text:
⭐Magyarország politikai évkönyve 2010-ről SOMOGYVÁRI ISTVÁN. Magyarország történeti alkotmánya és a rendszerváltozást követő alkotmány-tervezetek
Magyarország politikai évkönyve 2010-ről SOMOGYVÁRI ISTVÁN. Magyarország történeti alkotmánya és a rendszerváltozást követő alkotmány-tervezetek
Download "Magyarország politikai évkönyve 2010-ről SOMOGYVÁRI ISTVÁN. Magyarország történeti alkotmánya és a rendszerváltozást követő alkotmány-tervezetek"
1 Magyarország politikai évkönyve 2010-ről SOMOGYVÁRI ISTVÁN Magyarország történeti alkotmánya és a rendszerváltozást követő alkotmány-tervezetek 1. Bevezetés 2011 minden bizonnyal a Magyar Köztársaság új alkotmánya elfogadásának éve lesz. A kormány meghatározta az alkotmányozás menetrendjét. A Parlament alkotmányelőkészítő eseti bizottságot hozott létre, amely 2010 végén beterjesztette az új alkotmány szabályozási elveire vonatkozó javaslatát 1. A tervek szerint a szabályozási elveket 2011 március közepéig elfogadja a Parlament, majd március 15. és április 17. között alkotmányozó nemzetgyűléssé alakul. Ez idő alatt kizárólag az új alkotmányról szóló javaslatot tárgyalja meg, majd április 17-én elfogadja az alkotmányt. Az új alaptörvény bemutatása, elemzése majd a 2011-ről szóló politikai évkönyvben történik meg. Most, az alkotmányozás közben, érdemes visszatekinteni alkotmánytörténeti hagyományainkra, dokumentumainkra. Tanulmányunk két önálló témakört dolgoz fel: Magyarország ezeréves történeti alkotmányát és az 1989-ben kialakított, ideiglenesnek szánt köztársasági alkotmányunkat végleges új alaptörvénnyel felváltó, különböző műhelyekben készült tervezeteket mutatja be. Munkánk nem foglalkozik hatályos alkotmányunk kialakulásával. Azt a 2010-ben megjelent Magyarország politikai évtizedkönyve ( ) kötetben megjelent, a magyar alkotmányozás két évtizedéről szóló írásunk dolgozta fel Történeti alkotmány 2.1. Alapfogalmak Történeti alkotmánynak nevezzük azt az alkotmányt, amelynek tárgyi értelemben vett jogforrásai az egyes törvényekből, esetleg rendeletekből (írott jogforrások) és a szokásjogból együttesen megismerhető szabályok. Azt, hogy ezek közül a szabályok közül melyek alkotják a hatályos alaptörvényt, közmegegyezés (a szokásjog és a jogtudomány) határozza meg. Az úgynevezett kartális alkotmány ezzel szemben alkotmány vagy alaptörvény néven, egy dokumentumban illetve ennek kiegészítéseiben, módosításaiban rögzíti és összegzi az állam legmagasabb szintű és legfontosabb szabályait. Az előbbi meghatározás szerint Magyarországnak az évi XX. törvénnyel elfogadott népköztársasági alkotmányát megelőzően történeti alkotmánya volt 3. Szent István király államalapításától kezdve az évi írott alkotmányig a történeti alkotmány államformája a királyság volt, amelyet a XX. században három köztársasági periódus szakított meg. Az novemberében kikiáltott népköztársaság, amely Néphatározat -ként, alkotmánylevél-szerű megoldással kívánta meghatározni az új államforma politikai berendezkedését. Ezt váltotta fel az 1919 márciusában megalakított Tanácsköztársaság, amely április 2-án kartális alaptörvény formájában ideiglenes tanácsköztársasági alkotmányt is elfogadott. A tanácsköztársaság bukása után az évi I. törvénycikk létrehozta a király nélküli királyságot, amelyben a kormányzó gyakorolta az uralkodó jogait. A Magyarország államformájáról szóló évi I. törvény végleg felszámolta királyságot, megalapította a második köztársaságot. Ezután következett 1949-től a népköztársaság, majd 1989-től a jelenlegi harmadik köztársaság :43 C:\DOCUME~1\konyvtar\LOCALS~1\Temp\notes4B79E7\Somogyvári.doc2 A történeti alkotmány legfontosabb elveit, a hatalom eredetére, jellegére, megosztására vonatkozó tételeket a XI. századtól szokásjogi úton formálódó, majd a XVI. századra kialakuló, és Werbőczy Hármaskönyvében (Tripartitum) összegzett Szentkorona-tan foglalja össze. Ilyenformán történeti alkotmányunk összefonódik a Szentkorona-tannal, annak fejlődésével A magyar jog forrásai A magyar állam megalapítása Szent István korában egyet jelentett a meglévő nemzetségi, törzsi szabályozás, az ősi jog megtörésének kísérletével, a központi királyi hatalom uralmi viszonyainak, a katolikus egyház ideológiájának megfelelő szabályozásnak a kialakításával. A központi hatalom írott joga, a királyi dekrétumok, törvények, rendeletek képviselték az új, nyugati ideológiát, amellyel szemben a régi tradíciók hívei a szokásjog életbe n tartásával védekeztek. A régi és az új sokáig éltek egymás mellett, és végül egybeolvadtak. A jogi szabályok nem alkottak rendszert, nem tagolódtak jogágakra. A szabályok konkrét problémákat kívántak rendezni, ezért a XIX. századig, a törvények dominánssá válásáig a közjogi, magánjogi, büntetőjogi szabályok nem különültek el egy normán belül. A szokásjog az ország különböző területein, sőt a rendi társadalom tagolódásának megfelelően az egyes társadalmi csoportok között is igen eltérő tartalommal érvényesült. A jogbiztonság követelménye előhívta az élő jog összefoglalásának, rendezésének igényét. A magyar szokásjog egységbe foglalására Werbőczy István ítélőmester, későbbi országbíró kapott megbízást. Az elkészült munkát az országgyűlés megtárgyalta, a király 1514-ben megerősítő levéllel ellátta, de végül nem szentesítette, így az nem került az ország törvényei közé. Werbőczy 1517-ben saját költségén nyomtatta ki művét, a Hármaskönyvet, amelyet megküldött minden vármegyének és bíróságnak. A Hármaskönyv a magyar jogi hivatkozások legfontosabbjává vált, jelentősége a polgári átalakulásig megmaradt. A magyar törvények sem alkottak azonban rendszert. Egy-egy törvénynek többféle szövegvariánsa volt forgalomban. A törvények gyakran önellentmondóak, a korábbi törvényekkel nehezen összeilleszthetőek voltak. Emiatt szükségessé vált a magyar törvények gyűjteményének elkészítése is. Az első ilyen munkát 1581-ben tették közzé. A gyűjtemény a Corpus J[I]uris nevet kapta, és ettől az időtől kezdve az újabb évek jogalkotásával kiegészítve időről időre újabb kiadása jelent meg. A törvénytár a Hármaskönyv mellett a magyar jog megismerésének alapvető forrása lett A történeti alkotmányt alkotó szabályok A történeti alkotmány tartalma A leírtakból következően a történeti alkotmány folyamatosan változó tartalommal bírt, és több, un. sarkalatos törvény, valamint a szokásjog alkotta. Rugalmassága folytán így mindig a kor követelményeihez igazodott. Mivel a történeti alkotmány aktuális részeit mindig a közmegegyezés alakította ki, utólag legfeljebb több-kevesebb pontossággal állapítható meg, hogy egy adott időpontban mi volt a hatályos történeti alkotmány. A történeti alkotmányt akként rekonstruálhatjuk, ahogyan egy ősi várat vagy templomot. Bizonyos elemei régtől megvannak, ezért rögzültek. Meghatározott funkcióknak mindig eleget kellett tennie, de az ezeket kitöltő részek cserélődtek, átépültek, kibővültek. Azt megállapíthatjuk: II. András évi Aranybulláját, mint törvényt, és a Szentkorona-tant, mint eszmei és szakrális tartalmat mindenképpen történeti alkotmányunk részének tekinthetjük. (A jogtudomány azonban vitatja például, hogy Szent István intelmei fiához, Imre herceghez, ebbe a körbe tartozik-e?) Az alkotmány többi eleme azonban inkább csak szabályozási tárgykö- 23 rökként, az éppen hatályos jogszabályok által tartalommal kitöltve ragadható meg. Ilyen alkotmányos tárgykörök a királyi trón betöltésének módját szabályozó törvények (pl. a Habsburg-ház örökös királyságáról szóló évi V. törvény vagy III. Károlynak a Habsburg uralkodóház nőági öröklését szabályozó, és így Mária Terézia trónra lépését lehetővé tevő, évi második dekrétuma, a Pragmatica Sanctio), az uralkodó koronázási esküjét és hitlevelét kihirdető törvények, az országgyűlés megtartását, feladatait szabályozó törvények (pl. III. András évi első dekrétuma az országos gyűlések évenkénti megtartásáról), a nádor (pl. I. Mátyás évi dekrétuma) vagy ha szükségessége felmerült a kormányzó (pl. a magyar rendek évi dekrétuma Hunyadi János megválasztása előtt vagy az évi I. törvény, amely Horthy Miklósra volt szabva) tisztségéről, jogairól szóló szabályok, a kormányzásról szóló törvények (pl. az évi III. törvény a felelős magyar minisztériumról), a helyi önkormányzatokról és a közigazgatásról rendelkező fontosabb szabályok (pl évi XXI. törvény a vármegyei törvényhatóságokról), az igazságszolgáltatásról (pl. az évi IV. törvény a bírói hatalom gyakorlásáról) és az emberi jogokról (pl. az évi XLIII. törvény a szabad vallásgyakorlásról) szóló törvények. Éppen ezért tanulmányunkban nem is konkrét (sarkalatos) törvényeket mutatunk be, hanem a Szentkorona-tant és az alkotmányos jogintézményeket ismertetjük. A történeti alkotmány általunk legfontosabbnak tartott, legjellemzőbb dokumentumait külön összeállítás tartalmazza A történeti alkotmány fejlődésének szakaszai 7 A történeti alkotmány intézményi fejődésének 5 korszakát különböztethetjük meg: a) az első Árpádok személyes kiváltsága, amikor a király a hatalmat magánhatalmi eszközökkel gyakorolta (patrimoniális állam); b) az Aranybullától kibontakozó hűbéri állam; c) a rendi állam kora a XIV. századtól 1848-ig; d) a népképviseletileg korlátozott alkotmányos monarchia és azon belül a közjogi provizórium ideje 1944-ig; e) a történeti alkotmány elvetése, de egyes intézményeinek (újraértelmezett) megtartása 1944-től napjainkig A Szentkorona-tan A Szent Korona-tan kialakulása 8 a) A Szentkorona-tan első csírái visszamennek a magyar állam alakulásának még a fejedelmi időszakára. Ez a gondolat ott kezdődik, ahol a fejedelmet a fegyveres szabadok együtt választották, emelték pajzsra, fogadták el közfelkiáltással a vezérek ajánlása alapján. Amikor Szent István megszervezte az új magyar keresztény királyságot, az a hagyomány alakult ki, hogy az uralkodót a fejedelmek vagy vezérek utódai közül, a kijelölt családból, a bárók által kell kiválasztani (prezentálás), őt a szabadok választják meg, fogadják el (akklamáció), végül az egyház megerősíti, felkeni, megkoronázza. Ez együtt jelenti a hatalom átruházását. Valószínűleg Szent László idejében vették ki a sírból István koronáját, és tették a koronázás eszközévé, hozzáillesztve a 34 Géza fejedelem István apja kapta görög (bizánci) koronát a mozaikképekkel. Ettől kezdve elismert uralkodó csak a Szent István koronájával koronázott személy lehetett. b) A Szent Korona az Árpád-kor végére vált az uralkodói jelvényen túl a nemzeti egység jelképévé. Ez a nemzeti egység a királyt jelölő főurakat, másrészt a királyt megszavazó fegyveres szabadokat, harmadrészt a koronázást végző esztergomi érsek személyében megnyilvánuló egyházi hatalmat, s nem utolsó sorban magát a királyt jelentette, amelyeket a Szent Korona fog össze. c) A fegyveres szabadok, akik Szent István korában még ilyen minőségben voltak a Szent Korona tagjai, a szokásjog fejlődése nyomán a nemesi rend tagjai lettek. Nemes emberré pedig katonai szolgálattal és hadi tudományokban való jártasság által vagy egyéb jeles tettel válhatott a közember, ha a fejedelem törvényes okirattal és kiváltságlevéllel vagy adománylevéllel (várat, várost, falut, birtokot, jószágot adományozva) nemessé teszi és a paraszti iga alól mentesíti (Werbőczy: Hármaskönyve). A nemesség adómentességgel és a haza fegyveres védelmének kötelezettségével járt. d) A Szent Korona tagjainak viszonyát kölcsönösség jellemezte: Mert valamint a fejedelem is csak a nemesek által választatik: úgy nemessé csak a fejedelem tehet, nemesi méltósággal csak ő díszíthet föl valakit. (Hármaskönyv, II. R. 3. C P.) e) A Szent Korona egységének később már nem csak a szorosan vett magyar nemzet szabadjai voltak a tagjai. A Szent Koronának időközben országai lettek: Szent László meghívása révén Horvátország és Szlavónia, Kálmán király hódítása révén Dalmácia. A Szent Koronával való koronázás ezeknek az országoknak a rendjeivel való egyetértésben a prezentációban a horvát bánnal, a dalmát püspökökkel és városokkal egyetértésben történt. Az elfogadás ugyancsak ezeknek a szabadjaival együtt valósult meg, és az egyházi koronázási aktus is automatikusan kiterjedt ezekre az országokra. Hódítások vagy házasságok révén időlegesen más részekre is kiterjedt a magyar király hatalma (pl. II. András Szerbia és Galícia uralkodója is volt), de a Szent Korona országainak csak a fent említettek voltak tekintendők. Megemlítjük, hogy a Felvidék (a mai Szlovákia), és Erdély a Magyar Királyság természetes részei voltak, egészen az I. világháborút lezáró Trianoni Békeszerződésig A Szentkorona-tan alaptézisei 9 A Szentkorona-tan alaptézisei az alábbiak szerint összegezhetők. a) A szuverenitás hordozója nem a fejedelem, és nem is a nép, hanem a Szent Korona. b) A főhatalom, az államhatalom [a törvényhozás, a törvénykezés (vagyis az igazságszolgáltatás) és a kormányzás] alapja a Szent Korona. A Szent Koronát illeti a hatalom teljessége. c) Az állami felségjogok nem királyi jogok, hanem a Szent Korona jogai. A felségjogok összessége a Szent Koronáé. 45 d) A Szent Koronában, mint az államhatalom alanyában egyesülnek a megosztott politikai hatalom részesei, gyakorlói. A Szent Korona tagjai alkotják a Szent Korona egész testét (az államot). (1848-ig mindenki, aki szabad birtokjoggal ingatlant bír, 1848 után pedig minden magyar állampolgár tagja a Szent Koronának, és ezek öszszessége a királlyal együtt képezik a Szent Korona egész testét). e) A főkegyúri jog, amely a magyar királyt megillető különleges jogosítvány a katolikus egyház felügyeletére. Magában foglalta a püspökök kinevezési jogát, amelyet a Szentszék elismert. f) A koronázás, a hatalom átruházás, mint a legitim hatalomgyakorlás elve. g) A Szent Korona minden birtokjog gyökere. Ahogyan ő részesíti tagjait a politikai hatalomból, úgy ő általa részesednek közvetve vagy közvetlenül az ország lakosai a hatalmi részvételt garantáló anyagi javakból. A nemzetségi szállásbirtok, az öröklött birtok és az adománybirtok szemben a szerzett birtokkal szabadon nem örökíthető és nem elidegeníthető, mert a nemzetség csak birtokolja, de nem tulajdonosa annak. A birtoklás joga a nemzetség kihalása vagy a korona iránti hűtlenség esetén visszaháramlik a koronára (ősiség törvénye, amelyet a korábbi szokásjog alapján Nagy Lajos kodifikált, majd az 1848-as törvények törölték el). h) A Szent Korona jövedelme és javai alkotmányos tétel azt jelenti, hogy a király, mint a Szent Korona tagjainak feje, a korona jövedelmeivel feladatainak ellátása érdekében rendelkezett, és nem mint magánszemély. A király magánjövedelmei élesen elválasztódnak a korona jövedelmétől (elidegeníthetetlen koronajavak). i) A Szent Koronáé az ország területe. A Szent Korona országai az ország teste, organikus részei a koronának. A Szent Korona teste mindazok az országok, országrészek, amelyek a Szent Koronának vannak alávetve. A Werbőczi István Hármaskönyvében kifejtett Szentkorona-eszméről megállapíthatjuk, hogy az a rendi nemesi ideológia alapvetése volt, és a király hatalmának ellensúlyaként helyezte a nemességet, mint a király megválasztóját, azzal egyenrangú pozícióba a Szent Korona tagjaként A történeti alkotmány legfontosabb intézményei A Szentkorona-tan és a királyság a) A jogszerű trónutódlás (választás vagy öröklés) mellett a Szent Koronával történő megkoronázás az előfeltétele a teljes királyi hatalom gyakorlásának. II. József uralkodásáig ( ) ezt a tételt csak a szokásjog rögzítette. Arra tekintettel, hogy II. József nem volt hajlandó magát megkoronáztatni és ezzel a Szentkorona-tan szerint együtt járó kötelezettségeket, korlátokat elviselni -, halála után a magyar rendek elérték, hogy a következő uralkodó, II. Lipót törvénybe foglalja a koronázás processzusát az évi törvényhozási ciklus XII. dekrétumában. Megjegyzendő, hogy II. József a kalapos király koronázás nélkül is gyakorolta Magyarország felett az uralkodói jogokat. b) A magyar királyság korlátozott (alkotmányos) monarchia, ahol a Szentkorona-tan értelmében a néppel, ennek képviseletével együtt gyakorolja a hatalmat a király, aki nem a saját jogán, hanem a Szent Korona jogán fejti ki államhatalmi működését. 56 c) A monarchia között nemzetségi, öröklési és választási (1447. évi XXX. törvény, évi I-III. törvény, évi XLV. törvény, 1505.,1547. évi V. törvény); az elsőszülöttségi öröklés korszaka, a Habsburg ház örökletes uralkodása (1688. évi II. törvény, évi I-III. törvény, évi XXIV. törvény); között interregnum, választási monarchia, király nélküli királyság (1921. évi XLVII. törvény). d) A koronázáshoz kapcsolódó alkotmánybiztosítékok a hitlevél és a koronázási eskü. da) A királyi hitlevél kiadása a koronázás jogi feltétele. A hitlevél részint törvényileg, részint szokásjogi úton megállapított okirat, amelyben a király ünnepélyes fogadalmat tesz az alkotmány, a törvények, az alattvalók (állampolgárok) jogai és szabadságai, az ország területi épsége és függetlensége megtartásáért. A hitlevél első nyomait III. András 1291-i dekrétumában találjuk. II. Ferdinánd óta törvényben szokás becikkelyezni (1622. évi II. törvény). db) A király a koronázás után, az országgyűlés és a nép jelenlétében, a szabad ég alatt teszi le a koronázási esküt, amely a hitlevél rövid kivonata. Az első emlékek az esküről II. András idejéből (1205) valók. I. Ferdinánd óta az országgyűlés állapítja meg a szöveget a királlyal egyetértésben, és a hitlevéllel együtt iktatják törvénybe. [Magyarországnak csak két királyát nem koronázták meg a Szent Koronával: I. Ulászlót ( ) és II. Józsefet ( )]. e) A korona őrzéséről törvények sorozata intézkedett (1464. évi II. törvénytől az évi XXV. törvényig). Jelenleg a évi I. törvény rendelkezik róla A törvénynapok, az országgyűlés a) A törvényhozó hatalom megosztott a király és a nemzet között. A törvényhozásban eleinte csak a királyi tanács vesz részt, majd kialakul a rendes székesfehérvári törvénynapok intézménye. Ezekből 1267-re fejlődik ki az országgyűlés. Az évi XXV. törvény az országgyűlés kötelező évenkénti összehívásáról rendelkezett. Az évi törvény előírta: törvényt csak a rendek hozzájárulásával lehet alkotni. Ekkorra a törvényhozás különválik a törvénykezési és kormányozási (akkor még egységes) hatalomtól. Az évi XII. törvény kimondta: a törvények alkotásának, eltörlésének, magyarázásának hatalma a törvényesen megkoronázott fejedelmet és az országgyűlésre törvényesen egybegyűlt országos karokat és rendeket közösen illetik. b) Az országgyűlés hatáskörébe tartozik a király megválasztása, a királyi hitlevél szövegének megállapítása, a királyi eskü kivétele, az adó- (XVI-XV. század) és újoncmegajánlás, a nádor megválasztása (XV. századtól). c) A rendi részvételt fokozatosan kiterjesztik (előbb csak a szerviensek, a király szolgái, valamint a tisztségviselők, főurak, főpapok, majd a nemesség egésze először közvetlenül, majd vármegyénként követek útján vehettek részt az országgyűlésben, végül a szabad királyi városok képviselői is. Szabályozzák a törvényhozói összeférhetetlenséget (1447), a szervezetet (pl. az évi törvény bevezette a kéttáblás országgyűlést). Az országgyűlés a XV. századra kialakult felfogás szerint nem csak a nemességet, hanem az egész lakosságot képviselte (de nem személyében). 67 d) Az évi V. törvény az alsótáblát a megyei utasítástól függetlenítve, népképviseleti alapokra helyezi. Szabályozzák a választójogot. Az évi XXXII. törvénnyel megjelennek az érdekképviseletek is az országgyűlésben (korporativizmus) A tanács, a kormányzás a) A végrehajtó hatalom éppúgy, mint a törvényhozó, a királyt és nemzetét együtt illeti meg, megosztott közöttük (1791. évi XII. törvény, évi III. törvény). A végrehajtó hatalom szervei a kormányhatósági (központi) rendszer és az önkormányzati rendszer. b) Szent István király, hogy feladatát minél tökéletesebben oldhassa meg, az Intelmekben nagy súlyt helyez a tanácsra, az egyháznagyok és más főemberek közreműködésére a kormányzásban. Az évi IX. törvény előírta, hogy a főbb udvari tisztségek betöltéséhez az országgyűlés hozzájárulása szükséges. c) Kialakul a miniszteri felelősség miniszteri ellenjegyzésben is megnyilvánuló intézménye. Az Aranybulla 14. cikke értelmében, aki a nemzettől kapott hatalommal visszaél, az felelősségre vonható. III. András évi dekrétumának 23. cikkelye a királyi tanács törvényes megszervezésével már biztosítja az országgyűlés befolyását a kormányzatra a tanácsosok megválasztása által, és a tanácsnak a közreműködése a királyi elhatározások érvényességének feltétele. Az évi III. törvény már a tanácsosok felelősségre vonásának lehetőségét szabályozza. A tanácsosok felelőssége legteljesebben II. Ulászló évi dekrétumában van megfogalmazva. E szerint semmi ereje és hatálya nincs azon királyi intézkedéseknek, melyeket a tanács tudtán kívül tett. Az ország szabadsága és közjavak ellen vétkező tanácsost pedig személyi és vagyoni büntetés terheli. d) A nádor az államfő és a nemzet bizalmából bírja állását. Funkciója a mai miniszterelnökéhez hasonlít. A király távollétekor (korlátozott) helyettesítési jogkörrel bír, a XVII. századtól a felsőtábla elnöke is. Az évi III. törvény értelmében, ha a nádor rosszul igazgatja a király és az ország ügyeit, a király a nemesek kérésére elbocsátja és mást alkalmaz. A nádori tisztség betöltéséről, a nádor szerepéről sok törvény intézkedik (1291. évi IX. törvény, évi II. törvény, évi törvények). A király és a nemzet vitáiban ő a döntőbíró (1485). A fejlődés betetőződése az III. törvény, mely szerint a király a végrehajtó hatalmat csakis a magyar országgyűlésnek felelős magyar minisztérium (a kormány) útján gyakorolhatja. A nádor tehát csak a királyt helyettesítheti, de nem kormányozhat. Az Országgyűléssel szemben a minisztérium a felelős a király tetteiért, amit a minisztérium a királyi kézirat ellenjegyzése által vállal A vármegye a) A vármegye rendszer a magyar állam kialakulásával egyidős, és a XIII. századtól a vármegyei önkormányzatok létrejöttével a szabadság gondolatát viszi be a közigazgatásba. A nemzet a végrehajtó hatalom gyakorlásában közvetlenül vesz részt az önkormányzati rendszerben. A XIII. századtól kezdve alapszerve a vármegyei gyűlés (a megye nemeseinek gyűlése), joga a tisztségviselők megválasztása, a megyei nemesi bírák megválasztása (1869-ig nem különül el a bíráskodás a közigazgatástól), a XIV. századtól már az országgyűlésbe delegál, a XV. századtól szabályokat is alkot (statutum). 78 b) A megyei önkormányzat a megyében ellátta a közigazgatás és az igazságszolgáltatás feladatait is. Alkotmánybiztosító hatásköre is volt: a megye, mint a törvény őre és hatósága a neki kihirdetés és végrehajtás végett megküldött rendeleteket a törvényesség szempontjából megvizsgálta, és a törvényteleneket félretette. c) 1848-ig a magyar államberendezkedés alapja, mint a szubszidaritás megnyilvánulása, a megye volt. A nemzet az államhatalom minden céljában megyénként vett részt. Külön jogi személyiséggé vált. 1867, a kiegyezést követően a centralizáció fokozatosan csökkentette a szerepét és jogkörét. d) A megyét hivatalosan a király által kinevezett főispán irányítja. A megyei közgyűlés viszont a tagjai sorából alispánt választ, aki gyakran a többnyire távol levő főispán helyett, a tényleges hatalmat gyakorolja A bírói hatalom a) Már Szent István is megkülönbözteti az Intelmekben a törvényhozást, az igazságszolgáltatást és a közigazgatást mint a király hatalmának különböző formáit. b) A Szentkorona-tannak Werbőczi által összefoglalt elmélete szerint a király és a nemzet együtt viselik a hatalmat. A törvényhozó hatalmat egységben, az igazgatási hatalmat osztottan: a központi hatalmat a király a báróin keresztül, a nemesek pedig a helyi hatalmat gyakorolják, amely egyenrangú a központival szemben. Az igazságszolgáltatást is megosztva, helyben a rendek, a központban és a gyökeres jogok tekintetében a király gyakorolták. Ez nem hierarchiát jelent, hanem hatáskör megosztást. A királyi tábla nem vonhatja magához azokat a pereket, amelyek a (megyei) úri széket (a nemesek ügyeiben) vagy a megyei törvényszéket (a közemberek ügyeiben) illetik, és viszont: a gyökeres jogok tekintetében még ezek a megyei hatóságok sem vonhatják el a királyi táblának a jogkörét. c) A magyar történeti alkotmány jogfelfogása sokáig nem tekinti a bíráskodást külön hatalomnak, hanem csak a végrehajtás egy részének. A jogvédelem, jogállamiság biztosításának eszköze maga a bírósági szervezet és eljárásának kidolgozottsága. d) Magyarországon az igazságszolgáltatás és a közigazgatás teljes elválasztását, a bírák függetlenségének deklarálásával az évi IV. törvénnyel mondták ki, és az a királyi bíróságok új rendszerével (1870-től) valósult meg, a megye igazságszolgáltatásának eltörlésével. A bírói hatalmat a bírák a király nevében gyakorolták, majd a közjogi provizórium időszaka alatt az évi XXXIV. törvény alapján a Szent Korona nevében, 1946-ig. Az évi I. törvény 18. -a értelmében a bíróságok ítéleteiket a Magyar Köztársaság nevében hozták. e) Az évi XLIII. törvény felállította a közigazgatási bíráskodást, amely az alkotmánybíráskodás kezdetét is jelentette. A Közigazgatási Bíróság amely a Királyi Kúriával, a rendes bírósági szervezet legfelső fórumával azonos rangú szervezet volt alkotmánybíróságként járt el az önkormányzati testületi és szervezeti kérdésekben (1896. évi XXVI. törvény, évi XXVI. törvény), az Országgyűlés mindkét házának szervezeti kérdéseiben (1926. évi XXII. törvény), megsemmisíthette a kormánynak az önkormányzatra sérelmes, törvénytelen rendeletét (1907. évi LX. törvény). Ezen kívül alkotmányjogi kérdésként tárgyalt hatásköri bíróságként, amikor a bírói és 89 a közigazgatási hatalom elválasztásának kérdéseiben határozott. Fő feladata természetesen az adóügyi és egyéb közigazgatási határozatok felülvizsgálata volt Az emberi jogok a) Írott alkotmány hiányában az alapjogok alkotmányba foglalása sem történhetett meg. A szabadságjogok először a gyakorlatban, majd törvények által nyertek elfogadást. Az előtti rendi államban azonban az egyének közjogi helyzete rendi állásuktól függött. b) A nemesség jogait a közfelfogás Szent Istvántól eredezteti és azok először ben, II. András Aranybullájában kerültek rögzítésre az alábbiak szerint: - a megjelenés joga a Szent István napi székesfehérvári törvénynapon (1.c), - a személyes szabadság joga, amely szerint nemest szabályos idézés és bírói ítélet nélkül letartóztatni nem szabad (2.c), - adó- és beszállásolás alóli mentesség (3. é 15.c.), - a király bírói hatósága alá tartozás (5. és 8.c.), - a király támadó hadjárataitól való elmaradás joga (7.c.), - köztisztviselési képesség (11. és 14.c.), - tulajdonszabadság (17. és 22.c), - az ellenállás joga (31.c), amely az évi IV. törvényig lehetőséget adott az alkotmányellenesen uralkodó király elleni fellépésre, így az uralkodót az Istennek tartozó elsődleges és meghatározó felelősségen túl felelőssé tette a nemzettel szemben is. Ezeket a szabadságjogokat később újabb törvények és a szokásjog (Werbőczy Hármaskönyve) biztosították a nemzettagok, majd 1848-tól az állampolgárok számára. c) Két jog, a vallásszabadság és a nemzetiségi jogok biztosításában Magyarország előre járt Európa más országaihoz képest. ca) A magyar állam 1948-ig nem választotta el mereven egymástól az államot és az egyházat. A római katolikus hit 1848-ig államvallás volt, amelyet felváltott a bevett vallások rendszere. Az 1606-os bécsi béke óta több törvény rendelkezett a szabad vallásgyakorlásról. Az évi XX. törvény a keresztény vallásfelekezetek egyenjogúságát, az évi XVII. törvény az izraeliták vallásszabadságát biztosította. cb) A nemzetiségek megbecsülése már Szent István Intelmeiben is megjelenik. Magyarország társországai, a Szent Korona alá tartozó országok (Horvátország, Szlavónia, Dalmácia) nemzetei jogaikban elismertettek, a magyarokkal egyenjogúak voltak, majd egész nemzetek kaptak Magyarországon kollektív kiváltságokat, pl ben a szászok. A nemzetiségek tagjai is kaphattak és kaptak is nemesi címet (ld.werbőczy Hármaskönyvét.) Az évi XIV. törvény arról rendelkezik, hogy a közhivatalok betöltésénél egyedül a személyi képesség legyen irányadó. A nemzetiségekről szóló évi XLIV. törvény minden államot megelőzve már évszázados gyakorlatot kodifikált. A nemzetiségek szabadon használhatták a nyelvüket a magánéletben, üzleti forgalomban, vallásuk gyakorlásában, egyesületeikben, a 910 sajtóban, és a gyűléseken. A közigazgatásban, az igazságszolgáltatásban és a közoktatásban érvényesülhettek széles körben a kisebbségek nyelvei. A kisebbségek csak a politikai autonómiát nem kapták meg. Az osztrák-magyar monarchia idején persze az egész nemzetiségi kérdés a valóságban igen bonyolult volt. Erdélyben a románok, a Felvidéken a szlovákok elnyomottnak érezték magukat. Ugyanígy a csehek és a lengyelek, akiknek a hazája osztrák tartomány volt, ezért nem kaptak a magyarokhoz hasonló státuszt a monarchiában. Súlyosan lerontották a magyarországi kisebbségek helyzetét a második világháború előtt meghozott zsidótörvények, amelyek megszabták az egyes hivatásoknál, foglalkozási ágaknál a zsidók arányát, majd 1944-ben azok a miniszterelnöki rendeletek, amelyek kizárták a zsidóságot ezen foglalkozások gyakorlásából, és előfutárai lettek a zsidóság és a cigányság gettóba zárásának, deportálásának, kiirtásának. 3. Alkotmánytervezetek 3.1. A köztársasági alkotmány elfogadása után A magyar Országgyűlés az júniusa és szeptembere között, az MSZMP, az Ellenzéki Kerekasztal és a Harmadik Tárgyaló Felet adó társadalmi szervezetek részvételével lefolytatott Háromoldalú Politikai Egyeztető tárgyalásokon kialakított tartalommal, október 18-án ideiglenesnek szánt alkotmányos szabályozást fogadott el. Ezt az Alkotmány módosításáról szóló évi XXXI. törvény 1. -ával beiktatott új preambulum a következőképpen juttatta kifejezésre: A többpártrendszert, a parlamenti demokráciát és a szociális piacgazdaságot megvalósító jogállamba való békés politikai átmenet elősegítése érdekében az Országgyűlés hazánk új Alkotmányának elfogadásáig Magyarország Alkotmányának szövegét a következők szerint állapítja meg: Számos tanulmány ismertette, miért nem új alkotmány és miért csak átfogó alkotmánymódosítás született az utóbb már Nemzeti Kerekasztalnak nevezett tárgyalásokon 11. A dokumentumok között elsőként ismertetett un. Kulcsár-féle igazságügyi minisztériumi tervezet ebben az időszakban, a kerekasztal tárgyalások befejezése után és az új Országgyűlés megalakulása előtt született meg 12. Az első szabad választások megtartása után, 1990 áprilisában, a választásokon legtöbb szavazatot kapott két nagy párt megállapodott az évi szabályozás korrekciójában, de sem idő, sem szándék nem volt akkor teljesen új alkotmány kidolgozására. A megalakult Antallkormány előtt olyan új feladatok álltak, mint az ország gazdasági helyzetének rendbetétele, a jogrendszer teljes átalakítása az új alaptörvénynek megfelelően, a privatizáció és a kárpótlás. Új alkotmány kidolgozása nem kezdődött meg. Ebben az időszakban nagyon jelentős jogtudósi tervezetek születtek. Elsőként Sajó András dolgozta ki 1990 májusa és augusztusa között a maga alkotmány modelljét 13. Az első parlamenti ciklus végére készült el Pokol Béla tervezete 14. Ennek sajátossága, hogy a szerző nem a teljes alkotmány szövegét, hanem annak csak első öt fejezetét dolgozta ki. Az 1994-es parlamenti választások előtt valamennyi jelentős párt programjában szerepelt az új alkotmány megalkotásának igénye. Ennek megfelelően a hivatalba lépett Horn-kormány programja is célul tűzte ki az alaptörvény kidolgozását. Mielőtt megalakult az Országgyűlés 1011 Alkotmány-előkészítő Bizottsága erre júniusában került sor több alkotmánykoncepció 15 és egy parlamenthez benyújtott alkotmánytervezet készült el. Az alkotmánytervezetet G.Nagyné dr. Maczó Ágnes, a Független Kisgazda- és Földmunkás Párt képviselője, az Országgyűlés alelnöke készítette, és T/895. szám alatt április 11-én terjesztette elő 16. Az Országgyűlés az időközben megindult hivatalos alkotmányelőkészítésre figyelemmel, nem tűzte napirendjére a törvényjavaslat tárgyalását. Az Országgyűlés Alkotmány-előkészítő Bizottsága az alkotmányozásban részt vevő parlamenti pártok konszenzusával kidolgozta az új alkotmány szabályozási elveit, amelynek első változata június 27-én az MSZP egy részének kifogása miatt nem kapta meg a szükséges többséget, de átdolgozás után 119/1996. (XII. 21.) OGY határozatként elfogadást nyert. (Utóbb megállapítható: jórészt ez a fél éves csúszás eredményezte az alkotmányozás kudarcát.) Ezt követte a normaszöveg kidolgozása, amely a ciklus végére március 10-ére készült el. A bizottság tervezetének Parlament által történő megtárgyalására már nem kerülhetett sor 17. Az közötti parlamenti ciklusban az Orbán-kormány nem foglalkozott az új alaptörvény gondolatával. Igazságügy-minisztere, Dávid Ibolya kísérletet tett ugyan arra, hogy az új évezredet évi I. törvényként az akkor hatályos tartalommal, de új preambulummal, szerkezetében is megújítva egy új alkotmány jelképezze, de ehhez az ellenzéki pártok nem járultak hozzá. A közötti ciklusban a szeptemberében igazságügy-miniszterré kinevezett Petrétei József, pécsi alkotmányjogász professzor vállalkozott alkotmánytervezet előkészítésére. Miniszteri biztos vezetésével 2006 tavaszára el is készült a munka, de az akkori kormányfő, Gyurcsány Ferenc nem tartotta időszerűnek a közzétételét. A tervezet azóta sem került a nyilvánosság elé és 2010 között a tudomány képviselői sem maradtak tétlenek. Közülük többen a történeti alkotmányhoz való visszatérést szorgalmazták (pl. Zétényi Zsolt 19 ), mások a történeti alkotmány és a Szentkorona-tan eszméit a mai kor követelményeihez igazítva, írott alkotmányban gondolkodnak (pl. Fáy Árpád 20 és Samu Mihály 21 ). Ezek a munkák koncepcionális kérdéseket tárgyaltak, normaszöveg-tervezetet nem tartalmaztak Az Igazságügyi Minisztérium évi tervezete Kulcsár Kálmán akadémikus, az állam- és jogelmélet, valamint a jogszociológia professzora 1988 nyarán azért vállalta el az igazságügy-miniszteri tisztséget, hogy kidolgozza Magyarország új alaptörvényét. Koncepciójának jelentős részét tartalmazta a köztársasági alkotmány, de nem minden elemét. Sok új jogintézmény megvalósult (pl. köztársaság, köztársasági elnök, hatalommegosztás elve, piacgazdaság, Alkotmánybíróság, számvevőszék, ombudsmanok), de az alkotmány szerkezete nem újult meg, szövege nem frissült fel, és a kerekasztal tárgyalásokon sok minden szóba sem került (pl. kétkamarás parlament, igazságszolgáltatás, önkormányzati rendszer). Kulcsár úgy gondolta: ha már új alkotmány elfogadására hivatali ideje alatt nem került sor, hagyjon örökül maga után egy teljes alkotmánytervezetet. Megadta munkatársainak a szabályozás fő elemeire irányadó szempontokat, így készült el május 8-ára az un. Kulcsár-féle tervezet. Ennek szövegét a miniszter megküldte az akkor még hivatalban lévő Németh-kormány tagjainak, valamint a tavaszi választásokon az Országgyűlésbe bejutott pártok vezetőinek. 1112 A 171 -ból álló tervezet épít az Igazságügy Minisztérium január 31-ei keltezésű alkotmánykoncepciójára 22, továbbá az évi XXXI. törvényben kialakított megoldásokra. Preambuluma rövid, kevésbé ünnepélyes. Nem a történelmi múltat hangsúlyozza bár megemlíti a magyar állam több mint ezer éves fejlődésének hagyományait és eredményeit, hanem azt a lehetőséget, hogy új államot teremthetünk, amelyben biztosított a nemzet szabadsága, egysége, függetlensége és önállósága. Megvalósíthatóak továbbá a jogállam fő ismérvei: az emberi jogok és az állam demokratikus működése. A tervezet szerkezetében modern, a fejlett demokráciák alkotmányainak mintáját követi. Az általános rendelkezésekről szóló I. rész a hatályos alkotmány szövegével egyező tartalommal meghatározza az ország államformáját, az állam jellegét, továbbá az alkotmány alapelveit. Új elem, hogy az alkotmány mindenkire kötelező hatályát kinyilvánító rendelkezés, továbbá a jogegyenlőség tétele és a diszkrimináció tilalma is az általános rendelkezések között kapott helyet. Ugyancsak az I. rész tartalmazza a rendeltetésszerű joggyakorlás elvét és a joggal való visszaélés tilalmát. Ezt a polgári jogból ismert szabályt már az januári koncepció is általános alkotmányos elvvé kívánta emelni, a későbbi alkotmány tervezetekből azonban jellemzően kimaradt, a politika és a tudomány képviselőinek többsége nem ismerte el a polgári jogon túl mutató hatását. Már a tervezet I. része foglalkozik a közjogi önkormányzatokkal: a helyi és területi önkormányzatokkal, illetőleg a foglalkozási és szakmai alapon szerveződő, vagy oktatási, tudományos érdekképviseleti és egyéb célú köztestületekkel, amelyek törvény alapján alakulnak, és törvényben meghatározott képviseleti, szabályozó, igazgatási és jogszolgáltató feladatokat látnak el. A helyi (települési) és a területi önkormányzatokról később önálló fejezet is rendelkezik. Érdekes, hogy a tervezet nem említi meg a nemzeti kisebbségek önkormányzatait, sem itt, sem később, az alapjogi részben, a kisebbségek jogai között. Ugyanakkor fontos politikai jogokat biztosít a nemzeti kisebbségek számára: képviselőket küldhetnek a kétkamarás Országgyűlés Felsőházába, továbbá előírja, hogy a helyi és a területi önkormányzatok képviselőtestületében a kisebbségek képviseletét biztosítani kell. Az általános rendelkezések között szabályozott állami területi beosztás is újdonságot tartalmaz: a hagyományos 19 megyére valamint a fővárosra tagolódó területi középszint helyett Bibó István városmegye koncepcióját veszi át 23. A városmegye kisebb területű, mint a megye, de nagyobb, mint a régi járás valahol a kettő között helyezkedik el. A későbbi tervezetek elvetették ezt a megoldást, inkább a mai megyék helyett vagy mellett 6-8 régióban gondolkodtak. A tervezet elkészítése idején még nem született döntés az Országgyűlésben a Magyar Köztársaság új címeréről. Ezért a tervezetben alternatívaként szerepel a később hivatalossá vált koronás kiscímer, illetve a Kossuth-címer. A tervezet II. része az alapvető jogokat és kötelességeket szabályozza. Egy fejezetben helyezi el a személyi szabadságjogokat, majd a politikai szabadságjogokat, azután az állampolgári jogokat és kötelességeket, végül a gazdasági, szociális és kulturális jogokat. Külön fejezet rendelkezik az alapvető jogok és kötelességek alkotmányos biztosítékairól, így a törvényi szintű szabályozás előírásáról és a jogok korlátozásának feltételeiről. Itt találhatjuk az állampolgári jogok biztosára vonatkozó rendelkezéseket, továbbá az Alkotmánybíróságnál igénybe vehető alkotmányjogi panasz intézményét. A II. rész szabályai megfelelnek az emberi jogi egyezmények standardjainak. Érdekesség, hogy e rész első rendelkezése az élethez és az emberi méltósághoz való jogot megelőzve a személyiség szabad kibontakoztatásának joga, amely ebben a formában sem az alkotmányban, sem Sajó András és Maczó Ágnes tervezete kivételével a későbbi alkotmánytervezetekben nem található meg. Tartalmazza a tervezet a halálbüntetés tilalmát és a terhesség megszakíthatóságának szabályát. A külföldön élő magyar állampolgárok jogai azonosak a belföldön élőkével, így aktív és passzív választójoggal is rendelkeznek. 1213 Az államról szóló III. rész jellegzetessége, hogy először nem az Országgyűlésről rendelkező fejezetet, hanem az államfőre vonatkozó szabályokat tartalmazza. Ettől azonban nem válik a kormányforma prezidenciális köztársasággá, mert az elnök jogköre, felelőssége a köztársasági alkotmányban leírtaknak felel meg. Kulcsár Kálmán tudományos álláspontját fejezi ki viszont az elnök közvetlenül, a nép által való megválasztása. A törvényhozó hatalmat szabályozó 2. fejezet ugyancsak Kulcsár Kálmán koncepcióját formába öntve kétkamarás országgyűlést létesítene. A választópolgárok által közvetlenül választott Képviselőház kétszázötvenháromszáz, a korporatív alapon létesülő Felsőház száz-százhúsz tagból állna. A Felsőházban a területi önkormányzatok, a köztestületek, a nemzeti-etnikai kisebbségek, valamint egyházak és vallásfelekezetek választott képviselői vesznek részt. A választások szabályait külön törvények tartalmazzák. A két Ház nem egyenrangú: a Felsőház csak az Alkotmány, az alkotmányerejű és az egyszerű törvények elfogadásában vesz részt. A költségvetésről, a kormány programjáról, a kormánnyal szembeni bizalmi szavazásról, az Országgyűlés hatáskörébe tartozó tisztségviselők megválasztásáról és a közkegyelem gyakorlásáról egyszerű többséggel, a hadiállapot, rendkívüli állapot, szükségállapot, valamint a fegyveres erők alkalmazása tárgykörében az összes képviselő kétharmadának szavazatával kizárólag a Képviselőház dönt. Az Országgyűlés megbízatásának megszűnése körében a tervezet meghagyja a két Ház önfeloszlatási jogát, de lehetővé teszi diszkrecionális hatáskörben az államfő számára bármelyik Ház feloszlatását, ha azt az érintett Ház tagjainak egyötöde vagy a kormány indítványozza. A törvényalkotásban a Felsőházat egyszeri vétójog illeti meg, kiváltva ezzel a köztársasági elnök politikai vétójogát. A köztársasági elnök a kihirdetésre hozzá megküldött törvény tekintetében alkotmányossági vétót gyakorolhat. Mint láttuk, a tervezet megkülönbözteti a minősített többséggel meghozható alkotmányerejű törvényt és az egyszerű törvényt. Az alapvető jogok körében a részletes alkotmányi rendelkezések miatt nem kívánja meg a minősített többségű törvényalkotást, ám az államszervezet különböző elemeinek részletes szabályozását már alkotmányerejű törvényre bízza. A végrehajtó hatalomról rendelkező 3. fejezet tartalmazza a kormányra, a közigazgatásra, valamint a honvédelemre, a nemzetbiztonságra és a közbiztonságra vonatkozó szabályokat. A tervezet visszatér a klasszikus parlamentarizmus szabályaihoz annyiban a korábban már említett kormány javaslatára történő államfői házfeloszlatás mellett, hogy az államfő a kormány elnökét (a tervezet nem használja a miniszterelnök kifejezést) maga nevezi ki a frakcióvezetők meghallgatása után, a többségi elv tiszteletben tartása mellett. A miniszterek kinevezése és felmentése a kormány elnökének javaslatára történik. A kinevezett kormány a programjának ismertetésével együtt bizalmi szavazás céljából bemutatkozik a Képviselőház előtt. A kormány tagjainak megbízatása a kormány elnökének megbízatásához van kötve. Bizalmatlansági indítványt csak a kormány elnökével szemben, konstruktív formában lehet benyújtani. Érdekesség, hogy erre a köztársasági elnöknek is joga van, aki a parlamenti többség segítségével így megbuktathatja a kormányfőt. Osztrák mintára a tervezet széles körben bevezeti a végrehajtó hatalom vezetőinek (kormány tagjai, államtitkárok, országos hatáskörű vagy alacsonyabb szintű közigazgatási szervek, önkormányzati szerv mellett működő közigazgatási szervek vezetői és helyettes vezetői) speciális jogi felelősségre vonását lehetővé tevő szabályokat. A felelősség alapja a köztársaság elnökének felelősségéhez hasonlóan a hivatali tevékenységgel összefüggő törvénysértés vagy bűncselekmény elkövetése lehet. A cselekmény elbírálása az Alkotmánybíróság hatáskörébe tartozik (állambíráskodás). A közigazgatásra vonatkozó rendelkezések mind a központi igazgatás szerveire (minisztériumok, irányításuk alá tartozó közigazgatási szervek), mind a helyi és területi önkormányzatok alá rendelt közigazgatási szervekre (elöljáróságok) vonatkoznak. A tervezet szabályozza a közigazgatási államtitkár (vezeti a minisztérium hivatali szervezetét), a politikai államtitkár (a miniszter parlamenti és kormányülési helyettesítése) és a helyettes államtitkár (a közigazgatási államtitkár 1314 munkájának segítése), valamint az elöljáróságot vezető jegyző, főjegyző feladatait, jogállását. Rendezi továbbá a közigazgatás működésének legfontosabb elveit és a köztisztviselőkre irányadó alapvető szabályokat. A 4. fejezet igazságszolgáltatás cím alatt a bíróságról és az ügyészségről rendelkezik. A tervezet négyszintű igazságszolgáltatást vezet be; két szintű rendes jogorvoslati fórumrendszerrel. Intézményesíti az ítélőtáblákat, és a hatályos szabályoktól eltérően nem csak a büntető, hanem a polgári peres ügyekben is lehetővé teszi a két fokozatú fellebbezést. Kulcsár Kálmán tudományos felfogását tükrözi a tervezetnek a bírák függetlenségét garantáló az a szabálya, amely előírja a bírói önkormányzati szervek bevonását a bíráskodás személyi és tárgyi feltételeinek biztosítása tárgyában meghozott döntésekbe. Ez a koncepció alapozta meg az 1997-es bírósági reformnak az Országos Igazságszolgáltatási Tanáccsal kapcsolatos rendelkezéseit: a bírói hatalmi ág igazgatásának joga akkor került a kormánytól az önkormányzati jellegű, de nem csak bírákból álló testület hatáskörébe. Kulcsár Kálmán másik fontos javaslata volt a bírói függetlenség erősítésével párhuzamosan az ügyészség kormány alá rendelése. A tervezet erre vonatkozó szabályait a későbbi kormányok felhasználták a javaslat megvalósítása érdekében, a mindenkori ellenzék ellenállásán azonban elbuktak ezek a kísérletek. A helyi és a területi önkormányzatok szabályozása az 5. fejezetben kapott helyet. (Ne feledjük: a tervezet elkészítése idején még csak előkészítő anyagok szintjén létezett az augusztusában kialakított önkormányzati rendszer. Ennek is betudható, hogy a helyi kifejezés a tervezetben nem összefoglaló fogalomként, hanem a települési szint megfelelőjeként szerepel.) A szabályok nem térnek el lényegesen a később alkotmányba foglalt rendelkezésektől. A 6. fejezetben megjelenik az állami pénzügyek (a közpénzügyek kifejezés az évi parlamenti bizottsági koncepcióban váltotta fel ezt) rendszerszerű szabályozásának igénye. A fejezet szabályai kitérnek az adórendszerre, az állami költségvetésre, az Állami Számvevőszék és a Magyar Nemzeti Bank szabályozására. A tervezet IV. része az alkotmányosság védelmének szabályait tartalmazza. Itt kaptak helyet az 1. fejezetben az Alkotmánybíróságra vonatkozó rendelkezések, míg a 2. fejezet az Alkotmány megváltoztatásának rendjét írja le. Figyelemre méltó, hogy a tervezet az alkotmánybírák és a Legfelsőbb Bíróság elnökének megválasztását a Felsőházra bízná, hogy kiválasztásuknál ne a pártpolitikai szempontok döntsenek. Az alkotmány megváltoztatásának szabályai nem különböznek aszerint, hogy módosításról vagy új alkotmány létrehozásáról van szó. A törvényalkotás menetéhez képest a Felsőháznak itt erősebb jogosítványa van. Ha a Képviselőház által második alkalommal megszavazott törvény ismét nem kapja meg a szükséges számú szavazatot a Felsőházban (mindkét házban egyenként az összes képviselő legalább kétharmadának kell elfogadnia), a Képviselőháznak népszavazást kell elrendelnie a törvény szövegéről. A törvény akkor hirdethető ki, ha a népszavazás érvényes és eredményes volt Sajó András alkotmánytervezete Sajó András professzor jelenleg az Emberi Jogok Európai Bíróságának bírája a tervezet elkészítése idején az állam- és jogbölcselet kutatója volt az MTA Állam- és Jogtudományi Intézetében. Munkája az Országos Tudományos Kutatási Alapból (OTKA), pályázat útján nyert forrásból lett finanszírozva. Tehát nem hivatalos kormányzati megrendelésre, hanem tudományos műnek készült. A szerző ismerte az Igazságügyi Minisztérium tervezetét, egyes megoldásait hasznosította, de modellje szerkesztési elveiben eltér attól. Ő a felmerülő alkotmányos problémák funkcionális megoldására törekedett, míg az igazságügyi tárca tervezete inkább feladatkijelölő és hatáskört meghatározó a hagyományos alkotmányjogi szemléletet tükröző szabályozástechnikát alkalmazott. 1415 A viszonylag terjedelmes, 210 -ból álló tervezet nem oszlik részekre, fejezetekre. Az egyes rendelkezéseket csak nagyobb és kisebb címek választják el egymástól. A tervezet elsődleges feladatának az emberi jogok biztosítását tekinti. Ezt fejezi ki a szerkezete is: a rövid bevezető rendelkezések közül az 1. a köztársasági államformát, a 2. a jog uralmának elvét deklarálja. A további négy szakasz a nemzetközi emberi jogi egyezményekre utal, kimondva, hogy a tervezet rendelkezéseit ezekkel összhangban kell értelmezni és alkalmazni. Az alapjogok korlátozása csak az Alkotmányban kifejezetten megjelölt körben, a megvalósítani kívánt cél eléréséhez szükséges mértéket nem meghaladóan, kizárólag alkotmánytörvényben (ez lényegében azonos a Kulcsár-féle tervezet alkotmányerejű törvény kategóriájával) lehetséges. Az alapvető jogok bírói védelemben részesülnek. Az emberi, illetve állampolgári jogok tárgyalása megelőz minden más kérdést. Alapjogként a személyes jogok és szabadságok, a politikai részvétel jogai, továbbá a gazdasági és szociális jogok kerülnek szabályozásra. A szabályozás a jogok nem kimerítő felsorolásán túl a jogkorlátozások szabályozását tartja az alkotmány feladatának. A tervezet az emberi életet és méltóságot sérthetetlennek mondja ki, és megtiltja a halálbüntetés alkalmazását. Szabályozza ugyanakkor azt az esetkört, amikor az erőszak feltétlenül szükségesnél nem nagyobb mértékű használata halált eredményez. Ezt nem minősíti az élettől való megfosztásnak személy életének védelme vagy zavargás, felkelés elfojtása céljából alkalmazva. A tervezet az egyes jogok tartalmát, a jogok korlátozásának feltételeit részletesen szabályozza. Nem foglal állást azonban a politikai részvételi jog gyakorlása szempontjából legfontosabb kérdés, a választójog tekintetében. Nem dönt arról, hogy egyéni vagy listás választást alkalmazzanak, illetve mi legyen ezek aránya. Csak azokat a minimális követelményeket rögzíti, amelyek nélkül a szabályok közvetlen hatalmi cél szolgálatába lennének állíthatók. Így például előírja, hogy a választásokat megelőzően 120 napon belül kihirdetett választójogi megoldásokat a soron következő választás alkalmával még nem szabad alkalmazni. A tervezet védi a tulajdonjoghoz való jogot, de gyakorlását a német alaptörvényhez és a történeti alkotmány előírásaihoz hasonlóan az azzal járó társadalmi kötelezettségekhez kapcsolja. A gazdasági és szociális jogok körében a szociális jogállam elvéből kiindulva elismeri az állam jelentős gazdasági beavatkozási jogát, beleértve ha szűk körben is a kormányzati gazdasági tervezést is. A tervezet az ország politikai berendezkedésének középpontjába a kétkamarás Parlamentet helyezi, melynek házai az Országgyűlés és a Területi Gyűlés. A szuverenitás letéteményese az Országgyűlés, amelynek feladatai nincsenek tételesen felsorolva, abból kiindulva, hogy elvileg a hatáskörök teljessége illeti meg az Országgyűlést. A kivételeket az alkotmány nevesíti. A tervezet jelentős kérdésekben a népszavazás intézménye útján korlátozza a parlamenti szuverenitást. Így pl. az ország függetlenségét esetleg veszélyeztető csapatmozgásokról vagy a szuverenitást korlátozó nemzetközi egyezményekről népszavazást kell tartani. Az Országgyűlés törvényalkotó munkáját kívánja hatékonyabbá tenni a parlamenti frakciók arányos részvételével létrehozható törvényhozó bizottság, amely az alkotmányban nem említett kérdésekben az Országgyűlés törvényhozó jogát gyakorolja. (Az 1994-ben elfogadott parlamenti Házszabály intézményesítette ezt a megoldást.) Az Országgyűlés önfeloszlása és feloszlatása kivételes esetként nyert szabályozást. Ahhoz, hogy az Országgyűlés feloszlassa önmagát, a kezdeményezésnek a miniszterelnöktől kell jönnie, alkotmányos feladattal összefüggő lemondás formájában. Feloszlásra akkor kerül sor, ha a lemondást a jelenlevő képviselők minősített többsége nem fogadja el. E megoldással a tervezet azt kívánja elkerülni, hogy a miniszterelnök a parlamenti többséggel összejátszva választásokat kényszerítsen ki. Az Országgyűlés feloszlatását kezdeményezheti rendkívüli esetekben a köztársasági elnök, alapvetően alkotmányos és kormányozhatatlansági szempontok alapján. A feloszlatáshoz azonban népszavazási megerősítés szükséges. E népszavazás egyúttal országgyűlési választás is: a népszavazás 1516 érvényes, ha a jelöltekre az összes szavazásra jogosult legalább fele érvényes szavazatot adott le. A Területi Gyűlés mint második kamara kiegészítő és garanciális szerepet játszik. Tagjait a helyi önkormányzatok választják. Feladatköre az alkotmányozásban való részvételre, az alkotmánytörvények megerősítésére, az alkotmánysértő módon tevékenykedő helyi önkormányzat feloszlatására, illetőleg az önkormányzati autonómiát érintő kérdések megtárgyalására korlátozódik. A köztársasági elnökre vonatkozó szabályozás a Nemzeti Kerekasztal Tárgyalásokon kialakított megoldásokat követi, azzal az eltéréssel, hogy elmaradt az a rendelkezés, amely szerint az államfő kifejezi a nemzet egységét és őrködik az államszervezet demokratikus működése felett. E helyett az szerepel, hogy az államfő a jog uralmát érvényesítve ellátja alkotmányos feladatait. Az alkotmányos feladatok közül azonban a tervezet csak a fegyveres erők feletti főparancsnoki jogkört és az egyéni kegyelmezés jogát nevesíti, a többi feladatról még annyi rendelkezés sincs, hogy ezeket törvény határozza meg. A tervezet értelmében a miniszterelnököt a köztársasági elnök javaslatára az Országgyűlés választja meg, a minisztereket a miniszterelnök javaslatára a köztársasági elnök nevezi ki. A megválasztott miniszterelnöknek 30 napon belül be kell nyújtania a kormánylistát és a kormányprogramot. Ennek hiányában lemondottnak tekinthető. A kormányprogramról azonban nem szavaz az Országgyűlés. A tervezet fenntartja a miniszterelnökkel szembeni konstruktív bizalmatlansági indítvány intézményét, ami az egész kormány megbízatásának megszüntetését eredményezheti. Bizonyos esetekben azonban lehetőséget ad a tervezet a miniszterekkel szemben kinyilvánítható bizalmatlanságra is. A kormány tevékenységének erősítése, hatékonyságának fokozása érdekében a tervezet feljogosítja a kormányt törvényt helyettesítő rendelet kiadására. Ennek két formája van: az országgyűlés felhatalmazása alapján a kormány kerettörvényt alkothat, amelyet azonban az országgyűlés a képviselők 10%-ának indítványára megvizsgál és dönt a megerősítéséről. A másik forma rendkívüli szükség esetén a kormány saját felelősségére kibocsátott ideiglenes törvényerejű kormányrendelet, amit az Országgyűlés haladéktalanul megvizsgál, és ha 30 napon belül nem emeli törvényerőre, a rendelet visszamenő hatállyal hatályát veszti. Külön fejezet foglalkozik a jogalkotással. A tervezet rögzíti, mely kérdések szabályozandók alkotmánytörvényben és melyek törvényben, valamint kimondja, hogy a kormányrendeletek alapvetően a törvények végrehajtását szolgálják. Alkotmánytörvény esetében minősített többséggel kell a szabályokat megalkotni, és a Területi Gyűlés jóváhagyása vagy az Országgyűlés összes képviselője kétharmadának szavazata szükséges az elfogadásához. A jogalkotásról szóló fejezetben kerül sor a népszavazás és a népi kezdeményezés szabályozására. A népszavazás kötelező elrendeléséhez háromszázötvenezer aláírásra van szükség. A meghozott törvényekkel szemben azonban 3 éven belül nincs helye népszavazásnak, így a népszavazás elsősorban a törvényjavaslat beterjesztése után kaphat szerepet. Ugyanakkor a népszavazás után 5 éven belül nem hozható annak döntésével ellentétes törvény. A költségvetést és az állami gazdálkodást ugyancsak önálló cím alatt szabályozza a tervezet. A költségvetés meghatározása során alkotmányos kötelezettségként írja elő a bevételek és kiadások egyensúlyának igényét. Az appropriációs időszak a költségvetés végétől számított 90 nap; ennek elteltével az Országgyűlés feloszlik. Amennyiben választásokat kell kiírni, az ügyvezető kormány ebben az időszakban maximálisan az előző évi teljes kiadások reálértékének 20%-áig jogosult hitelt felvenni, amennyiben a folyó bevételek a kiadásokat nem fedezik. Ezek a hitelek azonban kizárólag törvényben foglalt kötelezettségek teljesítésére szolgálhatnak. Az alkotmányos költségvetési rendszer biztosítja az ország hitelképességének fennmaradását, illetve annak előfeltételeként az államadósságok áttekinthetőségét. 1617 A tervezet nem tartalmaz részletes szabályokat a bírói hatalomra vonatkozóan, csak azokat az alapelveket szögezi le, amelyek biztosítják a jog uralmát. Ennek megfelelően nincs szó arról, hány fokú legyen az igazságszolgáltatás vagy milyen hierarchiában működik az ügyészség. Csupán azt mondja ki, hogy a fellebbezés lehetőségét biztosítani kell, illetőleg az ügyészség a bíróságtól elválasztva működik. A bírói függetlenség biztosítására az igazságszolgáltatás önigazgató bírói testület, a bírák által választott Bírói Tanács irányítása alatt áll. A testület elnöke a Legfelsőbb Bíróság elnöke. Hat tagja bíró, három pedig jogot tanító egyetemi tanár. A tervezet a helyi és területi önkormányzatok számára nagyfokú önállóságot biztosít. Az önkormányzatok szerveiről, tisztségviselőiről, az ország közigazgatási beosztásáról azonban nem rendelkezik, a szabályozást alkotmánytörvényre bízza. A rendkívüli állapotokat garanciális okból részletesen szabályozza a tervezet. Megkülönbözteti az ostromállapotot, a szükségállapotot és a hadiállapotot. Ezek elrendelésére az Országgyűlés jogosult, de csak a kormány javaslatára és a köztársasági elnök hozzájárulásával. A köztársasági elnök és a kormány Országgyűlést helyettesítő jogköre csak arra az időre terjed ki, amíg az Országgyűlés nem képes összeülni. Rendkívüli állapot címén kizárólag azok az alapjogok korlátozhatók, amelyek funkcionális kapcsolatban vannak az adott rendkívüli állapottal. Az alkotmány megfelelő működéséhez szükséges biztosítékként szabályozza a tervezet a jogok országgyűlési szószólóját, az Állami Számvevőszéket és az Alkotmánybíróságot. A szószólóra vonatkozó szabályok nem térnek el a Nemzeti Kerekasztal Tárgyalásokon kialakított modelltől. A számvevőszék szabályai csak annyiban módosultak, hogy a tervezet kizárólag törvényességi szempontú vizsgálatot engedélyez, az eredményességet, célszerűséget a számvevőszék nem vizsgálhatná. A tervezet az Alkotmánybíróság hatáskörét az előzetes és az utólagos normakontrollra kívánja korlátozni, a többi feladatot elhagyja, mert a tényállásmegállapításhoz közel álló vagy prejudikáló tevékenységek a szerző szerint veszélyeztetik a testület tekintélyét és hatékonyságát. Utólagos normakontrollt kérve csak az előtte folyamatban lévő ügyben a bíróság vagy hatóság, valamint az ügyben érintett állampolgár fordulhat az alkotmánybírósághoz, utóbbi is csak akkor, ha már minden törvényes utat igénybe vett. Előzetes alkotmányossági vizsgálatot kizárólag az államfő, a miniszterelnök, a jogok országgyűlési szószólója vagy együttesen ötven képviselő kérhet. A tervezet határidőt szab az alkotmánybírósági eljárásra. Az alkotmány módosítására vonatkozó rendelkezések fő célja, hogy kiküszöbölje a jelenleg is hatályos szabályozás legfőbb hibáját, a könnyen módosíthatóságot. A módosítási eljárás első szakaszában arra van szükség, hogy az országgyűlési képviselők kétharmada a módosítási indítványt elfogadja, majd ezt követően a Területi Gyűlés összes tagja kétharmadának is záros határidőn belül el kell azt fogadnia. Ekkor a Parlament feloszlik, és új választásokat írnak ki. Az új országgyűlési választás quasi referendumként szolgál a módosítás megerősítésére. A módosítás elfogadásához ugyanis az szükséges, hogy az új Országgyűlés képviselőinek kétharmada is a módosítás mellet szavazzon. Az alkotmány népszavazással nem módosítható, de a népszuverenitás biztosítékaként lehetőség van arra, hogy kétszázezer állampolgár kérelmére Alkotmányozó Nemzetgyűlést választó népszavazást írjanak ki. A tervezet kizárja az alkotmánymódosítás tárgyköreiből a hatalmi ágak elválasztását, az állam és az egyház, illetve az állam és a pártok elválasztását, valamint az emberi jogokat sértő változtatási javaslatokat. Az értelmező és átmeneti rendelkezések elsősorban jogértelmezési kérdésekkel foglalkoznak, beépítve az emberi jogok minél kiterjesztőbb értelmezését. A tervezet szerint alkotmánytörvénynek minősülő hatályos törvények alkotmányossági felülvizsgálat alá esnek. Ezt a kormány kezdeményezi az Országgyűlésnél, miután kikérte az egyes törvényekről az Alkotmánybíróság állásfoglalását. Az Országgyűlés előterjesztéséről a Területi Gyűlés az alkot- 1718 mánytörvényre vonatkozó eljárás szerint dönt. A kormány az alkotmány szerint megalkotandó törvényeket az alkotmány kihirdetésétől számított tizennyolc hónapon belül köteles előterjeszteni Pokol Béla alkotmánytervezete Pokol Béla professzor az egyetem elvégzése után az ELTE Jogi Karán összehasonlító alkotmányjogot oktatott, majd érdeklődése a politológia felé fordult. Tudományos munkásságát elsősorban a politológia, szociológia, állam- és jogbölcselet területén fejtette ki, de egyes időszakokban az alkotmányjoggal is behatóan foglalkozott. Ennek tanúsága a Magyar Parlamentarizmus című, 1994-ben megjelent munkája, amely a központi állami szervek funkcióját, működését, egymáshoz való viszonyát dolgozza fel. A szerző a könyv írása közben kapott felkérést a Fidesz jogi kabinetjének vezetőjétől, hogy készítsen tudományos munkája alapján egy alkotmánytervezetet. Így került a kötet végére az öt fejezetből és 38 szakaszból álló tervezet, amely azonban nem a teljes alkotmánytervezetet tartalmazza. Pokol Béla további pályájának érdekessége, hogy az közötti parlamenti ciklusban az FKgP alkotmányjogi szakértője, és ebbéli minőségében részt vesz az Alkotmány-előkészítő Bizottság munkájában, majd között az FKgP színeiben parlamenti képviselő, az Alkotmányügyi és Igazságügyi Bizottság elnöke. Ezután felhagy a politizálással. Több egyetem politológia tanszékén egyetemi tanár. A tervezet túl azon, hogy nem terjed ki az igazságszolgáltatás és az önkormányzatok szabályozására nagyon rövid, az egyes tárgyköröknél csak a legszükségesebbnek tartott rendelkezéseket találjuk benne. Összehasonlítva más tervezetekkel: míg az un. Kulcsár-féle tervezet 40 szakaszban, Sajó András tervezete 60 szakaszban, G. Nagyné Maczó Ágnes tervezete 27 szakaszban szabályozza az alapjogokat, Pokol Béla ezt 13 -ban teszi meg. Ennek az indokolásából kitűnő oka az, hogy a szerző a kontinensre jellemző szociális piacgazdaság helyett az angolszász versenyelvű piaci szerveződés eszméjét részesíti előnyben. Eltekint ezért a gazdasági és szociális jogok szabályozásától, és mellőzi a véleménye szerint normatív tartalmat nem hordozó olyan rendelkezéseket, mint pl. az egyéniség mindenoldalú kifejezéséhez való jog. A tömör szabályozás másik oka, hogy a tervezetben nem található sem preambulum, sem az egyébként az alkotmányokra jellemző általános rendelkezéseket vagy a szuverenitást megfogalmazó normacsoport. Nincs szó a tervezetben a közpénzügyekről, az Állami Számvevőszékről, a Magyar Nemzeti Bankról, az ombudsmanokról, a közigazgatásról, a rendkívüli helyzetekről, a népszavazásról. Az I. fejezet mindjárt az alapjogokkal kezdődik. Az alapjogi fejezet egyébként az emberi jogokról szóló nemzetközi egyezmények tartalmát követi. Az Alkotmánybíróság kezdeti működését jellemző aktivista felfogás érvényesülését megakadályozandó, beépít ugyanakkor a tervezetbe egy olyan rendelkezést, amely megtiltja az Alkotmánybíróság számára, hogy az alkotmányban foglalt alapjogokon és alapelveken túl önmaga alakítson ki ilyeneket, és erre alapozva semmisítsen meg parlamenti törvényeket. A II. fejezet kétkamarás Országgyűlésről rendelkezik. A Képviselőházat az állampolgárok általános választójog alapján választják, 4 évre. A 220 képviselő legalább kétharmad részét egyéni választókerületben kell megválasztani. A 46 tagból álló Területi Tanács tagjait a me- 1819 gyei közgyűlések választják tagjaik sorából, többségi szavazattal. A megyéket két, a fővárost nyolc fő képviseli. A két ház tagjait ugyanazon a napon kell megválasztani. A Területi Tanács képviselőjét az őt választó testület visszahívhatja. A két ház önállóan ülésezik, kivéve a köztársasági elnök megválasztását, a kormány iránti bizalom kérdése felőli szavazást és a köztársasági elnök elleni vádemelést. Ilyen esetekben együttes ülés tartására kerül sor. A törvényalkotást a két ház közösen végzi, akként, hogy a kormány vagy bármelyik ház tagja által benyújtott törvényjavaslatot először a Képviselőház tárgyalja meg. Amennyiben a Képviselőház többségi szavazattal elfogadja, törvénnyé válik a javaslat, ha azt a Területi Tanács is elfogadja. Amennyiben a Területi Tanács módosító javaslatokat fogadott el, a Képviselőház határoz e módosító javaslatokról. Egyetértés esetén így emelkedik törvényerőre a javaslat. Ha a Képviselőház elutasította a módosítást, kétharmados többséggel emelheti törvényé az általa korábban elfogadott javaslatot. Amennyiben nincs meg a kétharmados többség, a két ház közös bizottságot állít fel közös javaslat kidolgozására. Az új javaslat akkor válik törvénnyé, ha mindkét ház többsége megszavazta. Az alkotmány módosítására irányuló javaslatot mindkét házban kétharmados többséggel kell elfogadni. A tervezet nem határozza meg a törvényalkotási tárgyköröket, és nem ismeri a minősített többséggel elfogadandó alkotmánytörvény vagy alkotmányerejű törvény fogalmát sem. A köztársasági elnökről szóló III. fejezet lényegében megegyezik a köztársasági alkotmányban foglaltakkal, azzal a lényeges különbséggel, hogy a két ház a tagjai sorából választja az államfőt, akinek megbízatás az őt választó Országgyűlés megbízatási idejéhez van kötve. Az újraválasztás megengedett. A kormányra vonatkozó szabályokat a IV. fejezet tartalmazza. A miniszterelnököt ha kell, több forduló után a két ház együttesen választja meg, majd a köztársasági elnök nevezi ki. A miniszterek csak az országgyűlési képviselők közül kerülhetnek ki, kinevezésük módjáról nem szól a tervezet. A tervezet fenntartja a konstruktív bizalmatlansági indítvány és a bizalmi szavazás intézményét. Utóbbi esetében új elem, hogy ha a két ház nem szavaz bizalmat a miniszterelnöknek, akkor a miniszterelnök vagy benyújtja a lemondását, vagy javasolja az államfőnek a két ház feloszlatását. A köztársasági elnök csak alkotmánysértés esetén tagadhatja meg a kérés teljesítését. Az utolsó, V. fejezet az Alkotmánybíróságról szól. Törvény vagy más jogszabály alkotmányellenességének megállapítását nem kezdeményezheti bárki, csak az, akit ez alapján érdeksérelem ért, és a számára fennálló rendes jogorvoslatokat kimerítette. A tíz tagú Alkotmánybíróságot fele részben a Képviselőház, fele részben a Területi Tanács választja kétharmados többséggel, úgy hogy a testület legalább fele a felső bíróságok tagjai közül kerüljön ki. A megbízatási idő 12 év, az újraválasztás kizárt G.Nagyné Maczó Ágnes alkotmánytervezete G. Nagyné Maczó Ágnes a jogi egyetem elvégzése után a közigazgatásban kezdett dolgozni. Vidéki településen jegyző, majd csatlakozik a Kisgazda Párthoz. Rövid idő múlva a párt alelnöke, majd az közötti ciklusban végéig - a Parlament alelnöke. Alkotmánytervezetét férjével, G. Nagy Ilián költővel együtt több éven át készíti, és akkor jelenteti meg, amikor a parlamenti pártok tárgyalnak az alkotmányozás mikéntjéről, alkotmány-előkészítő bizottság felállításáról. Kossuth Lajos alkotmánytervezetét megtalálva támadt az a gondolatuk, hogy ők is elkészítik a maguk tervezetét. Ez a tervezet is önszorgalomból készült tehát, abban a reményben, hogy a hivatalos alkotmányozás során majd merítenek belőle. A tizenkét fejezetből és 143 szakaszból álló tervezet visszautal az 1848-as forradalom tizenkét pontjára. Központi gondolata a garanciális demokrácia, vagyis az intézményes garanciákkal 1920 védett alkotmányos rendszer, a hatalom ellenőrizhetősége és a nép közvetlen részvétele a hatalom gyakorlásában. A hosszú, ünnepélyes preambulum visszatekint Magyarország történelmének küzdelmes évszázadaira. Megkülönbözteti az államalapítástól 1526-ig tartó időszakot, amikor a magyarság független, szuverén államként illeszkedett a keresztény európai népek közösségéhez, az ezt követő évszázadoktól, amikor rövid intervallumokat kivéve hazánk különböző hatalmak gyarmati elnyomása alatt sínylődött. Az alkotmány legfőbb céljának azt tartja, hogy az állam mindenkori vezetői soha ne szakadhassanak el választóiktól, mindig a nemzet akaratának megfelelően cselekedjenek. Ezt biztosítja többek között [a] képviselők visszahívhatóságának joga. Az I. fejezet a szuverenitásról rendelkezik. Az első az állam hivatalos neveként említi a Magyar Köztársaságot. Ezután a nemzeti jelképek következnek, majd annak kinyilvánítása, hogy a szuverenitás teljességét a magyar Szent Korona testesíti meg. A Szent Korona különleges szerepét mutatja, hogy a tervezet szerint az Országház épületében kell őrizni, és a megválasztott méltóságok a Szent Korona előtt tesznek ünnepélyes esküt. A tervezet a közvetlen demokráciát a közvetett elé helyezi, a hatalomgyakorlás elsődleges formáját a népszavazásban és a népi kezdeményezésben látja. A hatalmi ágak egyensúlyát a köztársaság elnöke biztosítja. Az alapjogokat szabályozó II. fejezet részletességével, a garanciák pontos megfogalmazásával tűnik ki. Az emberi életet a fogantatástól számítja, a magzati létből adódó sajátosságok szabályozását külön törvényre bízza. Ez a megfogalmazás nyitva hagyja az abortusz megengedhetőségének kérdését. Kimondja a személyiség szabad kibontakoztatásának jogát, a cenzúra tilalmát. Részletesen felsorolja a kizárólagos állami tulajdon tárgyait, és előírja, hogy termőföld idegen állam vagy annak polgára tulajdonába nem kerülhet. (A külföldi jogi személy tehát szerezhetne tulajdont, bár ez nyilván nem volt szándékában a szerzőnek.) Aktív választójoga a nagykorú, legalább 5 éve magyar állampolgársággal rendelkező személynek lehet, míg a választhatóság feltétele a legalább 10 éves, kizárólagos magyar állampolgárság. A szabályozás egyébként a köztársasági alkotmány tartalmával alapvetően megegyezik. Az államfő kiemelt szerepét jelzi, hogy az államról szóló szabályok a köztársaság elnökéről rendelkező III. fejezettel kezdődnek. Az elnevezés megváltoztatását, a jelzős szerkezet helyett birtokos szerkezet alkalmazását nyelvhelyességi szempont indokolja. A köztársaság elnökét az állampolgárok közvetlenül választják, az alkotmányban pontosan megjelölt napon. Az 5 évre megválasztott elnök október 23-án, déli 12 órakor lép hivatalába. A köztársaság elnöke erős jogkörökkel rendelkezik, ez a prezidencializmus felé mutat, de összességében a tervezet megmarad a parlamentáris kormányforma keretei között. Az elnök erős jogosítványait mutatja, hogy ő a nemzetközi kapcsolatok, továbbá a belső és külső állambiztonsági ügyek általános irányítója. A miniszterek személyét a miniszterelnök jelöli, de javaslatának megtétele előtt a külügyminiszter, a belügyminiszter és a honvédelmi miniszter tekintetében köteles kikérni a köztársaság elnökének véleményét. A köztársaság elnöke nem csak az Országgyűlés ülésén vehet részt, terjeszthet be törvényjavaslatot és nyújthat be kiáltványt az Országgyűléshez, hanem jelentős ügyekben összehívhatja a kormány ülését, és ilyenkor az ülésvezetés joga őt illeti meg. Az államfő jogosítványai megegyeznek a köztársasági alkotmányban előírtakkal, azzal a lényeges különbséggel, hogy a tervezet nem kívánja meg az államfő döntéseihez a miniszteri ellenjegyzést semmilyen tárgykörben. A IV. fejezetben az Országgyűlésre vonatkozó szabályokat találjuk. Az egykamarás Országgyűlés 380 képviselőből áll. A tervezet meghatározza a négy évenként tartott választások, valamint a parlament megbízatása kezdetének és végének időpontját, utóbbit napra és órára 20 Több megjelenítése
Tartalom I. kötet Előszó az első kiadáshoz Jakab András........................................ IX Előszó a második kiadáshoz Jakab András...................................... X Folytonos alkotmányozás. Részletesebben Alkotmány, alkotmányozás, alaptörvény. Európai alkotmányozási tendenciák (dr. Szili Katalin előadásának vázlata)
Az alkotmány és alkotmányosság 1. AZ ALKOTMÁNY ÉS ALKOTMÁNYOSSÁG BEVEZETÉS A fejezet az alkotmány és alkotmányosság egyes fontosabb kérdéseivel foglalkozik. Az alkotmányosság követelményeinek megismerése Részletesebben A közvetlen demokrácia és intézményei előadásvázlat 2015. április 23.
Nemzeti Közszolgálat Egyetem Rendészettudományi Kar Alkotmányjogi és Közigazgatási Jogi Tanszék Tájékoztató és Tematika MAGYAR ALKOTMÁNYJOG c. tantárgyból LEVELEZŐ MUNKAREND részére 2012 tavaszi szemeszter Részletesebben A választási bizottságra vonatkozó általános szabályok a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény alapján
A választási bizottságra vonatkozó általános szabályok a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény alapján II. FEJEZET A VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁGOK 10. A választási bizottság 14. (1) A választási Részletesebben MAGYARORSZÁG ALKOTMÁNYA / ALAPTÖRVÉNYE. (2011. április 25.) ISTEN, ÁLDD MEG A MAGYART. Nemzeti Hitvallás / Nemzeti Nyilatkozat
A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA 2008. I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A Sportegyesület jogállása Az Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület alakuló közgyűlése Részletesebben 1. Az alkotmány fogalma
1. Az alkotmány fogalma 1. Az alkotmány közkeletű fogalma: napjainkban az alkotmány különleges törvényt jelent, olyan alaptörvényt amelybe az állam önmagát korlátozva biztosítja polgárai számára az alapvető Részletesebben TAGOZATI ALAPSZABÁLY. ÉVOSZ Mérnöki Vállalkozások Tagozata
1. téma 1.kérdés: Mutassa be a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájának a helyi önkormányzatok tevékenységének állami felügyeletére vonatkozó rendelkezéseit, majd ismertesse a törvényességi ellenőrzés/felügyelet Részletesebben TÖRTÉNELEM 8. évfolyamos tanulók számára 2. forduló Össz.pontszám:
Nyíregyházi Evangélikus Kossuth Lajos Gimnázium 1 TÖRTÉNELEM 8. évfolyamos tanulók számára 2. forduló Össz.pontszám: 50p Név: Iskola neve, címe:.. I. Az alábbi feladat az 1848-49-es magyar forradalomra Részletesebben Döntéshozatal, jogalkotás
Az Európai Unió intézményei Döntéshozatal, jogalkotás 2012. ősz Lattmann Tamás Az Európai Unió intézményei intézményi egyensúly elve: EUSZ 13. cikk az intézmények tevékenységüket az alapító szerződések Részletesebben A MAGYAR JOGTÖRTÉNET FORRÁSAI
A MAGYAR JOGTÖRTÉNET FORRÁSAI Szemelvénygyűjtemény Szerkesztette: Mezey Barna Osiris Kiadó Budapest, 2001 TARTALOM Előszó Rövidítések Bevezetés I. A KERESZTÉNY ÁLLAM MEGALAPÍTÁSÁTÓL 1790-IG 1. A jog forrásai Részletesebben NKA pályázat. Hármaskönyv konferencia
NKA pályázat Hármaskönyv konferencia Altéma kódszáma: 3508/183 Hármaskönyv konferencia helyszíne: ELTE ÁJK Budapest Konferencia időpontja: 2014. november 19. Nemes Magyarországnak törvényeit és törvényerőre Részletesebben 1. oldal, összesen: 5 oldal
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/1426/2007. Tervezet a közigazgatási egyeztetésre az egyes 1989. október 23-át megelőzően védetté nyilvánított természeti területek védettségét fenntartó Részletesebben törvényjavaslat a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról
Új változat a T/57 helyett 4n1v.3? 3Y T ~ G4 2006 MAJ 3 0. T/.... számú törvényjavaslat a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról Budapest, 2006. május 2006. évi... törvény a Magyar Köztársaság Részletesebben TERVEZET A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM TERVEZET
GAZDASÁGI ÉS KÖZLEKEDÉSI MINISZTER III-3TK/137/1/2006. TERVEZET! E L Ő T E R J E S Z T É S a Kormány részére az Ipari Park címről és az ipari parkok fejlesztését szolgáló rendszer működéséről szóló 186/2005. Részletesebben Belügyi Rendészeti Ismeretek
Belügyi Rendészeti Ismeretek Tansegédlet Társadalomismeret Tereptan Szabálysértések Büntetőjog Kriminalisztika Készült a TÁMOP 2.2.3-9/1-2009-0003. számú program keretében, az Országos Rendészeti TISZK Részletesebben BÖLCSŐDÉK ÉS FOGYATÉKOSOK INTÉZMÉNYE
Vác Város Önkormányzat Bölcsődék és Fogyatékosok Intézménye 2600 Vác Kölcsey Ferenc u. 4. Tel./Fax.: (27)504-105 E-mail: bfi@bfi.vac.hu Egységes Szakmai program 7. sz. melléklet BÖLCSŐDÉK ÉS FOGYATÉKOSOK Részletesebben Veszprém Megyei Önkormányzat Közgyűlésének Elnöke 8200 Veszprém, Megyeház tér 1. Tel.: (88)545-011, Fax: (88)545-096 E-mail: mokelnok@vpmegye.
Veszprém Megyei Önkormányzat Közgyűlésének Elnöke 8200 Veszprém, Megyeház tér 1. Tel.: (88)545-011, Fax: (88)545-096 E-mail: mokelnok@vpmegye.hu Szám: 02/65-7/2012. ELŐTERJESZTÉS a Veszprém Megyei Önkormányzat Részletesebben A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története. A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma. Eljárásfajták a közigazgatásban
A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története 1 A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma 2 Eljárásfajták a közigazgatásban Az eljárás és az eljárásjog definiálása Magyary Zoltán: Részletesebben Központi Sport- és Ifjúsági Egyesület 1146. Budapest, Istvánmezei út 1-3. SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT. Jóváhagyva: 2001. május 03.
Központi Sport- és Ifjúsági Egyesület 1146. Budapest, Istvánmezei út 1-3. SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT Jóváhagyva: 2001. május 03. 1 A szervezeti és működési szabályzat összefoglalóan tartalmazza Részletesebben Nemzeti Választási Iroda Elnök. A Nemzeti Választási Iroda elnökének 18/2015. NSz. számú határozata
EPLÉNY KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE Szám: EPL/57/16/2014. E l ő t e r j e s z t é s Eplény Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 2014. december 17-ei ülésére Tárgy: Az Eplényi Gyermekekért Részletesebben T/5145. számú törvényjavaslat. az állami vezetői juttatások csökkentésével összefüggésben egyes törvények módosításáról
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/5145. számú törvényjavaslat az állami vezetői juttatások csökkentésével összefüggésben egyes törvények módosításáról Előadó: Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter Budapest, Részletesebben JEGYZŐKÖNYV. Szavazás után megállapítja, hogy a HVB tagjai. 4 igen 0 nem szavazattal szavaztak a megalakulásról. H A T Á R O Z A T
JEGYZŐKÖNYV Készült: 2014. augusztus 27-én, a Makó székhelyű Helyi Választási Bizottság alakuló ülésén, a Makói Polgármesteri Hivatal emeleti kistárgyalójában Jelen vannak: Bálint József, Mátó Erzsébet, Részletesebben PRAEAMBULUM. Alapvető rendelkezések
1 a. Az alkotmányozó hatalom az Országgyűlés, mint a nemzet képviseletére hivatott testület. Az alkotmány Magyarország legfontosabb jogforrása, a jogrend alapja ugyanakkor nem csak jogszabály, hanem olyan Részletesebben 4. NAPIREND Ügyiratszám: 1/551/2013. ELŐTERJESZTÉS. a Képviselő-testület 2013. június 28-i nyilvános ülésére
4. NAPIREND Ügyiratszám: 1/551/2013. ELŐTERJESZTÉS a Képviselő-testület 2013. június 28-i nyilvános ülésére Tárgy: Előterjesztő: Előkészítette: Megtárgyalja: A közterület használatáról szóló 10/2012. (V. Részletesebben Preambulum. 1.. Általános rendelkezések
A BÉKÉS MEGYEI KÁBÍTÓSZERÜGYI EGYEZTETŐ FÓRUM SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A Fórum adatai A Fórum neve: A Fórum rövidített neve: Békés Megyei Kábítószerügyi Egyeztető Részletesebben Decs Nagyközség képviselő-testületének 2013. december 17-én, 16-órakor megtartandó ülésére
Az előterjesztés száma: 219/2013. A rendelet tervezet elfogadásához minősített többség szükséges! Decs Nagyközség képviselő-testületének 2013. december 17-én, 16-órakor megtartandó ülésére Az önkormányzati Részletesebben ELŐTERJESZTÉS A KÉPVISELŐ-TESTÜLET 2016. január 27-i ülésére. A napirendet tárgyaló ülés dátuma: 2016. január 27. A napirendet tárgyaló ülés típusa-2
ELŐTERJESZTÉS A KÉPVISELŐ-TESTÜLET 2016. január 27-i ülésére A napirendet tárgyaló ülés dátuma: 2016. január 27. A napirendet tárgyaló ülés: Képviselő-testület Előterjesztő: Kmetty Károly polgármester Részletesebben Veszprém Megyei Önkormányzat Közgyűlésének Elnöke 8200 Veszprém, Megyeház tér 1. Tel.: (88)545-011, Fax: (88)545-012 E-mail: mokelnok@vpmegye.
Szám: 02/102-12/2014. Veszprém Megyei Önkormányzat Közgyűlésének Elnöke 8200 Veszprém, Megyeház tér 1. Tel.: (88)545-011, Fax: (88)545-012 E-mail: mokelnok@vpmegye.hu ELŐTERJESZTÉS a Veszprém Megyei Önkormányzat Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS
Komárom Városi Sportegyesület 2922 Komárom, Stadion út 1. SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT Jóváhagyva: 2009. április 24. 1 A szervezeti és működési szabályzat összefoglalóan tartalmazza az egyesület szerveinek, Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. a Kormány részére. a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről
EPLÉNY KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE Szám: EPL/57/12/2014. E l ő t e r j e s z t é s Eplény Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 2014. október 1-jei ülésére Tárgy: Az Eplényi Gyermekekért Alapítvány Részletesebben 1.sz. melléklet a 1164 / 115. ZMNE számhoz ZRÍNYI MIKLÓS NEMZETVÉDELMI EGYETEM. 1.sz. példány A MUNKÁLTATÓI JOGOK GYAKORLÁSÁNAK RENDJE - 2007 -
ZRÍNYI MIKLÓS NEMZETVÉDELMI EGYETEM 1.sz. melléklet a 1164 / 115. ZMNE számhoz 1.sz. példány A MUNKÁLTATÓI JOGOK GYAKORLÁSÁNAK RENDJE - 2007 - 2 TARTALOMJEGYZÉK I. FEJEZET... 3 Általános rendelkezések... Részletesebben GRÓF KOHÁRY ISTVÁN MEGYEI TÖRTÉNELMI EMLÉKVERSENY II. FORDULÓ MEGOLDÁSOK
GRÓF KOHÁRY ISTVÁN MEGYEI TÖRTÉNELMI EMLÉKVERSENY II. FORDULÓ MEGOLDÁSOK 1. középkori kereskedelem (elemenként 0,5 pont) a. Champagne 4 b. Velence 6 c. Firenze 7 d. Flandria 3 e. Svájc 5 2. Angol parlament Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 48/2015. (III. 25.) számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt V. Z. T. szervezőnek, a dr. Pálffy Ilona elnök által képviselt Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítése kapcsán Részletesebben A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2014. február 21.-i ülése 4. számú napirendi pontja
Minősített többség A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2014. február 21.-i ülése 4. számú napirendi pontja Javaslat a Tolna Megyei Önkormányzati Hivatal alapító okiratának módosítására Előadó: dr. Részletesebben ELŐTERJESZTÉS a KÉPVISELŐTESTÜLET 2012. május 17-i ülésére
Budapest Főváros IX. Kerület Ferencváros Önkormányzata Iktató szám: 117/2012. ELŐTERJESZTÉS a KÉPVISELŐTESTÜLET 2012. május 17-i ülésére Tárgy: Budapest Főváros IX. kerület Ferencváros Önkormányzata Képviselőtestületének Részletesebben Osztályozó- és javítóvizsga Történelem tantárgyból 2015-2016
Osztályozó- és javítóvizsga Történelem tantárgyból 2015-2016 A félévi vizsga szóbeli vizsga az első félévre megadott témakörökből. Az év végi vizsga írásbeli vizsga (feladatlap) az egész évre megadott Részletesebben J E G Y Z Ő K Ö N Y V
Szegedi Szlovák Önkormányzat Segedínska slovenská samospráva J E G Y Z Ő K Ö N Y V Készült 2006. október 26. napján 15 órakor a Szegedi Szlovák Önkormányzatnak Szegedi Nemzetiségek Házában (Szeged Osztrovszky Részletesebben ELŐTERJESZTÉS A KORMÁNY RÉSZÉRE. a Legyen jobb a gyermekeknek! Nemzeti Stratégia Értékelő Bizottságának létrehozásáról
MeH-et vezető miniszter Iktatószám:MEH/ ELŐTERJESZTÉS A KORMÁNY RÉSZÉRE a Legyen jobb a gyermekeknek! Nemzeti Stratégia Értékelő Bizottságának létrehozásáról Budapest, 2008. május Melléklet A Kormány./2008. Részletesebben Bűnmegelőzés. Dr. Szabó Henrik r. őrnagy
Bűnmegelőzés Dr. Szabó Henrik r. őrnagy A bűnmegelőzés fogalma - az állami szervek - önkormányzati szervek - társadalmi szervezetek - gazdasági társaságok - állampolgárok és csoportjaik minden olyan tevékenysége, Részletesebben T/17968/10. szám. Az Országgyűlés. a j á n l á s a
T/17968/10. szám Az Országgyűlés Kulturális és sajtó bizottságának Alkotmány- és igazságügyi bizottságának Emberi jogi, kisebbségi és vallásügyi bizottságának Önkormányzati bizottságának a j á n l á s Részletesebben Előterjesztés a Képviselő-testület 2010. október 14-i ülésére. A Képviselő testület alakuló ülésén a következőkről kell döntenie :
Karancsalja község Önkormányzat Jegyzőjétől Tisztelt Képviselő-testület! Előterjesztés a Képviselő-testület 2010. október 14-i ülésére A Képviselő testület alakuló ülésén a következőkről kell döntenie Részletesebben KÖZÖS NYILATKOZAT 2001.05.22.
KÖZÖS NYILATKOZAT 2001.05.22. A Közép-európai Rendőrakadémia résztvevő minisztériumai tekintettel a Közép- Európában lezajlott társadalmi, politikai és társadalmi fejleményekre, amelyek Európa államainak Részletesebben Készült: Domony Község Roma Nemzetiségi Önkormányzat Képviselő-testületének június 30.-án megtartott testületi ülésén.
J E G Y ZŐKÖNYV Készült: Domony Község Roma Nemzetiségi Önkormányzat Képviselő-testületének 2015. június 30.-án megtartott testületi ülésén. Helye: Polgármesteri Hivatal Domony, Fő út 98. Jelen vannak: Részletesebben KÖZIGAZGATÁSI SZAKVIZSGA
Nemzeti Közszolgálati Egyetem KÖZIGAZGATÁSI SZAKVIZSGA GAZDASÁGI IGAZGATÁS Jegyzet Budapest, 2014 NEMZETI KÖZSZOLGÁLATI EGYETEM Gazdasági igazgatás A tananyagot megalapozó tanulmány megalkotásában közreműkött: Részletesebben Kérdések és feleletek az alkotmányozással kapcsolatban. Általános kérdések
Kérdések és feleletek az alkotmányozással kapcsolatban Általános kérdések Miért fogad el új alkotmányt Magyarország? Az új alkotmány elfogadásának szimbolikus és gyakorlati jelentősége van. Szimbolikus, Részletesebben T/13860. számú. törvényjavaslat
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/13860. számú törvényjavaslat a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvénynek, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. Részletesebben Előterjesztés. Készült: Monostorapáti község Önkormányzata Képviselő-testülete 2012. november 6-án tartandó ülésére
Előterjesztés Készült: Monostorapáti község Önkormányzata Képviselő-testülete 2012. november 6-án tartandó ülésére Tárgy: Az állatok tartásáról szóló 7/2007. (VIII.22.) önkormányzati rendelet felülvizsgálata Részletesebben A Tudományos és Innovációs Dolgozók Szakszervezete Választási Szabályzata
A Tudományos és Innovációs Dolgozók Szakszervezete Választási Szabályzata A szabályozási dokumentum alkalmazási területe: kiterjed a TUDOSZ minden szervezeti egységére, tisztségviselőjére, tagjára és munkatársára. Részletesebben FAZEKAS MIHÁLY GIMNÁZIUM LYCÉE FAZEKAS MIHÁLY INSTITUTO FAZEKAS MIHÁLY
FAZEKAS MIHÁLY GIMNÁZIUM LYCÉE FAZEKAS MIHÁLY INSTITUTO FAZEKAS MIHÁLY A KÖZALKALMAZOTTK ÖZALKALMAZOTTI TANÁCS SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA A SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT 5 sz. függeléke OM Részletesebben A Muravidéki Magyar Önkormányzati Nemzeti Közösség Alapszabályzata I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
A Szlovén Köztársaság Alkotmánya (SZK Hivatalos Lapja 91/33. sz.) 64. szakasza és a Nemzeti Önigazgatási Közösségekről szóló törvény (SZK Hivatalos Lapja 94/65. sz.) 9. szakasza értelmében a Muravidéki Részletesebben SZÜLŐI SZERVEZET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA
Comenius Angol-Magyar Két Tanítási Nyelvű Iskola 8000 Székesfehérvár, Koppány u. 2/a. SZÜLŐI SZERVEZET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA 2010. NOVEMBER 1 Általános rendelkezések Az Iskola Szülői Szervezete Részletesebben Dr.Ficzere Lajos. Kormányzati rendszerek, központi igazgatás az EU tagállamaiban. (Vázlat)
Dr.Ficzere Lajos Kormányzati rendszerek, központi igazgatás az EU tagállamaiban (Vázlat) I. Bevezető megjegyzések az összehasonlító módszer alkalmazásáról a közigazgatási rendszerek vonatkozásában 1. Az Részletesebben Sarkalatos átalakulások A bíróságokra vonatkozó szabályozás átalakulása 2010-2014
MTA Law Working Papers 2014/39 Sarkalatos átalakulások A bíróságokra vonatkozó szabályozás átalakulása 2010-2014 Darák Péter Magyar Tudományos Akadémia / Hungarian Academy of Sciences Budapest ISSN 2064-4515 Részletesebben A KŐSZEGI TELEPÜLÉSI ÉRTÉKTÁR TESTÜLET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA
A KŐSZEGI TELEPÜLÉSI ÉRTÉKTÁR TESTÜLET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA Kőszeg Város Önkormányzatának Képviselő-testülete a magyar nemzeti értékek és hungarikumok gondozásáról szóló 2012. évi XXX. törvény Részletesebben 1211 Budapest XXI. Szent Imre tér 10. POLGÁRMESTER
EPLÉNY KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE Szám: EPL/6/5/2015. E l ő t e r j e s z t é s Eplény Községi Önkormányzat Képviselő-testülete 2015. május 27-i ülésére Tárgy: Eplény Községi Önkormányzat fenntartásában Részletesebben MÁTRAMINDSZENT KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA
MÁTRAMINDSZENT KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÖZÉP-ÉS HOSSZÚTÁVÚ VAGYONGAZDÁLKODÁSI TERVE 1. BEVEZETÉS A folyamatosan változó társadalmi-gazdasági környezet, az átalakulások korszakát élő közszolgáltatások, a közigazgatási Részletesebben 6. A Magyar Alkotmány (Alaptörvény) szerepe és tartalma, módosításai, az Alkotmánybíróság feladata, működése
6. A Magyar Alkotmány (Alaptörvény) szerepe és tartalma, módosításai, az Alkotmánybíróság feladata, működése Magyarország alkotmányjogi berendezkedése parlamentáris demokrácia. A legfőbb törvényhozó szerv Részletesebben ROMÁNIA ALKOTMÁNYA 1
MELLÉKLET ROMÁNIA ALKOTMÁNYA 1 I. cím: Általános elvek 1. szakasz A román állam (1) Románia szuverén és független, egységes és oszthatatlan nemzetállam. (2) A román állam kormányformája a köztársaság. Részletesebben IDZIGNÉ NOVÁK CSILLA A (JOG)ÁLLAMI BÜNTETŐHATALOM RENDSZER, KORLÁTOK, GARANCIÁK
IDZIGNÉ NOVÁK CSILLA A (JOG)ÁLLAMI BÜNTETŐHATALOM RENDSZER, KORLÁTOK, GARANCIÁK Az Alkotmány módosításáról szóló 1989. évi XXXI. törvényt a különféle politikai erők, az állampárt és az ellenzék kölcsönösen Részletesebben Szalkszentmárton Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 6/1992(XI.05.) önkormányzati rendelete A helyi népszavazás és népi kezdeményezésről
Szalkszentmárton Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 6/1992(XI.05.) önkormányzati rendelete A helyi népszavazás és népi kezdeményezésről Szalkszentmárton község Képviselő-testülete a helyi Önkormányzatokról Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S
5. napirendi pont E L Ő T E R J E S Z T É S Csabdi Község Önkormányzat Képviselő-testületének 2015. március 26-i nyílt ülésére Előterjesztés címe és tárgya: A települési értéktár-bizottság létrehozása Részletesebben Tisztelt Polgármester Asszony! Tisztelt Képviselő-testület!
Orgovány Község Önkormányzata, Önkormányzat Polgármestere, Képviselő-testülete részére Tárgy: Bölcsődei Érdekképviseleti Fórum Működési Szabályzatának elfogadása Tisztelt Polgármester Asszony! Tisztelt Részletesebben Dombóvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2015. január 29-i rendes ülésére
13. számú előterjesztés Minősített többség - rendelettervezet Egyszerű többség - határozati javaslat ELŐTERJESZTÉS Dombóvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2015. január 29-i rendes ülésére Tárgy: Részletesebben Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság
Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság 2012. december 13. Európai integráció és emberi jogok az EGK/Euroatom és ESZAK keretében lezajló európai integráció egyértelműen gazdasági célkitűzéseket Részletesebben VAGYONÉPITŐ KLUB ALAPSZABÁLYA
VAGYONÉPITŐ KLUB ALAPSZABÁLYA Alulírott Alapítók létrehozták a Vagyonépítő Klubot. A Vagyonépítő Klub 2008. március 29 -i Klubgyűlése az alábbi alapszabályt fogadta el. I. A Klub adatai 1 A Klub neve: Részletesebben Előterjesztő: Javaslat
Előterjesztő: Készítette: Dr. Mengyi Roland a közgyűlés elnöke Szervezési, Jogi és Pénzügyi Osztály Javaslat a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Önkormányzat kitüntetéseinek alapításáról és az adományozás rendjéről Részletesebben Előterjesztés. Bogyiszló Község Önkormányzata Képviselő-testületének. 2013. február 13. napján tartandó ülésére. 13. számú napirendi pont
Előterjesztés Bogyiszló Község Önkormányzata Képviselő-testületének 2013. február 13. napján tartandó ülésére 13. számú napirendi pont Tárgy: Közép- és hosszútávú vagyongazdálkodási terv Előterjesztő és Részletesebben Alapszabályzat. 2008. március
Alapszabályzat 2008. március Alapszabályzat I. Általános rendelkezések 1. Az Egyesület neve: Kreatív Kenese Egyesület 2. Az Egyesület székhelye: 8174 Balatonkenese, Soós hegyi u. 2. 3. Az Egyesület levelezési Részletesebben 8. sz. melléklet a MeMoP-2014 kódszámú pályázathoz
ÖSSZEFÉRHETETLENSÉGI NYÍLATKOZAT ÉS ÉRINTETTSÉGRŐL SZÓLÓ KÖZZÉTÉTELI KÉRELEM a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény 6. szerinti összeférhetetlenségről és a Részletesebben Gomba Község Önkormányzata Képviselő-testületének.../2014. (XI. 20.) rendelete
Gomba Község Önkormányzatának Képviselő-testülete 2217 Gomba, Bajcsy-Zs. u. 2. 2. napirendi pont előterjesztésének melléklete Gomba Község Önkormányzata Képviselő-testületének../2014. (XI. 20.) rendelete Részletesebben Osztályozó- és javítóvizsga Történelem tantárgyból 2014-2015
Osztályozó- és javítóvizsga Történelem tantárgyból 2014-2015 A félévi vizsga szóbeli vizsga az első félévre megadott témakörökből. Az év végi vizsga írásbeli vizsga (feladatlap) az egész évre megadott Részletesebben Kisköre Nagyközségi Önkormányzat Képviselő-testülete 712001.(VIII. 27.) rendelete
Kisköre Nagyközségi Önkormányzat Képviselő-testülete 712001.(VIII. 27.) rendelete A helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (továbbiakban: Ötv.) Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. a Kormány részére
BELÜGYMINISZTER../../BM Az 1992. évi LXIII. törvény 19/A. rendelkezései szerint NEM NYILVÁNOS. Készült 2011....-án. ELŐTERJESZTÉS a Kormány részére a települési önkormányzat hivatásos tűzoltóság, önkormányzati Részletesebben ÉRDEKKÉPVISELETI FÓRUM MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA
Pick Alapítványi Bölcsőde 6725 Szeged Szabadkai út 18. Tel. /fax: 62/567-177 Tel.: 62/ 421-477 Fenntartó: Pick Gyermeknevelési Alapítvány Adószám: 18469910-1-06 E-mail: pickalapitvany@invitel.hu ÉRDEKKÉPVISELETI Részletesebben JAVASLAT a Nógrád Megyei Cigány Nemzetiségi Önkormányzattal és a Nógrád Megyei Szlovák Nemzetiségi Önkormányzattal kötendő megállapodásokra
NÓGRÁD MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT KÖZGYŰLÉSÉNEK ELNÖKE 7. sz. napirendi pont 50-5/2012.ikt.sz. Az előterjesztés törvényes: dr. Barta László JAVASLAT a Nógrád Megyei Cigány Nemzetiségi Önkormányzattal és a Nógrád Részletesebben A Pollack Mihály Műszaki Szakközépiskola, Szakiskola és Kollégium Szülői Munkaközösségének Szervezeti és Működési Szabályzata. I.
E L Ő T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2015. március 26-i ülésére Tárgy: Zirc Városi Önkormányzat és a Zirci Német Nemzetiségi Önkormányzat közti Együttműködési megállapodás Részletesebben Az Állami Számvevıszék helye és szerepe a közpénzek ellenırzésében
Az Állami Számvevıszék helye és szerepe a közpénzek ellenırzésében dr. Metka Bernadett 2 3 I. Az ÁSZ helye és szerepe - mi is az az ÁSZ? - történelmi elızmények, történelmi és jogi háttér - elhatárolás Részletesebben A pénzügyi vállalkozás vezető állású személyének megválasztása/kinevezése
A pénzügyi vállalkozás vezető állású személyének megválasztása/kinevezése I. VEZETŐ ÁLLÁSÚ SZEMÉLYEK Az MNB előzetes engedélyével választható meg, illetőleg nevezhető ki a pénzügyi vállalkozásnál vezető Részletesebben 1997. évi CLVI. törvény. a közhasznú szervezetekről1
1997. évi CLVI. törvény a közhasznú szervezetekről1 Az Országgyűlés a nem kormányzati és nem haszonelvű szervezetek hazai hagyományainak megőrzése, társadalmi szerepük növelése, közhasznú működésük és Részletesebben KÖZIGAZGATÁSI VEZETÉSI ISMERETEK. Semmelweis Egyetem Mentálhigiéné Intézet Pedagógus-szakvizsgára előkészítő szakirányú továbbképzési szak
KÖZIGAZGATÁSI VEZETÉSI ISMERETEK Semmelweis Egyetem Mentálhigiéné Intézet Pedagógus-szakvizsgára előkészítő szakirányú továbbképzési szak 1 Dr. Nemes András A közigazgatásról általában Történelmielőzmények Részletesebben SZENT MÁRTON PLÉBÁNIA 5440 Kunszentmárton, Köztársaság tér 3. Telefon: 56/461 012 Bank: OTP 11745042-20057743 Adószám: 19865278-1-16
Ikt.sz.: 20/2009 Bejegyzési határozat száma: Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság Pk.61.716/1994/4. Nyilvántartási szám: 475 Adó szám: 18824924 1 16 Számlaszáma: Kunszentmárton és Vidéke Tak. Szöv. 69800016-15102878 Részletesebben VILLAMOSENERGIA-IPARI MUNKAVÁLLALÓK ÉRDEKVÉDELMI SZAKSZERVEZETE
VILLAMOSENERGIA-IPARI MUNKAVÁLLALÓK ÉRDEKVÉDELMI SZAKSZERVEZETE (VIMÉSZ) SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT Tatabánya, 2012. október 29. VILLAMOSENERGIA-IPARI MUNKAVÁLLALÓK ÉRDEKVÉDELMI SZAKSZERVEZETE (VIMÉSZ) Részletesebben Tematika. a közigazgatási szakvizsga kötelező tantárgyának felkészítő tanfolyamához. 1. nap. A központi állami szervek rendszere

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Kúria KÚRIA Kúria Bíróság