text:
⭐2011. évi CXXII. törvény. a központi hitelinformációs rendszerről. I. Általános rendelkezések
Download "2011. évi CXXII. törvény. a központi hitelinformációs rendszerről. I. Általános rendelkezések"
Judit Magda Deákné
1 2011. évi CXXII. törvény a központi hitelinformációs rendszerről Az Országgyűlés a közérdek által vezérelve a teljes körű hitelnyilvántartás - ezen belül a lakossági hitelnyilvántartás - létrehozásának, a hitelképesség megalapozottabb megítélésének, túlzott mértékű lakossági eladósodás csökkentésének, a pénzpiac biztonságosabb működésének, valamint a hitelezési kockázat csökkentésének, összességében a társadalom egésze gazdasági és pénzügyi stabilitásának elősegítése érdekében a következő törvényt alkotja: I. Általános rendelkezések 1. A központi hitelinformációs rendszerben nyilvántartott adatok kezelésének célja 1. A központi hitelinformációs rendszerben (a továbbiakban: KHR) nyilvántartott adatok kezelésének célja a hitelképesség megalapozottabb megítélése, valamint a felelős hitelezés feltételei teljesítésének és a hitelezési kockázat csökkentésének előmozdítása az adások és a referenciaadat-szolgáltatók biztonságának érdekében. 2. Fogalommeghatározások 2. (1) E törvény alkalmazásában a) nyilvántartott személy: valamennyi olyan természetes személy, illetve vállalkozás, akinek, vagy amelynek referenciaadatait a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás kezeli; b) befektetési hitel: a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló évi CXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bszt.) 4. (2) bekezdés 7. pontja szerinti hitel; c) pénzügyi szolgáltatás: a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló évi CXII. törvény (a továbbiakban: Hpt.) 3. (1) bekezdés b)-c) és f)-g) pontjában foglalt tevékenységek, ideértve a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló évi LX. törvény 3. (1) bekezdés 29. pontja és 5. (6) bekezdés d) pontja szerinti jelzáloghitelezést és a közraktárakról szóló évi XLVIII. törvény 28. -a szerinti kölcsönnyújtást is; d) értékpapír-kölcsönzés: a tőkepiacról szóló évi CXX. törvény (a továbbiakban: Tpt.) 5. (1) bekezdés 44. pontjában foglalt tevékenység; e) referenciaadat: bármely olyan adat, ideértve a nyilvántartott személy személyazonosító adatait is, amelyet a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás törvény alapján kezelhet; f) referenciaadat-szolgáltató: 1. a pénzügyi szolgáltatások legalább egyikét végző pénzügyi intézmény, pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, biztosító, közraktár 2. a Diákhitel Központ Zrt., 3. a befektetési hitelt nyújtó hitelintézet, befektetési vállalkozás, 4. az értékpapír-kölcsönzést végző befektetési vállalkozás, befektetési alap, befektetési alapkezelő, elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, önkéntes kölcsönös biztosító pénztár, magánnyugdíjpénztár, pénzügyi intézmény, központi értéktár és biztosító, valamint 5. a határon átnyúló szolgáltatást végző, az Európai Unió másik tagállamában székhellyel rendelkező hitelező, ha a KHR-hez csatlakozott. g) vállalkozás: a gazdasági társaság, fióktelep, az európai részvénytársaság, a szövetkezet, az európai szövetkezet, az európai gazdasági egyesülés, a lakásszövetkezet és az egyéni vállalkozó, ide nem értve a referenciaadatszolgáltatót. (2) E törvény alkalmazásában az írásban történő adatátadás, tájékoztatás és egyéb kommunikáció alatt a) a referenciaadat-szolgáltató és a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás között kizárólag az elektronikus úton történő közlést;2 b) a referenciaadat-szolgáltató, illetve a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás és a nyilvántartott természetes személy között a postai úton való közlést és - a nyilvántartott személy előzetes hozzájárulása esetén - az elektronikus kézbesítésről szóló külön jogszabály szerint megvalósuló elektronikus kommunikációt; c) a nyilvántartott vállalkozás esetében a postai úton való közlést, a Bszt. 4. (2) bekezdés 65. pontja szerinti tartós adathordozón való közlést és - a nyilvántartott vállalkozás előzetes hozzájárulása esetén - az elektronikus kézbesítésről szóló külön jogszabály szerint megvalósuló elektronikus kommunikációt és d) a referenciaadat-szolgáltató és a nyilvántartott személy közötti közvetlen, személyes találkozásakor történő, írásos dokumentumátadást kell érteni. (3) A nyilvántartott személy távközlési eszköz vagy elektronikus kommunikáció útján továbbított szöveges üzenetben való értesítést is igényelhet a referenciaadat-szolgáltatótól, valamint a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozástól. A természetes személy e törvényben meghatározott nyilatkozatát a referenciaadat-szolgáltató bármely fiókjában is megteheti írásban. (4) Az e törvényben meghatározottak szerint haladéktalanul elvégzendő cselekményeket legfeljebb egy munkanapon belül kell elvégezni. 3. A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás létrehozásának, illetve működtetésének engedélyezése 3. (1) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás létrehozásának, illetve működtetésének engedélyezésére, felügyeletére, engedélyének visszavonására, továbbá az üzleti titok, a banktitok és a fizetési titok megtartására, illetve a titoktartási kötelezettség alóli kivételekre a Hpt. rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. (2) A KHR kezelésére engedélyt az kaphat, aki a Hpt ában foglalt feltételeken túl az alábbi feltételeknek is megfelel: a) részvénytársasági formában működő pénzügyi vállalkozás, b) legalább kétszázmillió forint saját tőkével rendelkezik, c) a hitelreferencia szolgáltatást kizárólagos tevékenységként végzi, d) részvényeinek tulajdonosa kizárólag pénzügyi intézmény vagy befektetési vállalkozás és e) a hitelinformációs rendszeréhez történő csatlakozási szándékát a referenciaadat-szolgáltatók legalább hetven százaléka kinyilvánította, és ezen referenciaadat-szolgáltatók legalább nyolcvan százalékával rendelkeznek az összes referenciaadat-szolgáltató tárgyévet megelőző év éves beszámolója alapján kiszámított kockázatvállalásának. (3) (4) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás évente tájékoztatást készít a KHR működéséről, illetve a KHR-ben kezelt adatok alapján a hitelfelvételek számáról, nagyságrendjéről, a szerződéses kötelezettségek teljesítéséről, valamint az eladósodás alakulásáról. E tájékoztatást a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás évente honlapján közzéteszi, valamint egyidejűleg megküldi a Felügyelet részére. 4. A KHR működtetésére irányuló engedély visszavonása 4. (1) A Felügyelet a KHR kezelésére vonatkozó engedélyt visszavonja, ha a) a pénzügyi vállalkozás nem vitatott tartozását az esedékességet követő öt napon belül nem egyenlítette ki, vagy vagyona (eszközei) az ismert hitelezők követelésének kielégítésére nem nyújtana fedezetet, b) a Felügyelet kezdeményezi a pénzügyi vállalkozás felszámolását, c) a pénzügyi vállalkozás nem felel meg a 3. (2) bekezdésében foglaltaknak. (2) A Felügyelet a KHR kezelésére vonatkozó engedélyt a Hpt ában foglalt eseteken kívül akkor is visszavonhatja, ha a) a Hpt. 13/C. -ában meghatározott, az informatikai rendszer biztonságával kapcsolatos szabályozási rendszer előírásainak nem tesz eleget, b) a pénzügyi vállalkozás - az arra jogosult szerv határozatával megállapított módon - súlyosan vagy ismételten megsérti az adatvédelemre vonatkozó jogszabályok előírásait, c) a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás nem tesz eleget a Felügyelet határozatában foglalt, a jogszerű működés helyreállítására vonatkozó előírásoknak.3 (3) A KHR kezelésére vonatkozó engedély visszavonásával egyidejűleg a Felügyelet köteles a KHR kezelésére egy másik pénzügyi vállalkozást kijelölni, és az engedély visszavonására vonatkozó határozatban foglalt határidő bekövetkezéséig felügyeleti biztost kirendelni. (4) Felügyeleti biztos kirendelése esetén, a felügyeleti biztosra a Hpt. és a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló évi CLVIII. törvény rendelkezéseit megfelelően kell alkalmazni. (5) A (3) bekezdésben meghatározott kijelölés esetén a Felügyelet azt a pénzügyi vállalkozást jelölheti ki a KHR kezelőjeként, amely kötelezettséget vállal arra, hogy a 3. (2) bekezdésének a)-d) pontjaiban foglalt feltételeknek százhúsz napon belül megfelel. (6) Az a pénzügyi vállalkozás, amelynek a KHR kezelésére vonatkozó engedélyét a Felügyelet visszavonta, köteles az engedély visszavonására vonatkozó határozatban foglalt határidő bekövetkezéséig kezelt referenciaadatokat az engedély visszavonására vonatkozó határozatban foglalt időpontban átadni annak a pénzügyi vállalkozásnak, amelyet a Felügyelet a KHR új kezelőjeként kijelöl. Az a pénzügyi vállalkozás, amelynek a KHR kezelésére vonatkozó engedélyét a Felügyelet visszavonta, az engedély visszavonására vonatkozó határozatban foglalt határidőtől kezdődően referenciaadatot nem kezelhet. (7) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás üzletszabályzatának elfogadásához a Felügyelet jóváhagyása szükséges. II. A KHR-ben történő adatkezelés szabályai 5. A KHR részére történő adatátadás és a KHR-ben történő adatkezelés általános szabályai 5. (1) A KHR olyan zárt rendszerű adatbázis, amelyben kizárólag az e törvényben meghatározott referenciaadatok kezelhetők. (2) A referenciaadat-szolgáltató a pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződés, a befektetési hitel nyújtására vonatkozó szerződés, valamint az értékpapír-kölcsönzésre vonatkozó szerződés, továbbá a jogszabályban meghatározott hallgatói hitelszerződés (a továbbiakban együtt: az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződés) megkötését követően írásban átadja a KHR részére a) a természetes személynek a melléklet II. fejezetének 1.1 pontja és 1.2 pontjának a)-d) alpontjai szerinti referenciaadatait, b) a vállalkozásoknak a melléklet II. fejezetének 2.1 pontja és 2.2 pontja a)-d) alpontja szerinti referenciaadatait. (3) A referenciaadatok KHR-be történő átadását megelőzően a referenciaadat-szolgáltató beszerzi a természetes személy ügyfél írásbeli nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy hozzájárul-e az adatai KHR-ből történő, más referenciaadat-szolgáltató általi - a (7) bekezdés szerinti - átvételéhez. Ezt a hozzájárulást a természetes személy ügyfél - az adatok KHR-ben történő nyilvántartásának időtartama alatt - bármikor megadhatja. Nem szükséges az ügyfél hozzájárulása a alapján kezelt adatok átvételéhez. Ha az ügyfél nem járul hozzá adatai KHR-ből történő átvételéhez, úgy a KHR a melléklet II. fejezetének 1.1 pontja és 1.2 pont a)-d) alpontjai, valamint az 1.5 pontja szerinti adatokat tartalmazza. (3a) A természetes személy ügyfél (3) bekezdés szerinti írásbeli nyilatkozata vonatkozik a természetes személy ügyfél valamennyi adatszolgáltatás tárgyát képező szerződésére. Ha az ügyfél adatszolgáltatás tárgyát képező szerződései vonatkozásában a (3) bekezdés szerinti írásbeli nyilatkozata tartalmán a későbbiekben változtat, és írásbeli hozzájárulását visszavonja vagy megadja, úgy minden esetben a természetes személy időben legkésőbb keletkezett írásbeli nyilatkozata lesz irányadó minden adatszolgáltatás tárgyát képező szerződésére. (4) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás felelős a referenciaadat-szolgáltatók által átadott referenciaadatok teljes körű és naprakész nyilvántartásáért, az adatbázis teljességéért és folyamatos fenntartásáért. (5) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a KHR-be történő adattovábbítás céljából kizárólag a referenciaadatszolgáltató által átadott referenciaadatot veheti át, és a KHR-ből kizárólag az általa kezelt referenciaadatot adhatja át a referenciaadat-szolgáltatónak. Az adatkérési igényben megjelölt nyilvántartott személyre vonatkozó referenciaadaton kívül a KHR-ből a referenciaadat-szolgáltató részére egyéb adat nem adható át. A KHR-ből a Diákhitel Központ Zrt. részére - a 15. (8) bekezdésében foglaltakon kívül - referenciaadat nem adható át. (6) A KHR adatkezelése automatizált módon történik. A referenciaadat-szolgáltatók által megküldött, az azonos természetes személyekre vonatkozó referenciaadatok a KHR-ben a referenciaadat-szolgáltató általi adatátvétel céljából összekapcsolhatók. (7) Az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződés megkötését megelőzően a referenciaadat-szolgáltató a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozástól átveszi:4 a) természetes személy ügyfél esetében - ha a (3) bekezdés szerinti írásbeli nyilatkozatában ahhoz hozzájárult - a (2) bekezdés szerinti, a melléklet II. fejezetének pontjai szerinti referenciaadatokat, b) természetes személy ügyfél esetében - ha a (3) bekezdés szerinti írásbeli nyilatkozatában nem járult hozzá adatai lekérdezéséhez - a melléklet II. fejezetének 1.5 pontja szerinti, továbbá a ban foglaltak alapján a KHR-ben nyilvántartott referenciaadatokat [melléklet II. fejezet 1.2 pont e)-g) alpont, pont], c) vállalkozások esetén a melléklet II. fejezetének pontjai szerinti referenciaadatokat. (8) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás megkülönböztetés-mentesen köteles biztosítani a KHR-hez történő csatlakozás lehetőségét az Európai Unió másik tagállamában székhellyel rendelkező hitelező (a továbbiakban: más tagállambeli hitelező) számára, ha az Magyarországon határon átnyúló szolgáltatást végez. (9) Más tagállambeli hitelező részére kizárólag a határon átnyúló tevékenysége vonatkozásában, a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a KHR-ben kezelt adatot csak akkor továbbíthat, ha a) ezt a más tagállambeli hitelező a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozásnál a KHR-hez történő csatlakozásról szóló írásbeli nyilatkozattal kérelmezi, b) a csatlakozási nyilatkozatban kötelezettséget vállal arra, hogy a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozástól igényelt adatokat kizárólag az e törvényben meghatározottaknak megfelelően használja fel és c) írásban nyilatkozik arról, hogy mind az ügyfél, mind a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás tekintetében az e törvényben a referenciaadat-szolgáltatóra meghatározott szabályoknak megfelelően jár el és teljesíti a tájékoztatási, adatátadási és egyéb kötelezettségeket. (10) Más tagállambeli hitelező KHR részére teljesítendő adatátadási kötelezettsége a határon átnyúló szolgáltatást igénybevevő nyilvántartottnak a határon átnyúló szolgáltatással összefüggő, a mellékletben meghatározott adataira terjed ki. 6. (1) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás nyilvántartja a referenciaadatot továbbító referenciaadat-szolgáltató nevét, székhelyét, telephelyét, fióktelepét és a kapcsolattartásra jogosult személy nevét. (2) Az egymás között történő adatátadás tényéről, időpontjáról és az átadott adatok köréről mind a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozásnak, mind a referenciaadat-szolgáltatónak nyilvántartást kell vezetnie. E nyilvántartást a referenciaadatok nyilvántartására vonatkozó, 8. -ban meghatározott időpontig kell kezelni. (3) Az e törvényben foglalt feltételek fennállása esetén a referenciaadat-szolgáltató - az ügyfélvédelmi szabályok figyelembevételével - két munkanapon belül köteles az általa kezelt referenciaadatokat a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére írásban átadni. A határidő számításának kezdete a) az 5. (2) bekezdésében meghatározott szerződések megkötésének időpontja, b) a 11. (1) bekezdésében és a 14. és 14/B. -ban meghatározott időtartam letelte, c) a 12. a) pontjában meghatározott esetben az okirati bizonyíték rendelkezésre állásának időpontja, d) a 12. b) pontjában és a 13. -ban meghatározott esetekben a jogerős bírósági határozat tartalmáról való tudomásszerzés időpontja, e) a 14/A. -ban meghatározott esetben a készpénz-helyettesítő fizetési eszköz elfogadására irányuló szerződés felmondásának vagy felfüggesztésének időpontja. (4) A referenciaadat-szolgáltató adatátadási kötelezettsége a már átadott referenciaadatok módosulása esetén is fennáll. Ebben az esetben a referenciaadat-szolgáltató az adatot az arról való tudomásszerzést követő két munkanapon belül írásban átadja a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére. (5) A referenciaadat-szolgáltató a tárgyhót követő ötödik munkanapig átadja a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére a melléklet II. fejezet 1.2 pontjának j) alpontja, illetve 2.2 pontjának k) alpontja szerinti adatot. (6) Amennyiben a nyilvántartott személy az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződés hatálya alatt előtörlesztést teljesít, a referenciaadat-szolgáltató az előtörlesztést követő két munkanapon belül átadja a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére a melléklet II. fejezet 1.2 pont i) alpontja, illetve 2.2 pont j) alpontja szerinti adatot. (7) Ha a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás adatot szolgáltat a Magyar Nemzeti Bank és a Felügyelet részére, a továbbított adatok érintettel való kapcsolatának megállapítását véglegesen lehetetlenné teszi. 7. (1) A 11. és 14. -ban foglalt rendelkezések alkalmazása során a lejárt és meg nem fizetett tartozás összegének és időtartamának számítását abban az esetben is folyamatosan kell végezni, ha az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződésből eredő követelés egy másik referenciaadat-szolgáltató részére átruházásra kerül. (2) A szerződésből eredő követelést átruházó referenciaadat-szolgáltató köteles a referenciaadat-szolgáltatás teljesítéséhez szükséges valamennyi okiratot és információt átadni a követelést átvevő referenciaadat-szolgáltató részére. (3) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a részére átadott referenciaadatot átruházás referenciaadat-szolgáltató részére megjegyzéssel látja el, és feltünteti az átvevő referenciaadat-szolgáltató adatait, ha a referenciaadatszolgáltató az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződésből eredő követelést egy másik referenciaadat-szolgáltató részére ruházta át.5 8. (1) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás - a (3)-(4) bekezdésben, valamint a 9. -ban foglalt kivétellel - a referenciaadatokat a (2) bekezdésben meghatározott időponttól számított öt évig kezeli. Az öt év letelte után, illetve a 9. szerinti további adatkezeléshez való hozzájárulás visszavonása esetén a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a referenciaadatokat véglegesen és vissza nem állítható módon törli. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott határidő számításának kezdete: a) a 11. szerinti esetben, ha a tartozás nem szűnt meg, a 11. (1) bekezdés szerinti adatátadás időpontjától számított ötödik év vége, b) a 14. szerinti esetben, ha a tartozás nem szűnt meg, a 14. szerinti adatátadás időpontjától számított ötödik év vége, c) az adat átadásának időpontja a 12., a 13. és a 14/A. szerinti esetben, d) a követelések sorba állításának megszűnési időpontja a 14/B. szerinti esetben, e) a vállalkozásnak a pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződése megszűnésének időpontja. (3) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás haladéktalanul és véglegesen törli a referenciaadatot, ha a referenciaadat-szolgáltató nem állapítható meg, vagy ha tudomására jut, hogy a referenciaadat jogellenesen került a KHR-be. (4) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződésből eredő késedelmes tartozás teljesítése esetén a késedelmes tartozás teljesítésétől számított egy év elteltével haladéktalanul és vissza nem állítható módon törli a 11. (1) bekezdés szerinti referenciaadatot. 6. A természetes személyekre vonatkozó adatok kezelésének különös szabályai 9. (1) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás az 5. (2) bekezdés a) pontja szerint kapott adatokat a szerződéses jogviszony megszűnését követően - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - egy munkanapon belül véglegesen és vissza nem állítható módon törli. (2) A referenciaadat-szolgáltató az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződések megkötésével egyidejűleg a szerződést kötő természetes személyt írásban tájékoztatja arról a lehetőségről, hogy adatait a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a nyilvántartott természetes személy kérésére a szerződéses jogviszony megszűnését követően is kezelheti. A nyilvántartott természetes személy a szerződés megkötésekor vagy a szerződés fennállása során - a referenciaadat-szolgáltató útján - írásban kérheti a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozástól, hogy adatait a pénzügyi vállalkozás a szerződéses jogviszony megszűnését követő legfeljebb öt évig kezelje. A jogviszony megszűnését követő adatkezeléshez való hozzájárulás a szerződéses jogviszony megszűnéséig a referenciaadat-szolgáltató útján, azt követően a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozásnál közvetlenül, írásban bármikor visszavonható. 10. Az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződés megkötését megelőzően a referenciaadat-szolgáltató a természetes személlyel - a megalapozott döntés érdekében - megismerteti a KHR-ből átvett adatokat és az abból a természetes személy hitelképességére vonatkozóan megállapítható következtetéseit, valamint szükség esetén figyelmezteti a természetes személyt a hitelfelvétel kockázataira. 11. (1) A referenciaadat-szolgáltató a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére írásban átadja annak a természetes személynek a melléklet II. fejezetének pontja szerinti referenciaadatait, aki az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződésben vállalt fizetési kötelezettségének oly módon nem tesz eleget, hogy a lejárt és meg nem fizetett tartozásának összege meghaladja a késedelembe esés időpontjában érvényes legkisebb összegű havi minimálbért és ezen minimálbérösszeget meghaladó késedelem folyamatosan, több mint kilencven napon keresztül fennállt. (2) Ugyanazon személy (1) bekezdés szerinti szerződésszegését több jogviszony egyidejű fennállása esetén jogviszonyonként külön-külön kell figyelembe venni. (3) Értékpapír-kölcsönzésre vonatkozó szerződés esetén a meg nem fizetett tartozást a Tpt ában foglaltak megfelelő alkalmazásával kell megállapítani. 12. A referenciaadat-szolgáltató a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére írásban átadja annak a természetes személynek a melléklet II. fejezetének 1.1 és 1.3 pontja szerinti referenciaadatait, aki az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződés megkötésének kezdeményezése során a) valótlan adatot közöl és ez okirattal bizonyítható, illetve b) hamis vagy hamisított okirat használata miatt a bíróság jogerős határozatában a Büntető Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) ában meghatározott bűncselekmény elkövetését állapítja meg. 13. A referenciaadat-szolgáltató a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére írásban átadja annak a természetes személynek a melléklet II. fejezetének 1.1 és 1.4 pontja szerinti referenciaadatait, akivel szemben a készpénz-6 helyettesítő fizetési eszköz használata miatt a bíróság jogerős határozatában a Btk. 313/C. -ában meghatározott bűncselekmény elkövetését állapítja meg. 7. A vállalkozásokra vonatkozó adatok kezelésének különös szabályai 14. A referenciaadat-szolgáltató a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére írásban átadja annak a vállalkozásnak a melléklet II. fejezetének pontja szerinti referenciaadatait, aki az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződésben vállalt fizetési kötelezettségének oly módon nem tesz eleget, hogy a lejárt és meg nem fizetett tartozása több mint harminc napon keresztül fennállt. 14/A. A referenciaadat-szolgáltató a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére átadja annak a vállalkozásnak a melléklet II. fejezetének 2.1 és 2.4 pontja szerinti referenciaadatait, amely készpénz-helyettesítő fizetési eszköz elfogadására irányuló szerződésben vállalt kötelezettségét megszegte, és emiatt a készpénz-helyettesítő fizetési eszköz elfogadására irányuló szerződését a referenciaadat-szolgáltató felmondta vagy felfüggesztette. 14/B. (1) A referenciaadat-szolgáltató a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére átadja annak a vállalkozásnak a melléklet II. fejezetének 2.1 és 2.3 pontja szerinti referenciaadatait, amelynek fizetési számlájával szemben - fedezethiány miatt - harminc napot meghaladó időszak alatt, megszakítás nélkül egymillió forintnál nagyobb összegű sorba állított követelést tartanak nyilván. (2) E alkalmazásában referenciaadat-szolgáltató a 2. (1) bekezdés f) pontjában meghatározottakon túl a pénzforgalmi szolgáltatást [Hpt. 3. (1) bekezdés d) pont] nyújtó pénzforgalmi intézmény vagy hitelintézet. III. Ügyfélvédelem és jogorvoslat 15. (1) Az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződés előkészítése során a referenciaadat-szolgáltató írásban tájékoztatja a szerződés megkötése ügyében eljáró természetes személyt a KHR-re irányadó szabályokról, a nyilvántartás céljáról, a nyilvántartott személyt megillető jogokról, arról, hogy a KHR által kezelt adatokat csak a törvényben meghatározott célra lehet felhasználni, arról, hogy adatai az 5. (2) bekezdése szerint átadásra kerülnek, valamint a szerint átadásra kerülhetnek. (2) Az (1) bekezdés szerinti tájékoztatásnak részét képezi a Felügyelet által a honlapján megjelentetett mintatájékoztató. (3) A 11. (1) bekezdés szerinti adatátadás tervezett végrehajtását harminc nappal megelőzően a referenciaadatszolgáltató írásban tájékoztatja a természetes személyt arról, hogy a melléklet II. fejezete pontja szerinti referenciaadatai bekerülnek a KHR-be, ha nem tesz eleget a szerződésben foglalt kötelezettségének. (4) A természetes személy a szerződés megkötésekor aláírásával igazolja, hogy a részére az (1) bekezdés alapján nyújtott tájékoztatást tudomásul vette. (5) A referenciaadat-szolgáltató a vállalkozások részére - az adatátadás céljának, az átadandó adatok körének, valamint annak a megjelölésével, hogy a KHR-be történt adatátadást követően a referenciaadatokat a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás az 1. -ban meghatározott célból további referenciaadat-szolgáltatók részére is átadhatja - a szerződés megkötését megelőzően írásbeli tájékoztatást köteles adni arról, hogy a 14-14/B. -ban meghatározott esetben referenciaadataik bekerülnek a KHR-be. (6) A referenciaadat-szolgáltató a 6. (5) bekezdés szerinti referenciaadatot kivéve, valamennyi e törvény szerinti, a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére történő adatátadást követően legfeljebb öt munkanapon belül írásban tájékoztatja a nyilvántartott személyt az adatátadás megtörténtéről. (7) Bármely referenciaadat-szolgáltatónál bárki jogosult tájékoztatást kérni arról, hogy milyen adatai szerepelnek a KHR-ben, és ezen adatait mely referenciaadat-szolgáltató adta át. A KHR-ben nyilvántartott saját adatait, valamint az arról szóló információt, hogy ki, mikor és milyen jogcímen fért hozzá ezen adatokhoz, a nyilvántartott személy korlátozás nélkül megismerheti, ezért költségtérítés és egyéb díj nem számolható fel. (8) A referenciaadat-szolgáltató a (7) bekezdés szerinti tájékoztatás iránti kérelmet a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozásnak haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül továbbítja, amely három napon belül a kért adatokat zárt módon megküldi a referenciaadat-szolgáltatónak. A referenciaadat-szolgáltató az adatokat a kézhezvételt követően ugyancsak zárt módon, kézbesítési bizonyítvánnyal feladott irat formájában haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül eljuttatja a kérelmezőnek. (9) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a (6)-(7) bekezdés szerinti tájékoztatási kötelezettségét - ha a nyilvántartott személy ezt kéri - elektronikus adatközlés útján is teljesítheti7 16. (1) A nyilvántartott személy kifogást emelhet referenciaadatainak a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére történt átadása, azoknak a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás által történő kezelése ellen, és kérheti a referenciaadat-helyesbítését, illetve törlését. (2) A nyilvántartott személy az (1) bekezdésben foglalt kifogást a) a kifogásolt referenciaadatot a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozásnak átadó referenciaadat-szolgáltatóhoz, vagy b) a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozáshoz írásban nyújthatja be. (3) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a kifogást - a nyilvántartott személy egyidejű értesítése mellett - annak kézhezvételét követő két munkanapon belül köteles ahhoz a referenciaadat-szolgáltatóhoz megküldeni, amely a kifogásolt referenciaadatot a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozásnak átadta, kivéve, ha a referenciaadat-szolgáltató jogutód nélkül megszűnt, és az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződésből eredő követelés átruházására másik referenciaadat-szolgáltató részére nem került sor, vagy a referenciaadat-szolgáltató személye nem állapítható meg. (4) A referenciaadat-szolgáltató, illetőleg a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás köteles a kifogást annak kézhezvételét követő öt munkanapon belül kivizsgálni, és a vizsgálat eredményéről a nyilvántartott személyt írásban, kézbesítési bizonyítvánnyal feladott irat formájában haladéktalanul, de legkésőbb a vizsgálat lezárását követő két munkanapon belül tájékoztatni. (5) Ha a referenciaadat-szolgáltató a kifogásnak helyt ad, haladéktalanul, de legkésőbb öt munkanapon belül köteles a helyesbített vagy törlendő referenciaadatot - a nyilvántartott személy egyidejű értesítése mellett - a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére átadni, amely a változást két munkanapon belül köteles átvezetni. (6) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás vizsgálja ki a kifogást, ha a referenciaadatszolgáltató jogutód nélkül megszűnt és az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződésből eredő követelés átruházására másik referenciaadatszolgáltató részére nem került sor, vagy a referenciaadat-szolgáltató személye nem állapítható meg. (7) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a helyesbítésről vagy törlésről haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül köteles értesíteni valamennyi olyan referenciaadat-szolgáltatót, amelynek a nyilvántartott személyről a helyesbítést vagy törlést megelőzően referenciaadatot továbbított. 17. (1) A nyilvántartott személy referenciaadatainak jogellenes átadása és kezelése miatt, illetőleg azok helyesbítése vagy törlése céljából a referenciaadat-szolgáltató és a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás ellen keresetet indíthat. A keresetlevelet a 16. (4) bekezdésében meghatározott tájékoztató kézhezvételét követő harminc napon belül a nyilvántartott személy lakóhelye szerint illetékes helyi bírósághoz kell benyújtani vagy ajánlott küldeményként postára adni. E határidő elmulasztása miatt igazolásnak van helye. (2) A nyilvántartott személyt az (1) bekezdés szerinti keresetindítási jog akkor is megilleti, ha a referenciaadatszolgáltató, illetve a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás az e törvényben meghatározott tájékoztatási kötelezettségének nem tett eleget. A keresetlevél benyújtására nyitva álló határidőt ez esetben a tájékoztatási kötelezettségre megállapított határidő leteltétől kell számítani. (3) Az (1)-(2) bekezdés szerinti perre a polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltéréssel kell alkalmazni. (4) A bíróság a keresetlevelet a Pp (1) bekezdésében meghatározottak tekintetében haladéktalanul, de legkésőbb a bírósághoz érkezéstől számított három munkanapon belül megvizsgálja és - amennyiben a keresetlevél a tárgyalás kitűzésére alkalmas - intézkedik a tárgyalási határnap kitűzéséről. A tárgyalást úgy kell kitűzni, hogy a keresetlevélnek az alperes részére történő kézbesítése a tárgyalás napját legalább három nappal megelőzze. Az első tárgyalást legkésőbb a keresetlevélnek a bírósághoz érkezésétől számított nyolcadik munkanapra kell kitűzni. Ha a keresetlevél csak a bíróság intézkedése alapján válik alkalmassá a tárgyalás kitűzésére [Pp ], a tárgyalás kitűzésére előírt határidő kezdő időpontját ettől az időponttól kell számítani. A tárgyalás elhalasztása esetén a folytatólagos tárgyalást nyolc munkanapon belül kell megtartani. 18. (1) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a per megindítására vonatkozó adatot az eljárás jogerős befejezéséig a vitatott referenciaadattal együtt köteles nyilvántartani. (2) A bíróság végzésével már a tárgyalás előkészítése során ideiglenes intézkedésként két munkanapon belül elrendeli a referenciaadatok zárolását, ha a rendelkezésre álló adatok alapján a kereseti kérelem megalapozottsága valószínűnek mutatkozik. A végzés fellebbezésre tekintet nélkül előzetesen végrehajtható. (3) Ha a bíróság a referenciaadatok zárolását rendelte el, akkor az erre vonatkozó határozat kézhezvételét követően haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül a referenciaadatokat zárolni kell. A referenciaadatok zárolása esetén azok referenciaadat-szolgáltató részére nem továbbíthatók, azokat csak a bírósági eljárás lefolytatása céljából kezelheti a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás. (4) A perben a keresetet más keresettel összekapcsolni vagy a pert más perrel egyesíteni nem lehet, továbbá a perben viszontkeresetnek nincs helye. (5) A perben az eljárás szünetelésének csak a Pp (1) bekezdésének c) és d) pontja esetében van helye.8 19. (1) A referenciaadat-szolgáltatót, illetve a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozást terheli annak bizonyítása, hogy a referenciaadat átadásának, illetve KHR-ben történő kezelésének e törvényben meghatározott feltételei fennálltak. E körben a bizonyítás elmaradása vagy eredménytelensége a referenciaadat-szolgáltatót, illetőleg a KHRt kezelő pénzügyi vállalkozást terheli. (2) Az ítélet jogerőre emelkedéséig a referenciaadatot a 18. (3) bekezdése szerint kell kezelni, ha az elsőfokú ítélet a referenciaadat törlését rendelte el. (3) A referenciaadat zárolását, a zárolás megszüntetését, illetve a referenciaadat helyesbítését, törlését a bíróság erre vonatkozó jogerős határozatának kézhezvételét követően haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül végre kell hajtani. (4) A bíróság a referenciaadat módosítására vagy törlésére vonatkozó jogerős határozatát a Felügyeletnek is megküldi. 20. A ban foglalt rendelkezések a másodfokú eljárásban is megfelelően irányadók. IV. Záró rendelkezések 8. Hatálybalépés 21. E törvény a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba. 9. Átmeneti rendelkezések 22. (1) Az e törvény hatályba lépésétől számított kilencven napon belül a referenciaadat-szolgáltató írásban tájékoztatja a természetes személy ügyfeleit az általa vezetett szerződések tartalmáról [melléklet II. fejezet 1.2 pont a)-d) és i)-j) alpont], az adatátadási kötelezettségéről, a KHR-re irányadó szabályokról, a nyilvántartás céljáról, az ügyfelet megillető jogokról, valamint arról is, hogy a KHR által kezelt adatokat csak a törvényben meghatározott célra lehet felhasználni. (2) A referenciaadat-szolgáltató az e törvény hatálybalépésétől számított száznyolcvan napon belül átadja a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére a fennálló szerződéseinek természetes személy ügyfeleire vonatkozó, a melléklet II. fejezet pontja szerinti referenciaadatokat. A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás az e bekezdés alapján kapott adatokat a 9. -ban meghatározott időpontig kezeli. (3) A (2) bekezdés nem érinti a referenciaadat szolgáltatók azon kötelezettségét, hogy a 11-14/B. szerinti referenciaadatokat a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére a törvény hatálybalépésétől átadja. (4) A természetes személy az (1) bekezdésben meghatározott tájékoztató kézhezvételétől számított tizenöt napon belül kérheti adatainak pontosítását. (5) A referenciaadatok (2) bekezdés szerinti KHR-be történő átadásukat követően csak akkor adhatók át a KHRből más referenciaadat-szolgáltatónak, ha a KHR-ből adatot kérő referenciaadat-szolgáltató beszerzi az ügyfél 5. (3) bekezdés szerinti hozzájáruló nyilatkozatát. Ha az ügyfél nem járul hozzá adatai KHR-ből történő átvételéhez, úgy a nyilatkozattal kapcsolatban a KHR a melléklet II. fejezetének 1.5 pontja szerinti adatokat tartalmazza, mely adat a referenciaadat-szolgáltató részére kiadható. (6) Az e törvény hatálybalépésekor a Hpt. szerinti Központi Hitelinformációs Rendszerben kezelt, az e törvény alapján a KHR-ben nyilvántartandó adatokat a KHR-ben kell kezelni. 23. (1) E törvény nem érinti a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás KHR működtetésére irányuló engedélyének érvényességét. (2) Az e törvény hatálybalépése előtt jelzáloghitel nyújtására jogosult biztosító, a zálogkölcsönnyújtással foglalkozó közraktár, legkésőbb e törvény hatálybalépésétől számított száznyolcvan napon belül köteles a tevékenységét engedélyező hatóság részére benyújtani a KHR-hez történő csatlakozásról szóló nyilatkozatot. (3) A jelzáloghitel nyújtására jogosult biztosító és a zálogkölcsönzéssel foglalkozó közraktár esetében a 22. (1)- (2) bekezdésében meghatározott határidő a KHR-hez történő csatlakozás napjától számítandó. (4) A (2) bekezdés hatálya alá tartozó biztosítóra, közraktárra a és 14-14/B. -ban meghatározott adatátadási kötelezettség csak az e törvény hatálybalépését követően bekövetkezett esetekre alkalmazandó. 10. Átmeneti rendelkezések9 24. Az otthonvédelmi intézkedésekkel kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló évi CXLVII. törvény (a továbbiakban: Módtv.) hatálybalépését megelőzően a Khrtv. alapján átadott és nyilvántartott, de a Módtv.- vel megállapított rendelkezések alapján átadásra nem kerülő referenciaadatokat a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a Módtv. hatálybalépését követő két munkanapon belül visszaállíthatatlanul törli. Melléklet a évi CXXII. törvényhez I. Az azonosító adatok 1. Természetes személy személyazonosító és lakcím adatai: név, születési név, anyja neve, születési hely, idő, állampolgárság, lakcím, postacím, személyi igazolvány (útlevél) száma, egyéb, a személyazonosság igazolására a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló évi LXVI. törvény szerint alkalmas igazolvány száma. 2. A referenciaadat-szolgáltatót azonosító adatok: név, rövidített név, székhely, telephely és fióktelep címe, adószám, a képviseletre jogosultak neve és beosztása. II. A központi hitelinformációs rendszerben az ügyfelekről nyilvántartható adatok 1. Természetes személyekkel kapcsolatban nyilvántartható adatok: 1.1. Azonosító adatok: a) név, b) születési név, c) születési idő, hely, d) anyja születési neve, e) személyi igazolvány (útlevél) szám vagy egyéb, a személyazonosság igazolására a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló évi LXVI. törvény szerint alkalmas igazolvány száma, f) lakcím, g) levelezési cím, h) elektronikus levelezési cím Az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződés adatai: a) a szerződés típusa és azonosítója (száma), b) a szerződés megkötésének, lejáratának, megszűnésének időpontja, c) ügyféli minőség (adós, adóstárs), d) a szerződés összege, a szerződéses összeg törlesztő részletének összege és devizaneme, valamint a törlesztés módja és gyakorisága, e) a 11. (1) bekezdésében meghatározott feltételek bekövetkezésének időpontja, f) a 11. (1) bekezdésében meghatározott feltételek bekövetkezésekor fennálló lejárt és meg nem fizetett tartozás összege, g) a lejárt és meg nem fizetett tartozás megszűnésének módja és időpontja, h) a követelés másik referenciaadat-szolgáltató részére történő átruházására, perre utaló megjegyzés i) előtörlesztés ténye, ideje, az előtörlesztett összeg és a fennálló tőketartozás összege, pénzneme, j) fennálló tőketartozás összege és pénzneme Az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződés adatai: a) az igénylés elutasításának időpontja, indoka, b) okirati bizonyítékok, c) jogerős bírósági határozat száma, az eljáró bíróság megnevezése, a határozat rendelkező részének tartalma A készpénz-helyettesítő fizetési eszköz használatával kapcsolatos adatok: a) a készpénz-helyettesítő fizetési eszköz típusa és azonosítója (száma), b) a letiltás időpontja, c) a letiltott készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel végrehajtott műveletek időpontja, száma, összege, d) a jogosulatlan felhasználások száma, e) az okozott kár összege, f) a bírósági határozat jogerőre emelkedésének időpontja,10 g) perre utaló megjegyzés A hozzájárulás megtagadásával kapcsolatos adatok: a) a nyilatkozat kelte (hely, dátum), b) a referenciaadat-szolgáltató azonosító adatai, c) az ügyfél azonosító adatai, d) a hozzájárulás megtagadására utaló megjegyzés. 2. Vállalkozásokkal kapcsolatban nyilvántartható adatok: 2.1. azonosító adatok: a) cégnév, név, b) székhely, c) cégjegyzékszám, egyéni vállalkozói igazolvány szám, d) adószám Az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződés adatai: a) a szerződés típusa és azonosítója (száma), b) a szerződés megkötésének, lejáratának, megszűnésének időpontja, c) a szerződés megszűnésének módja, d) a szerződés összege a szerződéses összeg törlesztő részletének összege és devizaneme, valamint a törlesztés módja, e) a 14. -ban meghatározott feltételek bekövetkezésének időpontja, f) a 14. -ban meghatározott feltételek bekövetkezésekor fennálló lejárt és meg nem fizetett tartozás összege, g) a lejárt és meg nem fizetett tartozás esedékességének időpontja és összege, h) a lejárt és meg nem fizetett tartozás megszűnésének időpontja és módja, i) a követelés másik referenciaadat-szolgáltató részére történő átruházására, perre utaló megjegyzés, j) előtörlesztés ténye, ideje, az előtörlesztett összeg és a fennálló tőketartozás összege, valamint pénzneme, k) fennálló tőketartozás összege és pénzneme Azon pénzforgalmi számlákkal kapcsolatos adatok, amelyeken sorba állított követeléseket tartottak nyilván: a) a pénzforgalmi számla vezetésére vonatkozó szerződés azonosítója (száma), b) a sorba állított követelések összege és devizaneme, c) a követelések sorba állításának kezdő és megszűnési időpontja, d) perre utaló megjegyzés A készpénz-helyettesítő fizetési eszköz elfogadására irányuló szerződésre vonatkozó adatok: a) a szerződés megkötésének, lejáratának, megszűnésének, felfüggesztésének időpontja, b) perre utaló megjegyzés. Több megjelenítése
1 10/A. sz. melléklet TÁJÉKOZTATÓ A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS RENDSZERRE (A TOVÁBBIAKBAN: KHR) IRÁNYADÓ SZABÁLYOKRÓL, A NYILVÁNTARTÁS CÉLJÁRÓL, A NYILVÁNTARTOTT SZEMÉLYT MEGILLETŐ JOGOKRÓL, A KHR ÁLTAL Részletesebben Alulírott (szül. hely, idő, a.n., személyigazolvány száma: )
TÁJÉKOZTATÁS A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS RENDSZERBE TÖRTÉNŐ ADATÁTADÁS, A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS RENDSZERBEN TÖRTÉNŐ ADATKEZELÉS SZABÁLYAIRÓL, VALAMINT A JOGORVOSLATI LEHETŐSÉGEKRŐL A Szarvas és Vidéke Részletesebben bekövetkezése esetén átadható adatokat a Melléklet 1.1. és 1.3. pontja tartalmazza]
Tájékoztató a Központi Hitelinformációs Rendszerről vállalkozások részére Tisztelt Ügyfelünk! Az Országgyűlés a 2011. évi CXXII. törvény megalkotásával szabályozza a Központi Hitelinformációs Rendszer Részletesebben Tájékoztatjuk, hogy az átadást megelőzően az Ön hozzájárulása szükséges adatainak KHR-ből történő más referenciaadat-szolgáltató általi átvételéhez.
TÁJÉKOZTATÓ a Központi Hitelinformációs Rendszerbe történő adatátadásról, a 2011. évi CXXII. törvény alapján. A hatályba lépés napja: 2011. október 11. Az Országgyűlés a 2011. évi CXXII. törvény megalkotásával Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ a Központi Hitelinformációs Rendszerről pénzügyi lízinggel kapcsolatosan
TÁJÉKOZTATÓ a Központi Hitelinformációs Rendszerről pénzügyi lízinggel kapcsolatosan Az OTP Ingatlanlízing Zrt. a jelen Tájékoztatóban ismerteti az üzletfeleivel (továbbiakban Üzletfél), hogy az Üzletfél Részletesebben A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS RENDSZERRŐL A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS RENDSZER RÉSZÉRE TÖRTÉNŐ ADATSZOLGÁLTATÁS
Általános Üzletszabályzat a 2014. március 15-e előtt megkötött szerződésekre 4. sz. almelléklete: a központi hitelinformációs rendszerről A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS RENDSZERRŐL A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS Részletesebben A KHR részére történő adatátadás és a KHR-ben történő adatkezelés általános szabályai
TÁJÉKOZTATÓ A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS RENDSZER-RE (A TOVÁBBIAKBAN: KHR) IRÁNYADÓ SZABÁLYOKRÓL, A NYILVÁNTARTÁS CÉLJÁRÓL, A NYILVÁNTARTOTT SZEMÉLYT MEGILLETŐ JOGOKRÓL, A KHR ÁLTAL KEZELT ADATOKAT FELHASZNÁLÁSÁRÓL, Részletesebben 2011. évi CXXII. törvény Hatályos: 2011.11.15 -
2011. évi CXXII. törvény Hatályos: 2011.11.15 - Jogszabálykereső Szolgáltatja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó 2011. évi CXXII. törvény a központi hitelinformációs rendszerről Az Országgyűlés a közérdek Részletesebben Általános Központi Hitelinformációs Rendszer Ügyfél tájékoztató
sz. szerződés 1/1. sz. melléklete Általános Központi Hitelinformációs Rendszer Ügyfél tájékoztató A Hajdúdorog és Vidéke Takarékszövetkezet (a továbbiakban: Takarékszövetkezet) Általános Üzletszabályzata Részletesebben A Hitelpont Pénzügyi Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság Adatvédelmi és adatkezelési szabályzata
.iktatószámú szerződés 1. számú függelékének 1. számú melléklete NYILATKOZAT Alulírott név:.. születési név: szül. helye, ideje:..,..év..hónap nap anyja születési neve:... lakcíme:. levelezési címe: személyazonosító Részletesebben 2011. évi CXXII. törvény a központi hitelinformációs rendszerről 1
OptiJus Opten Kft. I. 2011. évi CXXII. törvény 2011. évi CXXII. törvény a központi hitelinformációs rendszerről 1 A 2011.10.11. óta hatályos szöveg Tartalomjegyzék I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A törvény Részletesebben Természetes személyre vonatkozó Központi Hitelinformációs Rendszerrel kapcsolatos ügyféltájékoztató
Merkantil Bank Zrt. Merkantil Car Zrt. Tájékoztató a központi hitelinformációs rendszerről A PSZÁF TÁJÉKOZTATÓJA magánszemélyek részére a Központi Hitelinformációs Rendszerről 2011. évi CXXII. törvény Részletesebben ERSTE BANK HUNGARY ZRT.
TÁJÉKOZTATÓ A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS RENDSZERRE IRÁNYADÓ SZABÁLYOKRÓL, A NYILVÁNTARTÁS CÉLJÁRÓL, A NYILVÁNTARTOTT SZEMÉLYT MEGILLETŐ JOGOKRÓL, A KHR ÁLTAL KEZELT ADATOK FELHASZNÁLÁSÁRÓL, VALAMINT AZ Részletesebben VI. Az adatátadás célja VII. Adatkezelés határideje VIII. Jogorvoslat 17. 18.
TERMÉSZETES SZEMÉLY ÜGYFÉL RÉSZÉRE TÁJÉKOZTATÓ A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS RENDSZERRE (A TOVÁBBIAKBAN: KHR) IRÁNYADÓ SZABÁLYOKRÓL, A NYILVÁNTARTÁS CÉLJÁRÓL, A NYILVÁNTARTOTT SZEMÉLYT MEGILLETŐ JOGOKRÓL, Részletesebben Tájékoztató a központi hitelinformációs rendszerről
Merkantil Bank Zrt. Merkantil Car Zrt. Tájékoztató a központi hitelinformációs rendszerről A MNB TÁJÉKOZTATÓJA magánszemélyek részére a Központi Hitelinformációs Rendszerről 2011. évi CXXII. törvény a Részletesebben - Az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződés adatai: fennálló tőketartozás összege és pénzneme
Tájékoztató a Központi Hitelinformációs Rendszerrıl Tisztelt Ügyfelünk! Ezúton tájékoztatjuk Önt a Központi Hitelinformációs Rendszer (KHR) céljáról, az abba szolgáltatandó ügyféladatok körérıl, az ügyfelek Részletesebben KÖLCSÖNKÉRELEM KIEGÉSZÍTÉS Lakossági jelzáloghitel PIACI LAKÁSHITEL ELŐBÍRÁLATTAL ESETÉN
KÖLCSÖNKÉRELEM KIEGÉSZÍTÉS JKK003_01 Lakossági jelzáloghitel PIACI LAKÁSHITEL ELŐBÍRÁLATTAL ESETÉN A kölcsönkérelem kitöltése során a nem kitöltendő vagy nem releváns adat kihúzással/áthúzással jelölendő! Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY. 2011. évi CXLVI. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény módosításáról 32438
MAGYAR KÖZLÖNY A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2011. november 14., hétfõ 132. szám Tartalomjegyzék 2011. évi CXLVI. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény módosításáról Részletesebben ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÓ A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS RENSZERNEK (KHR) VALÓ ADATSZOLGÁLTATÁSOKRÓL
Tompa és Vidéke Takarékszövetkezet Cg: 03-02-000296 ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÓ A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS RENSZERNEK (KHR) VALÓ ADATSZOLGÁLTATÁSOKRÓL Szerződéskötés kezdeményezését megelőző és szerződés megkötését Részletesebben Általános szerződési szabályok 7.sz.mell. Cenzúraszámú szerződés 1. számú függeléke A szerződő felek megállapodnak, hogy a fenti hiteliktatószámú hitelügyletre vonatkozó szerződésük az alábbiakban meghatározott Részletesebben Tájékoztatjuk T. Ügyfeleinket, hogy a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény
KÖZLEMÉNY! A Cofidis Magyarországi Fióktelepe ( Cofidis ) ezúton értesíti Tisztelt Ügyfeleit, hogy 2014. január 1. napjától ügyfeleire nézve előnyösen, illetve nem hátrányosan (semlegesen), valamint az Részletesebben BISZ Központi Hitelinformációs Zártkörűen Működő Részvénytársaság. Központi Hitelinformációs Rendszer (KHR)
Bizalmas BISZ Központi Hitelinformációs Zártkörűen Működő Részvénytársaság Központi Hitelinformációs Rendszer (KHR) ÜZLETSZABÁLYZAT KIVONAT KÉRELMEZŐK RÉSZÉRE Hatályos: 2013. január 1-től TARTALOMJEGYZÉK Részletesebben A Magyar Nemzeti Bank tájékoztatója magánszemélyek részére a Központi Hitelinformációs Rendszerről MAGYAR NEMZETI BANK
A Magyar Nemzeti Bank tájékoztatója magánszemélyek részére a Központi Hitelinformációs Rendszerről MAGYAR NEMZETI BANK Tisztelt Hölgyem/Uram! Jelen tájékoztatást azért kapja, mivel Ön szerződés megkötése Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ a díjmentes készpénzfelvételt lehetővé tevő fogyasztói nyilatkozatok Központi Nyilvántartásáról
TÁJÉKOZTATÓ a díjmentes készpénzfelvételt lehetővé tevő fogyasztói nyilatkozatok Központi Nyilvántartásáról Tisztelt Ügyfeleink! A pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló 2009. évi LXXXV. törvény (a Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY. 110. szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2011. szeptember 26., hétfõ. Tartalomjegyzék
28666 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2011. évi 110. szám II. Tör vé nyek 2011. évi CXXI. törvény az otthonvédelemmel összefüggõ egyes törvények módosításáról* 1. Az illetékekrõl szóló 1990. évi XCIII. törvény Részletesebben LAKOSSÁGI BANKSZÁMLA HITELKERET SZERZŐDÉS
AGRIA Bélapátfalva Takarékszövetkezet : 3346 Bélapátfalva, Május 1. út 2/a., Pf.:1. Telefon: 36/554-370 Fax: 36/554-371 Üzleti központ, postacím: 3300 Eger Katona tér 7-9.,Pf.: 227, Telefon: 36/514-510 Részletesebben FOLYÓSZÁMLAHITEL IGÉNYLŐ LAP
Merkantil Bank Zrt. Merkantil Car Zrt. Tájékoztató a Központi Hitelinformációs Rendszerrıl 2011. január 1. Általános információ 1 A KHR (Központi Hitelinformációs Rendszer) a PSZÁF által elismert, a törvényben Részletesebben NAIH adatkezelési nyilvántartási számok- Kaposmenti Takarékszövetkezet
Tájékoztató a takarékszövetkezeti ügyfelek személyes adatainak kezeléséről A Takarékszövetkezet természetes személy ügyfelei személyes adatait a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról Részletesebben Tájékoztató a díjtól és költségtől mentes készpénzkifizetés, illetve készpénzfelvétel lehetőségéről
Tájékoztató a díjtól és költségtől mentes készpénzkifizetés, illetve készpénzfelvétel lehetőségéről Tisztelt Ügyfelünk! A pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló 2009. évi LXXXV. törvény (továbbiakban: Részletesebben WIZZ AIR HITELKÁRTYA IGÉNYLŐ LAP Kérjük, szíveskedjen nyomtatott nagybetűkkel kitölteni!
WIZZ AIR HITELKÁRTYA IGÉNYLŐ LAP Kérjük, szíveskedjen nyomtatott nagybetűkkel kitölteni! BANK TÖLTI KI Cenzúraszám:... Ügyfélazonosító:... Bankfiók kódja:... Telefon (Bankfiók):... Ügyintéző neve:... I. Részletesebben Tájékoztató a takarékszövetkezeti ügyfelek személyes adatainak kezeléséről
Kérdőív pénzügyi intézményben minősített befolyásszerzés engedélyezéséhez a Kérelmezőnek a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény 44/C. -ában foglalt jó üzleti hírneve Részletesebben KÁRTYAELFOGADÓI SZERZŐDÉS
ERSTE JOKER HITELKÁRTYA IGÉNYLŐ LAP Kérjük, szíveskedjen nyomtatott nagybetűkkel kitölteni! ERSTE BANK HUNGARY ZRT. BANK TÖLTI KI Cenzúraszám:... Ügyfélazonosító:... Bankfiók kódja:... Telefon (Bankfiók):... Részletesebben Természetes személy(ek) befolyásoló részesedésszerzésének engedélyezésére irányuló kérelem esetén
Kérdőív pénzforgalmi intézményben/elektronikuspénz-kibocsátó intézményben befolyásoló részesedés szerzésének bejelentéséhez a Bejelentőnek az egyes fizetési szolgáltatókról szóló 2013. évi CCXXXV. törvény Részletesebben Ügyfél-tájékoztató lakossági Folyószámlahitelhez
Az UniCredit Bank Hungary Zrt. ügyfél-tájékoztatójának célja, hogy a teljes körű tájékoztatás érdekében hiteligénylő ügyfelének bemutassa azokat a kockázatokat, amelyek a hitellel kapcsolatos törlesztési Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK I. PÉNZÜGY 4874 5036 II. GAZDASÁG 5037 5102 III. FOGLALKOZTATÁSPOLITIKA, MUNKAÜGY 5103 5200
Budapest, 2011. október 28. Ára: 6890 Ft 13. szám TARTALOMJEGYZÉK I. PÉNZÜGY 4874 5036 II. GAZDASÁG 5037 5102 III. FOGLALKOZTATÁSPOLITIKA, MUNKAÜGY 5103 5200 4874 NEMZETGAZDASÁGI KÖZLÖNY 13. szám I. PÉNZÜGY Részletesebben Központi Hitelinformációs Rendszer. Ügyféltájékoztató
Bisz Zrt. Központi Hitelinformációs Rendszer (KHR) Ügyféltájékoztató b Központi Hitelinformációs Re n d s z e r c Tisztelt Hölgyem, Uram! Engedje meg, hogy bemutassuk a BISZ Központi Hitelinformációs Zártkörûen Részletesebben ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÁS ÉS ÜGYFÉLNYILATKOZATOK
ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÁS ÉS ÜGYFÉLNYILATKOZATOK A./ TÁJÉKOZTATÁS A Központi Hitelinformációs Rendszerbe történő adattovábbításról I. Ezúton tájékoztatjuk, hogy a központi hitelinformációs rendszerről szóló 2011. Részletesebben 20.sz.melléklet Cenzúraszámú szerződés 1. számú függeléke Általános szerződési szabályok A szerződő felek megállapodnak, hogy a fenti hiteliktatószámú hitelügyletre vonatkozó szerződésük az alábbiakban Részletesebben Értékpapírkölcsön-keretszerződés a Takarék Alapkezelő Zrt. általi kölcsönbe adásra
Értékpapírkölcsön-keretszerződés a Takarék Alapkezelő Zrt. általi amely létrejött egyrészről a Takarék Alapkezelő Zrt. (székhely: 1122 Budapest, Pethényi köz 10., cégjegyzékszám: Cg.01-10-045577, adószám: Részletesebben Tájékoztató a díjtól és költségtől mentes készpénzkifizetés, illetve készpénzfelvétel lehetőségéről
Tájékoztató a díjtól és költségtől mentes készpénzkifizetés, illetve készpénzfelvétel lehetőségéről Tisztelt Ügyfelünk! A pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló 2009. évi LXXXV. törvény (Pft.) módosításáról Részletesebben KÖLCSÖNKÉRELEM LOMBARD HITELHEZ
KÖLCSÖNKÉRELEM LOMBARD HITELHEZ A hiteligénylő neve:.. Ügyfélszáma:... Az igénylés típusa: Új igénylés, vagy Meglévő hitel módosítása: fedezetcsere fedezet kivonás Felajánlott fedezet: értékpapír betét Részletesebben Ügyfél-tájékoztató Személyi kölcsönhöz
Az UniCredit Bank Hungary Zrt. ügyfél-tájékoztatójának célja, hogy a teljes körű tájékoztatás érdekében hiteligénylő ügyfelének bemutassa azokat a kockázatokat, amelyek a hitel törlesztőrészletének növekedését Részletesebben Általános szerződési szabályok (magánszemélyek részére nyújtott deviza kölcsönhöz)
Szerződésszám: 1. számú függelék Általános szerződési szabályok (magánszemélyek részére nyújtott deviza kölcsönhöz) A szerződő felek megállapodnak, hogy a fenti hiteliktatószámú hitelügyletre vonatkozó Részletesebben AGRIA BÉLAPÁTFALVA TAKARÉKSZÖVETKEZET ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZATA
AGRIA Bélapátfalva Takarékszövetkezet 3346 Bélapátfalva, Május 1. u. 2/a. 3 AGRIA BÉLAPÁTFALVA TAKARÉKSZÖVETKEZET ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZATA Tartalma: 3/1. Betételhelyezési Üzletszabályzat 3/2. Hitelezési Részletesebben Általános Központi Hitelinformációs Rendszer ügyfél tájékoztató
Általános Központi Hitelinformációs Rendszer ügyfél tájékoztató A Pilisvörösvár és Vidéke Takarékszövetkezet tájékoztatja az Üzletfeleit arról, hogy a hitelintézetekrıl és pénzügyi vállalkozásokról szóló Részletesebben A Takarékszövetkezet panaszkezelési és fogyasztóvédelmi utasítása
VERESEGYHÁZ ÉS VIDÉKE TAKARÉKSZÖVETKEZET A Takarékszövetkezet panaszkezelési és fogyasztóvédelmi utasítása 2013. Az Igazgatóság 2003. január 30-án elfogadta a 1-8/2003. számú határozattal Módosítva az Részletesebben 2011. évi... törvény Az otthonvédelmi intézkedésekkel kapcsolatos egyes törvények módosításró l
iropt;á.r~. 0 I :'.,l m :-- - L {O -) / l Erkez4zs : 2011 "r? w 0 2 2011. évi... törvény Az otthonvédelmi intézkedésekkel kapcsolatos egyes törvények módosításró l 1. A központi hitelinformációs rendszerr Részletesebben III. számú melléklet:
Cofidis Magyarországi Fióktelepe Székhely: 1066 Budapest, Mozsár utca 16. Telefon: 06 1 354 5000 Levelezési cím: 1433 Budapest, Pf. 1140. Cg: 01-17-000367 (Fővárosi Törvényszék Cégbírósága) Adatkezelési Részletesebben d) szabályzata jóváhagyására irányuló eljárásban szabályzatonként 200 000 forint, az igazgatási szolgáltatási díj.
A Magyar Nemzeti Bank elnökének 14./2015. (V. 13.) MNB rendelete a Magyar Nemzeti Bank által a pénzügyi közvetítőrendszer felügyelete keretében, valamint a bizalmi vagyonkezelő vállalkozások tekintetében Részletesebben Értékpapírkölcsön-keretszerződés a Takarék Alapkezelő Zrt. általi kölcsönbe vételre
amely létrejött egyrészről Lakcím/Székhely: --- Számlaszám: --- Adóazonosító jel/adószám: --- Telefonszám: --- Elektronikus levélcím: --- Postacím: --- Értékpapírkölcsön-keretszerződés a Takarék Alapkezelő Részletesebben Természetes személy(ek) minősített befolyás szerzésének engedélyezésére irányuló kérelem esetén
Kérdőív befektetési vállalkozásban minősített befolyásszerzés engedélyezéséhez a Kérelmezőnek a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek Részletesebben - a szerzıdéses összeg törlesztı részletének
TÁJÉKOZTATÓ A KÖZPONTI HITELINFORMÁCIÓS RENDSZERRE (A TOVÁBBIAKBAN: KHR) IRÁNYADÓ SZABÁLYOKRÓL, A NYILVÁNTARTÁS CÉLJÁRÓL, A NYILVÁNTARTOTT SZEMÉLYT MEGILLETİ JOGOKRÓL, A KHR ÁLTAL KEZELT ADATOK FELHASZNÁLÁSÁRÓL, Részletesebben Széchenyi Kereskedelmi Bank Zrt. Panaszkezelési szabályzat
AGRIA Bélapátfalva Takarékszövetkezet 3346 Bélapátfalva, Május 1. u. 2/a. 3/9. Lakossági Devizahitelezés Üzletszabályzata TARTALOMJEGYZÉK 1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK... 3 1. 1. Alkalmazási kör... 3 2. A Részletesebben Á L T A L Á N O S Ü Z L E T S Z A B Á L Y Z A T
SZABADSZÁLLÁS ÉS VIDÉKE TAKARÉKSZÖVETKEZET Á L T A L Á N O S Ü Z L E T S Z A B Á L Y Z A T Jelen szabályzatot a Takarékszövetkezet Igazgatósága a 63/2013.07.25. számú határozatával egységes szerkezetben Részletesebben BÓLY ÉS VIDÉKE TAKARÉKSZÖVETKEZET PÉNZÜGYI ÉS KIEGÉSZÍTŐ PÉNZÜGYI SZOLGÁLTATÁSOKRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZATA
BÓLY ÉS VIDÉKE TAKARÉKSZÖVETKEZET PÉNZÜGYI ÉS KIEGÉSZÍTŐ PÉNZÜGYI SZOLGÁLTATÁSOKRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZATA Hatályos: 2015. év július hó 3. napjától TARTALOMJEGYZÉK I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK... Részletesebben Szabályzat a Pénzmosás Megelőzéséről és Megakadályozásáról
... (társaság neve)... (adószám) Szabályzat a Pénzmosás Megelőzéséről és Megakadályozásáról Érvényes:... -tól Érvénybe helyezte:... Tartalomjegyzék 1. A pénzmosás megelőzéséről és megakadályozásáról szóló Részletesebben Üzletszabályzat. Commerzbank Zrt. 1. Általános rész 1.1. Hatály. 1.2. Elfogadás. Az 1959. évi IV. törvény hatálya alá tartozó szerződésekre vonatkozó
Commerzbank Zrt Az 1959. évi IV. törvény hatálya alá tartozó szerződésekre vonatkozó Üzletszabályzat 1. Általános rész 1.1. Hatály 1.1.1. Jelen üzletszabályzat és mellékletei (a továbbiakban együtt: Üzletszabályzat) Részletesebben A BISZ Központi Hitelinformációs Zártkörűen Működő Részvénytársaság (BISZ Zrt.) és a Központi Hitelinformációs Rendszer (KHR) bemutatása
A BISZ Központi Hitelinformációs Zártkörűen Működő Részvénytársaság (BISZ Zrt.) és a Központi Hitelinformációs Rendszer (KHR) bemutatása A BISZ Zrt. bemutatása Alapítás: 1994.02.15. Alapítók: Tulajdonos: Részletesebben Hatálybalépés napja: 2012.01.01.
Általános Üzletszabályzat 16. sz. melléklete A..sz. kölcsönszerződés 1. sz,. függeléke ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEK fogyasztónak minősülő természetes személy ügyfelekkel kötendő szerződéshez (Classic Részletesebben SZABADSZÁLLÁS ÉS VIDÉKE TAKARÉKSZÖVETKEZET Á L T A L Á N O S Ü Z L E T S Z A B Á L Y Z A T
SZABADSZÁLLÁS ÉS VIDÉKE TAKARÉKSZÖVETKEZET Á L T A L Á N O S Ü Z L E T S Z A B Á L Y Z A T TARTALOMJEGYZÉK 1. Általános üzleti feltételek... 6 2. Bevezető rendelkezések... 6 2.1. Üzletszabályzat nyilvánossága... Részletesebben II. Az Adatvédelmi tv. 1. -ának 4.a) pontja határozza meg az adatkezelés fogalmát:
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelet elnökének 2/2003 számú ajánlása a hitelintézetek, a befektetési szolgáltatók, az árutőzsdei szolgáltatók és a biztosítók adatkezelési szabályairól A hitelintézet, Részletesebben Köszönjük, hogy megtisztelt bennünket bizalmával, és igénybe veszi a Citibank szolgáltatásait.
Tisztelt Ügyfelünk! Köszönjük, hogy megtisztelt bennünket bizalmával, és igénybe veszi a Citibank szolgáltatásait. Engedje meg, hogy ismertessük a díjmentes készpénzfelvételt lehetővé tevő fogyasztói nyilatkozatok Részletesebben Adatkezelési Tájékoztató AZ ELŐFIZETŐK ÉS FELHASZNÁLÓK SZEMÉLYES ADATAINAK KEZELÉSE
Adatkezelési Tájékoztató AZ ELŐFIZETŐK ÉS FELHASZNÁLÓK SZEMÉLYES ADATAINAK KEZELÉSE Érvényes 2015. 09. 1- től visszavonásig ÁSZF 3. sz. melléklet 1 Bevezető rendelkezések, jogszabályi háttér A Szolgáltató Részletesebben Adatkezelési tájékoztató
Borotai Takarékszövetkezet KM5. számú melléklet Adatkezelési tájékoztató Hatályos: 2015. október 1. Adatkezelési tájékoztató Bevezetés A Takarékszövetkezet kiemelten fontosnak tartja ügyfelei adatkezeléshez Részletesebben Á L T A L Á N O S Ü Z L E T S Z A B Á L Y Z A T
SZABADSZÁLLÁS ÉS VIDÉKE TAKARÉKSZÖVETKEZET Á L T A L Á N O S Ü Z L E T S Z A B Á L Y Z A T Jelen szabályzatot a Takarékszövetkezet Igazgatósága a 104/2015.08.14. számú határozatával egységes szerkezetben Részletesebben Tájékoztató az Általános Szerződési Feltételek 2011. augusztus elsejei változásáról
Tájékoztató az Általános Szerződési Feltételek 2011. augusztus elsejei változásáról Tisztelt Ügyfelünk! Tájékoztatjuk Önt, hogy a pénzforgalmi keretszerződés részét képező Általános Szerződési Feltételeink Részletesebben S-88/2014. ÜZLETSZABÁLYZAT
S-88/2014. számú szabályzat A Fókusz Takarékszövetkezet részére S-88/2014. ÜZLETSZABÁLYZAT Jelen Üzletszabályzatot a Takarékszövetkezet Igazgatósága a 17/2/2014. számú határozattal elfogadta. Az Üzletszabályzat Részletesebben PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT
PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT A Risk Partners Kft. Ügyfelei részére I. Panasz bejelentésének módjai 1) Szóbeli panasz a. Személyesen - Panaszügyintézés helye: 2120 Dunakeszi, Kertész u. 12. - Nyitva tartás: Részletesebben Nyilatkozat Agrár Széchenyi Kártya Konstrukcióban való részvételhez
Ügyirat száma: Nyilatkozat Agrár Széchenyi Kártya Konstrukcióban való részvételhez A Vállalkozás neve (cégneve): Képviseletre jogosultak neve, beosztása: A Vállalkozás székhelye/lakcíme: Alulírott Vállalkozás Részletesebben II. 3. Szerződésminta befektetési tanácsadásra. Szerződés befektetési tanácsadásra
II. 3. Szerződésminta befektetési tanácsadásra Jelen melléklet azon a napon lép hatályba, amelyen a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete a befektetési tanácsadási tevékenység végzését az Alapkezelő Részletesebben EURÓPA BRÓKERHÁZ ZRT. ÜZLETSZABÁLYZAT 10. sz. melléklet - BeVA
1. A Befektető-védelmi Alap és célja 1.1. A Befektető-védelmi Alap a befektetési szolgáltatók kötelező tagságával működő és a befektetők vagyoni kártalanítását szolgáló szervezet, amely a befektető erre Részletesebben ERSTE BANK HUNGARY ZRT.
Kölcsönigénylő lap Van esély! Habitat-[Good.bee]-Erste Lakásfelújítási kölcsönhöz Kérjük, szíveskedjék nyomtatott nagybetűvel kitölteni! A nyomtatvány azon rubrikáit, amelyekbe nem kíván írni, húzza át! Részletesebben Végrehajtás korlátozása iránti kérelem

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Pf. 1140


text:
Az ügyész a bíróság előtti eljárása közhatalmi tevékenység - Jogászvilág
Kezdőlap » Az ügyész a bíróság előtti eljárása közhatalmi tevékenység
Az ügyész a bíróság előtti eljárásban közhatalmi tevékenységet folytat; közhatalmi szerv hatáskörében eljárva ügyészi szolgálati viszonya alapján gyakorolja az ügyészt megillető jogokat és tesz eleget az ügyészt terhelő kötelezettségeknek. Ezért a fellebbviteli főügyészség volt ügyésze az ügyészi jogviszonya megszűnését követően két évig nem járhat el védőként annál az ítélőtáblánál, amelynél az ügyészi feladatokat az a fellebbviteli főügyészség látja el, amelynek a tevékenységében a jogviszonya alapján az annak megszűnését megelőző öt évben részt vett – a Kúria eseti döntése. Ami a…
Az ügyész a bíróság előtti eljárásban közhatalmi tevékenységet folytat; közhatalmi szerv hatáskörében eljárva ügyészi szolgálati viszonya alapján gyakorolja az ügyészt megillető jogokat és tesz eleget az ügyészt terhelő kötelezettségeknek. Ezért a fellebbviteli főügyészség volt ügyésze az ügyészi jogviszonya megszűnését követően két évig nem járhat el védőként annál az ítélőtáblánál, amelynél az ügyészi feladatokat az a fellebbviteli főügyészség látja el, amelynek a tevékenységében a jogviszonya alapján az annak megszűnését megelőző öt évben részt vett – a Kúria eseti döntése.
Ami a tényállást illeti, a terhelt 2018 januárjában meghatalmazta az ügyvédi irodát a képviseletével, majd az ítélőtábla által nyilvános ülésen a terhelt védőjeként megjelent egy ügyvéd, csatolva az ügyvédi iroda által a helyettesítésre adott meghatalmazást. Az ítélőtábla az egyéni ügyvédet a büntetőeljárásból kizárta, mivel korábban a fellebbviteli főügyészség volt ügyésze volt.
Az ügyvédi törvény értelmében az ügyvédi tevékenység gyakorlója közhatalmi hatáskör gyakorlásával közvetlenül összefüggő feladat ellátására létesített jogviszonya megszűnését követő két évig nem láthat el jogi képviseletet, illetve büntetőeljárásban védelmet azon közhatalmi hatáskört gyakorló szerv vagy jogutódja által folytatott közhatalmi eljárásban, amelynek a tevékenységében, valamint az irányításával vagy felügyeletével közvetlenül összefüggő feladat ellátásában e jogviszonya alapján, az annak megszűnését megelőző öt évben részt vett [20. § (3) bekezdés].
Az ügyvéd fellebbezésében arra hivatkozott, hogy 2018. szeptember végéig ugyan a fellebbviteli főügyészségen teljesített szolgálatot, azonban ügyészként csupán indítványt tett, illetve az ítélőtábla előtti másod- és harmadfokú eljárásokban vádat képviselt. Mivel álláspontja szerint az ítélőtábla közhatalmi tevékenysége az ítélkezés, abban pedig nem vett részt, ezért a büntetőügyből történő kizárása ellentétes a jogszabályokkal. A Budapesti Ügyvédi Kamara elnökének állásfoglalása szerint az e rendelkezés szerinti ügyvállalási tilalom a konkrét esetben akkor valósulna meg, ha az ügyvéd a védői tevékenységet a fellebbviteli főügyészség által önállóan folytatott közhatalmi eljárásban látná el, hiszen az kifejezetten a közhatalmat gyakorló szerv előtti eljárásban teremt ügyvállalási tilalmat.
A Legfőbb Ügyészség szerint az ügyvéd az ügyészség, mint közhatalmi szerv hatáskörében eljárva ügyészi szolgálati viszonya alapján gyakorolta az ügyészt megillető jogokat és tett eleget az ügyészt terhelő kötelezettségeknek az ítélőtábla előtti eljárásokban, amikor részt vett az eljárási cselekményeken. Ezért helyes volt az ügyvéd kizárása.
A Kúria szerint sem a fellebbezésben, sem a Budapesti Ügyvédi Kamara elnöke által kiadott állásfoglalásban kifejtettek nem helytállóak. A jogviszony megszűnését követő két évig az ügyvédtörvény alapján az ügyvéd nem járhat el azon közhatalmi hatáskör gyakorló szerv által gyakorolt eljárásban, amelynél fenti jogviszonya fennállt, és ezt nem lehet szűkítően értelmezni. Vagyis a közhatalmi hatáskört gyakorló szervnél korábban alkalmazásban állt személy e jogviszonya megszűnését követő két évig nem láthat el jogi képviseletet azon szerv által folytatott közhatalmi eljárásban, amellyel jogviszonyban állt. Ez a tilalom olyan közhatalmat gyakorló szerv (bíróság) előtti eljárásra is érvényes, amelyben az a közhatalmat gyakorló szerv (ügyészség) is részt vesz, amellyel az ügyvéd korábban jogviszonyban állt.
Az ügyvéd korábbi munkáltatója, a fellebbviteli főügyészség az ítélőtábla előtt közhatalmi tevékenységet folytat, amikor ügyészi fellebbezést alapján jár el, vagy nyilatkozik a más által bejelentett fellebbezésre, ezekkel kapcsolatban érdemi indítványokat tesz, a fellebbviteli bíróság által kitűzött nyilvános ülésen vagy másodfokú tárgyaláson képviseli az ügyészséget és gyakorolja a törvények által biztosított jogait. Ezek olyan közhatalmi hatáskörök, amelyekre vonatkozóan az ügyvédi törvényben foglalt korlátozás akkor is fennáll, ha egyébként az eljárás az ítélőtábla előtt folyik.
A Kúria álláspontja szerint az ügyvéd ügyészként közhatalmi tevékenység gyakorlásával összefüggő feladatokat látott el, amikor az ítélőtábla előtt képviselte a fellebbviteli főügyészséget, és e tevékenységével közhatalmi hatáskört gyakorló szerv tevékenységében, azaz az ítélőtábla előtt folyamatban lévő büntetőeljárásokban ügyészként vett részt.
Mivel az ügyvéd ügyészi jogviszonyának megszűnését követően a két év nem telt el, és az adott eljárási cselekménynél így védőként nem vehetett volna részt, a Kúria az ítélőtábla végzését helybenhagyta.
Az ismertetett döntés (Kúria Bpkf. I. 478/2019.) a Kúriai Döntések 2019/11. számában 297. szám alatt jelent meg.
Releváns jogszabályhely: 2017. évi LXXVIII. törvény 20. § (3) bekezdés.

matches: bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria


text:
Végrehajtás megállítása már nem a bíróság jogköre lesz - Újabb csapás a hitelesekre! - HitelSakkMatt - Devizahitelek mentése
Végrehajtás megállítása már nem a bíróság jogköre lesz – Újabb csapás a hitelesekre!
Home Végrehajtás megállítása már nem a bíróság jogköre lesz – Újabb csapás a hitelesekre!
Végrehajtás megállítása már nem a bíróság jogköre lesz
Újabb csapás a hitelesekre!
Jogerős bírósági döntés született: a devizahitellel terhelt, elárverezés előtt álló ingatlanok ügyében az adósnak nem kell polgári peres eljárást kezdeményezni a végrehajtási eljárás megszüntetéséhez. Mindössze egy 10 000 forintos illetékbélyeggel meg lehet akadályozni, hogy elvigyék a tetőt az adós feje fölül.
A szokásos menetrend szerint ugyanis a közjegyző, miután a bank megbízásából kiállítja a fizetésképtelen adós ellen a végrehajtási záradékot, azt megküldi a végrehajtónak, akinek erről tájékoztatnia kell az ügyfelet. A bíróság friss döntése szerint viszont ezentúl nem hónapokig tartó pereskedés és többszázezer forintos perköltség árán lehet megtámadni a végrehajtást, hanem a közjegyzőnél kell fellebbezni az ellen.
Gulya Tibor szakértő elmondta: aki az ő tanácsára korábban elállt a szerződéstől, és mindezt a közjegyzővel okiratba foglaltatta, az most joggal teheti fel a kérdést – a végrehajtás ellen benyújtott fellebbezésében – ugyanannak a közjegyzőnek: mire alapozva állított ki végrehajtási záradékot egy megszűnt szerződésre? „Ez esetben nem vitás, hogy a fellebbezés jogos” – fűzte hozzá Gulya. A bíróság döntése jogerős, hogy a közjegyző hatáskörébe tartozik a végrehajtási záradék törlése iránti kérelem elbírálása, aki – miután már egyszer kiállított egy közokiratot arról, hogy a szerződés elállás miatt megszűnt – vélhetően nem tudná megvétózni a saját korábbi döntését
A hitel szakértő szerint mindez 10 hónapnyi kemény jogi csata eredménye, amelynek végén megtört a jég és sikerült kikényszeríteni, hogy a Szentendrei Járási Bíróság precedens érvénnyel a kérdésben állástFOGLALJON és kimondja, hogy a végrehajtási záradék törlése kizárólag a közjegyző hatáskörébe tartozik. Így többé nem kell a végrehajtással érintett adósoknak – súlyos pénzösszegek megfizetése mellett – polgári peres eljárásba kényszerülniük a végrehajtás megállítására.
Visszajár az autóhiteleseknek a törzskönyv és a törölni kell a bankok opciós jogát a gépjármű felett – ismét a devizahiteleseknek adott igazat a bíróság.
Precedens értékkel bír, hogy a Szegedi Törvényszék 2 évnyi kőkemény hadakozást követően jogerős bírósági ítéletben kimondta, hogy a Lombard Autófinanszírozási Zrt. ügyfelei gépjárművei tekintetében sem az opciós jogot nem tarthatja meg, sem pedig a törzskönyvet.
Gulya Tibor szerint az ítélet rámutat arra is, hogy az általuk kidolgozott jogelmélet nem csak a Lombard Autófinanszírozási Zrt. szerződéseire hat ki, hanem más bankok, például a Merkantil Bank autós szerződéseire is.
Az ítélet hosszú huzavona végére tett pontot. Hiába utasította el három alkalommal is a kereseteket a Szegedi Járási Bíróság, majd semmisítette meg minden alkalommal a Szegedi Törvényszék a törvénybe ütköző döntéseket, a végén már a járásbíróság is engedett, és amiben mégsem, abban a törvényszék hozta meg a szükséges döntést. Érdekes, hogy noha az ítélet már szeptember végén megszületett, annak postázására azonban több mint 2 hónapot várni kellett…
Ennek ellenére alább olvashatjuk a Lombard Lízing Zrt. egyik ügyfelének írott levelét, amely igazolja, hogy a törzskönyvet – az ítélet ismeretében – a társaság megküldte az adósnak.
„Aki esetleg még nem kapta meg a „karácsonyi ajándékát”, nyugodtan jelezze ilyen irányú igényét a bankjánál” – tanácsolta a hitel szakértő.
Az MNO hírportáltól megtudtuk ebben a témában. Először egy kis ismétlés:
Egy szeptember elején a parlamentnek benyújtott jogszabály szerint végrehajtási ügyekben még abban az esetben is elvennék az adósoktól a perindítás lehetőségét, ha érvényesen létre sem jött a velük szemben támasztott követelés. A végrehajtás korlátozása az egyetlen eszköz, amely ezek után a bajban lévők rendelkezésére áll.
Újabbat készül rúgni a devizahitelesekbe a kormány. Legalábbis erre lehet következtetni abból a Trócsányi László igazságügy-miniszter által beterjesztett törvényjavaslatból, amelynek általános vitája jelenleg folyik az ország házában. Ha módosítások nélkül elfogadja a jogszabályt a Tisztelt Ház, akkor a módosított polgári perrendtartási törvénynek a végrehajtásokról szóló része alapjaiban és a devizahiteleseknek kedvezőtlen irányba változna meg. A jogszabály-módosítási javaslat szövege szerint ugyanis csak akkor kérhetné az adós a végrehajtás felfüggesztését, ha a követelés vagy a végrehajtási jog elévült. Ezzel szemben jelenleg akkor lehet pert indítani a végrehajtás megszüntetése és korlátozása iránt, ha a végrehajtani kívánt követelés érvényesen nem jött létre, azaz érvénytelen a szerződés.
A jogász elmondta, a tervezett változtatás elfogadása esetén abban az esetben sem indítványozhatja az adós a végrehajtás felfüggesztését, ha például gépelési vagy egyéb hiba miatt nem a tartozás összegét szeretnék behajtani az ügyfélen, hanem annak többszörösét. – Tökéletesen érthetetlen, hogy miért változtatnák úgy a jogszabályt, hogy egy létre nem jött követelés esetén sem lehetne perre menni a végrehajtás megszüntetése érdekében – hangsúlyozta. – Ezek után már csak egyetlen lehetőség áll a végrehajtási ügyekben az adósok előtt: pert indíthatnak a végrehajtás korlátozása érdekében, ha vitatják például a tartozás összegét, a felszámolt kamatot, vagy egyéb hibát látnak a keresetben. Ezt a lehetőséget ugyanis a jelenlegi törvénymódosító javaslat nem veszi ki a jogszabályból. Hogy a bankok már valóban jóllaktak, azt jól mutatja, hogy nagyon sok esetben a követelés harminc–negyven százalékában is ki lehet velük egyezni.
Ez azért is jó hír, mert mi is már régóta ezt mondjuk: a bankokkal, a követelést vásárló pénzintézetekkel ki lehet egyezni! Megállapodásra tudjuk juttatni az ügyedet, per nélkül, és időhúzás nélkül! Ha szükséges, mert az ügyed olyan stádiumban van, hogy már végrehajtanak, akkor előbb azt állítjuk meg, és aztán megyünk a bankkal tárgyalni! Rengeteg megállapodást hozott tető alá a Hitelsakkmatt, bátran forduljatok hozzánk!
ÍRJ nekünk, és mi segítünk az ügyedben!
KÉREM, SEGÍTSENEK AZ ÜGYEMBEN, MEGÁLLAPODÁST SZERETNÉK!
KÉREM, SEGÍTSENEK, MERT VÉGREHAJTÁSRA ADTÁK A TARTOZÁSOMAT!
KÉREM A SEGÍTSÉGÜKET, MERT KÖVETELÉSKEZELŐNEK ADTÁK ÁT AZ ÜGYEMET!
Mindegyik helyzetben tudunk segíteni, van megoldás, keress bennünket!
Előző bejegyzés Az utolsó mentőöv az adósoknak valóban a banki megkeresés? Mi következik, ha az ügyfél nem egyezkedik?
Következő cikk Végrehajtás felfüggesztése iránti beadvány – Lehetőség van rá!

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
A Kúria nem rögzíthet eltérő tényállást - Jogászvilág - Jogászvilág
A Kúria nem rögzíthet eltérő tényállást - Jogászvilág
Kezdőlap » A Kúria nem rögzíthet eltérő tényállást
A törvényszék a ítéletével a vádlottat bűnösnek mondta ki költségvetési csalás bűntettében, ezért egy év hét hónap – végrehajtásában két év próbaidőre felfüggesztett – szabadságvesztésre és a gazdasági társaság vezetői tisztségének gyakorlásától két év eltiltásra ítélte azzal, hogy a szabadságvesztést börtönben kell végrehajtani. Megállapította, hogy a vádlott a szabadságvesztésből annak végrehajtása esetén a szabadságvesztés kétharmad részének kitöltését követő napon bocsátható feltételes szabadságra. A bíróság a vádlottat előzetes mentesítésben részesítette, a vádlott által képviselt zrt.-vel szemben vagyonelkobzást rendelt el. Rendelkezett a bűnjelekről, valamint a bűnügyi költség viseléséről.
Az elsőfokú bíróság ítéletével szemben a vádlott és védője jelentett be fellebbezést felmentés érdekében.
A másodfokon eljáró ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét megváltoztatta:a vádlottat az ellene költségvetési csalás bűntette miatt emelt vád alól felmentette, a vagyonelkobzás elrendelését mellőzte, megállapította, hogy a felmerült bűnügyi költséget az állam viseli, egyebekben az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta. Ítéletének indokolása szerint az elsőfokú bíróság által megállapított tényállás a Be. 351. § (2) bekezdés b) pontjának II. fordulata, továbbá a Be. 351. § (2) bekezdés c) és d) pontjában írt okból megalapozatlansági hibában szenved, ezért annak a Be. 352. § (1) bekezdés szerint történt kiküszöbölése révén eltérő tényállást állapított meg.
A másodfokú bíróság ítélete ellen a fellebbviteli főügyészség jelentett be másodfellebbezést, a vádlottnak a költségvetési csalás bűntettében történő bűnösségének megállapítása, valamint büntetés kiszabása végett. Az ügyészi fellebbezést a Legfőbb Ügyészség fenntartotta.
A Kúria nem osztotta a Legfőbb Ügyészség érvelését, miszerint a harmadfokon eljáró Kúriának – a Be. 617. §-ára figyelemmel – a Be. 593. § (1) bekezdés c) pontja alapján lehetősége van arra, hogy az iratok tartalma alapján a másodfokú bíróságtól eltérő tényállást rögzítsen és ezáltal megállapítsa a terhelt büntetőjogi felelősségét.
Az első- és a másodfokú bíróság által feltárt bizonyítékok eltérő értékelésére ugyan csak részben lenne szükség, azonban a bizonyítékok eltérő értékelése a terhelt bűnösségére kiható lényeges tények tekintetében eltérő tényállás megállapításához vezetne. Ilyen lényeges tény a támogatónak a támogatási összeg folyósítása érdekében a pályázati feltételek fennállta vonatkozásában történő tévedésbe ejtése, a központi költségvetésből céljelleggel nyújtott támogatás jogosulatlan megszerzésével az állami költségvetésnek vagyoni hátrány okozása.
A Be. 619. § (1), (2) illetve (3) bekezdése alapján a harmadfokú bíróság a határozatát akkor alapíthatja a másodfokú ítélet alapját képező tényállásra, ha az további bizonyítás felvétele nélkül is megalapozott, vagy az iratok tartalma alapján azzá tehető, illetve a helytelen ténybeli következtetés kiküszöbölhető; ekként a helyes tényállás megállapítható.
A harmadfokú bíróság értelemszerűen azt vizsgálja, hogy a másodfokú bíróság által irányadónak tartott tényállás megalapozott-e, de egyaránt köteles a megalapozatlanság vizsgálatára és kiküszöbölésére.
A megalapozatlanság kiküszöbölésének (a reformációs jogkörnek) azonban eltérő a terjedelme a másodfokú, illetve a harmadfokú eljárásban.
A másodfokú bíróság akár – a törvényi korlátok között felülmérlegeléssel – eltérő tényállást is megállapíthat. A harmadfokú bíróság viszont a tényállást csupán kiegészítheti (az abból hiányzó ténymegállapításokat pótolhatja) és helyesbítheti (a meglévő ténymegállapítást módosíthatja, mellőzheti).
A két terjedelem közti különbség lényege, hogy a kiegészítés, helyesbítés csak a meglevő tényállásba illeszkedő ténymegállapítást eredményezhet, attól eltérőt nem. Ami pedig kívül esik a harmadfokú bíróság – másodfokú bíróságéhoz képest szűkebb – reformációs jogkörén, az értelemszerűen a hatályon kívül helyezési kasszációs jogkörbe tartozik.
További lényeges különbség, hogy a másodfokú bíróság a tényállást akár a tárgyaláson felvett bizonyítás alapján is kiegészítheti, míg a harmadfokú bíróság csupán az iratok alapján, illetve ténybeli következtetés útján egészítheti ki a tényállást, tehát bizonyítást nem vehet fel és ennek érdekében tárgyalást sem tarthat.
Mindebből következően a harmadfokú eljárásban – a bizonyítási tilalom folytán – a bizonyítékok felülmérlegelésére, eltérő értékelésére és ezzel összefüggésben eltérő tényállás megállapítására csak a terhelt felmentése vagy az eljárás megszüntetése érdekében kerülhet sor.
Amennyiben a másodfokú döntés tekintetében a másodfokú döntés alapjául szolgáló tényállás megalapozatlansága csak a harmadfokú eljárásban tilalmazott bizonyítás lefolytatásával, vagy az ügyiratok alapján eltérő tényállás megállapításával lenne kiküszöbölhető, hatályon kívül helyezésnek és a másodfokú bíróság új eljárásra utasításnak van helye.
A Kúria a másodfokú bíróság által megállapított eltérő és helyesnek tartott tényállást, éppen a másodfokú bíróság módosításával érintett részében találta megalapozatlannak, ezért a Be. 620. § (1) bekezdése szerint nyilvános ülésen eljárva az ítélőtábla ítéletét hatályon kívül helyezte és az ítélőtáblát új másodfokú eljárás lefolytatására utasította.

matches: Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság