rendszeres kapcsolatot tartott az ország különböző pontján lévő erőművek és elosztók munkástanácsaival, s az onnan szerzett híreket továbbította a megyei forradalmi szerveknek. Ezen kívül azt is bűnéül rótták fel, hogy a december 8-ai salgótarjáni sortűz után a kórház kérésére az országos teherelosztó útján kért a műtétekhez sűrített vért és vérplazmát. Mindezekért 1957. október 14-én a Balassagyarmati Megyei Bíróság első fokon 8 hónap börtönbüntetésre ítélte. 1958. október 28-án másodfokon a Legfelsőbb Bíróság büntetését 1 évre emelte.
Gyárfás Jenő: Bessenszögen? született 1909. október 1-én. Anyja neve Lengyel Erzsébet, iskolai végzettsége 6 elemi, foglalkozása bányász. Aktív tagja volt a Salgó-Rónai Bánya-üzem salgói bányájánál választott 23 fős munkástanácsnak. Többször hangoztatta novem-ber 4-e után, hogy a Kádár-kormány elfogadhatatlan, s ennek demonstrálására sztrájkolni kell. Mindezekért a forradalom bukása után preventív őrizetben volt, s van olyan forrásunk is, mely szerint közbiztonsági őrizet alatt állt.
Jónás Lajos: Szeghalmon született 1913. december 12-én. Anyja neve Nagy Ágnes. Iskolai végzettsége 6 elemi, szakképzettsége villanyszerelő és műszerész. A 6 elemit a Wencheim- féle uradalom akasztópusztai gazdasága által fenntartott iskolában végezte. Ezt követően az uradalomban előbb mint traktoros, majd mint műszerész dolgozott. 1935-ben egy évig a kecskeméti nehéztűzérségnél töltötte katonai idejét. 1939-ben került a salgótarjáni Magyar Vasötvözetgyárba. Közben 1944 decemberében a nyilasok elhurcolták, majd Németországba került, s itt amerikai fogságba esett. Innen 1945 augusztusában tért vissza a zagyvarónai üzembe. 1945 után tagja lett az SZDP-nek, de mivel annak jobbszárnyához tartozott nem igazolták át 1948-ban az MDP-be. 1956-ban mint köztiszteletnek örvendő szakmunkást választották meg munkahelye munkástanácsa elnökének. Ezen minőségben számtalan tanácskozáson vett részt a megyeszékhelyen: többek között ő képviselte munkahelyét az október 30-án alakult megyei nemzeti bizottságban; majd jelen volt az iparmedence munkástanácsainak november 2-ai tanácskozásán, ahol a munka felvételéről döntöttek; november 13-án aktív résztvevője volt annak az összejövetelnek, ahol megkérdőjelezték az ún. Mrázik János-féle megyei testület legitimitását; november 21-én pedig delegált volt a megyei munkástanács megválasztására, ahol ugyanúgy mint november 13-án, érdemben befolyásolta a tanácskozás menetét. Mindezekért az 1957. augusztus 12-től előzetes letartóztatásban lévő Jónás Lajost a Balassagyarmati Megyei Bíróság 1957. no-vember 9-én első fokon főbüntetésként 2 év 6 hónap börtönbüntetésre és egyes jogainak 5 évre való eltiltására, illetve 500 Ft vagyonelkobzásra ítélte. 1958. július 15-én másodfokon a Legfelsőbb Bíróság börtönbüntetését, valamint a közügyektől való eltiltását 1-1 évre mérsékelte, továbbá mellőzte a vagyonelkobzást.
Juhász Pál: Salgótarjánban született 1920-ban. Anyja neve Molnár Borbála, foglalkozása bányász. A Salgó-Rónai Bányaüzem salgói bányájánál lett a 23 fős munkástanács elnöke. A forradalom céljainak elérése érdekében általában támogatta a sztrájkot. A forradalom után közbiztonsági őrizetben volt.
Kelemen Gyula: 1912. november 17-én született Jelsőcön. Anyja neve Várhegyi Mária, iskolai végzettsége főiskola. A községben volt iskolaigazgató. 1945 előtt a hadseregben tartalékos zászlós rendfokozatot ért el. Tagja volt az MDP-nek. 1956-ban tagja lett a forradalmi bizottságnak. Azon kívül, hogy elhelyezték a faluból, más hatósági eljárásról nincs tudomásunk ellene.
Koch Antal: Salgótarjánban született 1928. június 16-án. Anyja neve Guzsvan Erzsébet, foglalkozása vasesztergályos. A forradalom alatt a egyik legaktívabb tagja volt a Zagyvai Műhely 7 fős munkástanácsának. Részt vett a kompromittálódott vezetők leváltásában, a káderanyagok megszerzésében. Közbiztonsági őrizetben volt.
Kovács Balázs: Középparaszti családba született Mátraszelén 1930. július 14-én. Anyja neve Kazinczi Vilma, foglalkozása gyári munkás. 1956-ban tagja lett az Ötvözetgyár munkástanácsa igazgatótanácsának és nemzetőrségének. Lényeges tevékenységet tudtunkkal nem fejtett ki. Van olyan adatunk, amely szerint közbiztonsági őrizetbe vették.
Krenács József: 1936. május 14-én született Zagyvarónán. Anyja neve Derén Róza. Jelen volt a salgótarjáni szobordöntésnél, majd még aznap beválasztották a Magyar Ötvözetgyár munkástanácsába, sőt fiatal kora ellenére annak igazgatótanácsába és nemzetőrségébe is. December 8-án részt vett a két letartóztatott kiszabadítása érdekében szervezett tüntetésen. A forradalom bukás után közbiztonsági őrizetben, majd rendőri felügyelet alatt volt.
Mede József: Almágyon született 1912-ben. Anyja neve Tóth Margit, iskolai végzettsége 6 elemi, foglalkozása bányász. A forradalom alatt aktív tagja volt a Salgó-Rónai Bányaüzem salgói bányájában választott 23 fős munkástanácsnak. Összekötőként szerepelt a salgóbányai és a tröszti munkástanács között, kapcsolatot tartott a megyei munkástanáccsal, illetve mint küldöttet, beválasztották a városi nemzeti bizottmányba. Eljárás nem indult ellene.
Pintér József: 1918. január 29-én született Sajóvárkonyban. Anyja neve Kaspar Rozália, iskolai végzettsége 6 elemi. 1956-ban munkahelyén a szállítást képviselte a munkástanácsban. November 21-én Jónás Lajossal részt vett a megyei munkástanács alakuló ülésén. Beválasztották a megyei testületbe. A forradalom alatt saját motorkerékpárjával hozta a híreket, a röplapokat és a sajtót az Acélárugyárból, majd a megyei munkástanácstól. Eljárás nem indult ellene.
Ponyi Ferenc II.: 1925. október 29-én született Baglyasalján. Anyja neve Maczkó Julianna, foglalkozása bányász. A néphadseregben egy ideig hadnagyként szolgált. Tagja volt a Margittárói Üzem munkástanácsának és ő is részt vett abban a küldöttségben, amely felvitte Budapestre a 12 pontban megfogalmazott követeléseket. Eljárás nem indult ellene.
Szabó Imre János: Zagyvarónán látta meg a napvilágot 1927. július 4-én. Anyja neve Gyetvai Erzsébet. Október 30-án a falu forradalmi bizottsága elnökének választották. A forradalom bukása után közbiztonsági őrizetben, majd rendőri felügyelet alatt volt.
Szendrei Zoltán: Gidófalván született 1924. május 9-én. Anyja neve Halász Erzsébet, iskolai végzettsége egyetem, foglalkozása bányamérnök. A margittárói munkástanács egyik eszmei irányítója volt, részt vett a 12 pont összeállításában, majd tagja lett annak a küldöttségnek is, amely felvitte a követeléseket Budapestre, a Nagy Imre-kormányhoz. Nem vonták felelősségre.
Szűcs Imre: Mezőtúron született 1920. november 2-án. Anyja neve Gellért Terézia, isko-lai végzettsége mezőgazdasági szakiskola, foglalkozása fuvaros. 1956-ban tagja lett a falu forradalmi bizottságának. Egyes források szerint közbiztonsági őrizetben, míg más forrá-sok szerint rendőri felügyelet alatt volt.
Takács László: 1919. február 27-én született Görömbölyben. Anyja neve Bognár Mária, foglalkozása bányász. 1956-ban az egyik aktív tagja volt a 31 fős Salgó-Rónai Bányaüzem rónatelepi munkástanácsának. Igen szoros kapcsolatot tartott Dusicska Lászlóval. Számos esetben ő is támogatta a sztrájkot. Eljárás nem indult ellene.
Vágvölgyi László: Zagyvarónán született 1925. június 11-én. Anyja neve Tóth Rozália, iskolai végzettsége 6 elemi, foglalkozása géplakatos. Mátraszelén egyik kezdeményezője volt a felvonulásnak, valamint tagja volt az Ötvözetgyár munkástanácsa igazgatótanácsának, s megválasztották a nemzetőrség parancsnokának is. Az őrség részére a fegyvereket Salgótarjánból szerezte be. Állítólag részt vett a pártiratok elégetésében. Mindezen tevékenységéért közbiztonsági őrizetben volt.
Zatrok Imre: Bányászcsaládba született 1904. április 15-én a Vulkánon. Anyja neve Májai Julianna. A 6 elemit Petozsénban végezte. A géplakatos szakmát az ottani kőszénbányában tanulta ki. Innen 1926-ban vonult be katonának Temesvárra, ahonnan 1928-ban szerelt le. 1939-ig Temesváron dolgozott, majd 1941-ig munkaszolgálaton volt. Ekkor harmadmagával Magyarországra szökött. Losoncra került megfigyelő táborba, de rövidesen egy balassagyarmati mesternél helyezkedett el, mint lakatos. Itt három hónapot töltött, mert további tartózkodási helyként Salgótarjánt jelölték ki számára. 1944-ig rendőri felügyelet alatt volt. Ezt követően több helyen dolgozott, míg 1948-ban a Magyar Vasötvözetgyárban kapott munkát. Romániában 1925 és 1939 között a Magyar Pártnak, míg Magyarországon 1945-től az MKP-nek, majd az MDP-nek lett a tagja, ahonnan 1949-ben kizárták. 1956-ban a lakatos műhely képviseletében választották be a Vasötvözetgyár munkástanácsába, majd annak igazgatótanácsába, s ott az egyik meghatározó személyiség lett. A vállalat személyzeti anyagának elégetését ugyan támogatta, de csak azért, hogy az ne kerüljön nyilvánosságra, s így az esetleges személyi bosszú elhárítható legyen. Tagja lett a vállalat forradalmi nemzetőrségének is. Forradalom alatti tevékenységéért az 1957. augusztus 13-ától előzetes letartóz¬1tatásban lévő Zatrokot a Balassagyarmati Megyei Bíróság 1957. november 9-én első fokon főbüntetésként 1 év és 6 hónap börtönre, mellékbünte-tésként pedig egyes jogai gyakorlásától 5 évre, illetve 500 Ft vagyonelkobzásra ítélte. Ezen ítéletet a Legfelsőbb Bíróság 1958. július 15-én úgy változtatta meg, hogy a börtönbüntetést 8 hónapra mérsékelte, s a mellékbüntetést mellőzte.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Jogszerű volt a Tilos egy hónapos felfüggesztése | hírek | Jogi Fórum
Jogszerű volt a Tilos egy hónapos felfüggesztése
2004.05.10. HavariaPress
Jogszerűen függesztette fel az ORTT a Tilos Rádió műsorát a bíróság hétfői döntése értelmében - jelenti a HavariaPress.
A Fővárosi Bíróság így első fokon részben helyben hagyta a médiahatóság határozatát. Az ügy azt követően került a bíróság elé, hogy a rádiót működtető kulturális alapítvány az ORTT határozatának felülvizsgálata iránt indított pert. A bíróság a közigazgatási perben a felperes keresete nyomán megvizsgálta a Tilos Rádióval szemben hozott határozatot, amely többszörös szankcióval marasztalta a Tilos Rádiót, miután úgy ítélte meg, hogy a rádió magatartásával az áll arányban.
A bíróság a perben azt is vizsgálta, hogy az ORTT a határozatot a jogszabályok keretei között hozta-e meg, illetve hogy a szankciók kiszabásakor jogszerűen mérlegelte-e a rádió tavaly decemberi - három alkalommal kifejtett - magatartását. A bírák az ítéletben megállapították, hogy az ORTT a magatartás jogszerű minősítése mellett jogszerűen figyelmeztette írásban a műsorszolgáltatót, sőt jogszerű a műsorszolgáltatási jog 30 napos felfüggesztése is.
Ugyanakkor nem lett volna lehetősége a testületnek arra, hogy kizárja a Műsorszolgáltatási Alapból a rádiót, s a kizárást hatósági határozatban állapítsa meg. Emiatt ezt a szankciót az első fokon eljáró bíróság mellőzte.

matches: bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Büntetőjog II. Témavezető: Prof. Dr. Domokos Andrea Előadó: Kubisch Károly doktorandusz - PDF
Büntetőjog II. Témavezető: Prof. Dr. Domokos Andrea Előadó: Kubisch Károly doktorandusz
Download "Büntetőjog II. Témavezető: Prof. Dr. Domokos Andrea Előadó: Kubisch Károly doktorandusz"
1 Büntetőjog II. Témavezető: Prof. Dr. Domokos Andrea Előadó: Kubisch Károly doktorandusz
2 Ajánlott és kötelező irodalom Kötelező irodalom: évi C. törvény a Büntető Törvénykönyvről Deres Petronella Domokos Andrea: Büntető anyagi jog II. az Új Btk. alapján (2. átdolgozott kiadás) Patrocinium Kft , Ajánlott irodalom: Dr. Kónya István: Magyar Büntetőjog - kommentár a gyakorlat számára 3. kiadás HVG-ORAC Görgényi-Gula-Horváth-Jacsó-Lévay-Sántha-Váradi: Magyar Büntetőjog Általános Rész. Complex kiadó Tóth J- Zoltán: Halálbüntetés pró és kontra. HVG-ORAC 2012.
3 ÁLTALÁNOS TÖRVÉNYI TÉNYÁLLÁS OBJEKTÍV ELEMEK Szükséges elemek SZUBJEKTÍV ELEMEK Általáno Szükséges elemek Tárgy Tárgyi oldal Alany Alanyi oldal Jogtárgy a) Általános B) Különös c) Közvetlen Elkövetési magatartás a) Tevés b) Nemtevés (jogellenes) nem szükséges elemek általános alannyá válás feltételei a) 14. (12) életév b) Korlátozott beszámítási kép. c) Természetes személy Bűnösség a) szándékosság dolus directus dolus eventuális b) gondatlanság Luxuria Negligentia nem szükséges elemek Elkövetési tárgy a) Dolog b) Passzív alany Szituációs ismérvek Létesítő ok és az eredmény közti okozati összefüggés HELY, MÓD, IDŐ, ESZKÖZ Speciális tettes a) Hivatalos személy b) katona Indíték a) Célzat b) Motívum
4 Az előadás témakörei Az elkövetők, a tettesek és részesek A többes elkövetés A bűncselekmény stádiumai (az előkészület és a kísérlet) Egység A többség és a halmazat A büntetőjogi szankciók célja, feladata Büntetési elméletek, a magyar szankciórendszer felépítése
5 Tettesség-részességtan elmélete Elméleti megközelítések XIX. sz. Okozatossági teória: a tettes elsődleges szerepéhez (causa efficiens = elsődleges ok) képest a bűnsegéd csak másodlagos (causa secondari) szolgáltat a bűncselekmény elkövetéséhez. A feltételek egyenértékűségének elmélete (conditio sine qua non) megváltoztatta ezt a felfogást. Az eredmény szempontjából az összes jogilag releváns cselekményt egyenértékű, lehetséges feltételként kezel, így a részesi cselekményeket is.
6 Tettesség-részességtan elmélete Szubjektivista irányzat: a két pilléres elmélet az elkövetők bűncselekményhez kapcsolódó pszichés viszonyából indul ki. Első pillér: a szándék vagy dolus irányzat, mely szerint a részesi cselekmény mindig a tettes akaratához igazodik. Második pillér: érdek irányzat, melynek értelmében a tettes saját érdekében hajtja végre a bűncselekményt (animus auctoris) a bűnsegéd más érdekében (animus socii). Hogy az adott cselekmény szempontjából melyik pillér kerül alkalmazásra, azt a bíró szubjektív mérlegelési jogkörében dönti el.
7 A Tettesség-részességtan elmélete Objektivista irányzat: az elkövetők elhatárolásának alapját a tényálláshoz való viszonyuk adja. A tettes magatartása minden esetben az általános törvényi tényállás keretei közé illeszkedik, a részeseké pedig azon kívül esik.
8 Tettesség-részességtan elmélete Tetturalom (tatherrschaft) elmélet: a német jogtudomány által kidolgozott elemet melynek szoros kapcsolódási felülete van a szubjektivista irányzat kapcsán említett dolus teóriával, illetve az objektív irányzat elemeivel. A tettes és részes közti elhatárolás alapja, hogy a cselekmény menetét melyik fél uralta, kinek volt közvetlen ráhatása az elkövetői magatartás kifejtéséhez vagy annak meggátolására. A bűncselekmény ura a tettes, mert akaratelhatározási és cselekvési uralommal bír a rendelkezik Lásd Claus Roxin három pontos elméletét.
9 Tettesség-részességtan elmélete A Monista rendszer: (Ausztria) ahol nem tesznek különbséget tettesek és a részesek között, hanem azokat egységesen mint elkövető értékelik. Dualista rendszer: (Magyarország, Németország, Finnország) ezekben az országokban azon elkövetők, akiknek cselekménye illeszkedik a tényállási keretbe tettesek, kiknek cselekménye nem illeszkedik a tényállási keretek közé, a részesek.
10 Az elkövetők, a tettesek és részesek ELKÖVETŐK TETTESEK RÉSZESEK DELICTUM COMMUNE BÁRKI ( AKI ) DELICTUM PROPRIUM SPECIÁLIS ALANY (sui generis, nem sajátképi FELBUJTÓ TETTES TÁRSTETTES KÖZVETETT TETTES BŰNSEGÉD
11 Alannyá válás feltételei, a tettesek A bűncselekmény alanya az lehet, aki megfelel az alanyáválás feltételeinek. Az alany az ÁTTÁ olyan szükséges eleme, amelynek hiányában nem jön létre bűncselekmény. Általános alany - delictum commune: természetes személy (jogi személy esetében a létrejövő veszély miatt történik büntetőjogi értékelés, amelyet intézkedés követhet). Legalább korlátozott beszámítási képességgel rendelkezik 14 életévét (5 tényállás esetében 12.) betöltötte 16.
12 A speciális tettes Speciális alany - delictum proprium: Létrejöttéhez SZEMÉLYES KVALIFIKÁLTSÁG SZÜKSÉGES Önálló sui generis tényállásként: az a hivatalos személy Btk Nem sajátképi különös törvényi tényállás: minősített esetként jelenik meg, ha speciális alanyként követik el a bűncselekményt. Btk (1) Az a hivatalos személy, aki hivatali hatáskörével visszaélve a) hamis közokiratot készít,
13 A tettesek 13. (1) Tettes az, aki a bűncselekmény törvényi tényállását (közvetlenül) megvalósítja. (2) Közvetett tettes az, aki a szándékos bűncselekmény törvényi tényállását e cselekményért gyermekkor, kóros elmeállapot, kényszer vagy fenyegetés miatt nem büntethető, illetve tévedésben levő személy felhasználásával valósítja meg.
14 Tettesek (3) Társtettesek azok, akik a szándékos bűncselekmény törvényi tényállását egymás tevékenységéről tudva, közösen valósítják meg Két feltétel megléte szükséges! Objektív feltétel: a törvényi tényállást részben vagy egészben közösen megvalósítsák Szubjektív feltétel: egymás tevékenységéről tudjanak, azaz szándékegységben cselekedjenek. 4/2007 BJE (LB jogegységi határozata) alapján a garázdaságban az elkövetők akkor is társtettesek, ha egymás ellen lépnek fel, mivel a társas elkövetés a nyugalom megzavarásban fennáll. Társtettesség kizárt: gondatlan és tiszta mulasztásos bűncselekmények esetén!
15 RÉSZESEK A tettesi és a részesi magatartás közti elhatárolás a tényálláshoz való viszony alapján történik. A tettes tényálláson belüli cselekményt valósít meg; A részes tényálláson kívüli cselekményt valósít meg; A részesség közös ismérvei: A részesség mindig járulékos cselekmény Kétszeresen szándékos Törvényi tényálláson kívüli magatartást valósít meg Parifikáció elve érvényesül (ugyanazért a bűncselekményért felel és ugyanazt a büntetési tételt kapja mint a tettes)
16 FELBUJTÁS Csak konkrét bűncselekményre vonatkozhat Csak szándékosan lehet elkövetni Szándékkiváltó hatású Csak akkor eredményes, ha létezik egy legalább kísérleti szakaszba jutott tettesi alapcselekmény A felbujtás előkészületi stádiuma a felhívás, amely a nem eredményes felbujtás. A felhívás mint sui generis tényállás: Hamis tanúzásra felhívás Btk Kóros szenvedélykeltés Btk Kiskorú veszélyeztetése Btk. 208.
17 FELBUJTÓ A közvetett felbujtó, aki mást eredményesen rábír arra, hogy a tettest vegye rá bűncselekmény elkövetésére és a felbujtott ezt eredményesen megteszi. (A felbujtó felbujtója is felbujtó!) Többes felbujtói magatartás az, amikor az elkövetők szándékegységben megvalósított eredményes rábírása révén alakul ki a tettesben a bűncselekmény elkövetésének szilárd elhatározása. Itt mindenki önálló felbujtóként felel. Ha a győzködés nem döntő hatású a tettesre, akkor esetleg pszichikai (szándékerősítő) bűnsegélyről beszélhetünk.
18 BŰNSEGÉLY Csak szándékosan lehet elkövetni. Megvalósítása csak a szándékos bűncselekmény befejezettsége (bevégzettsége) előtt lehetséges. Fizikai bűnsegéd, az aki az elkövetéshez szükséges külső (fizikai) feltételeket biztosítja vagy azoknak használatát/elérését az elkövető számára megkönnyíti. Pszichikai bűnsegéd: Aktív pszichikai bűnsegély: szándékerősítő hatás. Passzív pszichikai bűnsegély: a bátorító jelenlét, amely a tettesre bátorítóan, a passzív alanyra bénítóan hat.
19 BŰNSEGÉLY Közvetett bűnsegédi magatartások: a) Felbujtó bűnsegédje = bűnsegéd b) A bűnsegéd bűnsegédje = bűnsegéd c) A bűnsegéd felbujtója = bűnsegéd d) Passzív alany rábírása olyan bűncselekmény hozzájárulásához, amely a P.A. belegyezése esetén megvalósulhat = bűnsegély (pl. fiatal- vagy gyermekkorúval szemben megvalósított nemi erkölcs elleni bűncselekmény) DE! A felbujtó felbujtója = felbujtó
20 KÖZVETETT RÉSZESI MAGATARTÁSOK A FELBUJTÓ FELBUJTÓJA = FELBUJTÓ A FELBUJTÓ BŰNSEGÉDJE = BŰNSEGÉD BŰNSEGÉD BŰNSEGÉDJE = BŰNSEGÉD BŰNSEGÉD FELBUJTÓJA = BŰNSEGÉD A gyermekkorú passzív alany az ellene elkövetett bűncselekmény belegyezésre való RÁBESZÉLÉSE = BŰNSEGÉD A részesi magatartásokat mindig a tettesi alapcselekmény felől értelmezzük, ezért lesz a bűnsegéd felbujtója, bűnsegéd!
21 ELKÖVETŐK TÉNYÁLLÁS HOZ VALÓ VISZONY FOGALMA TÁRGYI OLDAL Elkövetési magatartás ALANYI OLDAL bűnösség TETTES TÁ-n belüli Önállóan valósítja meg a tényállást Tevés/jogellenes nemtevés Szándékos vagy gondatlan KÖZVETETT TETTES TÁ-n belüli Más, nem büntethető személy felhasználása Csak tevőleges Szándékos TÁRSTETTES TÁ-n belüli Szándékegységben történő megvalósítás Tevés/jogellenes nemtevés Szándékos FELBUJTÓ TÁ-n kívüli Bűncselekmény elkövetésére szándékosan rábír Szándékos tettesi alapcselekmény legalább kísérleti stádiumba jutott Szándékos BŰNSEGÉD TÁ-n kívüli Bűncselekmény elkövetéséhez szándékosan segítséget nyújt Szánd. tettesi alapcselekmény legalább kísérleti stádiumba jutott tevés/nemtevés Szándékos
22 A többes elkövetés a társas elkövetési alakzatok A többes elkövetés tárgyi súlya magas, mert ez az elkövetési mód nagyobb veszélyt jelent a társadalomra, mint egy magányos elkövető által egyedül végrehajtott jogellenes magatartások. Csoportos elkövetés - legalább 3 személy nem akadály, ha az elkövetők nem felelnek meg az alannyá válás feltételeinek de legalább a csupán részesi magatartást tanúsítanak! BH Bűnszövetség - 2 vagy több személy bűncselekményeket szervezetten követ el, vagy ebben megállapodik és legalább 1 bűncselekmény elkövetését megkísérlik de nem jön létre bűnszervezet.
23 A társas elkövetési alakzatok Bűnszervezet: 3 vagy több személy Hosszabb időre szervezett Összehangoltan működő csoport Melynek CÉLJA legalább 5 évi vagy annál súlyosabban fenyegetett bűncselekmények elkövetése (akkor is megállapítható a bűnszervezet, ha bűncselekményeket még nem követték el, de azok elkövetését tervezik. Többletkövetelmény nem kell pl: bűnös profitszerzési célzat.) Ez a legmagasabb veszélyességi fokú társas bűnelkövetési forma.
24 Bűnkapcsolatok A bűnkapcsolatok a bűncselekmények közti jogellenes kapcsolatokat jelölik. Ezek a kapcsolatok MINDIG egy MÁS által elkövetett MÁR BEFEJEZETT bűncselekményekhez kapcsolódnak. Bűnpártolás Orgazdaság Pénzmosás Feljelentési kötelezettség elmulasztása Bűnös közömbösség
25 Bűnpártolás Másik tettes által elkövetett bűncselekményhez utólag - anélkül hogy elkövetővel megegyezett volna részére segítséget nyújt (hatóság elől elmeneküljön) SZEMÉLYI BŰNPÁRTOLÁS vagy az alapcselekményből megszerzett dolog elrejtésében, eladásával (elkövető részére anyagi előny) segítséget nyújt. TÁRGYI BŰNPÁRTOLÁS A tárgyi bűnpártolás elhatárolása az orgazdaságtól: az orgazda cselekménye csak meghatározott alapcselekményekhez kapcsolódik, és mindig vagyoni haszon érdekében jár el! Lásd a következő diát
26 Orgazdaság csak a Btk ban felsorolt vagyon elleni bűncselekményekből származó dolgokra követhető el. Aki, 1. költségvetési csalásból származó vámellenőrzés alól elvont nem közösségi árut, 2. jövedéki adózás alól elvont terméket, vagy 3. lopásból, 4. sikkasztásból, 5. csalásból, 6. hűtlen kezelésből, 7. rablásból, Orgazdaság 8. kifosztásból, 9. zsarolásból, 10. jogtalan elsajátításból vagy 11. orgazdaságból származó dolgot vagyoni haszon végett megszerez, elrejt, vagy elidegenítésében közreműködik, orgazdaságot követ el. Csak a felsorolt bűncselekményekből mint a tettesi alapcselekményből származó elkövetési tárgyakra lehet elkövetni orgazdaságot
27 A pénzmosás A pénzmosás tényállása elő(bűn)cselekményből származó dolog (pénz) eredetének eltitkolása céljából történő átalakítás és vagy a büntetőeljárás meghiúsítására irányuló szándékos és célzatos magatartás. A gondatlanságból (nem célzatos magatartásként) elkövetett pénzmosást is pönalizálja a törvény. A tényállás védett jogi tárgya a szervezett bűnözés elleni küzdelem hatékony küzdelem megvalósítása.
28 Feljelentési kötelezettség elmulasztása A Btk. egyes kiemelt tárgyi súlyú bűncselekményeknél feljelentési kötelezettséget ír elő (pl. a terrorizmus vagy az emberrablás államellenes bűncselekmények esetében) a) a készülő bűncselekmény feljelentésének elmulasztása b) a már elkövetett bűncselekmény feljelentésének elmulasztása (pl.: Emberrablásra a passzív alany védelme érdekében ez nem vonatkozik) Ettől eltér a Bejelentési kötelezettség (pl: 401. pénzmosással kapcsolatos bejelentési kötelezettség)
29 A bűnös közömbösség Kétféle értelemben használatos: 1. Segítségnyújtás elmulasztása - amikor baleset vagy a cserbenhagyás tényállása - amikor közlekedési baleset helyszínén nem teszünk eleget megállási, meggyőződési, segítségnyújtási és vagy segítséghívási kötelezettségünknek. Ezeknél az eseteknél hiányzik a bűnkapcsolati jelleg! 2. MÁS személy által megvalósított bűncselekmény megakadályozásának bűnös közömbösséggel történő elmulasztása a Btk zendülés megakadályozása. Abban az esetben, ha az elkövetőt mulasztásos bűnsegély létrejöttéhez szükséges speciális jogi kötelezettség terheli, akkor nem bűnkapcsolat, hanem részesség áll fenn!
30 Stádiumtan. Az előkészület. A kísérlet. A szándékos bűncselekmény megvalósulási szakaszai Akaratelhatározás (az elkövető személy tudati szféráján belül marad, nincs a külvilágban látható büntetőjogilag értékelhető esemény) Előkészület Kísérlet Befejezettség (bevégzettség)
31 A szándék kialakulása Az elkövetésre irányuló akarat kialakulását az elkövető életviszonyaiban felmerülő szükségletekre, konfliktusokra meghozott döntés alapozza meg. A megoldási szándék kialakulása lehet rögtönös vagy előre kitervelt. 1. A szándék kialakulását egy relatív megbomlott egyensúlyi helyzet előzi meg melynek helyreállítása céljából aktiválódik a helyreállítást célzó tudati működés
32 A szándék kialakulása 2. A relatív (külső tényezők által befolyásolt) egyensúlyi helyzet megbomlását követően jelentkezik a motívumok harca, amely belső normák legyőzését vagy felerősödését jelenti. 3. A motívumok harcában győztes motiváció kialakítja a célképzetet, amely tartalmazza a megbomlott relatív egyensúly helyreállítására irányuló törekvés megoldását és a külvilágban látható változtatások képzetét is. A kialakult célképzet tartalmazza azokat a konkrét cselekvéseket, amely a külső fizikai és jogi akadályok leküzdésé jelentik. Az elkövető készen áll az aktuális szükséglet kielégítésére, erre vonatkozó szándéka kialakult.
33 Az előkészület Bűncselekmény elkövetésére történő felhívás, Bűncselekmény elkövetésére ajánlkozás, Bűncselekmény elkövetésére vállalkozás, Elkövetésében való közös megállapodás, Az elkövetéshez szükséges vagy azt könnyítő feltételek megteremtése ELŐKÉSZÜLET csak akkor büntetendő, ha azt törvény külön büntetni rendeli. (Pl: hamis tanúzásra felhívás Btk )
34 Az előkészület minden esetben célzatos! A büntetőjogilag értékelhető előkészületi magatartást az elkövető minden esetben bűncselekmény elkövetése céljából fejti ki! Az előkészülettől való sikeres visszalépés esetén az elkövető nem büntethető, feltéve ha önkéntes és végleges az elállás (több elkövető esetén az elállás akkor eredményes, ha a többiek sem kezdik meg a bűncselekmény elkövetését). Az elkövetés céljából tett felhívását ajánlkozását vállalkozását visszavonta és arra törekszik, hogy senki ne kövesse el a bűncselekményt, feltéve hogy az elkövetés bármely okból elmarad. Az előkészületet a felderítés előtt a hatóságnál feljelenti Maradékbűncselekményért az elkövető felel!
35 A kísérlet büntetendőségére vonatkozó két fő elmélet SZUBJEKTIVISTA IRÁNYZAT OBJEKTIVISTA KÍSÉRLET MINDEN CSELEKMÉNY, AMELY BŰNCSELEKMÉNY ELKÖVETÉSÉNEK SZÁNDÉKÁVAL VALÓSUL MEG. KÍSÉRLET AZ A ACSELEKMÉNY, AMELY KÖZVETLENÜL VESÉLYEZTETI A VÉDETT JOTÁRGYAT. HA A VESZÉLY TÁVOLI (KÖZVETETT) AZ LEGFELJEBB ELŐKÉSZÜLET BÜNTETÉSE LEGYEN AZONOS A BEFEJEZETT BÜNCSELEKMÉNNYEL, MIVEL AZ ALANYI OLDALI BŰNÖSSÉGE TELJES. BÜNTETÉSE LEGYEN ENYHÉBB FOKÚ MERT A TÁRSADALOMRA KEVÉSBÉ VESZÉLYES MINT A BEFEJEZETT BŰNCSELEKMÉNY A HATÁLYOS MAGYAR BÜNTETŐJOGUNK A FOGALOM MEGHATÁROZÁSÁNÁL AZ OBJEKTIVISTA IRÁNYZAT FELÉ FORDUL. A BÜNTETÉS KISZABÁSÁNÁL (PARIFIKÁCIÓ ELVE) A SZUBJEKTIVISTA IRÁNYZAT HATÁSA ÉRVÉNYESÜL.
36 A kísérlet elemei Az elkövetési magatartást megkezdi, de nem fejezi be. A tényállás összes eleme nem valósul meg A kísérlet csak szándékos lehet. A gondatlanság fogalmilag kizárt! Dolus directus egyenes (kívánja az következményt) Dolus eventuális eshetőleges (belenyugszik a következménybe)
37 Fogalmilag kizárt a kísérlete 1. A Gondatlan bűncselekményeknek 2. A Praeterintentionalis bűncselekményeknek 3. A Tiszta mulasztásos bűncselekményeknek 4. A pillanatnyi bűncselekményeknek (verbális becsületsértés, rágalmazás) 5. A Részesi cselekményeknek 6. Az Immateriális veszélyeztetési bűncselekményeknek
38 A kísérlet fajtái Befejezett kísérlet: nem az elkövetőn múlik, hogy a cselekménye nem fejeződik be, (a büntetendő cselekményt teljes egészében kifejtette.) (elsősorban eredmény-bűncselekmények esetén jelenik meg.) Befejezetlen kísérlet: az elkövetési magatartást csak részben fejti ki. (Az önkéntes visszalépésnél és az értékelésnél lesz jelentősége). Közeli kísérlet: ha a befejezettséghez közel van. Távoli a kísérlet: ha a befejezettségtől távol van.
39 A kísérlet fajtái Az alkalmatlan kísérlet: alapjában véve egy fordított irányú ténybeli tévedés. Azt jelenti hogy adott feltételek mellett a kifejtett elkövetői magatartás nem juttathatja el a bűncselekményt a befejezettség stádiumába. Az alkalmatlanságnak a kísérleti szakban kell fennállnia! Típusai: Alkalmatlan tárgyon követik el a cselekményt Alkalmatlan eszközzel követik el a cselekményt Alkalmatlan módon követik el a cselekményt Fokai: Abszolút alkalmatlanság Relatív alkalmatlanság:
40 A kísérlettől való önkéntes visszalépés Nem büntethető kísérlet miatt, akinek önkéntes elállása folytán marad el a bűncselekmény befejezése, vagy aki az eredmény bekövetkezését önként elhárítja. DE! Maradékbűncselekmény! Befejezetlen (nem teljes) kísérlet Önkéntes elállás * Olyan önként meghozott belső elhatározás, amely VÉGLEGES * Materiális és immateriális bűncselekmények esetében is megvalósulhat. Befejezett (teljes) kísérlet Önkéntes eredményelhárítás * Olyan önként meghozott belső elhatározás, amely SIKERES * CSAK Materiális bűncselekmények esetében valósulhat meg. ki tudja MIÉRT?
41 STÁDIUMOK TÁRGYI OLDAL ALANYI OLDAL AKARATELHATÁROZÁS ELŐKÉSZÜLET KÍSÉRLET BEFEJEZETT BEVÉGZETT NINCS LÁTHATÓ NYOMA KÜLVILÁGBAN MEGJELENIK Bűncselekmény elkövetésének céljából a szükséges vagy könnyítő feltételeket biztosítja Felhív, Ajánlkozik Vállalkozik, közös elkövetésben megállapodik Elkövetést megkezdi, de NEM FEJEZI be A Törvényi tényállást TELJES EGÉSZÉBEN megvalósította A JOGTÁRGYSÉRTÉS MEGSZŰNÉSÉVEL BŰNÖS SZÉNDÉK KIALAKULÁSA SZÁNDÉKOS MAGATARTÁS A CÉLZATOSSÁGHOZ MINDIG DOLUS DIRECTUS KAPCSOLÓDIK SZÁNDÉKOS (DD ÉS DE) SZÁNDÉKOS - DD, DE GONDATLAN - LUX, NEG BÜNTETŐJOGI ÉRTÉKELÉS NEM BÜNTETENDŐ A BÜNTETŐ TÖRVÉNY KÜLÖNÖS RÉSZI TÉNYÁLLÁSBAN BÜNTETNI RENDELI BÜNTETENDŐ PARIFIKÁCIÓ ELVE BÜNTETENDŐ
42 Az egység, többség, halmazat Az EGYSÉG esetében a bíróság egy bűncselekményben mondja ki bűnösnek az elkövetőt A TÖBBSÉG esetében a bíróság több bűncselekményben mondja ki bűnösnek az elkövetőt A HALMAZAT esetében a bíróság az elkövető által megvalósított több bűncselekményt egy eljárásban bírálja el.
43 Természetes egység Egyetlen cselekménnyel megvalósított bűncselekmény: emberölés Több cselekményes bűncselekmény, ahol az eredmény, az elkövetési tárgy, a célzat, között a részcselekmények azonosságot hoznak létre: pl.: kényszervallatás Az azonos sértett sérelmére elkövetett térben és időben szorosan összefüggő részcselekmények egységbeolvadása pl: gyors egymásutánban három pofont ad a sértettnek. Egy kifejezett cselekmény ismétlődésének törvényi tiltása: tiltott szerencsejáték rendszeres szervezése 360. a zaklatás 222. rendszeresen háborgatja
44 Természetes egység A Tartós és az állapot-bűncselekmények: közös lényege a jogsértő állapot megléte A tartós bűncselekmény esetében az elkövető olyan jogellenes állapotot hoz létre, melynek során részéről a jogtárgy elleni támadás bármikor folytatható (bevégzettség!) pl: a személyi szabadság megsértése Állapot-bűncselekmény esetén a birtokban tartás hozza létre a jogellenes állapotot pl: lőfegyverrel lőszerrel visszaélés 325.
45 Természetes egység A veszélyeztetési bűncselekmények Kiskorú veszélyeztetése 208. Foglalkozás körében elkövetett veszélyeztetés 165. Vasúti, légi vagy vízi közlekedés veszélyeztetése 233. Mulasztásos bűncselekmények Segítségnyújtás elmulasztása 166. Tartási kötelezettség elmulasztása 212. Gondozási kötelezettség elmulasztása 167. Emberrablás feljelentésének elmulasztása 191.
46 A Törvényi egység A folytatólagosság törvényi egysége: 5 feltétel 1. Ugyanolyan bűncselekmény (alapeset, minősített, kísérlet, befejezett, tettesi részesi minőség stb. mindegy) 2. Egységes akaratelhatározással (minden részcselekmény azonos akaratelhatározású) 3. Azonos sértett sérelmére 4. Rövid időközönként (bűncselekménytípustól függő függ) 5. Többször kövesse el (legalább kétszer)
47 A Törvényi egység Összetett bűncselekmény - delictum compositum: két bűncselekményből amelyek cél-eszköz viszonyában vannak egymással egy harmadikat hoz létre a jogalkotó. Pl: dolog elleni erőszakkal (eszköz) elkövetett lopás (cél); a Rablás 365. amely egy lopás (cél) és egy kényszerítésből (eszköz) áll; két részcselekmény között ok- okozati összefüggés áll fenn: pl. ittas járművezetés miatt bekövetkező halált okozó közúti baleset okozása 235.
48 A Törvényi egység Összefoglalt bűncselekmény delictum complexum: részcselekmények törvényi egységbefoglalásáról van itt is szó, de ennek oka, hogy halmazati büntetés esetén súlyosabb büntetés legyen kiszabható pl: a több emberen elkövetett emberölés mint minősített esete életfogytig tartó szabadságvesztés. Ennek hiányában két ember megölése két rendbeli (alapeseti) ölést jelentene, így a halmazatban kiszabható maximum büntetési tétel nem haladhatná meg a 20 évet.
49 A Törvényi egység sajátos esetei A foglalkozás körében elkövetett veszélyeztetés 165..; és a közúti baleset okozása Pl: az elkövető foglalkozási szabály megszegésével más vagy mások életét közvetlen veszélynek teszi ki Ebben az esetben a sértettek száma törvényi egységet képez más esetben azonban általában halmazatot hoz létre. Üzletszerűség mint törvényi egység: zugírászat, 286. ahol az elkövető az alapcselekményt rendszeresen elköveti haszonszerzés céljából. Így ez alapeseti üzletszerűséget jelent, ami nem minősítő körülmény.
50 A halmazatok ALAKI EGY CSELEKMÉNY TÖBB BŰNCSELEKMÉNY ANYAGI TÖBB CSELEKMÉNY TÖBB BŰNCSELEKMÉNY HOMOGÉN Az elkövető egy cselekményével UGYANAZT a tényállást meríti ki többször, egyidejűleg. Pl: Egy kézigránáttal 10 embert megöl HETEROGÉN Az elkövető egy cselekményével TÖBB különböző tényállást merít ki egyidejűleg. Pl: hivatalosan fellépő rendőr megütése HOMOGÉN Az elkövető TÖBB cselekményével UGYANAZT a tényállást meríti TÖBBSZÖR. Pl: ma boltban, másnap egy bárban, majd egy moziban lop HETEROGÉN Az elkövető TÖBB cselekményével TÖBB különböző tényállást valósít meg. Pl: hivatalosan fellépő rendőr megütése
51 Látszólagos halmazat kiküszöbölési elvei LÁTSZÓLAGOS ALAKI HALMAZAT 1. SPECILAITÁS ELVE (a lex speciális derogat legi generali - az erős felindulásban elkövetett emberölés - emberölés) 2. KONSZUMPCIÓ ELVE (súlyosabb rablás elnyeli az enyhébb a könnyű testi sértést) 3. SZUBSZIDIARITÁS ELVE a) ha súlyosabb bűncselekmény nem valósul meg b) ha más bűncselekmény nem valósul meg c) Alá-fölérendeltségi viszony van a tényállások között LÁTSZÓLAGOS ANYAGI HALMAZAT 1. ÖNÁLLÓTLAN RÉSZCSELEKMÉNY (pl: befejezett emberölés esetén a kísérletért előkészületért nem felel) 2. BÜNTETLEN ESZKÖZCSELEKMÉNY (eszköz cselekmény mellett nem állapítható meg célcselekmény) 3. BÜNTETLEN UTÓCSELEKMÉNY (egy magatartás a korábban okozott jogsérelmet már nem fokozza) 4. ÖSSZEOLVADÁS (tettleges becsületsértésben összeolvad ts és a becsületsértés)
52 A büntetőjogi szankciók célja, feladata A büntetőjogi szankció jellemzői Olyan joghátrány, melyet Törvény által előírt feltételek mellett Bűncselekmény elkövetése miatt alkalmaznak. Célja a társadalom védelme, Bíróság szabja ki, és Az állam kényszerrel hajtja végre
53 A büntetőjogi szankciórendszer Monista rendszer: csak büntetések szerepelnek (pl: a Csemegi kódex csak büntetést ismer) Dualista rendszer: évi C. tv. büntetéseket és intézkedéseket tartalmaz. Szankciórendszerek a törvényhozó jogalkalmazó viszonyában Abszolút határozott: egy szankció, nincs mérlegelés Abszolút határozatlan: a szankció nemét, mértékét is a jogalkalmazó határozza meg. Relatív határozott: törvény határozza meg a büntetési tételkeretet és a büntetés nemét azon belül a jogalkalmazó szabadon mozoghat Relatív határozatlan: törvény meghatározza a büntetési nemet mértéknek az alsó vagy csak a felső határát szabja meg
54 A kilenc büntetés és 1 mellékbüntetés 1. szabadságvesztés, 2. elzárás, 3. közérdekű munka, 4. a pénzbüntetés, 5. a foglalkozástól eltiltás, 6. a járművezetéstől eltiltás, 7. a kitiltás, 8. a sportrendezvények látogatásától való eltiltás, 9. a kiutasítás Mellékbüntetés: a közügyektől eltiltás.
55 A kilenc intézkedés 1. a megrovás, 2. a próbára bocsátás, 3. a jóvátételi munka, 4. a pártfogó felügyelet, 5. az elkobzás, 6. a vagyonelkobzás, 7. az elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tétele, 8. a kényszergyógykezelés, 9. a jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló törvény szerinti intézkedések.
56 A hatályos Magyar szankciórendszer A szankciókkal elérni kívánt célok 1. A társadalom rosszallását kiváltó arányos viszonzás megtorlás 2. A társadalom védelme 3. Prevenció (generális és speciális) 4. A Sértett és a megsértett közösség kiengesztelése (pl: jóvátételi munka, tevékeny megbánás) A büntetés: olyan felelősségi szankció, melyet a büntethető elkövetővel szemben szabtak ki. Az intézkedés: alapja a büntetendő cselekmény és nem csak jogilag felelősségre vonható elkövetővel szemben alkalmazható (pl. elkobzás, vagyonelkobzás)
57 A büntetési elméletek, a Magyar büntetőjogi szankciórendszer felépítése A BÜNTETÉS JOGALAPJÁRA VONATKOZÓ NÉZETEK A büntetés jogalapja adja azt a legitim felhatalmazást és jogcímet melynek értelmében az elkövetővel szemben büntetőjogi joghátrány alkalmazására kerülhet sor. A büntetés mikéntje attól függ, mi a jogalkotó felfogása az egyén felelősségét illetően Determinista felfogás: az egyén meghatározott; Indeterminista felfogás: az egyénnek szabad akarata van;
58 A büntetési elméletek Abszolút elméletek büntetési célja: a felborított jogrend helyreállítása megtorlás útján; Relatív elméletek célja: a hasznosság okán inkább megelőzni a bűncselekményeket; Egyesítő elméletek: az abszolútból az igazságos megtorlást, a relatív elméletekből a hasznos megelőzést emeli ki és alkalmazza. A vegyes/közvetítő rendszer A büntetéstanok szintézisének egységbefoglalásának elmélete: büntetés célja az igazságos megtorlás, amely alkalmas a társadalom védelmére, újabb bűncselekmények létrejöttének megelőzésére
59 Az eldöntendő kérdés Abszolút elméletek Relatív elméletek Vegyes vagy közvetítő elméletek Mire reagál a büntetés? a tettre a tettesre elsősorban a tettre, de fontos az elkövető személye Mi a büntetés filozófiai alapja és szemlélete? indeterminizmus (a bűn alapja a szabad akarat), a büntetés reakció a múltban elkövetett tettre determinizmus (a bűn meghatározottsága) a jövőt (az újabb bűn megelőzését) tartja szem előtt mindkét alap kizárólagosságát elvetik, indeterminizmus, társadalmi és egyéni Hatásokkal Mi a büntetés lényege és végső célja? tettarányos megtorlásként előálló igazságosság társadalomvédelmet, általános, illetve speciális megelőzést eredményező hasznosság igazságos megtorlás, amely alkalmas a társadalom védelmére okulására és az egyéni megelőzésre is Képviselői: Arisztotelész, Kant, Hegel, Carrara Protagórasz, Seneca, Bentham, Lombroso, Tarde, Ferri, Mittelstadt Finkey Ferenc, Angyal Pál, Pikler Gyula
Igazságügyi igazgatási alapszak Büntetıjog I. 2013/2014. tanév, 2. félév
ÖNELLENİRZİ KÉRDÉSSOR III. a 2014. április 12-i konzultáció anyagához (A büntetıjogi felelısségre vonás akadályai II. A bőncselekmény megvalósulási szakaszai. A bőncselekmény elkövetıi.) Igazságügyi igazgatási
1. A törvényesség elve, az analógia alkalmazásának tilalma. Btk. 1.., Alaptörvény XXVIII. cikk (4) és (5) bekezdés,11/1992. (III. 5.
1. A törvényesség elve, az analógia alkalmazásának tilalma. Btk. 1.., Alaptörvény XXVIII. cikk (4) és (5) bekezdés,11/1992. (III. 5.) AB határozat A törvényesség elve Alapjai: A nullum crimen sine lege
BÜNTETŐJOG ELKÖVETŐI ALAKZATOK A BÜNTETŐJOGBAN *
VARGA GERGELY ELKÖVETŐI ALAKZATOK A BÜNTETŐJOGBAN * BEVEZETÉS A bűncselekmény tárgyi oldalához kapcsolt, objektív tényállási elem az elkövetési tárgy, amelyre a jogellenes elkövetési magatartás irányul.
1. Az alkotmányos rend erőszakos megváltoztatása, hazaárulás, kémkedés Az alkotmányos rend erőszakos megváltoztatása 139. (1) Aki olyan cselekményt
1. Az alkotmányos rend erőszakos megváltoztatása, hazaárulás, kémkedés Az alkotmányos rend erőszakos megváltoztatása 139. (1) Aki olyan cselekményt követ el, amely közvetlenül arra irányul, hogy a Magyar
A tételek. Jogi Jegyzetek Gyűjteménye - http://www.athina.hu/jogjegyzet/ JOG
A tételek 1. A büntetőjog fogalma, felosztása, helye a jogrendszerben. A büntetőjog tudományának főbb irányai és az egyéb bűnügyi tudományok Fogalma: - tág értelemben: jogi normák összessége (anyagi, eljárási,
Fázsi László PhD* Az új Büntető Törvénykönyv szankciórendszerének vázlatai. Büntetőjogi Szemle 2013/3. szám. I. Bevezető 1. II. Ábrák. 1. sz.
I. Bevezető 1 Fázsi László PhD* Az új Büntető Törvénykönyv szankciórendszerének vázlatai A 2012. évi C. törvénnyel elfogadott új Büntető Törvénykönyv (a továbbiakban: Btk.) mérsékelt újszerűsége folytán
2012. évi C. törvény. a Büntető Törvénykönyvről 1 ÁLTALÁNOS RÉSZ I. FEJEZET ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK. A törvényesség elve II.
2012. évi C. törvény a Büntető Törvénykönyvről 1 Az Országgyűlés az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogainak, továbbá az ország függetlenségének, területi épségének, gazdaságának, valamint
KÚRIA. 3/2013. BJE. szám
KÚRIA 3/2013. BJE. szám A Kúria Büntető Kollégiuma, mint Büntető Jogegységi Tanács a Kúria Büntető Kollégiumának vezetője által indítványozott jogegységi eljárásban Budapesten, a 2013. év július hó 8.
2012. évi C. törvény. a Büntető Törvénykönyvről ÁLTALÁNOS RÉSZ I. FEJEZET ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK. A törvényesség elve II. FEJEZET
2012. évi C. törvény a Büntető Törvénykönyvről Az Országgyűlés az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogainak, továbbá az ország függetlenségének, területi épségének, gazdaságának, valamint
MAGYAR KÖZLÖNY. 92. szám. MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2012. július 13., péntek. Tartalomjegyzék. 2012. évi C. törvény A Büntetõ Törvénykönyvrõl 13450
MAGYAR KÖZLÖNY MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2012. július 13., péntek 92. szám Tartalomjegyzék 2012. évi C. törvény A Büntetõ Törvénykönyvrõl 13450 13450 MAGYAR KÖZLÖNY 2012. évi 92. szám II. Törvények
ÍTÉLŐTÁBLAI HATÁROZATOK 2004 2016. JÚNIUS BÜNTETŐ ANYAGI JOG 1978. ÉVI IV. TÖRVÉNY (ÖSSZEÁLLÍTOTTA: VASKUTI ANDRÁS) KÚRIAI BÍRÓ TANÁRSEGÉD ELTE ÁJK Btk Ítélőtáblai határozatok 2 2. időbeli hatály A Btk.
2012. évi C. törvény. a Büntető Törvénykönyvről1. Magyarország nemzetközi jogi és európai uniós kötelezettségeinek figyelembe vételével,
2012. évi C. törvény a Büntető Törvénykönyvről1 Az Országgyűlés az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogainak, továbbá az ország függetlenségének, területi épségének, gazdaságának, valamint
Jogi Alapismeretek II.
Készítette: Gál Zoltán Gál Zoltán Jogi Alapismeretek II. Büntetőjog- Különös rész gzoli 11. osztály 1 g a l z o l i. g p o r t a l. h u Személy elleni bűncselekmények 2 Emberölés 2 Erős felindulásban elkövetett
2012. évi C. törvény Hatályos:
2012. évi C. törvény Hatályos: 2014.05.06-2014.06.30 2012. évi C. törvény a Büntető Törvénykönyvről 1 Az Országgyűlés az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogainak, továbbá az ország függetlenségének,
A.25. A büntetés kiszabása (a vonatkozó kúriai jogértelmezésre is tekintettel) és a büntetés enyhítése. A mentesítés
A.25. A büntetés kiszabása (a vonatkozó kúriai jogértelmezésre is tekintettel) és a büntetés enyhítése. A mentesítés Vázlat Záróvizsga-felkészítő konzultáció Büntetőjog c. tárgyból Jogász alapszak Miskolc,
Ajánlott tankönyv: HVG-ORAC: Büntetőjog Általános Rész Szerzők: Belovics-Békés-Busch-Gellér-Margitán-Molnár-Sinku
2010. szeptember 25. Ajánlott tankönyv: HVG-ORAC: Büntetőjog Általános Rész Szerzők: Belovics-Békés-Busch-Gellér-Margitán-Molnár-Sinku Büntetőjog A büntetőjog fogalmának két alappillére: a bűncselekmény
A Magyar Büntető Törvénykönyv mely az 1978. évi IV. törvény megjelöléssel része a Magyar Törvénytárnak
A MAGYAR BÜNTETŐJOG A Magyar Büntető Törvénykönyv mely az 1978. évi IV. törvény megjelöléssel része a Magyar Törvénytárnak A büntetőjog magyarországi, mintegy két évszázados európai-kontinentális jogfejlődése
BÜNTETŐJOG KÜLÖNÖS RÉSZ
BÜNTETŐJOG KÜLÖNÖS RÉSZ XXIV. fejezet: AZ ÁLLAM ELLENI BŰNCSELEKMÉNYEK 1. tétel Az állam elleni bűncselekmények rendszere és jellemzői az 1989. évi XXVI tv. alapján Az alkotmányos rend erőszakos megváltoztatása
ÍTÉLŐTÁBLAI HATÁROZATOK 2013 2016. SZEPTEMBER BÜNTETŐ ANYAGI JOG 2012. ÉVI C. TÖRVÉNY (ÖSSZEÁLLÍTOTTA: VASKUTI ANDRÁS) KÚRIAI BÍRÓ, TANÁRSEGÉD ELTE ÁJK ítélőtáblai határozatok új Btk 2 2. időbeli hatály
A rablás mint vagyon elleni erőszakos bűncselekmény. Szerző: Dr. Rózsavölgyi Bence
A rablás mint vagyon elleni erőszakos bűncselekmény Szerző: Dr. Rózsavölgyi Bence Debrecen 2016. július I. A vagyon elleni és a vagyon elleni erőszakos bűncselekményekről általában A vagyon elleni delictumok
A jogszabály mai napon hatályos állapota Váltás a jogszabály következő időállapotára ( 2010.XI.27. ) 1978. évi IV. törvény. a Büntető Törvénykönyvről
1 / 85 2010.11.23. 20:08 A jogszabály mai napon hatályos állapota Váltás a jogszabály következő időállapotára ( 2010.XI.27. ) 1. 1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről ÁLTALÁNOS RÉSZ A büntető
ELŐSZÓ A MÁSODIK KIADÁSHOZ ÁLTALÁNOS RÉSZ I.
TARTALOMJEGYZÉK ELŐSZÓ A MÁSODIK KIADÁSHOZ...3 ÁLTALÁNOS RÉSZ...5 I. fejezet A büntető törvény hatálya...5 Időbeli hatály... 5 Területi és személyi hatály... 7 Diplomáciai és nemzetközi jogon alapuló egyéb
1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről ÁLTALÁNOS RÉSZ A büntető törvény célja 1. I. fejezet A büntető törvény hatálya Időbeli hatály 2. A bűncselekményt az elkövetése idején hatályban levő törvény

matches:
sui generis
sui generis
sui generis
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
KÚRIA
Kúria
Kúria


text:
Keresés: ítéletet érdemben, Sass Kálmán mártír lelkész mellszobrát avatták fel a partiumi Érmihályfalván, Ahmed H. pere - Kúria: törvénysértő volt az ítélőtábla hatályon kívül helyező végzése, Egy Világkongresszus margójára, Feltámadás, Ahmed H. pere - A legfőbb ügyész a Kúriához fordult jogorvoslatért, Lázár János nem számít váratlan fordulatra vagy sikerre a plakáttörvény szavazásán, Ahmed H. pere - Hatályon kívül helyezte a bíróság az elsőfokú ítéletet, a vádlott előzetesben maradt, Kishantos - Másodfokon is elutasították a földhaszonbérleti pályázatokkal kapcsolatos keresetet, Illegális bevándorlás - Lázár: elfogadhatatlan, végrehajthatatlan a strasbourgi ítélet, Potápi: határozott és fontos lépés az unió törvényszékének ítélete a kisebbségek ügyében, , Sass Kálmán mártír lelkész mellszobrát avatták fel a partiumi Érmihályfalván, A szoboravatón Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke, a népfőiskola alapítója arra hívta fel a figyelmet, hogy a szamosújvári börtönben 1958 decemberében kivégzett Sass Kálmán rehabilitálása a család 23 rendbeli folyamodványa ellenére sem történt meg. A börtönigazgatóság még a lelkész földi maradványait sem adta ki, rehabilitáció hiányában pedig nem lehet róla közterületen , Ahmed H. pere - Kúria: törvénysértő volt az ítélőtábla hatályon kívül helyező végzése, amikor új eljárás lefolytatására kötelezte az elsőfokú bíróságot, megítélése szerint ugyanis az indokként megjelölt hiányosságok pótolhatók lettek volna a másodfokú eljárásban, azaz az ítéletet érdemben kellett volna felülbírálni. Polt Péter szerint ellentmondásos az is, hogy az ítélőtábla az elsőfokú ítéletben megállapított tényállást hiánytalannak nevezte, a jogi érvelés indokol, Egy Világkongresszus margójára, hogy egy ember haljon meg a népért " (Jn 11,50))...., Majd amikor Pilátus ártatlannak látván Jézust, el akarta bocsátani, a főpapok és az, általuk felbőszített tömeg mégis halálos ítéletet követelt. Ekkor hangzott el a következő, szóváltás Pilátus és a nép között: Pilátus: "Én ártatlan vagyok ez igaznak vérontásától. A, ti dolgotok. Erre az egész nép így kiáltott: , Feltámadás, jogász hosszú időn át tanulmányoztam az első húsvét eseményei mellett szóló bizonyítékokat. Számomra a bizonyítékok döntő erejűek, és meg kell mondanom, hogy a bíróságon már sokszor hoztunk ítéletet olyan bizonyítékok alapján, amelyek távolról sem voltak ennyire meggyőzőek. A következtetéseket a bizonyítékok alapján lehet levonni. Az őszinte tanú mindig mesterkéletlen, és sohasem , Ahmed H. pere - A legfőbb ügyész a Kúriához fordult jogorvoslatért, pótolhatók lettek volna a másodfokú eljárásban. Ezért Polt Péter azt kérte a Kúriától: állapítsa meg, hogy a táblabíróság a büntetőeljárási szabályok megsértésével helyezte hatályon kívül az ítéletet., A szóvivő hangsúlyozta: a jogorvoslati indítvány nem függeszti fel a konkrét eljárást., A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kihirdetését követően, 2015. szeptember 16, Lázár János nem számít váratlan fordulatra vagy sikerre a plakáttörvény szavazásán, Lázár János csütörtöki budapesti sajtótájékoztatóján kifejtette: az átláthatóság biztosítása érdekében készek lettek volna ellenzéki javaslatok befogadására, de "az ellenzék meghátrált". Vannak még egyeztetések, de nem hiszi, hogy a kétharmados többség megteremthető - mondta, hozzátéve: a Fidesznek abban van felelőssége, hogy feles törvényekkel is garantálni lehessen az átlát, Ahmed H. pere - Hatályon kívül helyezte a bíróság az elsőfokú ítéletet, a vádlott előzetesben maradt, milyen érvelésre alapozott., Ez a mulasztás a vádlott cselekvésének jogi minősítését alapvetően befolyásolja, akárcsak ahhoz kötődően a büntetés kiszabását, és emiatt nem lehetett az ítéletet érdemben felülbírálni - jelentette ki., Mezőlaki Erik elmondta: terrorcselekményt az követ el, aki egy állami szervezetet - például hivatalos személy elleni erőszakkal - rá akar kény, Kishantos - Másodfokon is elutasították a földhaszonbérleti pályázatokkal kapcsolatos keresetet, A közlemény szerint a Fővárosi Törvényszék március 22-én hirdetett másodfokú jogerős ítéletet, amelynek szóbeli indokolása szerint sem az elsőfokú, sem a másodfokú bíróság nem vizsgálta érdemben a keresetet, hanem eljárásjogi okból utasították el. Tehát a Fővárosi Törvényszék az ítéletében nem foglalt állást sem a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet által kiírt pályázatok, sem a, Illegális bevándorlás - Lázár: elfogadhatatlan, végrehajthatatlan a strasbourgi ítélet, magyarok mondják meg, ki élhet Magyarországon, hanem majd a Magyar Helsinki Bizottság - amely a két bangladesit képviselte - javaslata alapján a strasbourgi bíróság eldönti - kommentálta az ítéletet Lázár János., Szomorúnak nevezte, hogy a Helsinki bizottságban dolgozó magyarok nem értik meg: a magyarok közössége nem akar beengedni illegális bevándorlókat., A bírósági dönt, Potápi: határozott és fontos lépés az unió törvényszékének ítélete a kisebbségek ügyében, tartozik azon hatáskörébe, amely alapján az uniós szerződések végrehajtására uniós jogi aktus elfogadására javaslatot terjeszthet elő., Az EU luxemburgi bírósága múlt pénteken hozott ítéletet, amely a kisebbségvédelmi kezdeményezés bejegyzésére kötelezi a bizottságot. A kezdeményezés bejegyzését elutasító bizottsági határozat elleni perbe Magyarország a kezdeményezők oldalán, , ,KiNeHagyd, Ki Ne Hagyd - 1. oldal
A szoboravatón Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke, a népfőiskola alapítója arra hívta fel a figyelmet, hogy a szamosújvári börtönben 1958 decemberében kivégzett Sass Kálmán rehabilitálása a család 23 rendbeli folyamodványa ellenére sem történt meg. A börtönigazgatóság még a lelkész földi maradványait sem adta ki, rehabilitáció hiányában pedig nem lehet róla közterületen ...
... amikor új eljárás lefolytatására kötelezte az elsőfokú bíróságot, megítélése szerint ugyanis az indokként megjelölt hiányosságok pótolhatók lettek volna a másodfokú eljárásban, azaz az ítéletet érdemben kellett volna felülbírálni. Polt Péter szerint ellentmondásos az is, hogy az ítélőtábla az elsőfokú ítéletben megállapított tényállást hiánytalannak nevezte, a jogi érvelés indokol...
... hogy egy ember haljon meg a népért " (Jn 11,50))....
Majd amikor Pilátus ártatlannak látván Jézust, el akarta bocsátani, a főpapok és az
általuk felbőszített tömeg mégis halálos ítéletet követelt. Ekkor hangzott el a következő
szóváltás Pilátus és a nép között: Pilátus: "Én ártatlan vagyok ez igaznak vérontásától. A
ti dolgotok. Erre az egész nép így kiáltott: ...
... jogász hosszú időn át tanulmányoztam az első húsvét eseményei mellett szóló bizonyítékokat. Számomra a bizonyítékok döntő erejűek, és meg kell mondanom, hogy a bíróságon már sokszor hoztunk ítéletet olyan bizonyítékok alapján, amelyek távolról sem voltak ennyire meggyőzőek. A következtetéseket a bizonyítékok alapján lehet levonni. Az őszinte tanú mindig mesterkéletlen, és sohasem ...
... pótolhatók lettek volna a másodfokú eljárásban. Ezért Polt Péter azt kérte a Kúriától: állapítsa meg, hogy a táblabíróság a büntetőeljárási szabályok megsértésével helyezte hatályon kívül az ítéletet.
A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kihirdetését követően, 2015. szeptember 16...
Lázár János csütörtöki budapesti sajtótájékoztatóján kifejtette: az átláthatóság biztosítása érdekében készek lettek volna ellenzéki javaslatok befogadására, de "az ellenzék meghátrált". Vannak még egyeztetések, de nem hiszi, hogy a kétharmados többség megteremthető - mondta, hozzátéve: a Fidesznek abban van felelőssége, hogy feles törvényekkel is garantálni lehessen az átlát...
... milyen érvelésre alapozott.
Ez a mulasztás a vádlott cselekvésének jogi minősítését alapvetően befolyásolja, akárcsak ahhoz kötődően a büntetés kiszabását, és emiatt nem lehetett az ítéletet érdemben felülbírálni - jelentette ki.
Mezőlaki Erik elmondta: terrorcselekményt az követ el, aki egy állami szervezetet - például hivatalos személy elleni erőszakkal - rá akar kény...
Kishantos - Másodfokon is elutasították a földhaszonbérleti pályázatokkal kapcsolatos keresetet
A közlemény szerint a Fővárosi Törvényszék március 22-én hirdetett másodfokú jogerős ítéletet, amelynek szóbeli indokolása szerint sem az elsőfokú, sem a másodfokú bíróság nem vizsgálta érdemben a keresetet, hanem eljárásjogi okból utasították el. Tehát a Fővárosi Törvényszék az ítéletében nem foglalt állást sem a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet által kiírt pályázatok, sem a...
2017-03-27 19:18:54
Illegális bevándorlás - Lázár: elfogadhatatlan, végrehajthatatlan a strasbourgi ítélet
... magyarok mondják meg, ki élhet Magyarországon, hanem majd a Magyar Helsinki Bizottság - amely a két bangladesit képviselte - javaslata alapján a strasbourgi bíróság eldönti - kommentálta az ítéletet Lázár János.
A bírósági dönt...
2017-03-23 18:29:27
Potápi: határozott és fontos lépés az unió törvényszékének ítélete a kisebbségek ügyében
... tartozik azon hatáskörébe, amely alapján az uniós szerződések végrehajtására uniós jogi aktus elfogadására javaslatot terjeszthet elő.
Az EU luxemburgi bírósága múlt pénteken hozott ítéletet, amely a kisebbségvédelmi kezdeményezés bejegyzésére kötelezi a bizottságot. A kezdeményezés bejegyzését elutasító bizottsági határozat elleni perbe Magyarország a kezdeményezők oldalán, ...
2017-02-10 13:23:06
Címkék: Sass Kálmán, Ahmed, Lázár János, Lezsák Sándor, Polt Péter, Ezért Polt Péter, Mezőlaki Erik, Fővárosi Törvényszék, Nemzeti Földalapkezelő Szervezet, Magyar Helsinki Bizottság, partiumi Érmihályfalván, ítélőtábla hatályon, legfőbb ügyész, plakáttörvény szavazásán, elsőfokú ítéletet, vádlott előzetesben, földhaszonbérleti pályázatokkal, strasbourgi ítélet, unió törvényszékének, kisebbségek ügyében, szoboravatón Lezsák, népfőiskola alapítója, szamosújvári börtönben, lelkész földi, elsőfokú bíróságot, indokként megjelölt, másodfokú eljárásban, ítéletet érdemben, elsőfokú ítéletben, jogi érvelés, ember haljon, első húsvét, bizonyítékok döntő, bizonyítékok alapján, őszinte tanú, büntetőeljárási szabályok, szóvivő hangsúlyozta, jogorvoslati indítvány, konkrét eljárást, tömeges bevándorlás, átláthatóság biztosítása, ellenzék meghátrált, kétharmados többség, vádlott cselekvésének, büntetés kiszabását, állami szervezetet, közlemény szerint, másodfokú bíróság, strasbourgi bíróság, ítéletet Lázár,

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


A Kormány a hivatalos statisztikáról szóló 2016. évi CLV. törvény 47. § (1) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet hatálya a Magyarországon gazdasági tevékenységet folytató
b) személyes joga szerint jogképes szervezetre,
c) a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja tv.) 3. § 17. pontja alapján egyéni vállalkozónak és az Szja tv. 3. § 18. pontja alapján mezőgazdasági őstermelőnek minősülő személyekre, valamint
d) a gazdasági tevékenységet folytató természetes személyekre
2. § (1)1 A hivatalos statisztikai szolgálat szerveinek közvetlen adatgyűjtéseit és egyéb statisztikai célú adatátvételeit, valamint a gyűjthető adatköröket az 1–11. melléklet tartalmazza.
(2) Az adatszolgáltatási kötelezettséget a mellékletekben kijelölt adatgyűjtések esetében az ott megjelölt, erre a célra kialakított informatikai rendszeren keresztül, elektronikus úton kell teljesíteni.
2/A. §2 A Kormány a 2. § (2) bekezdésében foglalt célból működő KSH Elektra rendszer mint elektronikus ügyintézési szolgáltatást nyújtó informatikai alkalmazás továbbfejlesztési, hibajavítási és támogatási feladatainak ellátására a Központi Statisztikai Hivatallal kötött közszolgáltatási szerződés alapján történő ellátására a KOPINT-DATORG Informatikai és Vagyonkezelő Kft.-t jelöli ki.
4. §3 E rendelet a 12. mellékletben meghatározott uniós jogi aktusok átültetését, illetve végrehajtását szolgálja.
5. §4 A 2018. évre mint tárgyévre vonatkozó, 2019-ben teljesítendő közvetlen adatgyűjtéseket és statisztikai célú adatátvételeket – az 1071, 1072, 1074, 1206, 1207, 1658, 2257 nyilvántartási számú adatgyűjtéseket kivéve – e rendelet 2018. december 31-én hatályos szabályai szerint kell teljesíteni.
6. §5 Az 1. melléklet 1076, 1078 és 1081. sorában foglalt adatgyűjtéshez kapcsolódóan az első fokon eljáró építésügyi és építésfelügyeleti hatóságok a 2020. év február 28-ig keletkezett ügyek vonatkozásában legkésőbb 2020. február 29-ig szükséges adatot szolgáltatniuk a Központi Statisztikai Hivatal felé.
1. melléklet a 388/2017. (XII. 13.) Korm. rendelethez6
2. melléklet a 388/2017. (XII. 13.) Korm. rendelethez7
3. melléklet a 388/2017. (XII. 13.) Korm. rendelethez8
4. melléklet a 388/2017. (XII. 13.) Korm. rendelethez9
5. melléklet a 388/2017. (XII. 13.) Korm. rendelethez10
6. melléklet a 388/2017. (XII. 13.) Korm. rendelethez11
7. melléklet a 388/2017. (XII. 13.) Korm. rendelethez12
8. melléklet a 388/2017. (XII. 13.) Korm. rendelethez13
9. melléklet a 388/2017. (XII. 13.) Korm. rendelethez14
10. melléklet a 388/2017. (XII. 13.) Korm. rendelethez15
11. melléklet a 388/2017. (XII. 13.) Korm. rendelethez16
12. melléklet a 388/2017. (XII. 13.) Korm. rendelethez17
13. melléklet a 388/2017. (XII. 13.) Korm. rendelethez18
1 A 2. § (1) bekezdése a 216/2018. (XI. 27.) Korm. rendelet 3. § a) pontja szerint módosított szöveg.
2 A 2/A. §-t a 6/2020. (I. 31.) Korm. rendelet 19. §-a iktatta be.
3 A 4. § a 216/2018. (XI. 27.) Korm. rendelet 3. § b) pontja szerint módosított szöveg.
4 Az 5. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette, újonnan a 216/2018. (XI. 27.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
5 A 6. §-t a 360/2019. (XII. 30.) Korm. rendelet 178. § (1) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 203. §-át.
6 Az 1. melléklet a 273/2019. (XI. 20.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdésével megállapított, a 360/2019. (XII. 30.) Korm. rendelet 178. § (2) bekezdése és (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 203. §-át.
7 A 2. melléklet a 273/2019. (XI. 20.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
8 A 3. melléklet a 273/2019. (XI. 20.) Korm. rendelet 4. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
9 A 4. melléklet a 273/2019. (XI. 20.) Korm. rendelet 4. § (5) bekezdésével megállapított, a 13/2020. (II. 7.) Korm. rendelet 129. §-a szerint módosított szöveg.
10 Az 5. melléklet a 273/2019. (XI. 20.) Korm. rendelet 4. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
11 A 6. melléklet a 273/2019. (XI. 20.) Korm. rendelet 4. § (7) bekezdésével megállapított, a 13/2020. (II. 7.) Korm. rendelet 128. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
12 A 7. melléklet a 273/2019. (XI. 20.) Korm. rendelet 4. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
13 A 8. melléklet a 273/2019. (XI. 20.) Korm. rendelet 4. § (9) bekezdésével megállapított szöveg.
14 A 9. melléklet a 273/2019. (XI. 20.) Korm. rendelet 4. § (10) bekezdésével megállapított szöveg.
15 A 10. melléklet a 273/2019. (XI. 20.) Korm. rendelet 4. § (11) bekezdésével megállapított szöveg.
16 A 11. melléklet a 273/2019. (XI. 20.) Korm. rendelet 4. § (12) bekezdésével megállapított szöveg.
17 A 12. melléklet a 273/2019. (XI. 20.) Korm. rendelet 4. § (13) bekezdésével megállapított, a 13/2020. (II. 7.) Korm. rendelet 128. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
18 A 13. mellékletet a 216/2018. (XI. 27.) Korm. rendelet 4. §-a hatályon kívül helyezte.