text:
Otthon, Európában | Szlávnits Ügyvédi Iroda
„Akkor megyek Strasbourgba..!”
Az utóbbi időben gyakran hangzik el a fenti mondat a hazai jogszolgáltatással elégedetlen ügyfeleink szájából. De hát ezt a kását se eszik olyan forrón… Az alábbi információs oldal azt a célt szolgálja, hogy a hazai jogkereső közönség könnyebben tudjon tájékozódni arról, hogy milyen ügyekben lehetséges egyáltalán az Emberi Jogok Európai Bíróságához fordulni és az ottani eljárástól, reális megközelítésben, mit remélhet.
Az Emberi Jogok Európai Bírósága (a továbbiakban: EJEB) nemzetközi bíróság, amely 1959 óta működik. Feladata eljárni az Emberi Jogok Európai Egyezményében („Egyezmény”) garantált legalapvetőbb emberi jogokat érintő ügyekben.
Milyen alapjogokat véd az Egyezmény alapján az EJEB?
élethez való jogot,
tisztességes eljáráshoz való jogot,
magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jogot,
véleménynyilvánítás szabadságát,
gondolat‐, lelkiismeret‐ és vallásszabadságot,
a tulajdonhoz való jogot.
Az Egyezményt aláíró európai államokban, így Magyarországon is szigorúan tiltott
a kínzás és az embertelen vagy lealacsonyító bánásmód vagy büntetés,
a rabszolgaság és a kényszermunka,
a halálbüntetés,
az önkényes vagy jogellenes fogvatartás,
megkülönböztetés az Egyezményben biztosított jogok élvezetének tekintetében.
Az EJEB 1998 óta már folyamatosan működik és minden magánszemély, bizonyos alapjogoknál a jogi személyek számára is hozzáférhető. Fennállásának fél évszázada alatt pedig több mint 10 ezer ítéletet hozott. Ezek a tagállamokra nézve kötelező érvényűek és gyakran vezetnek a nemzeti jogszabályok megváltoztatásához és reformokhoz a közigazgatás területén. Az EJEB által teremtett esetjog (azaz a precedensek) hatékonyan és elevenen tartja az Egyezményt, mely máig az európai jogállamiság és demokrácia egyik legfontosabb pillére.
Az Európai Emberi Jogi Bíróság azonban nem fellebbviteli fóruma a magyar bíróságoknak: a magyar bíróság jogerős és végrehajtható ítéletével szemben az EJEB-hez ’fellebbezni’ nem lehet. Akkor fordulhatunk kérelmünkkel ehhez a fórumhoz, ha az Egyezményben garantált alapvető emberi jogainkat érte sérelem.
Ezer éve folyik a perem. És még nem látom a végét…
A legtipikusabb és leggyakrabban előforduló ’strasbourgi ügy’ az, ahol a hazai bírósági eljárás rendkívül hosszú ideig tartott. Mivel minden polgárt megilleti az a jog, hogy ügyét a bíróságok ésszerű időn belül elintézzék, a 8-10 évig vagy még tovább húzódó bírósági ügyekben érintettek gyakran fordulnak az EJEB-hoz méltányos jóvátételt kérve. Fontos tudni, hogy a strasbourgi bíróság nem az ügy érdemét tárgyalja újra – az itthon jogerősen elvesztett ügyet tehát nem lehet Strasbourgban megnyerni! -, hanem kizárólag abban dönt, hogy az adott ügyben valóban túllépte-e a hazai bíróság az elintézéshez szükséges ésszerű időt? Az, hogy az adott esetben milyen hosszú az ésszerű idő, esete válogatja és perdöntő szerepe van annak is, hogy a kérelmező (vagy esetleg az ügyvédje, ravasznak gondolt praktikákkal) nem hátráltatta-e esetleg maga is a bíróság ítélkező munkáját. A peres fél személyi állapotával összefüggő, a gyerekelhelyezési ügyeknél vagy munkaviszonyával kapcsolatos eljárásoknál esetleg egy 4-6 éve folyó eljárás is okot adhat jóvátételre, míg más esetekben a 8-10 éves vagy ennél is hosszabb bírósági eljárások tekinthetők nagy valószínűséggel ésszerűtlenül hosszúnak.
Kínozták, mint fogvatartottat? Korlátozták a véleménye kinyilvánításában? Akadályozták vallása gyakorlásában? Megfosztották a tulajdonától?
Az Egyezmény az európai polgárok alapvető emberi jogait védi a túlhatalmas állam ellen, mellyen szemben az egyes állampolgár vagy adott esetben akár egy jogi személy is, tehetetlennel érzi magát. Ne hagyja magát, álljon ki a jogaiért! Kérjen szakszerű jogi segítséget és forduljon hozzánk bizalommal.
Azokban az ügyekben, ahol a kérelmező szerint a hazai bírósági ügye ésszerűtlenül hosszú ideig tartott és a kérelmét erre alapítja, mielőtt a strasbourgi bírósághoz fordulna, meg kell kísérelnie, hogy attól a bíróságtól kapjon, itthon, Magyarországon méltányos jóvátételt, amely az ügyét túl hosszú ideig tárgyalta. Ez a szabály azonban csak azokra az esetekre vonatkozik, ahol a magyar bírósági eljárás 2003. július 1. után indult. Ezekben az ügyekben a magyar ártérítési per alperese a ráérősen ítélkező bíróság lesz. Ha azután mind I., mind II. fokon elutasítanák a keresetet – amire azért nagy valószínűséggel lehet számítani -, megnyílik az út Strasbourgba. Ahol a hazai bírósági ügy bizonyítottan korábban indult, mint 2003. július 1, ott erre a közbülső, magyar eljárásra nincs szükség.
Mikor kell benyújtani a kérelmet? Van határidő?
Van ilyen határidő, méghozzá rendkívül szigorú. A kérelmet a jogerős és végrehajtható magyar bírósági/hatósági határozat kézhezvételétől számított 6 hónapon belül kell benyújtani a strasbourgi bírósághoz. A határidő túllépése automatikus elutasítást eredményez, mellyel szemben semmilyen jogorvoslat nincs. Fontos, hogy előbb minden lehetségeshazai jogi lehetőségeket ki kell meríteni ahhoz, hogy meglapozott kérelmet terjeszthessünk az EJEB elé.
Milyen költségei vannak az EJEB előtti eljárásoknak? És meddig tart?
A strasbourgi bíróság eljárása teljesen díj és költségmentes, még akkor is, ha a kérelmező keresetét teljes mértékben elutasítják. Az EJEB kizárólag a beszerzett iratokból dolgozik, tárgyalást általában nem tart, ezért az eljárások strasbourgi utazást sem igényelnek. Az eljárások időtartama sajnos nem jósolható meg előre; egy biztos, türelmesnek kell lenni, hiszen az EJEB előtt rengeteg ügy vár elintézésre.
Az ügy képviseletéért felszámítandó munkadíjunk egyebek mellett az ügy bonyolultságától és a feldolgozandó peranyag mennyiségétől, továbbá a határidőtől is függ, így arról minden esetben az ügy ismeretében, egyedileg állapodunk meg ügyfelünkkel.
Lehet-e fellebbezni az EJEB ítélete ellen?
Igen. Miután az eljárást lefolytató EJEB Kamara meghozza ítéletét, a felek bármelyike kérheti, 3 hónapon belül, az ügy Nagykamara elé terjesztését, aminek azonban csak kivételesen és csak kiemelkedő, elvi jelentőségű ügyekben adnak helyt. Arról, hogy az ügy érdemes-e az EJEB Nagykamarája általi vizsgálatra, egy előzetes bírói szűrőbizottság határoz. Így a gyakorlat azt mondatja velünk, hogy az EJEB ítéletei az esetek messze túlnyomó részében első fokon jogerősek és végrehajtandók. A magyar állam a rá nézve kötelezettséget előíró ítéleteket főszabály szerint vonakodás nélkül tudomásul veszi és határidőben végrehajtja.
Irodánk szívesen áll rendelkezésükre a strasbourgi bíróság joghatósága alá tartozó ügyekben, képviseljük Önt és ügyét. Hívjanak (+36 1 354 0071), keressenek (1068 Budapest, Dózsa György út 108) bennünket vagy írjanak (laszlo@szlavnits.eu) bizalommal. Az ügyük feldolgozását jelentősen segíti, ha előzetesen egy rövid, legfeljebb 1 oldalas ügyleírást küldenek mailen, melyben a leírják, hogy Önök szerint milyen alapjoguk (ld. a fenti listát), mikor, milyen szervnek felróhatóan, hogyan sérült és erre milyen bizonyítékok állnak rendelkezésükre?
Írja le röviden problémáját
Hogyan vehetjük fel Önnel a kapcsolatot? Telefonon E-mailen
Kérjük, válaszoljon a következő egyszerű kérdésre: Mi volt Petőfi keresztneve?
Fontos , érdekes és meghökkentő ítéletek az Európai Emberi Jogi Bíróság gyakorlatából:
Megbukott Strasbourban a dohánymutyi-törvény
Sztálin vérszomjas emberevő volt

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
2017. június 18. írta: Dr. Sándor Zsuzsa
testi sértés Kúria Vasárnapi Hírek lúgos orvos B. Krisztián
http://jog-asz.blog.hu/api/trackback/id/tr7412604461
Kampfer 2017.06.19. 11:04:57
Kovacs Nocraft Jozsefne 2017.06.19. 12:21:02
Ugyan mit nem ért a posztoló? A dolog igen egyszerű: Az mégsem történhet meg, hogy Mikola István volt nemzeti főhullaboncoló unokaöccse börtönbe kerüljön!!!
"Bár a levelet nem olvasták fel a Kúria előtt, hisz itt már nincs lehetőség bizonyításra"
Na de épp ez az, egyebek között ezért utalhatta vissza a Kúria az ügyet másodfokra. Egy megismételt eljárásban ui. már beterjeszthető bizonyítékként ez a szemérmetlen és aljas levél. Mivel pedig csak közvetett bizonyítékok vannak Bene Krisztián ellen (igaz, azok egyértelműen bizonyítják a bűnösségét), ez a levél is gyengítheti ezek erejét. Legalábbis annyira, hogy bizonyíték hiányában felmentsék a Mikola-rokont.
Soha nem gondoltam volna, hogy egyszer egyet fogok érteni Sándor Zsuzsával.
Kovacs Nocraft Jozsefne 2017.06.19. 12:28:08
"Egy nőt tönkretett egy vadbarom."
Bocs, de nem értek egyet veled. Vadbaromnak a hülye, esetleg erőszakos, de alapvetően nem rosszindulatú embert nevezzük. B.K ezzel szemben nem hülye, viszont aljas, rosszindulatú, kegyetlen, embertelen - és még sorolhatnám, de nem érdemes. Még a patkány minősítés sem alkalmazható rá, mert a patkány nem rosszindulatú és aljas.
Kampfer 2017.06.19. 12:36:08
@Kovacs Nocraft Jozsefne: Üdv! Meggyőzhető vagyok.
"B.K ezzel szemben nem hülye, viszont aljas, rosszindulatú, kegyetlen, embertelen - és még sorolhatnám, de nem érdemes. Még a patkány minősítés sem alkalmazható rá, mert a patkány nem rosszindulatú és aljas."
Kovacs Nocraft Jozsefne 2017.06.19. 12:45:19
Ezzel én is így vagyok. Ha valakivel (mint itt a posztolóval) egyetértek és elfogadom az érvelését, akkor ezt is leírom, nemcsak azt, amikor nem értek egyet vele.
Muad\\\'Dib 2017.06.19. 13:29:06
Azért jó lenne az egész indoklást egyben olvasni. Ugyanis a kúria az általam eddig olvasottak alapján a bizonyítékok nem kellő megalapozottságú volt a bizonyítás. Tehát az ügyészség (rendőrség) végzett félmunkát. Ami a magyar ügyészség (rendőrség) utóbbi időben nyújtott teljesítményéből kiindulva, nem lenne meglepő. Viszont, ha ez tényleg így volt, akkor jól döntött a kúria. Ugyanis hiába tudják a bírók mi a helyzet, egyszerűen egy jogállamban nem lehet eltekinteni attól, hogy a nyomozó hatóságok és a vád képviselői félmunkát végeznek. Nem lehet azt mondani, hogy hát ez van, azért nagyjából minden stimmel.
Dr. Sándor Zsuzsa · http://jog-asz.blog.hu/ 2017.06.19. 13:33:34
@Kampfer: Az idézett mondat törvényi szabály. Úgy hívják, hogy a felülmérlegelés tilalma. Minden felsőbb fokú bíróság csak azokat a bizonyítékokat értékelheti, amelyre maga folytat le bizonyítást. A III. fokon viszont már nincs lehetőség semmiféle bizonyításra.
Dr. Sándor Zsuzsa · http://jog-asz.blog.hu/ 2017.06.19. 13:35:33
vizsla_barat 2017.06.19. 13:46:57
Csak az elmúlt 20 év nyomozati ügyészségi és bírósági teljesítménye után az összes jogásztol vissza kellene venni a diplomát és elküldeni a yalere saját költségen újra diplomázni. A törvény alkotókat meg be vasalni a csillagba.
Muad\\\'Dib 2017.06.19. 13:47:33
Nana, ez így nem teljesen pontos. A felülmérlegelés tilalma a megalapozatlanság miatti hatályon kívül helyezést nagyon is engedi. Márpedig az eddig általam olvasottak alapján a bíró pont arra hivatkozott, hogy nem volt kellően megalapozott a vád.
Dr. Sándor Zsuzsa · http://jog-asz.blog.hu/ 2017.06.19. 13:52:05
@Muad\\\'Dib: Megalapozatlanság miatt valóban hatályon kívül lehet helyezni. Csak éppen nem megalapozatlansági ok, hogy a bizonyítékokat hogyan mérlegelte a bíróság. A Be. tételesen felsorolja, hogy melyek a megalapozatlansági okok.
Muad\\\'Dib 2017.06.19. 13:58:38
Ehhez olvasnom kellene a teljes kúriai indoklást. Az index szerint részleges megalapozatlanságra hivatkozott a bíró.
Kampfer 2017.06.19. 14:02:17
Muad\\\'Dib 2017.06.19. 14:05:21
Szerintem te sem olvastad a teljes indoklást. Ahogy én sem, de szerintem Dr. Sándor Zsuzsa sem. Addig meg az egész eszmecsere nem tényeken alapul, hanem elképzeléseken.
paragrafus 2017.06.19. 14:29:05
Nevezetesen: ha ez mellé teszem a Sukoró-ügyben hozott harmadfokú döntést, akkor nem értem az ellentmondást:
Császi Zsoltot és Tátrai Tibort letöltendő börtönbüntetésre ítélték olyanért, amit el sem követtek.
És a két ügyet egymás mellé téve nekem erősen bűzlik az arányosság elve. MIndkét ügy esetében.
Kovacs Nocraft Jozsefne 2017.06.19. 14:57:29
Ha jól emlékszem - nagyon nem követtem az ügyet -, itt a bűncselekményt ténylegesen elkövették, csak aztán később a hatóságok nyomoztak, és a végén érvénytelenítették a szerződéseket. Nem a két elítélten múlt, hogy nem szenvedett kárt az állam.
Ha a betörőnél később megtalálják a tőlem elvitt javakat, attól még az illető bűnös a betörés bűncselekményében.
Persze a haveri kör lopásai mellett eltörpül az a ca. másfél millárd forint, de ez nem menti az elítélteket.
Kampfer 2017.06.19. 15:21:00
Muad\\\'Dib 2017.06.19. 15:31:20
De épp ő is tévedhet. A kúriai tanács bírói pont annyira jogászok, mint Dr. Sándor Zsuzsa. Én azt gondolom, hogy a pontos indoklás ismerete nélkül felelőtlenség prejudikálni a döntést.
grundigg (törölt)	2017.06.19. 15:43:48
A "tényből tényre helytelen következtetésnek" amúgy több szép esetét is felvonultatja a szerző, amikor egy bekezdésben "megoldja" az ügyet, az pedig, hogy egykori bíróként úgy kritizál egy bírósági határozatot, hogy nem is olvasta, a szakmai alázat hiányának tanúbizonysága.
grundigg (törölt)	2017.06.19. 15:49:20
Ehhez képest a Kúria határozathirdetésén ez hangzott el a levéllel kapcsolatban: "A tanácselnök azzal vezette fel a témát, hogy igaza volt ugyan B. Krisztián ügyvédjének a védekezés szabadságával kapcsolatban, de azért két dolgot meg kell jegyeznie.
A jogi vonatkozást illetően pedig ennek a levélnek a tartalma nem volt alkalmas arra, hogy az ebben az eljárásban feltártakat "bármilyen irányba elmozdítsa", és a levél jogi sorsa azóta már el is rendeződött, utalt a tanácselnök a rendőrség döntésére."
Kovacs Nocraft Jozsefne 2017.06.19. 16:11:45
1) Semmi jogi relevanciája nincs annak, mit tenne a levéllel egy dramaturg.
2) A rendőrség döntése ellen panasszal lehet élni, és a védelem fog is. Az meg szimplán nem igaz, hogy a levél nem tudja "semmilyen irányban elmozdítani az eljárásban feltártakat", hiszen a levél egy új gyanúsítottat sugall, ami gyengítheti a B.K. elleni közvetett bizonyítékokat.
Azon sem lepődnék meg, ha egy szembesítés során a rab "felismerné" Renner Erika jelenlegi barátját. Hiszen van róla fénykép, és hát van az a pénz...
Ráadásul nem is kell hozzá sok pénz, mert a levél írója nem vállalja magára a bűncselekményt, vagyis semmit nem kockáztat. Sőt a tisztesség mintaképeként fényezheti magát, hiszen nem vállalta el a bűncselekményt.
Továbbra is áll, amit Renner Erika ügyvédje mondott a Kúria ítélete után: A tett aljasságán már csak a védelem aljassága tesz túl. :(
Hadd tegyem hozzá, bár ez jogilag nem számít: Maga az a tény, hogy a védelem hamis bizonyítékok gyártásától sem riad vissza, már önmagában bizonyíték B.K. bűnösségére. Persze nem jogilag, csak józan észileg és tisztességileg. Volt itt ui. már áldozathibáztatás is, miszerint R.E. magának okozta a sérüléseket. Ennek minősítésére nem találok szavakat.
grundigg (törölt)	2017.06.19. 16:45:16
A másodfok azt a bizonyítást fogja lefolytatni, amit a Kúria előírt neki, a levéllel kapcsolatban pedig - a fenti megjegyzésből következően - nem írt elő semmit.
Kovacs Nocraft Jozsefne 2017.06.19. 23:01:47
"A másodfok azt a bizonyítást fogja lefolytatni, amit a Kúria előírt neki, a levéllel kapcsolatban pedig - a fenti megjegyzésből következően - nem írt elő semmit."
Biztos ez? Ha új eljárás indul, akkor gyakorlatilag minden kezdődik elölről, nem?
Ami meg a levelet illeti, a rendőrség döntött úgy, hogy nem foglalkozik vele. Ez nem a bíróság hatásköre?
Félre ne érts, nem Bene Krisztiánnak szurkolok, épp ellenkezőleg: attól félek, hogy valahogy tisztára fogják mosdatni, s ha másképp nem, akkor bizonyítékok hiánya miatt felmentik. Szerintem vastagon bűnös azok alapján, ami a sajtóban megjelent az ügyről. S mint már írtam, a szememben - ami persze jogilag irreleváns - a védelem aljas és ízléstelen húzásai legalább olyan mértékben bizonyítják a bűnösségét, mint a közvetett bizonyítékok. Kár, hogy ezeket a bíróság az ítélkezéskor nem veheti figyelembe.
Kovacs Nocraft Jozsefne 2017.06.19. 23:13:42
Na és Sándor Zsuzsa is abszolút logikusan learta?
"Képzeljük el, hogy valaki más volt az elkövető. De akkor ez a valaki más is orvos kellett legyen, aki szakszerűen össze tudja állítani a sértettet elkábító injekciót. Az a valaki más is tudta, hogy mikor indulnak iskolába Erika gyerekei, hogy egyedül találja őt otthon. Az a valaki más is tudta, hogy a lúggal gyorsabban lehet égési sérülést okozni, mint savval, és azt is, hogy hogyan kell kezelni egy égési sérülést. Az a valaki más elhelyezett egy fecskendőt a vádlott kocsijában, amelyben éppen olyan altatószer maradvány volt, mint amivel Erikát elkábították. Az a valaki más olyannyira hasonlított B. Krisztiánra, hogy a szomszédasszony őt ismerte fel benne. Az a valaki más éppen a sértett nemi szervére öntött lúgot, pusztán csak azért, hogy laptopot és telefont vigyen el a lakásból."
Szóval mindezek alapján lehet, hogy a tettes valaki más volt, de akkor az Bene Krisztián 100%-os klónja kellett legyen. Lehet, hogy van egy titkos egypetéjű ikertestvére, pontosan az ő végzettségével, és kétnaponta felváltva jártak be dolgozni, felváltva nőztek stb. És most az ügyészség a bűnös iker helyett épp az ártatlan ikert vádolja.
Kovacs Nocraft Jozsefne 2017.06.19. 23:15:25
abszolút logikusan leírta:
paragrafus 2017.06.19. 23:28:47
Nagyon rosszul emlékszel, semmiféle bűncselekményt nem követtek el.
De ha meg is történt volna egy telekcsere, az miért lett volna bűncselekmény?
Egyébként pedig kifejezetten Orbán utasítására INGYEN adtak telket Győrben az Audi számára. Ez mennyivel jobb, mint egy telekcsere?
Megjegyzem: tessék megnézni MA a két telket. A sukoróit elönti a gaz, a szemét. A másik pedig gyönyörűen gondozott és virágzik.
(ez lett volna az értékesebb?)
Bambano 2017.06.20. 00:02:31
kiemelném azt, hogy a tettes bukósisakban, maszkban távozott. így az egyetlen szemtanú kb. nullát ér.
Kovacs Nocraft Jozsefne 2017.06.20. 08:37:20
"Nagyon rosszul emlékszel, semmiféle bűncselekményt nem követtek el."
A bíróság jogerős ítélete szerint pedig de.
Értem én, hogy egy ügyről különböző jogászoknak eltérő lehet a véleményük. Ha nem így lenne, bíróságokra sem lenne szükség. De egy jogerős ítélet után a mondatodat kiegészíthetnéd egy szerény "szerintem" szócskával. :)
"És azért ki tartja a hátát, hogy a meg nem valósult beruházásból mennyi kára származott az államnak?"
Már ha lett volna beruházás, amire semmi biztosíték nincs.
"Egyébként pedig kifejezetten Orbán utasítására INGYEN adtak telket Győrben az Audi számára. Ez mennyivel jobb, mint egy telekcsere? "
Az Audi részletes beruházási tervvel rendelkezett, míg Blum bácsi nem. Az Audi a telekért és az adókedvezményekért cserében vállalta a beruházás megvalósítását és a munkahelyteremtést, Blum bácsi semmit nem vállalt.
Az Audi beruházása emeli az ország exportját, vagyis javítja a kereskedelmi mérleget, egy kaszinó nem. Az Audié egy termelő beruházás, egy kaszinő nem termelő beruházás: csak pénzt csoportosít át, értéket nem termel. (Kivételt képez természetesen Vajna András, az ő kaszinói értéket termelnek, fellendítik a gazdaságot, növelik a GDP-t és az exportot, emelik az ország nemzetközi tekintélyét, egyszóval minden állami támogartást megérdemelnek.)
"ez lett volna az értékesebb?"
Szerinted egy gazos, elhanyagolt telek mennyivel ér kevesebbet, mint ugyanaz a telek karbantartva? Kb. a lekaszálás árával, nem?
Kovacs Nocraft Jozsefne 2017.06.20. 08:47:45
Drága bamba nő, B.K. testalkata igencsak eltér a hamis levélben meggyanúsított mostani barátétól, így a szemtanú a nullánál jóval többet ér.
Ennek alapján akkor azt is feltételeznünk kellene, hogy a mostani barát csontostul legyalult magáról pár centimétert, hogy ezzel is B.K.-ra terelje a gyanút.
A titokzatos ismeretlen tettes minden szempontból kvára hasonlít B.K.-ra. Mondom, hogy a titkos ikertestvére lesz az.
paragrafus 2017.06.20. 14:30:29
....."Nagyon rosszul emlékszel, semmiféle bűncselekményt nem követtek el."
Értem én, hogy egy ügyről különböző jogászoknak eltérő lehet a véleményük. Ha nem így lenne, bíróságokra sem lenne szükség. De egy jogerős ítélet után a mondatodat kiegészíthetnéd egy szerény "szerintem" szócskával. :) .....
Nem teszem hozzá a szerintem szócskát, mivel ez nem csupán az én személyes véleményem. Ők ketten tényleg nem követtek el semmilyen bűncselekményt. Megjegyzem, azt a bíróság sem állapította meg, hogy ők valóban bűncselekményt követtek volna, el, így és ennek hiányában állapította meg a bűnösségüket, ami egyenesen elképesztő. Terjedelmi okok miatt most nem sorolom fel, hogy a Legfelsőbb Bíróság hány alkotmányos jogot sértett meg az ítéletével, de legalább a fél Alkotmányt szembe lehet az ítélettel állítani.
paragrafus 2017.06.20. 14:31:53
...."És azért ki tartja a hátát, hogy a meg nem valósult beruházásból mennyi kára származott az államnak?"
A telekcsere sem valósult meg. Ezen gondolatmeneted mentén arra sincs semmilyen biztosíték, hogy lett volna telekcsere....
paragrafus 2017.06.20. 14:40:36
....."Egyébként pedig kifejezetten Orbán utasítására INGYEN adtak telket Győrben az Audi számára. Ez mennyivel jobb, mint egy telekcsere? "
Az Audi beruházása emeli az ország exportját, vagyis javítja a kereskedelmi mérleget, egy kaszinó nem. Az Audié egy termelő beruházás, egy kaszinő nem termelő beruházás: csak pénzt csoportosít át, értéket nem termel. (Kivételt képez természetesen Vajna András, az ő kaszinói értéket termelnek, fellendítik a gazdaságot, növelik a GDP-t és az exportot, emelik az ország nemzetközi tekintélyét, egyszóval minden állami támogartást megérdemelnek.) "....
1. Nem tudhatod, hogy Blum bácsi rendelkezett-e beruházási tervvel - egyébként kellett lennie -, vagy sem. Az, hogy te nem tudsz róla, nem jelenti azt, hogy nem volt.
2. Blum bácsinak is voltak vállalásai, legfeljebb ezekről sem tudsz.
3. De - tegyük fel, csak teoretikusan - Blum bácsinak nem volt terve, nem voltak vállalásai, míg az Audinak volt mindkettő.
4. Ha az államnak bevétele származik, akkor a fentiek tükrében nem mindegy, hogy az értéktermelő, vagy új érték nem állítódik elő?
Az elmúlt hét évben a fidesz rendszerében sem történt más, mint a meglévő torta más módon való újraosztása.
Méghogy a kaszinó értéket termel?
Sukoró (ha megvalósult volna) meg nem?
Kovacs Nocraft Jozsefne 2017.06.20. 14:42:17
"ez nem csupán az én személyes véleményem."
Attól, hogy nem egyedül te vélekedsz így, ez még mindig csak egy vélemény.
"Ők ketten tényleg nem követtek el semmilyen bűncselekményt. "
Attól, hogy ezt megismétled, még nem lesz igazabb.
"a bíróság sem állapította meg, hogy ők valóban bűncselekményt követtek volna"
Akkor ártatlanságuk kimondásával ítélték volna el őket? Mondjuk azért, mert a bírói tanács minden tagja pikkelt rájuk? Vagy a Patás utasította a bírókat az elítélésre? "XZ-t és WZ-t n év szabadságvesztésre ítélem, mert nem követték el a nekik felrótt bűncselekményeket." Erre gondoltál?
"A telekcsere sem valósult meg."
Már hogyne valósult volna meg, megtörtént a telekkönyvi bejegyzés pillanatában. Csak később a hatóság visszacsinálta.
Ha ellopom tőled az autódat, majd a rendőrség megtalálja nálam és visszaadja neked, attól még megvalósítottam a lopást, nem?
paragrafus 2017.06.20. 14:43:49
..."ez lett volna az értékesebb?"
Cinikusnak jó a megjegyzésed, de semmi többnek. Ugyanis képes vagy úgy értékítéletet alkotni (pl. a lekaszálás árával), hogy nem tudod, hogy néznek ki a telkek. Én tudom. A másik telek is gyönyörűen néz ki, termelnek rajta, értéket állítanak elő. Mezőgazdasági téren elképesztően hasznosították.
paragrafus 2017.06.20. 14:46:35
...."A telekcsere sem valósult meg."
Ha ellopom tőled az autódat, majd a rendőrség megtalálja nálam és visszaadja neked, attól még megvalósítottam a lopást, nem? "....
1. Nem történt telekkönyvi bejegyzés. Ezért nem is volt mit visszacsinálni.
2. Az autós példát már nem először tálalod fel. De ettől még nem ül. A telkeket nem lopták el. A telkekkel nem történt semmi. Egyikkel sem.
Kovacs Nocraft Jozsefne 2017.06.20. 14:51:45
1) Na és te tudsz arról, hogy Blum bácsi benyújtotta a megfelelő állami
szervnek a részletes beruházási tervét?
2) Te tudsz Blum bácsi vállalásairól? És azon szaknciókról is, amelyek nemteljesítés esetén érték volna? Az nem elég, hogy azt írod, kellett lenniük ilyeneknek.
3) "Akkor ez az eltérés felment a büntetőjogi körülmények alól?"
Dehogy ment fel, hiszen épp e miatt az eltérés miatt ítélték el Császyt és társát, és nem ítélték el az Audit. :)
4) "Ha az államnak bevétele származik, akkor a fentiek tükrében nem mindegy, hogy az értéktermelő, vagy új érték nem állítódik elő? "
"Méghogy a kaszinó értéket termel?"
Csak Andy Vajna kaszinói termelnek értéket. Mindenki máséi nem termelnek értéket. Hát nem érted?
Kovacs Nocraft Jozsefne 2017.06.20. 14:55:52
"Nem történt telekkönyvi bejegyzés."
Ha nem, akkor nem. Ettől még megvalósult az állam megkárosításának kísérlete, ami szintén büntetendő. Tudom, erre megint azzal jössz, hogy nem érte kár az államot, s innentől körbe-körbe járhatunk.
2) A hasonlat azért hasonlat, mert csak hasonlít, de nem azonos. Ebbe nem érdemes belekötnöd, tudod, mit akartam ezzel megmutatni. De úgy teszel, mint ha nem értenéd, mert így nem kell észrevenned a párhuzamot (ami szintén nem azonosság, csak párhuzam).
paragrafus 2017.06.20. 14:56:59
..... "ez nem csupán az én személyes véleményem."
Egyrészt ismerem az egész ügyet, részletekbe menően. Ezért állítom, hogy nem csupán vélemény. És nem azért igaz az, amit állítok, mert megismétlem.
Gyakorlatilag igen. Lényegében valóban az ártatlanságuk kimondásával ítélték el. Hútlen kezelés kísérlete miatt Ítélték elő őket. Vagyis a bíróság szerint Császi Zsolt és Tátrai Tibor megkísérelte a hűtlen kezelést.
(Ha igaz is lenne, utasításra tették. Azért meg velük szemben még a kísérlet sem mondható ki.)
Én azzal vádollak meg, hogy parancsra megkíséreltél ellopni egy autót. Nem tetted meg.
paragrafus 2017.06.20. 14:57:58
.... "Nem történt telekkönyvi bejegyzés."
Hogyan? Mi által?
Kovacs Nocraft Jozsefne 2017.06.20. 15:16:09
"Egyrészt ismerem az egész ügyet, részletekbe menően."
Akkor a bíróság nem ismerte, amikor ítéletet hozott? Vagy a Patás utasította a bíróságot? Na de ez sem lehet, mert a Bajnai-kormány kezdeményezte az ügy kivizsgálását. Akkor talán a szoclibek és a Fidesz egyedülálló módon szövetkezett Blum bácsi társai elítéltetése érdekében? Ennyire antiszemiták lennének?
"Ha igaz is lenne, utasításra tették."
Bocs, de a "parancsra tettem" mint védekezés a nürnbergi per óta valahogy nem igazán szalonképes. :D
"Én azzal vádollak meg, hogy parancsra megkíséreltél ellopni egy autót. Nem tetted meg."
Akkor az mit sem számít, hogy Császyék aláírták a szerződést a telekcseréről?

matches: Kúria Kúria Kúria kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Banki tőkeemelés - közgyűlési határozat nélkül is - EU-ítélet alapján | Ügyvédfórum - 2016.11.18
Nem ellentétes az uniós joggal valamely bank tőkéjének a közgyűlés határozata nélkül történő emelése a tagállam gazdaságának és pénzügyi rendszerének súlyos zavara esetében.
A részvényesek és hitelezők érdekei nem tekinthetők úgy, mint amelyek minden körülmények között érvényesülnek a pénzügyi rendszer stabilitásának biztosítására irányuló közérdekkel szemben – áll az Európai Unió Bírósága C-41/15. sz. ügyben hozott ítéletében.
Az Írország által a 2008. év során tapasztalt gazdasági válság súlyos következményekkel járt mind az ír bankok, mind pedig e tagállam pénzügyi stabilitására. 2010 decemberében Írország és a Bizottság gazdasági és pénzügyi kiigazítási programról szóló megállapodást kötött. Az Unió 2010. december 7-i végrehajtási határozatában pénzügyi támogatást bocsátott Írország rendelkezésére, Írország pedig kötelezettséget vállalt a bankszektor 2011. július 31-ig történő szerkezetátalakítására és újratőkésítésére.
E kötelezettségvállalások szerint Írország újratőkésítette a nemzeti bankjait, többek között az ILP-t, amely Írország területén működő hitelintézet. Az ír pénzügyminiszter az ILP újratőkésítésének megkönnyítésére irányuló ajánlatot terjesztett az ILPGH (az ILP teljes alaptőkéjével rendelkező társaság) részvényesei elé. E javaslatot elutasította az ILPGH 2011. július 20-i közgyűlése.
Az ILP ezen elutasítás ellenére történő újratőkésítése érdekében a miniszter kérésére a bíróság utasító végzést bocsátott ki, amely elrendelte az ILPGH számára, hogy a 2,7 milliárd euró tőkejuttatás ellenében új részvényeket bocsásson ki a miniszter részére. A miniszter tehát az ILPGH részvényesi közgyűlésének határozata nélkül megszerezte e társaság részvényeinek 99,2%-át.
Az ILPGH tagjai és részvényesei az utasító végzés hatályon kívül helyezése iránti kérelemmel fordultak az ír High Court-hoz (felsőbíróság). Álláspontjuk szerint a végzésből eredő tőkeemelés összeegyeztethetetlen egy uniós irányelvvel, mivel ahhoz nem járult hozzá az ILPGH közgyűlése.
A miniszter a 2010. évi végrehajtási határozatra és más uniós rendelkezésekre hivatkozva, amelyek értelmében Írország az irányelv rendelkezéseinek ellenére jogosult megtenni az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy megvédje saját pénzügyi rendszerének integritását, elutasította ezen érvelést.
A High Court megállapította, hogy minden valószínűség szerint az ILP nem tudta volna beszerezni a megkövetelt saját tőkét, és így az előírt határidőben történő újratőkésítés elmaradása az ILP összeomlásához vezetett volna, amely összeomlás súlyos következményekkel járt volna Írország számára, és valószínűleg súlyosbította volna a többi tagállam és az Unió pénzügyi stabilitását fenyegető veszélyt.
Ilyen körülmények között a High Court azt kérdezi a Bíróságtól, hogy az irányelvvel ellentétes-e az olyan utasító végzés meghozatala, mint amilyen a jelen ügyben szerepel.
Az ítéletében a Bíróság az ezen utasító végzés elfogadásához vezető körülményeket emeli ki. Hangsúlyozza többek között, hogy a szóban forgó érdekek mérlegelését követően jutott a kérdést előterjesztő bíróság arra a következtetésre, hogy az ILPGH rendkívüli közgyűlésének azon határozatát követően, amely elutasította a miniszter újratőkésítésre irányuló javaslatát, az utasító végzés volt az ILP 2011. július 31-ig történő és az e pénzügyi intézmény összeomlása elkerüléséhez, és így az Unió pénzügyi stabilitását fenyegető súlyos veszély elhárításához szükséges újratőkésítésének az egyetlen eszköze.
A Bíróság megállapítja, hogy az irányelv a részvénytársaságok részvényeseinek és hitelezőinek a minimális egyenértékű védelmére irányul. Az ezen irányelvben az e társaságok alapítására, valamint tőkefenntartására, tőkeemelésére és tőkeleszállítására vonatkozóan előírt intézkedések biztosítják az említett társaságok szervei által hozott aktusokkal szembeni említett védelmet, és így a rendes működésüket érintik. Ugyanakkor a Bíróság megállapítja, hogy az utasító végzés valamely tagállam gazdasági és a pénzügyi rendszerének súlyos zavara esetében elfogadott rendkívüli intézkedésnek minősül, és az Unió pénzügyi stabilitása rendszerszintű orvoslására irányul.
A Bíróság megállapítja, hogy az irányelv rendelkezéseivel nem ellentétes tehát az olyan rendkívüli intézkedés (mint amilyen az utasító végzés), amelyet a nemzeti hatóságok valamely tagállam gazdasági és a pénzügyi rendszerének súlyos zavara esetében fogadtak el valamely társaság közgyűlésének jóváhagyása nélkül, valamely rendszerszintű veszély elkerülése, valamint az Unió pénzügyi stabilitásának biztosítása érdekében.
Jóllehet egyértelmű közérdek fűződik annak biztosításához, hogy a részvényesek és hitelezők védelme az egész Unióban erős és egységes legyen, ez az érdek nem tekinthető úgy, mint amely minden körülmények között érvényesül az uniós Szerződések által bevezetett pénzügyi rendszer stabilitásának biztosítására irányuló közérdekkel szemben.

matches: bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Nodet: a kétszeres értékelés tilalmába ütközött az árfolyammal manipuláló bróker elleni eljárás? | Strasbourgi Figyelő
Nodet v. France
no. 47342/14
A francia kérelmező egy 150 euróról 4.000 euró fölé szárnyaló részvénnyel kereskedett négy számlán keresztül. A mesés árfolyamemelkedést a pénzügyi felügyelet vizsgálata, majd negyedmillió eurós bírság követte. Később a kérelmező ellen büntetőeljárás is indult, ahol végül három hónap felfüggesztett börtönbüntetésre ítélték. A Bíróság a kétszeres értékelés tilalmának szempontjait elemezve egyezménysértőnek találta a dupla eljárást, és tízezer euró kártérítést is megítélt a kérelmezőnek.
Az ügy kérelmezője Antoine Nodet, egy francia nemzetiségű pénzügyi elemző és bróker, az eset idején a Ceteris nevű vállalat többségi tulajdonosa. A kérelmező a Ceterishez, illetve rokonához és barátjához kötődő, összesen négy számlán keresztül többek között egy nagy francia sajt-és tejtermékgyártó Fromageries Paul Renard nevű leányvállalatának részvényeivel is kereskedett. Az értékpapírok árfolyama 2005 elején 149 euró körül mozgott, majd hirtelen kilőtt: novemberben már 205, decemberben 441 euróért jegyezték, 2006 márciusára pedig már 4.255 eurónál járt az árfolyam.
2006 júniusában a francia pénzügyi felügyelet (Autorité des Marchés Financiers) vizsgálatot indított a részvény kereskedésével kapcsolatban, ami a következő év februárjában jelentéssel zárult, amely megállapította, hogy a kérelmező az árfolyamnövekedés idején szokatlanul aktívan kereskedett a papírral: kirívóan sok vételi ajánlatot tett, és ezek feltűnően nagy hányadát vonta vissza, illetve 25 alkalommal a kezelésében álló négy számla között folytatott ügyleteket.
A pénzügyi felügyelet jelentése szerint kérelmező e magatartása az árfolyam növekedéséhez vezetett, és az irányadó pénzügyi tárgyú kódex 621-15 pontja szerinti tiltott piacbefolyásolásnak minősíthető. Erre tekintettel 2007 decemberében a pénzügyi felügyelet 250.000 eurós bírságot szabott ki a kérelmezőre. A kérelmező bírósághoz fordult, de a fellebbviteli bíróság és a Semmítőszék is elutasította a jogorvoslati kérelmet.
Eközben 2007 szeptemberében, a pénzügyi felügyelet értesítése nyomán az ügyész is nyomozást indított a kérelmező cselekményével kapcsolatban. 2009 áprilisában (amikor a hatósági bírság elleni jogorvoslat a Semmítőszék előtt még függőben volt), a kérelmezőt a pénzügyi kódex 465-2 szakasza szerinti tisztességtelen piaci magatartás vádjával a párizsi büntetőbíróság elé idézték. A kérelmező előadta, hogy az ellene emelt vád szerinti cselekmény álláspontja szerint tökéletesen megegyezett azzal, ami miatt a pénzügyi felügyelet már megbírságolta. Erre tekintettel hivatkozott a francia bíróság előtt az Egyezmény kétszeres eljárás alá vonás, illetve büntetés tilalmát deklaráló 7. Kiegészítő Jegyzőkönyvének 4. cikkére (ne bis in idem).
A francia büntetőbíróság 2010 április 9-én bűnösnek találta a kérelmezőt, és első fokon 8 hónap felfüggesztett börtönbüntetést szabott ki. Az ítélet indokolása nagyban támaszkodott a pénzügyi felügyelet által felderített tényállásra, a büntetéskiszabás körében pedig kifejezetten ki is tért arra, hogy pénzbüntetést a felügyeleti hatóság által megállapított bírságra tekintettel nem szabott ki. A kérelmező fellebbezése nyomán a másodfok 2012. március 28-án 3 hónapra mérsékelte a büntetést, de egyebekben helyben hagyta az elsőfokú határozatot. Indokolásában többek között arra hivatkozott, hogy a kétszeres értékelés tilalma csupán büntetőügyekre vonatkozik, adminisztratív eljárások e körben nem vizsgálhatók.
2014 január 22-én a Semmítőszék elutasította a kérelmező további jogorvoslati kérelmét. Döntésében úgy foglalt állást, hogy amennyiben a büntetőeljárás feltételei (is) fennállnak, az eljárás lefolytatásának nem képezi akadályát a felügyeleti hatóság bírsága. E körben csupán arra kell figyelemmel lenni, hogy a pénzügyi szankció összességében nem haladhatja meg a büntetőeljárásban kiszabható maximum mértékét.
A kérelmező ezt követően kérte a Bíróságtól az Egyezmény 7. Kiegészítő Jegyzőkönyv 4. cikke megsértésének megállapítását. A 4. cikk első bekezdése szerint “Ha valakit egy állam büntető törvényének és büntető eljárási törvényének megfelelően egy bűncselekmény kapcsán már jogerősen felmentettek vagy elítéltek, e személlyel szemben ugyanennek az államnak az igazságszolgáltatási szervei ugyane bűncselekmény miatt nem folytathatnak büntető eljárást, és vele szemben abban büntetést nem szabhatnak ki”.
A francia tőzsde épülete. Forrás: bit.ly/2WIVwE1
Az ügy egyik érdekessége, hogy az érintett kiegészítő jegyzőkönyvhöz a francia állam fenntartást fűzött, mely szerint e cikk vonatkozásában “bűncselekménynek csak a francia jog szerint a francia büntetőbíróságok hatáskörébe tartozó ügyek minősülnek.”
A jelen ügyben azonban a francia kormány jelezte, hogy e fenntartásra a jelen ügyben nem kíván érvet alapítani, hanem elfogadja a Bíróság általános sztenderdjei szerint lefolytatott értékelését. Annyit jegyzett csupán meg, hogy az eset óta a francia Alkotmánytanács döntése szerint már nem lehetne hasonló eljárást lefolytatni. A kérelmező kiemelte, hogy az eset óta a francia tételes jog is megváltozott, visszaszorítva a párhuzamos eljárás lehetőségét.
A Bíróság, felidézve a Norvégia ellen 2016-ban született nagykamarai döntést, amely világossá tette, hogy a kétszeres értékelés tilalmának célja annak az igazságtalanságnak a kiküszöbölése, hogy valakit ugyanazért a cselekményért kétszer vonjanak eljárás alá, illetve büntessenek meg. Nem akadálya e cikk annak, hogy a tagállamok egy adott bűncselekményt egy integráltnak tekinthető, de adott esetben különböző hatóságok előtt zajló eljárás keretében bíráljanak el, vagy szankcionáljanak.
Az ilyen “vegyes” eljárások kapcsán a tagállamoknak azt kell igazolniuk, hogy az egyes rész-eljárások között szoros idő- és tárgybeli kapcsolat van. Utóbbi körben a Bíróság azt vizsgálja, hogy:
előre látható-e elméletben és a gyakorlatban, hogy az adott tiltott magatartás e többelemű eljárást vonja maga után;
az egyes eljárásoknak elméletben és az adott ügyben is egymást kiegészítő, komplementer célja van-e;
a hatóságok a bizonyítékok beszerzése és értékelése során figyelemmel voltak-e egymásra, lehetőség szerint elkerülve bármely eljárási cselekmény ismétlését és a bizonyítékok eltérő értékelését;
a korábban kiszabott szankciót figyelembe vették-e az esetlegesen később lezáruló eljárások, biztosítva, hogy a joghátrány összességében ne legyen eltúlzott.
A fenti tesztet alkalmazva a Bíróság megállapította, hogy az eljárások azonos cselekmények (azonos történeti tényállás) miatt indultak, így a francia kormánynak a szoros térbeli és időbeli kapcsolat fennáltát kellett igazolnia.
E körben a Bíróság elfogadta, hogy a francia jogban elméletben és gyakorlatban is előre látható volt, hogy az érintett cselekmény többféle eljárást (és szankciót) vonhat maga után.
Az eljárások egymást kiegészítő jellegének vizsgálata körében a Bíróság rögzítette, hogy 2015-ben a francia Alkotmánytanács megállapította, hogy a pénzügyi kódex kérelmező ellen is alkalmazott két szakasza, a 465-2 szerinti tisztességtelen piaci magatartás és a 621-15 szerinti tiltott piacbefolyásolás azonos cselekményeket rendel büntetni, azonos jogi tárgyat (társadalmi érdeket) véd, és lényegileg azonos a kiszabható szankciók köre is. A konkrét esetet értékelve a Bíróság szintén arra jutott, hogy a pénzügyi felügyelet eljárása és a büntetőeljárás ugyanazt a célt szolgálta, és ugyanazon cselekményt ugyanazon szempontokból értékelte. Ez pedig kizárja a megkövetelt komplementer jelleget, és így azt, hogy a két eljárás közötti tartalmi kapcsolatot a Bíróság fennállónak fogadja el.
A Bíróság a hatóságok kommunikációját sem tartotta megfelelőnek: rámutatott, hogy míg az elsőfokú büntetőbíróság túlnyomórészt a pénzügyi felügyelet által beszerzett bizonyítékokra épült, a másodfok a felügyelet és a nyomozó hatóság bizonyítékait is értékelte. A nyomozó hatóság ráadásul akkor kezdett önálló nyomozásba, amikor a tényállást felderítő pénzügyi felügyelet jelentése már több mint egy éve rendelkezésre állt. Ezt a Bíróság a bizonyítékbeszerzés ismétlésének minősítette, amivel egy további szempont is gyengítette a komplementer jelleg megállapíthatóságát.
A tartalmi kapcsolat vonatkozásában a korábbi szankció figyelembevételét sem látta maradéktalanul és következetesen érvényesülni a Bíróság: míg az első fokú büntetőbíróság határozata kifejezetten utalt a felügyelet által kiszabott szankcióra, addig a fellebbviteli fórum ítélete nem tartalmazott erre utalást.
A tartalmi összefüggés mellett további feltétele az egyezménykonformitásnak a szoros időbeli kapcsolat. E körben a Bíróság kiemelte, hogy a cselekményekkel kapcsolatban 2006 júniusában a felügyeleti szerv vizsgálatával kezdődött és a Semmítőszék büntetőügyben hozott 2014. januári döntésével zárult az állami fellépés. Ez összesen több mint hét és fél évet jelent, amely alatt egy ideig párhuzamosan futott a hatósági és bírósági eljárás, de a hatósági szál 2009-es lezárását követően is még több mint négy évig tartott a büntető procedúra.
Összességében a Bíróság úgy értékelte, hogy a két eljárás által vizsgált szempontok nem tekinthetők egymást kiegészítő jellegűnek, a szoros időbeli kapcsolat pedig különösen nem állt fenn. Erre tekintettel a két eljárást nem lehetett tartalmilag egynek tekinteni, az azonos cselekmény miatt indult két eljárás pedig aránytalanul terhesebbé tette a kérelmező helyzetét.
A kamara héttagú tanácsa ezért egyhangúlag megállapította a kétszeres eljárás alá vonás, illetve büntetés tilalmának megsértését. A Bíróság nem vagyoni kárként 10.000 eurót, míg a költségek tekintetében 20.000 eurót is megítélt a kérelmezőnek.
Címlapkép: a párizsi tőzsde belülről. Forrás: http://bit.ly/2WFjYGy

matches: Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Téma: Fórum szabályzat
2011-07-27, 15:01 #1
Ezen szabályzat a fórum összes hozzászólására kivétel nélkül vonatkozik. Kérlek, naponta ellenőrizd a privát üzeneteid (PM) „bejövő” fiókját, mert a www.travian.hu csapata gyakran privát üzeneteken keresztül veszi fel veled a kapcsolatot!
Kérdezés előtt erősen ajánlott a keresés funkció használata, melynek segítségével megelőzhető azon kérdések feltevése, amelyek már korábban fel lettek téve.
§1 - Általános
Azáltal, hogy regisztrálsz a fórumon, elfogadod és betartod a Fórum szabályzatot (a továbbiakban: szabályzat), a Játékszabályokat és az Általános Szerződési Feltételeket.
A szabályzat az egész fórumra kiterjed, beleértve a privát üzeneteket (PM), a profilokat, és a privát részeket is.
A szabályzat betartatásáért a moderátorok felelnek Amennyiben szabálysértés történik, a moderátori kar fenntartja a jogot, hogy ennek következtében megbüntesse a felhasználót. A büntetésekről a §3 szól.
A moderátori kar nem kötelezhető a játékot illető kérdések megválaszolására, sem privát üzenetben, sem a témákban. Az ilyen kérdések a játékbeli Segítséget illetik.
Ezek a szabályok bármikor megváltoztathatóak, és a változtatás pillanatában azonnal érvénybe is lépnek.
A felhasználók kötelesek betartani a fórum egyes részeinek egyedi szabályait, amennyiben az adott al-fórum rendelkezik ilyenekkel.
Azokat a témákat, amelyek nem a megfelelő fórumban / al-fórumban kerültek megnyitásra, a fórum csapata azonnal törölheti, vagy átmozgathatja mindenféle előző fórumban hagyott link elhelyezése nélkül.
A fórum felhasználói név csak abban az esetben változtatható meg, ha az megsérti a szabályzatot.
A www.travian.hu adminisztrátora és csapata fenntartja a jogot egyes hozzászólások és témák törléséhez, mindezt bármiféle ok megnevezése és előzetes figyelmeztetés nélkül.
§2 – A Fórum tartalmára vonatkozó szabályozások
A következőkben tiltások kerülnek felsorolásra, melyek megsértése büntetést von maga után, és ez vonatkozik minden hozzászólásra, címre, egyéb felhasználó által szerkeszthető részre, beleértve a regisztrációs nevet, az avatarokat, és az aláírásokat is.
Lezárt téma újranyitása, ugyanazon téma több helyen tárgyalása, és dupla hozzászólás.
Lezárt vagy törölt téma újranyitása, ismert információ újraközlése egy már lezárt vagy törölt témából, azzal a céllal, hogy egy lezárt vitát újraindítsunk, nem megengedett. Ugyanannak a hozzászólásnak, különböző témában való megírása szintén tilos, kivételt képeznek ez alól a Travian Csapat által írt bejelentések. Egymás után kettőször (vagy többször) ugyanazon személy által ugyanabba a témába írt hozzászólás is tiltott, viszont útmutatók, és bejelentések esetében ez a tiltás nem érvényes. Ehelyett a „Hozzászólás szerkesztése” opciót ajánlott használni.
Hozzászólások nem magyar nyelven.
Mindezeken felül, a felhasználóknak érthetővé és formailag is megfelelővé kell tenniük a hozzászólásaikat.
Csapat megszemélyesítése.
Ez olyan hozzászólásokat jelent, amelyekben a felhasználó arra hívja fel a figyelmet, hogy valaki megsértette a szabályzatot. Ehelyett a szabálysértéseket a felelős moderátornak kell jelenteni privát üzenetben (PM). Továbbá a hivatalos bejelentésekkel összetéveszthető, zavart keltő hozzászólások közzététele is szigorúan tilos.
Spammelés, Offolás, és Sértés.
A spam vagy off a következőket jelenti: hozzászólások, melyek alapvetően tartalmilag nem vonatkoznak a vitatott témához; hozzászólások, amelyek nem hozhatóak összefüggésbe a tartalmazó fórum témájával; szövegformázási és díszítési lehetőségek túlhasználása (smiley-k, betűméretek, és betűszínek). A moderátori kar dönti el, hogy egy hozzászólás spamnek / offnak / sértésnek minősül-e vagy nem.
Trágárkodás, káromkodás.
Olyan szavak használata, amelyek a normális emberi légkört sértik, és ezek egyes karaktereinek más szimbólumokkal való eltakarása is szigorúan tilos – abban az esetben, ha a cenzúrázott szó még ebben a formájában is érthető. A felhasználóknak erősen ajánlott lágyabb, cenzúrát nem kívánó hangnemben beszélni. Ez a szabályrész akkor is érvényes, ha csak az említett beszédre buzdító egy hozzászólás. A moderátori kar dönt arról, hogy egy szó trágár-e vagy nem.
Pornográf, rasszista, egyéb módon fajilag megkülönböztető, vagy nem megfelelő tartalmú szöveg vagy kép.
Ez a következőket foglalja magában: gyalázkodó, rágalmazó, szexista, rasszista vagy káromkodó hangvétel; bármely vallás, népcsoport, nem, korosztály, vagy szexuális orientáció becsmérlése; valóéletbeli dolgokkal való fenyegetőzés; bármilyen anyag kereskedelme (pénzért, a való életben); kiskorúaknak nem való beszédstílus használata.
Játékbeli adatokkal ellátott csatajelentések közzététele.
Ez a következőkre érvényes: koordináták, falunevek, és játékos-nevek. Az előbb említett adatokkal ellátott csatajelentések nyilvánosságra hozatala csak az illetékes felek engedélyével szabályos. Világcsodával kapcsolatos csatajelentések, beleértve az építési terveket és az ereklyéket, kivételt képeznek e szabály alól.
A felek beleegyezése nélküli privát beszélgetések közlése.
Magában foglalja a következőket: privát üzenetekből (PM) származó tartalom, játékbeli üzenetváltás tartalma, azonnali-üzenetküldő programokból származó beszélgetés (pl. Skype, MSN). Az ilyenek közzététele is a résztvevő felek beleegyezése nélkül tilos.
Engedély nélküli személyes adatok megosztása.
Bármelyik fórumtag személyes információinak (pl. valódi név, cím, fénykép) közlése az illetett személy jóváhagyása nélkül szigorúan tilos. Fiatalkorúak (18 éves kor alatt) saját magukról való adatmegosztása csak a törvényes képviselőjük beleegyezésével szabályos. Aki saját magáról személyi adatokat oszt meg, azt csakis saját felelősségére teszi.
Büntetések tárgyalásainak közzététele.
Ez olyan hozzászólásokat jelent, melyben adminisztrátorokkal, vagy moderátorokkal való büntetésekről szóló viták kerülnek megosztásra, privát üzentből (PM), e-mailből, vagy bármilyen egyéb üzenetküldő programból származóan. Ezek a nyilvánosságra hozatala is tilos.
Játékbeli büntetések vitáinak közlése.
Játékbeli üzenetek, e-mailek, vagy bármilyen üzenetváltások megosztása, melyben adminisztrátorokkal, vagy multihunterekkel való vita található valamilyen büntetés kapcsán, nem megengedett.
Hozzászólások, melyek a Játékszabályok, vagy az Általános Szerződési Feltételek megszegésére buzdítanak.
Illegális eszközök, scriptek, botok, vagy játékot módosító programok használatára bátorító hozzászólások írása szigorúan tilos.
Olyan tartalom, mely a Nemzetközi Jogban, a Német Szövetségi Köztársaság vagy Magyarország törvényében foglaltaknak ellentmond.
E rész a következőket foglalja magában: „warez”, crackelt, vagy feltört programot népszerűsítő írások. Még az ilyen oldalakra mutató link közlése sem megengedett.
Olyan hozzászólásokat jelent melyben más hasonló játékokra mutató link található. A felhasználók aláírásukban viszont elhelyezhetik egy Travian rajongói oldal linkjét. Kivételt képez e szabály alól, ha a Travian csapat által külön engedélyezett hirdetés kerül elhelyezésre.
Nagyméretű képek.
Azok a képek, amelyek egy hozzászólásban közvetlenül jelennek meg, nem lehetnek nagyobbak 620 X 280 pixelnél. Az aláírásban elhelyezhető képek maximum mérete 500 X 100 pixel.
Egyéb tartalom, amit a fórum csapata és/vagy a Travian Games nem megfelelőnek nyilvánít.
Bármilyen próbálkozás, mellyel valaki a fenti szabályok más felhasználók általi megsértését idézi elő.
§3 – Büntetések
Aki megsérti e szabályokat, az büntetést, törlést, figyelmeztetést, deaktiválást, vagy egyéb szankciót kaphat a Travian csapat tagjaitól. A büntetés mértéke a szabálysértés súlyosságától függ. Ha szükséges, a büntetés a kérdéses személy másik fórum felhasználójára is kiterjedhet.
Új felhasználó(k) készítése abból a célból, hogy a büntetést valaki elkerülje, tilos. Ebben az esetben a multifelhasználó(k) törlésére kerül sor. Egy büntetett vagy deaktivált felhasználó nevében való írás szintén nem megengedett, és ez is büntetést von maga után.
Azok a témák és hozzászólások, melyek megsértik a szabályzatot, a moderátor belátása szerint törlésre, lezárásra kerülhetnek.
§4 – Reklamáció
Ha panaszod vagy kérdésed van egy moderátor döntésével kapcsolatban, ezt a fórum adminisztrátornak kell elküldened.
Az e-mailedet a következő címre küldheted: admin@travian.hu.
Ha egy játékbeli multihunter döntésével kapcsolatban szeretnél reklamálni vagy kérdezni, ezt is az adminisztrátornak kell elküldened, ugyanis ilyen jellegű panaszok a fórumba nem írhatóak.
Az e-mail cím ismét admin@travian.hu.
A csapattagokkal kapcsolatos panaszok a fórumba nem írhatóak, ha valaki mégis megteszi, akkor az §2 lép érvénybe.
A hozzászólások a vonatkozó jogszabályok értelmében felhasználói tartalomnak minősülnek, értük a szolgáltatás technikai üzemeltetője semmilyen felelősséget nem vállal, azokat nem ellenőrzi. Kifogás esetén forduljon a fórum üzemeltetőjéhez.
Legutolsó módosítás darkman által; dátum: 2011-08-02 22:21. Oka: dupla 1. pont volt
By Dr. Cordon in forum Fordítási hibák
Utolsó hozzászólás: 2009-07-29, 18:31

matches: §1 §3 §2 §3 §4 §2


text:
Nyilvánosság kizárásaforrás főoldal vissza
ObudaFan 2012.08.13. 13:03
Figyelmeztetni kellett volna.
kovacs_dora 2012.08.13. 11:55
Tisztelt Fórumozók!Nem figyelmeztette semmire, és az adatait sem vette fel. Volt másik tanú, akit korábban meghallgattak már a tárgyaláson, és nála úgy írták, hogy XY /személyi adatai 12. számú jegyzőkönyvvel egyezően adta elő/. Ennél a tanúnál nem vették fel a személyi adatait ebben a jegyzőkönyvben, és nem figyelmeztette a hamis tanúzás és hamis vád törvényi következményeire. Egyszerűen a védő és eljáró bíró kérdezett tőle. Így szabályosan csinálta?
Az ügyésznek nagyon hülye kérdései voltak a tanúkhoz.
Dr.Attika 2012.08.13. 10:46
"Védő: XY-t ismeri?Nagy Anett tanú: Igen, de miért?"
Kellér Dezső humorista, konferanszié születésnapjára készült műsorban az utcán "közvéleményt kutattak":
Kérdés egy szőke hölgyhöz: - Ismeri Ön Kellér Dezsőt?Válasz: - Miért kérdezi, ő azt mondta, hogy ismer engem?
ObudaFan 2012.08.13. 09:32
Figyelmeztetni mindenképp kell. Az adatait akkor nem kell a jegyzőkönyveben rögzíteni, ha a tanú az adatai zárt kezelését kérte.
kovacs_dora 2012.08.12. 21:20
Tisztelt Fórumozók!Még egy kérdésben szeretnék Önöktől segítséget kérni!Azt szeretném megkérdezni, hogy így szabályos a jegyzőkönyv?
Korsós Eszter meghallgatása....
A tanúhoz további kérdés, észrevétel nem volt, tanú a tárgyalótermet elhagyja.
Védő: XY-t ismeri?
Nagy Anett tanú: Igen, de miért?
Szóval én ebből azt szeretném kihozni, hogy az szabályos-e, hogy egy tanút meghallgatása után, a jelenleg meghallgatott tanú adatait nem jegyzőkönyvezik, és az eljáró bíró nem figyelmezteti a hamis tanúzás, és a hamis vád következményeire?
kovacs_dora 2012.08.12. 19:48
Tisztelt Ügyvéd Úr!Nagyon szépen köszönöm a válaszát! Minden megvolt a másodrendű védője beterjesztette az indítványt a bíróságon 2011 októberében, és láttam a nyomozati anyagból, hogy 30 ezer forintot megelőlegeztek a kép és hangfelvevő eszközre!
ObudaFan 2012.08.12. 19:39
A bíróság elrendelheti az eljárás egészének vagy egy részének gyorsírással történő feljegyzését, kép- vagy hangfelvevő eszközzel vagy más berendezéssel történő rögzítését. A bíróság ezt köteles elrendelni az ügyész, a vádlott, a védő vagy a sértett indítványára, feltéve, hogy kellő időben terjesztették elő, és a vádlott, a védő vagy a sértett az indítványával egyidejűleg a költséget is előlegezi.
kovacs_dora 2012.08.12. 16:27
Tisztelt Ügyvéd Úr!Köszönöm a választ! Véleményem szerint a bírónőt is zavarja a másodrendű vádlott fia, és a menye. Én az indítványomra erkölcsi okokra, és az eljárásban résztvevő személy vagy tanú védelmére hivatkozom. Én reménykedem abban, hogy az indítványom elfogadják, és a nyilvánosságot a tárgyalásról kizárják, mivel zavarnak a nevezett személyek. Még lenne egy olyan kérdésem, hogy 2012. májusában a bírónő tartott egy 23 perces tárgyalást, mivel nem jelent a másodrendű védője, ezért a tárgyalás elnapolta. Az első tárgyaláson 2011 októberében a másodrendű és védője indítványára hoztak egy végzést, hogy az összes tárgyalásról kép és hangfelvevő készülékkel felvételt készítenek. A májusi tárgyaláson nem kérdezte meg a bírónő a másodrendűt, hogy készítsen-e felvételt, hanem önhatalmúan a kép és hangfelvevő eszközt kezelő technikust kiküldte, és a tárgyalásról felvétel nem készült. Nekem az lenne a kérdésem, hogy ehhez joga volt.
ObudaFan 2012.08.12. 14:06
Az megint más, akkor kizárható a nyilvánosság.De erre a helyzetre is irányadó, hogy ha a bíróság nem zárja ki, ez ellen közvetlenül nem tudsz jogorvoslattal élni, hanem esetleg az ügydöntő határozat elleni fellebbezésben.
kovacs_dora 2012.08.12. 13:56
Tisztelt Ügyvéd Úr!Nem a vádlott hangoskodik, hanem a vádlott fia, és a menye. Többször figyelmeztette őket a bíró, de semmi értelme, hiszen 10 percig csendben maradnak, és azután újra elkezdenek kiabálni, és beszélni.
ObudaFan 2012.08.12. 13:48
A másodrendű vádlott nem a nyilvánosság, még ha a nyilvánosság kizárásának helye lenne, és ezt elrendelné a bíróság, ő akkor is bent maradhatna a tárgyalóteremben.
Azt, aki a tárgyalás rendjét zavarja, a tanács elnöke rendre utasítja, ismételt vagy súlyos rendzavarás esetén a tárgyalásról kiutasíthatja, illetőleg kivezettetheti. A tanács elnöke ugyanígy jár el azzal szemben, aki a tárgyalás szabályszerű menetét zavarja.A tanács elnöke rendelkezhet úgy, hogy a rendzavaró vagy az, aki a tárgyalás szabályszerű menetét zavarja, a tárgyalóterembe azon a tárgyalási napon nem térhet vissza.A bíróság a rendzavarót vagy azt, aki a tárgyalás szabályszerű menetét zavarja, rendbírsággal sújthatja. A bíróság a tárgyalást a kiutasított vagy kivezetett vádlott távollétében is folytatja, de legkésőbb a bizonyítási eljárás befejezése előtt a vádlottat ismét a bíróság elé szólítja, és ismerteti vele a távollétében lefolytatott bizonyítást.Ha a vádlott a rendzavaró magatartással nem hHa ezt indítványozod, és a bíróság ennek nem tesz eleget, ez ellen fellebbezni nem lehet, esetleg az ügydöntő határozattal szembeni fellebbezésben sérelmezheted, ha ez bármilyen jogodat érinti.
Dr.Attika 2012.08.12. 13:09
Ez esetben nem a nyilvánosság kizárását, hanem a renitensek eltávolítását kell kérni. A kettő nem ugyanaz.
kovacs_dora 2012.08.12. 13:06
A másodrendű vádlott fia az egész tárgyaláson kiabál, és ez engem zavar, mert nem tudok koncentrálni. A bíró mindig figyelmezteti a tárgyalás rendjének, és csendjének megtartására. Azután kb. 10 percig csendben van, és azután elkezd kiabál. A másodrendű vádlott menye is bejött a tárgyalásra, és nagyon zavarnak, mivel folyamatosan mindenbe beleszólnak. Próbáltam a bizonyítási indítványomat elmondani, és közbe megszólaltak, és egy darabig nem hagytak szóhoz jutni. A bíró pedig mindig csak figyelmezteti őket, én már régen bírságoltam volna őket!Valamilyen formában csak lehet indítványozni, hogy zárják ki, és ne legyenek bent a nyilvánosság, mert így nem tudok koncentrálni.
Dr.Attika 2012.08.12. 12:45
Nem fogja kizárni a nyilvánosságot. Ne erőlködjön. Csak a hátrányára lesz a dolog. Kik azok a "nyilvánosság, akik zavarják Önt? Nyugdíjas nénikék, bácsikák, akik unalmukban ülnek ott?Hatalmazzon már meg egy ügyvédet, ha saját maga nem tud védekezni.
kovacs_dora 2012.08.12. 12:38
Tisztelt Ügyvéd Úr!Köszönöm a válaszát! Én még azt szeretném megkérdezni, hogy ha az indítványomat elutasítja, akkor mondhatom neki a tárgyaláson, hogy a kifogásomat jegyzőkönyvezze a végzés ellen? Tudom, hogy nyilvánosság kizárási határozat ellen fellebbezésnek nincs hely, az csak az ügydöntő határozat elleni fellebbezéskor tehető meg. És még azt szeretném megkérdezni, hogy akárhányszor indítványozhatom a nyilvánosság kizárását addig amíg nem zárják ki őket?
Dr.Attika 2012.08.12. 11:53
A Be. 237-239§§-i rendezik a kérdést. Balra a törvénytárban kikereshető a törvény-hegy. Ön nem jogosult a nyilvánosság kizárására, hanem csak indítványozhatja azt.
kovacs_dora 2012.08.12. 09:46
Tisztelt Fórumozók!Ellenem van folyamatban egy büntetőügy, és a bírósági tárgyalásról szeretném a nyilvánosságot kizárni, mivel zavarnak engem. Azt szeretném megkérdezni, hogy ezt milyen formában tehetem meg, és hogy mire kell hivatkoznom?

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
IV/01547/2019
. IV/01547/2019
Az ügy tárgya: A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 42.K.32.031/2019/8. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (idegenrendészeti ügy)
Az indítványozó – az Abtv. 27. § alapján – a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 42.K.32031/2019/8. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó török állampolgár kétszer nyújtott be menedékkérelmet, azonban mindkettőt elutasították. Ezt követően magyar házastársára tekintettel tartózkodási kártyát állított ki neki az idegenrendészeti hatóság. Másodjára magyar állampolgár gyermekére tekintettel kért és kapott tartózkodási kártyát. Az idegenrendészeti hatóság a már lezárult és a folyamatban levő büntetőeljárásokra tekintettel kiutasította az indítványozót az országból, ennek okán az indítványozó keresetet nyújtott be az Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság és a Készenléti Rendőrség alperesekkel szemben idegenrendészeti ügyben a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bírósághoz. A felperes keresetét a bíróság ítéletével elutasította.
Álláspontja szerint az ellene felsorolt deliktumok csekélyebb tárgyi súlyúak, így azok nem érik el a társadalomra veszélyesség azon fokát, amely indokolná a kiutasítását. Sérelmezi tovább, hogy az ellene folyamatban lévő büntetőeljárást is figyelembe vették és így sérült az ártatlanság vélelméhez való joga, valamint az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdése szerinti tisztességes bírósági eljáráshoz való joga és a XXVIII. cikk (7) bekezdése szerinti jogorvoslathoz való joga. .
Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 42.K.32.031/2019/8. számú ítélete
IV_1547_2_2019_ind.egys.szerk_anonim.pdf
A határozat száma: 3171/2020. (V. 21.) AB végzés
3171_2020 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 42.K.32.031/2019/8. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	A török állampolgár indítványozó jogi képviselője (dr. Ábrahám Dániel ügyvéd) útján terjesztett elő alkotmányjogi panaszt az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján, amelyben kérte a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 42.K.32.031/2019/8. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését. Az indítvány szerint a bírói döntés sérti az Alaptörvény XXIV. cikkének (1) bekezdését, valamint a XXVIII. cikk (1)–(2) és (7) bekezdését.
[3]	1.1. Az indítványozó 2008 óta tartózkodott Magyarországon, 2008-ban és 2010-ben menedékkérelmet nyújtott be, amely kérelmeket a menekültügyi hatóság jogerősen elutasított. Ezt követően 2012-ben az indítványozó magyar állampolgár házastársára tekintettel tartózkodási kártya kiállítása iránti kérelmet nyújtott be, amelyet meg is kapott az idegenrendészeti hatóságtól, majd 2017-ben – magyar állampolgár gyermekére tekintettel – ismét pozitívan bírálta el a hatóság a kérelmét és kiállította számára a tartózkodási kártyát.
[4]	A Készenléti Rendőrség (a közigazgatási per II. rendű alperese) 2019. április 3-án, a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény (a továbbiakban: Harmtv.) 43. § (2) bekezdés d) pontjának második fordulata alapján javaslatot tett az Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság (a per I. rendű alperese, a továbbiakban: OIF vagy hatóság) részére az indítványozó kiutasítására és vele szemben 5 év tartózkodási és beutazási tilalom elrendelésére.
[5]	Az OIF 2019. május 22-én kelt határozatával elrendelte az indítványozó kiutasítását az Európai Unió tagállamainak területéről. A határozat indokolásában a hatóság a Készenléti Rendőrség javaslatára hivatkozott, amely javaslat indokolását a szakszolgálat minősített ügyirata tartalmazta. A határozat ezen kívül rögzítette, hogy a bűnügyi nyilvántartás adatai szerint az indítványozóval szemben 2009-ben kábítószerrel visszaélés bűntette, míg 2018-ban közfeladatot ellátó személy elleni erőszak bűntette miatt indult eljárás. A hatóság az indítványozó azon kijelentésére hivatkozva, miszerint az ország területét önként nem hagyja el, és származási országába nem tér vissza, elrendelte a kiutasítás kitoloncolással történő végrehajtását.
[6]	1.2. A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a támadott ítéletével az indítványozó keresetét elutasította. Ítéletének indokolásában a bíróság egyrészt megállapította azt, hogy a hatályos jogi szabályozás alapján az OIF döntése nem mérlegelési jogkörben hozott döntés volt, hanem a Harmtv. 43. §-ának (3) bekezdése alapján kötelezően meghozott intézkedés, ugyanis az OIF a hivatkozott rendelkezés szerint a rendészeti szerv javaslatától nem térhet el. Ezért a bíróságnak e vonatkozásban csak azt kellett vizsgálnia, hogy a javaslat az arra felhatalmazással rendelkező szervtől érkezett-e, továbbá a határozat megfelelt-e a javaslatban foglaltaknak, márpedig a bíróság szerint e két feltétel teljesült.
[7]	Az ítélet indokolásában a bíróság hivatkozott továbbá arra, hogy miután betekintett a minősített adatokat tartalmazó iratanyagba, meggyőződött arról, hogy a II. rendű alperes javaslata megalapozott volt, és megállapítható, hogy az indítványozó Magyarországon tartózkodása sérti és veszélyezteti a közrendet és a közbiztonságot. Ennek okán a II. rendű alperes tekintetében is biztosított volt a jogorvoslat, azonban az alapul szolgáló adatokat az ítélet sem tartalmazhatja – mondta ki a bíróság.
[8]	2. Az indítványozó az Abtv. 27. §-a szerinti panaszában az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdésére, valamint a XXVIII. cikk (1), (2) és (7) bekezdésére hivatkozva állította a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 42.K.32.031/2019/8. számú ítélete alaptörvény-ellenességét és kérte, hogy az Alkotmánybíróság az Abtv. 29. §-a alapján állapítsa meg azt, hogy a panaszolt ügyben a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességről van szó.
[9]	Az indítványozó szerint az OIF nem tisztázta kellőképpen a tényállást, mert folyamatban lévő büntetőeljárás nem képezhette volna a kiutasítás jogalapját. Az ártatlanság vélelmét sérti véleménye szerint ugyanis az, hogy egy még le nem zárt büntetőeljárásra és csekélyebb tárgyi súlyú („nem kiemelt, mint például egy terrorista személyé lehetne”) delictumokra hivatkozó rendőri jelentés és egy „titkos Tük.” átirat alapján utasították ki. Álláspontja szerint sérti a tisztességes hatósági eljáráshoz való jogát, hogy a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság megfelelő tapasztalat és hozzáértés nélkül, büntetőjogi hatáskörrel rendelkező bíróságra tartozó kérdésben foglalt állást. Ugyancsak aggályosnak és a tisztességes eljáráshoz, valamint a jogorvoslathoz való jogot sértőnek tartja az indítványozó azt, hogy a rá vonatkozó bizonyítékokat nem ismerhette meg, az OIF döntése ellen csak pro forma élhetett jogorvoslattal, ami eredményre nyilvánvalóan nem vezethetett, mert a Készenléti Rendőrség javaslata kógens jelleggel alapozta meg a kiutasítását.
[10]	Végül az indítványozó kifejtette, hogy nem lenne más a jogi helyzet akkor sem, ha nem minősített adatról lenne szó, mert akkor is egy olyan bíróság járna el a kérdésben, amelynek a közrend és közbiztonság veszélyeztetésének megítélése szempontjából nincs hatásköre.
[11]	3. Az Alkotmánybíróságnak az Abtv. 56. § (1)–(3) bekezdéseiben meghatározottak alapján mindenekelőtt az alkotmányjogi panasz befogadhatóságáról szükséges döntenie, ezért az Alkotmánybíróság tanácsban eljárva elsőként azt vizsgálta, hogy az Abtv. 27. § (1) bekezdése szerinti indítvány megfelel-e az alkotmányjogi panasz előterjesztésére vonatkozó, törvényben meghatározott követelményeknek.
[12]	Az Abtv. 29. §-a a befogadhatóság további feltételeként nevesíti, hogy a panasznak a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet, vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést kell tartalmaznia.
[13]	3.1. Jelen ügyben az indítványozó állította az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdésének, valamint a XXVIII. cikk (1) és (2) bekezdésének a sérelmét arra hivatkozva, hogy büntetőjogi hatáskörrel és szakértelemmel nem rendelkező bíróság a jogerős büntetőítélet meghozatala előtt döntött a büntetőjogi felelősségéről.
[14]	Az Alkotmánybíróság megállapítása szerint azonban az alkotmányjogi panasszal támadott ítélet az idegenrendészeti határozat bírósági felülvizsgálata tárgyában, a minősített adatokat tartalmazó iratanyagra hivatkozó döntés volt. Az indítványozó büntetőjogi felelőssége tárgyában a közigazgatási bíróság nem döntött és a bíróság ítéletének indokolásából sem állapítható meg az, hogy a közigazgatási határozat felülvizsgálata során a bíróság a döntését a folyamatban lévő büntető eljárásra (eljárásokra) alapozta volna, ezt a tényt a bíróság kizárólag a felülvizsgált határozat ismertetése kapcsán rögzítette.
[15]	3.2. Állította az indítványozó a tisztességes hatósági eljáráshoz, a tisztességes bírósági tárgyaláshoz és az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdése szerinti jogorvoslathoz való jogának sérelmét arra hivatkozva, hogy az idegenrendészeti hatóság döntése ellen csak pro forma élhetett jogorvoslattal, mert a minősített ügyiratot nem ismerhette meg.
[16]	A bíróság az ítéletében rámutatott arra, hogy a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 11. §-a alapján a minősített adat megismerése nem az idegenrendészeti eljárásban, hanem egy külön, az indítványozó kérelmére indult eljárásban a minősítő által kiadott engedély birtokában lehetséges, amelynek esetleges megtagadása esetén a döntés ellen önálló jogorvoslatnak van helye.
[17]	4. Az Alkotmánybíróság a fentieket figyelembe véve megállapította, hogy az eljárás tárgyát képező alkotmányjogi panasz nem felel meg az Abtv. 29. §-ában meghatározott feltételnek, mert a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség nem volt megállapítható, ahogyan alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést sem vetett fel, ezért az indítványt az Abtv. 56. § (1)–(3) bekezdései, valamint az Ügyrend 30. § (2) bekezdésének a) pontja alapján visszautasította.
. 3171/2020. (V. 21.)

matches: Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Az Urantia könyv, 156. írás. Időzés Tiruszban és Szidonban
Az Urantia könyv - 156. írás. Időzés Tiruszban és Szidonban
156. írás. Időzés Tiruszban és Szidonban
§ 1. A szíriai nő
§ 2. Tanítás Szidonban
§ 3. Utazás a partvidéken
§ 4. Tiruszban
§ 5. Jézus Tiruszban tanít
§ 6. Visszatérés Föníciából
156:0.1 (1734.1) JÚNIUS 10-én, péntek délután érkeztek meg Jézus és társai Szidon környékére, ahol egy tehetős asszony házánál álltak meg, akit Jézus népszerűsége tetőpontjának idején a betszaidai kórházban ápoltak. A vándor hitszónokok és az apostolok az asszony barátainál kaptak szállást a közvetlen szomszédságban, és a szombati napot is ebben az üdítő környezetben töltötték. Csaknem két és fél hetet töltöttek el Szidonban és annak közvetlen környékén, mielőtt felkerekedtek volna, hogy ellátogassanak a partvidék északi városaiba.
156:0.2 (1734.2) E júniusi szombat nagyon nyugalmas nap volt. A vándor hitszónokok és az apostolok teljesen belemerültek a Mesternek a vallásról tartott beszédeivel kapcsolatos gondolataikba, mely beszédeket útban Szidon felé hallottak tőle. Mind képesek voltak felfogni valamennyit abból, amit elmondott nekik, de egyikük sem értette teljesen a tanítása jelentőségét.
156:1.1 (1734.3) Lakott egy szíriai nő Karuska házának közelében, akinél a Mester megszállt, s e nő már sokat hallott Jézusról, a nagy gyógyítóról és tanítóról, és e szombat délutánon át is jött, és magával hozta a kislányát is. A nagyjából tizenkét éves gyermek súlyos idegrendszeri betegségtől szenvedett, melyet rángógörcsök és más kellemetlen megnyilvánulások kísértek.
156:1.2 (1734.4) Jézus meghagyta társainak, hogy senkinek se beszéljenek arról, hogy Karuska házában lakik, elmondta nekik ugyanis, hogy nyugalmat szeretne. Ők ugyan engedelmeskedtek a Mester utasításainak, ám Karuska szolgálója átment e szíriai asszony, Norana házába, hogy tájékoztassa őt arról, hogy Jézus a gazdája házában szállt meg és sürgette ezt az aggódó anyát, hogy a gyógyulás érdekében hozza el a beteg gyermekét. Az anya természetesen azt hitte, hogy a gyermekét egy démon, egy tisztátalan szellem szállta meg.
156:1.3 (1734.5) Amikor Norana megérkezett a lányával, az Alfeus ikrek tolmács útján magyarázták neki, hogy a Mester pihen és nem lehet zavarni; mire Norana azt felelte, hogy ő és a gyerek mindaddig ott maradnak, amíg a Mester be nem fejezi a pihenést. Péter szintén vitába szállt vele és megpróbálta meggyőzni, hogy térjen haza. Elmondta, hogy Jézus kimerült a sok tanítástól és gyógyítástól, és hogy azért jött Föníciába, hogy egy időre békét és nyugalmat leljen. Igyekezete azonban hasztalan volt; Norana nem akart távozni. Péter nyomatékos kéréseire csak annyit felelt: „Addig nem megyek el, amíg nem láttam a Mestereteket. Tudom, hogy képes kiűzni a démont a gyermekemből, és addig nem megyek el, amíg a gyógyító meg nem nézte a lányomat.”
156:1.4 (1734.6) Erre Tamás próbálta meg elküldeni az asszonyt, de ő is csak kudarcot vallott. Neki azt mondta: „Hiszem, hogy a Mesteretek ki tudja űzni a gyermekemet kínzó démont. Hallottam a Galileában véghezvitt nagy tetteiről, és hiszek benne. Mi történt veletek, akik a tanítványai vagytok, hogy el akarjátok küldeni azokat, akik azért jönnek, hogy a Mester segítségét kérjék?” És amikor ezt elmondta, Tamás visszavonult.
156:1.5 (1735.1) Ez után lépett elő Zélóta Simon, s vitatkozni kezdett Noranával. Simon azt mondta: „Asszony, te görögül beszélő nem-zsidó vagy. Nem helyes, hogy elvárod a Mestertől, hogy fogja a kenyeret, melyet a kegyelt háztartás gyermekeinek szántak, és a kutyák elé vesse azt.” Norana azonban nem volt hajlandó felvenni Simon kirohanását. Csak annyit válaszolt: „Igen, tanító, értem szavad. Én csak egy kutya vagyok a zsidók szemében, de a Mesteretek nézőpontjából hívő kutya vagyok. Nagyon is akarom, hogy megnézze a lányomat, mert meggyőződésem, hogy ha csak ránéz, meggyógyítja. És még te sem, jóember, te sem mernéd megfosztani a kutyákat attól a kiváltságtól, hogy megkaparintsák a morzsákat, melyek a gyermekek asztaláról véletlenül lehullanak.”
156:1.6 (1735.2) És épp ekkor, ott mindannyiuk előtt, a kislányra erős rángógörcs jött rá, és az anya azt kiáltotta: „Íme, láthatjátok, hogy a gyermekemet rossz szellem szállta meg. Ha az ínségünk nem indít meg titeket, akkor megindítja a Mestereteket, akiről azt mondták nekem, hogy minden embert szeret és még a nem-zsidókat is meri gyógyítani, amennyiben azok hisznek. Ti nem vagytok méltók arra, hogy a tanítványai legyetek. Addig nem megyek el, amíg a gyermekem meg nem gyógyult.”
156:1.7 (1735.3) Jézus, aki az egész beszélgetést egy nyitott ablakon keresztül hallotta, s a legnagyobb meglepetésükre ki is jött, és így szólt: „Ó asszony, nagy a te hited, oly nagy, hogy nem tudom megtagadni tőled, amire vágysz; menj békével. Leányod már egészséges.” És a kislány attól az órától fogva jól volt. Amikor Norana és a gyermek elindult, Jézus nyomatékosan kérte őket, hogy senkinek se beszéljenek erről az esetről; és míg a társai eleget tettek e kérésnek, az anya és a gyermek nem győzte újságolni a kislány meggyógyulásának tényét az egész környéken, sőt még Szidonban is, és oly sokaknak beszélték el a dolgot, hogy Jézus néhány nappal később tanácsosnak tartotta, hogy szálláshelyet változtasson.
156:1.8 (1735.4) Másnap, amint az apostolait tanította, Jézus a szíriai nő lányának gyógyulásával kapcsolatos észrevételként azt mondta: „És mindegyre csak ez a helyzet; magatok is látjátok, hogy a nem-zsidók mennyire képesek kifejezni a megmentő hitüket a mennyország örömhíréről szóló tanításokban. Bizony, bizony mondom nektek, hogy az Atya országát a nem-zsidók fogják bevenni, ha Ábrahám gyermekei nem hajlandók elég hitet felmutatni ahhoz, hogy beléphessenek.”
156:2.1 (1735.5) Szidonba beérve Jézus és társai egy hídon keltek át, sokuk először látott ilyet életében. Ahogy átsétáltak a hídon, Jézus egyebek mellett azt mondta: „E világ csak egy híd; átkelhettek rajta, de nem szabad azon gondolkodnotok, hogy lakhelyet építetek rá.”
156:2.2 (1735.6) Amint a huszonnégyek elkezdték a munkát Szidonban, Jézus a város északi részében lévő egyik házban szállt meg, Jusztának és anyjának, Bernikének a házában. Jézus Juszta házában tanította a huszonnégyeket minden reggel, és ők a délutánokon és estéken kimentek a környékre tanítani és a tant hirdetni.
156:2.3 (1735.7) Az apostoloknak és a vándor hitszónokoknak nagy örömet okozott az, ahogy a szidoni nem-zsidók fogadták az üzenetüket; az ő rövid ottlétük alatt sokuk csatlakozott az országhoz. A Föníciában töltött mintegy hathetes időtartam igen eredményes időszak volt a lelkek megnyerésének munkája terén, de az Evangéliumok későbbi zsidó írói szokás szerint könnyen átsiklottak annak említése felett, hogy e nem-zsidók milyen melegen fogadták Jézus tanításait éppen ebben az időpontban, amikor a saját népéből oly sokan sorakoztak fel ellene.
156:2.4 (1736.1) E nem-zsidó hívek sok tekintetben jobban értékelték Jézus tanításait, mint a zsidók. E görögül beszélő szírföníciaiak közül sokan nem csak azt értették meg, hogy Jézus olyan, mint Isten, hanem azt is, hogy az Isten olyan, mint Jézus. Ezek az úgynevezett pogányok jól megértették a Mesternek az e világ és az egész világegyetem egyformaságáról szóló tanításait. Megértették azt a tanítást, hogy az Isten nem tesz különbséget személyek, emberfajták vagy nemzetek között; hogy az Egyetemes Atyánál nincs kivételezés; hogy a világegyetem teljes mértékben és mindig törvénytisztelő és hű megbízhatóságú. Ezek a nem-zsidók nem féltek Jézustól; bátran elfogadták az üzenetét. Az emberek az idők folyamán sohasem tudták megérteni Jézust; féltek megérteni őt.
156:2.5 (1736.2) Jézus világossá tette a huszonnégyek előtt, hogy nem azért menekült el Galileából, mert nincs meg a bátorsága ahhoz, hogy szembeszálljon az ellenségeivel. Megértették, hogy Jézus még nem készült fel a bevett vallással való nyílt összeütközésre, és hogy nem akar vértanú lenni. A Juszta házában tartott e tanácskozások egyikén történt, hogy a Mester először beszélt a tanítványainak arról, hogy „még ha ég és föld elmúlik is, az én szavaim el nem múlnak”.
156:2.6 (1736.3) A Jézus által a szidoni ottlétük alatt tanítottak tárgya a szellemi fejlődés volt. Elmondta nekik, hogy nem állhatnak meg; tovább kell menniük az igazságosságban vagy vissza kell fordulniuk a rossz és a bűn felé. Arra intette őket, hogy „felejtsétek el a múltbeli dolgokat, s közben nyomuljatok előre, hogy magatokhoz öleljétek az ország nagyobb valóságait”. Nyomatékosan kérte őket, hogy ne elégedjenek meg az evangéliumban való gyermeki voltukkal, hanem törekedjenek az isteni fiúi elismertség teljességének elérésére a szellemmel való bensőséges közösségben és a hívekkel való közösségben.
156:2.7 (1736.4) Jézus azt mondta: „Az én tanítványaimnak nem szabad pusztán felhagyniuk a rosszcselekedetekkel, hanem meg kell tanulniuk jót tenni is; nem szabad csak megtisztulnotok minden tudatos bűntől, hanem el kell utasítanotok, hogy befogadjátok akár a bűntudat érzéseit is. Ha megvalljátok bűneiteket, tiétek a megbocsátás; ezért legyen a lelkiismeretetek vétektől mentes.”
156:2.8 (1736.5) Jézus nagyon élvezte azt a jó humorérzéket, mellyel ezek a nem-zsidók rendelkeztek. A szíriai asszony, Norana által tanúsított humorérzék, valamint az ő nagy és kitartó hite volt az, ami olyannyira megérintette a Mester szívét és az irgalmához folyamodott. Jézus nagyon sajnálta, hogy e népből — a zsidókból — olyannyira hiányzik a humor. Egyszer azt mondta Tamásnak: „A népem túl komolyan veszi önmagát; majdhogynem megfosztják magukat a humor élvezetétől. A farizeusok terhes vallása sohasem verhetett volna gyökeret humorérzékkel rendelkező népben. Hiányzik belőlük a következetesség is; a szúnyogot kiszűrik, a tevét meg lenyelik.”
156:3.1 (1736.6) Június 28-án, kedden a Mester és társai elhagyták Szidont, a part mentén haladtak Porfireon és Heldua felé. A nem-zsidók jól fogadták őket, és sokuk csatlakozott az országhoz ezen egyhétnyi tanítás és tanhirdetés során. Az apostolok Porfireonban hirdették a tant, a vándor hitszónokok pedig Helduában tanítottak. Mialatt a huszonnégyek imigyen foglalatoskodtak, Jézus egy három-négy napos időtartamra elhagyta őket, ellátogatott Beirut part menti városába, ahol felkeresett egy Malak nevezetű szíriait, aki hívő volt, és aki egy évvel korábban Betszaidában járt.
156:3.2 (1737.1) Július 6-án, szerdán mindannyian visszatértek Szidonba és vasárnap reggelig Juszta házában időztek, majd elindultak Tiruszba, a part mentén déli irányban haladva Szareptán át, és Tiruszba július 11-én hétfőn érkeztek meg. Ekkorra az apostolok és a vándor hitszónokok már kezdtek hozzászokni ahhoz, hogy az úgynevezett nem-zsidók körében dolgozzanak, akik a valóságban nagyobbrészt a korai kánaáni törzsekből származtak, akik viszont még korábbi szemita eredetűek voltak. E népek mindegyike beszélte a görög nyelvet. Az apostolok és a vándor hitszónokok nagy meglepetéssel vették, hogy e nem-zsidók milyen lelkesen hallgatják az evangéliumot és nagy meglepetéssel fogadták azt is, hogy mily készségesek azokban a dolgokban, melyeket sokan közülük elhittek.
156:4.1 (1737.2) Tiruszban július 11-től július 24-ig tanítottak. Minden egyes apostol magával vitt egy-egy vándor hitszónokot, és így kettesével tanítottak és hirdették a tant Tirusz minden részében és a város környékén. E forgalmas tengeri kikötő többnyelvű lakossága örömmel hallgatta őket, és sokukat keresztelték meg az ország külső társasága számára. Jézus egy József nevű zsidó házában szállt meg, aki hívő volt, s aki Tirusztól öt-hat kilométernyire délre lakott, nem messze Hiram sírjától, aki Tirusz városállam királya volt Dávid és Salamon korában.
156:4.2 (1737.3) E kéthetes időszakban az apostolok és a vándor hitszónokok az Alexandrosz kikötőgáton át naponta bejártak Tiruszba, hogy kisebb megbeszéléseket tartsanak, és a legtöbbjük minden éjjel vissza is tért a József házánál lévő táborba, a város déli végébe. Mindennap hívek jöttek a városból, hogy a szálláshelyén beszéljenek Jézussal. A Mester csak egy alkalommal beszélt Tiruszban, július 20. délutánján, amikor is az Atyának az egész emberiség iránti szeretetéről tanított a híveknek, valamint a Fiú azon küldetéséről, hogy kinyilatkoztassa az Atyát minden emberfajtának. E nem-zsidók körében oly nagy volt az érdeklődés az országról szóló evangélium iránt, hogy ez alkalommal a Melkárt templom kapui is megnyíltak előtte, és érdemes megemlíteni, hogy a későbbi évek során egy keresztény templom épült épp ezen ősi templom helyén.
156:4.3 (1737.4) A tiruszi bíborkészítő kézműiparnak, arról a színezőanyagról van szó, mely Tiruszt és Szidont az egész világon híressé tette és amely nagyban hozzájárult a világméretű kereskedelmi tevékenységükhöz és későbbi meggazdagodásukhoz, tehát ennek a kézműiparnak a vezetői közül sokan hittek az országban. Amikor röviddel ez után csökkenni kezdett e festékanyag forrásául szolgáló tengeri állatok mennyisége, e festékkészítők elindultak, hogy megkeressék e mészhéjúak új előfordulási helyeit. S így egészen a föld határaiig vándorolva magukkal vitték az Isten atyaságáról és az emberek testvériségéről szóló üzenetet — az ország evangéliumát.
156:5.1 (1737.5) E szerda délutánon a beszéde során mesélte el Jézus a fehérliliom történetét a követőinek először, mely a tiszta és hófehér fejét a magasba emeli a napsütésben, míg gyökerei lent a megfeketedett talaj sarában és szennyében találnak alapot. „Hasonló a helyzet”, mondta, „a halandó emberrel, mert míg annak eredetét és lényét képező gyökerei az emberi természet állati talajában vannak, addig hit révén képes a szellemi természetét felemelni a mennyei igazság napfényére és ténylegesen is megteremni a szellem nemes gyümölcseit.”
156:5.2 (1738.1) Ugyanezen hitszónoklat alatt történt, hogy Jézus felhasználta az első és egyetlen olyan példázatát, mely az ő saját mesterségével — az ácsmesterséggel — kapcsolatos. Az „Erős alapokat építsetek a szellemi felruházottságok nemes jellemének növekedéséhez” tárgyú intelem során mondta: „Ahhoz, hogy a szellem gyümölcseit teremjétek, szellemtől kell születnetek. A szellemnek kell tanítania és a szellemnek kell vezetnie benneteket, ha szellem-eltöltött életet akartok élni a társaitok között. De ne kövessétek el az ostoba ács hibáját, aki a becses idejét pazarolja azzal, hogy ácsolja, méri és legyalulja a féregrágta és belül rothadó fát és amikor minden munkáját ennek a beteg gerendának szentelte, el kell vetnie azt, mint az olyan ház alapjához alkalmatlant, mely házat azért épít, hogy ellenálljon az idő és a vihar rohamainak. Minden ember gondoskodjon arról, hogy a jellemének értelmi és erkölcsi alapjai olyanok legyenek, hogy megfelelő alátámasztást adjanak a gyarapodó és nemesedő szellemi természet felépítményének, mely így át fogja alakítani a halandói elmét és az után, az újjáteremtett elmével együtt, el fogja érni, hogy kifejlődjön a halhatatlan végzetű lélek. A szellemtermészetetek — a közösen megteremtett lélek — élő növekedés, de az egyén elméje és erkölcsei jelentik a talajt, melyből az emberi fejlődés és isteni végzet e felsőbb megnyilvánulásainak ki kell kelniük. A kifejlődő lélek talaja emberi és anyagi, az elme és szellem ezen együttes teremtménye viszont szellemi és isteni.”
156:5.3 (1738.2) E nap estéjén Nátániel megkérdezte Jézustól: „Mester, miért imádkozunk azért, hogy az Isten ne vigyen minket kísértésbe, amikor az Atyáról szóló kinyilatkoztatásodból jól tudjuk, hogy az Atya sohasem tesz ilyesmit?” Jézus így válaszolt Nátánielnek:
156:5.4 (1738.3) „Nincs semmi különös abban, hogy ilyen kérdéseket teszel fel, mert látszik, hogy kezded megismerni az Atyát úgy, ahogy én ismerem, és nem úgy, ahogy a korai héber látnokok oly homályosan látták. Jól tudod, hogy elődeink mennyire hajlamosak voltak Istent látni csaknem minden történésben. Isten kezét keresték minden természeti jelenségben és az emberi tapasztalás minden szokatlan mellékeseményében. Kapcsolatba hozták Istent jóval és rosszal is. Úgy gondolták, hogy ő lágyította meg Mózes szívét és ő keményítette meg a fáraóét. Amikor az ember erős késztetést érzett valamilyen dolog megtételére, lett légyen az jó vagy rossz, szokása volt e különös érzelmeket azzal a megjegyzéssel magyarázni: ‚Az Úr szólt hozzám, mondván, így cselekedj, vagy menj ide és ide.’ Ennek megfelelően, lévén, hogy az emberek oly gyakran és oly hevesen esnek kísértésbe, atyáink szokásává vált, hogy azt higgyék, hogy az Isten vezette őket próbára, büntetésre vagy megerősödésre. De a ti ismereteitek most már valóban jobbak. Tudjátok, hogy az embereket túlságosan gyakran viszi kísértésbe a saját önzőségük kényszere és az állati természetük késztetései. Amikor így estek kísértésbe, arra intelek benneteket, hogy amint őszintén és komolyan felismeritek a kísértést épp olyanként amilyen, okosan tereljétek a kifejeződést kereső szellemi, elmebéli és testi energiáitokat magasabb csatornákba és eszményelvűbb célok felé. Így a kísértéseiteket átalakíthatjátok a felemelő halandói segédkezés felsőbbrendű fajtáivá, miközben csaknem teljesen elkerülitek az állati és szellemi természet közötti haszontalan és legyengítő összeütközéseket.
156:5.5 (1738.4) De hadd figyelmeztesselek benneteket ama próbálkozás értelmetlenségére, amely során az egyik vágynak egy másik, felsőbbrendűnek tartott vággyal való helyettesítésével törekedtek a kísértés legyőzésére az emberi akarat puszta erején keresztül. Ha igazán győzni akartok az alantasabb és alsóbbrendű természet kísértései felett, akkor el kell jutnotok arra a szellemi előnyt jelentő helyre, ahol valóban és igazán tényleges érdeklődést és szeretetet alakítottatok ki azon magasabb rendű és eszményalapúbb viselkedésformák iránt, melyekre az elmétek le akarja cserélni ezeket az alsóbbrendű és kevéssé eszményelvű viselkedési szokásokat, melyeket kísértésként ismertek fel. Így szellemi átalakuláson keresztül nyertek szabadulást, mintsem hogy egyre jobban megterhelne benneteket a halandói vágyak csalóka elfojtása. A régi és az alsóbbrendű elfelejtődik az új és a felsőbbrendű iránti szeretetben. A szépség mindig győzedelmeskedik a csúnya felett mindazoknak a szívében, akiket az igazság szeretete világosít meg. Hatalmas erő van az új és őszinte szellemi odaadás kiűző energiájában. És megint csak azt mondom nektek, ne a rossz győzzön le benneteket, hanem inkább jóval győzzetek a rossz felett.”
156:5.6 (1739.1) Az apostolok és a vándor hitszónokok késő éjszakáig tettek fel kérdéseket, és a sok válasz közül az alábbi gondolatokat adjuk közre mai szóhasználatban újrafogalmazva:
156:5.7 (1739.2) Az anyagi siker lényegi elemei az erélyes igyekezet, az értelmes ítéletalkotás és a sokat tapasztalt bölcsesség. A vezetés a természetes képességtől, a körültekintéstől, az akaraterőtől és a határozottságtól függ. A szellemi végzet a hittől, a szeretettől és az igazság iránti odaadástól függ — az igazságosságra irányuló vágytól és szomjtól — azon őszinte vágytól, hogy az ember megtalálja Istent és olyan legyen mint ő.
156:5.8 (1739.3) Ne szegje kedveteket az a felfedezés, hogy emberek vagytok. Az emberi természet tán hajlik a rosszra, de nem eredendően bűnös. Ne csüggesszen el az, hogy nem tudjátok teljesen elfelejteni némely sajnálatos élményeteket. Azokat a hibákat, melyeket nem tudtok elfelejteni az időben, elfelejtitek az örökkévalóságban. Könnyítsetek lelki terheiteken azzal, hogy gyorsan szert tesztek a végzetetek távlati nézőpontjára, a létpályátok világegyetemi kiterjesztésére.
156:5.9 (1739.4) Ne kövessétek el azt a hibát, hogy a lelketek értékét az elmétek tökéletlenségei vagy a test erős vágyai alapján becsülitek fel. Ne egyetlen szerencsétlen emberi mellékesemény mércéjével ítéljétek meg a lelket s ne azzal értékeljétek a lélek végzetét. A szellemi beteljesüléseteket csakis a szellemi vágyaitok és céljaitok határozzák meg.
156:5.10 (1739.5) A vallás az Istent ismerő ember kifejlődő halhatatlan lelkének kizárólagos szellemi tapasztalása, az erkölcsi erő és a szellemi energia viszont a bonyolult társadalmi helyzetek kezelésében és az összetett gazdasági problémák megoldásában igénybe vehető hatalmas erő. Ezen erkölcsi és szellemi felruházottságok az emberi élet minden szintjét gazdagabbá és értelemmel teltebbé teszik.
156:5.11 (1739.6) Szükségszerűen korlátozott és szegényes életet kell élnetek, ha csak a titeket szeretőket tanuljátok meg szeretni. Az emberi szeretet valóban lehet viszonos, az isteni szeretet azonban minden megelégedés-keresésében kifelé irányuló. Minél kevesebb szeretet van valamely teremtmény természetében, annál nagyobb szükség van a szeretetre, és annál többet tesz az isteni szeretet ezen igény kielégítése érdekében. A szeretet sohasem önző, és nem is fordítódhat saját magára. Az isteni szeretet nem lehet önmagába záródó; annak önzetlenül adományozódnia kell.
156:5.12 (1739.7) Az ország híveinek fenntartás nélküli hittel, őszinte hittel kell hinniük az igazságosság biztos győzelmében. Az ország építőinek nem szabad kételkedniük az örök üdvözülés evangéliumának igazságában. A híveknek egyre jobban meg kell tanulniuk, hogy miként lépjenek ki az élet sodrából — miként kerüljék el az anyagi létezéssel járó zavaró hatásokat — miközben istenimádó közösség révén felüdítik a lelküket, ösztönzést adnak az elméjüknek és megújítják a szellemüket.
156:5.13 (1739.8) Az Istent ismerő egyéneknek nem szegi kedvét baj, illetőleg nem csüggeszti őket csalódás. A hívekre nem hat a tisztán anyagi zavarokból eredő levertség; a szellembeli életet élőket nem zavarják meg az anyagi világ mellékeseményei. Az örökkévaló életre pályázók olyan éltető és alkotó eljárást alkalmaznak, mellyel a halandói élet minden megpróbáltatását és gyötrelmét kezelik. Minden nappal, melyet az igaz hívő megél, egyre könnyebbnek találja a helyes dolog megtételét.
156:5.14 (1740.1) A szellemi életmód nagymértékben javítja az igaz önbecsülést. Ám az önbecsülés nem önimádás. Az önbecsülés mindig összhangban van az ember társai iránti szeretetével és a számukra való szolgálattal. Nem tisztelheted magad jobban, mint amennyire szereted a szomszédodat; az egyik a másikra való képesség mértéke.
156:5.15 (1740.2) A napok múlásával minden igaz hívő egyre ügyesebbé válik abban, hogy társait az örökkévaló igazság szeretetéhez vonzza. Vajon leleményesebbek vagytok a jóságnak az emberiség számára való kinyilatkoztatásában ma, mint tegnap voltatok? Vajon jobban tudjátok javasolni az igazságosságot idén, mint tavaly tudtátok? Vajon egyre kifinomultabbá válik-e azon módszeretek, hogy az éhes lelkeket elvezessétek a szellemi országba?
156:5.16 (1740.3) Vajon elég magasrendűek-e az eszményképeitek az örök üdvözülésetek biztosításához, s közben vajon elég gyakorlatiasak-e az eszméitek, hogy hasznos létpolgárrá tegyenek benneteket a halandó társaitokkal való társulásban a földön? A szellemben a létpolgárságotok a mennyben van; a testben pedig még mindig a földi országok polgárai vagytok. Adjátok meg a császároknak az anyagi dolgokat és Istennek a szellemieket.
156:5.17 (1740.4) A kifejlődő lélek szellemi felfogóképességének mértéke nem más, mint az igazságban való hited és az emberszereteted, az emberi jellemerősséged mértéke viszont a haragtartásnak való ellenálló képességed és a nagy szomorúságban előtörő bénult merengés leküzdésére való képességed. A valódi sajátlényegedet megláthatod a vereség igaz képet mutató tükrében.
156:5.18 (1740.5) Ahogy az évek múlásával egyre idősebbek lesztek és egyre tapasztaltabbak az ország ügyeiben, vajon tapintatosabbá váltok-e a bosszantó halandókkal való viselkedés terén és vajon türelmesebbé váltok-e a makacs társaitokkal való együttélésben? A tapintat a társadalmi emelő támaszpontja, és a türelem a nagy lélek ismertetőjele. Ha rendelkeztek e ritka és elbűvölő képességekkel, akkor a napok múlásával egyre elővigyázatosabbak és hozzáértőbbek lesztek azon érdemes erőfeszítéseitekben, hogy elkerüljetek minden szükségtelen társadalmi félreértést. Az ilyen bölcs lelkek képesek elkerülni sok olyan bajt, melyben biztosan osztozni fognak mindazok, akik érzelmi igazodás hiányától szenvednek, akik nem hajlandók felnőni, és akik nem hajlandók tisztességgel megöregedni.
156:5.19 (1740.6) Kerüljétek a becstelenséget és a tisztességtelenséget minden, az igazság hirdetésére és az evangélium terjesztésére irányuló erőfeszítésetekben. Ne keressetek meg nem érdemelt elismerést és ne törekedjetek ki nem érdemelt rokonszenvre. Szeretetet érdemeitektől függetlenül önként fogadjatok mind isteni, mind emberi forrásból, és önként szeressetek viszont. De a tisztelettel és rajongással kapcsolatos minden más dologban csak olyasmire törekedjetek, ami őszintén kijár nektek.
156:5.20 (1740.7) Az Isten-tudatos halandónak biztos az üdvözülése; ő nem fél az élettől; ő őszinte és következetes. Tudja, hogy milyen bátran kell viselkednie az elkerülhetetlen szenvedés elviseléséhez; nem panaszkodik, amikor kikerülhetetlen nehézséggel kerül szembe.
156:5.21 (1740.8) Az igaz hívő nem fárad bele a jócselekedetbe csak azért, mert nem jár sikerrel. A nehézség fokozza az igazságot szerető buzgalmát, míg az akadályok csak kihívást jelentenek a tántoríthatatlan országépítő erőfeszítései számára.
156:5.22 (1740.9) És Jézus sok egyebet is tanított nekik, mielőtt felkészültek volna a Tiruszból való elindulásra.
156:5.23 (1740.10) A Tiruszból a Galileai-tó vidékére való visszatérést megelőző napon Jézus összehívta társait és arra utasította a tizenkét vándort hitszónokot, hogy ne ugyanazon az úton térjenek vissza, mint amelyen ő és a tizenkét apostol fog menni. És miután a vándor hitszónokok itt elváltak Jézustól, ilyen bensőséges közösségben soha többé nem voltak vele.
156:6.1 (1741.1) Július 24-én nagyjából dél körül Jézus és a tizenkettek elhagyták József házát, mely Tirusz déli részében állt, s elindultak a part mentén Ptolemaiszba. Itt egy napot időztek, vigasztaló szavakat intézve az ott lakó hívek társaságához. Péter július 25-én este beszélt nekik.
156:6.2 (1741.2) Kedden elhagyták Ptolemaiszt, és a szárazföld belseje felé, a Tibériás felé vezető úton keleti irányba igyekeztek, Jotapata környékére. Szerdán megálltak Jotapatában és tovább tanították a híveket az ország dolgaira. Csütörtökön elhagyták Jotapatát, és Rámán keresztül észak felé, a Názáret-Libanon-hegyi gyalogúton mentek Zebulun faluba. Megbeszéléseket tartottak Rámában pénteken és szombatig ott is maradtak. Zebulunt 31-én, vasárnap érték el, aznap este tartottak egy megbeszélést is és másnap reggel indultak tovább.
156:6.3 (1741.3) Zebulunt elhagyva Gischala közelében haladtak át a Magadán-Szidon útkereszteződésen és onnan Genezáret felé vették az útjukat a Galileai-tó nyugati partjai mentén, Kapernaumtól délre, ahol megbeszélt találkozójuk volt Zebedeus Dáviddal, és ahol tanácskozni szándékoztak arról, hogy mi legyen a következő teendő az országról szóló evangélium hirdetésének munkájában.
156:6.4 (1741.4) A Dáviddal való rövid tanácskozás során értesültek arról, hogy sok vezető hívő gyűlt össze a tó túlsó oldalán, Kheresa közelében, és ennek megfelelően, azon az estén hajóval át is keltek a tavon. Egy nyugodt napot töltöttek a hegyekben, és másnap mentek át a közeli ligetbe, ahol a Mester egykor az ötezer embert jóllakatta. Itt három napig időztek és naponta tartottak megbeszéléseket, melyekre mintegy ötven férfi és nő látogatott el, ők maradtak meg a Kapernaumban és környékén lakó hívek egykor nagyszámú társaságából.
156:6.5 (1741.5) Amikor Jézus távol volt Kapernaumtól és Galileától, vagyis a föníciai ottlétük alatt, az ellenségei úgy gondolták, hogy az egész mozgalom felbomlott és arra a következtetésre jutottak, hogy Jézus sietős visszavonulása a nagy ijedtségének jele, ezért nem valószínű, hogy valaha is visszatérne és bosszantaná őket. A tanításaival való minden eleven szembenállás megszűnőben volt. A hívek újra kezdték a nyilvános gyűléseket, és fokozatosan, de hathatósan erősödni kezdett ama nagy rostálás kipróbált és igaz túlélőinek sokasága, mely rostáláson az evangéliumban hívők átestek.
156:6.6 (1741.6) Fülöp, Heródes fivére félig hitt Jézusban és üzent neki, hogy a Mester szabadon élhet és tevékenykedhet az ő területein.
156:6.7 (1741.7) Az a parancs, hogy az egész zsidóság zsinagógái legyenek zárva Jézus tanításai és minden követője előtt, visszaütött az írástudókra és a farizeusokra. Az, hogy Jézus megszűnt vitatárgy lenni, az egész zsidó népben nyomban egyféle általános választ váltott ki; általános lett a neheztelés a farizeusokra és a Szanhedrin vezetőire Jeruzsálemben. A zsinagógák vezetői közül sokan titokban megnyitották zsinagógájukat Abner és társai előtt, azt állítva, hogy e tanítók János követői, nem pedig Jézus tanítványai.
156:6.8 (1741.8) Még Heródes Antipásznak is megváltozott a hozzáállása, és amikor megtudta, hogy Jézus a tó túloldalán, Fülöp fivére területén tartózkodik, üzent neki, hogy bár elfogatóparancsot adott ki ellene Galileában, nem rendelkezett az elfogásáról Pereában, s ezzel jelezte, hogy Jézusnak nem esik bántódása, amennyiben távol marad Galileától; és e rendelkezését közölte a jeruzsálemi zsidókkal is.
156:6.9 (1742.1) És ez volt a helyzet Kr.u. 29. augusztus elseje tájékán, amikor a Mester visszatért a föníciai küldetésből és megkezdte a szétszórt, kipróbált és kimerült erőinek újjászervezését a földi küldetésének ezen utolsó és eseménydús évére.
156:6.10 (1742.2) Az összecsapás kérdése egyértelműen előkerült, amint a Mester és társai arra készültek, hogy megkezdjék egy új vallásnak, az élő Isten szelleme vallásának hirdetését, mely szellem az emberek elméjében lakozik.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6