text:
2006.03.03. - 2006.04.16.
2006.04.17. - 2006.12.31.
2008.09.01. - 2009.06.29.
2009.07.01. - 2009.07.03.
2009.07.04. - 2009.09.30.
2009.10.01. - 2010.08.27.
2010.08.28. - 2010.12.31.
2011.07.01. - 2011.07.26.
2012.05.01. - 2012.07.23.
2012.08.01. - 2012.11.13.
2012.11.14. - 2012.11.20.
2012.11.21. - 2012.12.27.
2012.12.28. - 2012.12.30.
2014.01.01. - 2015.03.31.
2015.04.01. - 2015.07.02.
2016.12.20. - 2017.01.01.
2017.01.02. - 2017.12.11.
2017.12.12. - 2017.12.31.
2018.12.21. - 2018.12.24.
2018.12.25. - 2019.03.14.
2019.03.15. - 2019.04.26.
(1) A törvény hatálya az egyes,
a) részben vagy egészben európai uniós támogatásból megvalósítandó, vagy
b) részben vagy egészben központi költségvetési támogatásból megvalósítandó, és legalább 5 milliárd forint teljes költségigényű vagy legalább 1000 új munkahely megteremtését biztosító,
nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházásokkal összefüggő, a Kormány által rendeletben meghatározott közigazgatási hatósági ügyekben (a továbbiakban: kiemelt jelentőségű ügy) indult eljárásokra terjed ki.
b) részben vagy egészben központi költségvetési támogatásból megvalósítandó, és legalább 3 milliárd forint teljes költségigényű vagy legalább 250 új munkahely megteremtését biztosító, vagy
b) részben vagy egészben központi költségvetési támogatásból megvalósítandó, és legalább 2 milliárd forint teljes költségigényű vagy legalább 50 új munkahely megteremtését biztosító,
d) részben vagy egészben egyedi kormánydöntéssel megítélt támogatásból megvalósítandó
e) legalább 2 milliárd forint teljes költségigényű vagy legalább 50 új munkahely megteremtését biztosító, vagy
f) környezetvédelmi, kutatás-fejlesztési, oktatási, valamint egészségügyi és szociális célok megvalósítását elősegítő
g) kiemelt nemzeti emlékhely fenntartásához, bemutatásához, fejlesztéséhez szorosan kapcsolódó
h) nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű nemzeti vagyonnak minősülő műemlékek és műemlékegyüttesek, továbbá a világörökségi területen lévő műemlékek és műemlékegyüttesek fenntartásához, felújításához, fejlesztéséhez szorosan kapcsolódó,
nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházásokkal összefüggő, a Kormány által rendeletben meghatározott közigazgatási hatósági engedélyezési ügyekben (a továbbiakban: kiemelt jelentőségű ügy) indult eljárásokra terjed ki.
e) legalább 90 millió forint teljes költségigényű és legalább 15 új munkahely megteremtését biztosító,
g) kiemelt nemzeti emlékhely fenntartásához, bemutatásához, fejlesztéséhez szorosan kapcsolódó, vagy
nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházásokkal összefüggő, a Kormány által rendeletben meghatározott közigazgatási hatósági ügyekben (a továbbiakban: kiemelt jelentőségű ügy) indult eljárásokra és e törvény szerinti egyéb eljárásokra terjed ki.
(1a) A kisajátításról szóló törvény hatálya alá tartozó kisajátítási eljárás nem nyilvánítható kiemelt jelentőségű üggyé.
(2) A kiemelt jelentőségű ügyben indult eljárások e törvényben nem szabályozott elemeire a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) és az ügyfajtára vonatkozó különös eljárási szabályok rendelkezéseit az e törvényben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A kiemelt jelentőségű ügyben indult eljárásokra a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) és az ügyfajtára vonatkozó különös eljárási szabályok rendelkezéseit az e törvényben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A kiemelt jelentőségű ügyekben az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.), az építésügyi hatósági eljárásokról, valamint a telekalakítási és az építészeti-műszaki dokumentációk tartalmáról szóló külön jogszabály és az ügyfajtára vonatkozó különös hatósági eljárási szabályok rendelkezéseit az e törvényben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A kiemelt jelentőségű ügyekben az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az építésügyi hatósági szolgáltatásról szóló jogszabály és az ügyfajtára vonatkozó különös hatósági eljárási szabályok rendelkezéseit az e törvényben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
A kiemelt jelentőségű ügyben eljáró hatóságok és szakhatóságok
A kiemelt jelentőségű ügyben eljáró hatóságok
(1) Kiemelt jelentőségű ügyben első fokon
b) szakhatóságként a Kormány által rendeletben kijelölt hatóság, ennek hiányában az a hatóság jár el, amely az adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint elsőfokú szakhatóságként jár el.
(2) Kiemelt jelentőségű ügyben a fellebbezés elbírálására jogosult
a) a Kormány által rendeletben kijelölt hatóság, ennek hiányában az a hatóság, amely az adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint másodfokú hatóságként jár el,
b) szakhatóságként a Kormány által rendeletben kijelölt hatóság, ennek hiányában az a hatóság, amely az adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint másodfokú szakhatóságként jár el.
(3) Ha a kiemelt jelentőségű ügyben a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény vagy az ügyfajtára vonatkozó különös hatósági eljárási szabályokat megállapító törvény kizárja a fellebbezést vagy másodfokú szakhatóság közreműködését, akkor a kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánító kormányrendeletben nem kell a fellebbezés elbírálására jogosult hatóságot vagy másodfokú szakhatóságot kijelölni.
a) a Kormány által rendeletben meghatározott közigazgatási szerv, ennek hiányában az ügyfajtára vonatkozó különös eljárási szabályok szerint másodfokon eljáró közigazgatási szerv,
a) a Kormány által rendeletben kijelölt hatóság, ennek hiányában az ügyfajtára vonatkozó különös eljárási szabályok szerint a fellebbezés elbírálására jogosult hatóság,
b) szakhatóságként a Kormány által rendeletben meghatározott közigazgatási szerv, ennek hiányában az ügyfajtára vonatkozó különös eljárási szabályok szerint másodfokon szakhatóságként eljáró közigazgatási szerv jár el.
b) szakhatóságként a Kormány által rendeletben kijelölt hatóság, ennek hiányában az ügyfajtára vonatkozó különös eljárási szabályok szerint a másodfokú eljárásban szakhatóságként kijelölt hatóság jár el.
(1) A kiemelt jelentőségű ügyben eljáró hatóság az általa meghozott döntéseket - az eljárás során a személyesen az ügyfélnek szóló végzések kivételével - hirdetményi úton közli.
(2) Kiemelt jelentőségű ügyben másodfokon
a) az (1) bekezdés a) pontja alkalmazásával első fokon eljáró szervet felügyelő miniszter, illetőleg a Kormány által rendeletben meghatározott közigazgatási szerv,
b) szakhatóságként az (1) bekezdés b) pontja alkalmazásával első fokon eljáró szakhatóságot felügyelő miniszter, illetőleg a Kormány által rendeletben meghatározott közigazgatási szerv jár el.
a) az (1) bekezdés a) pontja alkalmazásával első fokon eljáró hatóság felett felügyeleti jogkört gyakorló miniszter, illetőleg a Kormány által rendeletben kijelölt hatóság,
a) az (1) bekezdés a) pontja alkalmazásával első fokon eljáró hatóság felett felügyeleti jogkört gyakorló hatóság, illetőleg a Kormány által rendeletben kijelölt hatóság,
b) szakhatóságként az (1) bekezdés b) pontja alkalmazásával első fokon eljáró szakhatóság felett felügyeleti jogkört gyakorló miniszter, illetőleg a Kormány által rendeletben kijelölt hatóság.
b) szakhatóságként az (1) bekezdés b) pontja alkalmazásával első fokon eljáró szakhatóság felett felügyeleti jogkört gyakorló hatóság, illetőleg a Kormány által rendeletben kijelölt hatóság.
(3) A kiemelt jelentőségű ügyben az építési tevékenységgel érintett telek - a használatbavételi engedélyezési vagy tudomásulvételi eljárás kivételével - az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az építésügyi hatósági szolgáltatásról szóló jogszabály értelmében rendezett akkor is, amennyiben a telek kialakítása végleges telekalakítási engedéllyel megtörtént.
(4) A (3) bekezdés szerinti esetben a telekalakítást legkésőbb a használatbavételi engedélyezési vagy tudomásulvételi eljárás megindulásáig az ingatlan-nyilvántartásban át kell vezetni.
A kiemelt jelentőségű ügy koordinációja
(1) A Kormány rendeletben határozhatja meg a fővárosi és megyei kormányhivatalokról szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint
a) a kiemelt jelentőségű ügyben feladatkörrel rendelkező kormánymegbízottat,
b) a kormánymegbízott feladat- és hatáskörét,
c) azokat a szerveket, amelyek tekintetében a kormánymegbízott a b) pont szerinti feladat- és hatáskört gyakorolja.
(1) A Kormány a kiemelt jelentőségű ügyben rendeletével jelölheti ki a koordinációs feladatokat ellátó kormánymegbízottat.
(2) A kijelölt kormánymegbízott az (1) bekezdés b) pontja szerinti feladatat- és hatáskörét a fővárosi és megyei kormányhivatal illetékességi területén kívül a kiemelt jelentőségű ügyben eljáró valamennyi hatóság, illetve szakhatóság tekintetében is gyakorolhatja.
(4) Az (1) bekezdés szerint kijelölt kormánymegbízott a (2) bekezdésben meghatározott feladat- és hatásköröket nem gyakorolhatja az önálló szabályozó szervek, az autonóm államigazgatási szervek, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, valamint a rendvédelmi szervek tekintetében.
(4) Az (1) bekezdés szerint kijelölt kormánymegbízott a (2) bekezdésben meghatározott feladat- és hatásköröket nem gyakorolhatja az önálló szabályozó szervek, a Magyar Nemzeti Bank, az autonóm államigazgatási szervek, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, valamint a rendvédelmi szervek tekintetében.
(1) A 2/A. § (1) bekezdése szerint kijelölt kormánymegbízott jogosult a kiemelt jelentőségű ügyben eljáró hatóságok és szakhatóságok vezetőjét - a Kormány tagjai, az önálló szabályozó szervek, az autonóm államigazgatási szervek, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, valamint a rendvédelmi szervek kivételével - írásban soron kívüli feladat elvégzésére, vagy mulasztás pótlására utasítani a kiemelt jelentőségű üggyel összefüggő feladatokkal kapcsolatban.
Ügyintézési határidő a kiemelt jelentőségű ügyben
(1) Kiemelt jelentőségű ügyben a kérelmet soron kívül kell elbírálni, az ügyintézési határidő azonban legfeljebb hatvan nap lehet.
(1) Kiemelt jelentőségű ügyben a kérelmet soron kívül kell elbírálni, az ügyintézési határidő azonban - a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel - legfeljebb hatvan nap lehet.
(1) Kiemelt jelentőségű ügyben a kérelmet soron kívül kell elbírálni, az ügyintézési határidő azonban - a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel - legfeljebb negyvenöt munkanap lehet.
(1) Kiemelt jelentőségű ügyben a kérelmet soron kívül kell elbírálni, az ügyintézési határidő azonban - a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel - legfeljebb két hónap lehet.
(1) Kiemelt jelentőségű ügyben a kérelmet soron kívül kell elbírálni, az ügyintézési határidő azonban - a (2)-(4) bekezdésben meghatározott kivétellel - legfeljebb két hónap lehet.
(1) Kiemelt jelentőségű ügyben a kérelmet soron kívül kell elbírálni, az ügyintézési határidő azonban - a (2)-(5) bekezdésben meghatározott kivétellel - legfeljebb két hónap lehet.
(1) Kiemelt jelentőségű ügyben a kérelmet soron kívül kell elbírálni, az ügyintézési határidő azonban - az (5) bekezdésben meghatározott, valamint az általános építésügyi hatósági engedélyezési eljárásra vonatkozó ügyintézési határidő kivételével - legfeljebb két hónap lehet.
(1) Kiemelt jelentőségű ügyben a kérelmet soron kívül kell elbírálni, az ügyintézési határidő azonban - az (5) bekezdésben meghatározott, valamint az általános építésügyi hatósági engedélyezési eljárásra vonatkozó ügyintézési határidő kivételével - legfeljebb negyvenkét nap lehet.
(2) A hatóság vezetője indokolt esetben az ügyintézési határidőt legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről a hatóság a kérelmező ügyfelet, valamint akiket az eljárás megindításáról értesítettek, haladéktalanul értesíti.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti kiemelt jelentőségű ügyben az építési engedélyezéshez, vagy az összevont építésügyi hatósági engedélyezési eljárás építési engedélyezési szakaszához szükséges mellékleteket és dokumentációt építésügyi igazgatási szakértő készíti elő, és az építtető az építésügyi hatósági engedélykérelme benyújtásakor kérelméhez mellékeli az építésügyi igazgatási szakértőnek a külön jogszabályban foglaltak szerinti tartalmú nyilatkozatát az ügyintézési határidő soron kívüli, de legfeljebb huszonkét munkanap.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti kiemelt jelentőségű ügyben az építési engedélyezéshez, vagy az összevont építésügyi hatósági engedélyezési eljárás építési engedélyezési szakaszához szükséges mellékleteket és dokumentációt építésügyi igazgatási szakértő készíti elő, és az építtető az építésügyi hatósági engedélykérelme benyújtásakor kérelméhez mellékeli az építésügyi igazgatási szakértőnek a külön jogszabályban foglaltak szerinti tartalmú nyilatkozatát az ügyintézési határidő soron kívüli, de legfeljebb harminc nap.
(3) A környezet védelmének általános szabályairól, valamint a természet védeleméről szóló törvények hatálya alá tartozó hatósági eljárások esetében az (1) bekezdés határidőkre vonatkozó szabályait nem kell alkalmazni.
(3) Kiemelt társadalmi cél érdekében központi költségvetési forrásból finanszírozott kiemelt jelentőségű ügyben
a) családi ház építése esetén az építésügyi hatósági engedélyezési eljárás időtartama huszonegy nap,
b) középület építése esetén az építésügyi hatósági engedélyezési eljárás időtartama harminc nap,
c) a használatbavételi engedélyezési eljárás időtartama tizennégy nap.
(4) A hatóság vezetője indokolt esetben az ügyintézési határidőt legfeljebb tíz munkanappal meghosszabbíthatja.
(4) A hatóság vezetője indokolt esetben az ügyintézési határidőt legfeljebb tizenöt nappal meghosszabbíthatja.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott esetben az építési és a használatbavételi engedély iránti kérelem beérkezését követő naptól számított öt napon belül az építésügyi hatóság az érintett szakhatóságok bevonásával egyeztető tárgyalást és helyszíni szemlét tart. Az építésügyi hatóság az egyeztető tárgyalásról és helyszíni szemléről a kérelmező és az építésügyi hatóság megállapításait, valamint a szakhatóságok állásfoglalását is magában foglaló jegyzőkönyvet készít.
(5) Kiemelt jelentőségű ügyben a hatóság jogosult hatósági közvetítő kirendelésére.
(5) A környezet védelmének általános szabályairól, valamint a természet védelméről szóló törvények hatálya alá tartozó hatósági eljárások esetében az (1) és (4) bekezdés határidőkre vonatkozó szabályait nem kell alkalmazni.
(5) Az ügyintézési határidő
b) az elektronikus hírközlésről szóló törvény szerinti elektronikus hírközlési építményekkel kapcsolatos építésügyi hatósági eljárások esetén az ott meghatározott határidő,
b) a környezeti hatásvizsgálati és az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló kormányrendelet szerinti összekapcsolt (környezeti hatásvizsgálati és egységes környezethasználati engedélyezési) eljárás esetén szakaszonként két-két hónap,
e) az atomenergiáról szóló törvény szerinti nukleáris létesítménnyel és radioaktívhulladék-tárolóval összefüggő építmények hatósági engedélyezése és ellenőrzése esetén az ott meghatározott határidő.
(6) A hatóság vezetője indokolt esetben az ügyintézési határidőt legfeljebb tizenöt nappal meghosszabbíthatja.
(6) A hatóság vezetője indokolt esetben az ügyintézési határidőt egy alkalommal, legfeljebb tizenöt nappal meghosszabbíthatja.
4. § A kiemelt jelentőségű ügyben a beruházó vagy a hatóság kezdeményezésére az eljárásnak a Ket. 29. § (1) bekezdése szerinti megindulása előtt a hatóság, valamint a szakhatóságok - amennyiben azt a hatóság indokoltnak látja - az ilyen irányú kezdeményezés kézhezvételétől számított nyolc munkanapon belül a beruházóval szemlét, illetőleg egyeztetést tartanak, amelyről emlékeztetőt vesznek fel. Az emlékeztető tájékoztatást tartalmaz az üggyel kapcsolatos, az ügyfél által megadott adatokról, valamint a kérelem elbírálásához szükséges jogszabályokban meghatározott feltételekről és egyéb követelményekről.
(1) Kiemelt jelentőségű ügyben, ha az építtető ezt kezdeményezi, a hatósági eljárás megindulása előtt, a hatóság, valamint az ezt követően induló eljárás vonatkozásában érintett szakhatóságok és közműszolgáltatók az ilyen irányú kezdeményezés kézhezvételétől számított nyolc munkanapon belül az építtetővel szemlét, illetőleg egyeztetést tartanak, amelyről emlékeztetőt vesznek fel. Az emlékeztető a beruházás tervezését, megvalósítását érintő követelmények előzetes tisztázása érdekében az építtető számára tájékoztatást tartalmaz a hatóságok, szakhatóságok és a közműszolgáltatók részéről a tervezett beruházás tervezéséhez szükséges adatokról, valamint a kérelem elbírálásához szükséges jogszabályokban meghatározott feltételekről és egyéb követelményekről. Az emlékeztetőben foglaltak az engedélyező hatóságot, a szakhatóságot és a közműszolgáltatót nem kötik.
(1) Az építésügyi hatóság jogszabályban meghatározott esetekben a tervezést elősegítő tény, állapot, egyéb adat igazolása céljából helyszíni szemle lefolytatásával hatósági bizonyítványt állít ki.
(2) Az (1) bekezdés szerinti helyszíni szemléért a hatóságot, és - szakhatóság közreműködése esetén - a szakhatóságot a külön jogszabályban meghatározott mértékű igazgatási szolgáltatási díj illeti meg.
(3) Az (1) bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni a külön jogszabály szerinti előzetes vizsgálatra, a környezeti hatásvizsgálati és az egységes környezethasználati engedélyezési, illetve a 4/A-4/B. §-okban meghatározott eljárásokra.
(3) Az (1) bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni a külön jogszabály szerinti előzetes vizsgálatra, a környezeti hatásvizsgálati és az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásokra.
(1) Az építtető az építési engedélyezésre vonatkozó külön jogszabályi előírások helyett választhatja az e §-ban és a 4/B. §-ban foglalt rendelkezések alkalmazásával az összevont építésügyi hatósági engedélyezési eljárást (a továbbiakban: összevont eljárás).
a) elvi építési keretengedélyezési (a továbbiakban: elvi keretengedélyezés) és
(5) Az összevont eljárás építési engedélyezéshez szükséges - az építési engedélyezési eljárást szabályozó külön jogszabályokban meghatározott - mellékleteit az elvi keretengedélyezést követően, az elvi építési keretengedélyben meghatározottak szerint és annak hatályán belül kell benyújtani.
(6) Az összevont eljárás iránti kérelem beérkezésétől számított tíz munkanapon belül az építésügyi hatóság - az eljárásban kijelölt szakhatóságok és érintett közműszolgáltatók bevonásával, továbbá az egyéb ügyfelek hirdetményi úton történő értesítésével - tárgyalást és helyszíni szemlét tart. Az építésügyi hatóság a tárgyalásról és helyszíni szemléről a kérelmező, az építésügyi hatóság, a szakhatóságok és a közműszolgáltatók megállapításait és a beruházás megvalósíthatóságával kapcsolatos nyilatkozatait, valamint a szakhatóság állásfoglalását is magában foglaló jegyzőkönyvet készít. A szakhatóság és az érintett közműszolgáltató a tárgyalás és helyszíni szemle során az állásfoglalása kiadására és a nyilatkozattételre további öt munkanapot kérhet.
(6) Az összevont eljárás iránti kérelem beérkezését követő naptól számított tizenöt napon belül az építésügyi hatóság - az eljárásban kijelölt szakhatóságok és érintett közműszolgáltatók bevonásával, továbbá az egyéb ügyfelek hirdetményi úton történő értesítésével - tárgyalást és helyszíni szemlét tart. Az építésügyi hatóság a tárgyalásról és helyszíni szemléről a kérelmező, az építésügyi hatóság, a szakhatóságok és a közműszolgáltatók megállapításait és a beruházás megvalósíthatóságával kapcsolatos nyilatkozatait, valamint a szakhatóság állásfoglalását is magában foglaló jegyzőkönyvet készít. A szakhatóság és az érintett közműszolgáltató a tárgyalás és helyszíni szemle során az állásfoglalása kiadására és a nyilatkozattételre további nyolc napot kérhet.
(8) Az elvi keretengedélyben az építésügyi hatóság a (6) bekezdés szerinti tárgyalás és helyszíni szemle során feltárt tények és nyilatkozatok alapján megállapítja az építési engedély megadásának általános feltételeit és kereteit.
(9) Az elvi keretengedélyezési eljárás ügyintézési határideje tizenöt munkanap. Az elvi keretengedély megtagadásáról szóló végzés ellen önálló fellebbezésnek van helye.
(9) Az elvi keretengedélyezési eljárás ügyintézési határideje huszonöt nap. Az elvi keretengedély megtagadásáról szóló végzés ellen önálló fellebbezésnek van helye.
(10) A jogerős elvi keretengedély egy évig hatályos. Hatálya egy ízben legfeljebb egy évvel meghosszabbítható, ha az elvi keretengedély lényeges tartalmát érintő jogszabályok, illetve a kötelező hatósági előírások időközben nem változtak meg. Az elvi keretengedély építési tevékenység végzésére nem jogosít.
(1) Az összevont eljárás építési engedélyezési szakasza az építési engedély elvi keretengedélynek megfelelően pontosított tartalmú mellékletek - elvi keretengedély érvényességi idején belül történő - benyújtásával kezdődik. Az építési engedélyezési szakaszban az elvi keretengedélyben foglaltak az építésügyi hatóságot, a szakhatóságot és a közműszolgáltatót - azokban a kérdésekben, amelyekről kifejezetten rendelkezett, illetve amelyekről az elvi keretengedélyezési szakaszban nyilatkozott - akkor is kötik, ha az elvi keretengedély megadását követően az elvi keretengedély lényeges tartalmát érintő jogszabályok, illetve a kötelező hatósági előírások megváltoztak. Az építésügyi hatóság, a szakhatóság és a közműszolgáltató az elvi keretengedélytől csak akkor térhet el, ha az elvi keretengedélyben foglalt valamely rendelkezés, nyilatkozat kialakításakor az elvi keretengedélyezési szakasz során figyelembe vett ténymegállapítás tekintetében az építési engedélyezési szakaszban megállapítást nyer, hogy az tévedésen, megtévesztésen alapult.
(1) Az összevont eljárás építési engedélyezési szakasza az építési engedély elvi keretengedélynek megfelelően pontosított tartalmú mellékletek - elvi keretengedély hatályán belül történő - benyújtásával kezdődik. Az építési engedélyezési szakaszban az elvi keretengedélyben foglaltak az építésügyi hatóságot, a szakhatóságot és a közműszolgáltatót - azokban a kérdésekben, amelyekről kifejezetten rendelkezett, az elvi keretengedélyezési szakaszban nyilatkozott, vagy állásfoglalást adott ki - akkor is kötik, ha az elvi keretengedély megadását követően az elvi keretengedély lényeges tartalmát érintő jogszabályok megváltoztak. Az építésügyi hatóság, a szakhatóság és a közműszolgáltató az elvi keretengedélytől csak akkor térhet el, ha az elvi keretengedélyben foglalt valamely rendelkezés, nyilatkozat, állásfoglalás kialakításakor az elvi keretengedélyezési szakasz során figyelembe vett ténymegállapítás tekintetében az építési engedélyezési szakaszban megállapítást nyer, hogy az tévedésen, megtévesztésen alapult.
(2) Az összevont eljárásért az építésügyi hatóságot, és szakhatóság közreműködése esetén a szakhatóságot külön jogszabályban meghatározott mértékű igazgatási szolgáltatási díj illeti meg.
(3) Az építésügyi hatóság az összevont eljárás ügyintézési határidejének túllépése esetén a díj felét visszatéríti az eljárást kezdeményező részére.
(1) Kiemelt jelentőségű ügy engedélyezési eljárásában a szakhatóság eljárására irányadó ügyintézési határidő tizenöt nap, amelyet a szakhatóság vezetője indokolt esetben egy alkalommal legfeljebb nyolc nappal meghosszabbíthat. Erről a szakhatóság a kérelmező ügyfelet, valamint az eljáró hatóságot haladéktalanul értesíti.
(1) Kiemelt jelentőségű ügy engedélyezési eljárásában a szakhatóság eljárására irányadó ügyintézési határidő - a 4/A. § (6) bekezdésében foglaltak kivételével - tíz munkanap, amelyet a szakhatóság vezetője indokolt esetben egy alkalommal legfeljebb öt munkanappal meghosszabbíthat.
(1) Kiemelt jelentőségű ügy engedélyezési eljárásában a szakhatóság eljárására irányadó ügyintézési határidő - a 4/A. § (6) bekezdésében foglaltak kivételével - tizenöt nap, amelyet a szakhatóság vezetője indokolt esetben egy alkalommal legfeljebb nyolc nappal meghosszabbíthat.
(1) Kiemelt jelentőségű ügy engedélyezési eljárásában a szakhatóság eljárására irányadó ügyintézési határidő tizenöt nap, amelyet a szakhatóság vezetője indokolt esetben egy alkalommal legfeljebb nyolc nappal meghosszabbíthat.
(1) Kiemelt jelentőségű ügyben a szakhatóság eljárására irányadó ügyintézési határidő tizenöt nap, amelyet a szakhatóság vezetője indokolt esetben egy alkalommal legfeljebb nyolc nappal meghosszabbíthat.
(1) Kiemelt jelentőségű ügyben a szakhatóság eljárására irányadó ügyintézési határidő tizenöt nap.
(2) A környezet védelmének általános szabályairól, valamint a természet védelméről szóló törvények hatálya alá tartozó hatósági eljárások esetében az (1) bekezdés határidőkre vonatkozó szabályait nem kell alkalmazni.
(1) A hiánypótlásra történő felhívás, illetőleg a tényállás tisztázásához szükséges adatok közlésére irányuló felhívás kiadására csak egy-egy alkalommal kerülhet sor. Különösen indokolt esetben a tényállás tisztázásához szükséges adatok közlésére irányuló felhívás kiadása még egy alkalommal megismételhető.
(1) A hiánypótlásra történő felhívás, illetőleg a tényállás tisztázásához szükséges adatok közlésére irányuló felhívás kiadására csak egy alkalommal kerülhet sor. Különösen indokolt esetben a tényállás tisztázásához szükséges adatok közlésére irányuló felhívás kiadása még egy alkalommal megismételhető.
(1) A tényállás tisztázásához szükséges adatok közlésére irányuló felhívás kiadására csak egy alkalommal kerülhet sor. Különösen indokolt esetben a tényállás tisztázásához szükséges adatok közlésére irányuló felhívás kiadása még egy alkalommal megismételhető.
(2) Ha a szakhatóság ugyanazon szakkérdésben azonos ténybeli alap mellett - hatóságként jogerősen vagy szakhatóságként jogerősen lezárt ügyben - már állást foglalt, úgy más ügyben csak akkor foglalhat állást a megkeresés tárgyában, ha az állásfoglalás kialakítása óta az annak kialakításánál figyelembe vett körülményekben az ügy érdemére kiható változás állt be. Egyéb esetben a megkereső hatóságot a korábbi állásfoglalás megküldésével tájékoztatja.
(3) Az építésügyi hatóság akkor állapítja meg a hozzá benyújtott, illetve a szakhatósághoz korábban benyújtott kérelem tartalmának azonosságát, ha
b) az építésügyi hatósági eljárások szabályait meghatározó jogszabályokban a szakhatósági állásfoglalás megadására előírt feltételek teljesülését megállapította.
6/A. § A kiemelt jelentőségű ügyben hozott elsőfokú határozat elleni fellebbezést soron kívül, de legfeljebb harminc napon belül el kell bírálni.
6/A. § A kiemelt jelentőségű ügyben hozott elsőfokú határozat elleni fellebbezést soron kívül, de legfeljebb huszonkét munkanapon belül el kell bírálni.
6/A. § A kiemelt jelentőségű ügyben hozott elsőfokú határozat elleni fellebbezést soron kívül, de legfeljebb huszonegy napon belül el kell bírálni.
(1) A kiemelt jelentőségű ügyben indult eljárást - az ügyfajtára irányadó különös eljárási szabályok szerint fizetendő illeték vagy díj helyett - a Kormány kormányrendeletben meghatározott mértékű, az eljáró hatóság és - szakhatóság közreműködése esetén - a szakhatóság bevételét képező igazgatási szolgáltatási díj megfizetéséhez kötheti.
(2) Az eljáró hatóság a kiemelt jelentőségű ügyben indult eljárás ügyintézési határidejének túllépése esetén a díj felét visszatéríti az eljárást kezdeményező részére.
(1) Kiemelt jelentőségű ügyben a kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításról szóló kormányrendelet vagy az ügyfajtára vonatkozó különös hatósági eljárási szabályokat megállapító jogszabály az e törvényben foglalt határidőknél rövidebbet is megállapíthat.
(2) A Kormány rendeletével nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségűvé minősített beruházással összefüggő építésügyi hatósági ügyben a beruházással érintett ingatlanon fennálló közös tulajdon esetén a többségi tulajdonos építtető építésügyi hatósági engedély iránti kérelmével összefüggésben a többi tulajdonostárs, illetve egyéb jogosult hozzájárulását az eljárásban megadottnak kell tekinteni, ha e tulajdonostársak a beruházás megvalósításához vagyoni hozzájárulásra nem kötelesek. A tulajdonostársat ezzel összefüggésben az őt ért kár tekintetében kártalanítás illeti meg, amelyet a polgári jog szabályai szerint követelhet, vagy a kisajátításról szóló törvény szerinti kártalanítás szabályai szerint megállapított vételárért kérheti tulajdoni hányadának az építtető általi megvételét.
6/D. §
(1) A kiemelt jelentőségű ügyek közül a Kormány rendeletében nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű közlekedési infrastruktúra-beruházással (a továbbiakban jelen alcím alkalmazásában: közlekedési infrastruktúra-beruházás) összefüggő ügyeket jelölhet ki a közlekedési infrastruktúra-beruházás kiemelten gyors megvalósításához fűződő közérdekre tekintettel.
(3) A Kormány rendeletben (a továbbiakban e §-ban: rendelet) állapíthatja meg a közlekedési infrastruktúra- beruházás megvalósításához szükséges - a vizsgálati dokumentáció és a területrendezési tervtanulmány alapján 1:10 000 méretarányú helyszínrajzon elfogadott, legfeljebb 200 méter szélességű - területsávot vagy nyomvonalat (a továbbiakban együtt: nyomvonal) a következő tartalommal:
a) a nyomvonal táblázatos meghatározását az út tengelyében felvett, egymástól 100 méterre lévő pontokkal (a pont EOV koordinátája, valamint a pont GPS koordinátája),
b) M = 1:10.000 méretarányú áttekintő térképpel (az út tengelyének, a nyomvonal táblázatos meghatározása során a nyomvonalat meghatározó pontoknak, azok egyedi jelzéseinek, az út tengelyétől számított, gyorsforgalmi út esetén legfeljebb 100-100 méter, egyéb közút esetén legfeljebb 50-50 méter, vasút esetén legfeljebb 100-100 méter, kerékpárút esetében legfeljebb 25-25 méter széles sávnak, mint a rendelet területi hatálya jelzésének, ezen sávot érintően az ingatlan-nyilvántartási térképen szereplő, beazonosításra alkalmas telekosztásnak feltüntetésével),
(3) A Kormány rendeletben (a továbbiakban e §-ban: rendelet) állapíthatja meg a közlekedési infrastruktúra- beruházás megvalósításához szükséges, a vizsgálati dokumentáció és a területrendezési tervtanulmány alapján 1:10 000 méretarányú helyszínrajzon elfogadott területsávot vagy nyomvonalat (a továbbiakban együtt: nyomvonal) a következő tartalommal:
(4) A rendeletben meghatározott közlekedési infrastruktúra-beruházás megvalósítása közérdeket szolgál.
(5) A rendelet hatálybalépésére a környezetvédelmi engedély jogerőre emelkedését követően kerülhet sor, amennyiben a közlekedési infrastruktúra-beruházás megvalósításához környezetvédelmi engedély szükséges.
(5) A rendelet hatálybalépésére a környezetvédelmi engedély véglegessé válását követően kerülhet sor, amennyiben a közlekedési infrastruktúra-beruházás megvalósításához környezetvédelmi engedély szükséges.
(6) A közlekedési infrastruktúra-beruházás megvalósítása során az Étv. építési tevékenység végzésére vonatkozó rendelkezéseit a (7)-(9) bekezdésben foglalt eltéréssel kell alkalmazni.
(7) Az építési engedély iránti kérelmet - a településrendezési eszközöknek a rendelettel való összhangja hiányában - a rendelet követelményeinek megfelelően kell elbírálni. Ebben az esetben az építési engedélyezési eljárásban a jegyző (főjegyző) településrendezési követelmények és a helyi építési követelmények megfelelőségéről szóló szakhatósági nyilatkozatát nem kell beszerezni.
(8) A rendelettel megállapított nyomvonal nem pótolja a településrendezési eszközöket, és nem érinti az érintett település önkormányzatának a 6/H. § (1) bekezdésében foglalt kötelezettségét.
(9) A rendelet hatálybalépésétől az államot - más jogszabállyal megjelölt jogosultakat megelőzően - elővásárlási jog illeti meg a rendelettel meghatározott nyomvonalon található földrészlet tekintetében. Az elővásárlási jogot az állam nevében az építtető gyakorolja. A megvásárolt földrészlet és a kisajátítással megszerzett földrészlet az állam tulajdonába kerül. Az állam javára adásvétel vagy kisajátítás útján megszerzett ingatlanok vagyonkezelői jogának ingatlan-nyilvántartási bejegyzése és annak az ingatlan-nyilvántartásból való törlése után igazgatási szolgáltatási díjat nem kell fizetni.
6/E. §
(1) A közlekedési infrastruktúra-beruházás lehetséges nyomvonalai kiválasztásának elősegítése érdekében az építtető az előzetes vizsgálati eljárás, ennek hiányában a környezeti hatásvizsgálati eljárást megelőzően köteles egyeztetést kezdeményezni a (2) bekezdés szerinti hatóságoknál, amelyek kötelesek az egyeztetésen részt venni.
6/G. §
(1) A közlekedési infrastruktúra-beruházás során
6/H. §
(1) A közlekedési infrastruktúra-beruházással érintett települések önkormányzatainak településrendezési eszközeiket
a) ha a közlekedési infrastruktúra-beruházás szerepel a Magyarország és egyes kiemelt térségeinek területrendezési tervéről szóló törvényben (a továbbiakban: MATrT.), a telepítési tanulmányterv települési (a fővárosban a fővárosi és kerületi) önkormányzatnak való benyújtásától számított 4 hónapon belül összhangba kell hozni az MATrT. 14. § (1) bekezdésében foglaltakkal,
b) ha a közlekedési infrastruktúra-beruházás nem szerepel az OTrT-ben, a térségi területfelhasználási engedély véglegessé válásától, de legkorábban a telepítési tanulmányterv települési (a fővárosban a fővárosi és kerületi) önkormányzatnak való benyújtásától számított 4 hónapon belül összhangba kell hozni a területfelhasználási engedélyben foglaltakkal.
b) ha a közlekedési infrastruktúra-beruházás nem szerepel az MATrT-ben, a térségi területfelhasználási engedély véglegessé válásától, de legkorábban a telepítési tanulmányterv települési (a fővárosban a fővárosi és kerületi) önkormányzatnak való benyújtásától számított 4 hónapon belül összhangba kell hozni a területfelhasználási engedélyben foglaltakkal.
(13) Ha az a közlekedési infrastruktúra-beruházás miatt szükséges, az országos településrendezési és építési követelményekről szóló jogszabály 2012. augusztus 6-án vagy azt megelőzően hatályos településrendezési követelményeinek megfelelően kidolgozott településrendezési eszközök 2021. december 31-ig módosíthatók.
6/I. §
(1) A környezeti hatásvizsgálati eljárás során a kérelmet és mellékleteit elektronikus adathordozón is be kell nyújtania a kérelmezőnek, amelyet az érdemi döntésre jogosult hatóság elektronikus adathordozón vagy elektronikus úton is a szakhatóságok rendelkezésére bocsát.
6/J. §
(1) Az építtető kérelmére a földvédelmi és talajvédelmi engedélyezési, valamint az erdő igénybevételének elvi engedélyezésére irányuló eljárás a környezeti hatásvizsgálati eljárás keretében is lefolytatható.
6/K. § A környezetvédelmi hatóság és az eljárásában szakhatóságként közreműködő hatóságok kötelesek együttműködni a beruházóval és a Kormány által a közlekedési infrastruktúra-beruházás megvalósításának koordinációjára kijelölt személlyel a környezetvédelmi engedély mielőbbi kiadása érdekében. Ha az építési engedélyezés vagy a vízjogi létesítési engedélyezés iránti kérelmet a környezetvédelmi engedély kiadását megelőzően nyújtották be, a környezetvédelmi hatóság és az építésügyi hatóság köteles folyamatosan együttműködni annak elősegítése érdekében, hogy az építésügyi engedély ne legyen ellentétes a környezetvédelmi hatásvizsgálat során feltárt tényekkel és azok alapján tett megállapításokkal.
6/L. §
(1) Az országos településrendezési és építési követelményekről szóló kormányrendeletben megjelölt gazdasági terület kivételével nem nyilvánítható beépítésre szánt területté a 6/D. § (3) bekezdésben megjelölt rendeletben megállapított nyomvonallal érintett területsáv.
(2) Az (1) bekezdés szerinti korlátozás a közút vagy vasút építésére kiadott jogerős építési engedély időbeli hatályával együtt szűnik meg, kivéve ha az érintett önkormányzatok a településrendezési eszközeikben átvezették a közút vagy vasút építésének tényét és területigényét, ebben az esetben a módosított településrendezési eszköz hatálybalépésével egyidejűleg megszűnik a korlátozás.
(2) Az (1) bekezdés szerinti korlátozás a közút vagy vasút építésére kiadott végleges építési engedély időbeli hatályával együtt szűnik meg, kivéve ha az érintett önkormányzatok a településrendezési eszközeikben átvezették a közút vagy vasút építésének tényét és területigényét, ebben az esetben a módosított településrendezési eszköz hatálybalépésével egyidejűleg megszűnik a korlátozás.
a) más hatóság hatáskörébe tartozó építési vagy egyéb sajátos építményfajtákra vonatkozó végleges engedély alapján végezhető tevékenység csak akkor kezdhető meg, illetve folytatható,
b) a földrészlet művelési ágát és minőségi osztályát csak akkor lehet megváltoztatni, ha azt előzetesen a közlekedési hatóság engedélyezte.
(8) A (3)-(4) bekezdés szerinti tilalom, illetve használati korlátozás nem terjed ki a nyomvonal megállapítását megelőzően jogerősen engedélyezett építési munkákra.
(8) A (3)-(4) bekezdés szerinti tilalom, illetve használati korlátozás nem terjed ki a nyomvonal megállapítását megelőzően végleges döntéssel engedélyezett építési munkákra.
6/M. §
(1) A nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű közlekedési infrastruktúra-beruházások kapcsán az építtető az előkészítés fázisában köteles az egységes elektronikus közműnyilvántartás adatszolgáltatását igénybe venni, a kiváltásra vagy kiépítésre kerülő közművek terveit elkészíttetni.
6/N. §
(1) Ha a közműkiváltással vagy -fejlesztéssel érintett ingatlan nem áll az építtető tulajdonában vagy vagyonkezelésében, amennyiben a közműkiváltásra vagy -fejlesztésre vonatkozó engedélyezési kérelem teljesítésének egyéb feltételei fennállnak, nem szükséges az ingatlan tulajdonosának a hozzájárulása. Ebben az esetben a közműkiváltás vagy -fejlesztés engedélye idegen ingatlan birtokbavételére nem jogosít, az építéssel összefüggésben támasztható polgári jogi igényt nem dönt el és nem mentesít egyéb engedély megszerzésének kötelezettsége alól.
6/O. §
(1) Kerékpárút, gyalog- és kerékpárút, gyalogút, járda, valamint kerékpárforgalmi létesítmények tartozékainak (a továbbiakban együttesen: kerékpárút) építése során közmű kiváltására, fejlesztésére (a továbbiakban: közmű kiváltása) vonatkozó szabályokat az alábbi eltérésekkel kell alkalmazni.
6/P. §
(1) Ha a kerékpárút építése során közmű kiváltása válik szükségessé, a közmű kiváltását a közműszolgáltató - az építtető erre vonatkozó írásbeli értesítését, követő 90 napon belül, vagy a hatóság erre irányuló döntésében meghatározott határidőn belül - saját költségére köteles elvégezni.
6/Q. §
(1) Az intermodális csomópontok, azaz a különböző közlekedési módok közötti átszállási kapcsolatot emelt szintű utaskényelmi szolgáltatásokkal biztosító közlekedési létesítmények kormányrendeletben meghatározott köre tekintetében a fejlesztési közreműködőként eljáró NIF Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő zártkörűen működő Részvénytársaság mint építtető - központi költségvetési és uniós támogatásból - beruházási (létesítés, felújítás és fejlesztés) feladatokat lát el. E tevékenység fontos közérdekű és közcélú tevékenységnek minősül. Az építtető az állam javára és nevében jár el.
6/R. §
(1) Az építtető vagy megbízottja az építtetői feladatok ellátásához szükséges műszaki tervek elkészítése érdekében a nyomvonallal érintett bármely ingatlanra a tulajdonos előzetes tájékoztatása mellett-a lakás céljára szolgáló helyiségek kivételével-beléphet, ott méréseket, vizsgálatokat végezhet, feltéve, hogy az nem eredményezi az ingatlan helyreállíthatatlan változását.
6/S. §
(1) A nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségűvé nyilvánított közlekedésfejlesztési projektek megvalósításához szükséges homok, kavics és agyag ásványi nyersanyag - ideértve mindezek változatait és keverékeit is - (a továbbiakban együtt: töltésanyag) kitermelésére a 12. § (5) bekezdés h) pontjában kapott felhatalmazás alapján vagy a végleges építési engedélyben megállapított nyomvonal 10-10 km szélességű környezetében célkitermelőhely létesíthető.
(2) A célkitermelőhely létesítésére, üzemeltetésére, megszüntetésére és hatósági felügyeletére vonatkozóan a Magyar Köztársaság gyorsforgalmi közúthálózatának közérdekűségéről és fejlesztéséről szóló 2003. évi CXXVIII. törvény 17/A. § (2)-(3) bekezdésében és a 17/B-17/E. §-ában foglalt rendelkezések az irányadóak.
A hatósági határozat bírósági felülvizsgálata
7. § A törvény hatálya alá tartozó hatósági ügyekben hozott határozat bírósági felülvizsgálata iránt indított perekben a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) XX. fejezetének rendelkezéseit az e törvény 8-10. §-aiban meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
7. § E törvény hatálya alá tartozó hatósági ügyekben hozott határozat ellen indított közigazgatási perekben a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény rendelkezéseit az e törvény 8-10. §-ában meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(1) A perre a Fővárosi Bíróság kizárólagosan illetékes. A perben a jogi képviselet kötelező.
(1) A perben a jogi képviselet kötelező.
(2) A hatóság a keresetlevelet az ügy irataival és a keresetlevélben foglaltakra vonatkozó nyilatkozatával együtt nyolc napon belül továbbítja a bírósághoz.
(2) A keresetlevél a hatósághoz elektronikus úton is benyújtható. A hatóság a keresetlevelet az ügy irataival és a keresetlevélben foglaltakra vonatkozó nyilatkozatával együtt három napon belül továbbítja a bírósághoz, a továbbításra elektronikus úton is sor kerülhet.
(2) A hatóság az elektronikus úton benyújtott keresetlevelet az ügy irataival és a keresetlevélben foglaltakra vonatkozó nyilatkozatával együtt elektronikus úton három napon belül továbbítja a bírósághoz.
(3) Ha a keresetlevél a hatósági határozat végrehajtásának felfüggesztésére irányuló kérelmet tartalmaz, a bíróság annak tárgyában az iratoknak a bírósághoz való érkezését követő öt napon belül határoz.
(3) A perben a beadványok benyújtása és a hivatalos iratok kézbesítése a Pp.-ben, valamint a hivatalos iratok elektronikus kézbesítéséről és az elektronikus tértivevényről szóló törvényben meghatározottak szerint, kizárólag elektronikus úton történik.
(3) A perben a beadványok benyújtása és a hivatalos iratok kézbesítése a Pp.-ben meghatározottak szerint, kizárólag elektronikus úton történik.
(3) A perben a beadványok benyújtása és a hivatalos iratok kézbesítése a Pp.-ben meghatározottak szerint, elektronikus úton is történhet.
(3) A perben a beadványok benyújtása és a hivatalos iratok kézbesítése a Pp.-ben meghatározottak szerint, elektronikus úton történik.
(3a) Az ingatlanügyi hatóság eljárásával kapcsolatban a (2) és (3) bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni.
(4) Az alperes hatóság a szakhatóságot csak a keresetlevélben foglaltakra tett nyilatkozatában hívhatja perbe. A bíróság a perbehívást haladéktalanul közli a szakhatósággal, mely a közlést követő három napon belül nyilatkozik a perbehívás elfogadása tárgyában.
(5) Az ellenérdekű felet a bíróság az iratoknak a bírósághoz való érkezését követő öt napon belül értesíti a beavatkozás lehetőségéről. Az ellenérdekű fél a beavatkozását az értesítés kézhezvételét követő nyolc napon belül jelentheti be a bíróságnak.
(6) A keresetet csak a perindításra nyitva álló határidőn belül lehet megváltoztatni, illetőleg kiterjeszteni. A Pp. 335/A. § (2) bekezdését ebben az esetben is alkalmazni kell.
(9) Ha a keresetlevelet benyújtó félnek az általa megjelölt címre küldött iratot azért nem lehet kézbesíteni, mert a címzett a bejelentett címen ismeretlen vagy onnan ismeretlen helyre költözött, a bíróság hivatalból hirdetményi kézbesítést rendel el. Az érintett fél részére nem kell ügygondnokot rendelni.
(1) A perben a beadványok hiányosságainak pótlására legfeljebb nyolc napos határidő adható, melyet egyszer, indokolt esetben, további legfeljebb nyolc nappal lehet meghosszabbítani.
(1) A perben a beadványok hiányosságainak pótlására legfeljebb nyolc napos határidő adható, melyet indokolt esetben egyszer, további, legfeljebb nyolc nappal lehet meghosszabbítani.
(4) A Pp. 332/B. §-át azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az első tárgyalást az iratoknak a bírósághoz való érkezését követő 30 napon belül kell megtartani, illetve a pert e határidőn belül kell tárgyaláson kívül elbírálni. Tárgyalás tartása esetén a pert az első tárgyalást követő 30 napon belül kell elbírálni. A határidő számításakor a hiánypótlásra fordított idő nem vehető figyelembe.
(5) A bíróság határozatának írásba foglalására, valamint a határozat felek részére történő kézbesítése tekintetében a Pp. 333. §-ának (5) bekezdésében foglalt határidők alkalmazandók.
(1) A bíróság a közigazgatási határozatot nem változtathatja meg.
(2) A bíróság ítélete ellen fellebbezésnek nincs helye.
(3) A Legfelsőbb Bíróság a felülvizsgálati kérelemnek a Legfelsőbb Bírósághoz való érkezését követő kilencven napon belül az ügy érdemében határozattal dönt. Ha a Legfelsőbb Bíróság az eljárást a Pp. 274. §-ának (5) bekezdése alapján felfüggeszti, a felfüggesztés időtartama e határidő számítása során nem vehető figyelembe.
10. § A Legfelsőbb Bíróság a felülvizsgálati ellenkérelem előterjesztésére legfeljebb tizenöt napos határidőt állapít meg. A felülvizsgálati ellenkérelemnek (csatlakozó felülvizsgálati kérelemnek) a Legfelsőbb Bírósághoz való érkezését, illetve a felülvizsgálati ellenkérelem előterjesztésére megállapított határidő eredménytelen leteltét követő kilencven napon belül a Legfelsőbb Bíróság az ügy érdemében dönt.
10. § A Kúria a felülvizsgálati ellenkérelem előterjesztésére legfeljebb tizenöt napos határidőt állapít meg. A felülvizsgálati ellenkérelemnek (csatlakozó felülvizsgálati kérelemnek) a Kúriához való érkezését, illetve a felülvizsgálati ellenkérelem előterjesztésére megállapított határidő eredménytelen leteltét követő kilencven napon belül a Kúria az ügy érdemében dönt.
11. § A kiemelt jelentőségű ügyekben a hivatalos iratok kézbesítéséről szóló külön jogszabályt azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy minden küldeményt elsőbbségi kézbesítés útján kell a címzetthez eljuttatni.
(1) Perbeállítás csak a keresetlevélben, a védiratban, illetve a perbelépés bejelentésével egyidejűleg kérhető.
(1) A perben a beadványok hiányosságainak pótlására legfeljebb nyolcnapos határidő adható, amelyet indokolt esetben egyszer, további, legfeljebb nyolc nappal lehet meghosszabbítani.
10. § A Kúria a felülvizsgálati ellenkérelemnek (csatlakozó felülvizsgálati kérelemnek) a Kúriához való érkezését, illetve a felülvizsgálati ellenkérelem előterjesztésére megállapított határidő eredménytelen leteltét követő kilencven napon belül dönt.
(1) E törvény a kihirdetését követő negyvenötödik napon lép hatályba, rendelkezéseit - a (2) bekezdés kivételével - a hatálybalépését követően indult közigazgatási hatósági eljárásokban és ezen eljárásokban hozott határozatok bírósági felülvizsgálata során kell alkalmazni. A (2) bekezdést a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
(2) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a Pp. 339/A. §-ának „a közigazgatási eljárás megindításakor” szövegrésze.
(2) Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy rendeletben állapítsa meg a beruházás tervezését, megvalósítását érintő követelmények előzetes tisztázása érdekében történő szemléért, illetőleg egyeztetésért, valamint az összevont eljárásért igazgatási szolgáltatási díj mértékét, valamint a díj beszedésére, kezelésére, nyilvántartására, visszatérítésére és megosztására vonatkozó szabályokat.
(2) Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy rendeletben állapítsa meg a tervezés elősegítése érdekében tény, állapot, egyéb adat helyszíni szemle alapján hatósági bizonyítvánnyal történő igazolásáért, valamint az összevont eljárásért igazgatási szolgáltatási díj mértékét, valamint a díj beszedésére, kezelésére, nyilvántartására, visszatérítésére és megosztására vonatkozó szabályokat.
(3) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben a 6/B. § alapján kiemelt jelentőségű ügyben indult eljárásért igazgatási szolgáltatási díj fizetését írja elő, és meghatározza annak mértékét, valamint a díj beszedésére, kezelésére, nyilvántartására, visszatérítésére és megosztására vonatkozó eljárási szabályokat.
a) a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű ügyek körét;
b) a 2. §-ban meghatározott esetben a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű ügyben eljáró hatóságot és szakhatóságot.
b) a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű ügyben eljáró hatóság vagy hatóságok kijelölését.
c) a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű ügyben a kormánymegbízott feladat- és hatáskörét, a koordináció részletes eljárási szabályait;
d) a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű ügyben feladatkörrel rendelkező kormánymegbízott kijelölését, feladat- és hatáskörét, valamint azokat a szerveket, amelyek tekintetében a kormánymegbízott feladat- és hatáskörét gyakorolja.
d) a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű ügyben feladatkörrel rendelkező kormánymegbízott kijelölését.
e) a kiemelt jelentőségű ügyben a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvénytől és az ügyfajtára vonatkozó különös eljárási szabályoktól eltérő rendelkezéseket a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvényben meghatározott tárgykörben;
f) a kiemelt jelentőségű ügyben az e törvényben foglalt határidőknél rövidebb határidőket.
g) a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű közlekedési infrastruktúra-beruházáshoz kapcsolódó kiemelt jelentőségű ügyek körét, valamint szabályozza ezen ügyekben a b)-f) pontban meghatározottakat.
h) a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű közlekedési infrastruktúra-beruházáshoz megvalósításához szükséges területsávot vagy nyomvonalat.
i) a közlekedési infrastruktúra-beruházással érintett közművek kiváltása során az eljáró hatóságot, a késedelmes vagy hibás, valamint a késedelmes és hibás kiváltása esetén alkalmazandó bírság mértékét, valamint a bírságolás során alkalmazandó szempontokat,
j) a NIF Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő zártkörűen működő Részvénytársaság, mint építtető által megvalósítandó intermodális csomópontok körét.
k) a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű közlekedési infrastruktúra-beruházások kapcsán kiváltásra vagy kiépítésre kerülő közművek elhelyezése érdekében a felszíni ingatlan korlátozására vonatkozó jogok tartalmával, engedélyezésével, megszűnésével és a kártalanítással kapcsolatos részletes szabályokat.
(6) Felhatalmazást kap a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg a kiemelt jelentőségű ügyben eljáró hatóságok és szakhatóságok által a koordinációs feladatokat ellátó kormánymegbízottak felé, továbbá a koordinációs feladatokat ellátó kormánymegbízottak által a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter és a Kormány tagjai felé teljesítendő, törvényben vagy kormányrendeletben előírt rendszeres és eseti jellegű jelentések, valamint tájékoztatások részletszabályait.
(7) E törvény alkalmazásában közterületnek minősül a közhasználatra szolgáló minden olyan állami vagy önkormányzati tulajdonban álló terület, amelyet rendeltetésének megfelelően bárki használhat, ideértve a közúti és gyalogos közlekedést szolgáló létesítményeket, a kikapcsolódás, a szórakozás, a sporttevékenység, a szabadidő- eltöltés biztosítását szolgáló területeket, a tereket és közparkokat, valamint a közművek elhelyezését szolgáló területet.
14. § E törvénynek a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény, valamint egyéb eljárásjogi és igazságügyi törvények módosításáról szóló 2015. évi CLXXX. törvénnyel megállapított 8. § (2) és (3) bekezdését a 2016. július 1. napján és az azt követően indult közigazgatási eljárás során hozott határozat bírósági felülvizsgálata iránti perekben kell alkalmazni.
15. § E törvénynek a közlekedéssel összefüggő egyes törvények módosításról szóló 2016. évi CXLIV. törvénnyel (a továbbiakban: 2016. évi CXLIV. törvény) megállapított 6/D. § (3)-(9) bekezdését és 6/L. §-át a 2016. évi CXLIV. törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő hatósági eljárásokban is alkalmazni kell.
16. § E törvénynek a közlekedéssel összefüggő egyes törvények szóló 2017. évi CLXXXII. törvénnyel (a továbbiakban: Módtv2.) megállapított 6/M-6/R. §-sát, valamint 12. § (7) bekezdését a Módtv2. hatálybalépésekor folyamatban lévő hatósági és egyéb eljárásokban is alkalmazni kell.
1-2. MELLÉKLET A 2006. ÉVI LIII. TÖRVÉNYHEZ
1. MELLÉKLET A 2006. ÉVI LIII. TÖRVÉNYHEZ
építésügyi igazgatási szakértő jogosultsági száma
2. MELLÉKLET A 2006. ÉVI LIII. TÖRVÉNYHEZ
4. A műszaki követelményeket előzetesen tisztázó - az építményekkel kapcsolatos országos szakmai követelmények jogszabályban meghatározott előírásaitól eltérő műszaki megoldások alkalmazhatóságára irányuló - elvi építési keretengedélyezési tervdokumentációt az adott műszaki kérdés tisztázására elégséges részletezettségű tervrajzokból és műszaki leírásokból kell összeállítani.
A jogszabály 2006. március 3-án jelent meg a Magyar Közlöny 26. számában.
hatályba lépett 2006. április 17-én.
A bekezdés 2008. szeptember 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2008. szeptember 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2008. szeptember 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2015. április 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2015. április 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2009. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2010. augusztus 28-án lett hatályon kívül helyezve. 2015. április 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2015. április 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2015. április 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2010. augusztus 28-án lett hatályon kívül helyezve. 2015. április 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2015. április 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2015. április 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2015. április 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2015. július 3-án lett hatályon kívül helyezve. 2015. július 3-án lett hatályon kívül helyezve. 2015. július 3-án lett hatályon kívül helyezve. 2015. július 3-án lett hatályon kívül helyezve. 2015. július 3-án lett hatályon kívül helyezve. 2015. július 3-án lett hatályon kívül helyezve. 2015. július 3-án lett hatályon kívül helyezve. 2015. július 3-án lett hatályon kívül helyezve. 2015. július 3-án lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. április 1-jén lépett hatályba.A bekezdés 2007. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2008. szeptember 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2013. január 1-jén lépett hatályba.A szövegrész 2018. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A szövegrész 2018. január 1-jén lépett hatályba.A szakasz 2015. április 1-jén lépett hatályba.A bekezdés 2015. április 1-jén lépett hatályba. 2015. április 1-jén lépett hatályba. 2018. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2018. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2018. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2018. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2018. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2015. április 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2009. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2015. április 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2009. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2015. április 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2015. április 1-jén lépett hatályba.A bekezdés 2009. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2009. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2009. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2015. április 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2012. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2015. április 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2012. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2015. április 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2015. április 1-jén lépett hatályba.A bekezdés 2018. december 21-én lépett hatályba.A bekezdés 2018. december 21-én lépett hatályba.A bekezdés 2015. április 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A szövegrész 2012. augusztus 1-jén lépett hatályba.A szakasz 2012. augusztus 1-jén lépett hatályba.A bekezdés 2012. november 21-én lett hatályon kívül helyezve. 2012. november 21-én lett hatályon kívül helyezve. 2012. november 21-én lett hatályon kívül helyezve. 2012. november 21-én lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2012. november 21-én lépett hatályba.A bekezdés 2012. november 21-én lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2012. november 21-én lépett hatályba.A bekezdés 2012. november 21-én lépett hatályba.A bekezdés 2013. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2013. október 1-jén lépett hatályba.A szakasz 2012. november 21-én lépett hatályba.A bekezdés 2012. november 21-én lépett hatályba.A bekezdés 2012. november 21-én lépett hatályba.A bekezdés 2012. november 21-én lépett hatályba.A szövegrész 2014. január 1-jén lépett hatályba.A bekezdés 2008. szeptember 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2009. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2011. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2011. július 27-én lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2012. május 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2015. április 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2015. április 1-jén lépett hatályba.A bekezdés 2008. szeptember 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2009. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2011. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2008. szeptember 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2011. július 27-én lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2009. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2011. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2011. július 27-én lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2009. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2012. május 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2012. május 1-jén lépett hatályba. 2012. május 1-jén lépett hatályba. 2016. december 20-án lépett hatályba. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2012. május 1-jén lépett hatályba. 2012. május 1-jén lépett hatályba. 2019. április 27-én fog hatályba lépni.A bekezdés 2015. április 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2016. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A szakasz 2008. szeptember 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A szakasz 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2009. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2009. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2009. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2012. május 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A szakasz 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2009. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2009. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2009. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2011. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2009. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2009. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2011. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2009. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A szakasz 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2009. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2009. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2009. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2009. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2011. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2015. április 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2016. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2016. január 1-jén lépett hatályba.A bekezdés 2008. szeptember 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2018. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2018. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2018. január 1-jén lépett hatályba.A bekezdés 2009. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A szakasz 2009. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A szakasz 2011. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A szakasz 2015. április 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A szakasz 2018. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A szakasz 2008. szeptember 1-jén lépett hatályba.A bekezdés 2008. szeptember 1-jén lépett hatályba.A bekezdés 2009. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A szakasz 2012. november 14-én lépett hatályba.A bekezdés 2012. november 14-én lépett hatályba.A bekezdés 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A szövegrész 2015. július 3-án lépett hatályba.A szakasz 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2017. december 12-én lett hatályon kívül helyezve. 2017. december 12-én lett hatályon kívül helyezve. 2017. december 12-én lett hatályon kívül helyezve. 2017. december 12-én lett hatályon kívül helyezve. 2017. december 12-én lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2017. december 12-én lépett hatályba. 2017. december 12-én lépett hatályba. 2017. december 12-én lépett hatályba. 2017. december 12-én lépett hatályba. 2017. december 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2017. január 2-án lépett hatályba.A bekezdés 2018. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2018. január 1-jén lépett hatályba.A bekezdés 2017. január 2-án lépett hatályba.A bekezdés 2017. január 2-án lépett hatályba.A bekezdés 2017. január 2-án lépett hatályba.A bekezdés 2017. január 2-án lépett hatályba.A szakasz 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba.A szakasz 2015. július 3-án lépett hatályba. 2018. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2018. január 1-jén lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba.A szakasz 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba.A szakasz 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba. 2019. március 15-én lett hatályon kívül helyezve. 2019. március 15-én lépett hatályba. 2018. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2019. március 15-én lett hatályon kívül helyezve. 2019. március 15-én lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2019. március 15-én lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2019. március 15-én lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba.A szakasz 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2018. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba.A szakasz 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba.A bekezdés 2015. július 3-án lépett hatályba.A szakasz 2015. július 3-án lépett hatályba.A szakasz 2017. január 2-án lépett hatályba.A bekezdés 2017. január 2-án lépett hatályba.A bekezdés 2018. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2018. január 1-jén lépett hatályba.A bekezdés 2017. január 2-án lépett hatályba.A bekezdés 2017. január 2-án lépett hatályba. 2018. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2018. január 1-jén lépett hatályba. 2017. január 2-án lépett hatályba.A bekezdés 2017. január 2-án lépett hatályba.A bekezdés 2017. január 2-án lépett hatályba. 2017. január 2-án lépett hatályba. 2017. január 2-án lépett hatályba.A bekezdés 2017. január 2-án lépett hatályba.A bekezdés 2018. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2018. január 1-jén lépett hatályba.A bekezdés 2017. január 2-án lépett hatályba.A bekezdés 2017. január 2-án lépett hatályba.A szakasz 2017. december 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2017. december 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2017. december 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2017. december 12-én lépett hatályba.A szakasz 2017. december 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2017. december 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2017. december 12-én lépett hatályba.A szakasz 2017. december 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2017. december 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2017. december 12-én lépett hatályba. 2017. december 12-én lépett hatályba. 2017. december 12-én lépett hatályba. 2017. december 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2017. december 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2017. december 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2017. december 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2017. december 12-én lépett hatályba.A szakasz 2017. december 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2017. december 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2017. december 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2017. december 12-én lépett hatályba.A szakasz 2017. december 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2017. december 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2017. december 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2017. december 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2017. december 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2017. december 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2017. december 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2017. december 12-én lépett hatályba.A szakasz 2017. december 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2017. december 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2017. december 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2017. december 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2017. december 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2017. december 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2017. december 12-én lépett hatályba.A szakasz 2018. december 25-én lépett hatályba.A bekezdés 2018. december 25-én lépett hatályba.A bekezdés 2018. december 25-én lépett hatályba.A szövegrész 2018. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A szövegrész 2018. január 2-án lett hatályon kívül helyezve.A szakasz 2018. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A szakasz 2018. január 2-án lett hatályon kívül helyezve.A szakasz 2018. január 2-án lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2009. június 30-án lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2018. január 2-án lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2008. szeptember 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2009. július 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2011. július 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2012. december 31-én lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2016. július 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2018. január 2-án lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2008. szeptember 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2009. július 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2012. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2012. december 31-én lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2016. július 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2018. január 2-án lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2018. január 2-án lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2008. szeptember 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2018. január 2-án lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2008. szeptember 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2018. január 2-án lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2008. szeptember 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2018. január 2-án lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2018. január 2-án lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2018. január 2-án lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2018. január 2-án lett hatályon kívül helyezve.A szakasz 2018. január 2-án lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2008. szeptember 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2018. január 2-án lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2018. január 2-án lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2018. január 2-án lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2008. szeptember 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2018. január 2-án lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2008. szeptember 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2009. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2018. január 2-án lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2018. január 2-án lett hatályon kívül helyezve.A szakasz 2008. szeptember 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2008. szeptember 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2008. szeptember 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2008. szeptember 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A szakasz 2012. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A szakasz 2018. január 2-án lett hatályon kívül helyezve.A szövegrész 2012. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A szakasz 2012. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A szövegrész 2018. január 2-án lépett hatályba.A szakasz 2018. január 2-án lépett hatályba.A bekezdés 2018. január 2-án lépett hatályba.A bekezdés 2018. január 2-án lépett hatályba.A bekezdés 2018. január 2-án lépett hatályba.A bekezdés 2018. január 2-án lépett hatályba.A szakasz 2018. január 2-án lépett hatályba.A bekezdés 2018. január 2-án lépett hatályba.A bekezdés 2018. január 2-án lépett hatályba.A bekezdés 2018. január 2-án lépett hatályba.A szakasz 2018. január 2-án lépett hatályba.A bekezdés 2018. január 2-án lépett hatályba.A bekezdés 2018. január 2-án lépett hatályba.A bekezdés 2018. január 2-án lépett hatályba.A szakasz 2018. január 2-án lépett hatályba.A bekezdés 2007. július 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2009. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2008. szeptember 1-jén lépett hatályba. 2007. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2007. január 1-jén lépett hatályba. 2012. augusztus 1-jén lépett hatályba. 2012. december 28-án lett hatályon kívül helyezve. 2012. december 28-án lépett hatályba. 2018. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lépett hatályba. 2015. július 3-án lépett hatályba. 2017. január 2-án lépett hatályba. 2017. december 12-én lépett hatályba. 2017. december 12-én lépett hatályba. 2017. december 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2014. január 1-jén lépett hatályba.A bekezdés 2017. december 12-én lépett hatályba.A szakasz 2015. július 3-án lépett hatályba.A szakasz 2016. július 1-jén lépett hatályba.A szakasz 2017. január 2-án lépett hatályba.A szakasz 2017. december 12-én lépett hatályba.A szövegrész 2013. január 1-jén lépett hatályba.A szövegrész 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A szövegrész 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A szövegrész 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A szövegrész 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A szövegrész 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A szövegrész 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A szövegrész 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.
(3) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg a Ket. 14. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló külön törvény e törvénytől és az ügyfajtára vonatkozó különös eljárási szabályoktól eltérő rendelkezéseket állapíthat meg:
e) a szakhatóság közreműködésére.”
(4) A törvény hatálybalépésével egyidejűleg az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény Melléklete a következő XI. címmel és rendelkezéssel egészül ki:
„XI. A külön jogszabály szerinti nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházásokkal összefüggő hatósági eljárások illetéke
A külön jogszabály szerinti nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházásokkal összefüggő hatósági eljárások esetén az eljárásra egyébként irányadó illetékmérték kétszeresét kell fizetni.”

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Kúria Kúria Kúria


text:
2000. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság és a Szingapúri Köztársaság között a beruházások ösztönzéséről és védelméről Szingapúrban, 1997. április 17-én aláírt Megállapodás kihirdetéséről - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
a Magyar Köztársaság és a Szingapúri Köztársaság között a beruházások ösztönzéséről és védelméről Szingapúrban, 1997. április 17-én aláírt Megállapodás kihirdetéséről *
1. § Az Országgyűlés a Magyar Köztársaság és a Szingapúri Köztársaság között a beruházások ösztönzéséről és védelméről Szingapúrban, 1997. április 17-én aláírt Megállapodást e törvénnyel kihirdeti. (A Megállapodás megerősítéséről szóló jegyzékváltás 1998. december 2-án megtörtént, és a Megállapodás 1999. január 1-jén hatályba lépett.)
a Magyar Köztársaság és az Szingapúri Köztársaság között a beruházások ösztönzéséről és védelméről
A Magyar Köztársaság és a Szingapúri Köztársaság (a továbbiakban: Szerződő Fél),
attól az óhajtól vezetve, hogy a kölcsönös előnyök elve alapján kedvező feltételeket teremtsenek az országaik közötti gazdasági együttműködés bővítéséhez, különös tekintettel az egyik Állam állampolgárai és vállalatai által a másik Állam területén létrehozott beruházásaira,
felismerve, hogy az ilyen beruházások bátorítása és kölcsönös védelme hozzájárul az üzleti kezdeményezések előmozdításához és a gazdasági fellendülés növeléséhez mindkét államban,
1. A „beruházás” kifejezés magában foglal mindenfajta olyan vagyoni értéket, melyet az egyik Szerződő Fél törvényeivel és jogszabályaival összhangban engedélyezett, és különösen - de nem kizárólag - a következőket jelenti:
a) az ingó és ingatlan tulajdont, valamint egyéb dologi jogokat, mint például a jelzálogot, a zálogjogot és a kézizálogjogot;
b) részvényeket, az üzletrészeket, vállalati kötvényeket és a társasági érdekeltség hasonló formáit;
c) pénzköveteléseket vagy bármely más, gazdasági értékkel bíró, szerződés alapján történő teljesítésére vonatkozó követeléseket;
d) a szellemi tulajdonjogokat és a good-will-t; és
e) jogszabály vagy szerződés alapján biztosított üzleti koncessziókat, beleértve a természeti erőforrások kutatására, művelésére, kitermelésére vagy kiaknázására vonatkozó jogokat.
2. A „hozam” kifejezés a beruházásból származó eredményt jelenti és magában foglalja a nyereséget, kamatot, tőkenyereséget, osztalékot, jogdíjat vagy díjat.
3. Az „állampolgár” kifejezés olyan személyt jelent, aki az egyik Szerződő Fél állampolgára annak jogszabályai értelmében.
4. A „társaság” kifejezés olyan jogi személyiségű vagy jogi személyiség nélküli társaságot, céget, egyesülést vagy testületet jelent, amelyet az egyik Szerződő Fél hatályban lévő jogszabályai szerint alakítottak meg, hoztak létre vagy jegyeztek be.
5. A „szabadon konvertálható valuta” kifejezés bármely olyan valutát jelent, amelyet széles körben használnak a nemzetközi tranzakciókban történő fizetésekre és széles körben forgalmaznak a vezető nemzetközi devizapiacokon.
1. A jelen Megállapodás kiterjed:
a) a Magyar Köztársaság területén létrehozott beruházások tekintetében a Szingapúri Köztársaság állampolgárai és társaságai által eszközölt mindazon beruházásokra, amelyek a Magyar Köztársaság törvényeivel és jogszabályaival összhangban befogadásra kerültek;
b) a Szingapúri Köztársaság területén létrehozott beruházások tekintetében a Magyar Köztársaság állampolgárai vagy társaságai révén létrehozott mindazon beruházásokra, amelyeket a Szingapúri Köztársaság Kormánya által kijelölt illetékes hatóság az általa megfelelőnek ítélt feltételek mellett írásban kifejezetten jóváhagyott.
2. Az előző bekezdés rendelkezései mindazon beruházásokra alkalmazandók, amelyeket bármelyik Szerződő Fél állampolgárai és társaságai a másik Szerződő Fél területén 1973. január 1-jét követően hoztak létre.
1. Mindkét Szerződő Fél bátorítja és kedvező feltételeket teremt a másik Szerződő Fél állampolgárai és társaságai számára ahhoz, hogy területén olyan beruházásokat eszközöljenek, amelyek összhangban állnak általános gazdaságpolitikájával.
2. A 2. Cikk rendelkezéseivel összhangban létrehozott befektetések igazságos és méltányos bánásmódban, védelemben és biztonságban részesülnek.
Egyik Szerződő Fél sem fogja a területén kedvezőtlenebb elbánásban részesíteni a másik Szerződő Fél állampolgárainak és társaságainak a 2. Cikk rendelkezéseivel összhangban engedélyezett beruházásait és hozamait, mint amelyet bármely harmadik állam állampolgárainak és társaságainak beruházásai vagy hozamai részére biztosít.
1. Jelen Megállapodásnak azon rendelkezései, amelyek a bármely harmadik állam állampolgárai és társaságai számára biztosított elbánásnál nem kedvezőtlenebb elbánásra vonatkoznak, nem értelmezendők úgy, mint amelyek az egyik Szerződő Államot kötelezik arra, hogy a másik Szerződő Fél állampolgáraira és társaságaira kiterjessze az előnyeit bármely olyan bánásmódnak, kedvezménynek vagy kiváltságnak, amely
a) regionális vám, monetáris, elszámolási vagy kereskedelmi megállapodásból (beleértve a szabadkereskedelmi övezetet is), vagy az ilyen regionális megállapodások jövőbeni létrejöttéhez vezető megállapodásból, vagy
b) az ugyanabban a földrajzi régióban lévő harmadik Állammal vagy Államokkal a gazdasági, szociális, munkaerő, ipari vagy monetáris területeken specifikus projektek keretében történő regionális együttműködés elősegítésére kötött megállapodásból származik.
2. Jelen Megállapodás rendelkezései adózási kérdésekre egyik Szerződő Fél területén sem alkalmazandók. Ezeket a kérdéseket az adózásra vonatkozó nemzetközi megállapodások, beleértve a kettős adóztatás elkerüléséről szóló megállapodásokat, és a két Szerződő Fél hazai jogszabályai szabályozzák.
1. Egyik Szerződő Fél sem fog kisajátítási, államosítási vagy bármely, a kisajátítással vagy államosítással azonos hatású intézkedést hozni (a továbbiakban: kisajátítás) a másik Szerződő Fél állampolgárainak vagy társaságainak beruházásaival szemben, kivéve, ha az intézkedést jogszabályi felhatalmazáson alapuló célra, az adott állam törvényeivel és jogszabályaival összhangban, megkülönböztetéstől mentes alapon és olyan kártalanítás mellett teszik, amely ténylegesen hozzáférhető és indokolatlan késedelem nélkül történik. A kártalanításnak az adott Szerződő Fél jogszabályainak megfelelően kell történnie, a kisajátítást közvetlenül megelőző értéken. A kártalanításnak szabadon konvertálhatónak és átutalhatónak kell lennie.
2. A kisajátítással vagy értékeléssel kapcsolatos bármely intézkedés az érintett állampolgár vagy társaság kérésére felülvizsgálandó az intézkedést hozó Szerződő Fél bírói vagy egyéb független hatósága által jogszabályaiban előírt módon.
3. Amennyiben az egyik Szerződő Fél kisajátítja egy olyan társaság vagyonát, amely ezen Szerződő Fél területének bármely részén az érvényes jogszabályok alapján jött létre, és amelyben a másik Szerződő Fél állampolgárai vagy társaságai üzletrészekkel bírnak, akkor biztosítania kell, hogy a jelen cikk 1. bekezdésének a rendelkezései a másik Szerződő Fél azon állampolgárai és társaságai, amelyek az ilyen üzletrészek tulajdonosai, kártalanításának biztosításához szükséges mértékben alkalmazásra kerüljenek.
1. Az egyik Szerződő Fél állampolgárait és vállalatait, amelyeknek a beruházásai a másik Szerződő Fél területén veszteségeket szenvednek háború vagy más fegyveres konfliktus, országos szükségállapot, lázadás, zendülés, felkelés vagy más hasonló esemény következtében, az utóbbi Fél olyan elbánásban fogja részesíteni a helyreállítás, kártalanítás, kártérítés vagy más rendezés tekintetében, amely nem kedvezőtlenebb az utóbbi Szerződő Fél által bármely harmadik Állam állampolgárának vagy társaságának biztosított bánásmódnál.
2. Nem érintve a jelen cikk 1. pontjában foglaltakat, az egyik Szerződő Fél azon állampolgárait és társaságait, amelyek beruházásai az előző pontban foglalt események kapcsán veszteségeket szenvednek a másik Szerződő Fél területén abból kifolyólag, hogy
kárpótlásban kell részesíteni az igénybevétel időszaka alatt elszenvedett, vagy a tulajdon megsemmisülése következtében előállt veszteségeikért. A kártalanítást ez utóbbi Szerződő Félnek a jogszabályaival összhangban kell nyújtani, vagy amennyiben jogszabályai ilyet nem irányoznak elő, olyan összegben kell meghatározni, amely igazságos és megfelelő. Az ebből eredő kifizetések szabadon átváltható valutában történő szabad átutalását késedelem nélkül lehetővé kell tenni.
1. Mindkét Szerződő Fél garantálja a másik Szerződő Fél állampolgárai és társaságai részére bármely beruházásaikból származó tőke és hozam megkülönböztetésektől mentes szabad átutalhatóságát. Az átutalásoknak szabadon átváltható pénznemben kell történniük, bármely korlátozás vagy késedelem nélkül. Az ilyen átutalások különösen, de nem kizárólag, a következőket foglalják magukban:
a) nyereséget, tőkenyereséget, osztalékot, jogdíjat, kamatot és más, a beruházásból származó folyó jövedelmet;
b) a beruházás teljes vagy részleges felszámolásából származó összegeket;
c) a beruházással kapcsolatosan nyújtott hitel visszafizetésére szolgáló összegeket;
d) szellemi tulajdonjogokra vagy „good-will”-re vonatkozó jogdíjakat, vagy egyéb díjakat;
e) technikai közreműködéssel, szolgáltatással kapcsolatos fizetéseket és üzletvezetési díjakat;
f) azon természetes személyek keresetét, akik a másik Szerződő Fél területén lévő beruházással kapcsolatban munkát végeznek ezen Állam törvényeivel és jogszabályaival összhangban.
2. Ezen cikk 1. bekezdése nem érinti a jelen Megállapodás 6. Cikke alapján fizetett kártalanítás szabad átutalhatóságát.
A jelen Megállapodás 6., 7. és 8. Cikkében hivatkozott átutalásokat az átutalás napján érvényes piaci árfolyamon, szabadon átutalható valutában kell teljesíteni.
A kétségek elkerülése érdekében a Szerződő Felek kijelentik, hogy amennyiben jelen Megállapodás másként nem rendelkezik, minden beruházásra annak a Szerződő Félnek a területén érvényes jogszabályt kell alkalmazni, ahol a beruházás megvalósult.
1. Amennyiben az egyik Szerződő Fél (vagy az általa kijelölt bármely ügynökség, intézmény, köztestület vagy társaság) kártalanítás következtében kifizetést teljesít a saját állampolgárainak és társaságainak a jelen Megállapodás alá tartozó bármely igény tekintetében, a másik Szerződő Fél elismeri, hogy az előző Szerződő Fél (vagy az általa kijelölt ügynökség, intézmény, köztestület vagy társaság) jogátszállás következtében jogosult gyakorolni mindazokat a jogokat és érvényesíteni mindazokat a követeléseket, amelyek saját állampolgárait és társaságait illetik meg. Az átruházott jogok és követelések nem haladhatják meg az említett beruházó eredeti jogait és követeléseit.
2. Az egyik Szerződő Fél (vagy az általa kijelölt ügynökség, intézmény, köztestület vagy társaság) által a saját állampolgárainak és társaságainak teljesített kifizetések nem érintik ezen állampolgárok és társaságok azon jogát, hogy a jelen Megállapodás 12. Cikkével összhangban érvényesítsék követeléseiket a másik Szerződő Féllel szemben.
Befektetési viták
1. Az egyik Szerződő Fél beruházója és a másik Szerződő Fél közötti, az utóbbi Szerződő Fél területén lévő beruházással kapcsolatos jogvitákat a vitában álló feleknek lehetőség szerint egyezséggel, tárgyalások útján kell rendezniük. A vita megoldását tárgyalások útján rendezni szándékozó fél értesíti a másik felet erről a szándékáról.
2. Amennyiben a vita nem rendezhető ezen cikk 1. bekezdése szerint a vitában részt vevő valamelyik Fél által átadott jegyzék keltétől számított 6 hónapon belül, akkor, hacsak a felek másként nem állapodnak meg, bármelyik vitában álló fél kérésére beterjeszthető az Államok és más államok állampolgárai közötti Beruházási Viták Rendezéséről szóló 1965. március 18-án, Washingtonban aláírásra megnyitott Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) alapján létrehozott a Beruházási Viták Rendezésének Nemzetközi Központja (ICSID) (a továbbiakban: Központ) által lefolytatandó békéltetésre vagy választottbírósági eljárásra.
Ennek érdekében mindkét Szerződő Fél ezennel visszavonhatatlanul előzetes beleegyezését adja ahhoz, hogy az Egyezmény 25. Cikke szerint bármely ilyen vitával a Központhoz forduljanak.
1. Mindazon jogvitákat, amelyek a Szerződő Felek között jelen Megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatosan felmerülhetnek, amennyiben lehetséges, tárgyalások útján kell rendezni.
2. Ha a vita ily módon hat hónapon belül nem rendezhető, azt bármelyik Szerződő Fél kérésére Választottbíróság elé kell terjeszteni. A Választottbíróság (a továbbiakban: Bíróság) három választottbíróból áll, mindegyik Szerződő Fél kijelöl egy bírót és a harmadik bírót, aki a Bíróság elnöke lesz, ezen cikk 3. pontjának rendelkezései szerint nevezik ki.
3. A választottbírósági eljárás iránti igény vételétől számított két hónapon belül mindegyik Szerződő Fél kijelöl egy-egy választottbírót. A két választottbíró ezután kiválasztja egy harmadik állam állampolgárát, aki a két Szerződő Fél egyetértésével a Bíróság kijelölt elnöke lesz. Az elnököt a két választottbíró kijelölésének napjától számított három hónapon belül kell kijelölni.
4. Amennyiben a Bíróságot a választottbíróság iránti igény kézhezvételétől számított 5 hónapon belül nem lehetett megalakítani, bármely Szerződő Fél, egyéb megállapodás hiányában, felkérheti a Nemzetközi Bíróság elnökét a még ki nem jelölt választottbíró vagy választottbírók kijelölésére. Abban az esetben, ha a Nemzetközi Bíróság elnöke valamelyik Szerződő Fél állampolgára, vagy valamilyen más ok akadályozza a szükséges kijelölések megtételében, az alelnököt lehet erre felkérni. Amennyiben az alelnök valamelyik Szerződő Fél állampolgára, vagy akadályoztatva van a felkérés teljesítésében, akkor a Nemzetközi Bíróságnak azt a rangidős tagját lehet felkérni a kijelölések megtételére, aki egyik Szerződő Félnek sem állampolgára.
5. A Bíróság döntését egyszerű szavazattöbbséggel hozza.
6. A Bíróság döntése végleges és a Szerződő Felek kötelesek eleget tenni és megfelelni a határozatban előírtaknak.
7. Minden Szerződő Fél maga viseli a Bíróságban résztvevő saját tagjának és a választottbírósági eljárásban való képviseletének költségeit, valamint az elnök költségeinek és a fennmaradó költségeknek felét. A Bíróság azonban dönthet úgy, hogy a költségeknek nagyobb részét kell, hogy viselje a két Fél egyike, és ez a döntés kötelező mindkét Fél számára.
8. A fentieken túlmenően a Bíróság maga állapítja meg saját eljárási szabályait.
Amennyiben az egyik Szerződő Fél jogszabályai, vagy a Szerződő Felek között jelenleg létező, vagy ezt követően létrehozandó nemzetközi kötelezettségek a jelen Megállapodáson túlmenően azt eredményezik, hogy a másik Szerződő Fél állampolgárai és társaságai a jelen Megállapodás által biztosítottnál kedvezőbb elbánásra jogosultak, ezen kedvezőbb helyzetüket a jelen Megállapodás nem érinti. Mindkét Szerződő Fél jogszabályaival összhangban tiszteletben tartja a jelen Megállapodásban meghatározottakon túlmenő azon kötelezettségeit, amelyeket a másik Szerződő Fél állampolgáraival és társaságaival szemben beruházásaikat illetően vállalt.
1. A Szerződő Felek tájékoztatják egymást arról, hogy a jelen Megállapodás hatálybaléptetéséhez szükséges belső jogi követelményeiknek eleget tettek. Jelen Megállapodás a későbbi értesítés keltétől számított harmincadik napon lép hatályba.
2. Jelen Megállapodás tizenöt évig marad hatályban és ezt követően továbbra is hatályban marad, hacsak az első 14 év eltelte után egyik Szerződő Fél írásban nem értesíti a másik Szerződő Felet a Megállapodás felmondására vonatkozó szándékáról. A felmondásról szóló értesítés egy évvel azt követően válik hatályossá, hogy a másik Szerződő Fél azt megkapta.
3. A jelen Megállapodás felmondására vonatkozó értesítés hatálybalépése előtt létesített beruházások tekintetében az 1-14. Cikkek rendelkezései ettől a naptól számított további tizenöt évig hatályban maradnak.
Ennek hiteléül a Kormányuk által kellő felhatalmazással rendelkező alulírottak aláírták a Megállapodást.
Készült két eredeti példányban, Szingapúrban, 1997. április 17-én angol nyelven.
3. § Ez a törvény a kihirdetése napján lép hatályba, a Megállapodás rendelkezéseit azonban 1999. január 1-jétől kell alkalmazni.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság