text:
Kórházi eredetű fertőzések-kártérítési felelősség - PDF
Download "Kórházi eredetű fertőzések-kártérítési felelősség"
1 Kórházi eredetű fertőzések-kártérítési felelősség Avagy a művészet fontos, de az iparra is figyelni kell A kilencvenes évek elején az első tárgyalásaim egyikén, a jogerős ítélet kihirdetése után a Fővárosi Bíróság egyik bírája a következőket mondta: Fogadja el ügyvéd úr a magyar kórházi viszonyok között fertőződni, pedig leheti. Az ítélet természetesen elutasította a felperes, igényét, aki staphylococcus aureus fertőződés következtében elhunyt férje halála miatt indított eljárást. A 2005 decemberében tartott konferencián az Egészségügyi Minisztérium politikai államtitkárának előadásában elhangzott, hogy Magyarországon becsült adatként kezelési hibában (műhibában) 3-6 ezer ember hal meg évente, és a hibákat négy nagy csoportra osztotta az előadó, amelyekből elsőként a nosocomialis fertőzéseket jelölte meg, egyenrangúan kezelve, pl. a diagnosztikai tévedéssel. Ez az utóbbi adat is indokolja, hogy röviden magyarázzam a tanulmány alcímét, hiszen látható, hogy nem elég az, hogy sikerüljön a műtét, a nagy beavatkozás, a beteg nem azért áll az egészségügyi szolgáltató kezelése alatt, hogy végrehajtsanak rajta egy műtétet, hanem, hogy lehetőség szerint meggyógyuljon, és ennek egy részeleme csak a műtét. Gyakran van, hogy a műtét, beavatkozás sikere ellenére a körülmények miatt következnek be komoly fertőzések súlyos maradandó károsodásokkal, halállal, amelyek a gondos ápolás, megfelelő kórházi körülmények esetén elháríthatóak, lecsökkenthetőek. Az elmúlt 15 év alatt tehát a nosocomialis fertőzések értékelésének két alapvető végpontja a nosocomialis fertőzés csak kockázat, amiért nem felel az egészségügyi szolgáltató, illetve a fertőzés önmagában olyan következmény, ami a szolgáltató felelősségét megalapozza kialakult. A tanulmányban elsőként ezt a folyamatot, tehát az egészségügyi szolgáltatóktól elvárható magatartás milyenségét, annak formálódását kívánom bemutatni. Ezt követően kitérnék arra, hogy a felelősség megállapítása milyen kártérítési összegeket eredményezhet. Végezetül foglalkozni szeretnék a fertőződéssel kapcsolatos kártérítési gyakorlat jövőjével: a műtéti sebfertőzések megelőzőséről szóló szakmai protokollról, kérdéshez kapcsolódó tájékoztatási kötelezettségről, a felelősségbiztosítói gyakorlat lehetséges, a területet érintő változásairól Az egészségügyi szolgáltatótól elvárható magatartás milyensége a beteg nosocomialis fertőzése eseten 1. Elsőként tegyünk különbséget a különböző felelősségi formák között, hogy az nosocomialis fertőzés bekövetkezte esetén kit vagy mit terhel. Az etikai, a büntetőjogi és a fegyelmi felelősség mindig egy konkrét személyt keres, míg a polgári jogi, tehát a kártérítési felelősség az egészségügyi szolgáltató (kórház, rendelőintézet, gazdasági társaság stb.) felelősségét állapítja meg. A kártérítési felelősség, tehát nem ad módot arra, hogy a konkrét személyi felelős felkutatási nehézsége mentesüléshez vezessen, sőt gyakran nem is keresi a személyi felelőst, csak a fertőzés tényét és okait vizsgálja, míg a többi felelősségi formánál, különösen a fertőzések területén, ahol nehéz megtalálni, hogy konkrétan ki vétett és milyen részlet szabály ellen, ez eredményes menekülési útvonal lelhet. 2. A második kérdés, hogy kinek mit kell bizonyítania a fertőzések bekövetkezte esetén? Itt a klasszikus polgári jogi felelősségi szabály érvényesül. A betegnek vagy halál esetén a hozzátartozónak kell igazolnia, hogy kár érte, amit az egészségkárosodás vagy a halál önmagában igazol a kérdés csak annak mértéke, a kár okozati összefüggésben van az egészségügyi ellátással, amit a jelenlegi bírói gyakorlat már úgy értelmez, hogy elegendő ezt az összefüggést valószínűsíteni, amit tulajdonképpen már igazol is, hogy egészségügyi ellátás során károsodott a beteg, károkozás jogellenes volt, amit a legkönnyebb bizonyítani, hiszen a hatályos jog szerint minden károkozás jogellenes, kivéve ha az egészségügyi szolgáltató jogos védelmi helyzetben, végszükségben volt vagy a károkozáshoz a sértett hozzájárult, de ez utóbbiak a fertőzések esetén érdemben nem merülhetnek fel. Az egészségügyi szolgáltatónak kell azt igazolnia, hogy eljárása nem volt felróható, azaz tevékenysége megfelelt az Egészségügyi törvény azon előírásának, hogy elvárható gondossággal kell eljárnia az egészségügyi szolgáltatás során. Ez az elvárható gondosság bár a törvény szövegéből május 1.-ével a legnagyobb szó kikerült, a bírói gyakorlat értelmezése következtében továbbra is a legnagyobb gondosság. Ennek kereteit a szakértői gyakorlattól eltérően a bírói gyakorlat alakította ki. Fontos, hogy az eljárás során azt vélelmezik, hogy egy egészségügyi szolgáltató nem az elvárható gondossággal járt el, így ha nem tudja ennek ellenkezőjét bizonyítani, a szolgáltató felelősségét a vélelem miatt megállapítják. Ez különösen fontos kérdés lesz a kórházi eredetű fertőzések esetén, hiszen rendkívül széles-körű azoknak az elvárásoknak a köre, amit egy szolgáltatónak be kell tartania a fertőzések elkerülése érdekében. Ez azonban nem elegendő mert a szabályok betartását be is kell bizonyítania.2 3. A nosocomialis fertőzésekkel illetve azok megelőzésével kapcsolatos elvárható egészségügyi szolgáltatói magatartás, mint azt a bevezetőben említettem komoly változáson ment keresztül, tulajdonképpen 180 fokos fordulat zajlott le az elmúlt 15 évben. Mondhatjuk, hogy talán ez az a terület, ahol a legnagyobb mértékben tágult a szolgáltatókat terhelő felelősség mértéke. Az 1990-es évek elején egyértelmű volt a bírói gyakorlat, a kórházi eredetű fertőzés bekövetkezte a beavatkozás kockázatába tartozott, azért a szolgáltatót kártérítési felelősség nem terhelte. Ez nem éppen dicső képet festet az egészségügy helyzetéről, hiszen az ellátás lehetséges és elfogadott velejárójának tekintette a fertőzés bekövetkeztét, de a felelősség szempontjából kedvező volt, mivel nosocomialis fertőzés miatt elvileg nem történhetett szolgáltatót marasztaló ítélet. Ez az értelmezés elsősorban a korábbi évtizedek műhiba gyakorlatából fakadt, ahol a kuriózum esteket kivéve szinte minden károsodás kockázat volt, szolgáltató marasztalása alig történt. Az értelmezést segítette az is, hogy a beavatkozást (műtétet) tekintették szinte mindig az eljárásban vizsgálandónak és nem a teljes kórházi kezelést, ez utóbbi a fertőzések szempontjából egyébként fontos terület - szinte lényegtelen kérdéssé minősült A 1990-es évek közepén alakult ki és egészen a 2000-es évek elejéig dominált a bírói gyakorlatban egy új értelmezés, ami szerint fertőzés bekövetkezhet, ez a kockázat része, de a kialakult fertőzést időben észlelni kell és a leghatékonyabb eljárást kell vele szemben alkalmazni. A nosocomialis fertőzéssel kapcsolatban, tehát nem a fertőzés bekövetkeztéért állapították meg az egészségügyi szolgáltató kártérítési felelősségét, hanem ha az azt követő eljárás során nem a legnagyobb gondossággal járt el, azaz nem időben észlelte a fertőzést és nem a legmegfelelőbb kezelést alkalmazta. A bírói gyakorlat során természetesen fokozatosan szélesedett a felelősség, hiszen viták voltak arról, hogy mi minősül olyan tünetnek, amikor már a fertőzésre kell gondolni. Ezt a kérdést fokozatosan felváltotta a kell helyett a fertőzésre indokolt, lehet gondolni megközelítés és már más következményekkel rokon tünetek esetén is elvárható volt a szolgáltatótól, hogy gondoljon a fertőzésre azt ismerje fel vagy zárja ki. A következő kérdés volt, hogy a fertőzés gyanúja esetén mi az elvárható magatartás, természetesen itt is felmerült a tenyésztés szükségessége és indokoltsága közötti vita azzal, hogy eleinte a tenyésztés csak a szükséges esetben később az indokolt esetben is elvárható volt, kiegészítve a tenyésztés eredménye előtti megelőző jellegű antibiotikum kezeléssel, illetve annak minőségi vizsgálatával, ami szintén arról szólt, hogy ebben az esetben is a leghatékonyabb antibiotikum az indokolt. A harmadik kérdés az észlelt és igazolt fertőzés kezelésének vizsgálata az antibiotikum kezelés ténye és milyensége volt. Eleinte elegendő volt az elvárható magatartás igazolásához, hogy antibiotikumos kezelést alkalmazott a szolgáltató utóbb annak milyenségét is vizsgálni kezdték és kialakult, hogy a leghatékonyabb antibiotikum kezelés felel csak meg az elvárhatósági feltételeknek. Ebben az időben kezdtek az eljárásokban mikrobiológus, infektológus szakértőket kirendelni, akik részletesen, már-már túl szakmailag elemezték a kezelést, illetve az antibiotikumos terápiát. A peres eljárásban már szinte részletesebben elemezték fertőzéssel kapcsolatos ügyekben a beavatkozás (műtét) utáni időszakot, mint magát a beavatkozást. Az egészségügyi szolgáltatók, tehát fokozatosan kerültek egyre nehezebb helyzetbe azzal, hogy végül azt kellett már igazolniuk, a már hivatkozott vélelem megdöntése érdekében, hogy a bekövetkezett fertőzést a lehető legrövidebb időn belül észleleték, az indokolt vizsgálatokat azok felismerése, kizárása érdekében a legrövidebb időn belül elvégezték, illetve, hogy a legrövidebb időn belül a leghatékonyabb antibiotikumos kezelést megkezdték. Ezek igazolásakor nem volt elmarasztalható az egészségügyi szolgáltató függetlenül attól, ha a beteg meghalt vagy bármilyen egészségkárosodást szenvedett nosocomialis fertőzés miatt. Nehezedett, tehát a szolgáltatók helyzete, de volt még mentesülési lehetőség, több féle is. Ez a bizonyítási kötelezettsége az egészségügyi szolgáltatóknak kiegészítő jelleggel a későbbi elvárhatósági magatartások kialakulása után is fennmaradt. A 2000-es évek elejétől, amikor a szakmai felelősség, és ezen belül az egészségügyi szolgáltatók felelőssége, az európai gyakorlatnak megfelelően fokozatosan objektivizálódott, kialakult a bírói gyakorlatban egy új értelmezés. E szerint már önmagában a nosocomialis fertőzés bekövetkezte, tehát a fertőzés ténye is megalapozta az egészségügyi szolgáltató kártérítési felelőségét, de lehetősége volt a szolgáltatónak, hogy igazolja az adott fertőzés nem kórházi eredetű volt, illetve igazolnia kellett az előző korszakban hivatkozottakat is, tehát hogy a legnagyobb gondossággal járt el a felismerés és kezelés érdekében. A bírói gyakorlat szerint általánosságban az egészségügyi szolgáltatónak kellett azt igazolni, hogy a legnagyobb gondossággal történő eljárása esetén sem lett volna esélye a betegnek a túlélésre, illetve a betegség, így konkrét esetben a fertőzés vagy a fertőzés miatti halál elkerülésére. A másik általános tétel szerint a kockázat fogalmát nem a szakértők határozzák meg, ha valami orvosilag kockázat az nem biztos, hogy a jog értelmezése szerint is az. Így a véletlen nem minősíthet a beavatkozás, ellátás kockázatának egy olyan magatartást, ami a legnagyobb gondossággal elhárítható (429/2005 BH). A3 nosocomialis fertőzés is elhárítható, megelőzhető az esetek többségében ezért az nem minősülhet főszabályként kockázatnak, kivéve, ha a szolgáltató azt tudja bizonyítani, hogy az egy adott esetben a legnagyobb gondossággal sem volt elhárítható. A nosocomialis fertőzésekhez kötődő károsodások, tehát csak a legvégső esetben értékelhető a beteg terhére, ami figyelemmel arra, hogy a szakmai kérdésekben leginkább a szolgáltatók tudják, hogy mit kell tenni a fertőzések megelőzése, elkerülése, kezelése érdekében, teljesen érthető. A bírói gyakorlat szerint tehát egy szolgáltató csak akkor tudott mentesülni a felelősség alól, ha igazolta, hogy a fertőzések megelőzése, elkerülése, kezelése érdekében a szakmai protokollok (azok hiányában a tankönyvekben rögzített elvek) szerint járt el, a fertőzések lehetséges tényéről, tartalmáról,következményeiről részletes tájékoztatást adott a betegnek a kórházi kezelést megelőzően a fertőzések bekövetkeztekor a szükséges bejelentéseket megtette, vizsgálatokat lefolytatta, illetve, hogy a bekövetkezett fertőzés kezelésével kapcsolatban az előző részben írtak szerint járt el. Ez a későbbiekben, napjainkra kiegészült azzal a kötelezettséggel is, hogy nem elég a fentiek bizonyítása, igazolása, hanem az is kell, hogy azokból egyértelműen az következzen, hogy a fertőzés nem külső eredetű volt, tehát nem klasszikus kórházi eredetű fertőzésről beszélünk. A nosocomialis fertőzésekkel kapcsolatos felelősségi vélelem alapja tehát jelentősen szélesedett, nagymértékben leszűkült a mentesülési lehetőségek köre. Az egészségügyben egyre eluralkodó fogyasztói szemlélet az egészségügyi szolgáltatás 2004 májusa óta a Fogyasztóvédelmi törvény hatálya alá tartozik, a beteg a fogyasztó, a kórház, orvos az egészségügyi szolgáltató és a nyújtott egészségügyi szolgáltatás egy fogyasztói szerződés alapján végzett szolgáltatás miatt néhány esetben a bírói gyakorlatban már megjelent egy új értelmezés. E szerint a nosocomialis fertőzés ténye a res ispsa loquitur (a dolog önmagáért beszél) kategóriájába tartozik ilyenre egyértelműen még csak az idegen testekkel kapcsolatban van megfogalmazott iránymutató Legfelsőbb Bírósági határozat ami szerint a legnagyobb gondossággal nem fér össze egy nosocomialis fertőzés bekövetkezte kórházi körülmények között. Ezért függetlenül annak okától, a szolgáltatónak a megelőzés, elkerülés, kezelés, tájékoztatás érdekében végzett tevékenységtől, a fertőzés ténye megalapozza az egészségügyi szolgáltató felelősségét. Ez gyakorlatilag objektív felelősség, ami azt jelenti, hogy a fertőzés bekövetkezte esetén nincs mentesülési lehetősége a szolgáltatónak A legutolsó értelmezés még nem vált részévé teljesen a bírói gyakorlatnak, de mint említettem van már több olyan ítélet, ami ezt a megközelítést tartalmazza, valószínűleg azonban ez nem lesz általános nézet, hiszen egészségügyi szolgáltatás esetén még nincs objektív felelősség. A bírói gyakorlat a nosocomialis fertőzésekkel kapcsolatban széleskörűen a harmadik értelmezést fogadja el. Ezen változatni a már hivatkozott fogyasztói jogok és objektivizálódó szakmai felelősség miatt csak az egészségügyre, és külön kiemelten a nosocomialis fertőzésekre már nem lehet. A cél, hogy ezen értelmezésen belül a védekezés, az elvárható gondosság szerinti eljárás elemei kerüljenek kidolgozásra, illetve, hogy az abban foglaltakat az egészségügyi szolgáltatók végrehajtsák, tovább, hogy azok megtörténtét igazolni, bizonyítani is tudják. A kártérítések mértékéről A nosocomialis fertőzés miatti egészségkárosodás vagy halál miatti kártérítés típusában illetve összegszerűségében semmiben sem különbözik egy más, pl. a műtétekhez kapcsolódó nem megfelelő eljárás, vagy akár egy közlekedési baleset miatti károsodás esetén megítélhetőektől. A károsodás eredete csak a felelősség jogalapjának megállapítása során elemzendő, azt követően csak a bekövetkezett károsodás mértéke a vizsgálandó 1. A károsodás mértékéhez igazodva, ha az egy súlyos és maradandó egészségkárosodás, ami pl. különösen traumatológiai ellátás utáni nosocomialis fertőzések esetén akár egy láb elveszését is jelentheti komoly kártérítés fizetési kötelezettséget jelent az egészségügyi szolgáltató számára. Nem vagyoni kártérítésként a károsult 8-10 millió forintot a hozzátartozói (felség, kiskorú gyermek, vagy gyerek esetén a szülők) a károsultnak megítélt összeg felét - kétharmadát kaphatják a bíróság ítélete alapján. Ilyen esetben számos vagyoni kártérítési tétellel is számolnia kell egy szolgáltatónak felmerülhet : gondozási-ápolási költség, háztartási kisegítési költség, háztartási költségek megnövekedése, kulturális többletkiadás feljavított élelmezés, gyógyszerköltség, fejlesztő kezelések költsége, közlekedési többletköltség, kiesett jövedelem( ha valaki rokkant lett vagy táppénzre került ezen összeg és az elérhető munkabére közötti különbözet) stb. Ez utóbbi költségek a múltra nézve egy-összegben, míg a jövőre nézve havi járadék formában kerülnek meghatározásra, ami akár ezer forintos havi marasztalási összeget is jelenthet. Ez az összeg emelkedhet még az eljárás elhúzódása miatti késedelmi kamatokkal is. A vagyoni kártérítési tételek együttesen a megítélt kártérítés (vagyoni és nem vagyoni együtt) legkevesebb felét, de többségében 2/3-át teszik ki.4 2. Halálestkor, ami szintén sajnálatosan előfordulhat nosocomialis fertőzés esetén a közeli hozzátartozók részére nem vagyoni kártérítésként 3-7 millió forint körüli összeg kerülhet megítélésre függően a hozzátartozói kapcsolat szorosságától, időtartamától, az elhunyt életkorától. Marasztalják ilyenkor a szolgáltatót a temetési költségekben is, illetve az elhunyt havi jövedelmének bizonyos százalékát (30-50% között) havi járadék formában meghatározva a jövőre nézve kötelezik a szolgáltatókat annak megfizetésére. Az eljárás elhúzódása ebben az esetben is növeli a fenti összegeket a kamatokkal. 3. Természetesen, ha a nosocomialis fertőzés miatti károsodás kevésbé súlyos, illetve maradandó, akár csak átmeneti akkor a nem vagyoni és vagyoni kártérítések összege a károsodás súlyához igazodik, az ilyenkor is megítélésre kerül csak alacsonyabb mértékben. A nosocomialis fertőzés és következményei, tehát komoly kártérítés fizetési terheket róhatnak az egészségügyi szolgáltatókra ezért is fontos az előző fejezet végén írtak betartása, illetve annak bizonyítása, hiszen, ha a felelősség megállapítást nyert, az összegszerűség elbírálásakor a nosocomialis fertőzés semmilyen speciális kedvezményt nem jelent a kártérítések megállapításával, fizetésével kapcsolatban. A nosocomialis fertőzések miatti kártérítések jövőjéről Mint azt már említettem nem várható a bírói gyakorlattól, hogy a nosocomialis fertőzésekkel kapcsolatos kártérítési felelősség elbírálása során az értékelési szempontjai érdemben megváltozzanak, így a keretek közötti védekezést kell megtanulni. A védekezés egyik módja a protokoll alkotás és annak betartása, a másik megfelelő tájékoztatás, harmadik a felelősségbiztosítás, ami a kártérítések kifizetésénél jelenthet segítséget, illetve a már ismertetett teljes körű objektív felelősségnek a kórházi eredetű fertőzésekkel kapcsolatban történő elterjedésének meggátolása, korlátozása. 1. A nosocomialis fertőzésekkel kapcsolatban az Egészségügyi Minisztériumnak 2005 évben elfogadott szakmai irányelve (A műtéti sebfertőzések megelőzéséről címmel) kiegészülve az adatvédelmi, adatkezelési fejezetben említett bejelentést előíró jogszabályokkal, illetve a nosocomialis surveillance rendszerével, ha ehhez a szolgáltatók megalkotják a saját belső protokolljaikat (talán nem célszerűtlen a fertőzések miatt leginkább érintett osztályoknak saját protokollt is alkotni) és esetleges adatvédelmi, bejelentési szabályzatukat, tulajdonképpen teljes körű lefedettséget jelent a területtel kapcsolatos szakmai szabályok vonatkozásában. A védelmi terv, tehát megvan, csak alkalmazni kell a leírtakat a megelőzés, elkerülés, illetve ha már megtörtént a fertőzés a kivizsgálás érdekében. A legutóbb elfogadott szakmai protokoll pontos ajánlásokat dolgozott ki preoperatív, intraoperatív és postoperatív részekben- meghatározta a sebfertőzés surveillance definicióinak megfelelően a különböző sebfertőzéseket, a műtéti sebeket osztályozta ( tiszta, tiszta-szennyezett, szennyezett, erősen szennyezett kategóriák mentén). A protokoll legrészletesebb része a fertőzések elkerülése érdekében tett ajánlások sora. Ezek közül biztosan új terület lesz a preoperatív részben említett antibiotikum profilaxis kérdése, hiszen ez a fertőzésekkel kapcsolatos kártérítési perekben még nem merült fel, erre mindenképpen célszerű lesz majd a szolgáltatóknak odafigyelni. A protokoll egyetlen problémája talán a túlzott részletessége lesz. Abban az esetben, ha egy szolgáltató az ott elírtakat betartja minimális az esélye arra, hogy kórházi eredetű fertőzés alakuljon ki a betegnél. Az ajánlásokat azonban nehéz lesz betartani, ezért lesz szükséges a saját belső és akár az említett osztályos protokollok megalkotása, mivel a közvetlenebb kapcsolat, ellenőrzés hatékonyabban segíti az irányelvekben írtak betartását. A másik kérdés az lesz, hogy miként igazolja majd egy szolgáltató, hogy az irányelvben foglaltakat betartotta. Ezek jelentős részét dokumentálni kell majd, sokkal részletesebben mint idáig, tehát a műtéti leírás részeként esetlegesen a fertőzések megelőzése érdekében végzetteket is le kell írni, vagy azzal kapcsolatos önálló dokumentációt kell majd vezetni. Fontos, hogy nem csak azt kell majd dokumentálni ami intézkedést igényelt, hanem lehetőség szerint minél több mindent arról, hogy a protokollban írtak szerint az adott körülmények megvalósultak, még ha ahhoz külön intézkedésre nem is volt szükség ( a negatív tünet, adat is leírandó), még akkor is ha az nyilvánvaló, hiszen a perben a nyilvánvaló dolgokat is igazolni kell. Fontos, hogy a protokollban az ajánlásoknak különböző szintjei vannak, de a kártérítési felelősség alapja a gyakorlat szerinti legnagyobb gondosság azt igényli, hogy az ajánlásban csak javasolt akár alacsony evidencia szinthez kapcsolódó intézkedéseket (protokoll szerint II, III szint) is megtegye egy szolgáltató, azzal nem lehet majd védekezni, hogy az adott intézkedés nem az IA vagy IB ajánlási szint (szigorúan ajánlott, kifejezetten ajánlott) volt. Természetesen pl. a műtő ajtajának becsukását, illetve, hogy a műtéten részt vevő dolgozók körme nem volt kifestve nem lehet dokumentálni ezekben a kérdésekben tanúvallomásokkal lehet majd ezt igazolni. A bizonyításra szükség lesz, hiszen a protokollt a felperesi képviselők is megismerik így nyilván az abban leírtak hiányát fogják állítani, és mint már írtam a szolgáltatóknak kell bizonyítani azt, hogy a protokollban ajánlottak szerint jártak el. 2. Az egészségügyi szolgáltatók kártérítési felelősségének egyik nagy terülte a már tárgyalt orvos-szakmai eljárás, míg a másik nagy terület a tájékoztatás.5 A tájékoztatási kötelezettség is felróhatóság körében értékelendő, tehát azt vélelmezik egy eljárás során, hogy a beteg nem lett megfelelően tájékoztatva és ennek ellenkezőjét a szolgáltatónak kell igazolni. A tájékoztatás hiánya önállóan is, orvos-szakmai mulasztás nélkül is, megalapozza a szolgáltató kártérítési felelősségét, hiszen a beteg oly módon tud védekezni, hogy nem kapott megfelelő tájékoztatást és ha ez megtörtént volna nem járult volna hozzá a beavatkozáshoz. A hatályos jogszabályok szerint a beteg teljes körű tájékoztatásra jogosult, ami a bírói gyakorlat szerint a részletes, valóságnak megfelelő, tárgyilagos követelményeknek megfelelő tájékoztatás, tehát olyan, mint azt a tájékoztatásról szóló Legfelsőbb Bírósági elvi határozat kimondja, ami döntési helyzetbe hozza a beteget. Fontos, tehát, hogy a beteg dönt, a szolgáltató feladata a beteget döntési helyzetbe hozni, majd a döntésnek megfelelő beavatkozást a legjobb tudása szerint elvégezni. A nosocomialis fertőzésekkel kapcsolatban a protokoll a tartalmából fakadóan két követelményt támaszt, bár ilyen tartalmú kifejezett előírást nem tartalmaz, a tájékoztatással kapcsolatban. A szűk-körű, követelmény, hogy a beteg tájékoztatva legyen a kórházi eredetű fertőzések tényével kapcsolatban, bekövetkeztének lehetőségéről, a lehetséges műtéti sebének kategóriájáról (tiszta stb.) a beavatkozás elmaradásának kockázatairól illetve kiemelve a protokoll 3.2. pontjában ismertetésre kerülő rizikófaktorokról ( a protokoll külön felsorolja a beteggel összefüggő, a preoperatív, illetve az intraoperatív rizikótényezőket). Tág értelemben a beteg tájékoztatásának ki kell terjednie mindenre, ami a protokollban, mint ajánlás megfogalmazást nyert a szolgáltatók részére. Fontos, hogy a kártérítési perben meghatározott elvárhatósági mérték a teljes-körű tájékoztatás a tág értelemben vett tájékoztatást kívánja meg, nem tud majd egy szolgáltató azzal védekezni, hogy a szűk-körű tájékoztatásnak eleget tett, ez önmagában nem lesz elegendő. A szolgáltatók feladata nem csak a fentiekről szóló tájékoztatás, hanem annak bizonyítása igazolása is. Szükséges tehát a fertőzésekkel kapcsolatban külön részletes tájékoztatást készíteni és azt külön aláíratni a beteggel. A tájékoztató nyomtatványokat az anaesthesiológiai és műtéti beavatkozás mellett ki kell egészíteni egy újabb olyan nyomtatvánnyal, amit minden beteg aláír. Fontos, hogy ezt a nyomtatványt már a felvételkor célszerű aláíratni, hiszen a fertőzés bekövetkezhet a beavatkozás előtt is, míg a műtéti hozzájárulást csak a műtétek előtt lehet aláíratni. Nem célszerű a jelenlegi rendszer, ami a műtéti hozzájárulásban csak megemlíti a fertőzés lehetőségét, hiszen ez a szó önmagában nem igazolja azt, hogy a beteg tájékoztatva lett az ajánlásban írtakról. Ilyen részletes tájékoztatót készíthet minden szolgáltató, de készíthetne illetékes szakmai kollégium, szakmai felelősségbiztosító, finanszírozó is. A tájékoztató az általános következmények mellett természetesen nem nélkülözheti a beteg adottságaitól, vagy egyéb körülményektől függő egyedi sajátosságokat. A minél részletesebb írásbeli tájékoztató a szolgáltatók érdeke, hiszen ha valami nincs leírva, és megmagyarázva írásban, a tárgyaláson az orvos, egészségügyi dolgozó tanuknak kell azt vallomással bizonyítani, hogy a tájékoztatás ténye és tartalma megfelelt az előírásoknak, protokollnak. 3. Az egészségügyi szolgáltatásokhoz kapcsolódó szakmai felelősségbiztosítás tartalma az elmúl öt évben számos konferencia, vita témája volt, mindenki egyetértett abban, hogy szükséges a megújítása, de ez még sajnos nem történt meg. A nosocomialis fertőzésekkel kapcsolatban a szakmai felelősségbiztosításnak három speciális szerepe lehet. Az egyik a biztosító által fizetett kártérítési összeg. Önmagában a kórházi fertőzések nem külön biztosítási események azok az egyes szakterületeken keresztül kerülnek biztosításra, mint pl. a sebészettel, nőgyógyászattal stb. együtt-járó következmények. A jövőben a cél, hogy az esetenként 5 - és bizonyos kevésbé rizikós, éppen a kórházi eredetű fertőzéseket nélkülöző szakterületeknél - 10 millió forintos limitet, a kártérítések növekedésével arányban emeltetni kellene. Ez valószínűleg csak a felelősségbiztosításról szóló jogszabály, illetve egy speciális egészségüggyel foglalkozó biztosító egyesület megalkotása után lehet. Felmerülhetne, esetleg, hogy a nosocomialis fertőzések szakterülettől függetlenül legyenek biztosítási események, önálló a lehetőség szerinti magas limittel, így az egyes szakterületeken egyéb okból bekövetkező rendkívül sokféle káresemény nem jelentene akadály a limitemeléssel kapcsolatban. A második biztosítási szerep, a peren kívüli egyezségek lehetősége. Mint látható a kórházi eredetű fertőzések esetén tág a szolgáltatói felelősség alapja. Ezért, ha egy szolgáltató nem tudja magát a felelősség alól kimentei, akár orvos-szakmai, akár tájékoztatási okból és a fertőzés fennáll célszerű a peren kívüli egyezség létrehozása. Ebben az esetben ugyan a szolgáltató felelőssége elismerést nyer, de a kártérítés összegében lehetőség van az egyezség során érvényesíteni a korábbi lezárás lehetőségét, ami csökkenti a kifizetésre kerülő kártérítést. Ebben az esetben a cél az, hogy minél inkább közelítsük a biztosítói limithez a kártérítések összegét. Indokolt továbbá, hogy kórházi eredetű fertőzések esetén, ahol kevésbé a műtéttel kapcsolatos szakmai vita merül fel, nagyobb szerepet kapjon a biztosító szakértője, aki jobban ismeri a fertőzésekkel kapcsolatos bírói gyakorlatot. Abban az esetben, ha a szakértő véleménye szerint indokolt az egyezség, akkor azt ne akadályozza a szolgáltató, illetve abba minél inkább vonja bele mind a jogalap, mind az összegszerűség kérdésében a biztosítót.6 A biztosítási szerződések alapvető fejezete a kizárás és a biztosító visszakövetelési joga. A kizárás lényege, hogy a biztosító olyan káreseményekért, amelyek a biztosítási eseménybe tatoznak, azért mert a szerződésben kizárja az értük való helytállást, mégsem fizet kártérítést a károsultnak a szolgáltató helyett. A visszakövetelési jog eseteit szintén a szerződés tartalmazza azzal, hogy ilyen esetekben a biztosító kifizeti a károsultnak a kártérítést a szolgáltató helyett, hogy a károsult ne kerüljön hátrányos helyzetbe, de annak összegét visszaköveteli a szolgáltatótól. A biztosítók azokat a kockázatokat, amelyek miatt egyre többször kell helytállniuk a kizárások közé próbálják helyezni. Ide tartoznak ma pl, a plasztikai sebészeti esztétikai károk, a tájékoztatási hibából eredő károk stb. Fennáll a veszélye, hogy ha egyre több kár kifizetés származik majd kórházi eredetű fertőzésből ez is a kizárások közé kerülhet. Ezt azonban meg kell és meg lehet akadályozni azzal, hogy a fertőzések olyan széles körben, több szakterülettel érintik az egészségügyet, hogy annak kizárása a biztosítás egészségügyi részét kérdőjelezné meg és nem is valószínű, hogy a biztosítás már említett átalakításai ezt a kizárást lehetővé tennék. A nagyobb számú káresemény inkább oda vezethet, hogy a biztosítók széles-körűen fogják értelmezni a visszakövetelési jog egyik esetét. E szerint, ha egy szolgáltatónál a tárgyi és személyi feltételek hiányoznak és így végzi a beavatkozást, és kárt okoz, a feltételek hiánya alapot adhat a visszakövetelési jog gyakorlására. Értelmezhetik a későbbiekben a biztosítók úgy, hogy a sok fertőzés azért van, mert a tárgyi személyi feltételek nem megfelelőek és visszakövetelési jogot alkalmazhatnak nosocomialis fertőzés miatti kártérítésnél. Ez nehezebben előzhető meg, mint a kizárás, bár fontos, hogy még ez sem merült fel a biztosítókban, de pl. a visszakövetelési jog eseteinek pontos meghatározása a szerződésben, ami esetlegesen a tárgyi és személyi feltételek hiányánál tartalmazza azt, hogy a kórházi eredetű fertőzés létrejötte nem jelenti ezt a körülményt segíthet a biztosítói értelmezéssel szemben 4. A tanulmány első felében ismertettem azt a ma még nem általános bírói gyakorlatot, ami tulajdonképpen objektív felelősséget jelent a kórházi eredetű fertőzések tényén keresztül. Eredményesen csak akkor lehet védekezni a kórházi eredetű fertőzésekkel kapcsolatban, ha ez az értelmezés nem válik általános gyakorlattá. Ennek megelőzésére kell a konkrét eljárások során törekedni, ahol a bizonyítás során érvelni kell amellett, hogy nincs az egészségügyben objektív felelősség és annak kialakítása nem is indokolt. Összefoglalás Jó hír hogy az egészségügyi szolgáltatók kártérítési felelősségével kapcsolatban nem a kórházi eredetű fertőzések miatti káresemények a leggyakoribbak, hiszen magasan vezet a szülészet-nőgyógyászat és azon belül is a szülésekkel bekövetkezett súlyos és maradandó magzati károsodások. A rossz hír, hogy bár erre hiteles statisztika nincs, csak a tapasztalat mondatja velem, hogy a második helyre feljöttek a kórházi eredetű fertőzések. Ennek egyik oka a már többször említett tény, hogy a fertőzések számos szakterülethez kötődnek, tehát előfordulásukra széles-körben van esély, másik oka a tág-körű értelmezés mellett kialakult bírói gyakorlat, és végül oka sajnos a nem megfelelő kórházi körülmények. Célszerű megelőzni, hogy a fertőzések kerüljenek az első helyre. Ez mint már említettem csak úgy vihető véghez, ha a rendelkezésre álló protokollokat, jogszabályokban előírt bejelentési kötelezettségeket a szolgáltatók maradéktalanul betartják, kiegészítik a tájékoztatóikat a fertőzésekkel kapcsolatos nyilatkozatokkal és megtanulják igazolni, bizonyítani is, hogy a hivatkozottakban írtak szerint jártak el. Természetesen a jogi lehetőségek mellett szükséges, hogy a kórházi anyagi körülmények is javuljanak, hogy a megelőzés érdekében hatékonyabban járhassanak el. Dr. Simon Tamás ügyvéd, biztosítási szakjogász A tanulmány a kórházi eredetű fertőzések miatti kártérítési felelősség kérdését elemzi három kérdéscsoportban: kórházi eredetű fertőzések és az egészségügyi szolgáltatóktól elvárható magatartás milyensége, kórházi eredetű fertőzések és kártérítés összegszerűsége, kórházi eredetű fertőzések és kártérítési felelősség jövője. Hasonló dokumentumok
Az egészségügyi szolgáltatók kártérítési felelőssége egyre szélesebb körűvé válik
Az egészségügyi szolgáltatók kártérítési felelőssége egyre szélesebb körűvé válik Az elmúlt években változott-e az orvosi mulasztással kapcsolatos kártérítési perek jogalapjának megítélése? Változott, Részletesebben Az érem két oldala, avagy az egészségügyi szolgáltatók szakmai felelősségbiztosításának átalakulásával kapcsolatos érdekekről Mondják, hogy az ellentétek vonzzák egymást, de sohasem gondoltam, hogy ez Részletesebben Felelősség? Biztosítás? Az egészségügyi szolgáltatással összefüggő felelősségről és felelősségbiztosításról I. A szakmai felelősség típusairól
Felelősség? Biztosítás? Az egészségügyi szolgáltatással összefüggő felelősségről és felelősségbiztosításról I. A szakmai felelősség típusairól 1.Etikai felelősség: Orvos egészségügyi dolgozó ellen indul Részletesebben http://gyorugyved.hu Kártérítés vagy kártalanítás?
http://gyorugyved.hu Kártérítés vagy kártalanítás? Habár hangzásra nagyon hasonlítanak, valójában két alapjaiban eltérő jogintézményről van szó. Alapvetően a kártalanítást a kártérítéstől a jogellenesség Részletesebben AEGON CSOPORTOS BIZTOSÍTÁSOK FELHÍVÁS AJÁNLATTÉTELRE
AEGON CSOPORTOS BIZTOSÍTÁSOK FELHÍVÁS AJÁNLATTÉTELRE 2013 AEGON Magyarország Általános Biztosító Zrt. Csoportos Biztosítások 1091 Budapest, Üllői út 1. 1. oldal Aegon csoportos biztosítási díjkalkuláció Részletesebben QECO Biztosítási Alkusz és Pénzügyi Tanácsadó Zrt. Belesics Boglárka +36/30-737-5299
Ajánlat Díjfizetés ütemezése: Területi hatály: Fedezet típusa: Biztosítási időszak: Létszám: negyedéves, féléves, éves egész világ 24 órás 1 év, évente újuló egyéni / csoportos Kockázatvállalás: versenyeken, Részletesebben í t é l e t e t : I n d o k o l á s :
Mfv.I.10.284/2008/3.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Szőnyi Sarolta ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Szilágyi Gábor ügyvéd által képviselt alperes ellen kártérítés iránt a Gyulai Részletesebben Az Orvos/gyógyszerész -Közgazdász és az Egészségügyi menedzser szakon az egészségügyi jog tantárgy öt előadása az alábbiakról szólna:
Nyugat-Magyarországi Egyetem Közgazdaságtudományi Kar Sopron Az Orvos/gyógyszerész -Közgazdász és az Egészségügyi menedzser szakon az egészségügyi jog tantárgy öt előadása az alábbiakról szólna: 1. Az Részletesebben Új kockázatok és lehetőségek az Általános Szerződési Feltételek alkalmazása során, különös tekintettel az új Ptk.-ra
Új kockázatok és lehetőségek az Általános Szerződési Feltételek alkalmazása során, különös tekintettel az új Ptk.-ra Dr. Balázs Tamás irodavezető ügyvéd, egyetemi adjunktus Dr. Balogh Mónika jogász, ügyvédjelölt Részletesebben PROTECTOR MERÜLÉSVEZETŐK, BÚVÁR-OKTATÓK ÉS A KAPCSOLÓDÓ TÚRÁK VEZETŐI SZOLGÁLTATÁS-FELELŐSSÉGBIZTOSÍTÁSÁNAK KÜLÖNÖS BIZTOSÍTÁSI FELTÉTELEI
PROTECTOR MERÜLÉSVEZETŐK, BÚVÁR-OKTATÓK ÉS A KAPCSOLÓDÓ TÚRÁK VEZETŐI SZOLGÁLTATÁS-FELELŐSSÉGBIZTOSÍTÁSÁNAK KÜLÖNÖS BIZTOSÍTÁSI FELTÉTELEI A Protector merülésvezetők, búvár-oktatók és a kapcsolódó túrák Részletesebben TERVEZET. 2012. évi. törvény
2012. évi. törvény a MÁV Általános Biztosító Egyesülettel kötött kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási szerződéseken alapuló kártérítési igények érvényesítésével kapcsolatos szabályokról 1. (1) A Magyar Részletesebben 2009. évi törvény. a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről
Tervezet! 2009. február 23. 2009. évi törvény a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről Az Országgyűlés kinyilvánítva elkötelezettségét a demokratikus, jogállami Részletesebben A betegek jogairól. Az egészségügyben hogyan érvényesül az emberi méltóság védelme?
A betegek jogairól 1998. július 1-től új törvény védi a betegek jogait. Az egészségügyi törvény célja, hogy a betegek megfelelő színvonalú egészségügyi ellátásban részesüljenek, és gyógykezelésük során Részletesebben Körmend Város Önkormányzata Képviselő-testülete Társadalmi Ügyek Bizottsága K ö r m e n d. Tárgy: Önkormányzati segély iránti k é r e l e m
Körmend Város Önkormányzata Képviselő-testülete Társadalmi Ügyek Bizottsága K ö r m e n d Tárgy: Önkormányzati segély iránti k é r e l e m Alulírott kérem, hogy részemre önkormányzati segélyt megállapítani Részletesebben A szociális ellátások helyi szabályozásáról szóló 4/2015. (II.18.) rendelet módosítása
Az előterjesztés száma: 128/2015. A rendelet tervezet elfogadásához minősített többség szükséges! Decs Nagyközség Képviselő-testületének 2015. június 24-én, 18-órakor megtartandó ülésére A szociális ellátások Részletesebben Az egészségügyi szolgáltatók szakmai felelősségbiztosítása átalakulásának egyes kiemelkedő kérdéseiről Sokan mondják, hogy egy olyan ügyvéd, aki többségében a károsultakat képviseli nem szolgáltathat megoldást Részletesebben dr. Barna Magdolna ügyvéd www.drnemethlaw.hu
dr. Barna Magdolna ügyvéd www.drnemethlaw.hu már az orvos-beteg viszony kezdetén elégtelen tájékoztatás kezelés alatt ill. végeztével az orvos azonnal hárít, meg sem próbálja a panaszt orvosolni peren Részletesebben ÉLETET behúzott fékek
Higgy abban, hogy az ÉLETET behúzott fékek nélkül érdemes ÉLNI. Balesetbiztosítás Puzzle Higgy magadban. Bármikor történhet baleset. Sportolás közben is megsérülhetünk, de az otthonunkban is számtalan Részletesebben Mit jelent az elállási jog?
Megszüntethetjük-e egyoldalúan a már megkötött, általunk aláírt üdülőhasználatra, hosszú távra szóló üdülési termékre vagy üdülési jog cseréjére vonatkozó szerződésünket? Igen, a hatályos jogszabályok Részletesebben KÖRNYEZETSZENNYEZÉSI HELYREÁLLÍTÁSI KÖLTSÉGEK FELELŐSSÉGBIZTOSÍTÁSÁNAK KÜLÖNÖS BIZTOSÍTÁSI FELTÉTELEI (HDI-USKV)
KÖRNYEZETSZENNYEZÉSI HELYREÁLLÍTÁSI KÖLTSÉGEK FELELŐSSÉGBIZTOSÍTÁSÁNAK KÜLÖNÖS BIZTOSÍTÁSI FELTÉTELEI (HDI-USKV) T a r t a l o m j e g y z é k Környezetszennyezési helyreállítási költségek biztosítása Részletesebben Szakmai felelősségbiztosítás az állam, az egészségügyi szolgáltatók, a betegek és a biztosítók szemszögéből, avagy érdekazonosságok az egészségügyi
Szakmai felelősségbiztosítás az állam, az egészségügyi szolgáltatók, a betegek és a biztosítók szemszögéből, avagy érdekazonosságok az egészségügyi szolgáltatók kártérítési felelősségének elbírálása során. Részletesebben I. A probléma meghatározása. II. Helyzetelemzés
Szabadítsuk fel a szabad orvosválasztást avagy miként és miért hozandó létre az egészségügyi szolgáltatók szakmai eredményességét és kártérítési felelősségét bemutató és elemző adatbázis I. A probléma Részletesebben Ne csak a szex legyen biztonságos! avagy merünk még a szakmai felelősségbiztosításról beszélni?
Ne csak a szex legyen biztonságos! avagy merünk még a szakmai felelősségbiztosításról beszélni? Félve kezdek megint a szakmai felelősségbiztosításról írni, mivel az elmúlt tíz évben már szinte mindent Részletesebben az egészségügyi ellátáshoz való jogot, az emberi méltósághoz való jogot, a tájékoztatáshoz való jogot, az önrendelkezéshez való jogot,
A BETEGEK JOGAIRÓL 1998. július 1-tõl új törvény védi a betegek jogait. Az egészségügyi törvény célja, hogy a betegek megfelelõ színvonalú egészségügyi ellátásban részesüljenek, és gyógykezelésük során Részletesebben Decs Nagyközség képviselő-testületének 2013. december 17-én, 16-órakor megtartandó ülésére
Az előterjesztés száma: 219/2013. A rendelet tervezet elfogadásához minősített többség szükséges! Decs Nagyközség képviselő-testületének 2013. december 17-én, 16-órakor megtartandó ülésére Az önkormányzati Részletesebben A Magyar Köztársaság nevében!
Komárom-Esztergom Megyei Bíróság 2.Mf.20.939/2009/3. A Magyar Köztársaság nevében! A Komárom-Esztergom Megyei Bíróság, mint másodfokú bíróság Független Rendır Szakszervezet. által képviselt. felperesnek Részletesebben ANTIBIOTIKUM TERÁPIA A SEBÉSZETBEN
2 ANTIBIOTIKUM TERÁPIA A SEBÉSZETBEN 2011 dr. Sére Viktória 2009/2010 Módosította: dr. Molnár Péter 2010/2011 A terápia célja 3 Sebfertőzés Műtéti sebek osztályozása 4 A műtéti sebeket a szennyezettség Részletesebben Felelősségbiztosítás az egészségügyben Ne hagyjuk magára az orvost Az orvos kártérítési felelősségével kapcsolatban az elmúlt tíz év tapasztalatai alapján az alábbi jelentős változások mennek végbe, ami Részletesebben KGFB kárrendezési szabályzat
Genertel Biztosító Zrt. KGFB kárrendezési szabályzat A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének Felügyeleti Tanácsa 8/2006. (X.12.) számú ajánlása alapján Készítette: Ellenőrizte: Jóváhagyta: Mátyás Részletesebben Muszáj, hogy itt is három legyen az igazság? avagy az egészségügyi szolgáltatók többszörös működtetési felelősségéről
Muszáj, hogy itt is három legyen az igazság? avagy az egészségügyi szolgáltatók többszörös működtetési felelősségéről Egy egészségügyi szolgáltató, ha már működi engedéllyel rendelkezik, 2009. január 01.-től Részletesebben Tisztelt Alkotmánybíróság! 1. Az alkotmányjogi panasz elbírálása során irányadó jogszabályok:
1 Alkotmánybíróság 1015 Budapest Donáti u. 35-45.. Bíróság útján Ügyszám: Tisztelt Alkotmánybíróság! alábbi Az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 26. (1) bekezdése alapján az a l k o t m Részletesebben Előterjesztés. Beleg Község Önkormányzata Polgármesterétől 7543. Beleg, Kossuth utca 96. Tel.: 82/385-454 E-mail: hivatal@beleg.hu
Beleg Község Önkormányzata Polgármesterétől 7543. Beleg, Kossuth utca 96. Tel.: 82/385-454 E-mail: hivatal@beleg.hu Előterjesztés a képviselő-testület 2015. február..-i ülésére Tárgy: A szociális ellátásokról Részletesebben A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA (2012.12.6.) az agresszív adótervezésről
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2012.12.6. C(2012) 8806 final A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA (2012.12.6.) az agresszív adótervezésről HU HU A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA (2012.12.6.) az agresszív adótervezésről AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG, Részletesebben Biztonság Program - Családi baleset-biztosítás
Biztonság Program - Családi baleset-biztosítás Életünk egyik vezérlő elve családunkat biztonságban tudni. A Magyar Telekom szolgáltatásai nemcsak otthonosságot és szabadságot jelentenek, hanem biztonságot Részletesebben Különös biztosítási feltételek Környezetszennyezési felelősségbiztosítás
Különös biztosítási feltételek Környezetszennyezési felelősségbiztosítás 1. A biztosítási esemény (káresemény) 1.1. A jelen különös biztosítási feltételek szempontjából biztosítási eseménynek minősül, Részletesebben ÜZEMSZÜNET BIZTOSÍTÁS (egy biztosító vagyonbiztosítási feltételének a kivonata)
ÜZEMSZÜNET BIZTOSÍTÁS (egy biztosító vagyonbiztosítási feltételének a kivonata) Biztosítási esemény Amennyiben a felek ebben kifejezetten megállapodnak a vagyonbiztosítási fedezet kiterjed az alábbiakban Részletesebben ÖSSZEFÉRHETETLENSÉGI POLITIKA
ÖSSZEFÉRHETETLENSÉGI POLITIKA A befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. tv (továbbiakban Bszt. Részletesebben Állásfoglalás a munkavállalók alkoholszondával történő ellenőrzéséről
Állásfoglalás a munkavállalók alkoholszondával történő ellenőrzéséről Sok esetben nem csak jogos gazdasági érdeke diktálja a munkáltatónak, hogy munkavállalói tiszta fejjel, alkoholos befolyásoltságtól Részletesebben Csak belső használatra! Az összeállítás Dr. Császár Barbara ügyvéd, gépészmérnök előadásának felhasználásával készült
Csak belső használatra! Az összeállítás Dr. Császár Barbara ügyvéd, gépészmérnök előadásának felhasználásával készült FELELŐSSÉG SZERZŐDÉSEN KÍVÜL OKOZOTT KÁROKÉRT (Ptk. hatodik könyv, negyedik rész) A Részletesebben Az egészségügyi szolgáltatók kártérítési felelősségének vizsgálata a felperesek szemszögéből, avagy az orvosi műhiba kínos, küzdelmes, kellemes, kényelmes, kaotikus és kívánatos-kérdéses korszakairól. Részletesebben KÉRELEM ÖNKORMÁNYZATI SEGÉLY TEMETÉSI KÖLTSÉGEKHEZ VALÓ HOZZÁJÁRULÁS céljára történő megállapítására
I. SZEMÉLYI ADATOK KÉRELEM ÖNKORMÁNYZATI SEGÉLY TEMETÉSI KÖLTSÉGEKHEZ VALÓ HOZZÁJÁRULÁS céljára történő megállapítására Megnevezés kérelmező házastárs (élettárs) Neve (születési név is) Anyja neve Születési Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fővárosi Munkaügyi Bíróság 28.M.3818/2004/9. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Munkaügyi Bíróság a Független Rendőr Szakszervezet Jogsegélyszolgálata (1388 Budapest, Pf. 52., üi.: dr. Tordai Gábor Részletesebben A személyhez fűződő jogok és a tájékoztatáshoz való jog relevanciája a
A személyhez fűződő jogok és a tájékoztatáshoz való jog relevanciája a betegellátásban, az invazív eljárást megelőző beleegyező nyilatkozat Szerző: dr. Fajta Gabriella bírósági titkár Az egészségügyről Részletesebben KOMJÁTI KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATI KÉPVISELŐTESTÜLETE. 2/2011. (III.28) önkormányzati rendelete a szociális ellátásokról
KOMJÁTI KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATI KÉPVISELŐTESTÜLETE 2/2011. (III.28) önkormányzati rendelete a szociális ellátásokról Komjáti község Önkormányzatának képviselőtestülete a szociális igazgatásról és szociális Részletesebben 1959. évi IV. Törvény a Polgári Törvénykönyvről. XLV. fejezet. A biztosítás. 1. Közös szabályok
1959. évi IV. Törvény a Polgári Törvénykönyvről XLV. fejezet A biztosítás 1. Közös szabályok 536. (1) Biztosítási szerződés alapján a biztosító meghatározott jövőbeni esemény (biztosítási esemény) bekövetkeztétől Részletesebben A környezetbe való beavatkozással járó beruházások. engedélyezési problémái a közösségi jogban
A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési problémái a közösségi jogban 2010. január 11-én került megrendezésre a A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési Részletesebben SZERZŐDÉSSZEGÉS. Publikációk Tájékoztató Anyagok 2006. december 18. A TELJESÍTÉS MEGTAGA- DÁSA JOGOSULT KÉSEDELME KÖTELEZETT KÉSEDELME MIKOR ÁLL FENN?
SZERZŐDÉSSZEGÉS MIKOR ÁLL FENN? A kötelezett késedelembe esik, ha A szerződésben megállapított / a szolgáltatás rendeltetéséből kétségtelenül megállapítható teljesítési idő eredménytelenül eltelt más esetekben, Részletesebben Internet szolgáltatás ÁSZF módosulás
Internet szolgáltatás ÁSZF módosulás Tisztelt Előfizető! Tájékoztatjuk, hogy amennyiben a jelen módosításokat nem kívánják elfogadni, úgy az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 132. (5) Részletesebben 2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról
2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról 1. A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosítása 1. A Büntető Részletesebben HU 1 HU KÖZVETÍTŐK EURÓPAI MAGATARTÁSI KÓDEXE
HU HU HU KÖZVETÍTŐK EURÓPAI MAGATARTÁSI KÓDEXE E magatartási kódex számos olyan alapelvet határoz meg, amelyek mellett az egyes közvetítők saját felelősségükre önkéntes alapon elkötelezhetik magukat. A Részletesebben B/23 A FELELŐSSÉG MÓDJA, A KÁRTÉRÍTÉS MÉRTÉKE; ÁLTALÁNOS KÁRTÁLRÍTÉS, NEM VAGYONI KÁRTÉRÍTÉS ÉS A KETTŐ VISZONYA
A kártérítési kötelezettség azt jelenti, hogy a felelős személynek a károsultat olyan helyzetbe kell hoznia, amilyenben a károsodás előtt volt. Ez a cél kétféle módon érhető el: - eredeti állapot helyreállítása Részletesebben VASUTASOK SZAKSZERVEZETE EGYSÉGES SZOLIDARITÁSI ÉS SZOLGÁLTATÁSI ALAP (ESZSZA) SZABÁLYZAT
VASUTASOK SZAKSZERVEZETE EGYSÉGES SZOLIDARITÁSI ÉS SZOLGÁLTATÁSI ALAP (ESZSZA) SZABÁLYZAT A Vasutasok Szakszervezete XVII. Kongresszusa által módosított Alapszabálya V. fejezet 4.a alpontjának harmadik Részletesebben K I V O N A T. Tura Város Önkormányzatának Képviselő-testülete 2014. július 30-án 16 órakor megtartott nyílt ülésének jegyzőkönyvéből.
K I V O N A T Tura Város Önkormányzatának Képviselő-testülete 2014. július 30-án 16 órakor megtartott nyílt ülésének jegyzőkönyvéből. Tárgy: OEP baleseti megtérítési eljárás felülvizsgálata ügyében hozott Részletesebben KATA KIVA ésaktuáliskérdések
KATA KIVA ésaktuáliskérdések Pestuka Gabriella Osztályvezető NAV Csongrád Megyei Adóigazgatósága Kisadózók tételes adója Ki választhatja a Kata adózást? Akisadózóvállalkozásoktételesadójának (KATA)alanyaazaz Részletesebben Jogellenes jogviszony megszüntetése
ODAFIGYELÉST ÉS GONDOSSÁGOT IGÉNYELNEK Jogellenes jogviszony megszüntetése A közalkalmazotti jogviszony megszüntetésével kapcsolatos jogi szabályozás területén számos módosító rendelkezés lépett hatályba Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S PÉCS MEGYEI JOGÚ VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÖZGYŰLÉSÉNEK 2013. november 14-I ÜLÉSÉRE MOÓR ESZTER BIZOTTSÁGI ELNÖK
IKTATÓSZÁM: 07-7/66-5/2013. TÁRGY: A PÉNZBELI ÉS TERMÉSZETBEN NYÚJTOTT SZOCIÁLIS ELLÁTÁ- SOKRÓL ÉS GYERMEKVÉDELMI TÁMOGATÁSOKRÓL SZÓLÓ ÖN- KORMÁNYZATI RENDELET MEGALKOTÁSA MELLÉKLET:. E L Ő T E R J E S Részletesebben S Z A B Á L Y Z A T A
28/2005. (IV. 28.) ET. A SEMMELWEIS EGYETEM S Z A B Á L Y Z A T A A BETEGAZONOSÍTÓ RENDSZER HASZNÁLATÁRÓL BUDAPEST 2005 I. FEJEZET A SZABÁLYZAT CÉLJA 1. (1) A szabályzat célja a betegellátás biztonságának Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fővárosi Munkaügyi Bíróság 30. M. 4551/ 2006/ 11. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Munkaügyi Bíróság a dr. Mindler József ügyvéd /címe./ felperes neve /címe./ felperesnek által képviselt a dr. Részletesebben KÉRELEM 1 az ápolási díj megállapítására
KÉRELEM 1 az ápolási díj megállapítására I. Az ápolást végző személyre vonatkozó adatok 1. Személyi adatok Neve: Születési neve: Anyja neve: Szül. hely, év, hó, nap: Lakcíme: Tartózkodási címe: TAJ száma: Részletesebben VASUTASOK SZAKSZERVEZETE KÖZPONTI SEGÉLYEZÉSI SZABÁLYZATA. Munkabaleseti segély
Munkabaleseti segély A segélyezés célja: a munkabalesetet szenvedett dolgozó, illetve családtagjai részére gyorssegély biztosítása. A segély forrása: a szakszervezeti tagdíjból a VSZ Központ részesedésének Részletesebben Egyes szerződések. Villamosmérnök szak DE TTK. Debrecen, 2010. március 23.
Egyes szerződések Villamosmérnök szak DE TTK Debrecen, 2010. március 23. Fogalma: az egyik fél, az eladó köteles az általa eladott dolog tulajdonjogát a másik szerződő félre, a vevőre átruházni és a dolgot Részletesebben Etikai Kódex. Bevezetés Az Intézet Etikai Kódexének célja, hogy el segítse a bels ellen ri szakmában az etikai kultúra kialakulását.
Etikai Kódex Bevezetés Az Intézet Etikai Kódexének célja, hogy el segítse a bels ellen ri szakmában az etikai kultúra kialakulását. A bels ellen rzés olyan független, objektív bizonyosságot adó eszköz Részletesebben AIG Hungary AIG Europe S.A. Magyarországi Fióktelepe East-West Business Center 1088 Budapest, Rákóczi út 1-3. Tel: +(36-1) 801-0801 Fax: +(36-1)
I. Fejezet ÁLTALÁNOS POLGÁRI JOGI FELELŐSSÉGBIZTOSITÁS A biztosítási esemény 1) Az általános polgári jogi biztosítási szerződés alapján a felelősségbiztosítási esemény olyan véletlen, váratlan (balesetszerű) Részletesebben A fogyatékossági támogatás
A fogyatékossági támogatás 1998. évi XXVI. törvény 22. A fogyatékossági támogatás a súlyosan fogyatékos személy részére az esélyegyenlőséget elősegítő, havi rendszerességgel járó pénzbeli juttatás. A támogatás Részletesebben A fokozott veszéllyel járó tevékenység két esetköre nyert a Ptk-ban konkrét szabályozást: 1. környezetet veszélyeztető tevékenység
345. (1) Aki fokozott veszéllyel járó tevékenységet folytat, köteles az ebből eredő kárt megtéríteni. Mentesül a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy a kárt olyan elháríthatatlan ok idézte elő, amely a Részletesebben 1. melléklet az 56/2007. (XII. 22.) IRM rendelethez A) SZEMÉLYI ADATOK, JÖVEDELMI, VAGYONI HELYZET. I. A kérelmező személyi adatai
1. melléklet az 56/2007. (XII. 22.) IRM rendelethez NYOMTATVÁNY Jogi segítségnyújtás engedélyezése iránti kérelemhez A fővárosi, megyei igazságügyi szolgálat érkeztető bélyegzője A) SZEMÉLYI ADATOK, JÖVEDELMI, Részletesebben Terméktájékoztató Szimba tanuló balesetbiztosítás (2015/2016-os tanév)
1/5 Terméktájékoztató Szimba tanuló balesetbiztosítás (2015/2016-os tanév) Generali Biztosító Zrt. Levelezési cím: 7602 Pécs, Pf. 888 Telefonos ügyfélszolgálat: 06 40 200 250 generali.hu KEDVES SZÜLŐK! Részletesebben TÖRVÉNYESSÉGE ÉS A BIZONYÍTÉKOK ÉRTÉKELÉSE. A bizonyítás tárgya
végrehajtás szervezete továbbítja, a 20/2009. (VI. 19.) IRM rendeletben foglaltak szerint. Az első két nyilvántartás közvetlen felhasználói a büntetőeljárásban közreműködő szervek, a harmadik adatbázisnak Részletesebben Önrendelkezési jog ellátás visszautasítása. Dósa Ágnes
Önrendelkezési jog ellátás visszautasítása Dósa Ágnes Főszabály: a betegen csak a beleegyezésével szabad orvosi beavatkozást végezni, a beteg joga eldönteni, hogy mely orvosi beavatkozásokba egyezik bele, Részletesebben A köztemetést a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló (1993. évi III.) törvény 48. -a szabályozza.
Köztemetés A köztemetést a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló (1993. évi III.) törvény 48. -a szabályozza. A haláleset helye szerint illetékes települési önkormányzat polgármestere Részletesebben TestŐr élet-, baleset- és egészségbiztosítás különös feltételei. Hatályos: 2012. november 1-jétől
TestŐr élet-, baleset- és egészségbiztosítás különös feltételei Tartalomjegyzék Kockázati életbiztosítás különös feltételei (EEHAT012) 3 Baleseti halálra vonatkozó biztosítás különös feltételei (EBHAT012) Részletesebben 2010. évi 6. számú szabályzat a bírák és az igazságügyi alkalmazottak belföldi kiküldetése esetén fizetendő költségtérítés szabályairól A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. Részletesebben Tájékoztató a NÉP ÜGYVÉDJE jogi segítségnyújtó szolgálatról
pénzügyekben hitelesen Tájékoztató a NÉP ÜGYVÉDJE jogi segítségnyújtó szolgálatról INFORMÁCIÓS ANYAGOK Tanácsadásra bejelentkezés: email: info@hitelszovetseg.hu telefon: +36(30) 7091269 S Z É C H E N Y Részletesebben Ügyfél-tájékoztató* az ingatlanértékelők szakmai felelősségbiztosításáról. Tisztelt Partnerünk! Biztosítandó kockázati kör:
Ügyfél-tájékoztató* az ingatlanértékelők szakmai felelősségbiztosításáról Tisztelt Partnerünk! Engedje meg, hogy az alábbiakban bemutassuk Önnek az új ingatlanértékelők szakmai felelősségbiztosítása elnevezésű Részletesebben A bírság szankció. A bírság szankció alkalmazásának elvei a médiaigazgatásban. dr. Pap Szilvia. főosztályvezető. 2012. március 13.
A bírság szankció dr. Pap Szilvia főosztályvezető A bírság szankció alkalmazásának elvei a médiaigazgatásban 2012. március 13. 2 1. A szankció alkalmazásának funkciói OBJEKTÍV FELELŐSSÉG JOGÉRVÉNYESÍTÉS Részletesebben amely létrejött egyrészről Hajdúnánási Református Egyházközség Székhely: Postacím. Képviseli: mint megbízó (a továbbiakban: Megbízó), másrészről
Általános Szerződési Feltételek 1. Az utazási szerződés alapján az International Language Travel Kft. Utazási Iroda (továbbiakban: utazási vállalkozó) arra vállal kötelezettséget, hogy a szerződés egyedi Részletesebben Könyvelők felelőssége az új PTK szerint Könyvelői szerződés
Könyvelők felelőssége az új PTK szerint Könyvelői szerződés dr. Sallai Csilla Kamarai tag könyvvizsgáló www.stallum.hu 2014.10.02. Mottó: Ha egy kérdés megoldható, felesleges aggódni miatta. Ha nem lehet Részletesebben A pártfogó ügyvédi díj viseléséről való rendelkezés problematikája Szerző: dr. Hajdu Emese
A pártfogó ügyvédi díj viseléséről való rendelkezés problematikája Szerző: dr. Hajdu Emese Budapest, 2015. augusztus 5. I. Előszó Arról, hogy a pártfogó ügyvédi díjat ki viseli, a bíróság dönt az elsőfokú, Részletesebben Tájékoztató a Porsche Bank Zrt-nél elérhető fizetéskönnyítési lehetőségekről kölcsön- és pénzügyi lízingszerződésekre
Tájékoztató a Porsche Bank Zrt-nél elérhető fizetéskönnyítési lehetőségekről kölcsön- és pénzügyi lízingszerződésekre Tisztelt Ügyfelünk! Kérjük, engedje meg, hogy tájékoztassuk Bankunk által kínált fizetéskönnyítő Részletesebben Az elévülés szabályai
Az elévülés szabályai Szerző: Szimuly László 2013. október 31. Bevezetés A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény az elévülést a szerződés megszűnésének egyes esetei című fejezetben tárgyalja. Részletesebben K É R E L E M. Települési támogatás Rendkívüli támogatás 2015. márc.1-től hatályos szabályok alapján
K É R E L E M Települési támogatás Rendkívüli támogatás 2015. márc.1-től hatályos szabályok alapján I. KÉRELMEZŐ ADATAI 1./ Kérelmező neve:... 2./ Kérelmező leánykori neve:... 3./ Születési helye:...születési Részletesebben Mire kell figyelni a bérlés előtt?
Külföldi nyaralásaik során sokan választják azt a megoldást a helyi látnivalók és nevezetességek megtekintéséhez, hogy gépkocsit bérlenek a tömegközlekedés használata helyett. Ennek előnye, hogy kényelmesebb, Részletesebben Kérdés. Válasz. Kérdés. A különböző típusú élelmiszerek beszerzését egybe kell-e számítani? Válasz
Az előre nem látható és nem tervezhető, de az év folyamán felmerülő beszerzési szükségleteket az ajánlatkérőnek hogyan kell figyelembe vennie az egybeszámítás szempontjából? Az adott évben (tizenkét hónapban) Részletesebben A külföldi számlák adóügyi megfeleléséről szóló törvény (FATCA) 1. Mi a FATCA?
A külföldi számlák adóügyi megfeleléséről szóló törvény (FATCA) 1. Mi a FATCA? Az Egyesült Államok külföldi számlák adóügyi megfeleléséről szóló törvénye (FATCA) fontos előrelépés az amerikai állampolgárok Részletesebben JOGSZABÁLYI KERETEK ÖSSZEFOGLALÁSA A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségről
JOGSZABÁLYI KERETEK ÖSSZEFOGLALÁSA A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségről Jelen dokumentum az ÁROP-1.2.18/A-2013-2013-0012 azonosító számú Szervezetfejlesztési program az Országos Egészségbiztosítási Részletesebben A NEMZETI NOSOCOMIALIS SURVEILLANCE RENDSZER (NNSR) EREDMÉNYEI KÖTELEZŐ JELENTÉSEK: MULTIREZISZTENS KÓROKOZÓK ÁLTAL OKOZOTT EPINFO 2007; 24:221-227.
A NEMZETI NOSOCOMIALIS SURVEILLANCE RENDSZER (NNSR) EREDMÉNYEI KÖTELEZŐ JELENTÉSEK: MULTIREZISZTENS KÓROKOZÓK ÁLTAL OKOZOTT NOSOCOMIALIS FERTŐZÉSEK, 2006 EPINFO 2007; 24:221-227. Az NNSR kötelező jelentései Részletesebben P. 1. melléklet az 56/2007. (XII. 22.) IRM rendelethez A fővárosi, megyei igazságügyi szolgálat érkeztető bélyegzője NYOMTATVÁNY
P. 1. melléklet az 56/2007. (XII. 22.) IRM rendelethez A fővárosi, megyei igazságügyi szolgálat érkeztető bélyegzője NYOMTATVÁNY Jogi segítségnyújtás engedélyezése iránti kérelemhez A) SZEMÉLYI ADATOK, Részletesebben Lakcím, tel. email: A gyermek erre a tábori hétre jelentkezik: SZÜLŐ, GONDVISELŐ ADATAI. Családi és utónév. Leánykori név: Lakcím, tel:
WOL ÉLET SZAVA 2015 ÉVI NYÁRI TÁBORI KEDVEZMÉNYKÉRELEM Kérjük, hogy a kérelem összes lapját töltsék ki, mert a hiányosan beküldött kérelmeket nem bíráljuk el. Ezen kérelem kitöltése önkéntes adatszolgáltatás. Részletesebben Munkavédelmi és munkaügyi jogviták, a jogérvényesítés módszere és gyakorlata
Munkavédelmi és munkaügyi jogviták, a jogérvényesítés módszere és gyakorlata A munkaügyi jogvitáról általában Munkaügyi jogvitának tekinthető minden olyan vita, amely a munkaviszonyból eredő jogokkal és Részletesebben Az ún. tippadói tevékenység minősítése
Az ún. tippadói tevékenység minősítése A Bank állásfoglalás iránti kérelmet nyújtott be a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéhez (Felügyelet) a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló Részletesebben ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEK - hatályos 2015. 03. 01. napjától -
Dr. Keisz Nikolett Dr. Krausz Miklós Dr. Garai Zsófia ügyvéd Dr. Rácz József ügyvéd Dr. Pál Zoltán ügyvédjelölt Net-jog Internetjogi Tanácsadó Iroda Internetjogi változások 2014. Összefoglaló 2014. jelentős Részletesebben KÉRELEM. Rendkívüli települési támogatás megállapításához. 1. A kérelmező személyre vonatkozó adatok:
KÉRELEM Rendkívüli települési támogatás megállapításához 1. A kérelmező személyre vonatkozó adatok: 1.1. Neve:... 1.2. Születési neve:... 1.3. Anyja neve:... 1.4. Születési helye, ideje (év, hó, nap):... Részletesebben Bajna Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 2/2015.(II.20.) számú rendelete A szociális ellátások helyi szabályairól.
Bajna Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 2/2015.(II.20.) számú rendelete A szociális ellátások helyi szabályairól. Bajna Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a szociális igazgatásról és Részletesebben A Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem. Hallgatói Hangszerkölcsönzési Szabályzata. (a továbbiakban: a Szabályzat )
A Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem Hallgatói Hangszerkölcsönzési Szabályzata (a továbbiakban: a Szabályzat ) 1. (1) Az Egyetemen működő tanulmányi és művészeti élet feltételeinek minél magasabb szintű Részletesebben 1959. évi IV. törvény. a Polgári Törvénykönyvről. (a szavatosságra és a jótállásra vonatkozó szabályok) A jótállás 248.
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről (a szavatosságra és a jótállásra vonatkozó szabályok) A jótállás 248. (1) Aki a szerződés hibátlan teljesítéséért szerződés vagy jogszabály alapján jótállásra Részletesebben Biztosító. Aegon Trend Basic II. vállalati vagyon- és felelősségbiztosítási záradékok
Biztosító Aegon Trend Basic II. vállalati vagyon- és felelősségbiztosítási záradékok TREND BASIC II-Z-140217 AEGON TREND Basic II. Vállalati vagyon- és felelősségbiztosítási záradékok V-1. sz. Záradék Részletesebben 6/2010. (I. 21.) Korm. rendelet
Online - 6/2010. (I. 21.) Korm. rendelet - a vasúti társaságok nem vasúti balesetből eredő károk fedezésére szolgáló kötelező 1. oldal kárfedezeti 6/2010. (I. 21.) Korm. rendelet a vasúti társaságok nem Részletesebben (4) Az Sztv.-ben meghatározott feltételek szerint a rendelet hatálya a község területén tartózkodó hajléktalanokra is kiterjed.

matches:
Bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Pf. 52
Bíróság
Bíróság
Pf. 888
bíróság


text:
PPT - Kormányhivatalok Integrált ügyfélszolgálati munkatársak képzése PowerPoint Presentation - ID:4233914
Kormányhivatalok Integrált ügyfélszolgálati munkatársak képzése
<iframe src="https://www.slideserve.com/embed/4233914" width="600" height="485" frameborder="0" marginwidth="0" marginheight="0" scrolling="no" style="border:1px solid #CCC;border-width:1px 1px 0;margin-bottom:5px" allowfullscreen webkitallowfullscreen mozallowfullscreen> </iframe>
Kormányhivatalok Integrált ügyfélszolgálati munkatársak képzése - PowerPoint PPT Presentation
Kormányhivatalok Integrált ügyfélszolgálati munkatársak képzése. Szabálysértési eljárás Téma: Méltányossági kérelem. Napirend. Ismerkedés Ismerkedés az ügykörrel 3. Szabálysértési ügyekben alkalmazott és ehhez kapcsolódó főbb jogszabályok felidézése és a kérelem
PowerPoint Slideshow about 'Kormányhivatalok Integrált ügyfélszolgálati munkatársak képzése' - nydia
Téma: Méltányossági kérelem
Készítette: Rostás Ilona Anna BFKH Hatósági Főosztály
Ismerkedés az ügykörrel
3. Szabálysértési ügyekben alkalmazott és ehhez kapcsolódó főbb jogszabályok felidézése
és a kérelem
benyújtásával kapcsolatos gyakorlati tudnivalók
4. Gyakorlati feladat megoldása
és ellenőrző kérdések
Rostás Ilona Anna
A tantárgy meghatározása:
Önkormányzati hatáskörbe tartozó szabálysértési ügyben hozott pénzbírságot kiszabó, elkobzást kimondó határozat jogerőre emelkedése után, a végrehajtás mellőzése.
Nyilvántartások Kapcsolódó anyagok
Vezetői engedély bevonás
Közlekedési igazgatás
Szabálysértési ügyekben alkalmazott főbb jogszabályok:(jegyzet 1. dia)
1999. évi LXIX. törvény  a szabálysértésekről
1972. évi V. törvény  a Magyar Köztársaság ügyészségéről
218/1999. (XII.26.) Korm. rendelet  az egyes szabálysértésekről
11/2000. (II.23.) BM rendelet  a szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény végrehajtásáról
7/2000. (III. 29.) IM-BM együttes rendelet az elzárás, illetőleg a pénzbírságot helyettesítő elzárás végrehajtásának részletes szabályairól
10/2000. (II. 23.) BM rendelet  helyszíni bírságolás részletes szabályiról
39/2009. (XII. 22.) PM rendelet a szabálysértési eljárás során lefoglalt és elkobzott dolgok kezeléséről és értékesítéséről
59/2009. (XI.3.) IRM rendelet a központi szabálysértési nyilvántartás részére történő adatközlés formájáról és módjáról, valamint az adatszolgáltatás rendjéről
1999. évi LXIII: törvény a közterület-felügyeletről
Egyéb, kapcsolódó jogszabályok:(jegyzet 1. dia)
1990. évi XCIII. Törvény az illetékekről - Itv
1988. évi I. törvény a közlekedésről
2004. évi CXL. Törvény közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól – Ket - (28/A.§, 28/B.§, 28/C.§, 38/A.§, 38/B.§, 38/C.§)
2009. évi LX. Törvény – az elektronikus közszolgáltatásról
A Ket 13. § (1) bek.:(jegyzet 1.dia)
E törvény hatálya nem terjed ki:
a szabálysértési eljárásra,
a választási eljárásra,
a népszavazás előkészítésére és lebonyolítására,
a területszervezési eljárásra
és - az állampolgársági bizonyítvány kiadásának kivételével - az állampolgársági eljárásra,
1999. évi LXIX. törvénya szabálysértésekről - 27.§ (2)(jegyzet 1.dia)
A szabálysértési nyilvántartással kapcsolatos eljárásra a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény rendelkezéseit az e törvényben és az elektronikus kapcsolattartás formájára és módjára vonatkozóan az e törvény végrehajtására kiadott miniszteri rendeletben meghatározott eltéréssel kell alkalmazni.
1999. évi LXIX. törvénya szabálysértésekről(jegyzet 1.dia)
gyors és eredményes fellépést biztosítson azokkal a jogsértő magatartásokkal szemben, melyek a bűncselekményekhez képest enyhébb fokban sértik vagy veszélyeztetik a társadalom általánosan elfogadott együttélési normáit, akadályozzák vagy zavarják a közigazgatás működését, illetve meghatározott tevékenység vagy foglalkozás gyakorlására vonatkozó jogszabályokba ütköznek. E célok megvalósítása érdekében a törvény meghatározza a szabálysértések elkövetése miatt alkalmazható joghátrányokat, e cselekmények elbírálásának rendjét
A szabálysértés fogalma:(jegyzet 1. dia)
az a jogellenes, tevékenységben vagy mulasztásban megnyilvánuló cselekmény, melyet törvény, kormányrendelet vagy önkormányzati rendelet szabálysértésnek nyilvánít, s amelynek elkövetőit az e törvényben meghatározott joghátrány fenyeget
A törvény hatálya 2. §
Területi és személyi:
A törvényt - ha törvény kivételt nem tesz –
a belföldön elkövetett szabálysértésekre kell alkalmazni,
az eljárás alá vont személy állampolgárságára tekintet nélkül,
feltéve, hogy nemzetközi szerződés vagy a szabálysértést meghatározó jogszabály másként nem rendelkezik.
Időbeli hatály 4. §
A cselekményt az elkövetés idejénhatályban lévő jogszabályok alapján kell elbírálni.
Ha a szabálysértés elbírálásakor hatályban lévő új jogszabály szerint a cselekmény már nem minősül jogellenesnek, vagy enyhébben bírálandó el, akkor az új jogszabályt kell alkalmazni.
5. §Szabálysértés miatt az vonható felelősségre, akinek a cselekménye szándékos vagy gondatlan…
6. §A szabálysértést elköveti az is, aki mást a szabálysértés elkövetésére szándékosan rábír (felbujtás), és aki másnak a szabálysértés elkövetéséhez szándékosan segítséget nyújt (bűnsegély)
7. § Kísérlet miatt akkor van helye felelősségre vonásnak, ha a szabálysértést meghatározó jogszabály így rendelkezik.
A SZABÁLYSÉRTÉS MIATT ALKALMAZHATÓ JOGKÖVETKEZMÉNYEK13. § (1)- (2)(jegyzet 2.dia)
16. § (1) A pénzbírság legalacsonyabb összege háromezer forint, legmagasabb összege százötvenezer forint.
(2) Önkormányzati rendelet ötvenezer forintban állapíthatja meg a pénzbírság legmagasabb összegét.
17. § (1) A pénzbírságot meg nem fizetés esetén, ha adók módjára nem hajtható be, közérdekű munkára vagy elzárásra kell átváltoztatni.
(2) Nincs helye elzárásra, közérdekű munkára átváltoztatásnak , ha az eljárás alá vont személy
a) a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló törvényben meghatározott fogyatékos személy, illetve kórházi fekvőbeteg ellátásban részesül,
b) a terhesség negyedik hónapját elérő nő, tizennegyedik életévét be nem töltött gyermekét egyedül nevelő szülő vagy fogyatékos, illetőleg folyamatos ápolást igénylő hozzátartozójáról egyedül gondoskodik.
18. § (1) Ha a szabálysértést meghatározó jogszabály lehetővé teszi, a pénzbírság kiszabása mellett vagy önálló intézkedésként az eljárás alá vont személy eltiltható a járművezetéstől, ha a szabálysértést engedélyhez kötött járművezetés szabályainak megszegésével követte el.
(2) A vezetői engedély visszaadása külön jogszabályban meghatározott feltétel teljesítésétől tehető függővé.
(3) A járművezetéstől eltiltás meghatározott járműkategóriára és járműfajtára is vonatkozhat.
(4) A járművezetéstől eltiltás legrövidebb tartama egy hónap, leghosszabb tartama egy év.
19. § (1) A járművezetéstől eltiltás hatálya - kivéve, ha a rendőr a vezetői engedélyt a helyszínen elveszi - a határozat jogerőre emelkedésével kezdődik.
(2) A járművezetéstől eltiltás tartamába be kell számítani azt az időt, amelynek tartamára az eljárás alá vont személy vezetői engedélyét a szabálysértéssel összefüggésben visszavonták.
11/2000. (II. 23.) BM rendeleta szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény végrehajtásáról
(2) A közúti járművezetéstől eltiltás esetén a lakóhely (tartózkodási hely) szerint illetékes közlekedési igazgatási hatósághoz kell a jogerős határozatot megküldeni...
20. § (1) El kell kobozni azt a dolgot:
szabálysértés elkövetéséhez eszközül használtak,
az eljárás alá vont személy tulajdona
birtoklása a közbiztonságot veszélyezteti;
szabálysértés útján jött létre
az eljárás alá vont személy a szabálysértés elkövetéséért a tulajdonostól vagy annak hozzájárulásával mástól kapott
amelyre nézve a szabálysértést elkövették
El lehet kobozni azt a dolgot:
amelyre nézve a szabálysértést elkövették.
Az elkobzás önállóan és akkor is alkalmazható, ha az eljárás alá vont személy nem vonható felelősségre.
Az eljárás alá vont személy tulajdonában lévő dolog elkobzása kivételesen mellőzhető, ha az a szabálysértés súlyával arányban nem álló, méltánytalan hátrányt jelentene az eljárás alá vont személy számára.
Az elkobzott dolog tulajdonjoga az államra száll.
Nincs helye elkobzás elrendelésének, ha a cselekmény elkövetése óta két év eltelt, kivéve, ha az elkobzás tárgyának birtoklása jogellenes
A büntetés kiszabása, az intézkedés alkalmazása
23. § (1) A büntetést és az intézkedést a jogszabályban meghatározott keretek között úgy kell megállapítani, hogy igazodjék a cselekmény súlyához. Az eljárás alá vont személy személyi körülményeit annyiban kell figyelembe venni, amennyiben azok a szabálysértési hatóság vagy a bíróság rendelkezésére álló adatokból kitűnnek.
(2) Büntetés kiszabásakor és az intézkedés alkalmazásakor figyelembe kell venni a szabálysértés elkövetésének időpontját megelőző két éven belül az elkövető által elkövetett ugyanolyan vagy hasonló jellegű szabálysértés miatt történt felelősségre vonást.
24/A. § A közlekedési szabálysértéssel okozott kár kivételével elzárás és pénzbírság alkalmazása esetén a kiszabható büntetési tételfelső határa a felére csökken, ha az eljárás alá vont személy a sértettnek a szabálysértéssel okozott kárt - a szabálysértési hatóság határozatának, illetve a bíróság első fokú határozatának meghozataláig megtérítette.
Fiatalkorúakra vonatkozó rendelkezés 29. §(jegyzet 3.dia)
Fiatalkorú az, aki a szabálysértés elkövetésekor a tizennegyedik életévét betöltötte, de a tizennyolcadikat még nem.
Fiatalkorúval szemben pénzbírságot akkor lehet kiszabni, ha önálló keresete (jövedelme) vagy megfelelő vagyona van
Az elzárás és a pénzbírság elévülése
26. § (1) Nem lehet végrehajtani az elzárást és a pénzbírságot, ha a határozat jogerőre emelkedésétől számítva egy év eltelt.
(2) Az elévülési időbe nem számít be az elzárás elhalasztására, illetve a pénzbírság esetében a halasztásra és a részletfizetésre engedélyezett idő.
(3) Az elévülést félbeszakítja az elzárás, illetőleg a pénzbírság végrehajtása iránt tett intézkedés. A félbeszakítás napjával az elévülés határideje újrakezdődik.
A határozat jogerőre emelkedésétől számított két év elteltével végrehajtásnak nincs helye.
A központi szabálysértési nyilvántartás
27. § (1) A központi szabálysértési nyilvántartás (a továbbiakban: szabálysértési nyilvántartás) célja az eljárás alá vont személy szabálysértési előéletének nyilvántartása a szabálysértési eljárás gyors és pontos lefolytatása, a szabálysértési végrehajtási rendszer megerősítése, továbbá a nyilvántartásból történő adatszolgáltatás útján az érintett jogai gyakorlásának biztosítása, valamint mások jogainak és biztonságának védelme érdekében.
(2) A szabálysértési nyilvántartással kapcsolatos eljárásra a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény rendelkezéseit az e törvényben és az elektronikus kapcsolattartás formájára és módjára vonatkozóan az e törvény végrehajtására kiadott miniszteri rendeletben meghatározott eltéréssel kell alkalmazni.
(4) A szabálysértési nyilvántartás törvényességi felügyeletét a Legfőbb Ügyészség látja el
A SZABÁLYSÉRTÉS MIATT ELJÁRÓ HATÓSÁGOK(jegyzet 4.dia)
(2) Ha az eljárás alá vont személlyel szemben a jegyző hatáskörébe tartozó szabálysértésen kívül más szabálysértés miatt is eljárás indul, a jegyző - a közlekedésrendészeti és a vámszabálysértések kivételével - az egyébként hatáskörébe nem tartozó szabálysértés miatt is eljárhat.
33. § (1) A rendőrség hatáskörébe utalt szabálysértések miatt a rendőrkapitányságok vagy az egyes feladatok ellátására létrehozott rendőri szervek járnak el.
(2) Ha az eljárás alá vont személlyel szemben közúti közlekedési szabálysértésen kívül más szabálysértés miatt is eljárás indul, a rendőrség - a vámszabálysértések kivételével - az egyébként hatáskörébe nem tartozó szabálysértés miatt is eljárhat.
34. § (1) A pénzügyi szabálysértés, valamint kormányrendeletben meghatározott szabálysértések miatt a vámhatóság jár el.
Szabálysértés miatt eljáró más szervek(jegyzet 5.dia)
35. § A jogszabályban hatáskörükbe utalt szabálysértési ügyekben a szabálysértési hatóság jogkörét gyakorolják
az egészségügyi államigazgatási szerv;
a fogyasztóvédelmi hatóság;
a bányafelügyelet;
a munkaügyi hatóság és a munkavédelmi hatóság;
a védett természeti területek természetvédelmi kezeléséért felelős szerv;
az állami adóhatóság;
a közoktatási feladatkörében eljáró oktatási hivatal;
az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv;
a szociális hatóság
Bíróság(jegyzet 6. dia)
(3) A szabálysértési hatóság eljárása, határozatai és intézkedései ellen emelt ügyészi óvást - ha azzal a szabálysértési hatóság nem ért egyet - a helyi bíróság bírálja el.
(4) E törvény alkalmazásában helyi bíróság alatt a városi és kerületi bíróságot, a megyei bíróság alatt a Fővárosi Bíróságot is érteni kell.
(5) E törvény alkalmazásában a helyi bíróság jogkörében bírósági titkár is eljárhat.
A felettes közigazgatási szerv jogköre 37. §(jegyzet 7.dia)
A felettes közigazgatási szerv irányítási jogköre ellátása érdekében:
a) a szabálysértési hatóságtól tájékoztatást, iratokat, adatgyűjtést, egyéb információkat kér;
b)törvényességi ellenőrzést tart;
c)az ellenőrzés eredményeként felhívja a szabálysértési hatóság vezetőjének figyelmét a jogszabálysértésre;
d) ha az érdemi határozat törvényessége aggályos, ezt az illetékes ügyészségnek jelzi.
Illetékesség 38. §
(1) Az eljárásra az eljárás alá vont személy lakóhelye szerinti szabálysértési hatóság illetékes.
(2) Ha az eljárás gyorsabb és eredményesebb lefolytatása indokolja, szabálysértési ügyben az eljárás alá vont személy tartózkodási helye, munkahelye, szolgálati helye, az elkövetés helye, továbbá a cselekmény felderítésének helye szerint illetékes szabálysértési hatóság is eljárhat.
Áttétel 40. §(jegyzet 8. dia)
Ha a szabálysértési hatóságnak az ügyben nincs hatásköre vagy illetékessége, az ügyet az eljárásra jogosult illetékes szervhez haladéktalanul átteszi.
Szabálysértési eljárásban részt vevő személyek(jegyzet 9.dia)
Az eljárás alá vont személy 47. §
(1) E törvény alkalmazásában eljárás alá vont személy az, akivel szemben a szabálysértési eljárást lefolytatják.
(4) Az eljárás alá vont személy az ügy iratait az eljárás bármely szakaszában megtekintheti, azokról másolatot kérhet, illetve készíthet. A minősített adatot tartalmazó másolatot a hatóság épületéből nem viheti ki.
A védő 48. §
(1) Védő lehet a szabálysértési eljárás bármely szakaszában:
a) meghatalmazás, illetőleg kirendelés alapján az ügyvéd, továbbá az eljárás alá vont személy nagykorú hozzátartozója;
b) az eljárás alá vont személy törvényes képviselője.
(2) Ügyvéd helyetteseként ügyvédjelölt is eljárhat.
(3) Védőt az eljárás alá vont személy, törvényes képviselője, továbbá nagykorú hozzátartozója hatalmazhat meg.
(4) Több eljárás alá vont személy érdekében ugyanaz a védő csak akkor járhat el, ha az eljárás alá vont személyek érdekei nem ellentétesek.
A sértett 51. §
(1) Sértett az, akinek jogát vagy jogos érdekét a szabálysértés sértette vagy veszélyeztette.
(2) A sértett
a) az eljárás során az őt érintő iratokat megtekintheti, azokról másolatot kérhet, illetőleg készíthet;
b) a minősített adatot tartalmazó másolatot a hatóság épületéből nem viheti ki;
c) az eljárás minden szakaszában észrevételt, indítványt tehet, jogairól és kötelességeiről az eljáró hatóságtól felvilágosítást kérhet;
d) az eljárás alá vont személlyel szemben a szabálysértés folytán keletkezett kárának megtérítését az e törvényben meghatározott feltételek mellett kérheti.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott jogok megilletik azt az államigazgatási szervet is, amely a feladatkörébe tartozó érdek oltalmára a feljelentést tette.
71. § (1) Aki önhibáján kívül nem jelent meg a kitűzött határnapon vagy elmulasztott valamilyen határidőt, igazolási kérelmet nyújthat be.
(2) Az igazolási kérelmet az elmulasztott határnaptól, illetőleg az elmulasztott határidő utolsó napjától számított nyolc napon belül lehet előterjeszteni. Ha a mulasztás az eljárás alá vont személynek (kifogásra jogosultnak), a tanúnak, a szakértőnek később jutott tudomására, vagy az akadály később szűnt meg, a nyolcnapos határidő a tudomásra jutástól, illetőleg az akadály megszűnésétől kezdődik.
(3) Az elmulasztott határnaptól (határidőtől) számított három hónapon túl igazolási kérelmet nem lehet előterjeszteni.
(4) Az igazolási kérelemben elő kell adni a mulasztás okát és azokat a körülményeket, amelyek a mulasztás vétlenségét valószínűsítik. Határidő elmulasztása esetén az igazolási kérelem előterjesztésével együtt az elmulasztott cselekményt is pótolni kell. Az igazolási kérelmet méltányosan kell elbírálni.
72. § (1) Az igazolási kérelemről - a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel - az a szerv határoz, amelynek eljárása során a mulasztás történt.
Eljárási költség 73. §
(1) Eljárási költség
a) mindaz a költség, amelyet az állam az eljárás alapjául szolgáló cselekmény miatt, az eljárás megindításától a szabálysértési büntetés végrehajtásának befejezéséig előlegezett;
b) az eljárás alá vont személynek az ügyben felmerült készkiadása;
c) a sértett indokolt készkiadása.
(2) Az eljárás alá vont személy viseli az eljárási költséget, ha megállapították, hogy a szabálysértést elkövette.
(4) Az eljárás megszüntetése esetében az eljárási költség az államot terheli, kivéve, ha figyelmeztetés alkalmazásával fejeződik be az eljárás.
(5) A sértett viseli az eljárási költséget, ha a szabálysértési hatóság az eljárást a 131. § (1) bekezdése a) pontja alapján szünteti meg.
A lefoglalás 80. §
(1) A szabálysértési hatóság lefoglalhatja azt a dolgot, amely
a) tárgyi bizonyítási eszköz;
b)a törvény értelmében elkobozható.
(2) A szabálysértési hatóság lefoglalja azt a dolgot, amelynek birtoklása jogszabályba ütközik.
A rendbírság 81. §
(1) A szabálysértési hatóság, továbbá a bíróság az eljárás során előírt kötelességek teljesítése érdekében, továbbá az eljárás rendjének megzavarása miatt rendbírságot szabhat ki.
(2) A szabálysértési hatóság által kiszabott rendbírság ellen halasztó hatályú panasznak, a bíróság által kiszabott rendbírság ellen a határozat kézbesítésétől számított nyolc napon belül benyújtott halasztó hatályú fellebbezésnek van helye.
(3) A rendbírság legalacsonyabb összege ötszáz, legmagasabb összege a szabálysértési hatóság előtt folyó eljárásban ötezer forint, a bírósági eljárásban ötvenezer forint
Panasz a szabálysértési hatóság előtti eljárásban 86. §
A szabálysértési hatóságnak a 79-81. §-a, valamint 128/A. § (3) bekezdése alapján hozott határozatával, illetőleg intézkedésével szemben az eljárás alá vont személy és jogi képviselője, valamint a rendbírsággal sújtott személy, a 84. § alapján hozott határozatával szemben a sértett panaszt tehet. A 74/A. § (8) bekezdése alapján hozott határozattal szemben az eljárás alá vont személy és jogi képviselője, valamint a sértett és jogi képviselője panaszt tehet.
(2) A panaszt a határozat közlésétől számított nyolc napon belül kell szóban vagy írásban megtenni a szabálysértési hatóságnál.
(3) Amennyiben a szabálysértési hatóság a panasznak nem ad helyt, az iratokat három napon belül az illetékes ügyészségnek küldi meg.
A szabálysértési hatóság határozata87. § (1)(jegyzet 10.dia)
Ha az eljárás adatai elegendő alapot szolgáltatnak az eljárás alá vont személy felelősségének megállapítására, a szabálysértési hatóság
pénzbírságot szabhat ki,
járművezetéstől eltiltást,
elkobzást,
kitiltást alkalmazhat,
eljárási költséget,
kártérítést állapíthat meg.
A határozat alaki kellékeit a tv. határozza meg (fejléc, rendelkező és indokolási rész, záró rész)
A kifogás intézésének szabályai(jegyzet 11. dia)
88. § (1) A pénzbírság kiszabását, a járművezetéstől eltiltást, az elkobzást, a figyelmeztetést, a kitiltást megállapító határozattal szemben az eljárás alá vont személy, törvényes képviselője vagy védője, az okozott kár megtérítésére kötelezés esetén, kizárólag e rendelkezéssel szemben a sértett is, a marasztaló határozatot hozó szabálysértési hatóságnál a határozat közlésétől számított nyolc napon belül kifogást nyújthat be.
89. § (1) A kifogás alapján a szabálysértési hatóság a határozatát visszavonhatja, vagy - a kifogást tevő javára - módosíthatja.
(2) Amennyiben a szabálysértési hatóság a kifogással támadott határozatát nem módosítja, illetőleg nem vonja vissza, továbbá az eljárás alá vont személy javára módosított határozat ellen ismételten kifogást terjesztenek elő, az iratokat a szabálysértési hatóság az illetékes helyi bírósághoz teszi át.
90. § (1) Az elkésett vagy nem a jogosult által előterjesztett kifogást a szabálysértési hatóság elutasítja. E határozattal szemben a közléstől számított három napon belül az illetékes ügyészségen panaszt lehet előterjeszteni. A panaszt a 86. § (4) bekezdésében foglaltak szerint kell elbírálni.
(3) Ha a kifogást a jogosult visszavonta, a visszavonásnak a szabálysértési hatósághoz érkezése napján a határozat jogerőssé válik
ÜGYÉSZI TÖRVÉNYESSÉGI FELÜGYELET 91. §
(1) Az ügyész e törvényben szabályozott eltérésekkel gyakorolja az ügyészségről szóló jogszabályokban meghatározott törvényességi felügyeleti jogait a szabálysértési hatóságok eljárása, határozata (intézkedése) felett.
(2) A szabálysértési ügyben benyújtott óvásnak a kifogásolt határozat (intézkedés) végrehajtására halasztó hatálya van.
(3) Az elkövető terhére óvásnak csak a határozat jogerőre emelkedésétől számított hat hónapon belül van helye.
(4) Ha a szabálysértési hatóság az óvást alaposnak tartja, a törvénysértő rendelkezést köteles nyolc napon belül hatályon kívül helyezni vagy módosítani, és erről egyidejűleg az ügyészt értesíteni.
(5) Ha a szabálysértési hatóság az óvással nem ért egyet, köteles a kifogásolt rendelkezésre vonatkozó iratokat az óvással és az észrevételeivel együtt az óvás elbírálásától számított nyolc napon belül az ügyész egyidejű értesítése mellett a bíróságnak megküldeni.
A felelősséget megállapító határozat jogerőre emelkedése és végrehajtása (jegyzet 12. dia)
Jogerős a határozat: a határozat közlésétől számított 8.nap után , ha jogorvoslati kérelem – kifogás - nem érkezett.
A jogerős határozat végrehajtható.
A pénzbírságot, egyéb pénzösszeget az elkövetőnek a határozat jogerőre emelkedésétől számított harminc napon belüla pénzösszeg illetékbélyeggel történő lerovásával vagy más, külön jogszabályban meghatározott módon kell megfizetnie. Az okozott kár értékét a sértett részére kell megtéríteni.
A határozat jogerőre emelkedésétől számított harminc napon belül nem fizeti meg a tartozást, a szabálysértési hatóság elrendeli a tartozás adók módjára történő behajtását.
Végrehajtás (jegyzet 13. dia)
Határidőben történő önkéntes teljesítés hiányában a szabálysértési hatóság köteles a végrehajtásra intézkedni.
114. § A fiatalkorúakra kiszabott pénzbírságot, továbbá minden egyéb pénzösszeget adók módjára kell behajtani.
115. § (1) A pénzbírság, illetőleg az eljárási költség megfizetésére a szabálysértési hatóság, illetőleg a bíróság legfeljebb hat hónapi tartamra részletfizetési kedvezményt vagy halasztást adhat.
Méltányossági kérelem 116. § (1)(jegyzet 14.dia)
Az elzárás büntetés elengedése, illetőleg mérséklése,
a pénzbírság megfizetésének elengedése,
a járművezetéstől eltiltás mellőzése,
illetőleg az elkobzott dolog visszaadása érdekében
az elkövető beleegyezése esetében védője is méltányossági kérelmet nyújthat be.
11/2000. (II. 23.) BM rendeleta szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény végrehajtásáról 30. §
Végrehajtása részben vagy teljesen mellőzhető
elkobzott dolog
Visszaadható kivéve azt, amelynek birtoklása jogszabályba ütközik
(A rendőrség hatáskörébe tartozó szabálysértések esetén a méltányossági kérelmet és az eljárási iratokat a szolgálati út betartásával, az Országos Rendőr-főkapitánysághoz kell felterjeszteni.)
A pénzbírság, illetőleg a járművezetéstől eltiltás végrehajtását méltányosságból mellőzheti, az elkobzott dolgot visszaadhatja:
önkormányzati hatáskörbetartozó szabálysértések esetében aközigazgatási hivatal
b) a felügyeletet ellátó miniszter, ha az ügyben más szabálysértési hatóság járt el
c) központi hivatal vezetője, amennyiben a felügyeletet nem miniszter látja el
d) amennyiben az elkövetőt elzárással sújtották, a méltányossági jogkört a köztársasági elnök gyakorolja.
1990 évi XCIII. Tv –Itv –Melléklet 1.pontja
A becsületsértés és magánlaksértés miatt indult szabálysértési eljárás illetéke 3000 forint,
az ilyen eljárásban hozott büntetést vagy intézkedést alkalmazó határozat elleni kifogás, valamint az eljárást megszüntető határozat elleni panasz illetéke 3500 forint.
Benyújtható Jegyzőnél, közigazgatási hivatalnál, ügyfélszolgálaton
JOGHATÁSA
Végrehajtás mellőzése
Járművezetéstől eltiltás 117. §
A járművezetéstől eltiltást a jogerős határozatot hozó szabálysértési hatóság, illetve bíróság értesítése alapján a körzetközponti feladatokat ellátó települési önkormányzat jegyzője hajtja végre.
A szabálysértési hatóság jogkörét gyakorló szervek eljárásának szabályai 133. §
A hatósági ellenőrzés alkalmával észlelt szabálysértés elkövetőjét
a)helyszíni bírsággal sújtja, vagy
b) a szabálysértést a helyszínen elbírálja, amennyiben további bizonyításra nincs szükség
A szabálysértés tetten ért elkövetőjét helyszíni bírsággal sújthatják.
(2) Helyszíni bírság kiszabására jogosult
a rendőrség, a vám- és pénzügyőrség, a hivatásos tűzoltóság;
a helyi önkormányzat képviselő-testülete hivatalának erre felhatalmazott ügyintézője;
a természetvédelmi őr, az önkormányzati természetvédelmi őr, a természetvédelmi hatóság részéről eljáró és erre felhatalmazott személy, a közterület-felügyelő;
a 35. § a)-h) és j) pontjaiban felsorolt szervek részéről eljáró személy;
a közlekedési hatóság ellenőre.
A helyszíni bírság összege háromezer forinttól húszezer forintig terjedhet.
Ha az elkövető a helyszíni bírság kiszabását - a jogkövetkezményekről szóló tájékoztatás után - tudomásul veszi, a bírságolás ellen jogorvoslatnak helye nincs.
A tudomásul vett helyszíni bírság a befizetés elmulasztása esetén kizárólag adók módjára hajtható be.
35/2000. (XI. 30.) BM rendeleta közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a közúti közlekedési okmányok kiadásáról és visszavonásáról
31. § (1) A közlekedési igazgatási hatóság a vezetési jogosultság szünetelésének elrendelésével korlátozza a közúti közlekedésben járművezetőként történő részvételét annak, aki
a) a 27. § (1) bekezdésében meghatározott szabályszegéseket elkövette, illetőleg
b) a külön jogszabályban meghatározott egészségi, pályaalkalmassági, képzési és vizsgáztatási előírásoknak nem felel meg.
(2) A vezetési jogosultság szünetelése a bíróság vagy szabálysértési hatóság határozata alapján járműkategóriába, alkategóriába, kombinált kategóriába, járműfajtába tartozó jármű vezetésére is kiterjedhet.
(3) Szünetel a vezetésre való jogosultság:
a) a közlekedésbiztonsági alkalmatlanság jogerős megállapításának napjától az alkalmasság igazolásának a közlekedési igazgatási hatóság előtti bemutatás időpontjáig, ha a járművezető a járművezetésre közlekedésbiztonsági szempontból alkalmatlan,
b) a vezetői engedély helyszíni elvételének, a büntetőeljárás megindításától, illetve ismeretlen tettes ellen indult eljárás esetén a megalapozott gyanú közlésének napjától a büntetőeljárás jogerős befejezéséig, ha az eljárás közúti veszélyeztetés [Btk. 186. §], közúti baleset okozása [Btk. 187. § (2) bekezdésében meghatározott] minősített esete, illetve a járművezetés ittas vagy bódult állapotban (Btk. 188. §) elkövetésének megalapozott gyanúja miatt indult,
c) a közúti járművek vezetésétől történő eltiltás lejáratának a napjától az utánképzésen való részvétel közlekedési igazgatási hatóság előtti igazolásáig, ha a járművezető külön jogszabály alapján engedélyét csak az utánképzést követően kaphatja vissza,
d) ha a járművezetőt egészségi, pályaalkalmassági szempontból alkalmatlannak minősítették, az alkalmatlanság megállapításának a napjától az alkalmas minősítésű igazolás közlekedés igazgatási hatóság előtti bemutatásáig, továbbá ha a soron kívül elrendelt vagy kezdeményezett egészségi, illetve rendkívüli pályaalkalmassági vizsgálaton a járművezető önhibájából nem jelent meg, illetve, ha az időszakos egészségi alkalmassági vizsgálat során az egészségügyi hatóság alkalmatlannak minősítette. Nem kell elrendelni a vezetési jogosultság szünetelését, ha az alkalmas minősítésű igazolást az ügyfél a közlekedési igazgatási hatóság határozatának meghozatal előtt önként bemutatja,
e) a vizsga érvénytelenítését elrendelő határozat jogerőre emelkedésének napjától az érvényes vizsgaigazolás közlekedési igazgatási hatóság előtti bemutatásáig, ha a járművezetői vizsgát a közlekedési hatóság külön jogszabály alapján érvénytelenítette,
(9) A (3) bekezdés b) pontja esetén az ügyben eljáró ügyészség értesítése alapján a vezetői engedélyt a határidő letelte előtt vissza kell adni.
(büntető eljárás befejezéséig szóló visszavonás)
(10) A közlekedési igazgatási hatóság a vezetői engedélyt a (9) bekezdésben meghatározott esetben visszaadja, ennek és a vezetési jogosultság folytatásának tényét a nyilvántartásba bejegyzi, és erről az eljáró hatóságot abban az esetben értesíti, ha a visszavonás alapját képező cselekmény miatti eljárás még folyamatban van.
Utánképzés 1988. évi I. törvény 18. §
(2) A közúti járművezetők és a közúti közlekedési szakemberek tanfolyami képzése, továbbképzése és utánképzése a közlekedési hatóság engedélye alapján végezhető. A közúti járművezetők és a közúti közlekedési szakemberek képzésére engedéllyel rendelkező szervezetekről a közlekedési hatóság jogosult a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvényben, valamint a közlekedési hatóság tevékenységével összefüggésben adatokat nyilvántartani. Az iskolavezetői, a szakoktatói és a vizsgabiztosi tevékenység folytatásához a közlekedési hatóság engedélye szükséges. A tanfolyami képzést, továbbképzést és utánképzést a közlekedési hatóság ellenőrzi, valamint ellátja annak szakfelügyeletét.
(6) Az utánképzésen nem kell részt vennie a járművezetőnek, ha az eltiltás csak járműkategóriára vagy járműfajtára terjed ki, és az a vezetői engedély visszavonásával nem jár.
Jogszabály által rendszeresített nyomtatvány a méltányossági kérelemre nincs.
Jogszabály a méltányossági kérelemhez csatolandó kötelező mellékletről nem rendelkezik.
A méltányossági kérelem bármilyen formában (szóban, írásban) benyújtható.
A méltányossági kérelem tartalmazza a kérelmező azonosításához szükséges adatokat.
A kérelmező a méltányossági kérelméhez csatolhat a méltányosság gyakorlását alátámasztó igazolásokat (pl. jövedelemigazolás, nyugdíjszelvény, orvosi igazolás, a lakás fenntartását (rezsiköltségét) igazoló számlák, stb.).
Amennyiben rendelkezésre áll, csatolható a szabálysértési felelősséget megállapító határozat.
Kérelmező azonosítása
Szóban benyújtott kérelem
Jegyzőkönyvet kell felvenni, annak szabályai szerint
a kérelmező azonosításához szükséges adatokat, a méltányosság gyakorlását alátámasztó indokokat, a szabálysértési felelősséget megállapító hatóságot, illetve ezen hatóság határozatának a számát.
Hiányos írásbeli kérelem esetén is át kell venni és a közigazgatási hivatal szervezeti egységéhez érdemi ügyintézés végett továbbítani kell.
Méltányossági kérelmet alátámasztó iratok, igazolások csatolása
(bármi, ami alátámasztja a méltányolhatóságot)
Az ügyfélszolgálat feladata egyrészről a szabálysértési méltányossági eljárásról való tájékoztatás,
másrészről a kérelmek írásba foglalása, illetve a kérelmek és az esetlegesen csatolt mellékletek hitelt érdemlő módon történő átvétele.
A méltányossági eljárásról történő tájékoztatás az alábbiakra terjed ki: kérelem előterjesztésére jogosult személy, más szabálysértési hatósághoz történő áttétel szabálya, a kérelem elbírálásának szabályai.
Az átvett kérelmeket iktatni kell, amennyiben az ügyfélszolgálaton történik az iktatás, ezt követően az ügyfélszolgálatokra vonatkozó szabályozás szerint továbbítani kell az illetékes szervhez (megyei közigazgatási hivatal).
A közigazgatási hivatal elbírálja a méltányossági kérelmet.
Méltányosságot megalapozó körülmények esetén a kérelemnek helyt ad, a pénzbírság végrehajtását méltányosságból mellőzi, az elkobzott dolog visszaadását elrendeli.
Amennyiben méltányosságot megalapozó körülmények nem állnak fenn, úgy a kérelmet határozattal elutasítja.
Nincs jogorvoslatnak helye!
A határozat postai úton való kézbesítése, jogerőre emelkedést követően irattározás, kérelemnek helyt adó döntés esetén a Központi Szabálysértési Nyilvántartás felé adatközlés
Csukjuk be a jegyzeteket és próbálunk önállóan megoldani:
A kérelmező helyszíni bírság megállapítása esetén kéri méltányosságból a végrehajtás mellőzését.
Tájékoztatni kell a kérelmezőt arról, hogy helyszíni bírság kiszabása esetén nincs jogszabályi lehetőség méltányosság gyakorlására, az csak pénzbírság esetén lehetséges.
Amennyiben kérelmét a továbbiakban is fenntartja, úgy azt át kell venni és továbbítani kell az illetékes közigazgatási hivatalhoz a kérelem érdemi elbírálása érdekében.
A kérelmező bemutat egy rendőrkapitányság által hozott pénzbírságot kiszabó szabálysértési határozatot, és kérelmet nyújt be a végrehajtás méltányosságból való mellőzésére.
Tájékoztatni kell a kérelmezőt arról, hogy a méltányossági eljárás lefolytatására a közigazgatási hivatal nem rendelkezik hatáskörrel, ezért a kérelmét át fogja tenni a kérelem elbírálására jogosult szervhez.
A kérelmet át kell venni és továbbítani kell az illetékes közigazgatási hivatalhoz.
A kérelmező házastársa nyújt be az ügyfélszolgálaton méltányosság iránti kérelmet.
A kérelmező hozzátartozójától nem lehet írásbeli meghatalmazást kérni, tekintettel arra, hogy az csak az ügyvéd esetében jogszabályi kötelezettség. Ugyanakkor az elkövető beleegyezése szükséges.
A kérelmező ügyvédje nyújt be az ügyfélszolgálaton méltányosság iránti kérelmet.
4. Megoldás:
Tájékoztatni kell az ügyvédet arról, hogy védői minőségét írásbeli meghatalmazással kell igazolnia, továbbá az elkövető beleegyezése is szükséges.
A kérelmező bemutat egy önkormányzati szabálysértési hatóság által hozott, pénzbírságot kiszabó szabálysértési határozatot és kérelmet nyújt be a végrehajtás méltányosságból való mellőzésére. Kérelmező kérelmében hivatkozott arra, hogy a jegyzői határozatot két nappal ezelőtt vette kézhez, hivatkozott továbbá arra is, hogy a jegyző által megállapított szabálysértést nem követte el. Ezek mellett nehéz anyagi helyzetét is megemlítette.
Tájékoztatni kell a kérelmezőt arról, hogy a jegyzői határozat ellen indokoltabb lenne kifogást benyújtani, figyelemmel arra, hogy a határozat nem emelkedett jogerőre. Tájékoztatni kell a kérelmezőt a kifogás, mint jogorvoslati kérelem intézményéről, továbbá arról, hogy a kifogás érdemi elbírálását követően – feltéve, hogy ránézve kedvezőtlen döntés születik – nincs jogi akadálya annak, hogy a kiszabott pénzbírság végrehajtásának mellőzése iránt kérelmet nyújtson be. Amennyiben a kérelmező kifogásként kéri a beadvány elbírálását, tájékoztatni kell, hogy azt a további intézkedések megtétele végett a közigazgatási hivatal a jegyzőnek át fogja tenni.
Amennyiben a kérelmező méltányossági kérelemként kéri a beadvány elbírálását, tájékoztatni kell, hogy azt a közigazgatási hivatalnak el kell utasítani, mert azt idő előtt (jogerőre emelkedést megelőzően) terjesztették elő. A kérelmet át kell venni és továbbítani kell az illetékes közigazgatási hivatalhoz.
A kérelmező 17 éves.
6. Megoldás:
A kérelmet át kell venni és továbbítani kell az illetékes közigazgatási hivatalnak. A 17 éves elkövető önállóan jár el, törvényes képviselő közreműködésére nincs szükség.
A 17 éves elkövető törvényes képviselője (gyám, szülő) nyújt be ügyfélszolgálaton méltányosság iránt kérelmet.
A törvényes képviselőtől nem lehet írásbeli meghatalmazást kérni, tekintettel arra, hogy az csak az ügyvéd esetében jogszabályi kötelezettség. Ugyanakkor az elkövető beleegyezése szükséges.
Közigazgatási eljárásban a méltányossági eljárást
a Ket.-novella megszüntette!
Elhatárolása más kérelmektől és jogorvolatoktól
Korm nyhivatal s informatikai konszolid ci -Mirol lesz sz?. a magyary program informatikai vonatkozsaia kormnyhivatalok informatikai konszolidcija. a magyary program. magyary zoltn kzigazgats-fejlesztsi program a haza dvre s a kz szolglatban\"
LATI 50 -Review and overview spring 2013. why latin america?. it’s big it’s there it’s here it’s a mirror it’s a paradox. why latin america?. it’s big it’s there it’s here it’s a mirror it’s a paradox. elements of
K zszolg lati jog -Kzszolglati jog. a kzszolglatban foglalkoztatottak a kz, a trsadalom rdekben s felhatalmazsa alapjn ltnak el klnfle kzfeladatokat.pl. minisztrium, nkormnyzat, felsooktatsi intzmny, rendorsg, nemzetbiztonsgi szolglat, brsg stb.a
Nemzetk zi elektronikus korm nyz s, interoper bilit s, SOA -Nemzetkzi e-kormnyzs. 2. az e-kormnyzs lnyege, aspektusai.az interoperbilits szerepe.a nemzetkzi e-kormnyzs helyzete, adatai.soa s e-kzigazgats.az e-kzigazgats nagyvllalati tmogatsa. a
Softverski a lati u m ikrotalasnom i nženjerstvu -Antonije r. djordjević, dejan v. tošić dragan i. olćan, miodrag s. tasić, marija m. nikolić. koji su ciljevi kursa?. upoznavanje softverskih alata koji se koriste u mikrotalasnoj
A Vasúti vizsgaközpont . 49 /2004.EK , , 59 /2007. EK., 338/2010 Korm rend -VasÚti vizsgakÖzpont. a vasúti vizsgaközpont . 49 /2004.ek , , 59 /2007. ek., 338/2010 korm rend. vasÚti vizsgakÖzpont. Átmeneti
Integr ated Territorial Investment (ITI) -Zsolt szokolai cc inclusive growth, urban and territorial development european commission dg regional and urban policy. urban ( and area-based ) development. integrated with a global and
Discovery Across Texas A CCET Smart Grid Demonstration Project Providing New Technology Solutions for Wind Integr

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság