text:
I. Értékpapír- és tőzsdejog (tőkepiac és befektetések joga) II. Fizetésképtelenségi jog - PDF
Download "I. Értékpapír- és tőzsdejog (tőkepiac és befektetések joga) II. Fizetésképtelenségi jog"
1 I. Értékpapír- és tőzsdejog (tőkepiac és befektetések joga) II. Fizetésképtelenségi jog
2 I.Értékpapír Értékpapír- és tőzsdejog (tőkepiac és befektetések joga), 2001: CXX. A. Az értékpapír lényege B. Az értékpapírok osztályozása, típusai C. A váltó D. A csekk E. A kötvény F. Állampapírok G. A befektetési jegy II. A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete III. A tőzsdejog alapjai
3 A. Az értékpapír lényege A. Az értékpapír lényege írásban tett fizetési ígéret (kötelezettségvállalás), forgalomképes jogot keletkeztet a kibocsátó: feltétlen és egyoldalú kötelezettséget vállal arra, hogy ő maga, vagy (az értékpapírban megnevezett más személy) az értékpapír ellenében meghatározott pénzösszeget szolgáltat a jogosultnak Okirat: megtestesíti a benne foglalt önálló és forgalomképes jogot Az értékpapír közhitelességgel felruházott okirat értékpapírban foglalt követelést érvényesíteni, azzal rendelkezni, a követelést átruházni és megterhelni - ha a törvény kifejezetten eltérően nem rendelkezik hagyományosan csak az értékpapír által, annak birtokában lehet az okiratból származó jogra viszont az értékpapír minden jogosultja, illetve - bemutatóra szóló értékpapír esetében - minden jóhiszemű birtokosa igényt tarthat
4 Formája papíralapú: nyomdai úton előállított dematerializált: névre szóló értékpapír, amelynek nincs sorszáma, a tulajdonos nevét, egyértelmű azonosítására szolgáló adatokat pedig az értékpapírszámla tartalmazza (Tpt. 7..) (lényegében számítástechnikai kód) a törvény a dematerializált értékpapírt kedvezményezi, amikor kimondja, hogy az állampapírok kivételével nyilvánosan forgalomba hozni csak dematerializált értékpapírt lehet, és míg a nyomdai úton előállított értékpapírt át lehet alakítani dematerializált értékpapírrá, ez fordítva nem lehetséges
5 Kibocsátó bárki (magyar vagy külföldi) állam nyilvános forgalomba hozatal esetén tájékoztató és nyilvános ajánlattétel (országos napilapban, a tőzsde lapjában) a forgalomba hozatallal: befektetési szolgáltató megbízása, kivéve: hitelintézet/befektetési vállalkozó saját kibocsátású értékpapírja külföldi hitelintézet fióktelepe útján hozza forgalomba a tájékoztató és nyilvános ajánlattétel közzétételéhez a Felügyelet engedélyére van szükség, amelyeket a kibocsátónak és a fogalmazónak együttesen kell kérnie zártkörű forgalomba hozatalnak minősül az értékpapír egyedileg előre meghatározott befektetők részére való felajánlása a befektetők előzetes szándéknyilatkozata alapján. E körbe tartozik az értékpapír személyre szóló elhelyezése intézményi befektetőknek (intézményi befektető elsősorban a bank, a szakosított hitelintézet, a befektetési társaság, a biztosító és a befektetési alap), vagy a kizárólag a kibocsátó tulajdonosai és alkalmazottai által történő jegyzés, avagy az értékpapírcsere meghatározott esetei. A zártkörű forgalomba hozatal esetén egyszerűbb információs összeállításra van szükség a forgalomba hozatal csak a vásárlás kezdő időpontját megelőzően legalább 15 nappal kell a Felügyeletnél bejelenteni ha a Felügyelet ez idő alatt nem nyilatkozik, úgy a bejelentést tudomásul vette > a forgalomba hozatalt azonban ez idő alatt a Felügyelet megtilthatja, ha jogszabálysértést állapít meg
6 Jegyzés az értékpapírt megvásárolni szándékozó befektetőnek az értékpapír megvásárlására irányuló, a jegyzési ívben tett elfogadó nyilatkozata, amelyben kötelezettséget vállal a névérték (kibocsátási érték) megfizetésére, azaz az ellenszolgáltatásra vagy jogszabály írja elő (pl. részvény esetében), vagy a kibocsátó döntésétől függően van helye jegyzési íven történik a jegyzés legrövidebb időtartama 3 nap és nem haladhatja meg a 60 napot, kivételesen azonban ún. folyamatos kibocsátásra is sor kerülhet > ha a teljes mennyiséget már lejegyezték, a jegyzés a jegyzési időtartam letelte előtt is lezárható nem lehet visszavonni, és feltételhez kötni, a feltételhez kötött jegyzés semmis
7 Külön szabályok alá esik: a bizományosi tevékenység, amelynek során a befektetési szolgáltató saját nevében más személy javára köt értékpapírra vonatkozó adásvételi szerződést. a tőzsdei ügylet > szabványosított szerződések a tőzsdetagok között > ilyen ügylet pl. az azonnali, illetve a határidős adásvétel, az opciós ügylet (vételi vagy eladási opció - vételi jogot, illetve kötelezettséget előíró ügylet). a Tőzsdén kereskedésre közvetlenül kizárólag azok jogosultak, akiknek a Tőzsde ilyen jogosítványt, kereskedési jogot ad a befektetők ezen tőzsdei kereskedő cégeken keresztül tudják lebonyolítani a tőzsdei üzletkötéseiket
8 B. Az értékpapírok osztályozása, típusai elméleti alapjait tekintve hitelviszonyokat megtestesítő (pl.: KÖTVÉNY) a kibocsátó (adós) meghatározott pénzösszeg rendelkezésre bocsátását elismerve arra kötelezi magát, hogy a pénzkölcsön összegét, illetve kamatozó értékpapír esetében annak kamatát is az értékpapír birtokosának, azaz a hitelezőnek a megjelölt időben és módon kifizeti tagsági jogokat megtestesítő (pl.: RÉSZVÉNY) a kibocsátó meghatározott (pénzbeni és/vagy nem pénzbeni) vagyoni értéktulajdonba (használatba) adását elismerve arra kötelezi magát, hogy az értékpapír birtokosának meghatározott szavazati, vagyoni és egyéb (személyi) jogokat biztosít jegyzés szerint tőzsdén jegyezhető (kötvény, állampapír, befektetési jegy, kárpótlási jegy) tőzsdén nem jegyezhető az átruházás módja szerint bemutatóra szóló (átruházása: átadással) névre szóló, de nem forgatható (átruházása: cedálással, azaz külön nyilatkozattal történő átadással) névre szóló, forgatható (rendeletre szóló) (átruházása: forgatmánnyal)
9 EDDIG: RÉSZVÉNY MOST: VÁLTÓ, CSEKK, KÖTVÉNY
10 C. Váltó A váltó: olyan értékpapír, amely rövid lejáratú rendeletre szóló forgatható jogcímmentes tartozást testesít meg Lényege a kibocsátó utasítja a címzettet (a váltóban fizetésre kötelezettet), hogy meghatározott pénzösszeget a rendelvényesnek: a követelés kedvezményezettjének fizessen meg meghatározott időpontban / időpontig megnevezett helyen Tehát: meghatározott pénzösszeg későbbi kifizetésére vonatkozó ígérvény (saját váltó) utasítás (idegen váltó) rendszerint hitelezési vagy kölcsönviszonyhoz kötődő értékpapír az alapjogviszonytól azonban a váltó, mint értékpapír, jogilag független alapvetően forgatható értékpapírként kerül kibocsátásra de ez nem jelenti azt, hogy a forgatást ne lehessen záradékkal megtiltani ilyen esetben egy egyszerű értékpapír keletkezik, amit "rekta-váltó"-nak is szoktak nevezni.
11 - A váltó érvényességének elsődleges feltétele az ún. váltókellékek megfelelő szerepeltetése az okiratban pl. a meghatározott pénzösszeg fizetésére szóló feltétel nélküli meghagyás, vagy idegen váltónál a "címzett" azaz a fizetésre kötelezett neve és az esedékesség időpontja) - A saját váltó esetében a kibocsátót, mivel a címzettel megegyezik, kiállítónak nevezik >a kiállító kötelező fizetési ígéretet tesz, hogy a váltóban feltüntetett összeget a megjelölt időpontban és helyen meg fogja fizetni. - A váltó klasszikus formája azonban az idegen váltó > kibocsátója egy másik személyt szólít fel arra, hogy az okiratban foglalt összeget a feltüntetett kedvezményezett (rendelvényes) részére fizesse meg kötelezettség így csak a címzett elfogadó nyilatkozatával keletkezik.
12 Fajtái tehát saját váltó kibocsátó = címzett = kiállító fizetési ígérete pénzösszeg későbbi megfizetésére idegen váltó kibocsátó másik személyt szólít föl, hogy a pénzösszeget a kedvezményezett = rendelvényes részére fizesse meg Átruházása: forgatással, a váltó hátoldalára vezetett nyilatkozattal - A váltóátruházás, azaz a forgatás a váltóforgalom alapvető cselekménye > a váltó forgatása a váltóra, illetve a váltó hátoldalára vezetett nyilatkozattal történik a váltóátruházás csak teljes és feltétlen lehet, azaz a váltóban foglalt követelés egy részének átruházása semmis, hasonlóan a váltóátruházáshoz fűzött bármilyen feltételhez. - A váltó átruházható a címzettre (akár elfogadta a váltót, akár nem) a kibocsátóra vagy bármely más kötelezettre (kezesek, elfogadók), akik a megszerzett váltót tovább átruházhatják. a váltójogi átruházás átviszi a váltóból eredő valamennyi jogot. a váltóátruházó felelős a váltó elfogadásáért és kifizetéséért A váltóátruházó nyilatkozatát magára a váltóra vagy toldatára kell az átruházónak rávezetnie. - A nyilatkozat tartalmi szempontból nézve lehet teljes átruházás (teljes forgatmány > a váltó átruházója megjelöli a kedvezményezett személyét), vagy üres átruházás (üres forgatmány), > a kedvezményezett nem kerül megjelölésre az átruházó nyilatkozat megtételekor. - A váltó birtokosa akkor jogos váltóbirtokos, ha jogosultságát a váltóátruházások megszakítatlan láncolatával tudja igazolni, akkor is, ha az utolsó forgatmány üres
13 D. Csekk A csekk: olyan értékpapír, amely pénzkímélő fizetési eszköz (és nem hiteleszköz), és amelynek fedezete a kibocsátónak a címzett banknál elhelyezett követelése Lényege a kibocsátó arra utasítja saját bankját (ahogy korábban követelést helyezett letétbe vagy letétet helyettesítő hitele van), hogy 3. személy javára fizessen ki meghatározott pénzösszeget Értékpapír, amelyben a kibocsátó egy harmadik személy javára meghatározott pénzösszeg fizetésére utasít egy olyan bankot, amelynél korábban valamilyen követelést helyezett letétbe, vagy a letétet helyettesítő hitele van fedezetét tehát kibocsátójának a címzett banknál elhelyezett követelése képezi > a csekk fizetési meghagyás az utalványozottnak (banknak) nem hiteleszköz, kiállítása és beváltása között általában csak annyi idő telik el, amennyit a kiállítás és a bemutatás közötti helykülönbség megtétele megkövetel. A csekken szerepelnie kell a "csekk" elnevezésnek (az okirat kiállításának nyelvén), a határozott pénzösszeg fizetésére szóló feltétlen meghagyásnak (utasítás), a kifizetésre kötelezett nevének, a fizetés helyének, a kiállítás időpontja és helye megjelölésének, továbbá a kibocsátó aláírásának
14 Fajtái: vevőjére tekintettel megkülönböztethetünk bemutatóra szóló ha kifejezett bemutatási záradékot tartalmaz, vagy a kedvezményezett nincs feltüntetve rajta. névre szóló > ha kifejezetten negatív rendeleti záradékkal látták el. forgatható > minden egyéb esetben forgatható értékpapír. csekket. - A csekk kellékeinek akár részbeni hiánya egy más típusú okiratot eredményez > általában utalványt - A gyakorlatban a csekket a legtöbb esetben a bank amelynél a kibocsátónak számlakövetelése van erre rendszeresített formanyomtatványán állítják ki (csekkfüzet), ami biztosítja a csekk megfelelő formában és tartalommal történő kiállítását. a csekk-okirat ma leginkább használatos alakja az ún. utalványcsekk, amelyet az 1931-es Genfben megkötött csekkjogi egyezmény állapított meg. A csekk forgatására ugyanazok a szabályok érvényesek, mint a váltó forgatására, beleértve a felelősségi szabályokat is. - Amennyiben a bemutatóra szóló csekk átruházását rávezetik a csekkre az nem válik névre szóló csekké, de megalapozza az átruházó mint forgató felelősségét. - A csekkben foglalt követelést az utalványozottnak bemutatáskor azonnal teljesíteni kell > csekket határidőre nem lehet kiállítani
15 E. Kötvény A kötvény: kötelmi jogi értékpapír: kölcsönügyletet megtestesítő okirat, a kibocsátó gazdálkodó szervezet hitelfelvételi eszköze - A kötvény klasszikus hitelfelvételi eszköz a kibocsátó gazdálkodó szervezet számára. - A kötvénykibocsátó hitelt vesz fel a kötvény vásárlóitól a kötvényben kötelezi magát, hogy egy meghatározott pénzösszeget és előre megállapított kamatát, illetve az esetleg vállalt egyéb szolgáltatásokat a mindenkori kötvénytulajdonosnak egy bizonyos időpontban megfizeti, illetve teljesíti. - A kötvény tipikus "kötelmi jogi értékpapír", ahol is az ügylet kötelezettje a kötvény kibocsátója (adós), jogosultja pedig a kötvény mindenkori tulajdonosa (hitelező) > a kötvény tehát egy kölcsönügyletet megtestesítő okirat.
16 Lényege kötelezett: adós/a kötvény kibocsátója jogosult: hitelező/kötvény tulajdonosa Gyakorlati működése kötvénykibocsátó/adós állam önkormányzatok hitelintézetek kötvénykibocsátás lebonyolítója befektetési vállalkozó hitelintézet - A gyakorlatban tehát elkülönül a kötvény kibocsátójának és a kibocsátás lebonyolítójának személye. - Jogszabály szerint kötvény kibocsátója (adósa) lehet az állam, az önkormányzatok, a hitelintézetek, valamint a különböző gazdálkodó szervezetek.
17 A gyakorlatban a kötvényeket kibocsátójuk szerint két csoportra szokás osztani állampapírok, amelyeket az állam bocsát ki és egyéb kötvények, amelyeket a gazdasági élet más szereplői, a vállalkozások bocsátanak ki - Állampapír > az állam által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír államkötvény kincstárjegy diszkont kincstárjegy kamatozó kincstárjegy kincstári takarékjegy - A kibocsátás lebonyolítását forgalmazók (befektetési vállalkozók vagy hitelintézetek) végzik a lebonyolítás lehet nyilvános kibocsátás megszervezése, a kötvények befektetőknek történő elhelyezése zártkörű. - Forgalmazó a lebonyolításon túlmenően egyrészt vállalhat jegyzési garanciát a kibocsátásra kerülő kötvénytömeg (hitelösszeg) egy részére vagy a teljes összegre > a forgalmazó ~ kötelezettséget vállal a kötvények megvásárlására (lejegyzésére), ~ amennyiben a kibocsátott kötvényeket, a jegyzés lebonyolítására nyitva álló időben tudná értékesíteni a tőkepiacon másrészt mint aláíró, vállalhat fizetési garanciát (kezességet, bankgaranciát) is a kibocsátó teljesítéséért > a forgalmazó kezességvállalást tesz (bankgaranciát vállal) a kibocsátó kötelezettségeiért - A kötvény kibocsátható bemutatóra szóló és névre szóló formában. - A kötvény átruházható az átruházással a kötvényből eredő valamennyi jog átszáll az új kötvénytulajdonosra a névre szóló kötvényt az okiratra, vagy a csatolt toldatra rávezetett tulajdonosi nyilatkozattal lehet átruházni - A részleges vagy feltételhez kötött kötvényátruházás semmis > de a kibocsátó korlátozhatja a kötvény átruházását. - Mint minden kötelmi jogi értékpapír, a kötvény is szigorú alaki kellékekhez kötött okirat > a Tpt. taxatív felsorolást ad a kötvény kötelező tartalmáról
18 F. Az állampapírok Az állampapírok a. lényege b. a Magyar Államkötvény c. kincstárjegy d. diszkont kincstárjegy és kamatozó kincstárjegy e. Kincstári Takarékjegy
19 A. Lényege - Állampapír vásárlásával tulajdonképpen az államnak adunk kölcsönt előre meghatározott kamatra és előre meghatározott időre > futamidő - Az állampapír futamideje alapján megkülönböztetünk ~ kincstárjegyet (1 évnél rövidebb lejáratú) és ~ államkötvényt (1 évnél hosszabb lejáratú). előnye abban rejlik, hogy ~ egyrészt bármikor eladhatjuk (azaz likvid), ~ másrészt semmilyen kockázattal nem jár, hiszen az állam biztosan visszafizeti pénzünket mindennek fejében viszont az állampapírok kamata viszonylag alacsony. - Az állampapírokat a Magyar Állam nevében a pénzügyminiszter bocsátja ki, mely feladatot az Államadósság Kezelő Központ Részvénytársaság (ÁKK Rt.) útján látja el
20 b. Magyar Államkötvény - A Magyar Államkötvény a kötvényről szóló 285/2001. (XII.26.) Korm. Rendelet alapján egy évnél hosszabb futamidejű, kamatozó állampapír > jelenleg 3, 5, 10 és 15 éves futamidővel kerülnek értékesítésre - A kamat-megállapítás szempontjából kétféle kötvényről beszélhetünk fix kamatozású > már a kibocsátáskor meghirdetett és rögzített az egyes kamatfizetési periódusokban kifizetendő kamat nagysága változó kamatozású > csak a kamat-megállapítás módja és ideje rögzített, a kifizetendő kamat mértéke csak az adott kamatfizetési periódusra ismert. - A Magyar Államkötvény alapcímlete 10 ezer forint új sorozatai csak dematerializált formában kerülnek kibocsátásra, tehát kinyomtatva nem léteznek ezek a papírok, csak értékpapírszámlán lehet őket nyilvántartani a kötvény-sorozatok a kibocsátást követően bevezetésre kerülnek a Budapesti Értéktőzsdére. Belföldi magánszemélyek, gazdálkodó szervezetek és külföldi befektetők egyaránt megvásárolhatják, illetve értékesíthetik az értékpapírok teljes futamideje alatt.
21 c. Kincstárjegy - A kincstárjegy kibocsátására az állam jogosult > futamideje a kibocsátás időpontjától számított egy évig terjedhet. - A kincstárjegy a kötvényhez hasonlóan névre szóló, hitelviszonyt megtestesítő értékpapír. - A kincstárjegyben az állam (az adós) arra kötelezi magát, hogy kamatozó kincstárjegy esetén a megjelölt pénzösszeget és annak kamatát, nem kamatozó kincstárjegy esetén a megjelölt pénzösszeget a kincstárjegy mindenkori tulajdonosának, illetve jogosultjának (a hitelezőnek) a megjelölt időben és módon megfizeti.
22 d. Diszkont kincstárjegy és kamatozó kincstárjegy - A Diszkont Kincstárjegy egy évnél rövidebb futamidejű állampapír, mely kamatot nem fizet, hanem a névértéknél alacsonyabb, diszkont áron kerül forgalomba, lejáratkor pedig a névértéket fizeti vissza a diszkont összege a névérték és a vételár közötti különbség alapcímlete 10 ezer forint > ezek az értékpapírok is csak dematerializált formában kerülnek forgalmazásra az államkötvényekhez hasonlóan a belföldi magánszemélyeken és gazdálkodó szervezeteken kívül a külföldi befektetők is megvásárolhatják, illetve értékesíthetik a papír teljes futamideje alatt. - A Kamatozó Kincstárjegy egyéves futamidejű, fix kamatozású állampapír a futamidő végén, egy összegben fizet kamatot, amelyet a befektető a törlesztéssel együtt kap kézhez. értékesítése folyamatosan, kéthetes jegyzési időszak keretében történik elsődleges forgalomban ~ a lakossági állampapírok értékesítésére szerződést kötött elsődleges forgalmazóknál és ~ a Magyar Államkincstár fiókhálózatában vásárolhatók meg
23 e. Kincstári Takarékjegy A Kincstári Takarékjegy a postai hálózatban értékesített, főként a lakosságot megcélzó értékpapír futamideje 1, illetve 2 év fix, lépcsős kamatozású értékpapír, amelynek birtokosát ~ visszaváltáskor a vásárlás napjától eltelt idő függvényében meghatározott mértékű kamat illeti meg ~ az egyösszegű törlesztésen felül. - A Kincstári Takarékjegy névre szóló értékpapír, kizárólag devizabelföldi magánszemélyek vásárolhatják meg ebben a körben azonban engedményezés útján átruházhatók. - Nyomdai úton előállított formában létezik, 10, 50, 100, 500 ezer és 1 millió forintos címletekben kaphatók.
24 G. Befektetési jegy - A befektetési jegy a befektetési alapkezelő közreműködésével a befektetési alap által kibocsátott vagyoni jogot biztosító, átruházható értékpapír. - A befektetési alap egy jogi személyiséggel rendelkező vagyontömeg, amelyet a befektetési alapkezelő a befektetők érdekében a meghirdetett befektetési elveknek megfelelően kezel ~ egy előre meghirdetett célra (pl. különböző magyar részvények megvásárlására) összegyűjti a befektetők pénzét és ~ az így létrejövő vagyontömeget (befektetési alap) fektetik be az előre meghatározott elveknek megfelelően. a befektető pénze a befektetési jegy megvásárlásával kerül az alapba
25 II. Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (PSzÁF) A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (PSzÁF): önálló kormányhivatal, felügyeli a bankokat a biztosítókat az értékpapírforgalmat a tőzsdét - A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (2007: CXXXV. Törvény) céljai - ma biztosítja a pénzügyi piacok megbízható, folyamatos és átlátható működését erősíti a pénzügyi piacok iránti bizalmat előmozdítja a pénzügyi piacok tisztességes versenyen alapuló fejlődését védi a piaci szereplők jogos érdekeit szolgálja a fogyasztói döntések kockázatának csökkentését a szükséges információk hozzáférhetőségének biztosításával aktívan részt vesz a pénzügyi bűnözés visszaszorításában
26 - Engedélykérelmek és más beadványok elbírálása - A felügyelete alá tartozó szervezetek és személyek működésére, és tevékenységére vonatkozó, a feladatkörükbe tartozó jogszabályi rendelkezések betartásának, továbbá a felügyeleti határozatok végrehajtásának ellenőrzése, illetve folyamatos vizsgálata, mindezek megsértése esetén, és ennek során intézkedések alkalmazása, kivételes intézkedések alkalmazása, bírság kiszabása - Bennfentes kereskedelem, piacbefolyásolás, engedély vagy bejelentés nélküli tevékenység végzésének gyanúja és a vállalatfelvásárlásra vonatkozó szabályok ellenőrzése esetén piacfelügyeleti eljárás indítása - A nyilvánosan működő részvénytársaságban történő befolyásszerzéssel kapcsolatos szabályok és elvek betartásának, érvényesülésének ellenőrzése, illetve vizsgálata
27 III. A tőzsde A tőzsde: tőzsdei termékek szervezett és szabványosított kereskedelmének üzletszerű lebonyolítója, nálunk előbb sui generis jogi személy, majd (zártkörű) részvénytársaság Tőzsdei termék tőzsdén forgalmazott értékpapír deviza más befektetési eszköz áru Értéktőzsde Árutőzsde
28 - Magyarországon az értéktőzsde és az árutőzsde önállóan fejlődött ki 1864-ben először értékpapírtőzsdeként jött létre négy évvel később magába olvasztotta a gabonakereskedelem központját és felvette a Budapesti Áru- és Értéktőzsde (BÁÉT) nevet 1889-től a budapesti jegyzéseket Bécsben, Frankfurtban, Londonban és Párizsban is közölték május 25-én Budapesti Áru- és Értéktőzsdét feloszlatták, annak vagyonát pedig állami tulajdonba vették. - A rendszerváltás után a vonatkozó törvények tőzsdét sui generis, tehát típusba nem tartozó önálló jogi személyként szabályozták a Budapesti Értéktőzsdét az évi VI. törvény alapozta meg: 41 tag, 1 bevezetett részvény (IBUSZ) az árutőzsdéről az évi XXXIX. törvény rendelkezett > végére a BÁT a világ legjelentősebb 35 tőzsdéje közé került 2002 áprilisában az új tőzsdetanács a tizenkét évnyi önálló jogi személy lét után a gazdasági társasági forma mellett döntött 2004: a tőzsde többségi részesedése osztrák kézbe kerül > a Tpt. egységes szabályozást alakított ki az érték- és árutőzsdére, és a tőzsde jogi formáját is egységesen a részvénytársaságban határozta meg - a Budapesti Értéktőzsde és a Budapesti Árutőzsde tevékenységének integrációja révén, november 2-óta árupiaci kereskedelem is folyik a BÉT-en
29 - Tőzsdei tevékenység tőzsdei termékek szervezett, szabványosított kereskedésének üzletszerű lebonyolítása (Tpt ) tőzsdei termék a tőzsdén forgalmazott ~ értékpapír ~ deviza ~ más befektetési eszköz, ~ valamint az áru tőzsdei tevékenységet kizárólag tőzsde végezhet > tőzsde ~ csak dematerializált részvényű részvénytársasági, illetve ~ külföldi tőzsde fióktelepe formában alapítható illetve működtethető. A Tpt. lehetőség ad új tőzsde alapítására, a tőzsdék szétválhatnak, összeolvadhatnak és megszűnhetnek. - Tőzsde alapításához a Felügyelet engedélye szükséges árualapú ügyletek, valamint devizakereskedés esetén legalább 150, egyéb tőzsdei termékek kereskedése esetén legalább 500 millió Ft befizetett jegyzett tőkével (Tpt ) a tőzsde alapítóinak, illetve tulajdonosainak joga és egyben kötelezettsége, hogy eldöntsék, milyen típusú tőzsdét kívánnak működtetni > a Felügyelet engedélyét vagy tőzsdei termékenként külön, vagy együttesen adja meg - Engedélyt az kaphat, aki rendelkezik a tőzsdei tevékenység folytatásához szükséges személyi, tárgyi és biztonsági feltételekkel üzleti terve alapján megbízható működése vélelmezhető, és legalább 15 szolgáltatóval előszerződést kötött, mint leendő tőzsdei kereskedővel (Tpt ) az engedélyt kapott tőzsdét a Felügyelet elismert piacként tartja nyilván.
30 - A tőzsde, valamint a hitelintézetek és a befektetési vállalkozások szakmai érdekképviseleti szervei az intézményesített tőkepiac megteremtésével egy időben létrehozták a két tőzsde mellett működő Állandó Választottbíróságot egyfokú eljárás keretében hozta döntéseit legfőbb előnye ~ az eljárási határidők rövidsége, ~ a határozatok azonnali végrehajthatósága > nemcsak a Magyar Köztársaság határain belül, hanem a New York-i Egyezménynek köszönhetően az abban részes államok joghatósága alatt is - A Budapesti Értéktőzsde a tőzsdealapító közgyűlés által 1990-ben elfogadott alapszabállyal jött létre az alapítás célja elsősorban a tőzsdén forgalmazott értékpapírok keresletének és kínálatának elősegítése valamint a nyilvános árfolyam alakulás biztosítása volt a Tőzsde önálló jogi személy és tagsági alapon működik, vagyis az alapítók önkéntesen hozták létre. függetlenségét, önállóságát kizárólag a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete korlátozhatja > a Budapesti Értéktőzsde június vége óta részvénytársasági, május óta pedig zártkörű részvénytársasági formában működik. - A Tőzsde egyrészt önkormányzó szervezet, azaz maga választja meg testületeit, bizottságait, tisztségviselőit másrészt önszabályozó szervezet, azaz a törvény által meghatározott keretek között maga határozza meg a tevékenységére vonatkozó általános szabályokat
31 - A Tőzsde szervezete: az Igazgatóság > mint ügyvezető szerv funkcionál, a Felügyelő Bizottság > az ügyvezetés ellenőrzését látja el, a Menedzsment > képviselő szervként működik - A tőzsdei kereskedés szekciókra tagolódva, jelenleg négy szekcióban folyik: részvényszekció részvények befektetési jegyek ETF Exchange Traded Fund (indexkövető befektetési alap > a nyílt végű befektetési alapok speciális formája) értékpapírosított származékos termékek, az ún. a certifikátok hitelpapír-szekció állampapírok jelzáloglevelek (ingatlanra alapított jelzáloggal fedezett hitelpapírok) vállalati kötvények származékos szekció határidős termékek opciós termékek áruszekció. azonnali árupiac (gabonatermékek) határidős gabonatermékek opciós gabonatermékek
32 II. Fizetésképtelenségi jog EMLÉKEZTETŐ: a gt jogutód nélküli megszűnése típusok: tagok önkéntesen VÉGELSZÁMOLÁS, legfelsőbb szerv döntésével a társaságot eleve meghatározott időre hozták létre a bíróság FELSZÁMOLÓ ítélete a cégbíróság érdemi döntése FELOSZLATÁS (kényszer-végelszámolás) MEGSZÜNTETÉS (hivatalbóli törlés) egyéb speciális ok
33 A. Csőd csődjog Csőd: közgazdasági fogalom személy / szervezet adott pillanatban tatozásait nem képes kifizetni / fizetési kötelezettségének esedékességkor nem tud eleget tenni Csődjog: a személy / szervezet fizetésképtelenségét az állam veszélyesnek ítéli: elrendeli jogi útra terelését: a hitelezők követeléseinek megh. rendben való kielégítését anyagi csődjog: jogi meghatározások, amelyek körülírják a nemfizetés jogi következményeit alaki csődjog: bíróság előtt folyó eljárás: ennek során a hitelezői követelések részben / egészben kielégítést nyernek Csőd csődjog: közgazdasági fogalom és jogi értékelése (pillanatnyi likviditási zavar csődeljárás: ennek komoly negatív gazdasági hatásai lennének) kiindulópont: az eljárás-indítás kritériumainak meghatározása, 2 kritérium. fizetésképtelenség: az adós nem tett eleget esedékes fizetési kötelezettségének, és ehhez a törvényben megkívánt időtartam eltelt túladósodás: az adós tartozásai meghaladják a vagyonát
34 B. Lényege 1991: IL. csődtörvény: hatálya a gazdálkodó szervezetekre és hitelezőikre terjed ki Adós tartozásait esedékességkor nem tudta/tudja kiegyenlíteni fizetésképtelenségét a bíróság megállapította Hitelező az adóssal szemben lejárt pénzben kifejezett vagyoni követelése van jogerős-végrehajtató bírósági/hatósági határozaton alapuló az adós által nem vitatott csődeljárásban még le nem járt de az adós által elismert Csődvagyon: az adós vagyona (befektetett eszköz, fogóeszköz) Eljárás: az adós székhelye szerint illetékes megyei/fővárosi bíróság nemperes eljárása Ellentétes érdekek: hitelezők kielégítése = FELSZÁMOLÁSI ELJÁRÁS a válságba került adós gazdálkodó reorganizációja = CSŐDELJÁRÁS
35 C. Csődeljárás Eljárás: az adós fizetési haladékot kezdeményez a csődegyezség érdekében csődegyezség megkötésére tesz kísérletet Kérelem: a gazdálkodó szervezet vezetője nyújtja be a bírósághoz (2 éven belül nem nyújthat be újabbat, ha korábban fizetési haladékban részesült) Tárgyalás: az eljárás kezdetétől 30 napon belül, a fizetési haladékoz szükséges hitelezői egyetértés érdekében, meg kell hívni rá: ismert hitelezőket: közvetlenül ismeretlen hitelezőket: hirdetmény útján (2 napilap) hitelező egyetértés kérése, megadottnak kell tekinteni, ha megadott a lejárt követelések ½-e a le nem járt követelések ¼-e ha összesen kiteszik a követelések 2/3-át a tárgyalás eredményéről az adós értesíti a bíróságot a bíróság meghozza a fizetési haladéki végzést vagy megszünteti az eljárást
36 Csőd: fizetési haladék, a kifizetések nem teljesítése a nem-teljesítéshez, késedelmes teljesítéshez fűződő jogkövetkezmények nem állnak be (kiv.: a hitelezői követelések kamatai) a pénzkövetelések végrehajtása szünetel legfeljebb 60 nappal meghosszabbítható, az adós vagy a hitelezők többségének kérelmére Vagyonfelügyelő a bíróság rendeli ki a felszámolók névjegyzékéből figyeli az adós gazdasági tevékenységét, vagyoni helyzetét jóváhagyja az egyezséget Adós: a fizetőképesség helyreállítása/megtartása érdekében programot készít egyezségi javaslatot készít egyezségi tárgyalást tart Csődegyezség hitelezők és 3. személyek átvállalhatják az adós tartozását tulajdont szerezhetnek az adós vagyonában ha egyezség nem jön létre, nem hagyják jóvá, nem felel meg a tv-ben foglaltaknak:a csődeljárás nem jön létre, ill. átváltozik felszámolási eljárássá ha az egyezség létrejön, jóváhagyják, megfelel a tv-ben foglaltaknak: a bíróság befejezettnek nyilvánítja
37 D. Felszámolási eljárás Lényege fizetésképtelen adós jogutód nélkül megszűnik a hitelezők kielégítést nyernek Eljárás adós kérelmére hitelező kérelmére végelszámolás a cégbíróság értesítése Bíróság: megállapítja az adós fizetésképtelenségét vizsgálat 30 napos határidő a tarozások kiegyenlítésére döntés 60 napon belül Fizetésképtelenség megállapítható, ha korábban nem vitatott/elismert tartozását nem vitatta/nem egyenlítette ki jogerős bírósági határozatban megállapított teljesítési határidőn belül tartozást nem egyenlítette ki a vele szemben lefolytatott végrehajtás eredménytelen volt csődegyezség ellenére fizetési kötelezettségét nem teljesítette Fizetésképtelenség megállapítása: felszámoló kijelölése a felszámolói névjegyzékből a felszámolói végzés közzététele a Cégközlönyben
38 Felszámoló a vagyonnal kapcsolatos jognyilatkozatot megtétele a munkáltató jogok gyakorlása és kötelezettségek ellátása vagyonkezelés követelések behajtása a vagyon értékesítése, a lehető legmagasabb áron, pályázat vagy árverés keretében a tartozások kiegyenlítése, szigorú sorrendben: hitelezői rangsor felszámoló költségei zálogjoggal biztosított követelések tartásdíjak, járadékok egyéb követelések: a gt. tagjának, vezető tisztviselőjének követelései parentális leosztás 1. helyen: első hitelezői osztály 2. helyen: második hitelezői osztály, stb. Egyszerűsített felszámolás, ha a vagyon a várható felszámolási költségekre sem elég, vagy az eljárás technikailag lebonyolíthatatlan a felszámoló kérésére a bíróság végzésben a vagyon felosztása a hitelezők között az adós megszüntetése

matches:
sui generis
sui generis
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság


text:
2001. évi LXXX. törvény
a jogellenesen kivitt kulturális javak visszaszolgáltatásáról
a jogellenesen kivitt kulturális javak visszaszolgáltatásáról1
1. §2 E törvény hatálya kiterjed az Európai Gazdasági Térség valamely tagállamának (a továbbiakban: tagállam) területéről jogellenesen kivitt és Magyarország területén lévő kulturális javak visszaszolgáltatására, valamint az ezzel kapcsolatos eljárási rendre.
1. kulturális javak:
a) azok a javak, melyeket a tagállam területéről történő jogellenes kivitel előtt vagy azt követően nemzeti jogszabály vagy államigazgatási eljárás keretében hozott hatósági határozat az Európai Közösséget létrehozó szerződés 30. (ex. 36.) Cikke szerinti ,,művészi, történelmi vagy régészeti értéket képviselő nemzeti kincsek'' közé sorol, és
b)3 amelyek a melléklet szerinti kategóriák valamelyikébe tartoznak vagy egyik ilyen kategóriába sem tartoznak, de szerves részét képezik muzeális intézmények, levéltárak, valamint könyvtárak megőrzendő állományi leltárában szereplő gyűjteménynek vagy egyházi jogi személy vagy vallási tevékenységet végző szervezet leltárának;
2. közgyűjtemény: az a gyűjtemény, mely a tagállam, annak helyi vagy regionális hatósága, illetve olyan intézmény tulajdonát képezi, mely a tagállam területén található és a tagállam jogszabálya szerint közintézménynek minősül, továbbá a tagállam, illetve egy helyi vagy regionális hatóság tulajdona, vagy finanszírozását jelentős mértékben azok biztosítják;
3.4 jogellenes kivitel: a kulturális javaknak a tagállam területéről a kulturális javak védelméről szóló tagállami jogszabályok vagy a kulturális javak kiviteléről szóló 116/2009/EK tanácsi rendelet megsértésével történt kivitele, illetve a jogszerű ideiglenes kivitelre vonatkozó feltételek megszegéséből adódó jogsértés is;
4. kérelmező állam: az a tagállam, amelynek területéről a kulturális javakat jogellenesen kivitték;
5. kérelmezett állam: az a tagállam, amelynek területén egy másik tagállam területéről jogellenesen kivitt kulturális javak megtalálhatóak;
6. visszaszolgáltatás: a kulturális javak visszaszállítása a kérelmező állam területére;
7.5 művészeti, történelmi vagy régészeti értéket képviselő nemzeti kincs: védett kulturális javak, valamint a régészeti leletek és a műemlékek műemléki értékkel rendelkező alkotórészei, tartozékai és berendezési tárgyai.
A visszaszolgáltatás
3. § (1) A kérelmező állam területéről jogellenesen kivitt kulturális javakat azok birtokosa, tekintet nélkül arra, hogy azt saját nevében vagy harmadik személy nevében tartja magánál, köteles visszaszolgáltatni a kérelmező államnak.
(2) A bíróság elrendeli a kérdéses javak visszaszolgáltatását, ha
a) azok kulturális javaknak minősülnek, és
b) jogellenesen vitték ki a kérelmező állam területéről.
(3) A birtokos a kérelmező állam részéről méltányos kártalanításra jogosult, amennyiben a kulturális javak megszerzése során úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható. A birtokost abban az esetben illeti meg a kártalanítás, amennyiben a tárgyat visszaszolgáltatta.
(4) A kártalanításról a bíróság dönt. Ennek megítélése során figyelembe kell venni különösen:
a) a birtoklás jogcímét és annak jellegét,
b) a szerzés visszterhességét vagy ingyenességét,
c) a birtokos jóhiszeműségét,
d) a birtokos tényleges kárát.
(5) Ajándékozás vagy öröklés esetén a birtokos a kártalanítás szempontjából nem lehet kedvezőbb helyzetben, mint az, akitől a tárgyat szerezte.
4. § (1) A visszaszolgáltatást követően a kulturális javak tulajdonjogára a kérelmező állam joga vonatkozik.
(2) Az e törvényben foglaltak nem érintik a kérelmező államnak és a jogellenesen kivitt kulturális javak tulajdonosának a kérelmező állam joga alapján indítható egyéb (polgári, büntetőjogi) igényeit.
5. § (1) Nincs helye a visszaszolgáltatásra irányuló eljárásnak, ha megindításának időpontjában a kulturális javak kivitele a kérelmező állam joga szerint már nem minősül jogellenesnek.
(2) Nem indítható visszaszolgáltatási eljárás, ha
a) a kérelmező állam központi szervének a kulturális javak előfordulási helyére vagy a birtokosára vonatkozó információ tudomásra jutásától számított 1 év, vagy
b)6 a jogellenes kiviteltől számított 30 év, illetve közgyűjtemények, valamint az egyházi jogi személy vagy a vallási tevékenységet végző szervezet leltárában szereplő javak esetében 75 év
(3)7 Nemzetközi szerződés a közgyűjtemények, valamint az egyházi jogi személy vagy a vallási tevékenységet végző szervezet leltárában szereplő javak esetében 75 évnél hosszabb igényérvényesítési határidőt is előírhat.
6. § (1)8 A kérelmező állam a területéről jogellenesen kivitt kulturális javak visszaszolgáltatását igényelheti, ha az adott tárgy Magyarország területén van. E joga érvényesítése iránti keresetet a tárgyat ténylegesen birtokában tartó személy ellen kell megindítani, tekintet nélkül arra, hogy az adott személy azt a saját nevében vagy harmadik személy nevében tartja magánál.
(2)9 A bírósági eljárás lefolytatása a Fővárosi Törvényszék hatáskörébe és kizárólagos illetékességébe tartozik.
(3) A kérelmező állam nevében a perindításra a tagállamok által a tagállamok területéről jogellenesen kivitt kulturális tárgyak visszaszolgáltatásáról szóló 93/7/EGK tanácsi irányelv 3. Cikke alapján kijelölt, és az Európai Bizottság által az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett listán szereplő központi szerv jogosult.
(4) A keresetlevélhez – a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 121. § (1) bekezdésében foglaltakon túl – csatolni kell a visszaszolgáltatni kért kulturális javak leírását tartalmazó dokumentumot és a kérelmező állam központi szervének a tárgyak kulturális javak körébe tartozására, valamint a jogellenes kivitelre vonatkozó nyilatkozatát.
(5) Az eljárás során hozott határozat végrehajtásával kapcsolatban felmerült költségeket a kérelmező állam viseli.
(6) A bíróság eljárására egyebekben a Pp. általános szabályai az irányadóak.
A központi szerv és feladatai
7. § (1)10 A kulturális javak visszaszolgáltatásával kapcsolatos állami feladatokat – Magyarország központi szerveként – a kulturális örökségvédelmi hatóság (a továbbiakban: hatóság) látja el.
(2)11 Az (1) bekezdésben meghatározott jogkörében eljárva a hatóság a Magyar Állam képviseletében fellép a jogellenesen kivitt kulturális javak visszaszolgáltatása érdekében, együttműködik más tagállamok központi szerveivel, és előmozdítja a velük történő egyeztetést, így különösen
a) a kérelmező állam – a kutatás elősegítéséhez szükséges valamennyi információt, így különösen a tárgy tényleges vagy vélhető feltalálási helyét tartalmazó – kérelme alapján felkutatja a jogellenesen kivitt kulturális javakat és azonosítja annak birtokosát,
b)12 értesíti az érintett tagállamokat, ha alapos a gyanú, hogy olyan kulturális javak találhatóak Magyarország területén, amelyeket jogellenesen juttattak ki másik tagállam területéről,
c) a b) pontban való értesítéstől számított két hónapon belül lehetővé teszi a kérelmező állam központi szerve számára annak ellenőrzését, hogy a kérdéses tárgyak kulturális javaknak minősülnek-e,
d) az érintett tagállamok központi szerveivel együttműködve és azok költségére megteszi a szükséges intézkedéseket a kulturális javak állagának megóvása érdekében,
e) a jogellenesen kivitt kulturális javak – azonnal végrehajthatóvá nyilvánított határozattal történő – közgyűjteményben való ideiglenes elhelyezésével megakadályozhatja a visszaszolgáltatás meghiúsítására alkalmas vagy a visszaszolgáltatást veszélyeztető cselekményeket,
f) közvetítőként jár el a kérelmező állam és a birtokos között a visszaszolgáltatás ügyében, továbbá a tárgy visszaszolgáltatása érdekében választottbíráskodás kikötését kezdeményezi a felek között, ha ezt a választottbíráskodásról szóló 1994. évi LXXI. törvény lehetővé teszi. Amennyiben választottbíróság kikötésére nincsen lehetőség, a bírósági eljárást megelőzően peren kívüli egyeztetést kezdeményez.
(3)13 A hatóság megkeresésére a rendőrség a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény rendelkezései szerint közreműködik a jogellenesen kivitt kulturális javak felkutatásában, állaguk megőrzése érdekében, valamint a birtokos azonosításában.
(4)14 Ha a (2) bekezdés c) pontjában meghatározott ellenőrzésre a kérelmező állam központi szervének felróható okból nem kerül sor, a (2) bekezdés d)–e) pontjaiban foglalt intézkedési kötelezettség nem terheli a hatóságot.
(5)15 A hatóság haladéktalanul köteles tájékoztatni a kérelmezett állam központi szervét, ha bírósági eljárást indított a visszaszolgáltatás érdekében. Abban az esetben, ha a hatóság a kérelmező állam központi szervétől tájékoztatást kap a visszaszolgáltatás iránti bírósági eljárás megindításáról, erről haladéktalanul tájékoztatni köteles a többi tagállam központi szervét.
8. § E törvény az Európai Unióhoz történő csatlakozásról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépése napján lép hatályba. A törvény rendelkezéseit a hatálybalépése után jogellenesen kivitt kulturális javak visszaszolgáltatására kell alkalmazni.
9. § Ez a törvény a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás kihirdetéséről szóló 1994. évi I. törvény alapján az Európai Közösségek következő jogszabályával összeegyeztethető szabályozást tartalmaz: a Tanács 93/7/EGK irányelve a tagállamok területéről jogellenesen kiszállított kulturális tárgyak visszaszolgáltatásáról.
Melléklet a 2001. évi LXXX. törvényhez
A 2. § 1. pont hatálya alá eső kulturális javak kategóriái
Vámtarifaszám1
100 évnél régebbi régészeti tárgyak, amelyek fellelésének helye:
– ásatások és feltárások a szárazföldön vagy a víz alatt
– régészeti feltárások
– régészeti gyűjtemények
Művészeti, történelmi, illetve vallási műemlékekből származó, de azok szerves részét képező részek és elemek, amelyek kora meghaladja a 100 évet
A 3. a) vagy a 4. kategóriába nem tartozó, bármilyen alapra, bármilyen anyag használatával, teljesen kézzel készített képek és festmények2
Bármilyen alapra, teljesen kézzel készített vízfestmények, gouache-ok és pasztellképek2
9701 10 00
Az 1. vagy 2. kategóriába nem tartozó, bármilyen alapra, bármilyen anyag használatával, teljesen kézzel készített mozaikképek és rajzok2
Eredeti metszetek, nyomatok, szita- és kőnyomatok a hozzájuk tartozó nyomólemezekkel, valamint eredeti plakátok2
49. Árucsoport
Az 1. kategóriába nem tartozó eredeti szobrok, illetve szoborművek2 és az eredetivel azonos eljárással készült másolataik
Fényképek, filmek és negatívjaik2
Ősnyomtatványok és kéziratok, beleértve a térképeket és zenei partitúrákat, egyenként vagy gyűjteményes formában2
100 évesnél régebbi könyvek egyenként vagy gyűjtemé-
nyes formában
200 évesnél régebbi nyomtatott térképek
50 évesnél régebbi, bármilyen adathordozóból álló archívumok és azok részeinek minden típusa
a) Zoológiai, botanikai, ásványtani vagy anatómiai gyűj-
temények3, illetve azok egyes darabjai
b) Történelmi, paleontológiai, néprajzi vagy numizmatikai jelentőségű gyűjtemények3
75 évesnél régebbi közlekedési eszközök
86–89. Árucso-
Az 1–13-ig terjedő kategóriák egyikéhez sem tartozó minden egyéb antik darab
a) 50 és 100 éves kor között:
– játékok, játékszerek
95. Árucsoport
– üvegtárgyak
– arany- és ezüstnemű
– bútorok
– optikai, fotó- és kinematográfiai berendezések
90. Árucsoport
92. Árucsoport
– órák és alkatrészeik
– fából készített műtárgyak
44. Árucsoport
– kárpit
– szőnyegek
– fegyverek
93. Árucsoport
b) 100 évesnél idősebb
1 A törvény kihirdetésekor hatályos, a Kereskedelmi Vámtarifa kihirdetéséről szóló 64/1995. (XI. 24.) IKM–PM együttes rendelet mellékletei szerint megállapítva.
2 Amelyek 50 évnél régebbiek, és nem képezik szerzőik, alkotóik tulajdonát.
3 Az Európai Bíróságnak a 252/84. esetben hozott ítélete, Collector Guns GmbH & Co. KG v. Hauptzollamt Koblenz, EBH (1985) 3387. oldal, az alábbiak szerint definiál: A Közös Vámtarifa 97.05 sz. rubrikájának értelmében a ,,Gyűjtők” darabjai olyan tárgyak, amelyek rendelkeznek a gyűjteményben való elhelyezés feltétlenül szükséges jellemzőivel, vagyis viszonylag ritkán lelhetők fel, rendszerint nem használják eredeti rendeltetésüknek megfelelően, a hasonló használati értékű tárgyak szokásos kereskedelmi forgalmától eltérő, különleges ügyletek keretében cserélnek gazdát és komoly értéket képviselnek.
1 A törvényt az Országgyűlés a 2001. november 6-i ülésnapján fogadta el. A kihirdetés napja: 2001. november 22.
2 Az 1. § a 2004: LXIX. törvény 22. §-ával megállapított, a 2011: CCI. törvény 212. § a) pontja szerint módosított szöveg.
3 A 2. § 1. pont b) alpontja a 2013: CXXXIII. törvény 91. §-ával megállapított szöveg.
4 A 2. § 3. pontja a 2011: LXXVII. törvény 15. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
5 A 2. § 7. pontját a 2013: CCXVII. törvény 29. §-a iktatta be.
6 Az 5. § (2) bekezdés b) pontja a 2013: CXXXIII. törvény 92. §-a szerint módosított szöveg.
7 Az 5. § (3) bekezdése a 2013: CXXXIII. törvény 92. §-a szerint módosított szöveg.
8 A 6. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 212. § a) pontja szerint módosított szöveg.
9 A 6. § (2) bekezdése a 2011: CCI. törvény 212. § b) pontja szerint módosított szöveg.
10 A 7. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 133. § d) pontja, a 2011: CCI. törvény 212. § a) pontja szerint módosított szöveg.
11 A 7. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 133. § d) pontja szerint módosított szöveg.
12 A 7. § (2) bekezdés b) pontja a 2011: CCI. törvény 212. § a) pontja szerint módosított szöveg.
13 A 7. § (3) bekezdése a 2006: CIX. törvény 133. § d) pontja szerint módosított szöveg.
14 A 7. § (4) bekezdése a 2006: CIX. törvény 133. § d) pontja szerint módosított szöveg.
15 A 7. § (5) bekezdése a 2006: CIX. törvény 133. § d) pontja szerint módosított szöveg.

matches:
§2
bíróság
bíróság
bíróság
§ 1
§ 1
§ 3
§ 7