text:
⭐KELL A CÉGÉR! A FORGALMAZÓI VÉDJEGYHASZNÁLAT EGYES KÉRDÉSEI
Download "KELL A CÉGÉR! A FORGALMAZÓI VÉDJEGYHASZNÁLAT EGYES KÉRDÉSEI"
1 Dr. László Áron Márk 1 dr. Mező Barnabás 2 KELL A CÉGÉR! A FORGALMAZÓI VÉDJEGYHASZNÁLAT EGYES KÉRDÉSEI 1. Bevezetés A védjegyjogosultnak kizárólagos joga van a védjegy használatára. A védjegyjogosult a védjegyéhez fűződő kizárólagos jogát azonban nem minden körülmények között érvényesítheti. A védjegyjog számos különféle kivételt ismer (pl. utaló használat, 3 paródia, összehasonlító reklám, alkatrészek esetén utalás az eredeti márkára), amely esetekben a védjegyjogosult nem tilthatja el a harmadik személyt a védjegy használatától. Talán a leggyakoribb ilyen eset a védjegyjogosulttól származó, eredeti termékeket értékesítő forgalmazó védjegyhasználata. 4 A forgalmazó számára bizonyos keretek közöt lehetővé kell tenni a védjegyhasználatot, egyébként nem tudná megnevezni az általa kínált árut, nem tudna kommunikálni a fogyasztókkal, ami azon túl, hogy igencsak megnehezítené a kereskedelmi forgalmat végső soron a védjegyjogosult számára is bevételkiesést jelentene, hiszen éppen az ő árujából tudna sokkal kevesebbet eladni. Jelen cikk arra kíván választ adni, hogy a hatályos európai és magyar jogszabályok és a bírói ítélkezési gyakorlat szerint a védjegyjogosult áruit forgalmazó kereskedő, viszonteladó milyen módon használhatja a védjegyjogosult védjegyét fizikai formában, használhatja-e ezenkívül cégnévként, kereskedelmi névként, illetve hogyan használhatja internetes megjelenése során, regisztrálhat-e védjegyet tartalmazó doménnevet, feltüntetheti-e szóként vagy ábrás formában a védjegyet a honlapján, illetve használhatja-e a védjegyet a honlap metaelemeiben vagy Google AdWords-hirdetésben. 2. Jogszabályi háttér A védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 2008/95/EK irányelv 5 (a továbbiakban: irányelv), a közösségi védjegyről szóló 207/2009/EK rendelet 6 (a további Ügyvéd, SBGK Ügyvédi Iroda, Ügyvédjelölt, SBGK Ügyvédi Iroda, Lásd 5. pont. Reinhard Ingerl, Christian Rohnke: Markengesetz. C. H. Beck, 2003, p Az Európai Parlament és a Tanács 2008/95/EK irányelve (2008. október 22.) a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről, l. HL L 299, p A Tanács 2007/2009/EK rendelete (2009. február 26.) a közösségi védjegyről, l. HL L 78, p2 18 Dr. László Áron Márk dr. Mező Barnabás akban KVR) és a védjegyek és földrajzi árujelzők oltalmáról szóló évi XI. törvény (a továbbiakban: Vt.) lényegében azonos rendelkezéseket tartalmaz. Mind az irányelv 5. cikke, mind a KVR 9. cikke, mind a Vt. 12. (1) bekezdése szerint a védjegyoltalom alapján a jogosultnak kizárólagos joga van a védjegy használatára. A Vt. 12. (2) bekezdése szerint [a] kizárólagos jogok alapján a jogosult bárkivel szemben felléphet, aki engedélye nélkül gazdasági tevékenység körében használ a) a védjeggyel azonos megjelölést olyan árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban, amelyek azonosak a védjegy árujegyzékében szereplőkkel; b) olyan megjelölést, amelyet a fogyasztók a védjeggyel összetéveszthetnek a megjelölés és a védjegy azonossága vagy hasonlósága, valamint az érintett áruk, illetve szolgáltatások azonossága vagy hasonlósága miatt; vagy c) a védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló megjelölést a védjegy árujegyzékében szereplőkkel nem azonos vagy azokhoz nem hasonló árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban, feltéve, hogy a védjegy belföldön jóhírnevet élvez, és a megjelölés alapos ok nélkül történő használata sértené vagy tisztességtelenül kihasználná a védjegy megkülönböztető képességét vagy jóhírnevét. A Vt. 12. (3) bekezdése szerint [a] (2) bekezdésben szabályozott feltételek megvalósulása esetén tilos különösen a) a megjelölés elhelyezése az árun vagy csomagolásán; b) a megjelölést hordozó áru forgalomba hozatala, eladásra való felkínálása, valamint forgalomba hozatal céljából történő raktáron tartása; c) szolgáltatás nyújtása vagy annak felajánlása a megjelölés alatt; d) a megjelölést hordozó áruknak az országba történő behozatala vagy onnét történő kivitele; e) a megjelölés használata az üzleti levelezésben vagy a reklámozásban. A forgalmazó, viszonteladó számára a releváns rendelkezések 7 a Vt. 12. (3) bekezdés b) pontja szerint [a] megjelölést hordozó áru eladásra való felkínálása, a c) pont szerint a szolgáltatás felajánlása, illetve az e) pont szerint a megjelölés használata az üzleti levelezésben vagy a reklámozásban. Ezek alapján úgy tűnhet, hogy a forgalmazó alapjában véve egyáltalán nem jogosult használni a forgalmazott áruhoz vagy a nyújtott szolgáltatáshoz tartozó védjegyet, azonban nem ez a helyzet. A Vt. a 15. (1) bekezdésben a védjegyoltalom korlátaival kapcsolatban a következőképpen rendelkezik: A védjegyoltalom alapján a védjegyjogosult nem tilthat el mást attól, hogy gazdasági tevékenysége körében az üzleti tisztesség követelményeivel összhangban használja 7 Ezeket a rendelkezéseket aláhúzással is jelöltük a Vt. idézett szövegében. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle3 Kell a cégér! A forgalmazói védjegyhasználat egyes kérdései 19 b) az áru vagy a szolgáltatás fajtájára, minőségére, mennyiségére, rendeltetésére, értékére, földrajzi eredetére, előállítási, illetve teljesítési idejére vagy egyéb jellemzőjére vonatkozó jelzést; c) a védjegyet, ha az szükséges az áru vagy a szolgáltatás rendeltetésének jelzésére, különösen tartozékok vagy alkatrészek esetében. Tehát a forgalmazó bizonyos feltételek mellett használhatja a védjegyet az áru vagy a szolgáltatás (jellemzőinek) megnevezésére azokban az esetekben, amikor erre a fogyasztók megfelelő tájékoztatása céljából szükség van. Ezekben az esetekben tehát hiába rendelkezik a védjegyjogosult bejegyzett védjeggyel, a bejegyzett védjegy alapján sem akadályozhatja meg a bejegyzett megjelölés használatát, amennyiben ez a fentiekben meghatározottak szerint történik. A Vt ában a közösségijog-kimerüléssel kapcsolatban a következőképpen rendelkezik: A védjegyoltalom alapján a védjegyjogosult nem tilthatja meg a védjegy használatát olyan árukkal kapcsolatban, amelyeket ő hozott forgalomba, vagy amelyeket kifejezett hozzájárulásával hoztak forgalomba az Európai Gazdasági Térségben. Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezés nem alkalmazható, ha a védjegyjogosultnak jogos érdeke fűződik ahhoz, hogy az áruk további forgalmazását ellenezze, különösen akkor, ha az áru állagát, állapotát megváltoztatták, illetve károsították. E rendelkezés alapján pedig úgy tűnik, hogy a védjegyjogosult főszabály szerint az áru első forgalomba hozatalát követően az áruval kapcsolatos védjegyhasználatot nem tilthatja meg a forgalmazó számára. Tehát hiába rendelkezik egy védjegyjogosult bejegyzett védjegygyel, erre nem hivatkozhat azzal a forgalmazóval szemben, aki a védjeggyel ellátott áruhoz jogszerűen jutott hozzá, és a védjegyet az ezzel ellátott áru forgalmazása kapcsán harmadik személyek irányába használja. Amint a fenti jogszabályi rendelkezések összeolvasásából is látszik, az alapprobléma az, hogy a védjegy forgalmazói használata során a védjegyjogosulti és a forgalmazói érdek ütközik. Nevezetesen a védjegyjogosultat a Vt a alapján megilleti a védjegy kizárólagos használatának joga ( az én védjegyem, csak én használhatom ), amely ütközik a Vt ában meghatározott védjegyoltalmi korláttal ( valahogy meg kell neveznem azt, amit árulok ), illetve a Vt a szerinti közösségijog-kimerüléssel ( megvettem ezt az árut, a védjegyjogosult nem korlátozhatja az adott termékre vonatkozó védjegyhasználatot ). E jogszabályi rendelkezések célja, hogy a védjegyoltalom adott termékre vonatkozó tartalmának korlátozása által a védjegyoltalomhoz fűződő alapvető érdekeket összebékítse az áruk és szolgáltatások szabad mozgásával oly módon, hogy a védjegyhez fűződő jogok betölthessék alapvető funkciójukat a torzulásmentes verseny azon rendszerében, amelyet az Európai Közösséget létrehozó szerződés céloz megteremteni és fenntartani. 8 Fontos kiemelni azt is, 8 Vö. C-228/03. sz. ügy: The Gillette Company, Gillette Group Finland Oy kontra LA-Laboratories Ltd. Oy (a továbbiakban: Gilette-ügy). Határozatok tára, 2005 I-02337, 29. pont.4 20 Dr. László Áron Márk dr. Mező Barnabás hogy a védjegyoltalom korlátaival kapcsolatban a jogszabály megkívánja, hogy a védjegyhasználatnak az üzleti tisztesség szabályaival összhangban kell történnie, ami lényegében a védjegyjogosult jogos érdekeinek figyelembevételével történő jóhiszemű eljárás kötelezettségét fejezi ki. 9 Az alábbiakban az egyes használati formákat illetően mutatjuk be a forgalmazók védjegyhasználatával kapcsolatos joggyakorlatot. 3. Védjegyhasználat fizikai formában Cikkünkben fizikai formában történő védjegyhasználaton a forgalmazók és viszonteladók azon használati cselekményeit értjük, amikor a védjegyjogosult védjegyének használatára valamilyen kézzelfogható tárgyon, például a viszonteladó boltjának cégérén vagy más reklámhordozóján kerül sor. Az Európai Bíróság 10 több eseti döntésében is foglalkozott a védjegyoltalom tartalmával és annak korlátaival, kiindulópontként a BMW Deenik-ügy 11 tárgyalásával kell kezdenünk. Az ügy tényállása szerint Hollandia Legfelsőbb Bírósága 12 előzetes döntést kért az Európai Bíróságtól, ugyanis a német BMW cég, illetve annak holland leányvállalata pert indított egy Almerében élő holland szerviztulajdonos ellen, aki használt bmw autók forgalmazását, valamint bmw járművek javítását, karbantartását hirdette. A BMW sérelmesnek tartotta, hogy az alperes, Ronald Karel Deenik hirdetései szövegében a bmw-szakemberek, valamint a bmw-re szakosodott kifejezéseket szerepeltette. Az Európai Bíróság ítéletében megállapította, hogy az alperes a bmw védjegy használatával a szolgáltatásának alapját képező áruk eredetét határozza meg az azonos szolgáltatásoktól való megkülönböztetés érdekében. 13 Amikor a védjeggyel ellátott termékeket maga a védjegyjogosult forgalomba hozza, vagy a védjegyjogosult engedélyével a közösségben forgalomba hozzák, a viszonteladó amellett, hogy szabadon forgalmazhatja a termékeket szabadon felhasználhatja a védjegyet annak érdekében, hogy felhívja a közvélemény figyelmét az áruk további forgalmazására. Következik ebből, hogy a bmw védjegy jogosultja nem tilthatja meg, hogy a bmw járművekre szakosodott kereskedő úgy reklámozza magát, mint bmw-szakember vagy hogy azokra szakosodott, feltéve hogy olyan járművekről van szó, amelyeket a védjegyjogosulttól vagy annak hozzájárulásával szerzett meg. 14 Az 9 Vö. C-17/06. sz. ügy: Céline SARL kontra Céline SA (a továbbiakban: Céline-ügy). Határozatok tára, I-07041, 33. pont. Az Európai Unió Bírósága (Court of Justice of the European Union) mellett tágabb értelemben gondolunk 11 itt a Törvényszék (General Court) ítélkezési gyakorlatára is. Vö. C-63/97 sz. ügy: Bayerische Motorenwerke AG (BMW), BMW Nederland BV kontra Ronald Karel 12 Deenik (a továbbiakban: BMW Deenik-ügy). Határozatok tára, 1999 I Hoge Raad der Nederlanden. 13 Vö. a BMW Deenik-ügyben hozott ítélet 39. pontja. 14 Vö. ugyanott 50. pont. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle5 Kell a cégér! A forgalmazói védjegyhasználat egyes kérdései 21 olyan viszonteladó, aki használt bmw járműveket értékesít, és ilyen áruk vonatkozásában ténylegesen erre specializálódott szakember, a vevőket a bmw védjegy használata nélkül erről gyakorlatilag nem tudná tájékoztatni. 15 A bmw védjegy ilyen informatív használata szükséges ahhoz, hogy a továbbeladási jogot gyakorolni lehessen, ez a fajta informatív használat nem használja ki tisztességtelenül a védjegy megkülönböztetőképességét vagy jó hírnevét. 16 A védjegyjogosult ezt csak akkor tilthatná meg, ha a viszonteladó a reklámozásban azt a benyomást keltené a védjegy használatával, hogy közötte és a védjegyjogosult között közvetlen kereskedelmi kapcsolat áll fenn, így különösen, hogy a viszonteladó a védjegyjogosult kereskedelmi hálózatához tartozik, vagy hogy közöttük más, különleges kapcsolat áll fenn. 17 Az ilyen reklámozás ugyanis a viszonteladói tevékenységhez nem lenne szükségszerű. 18 A bmw-ügyben hozott döntés tehát útmutatást ad a védjegyoltalom korlátai tekintetében, nevezetesen ha a mérleg egyik serpenyőjében helyeznénk el a védjegyjogosult kizárólagos jogát, a mérleg másik serpenyőjében pedig a forgalmazó (illetve a viszonteladó, szerviz stb.) fent kifejtett fair védjegyhasználatát, a mérleg a fogyasztó tájékoztatása érdekében a forgalmazó felé billenne, azaz a jogosult kénytelen eltűrni, hogy a forgalmazó használja a védjegyét. A mérleg nyelve viszont a védjegyjogosult kizárólagos jogai felé billen, ha a használat olyan módon történik, amely azt a képzetet kelti, hogy a forgalmazó és a védjegyjogosult között különleges kereskedelmi kapcsolat áll fenn. E megállapításnak egy másik aspektusát vizsgálta meg az Európai Bíróság a Viking Kosan-ügyben 19 hozott előzetes döntésében. Az ügy tényállása szerint a Viking Gas A/S (a továbbiakban: Viking) olyan kompozit gázpalackok fizetés ellenében történő feltöltésén és becserélésén keresztül értékesít gázt, amelyek formája térbeli védjegyként oltalom alatt áll, és amelyeket előzetesen a fogyasztók a Kosan Gas A/S-től (a továbbiakban: Kosan) vásároltak meg. A Kosan kizárólagos engedéllyel rendelkezik a térbeli védjegy használatára, és 15 A már említett Gillette-ügyben is hasonló álláspontra helyezkedett a Bíróság, nevezetesen ugyanez vonatkozik a védjegy azon használatára, amely annak jelzéséhez szükséges, hogy valamely alkatrész egy másik termékkel kompatibilis. Ez a használat szükséges ahhoz, hogy a vásárlóközönséget érthető és teljes körű tájékoztatással lássa el az általa forgalmazott alkatrész rendeltetésére azaz az e védjegyekkel jelölt termékhez való használhatóságra vonatkozóan. Annak érdekében, hogy meghatározható legyen, melyek az ilyen tájékoztatásra szolgáló lehetséges módok, figyelembe kell venni például azt, hogy léteznek-e a harmadik személy által forgalmazott terméktípusnál általánosan használt és a vásárlóközönség által ismert olyan műszaki szabványok vagy normák, amelyek az adott terméktípus rendeltetésére vonatkoznak. E normáknak vagy egyéb jellemzőknek alkalmasaknak kell lenniük arra, hogy a termék piacán a torzulásmentes verseny fenntarthatósága érdekében érthető és teljes körű tájékoztatást nyújtsanak a vásárlóközönség számára a harmadik személy által forgalmazott termék rendeltetéséről. (L. a Giletteügyben hozott ítélet 34. és 36. pontját.) 16 Vö. a BMW Deenik-ügyben hozott ítélet 54. pontját. 17 Vö. ugyanott 51. pont. 18 Vö. ugyanott 52. pont. 19 Vö. C-46/10. sz. ügy: Viking Gas A/S kontra Kosan Gas A/S, korábban BP Gas A/S (a továbbiakban Viking Gas-ügy). (A Határozatok tárában még nem tették közzé).6 22 Dr. László Áron Márk dr. Mező Barnabás a gázpalackokon elhelyezte szó- és ábrás védjegyként oltalom alatt álló nevét és logóját. A tényálláshoz hozzátartozik, hogy a gázzal töltött palacknak a Kosan valamelyik márkakereskedőjétől történő első vásárlása alkalmával a fogyasztó a palackért is fizet, amely ezáltal a fogyasztó tulajdonába kerül, valamint a Kosan üres palackok újratöltésével is foglalkozik. Ezért a Kosan márkakereskedőjénél a fogyasztó választhat, hogy vagy új palackot vásárol, vagy az üres palackot becseréli az e kereskedő által feltöltött hasonló palackra, ebben az esetben csak a megvásárolt gáz árát kell megfizetnie. A Viking a palackok felöltését követően a nevét és a töltőállomás számát tartalmazó címkét helyez el rajtuk, de úgy, hogy a Kosan szó- és ábrás védjegyét nem távolítja el, és nem takarja le. Az előterjesztő nemzeti bíróság tehát lényegében arra kért választ, hogy az újrafelhasználásra szánt, térbeli védjegyként oltalom alatt álló gázpalackok kizárólagos használati engedélyének jogosultja, amely védjegyét elhelyezi a gázpalackokon, az irányelv 5. és 7. cikke alapján tiltakozhat-e a fenti magatartás ellen. Az Európai Bíróság álláspontja szerint a jogkimerülés miatt a kizárólagos engedély jogosultja nem léphet fel az újrafelhasználásra szánt gázpalackok esetében a palackok versenytárs általi újratöltésével szemben, hacsak nem hivatkozhat az irányelv 7. cikke szerinti jogos érdekre. Jelen esetben ugyanis a palackok, amelyeket többszöri újrafelhasználásra szánnak, nem az eredeti termék egyszerű csomagolásának minősülnek, hanem önálló gazdasági értékkel rendelkeznek, és a palack első beszerzése során a fogyasztónak nemcsak a gázt, hanem a palackot is meg kell fizetnie. 20 Tehát egyensúlyt kell teremteni a palack formájából álló védjegyhasználat engedélyezésének kizárólagos joga és a palackok vásárlóinak azon jogos érdeke között, hogy e palackok feletti tulajdonjogukat teljes mértékben élvezhessék. 21 Az Európai Bíróság a palackok vásárlóinak érdekével kapcsolatban rámutatott arra, hogy a vásárlók nem élvezhetnék teljes mértékben az e palackok feletti tulajdonjogukat, ha e jogot korlátozná a palackokhoz kapcsolódó, azoknak a jogosult általi vagy hozzájárulásával történő eladása után is fennálló védjegyjog. A palack eladása kimeríti a palack formájából álló védjegyhasználat, illetve a védjegyhasználat engedélyezésének kizárólagos jogát. 22 A Bíróság utalt arra is, hogy az ítélkezési gyakorlat szerint a védjegyjogosult a védjegyével megjelölt áruk forgalomba hozatala ellenére ellenezheti azok további forgalmazását, ha jogos érdekek igazolják ezt, és különösen, ha az áru állagát, állapotát a forgalomba hozatalt követően megváltoztatták, illetve károsították. 23 Ezenkívül rámutatott arra is, hogy a különösen kifejezés használata arra utal, hogy védjeggyel megjelölt áruk állapotának megváltoztatása vagy károsítása csak példa arra, hogy mi tekinthető jogos érdeknek. 24 Jelen esetben azonban 20 L. a Viking Gas-ügyben hozott ítélet 30. pontját. 21 L. ugyanott 31. pont. 22 L. ugyanott 35. pont. 23 L. ugyanott 35. pont. 24 L. ugyanott 36. pont. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle7 Kell a cégér! A forgalmazói védjegyhasználat egyes kérdései 23 nem áll fenn a Kosannak ilyen jogos érdeke, mivel a Viking által feltöltött és forgalmazott palackok forgalmazása nem kelti annak benyomását, hogy gazdasági kapcsolat van a Kosan és a Viking között. Hasonlóképpen a BMW Deenik-ügyhöz, a Dior Evora-ügy 25 is fontos megállapításokkal gazdagította az európai ítélkezési gyakorlatot a védjegyoltalom korlátaival (azon belül a jogkimerüléssel) kapcsolatban. Az ügy tényállása szerint a francia Dior cég (valamint annak holland leányvállalata) a holland Evora cég ellen indított pert. A Dior cég a Benelux államokban jogosultja volt az eau sauvage, a poison, a fahrenheit és a dune ábrás védjegynek, amelyeket luxuskozmetikumok körében használt. A Dior azt az üzletpolitikát folytatta, hogy csak kiválasztott viszonteladóknak szállította az említett védjegyekkel ellátott termékeit. Az alperes, az Evora, Hollandiában kiterjedt drogériahálózattal rendelkezett, és bár üzletei nem tartoztak a Dior cég viszonteladói közé, parallelimportból beszerzett Dior-termékeket forgalmaztak. Az Evora egyik karácsonyi prospektusában szerepeltette a Dior említett védjegyeit. A Dior álláspontja szerint ez a reklámozás nem felelt meg a Dior-márkák presztízs- és luxusjellegének, és ideiglenes intézkedéssel kérte az alperes eltiltását a védjegyek használatától. Az ideiglenes intézkedésnek első fokon helyt adó határozatot a másodfokú bíróság hatályon kívül helyezte, amellyel szemben a Dior felülvizsgálati kérelmet terjesztett elő. A Hollandia Legfelsőbb Bírósága 26 előterjesztésére adott előzetes döntésében az Európai Bíróság kifejtette, hogy bár alapesetben a jogkimerülésről szóló rendelkezések felölelik az áru reklámozásával kapcsolatos tényállást is, azonban elképzelhetők olyan esetek, amikor a védjegyjogosult legitim érdekének védelmet kell kapnia a forgalmazó védjegyhasználatával szemben. Például ilyen eset az, amikor a védjegy jó hírnevét rombolják, azt károsan befolyásolják, illetve ilyen károsítás lehet az is, ha a védjegyet a reklámprospektusban nem megfelelő környezetben jelenítik meg, amivel a védjegy imázsát, amelyet annak jogosultja kialakított, hátrányosan befolyásolhatják. Ezt megfordítva tehát megengedett a védjegy reklámozásban történő használata, ha a reklámozás nem károsítja a védjegy jó hírét. A későbbiekben más szempontból részletesebben ismertetett Portakabin-ügyben 27 az Európai Bíróság a jogkimerüléssel kapcsolatban, utalva a BMW- és a Dior-ügy konklúzióira, arra az álláspontra helyezkedett, hogy valamely védjegy jogosultja nem tilthatja meg a hirdetőnek a védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló kulcsszó Google AdWords-hirdetésben történő használatát, hacsak nem áll fenn a 89/104/EGK irányelv 7. cikkének (2) bekezdése értelmében vett olyan jogos érdek, amely igazolja azt, hogy a védjegyjogosult ellenezze ezt. 28 Ilyen jogos érdek az, ha egy védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló megjelölés hirdető 25 Vö. C-337/95 sz. ügy: Parfums Christian Dior SA, Parfums Christian Dior BV kontra Evora BV (a továbbiakban: 26 Dior Evora-ügy). Határozatok tára, 1997 I Hoge Raad der Nederlanden. 27 Vö. C-558/08 sz. ügy: Portakabin Ltd, Portakabin BV kontra Primakabin BV (a továbbiakban: Portakabin-ügy). 28 Határozatok tára, 2010 I L. a Portakabin-ügyben hozott ítélet 78. pontját.8 24 Dr. László Áron Márk dr. Mező Barnabás általi használata súlyosan sérti a védjegy jó hírnevét, 29 vagy ha a viszonteladó azt a látszatot kelti, hogy gazdasági vagy egyéb különleges kapcsolat van közte és a védjegyjogosult között. 30 Pusztán abban az esetben, ha a viszonteladó a védjegyjogosult használt termékeit kínálja eladásra, és a védjegy mellett feltünteti a használt kifejezést, nem állapítható meg, hogy a hirdetés alapján az a következtetés vonható le, hogy a viszonteladó és a védjegyjogosult között gazdasági kapcsolat áll fenn, vagy hogy a hirdetés súlyosan sérti ez utóbbi jó hírnevét. 31 A védjegyjogosult ugyancsak nem tilthatja meg a viszonteladónak, hogy használja e védjegyet viszonteladói tevékenységének a vásárlóközönség számára történő hirdetése érdekében, még abban az esetben sem, ha a védjegyjogosult használt áruin kívül egyéb használt árukat is forgalmaz, feltéve, hogy ezen egyéb áruk viszonteladása mennyiségüket, megjelenésüket vagy rossz minőségüket tekintve nem fenyeget azzal a veszéllyel, hogy súlyosan károsítja azt az imázst, amelyet a védjegyjogosult a védjegyével összefüggésben sikeresen kialakított. 32 Viszont abban az esetben, ha a viszonteladó a védjegyjogosult hozzájárulása nélkül eltávolítja az árukról a jogosult védjegyét, az irányelv 7. cikke szerinti jogos érdek fennállása megállapítható. 33 A cégérrel történő védjegyhasználatot illetően a BMW Deenik-ügy konklúziójához hasonló következtetésre jutottak a magyar bíróságok is a Thule-ügy 34 kapcsán. Az ügy tényállása szerint az elsőrendű alperes gazdasági társaság Thule-termékek forgalmazásával foglalkozott. A termékek forgalmazását a per harmadrendű alperesének (aki egyébként az elsőrendű alperes gazdasági társaság tagja és vezető tisztségviselője volt) használatában levő thule.hu doménnév alatt található honlapon folytatták, ahol a felperes védjegyével ellátott termékeket hirdették eladásra. Ezenkívül az üzlethelyiségek portálján több helyen látható volt a Thule szó, valamint a márkabolt felirat. A felperes keresetében nem azt kifogásolta, hogy az alperesek Thule-termékeket forgalmaznak, hanem azt, hogy a védjegyet az elsőrendű alperes cégnevében, a reklámozás során, illetve üzleteinek portálján a felperes engedélye nélkül használja, és úgy tünteti fel magát, mintha a felperes hivatalos márkakereskedése lenne. A bíróság a cégéren történő használattal kapcsolatban megállapította, hogy az elsőrendű alperes azzal, hogy üzletének portálján a thule megjelölést használja, bitorolja a felperes védjegyét. A fizikai formában történő védjegyhasználat egy igen speciális esete az, amikor a forgalmazó sajátmárkás termékét összecsomagolja a védjegyjogosult által gyártott termékekkel. 29 L. ugyanott 79. pont. 30 L. ugyanott 80. pont. 31 L. ugyanott 84. pont. 32 L. ugyanott 91. pont. 33 L. ugyanott 84. pont. 34 A Fővárosi Bíróság 1.P /2005/7. számú jogerős döntése a Thule Sweden AB kontra Thule-Herbály Kft. és Herbály Péter közötti ügyben. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle9 Kell a cégér! A forgalmazói védjegyhasználat egyes kérdései 25 Az Unilever V-Contact-ügyben 35 ez merült fel kérdésként, azaz hogy megengedett-e ilyen esetben a védjegy használata. Ez a magatartás a korábban említett ügyekhez hasonlóan újabb adalékot jelenthet a tekintetben, hogy mikor hivatkozhat a forgalmazó a védjegyoltalom korlátaira, illetve mikor nem. Az ügy tényállása szerint az alperes, a V-Contact Kft. az általa gyártott perlux öblítőszert átlátszó nejlonfóliában összecsomagolta a felperes coccolino és domestos 5 termékeivel. Az elsőfokú bíróság megállapította a védjegybitorlást, mivel álláspontja szerint az összecsomagolás a forgalmazáson túl egyúttal reklámtevékenységnek is minősíthető, a felperes termékeit a fogyasztók jól ismerik, azokat pozitívan ítélik meg. Ezért okszerűen feltételezhető, hogy a velük minden tájékoztatás vagy jelzés nélkül összekapcsolt perlux termék is átveszi a pozitív megítélést, ami az alperesi termék kelendőségét elősegítő használatnak, azaz reklámozásnak minősíthető. A bíróság utalt arra, hogy a Vt. 16. (1) bekezdése szerint A védjegyoltalom alapján a védjegyjogosult nem tilthatja meg a védjegy használatát olyan árukkal kapcsolatban, amelyeket ő hozott forgalomba, vagy amelyeket kifejezett hozzájárulásával hoztak forgalomba az Európai Gazdasági Térségben. E paragrafus (2) bekezdése szerint Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezés nem alkalmazható, ha a védjegyjogosultnak jogos érdeke fűződik ahhoz, hogy az áruk további forgalmazását ellenezze, különösen akkor, ha az áru állagát, állapotát megváltoztatták, illetve károsították. A bíróság álláspontja szerint az alperes nem hivatkozhat a Vt a szerinti jogkimerülésre, hiszen az összecsomagolás révén a védjegyek már nem pusztán azt szolgálják, hogy az áru rendeltetésszerű felhasználás céljából eljuthasson a végfelhasználóig, hanem egy ettől független funkciót is betöltenek, nevezetesen az alperes termékének kelendőségét fokozzák. Ezenkívül az összecsomagolás sérti a védjegyjogosult azon jogát, hogy a védjegy azonosító, megkülönböztető és tájékoztató funkcióit maga alakíthassa és hasznosíthassa, ami feltéve, hogy a jogkimerülés főszabálya az adott esetben alkalmazható volna a Vt. 16. (2) bekezdésének alkalmazását indokolná. Az elsőfokú ítélet ellen az alperes fellebbezést nyújtott be, de e tekintetben a Fővárosi Ítélőtábla helybenhagyta azt. Az ítélőtábla, egyetértve az elsőfokú bíróság álláspontjával, megjegyezte, hogy amikor a használat már nem csak a védjegyekkel jelzett árukkal kapcsolatos, a védjegyek használója nem hivatkozhat jogkimerülésre. A védjegyoltalom ugyanis magában foglalja az arra való kizárólagos jogot is, hogy a felperes a védjegyek azonosító, megkülönböztető és tájékoztató funkcióját maga alakítsa, maga döntsön a használat vagy a hasznosítás formáiról. Az adott esetben a felperesi és alperesi termék fizikai összekapcsolása és ilyen módon való értékesítése azonban már nem a felperesi védjegyek önálló érvényesülését, hanem azoknak az 35 A Fővárosi Ítélőtábla 8.Pf /212/4. számon hozott ítélete az Unilever N. V. és a V-Contact Kft. közötti ügyben. A jogerős ítélet ellen az alperes felülvizsgálati kérelmet nyújtott be, amely jelen cikk lezárásáig még nem került elbírálásra.10 26 Dr. László Áron Márk dr. Mező Barnabás alperesi megjelöléshez rendelt, reklámcélú használatát eredményezte. Ezenkívül az ítélőtábla megjegyezte, hogy mivel az összecsomagolás kihat a védjegyek goodwilljére, holott a védjegyjogosult maga jogosult alakítani a saját védjegye azonosító és tájékoztató funkcióit, ez alapos ok a Vt. 16 (2) bekezdése szerint az adott használat felperesi ellenzésére. Összefoglalva, a forgalmazó számára nem eleve kizárt az, hogy a védjegyjogosult védjegyét fizikai formában használja, azonban ez a használat nem keltheti annak a látszatát, hogy a harmadik személy és a védjegyjogosult között különleges kereskedelmi kapcsolat áll fenn, illetve a reklámozás nem használhatja ki vagy károsíthatja a védjegy jó hírét. A jelenlegi magyar bírósági gyakorlat alapján úgy tűnik, hogy a cégéren történő védjegyhasználat általában nem megengedett, mert az mindenképpen a védjegyjogosult és a forgalmazó közötti különleges gazdasági kapcsolat fennállására utal. A magyar gyakorlat szerint ugyancsak védjegybitorlást valósít meg a forgalmazó, ha sajátmárkás termékeit a védjegyjogosult termékeivel összecsomagolja. Álláspontunk szerint a cégéren, hirdetőtáblán történő használatot Magyarországon is a közösségi gyakorlatnak megfelelően kellene elbírálni, azaz az ilyen használat mindaddig jogszerű, amíg nem kelti márkakereskedői, illetve egyéb szoros kapcsolat hamis látszatát. Ugyanakkor nyilvánvaló, hogy amennyiben a forgalmazó az adott védjeggyel ellátott terméket ténylegesen nem forgalmazza, a védjegyoltalom korlátaira, illetve a jogkimerülésre sem hivatkozhat. Hogy e körben az ábrás védjegyek használata is megengedhető-e, azt álláspontunk szerint az adott eset összes körülményének minden szempontra kiterjedő vizsgálatával kell eldönteni, nem tartanánk megfelelőnek egy olyan bírósági gyakorlatot, amely a fogyasztók tájékoztatásához fűződő érdeket is szem előtt tartva az ábrás védjegyek forgalmazói használatát minden esetben megtiltaná. 4. Védjegyhasználat cégnévben és kereskedelmi névben A forgalmazó számára felmerülhet a kérdés, hogy cégnevében, illetve kereskedelmi névként használhatja-e a védjegyjogosult védjegyét, hiszen, mivel a forgalmazó a védjegyjogosult áruit kínálja eladásra, ezt a kapcsolatot azzal is megerősítheti, hogy olyan cégnevet vagy kereskedelmi nevet választ, amely a védjegyjogosult védjegyét tartalmazza. A védjegy cégnévként történő használatával már az Európai Bíróság is foglalkozott a Céline-ügyben. Az alapügy két francia cég, a Céline SA és a Céline SARL között indult. A tényállás szerint az 1928-ban alapított Céline SA fő tevékenysége ruházati cikkek, valamint divatáru-kiegészítők gyártása és forgalmazása, a cég 1948 óta rendelkezett a céline szóvédjeggyel. Az alperes jogelődje 1950-ben jött létre, és Céline elnevezéssel férfi és női konfekcióáruk forgalmazására szakosodott. A Céline SA 2003-ban keresetet indított a Céline SARL ellen a céline védjegy bitorlásától, valamint a Céline cégnév és a Céline cégjelzés bitorlásával megvalósított tisztességtelen versenypiaci magatartásától való eltiltása, illetve kárainak megtérítése érdekében. A Céline SA valamennyi kereseti kérelmének első fokon Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle11 Kell a cégér! A forgalmazói védjegyhasználat egyes kérdései 27 helyt adtak, és eltiltották a Céline SARL céget a céline megjelölés mindennemű használatától, továbbá kötelezték az alperest a cégnév megváltoztatására. E döntés ellen a Céline SARL fellebbezést nyújtott be arra való hivatkozással, hogy a korábbi szóvédjeggyel azonos megjelölés cégnévként vagy cégjelzésként való használata nem tartozik a védjegybitorlás fogalma alá, mivel sem a cégnévnek, sem a cégjelzésnek nem az a szerepe, hogy árukat és szolgáltatásokat különböztessen meg, és hogy a vásárlóközönség képzetében semmiképpen sem történhet összetévesztés az érintett áruk származását illetően. A másodfokú bíróság felfüggesztette az eljárást, és előzetes döntés iránti kérelemmel fordult az Európai Bírósághoz. A kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra várt választ, hogy a korábbi szóvédjeggyel azonos megjelölésnek nem jogosított harmadik személy általi, a korábban lajstromozott védjegyével azonos megjelöléssel ellátott áruk forgalmazásának keretében cégnévként, kereskedelmi névként vagy cégjelzésként történő használata a védjegy gazdasági tevékenység körében történő olyan használatának minősül-e, amelyet a védjegyjogosult az irányelv 5. cikk (1) bekezdése értelmében (a védjegyjogosult kizárólagos jogai alapján) megtilthat. A Bíróság rámutatott arra, hogy a cégnévnek, kereskedelmi névnek vagy cégjelzésnek nem az a célja, hogy árukat vagy szolgáltatásokat különböztessen meg. A cégnévnek az a célja, hogy a társaságot azonosítsa, míg a kereskedelmi név vagy a cégjelzés szerepe az, hogy az üzletet jelölje. Ennélfogva amikor a cégnév, a kereskedelmi név vagy a cégjelzés használata a társaság azonosítására vagy az üzlet jelölésére szolgál, nem tekinthető úgy, hogy a használat az irányelv 5. cikkének (1) bekezdése értelmében vett árukkal és szolgáltatásokkal kapcsolatban történik. 36 Ezzel szemben az irányelv 5. cikkének (1) bekezdése értelmében a használat árukkal kapcsolatban történik olyankor, ha a harmadik személy a cégnevét képező megjelölést, a kereskedelmi nevét vagy a cégjelzését feltünteti az általa forgalmazott termékeken. 37 Ezenkívül még feltüntetés hiányában is árukkal és szolgáltatásokkal kapcsolatban történik a használat az említett rendelkezés értelmében olyankor, ha a harmadik személy a megjelölést úgy használja, hogy az kapcsolatot teremt a megjelölést képező cégnév, kereskedelmi név vagy cégjelzés és a harmadik személy által forgalmazott áruk vagy a harmadik személy által nyújtott szolgáltatások között. 38 Tehát a lajstromozott védjegy jogosultja nem tilthatja meg a védjegyével azonos megjelölés harmadik személy általi használatát az irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján, csak akkor, ha a használat sérti vagy sértheti a védjegy funkcióját, különösen azt az alapvető funkcióját, hogy a fogyasztók számára szavatolja az áruk vagy szolgáltatások származását. 39 A Bíróság emlékeztetett arra, hogy az irányelv 6. cikke szerint a védjegyoltalom alapján a jogosult nem tilthat el mást attól, hogy gazdasági tevékenysége körében az üzleti tisztesség követelményeivel összhangban használja saját nevét vagy címét, 40 valamint azt 36 L. a Céline-ügyben hozott ítélet 21. pontját. 37 L. ugyanott 22. pont. 38 L. ugyanott 22. pont. 39 L. ugyanott 26. pont. 40 L. ugyanott 30. pont.12 28 Dr. László Áron Márk dr. Mező Barnabás is megállapította, hogy e rendelkezés nem korlátozódik a természetes személyek nevére. 41 Tehát meg kell vizsgálni, hogy a védjegy cégnévként történő használata összhangban vane a gazdasági tevékenység körében megkövetelt üzleti tisztességgel. Ezzel kapcsolatban a Bíróság rámutatott, hogy az üzleti tisztességre vonatkozó feltétel fennállásának mérlegelésekor figyelembe kell venni egyrészt, hogy a harmadik személy nevének használatából a célközönség vagy legalábbis annak jelentős része milyen mértékben következtethet a harmadik személy árui és a védjegyjogosult vagy a védjegy használatára jogosult közötti kapcsolat fennállására, másrészt hogy a harmadik személy milyen mértékben lehetett ennek tudatában. E mérlegelés során továbbá figyelembe kell venni, hogy abban a tagállamban, ahol a védjegyet bejegyezték és az oltalmat igényelték, a védjegy rendelkezik-e valamilyen hírnévvel, amelyet a harmadik személy árui forgalmazásakor kihasználhat. Végkövetkeztetésként az Európai Bíróság megállapította, hogy az előzetes döntésre feltett kérdést úgy kell megválaszolni, hogy a korábbi védjeggyel azonos cégnévnek, kereskedelmi névnek vagy cégjelzésnek nem jogosított harmadik személy általi, a korábban lajstromozott védjeggyel azonos megjelöléssel ellátott áruk forgalmazásának keretében történő használata olyan használatnak minősül, amelyet az említett védjegy jogosultja megtilthat, amennyiben az árukkal kapcsolatos használat sérti vagy sértheti a védjegy funkcióit. Azt, hogy a konkrét esetben mely magatartás sérti a védjegy funkcióit, az Európai Bíróság a nemzeti bíróságok vizsgálatára és értékelésére bízta. Ilyen esetben a védjegyoltalom korlátaira vonatkozó rendelkezések csak akkor akadályozhatják a használat megtiltását, ha a harmadik személy gazdasági tevékenysége körében, az üzleti tisztesség követelményeivel összhangban használja cégnevét vagy kereskedelmi nevét. Ez azt jelenti tehát, hogy minden esetet külön-külön kell vizsgálni, nem jelenthető ki általános érvénnyel, hogy a cégnévben történő használat mindenképpen védjegybitorlást valósít meg. Számos esetben fordul elő, hogy egy vállalkozás nem a cégneve, hanem egy ettől eltérő fantázianév alatt forgalmazza áruit, nyújtja szolgáltatásait, így a fogyasztók a nevével legfeljebb a számlán, nyugtán találkozhatnak: ezekben az esetekben nyilvánvaló, hogy a cégnév nem kap egyszersmind árujelzői szerepet, azaz védjegyként történő használata nem állapítható meg. A már említett Thule-ügyben a cégnév használatának jogsértő voltával kapcsolatban a Fővárosi Bíróság megállapította, hogy a cég elnevezésében a védjegy akkor szerepelhet, ha a cég maga a védjegyjogosult, vagy ha a cég a védjegy használatára engedéllyel rendelkezik. A védjegyoltalom sérelmét jelenti minden olyan névként funkcionáló megjelölés jogosulatlan használata, amelyről valamely védjegyre az oltalmi körbe tartozó termékekre vagy a gyártóra, illetve a védjegyjogosultra lehet következtetni, a magyar bíróság ebben az esetben lényegében tehát a védjegy származásjelző funkciójának sérelmét látta megvalósulni. A bíróság ezenkívül megállapította azt is, hogy a cégnév jogsértő jellegét eleve nem zárja ki, ha 41 L. ugyanott 31. pont. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle13 Kell a cégér! A forgalmazói védjegyhasználat egyes kérdései 29 eltérést mutat a védjegyhez képest, ebben az esetben ugyanis az alperesi Thule-Herbály Kft. cégnévben a védjegyjogosult védjegye mellett szerepelt az adott kereskedő vezetéknevére utaló Herbály toldat. A Fővárosi Bíróság álláspontja szerint a kérdés tehát az, hogy az eltérés olyan mértékű-e, hogy teljes biztonsággal kizárja annak a lehetőségét vagy veszélyét, hogy a fogyasztók a cégnevet összetévesszék a védjeggyel. A bíróság megállapította, hogy a cégnévben a Herbály szónak a Thule szó utáni elhelyezkedése nem ad kellő elhatárolási lehetőséget, a Herbály szó a kialakult hazai gyakorlatnak megfelelően a márka kereskedőjét jelzi, aki a védjegyoltalommal ellátott termékeket forgalmazza. Ezért, ismerve a cég nevét és az általa forgalmazott termékeket, alappal gondolhat arra a fogyasztó, hogy az elsőrendű alperes és a felperes között gazdasági kapcsolat áll fenn. A Swarissimo-ügyben, 42 hasonlóan a Thule-ügyhöz, az elsőrendű alperes cégneve részeként és kereskedelmi nevében használta a felperes védjegyéhez (Swarovski) az összetéveszthetőségig hasonló megjelölést (Swarissimo Kristályékszer Kft.) a védjegyjogosultéval azonos áruk (nevezetesen kristályékszerek) forgalmazásával kapcsolatban. Az elsőfokú bíróság megállapította, hogy az alperes a Swarissimo megjelölés cégnevében és kereskedelmi nevében történő használatával bitorolja a felperes védjegyét. Az elsőfokú bíróság döntésének indokolásában kifejtette, hogy az összbenyomás alapján összetéveszthetőnek találta az elsőrendű alperes által cégnevében, illetve kereskedelmi nevében szereplő, gazdasági tevékenység körében használt Swarissimo megjelölést a védjegyjogosult swarovski védjegyével. A bíróság rámutatott, hogy az alperesi cégnév esetén a domináns Swarissimo szóelem mellett a Kristályékszer utótag kevésbé hangsúlyos, ugyanakkor erősíti a felperesre történő asszociációt. A másodfokon eljáró ítélőtábla az elsőfokú bíróság álláspontjával egyetértve rámutatott, hogy a védjeggyel összetéveszthető megjelölésnek a kereskedelmi névben történő olyan használata, amikor a használó olyan látszatot kelt, mintha a jogosulttal szorosabb gazdasági kapcsolatban álló vállalkozás lenne, védjegyszerű használatnak tekintendő, következésképp alkalmas a védjegybitorlás megállapítására. A későbbiekben részletesen ismertetésre kerülő Royal Canin-ügyben a kereskedelmi névben történő védjegyhasználat tekintetében az elsőfokú bíróság megállapította, hogy a Royal Canin bolt és a Royal Canin viszonteladói bolt megjelölés adott módon történt kialakítása és használata azt a látszatot kelti, hogy az alperes különleges kereskedelmi kapcsolatban áll a védjegyjogosult felperessel, tehát az alperes az üzleti tisztesség követelményét meghaladó mértékben használta a felperes védjegyét. Az ítélőtábla az elsőfokú döntéssel egyetértve azt is megjegyezte, hogy bár az alperes jogosult a termék nevét feltüntetni annak forgalmazása, reklámozása során, de a védjegyjogosult engedélye nélkül nem emelheti be kereskedelmi neveibe az árujelző domináns royal canin elemeit, mert az ilyen alkalmazás 42 A Fővárosi Ítélőtábla 8.Pf /2011/4. számú döntése a Swarovski Aktiengesellschaft felperes és a Swarissimo Kristályékszer Kft. elsőrendű és Neuschel Mónika másodrendű alperesek közötti perben, a birosag.hu oldalon a másodfokú döntés azonosítója: FIT-H-PJ14 30 Dr. László Áron Márk dr. Mező Barnabás már meghaladja a KVR 12. cikkében megfogalmazott eseteket, és alkalmas olyan látszat keltésére, hogy a felek között közvetlen üzleti kapcsolat áll fenn. Összefoglalva, az európai gyakorlat alapján akkor léphet fel a védjegyjogosult kizárólagos jogai alapján a forgalmazóval szemben a védjegy cégnév részeként történő használata miatt, ha a cégnévként történő használat sérti a védjegy származásjelző funkcióját, és ha a forgalmazó a védjegyet a cégnévben nem az üzleti tisztességnek megfelelően használja. A magyar bírósági gyakorlat elemzése azt mutatja, hogy a védjegyjogosult védjegyének a cégnévben és a kereskedelmi névben történő használata általában védjegybitorlást valósít meg, mivel sérül a védjegy származásjelző funkciója, azaz a fogyasztók alappal gondolhatják, hogy a védjegyjogosult és a védjegyet használó forgalmazó között gazdasági kapcsolat áll fenn. Álláspontunk szerint az európai bírósági gyakorlat nemcsak azon általános kötelezettség alapján követendő, miszerint a nemzeti bíróságok részére az európai bíróság jogértelmezése az uniós normák vonatkozásában irányadó, hanem azért is, mert a cégnév használata nem feltétlenül és nem minden esetben jelent egyben védjegyszerű, származásjelző használatot. 5. Védjegyhasználat honlapon A forgalmazó saját honlapjának készítésekor felmerül, hogy milyen módon reklámozhatja forgalmazni kívánt márkás termékeit a weboldalán. Ennek alapvetően két módja képzelhető el: szóként vagy ábrás formában használhatja a védjegyjogosult védjegyét. E körben először is tisztáznunk kell, hogy az utaló, említésszerű használat (az angolszász jogirodalomban nominative, illetve referential use ) nem minősül védjegyszerű használatnak, tehát védjegybitorlást sem valósíthat meg. Utaló jellegű a használat, amikor a védjegyszót pusztán a védjeggyel ellátott áru, illetve szolgáltatás megnevezésére használják, írják le, pl.: Gyakran/ritkán iszom Coca-Colát. Az Európai Bíróság kimondta, hogy a felkínált áruk jellegzetességeire vonatkozó, pusztán leíró célzatú használatok nem tartoznak az irányelv 5. cikk (1) bekezdésének hatálya alá, mivel nem sértik az ezen rendelkezés által védeni kívánt érdekeket, és ezért nem tartoznak az ezen rendelkezés értelmében vett használat fogalma alá. Ugyanis nem sértik az irányelv 5. cikke (1) bekezdése által védeni kívánt érdekeket azon használatok, amikor például egy harmadik személy a potenciális vásárlóval folytatott kereskedelmi tárgyalások során használja a védjegyet; pusztán leíró célzatból, az eladásra felkínált termék jellegzetességeinek bemutatása céljából utalnak a védjegyre a potenciális vásárló számára, aki az érintett védjeggyel ellátott termék jellegzetességeit ismeri; illetve ha a védjegyre történő utalást a fogyasztó nem értelmezheti a termék származására utaló jelzésként L. a C-2/00 sz. ügy: Michael Hölterhoff kontra Ulrich Freiesleben, Határozatok tára, 2002 I-04187, 16. pontját. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle15 Kell a cégér! A forgalmazói védjegyhasználat egyes kérdései 31 A magyar bíróság előtt folyt Polycom-ügy 44 érdekes tanulságokkal szolgálhat a tekintetben, hogy miként lehetséges az adott termék nevének használata a honlapon szó formájában. Az ügy tényállása szerint a felperes, a Polycom Inc. a jogosultja a polycom védjegynek a Nizzai Megállapodás szerinti 9. osztályba tartozó különböző telekommunikációs eszközök vonatkozásában. A per alperese telekommunikációs berendezések forgalmazásával foglalkozó magyar cég, amely regisztráltatta a polycom.hu doménnevet, mely át volt irányítva az alperes cégnevének vezérszavával megegyező quantumr.hu doménnévre. A felperes szerint a doménnév regisztrációjával, illetve átirányítással történő használatával az alperes bitorolta a felperes védjegyét. Álláspontja szerint az alperesi honlap kezdőlapján olyan méretben jelenik meg a felperesi védjegy, amely a fogyasztó számára azt a látszatot kelti, hogy kizárólagos, különleges kereskedelmi kapcsolat áll fenn a felek között, ami nem felelt meg a valóságnak. A védjegyet az alperes a következőképpen használta: 44 A Polycom Inc. felperes és a Quantum-R Kft. alperes közötti per, az elsőfokú döntés ügyszáma: 1.P /2010/5. (a döntés azonosítója a birosag.hu oldalon: 1-H-PJ ), a másodfokú döntés ügyszáma: 8.Pf /2011/4. (a döntés azonosítója a birosag.hu oldalon: FIT-H-PJ ).16 32 Dr. László Áron Márk dr. Mező Barnabás A Fővárosi Törvényszék első fokon helyt adott a felperes keresetének, és a már említett BMW-ügyben hozott döntésre hivatkozással kifejtette, hogy jelen esetben a fogyasztóban az a benyomás alakult ki a védjegy domináns helyre történő pozicionálásából, méretéből, hangsúlyos elhelyezéséből eredően, hogy a felperes és az alperes között különleges kereskedelmi kapcsolat van, az alperes a felperes kiemelt partnere. Az alperes fellebbezése folytán a Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú döntést e részben megváltoztatva nem találta kifogásolhatónak az alperes honlapon történő védjegyhasználatát. A Fővárosi Ítélőtábla arra az álláspontra helyezkedett, hogy az alperes nem lépte át a tisztességes üzleti magatartás határát, amikor a jogszerűen forgalomba került felperesi termékek ajánlása során, mintegy az áru eredetiségét, megszokott minőségét is alátámasztandó, feltüntette a saját nevéből kialakított című weblapján a kínált berendezések képe mellett azok márkáját. Az ítélőtábla megjegyezte, hogy mint ezekre a termékekre szakosodott kereskedőnek az alperesnek szüksége van arra, hogy a hirdetésben használja a szóvédjegyet, és tájékoztassa a fogyasztókat arról, hogy viszonteladója olyan termékeknek, amelyeket az adott védjeggyel a védjegyjogosult hozott piaci forgalomba. A korlátot az jelenti, hogy ennek során nem ronthatja a védjegy jó hírét, illetve nem utalhat arra, hogy közte és a gyártó között közvetlen kereskedelmi kapcsolat van, és nem sugallhatja azt, hogy vállalkozása része a védjegyjogosult eladóhálózatának. Az ábrás védjegyek honlapon történő használatával kapcsolatban jelentős a Német Szövetségi Legfelsőbb Bíróság (Bundesgerichsthof, BGH) április 14-én, az ATU-ügyben született ítélete. A felperes a Volkswagen AG, az ismert vw kör alakú ábrás védjegy jogosultja volt, a vw védjegy oltalma többek között autókra és autók javítási és szervizelési szolgáltatásaira is kiterjedt. Az alperes, az ATU Auto Teile-Unger Handels GmbH & Co. KG (ATU), egy független szerviz (azaz semelyik márkához nem kötődő, tehát nem márkaszerviz) a vw ábrás védjegy alatt hirdette a Volkswagen autókhoz kapcsolódó javítási szolgáltatásait. A BGH megállapította, hogy az ATU a vw ábrás védjegy használatával védjegybitorlást követett el, ugyanis az ábrás védjegy használata nem szükségszerű a javítási szolgáltatások megjelöléséhez, ugyanis az ATU a vw vagy volkswagen szómegjelöléseket ugyanúgy használhatta volna. Ezzel a döntéssel a Német Szövetségi Legfelsőbb Bíróság lényegében arra az álláspontra helyezkedett, hogy ábrás védjegy használata nem megengedett a független márkaszervizek számára. Ezt továbbgondolva pedig, mutatis mutandis, ugyanennek kell vonatkoznia a védjegyjogosult áruit forgalmazó viszonteladókra is. Iránymutató jelentőségűnek tekinthető a hazai Royal Canin bolt-ügy 45 is, amelyben az eljáró magyar bíróságok az ATU-ügyben hozott ítélettel hasonló álláspontra helyezkedtek. Az ügy tényállása szerint a felperes a jogosultja a következő ábrás közösségi védjegynek a Nizzai Megállapodás szerinti 31. osztályban állati tápok, termékek, illetve a 35. osztályban 45 A Fővárosi Bíróság 1.P /2011/3. számú ítélete a Royal Canin Sas, valamint a Bully Bt. és Fekete Árpád közötti perben. Az ügy azonosítója a birosag.hu oldalon: elsőfokú döntés: 1-H-PJ , másodfokú döntés: FIT-H-PJ Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle17 Kell a cégér! A forgalmazói védjegyhasználat egyes kérdései 33 állateledelek és állatoknak való árucikkek kiskereskedelmi értékesítése vonatkozásában. A védjegy által oltalmazott ábrás megjelölés a következő volt: A per alperese regisztráltatta a royalcaninbolt.hu doménnevet, amely cím alatt található honlapon webáruházat működtetett, ahol kutya-, illetve macskaeledeleket kínált eladásra, hozott forgalomba és a termékeket reklámozta is. A kezdő oldalon a ROYAL CANIN BOLT kereskedelmi nevet, valamint a következő logót használta: A felperes felszólító levelére válaszolva az alperes a fenti logót kicserélte a következőre: A felperes keresetében többek között annak megállapítását kérte, hogy az alperes a royalcaninbolt.hu doménnév, a védjeggyel azonos kialakítású megjelölés, a ROYAL CANIN BOLT, illetve a ROYAL CANIN VISZONTELADÓI BOLT kereskedelmi név és a royal canin megjelölés stilizált koronaábrával kiegészített használatával bitorolta a perbeli védjegyet. Az alperes első fokon érdemi ellenkérelmet nem terjesztett elő. Az elsőfokú bíróság, utalva a már többször említett BMW-ügyben hozott ítéletre, hangsúlyozta, hogy minden esetben egyedi mérlegeléssel kell eldönteni, hogy a sérelmezett megjelenés azt a látszatot kelti-e, hogy a vállalkozó kereskedelmi kapcsolatban van a védjegyjogosulttal, illetve annak kereskedelmi hálózatához tartozik-e. Jelen esetben a doménnév adott módon történt kialakítása, valamint az ábrás védjegy honlapon történő feltüntetése alapján a fogyasztóban az a benyomás alakulhatott ki, hogy a felperes és az alperes között különleges kereskedelmi kapcsolat van, az alperes a felperes kiemelt kereskedelmi partnere. Mivel ilyen kapcsolat a felek között ténylegesen nincs, megállapítható, hogy az alperes az üzleti tisztesség követelményét meghaladó mértékben használta a felperes védjegyét annak engedélye nélkül. Az ítélettel szemben az alperes fellebbezéssel élt. Az alperes többek között kifejtette, hogy a sérelmezett magatartások a felperesre nézve semminemű jogsérelemmel nem jártak, hiszen egyrészt éppen a márka népszerűsítését szolgálták, másrészt kizárólag azt a tényt18 34 Dr. László Áron Márk dr. Mező Barnabás rögzítették, hogy az alperes mint viszonteladó értékesíti a felperes termékeit, azaz nagykereskedelmi hálózatában megvásárolva kiskereskedelmi forgalomban adja azokat tovább. Az ítélőtábla az elsőfokú döntés indokaival egyetértve megállapította, hogy az alperes a kereskedelmi név kialakításával és használatával védjegybitorlást valósított meg. A döntés indokolásában az ítélőtábla kifejtette, hogy az alperes jogosult a termék nevét feltüntetni annak forgalmazása, reklámozása alkalmával, de a védjegyjogosult engedélye nélkül nem jelenítheti meg a védjegy lajstromképi formáját, mert az ilyen alkalmazás már meghaladja a KVR 12. cikkében megfogalmazott eseteket, és alkalmas olyan látszat keltésére, hogy a felek között közvetlen üzleti kapcsolat áll fenn. Összefoglalva: figyelembe véve a magyar és a német gyakorlatot, a forgalmazó nem jogosult használni honlapján a védjegyjogosult ábrás védjegyét, a szóvédjegyet azonban informatív céllal, az általa jogszerűen forgalmazott és a védjegyjogosulttól származó árukra való utalásként használhatja. Álláspontunk szerint helytelen lenne az a bírósági gyakorlat, amely a forgalmazókat mérlegelés, illetve az adott eset körülményeinek vizsgálata nélkül tiltaná el az ábrás védjegyek használatától, ugyanis az ábrás megjelölések üzleti tisztességnek megfelelő használata elősegítheti a fogyasztók tájékoztatását. A fogyasztók ugyanis könnyebben megtalálják a keresett árut, illetve szolgáltatást az általuk jól ismert logók, ábrák alapján, és megítélésünk szerint ismert számukra, hogy az ábrás megjelölést használó kereskedő nem feltétlenül márkakereskedője az adott márkának, csak ha erre kifejezetten utal, vagy a körülmények erre engednek következtetni (pl. a doménnév megegyezik a védjegy szóelemével). Nézetünk szerint az ilyen eseteket különös gonddal kell megvizsgálni, és az ügy összes körülményeire figyelemmel eldönteni, hogy az adott esetben sérti-e a védjegyhasználat a védjegy funkcióit. 6. Védjegyhasználat doménnévben Amennyiben a forgalmazó saját honlapot (pl. webáruházat) kíván létrehozni, ahol a védjegyjogosult áruit kívánja eladásra felkínálni, hamar felmerül az a kérdés, hogy milyen doménnevet válasszon a honlapja számára. A védjegy doménnévben történő használata többféleképpen elképzelhető. Megvalósulhat úgy, hogy a védjeggyel megegyező szót regisztrálják doménnévként (védjegy.hu), illetve úgy is, hogy a doménnév részeként szereplő, védjeggyel azonos megjelöléshez egy további toldatot kapcsolnak (védjegy+valami.hu). 46 Abban az esetben, ha a doménnév részeként szereplő védjeggyel azonos megjelölést egy további toldattal látják el, az lehet egy földrajzi terület vagy város neve (fiktív példákkal élve pl. adidashungary.hu vagy honda-sopron.hu), lehet személynév (pl. bmwszabo.hu, vagy 46 Tobias Cohen Jehoram, Constant Van Nispen, Tony Huydecoper: European Trademark Law Community Trademark Law and Harmonized National Trademark Law. Kluwer Law International, 2010, p Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle19 Kell a cégér! A forgalmazói védjegyhasználat egyes kérdései 35 egyéb toldat (pl. toyota-alkatresz.hu, vwbonto.hu, grundig-szerviz.hu, royalcaninbolt.hu). Kézenfekvőnek tűnik mind keresőoptimalizálási, mind a forgalmazó józan esze szempontjából, hogy a forgalmazó a fenti variációk valamelyike mellett döntsön. De jogszerű-e ez a döntése? A Hyundai-ügy 47 tényállása szerint a felperes a Hyundai gépjárművek gyártója és a hyundai szóvédjegy jogosultja. Az elsőrendű alperes a felperes kizárólagos magyarországi forgalmazója volt, akivel a felperes disztribúciós szerződést kötött. A disztribúciós szerződés megszűnése után az alperes cégnevében és doménneveiben továbbra is használta a hyundai megjelölést, illetve a honlapján, cégneve mellett feltüntette azt is, hogy gyártótól független nagykereskedő, valamint cégismertetőjében is kifejezésre juttatta, hogy a kizárólagos disztribútori szerződése lejárt. A doménnevek regisztrációját az elsőfokú bíróság bitorlásnak minősítette, mivel a Hyundai megjelölést doménnév részeként használó alperesek védjegyhasználati cselekményeit mérlegelve arra a következtetésre jutott, hogy azok meghaladják a fogyasztók tájékoztatáshoz fűződő jogát, és annak folytán a fogyasztók okkal felételezik az alpereseknek a védjegyjogosulttal való különleges kapcsolatát. A Fővárosi Ítélőtábla ebben a tekintetben az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta, és a Legfelsőbb Bíróság is hatályában fenntartotta a jogerős részítéletet. Hasonló következtetésre jutottak a doménnevek regisztrációjával kapcsolatban a magyar bíróságok a már említett polycom.hu, a royalcaninbolt.hu, a swarissimo.hu, illetve a thule. hu doménnevek ügyében. Az eljáró bíróságok mind a négy esetben megállapították, hogy a forgalmazók a doménnév regisztrációjával védjegybitorlást valósítottak meg, mivel azt a látszatot keltették, hogy a védjegyjogosult és a doménnév használója között gazdasági kapcsolat áll fenn. Az esetek konklúzióit áttekintve állítható, hogy az általunk feldolgozott esetek mindegyikében a védjegy doménnévbe történő inkorporálása, illetve a védjegyhez az összetéveszthetőségig hasonló doménnév regisztrációja védjegybitorlást valósított meg, 48 de elképzelhető olyan eset, melyben egyéb feltételek fennállása miatt a védjegybitorlás nem állapítható meg. Érdekesség, hogy a Szellemi Tulajdon Világszervezete (WIPO) Arbitrációs és Mediációs Központja UDRP-eljárások 49 keretében folytatott gyakorlata szerint elképzelhető olyan 47 A Legfelsőbb Bíróság Pfv.IV /2009/4. számú döntése. Az ügy azonosítója a birosag.hu oldalon: elsőfokú döntés: 1-H-PJ , másodfokú döntés: FIT-H-PJ , a Legfelsőbb Bíróság döntése: LB-H-PJ L. a BH számú esetet vagy a korábban említett polycom.hu-, royalcaninbolt.hu-, swarissimo.hu-, illetve thule.hu-ügyben hozott döntést. 49 Az UDRP-eljárás (Uniform Dispute Resolution Policy) az ICANN által 1999 decemberében bevezetett vitarendezési eljárás, melynek tárgyi hatálya az.aero,.asia,.biz,.cat,.com,.coop,.info,.jobs,.mobi,.museum,.name,.net,.org,.pro,.tel és.travel általános felső szintű doménnevekre terjed ki, valamint azon országkódok felső szintű doménneveire, amelyek önkéntes alapon vállalták az eljárás alkalmazását.20 36 Dr. László Áron Márk dr. Mező Barnabás eset, amikor a viszonteladó jogos érdeke annak ellenére bizonyítható, hogy az a védjegyet doménnévként vagy annak részeként használja. Bár az UDRP- és a védjegybitorlási eljárásban igazolandó feltételek különböznek, mégis új és érdekes megvilágításba helyezi a forgalmazók védjegyhasználati cselekményeinek jogszerűségét az okidata-ügy. 50 Az ügy tényállása szerint a kérelmező az Oki Data Americas, Inc. amerikai cég volt, amely a szintén amerikai ASD Inc. cég ellen kívánt fellépni az utóbbi által regisztrált okidataparts.com doménnév miatt. A kérelmező számítógépes perifériákat és kiegészítőket (ezen belül nyomtatókat, faxgépeket és azok alkatrészeit) fejlesztett, gyártott és adott el. A kérelmező termékei a világ minden részén megtalálhatók voltak. Az UDRPkérelem alapjául szolgáló okidata egy amerikai nemzeti védjegy volt, amely számítógépes programok, nyomtatók és azok alkatrészei tekintetében állt oltalom alatt. A kérelmezett okidata termékekhez adott el alkatrészeket (amelyeket a kérelmező disztribútoraitól vásárolt meg), illetve javítási szolgáltatásokat ajánlott fel mint engedéllyel rendelkező okidatajavítóközpont. A kérelmezett fel volt tüntetve a kérelmező weboldalán mint engedéllyel rendelkező, hivatalos okidata-forgalmazó, és a kérelmezettnek hozzáférése volt a kérelmező weboldalán a jelszóval védett, úgynevezett Business Partner Exchange oldalhoz, ahol az okidata-forgalmazók promóciós használatra okidata termékekről készült képekhez férhettek hozzá. Az UDRP-eljárásokban, hasonlóan a magyar ADR-eljárás (alternatív vitarendezési eljárás) szabályaihoz, az eljáró fórum három feltétel fennállását vizsgálja; nevezetesen azt, hogy a doménnév azonos-e egy olyan névvel vagy megtévesztően hasonló-e egy olyan névhez (lehet ez védjegy vagy kereskedelmi név), amely a kérelmező javára oltalom alatt áll, 51 a kérelmezett a doménnevet anélkül igényelte-e, hogy a névhez joga vagy jogos érdeke fűződne, 52 továbbá a kérelmezett a doménnevet rosszhiszeműen igényelte-e, illetve annak felhasználása rosszhiszeműen történik-e. 53 A kérelmező álláspontja szerint a kérelmezett azzal, hogy az okidataparts.com doménnevet regisztráltatta, megsértette az okidata védjegyhez kapcsolódó jogokat. A kérelmező ezenkívül azt állította, hogy az eljárás tárgyát képező doménnév összetéveszthető az okidata védjeggyel, hiszen a doménnév a védjegytől csupán a parts (azaz magyarul alkatrészek ) 50 Oki Data Americas, Inc. vs. ASD, Inc. Case No. D WIPO Arbitration and Mediation Center 51 Administrative Panel Decision. (i) the domain name in dispute is identical or confusingly similar to a trademark or service mark in 52 which the Complainant has rights. ii) the Respondent has no rights or legitimate interests with respect to the Domain Name; and 53 iii) the domain name has been registered and used in bad faith. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle Több megjelenítése
A védjegybitorlás tipikus esetei HVG Konferencia 2015. március 31. Dr. Bacher Gusztáv www.szecskay.com Miről lesz szó? A védjegyoltalom tartalma Kizárólagos jog Az oltalom korlátjai (jogkimerülés) A védjegy Részletesebben Jóhírű védjegyek az Európai Bíróság gyakorlatában
Jóhírű védjegyek az Európai Bíróság gyakorlatában AKTUÁLIS KÉRDÉSEK A SZELLEMI TULAJDON VÉDELME TERÜLETÉN 10 sorozatcímű ELŐTTÜNK A HOLNAP című szakmai továbbképzés 2010. november 25-26., Gárdony Dr. Bacher Részletesebben í t é l e t e t : Kötelezi az alperest, hogy fizessen meg a felperesnek 15 nap alatt 15.000 (tizenötezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget.
Pfv. IV.20.688/2007/7.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Krzyzewsky Beáta ügyvéd által képviselt Kft. felperesnek a dr. Kovács Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Papp László ügyvéd) által képviselt Részletesebben Az Európai Parlament és a Tanács 2008/95/EK irányelve. (2008. október 22.) a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítésérıl.
Az Európai Parlament és a Tanács 2008/95/EK irányelve (2008. október 22.) a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítésérıl (kodifikált változat) (kivonat) [ ] 1. cikk Hatály Ezt az irányelvet Részletesebben A védjegyoltalom megszerzése és megszűnése
Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24 Középpontban a a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 62. (2) bekezdése 2011. előtt és Részletesebben 2008.11.8. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 299/25 IRÁNYELVEK
2008.11.8. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 299/25 IRÁNYELVEK AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2008/95/EK IRÁNYELVE (2008. október 22.) a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (kodifikált Részletesebben Iron & Smith kontra Unilever előzetes döntéshozatali ügy (C-125/14)
Iron & Smith kontra Unilever előzetes döntéshozatali ügy (C-125/14) Dr. Kovács Nikolett ügyvéd ABK Dr. Krajnyák & Társa Ügyvédi Iroda - Dr. Lukácsi Péter Dr. Bozóki Bence ügyvédek SBGK Ügyvédi Iroda MIE Részletesebben I. fejezet. Általános rendelkezések. II. fejezet
78/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalmára vonatkozó részletes szabályokról 2005. november 1-jétől hatályos szöveg A védjegyek és a földrajzi Részletesebben Egy bitorlási ügy tanulságai: szabadalombitorlás, megsemmisítési eljárás, jellegbitorlás és ezekkel kapcsolatos polgári jogi igények érvényesítése
Egy bitorlási ügy tanulságai: szabadalombitorlás, megsemmisítési eljárás, jellegbitorlás és ezekkel kapcsolatos polgári jogi igények érvényesítése Dr. Harangozó Gábor Danubia Szabadalmi és Jogi Iroda Kft. Részletesebben KÖZÖSSÉGI VÉDJEGY TÖRLÉSÉRE IRÁNYULÓ KÉRELEM
BELSŐ PIACI HARMONIZÁCIÓS HIVATAL (BPHH) Legutolsó frissítés: 042013 KÖZÖSSÉGI VÉDJEGY TÖRLÉSÉRE IRÁNYULÓ KÉRELEM Oldalak száma: (ezt az oldalt is beleértve) Bejelentőképviselő hivatkozási jele (legfelejebb Részletesebben TISZTESSÉG TISZTESSÉGTELENSÉG AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG ÍTÉLETE A GILLETTE-ÜGYBEN
Dr. Vida Sándor* TISZTESSÉG TISZTESSÉGTELENSÉG AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG ÍTÉLETE A GILLETTE-ÜGYBEN A tisztesség követelménye alapvetően etikai természetű. Már Szókratész 1 is említést tesz a színlelt tisztesség Részletesebben HÍRLEVÉL 2007. MÁRCIUS - ÁPRILIS
S Z E C S K A Y Ü g y v é d i I r o d a - A t t o r n e y s a t L a w HÍRLEVÉL 2007. MÁRCIUS - ÁPRILIS A dinamikusan fejlődő Szecskay Ügyvédi Iroda egyike Magyarország legjelentősebb ügyvédi irodáinak. Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a N G Ügyvédi Iroda (cím) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Budapest, Városház Részletesebben Kereskedõk, szolgáltatók figyelem!
2 Kereskedõk, szolgáltatók figyelem! E kiadvány célja, hogy a hazánkban legelterjedtebb iparjogvédelmi jogintézményrõl: a védjegyrõl adjon tájékoztatást, felhívja a figyelmet ezen a területen fontos kérdésekre, Részletesebben Válogatás a Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményeiből 105 Könyv- és folyóiratszemle 126 Summaries 145
TARTALOM Szentesi Orsolya Generikus gyógyszerek elnevezése trendek, stratégiák 5 Dr. László Áron Márk Kell a cégér! A forgalmazói védjegyhasználat Dr. Mező Barnabás egyes kérdései 17 Gyertyánfy Péter A Részletesebben AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA
AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben Szellemi Tulajdon Világnapja
Szellemi Tulajdon Világnapja A védjegyhasználat aktuális kérdései Dr. Szamosi Katalin 2010.ápr.23. A közösségi védjegyhasználat területi terjedelme Dr. Ficsor Mihály cikke 2010.febr. Iparjogvédelmi és Részletesebben IPARJOGVÉDELMI ALAPOK. SEED Hölgyek 2008.03.13.
IPARJOGVÉDELMI ALAPOK SEED Hölgyek 2008.03.13. Cs2 A szellemi tulajdon védelme A szellemitulajdon-védelem a tevékeny, alkotó ember elismerésének, érdekei védelmének és érvényesítésének jogi szabályozását Részletesebben 1997. évi XI. törvény. a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról ELSŐ RÉSZ A VÉDJEGY JOGI OLTALMA. I. Fejezet A VÉDJEGYOLTALOM TÁRGYA
1997. évi XI. törvény a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról A magyar piacgazdaság fejlődésének előmozdítása, a megkülönböztetésre alkalmas árujelzők használatán alapuló verseny feltételeinek Részletesebben VÁLOGATÁS AZ IPARJOGVÉDELMI SZAKÉRTŐI TESTÜLET SZAKVÉLEMÉNYEIBŐL
VÁLOGATÁS AZ IPARJOGVÉDELMI SZAKÉRTŐI TESTÜLET SZAKVÉLEMÉNYEIBŐL SZAKÉRTŐI VÉLEMÉNY KNOW-HOW ÉS ÜZLETI TITOK MEGSÉRTÉSE, ILLETVE VÉDELME KÉRDÉSÉBEN ISZT- 8/2008 I. Megbízás és előzmények Az M. Zrt. a közte, Részletesebben v é g z é s t: A Fővárosi Ítélőtábla a Fővárosi Választási Bizottság 298/2014. (X.17.) FVB számú határozatát helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.058/2014/5. A Fővárosi Ítélőtábla a Ügyvédi Iroda (címe., ügyintéző: ügyvéd neve) által képviselt kérelmező neve (címe) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság 2014. Részletesebben ÖSSZEFOGLALÓ A DOMÉNNÉV-REGISZTRÁCIÓRÓL ÉS A DOMÉNNEVEKKEL ÖSSZEFÜGGŐ JOGÉRVÉNYESÍTÉSRŐL TARTOTT KEREKASZTAL-BESZÉLGETÉSRŐL
ÖSSZEFOGLALÓ A DOMÉNNÉV-REGISZTRÁCIÓRÓL ÉS A DOMÉNNEVEKKEL ÖSSZEFÜGGŐ JOGÉRVÉNYESÍTÉSRŐL TARTOTT KEREKASZTAL-BESZÉLGETÉSRŐL A téma vizsgálatának aktualitását az adja, hogy a szellemi tulajdonjogok érvényesítésével Részletesebben http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf;jsessionid=9ea7d2...
1 / 8 2015.10.16. 14:12 InfoCuria - A Bíróság ítélkezési gyakorlata Kezdőlap > Kereső > A keresés eredménye > Dokumentumok A dokumentum nyelve : A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (harmadik tanács) 2015. október 1 je(*) Részletesebben VÉDJEGYEK ÖSSZETÉVESZTHETŐSÉGE. A LIFE/THOMSON LIFE-ÜGY AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG ELŐTT
Dr. Vida Sándor* VÉDJEGYEK ÖSSZETÉVESZTHETŐSÉGE. A LIFE/THOMSON LIFE-ÜGY AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG ELŐTT Az Európai Bíróságot számos esetben foglalkoztatta már, 1 és bizonyára még sokszor fogja foglalkoztatni Részletesebben A GOOGLE ADWORDS SZOLGÁLTATÁSA AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG ELŐTT
Lendvai Zsófia A GOOGLE ADWORDS SZOLGÁLTATÁSA AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG ELŐTT Az Európai Bíróság meghozta a régen várt ítéletet abban a három összevont előzetes döntéshozatali eljárásban, amelyekben a Google Részletesebben v é g z é s t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság végzését helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 6.Pkf.26.585/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a Fekete Ügyvédi Iroda (felperesi jogi képviselő iroda címe; ügyintéző: dr. Fekete Csaba ügyvéd) által képviselt... (felperes címe) felperesnek, Részletesebben RENDELETEK A TANÁCS 207/2009/EK RENDELETE. (2009. február 26.) a közösségi védjegyről. (kodifikált változat) (EGT-vonatkozású szöveg)
2009.3.24. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 78/1 I (Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező) RENDELETEK A TANÁCS 207/2009/EK RENDELETE (2009. Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA Brüsszel, 2006/XI/03 B(2006) 5160 végleges NEM NYILVÁNOS A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE 2006/XI/03 a játékok biztonságáról szóló 88/378/EGK tanácsi irányelv 7. cikkének alkalmazásáról Részletesebben Nyomda- és Papíripari Szövetség 1114 Budapest, Bartók Béla út 41. fszt. 6. EGYÜTTES VÉDJEGY HASZNÁLATI SZABÁLYZAT. Budapest, 2013. február 12.
Nyomda- és Papíripari Szövetség 1114 Budapest, Bartók Béla út 41. fszt. 6. EGYÜTTES VÉDJEGY HASZNÁLATI SZABÁLYZAT Budapest, 2013. február 12. EGYÜTTES VÉDJEGY HASZNÁLATI SZABÁLYZAT 1. A védjegyek és a Részletesebben A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről
A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről A Közbeszerzési Döntőbizottság a konzorciumok jog- és ügyfélképességével kapcsolatosan a következőkben ismertetett Részletesebben PUBLIKÁCIÓ VAGY SZABADALOM?
PUBLIKÁCIÓ VAGY SZABADALOM? Dr. Gács János tanácsadó HIPAVILON nonprofit kft. Győr, 2012. október 17. 2 MINDKETTŐ, DE A MEGFELELŐ SORRENDBEN 3 MIRE JÓ A SZELLEMI TULAJDONVÉDELEM? Arra, hogy alkotásának Részletesebben MIRE JÓ A SZELLEMI- TULAJDON-VÉDELEM. SEED családi délelőtt 2009. November 5.
MIRE JÓ A SZELLEMI- TULAJDON-VÉDELEM SEED családi délelőtt 2009. November 5. HOGY A BEFEKTETETT CSALÁDI TŐKE NE MÁSNAK HOZZON HASZNOT Alapigazságok Ha valamilyen szellemi értéket létrehoztunk, oltalmazzuk Részletesebben A terméktanúsítás mint hozzáadott érték WESSLING Hungary Kft.
A terméktanúsítás mint hozzáadott érték WESSLING Hungary Kft. Dr. Martin Andrea vezető tanácsadó és szakértő A cím értelmezése Kinek az érdeke? - Szolgáltató tanúsítóé? - Gyártóé? - Forgalmazóé? Megalapozott? Részletesebben Kozármisleny Város Önkormányzata Képviselő testülete 19/2015.(VIII.17.) önkormányzati rendelete Kozármisleny településnév használatáról
Kozármisleny Város Önkormányzata Képviselő testülete 19/2015.(VIII.17.) önkormányzati rendelete Kozármisleny településnév használatáról Kozármisleny Város Önkormányzata Képviselő-testülete Magyarország Részletesebben SPC kiegészítő oltalmi tanúsítvány
SPC kiegészítő oltalmi tanúsítvány MIE konferencia Mátraháza, 2011. május 26-27. Szentpéteri Zsolt szabadalmi ügyvivő SPC 1.) Forgalomba hozatali engedélyekkel kapcsolatos problémák 2.) Vizsgálattal kapcsolatos Részletesebben MŰHIBA AZ IPARJOGVÉDELMI ÜGYFÉL-KÉPVISELETI GYAKORLATBAN 2
Dr. Markó József: 1 MŰHIBA AZ IPARJOGVÉDELMI ÜGYFÉL-KÉPVISELETI GYAKORLATBAN 2 ( E G Y J O G E S E T T A N U L S Á G A I ) - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Részletesebben Konvergencia. Gyakran ismételt kérdések (GYIK) a közös gyakorlattal kapcsolatban, 2. verzió CP 4. A fekete-fehér védjegyek oltalmi köre
EN HU Konvergencia Gyakran ismételt kérdések (GYIK) a közös gyakorlattal kapcsolatban, 2. verzió CP 4. A fekete-fehér védjegyek oltalmi köre 1. A közös gyakorlat különbözik az egyes hivatalok korábbi gyakorlatától? Részletesebben VIII./1. fejezet: Iparjogvédelem
VIII./1. fejezet: Iparjogvédelem Az iparjogvédelem körébe a következő oltalmi formák tartoznak: A) a szabadalom; B) a védjegy; C) a használati minta; D) a formatervezési minta; E) a növényfajta; F) a földrajzi Részletesebben A Tanács 207/2009/EK rendelete. (2009. február 26.) a közösségi védjegyrıl. (kivonat)
A Tanács 207/2009/EK rendelete (2009. február 26.) a közösségi védjegyrıl (kodifikált változat) (kivonat) 1. cikk A közösségi védjegy (1) Az e rendeletben foglalt feltételeknek megfelelıen és az e rendeletben Részletesebben Rendeltetésszerű joggyakorlás a részekre bontás tilalma vonatkozásában
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1245, Budapest 5. Pf. 1036 Telefon: (06-1) 472-8865, Fax: (06-1) 472-8860 Ügyszám: Vj/068/2012. Iktatószám: Vj/068-46/2012. A Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa Részletesebben AZ IPARI MINTAOLTALMI JOG FEJLŐDÉSI IRÁNYAI**
Dr. Markó József:* AZ IPARI MINTAOLTALMI JOG FEJLŐDÉSI IRÁNYAI** 1. Bevezetés A valódi piaci versenyre épülő gazdaságokban az áruk (termékek) esztétikai célú külső kialakítása, azaz formatervezése az áruk Részletesebben VÉDJEGYHASZNÁLAT ÖSSZEHASONLÍTÓ LISTÁKKAL VALÓ REKLÁMOZÁSNÁL
Dr. Vida Sándor* VÉDJEGYHASZNÁLAT ÖSSZEHASONLÍTÓ LISTÁKKAL VALÓ REKLÁMOZÁSNÁL Úgy tűnik, hogy az összehasonlító reklám a szakmai érdeklődés előterében áll: a Nemzetközi Versenyjogi Egyesület bordeaux-i Részletesebben Az ún. tippadói tevékenység minősítése
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj-56/2005/5. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Villas Austria GmbH (Ausztria) kérelmező összefonódás engedélyezése iránti Részletesebben KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE
EURÓPAI PARLAMENT 2014-2019 Petíciós Bizottság 27.5.2014 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Mark Walker brit állampolgár által benyújtott 0436/2012. sz. petíció a határon átnyúló jogi képviselet biztosításáról Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A Fővárosi Ítélőtábla 2.Kf.27.040/2004/4.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla a RÁBA Járműipari Holding Rt. (Győr) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) I.r. és a Kowaksz Részletesebben AZ EURÓPAI TÖRVÉNYSZÉK A KÜLÖNÖS MEGKÜLÖNBÖZTETŐKÉPESSÉGRŐL
Dr. Vida Sándor* AZ EURÓPAI TÖRVÉNYSZÉK A KÜLÖNÖS MEGKÜLÖNBÖZTETŐKÉPESSÉGRŐL A különös megkülönböztetőképesség kifejezést nemcsak a tételes magyar jog nem ismeri, de nem ismeri sem az EK védjegyjogi irányelve, Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fővárosi Ítélőtábla 2.Kf.27.794/2006/4. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla a Credit Center 2000 Kft. (Budapest) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest., hivatkozási szám: Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA Gf.I.30.307/2007/8.szám A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla a Dr. Kispál Sándor ügyvéd által képviselt (I.rendő felperes neve, címe) alatti székhelyű Részletesebben Érdemes-e védjegycsaládot alapítani? Dr. Süle Ákos sulelaw.com
Érdemes-e védjegycsaládot alapítani? Dr. Süle Ákos sulelaw.com Definíció? magyar fogalom közösségi fogalom egyesült államokbeli fogalom USA Védjegycsalád használattal vagy anélkül Fogyasztói felfogás Áruk/szolgáltatások Részletesebben 2006.5.18. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja. 3. utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.
C 117 E/187 1. jóváhagyja a Bizottság javaslatát módosított formájában; 2. felhívja a Bizottságot, hogy forduljon ismét a Parlamenthez, ha javaslatát érdemben módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget Részletesebben AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG GYAKORLATÁNAK HATÁSA A MAGYAR VÉDJEGYJOGRA
Dr. Vida Sándor* AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG GYAKORLATÁNAK HATÁSA A MAGYAR VÉDJEGYJOGRA Amikor három évvel ezelőtt néhány szemelvénnyel szolgáltam az Európai Bíróság precedensjogának a magyar védjegyjogi gyakorlatra Részletesebben Szerzõdés: Miért vesznek licenciát? Miért adnak licenciát?
Licencia (licentia) a latin nyelvben - többek között - engedélyt jelent. Az iparjogvédelmi és szerzõi jogok jogosultjait megilletõ kizárólagos jog gyakorlására kötött szerzõdés keretében és feltételei Részletesebben VERSENYKÉPESSÉG ÉS FENNTARTHATÓSÁG EGYÜTT? A formatervezett termékek kizárólagos hasznosítási engedélyének megszerzése
Földrajzi árujelző Néhány közismert földrajzi jelzés a mezőgazdasági termékek világából Földrajzi árujelző Az eredetmegjelölés valamely táj, helység, kivételes esetben ország neve, amelyet az e helyről Részletesebben Mi a cégnév? Mibõl áll a cégnév?
Mi a cégnév? A cégnév a gazdasági társaság létrejöttének alapvetõ kelléke, a társasági szerzõdés (alapító okirat, alapszabály) kötelezõ eleme. Minden cégnek saját cégneve kell legyen, amely alkalmas a Részletesebben Az Apple Samsung jogviták a táblagépek területén és a forum shopping lehetősége
Iustum Aequum Salutare X. 2014. 2. 71 79. Joghatósági szabályok az uniós formatervezési minta-oltalmi rendelet alapján Az Apple Samsung jogviták a táblagépek területén és a forum shopping lehetősége Somssich Részletesebben SZEMÉLYISÉGI JOGOK XI. CÍM ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK ÉS EGYES SZEMÉLYISÉGI JOGOK. 2:42. [A személyiségi jogok általános védelme]
SZEMÉLYISÉGI JOGOK XI. CÍM ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK ÉS EGYES SZEMÉLYISÉGI JOGOK 2:42. [A személyiségi jogok általános védelme] (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy törvény és mások jogainak korlátai között Részletesebben A/16 A VÉDJEGY FOGALMA ÉS OLTALMÁNAK FELTÉTELEI, A KERESKEDELMI NÉV
A VÁLLALAT- ÉS ÁRUJELZŐK OLTALMÁRÓL ÁLTALÁBAN A gazdasági-kereskedelmi terminológiában használatos goodwill -nek nincs igazi magyar megfelelője, leginkább a vállalati jó hírnévvel adható vissza (fogyasztói Részletesebben VERSENYTANÁCS. v é g z é s t
VERSENYTANÁCS Vj 146/2006/16. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Tárkány Autóház Kft. eljárás alá vont vállalkozás ellen fogyasztók tisztességtelen befolyásolása miatt indult eljárásban indított Részletesebben í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 6.Pf.21.413/2014/4. A Fővárosi Ítélőtábla a Dávid, Stanka, Szikla Ügyvédi Iroda (felperesi jogi képviselő címe; ügyintéző: dr. Szikla Gergely ügyvéd) által képviselt felperes neve (felperes Részletesebben MAGYAR SZABADALMI ÜGYVIVŐI KAMARA 2014. 02. 03. DR. TÖRÖK FERENC szabadalmi ügyvivő
1. KAMARAI NAP MAGYAR SZABADALMI ÜGYVIVŐI KAMARA 2014. 02. 03. DR. TÖRÖK FERENC szabadalmi ügyvivő 1 A jogeset alapjai A tárgyalt ügy elsőbbsége: 1985. 01. 24., így az 1969. évi II. törvény alapján folyt Részletesebben A FOGYASZTÓVÉDELMI HATÓSÁG TAPASZTALATAI A VM (MAGYAR TERMÉK) RENDELET KAPCSÁN. 2014. május 20.
A FOGYASZTÓVÉDELMI HATÓSÁG TAPASZTALATAI A VM (MAGYAR TERMÉK) RENDELET KAPCSÁN 2014. május 20. FONTOSABB JOGSZABÁLYOK egyes önkéntes megkülönböztető megjelölések élelmiszereken történő használatáról szóló Részletesebben használata Az EU emblémájának az uniós programokkal összefüggésben Útmutató a kedvezményezettek és más harmadik felek számára 2012.
Az EU emblémájának használata az uniós programokkal összefüggésben Útmutató a kedvezményezettek és más harmadik felek számára 2012. október Szervezeti közlemény 2 Bevezetés számos olyan programmal rendelkezik, Részletesebben Debreceni Törvényszék 2012.EL.II.C.4/13. Tisztelt Kollégák!
Debreceni Törvényszék 2012.EL.II.C.4/13. Tisztelt Kollégák! I. Tájékoztatlak benneteket az Európai Unió Bíróságának fogyasztóvédelem tárgyában előzetes döntéshozatali eljárás során a nem magyar bíróságok Részletesebben 2. Irányadó jogszabályok
A Nemzeti Adó- és Vámhivatal által kiadott 3010/2014. útmutató a vámigazgatási bírságok kiszabásáról, a korrekciós pótlékról és az azokhoz kapcsolódó méltányossági eljárások gyakorlatáról 1. Bevezető A Részletesebben SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUMA 3/2004. (VI. 17.) SZÁMÚ KOLLÉGIUMI AJÁNLÁSA A KÉSEDELMI ÉS AZ ÜGYLETI KAMAT EGYES KÉRDÉSEIRŐL
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUMA 3/2004. (VI. 17.) SZÁMÚ KOLLÉGIUMI AJÁNLÁSA A KÉSEDELMI ÉS AZ ÜGYLETI KAMAT EGYES KÉRDÉSEIRŐL A Szegedi Ítélőtábla Polgári Kollégiuma az illetékességi területéhez Részletesebben I.1. Az eljárás tárgya
VERSENYTANÁCS * 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. ( 472-8864 7Fax: 472-8860 Vj-156/2006/15. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa az Elit Konyha Kft. (Budapest) eljárás alá vonttal szemben fogyasztók Részletesebben ÚJRACSOMAGOLÁSI VARIÁCIÓK: AZ IMPORTŐR VÉDJEGYÉNEK TÁRSÍTÁSA VAGY A GYÁRTÓ VÉDJEGYÉNEK LETAKARÁSA
Dr. Vida Sándor* ÚJRACSOMAGOLÁSI VARIÁCIÓK: AZ IMPORTŐR VÉDJEGYÉNEK TÁRSÍTÁSA VAGY A GYÁRTÓ VÉDJEGYÉNEK LETAKARÁSA A gyógyszertermékeknek a parallelimportőr által történő átcsomagolásával kapcsolatos problematika Részletesebben A felek megállapodásán alapuló gyermektartásdíj megváltoztatásának. feltételrendszere. Szerző: dr. Sarkadi Mónika
Pest Megyei Bíróság 6.K.26.451/2005/44. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Pest Megyei Bíróság a dr. ügyvéd ( ) által képviselt felperesnek a Közép- Magyarországi Regionális Közigazgatási Hivatal (1052 Budapest, Részletesebben VERSENYTANÁCS. 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860
VERSENYTANÁCS 1054 Budapest, Alkotmány u. 5. 472-8864 Fax: 472-8860 Vj-173/2003/32 A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a TV Products Kft. (Nagybajcs) ellen fogyasztók megtévesztésének gyanúja miatt Részletesebben AZ IPARJOGVÉDELEM JOGI ALAPJAI
AZ IPARJOGVÉDELEM JOGI ALAPJAI dr. Jókúti András Jogi és Nemzetközi Főosztály Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala 2014. június 5. A SZELLEMI TULAJDON VÉDELMÉNEK RENDSZERE Szerzői jog és kapcsolódó jogok Részletesebben A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE ( )
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.9.30. C(2015) 6466 final A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2015.9.30.) az (EU) 2015/288 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az Európai Tengerügyi Részletesebben 1054 Budapest, Alkotmány u. 5 472-8864 472-8860
1054 Budapest, Alkotmány u. 5 472-8864 472-8860 Vj-100/2005/10. Ikt. sz. : /2005 A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Bookline Magyarország Kft. (Budapest) ellen fogyasztói döntések tisztességtelen Részletesebben A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (negyedik tanács) 2015. szeptember 3.(*)
URIA - Documents / 8 2015.12.16. 15:25 A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (negyedik tanács) 2015. szeptember 3.(*) Előzetes döntéshozatalra utalás Védjegyek A korábbi közösségi védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló nemzeti Részletesebben Tisztelt Alkotmánybíróság! 1. Az alkotmányjogi panasz elbírálása során irányadó jogszabályok:
1 Alkotmánybíróság 1015 Budapest Donáti u. 35-45.. Bíróság útján Ügyszám: Tisztelt Alkotmánybíróság! alábbi Az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 26. (1) bekezdése alapján az a l k o t m Részletesebben Új kereskedelmi szerződések a Ptk.-ban
Új kereskedelmi szerződések a Ptk.-ban 1. FORGALMAZÁSI SZERZŐDÉS A forgalmazási szerződés fogalma A szállító meghatározott ingó dolognak (terméknek) a forgalmazó részére történő eladására, a forgalmazó Részletesebben Eger Megyei Jogú Város Önkormányzat Közgyűlése 4/1992. (II. 11.) önkormányzati rendelete Az Eger város nevének, címerének és zászlajának használatáról
Eger Megyei Jogú Város Önkormányzat Közgyűlése 4/1992. (II. 11.) önkormányzati rendelete Az Eger város nevének, címerének és zászlajának használatáról Módosította: 33/2006. (IX.01.) önkormányzati rendelet Részletesebben Végrehajtás korlátozása iránti kérelem
Végrehajtás korlátozása iránti kérelem Alulírott adós előadom, hogy önálló bírósági végrehajtó előtt számon végrehajtás folyik velem szemben. A végrehajtást kérő: Álláspontom szerint a végrehajtást kérő Részletesebben A vidékfejlesztési miniszter /2011. ( ) VM rendelete. egyes önkéntes megkülönböztető megjelölések élelmiszereken történő használatáról
A vidékfejlesztési miniszter /2011. ( ) VM rendelete egyes önkéntes megkülönböztető megjelölések élelmiszereken történő használatáról Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. Részletesebben í t é l e t e t : A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Bíróság 11.K.30.942/2006/9. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Vagyongyarapodás felülellenőrzés, iratmegőrzési kötelezettség Kfv.I.35.516/2006/5.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Szűcs Viktor Géza ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Szabó Andrea Részletesebben í t é l e t e t : A Fővárosi Törvényszék az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja. I n d o k o l á s
A Fővárosi Törvényszék mint másodfokú bíróság 2.Kf.650.016/2013/3. A Fővárosi Tövényszék a dr. K. B. ügyvéd által képviselt MAX-IMMUN Kft. (Budapest) felperesnek a dr. László Ildikó Katalin ügyvéd (1245 Részletesebben A Fővárosi Törvényszék mint másodfokú bíróság 2.Kf.649.926/2013/2.szám
A Fővárosi Törvényszék mint másodfokú bíróság 2.Kf.649.926/2013/2.szám A Fővárosi Törvényszék a Dr. Illés Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. I. T. ügyvéd) által képviselt Városüzemeltető és Fenntartó Kft. (Mosonmagyaróvár) Részletesebben A licencia feltételek követelményei: tisztességes, méltányos és diszkrimináció-mentes feltételek (FRAND)
A licencia feltételek követelményei: tisztességes, méltányos és diszkrimináció-mentes feltételek (FRAND) MIE Kecskemét Dr. Szamosi Katalin 2013. November 22. Probléma felvetés 1. Szellemi alkotások (szabadalom) Részletesebben A vidékfejlesztési miniszter /2011. ( ) VM rendelete egyes önkéntes megkülönböztető megjelölések élelmiszereken történő használatáról
MIRE JÓ A SZELLEMITULAJDON- VÉDELEM? Dr. Gács János vezető főtanácsos Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala Vállalkozónői Konferencia, 2012. április 26 (A Szellemi Tulajdon világnapja) No mire is..hát arra, Részletesebben Dr. Vida Sándor* TÉRBELI VÉDJEGY ÉRVÉNYTELENÍTÉSE AZ INTA BEAVATKOZÁSA
Dr. Vida Sándor* TÉRBELI VÉDJEGY ÉRVÉNYTELENÍTÉSE AZ INTA BEAVATKOZÁSA A formák védjegyjogi oltalma kifejezetten problémás: mind a Vt. 2 (2) bekezdés b) pontja, mind a KVR 1 7. cikk (1) bekezdésének e) Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 7.Pf.22.100/2011/5.
Fővárosi Ítélőtábla 7.Pf.22.100/2011/5. A Fővárosi ítélőtábla a dr. Éliás Sára ügyvéd (1068 Budapest, Rippl-Rónai utca 28. II/7.) által képviselt Multimédia Stúdió Művészeti Egyesület (1370 Budapest, Planetárium) Részletesebben AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG GYAKORLATÁNAK HATÁSA A MAGYAR VÉDJEGYJOGRA**
Dr. Vida Sándor* AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG GYAKORLATÁNAK HATÁSA A MAGYAR VÉDJEGYJOGRA** Az európai jog, pontosabban az EK joga minden vonatkozásban felülírja a tagállamok jogát, s ezt a helyzetet szupremáciaként Részletesebben Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2013.9.17. COM(2013) 633 final 2013/0312 (NLE) Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA az Egyesült Királyságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv Részletesebben az alkotmánybíróság határozatai
2015. október 14. 2015. 20. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 3195/2015. (X. 14.) AB határozat alkotmányjogi panasz elutasításáról... 1384 3196/2015. (X. Részletesebben Panaszkezelési kiskáté
Panaszkezelési kiskáté Milyen jogszabályok vonatkoznak a panaszkezelésre? A kiskereskedelmi egységekben a panaszkezelési tevékenységet elsősorban a fogyasztóvédelemről szóló törvény (1997. évi CLV. törvény) Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S
V E R S E N Y T A N Á C S Vj 86/2007/017. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a T-Online Magyarország Internet Szolgáltató Zrt. eljárás alá vont vállalkozás ellen fogyasztók tisztességtelen befolyásolása Részletesebben ZÖLDHATÓSÁGI KÖZLEMÉNYEK Az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség tájékoztatója
5. É V FOLYAM, 2009/2. S Z ÁM ZÖLDHATÓSÁGI KÖZLEMÉNYEK Az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség tájékoztatója Honlapcímünk: www.orszagoszoldhatosag.gov.hu. email-címünk: Részletesebben A védjegy és piaci előnyei
A védjegy és piaci előnyei Készítette: Dr. Fekete László 2011 Budapest 1. Bevezetés A védjegy az árujelzők legfontosabb fajtája, továbbá a piacgazdaságban az iparjogvédelem egyik legfontosabb jogintézménye. Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
BÍRÓSÁG
BÍRÓSÁG
Bíróság
BÍRÓSÁG
BÍRÓSÁG
BÍRÓSÁG
BÍRÓSÁG
BÍRÓSÁG
Bíróság
bíróság
Pf. 1036
BÍRÓSÁG
BÍRÓSÁG
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
BÍRÓSÁG
BÍRÓSÁG
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
BÍRÓSÁG
BÍRÓSÁG