text:
19/2018. számú közigazgatási elvi határozat | K Ú R I A
19/2018. számú közigazgatási elvi határozat
I. Az „elévülés” lehetősége a versenyfelügyeleti eljárásban.
[1996. évi LVII. tv. (Tptv.) 11. § (1) bek., 52. §, 53. § (2)-(4) bek., 67. §, 70. § (1), (4) bek.]
II. Az adatok zártan kezelése, (a védett tanúvá nyilvánítás) formai és tartalmi követelményei a közigazgatási eljárásban.
[2004. évi CXL tv. (Ket.) 39/A. §, 54. § (4) bek., 1/2003. EK rendelet 25. cikk, 26. cikk]
[1] Az alperes 2011. június 9. napján versenyfelügyeleti eljárást indított az I.-V. rendű felperesekkel és a F. B. Kft.-vel szemben, majd az eljárását 2012. november 19. napján a VI. rendű, 2013. szeptember 3. napján a VII. és VIII. rendű felperesre is kiterjesztette.
[2] Az alperes a 2014. június 30-án kelt határozatában megállapította, hogy az I. rendű, a II. rendű, a III. rendű, a IV. rendű, az V. rendű és a VII. rendű felperesek 2005-2007 között, a VIII. rendű felperes 2005-től 2007. augusztus 20-ig, az F. B. Kft. 2007. augusztus 21-től – 2007 decemberéig, a VI. rendű felperes 2005-től – 2007. január 30-ig egységes, folyamatos és komplex jogsértést folytattak a hazai transzportbeton termékpiacon tanúsított összehangolt magatartásukkal, és e magatartásukkal megsértették a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.) 11. § (1) bekezdését. Ezért az alperes az I. rendű felperest 185.400.000 forint, a II. rendű felperest 643.900.000 forint, a III. rendű felperest 192.000.000 forint, a IV. rendű felperest 465.800.000 forint, az F. B. Kft.-t 53.500.000 forint, az V. rendű felperest 550.000.000 forint, a VI. rendű felperest 270.200.000 forint, VII. rendű felperest 1.000.000 forint, a VIII. rendű felperest 428.400.000 forint versenyfelügyeleti bírság megfizetésére kötelezte.
[3] Határozata indokolásának IV. pontjában az eljárásban 1. számú és 2. számú védett tanúként nyilatkozó személyek vallomásain keresztül ismertette a felső vezetői és középvezetői találkozókon résztvevő személyek körét. Az árrögzítés és a piacfelosztás bizonyítékai körében az 1. számú védett tanú (a továbbiakban: 1. tanú) által becsatolt, 2006. május 17-i, 2006. július 13-i, 2006. szeptember 29-i, 2006. szeptember 29-i és a 2006. július 13-i időpontokban felperesek tárgyalásai alkalmával készült táblázatokra (a továbbiakban: táblázatok), a 2. számú védett tanú (a továbbiakban: 2. tanú) határidőnaplójára (a továbbiakban: határidőnapló) és S. K. spirálfüzetére (a továbbiakban: spriálfüzet) hivatkozott. Kiemelte, hogy a táblázatok a tárgyalások tárgyát, a résztvevők pontos körét, a felperesek piaci részesedését, és azokhoz kapcsolódóan az adott időszakra vonatkozó teljesítéseket tartalmazták az 1000 m³ feletti munkák vevőinek felsorolásával; a felső vezetők által évente egyszer megtartott találkozót követően felperesek vezetői szóban közölték a vállalkozásra jutó kvótákat az adott cég kereskedelmi vezetőivel, mely százalékos arányban került meghatározásra és e kvóták a táblázatokban cégenként kerültek rögzítésre.
[4] A védett tanúk nyilatkozatainak hitelességét illetően megállapította, hogy az 1. tanú a személyi körülményeit illetően valós tényekről nyilatkozott, nem volt elfogult, és a 2. tanú nyilatkozatai, valamint határidőnaplója is hiteles bizonyítékok, a 3. tanú esetében a személyi körülmények vizsgálati szakaszban részletesen feltárásra kerültek. A védett tanúk nyilatkozatai egybehangzóak, pontosak és kellően konzisztensek voltak annak ellenére, hogy egymás személyéről és nyilatkozatairól nem tudtak. Bemutatta a védett tanú intézményének jogi szabályozását, e körben a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 39/A.§ (1) bekezdés, a Tpvt. 79/B. § (3) bekezdéseire, valamint kommentárra és bírósági határozatra hivatkozott. Megállapította, hogy felperesek magatartása a Tpvt. 11. § (2) bekezdés a) és d) pontjának megsértésével a Tpvt. 11. § (1) bekezdése szerinti tilalomba ütközött azzal, hogy a VII. rendű felperes a jogsértés tekintetében alapvetően adminisztratív feladatokat látott el, mely versenyjogi felelősségét megalapozza.
[5] Megállapította, hogy a felperesek jogsértése nem csekély jelentőségű, mert érintett piaci részesedésük meghaladta a 10%-ot, valamint a jogsértés horizontális árrögzítés és piacfelosztás volt. A bírságkiszabás során – a VII. rendű felperes kivételével – a Tpvt. 78.§ rendelkezésein túlmenően a Gazdasági Versenyhivatal Elnökének és a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa Elnökének 1/2012. Közleményét (a továbbiakban: Bírságközlemény) vette alapul.
[6] A felperesek keresetükben az alperesi határozat felülvizsgálatát részben eljárási hibákra (a védekezési lehetőségük és a tisztességes eljárás hiányára), részben a jogsértés bizonyítottságának hiányára hivatkozással kérték. Sérelmezték továbbá a bírság kiszabás tényét, illetőleg mértékét. A VI., VII. és VIII. rendű felperesek az eljárás megszüntetését – a fentieken túl – elévülés okán is kérték. Valamennyi felperes keresetét a rá vonatkozó határozati rendelkezés tekintetében terjesztette elő.
[7] Az alperes határozatának indokolását fenntartva a keresetek elutasítását kérte.
[8] Az elsőfokú bíróság a felperesek kereseteit elutasította.
A felperesek fellebbezései és az alperes fellebbezési ellenkérelme
[9] A II.-VIII. rendű felperesek fellebbezésükben az elsőfokú ítélet keresetük szerinti megváltoztatását, másodlagosan annak hatályon kívül helyezésével az elsőfokú bíróságnak a per újabb tárgyalására és újabb határozat hozatalára történő utasítását, illetve a per megszüntetését kérték. A felperesek fellebbezési érveiket keresetükkel azonosan adták elő.
[10] Az alperes fellebbezési ellenkérelmében az elsőfokú ítélet helybenhagyását kérte.
[11] A másodfokú bíróság az elsőfokú ítélet fellebbezett részét megváltoztatta, az alperes határozatát a II.-VIII. rendű felperesekre vonatkozó részében hatályon kívül helyezte és az alperest a II.-V. rendű felperesek tekintetében új eljárásra kötelezte. Ítéletének indokolása szerint a VI., a VII. és VIII. rendű felperesek elévülési kifogása tekintetében az elsőfokú bíróság okfejtése hibás. Rögzítette, hogy bár a Tpvt., valamint a Ket. valóban nem tartalmaz elévülési szabályokat, vannak azonban olyan rendelkezések, amelyek az időmúlásnak jogalakító, azt elenyésztető hatást tulajdonítanak. Elfogadva, hogy az eljárás és a vizsgálat nem azonos fogalmak, a vizsgálat a versenyfelügyeleti eljárás része, kifejtette, hogy a hivatalból indított versenyfelügyeleti eljárás a 70. § (1) bekezdése alapján megjelölt vizsgálandó tevékenységek és körülmények kapcsán az 50. §, az 52.§, valamint a 70. § (5) bekezdésében megfogalmazottak szerint azonosítható ügyféllel szemben legkésőbb a Tpvt. 65/A. § (6) bekezdése szerint közölt végzéssel indulhat. Hivatkozva a Tpvt. 67. § (4) bekezdésére megállapította, hogy perbeli esetben a VI., VII. és VIII. rendű felperesek bevonásakor a IV-VI. Fejezet rendelkezéseibe ütköző magatartás elkövetése óta több, mint öt év eltelt. Elfogadta, hogy a vizsgálat lefolytathatóságával és az eljárás megindíthatóságával szemben a jogalkotó ugyanazon feltételeket állította. Ha a jogalkotó az eljárás, valamint a vizsgálat megindulásakor megnevezett ügyfél esetében a 67. § (4) bekezdését alkalmazni rendelte, ugyanezeket a feltételeket a később bevont ügyfelekkel szemben is alkalmazni kell. Bár az ügyféllé válás az 53. § (4) bekezdése alapján a vállalkozások bevonásával is történhet, ezt a döntést esetükben a velük szembeni eljárás megindításaként kell értelmezni. A jogalkotó az eljárás megindulásakor megnevezett ügyfél és a bevonással ügyféllé váló ügyfelek között nem tehet, de nem is tett különbséget. Álláspontja szerint a Tptv. 53.§ (4) bekezdését, valamint a 70.§ (4) bekezdését kizárólag a 67.§ (4) bekezdésével összhangban és arra tekintettel kell és lehet értelmezni. Az eljárásba bevonni az 53. § (4) bekezdése alapján azt az ügyfelet lehet, illetve azzal az ügyféllel szemben lehet az eljárást, a vizsgálatot a 70. § (4) bekezdése szerint kiterjeszteni, akivel szemben, illetve amelyre nézve a 67. § (4) bekezdésben megállapított határidő még nem telt el. Csak ez az értelmezés felelhet meg az Európai Unió Tanácsa 2002. december 16-i 1/2003/EK rendelete (a továbbiakban: EK rendelet) 25. és 26. cikkeinek, amelyben a Tanács a versenyellenes magatartások, valamint a szankciók kiszabásának elévüléséről rendelkezett.
[12] A másodfokú bíróság a közigazgatási iratanyagból kiindulva rögzítette, hogy a VI. rendű felperes jogsértése 2007. január 30. napjáig tartott, az eljárásba történő bevonására a jogsértést követő öt éven túl, 2012. november 19. napján került sor. A VII. rendű felperes jogsértése 2007. december 31. napjáig, míg a VIII. rendű felperes jogsértése 2007. augusztus 20. napjáig tartott, eljárásba történő bevonásuk ugyancsak 5 éven túl – 2013. szeptember 3-án – történt meg. A fentiek alapján megállapította, hogy mindhárom felperest a Tpvt. 67. § (4) bekezdésébe ütköző módon vonták be az eljárásba. Ezért a VI., VII. és VIII. rendű felperes vonatkozásában a Pp. 253. § (2) bekezdése alapján – figyelemmel a Pp. 339. § (1) bekezdésére – az elsőfokú ítéletet és az alperes határozatát hatályon kívül helyezte.
[13] A másodfokú bíróság vizsgálta a védett tanúkkal kapcsolatos felperesi kifogásokat és rögzítette, hogy a felperesek sérelmezték a Ket. 54. § (4) bekezdése, indirekt módon a Ket. 39/A. § (1) bekezdése alkalmazását. A másodfokú bíróság álláspontja szerint a Ket. 39/A. § (1) bekezdése szerinti tanú esetében a Ket. 54. § (4) bekezdése szerinti követelmény automatikusan alkalmazandó, ezért kiemelkedő jelentősége van a védett tanúi minősítés megfelelőségének. Az alperesi határozat 378. és 379. pontjaira, továbbá a Ket. Nagykommentár vonatkozó részére utalva úgy foglalt állást, hogy a védettséghez komoly félelem keltése szükséges.
Megállapította továbbá – jogkövetkezmények levonása nélkül –, hogy az alperesnek a tisztességes eljárás érdekében biztosítania kell a jegyzőkönyvben – az ügyfelek kényszerű távolléte miatt – a meghallgatás előzményének, körülményeinek leírását, a hatóság és tanú részéről elhangzottak szó szerinti rögzítését, és a meghallgatás során az indokolt kérdések feltevését. Hangsúlyozta, hogy az ügyfeleknek elegendő határidőt kell biztosítani a kifogásaik, észrevételeik előterjesztésére, a kérdések feltevésére.
Következtetése szerint az elsőfokú bíróság a zárt iratokat külön nem vizsgálta, a zárt adatkezelésre irányuló kérelmek pontos tartalmát sem ismerte, ezáltal az elsőfokú bíróság nem vizsgálta a Ket. 39/A. § (1) bekezdésében foglalt feltételek teljesülését. Megállapította, hogy az 1. számú védett tanúhoz köthető kérelem formai és tartalmi szempontból nem felel meg a követelményeknek. Az 1. számú védett tanú természetes személyazonosító adatainak és lakcímének zárt kezelésére úgy került sor, hogy nincs olyan zárt irat, amely e tanú jogi képviselőjének meghatalmazását igazolná, vagy azt hivatalos irat bizonyítaná. A kérelmező ügyfél neve hiányzik, ezáltal nem állapítható meg az előterjesztő személye, továbbá tartalmi szempontból sem megfelelő, mert okok ismerete nélkül hátrány bekövetkezte nem valószínűsíthető.
[14] A 2. és 3. számú tanú adataik zártan történő kezelését – az alperes által készített hivatalos feljegyzések szerint – telefonon kérték. A 2. számú tanú esetében azzal az indokkal, hogy „a jövőbeni esetleges piaci tevékenységét egy, a jelenlegi piaci szereplőkre vonatkozó negatív tartalmat is magában hordozó nyilatkozat súlyosan akadályozhatná”, a 3. számú tanú esetében pedig azzal, hogy „a jövőbeni elhelyezkedését egy, a piaci szereplőkre vonatkozó esetlegesen negatív nyilatkozat súlyosan akadályozhatná”. A törvényszék a 2. és 3. számú tanú esetében sem találta valószínűsítettnek a hátrányok bekövetkeztének lehetőségét, ezért úgy foglalt állást, hogy a 2. és 3. számú tanú a kérelmét nem indokolta, a kérelmük alapjául szolgáló körülményeket nem valószínűsítették, a megjelölt okokat az alperes a valószínűsítés szintjén sem vizsgálta. Emellett a kérelmek azonossága alapján valószínűsítette, hogy az okokat nem a kérelmezők jelölték meg. Mindezekből a Fővárosi Törvényszék arra a következtetésre jutott, hogy az alperes a Ket. 39/A. § (1) bekezdésébe ütköző módon kezelte az 1., 2. és 3. számú tanúk adatait zártan, és a Ket. 54. § (4) bekezdését megsértve hallgatta meg őket. A másodfokú bíróság nem látott jogi lehetőséget arra, hogy a védett tanúk státuszát megváltoztassa, hiszen rájuk nézve – a felperesi hivatkozással ellentétben – a Pp. 172. § (5) bekezdése nem alkalmazható, ezért mindössze a védetté nyilvánításról szóló döntések jogsértő voltát állapította meg, illetve a jogsértő módon beszerzett tanúvallomásokat a bizonyítékok sorából kizárta. A védett tanúk vallomásának kiemelése folytán levonta azt a következtetést, hogy nincsen egyetlen olyan bizonyíték sem, amely önmagában vagy más bizonyítékokkal együtt alátámasztaná az alperes által megjelölt időtartamra vonatkozóan a felperesek jogsértését. Álláspontja szerint az alperes a tényállás tisztázási kötelezettségének ezért nem tett eleget, a megmaradó bizonyítékok a megállapított tényállást nem támasztják alá, ennélfogva a II.-V. rendű felperesek tekintetében a rendelkező rész szerint döntött. Az új eljárásra adott iránymutatásában a tényállás kiegészítése kapcsán a védett tanúk védetté nyilvánítására vonatkozó szabályok betartását és ismételt meghallgatásukat írta elő. Utalt a Ket. 72. § (1) bekezdés előírásaira, amelyet a határozat szerkesztésénél az alperesnek figyelembe kell vennie.
[15] Az alperes a jogerős ítélet ellen előterjesztett felülvizsgálati kérelmében annak hatályon kívül helyezését, és helyette az elsőfokú ítélet hatályában fenntartását kérte.
[16] A III. és V. rendű felperesek egymással megegyező tartalmú csatlakozó felülvizsgálati kérelmet terjesztettek elő, melyben elsődlegesen a jogerős ítéletnek az elsőfokú ítéletre is kiterjedő történő hatályon kívül helyezését és a jogszabályokkal összhangban álló új határozat meghozatalát, másodlagosan a jogerős ítélet hatályában fenntartását, harmadlagosan a jogerős ítélet hatályon kívül helyezése mellett a másodfokú bíróság új eljárásra és új határozat hozatalára utasítását kérték, az utóbbit azzal, hogy a másodfokú bíróság a III. és V. rendű felperesek kereseti kérelmét és érveit érdemben és teljes körűen vizsgálja. A csatlakozó felülvizsgálati kérelmen túl a felülvizsgálati ellenkérelmüket azzal indokolták, hogy a védett tanúk indokolatlanul jutottak e státuszhoz, az erre irányuló kérelmek súlyos formai és tartalmi hibákban szenvednek.
[17] A II. rendű felperes felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályában fenntartását kérte.
[18] A IV. rendű felperes felülvizsgálati ellenkérelmében, illetőleg annak kiegészítésében a jogerős ítélet hatályában fenntartását kérte.
[19] A VI. rendű felperes felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályában fenntartását kérte.
[20] A VII. rendű felperes a jogerős ítélet rá vonatkozó részének hatályában fenntartását kérte és kizárólag az elévülés vonatkozásában tett alperesi előadást észrevételezte.
[21] A VIII. rendű felperes felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályában fenntartását kérte.
[22] Az alperes felülvizsgálati kérelme részben – az alábbiak szerint – alapos. A III. és V. rendű felperesek csatlakozó felülvizsgálati kérelme nem alapos.
[23] A Kúria álláspontja szerint a másodfokú bíróság a Tpvt. 67. § (4) bekezdése értelmezése tekintetében jogszerű és megalapozott döntést hozott, azonban a tanúk adatainak zártan kezelése, továbbá a tanúvallomások bizonyítékok köréből való kirekesztése kapcsán, továbbá ehhez kapcsolódóan a jogsértés bizonyítatlansága körében nem megalapozottan döntött az alábbiak szerint.
[24] A Kúria a jogerős ítélet VI., VII. és VIII. rendű felperesekre vonatkozó rendelkezéseit illetően – a felülvizsgálati kérelemben foglaltakra tekintettel – az alábbiakra mutat rá.
A Kúria egyetért azzal az állásponttal, hogy az időmúlás jelentőségét az egyes jogágak, az egyes ágazati szabályok eltérően állapíthatják meg. A jelen ügyben – miután a Ket. elévülési szabályai nem alkalmazandók – kizárólag a Tpvt. szabályai a meghatározóak atekintetben, hogy kell-e/lehet-e és milyen jelentőséget tulajdonítani a jogsértő magatartás befejezése óta eltelt hosszabb időnek. A másodfokú bíróság helytállóan állapította meg, hogy a VI., VII. és VIII. rendű felperesek elévülésre történő hivatkozása kapcsán az elsőfokú bíróság okfejtése hibás. Nem vitás, hogy a Tpvt. nem tartalmaz elévülési szabályokat, van azonban olyan rendelkezése, amely tükrében az időmúlást mégis vizsgálni kell.
[25] A Kúria vizsgálta a Tpvt. 67. § (4) bekezdésében foglalt szabály jogalkotói célját, alkalmazásának szükséges kereteit, és figyelembe vette az egyenlőségi szabály [Alaptörvény XV. cikk (1) bekezdés] érvényesülésének biztosítása iránti igényt is.
A Tpvt. 67. § (4) bekezdés kizárja a versenyfelügyeleti eljárás részét képező vizsgálat [Tpvt. 47. § (1) bekezdés a) pont] megindításának lehetőségét, ha a Tpvt. IV-VI. Fejezet rendelkezéseibe ütköző magatartás elkövetése óta eltelt öt év. E jogi szabályozás tehát kizárja a hatósági fellépés, az állami büntető igény érvényesítésének lehetőségét jogsértés esetén ha annak befejezése óta öt év eltelt. E szabályozás értelme, hogy az idő múlásával elnehezedik egyrészt a hatóság bizonyítási kötelezettségének teljesíthetősége, másrészt az ügyfél, eljárás alá vont személy, vállalkozás védekezésének lehetősége is, mert a bizonyítani kívánt tények bizonyítékai hosszú idő múltán elenyészhetnek, továbbá hosszú idő elteltével elenyészik a jogsértés miatti fellépés szüksége, jelentősége.
[26] Kérdésként fogalmazódott meg jelen ügyben, hogy a Tpvt. 67. § (4) bekezdésében foglalt rendelkezést „felülírhatja-e” az 53. § (4) bekezdése, azaz lehetőséget ad-e arra ez a rendelkezés, hogy a hatóság a jogsértő magatartás befejezését követő öt éven túl is eljárhasson adott személlyel (vállalkozással) szemben. Egyrészt a jogi szabályozás lényegének fenti meghatározása e jogértelmezést önmagában kizárja, másrészt az 53. § (4) bekezdésének tartalmát, célját, jogi normán belül való elhelyezését tekintve is elvethető ez az alperesi álláspont. Az 53. § (4) bekezdése az ügyfélfogalomra vonatkozó speciális rendelkezés. Az 52. § alapján, fő szabály szerint ugyanis a versenyfelügyeleti eljárásban ügyfél az, akivel szemben hivatalból megindult az eljárás, továbbá a kérelmező, illetve akire a kérelem vonatkozik. E rendelkezésben megjelölt ügyféli kört hivatott kitágítani az 53. § (4) bekezdése, mely okból e rendelkezés célja nem a Tpvt. 67. § (4) bekezdésében, hanem az 52. §-ban foglalt rendelkezés értelmezési tartományának bővítése. A Kúria álláspontja szerint az időmúlás jelentőségét rögzítő szabályok megváltoztatása az ügyfélfogalomhoz kapcsolódó norma révén nem következhet be. Ezért más vállalkozás versenyfelügyeleti eljárásba történő későbbi bevonására is csak a Tpvt. 67. § (4) bekezdésében meghatározott időn belül kerülhet sor.
Fentieken túlmenően arra a következtetésre jutott a Kúria, hogy az általános egyenlőségi szabály érvényesülését gátolná, ha az alperesi határozatban foglaltak szerint kerülne sor a Tpvt. szabályainak értelmezésére, mivel az arra vezetne, hogy ugyan vizsgálatot nem lehetne megindítani a jogsértéstől számított öt éven túl adott vállalkozással szemben, de az eljárásba való bevonásra korlátlan ideig lenne lehetőség. Ez az értelmezés azért sem helyes, mert valójában mind a vizsgálat megindítása, mind a bevonás eredménye az, hogy létrejön a közigazgatási jogviszony, az adott vállalkozással szemben megindul egy hatósági eljárás (versenyhatósági eljárás). Ezt a jogértelmezés támasztja alá az 52. § ügyfélfogalma, a 70. § (5) bekezdésének a versenyfelügyeleti eljárás szétválaszthatóságát engedő szabálya, de az is, hogy a hatósági eljárás, a hatósági jogviszony szükségszerű eleme maga az ügyfél. Tényszerű, hogy az alperes maga is lényegesnek tekintette, hogy a vizsgálat megindításakor az erről szóló végzését a vállalkozások számára megküldje, ezzel kijelölte az ügyféli kört [Tpvt. 52. §]. Az alperes jogértelmezésének elfogadása visszaélésszerű hatósági eljárásra adhatna alapot, hiszen elegendő lenne egy vállalkozással szemben határidőben megindítani a vizsgálatot, és a hatóság korlátlan ideig vonhatná be a többi, jogsértésben részes vállalkozást a már megindított eljárásába. Ez az egyes vállalkozások között eltérő megítélésre, indokolatlan különbségtételre vezet, de sérti a jogbiztonság követelményét is.
Az öt éves időtartam önmagában arra is elegendő – figyelemmel az ügyintézési határidő Tpvt.-beli szabályaira [63. §] –, hogy kellő időt biztosítson a hatóságnak a jogsértésről való tudomásszerzésre, a jogsértés és a jogsértő személyi kör azonosítására, eljárás alá vonásukra.
A Kúria szerint az alperes alaptalanul és minden jogszabályi rendelkezés nélkül hivatkozott arra, hogy az eljárásba később bevont vállalkozások kapcsán az „elévülés” nyugszik. Egyrészt a nyugvásra mindig kifejezett jogszabályi rendelkezés szükséges, másrészt ilyen egyértelmű szabályozás kizárólag az ügyintézési határidő vonatkozásában lelhető fel a Tpvt.-ben [63. § (5) bekezdés], mely eljárási szabály az anyagi jogi szabályra nem alkalmazható.
[27] A másodfokú bíróság – kisebb tévedése ellenére – helytállóan állapította meg, hogy a VI., VII., VIII. rendű felperesek ellen – a jogsértő cselekmény abbahagyásának időpontjához képest – öt éven túl indult meg az eljárás, amely sérti a Tpvt. 67. § (4) bekezdésében foglalt szabályt. Megjegyzi a Kúria, hogy önmagában az is komoly aggályokat vet fel, hogy amikor az alperes az eljárásba a VI., VII. és VIII. rendű felpereseket bevonta, már egyszer a vizsgálati szakaszt lezárta, és az ügynek a Versenytanácshoz történő átadását követően a Versenytanács által elrendelt ismételt vizsgálat lefolytatására került sor. Ekkor már megtörténtek a tanúmeghallgatások, egy sor irat beszerzése, de a bizonyítási eljárás releváns, jelentős részében a VI.,VII. és VIII. rendű felperesek törvényes jogaikat nem gyakorolhatták.
[28] A Kúria a tanúk adatainak zártan történő kezelésének elrendelésével, a tanúk meghallgatásával kapcsolatos kifogások körében a jogerős ítélettel - az alábbiak szerint – nem értett egyet.
A másodfokú bíróság helytállóan rögzítette, hogy a felperesek keresetükben és a fellebbezésükben "direkt (II. rendű) és indirekt (III.,V. rendű) módon" egyaránt sérelmezték egyfelől a tanúk védetté nyilvánításának tényét, módját, másfelől a bizonyítási eljárás lefolytatásának (a védett tanúk vallomásai felvételének és értékelésének) mikéntjét. Az alperes tévesen érvelt azzal, hogy a bíróság túlterjeszkedett a kereseten és a fellebbezési kérelmen, és ezzel megsértette a Pp. 215. §-át és a 253. § (3) bekezdését, amikor ezen eljárásjogi jogsértések következményét valamennyi felperessel szemben alkalmazta. Az alperes arra is tévesen hivatkozott, hogy itt az egységes pertársaság hiányának érdemi jelentősége van. E körben fontosnak tartja hangsúlyozni a Kúria, hogy a pertársaság polgári eljárásjogi fogalma a verseny ügyben hozott határozat bírósági felülvizsgálata során automatikusan és klasszikus értelemben nem alkalmazható. A versenyügyben, de különösen kartellügyben, egységes, komplex, folyamatos jogsértés esetén – mint ahogy jelen ügyben is – a vállalkozások magatartásának tanúsítása összefügg, annak jogi minősítése együttesen vizsgálandó, bizonyítandó, amellett, hogy vannak az egyes vállalkozások eltérő szerepét meghatározó egyéb, önállóan vizsgálandó körülmények is (betöltött szerep, jogsértésben való részvétel ideje, gazdasági potenciál, bírság körében értékelendő további egyedi körülmények). Mivel egyedül nem lehet kartellezni, ahhoz legalább két vállalkozás magatartása szükséges, az eljárás alá vont vállalkozások érdekeltsége a tényállás feltárása, bizonyítékok beszerzése, értékelése és mindezek vitatása körében összekapcsolódhat, mivel a hatóság egy versenyfelügyeleti eljárás keretében vizsgálja valamennyi eljárás alá vont vállalkozás magatartását, annak összefüggéseit. Ez pedig azzal a következménnyel jár, hogy ha akárcsak egy vállalkozás által hivatkozott akár eljárásjogi, akár a jogsértéshez kapcsolódó anyagi jogi érvelés megalapozott, az kihat(hat) a jogsértésben résztvevő más vállalkozásokra is. Tekintettel arra, hogy a felperesek egy része a keresetben és a fellebbezésben is kifogásolta a tanúk adatainak zártan kezelését, a védett tanúk meghallgatásának módját, körülményeit, ezek olyan, a bizonyítás körébe eső releváns kérdések, amelyeknek következményeit valamennyi vállalkozásra kihatóan kell(ett) megállapítani, hiszen ezek a bizonyítási eljárás lényeges körülményeinek minősülnek. Ez az elv természeten nem írja felül a kereseti és fellebbezési kérelemhez kötöttség elvét, mert az más jogi szabályokon alapul. Ezért egyetért a Kúria azzal, hogy a bizonyítási eljárás esetleges lényegi hibája kihat a határozattal érintett valamennyi ügyfélre, bármelyikük erre vonatkozó kereseti/fellebbezési kérelme megalapozza és egyúttal kijelöli a bírósági felülvizsgálat irányát.
[29] A Kúria a jogerős ítélettel követett azon elvi tételt is helyesnek tartja, hogy ha a tanú adatainak zártan kezelését indokolatlanul rendeli el a hatóság, akkor az az ügy érdemére kiható lényeges eljárási szabálysértés. Ennek indokát a Kúria abban látja, hogy a tanú védelme azt a célt szolgálja, hogy a tanú jogsértésre vonatkozó ismereteit megossza a hatósággal, a tanúvallomás következményeitől való félelme, esetleg a jogsértőktől származó fenyegetése, fenyegetettsége ne akadályozza meg a vallomástételben, ezzel a hatóságot segítse a jogsértés feltárásában, a hatékony fellépésben. Ebben a helyzetben a tanú önrendelkezéshez, a személyes adatok védelméhez való joga és az eljárás alá vont vállalkozások védekezéshez, tisztességes eljáráshoz való joga kerül szembe egymással, és kellő indokból a védekezéshez való jog szükséges és arányos korlátozása bekövetkezik. Ez a szükséges és arányos korlátozás azonban nem állapítható meg, ha a tanúnak nem kell tartania attól, hogy vallomása miatt őt hátrány érheti. Ebben az esetben nincs valós indok arra, hogy a vállalkozások védekezéshez való joga korlátozásokkal érvényesüljön.
Itt kell megjegyezni, hogy a tanú védelmében és a Ket. 54. § (4) bekezdése alapján a védett tanú meghallgatására az ügyfél és jogi képviselő jelenléte nélkül kerülhet sor, ezért alaptalanok az ezt kifogásoló felperesi érvelések. Ez esetben az ügyfelek közvetett módon, a hatóság közreműködésével élhetnek a kérdésfeltevés jogával. Egyúttal e helyzet azt is eredményezni azonban, hogy a hatóságra hárul olyan lényeges körülmények vizsgálata mint szavahihetőség, bejelentői motiváció, érdekeltség, összebeszélés lehetősége. Mindezen körülmények vizsgálatáról a pontosan, jól követhetően, indokoltan szó szerint vezetett jegyzőkönyv adhat információt, amelyet erre irányuló kereset alapján érdemben a bíróság ellenőrizhet. A másodfokú bíróság e körben tett megállapításait a fentiekben kifejtettek szerint és a Kfv.II. 37.672/2015/28. számú ítélet [120]-[121] pontjaiban foglaltakra utalással pontosítja a Kúria azzal, hogy a vállalkozásoknak joguk van álláspontjaik kifejtésére, de a védett tanúhoz kérdést közvetlenül nem intézhetnek, a hatóságnak azonban kellő időt kell biztosítani arra, hogy a vállalkozások kérdéseiket előterjeszthessék. A másodfokú bíróság jogerős ítéletében ez utóbbi körben feltárt hibát jogilag nem minősítette, annak lényeges, lényegtelen voltáról nem foglalt állást, így ezt a Kúria sem tehette meg.
[30] Tévedett az alperes abban is, hogy a másodfokú bíróság jogsértően nem oktatta ki a „bizonyítási teher átfordulásáról”. Egyrészt az anyagi pervezetés szabályainak alkalmazása e körben fel sem merülhet, a Törvényszék eljárásában nem volt szó az alperesre háruló bizonyításról. Egyrészt a védetté nyilvánítás nem képezi az alperes által megállapított tényállás részét, hanem a tényállás felderítéséhez kapcsolódó eljárási cselekmény, következésképpen a tényállás tekintetében a bizonyítási teher megfordulásáról nem is lehet beszélni. Az érintett eljárási cselekmények az ügy iratanyagában rögzítésre kerültek, a hatósági intézkedéseknek meghozatalukkor kellett törvényesnek és megalapozottnak lenniük, amelyet a közigazgatási iratanyagban szereplő adatoknak kell(ett) igazolni. További bizonyítás e körben szükségtelen, sőt az alperes a védetté nyilvánítás körülményeit – utólag – nem is bizonyíthatta volna. Az azonban kívül esik a bizonyítási teher megfordulásának kérdésén, hogy a Törvényszék alpereshez intézett kérdésfeltevéssel segíthette volna az általa feltárt hiányosságok valós voltának beazonosítását, ez azonban elmaradt, mely végül tévedéshez vezetett.
[31] A Kúria egyetért azzal is, hogy az egyik védett tanú által tett bejelentés nyomán megindult panaszeljárás nem volt része a jelen per tárgyát képező versenyfelügyeleti eljárásnak, de a kettőt összeköti az alperes személye. Ezért a panasz nyomán megszerzett információkat nemcsak a versenyfelügyeleti eljárás lefolytatásához, hanem akár a panaszosból lett tanú képviseletével kapcsolatosan is felhasználhatja az alperes. Az 1. számú védett tanú esetében éppen ez történt, amikor az alperes a panaszeljárásban hatósága előtt 2010. szeptember 2-án készült közhiteles hatósági jegyzőkönyvbe foglalt, korlátozást nem tartalmazó meghatalmazás alapján eljáró ügyvéd későbbi bejelentését (tanú adatainak zártan történő kezelésére irányuló kérelmét) az 1. számú védett tanú nevében megtett nyilatkozatként kezelte, helyesen. A Ket. 39/A. §-a sem támaszt személyes eljárási kötelezettséget, így a szabályos meghatalmazás alapján eljáró jogi képviselő nyilatkozata nem hagyható figyelmen kívül. E körben a másodfokú bíróság téves következtetésre jutott, amikor azt állapította meg, hogy a jogi képviselő meghatalmazás hiányában járt el, a tőle származó nyilatkozatot ismeretlen személytől származóként kell kezelni, az 1. számú védett tanú adatai zártan kezelését nem kérte. Minderre tekintettel a Kúria – szemben a másodfokú bírósággal – úgy értékelte, hogy az 1. számú tanú védetté minősítésére irányuló kérelem arra jogosulttól származott.
[32] A tanúk adatai zártan kezelése körében a felperesek kifogásolták azt is, hogy a tanúk nem megalapozott kérelmet nyújtottak be és az alperes indokolatlanul biztosított számukra védelmet. A másodfokú bíróság tévedett, amikor a felperesek álláspontját elfogadva nem találta a tanúk kérelmét, az annak alapjául felhozott érveket kellő súlyúnak.
A Kúria álláspontja szerint a 104/2010. (VI.10.) AB határozatban büntető ügyhöz kapcsolódóan megfogalmazott elvi tételek, a döntés iránymutatása ebben az ügyben is jelentőséggel bír, figyelemmel a versenyügy büntetőjogias jellegére. A versenyhatósági eljárásban (ahogy más hatósági eljárásban is) a tanúnak megjelenési, – mentességi ok hiányában – vallomástételi és igazmondási kötelezettsége van [lsd. Tpvt. 44. § (1) bekezdés alapján alkalmazandó Ket. 53. § (2) bekezdés és 54. § (1) bekezdés], ugyanakkor a hatósági eljárásban való közreműködése alapvetően érinti személyes adatai védelméhez való jogát. A szabályozás oka, hogy a versenyhatósági ügyben is megnyilvánuló állami büntető igény érvényesítésekor a bizonyításban a tanúzási kötelezettség teljesítéséhez jelentős alkotmányos érdek fűződik. A jogalkotó felismerve, hogy a hatósági eljárásban is szükség van a tanúk bizonyos védelmére, beiktatta a Ket. 39/A. §-át, mely minden, így az alperes előtt folyamatban lévő hatósági eljárásban is alkalmazandó. Miután a Tptv. nem tartalmaz a védetté nyilvánításra vonatkozó külön szabályozást, ezért a Ket. 39/A. §-ának szövegéből kell kiindulni, amely szerint „erre irányuló kérelem esetén a hatóság elrendeli ... a tanú természetes személyazonosító adatainak és lakcímének zárt kezelését, ha a kérelmet előterjesztő valószínűsíti, hogy őt az eljárásban való közreműködése miatt súlyosan hátrányos következmény érheti”. E védettség célja annak biztosítása, hogy a tanú a hatósági eljárásban félelem nélkül legyen képes megalapozott és valósághű nyilatkozat megtételére, és befolyásmentesen tudja gyakorolni jogait és teljesíteni kötelezettségét.
Releváns kérdésként merült fel, hogy milyen nyilatkozat tekinthető elegendőnek e védelem biztosításához. A Kúria álláspontja szerint meghatározó e kérdés megválaszolásánál, hogy a félelem szubjektív, adott személyben a védelem igénye mindig jövőbeni és feltételezett események miatt fogalmazódik meg, és a Ket. szerint is elegendő mindezek valószínűsítése. Szinte lehetetlen pontos határ kijelölése a kérelem tartalmi követelményét illetően. Az azonban biztos, hogy minden esetben egyenként ítélendő meg, hogy az előterjesztett kérelem alkalmas-e a védettség biztosítására. Jelen ügyben mindhárom tanú indokolta kérelmét, szubjektív félelemre és ésszerűen feltételezhető jövőbeni eseményekre hivatkoztak, melyeket az alperes mérlegelési jogkörben elbírálva megalapozottnak ítélt. A Kúria kiemeli, hogy a hatóság az erre vonatkozó kérelem elbírálásánál igen szűk körben mérlegelhet. Egyfelől a hátrányokat a kérelmezőnek elég valószínűsítenie. A valószínűsítés – a bizonyítástól eltérően – nem alkalmas a valóságról való meggyőződés bekövetkeztéhez, mivel célja csupán az állított tény hihetővé tétele. Másfelől a súlyos hátrányok bekövetkezése nemcsak jövőbeni („következmény”) de esetleges is („érheti”). Ezért a védetté minősítés elvárt „szintje” alacsony, melynek a jelen perben érintett tanúk kérelmei megfeleltek, hiszen mindhárman beszámoltak a jövőre vonatkozó, szubjektív félelmeikről, amelyek azonban az ügy összes körülményét figyelembe véve kellően adekvátak voltak (pl. piaci viszonyokra, az adott szakmában további munkalehetőség megszűnésére való hivatkozás). A fentiekre alapozva a Kúria – a védett adatok egyenkénti és összességében való elemzése alapján – megállapította, hogy a tanúk védetté nyilvánítása megalapozott és jogszerű volt. E megállapításnak egyenes következménye, hogy téves és jogsértő a három védett tanú nyilatkozatának a bizonyítékok köréből történő kizárása eljárási hiba miatt, illetve annak megállapítása, hogy az alperes – a fennmaradó bizonyítékok elégtelensége okán – tényfeltárási kötelezettségét nem teljesítette és nem bizonyította a felperesek terhére rótt jogsértést.
[33] Elvi jelentősége folytán rögzíti a Kúria, hogy ha a másodfokú bíróság ítéletében foglalt jogi álláspontja helytállónak bizonyult volna, akkor alaptalan lenne az az alperesi álláspont, hogy egyes bizonyítékok kiesése után a másodfokú bíróságnak kellett volna a „megmaradó” bizonyítékokat a hatóság helyett értékelnie, különösen, ha az a bíróság álláspontja, hogy további bizonyítékok beszerzésére van még reális lehetőség.
[34] A III. és V. rendű felperes csatlakozó felülvizsgálati kérelme az alperes – vonatkozásukban – sikeres felülvizsgálati kérelme folytán eredményre nem vezethetett. A felvetett kérdések kapcsán a Kúria utal arra, hogy a bíróság döntési kompetenciájába tartozik, hogy él-e a megváltoztatási jogával vagy sem, illetve lát-e további lehetőséget a hatósági eljárásban lefolytatott bizonyítás továbbfejlesztésére, vagy véglegesen lezárja az ügy vizsgálatát. A Kúria álláspontja szerint ha jogsértés bizonyíthatóságának hiányában az eljárás megszüntetésére kellett volna sort keríteni a hatósági eljárásban, ehelyett az alperes határozatban marasztalja el a vállalkozást, de e döntése utóbb hibásnak bizonyul, a bíróság megváltoztatási jogköre arra is kiterjed, hogy a határozat(rész) hatályon kívül helyezése mellett az adott vállalkozás vonatkozásában – döntése meghozatalakor hatályos – Tpvt. 60/A. §-a alapján az eljárást megszüntesse.
[35] Minderre tekintettel a Kúria a jogerős ítéletnek VI., VII. és VIII. rendű felperesek vonatkozásában hozott rendelkezését a Pp. 275. § (3) bekezdése alapján hatályában fenntartotta, míg a II., III., IV. és V. rendű felperesek tekintetében hozott rendelkezését a Pp. 275. § (4) bekezdése alapján hatályon kívül helyezte, és a másodfokú bíróságot új eljárásra és új határozat hozatalára utasította. (Kúria, Kfv.II.37.364/2017.)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria


text:
Informatikai Főosztály. Igazságszolgáltatási Tanács Hivatala május PDF
Download "Informatikai Főosztály. Igazságszolgáltatási Tanács Hivatala május 29."
1 Munkacsoport megoldások - Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatala Linux alapú csoportmunka megoldás GroupWise-zal és Open Enterprise Server-relrel Zibriczki Béla - főosztályvezető május 29.
2 A bíróságok felépítése Országos Igazságszolgáltatási Tanács (OIT ) Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatala (OITH) Legfelsőbb Bíróság Debreceni Fővárosi Győri Pécsi Szegedi Fővárosi és 19 Megyei Bíróság Helyi Bíróságok Fővárosi Munkaügyi Bíróság és 19 Munkaügyi Bíróság Ítélkezési ügymenetre vonatkozó június 4. kapcsolat Igazgatási kapcsolat 2
3 A bírósági Informatikai rendszer 170 telephely, országos hálózat Novell NetWare, ZENworks, BorderManager, IDM Windows és Linux kliensek Egyedi fejlesztésű Bírósági Integrált rendszer (BIIR) Gazdálkodási rendszer (GIIR) Novell GroupWise június 4. 3
4 Korábbi levelező rendszer Lotus Notes 2003-ban került bevezetésre közel 30 IBM Aix szerveren. A rendszer hátrányai 2007-re: Csak webes kliens használata A legújabb Lotus Notes verzió és a hiányzó licencek beszerzése jelentős többletköltség eredményezett volna Megszűnt az IBM RS6000 szerverek garanciális támogatása Az egyre gyakoribb hardverhibák elhárításának költsége sokszor összemérhető volt egy új Intel architektúrájú hardver árával Az OITH nem rendelkezett Lotus Notes szoftver terméktámogatással június 4. 4
5 Kiválasztott rendszer Novell GroupWise A kiválasztás szempontjai: A termék korszerű csoportmunka, levelezési, dokumentum- kezelési szolgáltatásokat nyújt A szolgáltatás Linux kernellel rendelkező Novell OES 2 szerveren fut, így csökken az üzemeltetett operációs rendszer típusok száma A szolgáltatás működéséhez szükséges szerverek alacsony karbantartási költségű, kezdetben garanciával rendelkező új szerverek Legális licenchasználat minden munkaállomáson, a mindenkori legfrissebb verzióra Az OITH stabil megbízható partnere a Novell Magyarország Kft. Dedikált Novell Kompetencia Központ szolgálja ki a felhasználóval rendelkező országos rendszereinket. Munkaidőben helyszíni, munkaidőn kívül 7x24 órás Novell terméktámogatás június 4. 5
6 Projekt lépések 1. Fázis Fővárosi Bíróság migrációja, felhasználók oktatása. Végrehajtás dátuma Migrált felhasználói postafiókok száma: Fázis Szerverek beszerzése, és konfigurálása az adott Bíróságon. Végrehajtás dátuma Fázis - Megyei Bíróságok, Ítélőtáblák. OITH, Legfelsőbb Bíróság migrálása, felhasználók oktatása. Végrehajtás dátuma Migrált felhasználói postafiókok száma: 6903 Összesítés: közel 3 hónap alatt megtörtént az összes felhasználó migrációja a GroupWise rendszerbe június 4. 6
7 Jelentkező problémák A Power User -ek ek részére kliens verzió a WebAccess helyett. Címlisták kezelése (WebAccess) egységes szabályozással megoldható. WebAccess esetén az új levelek érkezéséről alapállapotban nincs jelzés. segéd programmal megoldva június 4. 7
8 További tervek A GroupWise Windows kliens fokozatos terítése A GroupWise termékben lévő többlet funkciók kihasználása egyre szélesebb körben GroupWise Mobile Server bevezetése Munkafolyamat támogatás tesztelése (Novell Teaming) június 4. 8
9 Összefoglalás A migráció a rendszer méretéhez és a postafiókok nagy számához képest gyorsan és gördülékenyen zajlott le Kialakult egy egységes, SLES 10 alapú Open Enterprise Server 2 operációs rendszerrel futó szerverpark, ami később a GroupWise szolgáltatásokon túl egyéb Novell termékeket is futtatni fog Jelentős költségcsökkentést sikerült elérni a hardver, szoftver és konzultációs költségek területén Az országos informatikai hálózat egyszerűbb, átláthatóbb, magasabb rendelkezésre állású lett június 4. 9
Sikeres Notes/Domino R6.5 bevezetés projekt a Magyar Telekomban
Sikeres Notes/Domino R6.5 bevezetés projekt a Magyar Telekomban A Notes bevezetése a Magyar Telekomban Kezdetektől mostanáig 1996. Lotus Notes R3 a Matáv Rt. felsővezetői szintű csoportmunka támogatása
BÍRÓSÁGI KÖZLÖNY 2012/10. SZÁM TARTALOM UTASÍTÁSOK/4 AJÁNLÁS/22 AZ ORSZÁGOS BÍRÓI TANÁCS DÖNTÉSEI /68 HATÁROZATOK/61
TARTALOM AZ ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL ELNÖKÉNEK DÖNTÉSEI /4 UTASÍTÁSOK/4 12/2012. (X. 1.) OBH utasítás a hirdetményi kézbesítések nyilvántartásáról szóló szabályzatról 13/2012. (X. 18.) OBH utasítás az
A Novell GroupWise az egyik legelterjedtebb üzenetkezelõ rendszer
A Novell GroupWise az egyik legelterjedtebb üzenetkezelõ rendszer Az utóbbi néhány évben a Novell GroupWise folyamatosan támadások kereszttüzében és erõteljes versenyben állt. A szkeptikus és lojális felhasználók
Gersei Tamás Ker-Soft Kft. Migráció O365 felhőbe
Gersei Tamás Ker-Soft Kft. Migráció O365 felhőbe Bio 1996 Microsoft kiszolgálók, munkaállomások, alkalmazások 2002 Microsoft rendszermérnök 2012 Office 365 Terv készítés 2013 Administering O365 for Small

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
FEHÉR GYŰRŰ Közhasznú Egyesület évi közhasznúsági jelentése - PDF
Download "FEHÉR GYŰRŰ Közhasznú Egyesület 2014. évi közhasznúsági jelentése"
1 FEHÉR GYŰRŰ Közhasznú Egyesület évi közhasznúsági jelentése Az egyesület évben is az alapító okiratban meghatározott célok és feladatok megvalósításának szem előtt tartásával végezte bűnmegelőzési és áldozatsegítő munkáját. Egy ellentmondásos évet hagytunk magunk után. Az év elején az egyesület megszűnése is felvetődött a nagyon kilátástalannak tűnő anyagi helyzetünk miatt. Az előző évről megmaradt összeg az első két hónap működését biztosította, és nem volt ígéret arra, hogy valami is megváltozik. Néhány hét alatt azonban minden megváltozott. A Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium és az Emberi Erőforrások Minisztériuma által biztosított pénzügyi támogatás egy nyugodt gondtalan működést biztosított és ennek köszönhetően az elnyert TÁMOP-s pályázat megvalósítását is elkezdhettük. A minisztériumi támogatásokhoz a későbbiekben több cég is csatlakozott és így az áldozatok anyagi támogatására is kellő összeg állt rendelkezésre. Az egyesület a 7 tagú elnökség irányításával működik. Az elnökség évente, szükség szerint, de legalább négy alkalommal ülésezik: 2013-ben megtartott elnökségi ülések: ,30 óra, ,00 óra, ,30 óra, óra, ,00 óra Az elnökség tagjai a 2013-as évben aktívan bekapcsolódtak az egyesület mindennapi életébe és több kezdeményezést tettek, amelynek a megvalósításában is részt vettek. Az egyesület működését a Felügyelő Bizottság ellenőrzi. Szükség szerint, de évente legalább egy alkalommal ülésezik. FB ülése március 25. A felügyelő bizottság elnöke és tagjai az elnökségi ülések állandó meghívottjai, és amikor lehetőségük van résztvevője is évi munkáról szóló közgyűlés időpontja: április óra. A közhasznú tevékenységről szóló tartalmi beszámoló március 25-én megtartott elnökségi ülésen elfogadásra került a Felügyelő Bizottsági jelentés, a évi közhasznúsági jelentés és a évi pénzügyi terv, és meghatározásra került a közgyűlés időpontja, a levezető elnök megválasztása. 12 2014. április 25-én megtartott közgyűlés elfogadta az elnökség által javasolt formában a Felügyelő Bizottsági jelentést, a pénzügyi - és a 2013-ban végzett munkáról szóló beszámolót, és a évi pénzügyi -és munkatervet, amely meghatározza az egyesület egész évi munkáját. Az egyesület legfőbb feladatai voltak 2013-ben: - a működéshez szükséges anyagiak biztosítása, a stabilitás megteremtése (szponzorok keresése, pályázatok) - a bűncselekmények által áldozattá vált személyek segítése - bűnmegelőzési és áldozatvédelmi tájékoztatók tartása - a többnyelvű honlap karbantartása és az áldozatok részére a legfontosabb információkkal való feltöltése és tájékoztatás az egyesület fontosabb eseményeiről - a különböző bűncselekmények külföldi és hazai áldozatai részére több nyelvű szórólapok készítése - együttműködési megállapodások kötése más szervezetekkel - együttműködés a bűnmegelőzésben és áldozatvédelemben a rendőrséggel, és a fővárosi és megyei áldozatvédő szolgálatokkal - a svájci-magyar együttműködési projekt befejezése, és lezárása. A kapott támogatással történő elszámolás, és a zárójelentés elkészítése. - a TÁMOP C-11 projektben résztvevő új munkatársak felvétele és a projektben meghatározott feladatok végrehajtása - az Európai Áldozatsegítő Egyesület (VSE) rendezvényein való részvétel és együttműködés más országok szervezeteivel. - Pályázati lehetőségek figyelése és pályázás 2013 évben 3072 fő kereste fel irodáinkat (ez közel a duplája az előző évinek), fő részére adtunk jogi tanácsot. 650 esetben fordultak hozzánk főleg polgári peres eljárás körébe tartozó problémákkal. 622 főnek nyújtottunk anyagi segítséget összesen Ft összegben, ebből 600 személy magyar állampolgár és 22 személy külföldi volt. Az állami áldozatsegítő Szolgálatokhoz 526 főt irányítottunk át, zömében az ellopott iratok pótlása miatt, mert erre csak nekik van jogosítványuk Az eltelt 24 év alatt összesen fő kereste meg problémájával, gondjaival irodánkat, ezek közül főnek adtuk jogi és egyéb segítséget és főnek adtunk segélyt Ft összegben óta irodáinkat külföldi állampolgár kereste fel, akik közül fő részére Ft segélyt fizettünk ki. Ez idő alatt 93fő részére biztosítottunk szállást 201 éjszakára. 23 Szakmai munka Egy igen ellentmondásos évet kezdtünk, mert nem tudtuk, hogy létezünk-e tovább, vagy 23 év után megszűnik az egyesület, amire eddig egyetlen európai országban sem volt példa. Szerencsénkre ez nem következett be és az utóbbi 10 év legnagyobb költségvetéséből gazdálkodtunk. A tavalyi közgyűlés időszakában már körvonalazódtak a kilátásaink. Tudtuk, hogy a svájci projektet be tudjuk fejezni, a TÁMOP-s projektet el tudjuk indítani, és nem kell egyetlen áldozatot sem elutasítanunk, hogy nem áll módunkban rajta anyagiakkal segíteni, és hogy a VSE munkájában is részt tudunk venni. Az egyesület fő tevékenysége ebben az évben is az irodákat felkereső áldozatok segítése, támogatása volt. Többségében a jogi és az anyagi segítséget igénylők voltak az ügyfeleink. Ezek döntő többsége magyar állampolgár volt. A 2013-as évben két fő állású pszichológus kezdte meg a munkáját irodánkban, így megnőtt azon áldozatok száma, akik a pszichológusaink segítségét kérték, de akad munkája a mediátornak is. A szolgáltatást magyar áldozatok vették igénybe. A jogi segítségnyújtás keretén belül, még mindig nem zárult le két életellenes ügyünk jogi képviselete, mindkét esetben külföldi állampolgárok voltak az áldozatok. Befejeződött a tompai hármas gyilokosságban érintett két kiskorú gyermek hagyatéki eljárásban való képviseletünk. A tolnai uzsora ügy áldozatait jogerős bírói döntésig képviseltük, ez is befejeződött. Ebben az évben is több megyében tartottak munkatársaink tájékoztató előadásokat, ahol több, mint fő vett részt. Előadást tartottunk a megyei főügyész helyetteseknek. Az előadás keretében bemutattuk az egyesület eddigi tevékenységét és szolgáltatásainkat. Együttműködési megállapodást kötöttünk a Somogy megyei roma önkormányzattal, a Magyar Vöröskereszttel, és a Zala megyei Vöröskereszt Szervezetével is, akik a Keszthelyi irodánkat működtetik, a Máltai Szeretet Szolgálattal Az ORFK-val kötött együttműködést az újonnan kinevezett új Főkapitánnyal áttekintettük és két új együttműködési területet találtunk, amelynek előkészítő munkái megkezdődtek. Az egyik terület az oktatás, a másik a közlekedési balesetek vétlen sérült áldozatainak nyújtandó jogi segítség. Az oktatással kapcsolatos feladatok megvalósításához elkészítettük az óra vázlatokat és az előadások tematikáját, amelyet az ORFK Humánigazgatási Hivatala elfogadott és a képzés 2014-ben kezdődik az összes rendőr szakközépiskolában és továbbképzési központokban. 2x45 percet kaptunk, ahol az első óra az egyesületről és a velünk együttműködő szervezetek közötti együttműködésről szól, és a szolgáltatásainkról, és az ehhez kapcsolódó rendőri 34 feladatokról, hogy az áldozatoknak minél több információt adhassanak a jogaikról és a lehetőségeikről. A második óra a pszichológusok munkájának bemutatása, az áldozat és a eljáró rendőr magatartásáról, egyesületünk nemzetközi munkájáról és a magyar állampolgárok lehetőségeiről, ha külföldön áldozattá válnak. A közlekedési balesetek vétlen áldozatainak adható segítségnyújtási lehetőségekről az ORFK Közlekedési Főosztályával és az OBMT-al működünk együtt és egy közös szóró lapot adunk ki, amelyet az ORFK eljuttat minden rendőrkapitányságra. Az elmúlt évben már beszámoltunk arról, hogy Egyesületünk sikeresen pályázott a svájcimagyar együttműködési partnerségi pályázati alapnál, ahol a zürichi Weisser Ring egyesülettel közösen, forintot nyertünk, melynek 60%-t mi, 40%-t a svájci egyesület használhatott fel, a támogatás mértéke 90%-os volt. A projektet sikeresen befejeztük, és december hónapban megtörtént az elszámolás is. A záró jelentésünket elfogadta a kiíró szervezet. Az igényelhető támogatásból Ft-t használtunk fel, majdnem a teljes összeget. A Nemzeti Bűnmegelőzési Tanács kérésére véleményeztük az új bűnmegelőzési stratégiát és annak vitájában is részt vettünk a bizottság ülésén. Külön öröm számunkra, hogy a stratégiában, mint a végrehajtásban érdekelt, a Fehér Gyűrű Egyesület név szerint is bele került. Az elmúlt évben, Miskolcon, a Tett Program keretén belül tartott konferencián, ahol a jelenlévők szándéknyilatkozatot írtak alá egy országos kríziskezelő Hálózat létrehozásáról, az év második felében elkészült egy együttműködési megállapodás, amelynek véglegesítése 2014-ben várható. Az elmúlt évben örömmel számoltunk be, hogy a TÁMOP-s projektünk elfogadásra került és 2013-ban elkezdhetjük az abban megfogalmazott feladatok megvalósítását, a kapott támogatás Ft januárjában a beérkezett pályázatok alapján kiválasztásra kerültek új munkatársak, akik a pályázatban megfogalmazott feladatok megvalósításához feltétlenül szükségesek, és február 1-el elkezdték a munkát. Így megerősítettük a pszichológusi területet, mediátort, jogi tanácsadót, kommunikációs szakembert, projekt menedzsert, pénzügyi menedzsert, szakmai megvalósítót alkalmazunk, és az iroda munkatársai közül is többen részt vesznek a munkában. A 2013-ra vállalt feladatok közül időarányosan a feladatok megvalósultak. - megtartottuk a nyitó konferenciát - tartottunk négy workshopot - elkészült az egyesületet bemutató film, amit több tv csatorna is bemutatott - új szóró lapok készültek, ahol már mind a 12 iroda feltüntetésre került 45 - rendszeressé váltak az önkormányzatokkal és a rendőrkapitányságokkal a közös rendezvények - rendszeresen részt veszünk más TÁMOP-s projekt nyertesek rendezvényein, és felkérés esetén előadásokat tartunk Mivel a projekt megvalósítását három kerületre összpontosítottuk, az V. a X. és a XIII.-ra, - de természetesen a többi kerület is érintjük felvettük a közvetlen kapcsolatot az önkormányzatokkal, a kerületi rendőrkapitányságokkal, családsegítő szolgálatokkal, polgárőrséggel, stb., akiket bevonunk a munkába és a rendezvényeink állandó résztvevői. A projekt befejezése után, bízunk benne, hogy ismertebbé válik egyesületünk, a szolgáltatásaink, az áldozattá vált személyek nagyobb számban keresnek fel bennünket és újabb támogatókat, szponzorokat találunk. A 2013-as évben négy alkalommal számoltunk el a pályázati pénzek felhasználásáról és igényeltük az újabb összegeket. A rész beszámolóink elfogadásra kerültek, és így a Ft előleg átutalása után Ft-t hívtunk le és a 2014-es év első elszámolása után, elkezdjük a kapott előleg visszatörlesztését. Vidéki irodák tevékenysége Az elmúlt évben négy új irodát nyitottunk és így már a budapesti központi irodán kívül 11 településen van irodánk, és előkészítés alatt van 6 újabb iroda megnyitása, ami egy új csúcsot jelent egyesületünk életében, mert amikor megfelelő támogatást kaptunk akkor 16 irodánk volt az országban. A vidéki irodáink aktívan működtek egész évben, amit bizonyít az is, hogy a különböző településeken tartott tájékoztatóinkon, több mint fő vett részt. A siófoki iroda a múlt évben lett egész évben és mindennap nyitva tartó iroda, ami a siófoki önkormányzatnak köszöntő, mert ebben az évben is 3millió forinttal támogatta egyesületünket ben az újonnan nyílt irodák közül kettő a helyi rendőrkapitányságban épületében található, tehát folytatódik az a tendencia, ahol lehet a kapitányságok épületében nyitunk irodát, segítve ezzel a rendőrök munkáját, és így az áldozatnak sem kell a bűncselekmény bejelentését követően elmenni, hanem az épületen belül, rögtön kapnak tájékoztatást, segítséget. Az újonnan nyitott irodák közül a szekszárdi iroda nagyon aktív volt, ebben a térségben sajnos több közlekedési baleset is volt, amelyek közül több halálos kimenetelű volt. Ez volt az egyik oka, hogy megkerestük az ORFK-t, hogy ezen terület vétlen áldozatainak nagyobb segítséget tudjunk nyújtani. 56 Az Európai Áldozatsegítő Szervezet A 2013-as évben aktívan részt vettünk az európai szervezet munkájában. Az év elején, februárban, Németországban, Berlinben volt hat ország részvételével egy megbeszélés, melynek témája a határokon átnyúló bűncselekményekben való együttműködés és a es évben elfogadott új Európai Uniós áldozatvédelmi irányelvek hazai adaptálásából adódó feladatok. Áprilisban Zürichben tartott konferencián megismertük a svájci kormány által az áldozatoknak nyújtott segítséget, különös tekintettel az emberkereskedelem és prostitúció áldozatai részére, valamint a rendőrség erre a területre szakosodott különleges csoportjának munkájával. Májusban részt vettünk a VSE éves közgyűlésén Edinburgh-ban. A konferencián részt vett Margit hercegnő is, aki az angliai és walesi áldozatsegítő szervezet elnöke is. A konferencia résztvevőit fogadta az edinburghi főpolgármester, és Skócia Miniszterelnöke is. Szeptemberben Budapesten rendeztünk egy nemzetközi konferenciát, ahol a skót, a német és a horvát civil áldozatsegítő szervezetek mutatták be egyesületeiket, és szolgáltatásaikat. Ezen a konferencián mutattuk be az egyesületünket és szolgáltatásainkat bemutató filmet, amit minden résztvevő megkapott. Októberben elnökségünk két tagja részt vett Hollandiában, Utrechtben tartott konferencián, ahol előadást is tartottak. A konferencia egyik kiemelt témája a közlekedési balesetek vétlen áldozatainak segítése, és az új információs rendszerük, amivel azt szeretnék elérni, hogy az áldozatok minél nagyobb létszámban jussanak el az áldozatsegítő szervezethez. Novemberben volt a VSE éves elnöki konferenciája, ami most egy Európa parlamenti üléssel volt összekötve itt került ismertetésre, majd elfogadásra a MANIFESTO, melyet a VSE állított össze és 2019-ig tartó feladatokat tartalmazza. Decemberben eleget tettünk az osztrák Weisser Ring egyesület meghívásának, ahol az egyesület elnöksége és a munkatársai vettek részt. Tájékoztatást kaptunk a szervezet felépítéséről, szolgáltatásairól, támogatási rendszerükről. A Horvátországi Szlovéniában 10 fiatal jogász, közgazdász, szociális munkás olvasva a honlapunkat elhatározta, hogy létrehoz a területükön egy hasonló szervezetet, mint a Fehér Gyűrű. Felkerestek bennünket, és a segítségünket kérték, hogy legyünk a mentoraik, és hogy az egyesületüket Fehér Gyűrűnek hívják. Az alakuláshoz a kért segítséget megadtuk és decemberben meg is alakult a szervezet, Vinkovci székhellyel. A jövőben is támogatni fogjuk őket. Támogatások 2013-ben a Fehér Gyűrű Egyesület a KIm költségvetéséből ezer forintot (melyből 9.348ezer Ft átutalásra is került), a Siófoki Önkormányzattól 3millióFt-t, az OTP Banktól 2,5millióFt-t, az Emberi Erőforrás Minisztériumtól 10 millió forintot (melyből 7,5millió Ft került 67 átutalásra), V. kerületi Önkormányzattól 300ezer forintot, az ALLIANZ Biztosítótól 500ezer forintot és több önkormányzat, vállalkozás adott kisebb összegű támogatásokat. Ilyen nagyságrendű támogatásban egyesületünk nem részesült az utóbbi 10 évben, és ennek volt köszönhető a szakmai munka került előtérbe és nem a működés biztosítására kellett koncentrálni. Hírünk az országban 2013-ben nőtt a különböző írott és elektronikus sajtóban egyesületünkről szóló tudósítások száma: Több alkalommal írt rólunk a Zsaru Magazin, a Somogyi hírlap, a Mai Belváros, az MTI, a Balatoni Futár, Új Néplap. Siófoki hírek, Hevesi Hírlap, Veszprémi Napló. Petőfi Népe, Tolna megyei Népújság, a Rendőr magazin, Szociális menedzser havi magazin, Ügyészek Lapja Tudósított City Tv, a Digi Tv, a Terézvárosi Tv, a Hatvan városi tv, a Promontor Tv, a Vi.-os csatorna negyedévente készít stúdióbeszélgetéseket az egyesületben folyó munkáról, az Info rádió, a Riese FM rádió, a Lánchíd rádió, a Parti rádió, a Part FM év tervei: Fő feladat a TÁMOP C-11 projekt folytatása és az időarányos feladatok eredményes és időbeli megvalósítása mellett - a hozzánk, segítségért forduló áldozatok támogatása, a másodlagos áldozattá válás megelőzése - együttműködés a KIH-el, az ORFK-val, a TÁMOP-s projektben érintett szervezetekkel - a megkezdett együttműködések folytatása a bűnmegelőzési, áldozatvédelmi programokba a TÁMOP-s projekt kapcsán, a többi budapesti nyertes pályázókkal - további aktív részvétel az Európai Áldozatsegítő Szervezetben (VSE) - az oktatási projekt beindítása az ORFK-val - Bűnmegelőzés és áldozatvédelmi előadások szervezése, tartása a TÁMOP-s projektekben meghatározottak szerint és a vidéki irodák körzetében - A Nemzeti Bűnmegelőzési Tanács munkájában való aktív részvétel - Az egyesület honlapjának karbantartása, friss információkkal való feltöltése - Az előkészítés alatt álló új irodák megnyitása - Új pályázati lehetőségek keresése, és azokban való részvétel - A Horvátországi Vinkovciban megalakult áldozatsegítő szervezet szakmai támogatása - Önkéntesek, tagok szervezése 78 Az egyesület a kapott támogatásokat, az adókból felajánlott 1%-t, ami Ft volt, az alapító okiratban foglalt feladatokra, az irodák működésére, segélyezésre használta fel. Az egyesület könyvelését ugyanaz a külső könyvelő cég végzi már több éve. Az egyesület munkájáról, aktuális híreiről, a közérdekű információkról a honlapon lehet tájékozódni Mellékletek: Módosított Alapító Okirat Felügyelő Bizottsági jelentés a 2013-as pénzügyi teljesítésről és a végzett munkáról A 2013 évi közhasznúsági beszámoló A 2014-es pénzügyi terv Az elnökség 2014, i ülésén elfogadta a fent felsorolt jelentéseket, beszámolókat és azt a Közgyűlésnek is elfogadásra javasolja A április 25-én megtartott Közgyűlés az Alapító Okirat módosítását, a közhasznúsági jelentést, a Felügyelő Bizottsági jelentését a 2013-as pénzügyi teljesítésről és a végzett munkáról, valamint a 2014-es pénzügyi tervet elfogadta. 8 Hasonló dokumentumok
FEHÉR GYŰRŰ Közhasznú Egyesület 2015. évi közhasznúsági jelentése Az egyesület 2014. évben is az alapító okiratban meghatározott célok és feladatok megvalósításának szem előtt tartásával végezte bűnmegelőzési Részletesebben A FEHÉR GYŰRŰ Közhasznú Egyesület. Felügyelő Bizottságának jelentése az Egyesület 2013. évi pénzügyi és szakmai tevékenységéről
A FEHÉR GYŰRŰ Közhasznú Egyesület Felügyelő Bizottságának jelentése az Egyesület 2013. évi pénzügyi és szakmai tevékenységéről A Felügyelő Bizottság áttekintette a FEHÉR GYŰRŰ Közhasznú Egyesület 2013. Részletesebben A FEHÉR GYŰRŰ Közhasznú Egyesület. Felügyelő Bizottságának jelentése az Egyesület 2014. évi tevékenységéről
A FEHÉR GYŰRŰ Közhasznú Egyesület Felügyelő Bizottságának jelentése az Egyesület 2014. évi tevékenységéről A Felügyelő Bizottság 2015.04.01-én megtartott ülésén áttekintette a FEHÉR GYŰRŰ Közhasznú Egyesület Részletesebben Önkéntes hálózat kialakítása az áldozatsegítésben, az önkéntes munka jellemzői Magyarországon
Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Igazságügyi Szolgálata Önkéntes hálózat kialakítása az áldozatsegítésben, az önkéntes munka jellemzői Magyarországon Dr. Tóth Zsófia, áldozatsegítő szakreferens, Részletesebben K ö z ú t i K ö z l e k e d é s i S z a k s z e r v e z e t
K ö z ú t i K ö z l e k e d é s i S z a k s z e r v e z e t 1081 Budapest, Köztársaság tér 3. Email: kksz@t-online.hu KÖZÚTI KÖZLEKEDÉSI SZAKSZERVEZET SZOCIÁLIS ALAPÍTVÁNYA KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS Az alapítvány Részletesebben KÖZÚTI KÖZLEKEDÉSI SZAKSZERVEZET
KÖZÚTI KÖZLEKEDÉSI SZAKSZERVEZET SZOCIÁLIS ALAPÍTVÁNYA KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS Az alapítvány 1990-ben kezdte meg működését. A megalakulást követően a Kuratórium az Alapítvány Okiratában foglaltaknak megfelelően Részletesebben A Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium. TÁMOP 5.6.2. kiemelt projekt, nyitókonferencia Siófok, 2011. március 1.
Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Igazságügyi Szolgálata A Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Igazságügyi Szolgálata (KIMISZ) tevékenységének a bemutatása (különös tekintettel az áldozatsegítésre, Részletesebben MAGYAR IFJÚSÁGI KONFERENCIA
MAGYAR IFJÚSÁGI KONFERENCIA ELNÖKI BESZÁMOLÓ Szórád Gábor Miről is lesz szó... 1.) Beszámoló az elmúlt hat hónap munkájáról 2.) Jogi személyiségünk jelenlegi állapota 3.) Jogi személyiség elérésének végső Részletesebben A Rendőrség áldozatsegítő tevékenysége/tapasztalatok. Buczkó Erika r. alezredes ORFK Bűnmegelőzési Osztály
A Rendőrség áldozatsegítő tevékenysége/tapasztalatok Buczkó Erika r. alezredes ORFK Bűnmegelőzési Osztály A kezdetek. 1999: a kormány elkötelezi magát az áldozatok teljesebb körű védelme mellett (1074/1999. Részletesebben 303/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet. az Igazságügyi Hivatalról
A jogszabály mai napon hatályos állapota 303/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet az Igazságügyi Hivatalról A Kormány az Alkotmány 35. -ának (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében, az Részletesebben Közhasznúsági jelentés
Közhasznúsági jelentés A Lét Teljessége Egyesület 2010. január 01-jétől 2010. december 31-éig folytatott tevékenységéről 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ Alkalmazott könyvelés: egyszeres könyvvitel. Az Egyesület Részletesebben KORSZERŰ KERESKEDELEMÉRT ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE 2010.
Közhasznúsági jelentés A Lét Teljessége Egyesület 2011. január 01-jétől 2011. december 31-éig folytatott tevékenységéről 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ Alkalmazott könyvelés: egyszeres könyvvitel. Az Egyesület Részletesebben KÖFOP A SZÉCHENYI PROGRAMIRODA NONPROFIT KFT. SZEREPE ÉS FELADATAI
KÖFOP-3.3.3-15-2016-00001 A SZÉCHENYI PROGRAMIRODA NONPROFIT KFT. SZEREPE ÉS FELADATAI ELŐZMÉNYEK 2011-ben létrejött a Széchenyi Programiroda Nonprofit Kft. a Promei Nonprofit Kft. jogutódjaként a Nemzeti Részletesebben CSESZT REGÉLŐ Térségfejlesztési, és Felnőttoktatási Kiemelten Közhasznú Nonprofit Kft.
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS A CSESZT REGÉLŐ Térségfejlesztési és Felnőttoktatási Kiemelten Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság 2010. évi gazdálkodásáról Csesztreg, 2011. április 21. 8973 Csesztreg Részletesebben A 3. Szektor Közhasznú Alapítvány 2010. évi Közhasznúsági jelentése
A 3. Szektor Közhasznú Alapítvány 2010. évi Közhasznúsági jelentése 1. Számviteli beszámoló A 3. Szektor Közhasznú Alapítvány 2010. évi gazdálkodásáról a számviteli törvénynek és a közhasznúsági törvénynek Részletesebben K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S
Moravcsik Alapítvány K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2005 Budapest, 2006. 2 T a r t a l o m 1. A szervezet alapadatai 2. A Moravcsik Alapítvány számviteli beszámolója 3. Kimutatás a költségvetési Részletesebben HAVI SZAKMAI BESZÁMOLÓ 2013. április
VECSÉS TELEPÜLÉSI POLGÁRŐR EGYESÜLET 2220 Vecsés, Fő út 112. Telefon: 06-30-758-5420 E-mail: info@vtpe.hu Bírósági bejegyzés száma: 4PK.60.187/2001 OPSZ tanúsítvány száma: 01/0053 Adószám: 18692512-1-13 Részletesebben Nagykanizsa, 2013.05.16.
Klebelsberg Intézményfenntartó Központ (KIK) tapasztalatok és feladatok a közoktatási intézmények fenntartóváltását követően Nagykanizsa, 2013.05.16. Projekt Uniós Hazai Projekt státusza: megvalósítás Részletesebben Vakok Lakásgondjainak Megoldását Támogató Alapítvány Budapest. Hermina út 47.
1 Vakok Lakásgondjainak Megoldását Támogató Alapítvány 1146 Budapest Hermina út 47. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. év Kelt: 2011. február 5. 2 TARTALOM 1. A szervezet alapadatai 2. Számviteli beszámoló 3. Részletesebben Magyarországi Viharvadászok és Viharkárfelmérők Közhasznú Egyesülete
Magyarországi Viharvadászok és Viharkárfelmérők Közhasznú Egyesülete Székhely: 6080 Szabadszállás, Balázspuszta 105. Adószám: 18033108-1-07 Statisztikai számjel: 18033108 9499 529 07 Pk. 60.042/2010/4. Részletesebben Nemzeti Együttműködési Alap Társadalmi Felelősségvállalás Kollégium 2012. évi bírálói tapasztalatai. Udvaros Renáta NEA- TF Kollégium Civil tagja
Nemzeti Együttműködési Alap Társadalmi Felelősségvállalás Kollégium 2012. évi bírálói tapasztalatai Udvaros Renáta NEA- TF Kollégium Civil tagja NEA szabályozása A NEA működését a 5/ 2012 (II.16) KIM rendelet Részletesebben A Balaton Fejlesztési Tanács évi munkaterve
A Balaton Fejlesztési Tanács 2016. évi munkaterve A Balaton Fejlesztési Tanács célja, hogy a Balaton gazdájaként egy közösen elfogadott fejlesztési program mentén ösztönözze; és külső források, szaktudás Részletesebben Tájékoztató. a Széchenyi Programiroda Szolgáltató és Tanácsadó Nonprofit Kft. Heves megyei tevékenységéről
Ikt. szám: 49-28/2015/222 Ügyintéző: Macz Orsolya Heves Megyei Önkormányzat Közgyűlése Helyben Tájékoztató a Széchenyi Programiroda Szolgáltató és Tanácsadó Nonprofit Kft. Heves megyei tevékenységéről Részletesebben Salgótarján Közbiztonságáért Közalapítvány Kuratóriumának Elnökétől
Ügyszám: 2421-2/2014. Salgótarján Közbiztonságáért Közalapítvány Kuratóriumának Elnökétől Javaslat a Salgótarján Közbiztonságáért Közalapítvány 2013. évi működéséről szóló beszámoló elfogadására Tisztelt Részletesebben K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S
Moravcsik Alapítvány K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2003 Budapest, 2004. 2 T a r t a l o m 1. A szervezet alapadatai 2. A Moravcsik Alapítvány számviteli beszámolója 3. Kimutatás a költségvetési Részletesebben FÉNYSUGÁR ALAPÍTVÁNY 1181 BUDAPEST KONDOR BÉLA ST. 18. Közhasznúsági jelentés a 2008-es évről
FÉNYSUGÁR ALAPÍTVÁNY 1181 BUDAPEST KONDOR BÉLA ST. 18. Közhasznúsági jelentés a 2008-es évről A Fővárosi Bíróság által 1993-ban 4308. Sorszám alatt nyilvántartásba vett Fénysugár Alapítvány Közhasznúvá Részletesebben Beszámoló az Észak-Alföldi Régió Ökoiskola Regionális Forrásközpont tevékenységéről (2015. II. félév)
Beszámoló az i Régió tevékenységéről (2015. II. félév) Információs Nap megszervezése Szakmai információs napunkat 2015. december 3-án rendeztük meg Debrecenben, a Dózsa György Általános Iskolában (Debrecen, Részletesebben Ünnepi elnökségi ülés napirendi pontjai
Ünnepi elnökségi ülés napirendi pontjai 1./ Az elnökség 2014. évi tevékenységének értékelése, évzáró. Előterjesztő: Kárpáti Zoltán megyei elnök Előterjesztés módja: írásban illetve szóban 2./ A jelenlévők Részletesebben A MAGYAR EVEZŐS SZÖVETSÉG FELÜGYELŐ BIZOTTSÁGÁNAK ÉVES JELENTÉSE
A MAGYAR EVEZŐS SZÖVETSÉG FELÜGYELŐ BIZOTTSÁGÁNAK ÉVES JELENTÉSE A Magyar Evezős Szövetség 2016. évi rendes Közgyűlésére Budapest. 2016. május 06. Készítette: MESZ Felügyelő Bizottsága Pichler Balázs Nagy-Juhák Részletesebben Viharsarok Néptáncszövetség KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS ÉV
Viharsarok Néptáncszövetség KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2009. ÉV A közgyűlés a jelentést elfogadta. A szervezet adatai: Elnevezés: Viharsarok Néptáncszövetség Képviselő: Dombi Ildikó Székhely: 5600 Békéscsaba, Részletesebben Szervezeti és Működési Szabályzat Alkohol-Drogsegély Ambulancia. Szenvedélybetegek Közösségi Alapellátása Sümeg és kistérsége 2011.
Szervezeti és Működési Szabályzat Alkohol-Drogsegély Ambulancia Szenvedélybetegek Közösségi Alapellátása Sümeg és kistérsége 2011. 16 Általános bevezetés a. A Szervezeti és Működési Szabályzat célja Rögzítse Részletesebben AZ IGAZSÁGÜGYI SZOLGÁLAT KÖTELEZETTSÉGEI ÉS LEHETŐSÉGEI A CSALÁDON BELÜLI ERŐSZAK ÁLDOZATAINAK BIZTOSÍTOTT SEGÍTSÉGNYÚJTÁS SORÁN
AZ IGAZSÁGÜGYI SZOLGÁLAT KÖTELEZETTSÉGEI ÉS LEHETŐSÉGEI A CSALÁDON BELÜLI ERŐSZAK ÁLDOZATAINAK BIZTOSÍTOTT SEGÍTSÉGNYÚJTÁS SORÁN Eger, 2015. február 24. dr. Szacsva Ferenc AZ INTÉZMÉNY LÉTREJÖTTE 2006. Részletesebben Jövőnk nukleáris energetikusáért alapítvány 2011.ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS SZÁMSZAKI ADATOK
Jövőnk nukleáris energetikusáért alapítvány 211.ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS SZÁMSZAKI ADATOK Az alapítvány neve: JÖVŐNK ENERGETIKUSÁÉRT ALAPITVÁNY Képviselők neve: Dr. Csom Gyula Budapest Dr. Bihari Péter Részletesebben AZ ETYEKI POLGÁRŐRSÉG BŰNMEGELŐZÉSI ÉS VAGYONVÉDELMI EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
AZ ETYEKI POLGÁRŐRSÉG BŰNMEGELŐZÉSI ÉS VAGYONVÉDELMI EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA I. Általános rendelkezések 1. A szervezet neve Etyeki Polgárőrség Bűnmegelőzési és Vagyonvédelmi Egyesület. 2. A szervezet székhelye: Részletesebben Hatásvizsgálatok és stratégiák kidolgozása a Vidékfejlesztési Minisztériumban. 2013. november 26. ÁROP-1.1.19 Záró konferencia
Hatásvizsgálatok és stratégiák kidolgozása a Vidékfejlesztési Minisztériumban 2013. november 26. ÁROP-1.1.19 Záró konferencia Államreform Operatív Program ÁROP-1.1.19 Amiről szó lesz. Az ÁROP-1.1.19 pályázati Részletesebben A KIMISZ szerepe a kiemelt projektben: célok és tevékenységek, projekt szervezet és működés
Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Igazságügyi Szolgálata A KIMISZ szerepe a kiemelt projektben: célok és tevékenységek, projekt szervezet és működés Drabik Balázs, projektiroda-vezető, KIMISZ TÁMOP-5.6.2. Részletesebben A kerékpárút fenntartás szervezeti modellje Magyarországon.
A kerékpárút fenntartás szervezeti modellje Magyarországon. Országosan alkalmazható, rugalmas, helyi adottságokhoz illeszthető, de a központi felügyeletet és áttekintést biztosító modell. FELADATOK FENNTARTÁS Részletesebben MAGYAR ATLANTI TANÁCS Budapest,1016. Bérc.u.13-16
MAGYAR ATLANTI TANÁCS Budapest,1016. Bérc.u.13-16 Közhasznúsági jelentés és a 2010. évi beszámoló kiegészítő melléklete 1. A szervezet alapadatai, működési formája: Működési forma: társadalmi szervezet Részletesebben I. Országgyűlés Egyenlő Bánásmód Hatóság
I. Országgyűlés Egyenlő Bánásmód Hatóság I. A célok meghatározása, felsorolása A diszkrimináció elleni fellépés és az egyenlő bánásmód követelményének tudatosítása, társadalmi szemléletformálás. Az esélyegyenlőség Részletesebben 1/4. 1/2011. Közgyűlés jegyzőkönyv
Nagycsaládosok Országos Egyesületének a tagja 2030 Érd, Viola u. 35. Levélcím: 2031 Érd, Pf.204 1/4 1/2011. Közgyűlés jegyzőkönyv Készült az Ága-Boga Nagycsaládosok Érdi Egyesülete Közgyűlésén 2011. április Részletesebben FŐÉPÍTÉSZEK AZ ÉPÍTETT ÉS TERMÉSZETI KÖRNYEZETÉRT ALAPÍTVÁNY
FŐÉPÍTÉSZEK AZ ÉPÍTETT ÉS TERMÉSZETI KÖRNYEZETÉRT ALAPÍTVÁNY 2008. ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE Összeállította: Csohány Klára, a Kuratórium Elnöke Készült: 2009. május 31. Tartalomjegyzék: I. Az Alapítvány Részletesebben A SZÉCHENYI PROGRAMIRODA SZEREPE A TERÜLETFEJLESZTÉSBEN,
SZÉCHENYI PROGRAMIRODA KÖFOP-3.3.3-15-2016-00001 A SZÉCHENYI PROGRAMIRODA SZEREPE A TERÜLETFEJLESZTÉSBEN, GAZDASÁGFEJLESZTÉSBEN BUZÁS LÁSZLÓ REGIONÁLIS IGAZGATÓ ELŐZMÉNYEK 2011-ben létrejött a Széchenyi Részletesebben Pályázati kiírás. A pályázat kiírója: Isaszeg Város Önkormányzata, 2117 Isaszeg, Rákóczi u. 45.
Pályázati kiírás A pályázat címe: Civil pályázat A pályázat kiírója: Isaszeg Város Önkormányzata, 2117 Isaszeg, Rákóczi u. 45. A pályázat célja: isaszegi székhelyű, bejegyzésű civil szervezetek,egyesületek, Részletesebben KIVONAT. Kemecse Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2015. május 28-án megtartott ülésének jegyzőkönyvéből.
KIVONAT Kemecse Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2015. május 28-án megtartott ülésének jegyzőkönyvéből. A Képviselő-testület 7 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül az alábbi határozatot Részletesebben Partnerségi információs nap a civil szervezetek előtt álló feladatokról
Partnerségi információs nap a civil szervezetek előtt álló feladatokról Főbb jogszabályok Alaptörvény Ptk. Az egyesülési jogról a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról Részletesebben Gárdony-Kápolnásnyék-Nadap-Pákozd-Pázmánd-Sukoró-Velence-Vereb-Zichyújfalu
HELYI VIDÉKFEJLESZTÉSI STRATÉGIAI FELÜLVIZSGÁLAT (HVS) 2013! Ezúton tájékoztatjuk Önöket, hogy az EMVA társfinanszírozású intézkedések Irányító Hatósága 16/2013. (III.6.) közlemény értelmében elrendelte Részletesebben Közhasznúsági jelentése
Az Alfa Polgárőr Egyesület Közhasznúsági jelentése a 2012. évről. A Fővárosi Bíróság 2009. szeptember hó 24-én kelt 12. Pk. 60.217/2009. sz. végzésével a13451.. sorszám alatt nyilvántartásba vett Alfa Részletesebben Belváros-Lipótváros Önkormányzat Képviselő-testületének Pénzügyi Bizottsága
21/2016. (05. 10.) PB határozat 4 igen, 1 nem szavazattal elfogadta és a meghívóban szereplő 15. napirendi pont javaslatot, melynek tárgya a Belváros-Lipótváros, Budapest Főváros V. kerületének Önkormányzata Részletesebben HÁLÓZATI HÍRLEVÉL Országos Munkaerő-piaci Szolgáltató és Szakmai Támogató Hálózat III. szám
HÁLÓZATI HÍRLEVÉL Országos Munkaerő-piaci Szolgáltató és Szakmai Támogató Hálózat 2016. III. szám Kedves Partnereink! Meghitt, Békés Karácsonyi Ünnepeket és Sikerekben Gazdag Új Esztendőt Kívánunk! AKTUALITÁSOK Részletesebben A korrupció megelőzése érdekében tett intézkedések
A korrupció megelőzése érdekében tett intézkedések A kormányzati szervek A korrupció megelőzése érdekében tett főbb intézkedések: 1. Részvétel a KIM által koordinált korrupciómegelőzési program végrehajtásának Részletesebben T A R T A L O M. 1. A szervezet alapadatai. 2. Egyszeres könyvvitelt vezető alapítványok közhasznú beszámolójának mérlege
Hit és Fény Alapítvány KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008. Budapest, 2009. május 30. 2 T A R T A L O M 1. A szervezet alapadatai 2. Egyszeres könyvvitelt vezető alapítványok közhasznú beszámolójának mérlege 3. Részletesebben A Lovas Jövőjéért Egyesület. Közhasznúsági jelentése évi működéséről
Lovas Jövőjéért Egyesület Lovas, Fő u. 8. KSH azonosító: 721338 Jogállás: közhasznú Bírósági bejegyzés száma: 60.067/2009/5. A Lovas Jövőjéért Egyesület Közhasznúsági jelentése 2011. évi működéséről Tartalma: Részletesebben Horváth Zsolt: elnöki megnyitó
A Magyar Geofizikusok Egyesületének közgyűlése Horváth Zsolt: elnöki megnyitó 1 Köszöntjük társegyesületeinket: Magyarhoni Földtani Társulat Országos Magyar Bányászati és Kohászati Egyesület Eötvös Loránd Részletesebben C S A N Á D P A L O T A VÁROS ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 4/2015.(II.25.) önkormányzati rendelete. a helyi civil szervezetek támogatásáról
C S A N Á D P A L O T A VÁROS ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 4/2015.(II.25.) önkormányzati rendelete a helyi civil szervezetek támogatásáról Záradék: Kihirdetés ideje: 2015. február 25. 15. óra 40. Részletesebben Tájékoztató a Helyi Vidékfejlesztési Stratégia felülvizsgálatáról és a 2013. évi LEADER pályázatok benyújtásáról
Tisztelt Olvasó! Ön a LEADER Hírlevelét nyitotta meg képernyőjén. A LEADER Hírlevél megjelentetésével Egyesületünk legfőbb célja, hogy a Koppányvölgye Helyi Akciócsoport tervezési területén lévő 56 település Részletesebben Közúti Közlekedési Szakszervezet Szociális Alapítványa H 1081 Budapest, II. János Pál pápa tér 3. 2012. évi Közhasznúsági jelentés
Közúti Közlekedési Szakszervezet Szociális Alapítványa H 1081 Budapest, II. János Pál pápa tér 3. 2012. évi Közhasznúsági jelentés Budapest, 2013. május 28. Közúti Közlekedési Szakszervezet Szociális Alapítványa Részletesebben Civil törvény változásai. Péteri Község Önkormányzata
Civil törvény változásai Péteri Község Önkormányzata Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. Törvény A civil szervezetek Részletesebben Összefoglaló a 2014. évi ügyészségi fogalmazói pályázatról
Összefoglaló a 2014. évi ügyészségi fogalmazói pályázatról I. A pályázati felhívás és az előszűrés Az Ügyészségi Közlöny 2014. évi 6. számában megjelent 20 ügyészségi fogalmazói álláshelyre szóló pályázati Részletesebben . NAPIREND Előterjesztés Salföld Község képviselő-testület 2015. március 31-i ülésére
. NAPIREND Előterjesztés Salföld Község képviselő-testület 2015. március 31-i ülésére Tárgy: Gázló Környezet- és Természetvédő Egyesület támogatási kérelme Előterjesztő: Fábián Gusztáv polgármester Előkészítette: Részletesebben VÁROSFEJLESZTŐ TÁRSASÁGOK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2013. ÉV
VÁROSFEJLESZTŐ TÁRSASÁGOK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2013. ÉV Kecskemét, 2013. január 28. elnök 1 AZ EGYESÜLET FŐBB ADATAI Név: Rövid név: Székhely: Bírósági határozat száma: Városfejlesztők Részletesebben JOGSEGÉLYSZOLGÁLAT EGYÜTTMŰKÖDÉSI BESZÁMOLÓ
TÁMOP-2.4.8-12/1-2012-0001 A munkahelyi egészség és biztonság fejlesztése, a munkaügyi ellenőrzés fejlesztése JOGSEGÉLYSZOLGÁLAT EGYÜTTMŰKÖDÉSI BESZÁMOLÓ Előadó: Prekopa Adrienn Erna Tevékenység koordinátor Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ a Balaton Fejlesztési Tanács munkájáról és a megyei képviseletről
SOMOGY MEGYEI KÖZGYŰLÉS ELNÖKE 7400 KAPOSVÁR, Vármegyeháza, Fő utca 10. tel.: 82/898-246 e-mail: gelencser.attila@som-onkorm.hu Ügyiratszám: SMÖ/626/2014. TÁJÉKOZTATÓ a Balaton Fejlesztési Tanács munkájáról Részletesebben A Szekszárdi Kábítószerügyi Egyeztető Fórum Szervezeti és Működési Szabályzata
A Szekszárdi Kábítószerügyi Egyeztető Fórum Szervezeti és Működési Szabályzata Szekszárd 2013. február I. A Szekszárdi Kábítószerügyi Egyeztető Fórum jogállása, feladatai A Kábítószerügyi Egyeztető Fórum Részletesebben ÉVES KÖZGYŰLÉS. Elnöki beszámoló május május május 14. Hercegh Imre elnök
ÉVES KÖZGYŰLÉS Elnöki beszámoló 2012. május 9. 2014. május 14. 2013. május 14. Hercegh Imre elnök Miről lesz szó? 2014 Tisztújító Közgyűlés Mit végeztünk az elmúlt időszakban? Mit hagyunk hátra a következő Részletesebben A regionális hálózatépítés fejlesztési eredményei a Dél-dunántúli régióban
A regionális hálózatépítés fejlesztési eredményei a Dél-dunántúli régióban Csizmazia Sándorné szakmai vezető TÁMOP 3.2.2.Dél-dunántúli RHK Garay János Általános Iskola és AMI Záró konferencia a Dél-dunántúli Részletesebben Éves beszámoló 2010. A település élhetõbbé tétele szempontjából az itt élõk bevonása a község életébe az egyik legfontosabb célkitûzésünk.
Éves beszámoló 2010 Tartalom 1. A szervezet alapadatai 2. Kapott támogatások és egyéb bevételek bemutatása 3. A vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatás 4. Vagyon kimutatás a 2010. évre 5. A cél szerinti Részletesebben Szociális Otthoni Idősekért Alapítvány 1173 Budapest, Pesti út 117. Alapító okirat. (Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt)
Szociális Otthoni Idősekért Alapítvány 1173 Budapest, Pesti út 117. Alapító okirat (Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt) 2013 A Fővárosi Önkormányzat Idősek Otthona (1173 Bp., Pesti út 117.) jelen Részletesebben A Z Ö K O S T A R T A L A P Í T V Á N Y 2 0 1 4. É V I K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S E
A Z Ö K O S TART A LA P Í T V Á N Y 2 0 1 4. É V I K Ö Z HASZNÚSÁGI J E L E NTÉSE 1 Tartalomjegyzék I. Bevezető 3. oldal II. A kettős könyvvitelt vezető ÖkoStart Alapítvány közhasznú egyszerűsített éves Részletesebben 23. számú előterjesztés Egyszerű többség ELŐTERJESZTÉS. Dombóvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2013. január 31-i rendes ülésére
23. számú előterjesztés Egyszerű többség ELŐTERJESZTÉS Dombóvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2013. január 31-i rendes ülésére Tárgy: Dombóvári Polgárőrség Önvédelmi Egyesület beszámolója Részletesebben MONT Izotópdiagnosztikai Alapítvány beszámoló. 2014. 02. 03. Dr. Radics Edit
MONT Izotópdiagnosztikai Alapítvány beszámoló 2014. 02. 03. Dr. Radics Edit Változások 2013. ban Új Alapító Okirat (2012.? 2011.?) Új kuratórium Közhasznúság bejegyzése (2013. április 27.) Kötelező önállóság Részletesebben Tömör István Balatonkenese Város polgármestere
POLGÁRŐR EGYESÜLET BALATONKENESE-BALATONAKARATTYA 8174. Balatonkenese, Vörösmarty tér 8. e-mail: balatonkenese.polgarorseg@gmail.com Tel.: 06-30-621-58-71 Iktsz: 36/2013/05 Tömör István Balatonkenese Város Részletesebben - 2 - 1. ábra 2013. évi ügyészségi fogalmazói pályázatok megoszlása az első helyen megpályázott főügyészség szerint
Összefoglaló a 2013. évi ügyészségi fogalmazói pályázatról I. A pályázati felhívás és az előszűrés Az Ügyészségi Közlöny 2013. évi 6. számában megjelent 36 fogalmazói álláshelyre szóló pályázati felhívás Részletesebben I. A közoktatás-fejlesztési szolgáltatást nyújtó referencia-intézmény definíciója
I. A közoktatás-fejlesztési szolgáltatást nyújtó referencia-intézmény definíciója Egyedi, más intézmények számára is példaértékű, működésében koherens, befogadó, gyermekközpontú pedagógiai gyakorlattal, Részletesebben Balatoni Integrációs és Fejlesztési Ügynökség Közhasznú Nonprofit Kft.
Balatoni Integrációs és Fejlesztési Ügynökség Közhasznú Nonprofit Kft. A Balatoni Integrációs Kft. fő feladatai a régió jövőjét szolgáló fejlesztési dokumentumok elkészítése, megvalósulásukat segítő projektfejlesztési, Részletesebben PÁLYÁZATI KIÍRÁS. A KISZOMBORON MŰKÖDŐ CIVIL SZERVEZETEK 2015. évi TÁMOGATÁSÁRA
PÁLYÁZATI KIÍRÁS A KISZOMBORON MŰKÖDŐ CIVIL SZERVEZETEK 2015. évi TÁMOGATÁSÁRA Kiszombor Nagyközség Önkormányzatának Képviselő-testülete támogatni kívánja a település területén működő civil szervezeteket Részletesebben MONT Izotópdiagnosztikai Alapítvány beszámoló közgyűlésre. Balatonalmádi, 2015. 05. 17. Dr Radics Edit
MONT Izotópdiagnosztikai Alapítvány beszámoló közgyűlésre Balatonalmádi, 2015. 05. 17. Dr Radics Edit Változások 2013. ban Új Alapító Okirat (2012.? 2011.?) Új kuratórium Közhasznúság bejegyzése (2013. Részletesebben Tomori Pál Főiskola. Közhasznúsági jelentés 2011.
Tomori Pál Főiskola Közhasznúsági jelentés 2011. 1. Bevezetés A Tomori Pál Főiskolát a KF-SZ Kalocsai Felsőoktatási és Szolgáltató Közhasznú Társaság 2004. június 22. napján meghozott, 2/2004 sz. határozatával Részletesebben Közhasznúsági jelentés a 2009. évi működésről
Közhasznúsági jelentés a 2009. évi működésről Budapest, 2010. május 31. A Közigazgatásfejlesztési Társaság Közhasznúsági jelentése a 2009-es évről 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ A Közigazgatásfejlesztési Társaság Részletesebben Jegyzőkönyv, A közgyűlés egyhangú határozattal levezető elnöknek Lovász Lászlót választja meg.
Jegyzőkönyv, amely a Budai Polgárok Társasága 2010. március 30. napján 17 órakor tartott közgyűléséről készült. Jelen vannak a mellékelt jelenléti ív szerint 13 fő: A közgyűlés egyhangú határozattal levezető Részletesebben Fiatal Kutatók Egyesülete 1056 Budapest, Belgrád rkp. 22. 2011. évi Közhasznúsági jelentése
Fiatal Kutatók Egyesülete 1056 Budapest, Belgrád rkp. 22. 2011. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2012. május 28. dr. Kovács Tamás Elnök Fiatal Kutatók Egyesülete Közhasznúsági jelentése a 2011-es Részletesebben Salgótarján Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Városfejlesztési és Városüzemeltetési Iroda
Iktatószám: 19906-1/2013. Salgótarján Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Városfejlesztési és Városüzemeltetési Iroda JAVASLAT a Salgótarjáni Városfejlesztő Kft. megbízásaira a Salgótarján Megyei Jogú Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek Közhasznú egyszerűsített éves beszámolója
1 8 2 1 6 7 6 7 9 4 9 9 5 2 9 3 Statisztikai számjel vagy adószám (csekkszámlaszám) A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek Közhasznú egyszerűsített éves beszámolója 2 1 1 Év KORTÁRS GASZTRONÓMIAI Részletesebben ÖSSZEFÉRHETETLENSÉGI NYILATKOZAT ÉS ÉRINTETTSÉGRŐL SZÓLÓ KÖZZÉTÉTELI KÉRELEM
ÖSSZEFÉRHETETLENSÉGI NYILATKOZAT ÉS ÉRINTETTSÉGRŐL SZÓLÓ KÖZZÉTÉTELI KÉRELEM a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény 6. szerinti összeférhetetlenségről és a Részletesebben K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S
Moravcsik Alapítvány K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2006 Budapest, 2007. 2 T a r t a l o m 1. A szervezet alapadatai 2. A Moravcsik Alapítvány számviteli beszámolója 3. Kimutatás a költségvetési Részletesebben Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati Ösztöndíjpályázat évi fordulója. Székesfehérvár Megyei Jogú Város Önkormányzata
Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati Ösztöndíjpályázat 2010. évi fordulója Székesfehérvár Megyei Jogú Város Önkormányzata A Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati Ösztöndíjpályázat 2010. évi Részletesebben Papíralapon nem beküldendő
12. SZÁMÚ BESZÁMOLÓ Hiánypótlás: Korrekció: I. Forma, hiányosságok Hiányosságok Megjegyzés, egyéb útmutatás a pótláshoz Oldal 1/10 2. Elvégzett tevékenységek Tevékenység Tervezett Tényleges kezdete befejezése Részletesebben Közhasznúsági jelentés
Adószám 19171339-1-13 Bejegyző szervezet Pest Megyei Bíróság Pk.60038/1989 Regisztrációs szám TE34 Alkotó Gyermekműhely és Kulturális Iskolaegyesület 2000 Szentendre, Jókai utca 3. Közhasznúsági jelentés Részletesebben NEMZETI ADÓ ÉS VÁMHIVATAL BIZTONSÁGI TANÁCSADÓK NEMZETKÖZI SZAKMAI EGYESÜLETE II.ADR SZAKMAI KONZULTÁCIÓ. Nagy Zsolt BTE Elnök
NEMZETI ADÓ ÉS VÁMHIVATAL BIZTONSÁGI TANÁCSADÓK NEMZETKÖZI SZAKMAI EGYESÜLETE II.ADR SZAKMAI KONZULTÁCIÓ BUDAPEST VASKAPU UTCA 33-35 2014.02.17 Nagy Zsolt BTE Elnök BTE MEGALAKULÁSA - CÉLOK 2 2006.07.17. Részletesebben VÁNDOR SÁNDOR ÉS RÉVÉSZ LÁSZLÓ EMLÉKE ALAPÍTVÁNY KURATÓRIUMÁNAK ÜGYRENDJE
VÁNDOR SÁNDOR ÉS RÉVÉSZ LÁSZLÓ EMLÉKE ALAPÍTVÁNY KURATÓRIUMÁNAK ÜGYRENDJE 2009. I. Általános rendelkezések A kuratórium az alapítvány vagyonának kezelője, általános ügydöntő, ügyvivő szerve. Kezeli az Részletesebben Magyar Lábtoll-labda Szövetség 5052 Újszász, Kossuth L. u. 13. 2008. évi Közhasznúsági jelentése
Magyar Lábtoll-labda Szövetség 5052 Újszász, Kossuth L. u. 13. 2008. évi Közhasznúsági jelentése Újszász, 2009. március 10. Főtitkár 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ A Magyar Lábtoll-labda Szövetség 2008. évben Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
Adószám: 19010148-2-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 108/1990.04.09 1087 Budapest, Delej utca 24-26. 2011 Fordulónap: 2011. december 31. Beszámolási időszak: 2011. január 01. - 2011. Részletesebben 3. Az Alapítvány tevékenysége és célja: szociális tevékenység, családsegítés
Alapító Okirat 1. címe: Az alapító neve, címe dr. Herczeg Sándorné dr. Xantus László 2. Az alapítvány neve: Békésy Alapítvány 3. Az Alapítvány tevékenysége és célja: szociális tevékenység, családsegítés Részletesebben A SZEDER ( Szülők Egyesülete Diákokért Erdőkertesen) Közhasznú EGYESÜLET KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE A 2005. ÉVRŐL
A SZEDER ( Szülők Egyesülete Diákokért Erdőkertesen) Közhasznú EGYESÜLET KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE A 2005. ÉVRŐL 1. TAGTOBORZÁS, SZERVEZETÉPÍTÉS A 2003. évben 32 taggal és közel 60 támogató taggal működtünk. Részletesebben Koppányvölgyi Vidékfejlesztési Közhasznú Egyesület
Tisztelt Olvasó! Ön a LEADER Hírlevelét nyitotta meg képernyőjén. A LEADER Hírlevél megjelentetésével Egyesületünk legfőbb célja, hogy a Koppányvölgye Helyi Akciócsoport tervezési területén lévő 56 település Részletesebben KIVONAT. Kemecse Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2014. december 11-én megtartott ülésének jegyzőkönyvéből.
KIVONAT Kemecse Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2014. december 11-én megtartott ülésének jegyzőkönyvéből. A Képviselő-testület 7 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül az alábbi Részletesebben Igazságügyi Szolgálat
Igazságügyi Szolgálat Felnőtt Korú Bűnelkövetők Pártfogó Felügyelői Osztálya 1. A Felnőtt Korú Bűnelkövetők Pártfogó Felügyelői Osztálya koordinációs feladatai tekintetében: a) Illetékességi területén Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2007.
Adószám: 18259089-1-43 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 12215. Közhasznúsági jelentés 2007. Fordulónap: 2007. december 31. Beszámolási időszak: 2007. január 01. - 2007. december 31. Részletesebben Új lehetőségek a civilek számára. Morvay Levente
Új lehetőségek a civilek számára Morvay Levente Civil törvény főbb szabályozási területei Szervezeti formák Működés keretei Letétbe helyezés Civil Információs Portál Közhasznú jogállás szabályozása Nemzeti Részletesebben KETTŐS KÖNYVVITELT VEZETŐ EGYÉB SZERVEZETEK KÖZHASZNÚ EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓJÁNAK EREDMÉNYKIMUTATÁSA

matches: Bíróság Pf.204 Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság