text:
Az igazságszolgáltatás alapelvei, különös tekintettel a bírói függetlenség alapelvére - PDF
Az igazságszolgáltatás alapelvei, különös tekintettel a bírói függetlenség alapelvére
Download "Az igazságszolgáltatás alapelvei, különös tekintettel a bírói függetlenség alapelvére"
1 Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Államtudományi Intézet Alkotmányjogi Tanszék Az igazságszolgáltatás alapelvei, különös tekintettel a bírói függetlenség alapelvére Konzulens: Dr. Panyi Béla címzetes egyetemi docens Készítette: Kósa Anita NN5API Miskolc,2 University of Miskolc Faculty of Law Institute of Political Science Department of Constitutional Law The principles of justice, in particular the principle of judicial independence Instructor: Dr. Panyi Béla Author: Kósa Anita Miskolc,3 Tartalom Bevezetés 3 I. Alapvetések 5 I.1. A hatalmi ágak szétválasztásának elmélete 5 I.2. Alkotmányelméleti tézisek Magyarországon 8 II. A bíróságok szervezeti rendszere 11 II.1. A bíróságok szervezeti rendszere 1848 után 11 II.2.A bírói szervezeti rendszer szabályozása: a Magyar Köztársaság Alkotmánya (1949. évi XX. törvény) kontra új Alaptörvény 12 II.3. A bírói szervezeti rendszer felépítése: évi LXVI. törvény kontra évi CLXI. törvény a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról 15 II.4. A bírósági rendszer változása: az OIT-ból OBH 22 III. Az igazságszolgáltatás alapelvei 26 III.1. Az igazságszolgáltatás fogalma, alkotmányos alapelvei 26 III.2. Az igazságszolgáltatás alapelvei 28 III.2.1. Az igazságszolgáltatás bírói monopóliuma 28 III.2.2. Az igazságszolgáltatás egységének elve 31 III.2.3. A társasbíráskodás, az ülnökök részvételének elve 33 III.2.4. A bírósági tárgyalás nyilvánosságának elve 36 III.2.5. Az anyanyelv használatának elve 39 III.2.6. Az ártatlanság vélelmének elve 40 III.2.7. A védelem joga 44 III.2.8. A jogorvoslati jogosultság elve 47 III.2.9.A tisztességes eljárás elve 49 IV. A bírói függetlenség elve 53 IV.1. Az ítélkező bíró függetlensége 54 IV.2. A bírósági szervezet függetlensége 56 IV.3. A hivatásos bíró függetlensége 58 V. Tanulmányok a bírói függetlenség elvéről 64 V.1. Fleck Zoltán:A bírói függetlenség állapota 64 V.2. Hack Péter: A bíráskodás politikai függetlenségének garanciái Magyarországon 67 V.3. Bárd Károly: Bírói függetlenség az Európai Unió társult országaiban. Hol állunk mi, magyarok? 69 VI.Befejezés 73 VII. Felhasznált irodalom 74 VII.1. Irodalomjegyzék 74 VII.2. Jogszabályjegyzék 75 VII.3. Hivatkozások jegyzéke 75 24 BEVEZETÉS A téma választás indokolása: Szakdolgozatom témája: Az igazságszolgáltatás alapelvei, különös tekintettel a bírói függetlenség alapelvére. A hatalmi ágak szétválasztásának elméleti tendenciái több évszázados múltra tekintenek vissza, a modern államszervezet alapvető kritériumrendszerének feltételeként jelentek meg már XVII. században. Egyetlen egy demokratikusnak mondott államszervezet sem létezhet a törvényhozói, végrehajtói, igazságszolgáltatási hatalom nélkül. A hatalmi ágak hármas szintű tagozódása és elkülönülése adja a modern állam gerincvonalát, ezért ennek megvalósulásának tisztázása az egyik legfontosabb kérdéskör a mai napig, hiszen erre épül az állam belső szervezetrendszere, mely alapját képezi az államhatalom legitimációjának. Ezen kérdéskör vizsgálata közben pedig eljutunk az igazságszolgáltatás alapelveihez, mely alapvető eljárásjogi kérdések tisztázása mellet talán legközelebb áll a modern ember magánautonómiájához. Ezen alapelvek fontosságát mutatja, hogy nélkülük egyetlen egy demokratikus jogállam keretei között hozott bírói ítélet sem tekinthető megalapozottnak, ezen elvek hiánya maga után vonja az egész eljárás jogszerűségének kérdését, valamint ezeket az alapleveket több eljárásjogi törvény is nevesíti sorai közt. A kérdés fontosságát pedig mi sem igazolja jobban, hogy az alkotmányozási folyamtok befejeztével Magyarország új alkotmányt kapott, Alaptörvényünk hatályba lépése pedig számtalan jogszabály köztük, a bíróságok szervezetének és igazgatásának átfogó reformját vonta maga után. Végezetül szakdolgozatom fő témája a bírói függetlenség alapelve, mely alapelv valódi érvényesülésének vizsgálata közben rengeteg véleménnyel és tanulmánnyal találkozhatunk, hiszen az igazságszolgáltatás alapelvei közül, a döntési kompetencia kapcsán ez bír legnagyobb jelentőséggel. Az alapelv objektív kritériumrendszere önkéntelenül magába foglalja a szubjektív emberi folyamatokat és tényezőket az ítélkezési rendszerben, ezért nem találkozhatunk két egyforma nézettel ezen kérdéskör kapcsán. Joggal tehetjük fel a kérdést, hogy mennyire érvényesül a függetlenség és pártatlanság az ítélkezésben; mennyire engedi meg a szubjektív elemek részvételét; vagy hol húzza meg a jog azt a határvonalat, ahol az ítélkező bírák még élhetnek döntési szabadságukkal a törvények szabta keretek közt. A hatalmi ágak elkülönülésének horizontális rendszerében méltán fogalja el a harmadik helye a törvényhozói és 35 végrehajtói hatalom mellett, mintegy kontrollfunkciót gyakorolva, teljes politikai függetlenség és pártatlanság jegyében, ugyanakkor ezt a függetlenséget és pártatlanságot pont a törvényhozói hatalom teremti meg számára, azzal, hogy megalkotja az igazságszolgáltatás rendszerét szabályozó normákat, ezáltal legitimálja működését, kialakítja szabályrendszerét. Láthatjuk, hogy érdekes kettősség alakul ki azzal, hogy a két hatalmi ág egymástól teljesen függetlenül, önállóan működik, ugyanakkor egymás nélkül nem tudnának létezni, az egyik normaalkotó tevékenysége alapvető feltétele a másik létjogosultságának. Önállónak tekinthető-e két hatalmi ág, ha az egyik által megteremtett normákat a másik automatikusan alkalmazza, ugyanakkor pont a törvényhozó hatalom teremti meg a függetlenség és pártatlanság feltételrendszerét, ezáltal éles határvonalat húzva a törvényhozó és bírói hatalom közé. Szakdolgozatom irányvonalát ezen kérdéskörök és elméletek bemutatása és vizsgálata képezi. A dolgozat felépítése: A fentebb kifejtett kérdéskörök vizsgálatának érdekében a szakdolgozat a hatalmi ágak kialakulásának rendszerét és elméleti megközelítését mutatja be legelőször Locke, Constant, Bibó, Montesquieu és Bibó István nyomán. Ezután rátérek a magyar jogtörténetre, bemutatva a hatalmi ágak kialakulásának főbb forrásait Magyarországon. Tekintettel a 2011-es év radikális jogszabály és szervezeti változásaira munkámban megjelenik a régi Alkotmány az évi XX. törvény és az új Alaptörvény, valamint a Bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi LXVI. törvényt felváltó, évi CLXI. törvény összehasonlítása, valamint mindezek nyomán az igazságszolgáltatás alapelveinek részletes bemutatása. A dolgozat fő irányvonalát az igazságszolgáltatási alapelvekkel kapcsolatban kialakult tanulmányok, kutatások, vélemények, értekezések elemzése és összevetése képezi, különös tekintettel a bírói függetlenség alapelvére, mindezt az Eötvös Károly Intézet munkatársainak tanulmányai, Fleck Zoltán, Hack Péter, Badó Attila, Fürész Klára, valamint számos neves jogtudós és kutatócsoport munkái nyomán. 46 Összegzésül pedig a fentiekre tekintettel arra a keresem a választ, hogy szükség volt-e bírósági rendszer és számos törvény átfogó reformjára, valamint ezek mennyiben járultak hozzá az igazságszolgáltatás elveinek maradéktalan érvényesüléséhez. I. ALAPVETÉSEK I.1. A hatalmi ágak szétválasztásának elmélete: Ezer meg ezer kötet íratott, régi elvek új formákba öntetve, nagy felfedezések gyanánt hirdettettek; de minthogy a gyakorlati tudományoknál s az államtudomány kétségkívül ezekhez tartozik haladásnak egyedül az tekinthető, aminek gyakorlati eredménye van: meg kell vallanunk, hogy államintézményeinkben ugyan sok változott meg, de hogy oly távol vagyunk a céltól most, mint akkor, midőn e kérdéssel: mint kelljen elrendezni az államot? tudományosan foglalkozni kezdtek; sőt egy idő óta a meggyőződés, hogy államaink szerkezete hibás, csak még általánosabbá vált. 1 Eötvös sorai méltán kortalanok, mind a mai, mind a múlt államaira egyaránt érvényes, hogy az uralkodó hatalom örök dilemmájának központi kérdésköre kétség kívül meghatározó szerepet játszik egy államhatalom politikai berendezkedésében. Tudniillik, arra a kérdésre, hogy mitől jó egy állam politikai- és jogi szervezetrendszere? nem adható egyértelmű válasz, azzal, ha letesszük a voksunkat egyfajta jól működő államszervezet mellett. Minden egyes állam felépítésében, szerkezetében és jogrendszerében találhatóak kisebb nagyobb hibák, átfedések a hatalmi ágak megosztása között, de ettől még nem mondhatjuk, hogy az egyik állam jó a másik pedig rossz, azzal ugyanis amikor a többi állam elismer egy államot önállónak ezzel, elismeri annak legitimációját is, a többi pedig már az állam belső szuverenitására tartozik, mindaddig még ezzel nem sérti vagy veszélyezteti más államok és állampolgáraik szuverenitását. Természetesen az Európai Gazdasági Közösségek, az Európai Közösségek, majd ezek összeolvadásával az Európai Unió megszületésével az államok, önként lemondtak szuverenitásuk egy részéről és átruházták azt egy külső hatalomra, ami témánk szempontjából annyiban bír relevanciával, hogy mennyire befolyásolja ez a folyamat a belső szervek hatalom megosztását. 1 Eötvös József: A XIX. századuralkodó eszméinek hatása az államra. Budapest: Helikon Kiadó, 1981, I. kötet, 45.oldal 57 A történelem során számtalan jogrendszer alakult ki, de közülük kevés bizonyult életképesnek. Voltak olyan államok ahol a hatalom és politikai berendezkedés közvetlenül vagy közvetetten egy emberfeletti, isteni világtól származott. A közvetlen isteni származtatás egyszerűbb eset itt csak fel kell ismernünk, hogy milyen az ideális állam, azonban a több évezredes politika fejlődés bebizonyította, hogy a közvetlen istentől származtatott hatalom a legszélsőségesebb következtetésekre enged következtetni. A hatalommegosztás tanának célja és lényege tulajdonképpen a szabadság biztosítása. A hatalommegosztás révén megvalósul az állami szervek között egyfajta munkamegosztás, valamint a szervek és intézmények kölcsönös ellenőrizhetőségének lehetősége. Ezen eszmerendszer kialakulásának gyökerét az abszolút monarchia elleni küzdelemben láthatjuk elsőként a XVII. századi angol társadalomban. A hatalommegosztás tana tulajdonképpen deklarálja azt az új nézetet miszerint a szuverenitást nem isteni eredetű hanem, a szuverenitás egyedüli forrásaként a népet jelöli meg. Arra a kérdésre, hogy milyen ismérvekkel magyarázható a hatalmi ágak elkülönülése, három féle választ kaphatunk. Az első és legcélszerűbb, hogy a hatalmi ágak között az általuk ellátott funkció szerint tehetünk különbséget. Tehát a törvényhozó hatalom feladata a törvényhozás, a végrehajtó hatalom feladata a törvények érvényesülésének biztosítása, a bíráskodásé pedig a törvények alkalmazása és megállapítása konkrét ügyekben. Láthatjuk ezen jellemzés kapcsán a hatalmi ágak rendszere merev szabályozást eredményezne, élesen elkülönült határvonalat vonva, teljes funkcionális elkülönülést eredményezve. A valóságban egy ilyen államban nem beszélhetnénk igazi államszervezetről, a szerepkörök ilyen módon történő elkülönülése, lehetetlenné tenné az államszervezet motorjának működését, ezért ezen nézet kapcsán tovább kell lépnünk. Célszerűbb, ha a hatalmi ágak eljárása és eltérő feladataik szerint mélyebb szinten kezdünk el vizsgálódni. A törvényhozásnál a politikailag tagolt, nem szakértők vitája után kompromisszumokkal meghozott döntéseket figyelhetünk meg. A bíróságoknál, kis zárt szakértői testületek hozzák meg döntéseiket, a végrehajtásnál pedig szintén szakértőket találunk, de nekik nincsenek nyilvános vitáik. 68 Szükség van tehát egy harmadik kézen fekvőbb magyarázatra, ez pedig nem más, mint a történeti-normatív magyarázat. Az elmélet lényege, hogy a hatalmi ágak egy időben, történetileg egyszerre és ilyen formában alakultak ki, annak az az oka, hogy abban az időben ezt látták a legjobb rendszernek. A hatalmi ágak szétválasztásának oka, hogy megakadályozzák az önkényuralmat. Az elmúlt évszázadokban különböző elméletek születtek a hatalmi ágak elkülönülésének szükségességéről. Ezek közül talán a legismertebbek John Locke, Montesquiue, Benjamin Constant és Bibó István tézisei. John Locke ( ) fogalmazta meg először a hatalmi ágak elkülönülésének szükségességét. Szerinte minden államhatalom természetéből egyenesen következik, a három hatalmi ág léte és elkülönülése, a törvényhozói, végrehajtói hatalom mellett nevesíti a föderatív hatalmat. A föderatív hatalom tulajdonképpen az állam külügyeiben, a háború és béke kérdésében való döntést jelenti. A törvényhozó hatalmat a parlament képviseli, a végrehajtó hatalom feje a király, az igazságszolgáltatást pedig a végrehajtás eszközrendszereként nevesíti. Locke szerint mivel a végrehajtói hatalom alá van vetve a törvényeknek, a törvényeket pedig a parlament hozza, ezért a parlament köteles felügyelni a végrehajtó hatalmat, ami alá-fölérendeltségi viszonyt alapoz meg. Montesquieu ( ) a Törvények szelleme című művében taglalja, hogy Angliában három hatalmi ág létezik, azonban ezek nem egyesülhetnek egy kézben, mert akkor a hatalom a zsarnokság eszközrendszerévé válik. Nevesíti a törvényhozói, végrehajtói és igazságszolgáltatási hatalmi ágat. A végrehajtást a király kezébe adja, ugyanakkor vétójoggal ruházza fel, hogy ezáltal lehetősége nyíljon beleszólni a törvényhozás folyamatába. A bírói hatalmi ág teljesen független, nem szólhatnak bele sem a törvényhozók sem a végrehajtók, ugyanakkor a királyt megilleti a kegyelmezés joga, a bírákat választják. Benjamin Constant ( ) Az alkotmányos politika című művében négy hatalmi ágat nevesít: törvényhozói, végrehajtói, bírói és neutrális hatalmi ágat különít el egymástól. A törvényhozó hatalom a parlamentet illeti, a végrehajtó hatalom a kormány kezében van, a bírói hatalmat pedig a törvényszékek és bíróságok gyakorolják. A királynak már nincs olyan nagy jelentősége, mint Montesquieu-nél, elvesztette a végrehajtói hatalom gyakorlásának jogkörét, azonban reguláris hatalma van. Ez azt jelent, hogy csupán akkor van lehetősége beleszólni a folyamatokba, ha a hatalmi ágak 79 közötti egyensúly megbomlik, jogköre a megbomlott egyensúly mihamarabbi helyreállítására terjed ki. Bibó István 1947-ben az Államhatalmi ágak szétválasztása egykor és most című beszédében, azt mondja, a hatalom erkölcsi igazolásra szorul. Erre alkalmas a hatalmi ágak szétválasztása, melynek lényege, hogy a hatalmat ne lehessen ellenőrizetlenül gyakorolni. Ha a hatalom nem összpontosul egy kézben azt tiszta hatalomgyakorlásnak nevezzük. 2 Egy adott államon belül függetlenül a hatalmi ágak számától, gondoskodni kell azok egyensúlyáról és ellenőrzéséről. I.2. Alkotmányelméleti tézisek Magyarországon: Meg kell említenünk, hogy Magyarország Európa azon részéhez tartozott, ahol a Nyugat-európai eszmeáramlatok jelentősen tudtak hatni, ugyanis adva volt az az intézményi háttér, amely biztosította a feltételeket az ideák kibontakozásához. A hatalommegosztás rendszerében a Szent Korona-tan volt az első nézet, melyet Werbőczy fejtett ki Tripartitumában, 1514-ben. Ebben a műben a koronaeszmét egyesítette az organikus állameszmével, amivel sajátos magyarságot kölcsönzött a teóriának. Werbőczy szerint a hatalmat a király és a nemesek együttesen gyakorolják: a király hatalmát a nemességtől származtatja, a hatalom átruházásának legitimációját a koronázási ceremónia adja. Az ősi egység megszűnésének okát abban látja, hogy a nemzet egy része vétkezett a nemzet egészével szemben, ezáltal elveszítette a politikai hatalom gyakorlásának lehetőségét. A nemzet másik része pedig Szent Koronájának joghatóságára ruházta fel az állami hatalom megtestesítőjét, a királyt. A Szent Korona a közhatalom jelképe volt, ezen kívül pedig az egész országot és annak népét szimbolizálta, de Werbőczy szerint sok helyen a koronát a királlyal egyesítették. A hatalom végső legitimációját és a különböző felségjogokat a korona testesítette meg. Az ország három részre szakadásával, valamint a korona idegen kézre kerülése után, a Szent Korona-tan veszített egykori jelentőségéből, ugyanakkor különböző pártharcok esetén biztos hivatkozási alapnak számított. Hajnik Imre 1897-ben megjelent műve alapot szolgáltatott arra, hogy ezt az eszmét a közgondolkodás részévé tegye. A szerző művében a koronát az egész ország közjogi 2 Dezső Mária-Fürész Klára-Kukorelli István-Papp Imre-Sári János-Somody Bernadette-Szegvári Péter- Takács Imre: Alkotmánytan I. Alapfogalmak, alkotmányos intézmények, 2. átdolgozott kiadás, Budapest, Osiris Kiadó, 2007, 47. oldal 810 szimbólumának tekintette. A szent koronát, a mint az ilykép királyról királyra tovább szállott a nemzet úgy kezdé tekinteni, mint palladiumát az alkotmányának, mint képviselőjét az ország jogainak, minek folytán azon tan alakult, hogy csak is akkor, midőn a korona törvényesen a király fejére illesztik, nyeri a jogosítványt mindazon jogok teljes mértékbeni gyakorlása, melyek a korona által képviselvék.- Midőn tehát a fentebb említett nézetek a birtokra nézve a nemzet kebelében kifejlődtek, nevezetesen, hogy a királlyal együtt, vagyis az ország forrása a birtokjogoknak, a főtulajdon az országnál létezőnek tekintett, misem volt természetesebb, mint hogy ezen felfogás is az országot jelképező szent koronával hozatott összeköttetésbe, és azon tanban lelt kinyomatot, melyet később akként formuláztak, hogy a szent korona gyökere (radix) minden birtokjognak hazánkban. 3 Láthatjuk, hogy ezen elve keretein belül a hatalommegosztás klasszikus tanáról még nem beszélhetünk, a hangsúlyt a rendi előjogok és kiváltságok képezik, emellett pedig megjelenik az ország függetlenségének védelme. A XVIII. század végére jelennek meg először olyan kérdések Magyarországon, melyekkel a Nyugat-európai országoknak is szembesülniük kellet, ekkor jelenik meg elsőként a hatalmi ágak szétválasztásának igénye, a társadalmi-többségi elv kibontakozásával párhuzamban. Mindezek mellet pedig elmondhatjuk, hogy a Nyugateurópai eszmék azért is éreztették lassabban hatásukat, mert Magyarországnak az ország függetlenség ügyével is számolnia kellett. Egy olyan országban pedig, ahol a hatalom idegen kézben összpontosul meghatározva ezzel az ország bel- és külügyeit nyilvánvaló, hogy ez a tény korlátot állít az eszmerendszerek érvényesülése elé, a központi kérdéskör pedig az ország függetlenségének visszanyerése lesz. Magyarországon a hatalommegosztásos gondolkodás tengelyében a függetlenségi törekvések állottak. 4 Az 1848-as áprilisi törvények bevezetik a felelősség fogalmát, valamint létrehozzák a minisztériumoknak alárendelt, végrehajtó hatalom egységes rendszerét. A kiegyezés érvényessé nyilvánította az évi III. törvénycikk a független magyar felelős ministerium alapításáról, mely jelentős reformokat foglalt magában, mint például az uralkodó és a két kamara közti osztottság, valamint a kormány parlament 3 Hajnik Imre: Magyarország az Árpád-királyoktól az ősiségnek megállapításáig és a hűbéri Európa, Pest, 1897, 100.oldal 4 Mezey Barna: Hatalommegosztás és jogállamiság, Budapest, Osiris Könyvkiadó, 1998, 75. oldal 911 előtti felelősségét. Garanciális jelentősége lett a hatalmak tárgyi megosztásának a magyar alkotmányjogban. A hatalmi ágak megosztásnak igénye egyre erősödött a XIX. században, és egyre többször jelent meg a magyar közjogi irodalomban. A közjog tudományának tárgyává az államhatalom alaki (törvényhozás, végrehajtás, igazságszolgáltatás) és anyagi (pl. külügy) megkülönböztetése vált. A XIX. században Concha Győző ( ) szemlélete volt a legnagyobb hatással. Szerinte az államhatalmaknak, mint szuveréneknek az akarata lesz döntő, hiszen a végrehajtás a belső elhatározás folyamatát egészíti ki olyan szuverén akarattal, mely a külső megnyilvánuláshoz még általában szükséges. 5 Concha szerint a tárgyi hatalom tulajdonképpen a tárgy szerinti megosztottságra vonatkozik, ugyanis szerinte ebben a rendszerben a bírói hatalom nem minősíthető külön hatalmi ágnak, hiszen egyrészt nem szuverén, másrészt pedig nem teremt általános akaratot. Concha elmélete az akkori helyzetet vázolta, ahogy ő fogalmazott: azt kereste, hogy mi van az államban és nem azt, hogy minek kellene lennie. 6 A két világháború között a parlamentarizmus különböző formái alakultak ki, melynek során a kormányzás egyre nehezebbé vált, valamint a nacionalizmusból kialakuló szélsőséges eszmék térhódítása, mint a fasizmus a tradicionális alapvető emberi jogok pusztulásához és megsemmisüléséhez vezettek. Bibó István ( ) értékmentő munkát végzett, felfogása korszakos jelentőségű. Bibó elméletében a hatalmi ágak megosztás azért fontos, hogy a hatalom ne maradjon ellenőrzés nélkül. A bírói ellenőrzés, minthogy nem a hatalomkoncentráció oldaláról indul ki, egyáltalán nem ártalmas a közigazgatás számára, legfeljebb olyan pontokon, ahol a gyorsaságnak különös jelentősége van: itt tehát az önkénnyel szemben más, gyakorlatiasabb ellenszert kell keresnünk. 7 A végrehajtó hatalomnak kétféle értelmezését vázolta fel a műben: egyrészt beszélt arról, hogy az államnak a végrehajtó hatalom birtokában olyan ereje van, amely lehetőséget ad kényszer alkalmazására, 5 Dezső Mária-Fürész Klára-Kukorelli István-Papp Imre-Sári János-Somody Bernadette-Szegvári Péter- Takács Imre: Alkotmánytan I. Alapfogalmak, alkotmányos intézmények, 2. átdolgozott kiadás, Budapest, Osiris Kiadó, 2007, 45. oldal 6 Ld. Uo. 7 Bibó István: Válogatott tanulmányok,ii. kötet, Az államhatalmak elválasztása egykor és most, Budapest, Magvető Könyvkiadó, 1986, 367. oldal 1012 másrészt pedig a végrehajtó hatalom garantálja azt az eredményességet, amit a modern gazdasági és társadalmi fejlődés követel. II. A BÍRÓSÁGOK SZERVEZETI RENDSZERE II.2. A bíróságok szervezeti rendszere 1848 után: A polgári alkotmányok egyik legjellemzőbb vonása a hatalom a hatalommegosztás elvének megvalósítása. Egyetlen modern alkotmány sem térhet ki ezelől a fontos kérdés elől. A mai modern értelembe vett alkotmányok mindegyike deklarálja a harmadik hatalmi ág, az igazságszolgáltatás szabályrendszerét és kérdésköreit, ezzel párhuzamba pedig a törvényhozó hatalom megalkotja az igazságszolgáltatás rendszerét szabályozó normák összességét, megteremtve ezáltal a szervezeti autonómia, és a jogbiztonság követelményét. Jelen fejezet első kérdésköreként vázoljuk fel a mai magyar bírósági rendszer kialakulásának főbb állomásait. Az 1848-as évek után az igazságszolgáltatás az igazságügy miniszter felügyelete alá került. A hierarchia legfelsőbb fokán a bécsi székhelyű legfőbb ítélőszék állt. Magyarországon a legmagasabb szinten a főtörvényszékek, majd 1854 után az országos főtörvényszékek álltak. A törvényszékek illetékességi területükön mindenféle ügyben eljárhattak. Ezek alatt helyezkedtek el a megyei törvényszékek. A bírósági rendszer legalján, a járásbíróságok foglaltak helyet, melyek alispáni és szolgabírói székekből, valamint a városi bíróságokból alakultak ki. Ügykörük alapján két csoportra osztották őket: azon bíróságokra, melyek csak bizonyos ügyekben, tehát törvény által meghatározott polgári ügyekben járhattak el, valamint azokra a bíróságokra, amelyek törvényszék előtti eljárást nem igénylő, de más járásbíróságok illetékességét és hatáskörét maghaladó ügyekben jártak el. Katonai ügyekben a haditörvényszékek jártak el. Úrbéri bíróságok is léteztek úgymint, úrbéri törvényszékek, melyek fellebbviteli fóruma az úrbéri főtörvényszék, valamint a legfőbb úrbéri törvényszék volt. Az 1869:4 törvénycikk a bírósági szervezet rendszer reformját mondta ki: a legfelső szinten a Kúria állt, mely magában foglalta a semmítőszéket és a legfőbb ítélőszéket, ezek alatt pedig az ítélőtáblák, törvényszékek és járásbíróságok foglaltak helyet. 1113 Az 1869:4. törvénycikk kimondta a bírói függetlenséget. A törvénycikk jelentősége, hogy ezáltal elvált egymástól az igazságszolgáltatás és a közigazgatás. Rögzítésre került, hogy a bírók kizárólag a törvénynek vannak alávetve, bíróságokat pedig kizárólag törvény hozhat létre. A bíróvá válás feltételrendszerét is rögzítették: bíró kizárólag 26 éven felüli, magyar állampolgárságú, feddhetetlen előéletű férfi, aki beszélte a magyar nyelvet, nem állt gondnokság alatt és a jogi tanulmányai után bírói vizsgát tett. A bírák függetlenségét biztosította, hogy nem helyezhették át és nem mozdíthatták el fegyelmi eljárás nélkül. Kötelező szolgálati idejük 40 év volt, csak akkor nyugdíjazhatták, ha betöltötték a 70 illetve a 65 évet. Az 1871:8. törvénycikk kimondta a bírák felelősségét, ami vonatkozott mind a gondatlan mind a szándékos kötelezettségszegésre. Az 1897:33. törvénycikk megalkotta az esküdtszékekre vonatkozó szabályrendszert. Ideiglenes törvényszékként működtek, eseti, súlyos, többnyire köztörvényes ügyekben, ahol a büntetés halált vagy 5 évi fegyházat helyezett kilátásba. Az esküdt kizárólag 26 éven felül férfi lehetett, aki beszélte a magyar nyelvet, és évente 20 korona adót fizetett. Különös hatáskörű bíróságok közül kiemelendő a Közigazgatási Bíróság, az ben létrejött Tőzsdebíróság, az 1895-ös Szabadalmi Bíróság, az 1907-ben megalakult Hatásköri Bíróság, mely hatáskör összeütközés esetén hozott döntést az adott ügyekben, valamint a Főudvarnagyi Bíróság. II.2 A bírói szervezeti rendszer szabályozása: a Magyar Köztársaság Alkotmánya (1949. évi XX. törvény) kontra új Alaptörvény A bírói szervezeti rendszer szabályozását először az évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya, valamint a január 1-jével hatályba lépett új alkotmány Magyarország Alaptörvényének (2011. április 25.) ide vonatkozó rendelkezéseivel szeretném részletesen bemutatni. Az összehasonlítást elsőként a régiés új alkotmány szabályozási rendszerének összevetésével mutatom be, majd a későbbiek folyamán rátérek a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi LXVI. törvényt felváltó évi CLXI. törvény változásaira. 1214 A 2010-es évben kezdődő alkotmányozási reform április 18-án ért a végére, amikor is az országgyűlés elfogadta az új alkotmányt. Az új alkotmány elfogadása egyben a régi rendszerrel és a múlttal való totális szakítást és leszámolást jelentette, hiszen az évi XX. törvényt augusztus 18-án fogadta el az országgyűlés szovjet mintát alapul véve. A régi alkotmány első igazi reformja a rendszerváltáskor következett be 1989-ben, majd a bő 6 évtizedet megélt alkotmány január 1-jével végleg megszűnt létezni. Az új alkotmány számos törvény átfogó reformját és radikális megváltoztatást vonta maga után, melyek szabályozása immáron sarkalatos törvényekkel történik. Ezen átfogó változások kapcsán a kormány és országgyűlés célja egy versenyképesebb, gazdaságilag stabilabb, autonómabb Magyarország megvalósítása, egy olyan alkotmánnyal melyet Magyarország saját maga alkotott. Az évi XX. törvény, a Magyar Köztársaság Alkotmánya (továbbiakban: alkotmány), X. fejezete szól a Bírói szervezetről, még Magyarország Alaptörvényének (továbbiakban: alaptörvény) cikke nevesíti ezt az intézményt: Az Alkotmány 45. (1) bekezdése szerint: A Magyar Köztársaságban az igazságszolgáltatást a Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága, az ítélőtáblák, a Fővárosi Bíróság és a megyei bíróságok, valamint a helyi és a munkaügyi bíróságok gyakorolják. (2) A törvény az ügyek meghatározott csoportjaira külön bíróságok létesítését is elrendelheti. Az Alkotmány 47. (1): A Legfelsőbb Bíróság a Magyar Köztársaság legfőbb bírósági szerve. A modern értelemben vett bírósági szervezet fejlődése az 1869:4. törvénycikkel kezdődött, melyet számos más törvény váltott fel. Az 1947-től kezdődő diktatórikus törekvések megváltoztatták az addig kialakult rendszert. Számos intézményt megszüntettek (pl évi II. törvénnyel a közigazgatási bíróságot, az évi XI. törvénnyel pedig a kétfokú fellebbvitelt), azonban az évi alkotmányban csupán létrehozták a Kúriából a Legfelsőbb Bíróságot, az ítélőtáblából a felsőbíróságot, a törvényszékekből a megyei bíróságot. Ezzel ellentétben a hatályos Alaptörvény A bíróságokról szóló 25. cikkének (1) bekezdése szerint: A bíróságok igazságszolgáltatási tevékenységet látnak el. A legfőbb bírósági szerv a Kúria. 1315 Az Alaptörvény 25. cikk (4): A bírósági szervezet többszintű. Az ügyek meghatározott csoportjaira külön bíróságok létesíthetők. Alaptörvény 25. cikk (3): A Kúria a (2) bekezdésben meghatározottak mellett biztosítja a bíróságok jogalkalmazásának egységét, a bíróságokra kötelező jogegységi határozatot hoz. Első ránézésre is szembetűnő a különbség az alapvető szervezeti változások szempontjából. A hatályos alaptörvény ellentétben az régi alkotmánnyal a bírósági szervezetrendszer csúcsszerveként a Kúriát nevesíti, s ezzel egyben a bírói szervezet egységességét is deklarálja. Az Alaptörvény az általános igazságszolgáltatási tevékenységen túl különleges bírói feladatokat is ró a Kúriára: a Kúria biztosítja a jogalkalmazás egységét, amelynek keretében a bíróságokra kötelező jogegységi határozatokat hoz. 8 A törvény lehetővé teszi meghatározott ügycsoportokra a külön bíróságok létrehozását, azonban ezt csak közigazgatási és munkaügyi ügyekre nevesíti, az ügyek többi csoportjárta nézve a törvényhozó nem állít fel korlátokat, elvileg szabadon létrehozhatóak más külön bíróságok is azonban erre a kérdéskörre nem kíván részletesebben kitérni. Ezzel szemben a régi alkotmány a Legfelsőbb Bíróság feladatkörét ekként határozza meg: 47. (1) A Legfelsőbb Bíróság a Magyar Köztársaság legfőbb bírósági szerve. (2) A Legfelsőbb Bíróság biztosítja a bíróságok jogalkalmazásának egységét, jogegységi határozatai a bíróságokra kötelezőek. Láthatjuk, hogy a különbség a Kúria és a Legfelsőbb Bíróság jogegység biztosítása érdekében ellátandó feladatai szempontjából nem releváns, azonban ez a feladatkör egyben kötelezettséget is jelent a Kúria számára, ugyanakkor az Alaptörvény új hatáskörrel is felruházz: fővárosi vagy megyei kormányhivatal kezdeményezésére, dönt az önkormányzati rendelet jogszabályba ütközéséről valamint megsemmisítéséről. Alaptörvény 25. cikk (2): A bíróság dönt (c) az önkormányzati rendelet más jogszabályba ütközéséről vagy megsemmisítéséről. Ugyanezt a hatáskört biztosítja számára konkrét jogvitákban is, azonban ezekben az ügyekben az eljárás kezdeményezője csakis a bíró lehet16 Az Alaptörvény 25. cikk (5) bekezdése kimondja, hogy a bírói önkormányzati szervek közreműködnek az igazgatásban: A bírói önkormányzati szervek közreműködnek a bíróságok igazgatásában. II.3. A bírói szervezeti rendszer felépítése: évi LXVI. törvény kontra évi CLXI. törvény a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról A bírósági szervezeti rendszer egykori felépítését az évi XX. törvény, a Magyar Köztársaság Alkotmányával összhangban A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi LXVI. törvény tartalmazta. Az évi bírósági reform a táblabíráskodás létrehozását tűzte ki célul a négyszintű bíráskodás szellemében. A Bszi a szerint a Magyar Köztársaság Bírósági szervezetét a következő bíróságok alkották összhangban az a régi Alkotmány 45. -nak rendelkezéseivel: - Legfelsőbb Bíróság - ítélőtáblák - megyei bíróságok, a fővárosban a Fővárosi Bíróság - városi és kerületi bíróságok (továbbiakban együtt: helyi bíróság) - munkaügyi bíróságok A Legfelsőbb Bíróságról a régi Alkotmány a rendelkezett, miszerint: 47. (1): A Legfelsőbb Bíróság a Magyar Köztársaság legfőbb bírósági szerve. (2) A Legfelsőbb Bíróság biztosítja a bíróságok jogalkalmazásának egységét, jogegységi határozatai a bíróságokra kötelezőek. 48. (1): A Legfelsőbb Bíróság elnökét a köztársasági elnök javaslatára az Országgyűlés választja, elnökhelyetteseit a Legfelsőbb Bíróság elnökének javaslatára a köztársasági elnök nevezi ki. A Legfelsőbb Bíróság elnökének megválasztásához az országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges. (2) A hivatásos bírákat törvényben meghatározott módon a köztársasági elnök nevezi ki. (3) A bírákat tisztségükből csak törvényben meghatározott okból és eljárás keretében lehet elmozdítani. Az évi LIX. törvénnyel módosított Alkotmány 47. -a szerint a Legfelsőbb Bíróság a Magyar Köztársaság legfőbb bírósági szerve. A Legfelsőbb Bíróság biztosítja a bíróságok jogalkalmazásának egységét, jogegységi határozatai a bíróságokra 1517 kötelezőek. 9 A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi LXVI. törvény értelmében a Legfelsőbb Bíróság: elbírálja - a törvényben meghatározott ügyekben - a megyei bíróság vagy az ítélőtábla határozata ellen előterjesztett jogorvoslatokat, elbírálja a felülvizsgálati kérelmet, a bíróságokra kötelező jogegységi határozatokat hoz, eljár a hatáskörébe tartozó egyéb ügyekben. 10 Hatásköre tehát kettős volt, mert elsősorban a bíróságok ítélkezése felett gyakorolt szakmai irányítást, másodsorban pedig igazságszolgáltatási jogkörrel rendelkezett. Belső szervezete ítélkező és jogegységi tanácsok, valamint közigazgatási-, büntető-, és polgári kollégiumokból állt. Bírói testülete 77 bíróból tevődött össze: vezetői az elnök és az elnökhelyettes mellett a kollégiumok vezetőiből és további 19 bíróból áll. A Legfelsőbb Bíróság Szervezeti és Működési Szabályzata meghatározta a bírói szervezet alá- fölérendeltségi viszonyait, valamint a munkamegosztás rendjét. A Legfelsőbb Bíróság elnöke az egyszemélyi felelős vezetője, aki egyrészt meghatározza a belső szervezetet, másrészt pedig irányítja és ellenőrzi az alacsonyabb beosztású vezetők tevékenységét, és biztosítja a működéshez szükséges személyi és tárgyi feltételeket, azonban nincsenek jogosítványai az ítélkező tevékenység gyakorlásával kapcsolatban. Ő állapítja meg a jogegységi eljárás ügyviteli szabályait is. A Legfelsőbb Bíróság keretein belül három kollégium működött, a már említett közigazgatási-, büntető-, és polgári kollégium, melyek nem ítélkező szervek, csupán javaslattevő, véleményező szerepet töltenek be. A jogegységi tanácsok öt tagból állnak, akiket az elnök választ. Öt ilyen tanács létezik: büntető, közigazgatási, polgári, gazdasági és munkaügyi jogegységi tanács. A tanácsok elnökei a kollégiumvezetők, illetve a szakág vezető kollégiumvezetők. A Legfelsőbb Bíróságon első- és másodfokú fegyelmi bíróság működik. Elnökét és hét tagját hat évre választották. Bszi 22. (1): A külön törvényben meghatározott székhelyeken és illetékességgel, az ott megjelölt időponttól ítélőtábla működik. (2) Az ítélőtábla elbírálja - törvényben meghatározott ügyekben - a helyi vagy a megyei bíróság határozata ellen előterjesztett jogorvoslatot, illetve eljár a hatáskörébe utalt egyéb ügyekben Ld.Uo. 1618 Az ítélőtáblák a bírósági szervezet harmadik szintjét alkották, a megyei bíróságok határozatai ellen benyújtott jogorvoslatról döntöttek, tehát kizárólag fellebbviteli bíróságokként jártak el, másodfokon vagy harmadfokon. Az ítélőtábla élén az elnök állt. Ítélőtáblákon ítélkező tanácsok, és büntető-, polgári kollégiumok, a Fővárosban közigazgatási kollégium is működtek. Bszi 20. (1): A megyei bíróság - a törvényben meghatározott ügyekben - első fokon jár el, és másodfokon elbírálja a helyi bíróságok határozatai ellen bejelentett fellebbezéseket. A megyei bíróság a bírósági szervezet második szintjén foglalt helyet. Ítélkezése kettős szerepet töltött be: egyrészt kivizsgálta és elbírálta a megye területén működő bíróságok határozatai ellen benyújtott fellebbezéseket, valamint a törvény által meghatározott esetekben első fokon járt el. Bszi. 19. (1): A helyi bíróság első fokon jár el. A helyi bíróság általános hatáskörű, elsőfokú bíróság. Csupán városokban működnek, összesen 111 bíróság. Elnökből, hivatásos bírákból és ülnökökből áll. Elnök vezeti, igazgatási tevékenységét a megyei bíróságok elnöke igazgatási tevékenységét a megyei bíróság elnöke irányítja és ellenőrzi. A rendszerváltás után végbement egy reform, amely történelmi és szükségszerű folyamat volt. Az említett reformnak első, és legfontosabb mozzanata az az alkotmánymódosítás volt (1989. évi XXXI. törvény), amelyben Magyarországot köztársaságnak nyilvánították. Ettől kezdve a bíróságok is a Magyar Köztársaság nevében hoztak döntéseket. Az Országgyűlés a reform legfontosabb tényezőit tartalmazó törvényeket 1997-ben fogadta el, ennek keretében az évi LXVI. törvény a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról hatályon kívül helyezte a bíróságokról szóló évi IV. törvényt. 11 Láthatjuk, hogy az es rendszerváltás megteremtette a jogállamiság alapjait. Szakított a szocialista igazságszolgáltatási rendszerrel. A szocializmusban szorosan összefonódott a bírói és végrehajtói hatalom, amelynek a közös pontja az igazságügyi miniszter volt. A hatalmi ágak elkülönüléséről aligha beszélhettünk, mivel ezáltal egy kézben összpontosult a végrehajtás és igazságszolgáltatás, mintegy19 monopóliumot adva az igazságügy miniszter kezébe. Többek közt ő felügyelte és igazgatta a megyei bíróságokat. Az igazságszolgáltatás ketté vált, hiszen a Legfelsőbb Bíróság elnökét az Országgyűlés választotta, ezzel nagyfokú pénzügyi önállóságot adva annak. A reform főbb pontjai: - a bíróságok igazgatását átvette az igazságügyi minisztertől az Országos Igazságszolgáltatási tanács ezzel elvált egymástól a végrehajtói és igazságszolgáltatási hatalom, - megszűnt a Legfelsőbb Bíróság autonómiája, kialakult az egységes igazságszolgáltatási rendszer, - kialakult a négyszintű bírósági rendszer az ítélőtáblákkal, - a bírók jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi LXVII. törvény megszigorította a bíróvá válás feltételeit, valamint megállapította a bírók kötelességeit, jogait és új alapot adott a bírói javadalmazásnak. Az évi LXVI. törvényt a évi CLXI. törvény váltotta fel, mely az Alaptörvénnyel összhangban a bírói rendszer teljes reformját valósítja meg, a következőkben az új bírósági törvény rendelkezéseit szeretném részletesen bemutatni. A évi CLXI. törvény a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról legelső mondatában az új Alaptörvényre hivatkozva deklarálja, hogy a törvény az Alaptörvény cikkével összhangban, annak végrehajtására jött létre: Az Országgyűlés a bírósági hatáskörök jogállami szintű, hatékony ellátása, a bírói függetlenség elvének maradéktalan megvalósítása és az ítélkezés egységének biztosítása érdekében a bíróságok szervezeti felépítéséről, feladatairól és igazgatásáról az Alaptörvény végrehajtására, az Alaptörvény cikke alapján a következő törvényt alkotja Az új Bszi a szerint a Magyarország bírósági szervezetét a következő bíróságok alkotják: - a Kúria - az ítélőtábla - a törvényszék - a járásbíróság és a kerületi bíróság (a továbbiakban együtt: járásbíróság) - a közigazgatási és munkaügyi bíróság. 1820 A törvény indoklása szerint erre azért van szükség, mert az igazgatási modell gyorsabb, operatívabb, hatékonyabb formája valósítható meg az új szerkezeti átalakítással, a Kúria pedig mindezek felett biztosítja a jogegységesítést. A bírósági rendszer felépítése bár megmarad négy szintűnek az elnevezésekkel a régi hagyományokhoz térnek vissza, vagyis az első folyamodású bíróságokról szóló évi XXXI. törvénycikk elnevezéseihez. A Kúria feladatköre és szervezete: Bszi. 24. (1): A Kúria a) elbírálja - törvényben meghatározott ügyekben - a törvényszék, továbbá az ítélőtábla határozata ellen előterjesztett jogorvoslatot, b) elbírálja a felülvizsgálati kérelmet, c) a bíróságokra kötelező jogegységi határozatot hoz, d) joggyakorlat-elemzést folytat a jogerősen befejezett ügyekben, ennek keretében feltárja és vizsgálja a bíróságok ítélkezési gyakorlatát, e) elvi bírósági határozatokat és elvi bírósági döntéseket tesz közzé, f) dönt az önkormányzati rendelet más jogszabályba ütközéséről és megsemmisítéséről, g) dönt a helyi önkormányzat törvényen alapuló jogalkotási kötelezettsége elmulasztásának megállapításáról, és h) eljár a hatáskörébe tartozó egyéb ügyekben. Láthatjuk, hogy a Kúria feladatköre rendkívül széles és összetett. Feladatköreinek száma a régi Bszi.-ben nevesített Legfelsőbb Bírósági feladatkörökkel szemben nyolcra emelkedik. A Kúria feladatköreivel párhuzamosan szervezete is kiegészül ítélkező, jogegységi és önkormányzati tanácsokkal valamint bírósági joggyakorlat elemző csoportokkal, továbbá büntető-, polgári kollégiumok is működnek, a közigazgatási és munkaügyi kollégiumok viszont összevont rendszert alkotnak. A Kúria fő feladataként nevesített jogalkalmazás egységének megteremtése érdekében a törvény indoklása szerint: meg kell találni, és ki kell alakítani azokat az eszközöket, amelyek a Kúria számára biztosítják az ország különböző területein jelentkező jogalkalmazási problémák mielőbbi megismerését, és azok lehető legrövidebb időn belül való kezelését. 12 Ezen oldal 19 Több megjelenítése
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben T/13860. számú. törvényjavaslat
Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 6/2012. (IV. 13.) OBH utasítása a bírák és igazságügyi alkalmazottak tevékenysége elismeréséről szóló szabályzatról Az Országos Bíróság Hivatal elnökeként a bíróságok Részletesebben Sarkalatos átalakulások A bíróságokra vonatkozó szabályozás átalakulása 2010-2014
MTA Law Working Papers 2014/39 Sarkalatos átalakulások A bíróságokra vonatkozó szabályozás átalakulása 2010-2014 Darák Péter Magyar Tudományos Akadémia / Hungarian Academy of Sciences Budapest ISSN 2064-4515 Részletesebben AZ IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS REFORMJA JOGHARMONIZÁCIÓ
AZ IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS REFORMJA JOGHARMONIZÁCIÓ (Történeti áttekintés, az intézményi struktúra felépítése és működése, a reform során szerzett pozitív és negatív tapasztalatok bemutatása) A Magyar Népköztársaság Részletesebben Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében
Dr. Szalma Mária Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében I. A Szerb Köztársaság Bíróságokról szóló törvénye 1 értelmében az ország legfelsőbb Részletesebben 1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések
1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések Alkotmány: constitutio közös állapot, közös megegyezés, hogy milyen szabályok Részletesebben III. AZ ORSZÁGOS BÍRÓI TANÁCS 2012. ÁPRILIS 17-I ÜLÉSÉN HOZOTT HATÁROZATAI
III. AZ ORSZÁGOS BÍRÓI TANÁCS 2012. ÁPRILIS 17-I ÜLÉSÉN HOZOTT HATÁROZATAI 14/2012. (IV. 17.) OBT határozat a Szervezeti és működési szabályzat elfogadásának időpontjáról Az Országos Bírói Tanács a végleges Részletesebben Szegedi Törvényszék szervezeti ábrájához kapcsolódó Tevékenységek döntési folyamatok és felelőseik (hatályos SZMSZ kivonata)
Szegedi Törvényszék szervezeti ábrájához kapcsolódó Tevékenységek döntési folyamatok és felelőseik (hatályos SZMSZ kivonata) A bíróságok Alaptörvényben meghatározott feladatai (25. cikk) A bíróságok igazságszolgáltatási Részletesebben A választási bizottságra vonatkozó általános szabályok a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény alapján
A választási bizottságra vonatkozó általános szabályok a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény alapján II. FEJEZET A VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁGOK 10. A választási bizottság 14. (1) A választási Részletesebben c) A rendes bíróságokra vonatkozó részletes magyarázatok
c) A rendes bíróságokra vonatkozó részletes magyarázatok 1. Békítő bíróság A békítő bíróság a polgárokhoz legközelebb álló bíróság. Az Alkotmány rendelkezésének megfelelően tagjait a király nevezi ki. Részletesebben Tájékoztató és Tematika MAGYAR ALKOTMÁNYJOG c. tantárgyból. LEVELEZŐ MUNKAREND részére. 2012 tavaszi szemeszter
Nemzeti Közszolgálat Egyetem Rendészettudományi Kar Alkotmányjogi és Közigazgatási Jogi Tanszék Tájékoztató és Tematika MAGYAR ALKOTMÁNYJOG c. tantárgyból LEVELEZŐ MUNKAREND részére 2012 tavaszi szemeszter Részletesebben A Magyar Köztársaságban az igazságszolgáltatást a következő bíróságok gyakorolják:
Az igazságszolgáltatás alapelvei: 1) Hatalom megosztás elve: a hatalmi ágakat felosztják. A bírói hatalmi ág nincs alávetve sem végrehajtó sem trv alkotó hatalomnak. 2) Az igazságszolgáltatás monopóliuma: Részletesebben ELŐTERJESZTÉS A KÉPVISELŐ-TESTÜLET 2016. január 27-i ülésére. A napirendet tárgyaló ülés dátuma: 2016. január 27. A napirendet tárgyaló ülés típusa-2
ELŐTERJESZTÉS A KÉPVISELŐ-TESTÜLET 2016. január 27-i ülésére A napirendet tárgyaló ülés dátuma: 2016. január 27. A napirendet tárgyaló ülés: Képviselő-testület Előterjesztő: Kmetty Károly polgármester Részletesebben Petrétei József, egyetemi tanár PTE ÁJK Alkotmányjogi Tanszék
5 Petrétei József, egyetemi tanár PTE ÁJK Alkotmányjogi Tanszék A magyar Országgyűlésre vonatkozó szabályozás alaptörvényi, törvényi és határozati házszabályi szinten 1 Bevezetés Bár Magyarországon az Részletesebben A Kúria elnökének országgyűlési beszámolója a Kúria 2012. évi tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében
J / 11282 A KÚRIA ELNÖKE 2013. El. II. A. 4/1. szám A Kúria elnökének országgyűlési beszámolója a Kúria 2012. évi tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében 2 TARTALOMJEGYZÉK Részletesebben Döntéshozatal, jogalkotás
Az Európai Unió intézményei Döntéshozatal, jogalkotás 2012. ősz Lattmann Tamás Az Európai Unió intézményei intézményi egyensúly elve: EUSZ 13. cikk az intézmények tevékenységüket az alapító szerződések Részletesebben SZAKDOLGOZAT MENYHÉRTNÉ CSIZMÁR ÉVA
SZAKDOLGOZAT MENYHÉRTNÉ CSIZMÁR ÉVA MISKOLC 2014 MISKOLCI EGYETEM ÁLLAM- ÉS JOGTUDOMÁNYI KAR ÁLLAMTUDOMÁNYI INTÉZET KÖZIGAZGATÁS JOGI TANSZÉK A KÉPVISELŐ-TESTÜLET MŰKÖDÉSE A GYAKORLATBAN SZERZŐ: MENYHÉRTNÉ Részletesebben Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 25/2012. (XII. 21.) OBH utasítása a szolgálati bíróság tagjai kinevezésének részletszabályairól és díjazásáról
Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 25/2012. (XII. 21.) OBH utasítása a szolgálati bíróság tagjai kinevezésének részletszabályairól és díjazásáról Az Országos Bírósági Hivatal elnökeként a bíróságok Részletesebben ÉVFOLYAMDOLGOZAT. A h o n v é d e l mi k ö t e l e z e t t s é g a l k o t má n yjogi p r o b l é má i
SZEGEDI TUDOMÁNYEGYETEM Állam- és Jogtudományi Kar Szeged ÉVFOLYAMDOLGOZAT A h o n v é d e l mi k ö t e l e z e t t s é g a l k o t má n yjogi p r o b l é má i Konzulens: Dr. Tóth Károly Egyetemi Docens Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 7. ELŐZETES KÖLTSÉGVETÉSMÓDOSÍTÁS-TERVEZET A 2005-RE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSHEZ
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA Brüsszel, 5.9.2005 COM(2005)419 végleges 7. ELŐZETES KÖLTSÉGVETÉSMÓDOSÍTÁS-TERVEZET A 2005-RE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSHEZ ÁLTALÁNOS BEVÉTELI KIMUTATÁS SZAKASZONKÉNTI Részletesebben A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története. A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma. Eljárásfajták a közigazgatásban
A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története 1 A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma 2 Eljárásfajták a közigazgatásban Az eljárás és az eljárásjog definiálása Magyary Zoltán: Részletesebben Tájékoztató a devizahiteles ügyekkel kapcsolatos intézkedésekről
Tájékoztató a devizahiteles ügyekkel kapcsolatos intézkedésekről Azonnali intézkedés 12.000 ügyben Az Országos Bírói Tanács 2014. július 22-i ülésén soron kívüli intézkedést rendelt el a folyamatban lévő Részletesebben 1. AZ ALKOTMÁNY ÉS ALKOTMÁNYOSSÁG
Központi Sport- és Ifjúsági Egyesület 1146. Budapest, Istvánmezei út 1-3. SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT Jóváhagyva: 2001. május 03. 1 A szervezeti és működési szabályzat összefoglalóan tartalmazza Részletesebben KÖZIGAZGATÁSI SZAKVIZSGA
Nemzeti Közszolgálati Egyetem KÖZIGAZGATÁSI SZAKVIZSGA ÁLLAMIGAZGATÁS Jegyzet Budapest, 2014 NEMZETI KÖZSZOLGÁLATI EGYETEM Államigazgatás A tananyagot megalapozó tanulmány megalkotásában közreműkött: Dr. Részletesebben Dr. Bodzási Balázs helyettes államtitkár úr részére. Igazságügyi Minisztérium. Tisztelt Helyettes Államtitkár Úr! Bevezető:
Dr. Bodzási Balázs helyettes államtitkár úr részére Igazságügyi Minisztérium Tisztelt Helyettes Államtitkár Úr! Az igazságügyi szakértőkről szóló törvény tervezetével kapcsolatos észrevételeket, javaslatokat Részletesebben 1. téma. 2. kérdés: Ismertesse az Alaptörvény által a helyi közügyek körében nevesített helyi önkormányzati feladat- és hatásköröket!
1. téma 1.kérdés: Mutassa be a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájának a helyi önkormányzatok tevékenységének állami felügyeletére vonatkozó rendelkezéseit, majd ismertesse a törvényességi ellenőrzés/felügyelet Részletesebben http://www.lb.hu/joghat/jk0306.html
2013. június 24. 2013. 13. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 13/2013. (VI. 17.) AB határozat a bíróságok szervezetérõl és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. Részletesebben - a közszolgáltatások színvonalának emelése - minőség, gyorsaság, ügyfélcentrikusság,
Alapelvek: - alapjogok érvényesülése biztosítása (demokratikus működés), Európai Önkormányzati Charta - a közszolgáltatások színvonalának emelése - minőség, gyorsaság, ügyfélcentrikusság, - hatékony működés, Részletesebben HÁTTÉRANYAG AZ ALAPTÖRVÉNY NEGYEDIK MÓDOSÍTÁSÁHOZ
HÁTTÉRANYAG AZ ALAPTÖRVÉNY NEGYEDIK MÓDOSÍTÁSÁHOZ I. ELŐZMÉNYEK 1. A módosítás indoka Az Országgyűlés 2013. március 11-én elfogadta az Alaptörvény negyedik módosítását (a továbbiakban: Módosítás). A Módosítást Részletesebben Pálmonostora Község Önkormányzat. Polgármesteri Hivatalának. Szervezeti és Működési Szabályzata
Pálmonostora Község Önkormányzat Polgármesteri Hivatalának Szervezeti és Működési Szabályzata 1 Az államháztartás működési rendjéről szóló többször módosított 217/1998. (XII. 30.) Korm. rend. 10.. (4) Részletesebben A HELYI ÖNKORMÁNYZATI JEGYZŐ FELADATAINAK ÉS HATÁSKÖREINEK A RENDSZERE SZAKDOLGOZAT
Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Közigazgatási Jogi Tanszék A HELYI ÖNKORMÁNYZATI JEGYZŐ FELADATAINAK ÉS HATÁSKÖREINEK A RENDSZERE SZAKDOLGOZAT Konzulens: dr. Bodnár Norbert Készítette: Pápai Részletesebben Jogszabályi keretek összefoglalása polgári ügyszak
Jogszabályok listája Jogszabályi keretek összefoglalása polgári ügyszak 1952. évi III. törvény a polgári perrendtartásról a bírósági ügyvitel szabályairól szóló 14/2002. (VIII. 1.) IM rendelet (Büsz) 56/2008.(III.26.) Részletesebben A munkafelügyeleti rendszer szervezeti átalakítása
TÁMOP-2.4.8-12/1-2012-0001 A munkahelyi egészség és biztonság fejlesztése, a munkaügyi ellenőrzés fejlesztése A munkafelügyeleti rendszer szervezeti átalakítása Előadó: dr. H. Nagy Judit főosztályvezető-helyettes Részletesebben SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT
Komárom Városi Sportegyesület 2922 Komárom, Stadion út 1. SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT Jóváhagyva: 2009. április 24. 1 A szervezeti és működési szabályzat összefoglalóan tartalmazza az egyesület szerveinek, Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK UTASÍTÁSOK 7
2015/11. SZÁM 2015/11. SZÁM TARTALOMJEGYZÉK TARTALOMJEGYZÉK UTASÍTÁSOK 7 Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 6/2015. ( XI.30.) OBH utasítása a bíróságok igazgatásáról rendelkező szabályzatról Az Országos Részletesebben ELŐTERJESZTÉS A KORMÁNY RÉSZÉRE. a Legyen jobb a gyermekeknek! Nemzeti Stratégia Értékelő Bizottságának létrehozásáról
MeH-et vezető miniszter Iktatószám:MEH/ ELŐTERJESZTÉS A KORMÁNY RÉSZÉRE a Legyen jobb a gyermekeknek! Nemzeti Stratégia Értékelő Bizottságának létrehozásáról Budapest, 2008. május Melléklet A Kormány./2008. Részletesebben 1. A közszolgálati tisztviselők jogviszonyának jellemzői, elhatárolása más, munkavégzésre irányuló jogviszonyoktól
A diasort hatályosította: dr. Márkus Györgyi (2014. augusztus 15.) 1 Az előadás tartalmi felépítése 1. A közszolgálati tisztviselők jogviszonyának jellemzői, elhatárolása más, munkavégzésre irányuló jogviszonyoktól Részletesebben Az új fizetési meghagyásos eljárás néhány alkotmányos és uniós jogi vonatkozása
Pákozdi Zita egyetemi tanársegéd, Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar Polgári Jogi és Polgári Eljárásjogi Tanszék Az új fizetési meghagyásos eljárás néhány alkotmányos és uniós jogi vonatkozása Részletesebben GYŐR-MOSON-SOPRON MEGYEI
GYŐR-MOSON-SOPRON MEGYEI ÉPÍTÉSZ KAMARA ALAPSZABÁLYA 2014. 1 I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.. A KÖZTESTÜLET NEVE Győr-Moson-Sopron Megyei Építész Kamara 2.. 1./ SZÉKHELYE 9023 Győr, Corvin u. 22. 2./ ILLETÉKESSÉGI Részletesebben Dr. Darák Péter előadása:
Dr. Darák Péter előadása: A belső bírói fórumok, az oktatás és az informális csatornák szerepe az ítélkezési gyakorlat egységesítésében 1. Létezik-e bírói jog? A bírói jogalkotás létezésének kérdése hosszú Részletesebben A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10.
A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10. A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEKRE VONATKOZÓ EURÓPAI UNIÓS SZABÁLYOZÁS.MOSTANÁIG CSAK BIZOTTSÁGI Részletesebben ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY. Magyarország Alaptörvényének Átmeneti Rendelkezései. Magyarország Alaptörvényének Átmeneti Rendelkezései... 347.
LIX. ÉVFOLYAM ÁRA: 1365 Ft 12. SZÁM ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY A LEGFÕBB ÜGYÉSZSÉG HIVATALOS LAPJA BUDAPEST, 2011. december 31. Tartalom Oldal Magyarország Alaptörvényének Átmeneti Rendelkezései Magyarország Alaptörvényének Részletesebben Kérem szíveskedjék megjelölni, hogy a pályázathoz mely dokumentumokat csatolta.
2010. évi 5. számú szabályzata a bírósági fogalmazók felvételi versenyvizsgájának részletes szabályairól szóló 2007. évi 5. számú OIT szabályzat módosításáról Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács (a Részletesebben 12. Önkormányzati rendszer, szociális feladatok
12. Önkormányzati rendszer, szociális feladatok 2011. évi CLXXXIX. Törvény Magyarország helyi önkormányzatairól Önkormányzat: a helyi önkormányzás testülete és szervezete, feladat- és hatáskörébe tartozó Részletesebben A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület Szervezeti és Működési Szabályzata. A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület
A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA 2008. I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A Sportegyesület jogállása Az Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület alakuló közgyűlése Részletesebben Alkotmányügyi Bizottság JELENTÉSTERVEZET. Vélemény előadója(*): Gál Kinga, Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Alkotmányügyi Bizottság 2009/2241(INI) 2.2.2010 JELENTÉSTERVEZET az Uniónak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez történő csatlakozására Részletesebben A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről
A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről A Közbeszerzési Döntőbizottság a konzorciumok jog- és ügyfélképességével kapcsolatosan a következőkben ismertetett Részletesebben 1. A köztisztviselôk jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 43. -ának. -ának (1) bekezdésében foglalt illetményalap
VIII. évfolyam 2011. 1 MUNKA ADO Munkaügy, munkajog, egészség- és nyugdíjbiztosítási szolgáltatások T A R T A L O M MUNKAÜGY 1 A foglalkoztatáshoz kapcsolódó fontos számok a költségvetésben: mi mennyi Részletesebben HELYESBÍTÉS. Tisztelt Olvasó/Pályázó!
HELYESBÍTÉS Tisztelt Olvasó/Pályázó! Ezúton tájékoztatjuk, hogy a Bírósági Közlöny 2012/4. számának 36. és 37. oldalán az Országos Bírósági Hivatal 1-6. szám alatti pályázatának kiírási szövege kiegészítésre Részletesebben Salgótarján Megyei Jogú Város Polgárm es tere. J A V A S L A T bírósági ülnökök választására
Salgótarján Megyei Jogú Város Polgárm es tere Szám: 7382-21/2015. J A V A S L A T bírósági ülnökök választására Tisztelt Közgyűlés! A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény Részletesebben I. A projekt által érintett feladat kereteit meghatározó jogszabályok és egyéb rendelkezések felsorolása
JOGSZABÁLYI KERETEK ÖSSZEFOGLALÁSA A Legfőbb Ügyészség intézményi stratégiájának elkészítése ÁROP- 1.1.19-2012-2012-0004 kódszámú projekt társadalmi fenntarthatósági vállalásainak teljesítéséhez kapcsolódóan Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a N G Ügyvédi Iroda (cím) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Budapest, Városház Részletesebben A Veszprémi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság ügyelosztási rendje
Ügyszám: 2014.El.III.A.2. A Veszprémi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság ügyelosztási rendje A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. Tv. 9. -ban foglaltakra figyelemmel Veszprémi Részletesebben A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia
A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia A civil szervezetekkel kapcsolatos főbb jogszabályok Alaptörvény Ptk. Az egyesülési Részletesebben (1) A Szervezet neve: Szénhidrogén-szállítóvezetéki Szakági Műszaki Bizottság Székhelye: Siófok
Szénhidrogén-szállítóvezetéki Szakági Műszaki Bizottság MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT I. Általános rendelkezések 1. A Műszaki Bizottság neve, székhelye (1) A Szervezet neve: Szénhidrogén-szállítóvezetéki Szakági Részletesebben MAGYARORSZÁG ALKOTMÁNYA / ALAPTÖRVÉNYE. (2011. április 25.) ISTEN, ÁLDD MEG A MAGYART. Nemzeti Hitvallás / Nemzeti Nyilatkozat
IDZIGNÉ NOVÁK CSILLA A (JOG)ÁLLAMI BÜNTETŐHATALOM RENDSZER, KORLÁTOK, GARANCIÁK Az Alkotmány módosításáról szóló 1989. évi XXXI. törvényt a különféle politikai erők, az állampárt és az ellenzék kölcsönösen Részletesebben Az elmúlt napok főbb hírei 2013.07.13-16.
1 Az elmúlt napok főbb hírei 2013.07.13-16. A főbb témák: 1. (Interjú Handó Tündével) 2. Bíróságok napja - Darák: változás és t 3. Interjú Handó Tündével a központi igazgatásáról (Inforádió Aréna) 4. Az Részletesebben Az Állami Számvevőszék feladatai és szervezeti átalakulása az új ÁSZ-törvény tükrében
Az Állami Számvevőszék feladatai és szervezeti átalakulása az új ÁSZ-törvény tükrében Domokos László, az Állami Számvevőszék elnökének előadása MPGEKE Konferencia, Eger 2011. nov. 3-5. A közpénzügyek válsága Részletesebben A Szolnoki Törvényszék Polgári-Gazdasági-Közigazgatási Kollégiumának
SZOLNOKI TÖRVÉNYSZÉK Polgári-Gazdasági-Közigazgatási Kollégium V e z e t ő j e 5000 Szolnok, Kossuth Lajos út 1. t. 06 56 501 410 f. 06 56 410 906 e. birosag@szolnokit.birosag.hu http://www.szolnokitorvenyszek.birosag.hu Részletesebben A BARTÓK BÉLA KOLLÉGIUM SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA
A BARTÓK BÉLA KOLLÉGIUM SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA TARTALOMJEGYZÉK I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK... 3 1.... 3 II. A KOLLÉGIUM VEZETÉSE ÉS IRÁNYÍTÁSA... 3 2.... 3 A Kollégiumi Közgyűlés... 3 3.... Részletesebben v é g z é s t: A Fővárosi Ítélőtábla a Fővárosi Választási Bizottság 298/2014. (X.17.) FVB számú határozatát helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.058/2014/5. A Fővárosi Ítélőtábla a Ügyvédi Iroda (címe., ügyintéző: ügyvéd neve) által képviselt kérelmező neve (címe) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság 2014. Részletesebben A pénzügyi vállalkozás vezető állású személyének megválasztása/kinevezése
5/006. (VI..) Budapest Csepel Önkormányzata Kt. rendelete a születési támogatásr ól (a 0/007. (III.6.) Budapest XXI. Kerület Csepel Önkormányzata Kt. rendelttel, valamint a /007. (V.5.) Budapest XXI. Kerület Részletesebben A KÖZBESZERZÉSEK HELYZETÉNEK ALAKULÁSA MAGYARORSZÁGON, LEHETŐSÉGEK ÉS KIHÍVÁSOK RIGÓ CSABA BALÁZS KÖZBESZERZÉSI HATÓSÁG 2015. NOVEMBER 19.
A KÖZBESZERZÉSEK HELYZETÉNEK ALAKULÁSA MAGYARORSZÁGON, LEHETŐSÉGEK ÉS KIHÍVÁSOK RIGÓ CSABA BALÁZS KÖZBESZERZÉSI HATÓSÁG 2015. NOVEMBER 19. Tartalom I.) A Közbeszerzések helyzetének alakulása Magyarországon Részletesebben ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK I.
ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK I (általános jog) Dr Siket Judit TÁMOP-557-08/1-2008-0001 A jog fogalma, a jogalkotás magatartási minta kötelező norma az állami kényszer szerepe A jogforrások jogforrások az Alaptörvényben Részletesebben 303/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet. az Igazságügyi Hivatalról
A jogszabály mai napon hatályos állapota 303/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet az Igazságügyi Hivatalról A Kormány az Alkotmány 35. -ának (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében, az Részletesebben A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (nagytanács) 2014. április 8. *
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (nagytanács) 2014. április 8. * Tagállami kötelezettségszegés 95/46/EK irányelv A személyes adatok kezelése vonatkozásában a természetes személyeket megillető védelem és az ilyen adatok Részletesebben AZ ÖNKORNÁNYZATI VAGYON ÁLLAMI HASZNÁLATBA VÉTELE. A közoktatás és a köznevelés rendszerének összevetése
AZ ÖNKORNÁNYZATI VAGYON ÁLLAMI HASZNÁLATBA VÉTELE A közoktatás és a köznevelés rendszerének összevetése A közoktatás rendszerét felváltó köznevelés rendszere a feladatmegoszlás, a rendszer működtetése Részletesebben A MAGYAR KÖNYVVIZSGÁLÓI KÖZFELÜGYELET
A MAGYAR KÖNYVVIZSGÁLÓI KÖZFELÜGYELET Dr Sugár Dezső előadás a VISEGRÁDI NÉGYEK TALÁLKOZÓJÁRA MISKOLC, LILLAFÜRED 1 A KÖNYVVIZSGÁLÓI KÖZFELÜGYELET MUNKÁJÁNAK JOGI KERETEI EU irányelv egységes keretfeltételeket Részletesebben Tematika. a közigazgatási szakvizsga kötelező tantárgyának felkészítő tanfolyamához. 1. nap. A központi állami szervek rendszere
Tematika a közigazgatási szakvizsga kötelező tantárgyának felkészítő tanfolyamához A képzés időpontja: 2012. október 2-4. és 10-11. helye: Győr-Moson-Sopron Megyei Intézményfenntartó Központ Díszterme Részletesebben BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6.
A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A JOGI SZEMÉLY ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI (A Ptk. 3:1. -3:48., az egyes jogi személyek átalakulásáról, Részletesebben Tudományos segédmunkatárs MTA Társadalomtudományi Központ Jogtudományi Intézete Közigazgatás-és Büntetőtudományok Osztálya Közigazgatási Csoport
dr. Koi Gyula Megbízott előadó Nemzeti Közszolgálati Egyetem Közigazgatás-tudományi Kar Alkotmányjogi Tanszék Tudományos segédmunkatárs MTA Társadalomtudományi Központ Jogtudományi Intézete Közigazgatás-és Részletesebben A közvetlen demokrácia és intézményei előadásvázlat 2015. április 23.
A közvetlen demokrácia és intézményei előadásvázlat 2015. április 23. Alapfogalmak. A képviseleti és a közvetlen hatalomgyakorlás viszonya - a közvetlen hatalomgyakorlás intézményei o népszavazás: döntéshozatal Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: Kötelezi a szervezőt, hogy fizessen meg az államnak külön felhívásra 10.000 (tízezer) forint eljárási illetéket.
KÚRIA Knk.IV.37.487/2015/2.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek (a továbbiakban: szervező), a Nemzeti Választási Bizottság országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott Részletesebben A szabályzat célja. A szabályzat hatálya
O R S Z Á G O S B Í R Ó S Á G I H I V A T A L ELNÖKE Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 16/2012. (X. 18.) OBH utasítása a meghagyással kapcsolatos eljárás és a meghagyásba bevont szervek besorolásáról Részletesebben A jogi személyek általános szabályai az új Ptk.-ban
A jogi személyek általános szabályai az új Ptk.-ban A gazdasági társaságok közös szabályainak kiterjesztése A Könyvben szabályozott jogi személyek tagsággal bíró jogi személyek egyesület gazdasági társaságok Részletesebben A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2014. február 21.-i ülése 4. számú napirendi pontja
Minősített többség A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2014. február 21.-i ülése 4. számú napirendi pontja Javaslat a Tolna Megyei Önkormányzati Hivatal alapító okiratának módosítására Előadó: dr. Részletesebben Dr. Kónya László Dr. Farkas Zsolt Dr. Pusztai Adél Dr. Tózsa István Dr. Simon Barbara Tóth Ferenc AZ ÖNKORMÁNYZAT JOGÁLLÁSA ÉS DÖNTÉSI KOMPETENCIÁJA
Dr. Kónya László Dr. Farkas Zsolt Dr. Pusztai Adél Dr. Tózsa István Dr. Simon Barbara Tóth Ferenc AZ ÖNKORMÁNYZAT JOGÁLLÁSA ÉS DÖNTÉSI KOMPETENCIÁJA Nyomdai_Az_onkormanyzat_jogallasa.indd 1 2015.02.16. Részletesebben Előterjesztés Bátonyterenye Kistérség Önkormányzatainak Többcélú Társulása Társulási Megállapodásának módosítására
Előterjesztés Bátonyterenye Kistérség Önkormányzatainak Többcélú Társulása Társulási Megállapodásának módosítására Tisztelt Képviselő-testület! Bátonyterenye Kistérség Önkormányzatainak Többcélú Társulása Részletesebben Megállapodás közös önkormányzati hivatal létrehozásáról
Megállapodás közös önkormányzati hivatal létrehozásáról amely létrejött egyrészről - Bárna Község Önkormányzat 3126 Bárna, Petőfi út 23., képviseli Tóth Károlyné polgármester, - Mátraszele Község Önkormányzat Részletesebben 2011. évi CXIII. törvény a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről 1
OptiJus Opten Kft. 1. 2011. évi CXIII. törvény 2011. évi CXIII. törvény a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről 1 A 2012.1.1. és 2012.6.30. Részletesebben Válaszok a bírósági ügyek bírák közötti kiosztásáról szóló ECJN kérdőív adatsorára Magyarország
Válaszok a bírósági ügyek bírák közötti kiosztásáról szóló ECJN kérdőív adatsorára Magyarország Szükséges előrebocsátani, hogy az Országos Bírósági Hivatal (OBH) mellett több munkacsoport működik. Ezek Részletesebben Tárnoki Polgármesteri Hivatal. Szervezeti és Mű ködési Szabályzata
181/2014.(XII.11.) sz. önk. határozat melléklete Tárnoki Polgármesteri Hivatala Szervezeti és Mű ködési Szabályzata Tárnok Nagyközség Önkormányzatának Képviselő -testülete (a továbbiakban: alapító) Magyarország Részletesebben Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben TAGOZATI ALAPSZABÁLY. ÉVOSZ Mérnöki Vállalkozások Tagozata
TAGOZATI ALAPSZABÁLY A Mérnöki Vállalkozások Tagozata, mint az Építési Vállalkozók Országos Szakszövetsége (ÉVOSZ) társadalmi szervezet keretében megalakuló Tagozatot, az Alapítók az Alkotmány, a Polgári Részletesebben A 2010. évi költségvetési beszámoló szöveges indoklása. Összefoglaló
A 2010. évi költségvetési beszámoló szöveges indoklása 1. Feladatkör, tevékenység Az intézmény neve: Egyenlő Bánásmód Hatóság Törzskönyvi azonosítószáma: 598196 Honlapok címe: www.egyenlobanasmod.hu; www.antidiszko.hu Részletesebben /2013. (..) Korm. rendelet. egyes közszolgálati tárgyú kormányrendeletek módosításáról
1 /2013. (..) Korm. rendelet egyes közszolgálati tárgyú kormányrendeletek módosításáról A Kormány az 1., valamint a 6. és 8. tekintetében a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény Részletesebben A Debreceni Törvényszék Gazdasági Kollégiumának ügyrendje és működési szabályzatának tervezete
Debreceni Törvényszék 2013.EL.II.C.20. A Debreceni Törvényszék Gazdasági Kollégiumának ügyrendje és működési szabályzatának tervezete I. 1.) Az ügyrend célja, jogforrásai hatályba lépése, hatálya Az ügyrend Részletesebben ÉS MÉGIS KINEK AZ ÉRDEKE? JEGYEZETEK A POLGÁRI PERRENDTARTÁS EGY ÚJABB MÓDOSÍTÁSÁHOZ
DR. KISS DAISY ügyvéd, az ELTE tiszteletbeli tanára I. Bevezetés helyett ÉS MÉGIS KINEK AZ ÉRDEKE? JEGYEZETEK A POLGÁRI PERRENDTARTÁS EGY ÚJABB MÓDOSÍTÁSÁHOZ Sokszor eltűnődöm azon, hogy mégis kinek az Részletesebben A környezetbe való beavatkozással járó beruházások. engedélyezési problémái a közösségi jogban
A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési problémái a közösségi jogban 2010. január 11-én került megrendezésre a A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési Részletesebben A TÖRVÉNYSZÉK MŰKÖDÉSÉT MEGHATÁROZÓ LEGFONTOSABB JOGFORRÁSOK
Szervezetfejlesztés a en az ítélkezési munka támogatásának, a szervezet hatékonyságának, gazdaságos működésének érdekében című ÁROP-1.2.18/A-2013-2013-0063. számú pályázat A TÖRVÉNYSZÉK MŰKÖDÉSÉT MEGHATÁROZÓ Részletesebben JÁSZ-NAGYKUN-SZOLNOK MEGYEI MÉRNÖKI KAMARA SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT
JÁSZ-NAGYKUN-SZOLNOK MEGYEI MÉRNÖKI KAMARA SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT 2009. 1 1. Általános rendelkezések: A Szervezeti és Működési Szabályzat (továbbiakban: Szabályzat) rendelkezéseit a tervező-és Részletesebben T Á J É K O Z T A T Ó a bírósági ülnökök választásáról
T Á J É K O Z T A T Ó a bírósági ülnökök választásáról Magyarország köztársasági elnöke az Országos Bírósági Hivatal elnökének előterjesztésére az ez évi ülnökválasztást várhatóan 2015. március 7. napja Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Kúria Bíróság Bíróság Kúria Kúria Bíróság Bíróság Bíróság Kúria Bíróság Kúria bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria KÚRIA Kúria Kúria bíróság bíróság Bíróság Bíróság BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG KÚRIA Kúria


text:
Az egészségügyi szolgáltatás nyújtásával összefüggésben okozott károkért való felelősség szabályainak változása napjainkban
Az egészségügyi kártérítési eljárások[1] során az egészségügyi szolgáltató polgári jogi felelősségének megállapítására vonatkozó szabályozás a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) hatályba lépésével csaknem 50 évig változatlan tartalommal állt fenn, azonban az utóbbi években a bírói gyakorlat által indukált és a jogalkotó által azóta elismert folyamatok következtében ezen a területen jelentős változás van folyamatban. Tanulmányunkban e folyamat rövid felvázolására törekedtünk. Ennek keretében a csaknem fél évszázadig uralkodó rendelkezések bemutatását követően az egészségügyi szolgáltatást nyújtó (a továbbiakban: egészségügyi szolgáltató)[2] illetve az azt igénybe vevő (a továbbiakban: beteg)[3] személyek között fennálló jogviszony kontraktuális illetve deliktuális jellege tárgyában a bírói gyakorlatban és a jogi szabályozás szintjén az utóbbi időben bekövetkezett szemléletváltásokat, módosulásokat ismertetjük, végül kitérünk a folyamatnak a fentiekből adódó esetleges következő állomására.
1. Az egészségügyi szolgáltató polgári jogi felelősségének jogszabályi alapjai
Speciális felelősségi alakzat hiányában[4] az egészségügyi kártérítési eljárásokban a polgári jogi felelősség általános szabályai az irányadóak és az alkalmazandóak, mindezek alapján a Ptk. hatályba lépése óta a bíróságok a Ptk. 339. § (1) bekezdésében megfogalmazott általános felelősségi klauzula alapján bírálják el az egészségügyi szolgáltatók felelősségét. „Aki másnak jogellenesen kárt okoz, köteles azt megtéríteni. Mentesül a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható.” Ezen generálklauzulát töltik ki tartalommal, az egészségügyi szolgáltatótól elvárható gondossági mércét specializálva a mindenkori egészségügyi jogszabályok. Már az orvosi rendtartásról szóló 1959. évi 8. tvr. is rendelkezik arról, hogy az orvosnak a beteg ellátása során a legnagyobb gondossággal és körültekintéssel kell eljárnia. A tvr.-ben foglaltakat szó szerint vette át az egészségügyről szóló 1972. évi II. törvény[5]. A jelenleg hatályos, az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továbbiakban: Eütv.) a megalkotásakor - annak 77. § (3) bekezdésében -, bár más megközelítésből kiindulva[6], de nem szakított a gondosság fokmérőjének korábbi meghatározásával, a legnagyobb gondosság elvével egészen 2004-ig.
Az egészségügyi tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIII. törvény (a továbbiakban: Eütev.) 2004. május 1. napjával hatályon kívül helyezte az egészségügyi törvény szövegéből a „legnagyobb” szót. A jelenleg hatályos norma alapján „Minden beteget - az ellátás igénybevételének jogcímére tekintet nélkül - az ellátásában résztvevőktől elvárható gondossággal, valamint a szakmai és etikai szabályok, illetve irányelvek betartásával kell ellátni.” A „legnagyobb” szó jogszabályból történő elmaradásának konkrét indoka nem ismert[7], azonban mind a jogtudomány, mind pedig a bírói gyakorlat oldaláról született publikációkból az tűnik ki, hogy e pontosítás a felelősség mértékét a gyakorlatban nem csökkenti majd, a védett jogtárgy természete miatt (élet, testi épség, egészség) indokolt marad a továbbiakban is az általánoshoz képest fokozott gondossági mérce alkalmazása[8]. E módosításának a joggyakorlatra való hatásáról sokáig nem lehettek pontos ismereteink, napjainkban kezdenek napvilágot látni az első olyan ítéletek, amelyeknél az ellátás igénybevételének időpontja vonatkozásában már az „újfajta gondossági mérce” él az egészségügyi szolgáltatást nyújtók vonatkozásában. Ezen határozatokat vizsgálva az mondható el, hogy – ahogyan az előzetesen is várható volt - lényeges változás nem történt, nem került alacsonyabbra az egészségügyi szolgáltatótól általában elvárható gondosság[9].
Fontosnak tartjuk - a fentiek magyarázataként, valamint a bizonyítási teher alakulására tekintettel némileg előre vetítve - megemlíteni a Ptk. 339. § (1) bekezdés szerinti „általában elvárhatóság”, valamint az Eütv. 77. § (3) bekezdés szerinti gondossági mérce viszonyát. Az Eütv. szerinti törvényhely az ugyanis, amely kiegészíti, tartalommal tölti ki a polgári jog szerinti általános standardot, meghatározva mi az, ami egy egészségügyi szolgáltatótól általában elvárható. Ez alapján, a jogszabályhely szerint az egészségügyi szolgáltatótól az várható el, hogy tartsa be a szakmai és etikai szabályokat és a vonatkozó irányelveket (azaz álljon rendelkezésre a betegellátáshoz szükséges valamennyi eszköz, alkalmazzon a betegforgalomhoz és az ellátott egészségügyi tevékenységhez szükséges számú és megfelelő képzettségű, tapasztalattal rendelkező személyzetet, a munkaszervezés során gondoskodjon arról, hogy az az ellátás biztonságát ne veszélyeztesse, az egészségügyi ellátást a szakmai protokollok alapján végezze etc.) valamint ezek hiányában is úgy járjon el, ahogyan a betegek ellátásában résztvevőktől[10] elvárható, ennek során legyen figyelemmel arra is, hogy tevékenységének tárgya a fokozott jogi védelmet „élvező” emberi élet, testi épség.
A bírói gyakorlat alapján mindez azt a kötelezettséget foglalja magába az egészségügyi szolgáltató oldalán,, hogy – függetlenül az egyéni lehetőségektől és adottságoktól – tegyen meg mindent a tudomány és technika adott állásának megfelelően a beteg gyógyulása, fájdalmának enyhítése érdekében. Ez a jogalkalmazói értelmezés egy csaknem feltétlen felelősségi alakzatot eredményez, amely az egészségügyi szolgáltató részéről a kimentés lehetőségét jelentősen megnehezíti, ebből adódóan a bizonyítási teher alakulása a jogviszony vonatkozásában kiemelkedő fontossággal bír.
2. Kontraktuális vagy deliktuális felelősségi szabályozás alkalmazásának jelentőssége az egészségügyi szolgáltató-beteg jogviszonyban
Hosszú időn keresztül tartotta magát az a dogmatikai ellentmondás, hogy míg a jogirodalom egyetértett abban, hogy az egészségügyi szolgáltató és a beteg között szerződéses jogviszony áll fenn[11], addig a bírói gyakorlat konzekvensen a szerződésen kívüli károkozásért való felelősség szabályait alkalmazta – néhány kivételtől eltekintve – az egészségügyi kártérítési eljárásokban[12]. Ez utóbbi álláspontot erősítette meg a Legfelsőbb Bíróság azon döntése, amely szerint „a károsult nem áll szerződéses kapcsolatban az egészségügyi szolgáltatóval, hanem az a társadalombiztosítás keretében végzett gyógyító ellátásnak minősülő műtétet hajtott végre”[13].
A jogalkotó nem foglalt állást a felelősség kontraktuális vagy deliktuális jellege vonatkozásában, az Eütv. 244. §-a „csak” annyit deklarált, hogy „E törvény hatálybalépését követően nyújtott egészségügyi szolgáltatásokkal, illetve hatósági intézkedésekkel összefüggésben keletkezett kárigények tekintetében a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959. évi IV. törvény szabályait kell megfelelően alkalmazni.”
Ezen eltérő álláspontok összehangolására, egységesítésére sokáig nem is keletkezett igény. Azon szerzők, akik e témával foglalkoztak[14] az ítélkezés szempontjából irrelevánsnak tartották, hogy a bíróság a jogviszonyt szerződésesnek fogja-e fel. Ennek indoka többek között a magyar jogrendszer azon sajátosságából eredeztethető, hogy a kontraktuális felelősségről rendelkező Ptk. 318. § (1) bekezdése valójában nem más, mint egy utaló szabály a szerződésen kívül okozott károkért való felelősség szabályára, tehát a „minden út Rómába vezet” elve alapján, függetlenül attól, honnan indul ki a bíróság eljárásában, végső soron a Ptk. 339. § (1) bekezdésében foglalt általános felelősségi klauzulát kell alkalmaznia.
Bár tény és való, hogy a Ptk. 318. §-a egy utaló szabály, mégis találunk különbségeket a szerződésszegéssel és a szerződésen kívül okozott károkért való felelősségre irányadó normák között, ennek hiányában az elhatárolásnak nem is lenne relevanciája nemhogy az egészségügyi kártérítési eljárások, hanem egyéb más polgári jogviszony vonatkozásában sem.
Megítélésünk szerint, mégha a jogvita kimenetelét lezáró döntés vonatkozásában nem is, egyéb indokok alapján nem elhanyagolható jelentőséggel bír az egészségügyi kártérítési perek elbírálása vonatkozásában hogy szerződéses vagy szerződésen kívüli jogi kapcsolattal állunk szemben.
Már Mohos László is felhívta a figyelmet arra, hogy bár a végeredmény szempontjából közömbös, azonban az elmélet tisztasága megköveteli, hogy amennyiben az egészségügyi szolgáltatásra irányuló jogviszony vonatkozásában egy szerződéses kapcsolatról beszélünk, akkor ez a bírói gyakorlatban is tükröződjön.[15]
Ezt a nézetet osztotta Kemenes István is, aki az előzőeken túlmenően egyes finanszírozási kérdéseket valamint az alábbi, további szempontokat emelte ki annak alátámasztásául, hogy a felek közötti jogviszony konrtaktuális jellegére történő utalás nem mellőzhető, a bírósági gyakorlatban nem közömbös. Kontraktuális jogviszony esetén az egészségügyi szolgáltatóval szemben a jogszabályok alapján fennálló kötelezettségek köre szélesebb, az ágazati jogszabályokban megfogalmazott kötelezettségek mellett mögöttes szabályként ott áll a Ptk. is, amelynek a szerződő felek vonatkozásában megfogalmazott kötelezettségei szintén terhelik az orvost, az egészségügyi intézményt., Szerződéses jogviszony esetén a beteg szempontjából előnyös a teljesítési segédre vonatkozó szabályok alkalmazásának lehetősége, egyértelművé téve, hogy a beteg keresetét mely (természetes vagy jogi) személy ellen nyújthatja be. A szerződésen kívül okozott károkért való felelősség vonatkozásában az alkalmazottért való felelősség polgári jogi szabályai felhívhatók ugyan, azonban az egészségügyi szolgáltatók orvosaikat gyakran vállalkozási vagy megbízási jogviszony keretében foglalkoztatják, ahol ez a szabály nem alkalmazható, így a gyakorlatban gondot jelenthet[16].
További különbség a kontraktuális valamint a deliktuális felelősség között, hogy a szerződésszegéssel okozott károkért fennálló felelősség esetében a Ptk. 318. § (1) bekezdése alapján a bíróság nem jogosult a kártérítés mérséklésére. Mindamellett, hogy a bírói gyakorlat a kár mérséklésének jogintézményét ritkán alkalmazza elmondható az is, hogy az egészségügyi kártérítési eljárásokban döntő többségében nem vagyoni kár megítéléséről van szó – amely esetben a „kár mérséklése”, mint fogalom irreleváns, a bíróság a kártérítés mértékét valamennyi körülmény együttes értékelésével határozza meg -, ezen dogmatikai különbségnek a gyakorlat szempontjából tehát nincsen döntő jelentőssége.
Megítélésünk szerint az egységes álláspont kialakításának és alkalmazásának mindezek mellett a legjelentősebb és a bírói gyakorlatra is hatással bíró indoka a bizonyítási teher vonatkozásában fellelhető különbség. A bizonyítási teher vonatkozásában az egészségügyi kártérítési eljárások már önmagukban is speciálisak a tekintetben, hogy egyetlen tény bizonyításán alapulnak: az egészségügyi szolgáltató úgy járt-e el ahogy az egészségügyi ellátásban résztvevőktől elvárható. Azonban a tekintetben különbség mutatkozik attól függően, hogy szerződésszegéssel vagy szerződésen kívül okozott kárért való felelősségről beszélünk, hogy e tényt kinek (az egészségügyi szolgáltatónak vagy a betegnek) kell bizonyítania, valamint hogy milyen körben (a jogellenesség vagy a felróhatóság vizsgálata során) értékeli a bíróság.
Amennyiben a jogvita elbírálása a deliktuális felelősség alapján történik, a felperes beteg lényegesen kedvezőbb helyzetben van, ugyanis a kárfelelősség elemei közül (lévén minden károkozás jogellenes) a jogellenesség tényét önmagában nem kell bizonyítania a Legfelsőbb Bíróság irányadó gyakorlata alapján[17], elegendő azt alátámasztania, hogy kára az alperes egészségügyi szolgáltató által végzett beavatkozás alatt, azzal összefüggésben keletkezett. A bizonyítás a deliktuális felelősség alkalmazása esetén főként egészségügyi szolgáltatóra nehezedik, aki a felróhatóság vizsgálata körében mentheti ki magát, azzal, hogy bizonyítja, eljárása megfelelt az Eütv-ben megfogalmazott gondossági mércének.
Amennyiben azonban elfogadjuk, hogy a felek között egy kontraktuális jogviszony – kezelési szerződés[18] – jön létre, abban az esetben első körben a felperest terheli bizonyítási kötelezettség a szerződésszegés ténye vonatkozásában. A betegnek kell azt bizonyítania, hogy az egészségügyi szolgáltató valamely az egészségügyi ágazati jogszabályokból vagy a Ptk. szerződésekre vonatkozó általános szabályaiból következő kötelezettségét megszegte, tehát nem, vagy nem megfelelően teljesített, és ez utóbbi kérdéskörben keretein belül vizsgálja a bíróság, hogy az egészségügyi szolgáltató a jogszabályban előírt gondossági mércét tanúsította-e[19].
Mindezek alapján látható, nem közömbös, hogy az egészségügyi kártérítési eljárásokban a bíróság hogyan értékeli, milyen alapon bírálja el a felek jogviszonyát.
Az elmélet és gyakorlat különbözősége folytán felmerülő probléma jelentőségét mutatja az is, hogy a Legfelsőbb Bíróság Civilisztikai Kollégiuma 2008. januárjában tartott ülésén az orvosi műhibaperek gyakorlatának áttekintésével kapcsolatosan foglalkozott az egészségügyi szolgáltató és beteg közötti jogviszony megítélésének problematikájával Kemenes István – a dolgozatban már többször felhívott a felek közötti jogviszony szükségképpeni kontraktuális jellegét a teljesség igényével valamennyi aspektusból bemutató – összefoglaló munkája alapján. A Legfelsőbb Bíróság ehelyütt – korábbi, fentebb hivatkozott döntésével ellentétben - egyetértett azzal, hogy a beteg és az orvos között az esetleges károkozást megelőzően is polgári jogi jogviszony, kötelmi jogi szerződés jön létre, azaz a felek jogviszonyára a kontraktuális felelősség szabályai az irányadók[20].
3. Az egészségügyi szolgáltatók polgári jogi felelőssége vonatkozásában napjainkban bekövetkezett változások
A fentebb felvázolt folyamatok illetve az annak kapcsán született megállapítások mind a bírói gyakorlatban, mind a jogalkotás terén éreztették hatásukat. A Legfelsőbb Bíróság állásfoglalása nyomán – bár kötelező erővel nem bír – a 2007. után született ítéletek vonatkozásában egyre növekvő tendencia mutatkozik azon döntések számában, amelyek kiindulási alapként a Ptk. 318. §-át hívják fel. Ezen döntések körében két kategória különböztethető meg: egyes ítéletek csak utalásként a jogviszony elbírálásául szolgáló alapként tesznek említést a szerződésszegéssel okozott károkért való felelősség törvényi szabályára (BDT 2009.1945, BDT 2007.1689, Szegedi Ítélőtábla Pf. III. 20.459/2008/11., Hajdú-Bihar Megyei Bíróság 9-H-PJ-2007-52. számú határozata), más döntésekben a konkrét szerződés minősítésére, jogrendszerbeli elhelyezésére is találunk utalást (BDT 2009.1944, Szegedi Ítélőtábla SZIT-H-PJ-2007-12. számú határozata, Békés Megyei Bíróság 4-H-PJ-2007-6. számú határozata). Megállapítható, hogy a bírói gyakorlatban megfigyelhető e tendencia a korábbiakhoz képest előremutató jellegű, a bíróiságok által kialakított gyakorlat és a jogtudományi álláspont ellentmondásosságának feloldását célzó, a „jogelmélet tisztasága” követelményét elősegítő.
További jelentős előrelépés, hogy míg korábban a jogalkotó a „semlegesség pártjára” helyezkedett, nem foglalt állást az egészségügyi szolgáltató – beteg jogviszony szerződéses vagy szerződésen kívüli jellege tárgyában; az Eütv.-ből eredő kárigények vonatkozásában azoknak „pusztán” a polgári bíróság elé történő utalásáról rendelkezett, addig 2010. január 1-jétől az Eütv. ezen korábbi szabálya az alábbiak szerint módosult: Az egészségügyi szolgáltatásokkal összefüggésben keletkezett kárigények tekintetében a szerződésszegéssel okozott károkért való felelősség polgári jogi szabályait kell megfelelően alkalmazni[21]. A jogalkotó tehát szükségesnek tartotta deklarálni - a jogtudományban és a bírói gyakorlatban uralkodó állásponttal egyezően -, hogy az egészségügyi kártérítési eljárások vonatkozásában a szerződésszegéssel okozott károkért való felelősség szabályai irányadóak és a bíróságok által kötelezően alkalmazandóak az ítélkezés folyamán. E törvényi megfogalmazás mindenképpen pozitívan értékelhető, annak ellenére, hogy „csak” az egészségügyi szolgáltató és a beteg között keletkezett kárigények vonatkozásában rendelkezik, a felek közötti jogviszony szerződéses természetét in concreto nem deklarálja, de a korábbi szabályozáshoz képest alkalmazott konkrétabb megfogalmazás arra enged következtetni, hogyha átvitt értelemben is, de a jogalkotó osztja az jogviszony kontraktuális jellegére vonatkozó, a jogirodalomban és a bírói gyakorlatban napjainkra egységessé váló álláspontot.
4. A kezelési szerződés jogi szabályozásának igénye
Tanulmányunkból jól látható, hogy az egészségügyi kártérítési ügyek elbírálása vonatkozásában az évtizedekig változatlan szabályok az utóbbi években végbemenő folyamatok eredményeként jelentős szemléletváltáson mentek keresztül. A korábbi, a jogirodalom, a joggyakorlat és a jogalkotói szféra között fennálló különbözőségek mára egy egységes állásponttá fonódtak össze: az egészségügyi szolgáltatást nyújtó és az azt igénybe vevő személyek között egy sajátos polgári jogi szerződéstípus – kezelési szerződés – jön létre. A folyamat következő állomása ezen szerződéstípusnak önálló nevesített szerződéstípusként a Polgári Törvénykönyvben történő szerepeltetése. Erre vonatkozó kísérletek már a Polgári Törvénykönyvről szóló 2009. évi CXX. törvény parlamenti vitája kapcsán napvilágot láttak, azonban az erre irányuló módosító javaslat[22] nem került elfogadásra. Figyelemmel azonban a nemzetközi tendenciákra is[23], a jogbiztonság alkotmányos alapelvével összhangban, a magunk részéről szükségesnek tartanánk ezen szerződéstípus fogalmának valamint tartalmának mihamarabbi áttekinthető, valamennyi jogi szereplő számára egyértelmű jogszabályi szintű rögzítését.
I. MONOGRÁFIÁK, TANULMÁNYOK
Ádám György: Egészségügyi jogi kézikönyv (KJK; Bp.; 1990.)
Dósa Ágnes: Az orvos kártérítési felelőssége (HVG-ORAC; Bp.; 2004.)
Kemenes István: Az orvos kártérítésének egyes kérdései (Bírósági Döntések Tára; 2008/1. sz.)
Mohos László: A kezelési szerződés, mint az orvos-beteg jogviszony szabályozásának egyik lehetséges alternatívája (Magyar Jog; 2002./9. szám)
Sándor Judit: Gyógyítás és ítélkezés (Medicina Könyvkiadó; Bp.; 1997.)
Szeghő Ágnes: A kezelési szerződés (in: Acta Conventus de Iure Civili Tomus XI. 61-102 pp.)
Törő Károly: Az orvosi jogviszony (KJK; Bp.; 1986)
II. EGYÉB FELHASZNÁLT IRODALOM
Emlékeztető a Legfelsőbb Bíróság Civilisztikai Kollégiumának 2008. január 23-25-én megtartott országos tanácskozásán megvitatott kérdésekről
Balogh Zoltán: Az egészségügyi szolgáltatást nyújtók kártérítési felelősségének jogalkalmazási kérdései Bács-Kiskun megye bíróságai gyakorlatának tükrében (Vitaanyag a Bács-Kiskun Megyei Bíróság Polgári-Gazdasági-Közigazgatási Kollégiumának 2007. szeptember 26-i ülésére)
Szeghő Katalin: Az orvos kártérítési felelősségének egyes jogalkalmazási kérdései (Vitaanyag a Csongrád Megyei Bíróság Polgári-Gazdasági-Közigazgatási Kollégiumának 2007. április 20-i ülésére)
A Polgári Törvénykönyvről szóló T/5949. számú törvényjavaslathoz benyújtott módosító javaslatok (www.parlament.hu)
Az egészségügyi dolgozók rendtartásáról szóló 1959. évi 8. tvr.
Az egészségügyről szóló 1972. évi II. törvény
A Polgári Törvénykönyvről szóló 2009. évi CXX. törvény
Az egyes egészségügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2009. évi CLIV. törvény
IV. BÍRÓSÁGI DÖNTÉSEK
436/B/2010. ABH
BDT 2007. 16
BDT 2007.1689
BDT 2009.1943
BDT 2009.1944
BDT 2009.1945
LB Pfv. III. 22 099/2000.
LB Pf. III. 25.898/2001/5.
Szegedi Ítélőtábla Pf. III. 20.459/2008/11.
Szegedi Ítélőtábla SZIT-H-PJ-2007-12. számú határozata
Békés Megyei Bíróság 4-H-PJ-2007-6. számú határozata
Hajdú Bihar Megyei Bíróság 9-H-PJ-2007-52. számú határozata
[1] A köznyelvben meghonosodott orvosi műhibaper fogalom – mint arra több szerző is rámutatott (Sándor Judit: Gyógyítás és ítélkezés; Medicina Könyvkiadó; Bp.; 1997.; 49. p.; Ádám György: Egészségügyi jogi kézikönyv; KJK; Bp.; 1990.; 79. p.; Dósa Ágnes: Az orvos kártérítési felelőssége; HVG-ORAC; Bp.; 2004.; 11. p.) – nem helytálló, a német „Kunstfehler” szó tükörfordítása, amely Virchow: Kunstfehler der Ärzte című munkája nyomán terjedt el, aki azonban a műhiba kifejezés alatt az orvostudomány általánosan elismert szabályait sértő orvosi magatartást értette. Ezen értelmezés az alkalmazása során azonban számos félreértés forrása lehet, így a magunk részéről egyetértünk Dósa Ágnes azon álláspontjával, hogy az „orvosi műhibaperek” kifejezés helyett, az „egészségügyi kártérítési eljárás” (esetleg egészségügyi kártérítési per) kifejezés a helytálló.
[2] Az egészségügyi szolgáltató fogalmát lásd: Eütv. 3. § f) pont
[3] A beteg kifejezés szintén a köznyelvben elterjedt és használt fogalom, az egészségügyi ellátás alanyának azonban nem feltétlenül kell valamilyen betegségben szenvedőnek lennie (pl. vérvétel, szülés levezetése). Tanulmányunkban azonban továbbiakban a beteg fogalmát használjuk, tekintettel arra, hogy az „egészségügyi ellátást igénybe vevő személy” fogalom meglehetősen hosszú és bonyolult összetétel, illetve, hogy az egészségügyről szóló törvény is ezt e kifejezést használja az egészségügyi szolgáltatást igénybe vevő személyt értve e definíció alatt (Eütv. 3. § a) pont).
[4] A jogirodalomban számos szerző fejtette ki azon álláspontját, hogy szükségszerű lenne az egészségügyi jogviszony egyedi jellemzőire tekintettel egyfajta speciális felelősségi alakzat létrehozására (lásd pl.: Törő Károly: Az orvosi jogviszony; KJK; Bp.; 1986; 340. p.; Sándor J. i.m. 53. p.)
[5] 43. § (2) bek.: Az orvosnak a legnagyobb gondossággal és körültekintéssel meg kell tennie mindazokat az intézkedéseket, amelyek a betegségek megelőzéséhez, a beteg életének megmentéséhez, gyógyulásához, munkaképességének helyreállításához szükségesek. Az orvos az általa gyógyíthatatlannak vélt beteget is a legnagyobb gondossággal köteles gyógykezelni.
[6] „Ez a szakasz azonban már nem az általános felelősségi mérce speciális egészségügyi jogi megfogalmazására törekszik, hanem egy diszkrimináció ellenes szabály részeként jeleníti meg a legnagyobb gondosság követelményét.” Dósa Á. i.m. 87. p.
[7] Ennek indokát vélhetően – tekintettel arra, hogy a jogszabály-módosítást a Magyar Orvosi Kamara indítványozta - az egészségügyi szolgáltatókkal szemben nagy számban megítélt meglehetősen magas kártérítési összegek adták, valamint az a tény, hogy az elvégzett tevékenység súlyával (és az ebből adódó fokozottabb felelősséggel) az egészségügyi dolgozói fizetések általánosságban nem állnak arányban. Megjegyezzük emellett, hogy a legnagyobb szó mint olyan, nem bír normatív tartalommal.
[8] Kemenes István: Az orvos kártérítésének egyes kérdései (Bírósági Döntések Tára; 2008/1. sz.; 13. p.); Dósa Á. i.m. 87. p.)
[9] Az egészségügyi szolgáltatási jogviszonyban az általános szabályokhoz képest fokozott gondossági mérce irányadó, a beteget ugyanis a szakmai és etikai szabályok betartásával az ellátásban résztvevőktől elvárható gondossággal kell ellátni (BDT 2009.1944). Az 1997. évi CLIV. törvény korábban hatályban volt szövege az elvárható legnagyobb gondosság követelményét fogalmazta meg, a jelenleg hatályos törvényi szabályozás az exkulpáció körében az ellátásban résztvevőktől elvárható gondosság követelményét írja elő, ami azonban tartalmi különbséget nem eredményezett (BDT 2009.1943).
[10] Megítélésünk szerint ez a megfogalmazás értelmezési nehézségekhez vezethet. A beteg ellátásában résztvevők elsősorban természetes személyekre vonatkoztatható, azonban az egészségügyi kártérítési eljárásokban a beteggel szemben egy egészségügyi szolgáltató áll, amely esetben közömbös, hogy a kár azért történt, mert az eljáró orvos nem rendelkezett elég tapasztalattal, vagy éppen 36 órája szolgálatban volt, az intézménytől elvárható, hogy biztosítsa a megfelelő szakértelemmel rendelkező munkaerőt.
[11] Lásd: Törő K. i.m. 21-29. pp., Ádám Gy. i.m. 25-26. pp., Dósa Á. i.m. 65. p., Sándor Judit i.m. 58-61. pp.
[12] Ezt a tényt támasztja alá a Csongrád Megyei valamint a Bács-Kiskun Megyei Bíróságnak a tárgyi kérdéskör vonatkozásában készített vitaanyaga is (Dr. Szeghő Katalin: Az orvos kártérítési felelősségének egyes jogalkalmazási kérdései (Vitaanyag a Csongrád Megyei Bíróság Polgári-Gazdasági-Közigazgatási Kollégiumának 2007. április 20-i ülésére); Dr. Balogh Zoltán: Az egészségügyi szolgáltatást nyújtók kártérítési felelősségének jogalkalmazási kérdései Bács-Kiskun megye bíróságai gyakorlatának tükrében (Vitaanyag a Bács-Kiskun Megyei Bíróság Polgári-Gazdasági-Közigazgatási Kollégiumának 2007. szeptember 26-i ülésére)) valamint a Legfelsőbb Bíróság Civilisztikai Kollégiumának 2008. januárjában megtartott ülésére készített, az orvosi műhibaperek gyakorlatának áttekintésével foglalkozó vizsgálati anyag.
[13] LB Pf. III. 25.898/2001/5.
[14] Sándor J. i. m. 57. p.; Dósa Á. i. m. 64-65. pp.
[15] Mohos László: A kezelési szerződés, mint az orvos-beteg jogviszony szabályozásának egyik lehetséges alternatívája (Magyar Jog; 2002./9. szám; 533. p.)
[16] Kemenes i.m. 10-11. pp.
Az idézett szempontok mellett Kemenes István a jogszabályi változásokra figyelemmel sem tartja szerencsének a kontraktuális illetve deliktuális felelősség kérdésének ilyetén „egybefonását”. Igaz ez az érv annak ellenére, hogy az Alkotmánybíróság 436/B/2010. számú határozatában hatályon kívül helyezte a Polgári Törvénykönyvről szóló 2009. évi CXX. Törvény hatályba lépéséről szóló rendelkezéseket.
Megjegyezzük azonban, hogy ezen problémát az Eüev. nagyrészt feloldja, 19/A. §-a alapján: A beteg, illetve hozzátartozója az egészségügyi szolgáltatás során vagy azzal összefüggésben keletkezett kára megtérítésére vonatkozó igényét közvetlenül a közszolgáltatást nyújtó egészségügyi szolgáltatóval szemben érvényesítheti, függetlenül attól, hogy az egészségügyi közszolgáltató milyen jogviszonyban foglalkoztatta a kárt okozó egészségügyi szolgáltatót.
[17] LB Pfv. III. 22 099/2000. (Hivatkozik rá: Dósa Á. i.m. 104. p.)
[18] lásd részletesen: Szeghő Ágnes: A kezelési szerződés (in: Acta Conventus de Iure Civili Tomus XI. 61-102 pp.)
[19] A kárigényt érvényesítő felperesnek azt kell bizonyítania, hogy a kára az alperes orvosainak jogellenes magatartásával összefüggésben következett be. Csak e bizonyítás sikeressége esetén merülhet fel az alperes kártérítési felelősség alóli kimentése, annak bizonyításával, hogy orvosainak magatartása nem volt felróható. (BDT 2007.1689)
[20] Emlékeztető a Legfelsőbb Bíróság Civilisztikai Kollégiumának 2008. január 23-25-én megtartott országos tanácskozásán megvitatott kérdésekről.
[21] Eütv. 244. §, hatályos 2010. január 1-jétől, hatályba léptette az egyes egészségügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2009. évi CLIV. törvény
[22] T/5949/130. számú módosító javaslat
[23] Az európai szerződési jog egységesítésére irányuló folyamat eredményeként megjelent Princilpes of European Law (az Európai Szerződési Jog Alapelvei) valamint a Draft Common Frame of Reference (az Európai Szerződési Jog Közös Referenciakeret) egyaránt tartalmazza önálló nevesített szerződéstípusként kezelési szerződés név alatt az egészségügyi szolgáltató és a beteg kontraktusát, emellett a holland polgári törvénykönyvnek is részét képezi a szerződés, és az európai jogegységesítés eredményeként várhatóan egyre több államban nyer jogi szabályozást e megállapodás-típus.

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság