text:
Nagy Boldizsár előadása A SZABADSÁG, A BIZTONSÁG ÉS A JOG ÉRVÉNYESÜLÉSÉNEK A TÉRSÉGE MIGRÁCIÓ, MENEKÜLÉS, (Az EKP szakpolitikákhoz tartozó tananyag) Nagy. - ppt letölteni
Nagy Boldizsár előadása A SZABADSÁG, A BIZTONSÁG ÉS A JOG ÉRVÉNYESÜLÉSÉNEK A TÉRSÉGE MIGRÁCIÓ, MENEKÜLÉS, (Az EKP szakpolitikákhoz tartozó tananyag) Nagy.
KiadtaBrigitta Molnárné
Az előadások a következő témára: "Nagy Boldizsár előadása A SZABADSÁG, A BIZTONSÁG ÉS A JOG ÉRVÉNYESÜLÉSÉNEK A TÉRSÉGE MIGRÁCIÓ, MENEKÜLÉS, (Az EKP szakpolitikákhoz tartozó tananyag) Nagy."— Előadás másolata:
Nagy Boldizsár előadása A SZABADSÁG, A BIZTONSÁG ÉS A JOG ÉRVÉNYESÜLÉSÉNEK A TÉRSÉGE MIGRÁCIÓ, MENEKÜLÉS, (Az EKP szakpolitikákhoz tartozó tananyag) Nagy Boldizsár ELTE ÁJK, jogász-képzés 2016 tavasz.
Nagy Boldizsár előadása A lampedusai tragédia, 2013 október 3 Forrás:, Roberto Salomone / Agence France-Presse / Getty Images / October 9, 2013 http://www.latimes.com/world/worldnow/la-fg-wn-italy-migrant-boat-tragedy-arrest-fun-001,0,4831407.photo#ixzz2zouJYtmA http://www.latimes.com/world/worldnow/la-fg-wn-italy-migrant-boat-tragedy-arrest-fun-001,0,4831407.photo#ixzz2zouJYtmA 2013 október 3-án egy bevándorlókkal telt 20 méter hosszú hajó először tüzet fogott, majd mintegy 400 méterre Lampedusa szigetétől oldalára fordult és elsüllyedt. 155 embert kimentettek több mint 360 odaveszett
Nagy Boldizsár előadása Két év múltán… Forrás: Refugees rescued in Mediterranean Sea - © Opielok Offshore Carriers, EPA 2015 április 19-én Líbia közelében becslések szerint egyetlen balesetben 700-900 ember veszett oda 2016 április 19-én, pont egy évre rá ismét több száz ember veszett oda, egyetlen balesetben. http://www.bbc.com/news/world-europe-32371348 (20160428) http://www.bbc.com/news/world-europe-32371348
Nagy Boldizsár előadása A berlini Fal – 1961 – és a határ Európa körül A Fal fennállta alatt körülbelül 5000-en szöktek át sikeresen Nyugat-Berlinbe. A különböző jelentések szerint vagy 192 vagy 239 embert öltek meg az átkelni próbálók közül és többeket megsebesítettek. 1988 és 2013 között Európa határain legkevesebb19.524 személy halt meg. 2013-ban legalább 801 fő vesztette életét. 2014-ben csak a Földközi tengeren 3500-an vesztek oda.
Nagy Boldizsár előadása A mozgató dilemma A dilemma: szabad mozgás v. szuverén kontroll 1 = 1992-ig, a Maastrichti Szerződésig Az Unió megalapításáig a biztonságot részesítették előnyben a szabad mozgással szemben, 2 = 1993-1999 Maastricht és Amszterdam között A migráció és a bel- és igazságügyi együttműködés további féltucat aspektusa az Unió "közös érdekű ügyévé„ vált. Az uralkodó gondolkodás továbbra is szuverenitás/biztonság központú. Közben azonban hatályba lépett és fokozatosan a Közösség 13 tagjára kiterjedt a schengeni együttműködési rendszer. 3 = 1999, az Amszterdami szerződés hatálybalépése után A bel- és igazságügyi együttműködés nagy részét közösségi joggal szabályozzák, azaz a biztonság vagy szabad mozgás kérdést nem eldöntik, hanem felváltják egy rugalmas és fokozatos rendszerrel, amely mind közösségi, mind közösségen kívüli eszközöket alkalmaz. Az ASZ beiktatta a Római Szerződésbe a vízumokra, azilumra, bevándorlásra és a szabad mozgással kapcsolatos egyéb politikákra vonatkozó IV címet 4 = Lisszabon A 2009. december 1-jén hatályba lépett Lisszaboni Szerződés a dilemmára nem ad új választ, fenntartja az Unió töredezettségét és nem vezet be közös bevándorláspolitikát, de a rendőrségi és a bűnügyi együttműködést integrálja, megszüntetve a III. pillért.
Nagy Boldizsár előadása A biztonság új felfogása és a közbeszéd biztonságiasítása A katonai biztonság kiegészül / felváltódik a belső - a kulturális- illetve a jóléti biztonsággal (Jeff Huysmans). Kialakul a biztonsági kontinuum felfogása határellenőrzés - terrorizmus - nemzetközi bűnözés - migráció. (Didier Bigo)
Nagy Boldizsár előadása Tampere mondanivalója Európai Tanács, következtetések (1999 október) 2. Az Amszterdami szerződésben rejlő kihívás most az, hogy biztosítsuk azt, hogy a szabadságot - amely magában foglalja az Unión belüli mozgás szabadságát - mindenki biztonságos körülmények között és a joghoz hozzáférve élvezhesse.... 3. Ezt a szabadságot nem szabadna azonban az Unió saját polgárai kizárólagos előjogának tekinteni. Ennek a szabadságnak a puszta léte vonzerőt gyakorol mindazokra az egész világon, akik nem élvezhetik azt a szabadságot, amit az Unió polgárai adottnak vesznek. Ellentétben állna Európa hagyományaival, ha megtagadnánk ezt a szabadságot azoktól akiket körülményeik igazolhatóan arra vezetnek, hogy a területünkre lépésre törekedjenek. (Szükség van menekültügyi, bevándorlási, az illegális migráció elleni és határvédelmi politikákra) 4. A cél: nyitott és biztonságos Európai Unió, amely teljes mértékben elkötelezett a Genfi Menekültügyi Egyezményből és más emberi jogi okmányokból származó kötelezettségei mellett és képes a humanitárius szükségletekre a szolidaritás alapján válaszolni. Közös megközelítést kell kidolgozni a az Unió területén jogszerűen tartózkodó harmadik államokbeli állampolgárok társadalmainkba integrálására is.
Nagy Boldizsár előadása Európai Tanács: Stratégiai következtetések 2014. június 26-27 7. Az Unió kötelezettséget vállalt a külföldiek nemzetközi védelmének biztosítására, ehhez pedig biztos alapokon nyugvó európai menekültügyi politikát kell kidolgozni a szolidaritás és a felelősségvállalás szem előtt tartásával. A közös európai menekültügyi rendszernek a nemzeti jogba való teljes körű átültetése és tényleges végrehajtása abszolút prioritást élvez. Ezzel ugyanis a magas szintű közös normarendszer és a szorosabb együttműködés következtében várhatóan egyenlő feltételek alakulnak majd ki, azonos eljárási garanciákat és védelmet biztosítva a menedékkérőknek az Unió egészében. A fenti folyamattal párhuzamosan az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal szerepét is meg kell erősíteni, különösen az uniós vívmányok egységes alkalmazásának előmozdítása tekintetében. Az alkalmazott gyakorlatok közelítése fokozni fogja a kölcsönös bizalmat és lehetővé teszi, hogy az Unió magasabb szintre lépjen.
Nagy Boldizsár előadása Schengen
SCHENGEN I. A Megállapodás (1985) és a megállapodást végrehajtó Egyezmény (1990) EGYEZMÉNY a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról HL különkiadás, 19/2. kötet, 9.o. Hatálybalépés 1993; tényleges alkalmazás (a határellenőrzés lebontása) 1995-ben kezdődik és fokozatos
Nagy Boldizsár előadása Schengen Cél A határellenőrzés megszüntetése a belső határokon Megfelelő kiegészítő intézkedések elfogadása A külső határok azonos szintű biztonságot garantáló védelme, beleértve a határátlépés ellenőrzését és a külső határ őrizetét. A (rövidtávú) vízumok rendszerének összehangolása, egységes vízum Szoros együttműködés vám-, rendőrségi és büntető ügyekben A menekültügyi eljárás lefolytatásáért felelős állam kijelölését szolgáló mechanizmus kialakítása Schengeni Információs Rendszer (SIS) – közös lista a külső határon feltartóztatandó személyekről és tárgyakról
Nagy Boldizsár előadása Schengen Területi és személyi hatály Területi – ld. a térképet a következő lapon Személyi: a tagállamok állampolgárai illetve „idegenek” “belső határok: a Szerződő Felek közös szárazföldi határai, belső légijáratokat kiszolgáló repülőterei és olyan tengeri kikötői, amelyek kizárólag a Szerződő Felek területén belüli többi kikötő között közlekedő kompok rendszeres forgalmát szolgálják ki anélkül, hogy az e területeken kívüli egyéb kikötőkben kikötnének”
Nagy Boldizsár előadása SCHENGEN Svájc csatlakozása után
Nagy Boldizsár előadása Az Amszterdami szerződés nyomán kialakult helyzet
Nagy Boldizsár előadása A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége A fogalmak alakulása: 1999-ig: Bel- és igazságügyek = III pillér = 9 közös érdekű ügy 1999 május 1-től Bel- és igazságügyek = a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége = I pillér IV. Cím (Vízumok, menekültügy, bevándorlás és a személyek szabad mozgása, polgári jogi együttműködés) = III pillér (Rendőri és büntető igazságügyi együttműködés) Lisszaboni szerződés : Szerződés az Európai Unió működéséről, III. Rész V. cím: “A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülés alapuló térség” = migráció, rendőri ügyek és igazságügyi (polgári, büntető) együtt, ismét Nincs pilléres szerkezet!
Nagy Boldizsár előadása A szabadság a biztonság és a jog érvényesülésének térsége Szabadság = szabad mozgás + diszkrimináció tilalom + alapjogok + személyes adatok védelme + bevándorlás és azilum Biztonság = szervezett bűnözés + terrorizmus + kábítószer elleni harc és rendőri együttműködés (Europol, Eurojust, Európai Határőr Hivatal /Frontex/) Jog érvényesülésének a térsége= büntető és polgári bíróságok közötti együttműködés, eljárások közelítése, határon túlnyúló aktusok (másik államban pereskedés) egyszerűsítése
Nagy Boldizsár előadása A LISSZABONI SZERZŐDÉS HATÁLYBALÉPÉSÉT KÖVETŐEN ALKALMAZANDÓ SZABÁLYOK
Nagy Boldizsár előadása A szerződések és az elvek EUSZ, praeambulum: „MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása és a jogállamiság elvei mellett” EUSZ, 2 § (LSZ vezeti be ebben a formában) Az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul. Ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában.
Nagy Boldizsár előadása A szerződések és az elvek EUSZ 3 § (az EUSZ. korábbi 2. cikke) (1)Az Unió célja a béke, az általa vallott értékek és népei jólétének előmozdítása. (2) Az Unió egy belső határok nélküli, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló olyan térséget kínál polgárai számára, ahol a személyek szabad mozgásának biztosítása a külső határok ellenőrzésére, a menekültügyre, a bevándorlásra, valamint a bűnmegelőzésre és bűnüldözésre vonatkozó megfelelő intézkedésekkel párosul.
Nagy Boldizsár előadása A SZABADSÁGON, A BIZTONSÁGON ÉS A JOG ÉRVÉNYESÜLÉSÉN ALAPULÓ TÉRSÉG (EUMSZ V. CÍM) SZERKEZETE (ÁTTEKINTÉS)
Nagy Boldizsár előadása Az SZBJT főbb kérdéskörei – határ, vízum (77.§) Cél a) mindenfajta ellenőrzés felszámolása a belső határon,állampolgárságtól függetlenül b) a személyek ellenőrzése és a határátlépések hatékony felügyelete a külső határokon, c) a külső határok integrált határőrizeti rendszerének fokozatos bevezetése. Intézkedések a) a vízumokra és az egyéb rövid távú tartózkodásra jogosító tartózkodási engedélyekre vonatkozó közös politika, b) személyellenőrzés a külső határon, c) az unión belüli rövidtávú szabad mozgás feltételei harmadik országok állampolgárainak az esetében d) a külső határok integrált határőrizeti rendszerének fokozatos bevezetéséhez szükséges valamennyi intézkedés, e) a személyek – állampolgárságuktól független – mentessége mindenfajta ellenőrzés alól a belső határok átlépésekor.
Nagy Boldizsár előadása Az SZBJT főbb kérdéskörei – reguláris migráció és okmányok nélküli vándorlás (79.§) Cél a migrációs folyamatok hatékony kezelése azok minden szakaszában, fair bánásmód biztosítása a jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok számára az illegális bevándorlás és az emberkereskedelem megelőzése és az ezek elleni megerősített küzdelem. Intézkedések a) a beutazás és a tartózkodás feltételei, valamint a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumok és a hosszú távú tartózkodási engedélyek tagállamok által történő kiadására vonatkozó szabályok, beleértve a családegyesítési célúakat is, b) a tagállamok valamelyikében jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok jogainak meghatározása, ideértve a más tagállamokban való szabad mozgásra és tartózkodásra irányadó feltételeket is, c) illegális bevándorlás és jogellenes tartózkodás, beleértve a jogellenesen tartózkodó személyek kitoloncolását és repatriálását is, d) küzdelem az emberkereskedelem, különösen a nők és gyermekek kereskedelme ellen. + visszafogadási egyezmények harmadik államokkal + integráció ösztönzése (de nem harmonizáció!) Jellemző fordítási hiba: az eredetiben migratory flows, Migrationströme, a magyar hivatalosban „migrációs hullámok” 79 (5) E cikk nem érinti a tagállamok jogát arra, hogy meghatározzák, harmadik országok hány olyan állampolgárát engedik be területükre, akik a harmadik országból azzal a szándékkal érkeznek, hogy önálló vállalkozóként vagy alkalmazottként vállaljanak munkát.
Nagy Boldizsár előadása Az SZBJT főbb kérdéskörei – menekültügy (78.§) Cél közös menekültügyi, kiegészítő és ideiglenes védelem nyújtására vonatkozó politika kialakítása, megfelelő jogállás a védett személyeknek, a visszaküldés tilalmának betartása és összhang a Genfi egyezménnyel és az emberi jogi kötelezettségekkel = Közös európai menekültügyi rendszer Intézkedések az Unió egészén belül érvényes, egységes menekült jogállás és kiegészítő védelmi jogállás a harmadik országok állampolgárai számára, közös ideiglenes védelmi rendszer tömeges beáramlása esetére, közös eljárások az egységes menekült-, vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállás megadására és visszavonására vonatkozóan, a kérelem elbírálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó kritériumok és eljárások Partnerség harmadik államokkal
Nagy Boldizsár előadása Az SZBJT főbb kérdéskörei – menekültügy (80.§) Szolidaritás - tehermegosztás 80. cikk Az Unió e fejezetben meghatározott politikáira és azok végrehajtására a szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti igazságos elosztásának elve az irányadó, ideértve annak pénzügyi vonatkozásait is. Az Unió e fejezet alapján elfogadott jogi aktusaiban, minden olyan esetben, amikor erre szükség van, megfelelő módon rendelkezni kell ennek az elvnek az alkalmazásáról.
Nagy Boldizsár előadása A biztos Határok, vízum, bevándorlás, Menedékjog Gazdasági, cyber -és pénzügyi bűnözés elleni harc; Szervezett bűnözés, embercsempészet, drog-kereskedelem, korrupció; Terrorizmus elleni harc; Rendőri és igazságügyi együttműködés (pl.FRONTEX, EUROPOL) Uniós polgárság Az EU polgár jogai Aktív polgárság DIMITRIS AVRAMOPOULOS MIGRÁCIÓS, BELÜGYI ÉS EU POLGÁRSÁGI BIZTOS
Nagy Boldizsár előadása Döntéshozatal migrációs és menekültügyekben valamint az igazságügyi együttműködés terén (EUMSZ V cím 1-3 fejezet) 2009. December 1 után Csak a Bizottság Rendes döntéshozatali eljárás a 294. § szerint Kivétel: Egyhangúság (Parlament csak konzultál) hosszú távú bevándorlás, útlevél és igazolványok és családjogi ügyekben Rendelet, irányelv, határozat, ajánlás, vélemény Jogszabály-kezdeményezés Döntéshozatal Döntés
Nagy Boldizsár előadása Minősített többség – a szavazatok megoszlása 1 tag – 1 szavazat Minősített többség = kettős többség A Bizottság vagy a főképviselő javaslata esetébenBármely más javaslatnál A miniszterek (államok) 55% - a, (16 állam) akik az EU népességének 65 %-át képviselik A miniszterek (államok) 72 %- a (21 állam) akik az EU népességének 65 %-át képviselik Blokkoló kisebbség: legalább 4 állam, még akkor is ha már 3 is a lakosság több mint 35 %-át képviseli
Nagy Boldizsár előadása Az Egyesült Királyság, Írország speciális helyzete (21. jegyzőkönyv) (21.) JEGYZŐKÖNYV AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁGNAK ÉS ÍRORSZÁGNAK A SZABADSÁGON, A BIZTONSÁGON ÉS A JOG ÉRVÉNYESÜLÉSÉN ALAPULÓ TÉRSÉG TEKINTETÉBEN FENNÁLLÓ HELYZETÉRŐL 1. §: Az „Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik részének V. címe alapján javasolt intézkedések Tanács által történő elfogadásában.” 2. § Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik része V. címének rendelkezései, az e cím alapján elfogadott intézkedések, az e cím alapján kötött nemzetközi megállapodások rendelkezései és az Európai Unió Bíróságának az ilyen rendelkezést vagy intézkedést értelmező határozatai nem kötelezőek, illetve nem alkalmazhatóak az Egyesült Királyságra vagy Írországra; az ilyen rendelkezések, intézkedések vagy határozatok ezeknek az országoknak a hatásköreit, jogait és kötelezettségeit sem Az eddigi III pillér kötelezte őket, most már a büntető igazságügyi és rendőri együttműködésből is kimaradhatnak
Nagy Boldizsár előadása Az Egyesült Királyság, Írország speciális helyzete (21. jegyzőkönyv) 3. § Az Egyesült Királyság vagy Írország valamely javaslatnak vagy kezdeményezésnek a benyújtását követő három hónapon belül írásban bejelentheti a Tanács elnökének, hogy részt kíván venni egy ilyen javasolt intézkedés meghozatalában és alkalmazásában, amely bejelentéssel egyben erre jogosulttá válik. = „opt in” klauzula 4 § Ha már elfogadott intézkedéshez akarnak csatlakozni: a megerősített együttműködés szabályai alkalmazandók. (Bizottság 4 hónapon belül dönt, Ha elutasít (feltételeket szab, majd elutasít újra) a Tanácshoz lehet fordulni – ott egyhangú döntés kell ( a már résztvevők szavaznak – ld. EUMSZ 331. §) 4a § A két országra nézve kötelező, meglévő intézkedést módosító intézkedés sem kötelez őket, de a Tanács felszólíthatja a két államot a részvétel bejelentésére. Ha kívül maradnak és az intézkedés alkalmazhatatlanná válik a pénzügyi következményeket viselniük kell. 8. § Írország írásban bejelentheti a Tanácsnak, hogy nem kíván tovább e jegyzőkönyv rendelkezéseinek hatálya alá tartozni. Ebben az esetben Írországra az általános szerződéses rendelkezések alkalmazandók.
Nagy Boldizsár előadása Rugalmasság a döntéshozatalban UK, Írország, részletesebben Javaslat 3 hónap részt veszneknem vesznek részt sikerül megegyezni ők tartják fel „átlépnek rajtuk” Döntésutóbb kérik részvételüket a Bizottság engedélyezheti
Nagy Boldizsár előadása Dánia speciális helyzete (22. jegyzőkönyv) Dánia nem vesz részt Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik részének V. címe alapján javasolt intézkedések Tanács által történő elfogadásában § Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik része V. címének rendelkezései, az e cím alapján elfogadott intézkedések, az e cím alapján kötött nemzetközi megállapodások rendelkezései és az Európai Unió Bíróságának az ilyen rendelkezést vagy intézkedést értelmező határozatai nem kötelezőek, illetve nem alkalmazhatóak Dániára; az ilyen rendelkezések, intézkedések vagy határozatok ezeknek az országoknak a hatásköreit, jogait és kötelezettségeit sem Nincs „opt in”
Nagy Boldizsár előadása Az Európai Unió Bíróságának hatáskörei A LSZ fontos újítása - Bíróság hatáskörei kibővülnek Migráció, menekültügy, határátlépés, polgári igazságügyi együttműködés: Teljes jogkör: 1.) Államok elleni eljárások A)Kötelezettségszegési eljárás (EUMSZ 258§) B)Államközi vita (EUMSZ, 259§) C)Az állam szankcionálása (EUMSZ 260) 2) Előzetes kérdés (267§) A szereződések értelmezése, az intézmények által alkotott jog vagy elfogadott intézkedés érvényessége és értelmezése tárgyában Újdonság: már nem csak az a bíróság tehet fel előzetes kérdést amelynek a döntése jogerős, hanem bármely szintű bíróság Fennmaradó korlát: Európai Unió Bírósága továbbra sem vizsgálhatja felül a közrend fenntartásával, illetve a belső biztonság megőrzésével kapcsolatos rendőri vagy egyéb rendészeti tagállami rendelkezések megfelelőségét vagy arányosságát 3) Jogalkotási aktusok jogszerűségének vizsgálata (semmisség), vagy az intézkedés elmulasztása miatt indított eljárás (EUMSZ 263 – 265 §)
Nagy Boldizsár előadása Az SZBJT speciális vonása: sürgősségi előzetes döntéshozatali eljárás Cél: gyorsítani az eljárást. Alkalmazás: 2008. március 1 ‑ jétől Eltérések a rendes előzetes döntéshozatali eljárástól: 1. A részt vevő felek köre szűkebb. Más tagállam nem tehet észrevételt csak a tárgyaláson szólalhat 2. Az elbírált ügyek belső intézése jelentősen felgyorsul, egy öt bíróból álló határoz arról, helyt ad-e a sürgősségi eljárás lefolytatása iránti kérelemnek. Ha igen, megtartja a tárgyalást megtartását és a főtanácsnok meghallgatását követően rövid időn belül dönt. 3. Az eljárás a gyakorlatban főként elektronikus úton folyik.
Nagy Boldizsár előadása Határ, vízum
Nagy Boldizsár előadása Határigazgatás Határőrizet: = a szárazföldi, a vízi és a légi határok integritásának a biztosítása, Határellenőrzés = a határátkelőhelyeken a személyek és az áruk forgalmának Határ- az ellenőrzése, és a vízumokra, igazgatás bevándorlásra, vámellenőrzésre, bűnügyi együttműködésre és hasonlókra vonatkozó szabályok érvényesítése. Schengen határ-ellenőrzési kódex AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2016/399 RENDELETE (2016. március 9.) a személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexéről (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) (kodifikált szöveg) HL 77/1 2016.3.23. Uniós polgár: csak személyazonosító okmány eredetisége vizsgálható, kivételesen, szúrópróbaszerűen adatai lekérdezhetőek Harmadik állambeli: a belépés feltételeinek szigorú vizsgálata
Nagy Boldizsár előadása Belső határ – az ellenőrzés helyreállítása Belső határ: bárhol átléphető A határellenőrzés helyreállítására vonatkozó fokozatosan kialakult – kivételek: 30 napra „közrendet vagy a belső biztonságot fenyegető komoly veszély esetén”, de „visszaállításának alkalmazási köre és időtartama nem lépheti túl a komoly veszély elhárításához feltétlenül szükséges mértéket”. 30 napokkal hosszabbítható, max. 6 hónap (25§) Részletes eljárás és mérlegelési követelmények: négy héttel a bevezetés előtt a bizottságot értesíteni kell, amely véleményt nyilvánít (más tagállamok is véleményt nyilváníthatnak) (26-27§)
Nagy Boldizsár előadása Belső határ – az ellenőrzés helyreállítása Azonnal helyreállítás: „Amennyiben egy valamely tagállam közrendjét vagy belső biztonságát fenyegető komoly veszély azonnali fellépést követel meg, az érintett tagállam kivételesen és azonnal, tíz napot meg nem haladó, korlátozott időtartamra visszaállíthatja a belső határokon történő határellenőrzést” (28. cikk. 20 nappal többször hosszabbítható) Max: két hónap (közben: konzultáció)
Nagy Boldizsár előadása Határellenőrzés ideiglenes helyreállítása IdőpontEllenőrzést vezet beVele szemben 2015 novemberSvédországDániaKompon és hídon 2015 novemberNorvégia általában 2016 január 4DániaNémetország 2015 szeptember 13NémetországAusztria 2015 novemberBelgiumFranciaországFőbb utakon 2015 novemberFranciaországValamennyi szomszéd Klímakonferencia idejére 2015 nov-decMáltaValettai találkozó kapcsán 2015 szeptemberAusztriaMagyarország, Szlovénia, Olaszország Szlovákia Rugalmas ellenőrzés 2015 október előtt röviden SzlovéniaMagyarországElkerülendő a menekülők átlépését 2015 október közepén 10 napra MagyarországSzlovénia Forrás: Frontex: Risk Analysis for 2016, 33.old
Nagy Boldizsár előadása Belső határ – az ellenőrzés helyreállítása „A schengeni övezet működését általánosan veszélyeztető kivételes körülmények esetén alkalmazható különös eljárás” (új 29-30 §) „a külső határellenőrzés végzése terén mutatkozó tartós és súlyos hiányosságok” esetén, ha „ezek a körülmények a belső határellenőrzés nélküli térségben vagy annak bizonyos részein komoly veszélyt jelentenek a közrendre vagy a belső biztonságra” a tagállamok helyreállíthatják a belső határon az ellenőrzést 6 hónapra. 3 x 6 hónapra hosszabbítható Max: 2 év. „Végső megoldásként és a belső határellenőrzés nélküli térségen belüli közös érdekek védelme érdekében” a Tanács javasolhatja.
Nagy Boldizsár előadása Határ – intézmények - SIS SIS II = a Schengeni Információs Rendszer második generációja, 2013. Üzemelteti a nagyméretű IT-rendszerek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség, rövidebb nevén az eu-LISA 2016: 29 ország használja, az Egyesült Királyság 2015. április 13-tól Tartalma: „figyelmeztető jelzések” (alerts): ki- és belépést akadályozó felhívások - személyek (beutazási tilalom, körözött, elkóborolt személy) - tárgyak (gépjármű, hajó, repülő, fegyver, bankjegy, utiokmány) A külső határ átlépésekor minden harmadik országbeli személy adata kötelezően összevetendő a SIS II tartalmával Magyarország 2015-ben 76,5 millió ellenőrzést hajtott végre
Nagy Boldizsár előadása Rekordok a SIS II-ben, 2015 dec. 31-én Forrás: eu-LISA SIS II – 2015 Statistics 9.old. http://www.eulisa.europa.eu/Publications/Reports/SIS%20II%20-%20public%202015%20stats.pdfhttp://www.eulisa.europa.eu/Publications/Reports/SIS%20II%20-%20public%202015%20stats.pdf
Nagy Boldizsár előadása Határ – intézmények – Frontex és Eurosur Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség = Frontex A Tanács 2007/2004/EK rendelete a 1168/2011/EU rendelet az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség felállításáról szóló 2007/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról. Feladatai: határőrizet és határátlépés ellenőrzése során a tagállamok között megvalósuló együttműködés összehangolása; képzés; kockázatelemzés; kutatás; a sajátos vagy aránytalan nyomással szembesülő tagállamok segítése, ide értve a humanitárius vészhelyzeteket és tengerből való mentést; közös műveletek, kísérleti projektek és gyorsreagálású műveletek során kiküldendő európai határőrcsapatok felállítása; segítség a hazautaztatásban, az Eurosur támogatása. Nem önálló (közös EU) határőrizeti szerv! Műveleteihez a tagállamok biztosítják az eszközöket. Példa: 2015 Triton, a Földközi-tengeren Eurosur Az Európai Parlament és a Tanács 1052/2013 (2013. október 22.) rendelete az európai határőrizeti rendszer (EUROSUR) létrehozásáról Az információ-megosztáson alapuló közös figyelőrendszer
Nagy Boldizsár előadása Vízum A vízumpolitika összetevői a vízumköteles harmadik államok listájának együttes meghatározása, az EU vízumkódex, az egységes vízumformátum. a vízumkiadást támogató vízuminformációs rendszer (VIS) Vízummentesség szempontjai: Az érkező illegális (okmányok nélküli) bevándorlás, Közrendi és közbiztonsági megfontolások, Az Unió és az adott ország, illetve régió nemzetközi kapcsolatai, beleértve a reciprocitást
Nagy Boldizsár előadása Vízum: két fő másodlagos jogi forrás 539/2001/EK rendelet a vízumköteles és a vízummentes állampolgárokról („Vízumlista”) Az EU államain kívül 39 ország és 3 terület polgárait mentesíti a vízumkötelezettség alól Egyáltalán nem köti az Egyesült Királyságot, Írországot – nekik saját vízumpolitikájuk van Ciprus, Bulgária, Horvátország és Románia alkalmazza a vízumlistát, de csak nemzeti vízumot adhat ki, schengenit nem. Viszont egyoldalúan megengedik a területükre lépést a többszöri belépést engedő schengeni vízum birtokosainak. 2016: Törökország és Koszovó a vízummentességre jelöltek között Vízumkódex AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 810/2009/EK RENDELETE (2009. július 13.) a Közösségi Vízumkódex létrehozásáról (vízumkódex) (Konszolidált verzió: 2012) A vízumkódex megjelöli a rövidtávú (90 nap, 180 napon belül) vízum kiadására illetékes államot és a vízum kiadásának előfeltételeit. A schengeni vízum alapdíja 60 euro Alapesetben 15 napon belül dönteni kell. Az elutasítás ellen jogorvoslatot kell biztosítani Gyakorlati együttműködés a Vízuminformációs rendszeren (VIS) keresztül
Nagy Boldizsár előadása A vízum kétséges hasznai, kétségtelen kárai Célszerűségi elemzés: - képes-e kiszűrni a nemzetbiztonsági kockázatot jelentőket és az illegális tartózkodásra készülőket = az ismert veszélyforrások a külső határon feltartóztathatók, az ismeretleneket felfedik-e a kérdőívre adott válaszok = megítélhető-e túlzott általánosítás nélkül, kiből lesz „túltartózkodó”, „illegális munkavállaló”? Erkölcsi elemzés: A vízum: kollektív büntetés, kevesek jogsértései (többnyire : szabálysértései) miatt az egész ország lakosságát bünteti.
Nagy Boldizsár előadása Harmadik államok polgárainak migrációja I. Reguláris migráció
Nagy Boldizsár előadása Reguláris migráció Munkavállalás, hosszú távú tartózkodás A hosszú távú tartózkodás (letelepedés) engedélyezése nemzeti ügy. Nincsenek kvóták. Kivételek: családegyesítés, 5 évnél hosszabban (huzamosan) tartózkodók („letelepedettek”) jogai, magasan képzettek (kék-kártya), diákok, kutatók, idénymunkások, vállalaton belüli áthelyezettek Mozdulatlanság az általános munkavállalási vándorlás szabályozásában. A migráció: holisztikus szemlélete a Bizottságban
Nagy Boldizsár előadása A családegyesítéshez való jog A Tanács 2003/86/EK irányelve (2003. szeptember 22.) a családegyesítési jogról (HL L 251., 2003.10.3., 12—18. o.) (Különkiadás -19 /6. kötet, 224. old.) Családegyesítő: harmadik állam jogszerűen tartózkodó polgára harmadik állam (3. áll.) polgárával. (EU áp. – 3. áll polgár egyesítés NEM tartozik alá!) Család: (egy!) házastárs, a családegyesítő és (egy) házastársa közös, vagy nem közös kiskorú, nem házas gyermekei (Felmenők, vagy nagykorú gyermekek – ha eltartottak – és élettársak engedélyezhetők) Az engedélyezés előfeltételei: szállás, egészségbiztosítás, jövedelem + beilleszkedési (integrációs) követelmények is támaszthatók!
Nagy Boldizsár előadása A családegyesítéshez való jog 2 év várakozási idő a családegyesítés előtt (opcionális) Menekültek: nem kell előfeltételeket teljesíteni (elismeréstől 3 hónapon belüli kérelem esetén) + szélesebb család fogalom+kevesebb okmány + nincs várakozási idő Családtagok jogai: mint családegyesítőé: munkavállalás, oktatás terén de lehet egy év várakozási időt kiszabni. Öt év múltán önálló tartózkodási jog. Visszavonás, meg nem hosszabbítás: lehetséges ha a feltételeket már nem teljesíti, vagy csalt a megszerzéskor. DE: megfelelően figyelembe veeendő: A családi kapcsolat jellege és szilárdsága A tartózkodás időtartamát és a származási országával való családi, kulturális és társadalmi kapcsolatai fennállását,
Nagy Boldizsár előadása A huzamosan tartózkodók különleges jogai A Tanács 2003/109/EK irányelve a harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról, OJ L 16, 2004. 01. 23., 44. o. A menekültekre kiterjesztette: a 2011/51/EU irányelv Harmadik államok polgáraira vonatkozik, kivéve diákok, védelemért folyamodók, kiküldött munkavállalók és szolgáltatók, diplomaták. Jogok a huzamos tartózkodás országában + jogok a többi tagállamban Huzamosan tartózkodó: jogszerűen és folyamatosan 5 éve az adott tagállamban (tanulmány, szakképzés fele beszámít ha megszerez egyéb jogcímet /munkaváll. családegyesít, pl./ ) Feltétel: stabil és rendszeres jövedelemforrás (sem ő, sem családja nem szorul a szociális segélyezési rendszerre) + teljes körű egészségbiztosítás + integrációs követelmény támasztható + nincs közrendi, közbiztonsági kizáró ok
Nagy Boldizsár előadása A huzamosan tartózkodók különleges jogai Jogok: EK tartózkodási engedély, min. öt évre. (Egy éves folyamatos távolléttel az EU területétől elveszthető). Nemzeti elbánás (az engedélyt adó országban!) munkavállalás, vállalkozás, oktatás és szakképzés, oklevelek, adókedvezmények, árukhoz és lakhatáshoz hozzáférés, egyesülési és szakszervezeti szabadságok terén. Fokozott védelem a kiutasítás ellen Tartózkodási jog a többi tagállamban (3 hónapnál hosszabban is!) + munkavállalás és szolgáltatás ha az állam úgy akarja, csak a külföldiekre irányadó szabályok szerint. Jog a családegyesítésre ott is, ha a huzamos tartózkodás országában már gyakorolták.
Nagy Boldizsár előadása Az un. blue card (kék kártya) irányelv Tanács 2009/50/EK irányelve ( 2009. május 25. ) a harmadik országbeli állampolgárok magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről A kérelmezés feltételei: - min. egy évre szóló munkaszerződés vagy kötelező állásajánlat a bruttó éves átlagbér másfélszeresét kitevő fizetéssel - felsőfokú végzettség, a fogadó ország szerinti szakmai követelmények teljesítése - az adott országban szokásos betegbiztosítás - legyen az országban szabad kvóta (ha meghatároztak kvótát) A kék kártya: 1- 4 éves időszakra szól, garantálja a beutazást és a tartózkodást Első két évben: ajánlattevőnél dolgozhat, utána szabad munkavállalás valamennyi tagállam területén Átültetés: 2011 június 19.
Nagy Boldizsár előadása Diákok, kutatók – két irányelv A Tanács 2004/114/EK Irányelve (2004. december 13.) a harmadik országok állampolgárai tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás nélküli gyakorlat, illetve önkéntes szolgálat céljából történő beutazásának feltételeiről HL 2004/L 375/12, 2004.12.23. Egyetemi hallgatókra (nappali képzés) kötelező alkalmazni, középiskolai tanulókra, nem fizetett gyakornokokra és önkéntesekre lehet. Cél a beutazás megkönnyítése és a feltételek (pl. utiokmány, egészségbiztosítás, önellátási képesség és a felvétel bizonyítéka, gyakornoki, önkéntesi szerződés) megléte esetén a tartózkodási engedély (általában max. 1 év) garantálása. Az egyetemi hallgató korlátozott ideig (min. heti 10 óra) dolgozhat is. A Bizottság 2013-ban javaslatot tett az átdolgozására (COM (2013) 151 2016 március: Politikai megállapodás a Tanácsban _____________________________________________________________________________ A Tanács 2005/71/EK irányelve (2005. október 12.) a harmadik országbeli állampolgároknak az Európai Közösség területén folytatott tudományos kutatás céljából való fogadására vonatkozó külön eljárásról HL 2005/L 289/15, 2005.11.3. Cél: előmozdítani a kutatói mobilitást (és megszabadítani a bevándorlási hatóságokat attól, hogy nekik kelljen dönteni a tervezett kutatómunka értékéről) Az állam a kutatószervezetet „hagyja jóvá” min. 5 évre. A kutatószervezet szerződik a kutatóval. Ha a feltételek adottak, az állam köteles kiadni az egyéves tart. Engedélyt (ha a kutatási projekt rövidebb – rövidebbet). Nincs szükség külön munkavállalási engedélyre. 2016-ban összevonják a diákok irányelvvel Új összevont irányelv, 2016: legfőbb újdonság: a tanulás/kutatás után még 9 hónapig maradhatnak álláskeresés céljából
Nagy Boldizsár előadása Egyablakos ügyintézés irányelv A Parlament és a Tanács 2011/98/EU irányelve (2011. december 13, HL L 343/1-. 2011.dec. 23.) „Irányelv a harmadik országok állampolgárainak valamely tagállam területén való tartózkodására és munkavállalására vonatkozó összevont engedélyre irányuló összevont kérelmezési eljárásról, valamint a harmadik országokból származó, a tagállamok területén legálisan tartózkodó munkavállalók közös jogairól” Cél: Az eljárás egyszerűsítése a munkáért vándorló harmadik állampolgárok javára + alapvető jogaik egységesítése – egyenlő versenyhelyzet az EU-n belül Címzett: -aki még külföldön van és onnan jelentkezik, -aki más jogcímen már az EU területén jogszerűen él (és jogosult munkát vállalni) - akinek munkavállalás céljából való tartózkodását korábban már engedélyezték (önfoglalkoztatókra, menekültekre, családtagokra nem vonatkozik) Eszköz: összevont engedély = feljogosít a munkavállalás céljából való jogszerű tartózkodásra Eljárás: vagy a munkavállaló vagy a munkáltató folyamodik (tagállami opció, lehet mindkettő) Döntés: 4 hónap (diszkrecionális) - jogorvoslat biztosítandó. DE: VÍZUMRA ettől függetlenül van szükség az első beutazáshoz! Közös jogok: egyenlő bánásmód (kivételekkel): Munkavégzés és elbocsátás, szakszervezeti tagság, oktatás és szakképzés, oklevelek elismerése, bizonyos szociális ellátások, adókedvezmények, árukhoz és szolgáltatásokhoz hozzáférés, beleértve a lakásszerzést, munkaügyi tanácsadás.
Nagy Boldizsár előadása A 2014. évi irányelv az idénymunkásokról Az Európai Parlament és a Tanács 2014/36/EU irányelve (2014. február 26.) a harmadik országbeli állampolgárok idénymunkásként való munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről (HL L 94., 2014.3.28., 375−390. o.) Átültetési határidő: 2016. szeptember 30. Naptári évenként minimum 5 maximum 9 hónap. Az engedélyt mind a leendő munkavállaló, mind a munkáltató kérheti Egyszerűbb vízum és munkavállalási engedély A hazai munkásokkal azonos elbánás. Nincs az adott munkáltatóhoz kötve DE: Kizárás a szociális ellátásokból és eltiltás az idénymunka utáni maradástól.
Nagy Boldizsár előadása A vállalaton belüli áthelyezésre vonatkozó 2014. évi irányelv AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2014/66/EU IRÁNYELVE (2014. május 15.) a harmadik országbeli állampolgárok vállalaton belüli áthelyezés keretében történő belépésének és tartózkodásának feltételeiről Átültetési határidő: Hatály: harmadik állambeli vezető állású munkavállaló, szakértő vagy gyakornok-munkavállaló 90 napnál hosszabb áthelyezése az EU-n belülre (kivételek! Pl. munkaközvetítő) Maximális hossz: vezető és szakértő: 3 év, gyakornok: 1 év Vagy az érintett, vagy a vállalat kéri az engedélyt Vízum kell Díjazás: minimum, mint a célországban Az áthelyezett nem vehet igénybe szociális támogatást (családtagjai számára sem) Az engedély egyszerre tartózkodási és a munkavállalást (áthelyezést) megengedő engedély. A valamelyik tagállamban kiadott engedély további (rövid és hosszú távú) mobilitást tesz lehetővé ugyanazon cég más EU állambeli részeihez. A családtagok is munkát vállalhatnak.
Nagy Boldizsár előadása Harmadik államok polgárainak migrációja II. Okmányok nélküli vándorlás („Illegális migráció”)
Nagy Boldizsár előadása Okmányok nélküli migráció Nagyságrend 2015 – Megszorításokkal értelmezhető év – az irregulárisan érkező menekültek miatt Keleti Földközi tengeri út: Törökországból Görögországba: 870 ezer ember Afrika – közép Földközi tengeri útvonal: több mint 150 ezer ember érkezett Embercsempészek becsült bevétele: 4 milliárd euro Frontex becslés 3 – 6 millió okmányok nélküli migráns élt az EU-ban 2014-ben (A lakosság 0,6 – 1,2 %-a) 1980-as évek és 2007 között legalább 3,7 millió ember helyzetét regularizálták Franciaországban, Görögországban, Hollandiában, Olaszországban, Portugáliában Spanyolországban 2014: 280 000 illegális határátlépést észleltek 170 000 a földközi tengeren érkezők, több mint 40 000 a magyar-szerb határon érkezők száma. A menekülőket is tartalmazza! 2015: 1 800 000 illegális határátlépés, de kb. 800 ezer másodszor (először Görögországban, majd Magyarországon vagy Horvátországban Az EU-ban felfedezett illegális tartózkodások száma 2014-ben: 441 780, 2015-ben: 701 625 2014-ben 252 003 harmadik országbeli állampolgárt szólítottak fel az EU elhagyására és 161 309 távozott (40% önként 43% kitoloncolva, többiről nincs pontos adat). 2015-ben 286 725 harmadik országbeli állampolgárt szólítottak fel az EU elhagyására és 175 220 távozott Forrás: http://frontex.europa.eu/feature-stories/profiting-from-misery-how-smugglers-bring-people-to-europe-tQtYUH (20160509)http://frontex.europa.eu/feature-stories/profiting-from-misery-how-smugglers-bring-people-to-europe-tQtYUH
Nagy Boldizsár előadása Illegális belépés és tartózkodás - Frontex adatok (Nagy-Britannia és Írország nélkül) Forrás: Frontex, FRAN Annual report 2015, 12. old. http://frontex.europa.eu/assets/Publications/Risk_Analysis/Annual_Risk_Analysis_2015.pdf Szótár: BCP- határátkelőhely Between BCP- Határátkelőhelyek között Facilitator = segítő Illegal stay = illegális jelenlét/tartózkodás Refusals of entry= belépés megtagadása Return decisions issued: visszatérési döntés (kiutasítás) Effective return = ténylees visszatérés False travel document useres = hamis utiokmányt használók Issued visas=kiadott vízumok Passenger flow = utasáramlás
Nagy Boldizsár előadása A visszaküldési irányelv (2008/115/EK) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2008/115/EK IRÁNYELVE (2008. december 16.) a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról A kiutasítás és visszaküldés közös standardjai Személyi hatály: a tagállam területén jogellenesen tartózkodó harmadik állambeli állampolgár (h.áp.) Kiterjeszthető: határon visszautasítottra és útközben (pl. tengeren) elfogottra büntető kiutasítás és kiadatás alatt állókra Nem sértheti a h.áp. közösségi jogból fakadó bevándorlási és menedékjoggal kapcsolatos jogait, valamint a non-refoulement elvét A tagállam fenntarthat kedvezőbb szabályozást (ha az irányelvvel összeegyeztethető) A tagállam köteles elrendelni a jogellenesen tartózkodó visszatérését/küldését (vannak kivételek, pl. ha másik tagállamban maradhat, vagy humanitárius ok)
Nagy Boldizsár előadása A visszaküldési irányelv Preferált: önkéntes hazatérés 7-30 napon belül (kiterjeszthető, pl. ha gyermek iskolába jár) Az állam köteles minden szükséges intézkedést megtenni, ha önként nem távozik Kényszerintézkedést alkalmazhat Fogva tarthatja eltűnés veszélye esetén Ebben az esetben belépési tilalmat kell elrendelni max. öt évre (kivéve ha veszélyes, akkor többre is lehet) Fogvatartás (bírói vagy kvázi bírói felülvizsgálattal) 6 (+ 12) !! Hónap. Ha nincs ésszerű kilátás a visszaküldésre meg kell szüntetni.
Nagy Boldizsár előadása A munkáltatók szankcionálása A 2009/52/EK irányelv ( 2009. június 18. ) az illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokat foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciókra és intézkedésekre vonatkozó minimumszabályokról „illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgár” = aki nem vagy már nem teljesíti az adott tagállamban való tartózkodás feltételeit A munkáltató kötelességei: - a tartózkodási engedély bekérése - másolatának megőrzése, - a foglalkoztatás bejelentése A munkáltató elleni hatékony, arányos és elrettentő szankciók: Az illegálisan foglalkoztatottak számával arányos pénzbüntetés A hazatéréssel kapcsolatos költségek megtéríttetése A legális és az illegális foglalkoztatott keresetkülönbségét megfizetni az utóbbinak A fizetés közterheit (adók társadalombiztosítás) befizetni Ha megtette, nem szankcionálható
Nagy Boldizsár előadása A munkáltatók szankcionálása További szankciók Állami támogatásból kizárás Közbeszerzésekből kizárás Korábbi támogatás visszavonása A jogsértéshez igénybe vett létesítmény ideiglenes vagy végleges bezárása A gazdasági tevékenység engedélyének felfüggesztése vagy bevonása Büntető jogi szankciók „minősített” esetekben a) folytatólagos vagy tartósan ismétlődik; b) jelentős számú foglalkoztatott c) különösen kizsákmányoló munkafeltételek d) emberkereskedelem áldozatát alkalmazza e) Kiskorú az érintett Átültetési határidő: 2011. július 20 Max. 5 évre
Nagy Boldizsár előadása Harmadik államok polgárainak migrációja III. Kényszervándorlás (Menekültek, kiegészítő védelemre jogosultak)
Nagy Boldizsár előadása IRÁNYELV AZ ÁTMENETI VÉDELEMRŐL 2001 A Tanács 2001/55/EK irányelve (2001. július 20.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimum követelményeiről, valamint a tagállamok e személyek befogadása és a befogadás következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről 2001. július 20. OJ L 212/12
Nagy Boldizsár előadása IRÁNYELV AZ ÁTMENETI VÉDELEMRŐL Cél: A tömeges beáramlás esetén a lakóhelyüket elhagyni kényszerülőknek nyújtandó átmeneti védelem minimális követelményeinek (standardjainak) meghatározása + A tagállamok közötti áldozatvállalás kiegyensúlyozása (tehermegosztás) Alapelvek: Nem helyettesíti és nem zárja ki a konvenciós menekültként való elismerést Az átmeneti védelmet élvezők közötti bármilyen alapú diszkrimináció tilos
Nagy Boldizsár előadása IRÁNYELV AZ ÁTMENETI VÉDELEMRŐL Kedvezményezettek = ‘lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek’ akiknek el kellett hagyniuk származási országukat, Illetve akiket evakuáltak, és nem képesek biztonságos és tartós feltételek mellett visszatérni különösen akik: (i) fegyveres konfliktus vagy feltartóztathatatlan erőszak helyszínéről menekültek el; (ii) ki vannak téve emberi jogaik rendszeres vagy általános megsértése komoly kockázatának, illetve ennek áldozatai; HL szöveg – hibásan - „helyi erőszakos cselekmény” (endemic violence)
Nagy Boldizsár előadása IRÁNYELV AZ ÁTMENETI VÉDELEMRŐL Tömeges beáramlás lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyeknek nagy számban valamely meghatározott országból vagy földrajzi területről a Közösség (Unió) területére történő érkezését jelenti A Tanács minősített többségi döntéssel dönt az átmeneti védelem kezdetéről és végéről. Időtartama 1 év + max kétszer 6 hó = összesen maximum 2 év Tanács korábban is dönthet a végéről, de 2 évnél nem tarthat tovább. Jogok: az irányelv nagyvonalú – szinte az elismert menekültek jogait adja meg. (Munkavállalás, szabad mozgás terén) Az állam juttatásai korlátozottak (Eü ellátás, szociális juttatások)
Nagy Boldizsár előadása IRÁNYELV AZ ÁTMENETI VÉDELEMRŐL Kapcsolat a konvenciós státusszal Az átmeneti védelmet élvezők konvenciós menekültek minősülhetnek A menekült-státusz elbírálási eljáráshoz való hozzáférést garantálni kell A kérelemről való döntést az átmeneti védelem időtartamára fel lehet függeszteni Az elutasítás ellenére fennmarad az átmeneti védelem Az átmeneti védelemről szóló irányelvet 2016 márciusáig egyszer sem alkalmazták!
Nagy Boldizsár előadása FOGADÁSI FELTÉTELEK IRÁNYELV Az Európai Parlament és a Tanács 2013/33/EU irányelve (2013. június 26.) a nemzetközi védelmet kérelmezők befogadására vonatkozó szabályok megállapításáról HL L 180/96 2013. június.29 Előzmény: A Tanács 2003/9/EK Irányelve, 2003. január 27. a menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról (OJ 2003 L 31/18)
Nagy Boldizsár előadása A 2008-as első javaslat vitája a Tanácsban: A „menekültügyi és/vagy jogi rendszerének sajátosságai miatt több tagállam is kifogásolta a javaslat egyes rendelkezéseit. Ezzel kapcsolatban attól tartottak, hogy a kiigazítások jelentős pénzügyi erőfeszítéseket és igazgatási kiigazításokat követelnének, valamint akadályoznák a menekültügyi eljárás hatékonyságát” Com (2011) 320, 4. old A Bizottság a második javaslatról: „ E módosított javaslat fő célkitűzése az, hogy még egyértelműbbé tegye a javasolt befogadási szabályokat és azok tekintetében még nagyobb fokú rugalmasságot biztosítson, hogy megkönnyítse a nemzeti jogi rendszerekbe történő beillesztésüket.” Uo. 6. old. Világos kapituláció A második átdolgozási javaslatból
Nagy Boldizsár előadása Fogadási feltételek irányelv Cél: méltó életszínvonal, illetve valamennyi tagállamban az annak életfeltételeihez hasonló megélhetési feltételek biztosítása a menedékkérőknek és A másodlagos mozgások korlátozása, a közel azonos fogadási feltételek biztosítása révén, Hatály Kötelező Nem alkalmazandó Genf egyezmény kiegészítő védelem Átmeneti védelem (Ezt feltételezik Valamennyi kérelemről) Csak a minimumot írja elő - az államok túlteljesíthetik.!
Nagy Boldizsár előadása Fogadási feltételek irányelv Általános rendelkezések A főbb szabályozási témakörök Tájékoztatás Dokumentáció Mozgásszabadság/fogvatartás A család egysége Kiskorúak iskoláztatása Foglalkoztatás Anyagi feltételek. Szállás/elhelyezés és annak Egészségügyi ellátás _______________________________________ A fogadási feltételek megvonásáról vagy csökkentéséről egyedi, indokolt határozatot kell hozni, amely ellen fellebbezésnek van helye.
Nagy Boldizsár előadása Az átdolgozás hozadéka Hatály : kiterjed a kiegészítő védelmet élvező kérelmezőkre is A munkaerőpiachoz való hozzáférés : nincs kötelező kizárás és a hozzáférést biztosítani kell legfeljebb a kérelem benyújtását követő 9 hónapon belül (eltérően az eddigi 12 hónaptól) Anyagi fogadási feltételek: a pénzügyi támogatások magasabb színvonala,figyelem a különleges elbánást igénylő személyek elhelyezésére, a feltételek visszavonásának határai Fogvatartás: 4 új cikk megkísérli keretek közé szorítani a mostani gyakorlatot lehetséges biztos alapok megjelölésével, megkövetelve azt, hogy a fogvatartás a lehető legrövidebb időtartamú legyen, a bíróság azt rendszeresen vizsgálja felül, stb. Különleges elbánást igénylő személyek: e csoportnak kötelező a korai azonosítása
A „Dublin III. rendelet” és a végrehajtását szolgáló Eurodac AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 604/2013/EU RENDELETE (2013. június 26.) egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról (átdolgozás) Az Európai Parlament és a Tanács 603/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló 604/2013/EU rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítását szolgáló Eurodac létrehozásáról, továbbá a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által az Eurodac-adatokkal való, bűnüldözési célú összehasonlítások kérelmezéséről, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség létrehozásáról szóló 1077/2011/EU rendelet módosításáról
Dublin filozófiája, célja Minden menekülő jusson hozzá az eljáráshoz, biztosan legyen olyan tagállam, amely érdemben dönt az ügyében Csak egyetlen eljárásra kerüljön sor az Unión belül - ha egy állam döntött, azt a többi nevében is tette = ne lehessen párhuzamosan vagy egymás után több államban folyamodni. Az adott (tag)állam döntése a többi együttműködő (a tagállamok és 4 nem tagállam) „nevében” is születik A felelős állam kijelölése nem tehermegosztás, hanem – tulajdonképpen – illetékesség meghatározás, nem kormányozza az igazságosság eszméje
Dublin filozófiája: mikor lehet az átadás az érdemi vizsgálat nélkül igazságos és méltányos (fair) Az igazságosság és a méltányosság előfeltételei Ha az anyagi jog (a menekült és a kiegészítő védelemre jogosult meghatározása) azonos, egybeeső Ha az eljárási szabályok azonos védelmi szintet biztosítanak, legalább a következők tekintetében: Jogorvoslat (fellebbezések lehetséges száma, tárgya) Jogi képviselethez hozzáférés (Ingyen?!) A fogadási feltételek (ellátás az eljárás alatt, fogvatartás vagy sem)
Fő cél a kérelmek feldolgozásának gyorsítása Mind a kérelmező, mind a tagállam érdekében A menekült-kérelmek kezelésének ésszerűsítése A többszörös kérelmek kiszűrése révén a tagállami rendszerek működőképességének megőrzése Az elbírálásért felelős állam egyértelmű kijelölése révén a jogbiztonság növelése A forum-shopping elkerülése, Másodlagos célok Nem teher- megosztás! A tagállamok közötti kölcsönös bizalmon alapul
Nagy Boldizsár előadása Két különösen fontos jogeset M.S.S v Belgium, and Greece, appl. no. 30696/09, ECtHR Judgment of 21 January 2011 – a visszaküldés a dublini rendelet alapján sérti az Emberi jogok európai egyezmények 3. cikkét mert megalázó és embertelen bánásmódra vezet N. S. (C ‑ 411/10) v Secretary of State for the Home Department (UK) and M. E. and others (C ‑ 493/10) v Refugee Applications Commissioner, Minister for Justice, Equality and Law Reform, (Ireland) EuB ítélet, 2011 december 11 = körülmények az átvevő országban – a szuverenitási klauzula használata
Nagy Boldizsár előadása NS és ME egyesített ügyek (C ‑ 411/10. és C ‑ 493/10. sz..), ítélet Rendelkező rész (123. pont) „Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 4. cikkét úgy kell értelmezni, hogy a tagállamok – ideértve a nemzeti bíróságokat – kötelessége, hogy ne adják át a menedékkérőt a 343/2003 rendelet értelmében „felelős tagállamnak”, ha tudomással kell bírniuk arról, hogy a felelős tagállamban a menekültügyi eljárást és a menedékkérők befogadásának feltételeit illetően tapasztalható rendszeres zavarok miatt alapos okkal, bizonyítottan feltételezhető, hogy a kérelmező e rendelkezés értelmében embertelen vagy megalázó bánásmód tényleges veszélyének lesz kitéve.” substantial grounds for believing that
Nagy Boldizsár előadása 604/2013/EU RENDELET (Dublin III) rendelet kritériumok 8 – 15. § A kritériumok hierarchiája (releváns időpont: az első kérelem beadásának pillanata) 1.Kiskorú (nem töltötte be a 18 életévét)  Kísérő nélküli:  Jogszerűen tartózkodó családtag vagy testvér (def. szerint a testvér nem családtag) állama (esetleg más felelős felnőtt)  Más jogszerűen tartózkodó hozzátartozó, aki képes gondoskodni róla  Ha több ilyen személy – gyermek érdeke a meghatározó  Ha nincs ilyen személy, akkor ahol a kiskorú kérelmét benyújtotta 2.Felnőtt kérelmező - családtag  az ország, ahol jogszerűen tartózkodó nki. védelemben részesített személy családtag van – ha írásban kérik  az ország, ahol első fokú döntés előtt álló kérelmező családtag van – ha írásban kérik  Ha több családtag és nem házas testvér –az az állam, amely a legtöbbért felelős lenne, vagy ha nincs ilyen, ahol a legidősebb kérelmezett 3. Tartózkodási engedély, vízum  Az érvényes tartózkodási engedélyt kibocsátó állam (ha több: a leghosszabbat kiadó állam)  Az érvényes vízumot kibocsátó (vagy akinek a nevében kibocsátottak) állam  A nem több mint két éve lejárt tart. engedélyt és nem több mint 6 hónapja lejárt vízumot kiadott állam – ha azzal léptek be  Ha ennél régebben jártak le (és nem hagyta el az EU területét – ahol benyújtotta feltéve, hogy ez szolgálja leginkább a kiskorú mindenek felett álló érdekeit
Nagy Boldizsár előadása 604/2013/EU RENDELET (Dublin III) rendelet kritériumok 8 – 15. § 4.Az az állam, amelynek a (külső) határán át szabálytalanul az EU területére lépett (ha azóta 12 hónap még nem telt el) 5.Az a tagállam, amelyben öt hónapja él (ha szabálytalanul lépett be, vagy nem tudni hogyan, de a külső határ állama már nem felelős (ha több ilyen: a legutóbbi) 6.Vízummentesség és tranzit repülőtéri kérelem esetén amely állam engedélyezte a (vízummentes) belépést (ahol beadja) 7.Mérlegelés alapján: várandósság, újszülött gondozása, súlyos betegség, súlyos fogyatékosság vagy előrehaladott kor esetén (akár kérelmező, akár jogszerűen tartózkodó családtag) a jogszerűen tartózkodó családtag állama „általában gondoskodik az egyesítésről” (16.§) ___________________________________ Megszűnik a felelős állam kötelezettsége ha a kérelmező az EU területé 3 hónapra elhagyta!
Nagy Boldizsár előadása „Szuverenitási klauzula” 17. § „..minden tagállam határozhat úgy, hogy megvizsgálja a valamely harmadik országbeli állampolgár, vagy egy hontalan személy által hozzá benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelmet akkor is, ha annak megvizsgálásáért az e rendeletben megállapított feltételek szerint nem felelős.” Eljárás – kérelem és válasz Átvétel = (feltehetően nem az az állam a felelős, ahol benyújtották a kérelmet) A kérelem benyújtásától számított 3 hónapon belül kell (Eurodac találat: 2 hónapon belül) megkeresni a felelősnek vélt államot –Válasz: 2 hónapon belül. Hallgatás = felelősség elfogadása Visszavétel esetén (A megkeresett államban még folyik az eljárás, visszavonta ott a kérelmet, vagy már ott megtagadták az elismerést) Ugyanezek a határidők –Válasz: Eurodac alapú kérelem: két hét –Egyéb kérelem: 1 hónap –Hallgatás = felelősség elfogadása –Átadás: 6 hónapon belül ( a felelősség elfogadásától) –Az átadásra vonatkozó döntés ellen az átadandó jogorvoslattal élhet
Nagy Boldizsár előadása Ha a Bizottság szerint egy tagállam menekültügyi rendszerére nehezedő különlegesen nagy nyomás és/vagy egy tagállam menekültügyi rendszerének működésében jelentkező problémák miatt veszélybe kerülhet a rendelet alkalmazása, a Bizottság felhívja a tagállamot egy megelőző cselekvési terv elkészítésére. Az állam dönt, kidolgozza-e vagy sem (maga is javasolhatja) Ha van terv: a tagállam benyújtja a Bizottságnak és a Tanácsnak és jelent a végrehajtásáról Ha a bizottság megállapítása szerint az állam terve nem orvosolta a feltárt hiányosságokat, vagy ha komoly kockázata áll fenn annak, hogy az érintett tagállam menekültügyi helyzete válsággá fokozódik… a Bizottság … felkérheti az érintett tagállamot, hogy dolgozzon ki válságkezelési cselekvési tervet. A válságkezelési cselekvési tervnek összhangban kell állnia az unió jogával és biztosítania kell a nemzetközi védelmet kérelmezők alapvető jogainak való megfelelést. A válságkezelési terv kidolgozása haladéktalanul (max. 3 hónapon belül) kötelező. Cserébe: a tanács „iránymutatást adhat” „a szolidaritási intézkedésekre vonatkozóan” A Dublin III újítása a korai előrejelzés, a készültség és a válságkezelés 33. cikk
Nagy Boldizsár előadása EURODAC Eljárás: Minden ujjlenyomatot és tenyérlenyomatot le kell venni és továbbítani kell a Központi Egységhez (elnevezése nincs, csak referenciaszáma), amely összehasonlítja azokat a korábban tároltakkal, és jelez egyezés esetén Adatvédelem: mindkét irányban részletezett (személyes adatként, illetve és rendszeradatként) Adattárolás: menekültek: 10 évig (azonosítás esetén zárolás), illegális határátlépők: 2 évig
Nagy Boldizsár előadása Az Európai Parlament és a Tanács 2011/95/EU irányelve (2011. december 13.) A HARMADIK ORSZÁGBELI ÁLLAMPOLGÁROK ÉS HONTALAN SZEMÉLYEK NEMZETKÖZI VÉDELEMRE JOGOSULTKÉNT VALÓ ELISMERÉSÉRE, AZ EGYSÉGES MENEKÜLT- VAGY KIEGÉSZÍTŐ VÉDELMET BIZTOSÍTÓ JOGÁLLÁSRA, VALAMINT A TARTALMÁRA VONATKOZÓ SZABÁLYOKRÓL HL L 337/9 (2011.12.20.)
Nagy Boldizsár előadása Alapelvek, a 2011/95/EU irányelv hatálya Alapja: EUMSZ, 78 § (2) „ Az (1) bekezdésben foglaltak céljából az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében intézkedéseket állapít meg egy közös európai menekültügyi rendszer létrehozása céljából, amely a következőket foglalja magában: a) az Unió egészén belül érvényes, egységes menekült jogállás a harmadik országok állampolgárai számára, …” Minimum szabály (bár ezt nem mondja ki) A 3. cikk szerint tagállamok kedvezőbb szabályokat vezethetnek be, illetve tarthatnak fenn ha az irányelvvel összeegyeztethetőek Hatálya: 25 EU ország (Dánia, Nagy–Britannia, Írország nem) A nem változtatott részek már 2006 okt. 10. óta alkalmazandók, az új részek átültetési határideje: 2013 december 22.
Nagy Boldizsár előadása Meghatározások, 2 §: nemzetközi védelemben részesülő személyek Nemzetközi védelemben részesülő személyek: menekült- vagy kiegészítő védelmi jogállásban részesülő személyek Kérelem = menekült illetve kiegészítő védelmi státusz igénylése § 2 (d) menekült = az 1951. évi Genfi menekültügyi egyezmény meghatározása szerint, ha az Irányelv 12. cikke szerinti kizáró okok nem alkalmazhatók ld. köv. dia A Genfi egyezményben szereplő meghatározás: Menekült, aki „faji, vallási okok, nemzeti hovatartozása, illetve meghatározott társadalmi csoporthoz való tartozása, avagy politikai nézetei miatti üldözéstől való megalapozott félelme miatt az állampolgár- sága szerinti országon kívül tartózkodik, és nem tudja, vagy az üldözéstől való félelmében nem kívánja annak az országnak a védelmét igénybe venni.”
Nagy Boldizsár előadása Meghatározások, 2 §: kiegészítő védelmi jogállás § 2 (f): kiegészítő védelemre jogosult személy „olyan harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy, aki nem minősül menekültnek, de akivel kapcsolatban megalapozott okokból azt kell feltételezni, hogy származási országába, illetőleg hontalan személy esetében a korábbi szokásos tartózkodási helye szerinti országba való visszatérése esetén a 15. cikk szerinti súlyos sérelem elszenvedése tényleges veszélyének lenne kitéve; valamint rá a 17. cikk (1) és (2) bekezdése nem vonatkozik, és nem tudja vagy az ilyen veszélytől való félelmében nem kívánja ezen ország védelmét igénybe venni ” in respect of whom substantial grounds have been shown for believing real risk of suffering serious harm
Nagy Boldizsár előadása Meghatározások: 15. § súlyos sérelem Az alábbiak minősülnek súlyos sérelemnek: a)halálbüntetés kiszabása vagy végrehajtása; vagy b)kínzás vagy embertelen, illetve megalázó bánásmód vagy büntetés alkalmazása a kérelmezővel szemben a származási országban; vagy c)nemzetközi vagy belső fegyveres konfliktushelyzetekben felmerülő megkülönböztetés nélküli erőszak következtében polgári személy életének vagy sértetlenségének személyének súlyos és egyedi fenyegetettsége. serious and individual threat to a civilian's life or person by reason of indiscriminate violence in situations of international or internal armed conflict.
Nagy Boldizsár előadása Kiegészítő védelmi státusz Mindenkire vonatkozik, nem csak azokra akiket a súlyos hátrány az öt ok miatt fenyeget Nem szabd(na) a G.E. szerinti státusz felváltására használni Mire utal a személyes fenyegetettség az általános erőszak idején? Miért nem vonatkozik nem-fegyveres konfliktusokra??
Nagy Boldizsár előadása Fontos elemek Az irányelv meghatározza az üldöztetés és a hatékony védelem fogalmát, rögzíti az eljárás legfontosabb elemeit meghatározza az elismert menekültek, ill. kiegészítő védelemben részesítettek jogait felsorolja a megszűnés és a kizárás eseteit
Nagy Boldizsár előadása A 15/c értelmezése EiB Elgafaji – C-465/07 sz ügy – Ítélet 2009. február 17 A 15 § c bekezdés A sérelem általánosabb veszélyét foglalja magában. (33. §) Nem konkrét erőszakos cselekedetekre utal, hanem a személy életének és személyének (testi épségének) fenyegetettségére, amelyet a megkülönböztetés nélküli („vak”) erőszak vált ki. (34. §) A megkülönböztetés nélküli erőszak jellemzője: független a személyes körülményektől (34 §)
Nagy Boldizsár előadása Elgafaji – C-465/07 sz ügy – Ítélet 2009. február 17 EiB „[A]z „egyedi” kifejezést úgy kell értelmezni, hogy az - személyazonosságukra tekintet nélkül - magában foglalja a polgári személyek ellen irányuló sérelmeket, amikor a fennálló fegyveres konfliktust jellemző megkülönböztetés nélküli erőszak …olyan nagyfokú, hogy megalapozott okokból azt kell feltételezni, hogy az érintett országba vagy adott esetben az érintett régióba visszaküldött polgári személy kizárólag az annak területén való tartózkodása miatt az irányelv 15. cikkének c) pontjában említett súlyos fenyegetettség tényleges veszélyének lenne kitéve.
Nagy Boldizsár előadása AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2013/32/EU IRÁNYELVE (2013. JÚNIUS 26.) A NEMZETKÖZI VÉDELEM MEGADÁSÁRA ÉS VISSZAVONÁSÁRA VONATKOZÓ KÖZÖS ELJÁRÁSOKRÓL OJ L 180/60, 2013. JÚNIUS 26. Korábbi, 2015 nyara óta nem hatályos: A Tanács 2005/85/EK Irányelve (2005. december 1.) a menekültstátusz megadására és visszavonására vonatkozó tagállami eljárások minimumszabályairól OJ L 326/13, 2005. december 13.
Nagy Boldizsár előadása A 2013. ÉVI IRÁNYELV AZ ELJÁRÁSRÓL Hatály – minimumszabály? HATÁLY: Kötelező valamennyi (konvenciós és kiegészítő védelemre irányuló kérelemre Nem terjed ki: átmeneti védelemre Határon vagy az állam területén - beleértve a felségvizeket - beadott kérelmekre (MÉG MINDIG) MINIMUMSZABÁLYOK : a tagállamok hatályba léptethetnek kedvezőbbet – számos opciós szabály (5§) 2004 évi: kiegészítő védelemre nem volt kötelező alkalmazni Nyílt tengeren elfogás – viták továbbra is
Nagy Boldizsár előadása Garanciák és elvek
Nagy Boldizsár előadása A 2013. ÉVI IRÁNYELV AZ ELJÁRÁSRÓL ALAPELVEK ÉS GARANCIÁK Hozzáférés az eljáráshoz (6-7 §): Tájékoztatás és tanácsadás (8 §) Maradás joga (non-refoulement) (9§): A kérelmezőnek meg kell engedni, hogy a területen vagy a határon maradjon, amíg kérelméről nem döntöttek (első fokon) A kérelem megfelelő vizsgálata: egyénre szabott, objektív és elfogulatlan, megfelelő származási ország-információk birtokában Jogi segítségnyújtáshoz és képviselethez való jog (Az ingyenest a tagállamok korlátozhatják) A meghallgatás feltételeinek szabályozása (tolmács, meghallgató szakértelme, származási ország info, UNHCR)
Nagy Boldizsár előadása IRÁNYELV AZ ELJÁRÁS MINIMÁLIS GARANCIÁIRÓL Őrizet (detention) (26 §) Pusztán azért mert kérelmet adott be nem tartható őrizetben (kivéve, ha más állam elvállalta az eljárás lefolytatását) A fogvatartás gyors bírói felülvizsgálatát biztosítani kell Utalás a fogadási feltételek irányelvben megjelölt garanciákra
Nagy Boldizsár előadása IRÁNYELV AZ ELJÁRÁS MINIMÁLIS GARANCIÁIRÓL A határozatra vonatkozó követelmények: írásbeli döntést kell hozni, az elutasítást ténybelileg és jogilag indokolva, utalva a fellebbezés lehetőségére
Nagy Boldizsár előadása Az eljárások
A 2013. ÉVI IRÁNYELV AZ ELJÁRÁSRÓL Normál „vizsgálat” (31 §), „ lehető legrövidebb időn belül” Max. 6 hónap. Dublin esetében átvételtől számít. Hosszabbítások+ 9 hónap ha bonyolult, sok kérelmező van, vagy a kérelmező késleltet múltán tájékoztatás a nem kötelező határidőről + 3 hó ha a „megfelelő és teljes körű vizsgálat” érdekében ez szükséges = Maximum: 18 hó – másfél év Más eljárások és kérelmek Elsőbbségi (31/7 §) Elfogadhatósági (33 §) Gyorsított ( 31/8 §) Határ (43 §) * Valószínű- síthetően megalapozott * Sérülékeny csoport tagja *Dublin III alkalmazandó * Menekült státusz másik tagállamban *Nem tagállam = első menedék országa (ahol már elismerték) *„rendes” biztonságos harmadik ország *Más jogcím a tartózkodásra, amely a menekültstátusszal egyenértékű jogokat ad *Azonos ismételt kérelem * Eltartott új önálló kérelme – nincs új tény Ld. következő diát A tagállamoknak ésszerű határidőket kell megállapítaniuk * Elfogad- hatóság * Gyorsított eljárás Max 4 hét a határon
Nagy Boldizsár előadása 2013. évi irányelv az eljárásról Gyorsított eljárások Nem szó szerinti és nem minden részletre kiterjedő felsorolás: A ma hatályos indokok 1. A menekülő nem nevez meg releváns tényeket. 3. Biztonságos származási ország honosa. 5. Személyazonosságát illetően félrevezette a hatóságokat 7 Szándékosan megszabadult úti- vagy személyazonosító okmányától. 8. Ellentmondásos, összefüggéstelen, hamis vagy valószínűtlen amit elmond. 9. Új elemet tartalmazó ismételt kérelem. 10. Illegálisan lépett be vagy tartózkodik és bár volt lehetősége, nem adott be kérelmet a lehető legrövidebb időn belül 11. Csak eltávolítását akarja késleltetni a kérelemmel. 14. Veszélyes a közrendre vagy a közbiztonságra, 15. Ellenszegül az ujjlenyomatvételnek Az ilyen kérelmeket a tagállamok belső jogukban megalapozatlannak nyilváníthatják (32/2 §) A régi irányelvből meg nem tartott elemek 2. Nyilvánvalóan nem felel meg a definíciónak., 4. Biztonságos harmadik országba küldhető 6. Más néven már kérelmet adott be. 12. Megszegte a kérelmezőkre vonatkozó magatartási szabályokat. 16. Kiskorúként szülei kérelmének elutasítása után folyamodik státuszért. C ‑ 69/10 Diouf v Ministre du Travail, de l’Emploi et de l’Immigration EUB 2011 július 28 ítélet: Nincs külön fellebbezés a gyorsított eljárásba utalás ellen. 15 nap a fellebbezésre elegendő Egy bírói felülvizsgálati szint elegendő
Nagy Boldizsár előadása Az eljárási irányelv néhány kulcs- kategóriája
Nagy Boldizsár előadása Irányelv az eljárások minimumszabályairól Elfogadhatatlan kérelem - az első menedék országa Az első menedék országa (35 §) A kérelmezőt menekültként ismerte el és és a védelem még igénybe vehető vagy egyébként elegendő védelmet élvez, beleértve a visszaküldés tilalmának elvét feltéve hogy az első menedék országa visszafogadja. A kérelmező megtámadhatja az elv alkalmazását
Nagy Boldizsár előadása 2013. évi irányelv az eljárásról Elfogadhatatlan kérelem - biztonságos harmadik ország „Rendes” biztonságos harmadik ország (nemzetileg meghatározandó) követelményei (38 §) az életét és szabadságát nem fenyegeti veszély a Genfi egyezmény 5 okának vonatkozásában; Nem áll fenn a súlyos sérelem veszélye tiszteletben tartják a visszaküldés tilalmának elvét; és tiszteletben tartják a nemzetközi jog azon szabályát, miszerint a kérelmező olyan ország területére nem utasítható ki, ahol kínzásnak, kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódnak lenne kitéve; és a menekültstátusz kérelmezésének lehetősége biztosított, és a menekültstátusz megadása esetén biztosított a Genfi egyezménnyel összhangban való védelem.
Nagy Boldizsár előadása 2013. évi irányelv az eljárásról Elfogadhatatlan kérelem - biztonságos harmadik ország (folyt.) További minimum-feltételek a nemzeti szabályokra vonatkozóan annak meghatározására, hogy egy ország biztonságos-e egy bizonyos kérelmezőre nézve: ésszerű kapcsolat a kérelmező és a b.h.o. között vizsgálat arra nézve, hogy az ország biztonságos-e a konkrét menedékkérőre nézve (vagy a b.h.o. nemzeti szinten történő meghatározása) a menedékkérő számára lehetővé tenni, hogy kifogásolja a biztonságot, legalábbis ha őt ott kínzás és embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés fenyegeti Ha elfogadhatatlan a b.h.o. miatt: - a menedékkérőt megfelelően tájékoztatják, - a kérelmező számára kiállítanak egy dokumentumot, amelyben a b.h.o.-t tájékoztatják annak nyelvén, hogy a menedékjog iránti kérelmet érdemben nem vizsgálták Ld. Még „európai biztonságos harmadik ország” (39 §) –elfogadhatatlan vagy a garanciák egy része elhagyható
Nagy Boldizsár előadása Biztonságos származási ország (Gyorsított eljárás - megalapozatlan kérelem) Egy ország akkor tekinthető biztonságos származási országnak, ha kimutatható, hogy általában és következetesen nem tapasztalható üldöztetés; nem alkalmaznak kínzást, sem kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódot vagy büntetést; és nem fenyeget általános erőszak sem nemzetközi, sem belső fegyveres konfliktushelyzetekben Ez a jogi helyzete, a demokratikus jogrendszerben való jogalkalmazás helyzete és az általános politikai körülmények alapján bizonyított Számításba kell venni, hogy milyen mértékben nyújtanak védelmet üldöztetés vagy embertelen bánásmód ellen a következőkön keresztül: a vonatkozó törvények és alkalmazásuk; Az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény és/vagy A polgári és politikai jogokról szóló nemzetközi egyezségokmány és/vagy A kínzás elleni egyezmény tiszteletben tartása a visszaküldés tilalma elvének tiszteletben tartása a G.E-el összhangban hatékony jogorvoslati rendszer biztosítása A biztonságos származási országból érkező kérelme alaptalan = elutasított it can be shown that there is generally and consistently no persecution Új: az irányelv elvetette az EU lista gondolatát
Nagy Boldizsár előadása 2013. évi irányelv az eljárásról A státusz visszavonása (41 §) A tagállamnak cselekednie kell, ha indokolttá válik az érintett személy menekültstátusza „érvényességének újbóli vizsgálata”. Eljárás: - írásban tájékoztatják a menekültet, - lehetőség az ellentmondásra (meghallgatáson vagy írásban) - hozzájut a származási országra vonatkozó információkhoz - jogi segítségnyújtás és UNHCR elérés, mint a vizsgálat során - indokolt döntés írásban A tagállam elrendelheti, hogy a menekültstátusz jogszabály alapján„megszűnik” ha a menekült újra igénybe veszi országa védelmét vagy (új) állampolgárságot (vissza)szerez.
Nagy Boldizsár előadása 2013. évi irányelv az eljárásról Fellebbezés (Hatékony jogorvoslat) (46 §) Eljáró fórum: bíróság (court or tribunal) Támadható határozatok: Elutasítás („megalapozatlannak ítélt kérelem”); elfogadhatatlannak minősítés, határeljárásban hozott döntés, európai biztonságos harmadik ország miatt eljárás elutasítása, a védelem visszavonását kimondó határozat, menekült státuszt megtagadó, de kiegészítő védelmet elismerő döntés ellen, menekült státusz elismeréséért. Felülvizsgálat tárgya: tény és jog, ex nunc – legalább a bírói szak előtti döntéseknél. Felfüggesztő hatály: általában igen. Legalább az országból eltávolítást kimondó döntés ellen A felfüggesztő hatály sok esetben megtagadható, de akkor külön eljárásban lehet a bíróságtól kérni a maradás jogát. Fellebbezési határidők: állami hatáskör
Nagy Boldizsár előadása Elfogadás napja 2013. június 26. Hatálybalépés : 2013. július 20. Átültetés : 2015. július 20, kivéve eljárási határidők. Azokra 2018. július 20. A 2015. július 20-a után benyújtott kérelmekre és kezdett visszavonási eljárásokra feltétlenül alkalmazandó Hatályba lépés
Nagy Boldizsár előadása KÉT FONTOS INTÉZMÉNY EASO, AMIF
Nagy Boldizsár előadása EASO A 439/2010/EU rendelet az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal létrehozásáról, OJ L 132/11 (Máltán működik) Céljai koordinálja és megerősíti a tagállamok közötti gyakorlati együttműködést, segíti a közös európai menekültügyi rendszer jobb végrehajtását operatív támogatás a különösen nagy terhelésnek kitett tagállamnak tudományos és technikai segítség az Unió stratégia-alkotásához és a jogalkotáshoz Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 516/2014/EU RENDELETE OJ L 150/168 2014-2020 (hét év ) 3 137 millió euró Ebből 2 752 millió a nemzeti programokra a többi közösségi akciókra A magyar tervekre ld. http://belugyialapok.hu/alapok/sites /default/files/MMIA_.pdf Két fontos intézmény
Nagy Boldizsár előadása Annus horribilis: 2015 (és 2016?)
Nagy Boldizsár előadása Túlterheltség – a kudarc egyik oka (Első) kérelmek, EU 27 ill. 28 + Izland, Liechtenstein, Norvégia és Svájc: De :  egyenlőtlen eloszlás UK 35,670 (Jan-Nov), Poland 11,040 (Jan – Nov) Spain: 10,295 (Jan-Sept) kérelem  Germany 476,615 (Jan – Dec), Sweden 162,560 (Jan – Dec), Austria 80,895 (Jan – Nov)  Sok kevéssé megalapozott kérelem (Serbia, Kosovo, BiH, etc.) 20112012201320142015 341,79 5 373.55 0 464,50 5 662,16 5 1,108,470* Source: Eurostat data (20160212 ) Az Easo adata 2015-re: 1,349,638 Source: Latest asylum trends – 2015 overview, p. 1
Nagy Boldizsár előadása A kérelmek egyenlőtlen eloszlása és a magyar megszorító intézkedések hatása Source: Eurostat: Asylum and new asylum applicants - monthly data http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/download.do?tab=table&plugin=1〈uage=en&pcode=tps00189 (20160211) http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/download.do?tab=table&plugin=1〈uage=en&pcode=tps00189
Nagy Boldizsár előadása Szolidaritás a menekülteket befogadó államokkal 22 ezer menekült áttelepítése az EU-n kívüli országokból. Végső döntés erről: 2015 október 15. Madad Alap a szír menekülteket befogadó országok megsegítésére (500 millio Euro az EU költségevetéséből, amelyet a tagállamoknak másik 500 millióval kell(ene) kiegészíteniük (Ld. Még a későbbi EU- Törökország megállapodást a támogatásról) „Az afrikai stabilitás és az irreguláris migráció és a lakóhely-elhagyás okainak kezelésével foglalkozó szükséghelyzeti uniós alap” ( Eredetiben: Emergency Trust Fund for stability and addressing the root causes of irregular migration and displaced persons in Africa). „ „A Bizottság úgy véli, hogy a nemzeti hozzájárulásoknak hasonló összeggel kell kiegészíteniük az 1,8 milliárd EUR-s uniós finanszírozást” COM(2015) 510 végleges A menekültügyi válság kezelése: Az európai migrációs stratégia szerinti kiemelt intézkedések végrehajtásának helyzete 2015. október
A TAGÁLLAMOK HOZZÁJÁRULÁSA AZ ÁTHELYEZÉSEKHEZ 28 J ANUARY 2016 COMPARED TO 15 M ARCH 2016 Source: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/press-material/docs/state_of_play_-_relocation_en.pdf (20160131) and http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/background-information/docs/20160316/relocation_and_resettlement_-_state_of_play_en.pdfhttp://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/press-material/docs/state_of_play_-_relocation_en.pdfhttp://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/background-information/docs/20160316/relocation_and_resettlement_-_state_of_play_en.pdf Red circle: increased value between 28 January and 15 March
Nagy Boldizsár előadása A szolidaritás (hiánya) a gyakorlatban Source: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/press-material/docs/state_of_play_-_member_state_pledges_en.pdf (20160329)http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/press-material/docs/state_of_play_-_member_state_pledges_en.pdf
Nagy Boldizsár előadása Törökország és az EU: a 2016 március 18-i „nyilatkozat” A görög szigetekre érkező migránsokat megfelelően regisztrálni fogják és a menedékjog iránti kérelmeket a görög hatóságok - az ENSZ menekültügyi főbiztosságával együttműködésben - a menekültügyi eljárásokról szóló irányelvvel összhangban, egyénileg fogják feldolgozni. Azokat a migránsokat, akik nem nyújtanak be menedékjog iránti kérelmet, illetve akiknek a kérelmét az említett irányelvvel összhangban megalapozatlannak vagy elfogadhatatlannak találják, vissza fogják küldeni Törökországba. „A Törökországból a görög szigetekre 2016. március 20. után újonnan átkelő összes migránst visszaküldik Törökországba” – a nemzetközi joggal összhangban. „Az irreguláris migránsok visszaküldésének műveleti költségeit az EU viseli” „Ez ideiglenes és különleges intézkedés lesz” „A Törökországba visszaküldött minden egyes szír migránsért egy másik szírt telepítenek át Törökországból az EU területére” Max. 72 000-et 2016 júniusáig megszűnik a vízumkötelezettség 3 + 3 milliárd euro támogatást kap T.o. 2018 végéig
Nagy Boldizsár előadása Az általánosabb keret: Európai Tanács, 2016. február 18 - 19 -Cél az irreguláris migránsok feltartóztatása – Törökország tegyen többet ezért -A szír menekülteknek és a Szíriával szomszédos országoknak nyújtandó humanitárius segítség „az egész világ felelőssége” („urgent global responsibility”) - „fel kell hagyni a migránsok más uniós országokba való továbbküldésének gyakorlatával” -A hotspotok („tranzitzónák”) teljes mértékben működőképessé tétele – 100 % os regisztrálás és ellenőrzés a cél. -nyugat-balkáni útvonalon haladéktalanul javítani kell a migránsok humanitárius helyzetét -„valamennyi tavaly decemberben elfogadott intézkedést a lehető leggyorsabban végre kell hajtani, a migránsok Unión belüli áthelyezésére vonatkozó határozatokat, valamint a visszaküldést és a visszafogadást biztosító intézkedéseket is beleértve”
Nagy Boldizsár előadása HALADÁS VAGY TOPORGÁS?
Nagy Boldizsár előadása Haladás, toporgás vagy szétesés? Haladás, toporgás vagy szétesés? Inkább toporgás, a szétesés veszélyével Egyre szabdaltabb az EU. A tagállamok nem állnak készen a migráció terén mutatkozó nemzeti sajátosságok feladására Megosztottságok: Túlterhelt peremállamok – középütt és vagy védetten elhelyezkedők között (kivéve: Németország 2015 óta) A liberális értékeket vallók és a megszorító pragmatisták között Változó geometria (Nagy Britannia, Írország, Dánia, Izland, Norvégia, Svájc, Liechtenstein) – követhetetlenné váló kötelezettségháló A 2015. évi nagy nyomás megmutatta a dublini rendszer alkalmatlanságát. Megtört a kölcsönös bizalmon alapuló együttműködés.
Nagy Boldizsár előadása Haladás, toporgás vagy szétesés? Magyarország és Ausztria, majd Horvátország és Szlovénia is „potyautas” lett: az EU acquis által kötelezettek, de érdemi védelem helyett a menekülőket az országukon átterelők, (waving through) a védelem feladatát más tagállamokra (Németország, Svédország) hárítók. Sem Németországtól, sem a balkáni útvonal államaitól, sem a Szíriával szomszédos, már most túlterhelt államoktól nem kívánható további áldozat anélkül, hogy az EU többi tagja érdemi részt vállalna Ha nem lesz össz-EU válasz, akkor a schengeni rendszer összeomlik, ami pusztító morális és gazdasági hatásokkal jár.
Nagy Boldizsár előadása Köszönöm a figyelmüket! Nagy Boldizsár www.nagyboldizsar.hu nagyboldi@ajk.elte.hu www.nagyboldizsar.hu
Letölteni ppt "Nagy Boldizsár előadása A SZABADSÁG, A BIZTONSÁG ÉS A JOG ÉRVÉNYESÜLÉSÉNEK A TÉRSÉGE MIGRÁCIÓ, MENEKÜLÉS, (Az EKP szakpolitikákhoz tartozó tananyag) Nagy."
Hasonló előadás A bevándorlási politika néhány kritikus pontja az Európai Unióban Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK november 5.
Nagy Boldizsár előadása AZ EURÓPAI UNIÓ REGIONÁLIS MENEKÜLTJOGÁNAK KIALAKULÁSA, AZ INTÉZMÉNYI KERETEK, AZ ACQUIS JOGI ALAPJAI „Nemzetközi, európai és magyar.

matches:
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
§ 4
§ 2
§ 2
bíróság


text:
IV/01174/2018
. IV/01174/2018
Az ügy tárgya: A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 99. § (6) bekezdése elleni alkotmányjogi panasz (kötbér; mérőeszköz rongálása)
Az indítványozó - az Abtv. 26. § (1) bekezdése alapján - a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény (Get.) 99. § (6) bekezdése, valamint a Get. rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 19/2009. (I. 30.) Korm. rendelet egyes rendelkezései alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól. Másodlagosan - az Abtv. 43. §-a alapján - a Fővárosi Törvényszék 56.Pf.639.620/2017/4. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését is kezdeményezi.
Az indítványozó bérbe adott lakásán felszerelt gázmmérő leolvasása során a szolgáltató azt állapította meg, hogy az óra sérült. A szakértői vizsgálat illetéktelen beavatkozást állapított meg, ezért a szolgáltató kötbér megfizetése iránti pert indított az indítványozóval szemben. Az indítványozó - kizárólagos felelősségét vitatva - ellenkérelmében a szolgáltatót kérte kártérítés megfizetésére kötelezni. Nézete szerint a Get. sérelmezett rendelkezése (miszerint a fogyasztásmérő berendezés állagmegóvása és védelme a felhasználó kötelezettsége) a felhasználó objektív felelősségét állapítja meg, amelyet még a szolgáltató vétkes, közreható magatartása sem törhet meg. Nézete szerint ez a szabályozás olyan erőfölényt biztosít a szolgáltató számára, amely az Alaptörvény M) cikk (2) bekezdése szerinti, az állam fogyasztóvédelmi kötelezettségébe ütközik.
Az elsőfokú bíróság az indítványozót kötbér megfizetésére kötelezte, a fellebbezésére eljáró másodfokú bíróság az elsőfokú ítéletet helybenhagyta. Az indítványozó szerint azzal, hogy döntésüket alaptörvény-ellenes jogszabály alkalmazásával hozták, a bíróságok megsértették a tisztességes eljáráshoz való alapjogát. Sérelmezi továbbá, hogy indítványát, amelyben a bíróságokat kérte egyedi normakontroll eljárás iránti bírói kezdeményezés előterjesztésére, a bíróságok alaptalannak tartották, és nem kezdeményezték az Alkotmánybíróság eljárását..
Dr. Szabó Imréné
a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 99. § (6) bekezdés
19/2009. (I. 30.) Korm. rendelet a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény rendelkezéseinek végrehajtásáról 1. számú melléklet 18.3 és 18.4. pontja
a Fővárosi Törvényszék 56.Pf.639.620/2017/4. számú ítélete
IV_1174_0_2018_Indítvány_anonim.pdf
A határozat száma: 3380/2018. (XII. 5.) AB végzés
Az ABH 2018 tárgymutatója: szerződési szabadság
3380_2018 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 99. § (6) bekezdése, a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 19/2009. (I. 30.) Korm. rendelet 1. számú melléklet 18.3. és 18.4. pontja, valamint a Fővárosi Törvényszék 56.Pf.639.620/2017/4. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Dr. Szabó Imréné (a továbbiakban: indítványozó) személyesen eljárva az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 26. § (1) bekezdése, valamint 27. §-a szerinti alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz.
[2]	Az indítványozó házastársának megrendelésére a felhasználási helyen 2003. január 20-án gázmérőt szereltek fel. A gázszolgáltató gazdasági társaság (a továbbiakban: szolgáltató) mint egyetemes szolgáltató és elosztó, valamint az indítványozó mint fogyasztó között 2010. szeptember 1-jén egyetemes szolgáltatási szerződés jött létre, melynek értelmében a szolgáltató a fogyasztási helyen vezetékes gázszolgáltatást nyújt. Időközben a felhasználási helyet az indítványozó bérbe adta. Az indítványozó 2011. október 10-én jelentette be a szolgáltatónak, hogy a bérlő több hónapja tévesen a villanyóra állását diktálta be a gázmérőé helyett. A szolgáltató leolvasót küldött a helyszínre, aki 2011. október 13-án olvasta le a helyes óraállást, amiről jegyzőkönyvet készített. A szolgáltató megbízottja 2012. november 6-án, hitelesítési csere keretében jegyzőkönyvben rögzítette, hogy a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal által elhelyezett jogi zár sérült állapotú, illetve az Országos Mérésügyi Hivatal plombája nem megfelelő. A szolgáltató ezt követően igazságügyi műszaki szakértővel vizsgáltatta meg a gázmérőt. A szakértői vélemény megállapította, hogy a készüléket manipulálták, és ez lehetővé tette, hogy a gáz átáramoljon a gázmérőn anélkül, hogy az ezt ne számolja, illetve ne jelezze. A szakértői vélemény alapján a szolgáltató 2013. június 10-i lejáratú kötbérszámlát állított ki, amelyet megküldött az indítványozónak, és felszólította, hogy a számla összegét határidőben fizesse meg. Az indítványozó nem fizette meg a számlát, hanem levelében arról tájékoztatta a szolgáltatót, hogy noha a szabálytalan vételezés tényét nem vitatja, a felhasználási helyen bérlők laknak, ezért lehetséges, hogy az ő magatartásukra vezethető vissza a probléma, egyebekben a gázmérő állásának eltérését bejelentette, az ellenőrző leolvasás során pedig a leolvasó nem talált rendellenességet, az indítványozó így jóhiszeműen járt el.
[3]	A szolgáltató ezek után fizetési meghagyást bocsátott ki, amelyben felhívta az indítványozót a kötbérösszeg és járulékai megfizetésére. Az indítványozó ellentmondása folytán az eljárás perré alakult. A szolgáltató elsődlegesen 540 000 Ft kötbér és 16 002 Ft műszaki igazságügyi szakértői díj, valamint ezek kamatai és a perköltség, másodlagosan 390 000 kötbér és 16 002 Ft műszaki igazságügyi szakértői díj, valamint ezek kamatai és a perköltség megfizetésére kérte kötelezni. Az indítványozó a perben viszontkeresetet terjesztett elő, amelyben kérte a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 339. § (1) bekezdése alapján a szolgáltató kötbérnek megfelelő összegben történő marasztalását, a 2011. október 13-án megjelent leolvasó ugyanis nem észlelte a gázmérő hibás állapotát, és e felróható mulasztással okozati összefüggésben a jóhiszemű indítványozónak jogellenes kára keletkezett. Kérte továbbá, hogy az első fokon eljáró Budapesti XVIII. és XIX. Kerületi Bíróság kezdeményezze a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény (a továbbiakban: Get.) 99. § (6) bekezdése alaptörvény-ellenessége megállapítását és megsemmisítését az Alkotmánybíróságnál, amiért a támadott rendelkezés ellentétes az Alaptörvény M) cikk (2) bekezdésével.
[4]	A Budapesti XVIII. és XIX. Kerületi Bíróság a szolgáltató elsődleges kereseti kérelmének megfelelően marasztalta az indítványozót. Az Alkotmánybíróság eljárásának kezdeményezésére irányuló kérelmet azzal utasította el, hogy a Get. támadott rendelkezése alkotmányosan indokolt és életszerű: a közüzemi szolgáltatónak nincs kapacitása a több ezer fogyasztó és a hozzájuk tartozó mérőeszközök ellenőrzésére, észszerű ezért, hogy a jogalkotó a fogyasztók kötelezettségévé teszi az elszámolás alapjául szolgáló eszközök védelmét és sértetlenségének biztosítását.
[5]	A kereseti kérelemnek megfelelő marasztalást a Budapesti XVIII. és XIX. Kerületi Bíróság azzal indokolta, hogy az indítványozó nem vitatta, hogy felhasználónak tekinti magát a felhasználási helyen, továbbá azt sem, hogy szabálytalan vételezés történt, emellett nem vitatta a szakértői véleményben foglalt megállapításokat. A tény, hogy az indítványozó időlegesen más személyeknek engedte át a felhasználási hely használatát, a jogszabályban meghatározott felelősségét nem érinti.
[6]	A Budapesti XVIII. és XIX. Kerületi Bíróság az indítványozó viszontkeresetét azzal az indokolással utasította el, hogy az indítványozó bejelentése nyomán történt leolvasás során fel sem merült a szabálytalan vételezés gyanúja. Életszerű, hogy a szolgáltató ellenőrző leolvasót küldött ki, akinek nincs szakképesítése a gázmérő esetleges manipulálásának vizsgálatára; ezzel szemben egy évvel később, a hitelesítési csere során olyan szakember járt el, aki felismerhette a gázmérő állapotát. Erre tekintettel nem merült fel olyan jogellenes magatartás a 2011. október 13-i leolvasással összefüggésben, ami felvetné a szolgáltató kárfelelősségét, és arra sem utal semmilyen körülmény, hogy a később megállapított sérülés már a leolvasás időpontjában fennállt volna. Ezzel szemben a szabálytalan vételezés ténye megalapozza a szolgáltató kötbérigényét.
[7]	Az indítványozó fellebbezett az elsőfokú ítélettel szemben, fellebbezését azonban a Fővárosi Törvényszék elutasította, az elsőfokú ítéletet a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: régi Pp.) 254. § (3) bekezdésére is figyelemmel helybenhagyta.
[8]	2. Az indítványozó alkotmányjogi panaszában a Get. 99. § (6) bekezdése és a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 19/2009. (I. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. r.) 1. számú melléklet 18.3. és 18.4. pontja, valamint a Fővárosi Törvényszék jogerős ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte, mert a támadott jogszabályi rendelkezéseket az Alaptörvény M) cikk (2) bekezdésébe, a bíróságok eljárását pedig az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdésébe és XXVIII. cikk (1) bekezdésébe ütközőnek tartotta.
[9]	Az indítványozó álláspontja szerint a Get. és a Korm. r. támadott rendelkezései aszimmetrikus kötelezettségelosztást valósítanak meg a fogyasztó és a szolgáltató viszonylatában, ugyanis a fogyasztóra lényegében objektív felelősséget telepítenek azáltal, hogy szigorú megkötések mellett kötelezettségévé teszik a fogyasztómérő berendezés állagmegóvását és védelmét, ehhez képest a szolgáltatónak mindössze annyit ír elő a törvény, hogy legalább évente egyszer le kell olvasnia a fogyasztásmérő berendezést, és ez az előírás is lex imperfecta, azaz megsértését nem követi szankció, és nincs szabályozva, hogy a szolgáltató az e kötelezettség elmulasztásával összefüggésben okozott kárért mely esetekben, milyen mértékben felel. A szabálytalan vételezés jogkövetkezménye pedig nem törvényben van szabályozva, hanem a Korm. r. 1. számú mellékletében, ez azonban lehetőséget biztosít a szolgáltató számára az erőfölényével való visszaélésre, mert az ő hatáskörébe utalja a fogyasztói szerződésszegés mértékének meghatározását. Ezt a visszaélési lehetőséget nem ellensúlyozza sem a Korm. r. 1. számú melléklet 18.7. pont b) alpontjában foglalt arányosság követelménye, sem a szolgáltatói kötbértábla, sem a Korm. r. 1. számú melléklet 18.10. pontja szerinti 30 napos vélelmezett fogyasztási időtartam. Ez az aszimmetrikus kötelezettségelosztás az Alaptörvény M) cikk (2) bekezdése szerinti erőfölénnyel való visszaélés tilalmába ütközik.
[10]	A panaszban foglaltak szerint az eljárt bíróságoknak fel kellett volna ismerniük, hogy az alkalmazott jogszabályok az Alaptörvénnyel ellentétesek, valamint hogy a hatályos gázközüzemi szabályozás és a polgári jog alapelvei ütköznek egymással. Az Alaptörvénybe ütköző módon jártak el a bíróságok azért is, mert a viszontkeresetben foglaltakat és a viszontkereset nyomán előadott bizonyítási indítványokat nem vizsgálták. Mivel nem láttak lehetőséget a szolgáltató vétkességi felelősségének megállapítására, és a fennálló szabályozás hiányosságait észlelve nem fordultak – az indítványozó perbeli kérelmének megfelelően – az Alkotmánybírósághoz, ezért az indítványozónak az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdésében és XXVIII. cikk (1) bekezdésében foglalt tisztességes hatósági, illetve bírósági eljáráshoz – azon belül is az indokolt bírói döntéshez – való alapvető jogát sértették meg.
[11]	3. Az Alkotmánybíróság az Abtv. 56. § (1) bekezdése alapján tanácsban dönt az alkotmányjogi panasz befogadásáról. Ennek során mindenekelőtt azt kellett vizsgálnia, hogy az indítvány megfelel-e a törvényben foglalt befogadási feltételeknek, és így alkalmas-e az érdemi elbírálásra. Az Abtv. 56. § (2) bekezdése értelmében az Alkotmánybíróság tanácsa mérlegelési jogkörében vizsgálja az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának törvényben előírt tartalmi feltételeit, különösen a 26–27. § szerinti érintettséget, a jogorvoslat kimerítését, valamint a 29–31. § szerinti feltételeket.
[12]	Az Abtv. 26. § (1) bekezdés a) pontja értelmében alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz az egyedi ügyben érintett személy vagy szervezet, ha az ügyben folytatott bírósági eljárásban alaptörvény-ellenes jogszabály alkalmazása folytán az Alaptörvényben biztosított jogának sérelme következett be. A Get. és a Korm. r. kifogásolt rendelkezéseinek alaptörvény-ellenességét az indítványozó azzal indokolta, hogy azok az Alaptörvény M) cikk (2) bekezdése második mondat első fordulatába, az erőfölénnyel való visszaélés tilalmába ütköznek. Az Alaptörvény M) cikkével összefüggésben az Alkotmánybíróság a 33/2015. (XII. 3.) AB határozatban kifejtette, hogy levezethető belőle a szerződési szabadság {33/2015. (XII. 3.) AB határozat, Indokolás [23]}, amely „nem alapvető jog, azonban önálló alkotmányos jogként élvezi az Alaptörvény védelmét, és olyan, Alaptörvényben biztosított jognak minősül, amelynek sérelmére az Abtv. szerinti alkotmányjogi panasz alapítható” (Indokolás [26]). Az Alkotmánybíróság ennek alapján következetesen az M) cikkből levezetett szerződési szabadságra alapított alkotmányjogi panaszokat értékeli úgy, hogy azok az Abtv. által előírt, Alaptörvényben biztosított jogra hivatkoznak és ezért érdemben vizsgálhatók. Az indítvány azonban egyértelműen az erőfölénnyel való visszaélés lehetősége miatt támadta a kifogásolt jogszabályhelyeket. Ezzel kapcsolatosan az Alkotmánybíróság megállapította, hogy „az erőfölénnyel visszaélés tilalmára alkotmányjogi panasz eljárásban nem lehet alappal hivatkozni, mivel az önmagában nem veti fel az indítványozó Alaptörvényben garantált jogainak sérelmét” {3322/2017. (XI. 30.) AB végzés, Indokolás [11]}. Az alkotmányjogi panasz ezért nem felel meg az Abtv. 26. § (1) bekezdés a) pontjának.
[13]	4. Az Alkotmánybíróságnak a panasz Abtv. 27. §-ára alapított részével összefüggésben vizsgálnia kellett az Abtv. 29. §-ából fakadó követelmény teljesülését, melynek értelmében az alkotmányjogi panasz a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség, vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés esetén fogadható be.
[14]	Az indítványozó a tisztességes bírósági eljáráshoz való jog részjogosítványa, az indokolt bírói döntéshez való jog sérelmét állította a Fővárosi Törvényszék jogerős ítéletével összefüggésben. A sérelem megvalósulását abban látta, hogy az első- és másodfokú hatóság, valamint a bíróság nem tettek eleget indokolási kötelezettségüknek, mert nem vették figyelembe az indítványozó által irányadónak tartott tényeket. Az Alkotmánybíróság az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésének részét képező indokolt bírói döntéshez való jog tartalmát kifejtve azt az alkotmányos követelményt támasztotta a bíróságokkal szemben, hogy azok „a döntéseik alapjául szolgáló indokokat kellő részletességgel mutassák be”, fenntartva, hogy az egyedi ügy összes körülményének függvénye, mikor kellően részletes az indokolás. Ez egyfelől nem jelenti azt, hogy a bíróságot a felek valamennyi érvelése tekintetében részletes indokolási kötelezettség terhelné, az azonban feltétlen elvárás, hogy a bíróság az ügy lényegi részeit a szükséges alapossággal vizsgálja meg, és erről a vizsgálatáról a határozatának indokolásában is adjon számot {lásd mindehhez: 7/2013. (III. 1.) AB határozat, Indokolás [31]}. A tisztességes bírósági eljáráshoz való jognak és így az arra alapított alkotmányjogi panaszok nyomán történő alkotmányossági vizsgálatnak korlátját jelenti, hogy az Alkotmánybíróság nem a felülbírálatra alkalmasság szempontjából vizsgálja a bíróságok indokolási kötelezettségének teljesítését, és tartózkodik attól, hogy jogági dogmatikához tartozó kérdések helytállóságáról, illetve törvényességéről, avagy kizárólag törvényértelmezési problémáról állást foglaljon {3003/2012. (VI. 21.) AB végzés, Indokolás [4]}. Ennek megfelelően az Alkotmánybíróság nem vizsgálja azt sem, hogy az indokolásban megjelölt bizonyítékok és megjelenő érvek megalapozottak-e, mint ahogy azt sem vizsgálja, hogy a jogalkalmazó helytállóan értékelte-e az eljárásban beszerzett bizonyítékokat és előadott érveket, vagy a konkrét ügyben a bírói mérlegelés eredményeként megállapított tényállás megalapozott-e. A tényállás megállapítása, a bizonyítékok értékelése, és mérlegelése ugyanis az eljárási jogi szabályokban a jogalkalmazó számára fenntartott feladat {3237/2012. (IX. 28.) AB végzés, 3309/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indokolás [5]}.
[15]	Az Alkotmánybíróság a fent kifejtett gyakorlata fényében megállapítja, hogy az eljárt bíróságok bemutatták a döntéseik alapjául szolgáló tényeket és az azokból levezethető jogi következtetéseket. Az indítványozó mindenekelőtt azt kifogásolta, hogy a viszontkeresete alátámasztásául kért bizonyítást sem az első-, sem a másodfokú bíróság nem folytatta le. A Budapesti XVIII. és XIX. Kerületi Bíróság azonban megindokolta ezt a döntést, amikor arra mutatott rá, hogy a korábbi leolvasásnál nem merült fel műszaki kifogás a mérővel szemben, csak akkor, amikor a csere okán szükségessé vált a szakértői vizsgálat. Ezt a döntést hagyta helyben a Fővárosi Törvényszék a régi Pp. 254. § (3) bekezdésére figyelemmel. Mindezek fényében az alkotmányjogi panaszban előadott indokolás a bíróságok ténymegállapítását és jogértelmezését kifogásolja, ami azonban önmagában nem alapozza meg annak érdemi vizsgálatát. A panasz így nem teljesíti az Abtv. 29. §-ában foglalt követelményeket.
[16]	Az indítványozó hivatkozik az Alaptörvénynek a tisztességes hatósági eljáráshoz való jogot biztosító XXIV. cikk (1) bekezdésére és utal arra, hogy a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal egy tisztességes eljárásban nem dönthetett volna a fogyasztó hátrányára (ahogyan a bíróságok sem). A hatóság eljárásával összefüggésben azonban – a döntés hátrányos tartalmának kiemelésén túl – szintén nem ad elő az Abtv. 29. §-ának megfelelő alkotmányjogi érvelést.
[17]	5. Az Alkotmánybíróság ezért az alkotmányjogi panaszt az Abtv. 56. § (3) bekezdésére figyelemmel, az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) és h) pontjai alapján visszautasítja.
. Constitutional complaint against Section 99 (6) of the Act XL of 2008 on Natural Gas Supply (penalty, impairment of the mesuring device)
. 3380/2018. (XII. 5.)

matches: bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság