text:
Vj-1/1999
2003. 01. 22.
Kf. II. 39. 940/2002/2. szám
A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a Magyar Állatorvosi Kamara (Budapest) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) alperes ellen versenyügyben hozott közigazgatási határozat felülvizsgálata iránt indított perében a Fővárosi Bíróság 2000. évi március hó 10. napján kelt 2.K.37.696/1999/3. számú ítélete ellen a felperes részéről 4. sorszám alatt beadott és a Kf.II.39.940/2000/3. számon módosított fellebbezésének elbírálása során a 2003 évi január hó 22. napján megtartott nyilvános tárgyaláson meghozta a következő
A Legfelsőbb Bíróság az elsőfokú bíróság ítéletének, fellebbezéssel nem támadott részét nem érinti, fellebbezett részét akként változtatja meg, hogy az alperes Vj-1/1999/25. számú határozatát részben megváltoztatva a felperest terhelő bírság összegét 200.000.- (azaz kettőszázezer) forintra szállítja le.
Az első fokú és a fellebbezési eljárásban felmerült költségeiket a felek maguk viselik.
A tárgyi illetékfeljegyzési jog folytán le nem rótt fellebbezési eljárási illetéket az állam viseli.
Az 1996. június 16-án megalakult Magyar Állatorvosi Kamara küldöttgyűlése 1997. október 15.napján fogadta el a kötelező kamarai tagság miatt minden állatorvosra irányadó etikai szabályzatát.
Az alperes által megindított versenyfelügyeleti eljárásban készült és 1999. február 8-án kelt jelentés megállapította, hogy a szabályzat gazdasági versenyt korlátozó rendelkezéseket tartalmaz.
Az etikai szabályzat VI. 4. pontjában rögzítette, hogy az állatorvos "ne keltse tevékenységének olyan hírét, látszatát, hogy a többi állatorvosnál kedvezőbb eredményt tud elérni, vagy kedvezőbb árral dolgozik". A XI. 2.3.4. pontok azt tartalmazták, hogy a kamara által ajánlott összeg az a minimális munkadíj, amely alatt az állatorvos nem dolgozhat. A XI.13. pont előírta a kialkudott orvosi díj nem fizetése esetében követendő eljárást. E szerint az orvos legfeljebb 60 napos fizetési haladékot adhat, amelynek eredménytelen eltelte után az adós megrendelése (az elsősegélynyújtás kivételével) a kamarai tagok által nem teljesíthető. A szolgáltatások munkadíj tételeinek közzététele 1998. július 1-től hatályosan történt meg.
Az alperes az 1999. március 11-én kelt Vj-1/1999/25. számú határozatában megállapította, hogy a felperes etikai szabályzatának a VI/4. pontjában foglalt reklámtilalom, a XI.3.4. pontja szerinti minimálár és a XI.13. pontjában rögzített egységesen alkalmazandó fizetési határidő és annak elmulasztása esetén a kamara minden tagjára kötelező szolgáltatás megtagadása a gazdasági verseny korlátozásának tilalmába ütközik. E kikötések alkalmazását 30 napon belül megtiltotta és egyebekben az eljárást megszüntetve a felperest 1 millió forint bírság megfizetésére kötelezte. A határozat indokolásában rögzítette, hogy az etikai szabályzat kifogásolt rendelkezései összeegyeztethetetlenek a gazdasági verseny kívánalmaival, mert a szabályzatból a versenykorlátozó cél vagy hatás megállapítható, ezért a felperes jogsértését a tisztességtelen piaci magatartás és versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény (a továbbiakban : Tpvt .) 11. § (1) bekezdése és 77 . § (1) bekezdésének c/ pontja alapján megállapította és megtiltotta a kifogásolt kikötések alkalmazását, egyben mellőzte a 17. § alapján a felperes mentesítését a 11. §-ban foglalt tilalom alól. A felperesre kiszabott bírság összegét illetően arra hivatkozott, hogy a versenyjogsértésen kívül figyelemmel volt a felperes gazdálkodási adataira is.
A felperes keresetében az alperes határozatának megváltoztatását elsősorban a jogsértés hiánya miatt, másodsorban a mentesítés alkalmazásával, harmadsorban pedig a bírság összegének jelentős csökkentésével kérte. Az utóbbival összefüggésben kifejtette, hogy szabályozása során kizárólag a szakmai szabályok betartásához fűződő köztestületi és állattartói érdekek vezették. A verseny befolyásolása és korlátozása nem állt az érdekében.
Az elsőfokú bíróság ítéletében a felperes keresetét elutasította. Megállapította, hogy a Tpvt. 11. § (1) bekezdésére alapított versenyjogsértés megvalósult. A Tpvt. 11. §-ában foglalt tilalom alóli mentesítéshez a 17. § (1) bekezdésének a/-b/ pontjaiban írt együttes feltételek nem valósultak meg. A bírság vonatkozásában kifejtette, hogy a Tpvt. 78. § (2) bekezdése alapján az ott írt szempontokat figyelembe véve és értékelve a felperes gazdálkodásának adatait, valamint a súlyosabban minősülő, a verseny szabadságát sértő magatartásokat, a bírság csökkentésére lehetőség nincs.
A felperes a fellebbezési eljárásban módosított fellebbezésében az első fokú ítélet és az alperes határozatának megváltoztatását csak a bírság körében kérte, annak jelentős mérséklésével.
Az alperes ellenkérelmében az elsőfokú bíróság ítéletének helybenhagyását kérte.
A fellebbezési eljárásban a felek egyezően adták elő, hogy a felperes etikai szabályzatát az alperes által kifogásolt részében, annak megfelelően módosította.
A fellebbezés részben alapos.
A Tpvt. 78. § (1) bekezdése értelmében az eljáró versenytanács bírságot szabhat ki azzal szemben, aki a törvény rendelkezéseit megsérti. A (2) bekezdés pedig a bírság ősszege megállapításával kapcsolatos mérlegelési szempontokat sorolja fel.
E szerint a jogsérelem súlyát, ezen belül a gazdasági verseny veszélyeztetettségének fokát és a fogyasztási érdekek sérelmének körét; a fél piaci helyzetét és a törvénybe ütköző magatartás ismételt tanúsítását kell a bírság kiszabásakor értékelni.
Az alperes határozatában a bírság összegének megállapítását akként indokolta, hogy "A bírság ősszegének kiszabásakor (78. §) figyelemmel volt a kamara gazdálkodási adataira is."
Az alperes határozata indokolásában a bírság összegét a határozat indokolásából következtethetően a jogsérelmet súlyosnak értékelve a felperes gazdálkodásának adatait is figyelembe véve állapította meg. A Tpvt. 78. § (1) bekezdése alapján a (2) bekezdés szerinti - és a perbeli esetben adott - egyéb kőrülményeket nem vizsgálta. Az alperes által feltárt versenyjogsértések valóban alkalmasak voltak a piaci verseny szabadságának megsértésére és korlátozására, azonban ez a jogsértés nem volt olyan súlyú, amely az alperes által megállapított bírság összegét önmagában indokolta volna. A Tpvt. 11. § (1) bekezdése szerinti versenyjogsértés megvalósult, azonban a fogyasztói érdekek sérelmét nem lehetett megállapítani, a 78. § (2) bekezdése alapján.
A felperes az etikai szabályzatot 1997. október 15-én fogadta el, az alperes felügyeleti eljárása az 1999. február 8-án készült jelentéssel Lezárult. A felperes a versenyfelügyeleti eljárásban is állította (dr. Szabó Tamás 1999. február 2-ki meghallgatása), hogy az etikai szabályzat alapján eljárást nem folytattak, az alperes által kifogásolt részek gyakorlati alkalmazására nem került sor.
A felperes már a versenyfelügyeleti eljárásban kilátásba helyezte az etikai szabályzat módosítását az alperes áltat kifogásolt részek vonatkozásában és ennek utóbb - a feleknek a perben tett egyező előadása szerint - eleget tett. A Legfelsőbb Bíróság a felek egyező előadásából és a rendelkezésre álló iratokból azt is megállapította, hogy a felperes az etikai szabályzat versenykorlátozó rendelkezései miatt etikai eljárást nem indított, törvénysértő magatartást első alkalommal tanúsított, ezen felül az alperes eljárásában a felperes gazdálkodásának adatait nem tárta fel, így azt az alperes és az elsőfokú bíróság határozatában nem is értékelhette volna. Ezért az alperesnek a gazdálkodási adataira alapított érvelése a bírság összegét illetően nem volt meggyőző. Önmagában a versenyjogsértés súlya - figyelemmel a fogyasztói érdekek bizonyítható sérelmének hiányára is - az egy millió forint bírság kiszabását nem indokolta. A felperes köztestületi formában működő szakmai szervezetként alkotta meg a versenykorlátozó rendelkezéseket is tartalmazó etikai szabályzatot, ezért a piaci helyzetét is értékelve az ismertetett körülmények együttes mérlegelésével a Legfelsőbb Bíróság a 200.000.- Ft bírság kiszabását találta indokoltnak.
Mindezekre tekintettel a Legfelsőbb Bíróság az elsőfokú bíróság ítéletének fellebbezett részét a Pp. 253. § (2) bekezdése alapján megváltoztatta, és az alperes határozatát részben megváltoztatva, a felperest terhelő bírság összegét 200. 000. - Ft-ra szállította le a Tpt. 83. §-ának (4) bekezdése alapján.
Az első fokú eljárásban az alperes perköltség megállapításra nem tartott igényt. A másodfokú eljárásban a felperes fellebbezését a Pp. 247. § (2) bekezdésével összhangban megváltoztatta, és azt az első fokú ítélet teljes megváltoztatása helyett csak a bírságot érintő részre vonatkozóan tartotta fenn. Ebből következően az eredeti fellebbezési kérelemhez képest csak részben tekinthető pernyertesnek a másodfokú eljárásban is, ezért a Legfelsőbb Bíróság akként rendelkezett, hogy a Pp. 81. § (1) bekezdése alapján a felek költségeiket maguk viselik.
A felperes az 1990. évi XCIII. tv. 5. § (1) bekezdés d/ pontja alapján, az alperes a c/ pont alapján illetékmentes. A tárgyi illetékfeljegyzési jog folytán le nem rótt fellebbezési eljárási illeték viselésére vonatkozó rendelkezés a 6/1986.(VI.26.) IM rendelet 14. §-án alapul.
Budapest, 2003. évi január hó 22. napján
Vj-1/1999/25
1999. 01. 13

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság


text:
etyeki kúria - Vinoport - bor, cuvée, sommelier, borkóstoló, borvacsora, borász, aszú, pezsgő, fehérbor, vörösbor
Borbála Napi Nyitott Pince Nap
2013. december 8. - Etyek, Etyeki Kúria
Légy az Etyeki Kúria vendége december 8-án, 10:30-18h között a pincészetben, ahol már karácsonyi hangulatban lehet a Kúria teljes borsorát, illetve a frissen palackba került 2012-es Pinot Noirt kóstolni. Ha még nem láttad az új pincét, most alkalmad lesz csak bennfenteseknek túrát is végigjárni. A nap folyamán Jagicza Patrícia Kogart díjas festőművész alkotásai kerülnek kiállításra. Ezen a napon minden borvásárlásra 20% kedvezményt adnak.
Borbála-napi nyitott pince
2012. december 8. - Etyek, Etyeki Kúria
10 év után először, idén nem tartják meg a szokásos Borbála-napi nyitott pince rendezvényt az Etyeki Kúriánál. Aki járt náluk mostanában, olvassa hírlevelüket vagy követi Facebook oldalukat, biztosan értesült már a pincebővítésről, aminek következménye, hogy nem tudnak megfelelő helyszínt biztosítani az eseménynek. Aggodalomra azonban semmi ok, december 8-án szombaton mégis kinyitnak, így ellátogathatnak hozzájuk, akik a hagyományos Borbála napon tervezték volna beszerezni a borokat. Borok és csokoládék
A bor és a csokoládé remek párost alkot, erről már tavaly is meggyőződhettek mindazok, akik ellátogattak az Etyeki Kúria kóstolójára. Szántó Tibor csokoládé mester idén is ellátogat az Etyeki Kúriához, hogy a pincészet boraihoz komponált csokoládékkal nyűgözze le a vendégeket. Új tematikával és még izgalmasab

matches: kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


11. §47 A tűzvédelmi hatóság külön jogszabályban meghatározott esetekben engedélyező, tiltó és korlátozó intézkedéseket tesz, a tűzesettel kapcsolatban tűzvizsgálati eljárást folytat le és hatósági bizonyítványt ad ki, valamint a tűzvédelmi kötelezettségeiket megsértőkkel szemben tűzvédelmi bírságot szab ki.
11/A. §48 A tűzvédelmi hatóság által lefolytatott eljárásokban a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény szerinti függő hatályú döntésben nem kell rendelkezni a kérelmezett jog gyakorlásáról.
(4)64 A piacfelügyeleti eljárásokban az ügyintézési határidő negyvenöt nap.
(5)65 A jogerősen kiszabott piacfelügyeleti bírság meg nem fizetése esetén a kiszabott összeget késedelmi pótlék terheli, amelynek mértéke minden naptári nap után a felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének 365-öd része. A piacfelügyeleti bírság és a késedelmi pótlék adók módjára behajtandó köztartozás.
14. §68 (1)69 A tűzvizsgálati eljárás ügyintézési határideje harmincöt nap.
(5)87 A felelős műszaki vezető – annak hiányában a kivitelező – köteles a jogerős építési engedélyben, a tűzvédelmi dokumentációban és a műszaki előírásokban szereplő tűzvédelmi követelményeket a kivitelezés során megtartani, megvalósítani, a tervezési hiányosságok megszüntetését a tervezőnél és a beruházónál kezdeményezni.
(3)150 A jogerősen kiszabott tűzvédelmi bírság meg nem fizetése esetén a kiszabott összeget késedelmi pótlék terheli, amelynek mértéke minden naptári nap után a felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének 365-öd része. A tűzvédelmi bírság és a késedelmi pótlék adók módjára behajtandó köztartozás.
j)183 a települési önkormányzat hivatásos tűzoltóság, önkormányzati tűzoltóság és önkéntes tűzoltó egyesület fenntartásához való hozzájárulásának részletes szabályait.184
(2)185 Felhatalmazást kap a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter, hogy rendeletben határozza meg:
1. az Országos Tűzvédelmi Szabályzatot,186
2.187 a tűzvédelmi szakértői tevékenység folytatásának részletes feltételeit, az e tevékenységre jogosító bejelentés rendjét, a szakértők nyilvántartásának személyes adatot nem tartalmazó adattartalmát, valamint a nyilvántartás vezetésére vonatkozó részletes eljárási szabályokat, továbbá a szakértői tevékenységre jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartásának esetén alkalmazandó jogkövetkezményeket,
3. a tűzesetek vizsgálatára vonatkozó szabályokat,188
4.189 a hivatásos katasztrófavédelmi szervek, a tűzvédelmi szakértők, az önkéntes tűzoltó egyesületek szaktevékenységet ellátó tagjainak, az önkormányzati és létesítményi tűzoltóságok állománya tagjainak, a gazdálkodó tevékenységet folytató magánszemélyeknél, jogi személyeknél, jogi és természetes személyek jogi személyiséggel nem rendelkező szervezeteinél a katasztrófavédelem, a polgári védelem és a tűzvédelem szakágazatokban foglalkoztatóknak és foglalkoztatottaknak, a katasztrófa- és tűzvédelmi szakmai képesítést nyújtó oktatási intézmények oktatást, képzést, vizsgáztatást végző tagjainak, illetve azok szakmai felügyeletét végző személyek képesítési követelményeit, képzési rendszerét.190
5. a tűzvédelmi szakvizsgára kötelezett foglalkozási ágakat, munkaköröket és a szakvizsga részletes szabályait,191
6. a központi költségvetési előirányzat terhére igényelhető beruházási, fejlesztési támogatás pályázati rendszerét,192
7.193 a beépített tűzjelző berendezés vagy beépített tűzoltó berendezés létesítéséhez, átalakításához, bővítéséhez, használatbavételéhez és megszüntetéséhez szükséges engedély iránti kérelem tartalmát, a létesítési kötelezettség eseteit, valamint az engedélyezés feltételeit,194
9. azon technikai eszközök körét, amelyek beszerzését a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter által vezetett minisztérium szervezésében vagy útján lehet igényelni és a beszerzés pályázati feltételeit,196
10. a tűzoltási, műszaki mentési és az ezekhez kapcsolódó tűzvédelmi technika tervezésének, fejlesztésének, rendszeresítésének, felülvizsgálatának és javításának követelményeit és ellenőrzési rendszerét,197
11.198 a tűzoltóság tűzoltási és műszaki mentési tevékenységének általános szabályait, a TMMT készítésével érintett létesítmények kiválasztására vonatkozó szabályokat, a TMMT tartalmi követelményeit.199
12.200 a tűzvédelmi szabályzat általános elveit, a tűzvédelmi használati szabályok tartalmi követelményeit és a tűzvédelmi használati szabályok készítésére kötelezettek körét, annak eseteit,201
13. a tűzoltósági célokat szolgáló ingatlanok, tűzvédelmi berendezések, tűzoltó szakfelszerelések rendeltetéstől eltérő használatának szabályait,202
14. a tűzoltóságok által végezhető szolgáltatások körét és szabályait,203
15.204 a tűzvédelmi megfelelőségi tanúsítvány beszerzésére vonatkozó szabályokat,
16.205 az európai uniós jogi aktusok, nemzeti, harmonizált, vagy európai szabványok által nem vagy nem teljes körűen szabályozott tűzoltó-technikai termék, építési termékek vonatkozásában a tűzvédelmi, biztonságossági követelményeket,
19. a hivatásos tűzoltóságok Szolgálati Szabályzatát,207
20–22.208
23. a tűzvédelem műszaki követelményeinek megállapítását,209
24.210 az e törvény 12. § (1) bekezdésében meghatározott tevékenységek folytatásának részletes feltételeit, a tevékenységek bejelentésének és a tevékenységet folytatók nyilvántartásának személyes adatot nem tartalmazó adattartalmát, valamint a bejelentésre és a nyilvántartás vezetésére vonatkozó részletes eljárási szabályokat, továbbá a tevékenységekre jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartásának esetén alkalmazandó jogkövetkezményeket,211
25.212 az önkormányzati tűzoltóság legkisebb létszámára, létesítményeinek és felszereléseinek minimális mennyiségére, minőségére, a szolgálat ellátására, az egyenruházatra és viselésére, az egyenruházaton viselt jelzések rendjére, ki- és továbbképzésekre, az egyes beosztásokhoz szükséges személyi és anyagi feltételekre, a kitüntetések viselésének rendjére, az önkormányzati tűzoltó foglalkozás egészségügyi vizsgálata szempontjaira vonatkozó szabályokat,
26.213 a műszaki előírás által meghatározott tűzállósági vagy tűzvédelmi követelménnyel érintett, de a 305/2011/EU rendelet hatálya alá nem tartozó építményszerkezetek esetében a műszaki előírásban meghatározott követelményeknek való megfelelés tűzvédelmi szakértői vagy tűzvédelmi tervezői nyilatkozattal történő igazolhatóságának eseteit és módját,214
27.215 a tűzvédelmi műszaki irányelvek kidolgozásáért felelős bizottság létrehozására, összetételére, feladatkörére és működésére vonatkozó részletes szabályokat.216
(4)218 Felhatalmazást kapnak az érintett miniszterek, hogy a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben állapítsák meg a tűzvédelem és a műszaki mentés ágazatukra vonatkozó különös szabályait.219
(6)221 Felhatalmazást kap a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter, hogy
a) a tűzoltóságok és a Magyar Honvédség tűzvédelmi szerveinek együttműködési rendjét a honvédelemért felelős miniszterrel,222
b)223 a Budapest Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtér tűzvédelmi, műszaki mentési feladatait ellátó hivatásos tűzoltóság működésére, fenntartására és fejlesztésére vonatkozó szabályokat a közlekedésért felelős miniszterrel,224
c) az erdők tűzvédelmére vonatkozó szabályokat az erdőgazdálkodásért felelős miniszterrel,225
d)226 az egyes tűzmegelőzési hatósági, szakhatósági eljárásokért és szolgáltatásokért fizetendő igazgatás szolgáltatási díj mértékét és körét, a díj beszedésével, kezelésével, nyilvántartásával, visszatérítésével kapcsolatos részletes szabályokat az adópolitikáért felelős miniszterrel227
e)228 a tűzvédelmi tervezői tevékenység engedélyezési eljárásáért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértékét az adópolitikáért felelős miniszterrel
(2)229 A 2013. július 1. előtt a tűzoltó-technikai termékként kezelt építési termékekre kiadott, 2013. július 1-jéig hatályukat nem vesztett tűzvédelmi megfelelőségi tanúsítványok és forgalmazási engedélyek – az azokban meghatározott érvényességi időtől függetlenül – 2016. július l-jéig hatályosak.
49. §233 A tűzvédelmi szabályzatokat az erről szóló miniszteri rendelet hatálybalépését követő hat hónapon belül kell kiadni.
50. §234 Ez a törvény az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a 89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2011. március 9-i 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
51. §235 E törvény 4. § i) pontja az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
47 A 11. § a 2011: CXXVIII. törvény 106. §-ával megállapított szöveg.
48 A 11/A. §-t a 2015: CLXXXVI. törvény 34. § (1) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
64 A 13/A. § (4) bekezdését a 2011: CXXVIII. törvény 108. §-a iktatta be, szövege a 2015: CLXXXVI. törvény 34. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
65 A 13/A. § (5) bekezdését a 2011: CXXVIII. törvény 108. §-a iktatta be.
69 A 14. § (1) bekezdése a 2015: CLXXXVI. törvény 34. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
87 A 21. § (5) bekezdése a 2013: CXCII. törvény 15. § (1) bekezdés m) pontja szerint módosított szöveg.
150 A 43. § (3) bekezdését a 2011: XXI. törvény 1. § (2) bekezdése iktatta be.
171 Lásd a 259/2011. (XII. 7.) Korm. rendeletet, a 227/2014. (IX. 4.) Korm. rendeletet, a 318/2017. (XI. 7.) Korm. rendeletet.
185 A 47. § (2) bekezdése a 2006: XCIV. törvény 24. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
186 Lásd a 28/2011. (IX. 6.) BM rendeletet, az 54/2014. (XII. 5.) BM rendeletet.
187 A 47. § (2) bekezdés 2. pontja a 2009: LVI. törvény 126. § (3) bekezdésével megállapított, a 2015: CLXXXVI. törvény 35. § c) pontja szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
188 Lásd a 44/2011. (XII. 5.) BM rendeletet.
189 A 47. § (2) bekezdés 4. pontja a 2012: CLXXXI. törvény 51. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
190 Lásd a 10/2008. (X. 30.) ÖM rendeletet, a 9/2015. (III. 25.) BM rendeletet.
191 Lásd a 45/2011. (XII. 7.) BM rendeletet.
192 Lásd a 21/2009. (VII. 8.) ÖM rendeletet.
193 A 47. § (2) bekezdés 7. pontját a 2011: CXXVIII. törvény 130. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2015: CLXXIX. törvény 17. § (1) bekezdése iktatta be.
194 Lásd a 73/2015. (XII. 21.) BM rendeletet.
195 A 47. § (2) bekezdés 8. pontját a 2011: CXXVIII. törvény 130. §-a hatályon kívül helyezte.
196 Lásd a 48/2005. (X. 31.) BM rendeletet, a 21/2009. (VII. 8.) ÖM rendeletet.
197 Lásd a 15/2010. (V. 12.) ÖM rendeletet.
198 A 47. § (2) bekezdés 11. pontja a 2011: CXXVIII. törvény 129. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
199 Lásd a 34/2009. (XII. 29.) ÖM rendeletet, a 39/2011. (XI. 15.) BM rendeletet.
200 A 47. § (2) bekezdés 12. pontja a 2015: CLXXIX. törvény 17. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
201 Lásd a 30/1996. (XII. 6.) BM rendeletet.
202 Lásd a 32/2009. (XI. 30.) ÖM rendeletet, a 34/2009. (XII. 29.) ÖM rendeletet, a 42/2011. (XI. 30.) BM rendeletet.
203 Lásd a 37/1997. (VI. 11.) BM rendeletet, a 42/2011. (XI. 30.) BM rendeletet.
204 A 47. § (2) bekezdés 15. pontját a 2009: CXXXIII. törvény 14. § (4) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: CXCII. törvény 14. § (1) bekezdése iktatta be.
205 A 47. § (2) bekezdés 16. pontja a 2013: CXCII. törvény 14. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
206 A 47. § (2) bekezdés 18. pontját a 2011: CXXVIII. törvény 130. §-a hatályon kívül helyezte.
207 Lásd a 11/1997. (II. 18.) BM rendeletet, az 1/2006. (VI. 26.) ÖTM rendeletet.
208 A 47. § (2) bekezdés 20–22. pontját a 2011: CXXVIII. törvény 130. §-a hatályon kívül helyezte.
209 Lásd a 3/2009. (II. 4.) ÖM rendeletet.
210 A 47. § (2) bekezdés 24. pontját a 2009: LVI. törvény 126. § (4) bekezdése iktatta be.
211 Lásd a 15/2010. (V. 12.) ÖM rendeletet, a 45/2011. (XII. 7.) BM rendeletet, az 54/2014. (XII. 5.) BM rendeletet.
212 A 47. § (2) bekezdés 25. pontját a 2011: CXXVIII. törvény 129. § (4) bekezdése iktatta be.
213 A 47. § (2) bekezdés 26. pontját a 2013: XCIII. törvény 28. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CXCII. törvény 14. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
214 Lásd az 55/2013. (X. 2.) BM rendeletet.
215 A 47. § (2) bekezdés 27. pontját a 2013: CXCII. törvény 14. § (4) bekezdése iktatta be.
216 Lásd az 53/2014. (XII. 5.) BM rendeletet.
217 A 47. § (3) bekezdését a 2006: XCIV. törvény 26. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
218 A 47. § (4) bekezdése a 2006: XCIV. törvény 24. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
219 Lásd az 1/1999. (III. 3.) KüM rendeletet, a 28/2000. (X. 11.) EüM rendeletet, a 14/1999. (X. 22.) IM rendeletet, a 6/2003. (VII. 20.) MeHVM rendeletet, a 18/2008. (VIII. 6.) HM rendeletet, a 15/2017. (X. 20.) HM rendeletet.
220 A 47. § (5) bekezdését a 2006: XCIV. törvény 26. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
221 A 47. § (6) bekezdése a 2006: XCIV. törvény 24. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
222 Lásd a 44/2011. (XII. 5.) BM rendeletet.
223 A 47. § (6) bekezdés b) pontja a 2012: XXXI. törvény 9. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
224 Lásd a 60/2012. (XI. 30.) BM rendeletet.
225 Lásd a 4/2008. (VIII. 1.) ÖM rendeletet.
226 A 47. § (6) bekezdés d) pontját a 2011: CXXVIII. törvény 129. § (5) bekezdése iktatta be.
227 Lásd a 16/2012. (IV. 3.) BM rendeletet.
228 A 47. § (6) bekezdés e) pontját a 2011: CCVII. törvény 33. § (3) bekezdése iktatta be.
229 A 48. § (2) bekezdését a 2006: XCIV. törvény 26. § a) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: XCIII. törvény 29. §-a iktatta be, szövege a 2015: CXX. törvény 17. §-ával megállapított szöveg.
230 A 48. § (3) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 245. pontja hatályon kívül helyezte.
231 A 48. § új (4) bekezdését a 2005: XCVI. törvény 11. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (4) bekezdés számozását (5) bekezdésre változtatva. A 48. § (4) bekezdését a 2006: XCIV. törvény 26. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
232 A 48. § eredeti (4) bekezdésének számozását a 2005: XCVI. törvény 11. §-a (5) bekezdésre változtatta. A 48. § (5) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 245. pontja hatályon kívül helyezte.
233 A 49. § a 2006: XCIV. törvény 25. §-ával megállapított szöveg.
234 Az 50. §-t a 2013: XCIII. törvény 30. §-a iktatta be.
235 Az 51. §-t a 2015: CXX. törvény 18. §-a iktatta be.


text:
Az Alkotmánybíróság 2011. június 20-21-i teljes ülése
– A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény 103. § (1) bekezdése és a 110. § (2) bekezdése alkotmányellenességének vizsgálata tárgyában készült határozat tárgyalása;
– Az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 6. § (4) bekezdés b) pontja, valamint 259. § 18. pontja alkotmányellenességének vizsgálata tárgyában készült végzés tárgyalása;
– Az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény és a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény egyes rendelkezései alkotmányellenességének vizsgálata tárgyában készült végzés tárgyalása;
– Az Országos Választási Bizottság 379/2010. (V. 19.) OVB határozata ellen emelt kifogás vizsgálata tárgyában készült határozat tárgyalása;
– A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 2009. december 31. napjáig hatályos 170. § a) pontja „egészségbiztosítási járulékot, munkavállalói járulékot és számított jövedelemadó előleget” szövegrésze alkotmányellenességének vizsgálata tárgyában készült határozattervezet tárgyalása;
– A Legfelsőbb Bíróság Kfv.IV.37.778/2009/6. sz. végzésével szemben benyújtott, a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 273. § (1) bekezdése alkotmányellenességének vizsgálata tárgyában készült határozattervezet tárgyalása;
– A fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény; a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló 2008. évi XLVII. törvény; a gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és korlátairól szóló 2008. évi XLVIII. törvény, valamint a távollevők között kötött szerződésekről szóló 17/1999. (II. 5.) Korm. rendelet alkotmányellenességének vizsgálata tárgyában készült határozattervezet tárgyalása,
– A Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 48. § (4) bekezdése alkotmányellenességének vizsgálata tárgyában készült végzéstervezet tárgyalása;
– A Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról és az egyes közigazgatási nemperes eljárásokban alkalmazandó szabályokról szóló 2005. évi XVII. törvény 3. § (3) bekezdés utolsó mondata alkotmányellenességének vizsgálata tárgyában készült végzéstervezet tárgyalása;
– Az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 77. § (1) bekezdés b) pontja alkotmányellenességének vizsgálata tárgyában készült végzéstervezet tárgyalása;
A közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény 92/A. § (2) bekezdése alkotmányellenességének vizsgálata tárgyában készült végzéstervezet tárgyalása;
– Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény Melléklet IV/1. pontja alkotmányellenességének vizsgálata tárgyában készült végzéstervezet tárgyalása;
– A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 221/A. § (3) bekezdés a) pontja alkotmányellenességének vizsgálata tárgyában készült végzéstervezet tárgyalása;
– A kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény egyes rendelkezései alkotmányellenességének vizsgálata tárgyában készült végzéstervezet tárgyalása;
– Az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 11. § (2) bekezdés d) pontja és 68. §-a alkotmányellenességének vizsgálata tárgyában készült végzéstervezet tárgyalása.
Összefoglaló az Alkotmánybíróság 2011. június 20-21-i teljes üléséről
Az Alkotmánybíróság a június 20-21-i teljes ülésen megtárgyalta a napirendjén szereplő előterjesztéseket. A testület tagjai az alábbi döntéseket hozták:
– a szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény 103. § (1) bekezdése és a 110. § (2) bekezdése alkotmányellenességének vizsgálata tárgyában készült határozat. (341/B/2001. AB határozat);
Az Alkotmánybíróság elutasította a szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény 103. § (1) bekezdése és a 110. § (2) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt. Az Alkotmánybíróság az érdemi összefüggés hiányát állapította meg a törvény támadott, a perújítással kapcsolatos rendelkezései és az ártatlanság vélelmét, valamint a védelemhez való jogot garantáló alkotmányi rendelkezések között.
– az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 6. § (4) bekezdés b) pontja, valamint 259. § 18. pontja alkotmányellenességének vizsgálata tárgyában készült végzés. (537/B/2009. AB végzés);
Az Alkotmánybíróság visszautasította az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 6. § (4) bekezdés b) pontja, valamint 259. § 18. pontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt, mert – tekintettel az Alkotmány 32/A. § (2) bekezdésére – nincs hatásköre a két támadott rendelkezés felülvizsgálatára.
– az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény és a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény egyes rendelkezései alkotmányellenességének vizsgálata tárgyában készült végzés. (158/B/2009. AB végzés);
Az Alkotmánybíróság visszautasította az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 126. § (3) bekezdése, 142. § (3) bekezdése, valamint 159. § (2) bekezdés ba) pontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt, mert – tekintettel az Alkotmány 32/A. § (2) bekezdésére – nincs hatásköre a támadott rendelkezések felülvizsgálatára.
– az Országos Választási Bizottság 379/2010. (V. 19.) OVB határozata ellen emelt kifogás vizsgálata tárgyában készült határozat. (969/H/2010. AB határozat);
Az Alkotmánybíróság helybenhagyta az Országos Választási Bizottság 379/2010. (V. 19.) OVB határozatát. Az Alkotmánybíróság a határozattal szemben benyújtott kifogás érveit megalapozatlannak találta. Az OVB hitelesítette az országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítését. Az íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról, hogy az Alkotmánybíróság előtti eljárásban bármely magyar állampolgár jogosult valamennyi indítványozó által kezdeményezett eljárás irataiba betekinteni, és az iratról – a személyes adatok kivételével – másolat kiadását igényelni?”
– mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség vizsgálata tárgyában készült határozat. (A jogalkotó nem alkotta meg azt a jogszabályt, ami az ingyenes és kötelező általános iskolai oktatásban részt vevő valamennyi tanuló részére ingyenesen biztosítaná a tankönyvellátást.) (1251/E/2010. AB határozat);
Az Alkotmánybíróság elutasította azt a mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítványt, amely szerint az Alkotmány 70/F. §-át sértő alkotmányellenes mulasztás terheli a jogalkotót, mivel nem alkotta meg azt a jogszabályt, ami az ingyenes és kötelező általános iskolai oktatásban részt vevő valamennyi tanuló részére térítésmentesen biztosítaná a tankönyvellátást. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a hatályos törvényi szabályozás a kötelező általános iskolai képzésben résztvevő valamennyi tanuló részére nem, csupán a törvényben meghatározott feltételeknek megfelelő jogosultak számára biztosítja az ingyenes tankönyvellátást.
A határozat teljes szövege –>
– a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 34/A. §-a alkotmányellenességének vizsgálata tárgyában készült határozat. (1252/B/2010. AB határozat);
Az Alkotmánybíróság elutasította a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 34/A. §-a alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványokat. A támadott rendelkezés szerint Magyar Bírósági Végrehajtói Kamarát az önálló bírósági végrehajtói szervezetrendszer fenntartása érdekében az önálló bírósági végrehajtó hatáskörébe tartozó végrehajtási ügyek után általános költségátalány illeti meg. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítványozó alaptalanul érvelt azzal, hogy a fizetendő átalánydíj az adós ellen folyó végrehajtási eljárással nincsen kapcsolatban. A határozat indokolása szerint a költségátalány a közfeladatot közhatalom gyakorlásával ellátó kamara működtetésének részbeni fedezetét szolgálja.
– a jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló 2001. évi CIV. törvény 1. § (2) bekezdése alkotmányellenességének vizsgálata tárgyában készült határozat. (37/B/2009. AB határozat);
Az Alkotmánybíróság elutasította a jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló 2001. évi CIV. törvény 1. § (2) bekezdése és 2. § (1)-(2) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt. A határozat indokolása szerint a kivételek megteremtésével a jogalkotó nem lépett át azon a határon, amely a büntetőpolitikai célszerűség, ésszerűség tartományán kívül esik, és amely így megteremtené a lehetőségét a normaszöveg vizsgálatának az Alkotmány 57. § (1) bekezdése alapján.
– a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 2009. december 31. napjáig hatályos 170. § a) pontja „egészségbiztosítási járulékot, munkavállalói járulékot és számított jövedelemadó előleget” szövegrésze alkotmányellenességének vizsgálata tárgyában készült határozat. (376/B/2010. AB határozat);
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 2009. december 31. napjáig hatályos 170. § a) pontjának „egészségbiztosítási járulékot, munkavállalói járulékot és számított személyi jövedelemadó előleget” szövegrésze alkotmányellenes volt, ezért az a Fővárosi Munkaügyi Bíróság 5.M.2307/2009. szám alatti perében nem alkalmazható.
– a Legfelsőbb Bíróság Kfv.IV.37.778/2009/6. sz. végzésével szemben benyújtott, a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 273. § (1) bekezdése alkotmányellenességének vizsgálata tárgyában készült határozat. (880/D/2010. AB határozat);
Az Alkotmánybíróság elutasította a Legfelsőbb Bíróság Kfv.IV.37.778/2009/6. számú végzésével szemben benyújtott, a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 273. § (1) bekezdésével összefüggésben előterjesztett alkotmányjogi panaszt. Az Alkotmánybíróság megállapította: az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében meghatározott jogorvoslathoz való jog azt a követelményt támasztja – de azt sem abszolút követelményként –, hogy az első fokon meghozott érdemi döntésekkel szemben magasabb fórumhoz lehessen fordulni, illetve hatósági döntésekkel szemben rendelkezésre álljon a bírói út. Ebből következően a rendkívüli jogorvoslat alkotmányossági megítélése kívül esik az Alkotmány 57. § (5) bekezdésének érvényesülési körén.
– a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról és az egyes közigazgatási nemperes eljárásokban alkalmazandó szabályokról szóló 2005. évi XVII. törvény 3. § (3) bekezdés utolsó mondata alkotmányellenességének vizsgálata tárgyában készült végzés. (294/B/2009. AB végzés);
Az Alkotmánybíróság megszüntette az eljárást a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról és az egyes közigazgatási nemperes eljárásokban alkalmazandó szabályokról szóló 2005. évi XVII. törvény 3. § (3) bekezdés utolsó mondata alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában, mert az már érdemben elbírált jogszabályi rendelkezéssel azonos jogszabályhely alkotmányossági vizsgálatára irányult.
– az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 77. § (1) bekezdés b) pontja alkotmányellenességének vizsgálata tárgyában készült végzés. (219/B/2008. AB végzés);
Az Alkotmánybíróság visszautasította az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 77. § (1) bekezdés b) pontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt, mert – tekintettel az Alkotmány 32/A. § (2) bekezdésére – csak korlátozottan van hatásköre a támadott rendelkezés felülvizsgálatára.
– a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény 92/A. § (2) bekezdése alkotmányellenességének vizsgálata tárgyában készült végzés. (411/B/2010. AB végzés);
Az Alkotmánybíróság megszüntette a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény 92/A. § (2) bekezdés alkotmányellenességének megállapítása és megsemmisítése iránt folytatott eljárást, mert a támadott rendelkezést hatályon kívül helyezte a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény módosításáról szóló 2010. évi LXXXVIII. törvény 87. § (1) bekezdése.
– az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény Melléklet IV/1. pontja alkotmányellenességének vizsgálata tárgyában készült végzés. (859/B/2008. AB végzés);
Az Alkotmánybíróság visszautasította az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény Melléklet IV/1. pontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt, mert – tekintettel az Alkotmány 32/A. § (2) bekezdésére – csak korlátozottan van hatásköre a támadott rendelkezés felülvizsgálatára.
– a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 221/A. § (3) bekezdés a) pontja alkotmányellenességének vizsgálata tárgyában készült végzés. (279/B/2007. AB végzés);
Az Alkotmánybíróság visszautasította a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 221/A. § (3) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezésére irányuló kérelmet, mert az indítvány érdemi elbírálásra alkalmatlan.
– A kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény egyes rendelkezései alkotmányellenességének vizsgálata tárgyában készült végzés. (242/D/2006. AB végzés);
Az Alkotmánybíróság megszüntette a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 1. §-a, 2. § a), e), f), g) i), j), k) pontjai, 3. § (1)–(2), illetve (4) –(7) bekezdései, 4. §-a,, 5. § (1)– (4), valamint (7)–(9) bekezdései, 6. § (4)–(6) bekezdései, 7. §-a, 9. § (2) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárást, mert az indítvány benyújtását követően a törvény valamennyi rendelkezése (nem csupán a támadott normaszöveg) több ízben megváltozott, gyökeresen átalakult és a jogszabály kiegészült új rendelkezésekkel is.
– az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 11. § (2) bekezdés d) pontja és 68. §-a alkotmányellenességének vizsgálata tárgyában készült végzés. (1656/B/2010. AB végzés)
Az Alkotmánybíróság visszautasította az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 11. § (2) bekezdés d) pontja és 68. §-a alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt, mert – tekintettel az Alkotmány 32/A. § (2) bekezdésére – csak korlátozottan van hatásköre a támadott rendelkezések felülvizsgálatára.

matches:
§ 18
Bíróság
§ 18
§ 18
Bíróság
Bíróság
Bíróság


text:
21268/2016/START. PÁLYÁZATI FELHÍVÁS a Fényképezőgépek és projektorok beszerzése tárgyban - PDF
Download "21268/2016/START. PÁLYÁZATI FELHÍVÁS a Fényképezőgépek és projektorok beszerzése tárgyban"
1 21268/2016/START PÁLYÁZATI FELHÍVÁS a Fényképezőgépek és projektorok beszerzése tárgyban Budapest,
3 21268/2016/START számú P Á L Y Á Z A T I F E L H Í V Á S Fényképezőgépek és projektorok beszerzése tárgyú pályáztatáshoz 1. Ajánlatkérő neve, címe, telefon- és telefaxszáma ( ) MÁV-START Vasúti Személyszállító Zártkörűen Működő Részvénytársaság (rövidített cégnevén: MÁV-START Zrt.) Székhely: 1087 Budapest, Könyves Kálmán krt Számlázási cím: 1426 Budapest, Pf.27. Számlavezető bank: Raiffeisen Bank Zrt. Számlaszám: IBAN kód: HU SWIFT: UBRTHUHB Adóigazgatási szám: Statisztikai számjel: Cégbíróság: Fővárosi Törvényszék Cégbírósága Cégjegyzék száma: Kapcsolattartási cím: MÁV Szolgáltató Központ Zrt Budapest, Könyves Kálmán krt Címzett: Bergerné Erki Zsuzsanna Telefon: (+36-1) Fax: (+36-1) A Pályázat tárgya: Fényképezőgépek és projektorok beszerzése a MÁV-START Zrt. részére Az Ajánlatkérő által meghatározott részletes műszaki és kereskedelmi elvárásokat a Pályázati felhívás műszaki melléklete (1. számú melléklet) és a Szerződéstervezet (2. számú melléklet) tartalmazza. 3. A Pályázat műszaki leírása, illetőleg a minőségi követelmények, teljesítménykövetelmények: A részletes műszaki követelményeket a Pályázati felhívás műszaki melléklete tartalmazza. Környezetvédelmi termékdíjra vonatkozó rendelkezések: a. Amennyiben a megajánlott termék környezetvédelmi termékdíj megfizetésére kötelezett, abban az esetben nyilatkozni kell a környezetvédelmi termékdíj mértéke vonatkozásában és arról, hogy a környezetvédelmi termékdíj megfizetését, bevallását a NAV részére jogszabály, vagy átvállalás alapján Ajánlatkérő, Ajánlattevő, vagy Harmadik Fél köteles megtenni. Amennyiben a környezetvédelmi termékdíjat Harmadik fél köteles megfizetni és bevallani, akkor erre vonatkozóan kérjük nyilatkozatban a kötelezett nevesítését. (Nyilatkozatminták 9. sz. melléklet). b. Amennyiben a környezetvédelmi termékdíj megfizetésére és bevallására Ajánlattevő köteles, abban az esetben Ajánlattevő kötelezettséget vállal arra, hogy a környezetvédelmi termékdíjról szóló évi LXXXV. törvény, valamint annak végrehajtásáról szóló 343/2011.(XII.29.) Korm. rendelet szerint jár el. 4. A szerződés meghatározása: [ ] adásvételi szerződés [ ] adásvételi keretszerződés - 3-
4 [ ] letéti szerződés [ ] vállalkozási keretszerződés [ ] vállalkozási szerződés [ ] stb....(be kell írni a szerződés típust, ha fentieken kívül más típusút szeretnénk kötni) 5. A szerződés időbeli hatálya, teljesítési határidő(k), jótállás: A szerződés a mindkét fél részéről történő aláírása napján lép hatályba és a szerződésből eredő kötelezettségek maradéktalan teljesítésével szűnik meg. A vállalt teljesítési határidő(k)re vonatkozóan az ajánlattevő az ajánlatában nyilatkozni köteles azzal, hogy a teljesítési határidő értékelési szempontnak minősül. A teljesítési határidő(k) nem lehet(nek) hosszabb(ak), mint a szerződés mindkét fél általi aláírásától számított 60 nap; a 60 napnál hosszabb szállítási határidőt tartalmazó ajánlat érvénytelennek minősülhet. A teljesítési határidőt naptári nap(ok)ban kell megadni. A vállalt jótállási időtartamára vonatkozóan az ajánlattevő az ajánlatában nyilatkozni köteles azzal, hogy a jótállás nem minősül értékelési szempontnak. A jótállás minimális időtartama minden termék esetében 12 hónap, az ennél rövidebb jótállási időtartamot tartalmazó ajánlat érvénytelennek minősülhet. 6. Részekre/(termékcsoport(ok)ra)történő ajánlattétel [ ] igen (vagy) [ ] nem lehetséges. Többváltozatú ajánlat [ ] tehető (vagy) [ ] nem tehető 7. A teljesítés helye: [ ] Ajánlatkérő Szerződésben megjelölt Telephelye(i) [ ] Ajánlattevő Székhelye 8. Az ellenszolgáltatás teljesítésének feltételei, biztosítékok: Az igazolt teljesítést követően, a mindkét Fél által aláírt szerződés feltételeinek megfelelően kiállított számla és a szerződés szerint kötelezően csatolandó okmányok kézhezvételétől számított 30 napon belül. Ajánlatkérő előleget, kötbért nem fizet, és semmiféle fizetési biztosítékot nem nyújt. A szerződésszerű teljesítést biztosító jogintézmények és mellékkötelezettségek: [ ] késedelmi kötbér, [ ] hibás teljesítési kötbér, [ ] meghiúsulási kötbér, [ ] teljesítési biztosíték, [ ] jóteljesítési biztosíték, [ ] egyéb szerződést biztosító mellékkötelezettségek a szerződéstervezetben meghatározottak szerint. 9. Az ajánlatok bírálati szempontja: Ajánlatkérő az ajánlatokat [ ] legalacsonyabb cikkszintű egységár, [ ] legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás, [ ] összességében legelőnyösebb (adott esetben részszempontok megadás szükséges) [ ] Nettó ár, [ ] Garancia időszak, [ ] Szállítási határidő, [ ] egyéb értékelési szempontok (adott esetben. bírálati szempontja szerint értékeli. - 4-
5 Az ellenszolgáltatás összege tartalmazza a szerződésszerű teljesítés valamennyi felmerülő közvetlen és közvetett költségét, így különösen a leszállítandó termékek ellenértékét, valamint a szállítási, rakodási, csomagolási költségeket, a jótállási és szavatossági kötelezettségek költségeit, valamint a környezetvédelmi termékdíjról szóló évi LXXXV. törvény, valamint annak végrehajtásáról szóló 343/2011.(XII.29.) Korm. rendelet szerinti környezetvédelmi termékdíjat) költséget, ezen ár kerül elbírálásra.. A megajánlott összegen felül Ajánlattevő semmilyen egyéb ellenszolgáltatásra nem tarthat igényt. Az ajánlati ár a szerződés teljes időbeli hatálya alatt érvényes, rögzített ár. Az ajánlatokat nettó HUF pénznemben kérjük megadni! Bírálati szempontrendszer: Értékelési részszempont: Súlyszám: 1. Készülékek összára (nettó HUF) 90% 2. Szállítási határidő (naptári nap) 10% Értékelés módszer ismertetése: A bírálat során az adható pontszám minimum és maximum értéke valamennyi részszempont esetében 1-10 pont. Minden részszempontnál a kapott pontszámot Ajánlatkérő megszorozza az adott részszemponthoz tartozó súlyszámmal. Ezek az értékek összeadódnak, az összeg adja az Ajánlattevő összpontszámát. Az 1. értékelési részszempont vonatkozásában az ajánlattevőknek, forintban kifejezett, nettó árat kell megadni. A legalacsonyabb megajánlás a legjobb. Abban az esetben amennyiben az Ajánlattevő az árat alulprognosztizálja, az ebből eredő pluszköltségeket, kiadásokat stb. nem háríthatja át az Ajánlatkérőre, és ez nem mentesíti a teljesítési kötelezettség alól. Ezen szemponton belül az Ajánlatkérő a nettó összárakat veti össze és a legelőnyösebbet (legalacsonyabbat) preferálja. Az 2. értékelési részszempont vonatkozásában az ajánlattevőknek, naptári napban meghatározott szállítási határidőt kell megadni. A legalacsonyabb megajánlás a legjobb. A maximálisan megajánlható szállítási határidő 60 naptári nap. A 60 napot meghaladó szállítási határidő megajánlása az ajánlat érvénytelenségé vonhatja maga után. Abban az esetben amennyiben az Ajánlattevő a szállítási határidőt alulprognosztizálja, az ebből eredő pluszköltségeket, kiadásokat stb. nem háríthatja át az Ajánlatkérőre, és ez nem mentesíti a teljesítési kötelezettség alól. Ezen szemponton belül az Ajánlatkérő a szállítási határidőket veti össze és a legelőnyösebbet (legalacsonyabbat) preferálja. Ez képletben meghatározva a következőt jelenti ezen bírálati részszempontok tekintetében: Xlegkedvezőbb Xvizsgált *10 Xlegkedvezőbb = értékelési részszempontra tett legkedvezőbb ajánlat Xvizsgált = értékelési szempont tekintetében a vizsgált ajánlat megajánlása - 5-
6 Az ajánlatban szereplő árnak fixnek kell lennie, vagyis az Ajánlattevők semmilyen formában és semmilyen hivatkozással sem tehetnek változó árat tartalmazó ajánlatot. Az árnak tartalmaznia kell mindazokat a költségeket, amelyek az ajánlat tárgyának eredményfelelős megvalósításához, az ajánlati feltételekben rögzített feltételek betartásához szükségesek. 10. Részvételi feltételek: Kizáró okok Az eljárásban nem lehet Ajánlattevő, alvállalkozó, akikkel szemben az alábbi kizáró okok fennállnak: a) végelszámolás alatt áll, vagy vonatkozásában csődeljárás elrendeléséről szóló bírósági végzést közzétettek, vagy az ellene indított felszámolási eljárást jogerősen elrendelték, vagy ha a gazdasági szereplő személyes joga szerinti hasonló eljárás van folyamatban, vagy aki személyes joga szerint hasonló helyzetben van; b) tevékenységét felfüggesztette vagy akinek tevékenységét felfüggesztették; c) gazdasági, illetve szakmai tevékenységével kapcsolatban jogerős bírósági ítéletben megállapított bűncselekményt követett el, amíg a büntetett előélethez fűződő hátrányok alól nem mentesült; vagy akinek tevékenységét a jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló évi CIV. törvény 5. -a (2) bekezdés b), vagy g) pontja alapján a bíróság jogerős ítéletében korlátozta, az eltiltás ideje alatt, vagy ha az ajánlattevő tevékenységét más bíróság hasonló okból és módon jogerősen korlátozta; d) egy évnél régebben lejárt adó-, vámfizetési vagy társadalombiztosítási járulékfizetési kötelezettségének - a letelepedése szerinti ország vagy az ajánlatkérő székhelye szerinti ország jogszabályai alapján - nem tett eleget, kivéve, ha megfizetésére halasztást kapott; e) a letelepedése szerinti ország nyilvántartásában nincs bejegyezve; f) felfüggesztett adószámmal rendelkezik; g) gazdasági, illetőleg szakmai tevékenységével kapcsolatban öt évnél nem régebben meghozott jogerős bírósági ítéletben megállapított jogszabálysértést követett el; h) a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló évi LVII. törvény 11. -a, vagy az Európai Unió Működéséről szóló Szerződés 101. cikke szerinti öt évnél nem régebben meghozott jogerős és végrehajtható versenyfelügyeleti határozatban vagy a versenyfelügyeleti határozat bírósági felülvizsgálata esetén a bíróság jogerős és végrehajtható határozatában megállapított és bírsággal sújtott jogszabálysértést követett el versenyeztetési eljárás során; illetőleg ha az Ajánlattevő ilyen jogszabálysértését más versenyhatóság vagy bíróság öt évnél nem régebben jogerősen megállapította, és egyúttal bírságot szabott ki. Továbbá nem lehet Ajánlattevő, aki: i) nem EU-, EGT- vagy OECD-tagállamban vagy olyan államban rendelkezik adóilletőséggel, mellyel Magyarországnak kettős adózás elkerüléséről szóló egyezménye van, vagy j) a szerződéssel kapcsolatban megszerzett jövedelme az adóilletősége szerinti országban kedvezményesebben adózna (a jövedelemre kifizetett végleges, adóvisszatérítések után kifizetett adót figyelembe véve), mint ahogy a gazdasági szereplő az adott országból származó belföldi forrású jövedelme után adózna. Ennek a feltételnek nem kell eleget tennie a gazdasági szereplőnek, ha Magyarországon bejegyzett fióktelepe útján fogja teljesíteni a szerződést és a fióktelepnek betudható jövedelemnek minősülne a szerződés alapján kapott jövedelem, k) olyan nem szabályozott tőzsdén jegyzett társaság, amelynek a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló évi CXXXVI. törvény 3. r) pontja szerinti tényleges tulajdonosa nem megismerhető. - 6-
7 l) olyan gazdasági szereplő, amelyben közvetetten vagy közvetlenül több mint 25%-os tulajdoni résszel vagy szavazati joggal rendelkezik olyan jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, amelynek tekintetében az i), j) és k) pontokban meghatározott feltételek fennállnak. Amennyiben a több, mint 25%-os tulajdoni résszel vagy szavazati hányaddal rendelkező gazdasági társaság társulásként adózik, akkor az ilyen társulás tulajdonos társaságaira vonatkozóan kell az i) pont szerinti feltételt megfelelően alkalmazni. m) olyan gazdasági szereplő, amely, illetőleg amely személy közreműködői, alvállalkozói vonatkozásában olyan valós vagy potenciális érdekellentét áll fenn, mely az Ajánlatkérő részére nyújtandó szolgáltatásokat érintené vagy a jelen pályázat alapján megkötendő szerződés szerinti feladatai független, pártatlan ellátását bármely módon veszélyeztetné. n) az adott eljárásban előírt adatszolgáltatási kötelezettség teljesítése során olyan hamis adatot szolgáltat, vagy hamis nyilatkozatot tesz, amely a verseny tisztaságát veszélyezteti Igazolási módok: Ajánlattevők vonatkozásában: Az a) b) és e) - f) pontok tekintetében az igazolás módja: Ajánlatkérő Ajánlattevő cégkivonatát saját hatáskörben vizsgálja. (a honlapról letölthető változat alapján) Folyamatban lévő változásbejegyzési eljárás esetében az ajánlathoz csatolni kell a cégbírósághoz benyújtott változásbejegyzési kérelmet, valamint annak és a cégbíróság által megküldött digitális átvételi elismervény e-aktáját. Egyéni vállalkozók esetében vállalkozói igazolvány másolata, vagy a közhiteles adatbázisból kinyomtatott igazolás csatolandó. A c) - d), illetve g) h), illetve i) - n) pontok tekintetében az igazolás módja: az Ajánlattevő cégszerűen aláírt nyilatkozata Alvállalkozó vonatkozásában: Ajánlattevő cégszerűen aláírt nyilatkozata arról, hogy az általa a szerződés teljesítése során igénybe venni kívánt alvállalkozók vonatkozásában a kizáró okok nem állnak fenn Alkalmassági feltételek az ajánlattevőre vonatkozóan: Pénzügyi és gazdasági alkalmassági követelmények: Alkalmatlan az Ajánlattevő, ha a teljes nettó - általános forgalmi adó nélkül számított árbevétele a pályázati felhívás közzétételét megelőző három üzleti évben összesen nem érte el a nettó Ft-ot, azaz nettó kettőmillió forintot Az igazolás módja: A saját vagy jogelődje utolsó három üzleti évéről szóló, az ajánlattevő által cégszerűen aláírt árbevételi nyilatkozat.(iii/7.sz. melléklet) Műszaki, szakmai alkalmassági követelmények: Alkalmatlan az Ajánlattevő, ha nem rendelkezik a pályázati felhívás közzétételétől visszafelé számított megelőző három évben (azaz megelőző 36 hónapban) összesen az alábbi referenciával: - 7-
8 Legalább nettó Ft, azaz nettó egymillió-ötszázezer forint értékű szerződésszerű teljesítést igazoló referenciával a Pályázat tárgya szerinti termékek (adásvétele) szállítása tárgyában Az igazolás módja: Ajánlattevőnek csatolnia kell a cégjegyzésre jogosult személy (vagy meghatalmazottja) által aláírt a pályázati felhívás közzétételétől visszafelé számított megelőző három évre (azaz 36 hónapra) vonatkozó referencialistát minimálisan az alábbi tartalommal: Szerződés hatálya(év, hó, naptól- (év, hó, napig) Szerződést kötő másik fél megnevezése Kontaktszemély neve telefonszáma és/vagy címe) Megkötött szerződés pontos tárgya Ellenszolgáltatás teljes nettó összege (Érték, pénznem) A teljesítés szerződésszerű volt-e(igen/nem) A referencialistát a fent megjelölt minimális tartalommal olyan formában kell benyújtani, hogy abból egyértelműen megállapítható legyen, hogy az Ajánlattevő megfelel-e az előírt alkalmassági követelménynek. Felhívjuk az Ajánlattevők figyelmét, hogy a referenciákra vonatkozó fenti adatok feltüntetését üzleti titokra hivatkozással sem lehet megtagadni az ajánlatban. Amennyiben Ajánlatevő kéri a megadott információk üzleti titokként kezelését, úgy Ajánlatkérő azokat ekként kezeli. Felhívjuk az Ajánlattevők figyelmét arra, hogy közös ajánlattétel esetén a Közös Ajánlattevőknek (Konzorciumnak) együttesen kell a megjelölt alkalmassági követelményeknek való megfelelésüket igazolni. 11. Ajánlatkérő a Pályázatban a 10. pontban részvételi feltételként kért igazolások és nyilatkozatok tekintetében, valamint az pontban részletezett dokumentumok tekintetében teljes körű hiánypótlási lehetőséget biztosít. Hiánypótlás során az ajánlat nem módosulhat, csak az ajánlat érvényességéhez szükséges dokumentumokat lehet benyújtani. Hiánypótlásban olyan adat, információ, dokumentum nem pótolható, amely az ajánlati árat befolyásolja, módosítja. Hiánypótlás során Ajánlatkérő által nem kért dokumentumok is pótolhatók (önkéntes hiánypótlás). 12. Az ajánlattétel nyelve, nyelvei: Magyar (HU) Amennyiben az ajánlatban idegen nyelvű dokumentum szerepel, annak azzal tartalmában megegyező magyar nyelvű fordítását is csatolni kell az ajánlathoz. Ajánlatkérő elfogadja a nem magyar nyelven benyújtott dokumentumok Ajánlattevő általi cégszerűen aláírt felelős fordítását is. Amennyiben a magyar és az idegen nyelvű változat között eltérés van, úgy a magyar változat az irányadó. A nem magyar nyelven benyújtott ajánlatok magyar nyelvre történő felelős fordítását az Ajánlattevő köteles vállalni, illetve az így felmerülő költséget Ajánlattevő köteles viselni. 13. Ajánlattételi határidő: :00 óra. 14. Az ajánlat benyújtásának módja: Az ajánlatokat -en, az hez csatolt mellékletként, pdf formátumban, cégszerűen aláírva a címre kérjük benyújtani a pályázati felhívás 13. pontjában megadott határidőig. - 8-
9 A késve érkező dokumentumok az ajánlat érvénytelenségét vonhatják maguk után. 15. Ajánlat(ok)felbontási helye, ideje: Az Ajánlatkérő nyilvános ajánlati bontást nem tart. 16. Annak meghatározása, hogy az eljárásban lehet-e tárgyalni, vagy a benyújtott ajánlatokat tárgyalás nélkül bírálják el: Ajánlatkérő az eljárás során nem kíván tárgyalásokat lefolytatni az Ajánlattevőkkel a szerződéses feltételekről és szakmai tartalomról, de fenntartja magának a jogot arra, hogy ettől indokolás nélkül eltérjen. Ajánlatkérő ilyen irányú döntése esetén a tárgyalás tartásáról és annak időpontjáról az Ajánlatkérő írásban (fax vagy útján) küld külön értesítést. Fentiek alapján Ajánlattevőknek csatolniuk kell a Pályázati felhívás mellékletét képező szerződéstervezetet a megfelelő helyeken kitöltve, szignálva, egyebekben változatlan szövegtartalommal. Ajánlatkérő a megküldött ajánlatok elbírálása során megvizsgálja, hogy az ajánlatok megfelelneke a Pályázati felhívásban, a mellékleteiben, valamint a jogszabályokban meghatározott feltételeknek. Az érvényes ajánlatokat a jelen Pályázati felhívásban és a mellékleteiben foglaltak szerint értékeli. Ajánlatkérő az ajánlatok értékelését követően fenntartja a jogot elektronikus árlejtés vagy ártárgyalás tartására, melynek időpontjáról az érvényes ajánlatot tevők részére írásban ( vagy fax útján) értesítést küld Elektronikus árlejtés(adott esetben): I. Ajánlatkérő az érvényes ajánlatot tevők részvételével elektronikus árlejtést (e-aukció) tart. Az Ajánlattevők az ajánlatukat egy elektronikus aukciós felületen tudják megtenni. A felületre történő regisztráció és az e-aukción történő részvétel díjtalan. Ajánlatkérő az elektronikus licitet erre jogosult Szolgáltató rendszerének segítségével bonyolítja le. Szolgáltató megnevezése, adatai: Cégnév: Electool Hungary Kft. Iroda: 1123 Budapest, Alkotás utca 53. MOM Park C ép. III. em. Cégjegyzékszám: Telefonszám [Helpdesk]: [+36 1] Faxszám: [+36 1] Az elektronikus aukció lebonyolítására szolgáló informatikai rendszer jellemzőiről az alábbi linken található információ: Az elektronikus aukció tervezett időpontja: Az e-aukció részletes ütemezéséről és eljárási cselekményeiről Ajánlatkérő külön értesítésben tájékoztatja az érvényes ajánlatot benyújtott Ajánlattevőket Ártárgyalás: Egy érvényes ajánlat esetében Ajánlatkérő arra vonatkozó értesítése esetén Ajánlattevőnek az ellenszolgáltatás tekintetében kell új ajánlatot benyújtaniuk az ártárgyalás alkalmával. Amennyiben ártárgyalásra nem kerül sor, úgy az ajánlat benyújtásával az ellenszolgáltatás tekintetében is beáll az ajánlati kötöttség. - 9-
10 Az ártárgyalás szabályai a következők: Az ártárgyalás célja új árajánlat benyújtása. Az ártárgyalásra két fordulóban kerül sor. Az ártárgyalás az Ajánlattevő jelenlétében történik. Az Ajánlattevő az tárgyalási forduló lezárásaként árajánlatát zárt borítékban nyújtja be az Ajánlatkérő részére (cégszerűen aláírt Felolvasólapon). Az ártárgyalás első fordulója során az Ajánlatkérő számára kedvezőbb értéket kell megajánlani, mint amely árajánlat az ajánlattételi határidőre benyújtott ajánlatban szerepelt. Az ártárgyalás második fordulója során az ajánlatkérő számára kedvezőbb értéket kell megajánlani, mint amely árajánlat az első fordulóban benyújtott ajánlatban szerepelt. Ajánlatkérő minden tárgyalásról jegyzőkönyvet készít, melyet a tárgyalás befejezését követő két munkanapon belül az Ajánlattevőnek alá kell írnia. Ajánlatkérő az Ajánlattevőnek a jegyzőkönyvből 1 példányt aláírást követően átad, vagy két munkanapon belül azt részére megküldi. A tárgyaláson csak a képviseleti jogosultságát igazoló személy vehet részt az Ajánlattevő részéről. Az ártárgyaláson a részvétel kötelező, amennyiben nem kerül ajánlat benyújtásra az ártárgyalás során, úgy az az ajánlat érvénytelenségét vonhatja maga után. Ajánlatkérő felhívja Ajánlattevő figyelmét, hogy az ártárgyaláson való részvétel nem jelenti automatikusan a benyújtott ajánlat/alapajánlat érvényességét. 17. A Pályázat eredményről szóló tájékoztató tervezett időpontja: Ajánlatkérő a Pályázat eredményéről írásban ( útján) tájékoztatja az Ajánlattevőket tervezetten: A szerződéskötés tervezett időpontja: Az ajánlati kötöttség minimális időtartama: ajánlattételtől számított 90 nap. 20. Egyéb információk: Nyilatkozatminták átvétele: Ajánlatkérő jelen Pályázatban nyilatkozatmintákat készített (beleértve a szerződéstervezetet, műszaki mellékletet), melyet térítésmentesen bocsát az Ajánlattevők rendelkezésére Ajánlati biztosíték: Ajánlatkérő a pályázatban való részvételt nem köti biztosíték nyújtásához Konzultáció: Ajánlattevők az alapajánlat összeállításának érdekében írásban kérdéseket tehetnek fel Ajánlatkérő felé ( ben az 1. pont szerint) az ajánlattételi határidő lejártának napját megelőző 6. napig, mely kérdésekre Ajánlatkérő az ajánlattételi határidő lejártának napját megelőző 2. napjáig megküldi válaszait. Az előzőekben megjelölt határidőn túl, vagy egyéb módon érkezett kérdések, vagy a Pályázat tárgyától eltérő kérdések megválaszolásától Ajánlatkérő indoklás nélkül eltekinthet
11 Az eljárással kapcsolatos minden információkérést kizárólag az 1. pontban megjelölt kapcsolattartó személynél, írásban, útján lehet benyújtani Pályázat benyújtása: Az ajánlatokat -en, az hez csatolt mellékletként, pdf formátumban, cégszerűen aláírva az címre kérjük benyújtani a pályázati felhívás 13. pontjában megadott határidőig Ajánlat tartalma: Ajánlattevőnek az alábbi dokumentumokat kell az ajánlathoz csatolni: 1. a cégszerűen aláírt Felolvasólapot kitöltve az Ajánlat adataival (nyilatkozatminta szerint) pdf formátumban; 2. ajánlattevőnek cégszerűen aláírt, a megajánlott termékek ismertetését tartalmazó, magyar nyelvű műszaki adatlapját, amelyekből ajánlatkérő minden kétséget kizáróan meg tudja állapítani a műszaki adatok, paraméterek megfelelőségét; 3. a cégjegyzésre jogosult személy(ek) közjegyző által készített aláírási címpéldányát, vagy a Ctv. 9. -a szerinti, ügyvéd által ellenjegyzett aláírás-mintáját egyszerű másolati példányban. Amennyiben az ajánlatot nem a cégjegyzésre jogosult vezető tisztségviselő írja alá, úgy csatolni szükséges a cégjegyzésre jogosult vezető tisztségviselő által aláírt meghatalmazást, melynek tartalmaznia kell a meghatalmazott aláírás mintáját is; Ajánlatkérő felhívja az Ajánlattevők figyelmét, hogy az ajánlat (nyilatkozat, kötelezettségvállalás) aláírására vonatkozó meghatalmazás aláírására meghatalmazóként kizárólag az Ajánlattevő vezető tisztségviselője jogosult, a cégvezető és a képviseletre feljogosított munkavállaló a Ptk. 3:116. (3) bekezdés alapján az ajánlat (nyilatkozat, kötelezettségvállalás) aláírására meghatalmazást érvényesen nem adhat; 4. Ajánlattevő alkalmasságát alátámasztó igazolásokat, nyilatkozatokat (Jelen Pályázati felhívás 10. pontja szerint); 5. Ajánlattevő által cégszerűen aláírt nyilatkozatot a kizáró okok fenn nem állása vonatkozásában; 6. Alvállalkozó vonatkozásában kell a cégszerűen aláírt nyilatkozatot az alábbi tartalommal Nemleges nyilatkozat, amennyiben alvállalkozót nem vesz igénybe; Alvállalkozó neve, székhelye; Pályázatnak az(ok) a része(i), amelynek teljesítéséhez Ajánlattevő alvállalkozót vesz igénybe; Teljesítésnek az a százalékos aránya, amelyben a megjelölt alvállalkozó közreműködik; Nyilatkozat arra vonatkozóan, hogy az igénybe venni kívánt Alvállalkozók vonatkozásában sem állnak fenn jelen Pályázati felhívásban meghatározott kizáró okok; 7. Ajánlattevőnek csatolnia kell ajánlata részeként a Pályázati felhívás mellékletét képező Szerződéstervezetet a megfelelő helyeken kitöltve, szignálva, egyebekben változatlan szövegtartalommal; 8. Ajánlattevő nyilatkozatát a felhívásban és a szerződésben foglalt feltételek elfogadására, a szerződés teljesítésére és a kért ellenszolgáltatásra, az ajánlatában foglalt tartalommal; 9. Ajánlattevőnek cégszerűen aláírt műszaki megfelelőségi nyilatkozatát arról, hogy a mindenkori teljesítéskor a műszaki leírásban előírt paramétereknek megfelelő termékeket szállít; - 11-
12 10. Ajánlattevőnek cégszerűen aláírt nyilatkozatban nyilatkoznia kell, hogy a termékek hol rendelkeznek magyarországi szervizzel (cím); 11. Ajánlattevőnek cégszerűen aláírt nyilatkozatban nyilatkoznia kell, hogy a termékek rendelkeznek a forgalomba hozatalhoz előírt minősítésekkel (CE), engedélyekkel. 12. Környezetvédelmi termékdíj nyilatkozatot arról, hogy a megajánlott termék környezetvédelmi termékdíj megfizetésére kötelezett-e Közös ajánlattétel: Közös ajánlattétel esetén az ajánlatban utalni kell az ajánlattételi szándékra, s meg kell nevezni a Közös Ajánlattevőket, illetve az Ajánlattevők kötelesek maguk közül egy, a Pályázati eljárásban a közös Ajánlattevők nevében eljárni jogosult képviselőt megjelölni (név, cím, kapcsolattartó, elérhetőség feltüntetésével). Közös ajánlattétel esetén a közös Ajánlattevőknek megállapodást kell kötniük egymással, melyben szabályozzák a közös ajánlattevők egymás közötti és az Ajánlatkérővel való kapcsolatát. A Megállapodásnak az alábbi kötelező elemeket kell tartalmaznia: - a közös Ajánlattevők közös fellépési formájának ismertetését és - az ajánlat aláírási módjának ismertetését, és - a részesedés mértékének feltüntetését, és - a vezető tag (a képviselő) megjelölését azzal, hogy a képviselő korlátozás nélkül jogosult valamennyi közös ajánlattevőt képviselni az ajánlatkérővel szemben a jelen Pályázati eljárásban, az ajánlatkérő által az ajánlattevő, illetve az ajánlattevő által az ajánlatkérő felé tett jognyilatkozatokban, és - az ajánlatban vállalt kötelezettségek megosztásának ismertetését, és - az ajánlatban vállalt kötelezettségeken belül azokat, amelyeket: i. az egyes Ajánlattevők külön-külön teljesítenek (az érintett ajánlattevő megnevezésével), ii. amelyeket egynél több Ajánlattevő együttesen teljesít (az érintett ajánlattevők megnevezésével), iii. és azon kötelezettségeket, amelyek teljesítése érdekében harmadik személlyel kívánnak szerződést kötni. - azon megállapodást, miszerint közös Ajánlattevők a szerződésben vállalt valamennyi kötelezettség teljesítéséért egyetemleges felelősséget vállalnak, és - az ajánlat a benyújtásának napján érvényes és hatályos, annak teljesítése, alkalmazhatósága vagy végrehajthatósága felfüggesztő (hatályba léptető), bontó feltételtől, illetve harmadik személy vagy hatóság jóváhagyásától nem függ. Az ajánlattevők személye közös ajánlattétel esetén az ajánlattételi határidő lejárta után nem változhat. Közös ajánlattétel esetén csatolni kell a közös Ajánlattételi nyilatkozatot (Nyilatkozatminta szerint) Egyéb feltételek: Az ajánlatok összeállításával és benyújtásával kapcsolatban felmerült összes költség az Ajánlattevőt terheli. Ajánlatkérő a Ptk. 6:74. (1) bekezdésének, illetve a Ptk. 6:76. (1) alkalmazását kizárja. Ajánlatkérő fenntartja magának a jogot, hogy a pályázatot indoklás nélkül a pályáztatás bármely szakaszában eredménytelennek nyilvánítsa;a beszerzési igényétől a szerződéskötés előtt bármikor, indoklás nélkül elálljon, továbbá, hogy a szerződés megkötését megtagadja. A szerződés a nyertes kihirdetésével nem jön létre, Ajánlatkérőt szerződéskötési kötelezettség nem terheli. Ajánlatkérő felhívja Ajánlattevők figyelmét arra, hogy a pályázati felhívás visszavonása, módosítása, továbbá a Pályázati eljárás bármely okból történő - 12-
13 eredménytelenné nyilvánítása, vagy a szerződés aláírásának egyéb okból való meghiúsulása esetén az Ajánlatkérő az Ajánlattevő(k) számára kár-, költségtérítést semmilyen jogcímen nem fizet, vele szemben semmiféle igény, követelés nem érvényesíthető. Ajánlattevők az Ajánlatkérő azon döntése kapcsán, mely ajánlatukat érvénytelennek minősíti, sem jogorvoslatra, sem kártérítésre, kártalanításra vagy egyéb megtérítési igény érvényesítésére nem jogosultak. Érvénytelen az ajánlat, ha: az ajánlattételi határidőn túl érkezik a Pályázatban részvételi feltételként kért igazolások és nyilatkozatok nem, vagy nem megfelelő módon igazolják Ajánlattevő alkalmasságát, illetve a kizáró okok fennállásának hiányát; a Pályázatban részvételi feltételként kért igazolásokat és nyilatkozatokat Ajánlattevő a hiánypótlási felhívás ellenére sem nyújtja be a megadott határidőre a Pályázati felhívásnak megfelelően; a Pályázati felhívásban, illetve mellékleteiben Ajánlatkérő által előírt teljesítési ütemezést Ajánlattevő nem tudja vállalni, teljesíteni; a Pályázati felhívásban és mellékleteiben előírt követelményeknek nem felel meg, illetve az előírt feltételeket Ajánlattevő nem tudja igazolni, teljesíteni; Ajánlattevő a teljesítés feltételeit, illetve a vonatkozó ellenszolgáltatást, vagy a szállítási határidőt nem egyértelműen határozta meg, vagy azokat más ajánlatához vagy feltételhez kötötte; a Pályázati felhívásban és mellékleteiben nevesített tartalom tekintetében Ajánlattevő nem ad teljes körű ajánlatot; az ajánlat nem tartalmaz egyértelmű és teljes körű ajánlatot a bírálati szempontok mindegyikére ha az Ajánlattevő több változatú ajánlatot tesz, amennyiben ennek lehetőségét az Ajánlatkérő kizárta; az ajánlatban valótlan adat vagy nyilatkozat szerepel; ha a jelen pályázati felhívás 10. pontjában részletezett kizáró okok fennállnak az Ajánlattevővel szemben; az Ajánlattevő a hiánypótlási felhívás ellenére sem tett részletes és kötelező erejű jognyilatkozatokat az ajánlatával kapcsolatban, azzal kapcsolatban nem vállalt ajánlati kötöttséget (Ajánlattevői nyilatkozat III/2. számú melléklet); az ajánlat/ajánlattevő a fentieken túlmenően nem felel meg a pályázati felhívásban, valamint a jogszabályokban foglaltaknak. Jelen Pályázati felhívásban nem részletezett kérdésekben a mellékletét képező szerződéstervezet és a vonatkozó hatályos jogszabályok az irányadóak. Ajánlatkérő a nyertes Ajánlattevő visszalépése esetén a második legkedvezőbb ajánlatot tevővel köthet szerződést. 21. A Pályázati felhívás közzétételének napja: Budapest, Mellékletek: I. sz. melléklet: Műszaki melléklet II. sz. melléklet: Szerződéstervezet III. sz. melléklet: Nyilatkozatminták (1-9. számú nyilatkozatok) - 13-
14 1. típusú fényképezőgép specifikációja - 28 db: megapixel felbontás x optikai zoom - képstabilizátor - követő autofókusz - mozgókép felvétel hanggal - vaku - SD/SDHC kártyával bővíthető - JPEG képformátum tartozékok: - kezelési kézikönyv magyar nyelven - 32 GB memóriakártya - USB kábel - akkutöltő - tartalék akku készlet - tok - szíj I. M Ű S Z A K I M E L L É K L E T 2. típusú fényképezőgép specifikációja - 7 db: - kompakt megapixel felbontás - 3-5x optikai zoom - képstabilizátor - követő autofókusz - mozgókép felvétel hanggal - vaku - SD/SDHC kártyával bővíthető - JPEG képformátum tartozékok: - kezelési kézikönyv magyar nyelven - 32 GB memóriakártya - USB kábel - akkutöltő - tartalék akku készlet - tok - szíj 3. LCD projektor műszaki adatai: -10 db: Kép Felbontás 1024 x 768 Képarány 4:3 Kontrasztarány 4000: :1 Fényerő ANSI lumen Trapézkorrekció vízszintes - 14-
15 További adatok Zoom manuális Zajszint db Izzó élettartama óra Hangszóró beépített sztereo Hangszóró teljesítménye 2 W Tartozék hordtáska Tartozék távirányító Szükséges csatlakozók USB VGA (D-sub) HDMI Kompozit videó 4. Hordozható vetítővászon paraméterei: -7 db: Magasság (max.): 200 cm Szélesség (max.): 200 cm Kihúzás módja: Manuális, Típus: Háromlábú állvány, folyamatosan állítható magasságú tartórúd Vászon szín: Matt fehér, Vetítési irány: Elölről Trapézkép korrekció kar Acél tok - 15-
17 I I I. N Y I L A T K O Z A T M I N T Á K 1. FELOLVASÓLAP a MÁV START Zrt., mint Ajánlatkérő által Fényképezőgépek és projektorok beszerzése tárgyban kiírt Pályázat/Ajánlattétel részeként. Ajánlattevő neve:... Ajánlattevő székhelye (lakóhelye):... Telefon:... Fax: Közös ajánlattétel esetén*: Ajánlattevő neve:... Ajánlattevő székhelye (lakóhelye):... Telefon:... Fax: Ajánlattevő(k) kapcsolattartó személyének neve:... Levelezési címe:... Telefon:... Fax: Beszerzendő tétel Beszerzendő mennyiség (db) Ajánlati nettó egységár (Ft) Ajánlati nettó összár tételenként (Ft) 1. típusú fényképezőgép típusú fényképezőgép 7 LCD projektor 10 Hordozható vetítővászon 7 Ajánlati összár mindösszesen (Ft) Ajánlati összár mindösszesen: (28+7 db fényképezőgép + 10 db projektor + 7 db vetítővászon esetén) Nettó HUF + ÁFA Szállítási (teljesítési) határidő:..naptári nap
18 Beszerzendő tétel Beszerzendő mennyiség (db) Vállalt jótállási idő (hónap) 1. típusú fényképezőgép típusú fényképezőgép 7 LCD projektor 10 Hordozható vetítővászon 7 A vállalt jótállási idő nem lehet kevesebb 12 hónapnál, nem bírálati szempont. Nyilatkozom, hogy ajánlatom vonatkozásában legalább az ajánlattételi határidő lejártától számított 90 napig ajánlati kötöttséget vállalok. Keltezés (helység, év, hónap, nap)... (cégszerű aláírás) * Valamennyi közös Ajánlattevő nevét fel kell tüntetni azzal, hogy fel kell tüntetni egyúttal a közös ajánlattevők által kijelölt vezető ajánlattevőt is. A vezető ajánlattevő minősül a beszerzési eljárásban a közös ajánlattevők nevében eljárni jogosult képviselőnek
19 2. AJÁNLATTEVŐI NYILATKOZAT a MÁV-START Zrt., mint Ajánlatkérő által Fényképezőgépek és projektorok beszerzése tárgyban kiírt Pályázat részeként. Alulírott,...,mint a(z)... (cégnév) cégjegyzésre jogosult képviselője a Pályázati felhívásban és mellékleteiben foglalt valamennyi formai és tartalmi követelmény, utasítás, kikötés és műszaki adatok gondos áttekintése után ezennel kijelentem, hogy a pályázati felhívásban és mellékleteiben foglalt valamennyi feltételt megismertük, megértettük, azokat a jelen nyilatkozattal elfogadjuk és nyertesség esetén a szerződést az ajánlatunkban foglalt tartalommal teljesítjük. Kijelentem továbbá, hogy a mindenkori teljesítéskor a műszaki leírásban előírt paramétereknek megfelelő terméket szállítunk. Keltezés (helység, év, hónap, nap)... (cégszerű aláírás)
20 3. MŰSZAKI MEGFELELŐSÉGI NYILATKOZAT a MÁV-START Zrt., mint Ajánlatkérő által Fényképezőgépek és projektorok beszerzése tárgyban kiírt Pályázat részeként. Alulírott,...,mint a(z)... (cégnév) cégjegyzésre jogosult képviselője a Pályázati felhívásban és mellékleteiben foglalt valamennyi formai és tartalmi követelmény, utasítás, kikötés és műszaki adatok gondos áttekintése után ezennel kijelentem, hogy nyertességünk esetén az általunk leszállítandó tételek a pályázati felhívásban és mellékleteiben foglalt valamennyi műszaki feltételnek megfelelnek, és egyúttal megfelelnek az eredeti gyári tételek műszaki és minőségi feltételeinek is. Keltezés (helység, év, hónap, nap)... (cégszerű aláírás)
21 4. NYILATKOZAT KÖZÖS AJÁNLATTÉTELRŐL a MÁV START Zrt., mint Ajánlatkérő által Fényképezőgépek és projektorok beszerzése tárgyban kiírt Pályázat részeként. Alulírottak... (név)mint a(z)... (cégnév,székhely) ajánlattevő és... (név)mint a(z)... (cégnév,székhely) ajánlattevő képviselői nyilatkozunk, hogy a MÁV-START Zrt., mint Ajánlatkérő által indított... tárgyú beszerzési eljárásban a(z)... (cégnév,székhely)valamint a(z)... (cégnév,székhely) közös ajánlatot nyújt be. A közös ajánlattevők egymás közötti és külső jogviszonyára a Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvény 6:29 és 6:30. -ában foglaltak irányadóak. Közös akarattal ezennel úgy nyilatkozunk, hogy a közös ajánlattevők képviseletére, a nevükben történő eljárásra a(z)... (cégnév, székhely)teljes joggal jogosult. Kijelentjük továbbá, hogy az ajánlatunkhoz csatoljuk az általunk, mint közös ajánlattevők által kötött megállapodást, amely részletesen rendelkezik a felelősség (kötelező egyetemleges felelősség), a képviselet és a feladatmegosztás kérdéseiről. Kelt: <cégszerű aláírás> <cégszerű aláírás>
22 5. NYILATKOZAT A KIZÁRÓ OKOKRÓL a MÁV START Zrt., mint Ajánlatkérő által Fényképezőgépek és projektorok beszerzése tárgyban kiírt Pályázat részeként. Alulírott,..., mint a(z) (cégnév) cégjegyzésre jogosult képviselője nyilatkozom, hogy az általam jegyzett cég nem tartozik az alábbi kizáró okok hatálya alá: a) végelszámolás alatt áll, vagy vonatkozásában csődeljárás elrendeléséről szóló bírósági végzést közzétettek, vagy az ellene indított felszámolási eljárást jogerősen elrendelték, vagy ha a gazdasági szereplő személyes joga szerinti hasonló eljárás van folyamatban, vagy aki személyes joga szerint hasonló helyzetben van; b) tevékenységét felfüggesztette vagy akinek tevékenységét felfüggesztették; c) gazdasági, illetve szakmai tevékenységével kapcsolatban jogerős bírósági ítéletben megállapított bűncselekményt követett el, amíg a büntetett előélethez fűződő hátrányok alól nem mentesült; vagy akinek tevékenységét a jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló évi CIV. törvény 5. -a (2) bekezdés b), vagy g) pontja alapján a bíróság jogerős ítéletében korlátozta, az eltiltás ideje alatt, vagy ha az ajánlattevő tevékenységét más bíróság hasonló okból és módon jogerősen korlátozta; d) egy évnél régebben lejárt adó-, vámfizetési vagy társadalombiztosítási járulékfizetési kötelezettségének - a letelepedése szerinti ország vagy az ajánlatkérő székhelye szerinti ország jogszabályai alapján - nem tett eleget, kivéve, ha megfizetésére halasztást kapott; e) a letelepedése szerinti ország nyilvántartásában nincs bejegyezve; f) felfüggesztett adószámmal rendelkezik; g) gazdasági, illetőleg szakmai tevékenységével kapcsolatban öt évnél nem régebben meghozott jogerős bírósági ítéletben megállapított jogszabálysértést követett el; h) a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló évi LVII. törvény 11. -a, vagy az Európai Unió Működéséről szóló szerződés 101. cikke szerinti öt évnél nem régebben meghozott jogerős és végrehajtható versenyfelügyeleti határozatban vagy a versenyfelügyeleti határozat bírósági felülvizsgálata esetén a bíróság jogerős és végrehajtható határozatában megállapított és bírsággal sújtott jogszabálysértést követett el versenyeztetési eljárás során; illetőleg ha az Ajánlattevő ilyen jogszabálysértését más versenyhatóság vagy bíróság öt évnél nem régebben jogerősen megállapította, és egyúttal bírságot szabott ki. i) nem EU-, EGT- vagy OECD-tagállamban vagy olyan államban rendelkezik adóilletőséggel, mellyel Magyarországnak kettős adózás elkerüléséről szóló egyezménye van, vagy j) a szerződéssel kapcsolatban megszerzett jövedelme az adóilletősége szerinti országban kedvezményesebben adózna (a jövedelemre kifizetett végleges, adó-visszatérítések után kifizetett adót figyelembe véve), mint ahogy a gazdasági szereplő az adott országból származó belföldi forrású jövedelme után adózna. Ennek a feltételnek nem kell eleget tennie a gazdasági szereplőnek, ha Magyarországon bejegyzett fióktelepe útján fogja teljesíteni a szerződést és a fióktelepnek betudható jövedelemnek minősülne a szerződés alapján kapott jövedelem,
23 k) olyan nem szabályozott tőzsdén jegyzett társaság, amelynek a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló évi CXXXVI. törvény 3. r) pontja szerinti tényleges tulajdonosa nem megismerhető. l) olyan gazdasági szereplő, amelyben közvetetten vagy közvetlenül több mint 25%-os tulajdoni résszel vagy szavazati joggal rendelkezik olyan jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, amelynek tekintetében a i), j) és k) pontokban meghatározott feltételek fennállnak. Amennyiben a több, mint 25%-os tulajdoni résszel vagy szavazati hányaddal rendelkező gazdasági társaság társulásként adózik, akkor az ilyen társulás tulajdonos társaságaira vonatkozóan kell az i) pont szerinti feltételt megfelelően alkalmazni. m) olyan gazdasági szereplő, amely, illetőleg amely személy közreműködői, alvállalkozói vonatkozásában olyan valós vagy potenciális érdekellentét áll fenn, mely az Ajánlatkérő részére nyújtandó szolgáltatásokat érintené vagy a jelen pályázat alapján megkötendő szerződés szerinti feladatai független, pártatlan ellátását bármely módon veszélyeztetné. n) az adott eljárásban előírt adatszolgáltatási kötelezettség teljesítése során olyan hamis adatot szolgáltat, vagy hamis nyilatkozatot tesz, amely a verseny tisztaságát veszélyezteti. Keltezés (helység, év, hónap, nap)... (cégszerű aláírás)
24 6. NYILATKOZAT ALVÁLLALKOZÓKRÓL a MÁV START Zrt., mint Ajánlatkérő által Fényképezőgépek és projektorok beszerzése tárgyban kiírt Pályázat részeként. Alulírott,..., mint a(z) (cégnév) cégjegyzésre jogosult képviselője a tárgyú eljárásban nyilatkozom, hogy* Alvállalkozót nem veszünk igénybe! * 1 VAGY, a fent nevezett beszerzési eljárásban az alábbi Alvállalkozókat vesszük igénybe: Alvállalkozó neve, székhelye Beszerzésnek az(on) a része(i), amelynek teljesítéséhez Alvállalkozót veszünk igénybe Teljesítésnek az a százalékos aránya, amelyben a megjelölt Alvállalkozó közreműködik Továbbá nyilatkozunk, hogy az általunk igénybe venni kívánt Alvállalkozók vonatkozásában nem állnak fenn jelen Pályázati felhívásban meghatározott kizáró okok. Keltezés (helység, év, hónap, nap)... (cégszerű aláírás) * Megfelelő rész aláhúzandó!
25 7. ÁRBEVÉTELRE VONATKOZÓ NYILATKOZAT a MÁV START Zrt., mint Ajánlatkérő által Fényképezőgépek és projektorok beszerzése tárgyban kiírt Pályázat részeként. Alulírott,..., mint a(z) (cégnév) cégjegyzésre jogosult képviselője a tárgyú beszerzési eljárásban az ajánlat részeként kijelentem, hogy a... (cégnév) Pályázati felhívás közzétételét megelőző három üzleti év teljes nettó általános forgalmi adó nélkül számított árbevétele az alábbiak szerint alakult: Sorszám Üzleti év megadása Teljes nettó árbevétel Kérjük a megadott érték devizanemét és egységét megadni! (például: ezer HUF) Keltezés (helység, év, hónap, nap)... (cégszerű aláírás)
26 8. REFERENCIA NYILATKOZAT a MÁV START Zrt., mint Ajánlatkérő által Fényképezőgépek és projektorok beszerzése tárgyban kiírt Pályázat részeként. Alulírott,.., mint a(z) (cégnév) cégjegyzésre jogosult képviselője nyilatkozom, hogy a Pályázati felhívás közzétételétől visszafele számított megelőző három évben (azaz megelőző 36 hónapban) a legjelentősebb fényképezőgép, projektor adásvétel tárgyban megkötött szerződéseink az alábbiak voltak: Sorszám Szerződés hatálya (év, hó, naptólév, hó, napig) Szerződést kötő másik fél megnevezése (cégnév;; kontaktszemély neve, telefonszám és/vagy, cím) Megkötött szerződés pontos tárgya Ellenszolgáltatás teljes nettó összege: (Érték; pénznem) A teljesítés szerződésszerű volt-e (igen / nem): Keltezés (helység, év, hónap, nap)... (cégszerű aláírás)
27 9. KÖRNYEZETVÉDELMI TERMÉKDÍJ NYILATKOZAT a MÁV START Zrt., mint Ajánlatkérő által Fényképezőgépek és projektorok beszerzése tárgyban kiírt Pályázat részeként. Megajánlott termék megnevezése és kiszerelése Mennyiség (db szám) Nettó egységár termékdíj tartalma Nyilatkozat arról, hogy a megajánlott termék környezetvédelmi termékdíj megfizetésére kötelezett-e. Nyilatkozom, hogy a megajánlott termék környezetvédelmi termékdíj megfizetésére kötelezett. Nyilatkozom, hogy a megajánlott termék környezetvédelmi termékdíj megfizetésére nem kötelezett. Amennyiben a megajánlott termék környezetvédelmi termékdíj megfizetésére kötelezett, abban az esetben nyilatkozni kell arról, hogy a környezetvédelmi termékdíj megfizetésére és bevallására a jogszabály, vagy átvállalás alapján Ajánlattevő, Ajánlatkérő vagy Harmadik fél köteles-e. Nyilatkozom, hogy a környezetvédelmi termékdíj megfizetésére és bevallására a jogszabály alapján Ajánlattevő köteles. Nyilatkozom, hogy a környezetvédelmi termékdíj megfizetését és bevallását számlán történő átvállalás alapján Ajánlattevő végzi. Nyilatkozom, hogy a környezetvédelmi termékdíj megfizetésére és bevallására a jogszabály alapján Ajánlatkérő köteles. Nyilatkozom, hogy a környezetvédelmi termékdíj megfizetésére és bevallására a jogszabály alapján Harmadik Fél köteles. Amennyiben a környezetvédelmi termékdíjat Harmadik fél köteles megfizetni és bevallani, akkor erre vonatkozóan kérjük nyilatkozatban a kötelezett nevesítését. Keltezés (helység, év, hónap, nap)... cégszerű aláírás

matches: Pf.27 bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság