text:
kovacsicsakos 2015. szeptember 28. 09:23
Tisztelt G.
Mindenképpen folytassa a válópert. Javaslom, hogy keressen ügyvédet, ha anyagilag nem tudja megengedni, keresse fel az illetékes Igazságügyi Hivatalt, (Nép Ügyvédje köznyelven) és ők lehetőséget adnak önnek, hogy akár ingyen igénybe vegyen pártfogó ügyvédi segítséget.
A láthatási időt elvileg az apának a gyermekekkel kellene töltenie. Mivel önök között nincs rendezve a kapcsolattartás megteheti azt is, hogy nem adja oda a gyermekeket az apának ha úgy érzi nem megfelelőek az ő körülményei.
vitayg 2015. október 01. 09:49
Néhány hónap múlva szeretnénk elindítani az igénylésünket a CSOK-ra. Egy olyan házat bővítenénk, amit én örököltem még évekkel ezelőtt. Az édesapámnak az öröklés miatt szintén van tulajdona a házban. A CSOK viszont csak úgy igényelhető, ha a ház az én és a párom nevén van, másnak nincs benne tulajdona.
Az lenne a kérdésem, hogy mit javasol, hogyan kellene átíratni az apám részét a nevünkre? Adás-vétellel, vagy ajándékozással? Az én nevemre vagy a pároméra? Gondolom minden lehetőségnek más-más adó- és illeték vonzata van.
Mennyibe kerülnek az ügyvédi költséggel, mindennel együtt kb. egy ilyen átírás?
kovacsicsakos 2015. október 01. 10:20
Amennyiben egyenesági rokon javár történik az ajándékozás, vagy az adásvétel akkor mindkettő illeték mentes. Eladás esetén adót akkor kell fizetni, ha magasabb összegért van eladva mint amennyiért szerezve lett.
Én az ajándékozást javaslom.
Az ügyvédi díjról nem tudok nyilatkozni, mert az elég eltérő a kollégák esetében.
A földhivatali díj 6600,-Ft ingatlanonként.
best.version 2015. október 01. 16:18
Munkajoggal kapcsolatos kérdéssel fordulok Önhöz.
Határozott idejű munkaszerződésem van, a 4 hónapos próbaidő alatt kerültem betegállományba (sajnos komoly egészségi problémával), tegnap psotai úton megkaptam az "elbocsájtó szép üzenetet".
Azt szeretném Öntől kéerdezni, hogy a határozott idejű szerződés esetén is minden indok nélkül fel lehet-e mondani próba idő alatt?
Szerencsétlenségemre ebben a helyzetben még a betegállomány és a betegségem is nehezíti a dolgomat. (ilyen rövid idő alatt hogyan lehet egy munkatársat megítélni? - hiszen nem követtem el semmilyen súlyos - és szerintem nem súlyosat sem - dolgot a munkáltatóm ellen!)
Továbbá a másik kérdésem, hogy mit jelent pontosan a "védett kor"?
Hogyan élhetek vele és hol, milyen módon kell/lehet ezért folyamodnom? Hiszen bőven belül vagyok az öregségi nyugdíjkorhatár előtti öt évben.
Illetve van-e arra valamilyen lehetőség, hogy előrehozott nyújdíjazásomat kérjem, tekintettel arra, hogy a munkaerő piacról a korom miatt ki vagyok rekesztve? (Hát ez lenne az egyenlő bánásmód intézménye?...)
Sajnálatos módon nem látok más megoldást arra, hogy életben maradjak, és ezt a sok-sok kudarc-sorozatot borzalmas dolognak élem meg. (Ugyanis volt nekem egy rendes munkahelyem is, ahol 27 évig dolgoztam, elismertek, megbecsültek és imádtam ott dolgozni, szó szerint egy nagy család voltunk...csak hát a cég üzemelése 2012. február 3-án reggel 6 órakor leállt, és 3000 dolgozóval együtt kerültem egyik pillanatról a másikra az utcára. De egy tapasztalattal, felső fokú végzettséggel, nelyvvizsgával rendelkező ember már egy munkáltatónak sem kell....).
Mindezek ismeretében láthatja Ügyvéd Úr, hogy elég súlyos a problémám. Ugyan is nagyon halvány a remény, hogy engem 60 évesen valaki hivatalosan, bejelentve alkalmazzon. Feketén bizonyára találnék munkát, mint ahogy a korábbi munkahelyemen - ahol ez év januárjában mondtak fel - fele fizetést zsebbe kaptuk.
Azonban én törvénytisztelő állampolgár vagyok, ezért - többek között - feketén nem szeretnék dolgozni. (Bár lehet, hogy most mégis a körülmények ismét erre fognak kényszeríteni....?)
Várom megtisztelő, mielőbbi válaszát!
kovacsicsakos 2015. október 06. 10:50
Sajnos a próbaidő alatt megszüntethető indokolás nélkül a munkaviszony, és ebben az esetben a "védett kor" sem akadály.
Marcsianya34 2015. október 02. 18:05
Páromnak van egy 6 éves kislánya. Amikor a kislány született, az anyuka még nem vált el a férjétől,tehát a gyerek nem a párom nevét kapta,hanem a férj nevét. Párom többször kérte,hogy hagy vehesse a gyereket a nevére,anyuka eddig mindig odázta a dolgot,most úgy néz ki mégis bele megy. Hova kell fordulni ilyen ügyben,bíróság,gyámhatóság,kell e apasági dns vizsgálat,vagy elég ha párom apasági nyilatkozatot tesz? Mi ennek a menete?
kovacsicsakos 2015. október 06. 11:08
A gyámhatósághoz kellene fordulni az anyával közösen. Ha mindannyian, az anya, a tényleges apa és a vélelmezett apa is, egyet állítanak, akkor nem kell dns vizsgálat sem. A gyámhatóság kijelöl egy ügyvédet, aki pert indít a bejegyzett apa ellen (ez formális dolog és ha mindhárman megjelennek a tárgyaláson akkor egy alkalommal lebonyolítható). Keressék fel tehát az illetékes gyámhivatalt.
diána_kovács 2015. október 08. 13:24
Köszönöm múltkori válaszát, végrehajtást kezdeményezek tartásdíj nemfizetés miatt. Kérdésem lenne, hogy ez költségmentes számomra? Az egész( már lezárult)tartásdíjper alatt perköltségmentességet kaptam, ez májusban véget ért, most is megillet a költségmentesség erre a végrehajtási kérelemre? Vagy új kérelmet kel beadnom ezirányban?
Még egy kérdés: a nyomtatványon fel kell tüntetni, hogy pontosan mennyivel tartozik. Az összeg helyességét ellenőrzi majd a bíróság vagy valaki más? (olyan kuszán fizetett illetve nem fizetett, hogy még én magam is nehezen számolom ki, hogy Ft-ra pontosan mennyivel tartozik) Válaszát előre is köszönöm, üdvözlettel: Diána
kovacsicsakos 2015. november 07. 12:45
Igen költségmentes. Igen pontosan meg kell adni az összeget.
diána_kovács 2015. október 08. 13:51
Gyermekelhelyezéssel kapcsolatban lenne még kérdésem: A gyermeket nálam helyezték el ezt az Apa nem ellenete ezért jogerősen jóváhagyták és jegyzőkönyv van róla. Szeretném tudni, hogy ez pontosan mit jelent, főleg hivatalos ügyintézésekben, pl. iskol választás, lakcímváltozás stb. Ugyanis az apa nem áll szóba velem évek óta és a gyermekkel semmilyen kapcsolatot nem tart.Intézkedhetek én mindenben egyedül az ő aláírása nélkül? A gyermekelhelyezési és tartásdíj perben nem lett láthatás kijelölve részére, a bírónő fel sem hozta a témát. Válaszát előre is köszönöm, üdvözlettel, Diána
kovacsicsakos 2015. november 07. 12:49
Ön mindent tud egyedül intèzni de az apát tájékoztatnia kell. Az iskolaválasztás kérdésében pedig a jogszabály szerint van beleszólása, de ha nem jelentkezik akkor természetesen az ön döntése számít vita esetén pedig a gyámhivatal dönt.
Hadobásnė Csány... 2015. október 09. 08:42
Jó napot ügyvéd úr
Olyan kérdéssel fordulok önhöz hogyédesapámnak rajtam kívül van egy fia aki vagy az övé vagy nem...nagyon tudtak befolyásolni de csak a pénze kellett nekik ...A lány volt 24 éves apukám 49 sok jóra nem számolok. .Apukám a betegsége miatt gyámság alá került és nem kerhette a dns vizsgálatot sajnos én sem ..de apukám meghalt és ők csak a vagyont várják ..Az lenne a kérdésem van e valami jogi út hogy ki deríteni hogy édesapám az apja a gyereknek vagy nem. .A dns mintát én le vetettem aputol a gyerek viszont csak 10 éves ..tudom nagyon bonyolult helyzet én már ki utat nem látok ..de nem hiszem el h azért mert apu alá írta az apasági nyilatkozatot jogosan tartja a markat a pénzért holott lehet hogy ne is apu fia ...válaszát Köszönöm
kovacsicsakos 2015. november 07. 12:52
Sajnos ebben az esetben ön nem jogosult eljárást mezdeményezni és a gyerek apja hivatalosan az ön édesapja ezért öröklésre jogosult yajnos.
Klauda 2015. október 13. 11:11
Tisztelt Ügyvéd Úr!Szeretnék tanácsot kérni Öntől!Élettársammal 2008-ban költöztün össze.Az ő nagyszülői házát újítottuk fel.Mostanra megromlott a kapcsolatunk.A ház az ő nevén van,minden számla ami a felújításhoz,korszerűsítéshez kellett,az ő nevére lett kiállítva.Semmivel nem tudom igazolni,hogy én is sokat fektettem a házba.Van egy 5éves fiúnk,akivel szeretnék elköltözni.Eddig úgy volt,hogy ad 3milliót,plusz ami bútort hoztam.Már most nem adna,csak 2-2,5milliót!!Azt szeretném tudni,hogy van-e esélyem legalább a 3 millióra,és egy ilyen ügy,ha nem tudunk egymás közt megegyezni,bírósági úton ha lehet,mennyi időbe telhet?Már csak a gyerek nyugalma fontos,viszont pénz nélkül elköltözni nem tudunk!Válaszát előre is köszönöm! Tisztelettel:Dia
kovacsicsakos 2015. november 07. 19:12
Ennyi információ alapján nagyon nehéz megmondani az esélyeket, de mindenképpen úgy gondolom hogy tud pénzt követelni a volt élettársán és ne engedjen az összegből. A bírósági eljárás yajnos beláthatatlan ideig tarthat.
Lorena 2015. október 13. 11:44
Az lenne a kérdésem,hogy a lányom tartós külszolgálatra megy decembertől,meggátolhatja az apa a gyermek kivitelét? A lányom és a gyermek apja nem éltek együtt a gyermek születése óta,csak egypár hónapot.Azóta a lányom egyedül nevelte a gyermekét aki most 5 és fél éves.A láthatást a lányom korlátlanul biztosította.Most inditottak gyermekelhelyezési pert,mivel a gyerek apja elakarja perelni a gyermeket, mivel a lányom tavaly férjhez ment,gyermek is született.A kislány nagyon ragaszkodik a nevelő apjához és ez nem tetszik az apának.Félő,hogy rosszindulatból megakadályozhatja a lányom és férje munkáját,ami a további életüre is befolyással lehetne.A küszolgálat 5 évig tart,a lányom havonta biztosítana repülőjegyet az apának a láthatásra. Válaszát előre köszönöm.
kovacsicsakos 2015. november 07. 19:15
Sajnos igen ezt előre kell jóváhagyatni az apával mert a tartózkodási hely megváltoztatásába van beleszólása. A gyermekelhelyezési perben eztis kellene rendezni, mert a bíróság pótolhatja az apa hozzájárulását.
kovacsicsakos 2015. november 07. 19:16
Beus75 2015. október 14. 10:39
Páromnak van két kiskorú kislánya.Körülbelül két éve mentek szét,nem volt gyermek elhelyezés,se semmi.Szóban egyeztünk meg a gyermektartási díjról,amit rendszeresen fizetünk.A volt pár folyamatosan fenyegetőzik,hogy párom nem láthatja a gyermekeit ha nem ad neki a gyerektartáson felül,vagy ha nem akkor vigyázunk a gyerekekre amikor azt ő akarja.Elméletileg 2 hetente vannak nálunk a lányok,de legutóbbi alkalommal,mivel 2 napot csúsztunk a gyerektartással,amit jeleztünk is neki, elvitte a kislányokat.Most meg jön az őszi szünet és azt akarja hogy okt.23-tól Nov.7-ig nálunk legyenek a gyerekek.Természetesen az őszi szünet 1 hét.Sajnos páromnak nincs bejelentett munkája,amit tud dolgozik,nem tud szabadságot kérni, én rokkant nyugdíjas vagyok (61.000 ft) és okt 19-én fekszem 2 hétre kórházba.Ezekből az okokból nem tudjuk a gyermekeket vállalni,ezért megint fenyegetőzik hogy megy és feljelenti páromat a gyámügynél.Ha a gyerekek betegek nem megy velük betegállományba,hanem hozzánk teszi le a kislányokat vagy az anyósomhoz.Bármi probléma van a kislányokkal nem viszi orvoshoz,hanem lepasszolja őket,mert ő nem tud szabadságot kérni. Nyáron augusztus hónapban végig itt voltak,ami benne is van a jogszabályba de szeptember elején is mert megbetegedtek,és nem ment velük táppénzre,mert akkor elmondása szerint tőle 15000ft-ot levonnak,amit én kétlek.Kérdésem az lenne hogy van e joga az anyának a gyerekeket megvonni az édesapjuktól,és a gyámügy büntetheti e páromat,mert nem tud a gyerekekkel akkor együtt lenni amikor a volt párja akarja?Egyáltalán csinálha e ilyeneket az anyuka? Nem tudom számít e,von e maga után valamit hogy nem vagyunk bejegyzett élettársi viszonyban?
Tisztelettel : Bea
kovacsicsakos 2015. november 08. 10:32
Tisztelt Bea! Javaslom hogy minél előbb indítsanak pert a gyermek szülői felügyeleti jogának és elhelyezésének ügyében mert az anya ne élhet vissza a kapcsolattartással akkor sem ha az apa nem fizet tartásdíjat.
baloghevi 2015. október 16. 18:32
Én arra szeretnék vàlaszt kapni hogy nekem két gyermekem van én magyar vagyok a fèrjem pedig indiai szàrmazàsu.és meg szeretné làtogatni a szüleit velünk.de nekem van egy ojan félelmem hogy elvenék tőlem a gyerekeimet.ezt meg e tehetik?engem elgednek haza de a gyerekeket pedig nem??vàlaszàt elöre is köszönöm.Tiszteletel:Éva
kovacsicsakos 2015. november 08. 10:34
Sajnos az indiai jogszabályokat nem ismerem, a magyar törvények szerint nem tehetik meg.
Speed 2015. október 18. 17:24
Feleségem válni akar 7 év házasság után, ez alatt 3 gyermekünk született. Elsőszülött fiamra gyanakodtam, hogy lehet, nem én vagyok a Biológiai Apja. Erre megerősítést is kaptam, mikor anonim apasági vizsgálatot csináltattam, az eredménye bizonyította, hogy nem én vagyok az igazi apa. Kérdésem az lenne, hogy miként tudja befolyásolni ez a tény a válásunkat anyagilag, gyermekek elhelyezését illetően, stb. egy "átlagos válóperrel" szemben.
kovacsicsakos 2015. november 08. 10:40
Természetesen jelentőséggel bír. Ha nem ön yz apa akkor nem kell tartásdíjat fizetni. Az apaság vélelmének megdöntése iránt először az ügyészséghez kell fordulnia akik pert kezdeményeznek ez ügyben.
Angela94 2015. október 25. 14:27
Azt szeretném Öntől megtudni,hogy lehet-e kötelezni egy apát felügyeleti jogának lemondásáról? Illetve,ha nem,akkor hogyan lehetne azt elérni,hogy a gyermeket ne láthassa?
A helyzetem a következő: 20 hetes terhes vagyok tőle,és folyamatosan azzal fenyeget,hogy a gyermeket majd elfogja tőlem vetetni,mert képtelen vagyok a nevelésére.Nem igaz,mivel az édesanyámmal élek,az ő házában,neki megbizható munkahelye,és biztos jövedelme van,biztos fedél van a fejünk felett,és a kicsinek meg van mindene amire szüksége van/lehet. Ellenben vele,aki olyan munkahelyen dolgozik amely bármikor megszünhet,habár tulajdonában áll egy kicsi panel lakás,vélményem szerint nem alkalmas egy gyermek nevelésére,és nevelni sem tudná,mivel dolgozni jár,ha nem járna akkor nem lenne jövedelme,amiből eltarthatná.Mégis előfordulhat hogy a gyereket neki ítélik? Hogy lehetne a bajt megelőzni? Nekem nincsenek káros szenvedélyeim,és mint említettem,jó életet tudok biztosítani a gyermeknek,még ha szülői segítséggel is.
Lenne még egy kérdésem,hogyan lehetne távoltartási végzést szerezni ellene?Agresszív magatartás tanúsít,volt is példa erőszakra,rendőrségi beavatkozásra,illetve fenyeget,azzal is többek között,hogy az életünkre tör.
Tisztelettel: Angela94
kovacsicsakos 2015. november 08. 10:45
Teljesenelvenni a felügyeleti jkgotcsak nagyon kivételes esetben lehet de ha valójában agresszív és ezt ön tudja bizonyítani akkor korlátozni lehet akapcsolattartást és el lehet érni hogy felügyelet alatt láthassa csak a gyermeket.
Angela94 2015. november 08. 12:12
Felkerestem egy ügyvédet,aki tájékoztatott a lehetőségeinkről,elmondása szerint nyújthatok be " kérvényt " a bíróságon kizárólagos szülői felügyeleti jogért.Mindenképp ezt fogom tenni,illetve reménykedek,hogy az apa is úgy gondolja,nem tart igényt a gyermekre.Viselkedése,és magatartása kifogásolható,agresszív,nem megbízható.Bizonyítai sajnos csak kevés dolgot tudok,de feltételezem,hogy a rendőrség nyilvántartásában van valami nyoma,annak,hogy beavatkozásukra volt szükség,agresszív,erőszakos viselkedése miatt.Az bizonyítaná,de sajnos ügyel rá,hogy mit,és hogyan mond,pontosan azért,hogy nehezen tudjam bizonyítani.Mindenesetre remélem,hogy az igazság győzedelmeskedik,Önnek pedig még egyszer köszönöm szépen a válaszát!
Tisztelettel: Angel94
tulipan06 2015. november 01. 15:03
Férjemmel sajnos szóba került a válás. 3 kicsi gyermekeket nevelünk. Kérdéseim lennének:
1.Utánaolvasva a témának, azt láttam, hogy létezik peren kívüli megegyezés a gyermektartás és láthatás esetében. Ezt hogyan kell elképzelni technikailag? Mi megegyezünk előre, és a bírósági elválasztó tárgyaláson a bíróság elé tárjuk miben egyeztünk meg , ezt követően ők elfogadják ezt? A későbbi betartatás/ esetleges be nem tartás esetén erre lehet hivatkozni mint okirat? (tehát jogilag ugyanolyan, mintha a bíróság szabja meg mennyi az összeg és mikor van a gyerek láthatása?)
2. Ha bármelyikünk új családot alapít, esetlegesen új gyermekkel, az mennyiben érinti a megállapított gyermektartást? Ha jól tudom, akkor is 50% ban maximalizálva van de abban az esetben még több gyermek közt oszlik majd meg ugyanaz az összeg? A bíróságon kell kérvényezni , amennyiben családi állapotban változás következik be?
3. Jelenleg nálunk az adókedvezmény nagy részét a férjem veszi igénybe , így jövedelme is nagyobb. Válás esetén az adókedvezményről le kell mondjon , ha a gyermekek hozzám kerülnek hivatalosan? Mi a helyzet megosztott felügyelet esetén? Illetve ha lemond az adókedvezményről, lényegesen kevesebb a nettó fizetése, tehát kevesebbet tudna a gyerekekre szánni- a családi adókedvezmény tehát csak és kizárólag együtt élő felek esetén vehetők igénybe?
4. A férjem nevén van egy nagyobb személyi kölcsön irányú tartozás ( jelenleg közel 2 millió forintra rúg), ennek a fizetési kötelezettségét a bíróság figyelembe veszi a gyermektartás megállapításakor? (viszonylag magas jelenleg a törlesztőrészlet )
kovacsicsakos 2016. február 25. 20:53
Önöknek a szükséges kérdésekben kell megállapodniuk amik a következők:
- mindketten válni szeretnének,
- a gyermekek tekintetében a szülői felügyeleti jogot ki gyakorolja,
- ki használja az utolsó közös lakóhelyül szolgáló ingatlant
- fizetnek-e egymás számára házastársi tartást.
Az ezekben a kérdésekben hozott egyezségüket hagyja jóvá a bíróság. Ez végrehajtható kötelező érvényű okirat.
A további gyermek születése befolyásolhatja a tartásdíj mértékét annál akineki fizetnie kell, mert valójában a jövedelem 50%-ig mérten állapítja meg a bíróság a gyermekek számához igazítva. És igen bíróság előtt kell kezdeményezni a változtatást.
A családi adókedvezményt a szülői felügyeleti jogot gyakorló szülő veheti igénybe. Ha közös szülői felügyeleti jog van akkor önök döntik el ki veszi igénybe.
Az egyéb tartozásokat nem veszi figyelembe a bíróság, mivel a gyerektartásdíj minden mást megelőz.
PleiveiszP 2015. november 02. 18:20
Szeptemberben volt egy közös szülői jog gyakorlásában elindított perem! Ebben szerettem volna, ha fiamat (aki 5 éves) elhozhattam volna az anyjától kéthetente péntek 5 órától, vasárnap este 6 óráig! Sajnos ezt elvesztettem! Kértem még gyermekem láthatását az őszi, téli, tavaszi, illetve nyári szünetekben! Ebbe bele is egyezett az anyja! Ki is jött a bírósági ítélet, idézem: "Az időszakos kapcsolattartás keretében jogosult a felperes a gyermeket magával elvinni az őszi, téli és tavaszi szünetek fele időtartamába, azok első felében... " Ez így mind szép és jó, de mégsem adja oda az anyja a fiamat, mivel, hogy ő még óvodás és az oviban nincsenek szünetek! Annyi lenne a kérdésem, hogy milyen jogi úton tudnám elhozni gyermekemet, míg óvodás, mivel így megnyertem a szüneteket, de mégsem tudom kihasználni, hogy fiammal legyek! Válaszát előre is köszönöm!
Tisztelettel: Egy Apuka
kovacsicsakos 2016. február 25. 20:54
Tisztelt Apuka!
Forduljon az illetékes gyámhivatalhoz az ügyben, mert a kapcsolattartás végrehajtása rájuk tartozik.
Kocka 2015. november 04. 09:06
Férjemmel megromlott a házasságunk.Már két hónapja tartó napi veszekedés és felőle történő kétszeri agrisszív(már-már tetleges) kitörés után úgy döntöttem,hogy hazamegyünk a két tizenéves lányommal a szabolcsi házunkba. Jelenleg és már kb. tíz éve,albérletben élünk. A lányok is jönni akarnak velem,önszántukból. Egyetlen akadály,hogy a férjem nem engedi és próbál mindenféle akadályt elénk állítani.
A gyerekek nyugodt lelki fejlődését szem előtt tartva, mivel már együtt élni nem tudunk,mindenkép haza vagyunk.
A ház a férjem nevén van,de a gyerekek ott éltek 4 és 7 éves korukig.Tehát otthonuknak tekintik.
Kérdésem az lenne,hogy van e bármilyen jogi akadálya a hazaköltözésünknek?Megtilthatja e a hazaköltözést?
Mit tehet az apjuk, amivel maradásra kényszeríthet?
Megjegyzem,hogy a lehetőséget én már felvázoltam neki és a gyerekek láthatását sem korlátoznám. Egyszerűen csak mindhárman távol akarunk lenni tőle és erre a saját házunk az egyetlen megoldás.
Ő ennek ellenére arra akar minket kényszeríteni,hogy költözzünk másik albérletbe.
kovacsicsakos 2016. február 25. 20:57
Tisztelt Kocka!
Nincs jogi eszköz az apa kezében amivel maradásra tudná bírni önöket. Önnek ugyanannyi joga van a gyermekek tekintetében mint neki, tehát ha elköltöznek és ön magával viszi a gyermekeket az apa csak egyet tehet pert kezdeményez a szülői felügyelei jog gyakorlása iránt. Ha ezt megnyeri akkor lehetnek nála a gyermekek. Erőszakkal nem viheti vissza öntől a gyerekeket ameddig nincs neki jogerős bírósági határozat a kezében erről. Semmilyen más irat, vagy nyilatkozat nem számít.
Tápai Zoltán 2015. november 05. 17:52
Tisztelt Ügyvéd Úr!Édesanyám halála után édesapám újra nősült.Mi költöztünk de édesapámnak volt lakása és autója is akkor.Késöbb a lakást eladta édesanyám részét szétosztotta köztem és a bátyám közt az ő részét pedig a mostohám házára forditotta.25évig voltak házasok mikor édesapám meghalt.Testvéremmel nem örököltünk semmit mert nem volt apu nevén semmi.Valóban lehetséges ez?Válaszát köszönöm
kovacsicsakos 2016. február 25. 21:00
Tisztetl Tápai Zoltán!
Sajnos lehetséges. A pontos körülményeket nem ismerem, de elképzelhető. Azt azért meg kellene vizsgálni, hogy mikor és milyen módon ruházta át a tulajdonát másra, mert a halálát megelőző 15 évben juttatott ajándék értékét hozzá kell számítani a kötelesrész alapjához és lehet hogy kötelesrész iránti igényt elő tudnak terjeszteni. Ehhez tudni kell milyen vagyona volt korábban és az milyen módon és mikor lett átruházva másra.
oranum_hathor 2015. november 06. 14:12
Gyesen vagyok 2012 szeptembere óta. A munkahelyemet üzemeltető cég megszűnt, felszámolás alatt van, de még a Törvényszék nem törölte a céget. Kérdésem az lenne, hogy mivel még nem törölte, így állományban vagyok? Jár-e még szabadság pénz, illetve végkielégítés?
Az új üzemeltető gyesem lejárta után köteles-e visszavenni a munkahelyre? Nem a korábbi cég jogutódja..
Válaszát előre is köszönöm, Schlaucher Henriett
kovacsicsakos 2016. február 25. 21:02
Elvileg igen jár a szabadság és a táppénz. Ez ügyben a bérgarancia alap nyújt segítséget, de ehhez munkaügyi pert kell kezdeményezni hogy ténylegesen megkapja az önnek járó juttatásokat. Az új üzemeltető nem minősül jogutódnak véleményem szerint de a pontos körülményeket nem ismerem.
plepi 2015. november 09. 10:01
Tisztelt ügyvéd úr!Barátnőmmel nem vagyunk élettársi kapcsolatban sőt még együtt sem laktunk sosem,de született tőle egy lányom akit nagyon szeretek jelenleg a lányom 21 hónapos és a nevemet hordja ,elismertem az apaságot aláírtam a papírokat stb. A munkahelyemre be is vittem a papírokat hogy intézik nekem az apanapot azt az öt napot ami jár ha születik gyermekem,de sajnos sem apanap sem adókedvezményt nem kaptam mivel nem vagyunk egy lakcímen. Azt tudni kell hogy barátnőm első házasságából még született két fia,sajnos férje meghalt. És sajnos pár furcsaság is kiderült a barátnőmről például jöttek a felszólítások levelek telefonok különböző tartozások miatt azt had ne mondjam hogy rábukkantam egy fiókra amiben feladatlan csekkek és felszólítások voltak,had ne mondjam hogy a három gyermek után járó családi pótlék az özvegyi illetve árvasági segély összege 180000/hó.Így hát kezdtem rendezni a dolgait több kevesebb sikerrel had ne mondjam hogy ebből a pénzből vígan és dalolva fel tudott volna adni mindent most nem akarom részletezni mert regényt is írhatnák.Volt olyan hogy a két gyereke után nem fizette a suliba a kaját volt hogy éheztek oda haza is,a családvédelmi szolgálat elég sűrűn járt de senki nem csinált semmit.A lányom megszületése előtt és után is helyt álltam mint anyagilag mint pedig az apai mivoltommal éppen ezért idén augusztusba kicsit későn de még idejében elvittem ügyvédhez és írtunk egy megállapodást ebben benne van hogy elismeri hogy fizettem meg megállapodtunk a gyermektartás összegében de én nem pénzben fizetek hanem megveszem ami kell a lányomnak például pelenka stb és ezt számlával kell igazolnom.Ezt természetesen azért így csinálom mert nem a gyerekre menne a pénz ha az ő kezébe kerülne,sajnos sok vitánk van mert ő inkább laptopra táblagépre meg mobiltelefonokra költi a pénzét,és ha nincs pénze mondjuk a 120000 forintos laptopot eladja 40000-ért.Én már többször jeleztem a védőnőnek illetve a család védelmis hölgynek meghallgatnak és ennyi.Pedig ők nagyon jól tudják hogy mi a helyzet,most meg bíróságra akarják küldeni hogy támadja meg a megállapodást és minél több pénzt kicsikarni tőlem,mert úgy néz ki hogy keveselli a pénzt amiben 3 hónapja megállapodtunk.
A kérdésem az lenne hogy az ügyvéd által megírt és hitelesített megállapodást a bíróság mennyire veszi figyelembe
Tisztelettel:Nagy Zoltán
kovacsicsakos 2016. február 25. 21:05
Figyelembe veszi ugyan, de nem tekinti kötelezőnek és attól eltérő döntést is hozhat ha az ügyet úgy ítéli meg. Ehhez azonban fel fogja tárni az eset összes körülményét a bíróság.
ildikó_andrea_tóth 2015. november 18. 20:07
Tisztelt Ügyvédúr! Szeretném véleményét illetve jogi tanácsát kérni egy bonyolult ugyanakkor egyszerű ügyben. A lányommal aki 14 éves tartósan külföldön élünk a bíróság engedélyével, miután az édesapával nem tudtunk megegyezni. A gyermek apja folyamatosan börtönben van, mi rendszeresen járunk Magyarországra, amikor csak lehet a lányom találkozik az apjával, bár az utóbbi 2évben nem szeretne vele találkozni, én nem is viszem beszélőre , az apa sem erőlteti a dolgot. A kérdésem a következő lenne, szeretnék egy hivatalos papírt illetve egy eljárást arra az esetre ha velem valami tőrténne, adott esetben elháloznék. Mi a teendő? Nem szeretném ha a lányomnak vissza kellene költöznie Magyarországra, hisz 5éves kora itt él kinn rendezett körülmények között, itt folytatja közép iskolai tanulmányait. Itt van az új családunk, szeretném a ha felügyeleti jogot az itt élő családtagoknak kapná meg. Az édesapa vissza járó vendég a börtönbe. Apai nagymamával tartjuk a kapcsolatot Ő támogat mindenben. Remélem van valami lehetőségem arra hogy a lányom itt folytassa az életét. Magyrállampolgárok vagyunk. Válaszát előre is köszönöm. Üdvözlettel Tóth Ildikó
kovacsicsakos 2016. február 25. 21:10
Tisztelt Tóth Ildikó!
Önnek, mint a szülői felügyelei jog gyakorlójának joga van gyámot megnevezni a halála esetére aki utána a gyermek törvényes képviseletét ellátja. Nincs kizárva, hogy külföldi állampolgár legyen a gyám, ha ő ezt vállalja. A megszokott és legális környezetéből nem fogják kiszakítani a gyermeket az biztos.
Ramóna91 2015. november 10. 10:20
Tisztelt Úgyvéd Úr!
Kicsit leírom részletesebben az élet helyzetet aztán a kérdés! Édesanyám, kislányom és kiskorú húgom illetve én így,négyen élünk egyháztartásban én 24 éves vagyok! Édesanyámnak van munkája de,mióta nevelő apám tavaly augusztusban lelépett kicsit nehéz a helyzet nekem is van munkám de nem tudunk normálisan élni nevelő apám pedig nem küld se gyerek tartást se semmit! Külföldre kényszerültem hogy segítsem a családomat a kislányom édesanyámmal van nálam van elhelyezve teljes nevelési jog is az enyém gyerektartás is meg van állapítva! A gyermek édesapja rendszeresen nem de elviszi mióta 3 éves elmúlt! Van.hogy 2 hónapig rá se néz és engem sem hív, de ez csak mellékes a kérdésem az hogy nem maradok kint külföldön sokáig és időnként haza is megyek az apja eltudja venni tőlem?! Többször próbálkozott már eddig nem sikerült de félek ha meg tudja hogy nem.vagyok otthon elveszi a kislányt!
kovacsicsakos 2016. február 25. 21:13
Ezt a kérdést ennyi információ alapján nehéz megválaszolni. Nem előnyös mindenesetre az ön szempontjából, hogy a gyermeket ilyen ritkán látja, mivel viszont az apával nincs jobb kapcsolata nem hiszem hogy a bíróság elvenné öntől. Abban az esetben ha az apa rendszeresebben látogatná, és mivel ön külföldön van többet lenne vele és jobb kapcsolat alakulna ki közöttük akkor jó eséllyel indítana szülői felügyeleti jog megváltoztatása iránti pert az apa és elvehetné öntől a gyereket.
BBarbi 2015. november 10. 15:14
Tisztelt Ügyvéd Ùr!
Gyermekem felügyeleti jogäval kapcsolatban kérném a segitségét. Lányom 6 éves, egyedül neveltem születésétöl fogva. Gyermektartás megállapitása Bíróság által megtörtént. A felügyeleti jog nem került letisztázásra. (Az apa a gyermeket a nevére vette. Sajnos én nem voltam akkor tisztában a jogokkal, abban a hiszemben voltam, hogy mivel egyedül nevelem öt a felügyeleti jog az enyém. Lakcímbejelentés során szembesültem vele, hogy ez nem így van.)
Röviden, apa hol fizetett gyerektartást, hol nem. Egy ideig nem látogatta a gyermeket, majd amikor már nagyobb és önállobb lett el kezdett érdeklödni iránta. A magatartása mindig is problémás volt, gyermekemet olyan helyre vitte, olyan emberek közé (baráti társasága) ami nem megfelelö (pl kocsma) valamint a láthatások alatt ivott is mellette, volt, hogy úgy vezetett autót is. Ezek a dolgok mind utólag derültek ki, ebböl mindig nézeteltérésünk volt. A láthatások során a gyermekkel nem igazán foglalkozott, csak a testvére. (gyermek elmondása alapján).
Majd 2013-ban én új életet kezdtem, férjhez mentem, azóta van egy kislányunk. Idö közben kiköltöztünk Németországba. Èletvitelszerüen kint élünk, nagyobbik lányom itt járt óvodába, most iskolába. Az apja írásban hozzájárult, hogy kint tartozkodjunk. A láthatás biztosított volt részemröl, ha haza mentünk, független a hozzáállásától (nyáron hosszabb ideig volt a kislányom otthon, évközbe kéthavonta tudtunk haza menni pár napra) amivel vagy élt, vagy nem. 2 éve nem fizet az apa gyerektartást gyermeke után. Azonban idén nyáron tett az apa olyat, hogy a gyermeket nem hozta vissza a láthatásról. 5 napig a gyermekemet nem tudtam hol tartozkodik. Telefonon amikor beszéltem az apával, nem árulta el hol vannak. Testvére engem és édesapámat életveszélyesen megfenyegetett. Rendörséghez fordultam, jegyzökönyv született az esetröl, ami még mindig folyamatban van. Kerestem a gyermekem az apa lakóhelyén, de ott nem voltak. Mint kiderült, az apa a testvéréhez vitte a gyermekemet, ahol végig ittak, engem és a családomat elötte szidalmazták, a telefonba elhangzott szidalmakat a gyermek végig hallgatta. A gyermek asztmás, reggel este gyógyszert kell neki fújni, ezt ez idö alatt nem kapta meg. Koszos volt, nem volt váltó ruhája. Itt ennél a háznál 6 nagy kutya volt, amitöl a gyerek félt. A gyermekem a szomszédban volt szinte végig, mert az apa és a testvére nem foglalkozott vele.( A testvér volt a felbujtó végig)
Ez idö alatt írtam egy keresetet a magyarországi lakóhelyemen lévö területileg illetékes Bíróságra, hogy elindítsam a gyermek felügyeleti jogával kapcsolatos eljárást. (csak én szeretnék a felügyeleti joggal rendelkezni ezek után)
Azonban onnan egy választ kaptam, hogy nem hozzájuk tartozik az ügy, mert életvitelszerüen mi már Németországban élünk vagy proóbáljam meg a Pesti Kerületi Bíróságon.
Hova kell most nekem tényleg fordulnom? Hol tudom ezt az eljárást mielöbb megindítani?
Várom mielöbbi válaszát,
kovacsicsakos 2016. február 25. 21:16
Tisztetl Barbara!
Az alperes lakóhelyez, vagyis az apa lakóhelye szerinti bíróság az illetékes az ügyben.
toth.a 2015. november 11. 11:45
A következő a kiinduló helyzet: házasságot felbontották 2008-ban, két gyermek van. A gyerekek az egyezség szerint az anya gondozásába, nevelésébe kerültek. Időszakos kapcsolattartás és a tartásdíj fizetés (sőt az apa anyagi helyzetéhez mérten évekig sokkal több) megvalósult. Az apa új házasságot kötött, azóta az anya azzal fenyegetőzik, hogy lemond a gyerekeiről. A folyamatos konfliktusok miatt a nagyobb gyerek, aki betöltötte a 14. életévét az anyai nagymamához költözött (az anya a tartásdíj egy részét adja csak a nagymamának).
Kérdésem: lemondhat- e az anya a gyerekekről, és ha igen kötelezhető-e az apa a nevelésre?
kovacsicsakos 2016. február 25. 21:18
Tisztelt toth.a!
Igen lemondhat a szülői felügyeleti jogról az anya, de az apa is megteheti ezt. Ebben az esetben a gyermek nevelő szülőkhöz illetve otthonba fog kerülni.
Dosza2225 2015. november 12. 21:04
Szakertoi tanacsat szeretnem kerni az alabbi (velunk megtortent) esetre.
Lanyom 22 eves, foiskola hallgato. Terhessege 13 hetesen derult ki. A baratjaval kozel egy eve voltak akkor egyutt. Amikor kiderult a baba jovetele es nem volt valasztasi lehetosegunk mar, a lanyomnak termeszetes volt, hogy a babat megszuli es nagy szeretettel varja, varjuk. A baratja szinten 22 eves. Szulei amikor megtudtak, az anyukaja akkor ejjel hivott, hogy adjak orokbe, vagy Becsben van (illegalis) abortusz turizmus, Ok azt kifizetik de szabaduljanak meg a babatol mert tul sokba kerul. 2 nap mulva a fiu kozolte amikor a ket csalad osszeult, hogy amennyiben a lanyom megtartja a babat, o lemond rola. A baba nem kell de a lanyom igen....Az anyukaja a lanyomat be akarta fektetni pszichiatriara, mert "tul jo velem a kapcsolata" ....ami erthetetlen volt.
lanyom passzivra tette magat a foiskolan, osztondijas hallgato. Mi, az en es a volt ferjem valamint az o szulei maximalisan tamogatjuk a lanyomat, varjuk a babat. A mi anyagi helyzetunk sem jobb mint a fiue illetve a szuleie. Vizsgalatokra nem jottek el, semmiben nem segitettek, segitenek. December 21.-re van kiirva a szules varhato idopontja.
a fiunak a lanyom kell, a baba nem... Talakoznak kb.2 hetente 1 orara, de nem nalunk es nem is a fiunal. setalnak a haz elott.. Nem kivancsi a babara abszolut. Viszont kozoltek (az edesanyjat pszichologus, jogasz vilagositotta fel a helytelen, embertelen visekedeserol), hogy amennyiben ok gyerektartast fizetnek majd, havi 14 ezer Ft-ot, joguk van a babahoz. Apasagi nyilatkozatot nem tesznek, a lanyom nevet kapja a pici.
szerintuk egy baba penz kerdes.... Mi kifizetunk mindent es majd utana ok belepnek a kepbe, amikor csak latogatnak, elvinnek.
mit lehet tenni ilyenkor??? Ezzel a hozzaallasukkal azt is megakadalyozzak, hogy a lanyom nyugodt, kiegyensulyozott eletet elhessen, hogy nyugalomban tudja nevelni gyermeket, hogy uj eletet kezdjen, befejezze a tanulmanyait es nem mellesleg a baba lelkivilagat is tonkretehetik.
ha nem tesz apasagi nyilatkozatot, nincs a neven, soha nem eltek egyutt, semmiben nem akarjak kivenni a reszuket csupan majd elvinni a babat....mit tehetunk????
koszonom elore is valaszat,
kovacsicsakos 2016. február 25. 21:23
Tisztelt Dosza!
Az apának akkor van joga a gyermek láthatásához ha hivatalosan is ő az apa, tehát ha az anya férje, vagy apai elismerő nyilatkozatot tesz. Ha ilyet nem tett nincs joga elvinni a gyereket. Egyébként a gyermek három éves koráig nem is szokta a bíróság engedni hogy elvigye az anya lakóhelyéről a gyermeket az apa. Ha elismeri az apaságot az apai jogai meglesznek de kötelezettségei is. Láthatja ugyan a gyermeket, de tartásdíjat kell fizetnie.
Apasági nyilatkozat nélkül tehát nem tehetnek semmit.
Mónika01 2015. november 14. 17:57
Tisztelt Ügyvéd Úr!Olyan kérdéssel fordulok Önhöz,hogy 2005-ben a nagymamám odaajándékozta a ingatlan tulajdoni részilletősgét.Majd a megllapodtunk hogy Ő az ingatlanban lakhat szívességi lakáshasználóként.Én meg szeretném szüntetni szívességi lakáshasználatát mivel a Nagymama alkohol próblémákkal küzd és rongálja az ingatlant.Hogy szüntethetném meg?Válaszát előre is nagyon köszönöm! Üdv:Mónika

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság


text:
Magyarországnyi terület jogállása múlik az USA-ban egy kegyetlen gyilkosság értelmezésén | G7 - Gazdasági sztorik érthetően
2019. július 6. 07:05• Világ
Magyarországnyi terület jogállása múlik az USA-ban egy kegyetlen gyilkosság értelmezésén
Az amerikai legfelsőbb bíróság épületének timpanonja. Fotó: AFP/Europress
Tévedés lenne azt hinni, hogy az Amerikai Egyesült Államokban lezárt kérdés, hogy az államok pontosan mely területek és lakosok fölött gyakorolhatják a fennhatóságukat. Az indián rezervátumokkal kapcsolatban még mindig sokszor merülnek fel adminisztrációs és jogi bonyodalmak, amelyek időnként egészen megdöbbentő méreteket öltenek. Az egyik legjelentősebb eset egy tettlegességig fajult féltékenységi vita nyomán pattant ki: most az USA legfelsőbb bírósága előtt áll egy húsz éve elkövetett gyilkosság ügye, amelynek végkimenetele korántsem csak a vádlott sorsára lesz hatással, hanem egy Magyarországnyi terület jogállását is befolyásolja.
1999-ben egy krík indián őslakos, Patrick Murphy brutális kegyetlenséggel, testét megcsonkítva ölte meg élettársa volt férjét, a szintén krík nemzetiségi George Jacobs-ot Oklahoma állam keleti részén, amiért a helyi állami bíróság halálbüntetést szabott ki rá. A vádlott az ügyvédje tanácsára azonban fellebbezett, méghozzá arra hivatkozva, hogy a gyilkosság egy 19. században még létező indián rezervátum területén történt, így aztán az USA törvényeinek értelmében csak szövetségi szinten ítélkezhetnek az ügyében. Murphy ezzel biztosan jobban jár, mivel halálbüntetés a szövetségi jog szerint nem róható ki az esetében.
Az újratárgyalásban, illetve a büntetés enyhítésében végső döntés híján még húsz év és számtalan bírósági procedúra elteltével sem lehet biztos Murphy, időt mindenesetre bőven nyert a fellebbezéssel. A bíróságok ugyanis bénultan állnak a kérdés előtt, hogy vajon tényleg fennáll-e még a krík indiánok egyébként fél Oklahomára kiterjedő rezervátuma. A válasz közel kétmillió lakos életét változtathatja meg, ami messze túlmutat Murphy ügyén.
Mostanáig ugyanis ők és szinte minden oklahomai abban a hitben élt, hogy az államuk 1907-ben, amikor megalakult és csatlakozott az USA-hoz, tulajdonképpen bekebelezte az indián törzseket a területeikkel*Amelyeket egyébként még 1866-ban jelöltek ki számukra a telepesek, miután sokukat megöltek és az eredeti élőhelyeikről elüldözték őket. együtt egy kongresszusi döntés értelmében. Ám a helyi és a legfelsőbb igazságszolgáltatási szervek között álló fellebviteli bíróság arra jutott 2017-ben – száztíz évvel később, az 1999-ben megkezdett ügyben pedig az első érdemi döntést meghozva –, hogy mindezek ellenére
a Kongresszus valójában sose számolta fel a kríkek rezervátumát, az jogilag legalábbis az övék maradt.
Ez az ítélet nem csak azt jelenti, hogy Murphy ügyét is szövetségi szinten kell tárgyalni, hanem ennél sokkal többet: a kríkek tulajdonképpen a szándékuk ellenére visszakaphatnák a szuverenitásukat a korábbi területeik felett. Ebben az esetben pedig alapos indokkal jelenthetne be területi követeléseket még négy további törzs, így végül is a két Magyarországnyi területet kitevő Oklahoma kiterjedésének közel felét is érintheti a rendkívül komoly jogvita. Ráadásul az USA más államaiban egyáltalán nem ritka, hogy a törzsek szuverenitást kapnak, jelenleg több, mint 225 ezer négyzetkilométeren működnek, még ha korlátozottan is, de önigazgató indián rezervátumok.
Az Egyesült Államok történelmének legsötétebb fejezeteit és legkínosabb kérdéseit idéző ügy persze ezzel a döntéssel még nem zárult le. Ha a kríkek és a többi oklahomai törzs visszakapnák a területeiket, akkor a legnagyobb és legnépesebb indián rezervátumok jönnének létre az Egyesült Államokban. Gond viszont, hogy ezeken a területeken a joguralom fenntartása nehézkes, ugyanis az állami igazságszolgáltatás csak a kisebb kérdésekben dönthet, a nagyobb ügyeket a törzsi és a szövetségi testületek tárgyalhatják – éppen erre alapozott Murphy is a fellebbezésekor. Mindez nem csak a polgári- és büntetőperek lebonyolításában okozhat gondot, hanem a tulajdonjogok nyilvántartását és az adórendszer működését is veszélyeztetheti, végső soron pedig elriaszthatja a munkát adó vállalatokat az államból.
Az Oklahoma alatt rejlő olaj- és gázmezőkben érdekelt cégek, illetve a mellettük kiálló amerikai elnök, Donald Trump is a fellebbezés elutasítására buzdíthatják a bírákat.
Égető kérdés az is, hogy a fellebviteli bíróság döntésének elfogadását követően mi lenne azokkal az elítéltekkel, akik bár őslakosnak számítanak és a korábbi rezervátum területén követték el a bűneiket, mégis korábban az állami bíróság döntött az ügyükben. Tavaly már a legfelsőbb bíróság tárgyalt Murphy, illetve voltaképpen fél Oklahoma sorsáról, aminek során a bírák ezt a szempontot is tanulmányozták, figyelembe véve, hogy legalább kétezer rab ügyét kellene újratárgyalni, ami óriási terhet róna a szövetségi intézményekre.
Másfelől viszont a kríkek képviselői felhívták a bírák figyelmét arra, hogy a törzsi és az állami szervek eddig is számos kérdésben együtt tudtak működni. Ezek alapján pedig Murphy fellebbezésének elfogadása sem járna szerintük különösebb zűrzavarral, aminek elkerülése nem mellesleg fontos szempont a bíróság döntései során. A muszkogi-krík törzsek vezetői reménykednek abban, hogy a 19. században elszenvedett veszteségeik és megrázkódtatásaik után most esélyt kapnak arra, hogy újraépítsék a társadalmukat.
Ráadásul a döntéshez kapcsolódik egy kegyetlen gyilkos életének vagy halálának kérdése is. Amennyiben a legfelsőbb bíróság úgy ítéli meg, hogy a bűneset mégis oklahomai területen történt, az ottani állami bíróság még 2000-ben meghozott halálos ítélete érvényt kap. Ellenkező esetben pedig Murphy ügye a szövetségi bíróságra jut majd el, ahol jó eséllyel életfogytig tartó börtönbüntetést szabnak ki rá.
A bíráknak tehát minden okuk megvan arra, hogy különösen óvatosak legyenek a kérdésben. Érdekesség, és talán sejtet valamit az ügy kimeneteléről, hogy a legfelsőbb bíróságban nemrég szerepet kapott az egyébként konzervatívnak*Sokak meglepetésére a bírák világnézete, úgy tűnik, nem sokat számít a kérdésben. A liberálisok közé sorolt Ruth Ginsburg például úgy tűnik, a fellebviteli bíróság döntése ellen van. tartott Neil Gorsuch, akit Donald Trump éppen abból a fellebviteli bíróságból jelölt a testületbe, amely Murphy fellebbezésének helyt adott. Gorsuch a törzsi ügyekben igencsak járatos bíró, az őslakosok jogvédő szervezetei is támogatták a jelölését.
Az ügy egyébként nem teljesen precedens nélküli, 1984-ben ugyanis a legfelsőbb bíróság egyszer már kimondta, hogy ha a Kongresszus explicit módon nem jelentette ki egy rezervátum felszámolását, akkor az nem szűnhetett meg. Erre az ítéletre is hivatkozva hozta meg a fellebviteli bíróság a jelenleg vitatott döntését. Sőt, 2016-ban a legfelsőbb bíróság döntött az omaha törzs javára egy, a mostanihoz hasonló ügyben, igaz, ott csak egy alig ezer fős település, a nebraskai Pender hovatartozása volt kérdéses.
A jogi helyzet tehát a kríkeknek, illetve Murphy-nek látszik kedvezni, a kormányzati és vállalati érdekek azonban mindezzel szemben állnak, amelyek szintén komoly súllyal eshetnek a latba, mivel Oklahoma az egyik legjelentősebb olaj- és gázlelőhely az Egyesült Államokban.
Mindenesetre a tárgyalások a bírák június végi bejelentése szerint ősszel folytatódnak.
Az áldozat családja is nehéz helyzetben lehet, az elhúzódó jogi procedúra miatt ugyanis még mindig nem léphettek túl George Jacobs halálán. Pedig az ügy már rég nem a szörnyű gyilkosságról, hanem a fehér és a bennszülött lakosság évszázadok óta rendezetlen viszonyáról szól. Hogy ez máig problémát jelent, az gyakran még az amerikaiak számára is meglepő, igaz, időnként azon is elcsodálkoznak, hogy egyáltalán még élnek indián törzsek az országukban.
Világ bíróság gyilkosság indián indián rezervátum tárgyalás Olvasson tovább a kategóriában

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
AZ EGYHÁZAK, VALLÁSFELEKEZETEK ÉS VALLÁSI KÖZÖSSÉGEK JOGÁLLÁSA
1. A vallási tevékenység
3. A belső egyházi jogi személy
4. Az egyházi intézmény
5. Az egyházi személy
AZ EGYHÁZKÉNT VALÓ ELISMERÉSRE ÉS A NYILVÁNTARTÁSBA VÉTELRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
6. Az egyházként való elismerésre irányuló eljárás
7. A nyilvántartásba vételi eljárás
AZ EGYHÁZAK MŰKÖDÉSE
AZ EGYHÁZAK MEGSZŰNÉSE
a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról * A magyarországi egyházak és vallási közösségek a társadalom kiemelkedő fontosságú értékhordozó és közösségteremtő tényezői, amelyek hitéleti tevékenységük mellett, nevelési, oktatási, felsőoktatási, egészségügyi, karitatív, szociális, család-, gyermek- és ifjúságvédelmi, valamint kulturális, környezetvédelmi, sport- és más tevékenységükkel, valamint a nemzeti tudat ápolásával is jelentős szerepet töltenek be az ország és a nemzet életében. Magyarország elismeri és támogatja a külhoni magyar közösségek életében meghatározó szerepet játszó egyházak és vallási közösségek tevékenységét is.
- a lelkiismereti és vallásszabadság érvényre juttatása, a mások meggyőződésének tiszteletben tartása biztosítékaként az egyházak önállóságának biztosítása, az állammal fennálló kapcsolatainak szabályozása céljából,
- figyelemmel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, az Emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre, valamint a lelkiismereti és vallásszabadság alapvető emberi jogával kapcsolatban megfogalmazott nemzetközi dokumentumokra, valamint arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 17. cikke szerint az Európai Unió tiszteletben tartja és nem változtatja meg az egyházak és vallási egyesületek vagy közösségek tagállamokban meglévő státuszát,
- az Alaptörvénnyel összhangban, az állam és egyház különvált működésének alkotmányos követelményét figyelemben tartva, de az együttmunkálkodás kölcsönös előnyökön alapuló elveit megfelelően érvényesítve,
- tiszteletben tartva az egyházakkal megkötött megállapodásokat,
- felismerve, hogy a közjó előmozdításának kulcsa az emberi személy méltóságának a tisztelete, amely lehetővé teszi nemcsak az emberek és a családok számára, hanem az egyházak részére is, hogy szabadon teljesítsék küldetésüket,
az Alaptörvény végrehajtására, az Alaptörvény VII. cikk (3) bekezdése alapján, a következő törvényt alkotja:
2. § A szülőnek, gyámnak joga van ahhoz, hogy a kiskorú gyermekerkölcsi, vallási neveléséről, vallásos oktatásáról döntsön és arról megfelelően gondoskodjék.
6. § (1) A vallási tevékenység olyan világnézethez kapcsolódó tevékenység, amely természetfelettire irányul, rendszerbe foglalt hitelvekkel rendelkezik, tanai a valóság egészére irányulnak, valamint az erkölcsöt és az emberi méltóságot nem sértő sajátos magatartáskövetelményekkel az emberi személyiség egészét átfogja.
(2) Önmagában nem tekinthető vallási tevékenységnek
n) a hitéleti tevékenységhez szükségesen túlmenő adatkezelési,
7. § (1) Az egyház, vallásfelekezet, vallási közösség (a továbbiakban együtt: egyház) azonos hitelveket valló természetes személyekből álló, önkormányzattal rendelkező és az Országgyűlés által elismert autonóm szervezet, amely elsődlegesen vallási tevékenység gyakorlása céljából jön létre és működik.
(2) Az egyház jogi személy.
(3) Az egyház kizárólag olyan vallási tevékenységet gyakorolhat, amely az Alaptörvénnyel nem ellentétes, jogszabályba nem ütközik, nem sérti más közösségek jogait és szabadságát, valamint az emberi méltóságot.
(4) Az Országgyűlés által elismert egyházakat a melléklet tartalmazza.
8. § A jelentős társadalmi támogatottsággal rendelkező, történelmi és kulturális értékeket megőrző, nevelési, oktatási, felsőoktatási, egészségügyi, karitatív, szociális, család-, gyermek- és ifjúságvédelmi, valamint kulturális, sportintézményeket fenntartó (a továbbiakban: közcélú tevékenység) egyházzal - működésük biztosítása érdekében - az állam megállapodást köthet.
9. § (1) Az egyházakat azonos jogok illetik és azonos kötelezettségek terhelik.
(2) Az egyházak tényleges társadalmi szerepét, az általuk ellátott közcélú tevékenységet az állam az egyházak társadalmi szerepéhez kapcsolódó további jogszabályok megalkotásánál és a velük való kapcsolattartás során figyelembe veheti.
10. § (1) Az állam és az egyházak különváltan működnek. Az egyházak önállóak. Az állam a közösségi célok érdekében együttműködik az egyházakkal.
(2) Az állam az egyházak irányítására, felügyeletére szervet nem működtethet és nem hozhat létre.
(3) Az egyház hitelvei, belső törvénye, szervezeti és működési szabályzata vagy azoknak megfelelő más szabályzata (a továbbiakban együtt: belső egyházi szabály) alapján hozott határozat érvényre juttatására állami kényszer nem alkalmazható, azt az állami hatóságok nem vizsgálhatják. Az egyház belső egyházi szabályon alapuló döntését állami szerv nem módosíthatja vagy bírálhatja felül, a jogszabályban nem szabályozott belső jogviszonyokból eredő jogviták elbírálására állami szervnek nincs hatásköre.
(4) Az egyház a vallási tevékenységhez kapcsolódó személyes adatokat belső egyházi szabálya szerint kezeli, azokat az érintett hozzájárulásával - halála esetén leszármazója hozzájárulásával - továbbíthatja és hozhatja nyilvánosságra.
11. § (1) Az egyház belső egyházi szabálya szerint jogi személyiséggel rendelkező egysége vagy szervezete jogi személy (a továbbiakban: belső egyházi jogi személy).
(2) Nem minősül belső egyházi jogi személynek az egyház belső egyházi szabálya szerint egyházi jogi személyiséggel nem rendelkező, az egyház által létrehozott, jogszabály alapján jogalanyisággal rendelkező szervezet.
(3) A belső egyházi jogi személyt az egyházakkal való kapcsolattartás koordinációjáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) az egyház egészének vagy legfőbb szervének képviselője kérelmére nyilvántartásba veszi. A nyilvántartás a belső egyházi jogi személyeket az adott egyház szerveként tartalmazza.
(4) A (3) bekezdés alapján nyilvántartásba nem vett belső egyházi jogi személyjogi személyiségét az egyház egészének, illetve legfőbb szervének vagy az adott jogi személy közvetlen felettes egyházi szervének a miniszternél bejelentett képviselője vagy az egyház belső egyházi szabálya szerint erre feljogosított tisztségviselője igazolja.
12. § (1) Az egyház, a belső egyházi jogi személy nevelési, oktatási, felsőoktatási, egészségügyi, karitatív, szociális, család-, gyermek- és ifjúságvédelmi, kulturális, valamint sporttevékenységet végző intézményt létesíthet és tarthat fenn. Az egyházi intézmény az egyház belső egyházi szabálya szerint rendelkezhet egyházi jogi személyiséggel.
13. § (1) Az egyházi személy az egyház belső egyházi szabályában meghatározott, az egyház, belső egyházi személy szolgálatában álló természetes személy.
(2) Az egyházi személy szolgálatát sajátos egyházi szolgálati viszonyban, munkaviszonyban vagy egyéb jogviszonyban látja el.
(3) Az egyházi személy a hitéleti szolgálata során tudomására jutott, személyiségi jogot érintő információkat nem köteles állami hatóság tudomására hozni.
(4) Az egyházi személyek fokozott szabálysértési és büntetőjogi védelemben részesülnek.
14. § (1) Az alapcélként vallási tevékenységet végző egyesület (a továbbiakban: egyesület) egyházként való elismerését legalább ezer fő aláírásával a népi kezdeményezésre vonatkozó szabályok alkalmazásával az egyesület képviseletére jogosult személy kezdeményezheti.
g) az egyesülettel szemben - működése során - nemzetbiztonsági kockázat nem merült fel,
(3) Az Országgyűlés vallásügyekkel foglalkozó bizottsága (a továbbiakban: bizottság) a népi kezdeményezés alapján az egyesület egyházként történő elismerésére vonatkozó törvényjavaslatot terjeszt az Országgyűlés elé. Ha a (2) bekezdésben meghatározott feltételek nem állnak fenn, azt a bizottság a törvényjavaslathoz kapcsolódóan jelzi.
(4) A bizottság felhívására az egyesület a (2) bekezdés a)-f) pontja szerinti feltételeket igazolni köteles. A (2) bekezdés a)-c) pontjában meghatározott feltételek fennállásáról a bizottság a Magyar Tudományos Akadémia elnökének állásfoglalását kéri.
(5) Ha az Országgyűlés a (3) bekezdés szerinti törvényjavaslat alapján valamely egyesület egyházként történő elismerését nem támogatja, az erről szóló döntést országgyűlési határozat formájában kell közzétenni. A közzétételtől számított egy éven belül az egyesület egyházként való elismerésére irányuló ismételt népi kezdeményezés nem indítható.
15. § Az egyesület az e törvénynek az adott egyház bejegyzésére vonatkozó módosítása hatálybalépésének napjától minősül egyháznak.
16. § A miniszter az e törvénynek az adott egyház bejegyzésére vonatkozó módosítása hatálybalépését követő 30 napon belül az egyházat nyilvántartásba veszi.
17. § (1) A nyilvántartás tartalmazza az egyház
d) ha az egyház ilyennel rendelkezik, címerének és logójának tartalmi leírását.
(2) A nyilvántartásba az egyház létesítő okiratának módosítása esetén be kell jegyezni a létesítő okirat módosításának időpontját, valamint a módosítás nyilvántartásba vételéről szóló határozat számát és jogerőre emelkedésének időpontját.
(3) A nyilvántartást a miniszter vezeti.
(4) A belső egyházi jogi személy 11. § (3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételére, valamint a nyilvántartásba bejegyzett adatok változására a következő szabályokat kell alkalmazni:
a) a belső egyházi jogi személy nyilvántartásba vételére vonatkozó kérelmet az egyház egészének, legfőbb szervének vagy a belső egyházi jogi személy közvetlen felettes egyházi szervének képviselője terjesztheti elő, amelynek tartalmaznia kell a belső egyházi jogi személyre vonatkozó (1) bekezdés a)-c) pontja szerinti adatokat,
b) a nyilvántartás az egyház nyilvántartási száma alatt történik,
18. § (1) A nyilvántartásba bejegyzett adatok változását, valamint a 17. § (4) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételhez szükséges adatokat - a változástól, illetve a létesítő okirat módosításától számított tizenöt napon belül - az egyház egészének, legfőbb szervének vagy a belső egyházi jogi személy közvetlen felettes egyházi szervének képviselője a miniszternek bejelenti.
(2) Az egyház és a belső egyházi jogi személy nyilvántartásba bejegyzett adatai nyilvánosak.
19. § (1) Az egyház elsősorban vallási tevékenységet végez, saját hitelvei és szertartási rendje szerint működik.
(2) Az egyház részt vállalhat a társadalom értékteremtő szolgálatában, ennek érdekében közcélú tevékenységet végezhet.
(3) Az egyház céljai megvalósítása érdekében jogosult gazdasági-vállalkozási tevékenységnek nem minősülő tevékenységet, valamint alaptevékenysége mellett gazdasági-vállalkozási tevékenységet is folytatni. Jogosult továbbá vállalkozásokat, civil szervezeteket létrehozni, azokban részt venni.
(4) Az egyház közcélú tevékenysége és intézménye a hasonló tevékenységet folytató állami vagy helyi önkormányzati intézményekkel azonos mértékű költségvetési támogatásra jogosult. Az ilyen intézményben a munkaviszony tartalma a munkabér, a munkaidő és a pihenőidő vonatkozásában a közalkalmazotti jogviszonyhoz igazodik.
(5) Az állami vagy önkormányzati intézmények foglalkoztatottaira vonatkozó központi bérpolitikai intézkedések az egyház (4) bekezdés szerinti intézményének foglalkoztatottaira is azonos feltételekkel terjednek ki.
(6) Az egyház jogszabályban meghatározottak szerint az államháztartás alrendszereiből, európai uniós forrásokból vagy nemzetközi megállapodás alapján finanszírozott programokból, pályázati úton vagy pályázati rendszeren kívül, egyedi döntés alapján támogatásban részesülhetnek.
(7) E fejezet rendelkezéseit - az (1) bekezdés kivételével - a belső egyházi jogi személyre is alkalmazni kell.
20. § (1) Az egyház bevételei elsősorban természetes személyek, jogi személyek, jogi személyiség nélküli szervezetek adományaiból és egyéb hozzájárulásaiból tevődnek össze.
(2) Az egyház a polgári jogviszonyokban korlátozás nélkül részt vehet.
(3) A belső egyházi jogi személy - az egyház belső egyházi szabályában meghatározott módon - adományokat gyűjthet.
(4) Az egyház vonatkozásában - ide nem értve a 6. § (2) bekezdését - nem minősül gazdasági-vállalkozási tevékenységnek
a) a hitéleti, nevelési, oktatási, felsőoktatási, egészségügyi, karitatív, szociális, család-, gyermek- és ifjúságvédelmi, kulturális intézmény vagy sportintézmény működtetése, valamint ezek és a környezetvédelmi tevékenység folytatása,
f) a kizárólag hitéleti, nevelési, oktatási, felsőoktatási, egészségügyi, karitatív, szociális, család-, gyermek- és ifjúságvédelmi, valamint kulturális, sport és környezetvédelmi tevékenységet szolgáló immateriális jószág, tárgyi eszköz és készlet értékesítése, ideértve a munkaruha megtérítését is,
g) a hitéleti, nevelési, oktatási, felsőoktatási, egészségügyi, karitatív, szociális, család-, gyermek- és ifjúságvédelmi, valamint kulturális, sport és környezetvédelmi tevékenységhez kapcsolódó kiegészítő szolgáltatásnyújtás, a tevékenységet szolgáló eszköz nem nyereségszerzési célú hasznosítása,
h) az államtól vagy önkormányzattól átvállalt közfeladat ellátása során létrehozott termék, jegyzet, tankönyv, kiadvány, tanulmány előállítása és értékesítése,
i) az egyházi személyek öngondoskodása céljára létrehozott nyugdíjintézet vagy nyugdíjalap működtetése.
(5) A (4) bekezdés szerinti tevékenység bevétele különösen
(6) Az egyház adókedvezményben és azzal egy tekintet alá eső más kedvezményben részesíthető.
21. § (1) Az egyház hitéleti célú bevételeit és azok felhasználását állami szerv nem ellenőrizheti. Hitéleti célú bevételnek minősül különösen a személyi jövedelemadó meghatározott részének egyház számára történő felajánlása, annak költségvetési kiegészítése, az ennek helyébe lépő juttatás, valamint az ingatlanjáradék és annak kiegészítése.
(2) Az egyház és a belső egyházi jogi személy a nem hitéleti célra nyújtott költségvetési támogatásból származó bevételét és annak felhasználását a számvitelről szóló törvény és az államháztartásról szóló törvény rendelkezései, valamint a könyvvezetéshez kapcsolódó egyéb jogszabályok szerint tartja nyilván.
(3) Az egyháznak nem hitéleti célra nyújtott költségvetési támogatás felhasználásának törvényességi szempontok szerinti ellenőrzését az Állami Számvevőszék végzi.
22. § Az állam lehetőséget biztosít az egyházaknak - jogszabályban meghatározott eljárás keretein belül - hogy részt vegyenek a jogalkotás során a jogszabálytervezetek és jogalkotási koncepciók véleményezésében.
23. § Az egyház - különösen az egyházi szertartások és az egyházkormányzat zavartalan működése tekintetében -, valamint a templomok, a temetők és más szent helyek fokozott szabálysértési és büntetőjogi védelemben részesülnek.
24. § (1) Az egyház az állam és a helyi önkormányzat által fenntartott nevelési és oktatási intézményben - a tanulók és a szülők igényei szerint - hit- és erkölcstanoktatást tarthat, továbbá felsőoktatási intézményben hitéleti tevékenységet folytathat. A felsőoktatási intézmény köteles a dologi feltételeket, a közoktatási intézmény a dologi feltételeket és más, kötelező iskolai foglalkozásokkal nem ütköző időpontot, az egyház pedig a hitoktató, illetve hittanár személyét biztosítani. A hit- és erkölcstanoktatás költségeit - törvény, illetve az egyházzal kötött megállapodás alapján - az állam biztosítja.
(2) Az egyház jogszabályban meghatározott rendben végzett tábori lelkészi, valamint börtön- és kórházlelkészi szolgálatot vagy más szolgálatot végezhet.
25. § (1) Az egyház elnevezése, jelképrendszere, szertartásrendje, valamint köznyelvben meghonosodott neve fokozott jogvédelemben részesül. Más szervezet elnevezése és jelképei nem kelthetnek olyan benyomást, hogy a szervezet, illetve tevékenysége más, korábban nyilvántartásba vett egyház működéséhez kapcsolódik.
(2) Ha valamely egyházi személy nem egyháztag számára végez szolgálatot vagy szolgáltatást, és akár közvetlen, akár közvetett módon a tevékenysége egyházával kapcsolatba hozható, köteles az adott egyház nevét a szolgálat vagy szolgáltatás felajánlása előtt jól látható módon feltüntetni, nyilvánvalóvá tenni.
(3) Az egyház elnevezését, a hozzá közvetlenül köthető jelképrendszerét és a köznyelvben meghonosodott elnevezését - erre vonatkozó kifejezett írásbeli hozzájárulás nélkül - más szervezet nem használhatja.
26. § Az egyház jogutód nélkül szűnik meg, ha az egyház
a) legfőbb szerve az egyház feloszlásáról határoz,
b) tevékenységével felhagy és vagyonáról nem rendelkezik,
c) tevékenysége - az Alkotmánybíróság elvi véleménye alapján - az Alaptörvénybe ütközik.
27. § (1) Az egyház jogutódlással - az egyház képviselőjének kérelmére - szűnik meg más egyházzal való egyesülése (beolvadás, összeolvadás) és különválás esetén.
(2) Az egyház vagyona az egyház más egyházzal való egyesülése, illetve két vagy több egyházra való különválása esetén a jogutód egyház tulajdonába kerül. Ha az egyházból személyek vagy személyek csoportjai kiválnak, de a nyilvántartásba vett egyház fennmarad, a kiválással keletkező új szervezetet a korábbi egyház vagyonából részesedés nem illeti meg.
28. § (1) A Kormány a miniszter előterjesztésére a 26. §-ban és a 27. §-ban meghatározott megszűnési ok fennállása esetén kezdeményezi az Országgyűlésnél az érintett egyház mellékletből való törlését, illetve egyesülés vagy különválás esetén a melléklet módosítását.
(2) Az egyház a mellékletnek az adott egyház törlésére vonatkozó módosítása hatálybalépésének napján szűnik meg.
29. § (1) Az egyház jogutód nélküli megszűnése esetén elszámolási eljárásnak van helye, amelyre a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény VIII. Fejezetét kell alkalmazni.
(2) Az egyház jogutód nélküli megszűnése esetén vagyona - a hitelezők követeléseinek kielégítése után - az állam tulajdonába kerül, és azt közcélú tevékenységre kell fordítani.
30. § (1) Az egyház jogutód nélküli megszűnése esetén az egyház belső egyházi jogi személye is jogutód nélkül megszűnik.
(2) Belső egyházi jogi személy megszűnése esetén a vagyoni kérdéseket az egyház belső egyházi szabálya határozza meg.
31. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az egyház és a belső egyházi jogi személy beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságaira vonatkozó szabályokat rendeletben határozza meg.
a) az egyházak nyilvántartásba vételének szabályait,
b) a nyilvántartásba bejegyzendő technikai és egyéb adatokat, valamint ezek változása bejelentésének szabályait,
c) a nyilvántartásból történő adatszolgáltatás, valamint az egyház és a belső egyházi jogi személy nyilvántartásba bejegyzett adatairól kért papír alapú és elektronikus kivonat tartalmát,
d) a belső egyházi jogi személy nyilvántartásba vételének szabályait, és
e) az egyház megszűnésére vonatkozó részletes szabályokat, valamint az egyház és a belső egyházi jogi személy nyilvántartásból való törlésének szabályait
33. § (1) A miniszter a mellékletben meghatározott egyházakat és az általuk meghatározott, a 11. § szerinti belső egyházi jogi személyeket az e törvény hatálybalépésétől számított 30 napon belül nyilvántartásba veszi.
(2) A mellékletben meghatározott egyház és annak belső egyházi jogi személye az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásba vétel időpontjára tekintet nélkül működhet egyházként, belső egyházi jogi személyként.
(3) A miniszter az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásba vétel során országosan egyedi azonosításra alkalmas nyilvántartási számot állapít meg és ad ki az egyház részére, és erről az egyházat értesíti.
34. § (1) A mellékletben meghatározott egyházak és a (2) bekezdés szerinti egyházak, valamint ezek vallásos célra létrejött önálló szervezetei kivételével valamennyi, a lelkiismereti és vallásszabadságról, valamint az egyházakról szóló 1990. évi IV. törvény alapján nyilvántartásba vett szervezet és annak vallásos célra létrejött önálló szervezete (a továbbiakban együtt: szervezet) 2012. január 1-jétől egyesületnek minősül.
(2) A lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi C. törvény hatályvesztéséig a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi C. törvénynek az egyházkénti elismerésre vonatkozó szabályaira tekintettel a miniszterhez kérelmet benyújtó egyház e törvény szerinti elismeréséről az Országgyűlés - a népi kezdeményezésre vonatkozó szabályok kivételével - a 14. § (3)-(5) bekezdése szerinti eljárás keretében 2012. február 29-éig dönt.
(3) A miniszter a (2) bekezdés szerinti egyházakról az általa vezetett minisztérium honlapján közleményt tesz közzé.
(4) Ha az Országgyűlés a (2) bekezdés szerinti elismerést valamely egyház tekintetében elutasítja, az egyház 2012. március 1-jétől az e törvény és más jogszabályok alkalmazásában az (1) bekezdés szerinti szervezetnek minősül, akire a 35-37. §-t kell alkalmazni azzal, hogy
a) az egyházként való elismerésre a 14. § (5) bekezdése szerinti országgyűlési határozat közzétételétől számított egy év elteltével indított népi kezdeményezés alapján kerülhet sor,
b) a 35. § (1) bekezdése szerinti eljárási cselekmények megtételére 2012. április 30-áig, a 35. § (2) bekezdése és a 37. § (2) bekezdése szerinti feltételek teljesítésére 2012. augusztus 31-éig kerülhet sor,
c) a 35. § (3) bekezdés b) pontjának alkalmazása során 2012. április 30-i időpontot kell figyelembe venni,
d) a 36. § (1) bekezdése szerinti jogutódlás időpontja 2012. március 1-je, és
e) a (2) bekezdés szerinti egyház részére 2012. február 29-éig nyújtható egyházi célú költségvetési támogatás.
a) a 35. §-nak megfelelően kezdeményezheti egyesületként való nyilvántartásba vételét, és
b) ha az e törvényben meghatározott feltételeknek megfelel, a III. Fejezetben foglaltak szerint kezdeményezheti az egyesület egyházként történő elismerését.
35. § (1) A szervezet 2012. február 29-éig nyilatkozik továbbműködési szándékának hiányáról vagy - továbbműködési szándék esetén - az egyesületre vonatkozó szabályok szerint változásbejegyzési eljárást indít, amelyre a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló 2011. évi CLXXXI. törvény 37. § (1) bekezdését, 38. §-át, valamint 63. § a) és c) pontját kell alkalmazni azzal, hogy alakuló ülésen az átalakulást elhatározó ülést kell érteni.
(2) A szervezet az egyesület nyilvántartásba vételéhez szükséges feltételeket legkésőbb 2012. június 30-áig teljesítheti azzal, hogy ha a szervezet vallási tevékenységét 2012. január 1-jétől a 2011. december 31-én hatályos belső egyházi szabályában meghatározott szervezeti keretek között változatlanul végzi, a bíróság az egyesület bírósági nyilvántartásba vétele során a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 62. § (4) bekezdés b) pontja szerinti feltételekkel kapcsolatosan nem vizsgálja, hogy a szervezet létesítő okirata megfelel-e a legfőbb szerv, az ügyintéző szerv és a képviseleti szerv létrejöttére és hatáskörére vonatkozó törvényi szabályoknak. E határidő elmulasztása jogvesztő.
(3) A bíróság a szervezetet a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény 2012. február 29-én hatályos 116. § (3)-(6) bekezdésének, 117. §-ának és 118. §-ának alkalmazásával kényszer-végelszámolási eljárás keretében jogutód nélkül megszünteti, ha a szervezet
a) a változásbejegyzési eljárás során a változásbejegyzési eljárásban meghatározott feltételeket nem teljesíti, vagy
b) 2012. február 29-éig a továbbműködéséről nem vagy nemlegesen nyilatkozott.
(4) A szervezet a bíróság által a lelkiismereti és vallásszabadságról, valamint az egyházakról szóló 1990. évi IV. törvény alapján nyilvántartott adatait a változásbejegyzési eljárás befejezésével egyidejűleg vagy a (3) bekezdés szerinti kényszer-végelszámolási eljárást követően törölni kell.
(5) Ha a miniszter arról értesíti a bíróságot, hogy a melléklet szerinti egyházat és annak belső egyházi jogi személyét nyilvántartásba vette, a bíróság az egyház és annak belső egyházi jogi személye bíróság által nyilvántartott adatait törli.
(6) A (4) és (5) bekezdés szerinti törlésről nem kell végzést hozni.
36. § (1) A szervezet 2012. január 1-jétől a lelkiismereti és vallásszabadságról, valamint az egyházakról szóló 1990. évi IV. törvény alapján nyilvántartásba vett egyház általános jogutódja.
(2) A szervezet lelkiismereti és vallásszabadság jogára, valamint hitéleti, vallási tevékenységére vonatkozóan a 10. §-t és a 13. § (3) bekezdését alkalmazni kell.
37. § (1) Az e törvény hatálybalépését követően - a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel - csak a mellékletben meghatározott egyháznak nyújtható egyházi célú költségvetési támogatás.
(2) A szervezet a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról szóló törvény alkalmazásában egyesületnek minősül, és az egyesület részére felajánlható egy százalékra jogosult, feltéve, hogy az egyesületre vonatkozó jogszabályok által támasztott feltételeket 2012. június 30-áig teljesíti.
(3) Az állam - megállapodás alapján - a szervezet által 2011. december 31-én fenntartott
a) közoktatási intézmény tekintetében 2012. augusztus 31-éig,
b) szociális intézmény tekintetében 2012. december 31-éig
a működésükhöz költségvetési támogatást biztosít.
38. § (1) A Kormány a közcélú tevékenységet végző egyházakkal megkötött megállapodások tiszteletben tartása mellett azokat áttekinti és szükség szerint új megállapodásokat kezdeményez.
(2) A Kormány az e törvény alapján egyháznak nem minősülő - közfeladatot ellátó - szervezettel 2012. december 31-éig a közfeladat-ellátás költségvetési támogatásához kapcsolódó megállapodást köthet.
39. § A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény 137. § 2. pont j) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
2. közfeladatot ellátó személy:)
„j) a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló törvény szerint nyilvántartásba vett egyház lelkésze,”
40. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 4. § (1) bekezdés m) pont mb) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„mb) a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló törvény szerinti nyilvántartásba vett egyház, illetve annak belső egyházi jogi személye (a továbbiakban együtt: egyházi fenntartó), nem minősül egyházi fenntartónak az a jogi személy, amely más típusú szervezetként jogalanyisággal rendelkezik, így különösen a civil szervezet, annak alapszabályban jogi személlyé nyilvánított szervezeti egysége, az alapítvány, annak alapító okiratban jogi személlyé nyilvánított szervezeti egysége, a gazdasági társaság,”
41. § A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 3. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Közoktatási intézményt
b) a települési önkormányzat,
c) a nemzetiségi önkormányzat,
d) a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló törvény szerint nyilvántartásba vett egyház, illetve annak belső egyházi jogi személye (a továbbiakban együtt: egyházi jogi személy),
e) a Magyarországon alapított és székhellyel rendelkező, jogi személyiséggel rendelkező gazdálkodó szervezet, alapítvány és egyesület, valamint más jogi személy, és
f) egyéni vállalkozó
42. § (1) A termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény 6. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Egyház, belső egyházi jogi személy végintézkedés, ajándékozási, tartási vagy életjáradéki szerződés alapján, valamint jogutódlással a jogelődjének tulajdonában álló termőföldre tulajdonjogot szerezhet.”
(2) A termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény 6. §-a a következő (5) és (6) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény 34. § (1) bekezdése szerinti szervezet (a továbbiakban: szervezet) a jogelődjének tulajdonát képező termőföld tulajdonjogát jogutódlással megszerzi. Az ilyen szervezet jogutódja a jogelődje tulajdonát képező termőföld tulajdonjogát - a (6) bekezdésre figyelemmel - jogutódlással megszerezheti.
(6) Ha a szervezet a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény 6. § (1) bekezdése szerinti vallási tevékenységét megszünteti, a változás bíróság általi bejegyzésétől számított három éven belül a tulajdonát képező termőföldet köteles elidegeníteni.”
(3) A termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény 4. § (3) bekezdésében az „egyházi” szövegrész helyébe az „egyház, belső egyházi” szöveg lép.
43. § A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 3. § 39. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„39. Egyház: az a vallási közösség, amelyet a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló törvény ilyenként meghatároz.”
44. § A társasági adóról és az osztalékadóról 1996. évi LXXXI. törvény 9. § (9) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(9) Az egyház vállalkozási tevékenysége adózás előtti eredményét a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló törvény és az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló törvény rendelkezéseinek figyelembevételével határozza meg,”
45. § A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 5. § s) pont sb) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„sb) a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló törvény szerinti nyilvántartásba vett egyház, illetve annak belső egyházi jogi személy (a továbbiakban együtt: egyházi fenntartó), nem minősül egyházi fenntartónak az a jogi személy, amely más típusú szervezetként jogalanyisággal rendelkezik, így különösen a civil szervezet, annak alapszabályban jogi személlyé nyilvánított szervezeti egysége, az alapítvány, annak alapító okiratban jogi személlyé nyilvánított szervezeti egysége, a gazdasági társaság,”
46. § A felnőttképzésről szóló 2001. évi CI. törvény 3. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) E törvény hatálya nem terjed ki a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény 11. §-a és 12. §-a szerint létrejött jogi személyre, kivéve ha az Sztv., a Ktv. vagy az Ftv. hatálya alá tartozik és felnőttképzési tevékenységet folytat, vagy az alapítása kizárólag felnőttképzési tevékenység folytatása céljából történt.”
47. § (1) A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 7. § (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„b) a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló törvény szerint nyilvántartásba vett egyház és annak belső egyházi jogi személye (a továbbiakban együtt: egyházi jogi személy),”
(2) A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 139. § (13) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az egyházi jogi személyek által fenntartott felsőoktatási intézmények tekintetében a felsőoktatási intézményekre vonatkozó általános szabályokat az e §-ba foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. Az egyházi felsőoktatási intézmények működésére)
„a) a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló törvény és az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló törvény rendelkezéseit,”
48. § Az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 85. § (4) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„c) a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló törvény szerint nyilvántartásba vett egyház és annak belső egyházi jogi személye, ideértve az általuk működtetett (fenntartott) intézmény az alapszabályban (alapító okiratban) megjelölt tevékenysége tekintetében,”
49. § Az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény a következő 12/A. alcímmel kiegészülve lép hatályba:
„12/A. Alaptörvény-ellenesen működő egyház elismerésének visszavonásával összefüggő vélemény
34/A. § Az Alkotmánybíróság a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló törvény alapján elismert egyház alaptörvény-ellenes működésére vonatkozóan a Kormány indítványa alapján elvi véleményt nyilvánít.”
50. § (1) A Magyarország 2012. évi költségvetését megalapozó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CLXVI. törvény 45. § (4) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(4) Az Szftv. 4/A. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„a) a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény (a továbbiakban: Ehtv.) szerint elismert egyház, vallásfelekezet, vallási közösség (a továbbiakban együtt: egyház) - ide nem értve a belső egyházi jogi személyt - feltéve, ha az adóhatóság a (2) bekezdés szerint technikai számmal látta el,””
(2) A Magyarország 2012. évi költségvetését megalapozó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CLXVI. törvény 49. §-a a következő szöveggel lép hatályba:
„49. § (1) Az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló 1997. évi CXXIV. törvény (a továbbiakban: Eftv.) 1. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„1. § E törvényt a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény (a továbbiakban: Ehtv.) szerint nyilvántartásba vett egyházra, vallásfelekezetre és vallási közösségre (a továbbiakban együtt: egyház) kell alkalmazni.”
„(3) Az egyház, a belső egyházi jogi személy a társasági adóról és az osztalékadóról szóló törvény szerinti adomány, valamint a személyi jövedelemadóról szóló törvény szerinti közcélú adomány utáni kedvezmény igénybevételére jogosító igazolás kiállítására jogosult.”
(3) Az Eftv. a következő 13. §-sal egészül ki:
„13. § Az Ehtv. 34. § (1) bekezdése szerinti szervezet a 2012. évben jogosult a 4. § (3) bekezdésében meghatározott kiegészítésre, ha 2012. május 20-áig az Országgyűlés egyházként elismerte.”
(4) Hatályát veszti az Eftv. 2. § (9) bekezdése.”
(3) A Magyarország 2012. évi költségvetését megalapozó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CLXVI. törvény 45. § (17) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(17) Az Szftv. a következő 8/A. §-sal egészül ki:
„8/A. § (1) Az Ehtv. 34. § (1) bekezdése szerinti szervezet (a továbbiakban: szervezet) a 4. § (1) bekezdés a) pont aa) alpontja szerinti kedvezményezettnek minősül azzal, hogy a 4. § (1) bekezdésében meghatározott feltételeket a 2012., 2013. és 2014. rendelkező évben nem kell teljesítenie.
(2) A 2012., 2013. és 2014. évben a szervezet 4. § (2) bekezdésében meghatározott feltételek meglétét igazoló nyilatkozatának a 4. § (2) bekezdés e) pontjában foglaltakat nem kell tartalmaznia, továbbá a szervezetnek nem kell teljesítenie a 6/C. § (1) bekezdése szerinti kötelezettséget.
(3) A szervezetnek az adóhatóság a rendelkezés évének december 31-ével meghatározott és - a 6/B. § (1) bekezdése szerint - a korábbi időszak pótlistája alapján megnövelt összeget a szervezet nyilvántartásba vételét követő 15 napon belül, de legkésőbb 2012. december 15-éig utalja át.
(6) Az Ehtv. 35. § (3) bekezdése alapján megszüntetett szervezet részére a 2012. rendelkező évben felajánlott és e törvény rendelkezései alapján még ki nem utalt támogatás a központi költségvetés bevétele.
(7) A szervezet technikai száma 2012. január 1-jén, az Ehtv. 34. § (2) bekezdése szerinti egyház technikai száma - ha az Országgyűlés az Ehtv. 34. § (2) bekezdés szerinti elismerését elutasítja - 2012. május 20-án megszűnik. A megszüntetett technikai szám ismételten csak annak a szervezetnek adható ki, amelyet az Országgyűlés a technikai szám megszüntetését követően egyházként ismert el.
(8) Ha a szervezetet az Országgyűlés 2012. május 20-áig egyházként elismeri, az egyház - a 4/A. § (2) bekezdésétől eltérően - a technikai szám kiadásának évében is jogosult a 4/A. § (1) bekezdés a) pontja szerinti kedvezményezettnek járó felajánlott támogatásra.
(9) A szervezet a 6/C. § (1) bekezdés szerinti beszámolási kötelezettséget első alkalommal a 2013. évben teljesíti azzal, hogy a 2011. évben kiutalt támogatásról 2013-ban kell a beszámolási kötelezettséget teljesíteni.””
51. § A civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló 2011. évi CLXXXI. törvény 95. § a) pont ad) alpontja következő szöveggel lép hatályba:
„ad) alapcélként vallási tevékenységet végző egyesület”.
52. § A 34. § helyébe a következő rendelkezés lép:
„34. § (1) A mellékletben meghatározott egyházak és azok vallásos célra létrejött önálló szervezetei kivételével valamennyi, a lelkiismereti és vallásszabadságról, valamint az egyházakról szóló 1990. évi IV. törvény alapján nyilvántartásba vett szervezet és annak vallásos célra létrejött önálló szervezete (a továbbiakban együtt: szervezet) 2012. január 1-jétől egyesületnek minősül.
(2) A szervezet
b) ha az e törvényben meghatározott feltételeknek megfelel, a III. Fejezetben foglaltak szerint kezdeményezheti az egyesület egyházként történő elismerését.”
53. § A nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 3. § (1) bekezdés 19. pont c) alpontja a következő szöveggel lép hatályba:
vagyonkezelő)
„c) a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló törvény szerinti egyház, belső egyházi jogi személy és egyházi intézmény a tevékenysége ellátásához szükséges nemzeti vagyon tekintetében.”
a) a lelkiismereti és vallásszabadságról, valamint az egyházakról szóló 1990. évi IV. törvény,
b) a lelkiismereti és vallásszabadságról, valamint az egyházakról szóló 1990. évi IV. törvény módosításáról szóló 1997. évi CXXIII. törvény,
c) a lelkiismereti és vallásszabadságról, valamint az egyházakról szóló 1990. évi IV. törvény módosításáról szóló 1993. évi LXXIII. törvény.
55. § E törvény II-III. Fejezete, 19-20. §-a, 21. § (1) és (2) bekezdése, 22-25. §-a, V. Fejezete, 12. alcíme és melléklete az Alaptörvény VII. cikk (3) bekezdése, 21. § (3) bekezdése az Alaptörvény 43. cikk (4) bekezdése, 49. §-a az Alaptörvény 24. cikk (5) bekezdése, 53. §-a az Alaptörvény 38. cikk (1) és (2) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
§ 2
bíróság
§ 39