text:
 Alapító okirat - magyar képzőművészek, kortárs festők, szobrászok szentendrei tárlata
Szentendrei Lakástárat Alapítvány
1./ A Szentendrei Lakástárlat Alapítvány (a továbbiakban: Alapítvány) a 4./ pontban megjelölt alapító a Polgári Törvénykönyv alapján tartós közérdekű célra alapítja, melynek tevékenységei a kortárs szentendrei képzőművészet népszerűsítése, az alkotók munkáinak széleskörű bemutatása, tehetségkutatás, a fiatal és tehetséges művészek munkáinak népszerűsítése.
2./ Az Alapítvány neve:
Szentendrei Lakástárlat Alapítvány
3./ Az Alapítvány székhelye:
2000 Szentendre, Vasúti villasor 49/B
4./ Az alapító:
Reinspach Roland
szül.: 1970.03.05. Pécs
szig.sz.: 181211KA
cím: 2000 Szentendre Vasvári Pal u 43/a.
vagyoni hozzájárulása: 100.000,-Ft, azaz egyszázezer forint
5./ Az Alapítvány közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független és azoknak anyagi támogatást nem nyújt. Közvetlen politikai tevékenységnek minősül a pártpolitikai tevékenység, továbbá országgyűlési képviselői, megyei, fővárosi önkormányzati választáson jelölt állítása.
6./ Az Alapítvány nyílt, így ahhoz bárki csatlakozhat, aki az Alapítvány céljával egyetért, és
– legalább 1.000,- Ft értékű vagyoni eszközzel hozzájárul, vagy
– az alapítvány fennállásáig, vagy meghatározott ideig folyamatos támogatás folyósítását ajánlja fel.
A vagyoni eszközök lehetnek ingó – és ingatlan vagyontárgyak.
A csatlakozás elfogadásáról az Alapítvány Kuratóriuma dönt. A csatlakozással a csatlakozó nem válik alapítóvá.
Az alapító felhívást tesz közzé az alapítvány támogatása érdekében. Támogatást kér azoktól a természetes és jogi személyektől, akik az alapítvány céljával egyetértenek és vállalják, hogy az alapítvány javára egyszeri vagy időközönként visszatérő fizetést teljesítenek.
Az Alapítvány elfogad névvel vagy név nélkül juttatott támogatásokat is. Ha az adományozó kéri, akkor nevét, illetve a juttatás összegét az Alapítvány titkosan kezeli, egyébként a támogatást nyújtók nevét és a támogatás összegét az Alapítvány Internet honlapján közzéteszi.
Az alapítványi vagyon felhasználásának módját a 3. § 1. pontja tartalmazza, mely szerint a szociális segélyezés körében a Kuratórium a benyújtott kérelmek alapján dönt. A munkanélküli művészek támogatása a benyújtott kérelem alapján a munkanélkülivé válás első hónapját követően a Kuratórium döntése alapján lehetséges.
1./ Az Alapítvány célja:
– a szentendrei képzőművészet népszerűsítése,
– a mecenatúra régi hagyományainak felelevenítése és új modelljének kialakítása, műértő művészet pártolói kör kialakítása,
– a támogatói kör részére képzőművészeti programok, társasági események, lakástárlatok szervezése,
– fiatal tehetséges művészek felkutatása, az indulásuk elősegítése,
– a munkanélkülivé vált művészek anyagi és erkölcsi támogatása,
– a szentendrei képzőművészeti örökség ápolása,
– alkotóművészeti tevékenység segítése,
– szentendrei tárlat létrehozása, amely elősegíti a művészek munkáinak megismertetését,
– szakmai munka kibontakozásához lehetőségek keresése,
– alkotások és tevékenységek széles körű bemutatása,
– adománygyűjtés a fenti célok megvalósítása érdekében.
Az Alapítvány vagyona és felhasználása
1./ Az Alapítvány vagyona:
Az Alapítvány induló vagyona 100.000,- Ft, azaz egyszázezer forint, mely összeg befizetését az alapító jelen alapító okirat aláírásával egyidejűleg banki igazolással igazol.
Az Alapítvány vagyonának a felhasználása:
Az Alapítvány az alapítványi célok megvalósítása érdekében a vagyonát a következők szerint használja fel:
– működéssel, célirányos feladatok végrehajtásával kapcsolatos költségek fedezése,
– szociális segélyezés: az alapítványi vagyonból a benyújtott kérelmekről a Kuratórium döntése alapján.
– munkanélküliek támogatása: a támogatás a munkanélkülivé válás első hónapját követően a Kuratóriumi döntés alapján illeti meg,
– propaganda tevékenység finanszírozása,
– állandó vagy alkalmi jelleggel munkaviszony vagy megbízási jogviszony keretében munkát végzők díjazása, és a felmerült és igazolt költségek fedezése,
– az Alapítvány céljainak megvalósítása során kiemelkedő tevékenységet végzők jutalmazása,
– az Alapítvány működésével kapcsolatosan felmerülő költségek viselése.
2./ Az Alapítvány működéséhez szükséges bevételek:
a) az államháztartás alrendszereitõl vagy más adományozótól az Alapítvány mûködési költségeinek fedezésére kapott támogatás, illetõleg adomány,
b) a tevékenység folytatásából származó, ahhoz közvetlenül kapcsolódó bevétel,
d) egyéb, jogszabályokban meghatározott bevétel,
Az Alapítvány befektetési tevékenységet nem végez.
3./ Az Alapítvány kizárólag saját céljainak elérése érdekében, azokat nem veszélyeztetve végezhet vállalkozási tevékenységet.
Az Alapítvány gazdasági-vállalkozási tevékenységet csak másodlagosan végez.
Az Alapítvány váltót, illetve más, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt nem bocsáthat ki, hitelt nem vehet fel.
Az Alapítványnak a cél szerinti tevékenységből és a vállalkozási tevékenységből származó bevételeit és ráfordításait elkülönítetten kell nyilvántartani.
4./ Az Alapítvány vagyonának felhasználásáról az Alapítvány Kuratóriuma dönt. A Kuratórium az Alapítvány induló vagyonát, annak kamatait, valamint bevételeit teljes összegben használhatja fel az Alapítvány céljainak elérése érdekében. Az Alapítvány a támogatást a hozzá fordulók számára az általuk előterjesztett kérelemre nyújtja.
Az Alapítvány gazdálkodása eredményét nem oszthatja fel, azt az alapító okiratban meghatározott célra fordíthatja.
5./ Az Alapítvány költségei:
a) a tevékenység érdekében felmerült közvetlen költségek,
d) az alap és egyéb vállalkozási tevékenység érdekében felmerült közvetett költségek.
6./ Beszámolási szabályok:
Az Alapítvány köteles az éves beszámolót a kettős könyvvitel szabályai szerint elkészíteni a Kuratórium kizárólagos hatáskörébe tartozik az éves beszámoló elfogadása. Az alapítvány köteles az elfogadott beszámolót a tárgyévet követő május 31. napjáig az Országos Bírósági Hivatalnál letétbe helyezni.
A beszámoló jelentés tartalmazza:
e) a központi költségvetési szervtől, az elkülönített állami pénzalaptól, a helyi önkormányzattól, a települési önkormányzatok társulásától és mindezek szervezetétől kapott támogatás mértékét,
f) az Alapítvány vezető tisztségviselőinek nyújtott juttatások értékét, illetve összegét,
7./ Amennyiben az Alapítvány éves bevétele meghaladja az ötmillió forintot, a vezető szervtől elkülönült felügyelő szerv létrehozása akkor is kötelező, ha ilyen kötelezettség más jogszabálynál fogva egyébként nem áll fenn. A felügyelő szerv ügyrendjét maga állapítja meg.
1./ Az Alapítvány döntéshozó és kezelő szerve a Kuratórium.
2./ A Kuratórium összetétele:
A Kuratórium három tagból áll. A Kuratórium tagjait és elnökét az alapító, azaz Reinspach Roland jelöli ki határozatlan időre. Amennyiben a Kuratórium tevékenységével az Alapítvány célját veszélyezteti, az alapító visszavonhatja, és kezelőként más személyt jelölhet ki.
Balogh Zsuzsanna Erika
an : Baracsi Ilona
lakcím: 2000 Szentendre, Borpince u. 7.
Sólyomné Gyürk Dorottya Mónika
an.: Grófcsik Mónika
lakcím: 2000 Szentendre, Vasúti villasor 49/B
Musza Györgyi
an.: Visi Erzsébet
lakcím: 2000 Szentendre, Kossuth Lajos u. 6.
A Kuratórium Elnökét az alapító határozatlan időre jelöli ki.
Az Alapítványt harmadik személyekkel és hatóságokkal szemben a Kuratórium elnöke képviseli.
A Kuratórium elnökének egyszemélyi aláírási joga van. A bankszámláról való utalványozásra a kuratóriumi elnöke jogosult. Bankkártya használatára a kuratórium elnöke jogosult.
Az Alapítvány esetleges alkalmazottai felett a munkáltató jogokat a Kuratórium elnöke gyakorolja.
3./ A Kuratórium jogköre:
1. A Kuratórium az Alapítvány vagyonát önállóan kezeli. A Kuratórium dönt az Alapítványt érintő ügyekben, így különösen:
a) meghatározza az alapítványi cél teljesítéséhez szükséges költségeket, jóváhagyja az éves költségvetést, és a gazdasági évről zárszámadást készít,
b) költségvetési előirányzatokon belül szerződéseket köt, terveket készíttet,
c) meghatározza az Alapítvány vállalkozási tevékenységét,
d) elfogadja az Alapítványhoz való csatlakozást, megállapodik a csatlakozás feltételeiben,
e) az alapító egyetértésével megállapítja az Alapítvány szervezeti és működési szabályzatát, dönt annak módosításáról,
f) elfogadja az Alapítvány működéséről szóló éves beszámolót,
2. Jelen § 3/1. pontjában megjelölt, a Kuratórium feladataként meghatározott kérdések közül az a) pontban megjelölt feladatkörben eljáró kuratóriumi tag:
Jelen § 3/1. pontjában megjelölt, a Kuratórium feladataként meghatározott kérdések közül a b) pontban megjelölt feladatkörben eljáró kuratóriumi tag:
Jelen § 3/1. pontjában megjelölt, a Kuratórium feladataként meghatározott kérdések közül a c) pontban megjelölt feladatkörben eljáró kuratóriumi tag:
Jelen § 3/1. pontjában megjelölt, a Kuratórium feladataként meghatározott kérdések közül a d) pontban megjelölt feladatkörben eljáró kuratóriumi tag:
Jelen § 3/1. pontjában megjelölt, a Kuratórium feladataként meghatározott kérdések közül az e) pontban megjelölt feladatkörben eljáró kuratóriumi tag:
4./ A Kuratórium működése:
1. A Kuratórium a döntéseit ülésen hozza. Az üléseket a Kuratórium elnöke szükség szerint, de legalább évente négyszer köteles összehívni. Az elnök az ülés helyéről és idejéről, valamint annak részletes napirendi pontjairól írásban köteles a Kuratórium tagjait és az alapítót tájékoztatni, oly módon, hogy azt az ülést megelőzően legalább 15 nappal az érintettek megkapják.
2. A Kuratórium ülései nyilvánosak. A Kuratórium elnöke kivételesen indokolt esetben – különösen, ha adatvédelem vagy a személyiségi jogok védelme indokolja – a nyilvánosságot a Kuratórium tagjainak egyhangú szavazata alapján korlátozhatja vagy kizárhatja.
3. A Kuratórium akkor határozatképes, ha az ülésén az elnök és legalább egy tag jelen vannak. Határozatképtelenség esetén a Kuratórium ülését 8 napon belül változatlan napirenddel ismét össze kell hívni. A Kuratórium üléséről jegyzőkönyvet kell felvenni. A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell a napirendet, a megjelentek felsorolását, az ülésen elhangzott lényeges észrevételeket és javaslatokat, valamint a hozott határozatokat.
4. A Kuratórium határozatait a tagok szavazatainak egyszerű többségével hozza. Szavazategyenlőség esetén az elnök egyszemélyes szavazata dönt.
5. A Kuratórium a határozatait nyílt szavazással hozza. A Kuratórium döntéseit a Határozatok Tárában kell vezetni, mely nyilvántartás tartalmazza a határozat számát, időpontját, tartalmát és hatályát illetve a határozatot támogatók és ellenzők számarányát (és ha lehetséges személyét is). A Határozatok Tárát az Alapítvány Titkára vezeti.
6. A Kuratórium döntéseit az érintettekkel ajánlott postai küldemény útján közli. A Kuratórium döntéseit az Alapítvány Internet honlapján teszi közzé.
7. Az Alapítvány működésével kapcsolatos iratokba az Alapítvány székhelyén – előre egyeztetett időpontban – bárki betekinthet, kivéve azon iratokat, amelyekbe való betekintés adatvédelmet illetve személyiségi jogokat sértene. Az Alapítvány működésével kapcsolatos iratokba történő betekintést az Alapítvány Titkára biztosítja.
8. Az Alapítvány működésével, szolgáltatásai igénybevételével kapcsolatos iratokat, adományozók nevét (hozzájárulás esetén) az Alapítvány Internet honlapján teszi közzé.
9. Az éves beszámoló jóváhagyásának módjára jelen § 4. és 5. pontjaiban foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
1. Az Alapítvány felügyelő szerve a Felügyelő Bizottság. A Felügyelő Bizottság ellenőrzi az Alapítvány működését és gazdálkodását. Ennek során a vezető tisztségviselőktől jelentést, a szervezet munkavállalóiról pedig tájékoztatást vagy felvilágosítást kérhet, továbbá a szervezet könyveibe és irataiba betekinthet, azokat megvizsgálhatja.
2. A Felügyelő Bizottság Ügyrendjét maga határozza meg. A Felügyelő Bizottság tagja a alapítvány vezető szervének ülésén tanácskozási joggal részt vehet.
3. A Felügyelő Bizottság köteles az intézkedésre jogosult vezető szervet tájékoztatni és annak összehívását kezdeményezni, ha arról szerez tudomást, hogy
– a szervezet működése során olyan jogszabálysértés vagy a szervezet érdekeit egyébként súlyosan sértő esemény (mulasztás) történt, amelynek megszüntetésére vagy következményeinek elhárítása, illetve enyhítése az intézkedésre jogosult vezető szerv döntését teszi szükségessé;
– a vezető tisztségviselők felelősségét megalapozó tény merül fel.
4. A kuratórium ülését a Felügyelő Bizottság indítványára – annak megtételétől számított harminc napon belül – össze kell hívni. E határidő eredménytelen eltelte esetén a kuratórium ülésének összehívására a Felügyelő Bizottság is jogosult.
5. Ha az arra jogosult szerv a törvényes működés helyreállítása érdekében szükséges intézkedéseket nem teszi meg, a Felügyelő Bizottság köteles haladéktalanul értesíteni a törvényességi felügyeletet ellátó szervezet.
6. Nem lehet a felügyelő Bizottság elnöke vagy tagja, illetve könyvvizsgálója az a személy, aki:
az alapítvánnyal a megbízásán kívüli más tevékenység kifejtésére irányuló munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll, ha jogszabály másképp nem rendelkezik,
az alapítvány cél szerinti juttatásból részesül – illetve a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatásokat és a társadalmi szervezet által tagjának a tagsági jogviszony alapján nyújtott, létesítő okiratnak megfelelő cél szerinti juttatást – , illetve az a) – c) pontban meghatározott személyek hozzátartozója.
7. A Felügyelő Bizottság szükség szerint, de legalább évente ülésezik.
8. A Felügyelő Bizottság összehívását bármelyik tag kezdeményezheti. Az ülések összehívása a napirendi pontokat illetően bármelyik tag javaslatot tehet szóban, vagy írásban. Szabályszerűnek akkor minősül az összehívás, ha a tagok az ülésről legalább nyolc nappal az ülés időpontját megelőzően írásba értesülnek.
9. A Felügyelő Bizottság ülései az Alapítvány mindenkori székhelye szerinti helyiségben kerülnek megtartásra. A Felügyelő Bizottság ülései általában nyilvánosak, ettől a bizottság eltérhet és zárt ülést rendelhet el. A Felügyelő Bizottság döntéseit nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel hozza. A Felügyelő Bizottság akkor határozatképes, ha a határozathozatalnál legalább két tag jelen van.
10. A Felügyelő Bizottság létszáma 3 fő. A Felügyelő Bizottság tagjait 3 évre az alapító jelölik ki. A Felügyelő Bizottság tagjai indokolt esetben visszahívhatók.
11. A Felügyelő Bizottság tagja:
Baloghné Rónyai Judit
szül.: Budapest, 1957.06.09.
cím: 1038 Budapest, Pusztakúti út 10. A/2/3
a.n.: Szántó Veronika Mária
Kenéz Gabriella
szül: Nyíregyháza, 1968.05.07.
cím: 2000 Szentendre, Vajda Lajos u. 4.
an. Kádár Róza
szül: Budapest, 1971.10.19.
cím: 2022 Tahitótfalu, Ódry Árpád 3
an: Somfai Márta
1./ A Kuratórium határozathozatalában nem vehet részt az a személy, aki, vagy akinek a közeli hozzátartozója, valamint élettársa (hozzátartozó) a határozat alapján
– kötelezettség vagy felelősség alól mentesül vagy,
– bármely más előnyben részesül, illetőleg a megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt.
Nem minősül előnynek az Alapítvány cél szerinti juttatásai keretében a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve az Alapítvány által tagjának, a tagsági jogviszony alapján nyújtott, létesítő okiratnak megfelelő cél szerinti juttatás.
A kuratóriumi tagok megfelelnek a Ptk. 74/C.§(3) bekezdésében foglaltaknak, továbbá a kuratóriumi tagok az alapítóval nem állnak közeli hozzátartozói viszonyban, valamint a kuratóriumi tagok az alapítóval nem állnak alkalmazotti és egyéb érdekeltségi viszonyban.
Budapest, 2012. ……………….. hó …. Nap

matches:
§ 1
§ 3
§ 3
§ 3
§ 3
§ 3
§ 4


text:
AJÁNLATKÉRÉSI DOKUMENTÁCIÓ - PDF Free Download
1 Kétegyháza Nagyközség Önkormányzata 5741-Kétegyháza, Fő tér 9. AJÁNLATKÉRÉSI DOKUMENTÁCIÓ Márki Sándor Általános Iskola komplex akadálymentesítése 2009.
2 Tartalomjegyzék ajánlatkérési dokumentációhoz Útmutató Ajánlattevőknek... 3 I. Általános tájékoztató... 3 II. Finanszírozási és fizetési feltételek... 3 III. Ajánlattétel feltételei... 4 IV. Kiegészítő tájékoztatás... 6 V. Az ajánlat beadása:... 6 VI. Az ajánlat bontása:... 6 VII. Az ajánlat elbírálása... 6 VIII. Eredményhirdetés... 8 IX. Egyebek:... 8 Vállalkozási szerződés... 9 Formanyomtatványok számú melléklet: Ajánlattételi nyilatkozat számú melléklet: Nyilatkozat a Kbt. 60..(1) bekezdés a)-h) pontjainak tekintetében számú melléklet: Nyilatkozat a Kbt. 61..(1) bekezdés a)-c) pontjainak tekintetében számú melléklet: A pénzügyi és gazdasági alkalmasságról (árbevétel) számű melléklet: Nyilatkozat az állományi létszámról számú melléklet: Nyilatkozat a Kbt.) 71. (3) bekezdés tekintetében számú melléklet: Nyilatkozat a vállalkozás KKVtv. szerinti besorolásáról számú melléklet: Nyilatkozat a Kbt. 71. (1) bekezdés vonatkozásában számú melléklet: Nyilatkozat a felelősségbiztosítás megkötéséről /22
3 Útmutató Ajánlattevőknek Márki Sándor Általános Iskola komplex akadálymentesítésének kivitelezésére indított egyszerű közbeszerzési eljáráshoz I. Általános tájékoztató Jelen Útmutató nem mindenben ismétli meg az ajánlattételi felhívásban foglaltakat, az Útmutató az ajánlattételi felhívással együtt kezelendő. Amennyiben az ajánlattételi felhívás és az Útmutató között eltérés adódna, az ajánlattételi felhívás a mértékadó. I.1. A beszerzés tárgya, leírása: Vállalkozási szerződés keretében Kétegyháza Nagyközség Önkormányzata által fenntartott Márki Sándor Általános Iskola komplex akadálymentesítése Bajaczán Mihály tervező által készített engedélyes tervdokumentációban és a kapcsolódó építési engedélyben meghatározott műszaki tartalom megvalósítása mellet. I.2. Ütemterv: Esemény megnevezése Dátum Időpont Ajánlattételi felhívás megküldése Kiegészítő tájékoztatás kérésének határideje Kiegészítő tájékoztatás megküldésének időpontja Ajánlattételi határidő óra Ajánlat felbontásának időpontja óra Hiánypótlás megkérésének várható időpontja Hiánypótlás benyújtásának várható időpontja óra Tájékoztatás eredményről óra Szerződéskötés tervezett időpontja óra Munkaterület átadásának időpontja Munkák befejezésének határideje I.3. Az ajánlattétellel kapcsolatos költségek viselése: Az ajánlat elkészítésével, benyújtásával, a helyszíni szemlékkel és vizsgálódásokkal kapcsolatban felmerülő összes költséget Ajánlattevőnek kell viselnie. Ajánlatkérő semmilyen címen nem tehető kötelessé ezen költségek megtérítésével kapcsolatban függetlenül az eljárás lefolyásától vagy kimenetelétől. I.4. Az eljárás jogi háttere: A munkák elvégzésére kötendő szerződés odaítélésére lefolytatott közbeszerzési eljárás a évi CXXIX ( Közbeszerzési ) Törvény alapján kerül lebonyolításra. Az ajánlatkérési dokumentációban nem szabályozott kérdések vonatkozásában a közbeszerzésről szóló évi CXXIX. törvény előírásai szerint kell eljárni. A közbeszerzési eljárás során megkötött szerződésekre egyebekben a Ptk. rendelkezéseit kell alkalmazni. II. Finanszírozási és fizetési feltételek A munkák finanszírozása a Dél-alföldi Operatív Program támogatásával a Magyar Állami Költségvetésből történik. Ajánlatkérő előleget nem fizet. Ajánlattevő 2 részszámla és végszámla benyújtására jogosult a műszaki készültség függvényében. A végszámla a hiánypótlás nélküli műszaki átadás-átvételt követően, a Projekt szerződésszerű, az engedélyekben foglaltaknak megfelelő megvalósulását követően nyújtható be, összege nem lehet kevesebb a szerződéses ár 25 %-ánál. Ajánlattevőnek a műszaki ellenőr által leigazolt számláit az Ajánlatkérőhöz kell benyújtani. Az igazolt és ellenőrzött számlák átutalással kerülnek kiegyenlítésre a Kbt (3) bekezdése figyelembe vételével. 3/22
4 III. Ajánlattétel feltételei Ajánlattevőnek ajánlatát az ajánlattételi felhívásban, az útmutatóban, valamint a jogszabályokban előírt feltételeknek megfelelően kell elkészítenie. III.1. Ajánlati ár: Az ajánlati árat a teljesítés időpontjára prognosztizálva, a munkák teljes körű megvalósítására, egyösszegű átalányárként kell megadni, melynek tartalmaznia kell minden, a beruházás teljesítését befolyásoló költséget, beleértve: a beruházás tárgyának I. osztályú minőségben történő megvalósításához szükséges kiadásokat, az építési munkákra vonatkozó hatályos Európai és Magyar szabványokban, műszaki előírásokban és műszaki irányelvekben előírt követelmények, a hatályos jogszabályok, valamint jelen dokumentációban foglaltak betartásával (anyag, bér, gép, felvonulás, szállítás, ellenőrző mérések és vizsgálatok, segédszerkezetek és anyagok, stb. költségeit, minden adót, illetéket és szolgáltatást, mely a munkák megfelelő elvégzéséhez, szükséges); a beruházás ideje alatt bekövetkező esetleges árváltozásokat; a kivitelezéshez szükséges energiák használatának költségeit; Ajánlatkérő által nem biztosított, de esetleg az Ajánlattevői teljesítés érdekkörébe eső minden egyéb engedély, hozzájárulás beszerzésének a költségeit, valamint minden felmerülő költséget, mely a kivitelezés során a tárgyban megnevezett munkák megvalósításához, Ajánlattevő szerződés szerinti teljesítéséhez szükséges. III.2. Az ajánlat Ajánlatkérő által kötelezően előírt tartalmi elemei; benyújtandó igazolások, nyilatkozatok jegyzéke: a) Ajánlati nyilatkozat (1.sz. melléklet), mely az alábbiakat tartalmazza: ajánlattevő és kapcsolattartó adatait (név, cím, telefon-, faxszám, cím); nyilatkozatot a Kbt. 70. (2) bekezdésében foglaltakra vonatkozóan; a bírálati szempontok szerinti ajánlatot; nyilatkozatot ajánlati kötöttségről, vitás kérdések rendezéséről. b) Nyilatkozatok, igazolások kizáró okokról Ajánlattevő, a közbeszerzés értékének tíz százalékát meghaladó mértékben igénybe venni kívánt alvállalkozó, valamint az ajánlattevő részére a szerződés teljesítéséhez erőforrást nyújtó szervezet (adott esetben) nyilatkozata, hogy nem tartozik a Kbt. 60. (1) bekezdés a) h) pontjainak hatálya alá (2.sz. melléklet), nem tartozik a Kbt. 61. (1) bekezdés a) - c) pontjainak hatálya alá (3.sz. melléklet), c) Nyilatkozat gazdasági, pénzügyi alkalmasságról Ajánlattevő, illetve a közbeszerzés értékének 10%-át meghaladó mértékben igénybe venni kívánt alvállalkozó nyilatkozata az elmúlt 2 év (2007., 2008.) építési tevékenységből származó árbevételéről (4.sz. melléklet), Ajánlattevő, illetve a közbeszerzés értékének 10%-át meghaladó mértékben igénybe venni kívánt alvállalkozó elmúlt 2 évi (2007., 2008.) számviteli jogszabályok szerinti beszámolója eredeti vagy másolati példányának benyújtása, Ajánlattevő, illetve a közbeszerzés értékének 10%-át meghaladó mértékben igénybe venni kívánt alvállalkozó minden számlavezető bankjától az ajánlattételi határidőhöz képest 60 napnál nem régebbi nyilatkozatának csatolása (mióta vezeti ajánlattevő bankszámláját, az igazolás kiállítását megelőző 12 hónapban fizetési kötelezettségeinek eleget tett-e, számláján az igazolás kiállítását megelőző 12 hónapban volt-e 30 napot meghaladó sorban állás (külön-külön való megfelelés), Ajánlattevő, illetve a közbeszerzés értékének 10%-át meghaladó mértékben igénybe venni kívánt alvállalkozó nyilatkozatának csatolása arra vonatkozóan, hogy a megjelölt és nyilatkozatot tett számlavezető bankokon túlmenően nem vezetnek több banknál számlát, Amennyiben Ajánlattevő a pénzügyi és gazdasági követelményeknek a Kbt. 65. (3) bekezdése alapján más szervezet (szervezetek) erőforrásaira való támaszkodással kíván megfelelni, úgy az adott erőforrás meglétét, valamint a szükséges erőforrások szerződés teljesítésének időtartama alatti rendelkezésre állását az érintett szervezetnek a Kbt. 65. (4) bekezdésben foglaltak szerint kell igazolnia (adott esetben). 4/22
5 d) Nyilatkozat műszaki, szakmai alkalmasságról Ajánlattevő, illetve a közbeszerzés értékének 10%-át meghaladó mértékben igénybe venni kívánt alvállalkozó előző 3 évi (2006., ) épület építési, felújítási, korszerűsítési munkák ellátására vonatkozó referencia munkáiról a Kbt. 68. (2) bekezdésében foglaltak figyelembevételével. Azon szakemberek, felelős vezetők megnevezése (szakmai önéletrajzuk becsatolásával, szakmai gyakorlatuk ismertetésével, végzettségüket, névjegyzékbe vételüket igazoló dokumentumok másolatának becsatolásával), akik az építési beruházás teljesítéséért felelősek. Ajánlattevő, illetve a közbeszerzés értékének 10%-át meghaladó mértékben igénybe venni kívánt alvállalkozó nyilatkozatának csatolása a teljesítésben részt vevő szakemberek létszámadatairól végzettség, illetve képzettség szerinti bontásban. Ajánlattevő, illetve a közbeszerzés értékének 10%-át meghaladó mértékben igénybe venni kívánt alvállalkozó csatolja az ISO 9001 tanúsítványa vagy az Európai Unió más tagállamában bejegyzett szervezettől származó ezzel egyenértékű tanúsítványa másolatát, vagy a Kbt. 68. (4)-(5) bekezdése szerint egyéb bizonyítékot. Ajánlattevő, illetve a közbeszerzés értékének 10%-át meghaladó mértékben igénybe venni kívánt alvállalkozó nyilatkozatának (igazolásának) csatolása a szerződésszerű teljesítéshez rendelkezésre álló munkagépek, berendezések adatairól (darabszám, műszaki paraméter megjelölésével), melyek között szerepelnie kell legalább 1 db min. 3 tonna össztömegű tehergépjárműnek és 2 db beton-keverőnek. Ajánlattevő, illetve a közbeszerzés értékének 10%-át meghaladó mértékben igénybe venni kívánt alvállalkozó nyilatkozata az átlagos statisztikai állományi létszámáról (5. sz. melléklet). Amennyiben Ajánlattevő a műszaki alkalmassági követelményeknek a Kbt. 65. (3) bekezdése alapján más szervezet (szervezetek) erőforrásaira való támaszkodással kíván megfelelni, úgy az adott erőforrás meglétét, valamint a szükséges erőforrások szerződés teljesítésének időtartama alatti rendelkezésre állását az érintett szervezetnek a Kbt. 65. (4) bekezdésben foglaltak szerint kell igazolnia (adott esetben). e) Egyéb igazolások, nyilatkozatok, dokumentumok Ajánlattevő nyilatkozata arról, hogy a szerződés teljesítéséhez nem vesz igénybe a kizáró okok Kbt. 60. (1), Kbt. 61. (1) bekezdése hatálya alá eső alvállalkozót (Kbt. 71. (3) bekezdése) (6. sz. melléklet). Ajánlattevőnek nyilatkoznia kell arról, hogy a évi XXXIV. törvény szerint mikro-, kis- vagy középvállalkozásnak minősül-e (7. sz. melléklet); Ajánlattevő nyilatkozata a Kbt. 71. (1) bekezdésében foglaltakról (8. sz. melléklet). Ajánlattevő, illetve a közbeszerzés értékének 10%-át meghaladó mértékben igénybe venni kívánt alvállalkozó nyilatkozata a felelősségbiztosítása fennállásáról vagy nyilatkozata arra vonatkozóan, hogy a szerződéskötés időpontjáig megkötésre kerül (9. sz. melléklet). A tervdokumentációhoz mellékelt költségvetéssel megegyező műszaki tartalmú árazott költségvetés benyújtása. Közös ajánlattétel esetén Ajánlattevőnek konzorciumi megállapodást kell kötniük és ajánlatukhoz csatolniuk, melyben meg kell jelölni a kizárólagos képviseletre jogosult szervezetet illetve személyt, valamint a szerződés teljesítéséért egyéni és egyetemleges felelősséget kell vállalni (adott esetben). Ajánlatkérő által biztosított formanyomtatványok csak minták, Ajánlatkérő azokkal megegyező tartalmú nyilatkozatokat is elfogad. III.3. Az ajánlat Ajánlatkérő által kötelezően előírt formai elemei: a) Az ajánlatot aláírva, zárt, sérülésmentes csomagolásba helyezve, a csomagoláson Általános Iskola komplex akadálymentesítése " megjelöléssel kell benyújtani. b) Az ajánlatot 3 példányban (1 eredeti, 2 másolat) kell benyújtani. Az egyes példányokon fel kell tüntetni, hogy az eredeti vagy másolati példány e. Az eredeti és másolati példányok közötti bármilyen eltérés esetén Ajánlatkérő az eredeti példányt tekinti mérvadónak. c) Az ajánlat eredeti példányát géppel vagy tintával kell kitölteni. 5/22
6 IV. Kiegészítő tájékoztatás a) A kiegészítő tájékoztatás kizárólag írásban történő - megkérésének: határideje: címe: Kétegyháza Nagyközség Önkormányzata 5741 Kétegyháza, Fő tér 9. telefaxszáma: 66) címe: b) A kiegészítő tájékoztatásra a választ legkésőbb án egyidejűleg minden Ajánlattevő számára Ajánlatkérő megküldi. V. Az ajánlat beadása: a) Az ajánlat benyújtásának határideje: óra helye: Kétegyháza Nagyközség Önkormányzata 5741 Kétegyháza, Fő tér 9. b) Az Ajánlatot személyesen vagy postai úton (tértivevénnyel) kell benyújtani. c) A postán feladott ajánlatot Ajánlatkérő csak akkor tekinti határidőn belül benyújtottnak, amennyiben azt Ajánlatkérő az ajánlattételi határidőig kézhez kapja. d) Az ajánlat postai úton történő elküldéséből származó valamennyi kockázat - beleértve a határidőn túli beérkezést is - Ajánlattevőt terheli. e) A megadott határidő után beérkezett ajánlatot Ajánlatkérő érvénytelennek nyilvánítja. VI. Az ajánlat bontása: a) Ajánlatkérő a beérkezett ajánlatot az ajánlattételi határidő lejártának időpontjában bontja fel időpontja: óra helye: Kétegyháza Nagyközség Önkormányzata 5741 Kétegyháza, Fő tér 9. b) Az ajánlat bontása a megjelent pályázók jelenlétében történik, melyről külön értesítést Ajánlatkérő nem küld. c) Az ajánlat felbontásán jelenlétre jogosultak: a Kbt. 80. (2) bekezdésben meghatározott személyek. d) Ajánlatkérő a bontás eljárás során megvizsgálja, hogy az ajánlat határidőre beérkezett-e; az ajánlat megfelelő módon került-e benyújtásra - sértetlen csomagolás, - csomagoláson előírt felirat feltüntetve; e) Az ajánlat felbontásakor Ajánlatkérő ismerteti Ajánlattevő nevét, Ajánlattevő székhelyét, az ajánlati árat, a bírálati szempontok szerinti egyéb ajánlati elemeket. f) Ajánlatkérő a bontási eljárás során nem vizsgálja az ajánlat érvényességét. g) Ajánlatkérő az ajánlat bontásáról jegyzőkönyvet készít, mely 5 napon belül Ajánlattevő részére megküldésre kerül. VII. Az ajánlat elbírálása VII.1. Az ajánlat vizsgálata: a) Ajánlatkérő az ajánlatok megvizsgálása során megállapítja hogy azok formai és tartalmi elemeiket tekintve megfelelnek-e az ajánlattételi felhívásban és az ajánlatkérési dokumentációban előírt feltételeknek, ajánlattevő alkalmas-e a szerződés teljesítésére. b) Érvénytelen az ajánlat, ha az a Kbt. 88. (1) bekezdés a)-i) pontjai bármelyikének hatálya alá tartozik. c) Ajánlatkérő kizárja az eljárásból azon Ajánlattevőt, aki (illetőleg akinek alvállalkozója): a kizáró okok (Kbt ) ellenére nyújtotta be ajánlatát; részéről a kizáró ok (Kbt ) az eljárás során következett be. 6/22
7 d) Ajánlatkérő kizárja az eljárásból Ajánlattevőt, ha a számára erőforrást nyújtását ígérő szervezet: a kizáró okok (Kbt ) ellenére nyújtotta be ajánlatát, részéről a kizáró ok (Kbt ) az eljárás során következett be. e) Ajánlatkérő a hiánypótlás lehetőségét egy alkalommal teljes körben biztosítja. VII.2. Az ajánlat értékelése: Ajánlatkérő azon Ajánlattevővel köt szerződést, akinek ajánlata összességében a legelőnyösebbnek minősül. Az összességében legelőnyösebb ajánlat megítélésére szolgáló részpontok és azok súlyát meghatározó szorzószám (súlyszám): Részszempontok Súlyszámok nettó ajánlati ár (Ft) 60 késedelmi kötbér mértéke (min: Ft/nap) 10 meghiúsulási kötbér mértéke (min: 2 millió Ft) 10 teljes körű jótállás időtartama (min. 3 év) 10 fizetési határidő (min. 60 nap) 5 előteljesítési napok száma (max. 30 nap) 5 Az értékelés módszere: Az értékelés során adható pontszám részpontonként Részpontonként a legjobb ajánlatot tevő az adható legmagasabb pontszámot kapja, a többi ajánlattevő részpontszáma ehhez viszonyítva értékarányosítással kerül megállapításra az alábbiak szerint: Nettó ajánlati ár: A legalacsonyabb ajánlati ár pontszáma 100 pont. A többi ajánlati ár pontszáma 100 x legalacsonyabb ajánlati ár / vizsgált ajánlati ár képlettel kerül kiszámításra. Késedelmi kötbér mértéke: A legmagasabb késedelmi kötbér pontszáma 100 pont. A többi késedelmi kötbér pontszáma 100 x vizsgált késedelmi kötbér / legmagasabb késedelmi kötbér képlettel kerül kiszámításra. - Értékelésnél figyelembe vett maximális késedelmi kötbér mértéke ,- Ft/nap, mely tartalmazza a minimálisan előírt ,- Ft/nap késedelmi kötbért. Meghiúsulási kötbér mértéke: A legmagasabb meghiúsulási kötbér pontszáma 100 pont. A többi meghiúsulási kötbér pontszáma 100 x vizsgált meghiúsulási kötbér / legmagasabb meghiúsulási kötbér képlettel kerül kiszámításra. - Értékelésnél figyelembe vett maximális meghiúsulási kötbér 10 millió Ft, mely tartalmazza a minimálisan előírt 2 millió Ft-ot. Jótállás időtartama: A legnagyobb vállalt jótállás pontszáma 100 pont. A többi vállalt jótállás pontszáma 100 x vizsgált vállalt jótállás / legnagyobb vállalt jótállás képlettel kerül kiszámításra. - Értékelésnél figyelembe vett maximális vállalt jótállás 6 év, mely tartalmazza a minimálisan előírt 3 évet. Vállalt fizetési határidő: A legnagyobb vállalt fizetési határidő pontszáma 100 pont. A többi vállalt fizetési határidő pontszáma 100 x vizsgált vállalt fizetési határidő / legnagyobb vállalt fizetési határidő képlettel kerül kiszámításra. Értékelésnél figyelembe vett maximális vállalt fizetési határidő 120 nap, mely tartalmazza a minimálisan előírt 60 napot. Előteljesítési napok száma: A legnagyobb előteljesítési napok számának pontszáma 100 pont. A többi előteljesítési napok számának pontszáma 100 x vizsgált előteljesítési napok száma / legnagyobb előteljesítési napok száma képlettel kerül kiszámításra. - Értékelésnél figyelembe vett maximális előteljesítési napok száma 30 nap. 7/22
8 Az ajánlatot Kétegyháza Nagyközség Képviselő-testülete Közbeszerzési Bizottsága bírálja el. Ajánlatkérő felhívja Ajánlattevők figyelmét, hogy a beszerzés tárgyában meghatározott munkálatok elvégzésére rendelkezésre álló fedezet bruttó ,- Ft, mely összeget meghaladó ajánlat(ok) esetében Ajánlatkérő fenntartja annak lehetőségét, hogy a Kbt. 92. c) bekezdésében foglaltak alapján eredménytelenséget hirdessen. VIII. Eredményhirdetés a) Ajánlatkérő az ajánlatok elbírálásának befejezésekor írásbeli összegezést készít az ajánlatokról. b) Az eljárás eredményéről Ajánlatkérő eredményhirdetést tart. időpontja: óra helye: Kétegyháza Nagyközség Önkormányzata 5741 Kétegyháza, Fő tér 9. c) Ajánlatkérő az eredményhirdetés időpontját egy alkalommal, legfeljebb harminc (30) nappal elhalaszthatja. Ajánlatkérő az eredeti határidő lejárta előtt a halasztásról és annak indokáról, valamint ha szükséges a szerződéskötés új időpontjáról Ajánlattevőt közvetlenül, írásban tájékoztatja. IX. Egyebek: a) Ajánlatkérő részekre történő ajánlatételre lehetőséget nem biztosít. b) A tervdokumentációban megjelölt termékek alkalmazásának vonatkozásában a Kbt. 58. (4) bekezdése szerint azzal egyenértékű termék alkalmazása is elfogadott, az egyenértékűséget Ajánlattevőnek igazolnia kell. c) Ajánlatkérő szerződéses feltételeit szerződéstervezetben foglalta össze, mely tervezet az ajánlatkérési dokumentáció részét képezi. d) Amennyiben Ajánlatkérő a második legkedvezőbbnek minősített ajánlattevőt is meghatározza, úgy az eljárás nyertesének visszalépése eseten a második legkedvezőbbnek minősített ajánlattevővel köt szerződést. Gyula, /22
9 Vállalkozási szerződés a Márki Sándor Általános Iskola komplex akadálymentesítésének kivitelezésére indított egyszerű közbeszerzési eljáráshoz 9/22
10 VÁLLALKOZÁSI SZERZŐDÉS amely létrejött a közbeszerzésekről szóló évi CXXIX. törvény alapján lefolytatott egyszerű közbeszerzési eljárás eredményeként egyrészről Kétegyháza Nagyközség Önkormányzata (5741 Kétegyháza, Fő tér 9.), mint megbízó (a továbbiakban: Megbízó), másrészről a (székhelye:.) mint megbízott (a továbbiakban Megbízott, Megbízó és Megbízott együttesen: Felek) között, az alábbi feltételekkel: 1. A szerződés tárgya: 1.1. Megrendelő megrendeli, Vállalkozó elvállalja az Márki Sándor Általános Iskola komplex akadálymentesítésének megvalósítását Bajaczán Mihály tervező engedélyes tervei, valamint a kiadott építési engedély alapján meghatározott műszaki tartalommal az ajánlatkérési dokumentációban foglaltak, valamint Vállalkozó által benyújtott ajánlat alapján. Az ajánlatkérési dokumentáció, valamint a Vállalkozó által adott ajánlat jelen szerződés mellékletét képezik Jelen megállapodás egyszerű közbeszerzési eljárás eredményeként, az összességében legelőnyösebb ajánlatot tevő Vállalkozóval jött létre. 2. Vállalkozási díj: 2.1. A szerződő felek által kölcsönösen elfogadott vállalkozási díj. Ft. + 25% áfa összesen. Ft azaz,. forint mely magában foglalja a beruházás tárgyának I. osztályú minőségben történő megvalósításához szükséges kiadásokat, az építési munkákra vonatkozó hatályos Európai és Magyar szabványokban, műszaki előírásokban és műszaki irányelvekben előírt követelmények, a hatályos jogszabályok, valamint jelen szerződésben foglaltak betartásával. A Vállalkozási díj magában foglalja a beruházás ideje alatt bekövetkező esetleges árváltozásokat, a kivitelezéshez szükséges építési energiák használatának költségeit, a Megrendelő által nem biztosított, de a Vállalkozói teljesítés érdekkörébe eső minden egyéb engedély beszerzésének a költségeit, valamint minden felmerülő költséget, amely a kivitelezés során a munkák szerződés szerinti teljesítéséhez szükséges. 3. Teljesítési határidők: 3.1. Megrendelő a szerződés aláírását követően a munkaterületet Vállalkozónak án a munkák megkezdésére alkalmas állapotban, építési naplóban történő bejegyzéssel adja át. Felek megállapodása alapján Vállalkozó a munkát napjáig köteles teljesíteni és Megrendelő részére ezen időpontig átadni. Vállalkozó jogosult a jelen szerződésben meghatározott befejezési határidő előtt is teljesíteni Vállalkozó késedelmes teljesítése esetén Megrendelőt..Ft/nap összegű napi kötbér illeti meg, melyet Megrendelő jogosult a végszámlából levonásba helyezni. A befejezési határidő közös megegyezéssel történő módosítása nem jelent késedelmes teljesítést Amennyiben Megrendelő érdekkörében a munkaterület átadása, vagy a munka folyamatos végzése akadályoztatva vagy késleltetve van, úgy az akadály, illetve a késedelem idejére Megrendelő kötbérigénnyel nem léphet fel az akadállyal érintett munkanem vonatkozásában, azonban az akadálytól független munkákat Vállalkozó köteles végezni, illetve folytatni Ha a jelen szerződés teljesítése a Vállalkozónak felróható módon meghiúsul, a Vállalkozó meghiúsulási kötbér fizetésére köteles, melynek mértéke... Ft. A meghiúsulási kötbért Megbízó felszólítására Megbízott köteles megfizetni, vagy Megrendelő jogosult a végszámlából levonásba helyezni. 4. Számlázás: 4.1. A szerződő felek megállapodnak abban, hogy a munkára a szerződésben meghatározott 10/22
11 műszaki tartalom teljesítésének függvényében 2 részszámla nyújtható be. A szerződéses ár legalább 25%-ának megfelelő összegű végszámla a hiánypótlás nélküli műszaki átadás-átvételt követően nyújtható be. Megrendelő a szerződésben rögzített tartalom műszaki ellenőr által igazolt teljesítését követően benyújtott számlát fogadja be A Megrendelőhöz benyújtott és igazolt számlák.. napon belül átutalással kerülnek kiegyenlítésre Amennyiben az előző pontban meghatározott fizetési kötelezettségével Megrendelő késedelembe esik, úgy a késedelem időszakára Vállalkozó részére a Ptk. 301/A. (1) bekezdésben foglaltaknak megfelelő késedelmi kamatot köteles fizetni. 5. Jótállás és szavatosság: 5.1. Vállalkozót a szerződés 1.1. pontjában meghatározott munkákra a műszaki átadás-átvétel időpontjától kezdődően.. év teljes körű jótállási, és a vonatkozó jogszabályokban előírt szavatossági kötelezettség terheli A jótállási idő alatt Vállalkozó Megrendelő felszólítására köteles a javítási munkákat 3 munkanapon belül megkezdeni, és a műszakilag indokolt időtartamon belül elvégezni. Amennyiben Vállalkozó a felszólítást követő 3 munkanapon belül kötelezettségének nem tesz eleget, vagy a munkálatokat műszakilag indokolt időtartamon belül nem fejezi be, Megrendelő a munkát más vállalkozóval elvégeztetheti. Ebben az esetben Megrendelő jogosult felmerült költségeit Vállalkozó felé érvényesíteni A szavatossági idő alatt Vállalkozó Megrendelő értesítésére köteles a javítási munkákat 8 napon belül megkezdeni, és a műszakilag indokolt időtartamon belül elvégezni. Amennyiben Vállalkozó szavatossági kötelezettségének nem tesz eleget, illetve az intézkedések nem vezetnek eredményre, Megrendelő jogosult a hibákat, hiányosságokat más Vállalkozóval kijavíttatni. Ebben az esetben Megrendelő jogosult felmerült költségeit Vállalkozó felé érvényesíteni Vállalkozó a jótállási és szavatossági tevékenység keretébe tartozó munkákért díjat nem számolhat el. 6. A szerződő felek képviselői: Megrendelő képviselője: Címe: Telefonszáma: Megrendelő műszaki ellenőre: Címe: Telefonszáma: Vállalkozó képviselője:. Címe:. Telefonszáma:. Vállalkozó felelős műszaki vezetője:. Címe:. Telefonszáma:. 7. A teljesítés módja: 7.1. Vállalkozó kizárólagos felelősséget vállal a kivitelezett létesítmény rendeltetésszerű használhatóságáért függetlenül attól, hogy megrendelésre más vállalkozóval szállította, vagy készítette el A munkavégzés során megkívánt minőség: I. osztály. Vállalkozó Magyarországon felhasználási engedéllyel bíró I. osztályú anyagot használhat fel, és építhet be Ajánlatkérő az ajánlatkérési dokumentáció esetleges hibáira, hiányosságaira, ellentmondásaira történő hivatkozással mennyiségi kifogást, többletköltség igényt a kivitelezés időszakában nem fogad el. 11/22
12 7.4. Vállalkozó köteles építési naplót a 191/2009. (IX.15.) Korm. rendelet szerint naprakészen vezetni és a munkahelyen tartani Szerződéskötést megelőzően Ajánlattevő a Kbt szerint köteles megfelelő felelősségbiztosítási szerződést kötni és azt a szerződés megkötésekor Megbízó részére bemutatni. A felelősségbiztosítási szerződésnek a vállalkozási szerződés teljes időtartama alatt folyamatosnak kell lennie A kivitelezéshez szükséges építési energiák kiépítésének és használatának költségei Vállalkozót terhelik A kivitelezés ideiglenes melléklétesítményeinek kiépítése és biztosítása Vállalkozó feladatát képezi Vállalkozó a munkahelyi műveletekért és az általa alkalmazott építési módszerekért teljes mértékben felelős, azokat úgy kell megválasztania, hogy senki biztonságát ne veszélyeztessék, illetve a környezetben kárt ne okozzanak A kivitelezés során a munkahely elkerítéséről, a munkavédelemről, a környezetvédelemről, az óvórendszabályok, a tűzvédelmi, környezetvédelmi, biztonságtechnikai és az egészségügyi rendszabályok megtartásáról Vállalkozó gondoskodik A munkák szervezéséből és végzéséből esetlegesen bekövetkező közlekedési, személyi és egyéb balesetekért, valamint anyagi károkért, polgárjogilag illetve büntetőjogilag a teljes felelősség kizárólagosan Vállalkozót terheli Vállalkozó köteles a tevékenységéből származó veszélyes hulladékot a jogszabályi előírásoknak megfelelően kezelni, elszállítani, szükség esetén az átmeneti tárolást megoldani. 8. Egyéb rendelkezések: 8.1. A szerződésben nem szabályozott kérdések tekintetében a Polgári Törvénykönyv és végrehajtási rendeleteinek vonatkozó rendelkezései, valamint a közbeszerzésekről szóló évi CXXIX. törvény (Kbt.) előírásai az irányadók Szerződő felek a szerződésből eredő jogvitáikat elsődlegesen tárgyalásos úton kísérik meg rendezni azzal, hogy csak annak eredménytelensége esetén fordulnak a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bírósághoz 8.3. Felek kijelentik, hogy az esetlegesen felmerülő jogvita eldöntésére kizárólagosan a Gyulai Városi Bíróság, illetve a Békés Megyei Bíróság az illetékes Jelen szerződés mindkét fél véleményeltérés nélküli cégszerű aláírása mellett válik érvényessé. Véleményeltéréssel a szerződés csak akkor jön létre, ha a felek a véleményeltérést egyeztették, írásban rögzítették és aláírták. Gyula, Kétegyháza Nagyközség Önkormányzata Megrendelő képviseletében Vállalkozó képviseletében 12/22
13 FORMANYOMTATVÁNYOK a Márki Sándor Általános Iskola komplex akadálymentesítésének kivitelezésére indított egyszerű közbeszerzési eljáráshoz 13/22
14 1. számú melléklet Tárgy: A Márki Sándor Általános Iskola komplex akadálymentesítésének kivitelezésére indított egyszerű közbeszerzési eljárás ajánlattétele AJÁNLATTÉTELI NYILATKOZAT Ajánlattevő: neve: címe: Kapcsolattartó: neve: telefon száma: címe: telefax száma vagy címe: Kétegyháza Nagyközség Önkormányzata által a Márki Sándor Általános Iskola komplex akadálymentesítésének kivitelezésére indított egyszerű közbeszerzési eljárás ajánlattételi felhívásának, valamint ajánlatkérési dokumentációjának részletes áttanulmányozását követően alulírott, mint Ajánlattevő nyilatkozattételre jogosult képviselője a Kbt. 70. (2) bekezdése tekintetében nyilatkozom, hogy Ajánlattevő ajánlatát az ajánlatkérési dokumentációban meghatározott tartalmi és formai követelményeknek megfelelően készítette el és nyújtotta be, az előírt feltételeket fenntartások vagy korlátozások nélkül elfogadja, magára nézve kötelezőnek ismeri el, a következő pontban megadott összegű ellenszolgáltatásért kész- és képes a szerződés határidőre történő teljesítésére. Nyertessége esetén a közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződés teljesítése céljából, e szerződésen alapuló szerződéseiben saját magára vonatkozó kötelezettségként vállalja a 305. (1)-(3) bekezdése és a 306/A. szerinti előírások érvényesítését. a) Az Általános Iskola komplex akadálymentesítésének megvalósítására tett ajánlatom: Nettó ajánlati ár:... Ft ÁFA = Ft Késedelmi kötbér (min , max Ft/nap) Meghiúsulási kötbér (min. 2 MFt, max. 10 MFt) Teljes körű jótállás (min. 3 év, max. 6 év) Vállalt fizetési határidő (min. 60, max. 120 nap) Előteljesítési napok száma (min. 0, max. 30 nap) Ft/nap Ft év.nap.nap b) Ajánlattevő ajánlatát az ajánlattételi határidő lejártától számítva 30 napig változatlan feltételekkel fenntartja, mely időpontig (a nyertes Ajánlattevővel történő szerződéskötés meghiúsulása esetén is) szerződéskötésre készen áll. c) Ajánlattevő vitás kérdések rendezésére a Gyula Városi Bíróság illetve a Békés Megyei Bíróság illetékességét elismeri. Dátum:... aláírás 14/22
15 2. számú melléklet Tárgy: A Márki Sándor Általános Iskola komplex akadálymentesítésének kivitelezésére indított egyszerű közbeszerzési eljárás ajánlattétele Ajánlattevő: neve: NYILATKOZAT a közbeszerzésekről szóló évi CXXIX. Törvény (Kbt.) 60..(1) bekezdés a)-h) pontjainak tekintetében címe: Alulírott, mint ajánlattevő nyilatkozattételre jogosult képviselője a Közbeszerzésekről szóló évi CXXIX. törvény 60. (1) bekezdés a) h) pontjainak tekintetében tárgyi ajánlattétel során nyilatkozom, hogy az általam képviselt vállalkozás: a) nem áll végelszámolás alatt, nincs ellene indított csődeljárás vagy felszámolási eljárás folyamatban, illetőleg személyes joga szerinti hasonló eljárás nincsen folyamatban és személyes joga szerint sincsen hasonló helyzetben; b) tevékenységét nem függesztette fel, illetve nem függesztették fel; c) gazdasági, illetőleg szakmai tevékenységével kapcsolatban jogerős bírósági ítéletben megállapított bűncselekményt nem követett el, illetőleg a tevékenységét a jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló évi CIV. Tv. 5. -a (2) bekezdésének b), illetőleg g) pontja alapján a bíróság jogerős ítéletben nem korlátozta, illetőleg a vállalkozás tevékenységét más bíróság hasonló okból és módon jogerősen nem korlátozta; d) közbeszerzési eljárásokban való részvételtől jogerősen nincs eltiltva; e) egy évnél régebben lejárt adó-, vámfizetési vagy társadalombiztosítási járulékfizetési kötelezettségének eleget tett; f) korábbi három évnél nem régebben lezárult- közbeszerzési eljárásban hamis adatot nem szolgáltatott és ezért az eljárásból nem zárták ki, illetőleg a hamis adat szolgáltatását jogerősen nem állapították meg; g) az államháztartásról szóló évi XXXVIII. törvény 15. -a (5) bekezdésének a) pontjában meghatározott, két évnél nem régebben meghozott, jogerős és végrehajtható közigazgatási, illetőleg bírósági határozatban megállapított és munkaügyi bírsággal vagy az adózás rendjéről szóló törvény szerinti mulasztási bírsággal sújtott jogszabálysértést nem követett el. h) a büntető törvénykönyv szerinti bűnszervezetben részvétel ideértve bűncselekmény bűnszervezetben történő elkövetését is, vesztegetés, vesztegetés nemzetközi kapcsolatokban, az európai közösségek pénzügyi érdekeinek megsértése, illetve pénzmosás bűncselekményt, vagy személyes joga szerinti hasonló bűncselekményt nem követett el, feltéve, hogy a bűncselekmény elkövetése jogerős bírósági ítéletben megállapítást nyert, amíg a büntetett előélethez fűződő hátrányok alól nem mentesült. Dátum: aláírás 15/22
16 3. számú melléklet Tárgy: A Márki Sándor Általános Iskola komplex akadálymentesítésének kivitelezésére indított egyszerű közbeszerzési eljárás ajánlattétele NYILATKOZAT a közbeszerzésekről szóló évi CXXIX. Törvény (Kbt.) 61..(1) bekezdés a)-c) pontjainak tekintetében Ajánlattevő: neve: címe: Alulírott, mint ajánlattevő nyilatkozattételre jogosult képviselője a Közbeszerzésekről szóló évi CXXIX. törvény 61. (1) bekezdés a) c) pontjainak tekintetében tárgyi ajánlattétel során nyilatkozom, hogy az általam képviselt vállalkozás: a) 61. (1) bekezdés a) pont: gazdasági, illetőleg szakmai tevékenységével kapcsolatban öt évnél nem régebben meghozottjogerős bírósági ítéletben megállapított jogszabálysértést nem követett el; b) 61. (1) bekezdés b) pont: a Tpvt a, vagy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 81. cikke szerinti (2) öt évnél nem régebben meghozott jogerős és végrehajtható verseny-felügyeleti határozatban vagy a verseny-felügyeleti határozat bírósági felülvizsgálata esetén a bíróság jogerős és végrehajtható határozatában megállapított és bírsággal sújtott jogszabálysértést nem követett el; illetőleg a vállalkozással szemben ilyen jogszabálysértést más versenyhatóság vagy bíróság öt évnél régebben- jogerősen nem állapított meg és egyúttal bírságot sem szabott ki; c) 61. (1) bekezdés c) pont: korábbi öt évnél nem régebben lezárult- közbeszerzési eljárás alapján vállalt szerződéses kötelezettségének megszegését jogerős közigazgatási, illetőleg bírósági határozat nem állapította meg. Dátum: aláírás 16/22
17 4. számú melléklet Tárgy: A Márki Sándor Általános Iskola komplex akadálymentesítésének kivitelezésére indított egyszerű közbeszerzési eljárás ajánlattétele NYILATKOZAT a pénzügyi és gazdasági alkalmasságról (árbevétel alakulása) Ajánlattevő: neve: címe: Alulírott, mint ajánlattevő nyilatkozattételre jogosult képviselője tárgyi közbeszerzési eljárásban nyilatkozom, hogy az általam képviselt vállalkozás és években építési tevékenységből származó árbevétele az alábbiak szerint alakult évben:. Ft évben:..ft Dátum: aláírás 17/22
18 5. számú melléklet Tárgy: A Márki Sándor Általános Iskola komplex akadálymentesítésének kivitelezésére indított egyszerű közbeszerzési eljárás ajánlattétele NYILATKOZAT az éves átlagos statisztikai állományi létszámról Ajánlattevő: neve: címe: Alulírott, mint ajánlattevő nyilatkozattételre jogosult képviselője tárgyi közbeszerzési eljárásban nyilatkozom, hogy az általam képviselt vállalkozás éves átlagos statisztikai állományi létszáma az alábbiak szerint alakult: évben fő Dátum: aláírás 18/22
19 6. számú melléklet Tárgy: A Márki Sándor Általános Iskola komplex akadálymentesítésének kivitelezésére indított egyszerű közbeszerzési eljárás ajánlattétele NYILATKOZAT a közbeszerzésekről szóló évi CXXIX. Törvény (Kbt.) 71.. (3) bekezdésének tekintetében Ajánlattevő: neve: címe: Alulírott, mint ajánlattevő nyilatkozattételre jogosult képviselője a Közbeszerzésekről szóló évi CXXIX. törvény 71. (3) bekezdésének tekintetében tárgyi ajánlattétel során nyilatkozom, hogy az általam képviselt vállalkozás a szerződés teljesítéséhez nem vesz igénybe olyan alvállalkozót, aki, illetőleg amely a Kbt. 60., illetőleg a Kbt. 61. szerint a kizáró okok hatálya alá esik. Dátum: aláírás 19/22
20 7. számú melléklet Tárgy: A Márki Sándor Általános Iskola komplex akadálymentesítésének kivitelezésére indított egyszerű közbeszerzési eljárás ajánlattétele NYILATKOZAT a vállalkozás KKVtv. szerinti besorolásáról Ajánlattevő: neve: címe: Alulírott, mint ajánlattevő nyilatkozattételre jogosult képviselője tárgyi ajánlattétel során nyilatkozom, hogy az általam képviselt vállalkozás a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló évi XXXIV. törvény (KKVtv.) szerint mikrovállalkozásnak / kisvállalkozásnak / középvállalkozásnak* minősül, nem tartozik a KKTv hatálya alá* * megfelelő rész aláhúzandó Dátum: aláírás 20/22
21 8. számú melléklet Tárgy: A Márki Sándor Általános Iskola komplex akadálymentesítésének kivitelezésére indított egyszerű közbeszerzési eljárás ajánlattétele NYILATKOZAT a közbeszerzésekről szóló évi CXXIX. Törvény (Kbt.) 71..(1) bekezdés a)-c) pontjainak tekintetében Ajánlattevő: neve: címe: Alulírott, mint ajánlattevő nyilatkozattételre jogosult képviselője a Közbeszerzésekről szóló évi CXXIX. törvény 71. (1) bekezdés a) c) pontjainak tekintetében tárgyi ajánlattétel során nyilatkozom, hogy az általam képviselt vállalkozás: a) 71. (1) bekezdés a) pont: a közbeszerzés alábbi részeinek teljesítéséhez kíván a közbeszerzés értékének tíz százalékát nem meghaladó mértékben alvállalkozót igénybe venni: Munkarész megnevezése: - - b) 71. (1) bekezdés b) pont: a szerződés teljesítése során a közbeszerzés értékének tíz százalékát meghaladó mértékben a közbeszerzés következő részeinek teljesítéséhez az alábbi alvállalkozókat kívánja igénybe venni: Munkarész 10 % feletti alvállalkozó c) 71. (1) bekezdés c) pont: a szerződés teljesítéséhez az alábbi erőforrást nyújtó szervezetet veszi igénybe: Pénzügyi és gazdasági alkalmasság igazolásához: - Műszaki, illetőleg szakmai alkalmasság igazolásához: - Dátum: Aláírás 21/22
22 9. számú melléklet Tárgy: A Márki Sándor Általános Iskola komplex akadálymentesítésének kivitelezésére indított egyszerű közbeszerzési eljárás ajánlattétele NYILATKOZAT a felelősségbiztosítás megkötéséről Ajánlattevő: neve: címe: Alulírott, mint ajánlattevő nyilatkozattételre jogosult képviselője nyilatkozom, hogy az általam képviselt vállalkozás tárgyi közbeszerzési eljárásban az ajánlatkérési dokumentációban előírtaknak megfelelő felelősségbiztosítással rendelkezik, felelősségbiztosítást a szerződéskötést megelőzően megköti. megfelelő rész aláhúzandó Dátum: aláírás 22/22

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Mitis Iudex - www.katolikus.hu
saját kezdeményezésre kiadott
Az Úr Jézus, aki szelíd bíró kezdetű apostoli levele
a házasság semmisnek nyilvánításáért folyó kánoni eljárás reformjáról
Hivatalos magyar fordítás
Fordította ERDŐ PÉTER
AZ ÚR JÉZUS, AKI SZELÍD BÍRÓ KEZDETŰ APOSTOLI LEVÉL
1. cikkely: Az illetékes fórum és a bíróságok
2. cikkely: A házasság megtámadásának joga
3. cikkely: A peralapítás és a vizsgálat
4. cikkely: Az ítélet, annak megtámadása és végrehajtása
5. cikkely: A püspök előtt folyó rövidebb házassági eljárás
6. cikkely: Az okirati eljárás
7. cikkely: Általános szabályok
A HÁZASSÁG SEMMISNEK NYILVÁNÍTÁSÁÉRT FOLYÓ ÜGYEKBEN
I. cím: Az illetékes fórum és a bíróságok
II. cím: A házasság megtámadásának joga
III. cím: A peralapítás és a vizsgálat
IV. cím: Az ítélet, annak megtámadása és végrehajtása
V. cím: A rövidebb házassági eljárás a püspök előtt
VI. cím: Az okirati eljárás
AZ ÚR JÉZUS, AKI SZELÍD BÍRÓ KEZDETŰ, SAJÁT KEZDEMÉNYEZÉSRE KIADOTT APOSTOLI LEVÉL
Az Úr Jézus, aki szelíd bíró és lelkünk pásztora, Péter apostolra és utódaira bízta a kulcsok hatalmát, hogy az igazságosság és az igazság szolgálatát teljesítsék az Egyházban. Az itt, a földön végzett oldás és kötés legfőbb és egyetemes hatalma kinyilvánítja, megerősíti és védelmezi a részegyházak pásztorainak hatalmát, amely alapján szent joguk és az Úr előtt kötelességük ítélkezni alárendeltjeik felett[1].
Az Egyház az évszázadok folyamán a házasság kérdésében egyre világosabban megértette Krisztus szavait, felfogta és mélyebben kifejtette a szent házassági kötelék felbonthatatlanságának tanítását, kidolgozta a házassági beleegyezés érvénytelenségének rendszerét, és alkalmasabban szabályozta a házasságról szóló bírói eljárást, hogy így az egyházi fegyelem egyre jobban megfeleljen a hitben vallott igazságnak.
Mindez úgy történt, hogy a vezérelv mindig a lelkek üdvösségének legfőbb törvénye [2], hiszen az Egyház, ahogyan boldog VI. Pál pápa bölcsen tanította, a Szentháromság isteni terve, és ezért minden intézményének, bár mindig tökéletesíthetők, az isteni kegyelem közlésére és állandó elősegítésére kell irányulnia, mindenki adományainak és küldetésének megfelelően, a hívők javára, hiszen ez az Egyház lényegi célja[3].
Ennek tudatában határoztuk el a házassági semmisségi eljárások reformját. Ezért jogi tudásuk, lelkipásztori bölcsességük és bírósági tapasztalataik tekintetében kiváló személyekből csoportot alakítottunk, hogy a Rota Romana excellenciás dékánjának vezetésével reformtervezetet dolgozzon ki, szilárdan fenntartva a házassági kötelék felbonthatatlanságának elvét. Ez a csoport serény munkával elkészítette a reform szövegtervezetét, amely további szakértők segítségével végzett figyelmes átgondolás után ennek a levélnek az alakját öltötte.
Tehát a lelkek üdvösségének elősegítése – mely ma is, mint hajdan, az intézmények, a törvények és a jog legfőbb célja – indította Róma püspökét arra, hogy ezt a reformdokumentumot adja a püspököknek, akik vele együtt osztoznak az Egyháznak abban a feladatában, hogy védje a hit és a fegyelem egységét a házasság tekintetében, hiszen ez a keresztény család eredete és sarkköve. Különösen ösztönözte a reformot az a tény, hogy igen sok hívő, aki lelkiismereti eligazítást keres, az Egyház jogi struktúráitól a fizikai vagy morális távolság miatt gyakran el van zárva. A szeretet és az irgalmasság tehát azt kívánta, hogy maga az Egyház közeledjen édesanyaként gyermekeihez, akik elzárva érzik magukat tőle.
Ilyen irányú kívánságát fejezte ki a nemrég tartott rendkívüli szinóduson egybegyűlt püspöktestvéreink többsége is, akik a perek gyorsabb és könnyebb lefolytatását szorgalmazták[4]. Kívánságaiknak teljesen megfelelve úgy határoztunk, hogy jelen levelünkben olyan rendelkezéseket adunk ki, amelyek nem a házasságok érvénytelenségét, hanem a perek gyorsaságát és méltányos egyszerűségét segítik, nehogy a perek lezárásának elhúzódása miatt az állapotuk tisztázására váró hívek szívét hosszú ideig nyomassza a kételkedés homálya.
Mindezt elődeink nyomdokait követve tettük, akik azt akarták, hogy a házassági semmisségi ügyeket bírói úton tárgyalják, nem pedig közigazgatási úton, nem mintha a dolog természete ezt megkövetelné, hanem mert a szent kötelék igazságának lehető legjobb védelme ezt kívánja, és éppen ezt biztosítják a perrendtartás garanciái.
A reform kimunkálásában az irányadó alapelvek a következők voltak:
I. – Az érvénytelenséget kimondó egyetlen ítélet végrehajtható. – Mindenekelőtt jónak láttuk, hogy már ne kívánjunk meg két egybehangzó ítéletet a házasság érvénytelensége mellett ahhoz, hogy a felek új kánoni házasságot köthessenek, hanem legyen elegendő az első bíró által a jog előírása szerint kialakított erkölcsi bizonyosság.
II. – Egyes bíró kinevezése a püspök felelősségére. – Egyetlen – mindenesetre klerikus – bíró kinevezését az elsőfokú eljárásra a püspök felelősségére bízzuk, akinek ügyelnie kell, nehogy bírói hatalmának gyakorlásában bármilyen lazaságot megengedjen.
III. – Maga a püspök bíró. – Hogy végül is gyakorlatra váltsuk a II. Vatikáni Zsinat tanítását egy fontos területen, úgy határoztunk, hogy nyilvánvalóvá tesszük, hogy a püspök abban az egyházban, amelynek pásztora és feje, egyben bíró is a rábízott hívek között. Azt kívánjuk tehát, hogy a nagy és kicsiny egyházmegyékben egyaránt maga a püspök adja jelét az egyházi struktúrák megtérésének[5], és a bírói feladatot ne hagyja rá teljesen az egyházmegyei hivatal szerveire. Ez különösen érvényes a rövidebb eljárásra, melyet az igen nyilvánvaló érvénytelenség eseteire írunk elő.
IV. – A rövidebb eljárás. – Azon túl, hogy a rendes házassági pert gyorsabbá tesszük, kirajzolódott egy rövidebb eljárási forma – a jelenleg érvényes okirati eljáráson kívül -, amelyet azokban az esetekben kell alkalmazni, mikor a házasság érvénytelenségének állítását különösen nyilvánvaló érvek támasztják alá.
Nem kerülte el azonban figyelmünket, hogy a rövid eljárás veszélynek teheti ki a házasság felbonthatatlanságának elvét; éppen ezért akartuk, hogy az ilyen perekben maga a püspök legyen a bíró, aki a Péterrel való katolikus hitbeli és fegyelmi egységet pásztori tisztségénél fogva a legjobban biztosítja.
V. – Fellebbezés a metropolitai székhez. – A metropolitai székhez való fellebbezést helyre kell állítani, hiszen az egyháztartomány fejének ez az évszázadok során állandó tisztsége a szinodalitás kiemelkedő jele az Egyházban.
VI. – A püspöki konferenciák sajátos feladata. – A püspöki konferenciák, melyeknek különös apostoli igyekezettel kell törekedniük a szétszórt hívok elérésére, vegyék ki a részüket a már említett megtérés feladatából, és tartsák teljes tiszteletben a püspökök jogát, hogy a bírói hatalom gyakorlását saját részegyházukban megszervezzék.
A közelség helyreállítása a bíró és a hívek között nem lesz eredményes, ha az egyes püspökök a konferenciáktól nem kapnak ösztönzést és segítséget a házassági eljárás megújításának megvalósítására.
A püspöki konferenciák, a bíró közelségének megvalósításán kívül, amennyire lehetséges, gondoskodjanak arról, hogy – a bírósági munkatársak igazságos és tisztes díjazásának fenntartásával – biztosítsák az eljárások ingyenességét, hogy az Egyház a hívek nagylelkű édesanyjaként a lelkek üdvösségével ilyen szorosan összefüggő kérdésben kinyilvánítsa Krisztusnak azt az ingyenes szeretetét, amellyel mindnyájunkat megváltott.
VII. – Fellebbezés az Apostoli Szentszékhez. – Az Apostoli Szentszék rendes bíróságához, vagyis a Rota Romanához való fellebbezés lehetőségét mindenesetre fenn kell tartani, tekintettel az ősi jogi elvre, hogy így erősödjék a kötelék Péter Széke és a részegyházak között. Ennek a fellebbezésnek a szabályozása során azonban ügyelni kell arra, hogy a joggal való minden visszaélést kizárjanak, nehogy a lelkek üdvössége kárt szenvedjen.
A Rota Romana saját törvényét pedig, amennyiben szükséges, mielőbb a megújított eljárás szabályaihoz kell igazítani.
VIII. – Rendelkezések a keleti egyházak számára. – Figyelembe véve a keleti egyházak sajátos egyházi és fegyelmi rendjét, a mai napon megfelelő külön szabályokat adunk ki a házassági eljárások fegyelmének a Keleti Egyházak Kánonjainak Kódexében való megújítására.
Mindezek érett megfontolása után elhatározzuk és elrendeljük, hogy a Codex Iuris Canonici VII. könyve III. része I. címének I. fejezete, A házasság semmisségének kinyilvánításáért folyó perek (1671-1691. kán.) helyett 2015. december 8-tól az alábbi szöveg álljon:
AZ ILLETÉKES FÓRUM ÉS A BÍRÓSÁGOK
1671. kán. – 1. §. A megkereszteltek házassági ügyei saját jogon az egyházi bíróhoz tartoznak.
2. §. A házasság tisztán polgári hatásairól szóló ügyek a világi hatósághoz tartoznak, hacsak a részleges jog elő nem írja, hogy ezeket az ügyeket az egyházi bíró vizsgálhatja és döntheti el.
1672. kán. – Az Apostoli Szentszéknek nem fenntartott házassági semmisségi ügyekben illetékes:
1. a házasságkötés helyének bírósága;
2. bármelyik vagy mindkét fél lakóhelyének vagy pótlakóhelyének bírósága;
3. annak a helynek a bírósága, ahol a bizonyítékok többségét ténylegesen össze kell gyűjteni.
1673. kán. – 1. §. A házassági semmisségi ügyekben, azok kivételével, amelyekről a jog kifejezetten másként rendelkezik, minden egyházmegyében a megyéspüspök az elsőfokú bíró, aki bírói hatalmát a jog szerint személyesen vagy mások útján gyakorolhatja.
2. §. A püspök létesítsen egyházmegyéje számára a házassági semmisségi ügyekre egyházmegyei bíróságot, fenntartva a püspök jogát, hogy más közeli egyházmegyei vagy egyházmegyeközi bírósághoz forduljon.
3. §. A házasság semmisségéről szóló ügyek három bíróból álló tanácsnak vannak fenntartva. A tanács elnökének klerikus bírónak kell lennie, a többi bírók lehetnek világiak is.
4. §. Ha nem lehet társas bíróságot alakítani, a bíróságot vezető püspök az egyházmegyében vagy a 2. § szerint választott közeli bíróságnál bízza az ügyeket egyetlen klerikus bíróra, aki – ahol lehetséges – vegyen maga mellé két kipróbált életű, a jogi vagy a humán tudományokban jártas, a püspöktől erre a feladatra jóváhagyott ülnököt. Hacsak az ellenkezője nem nyilvánvaló, ezt az egy bírót illeti, amit a jog a testületnek, az elnöknek vagy az előadóbírónak tulajdonít.
5. §. A másodfokú bíróságnak, az érvénytelenség terhe alatt, mindig társas bíróságnak kell lennie a fenti 3. § előírása szerint.
6. §. Az elsőfokú bíróságtól a másodfokú metropolitai bírósághoz kell fellebbezni az 1438-1439. és az 1444. kán. előírásainak fenntartásával.
A HÁZASSÁG MEGTÁMADÁSÁNAK JOGA
1674. kán. – 1. §. A házasság megtámadására jogképesek:
1. a házastársak;
2. az ügyész, mikor a semmisség nyilvánosságra került, ha a házasságot nem lehet vagy nem hasznos érvényesíteni.
2 §. Azt a házasságot, amelyet a két házastárs életében nem támadtak meg, egyikük vagy mindkettőjük halála után nem lehet megtámadni, hacsak az érvényesség előzetes kérdésként nem merül fel más kánoni vagy világi bíróság előtt folyó vita megoldásához.
3. §. Ha pedig a házastárs a per folyamán meghal, az 1518. kán. szerint kell eljárni.
A PERALAPÍTÁS ÉS A VIZSGÁLAT
1675. kán. – A bírónak, mielőtt az ügyet elfogadja, meg kell győződnie arról, hogy a házasság helyrehozhatatlanul megromlott és így a házastársi együttélés nem helyreállítható.
1676. kán. – 1. §. Amikor a keresetlevelet megkapta, a bírósági helynök, ha úgy véli, hogy annak van valami alapja, fogadja el azt, és magának a keresetlevélnek az aljára vezetett határozattal rendelje el, hogy annak egy példányát közöljék a kötelékvédővel, és ha a keresetlevelet nem írta alá mindkét fél, az alperessel is, tizenöt nap határidőt adva neki, hogy foglaljon állást a kéréssel kapcsolatban.
2. §. Ennek a határidőnek az elteltével – ha és amennyiben szükséges az alperes ismételt felszólítása után az állásfoglalásra -, a bírósági helynök, a kötelékvédő meghallgatása után, határozatával állapítsa meg a perkérdést és döntse el, hogy az ügyet rendes vagy az 1683-1687. kán. szerinti rövidebb eljárással kell-e tárgyalni. Ezt a határozatot rögtön közöljék a felekkel és a kötelékvédővel.
3. §. Ha az ügyet rendes eljárással kell tárgyalni, a bírósági helynök ugyanebben a határozatában rendelje el a bírói tanács megalakítását vagy jelöljön ki egyes bírót két ülnökkel az 1673. kán. 4. §-a szerint.
4. §. Ha pedig rövidebb eljárást rendelt el, a bírósági helynök az 1685. kán. előírása szerint járjon el.
5. §. A perkérdésnek meg kell határoznia, hogy milyen jogcímen vagy jogcímeken támadják a házasság érvényességét.
1677. kán. – 1. §. A kötelékvédőnek, a felek védőinek és – ha szerepel a perben – az ügyésznek joga van:
1. a felek, a tanúk és a szakértők kihallgatásán jelen lenni az 1559. kán. előírásának fenntartásával;
2. a peres iratokba akkor is, ha még nem tették közzé őket, betekinteni, és a felektől beterjesztett okmányokat megvizsgálni.
2. §. Az 1. § 1. sz.-ában említett kihallgatáson a felek nem lehetnek jelen.
1678. kán. – 1. §. A házassági semmisségi ügyekben a perbeli beismerés és a felek nyilatkozatai, melyeket esetleg maguknak a feleknek a szavahihetőségéről szóló tanúk erősítenek meg, teljes bizonyító erővel rendelkezhetnek, amelyet az összes jelek és kiegészítő bizonyítékelemek figyelembevételével a bírónak kell értékelnie, hacsak nincsenek más elemek, amelyek azokat gyengítik.
2. §. Ugyanezekben az ügyekben egyetlen tanú vallomása is teljes bizonyító erejű lehet, ha minősített tanúról van szó, aki a hivatalból végzett cselekményeiről tanúskodik, vagy ha a személyi és a dologi körülmények ezt indokolják.
3. §. Az impotenciáról vagy a beleegyezésnek elmebetegség vagy pszichikai természetű rendellenesség miatti hiányáról folyó perekben a bíró vegye igénybe egy vagy több szakértő közreműködését, hacsak ennek szükségtelensége a körülményekből nem nyilvánvaló; egyéb ügyekben az 1574. kán. előírását kell megtartani.
4. §. Ha az ügy vizsgálata során igen valószínű kétség merül fel aziránt, hogy nem hálták el a házasságot, a bíróság a felek meghallgatásával felfüggesztheti a semmisségi ügyet és kiegészítheti a vizsgálatot az el nem hált házasság alóli felmentés érdekében, végül felterjesztheti az iratokat az Apostoli Szentszékhez az egyik vagy mindkét házastárs felmentési kérelmével és a bíróság, valamint a püspök szavazatával együtt.
AZ ÍTÉLET, ANNAK MEGTÁMADÁSA ÉS VÉGREHAJTÁSA
1679. kán. – A házasság semmisségét elsőként megállapító ítéletet az 1630–1633. kán.-ban rendelt határidők elteltével végre lehet hajtani.
1680. kán. – 1. §. Az ítéletet a maga számára sérelmesnek tartó félnek, valamint az ügyésznek és a kötelékvédőnek érintetlenül fennmarad a joga, hogy az ítélet ellen semmisségi panaszt vagy fellebbezést nyújtson be az 16191640. kán.-nak megfelelően.
2. §. A jogban a fellebbezésre és annak követésére megállapított határidők elteltével, miután a felsőbb fokú bíróság megkapta a peres iratokat, alakítsák meg a bírói tanácsot, jelöljék ki a kötelékvédőt és figyelmeztessék a feleket, hogy adott határidőn belül terjesszék elő megjegyzéseiket; ennek elmúltával, ha a fellebbezés nyilvánvalóan pusztán halogató jellegűnek tűnik, a társas bíróság határozatával erősítse meg az előző fokon hozott ítéletet.
3. §. Ha a fellebbezést elfogadták, ugyanúgy kell eljárni, mint az első fokon, megfelelő alkalmazással.
4. §. Ha fellebbviteli fokon új házassági semmisségi jogcímet jelentenek be, a bíróság első fok gyanánt elfogadhatja azt és ítélkezhet róla.
1681. kán. – Ha végrehajtható ítéletet hoztak, bármikor harmadfokú bírósághoz lehet fordulni perújrafelvétel végett az 1644. kán. előírása szerint, új és súlyos bizonyítékok vagy érvek felhozásával, az ítélet megtámadásának bejelentésétől számított harminc nap jogvesztő határidőn belül.
1682. kán. – 1. §. Miután a házasság semmisségét kimondó ítélet végrehajthatóvá vált, a felek, akiknek házasságát semmisnek nyilvánították, új házasságot köthetnek, hacsak magához az ítélethez fűzött vagy a helyi ordinárius által elrendelt tilalom ezt nem akadályozza.
2. §. Mihelyt az ítélet végrehajthatóvá vált, a bírósági helynöknek azonnal közölnie kell azt a házasságkötés helyének ordináriusával. Annak pedig gondoskodnia kell arról, hogy a házasság semmisségének kimondását és az esetleges tilalmakat a házassági és a keresztelési anyakönyvekbe bejegyezzék.
A PÜSPÖK ELŐTT FOLYÓ RÖVIDEBB HÁZASSÁGI ELJÁRÁS
1683. kán. – Maga a megyéspüspök illetékes a házassági semmisségi ügyekben rövidebb eljárással ítélkezni, valahányszor:
1. a kérést mindkét házasfél terjeszti elő vagy egyikük a másik egyetértésével;
2. olyan tanúvallomások vagy okiratok által alátámasztott tárgyi és személyi körülmények merülnek fel, amelyek nem kívánnak részletesebb kutatást vagy vizsgálatot, és nyilvánvalóvá teszik az érvénytelenséget.
1684. kán. – A keresetlevélnek, amely a rövidebb eljárást bevezeti, az 1504. kán.-ban említetteken kívül:
1. röviden, teljesen és világosan elő kell adnia azokat a tényeket, amelyeken a kérés alapul;
2. meg kell jelölnie a bizonyítékokat, amelyeket a bíró azonnal összegyűjthet;
3. csatolva tartalmaznia kell azokat az okiratokat, amelyek a kérést megalapozzák.
1685. kán. – A bírósági helynöknek ugyanabban a határozatban, amelyben a perkérdést meghatározza, ki kell neveznie a vizsgálóbírót és az ülnököt, és egy nem harminc napnál később, az 1686. kán. szerint tartandó ülésre meg kell idéznie mindenkit, akinek azon részt kell vennie.
1686. kán. – A vizsgálóbíró, amennyiben lehetséges, egyetlen ülésen gyűjtse össze a bizonyítékokat, és tűzzön ki tizenöt nap határidőt a kötelék mellett szóló észrevételek és a felek mellett szóló esetleges védelmek beterjesztésére.
1687. kán. – 1. §. Az iratok kézhezvétele után a megyéspüspök, megtanácskozva a dolgot a vizsgálóbíróval és az ülnökkel, mérlegelve a kötelékvédő észrevételeit és a felek esetleges védelmeit, ha erkölcsi bizonyosságot szerez a házasság érvénytelenségéről, hozza meg az ítéletet. Egyébként bocsássa az ügyet rendes eljárásra.
2. §. Az ítélet teljes szövegét, az indoklással együtt, a lehető leggyorsabban közöljék a felekkel.
3. §. A püspök ítélete ellen a metropolitához vagy a Rota Romanához lehet fellebbezni; ha pedig az ítéletet maga a metropolita hozta, a legrégibb szuffragáneus püspökhöz lehet fellebbezni; más olyan püspök ítélete ellen, akinek a római pápán kívül nincsen felsőbb hatósága, az általa maga által tartós jelleggel kiválasztott püspökhöz lehet fellebbezni.
4. §. Ha nyilvánvalóan kitűnik, hogy a fellebbezés pusztán halogató jellegű, a metropolita vagy a 3. §-ban említett püspök vagy a Rota Romana dékánja eleve utasítsa el azt határozatilag; ha pedig elfogadja, az ügyet bocsássák fellebbviteli fokon rendes eljárásra.
AZ OKIRATI ELJÁRÁS
1688. kán. – Az 1676. kán. szerint beterjesztett kérelem elfogadása után a megyéspüspök vagy a bírósági helynök vagy a kijelölt bíró, a rendes eljárás formaságainak elhagyásával, de a felek megidézésével és a kötelékvédő közbejöttével, ítéletileg kijelentheti a házasság semmisségét, ha támadhatatlan és kifogástalan okiratból biztosan kitűnik, hogy érvénytelenítő akadály állt fenn, vagy hiányzott a törvényes forma – feltéve, hogy ugyanilyen biztos az is, hogy felmentést nem adtak –, vagy hogy a képviselőnek nem volt érvényes megbízatása.
1689. kán. – 1. §. Ez ellen a kijelentés ellen a kötelékvédő, ha megfontoltan úgy véli, hogy az 1688. kán.-ban felsorolt hibák megléte vagy a felmentés hiánya nem biztos, köteles fellebbezni a másodfokú bíróhoz, akinek az iratokat el kell küldeni, írásban figyelmeztetve őt, hogy okirati eljárásról van szó.
2. §. Annak a félnek, aki úgy érzi, hogy az ítélet számára sérelmes, megmarad a joga a fellebbezésre.
1690. kán. – A másodfokú bíró dönti el, a kötelékvédő közbejöttével és a felek meghallgatása után, ugyancsak az 1688. kán.-ban leírt módon, hogy megerősítendő-e az ítélet, vagy inkább a rendes jogi úton kell eljárni az ügyben; ebben az esetben az ügyet visszaküldi az elsőfokú bírósághoz.
1691. kán. – 1. §. Az ítéletben figyelmeztetni kell a feleket azokra az erkölcsi és akár polgári kötelezettségekre is, amelyek esetleg terhelik őket egymás és a gyermek iránt, a tartás és a nevelés biztosítását illetően.
2. §. A házasság semmisségének kinyilvánításáért folyó pereket nem lehet az 1656-1670. kán. szerinti szóbeli egyházi peres eljárással tárgyalni.
3. §. Az eljárásmódra vonatkozó egyéb kérdésekben, hacsak a dolog természete nem zárja ki, az általában a perekről és a rendes egyházi peres eljárásról szóló kánonokat kell alkalmazni a személyek állapotáról folyó és a közérdeket érintő perekre vonatkozó különleges előírások megtartásával.
Az 1679. kán. rendelkezését azokra a házasság semmisségét kimondó ítéletekre kell alkalmazni, amelyeket a jelen levél hatályba lépésének napjával kezdődően adnak ki.
A jelen levélhez eljárási szabályzat csatlakozik, melyet a megújult törvény helyes és pontos alkalmazása céljából fontosnak tartottunk, és amelyet gondosan meg kell tartani a hívők javának érdekében.
Elrendeljük, hogy mindaz, amit ebben a levelünkben határoztunk, érvényes és hatályos legyen, minden ellenkező – akár a legkülönlegesebb említésre méltó – rendelkezés hatályon kívül helyezésével.
Bátran bízzuk a dicsőséges és áldott, mindig Szűz Mária, az irgalmasság Anyja, valamint Szent Péter és Pál apostolok közbenjárására az új házassági eljárás tevékeny végrehajtását.
Kelt Rómában, Szent Péternél, 2015. augusztus 15-én, a Boldogságos Szűz
Mária mennybevételének ünnepén, Pápaságunk harmadik évében.
A Rendkívüli Püspöki Szinódus 2014 októberében tartott III. Általános Ülése megállapította, hogy a hívek nehezen jutnak el az egyházi bíróságokhoz. Mivel pedig a püspöknek mint jó pásztornak kötelessége, hogy a sajátos lelkipásztori gondozásra szoruló híveinek segítségére siessen, biztos tudatában annak, hogy Péter utóda és a püspökök együttműködnek a törvény ismeretének elterjesztésében, jónak látszott, hogy a házassági per alkalmazására vonatkozó részletesebb szabályokkal együtt bizonyos eszközöket adjunk, hogy a bíróságok munkája meg tudjon felelni a hívőknek, akik az igazság kinyilvánítását kérik arról, hogy tönkrement házasságuk köteléke létezik-e vagy sem.
1. cikkely – A püspöknek a 383. kán. 1. §-a értelmében apostoli lelkülettel kell követnie a különvált vagy elvált házastársakat, akik életállapotuk miatt esetleg felhagytak a vallás gyakorlásával. Ő tehát osztozik a plébánosokkal (vö. 529. kán. 1. §) az ilyen nehézségekkel küzdő krisztushívők lelkipásztori ellátásának gondjában.
2. cikkely – A pert megelőző vagy lelkipásztori vizsgálat, amely plébániai vagy egyházmegyei keretek közt fogadja a különvált vagy elvált krisztushívőket, akik kételkednek házasságuk érvényessége felől vagy meg vannak győződve annak érvénytelenségéről, azt a célt szolgálja, hogy felismerjék helyzetüket és egybegyűjtsék azokat az elemeket, amelyek hasznosak az esetleges rendes vagy rövidebb bírósági eljáráshoz. Ezt a vizsgálatot az egyházmegye egységes házasságpasztorációs munkájának keretében kell végezni.
3. cikkely – Ezt a vizsgálatot a helyi ordinárius által alkalmasnak tartott személyekre kell bízni, akik kánonjogi – de nem kizárólag ilyen – szakértelemmel rendelkeznek. Ezek közé tartozik elsősorban a helyi plébános vagy az, aki a feleket az esküvőre felkészítette. Ezt a tanácsadói feladatot rá lehet bízni más, a helyi ordinárius által jóváhagyott klerikusokra, megszentelt életet élőkre vagy világiakra is.
Az egyházmegye vagy több egyházmegye együtt, a jelenlegi csoportosításuk szerint, állandó szervezetet is létrehozhat ennek a szolgálatnak a teljesítésére, és ha alkalmas, összeállíthat egy segédkönyvet is, amely a lényeges elemeket tartalmazza ennek a vizsgálatnak a lehető legjobb lefolytatásához.
4. cikkely – A lelkipásztori vizsgálat egybegyűjti azokat az elemeket, amelyek hasznosak ahhoz, hogy a házastársak vagy jogvédőjük kezdeményezze az ügyet az illetékes bíróság előtt. Meg kell vizsgálni, hogy a felek egyetértenek-e a semmisség kérésében.
5. cikkely – Az összes elemek egybegyűjtése után a vizsgálat a keresetlevéllel zárul, amelyet, ha a helyzet úgy kívánja, be kell terjeszteni az illetékes bíróságnak.
6. cikkely – Mivel az Egyházi Törvénykönyvet minden szempontból alkalmazni kell, a sajátos szabályok fenntartásával a házassági perekben is, az 1691. kán. 3. §-ának megfelelően, a jelen szabályzat nem kívánja részletesen kifejteni az egész eljárás vázlatát, hanem csupán a főbb törvényi újításokat igyekszik megvilágítani és ahol szükséges, kiegészíteni.
7. cikkely – 1. §. Az 1672. kán.-ban említett illetékességi jogcímek egyenrangúak, de lehetőség szerint meg kell tartani azt az elvet, hogy a felek és a bíró közel legyenek egymáshoz.
2. §. A bíróságoknak az 1418. kán. szerinti együttműködése révén pedig biztosítani kell, hogy bármely fél vagy tanú a lehető legkisebb költséggel vehessen részt a perben.
8. cikkely – 1. §. Azokban az egyházmegyékben, amelyeknek nincs saját bíróságuk, a püspök gondoskodjon arról, hogy mielőbb, akár az egyházmegye vagy az egyházmegyék csoportja és az Apostoli Szentszék által támogatott állandó és folyamatos továbbképző tanfolyamok révén is, olyan személyeket képezzenek, akik a házassági ügyekre megalakítandó bíróságokon dolgozni tudnak.
2. §. A püspök kiválhat az 1423. kán. előírása szerint létesített egyházmegyeközi bíróságból.
9. cikkely – Ha a per folyamán, még a perbezárás előtt a házastárs meghal, a perfolyamat felfüggesztődik, amíg a másik házastárs vagy más, akinek érdekében áll, nem kezdeményezi a folytatást. Ebben az esetben a törvényes érdeket bizonyítani kell.
10. cikkely – A bíró elfogadhatja a szóbeli kérelmet, valahányszor a fél akadályozva van a keresetlevél benyújtásában: utasítsa azonban a jegyzőt, hogy készítsen írott okmányt, amelyet fel kell olvasni a félnek, akinek jóvá kell azt hagynia. Ez az irat minden jogi hatás tekintetében egyenértékű a fél által írt keresetlevéllel.
11. cikkely – 1. §. A keresetlevelet az 1673. kán. előírása szerint kiválasztott egyházmegyei vagy egyházmegyeközi bíróságnak kell benyújtani.
2. §. Nem minősül a kérelemnek való ellentmondásnak, ha az alperes a bíróság igazságosságára bízza magát, vagy ismételt, szabályos idézés után semmilyen választ nem ad.
12. cikkely – A jog szerint szükséges erkölcsi bizonyossághoz nem elegendő, hogy a bizonyítékok és jelek túlnyomó jelentőségűek legyenek, hanem az szükséges, hogy a jogi és ténybeli tévedés minden ésszerű pozitív kétsége kizárt legyen, ha nem szűnik is meg az ellenkező állítás puszta lehetősége.
13. cikkely – Ha a fél kifejezetten kijelenti, hogy elutasít az ügyre vonatkozó minden értesítést, akkor azt kell tartani, hogy lemondott arról a jogáról, hogy megkapja az ítélet példányát. Ebben az esetben vele az ítélet rendelkező része közölhető.
A RÖVIDEBB HÁZASSÁGI ELJÁRÁS A PÜSPÖK ELŐTT
14. cikkely – 1. §. Azok között a tárgyi és személyi körülmények között, amelyek lehetővé teszik, hogy a házassági semmisségi ügyet rövidebb eljárással tárgyalják az 1683-1687. kán. szerint, említhetők például: a hit olyan hiánya, amely a beleegyezés színlelését vagy az akaratot meghatározó tévedést okozhatja; a házastársi együttélés rövidsége; a gyermek elkerülése céljából végzett abortusz; makacs kitartás egy házasságon kívüli kapcsolatban az esküvő idején vagy közvetlenül utána; a terméketlenség, valamely súlyos, fertőző betegség, illetve korábbi kapcsolatból származó gyermekek vagy börtönbüntetés megtévesztő szándékú eltitkolása; a házasságkötésnek a házasélettől teljesen idegen indoka vagy a nő előre nem látott terhessége; a beleegyezés kikényszerítésére alkalmazott fizikai erőszak; az értelem használatának orvosi dokumentumokkal igazolt hiánya, stb.
2. §. A kérelmet alátámasztó okiratok közé tartoznak mindazok az orvosi dokumentumok, amelyek nyilvánvalóan feleslegessé tehetik, hogy hivatalból szakértői véleményt kérjenek.
15. cikkely – Ha beterjesztették a keresetlevelet a rendes eljárás megindítására, de a bírósági helynök úgy ítéli, hogy az ügy rövidebb eljárással tárgyalható, a keresetlevélnek az 1676. kán. 1. §-a szerinti közlése keretében szólítsa fel az alperest, aki a keresetlevelet nem írta alá, hogy közölje a bírósággal, hozzájárul- e a beterjesztett kéréshez és részt kíván-e venni az eljárásban. Valahányszor szükséges, a bírósági helynök szólítsa fel a felet vagy a feleket, akik a keresetlevelet aláírták, hogy mielőbb egészítsék ki a keresetlevelet az 1684. kán. előírása szerint.
16. cikkely – A bírósági helynök kijelölheti önmagát vizsgálóbírónak, ám amennyiben lehetséges, abból az egyházmegyéből nevezzen ki vizsgálóbírót, ahonnan az ügy származik.
17. cikkely – Az 1685. kán. szerinti idézés kibocsátásakor tájékoztatni kell a feleket, hogy legalább három nappal a vizsgálati ülés előtt, ha nem voltak csatolva a keresetlevélhez, kérdőpontokat terjeszthetnek be, amelyekről a felek vagy a tanúk kihallgatását kérik.
18. cikkely – 1. § . A felek és ügyvédeik jelen lehetnek a többi felek és a tanúk kihallgatásán, hacsak a vizsgálóbíró a tárgyi és személyi körülmények miatt úgy nem ítéli, hogy másként kell eljárnia.
2. §. A felek és a tanúk válaszait a jegyzőnek írásba kell foglalnia, de csak összefoglaló jelleggel és annyiban, amennyiben a vitatott házasság lényegéhez tartoznak.
19. cikkely – Ha az ügyet egyházmegyeközi bíróság előtt vizsgálják ki, az a püspök, akinek az ítéletet ki kell mondania, annak a helynek a püspöke, amely alapján az 1672. kán. szerint az illetékességet megállapították. Ha több ilyen van, akkor lehetőleg tartsák meg a felek és a bíró közti közelség elvét.
20. cikkely – 1. §. Az ítélet kimondásának módját a megyéspüspök józan megítélése szerint határozza meg.
2. §. Az ítéletet, melyet mindenesetre a püspöknek a jegyzővel együtt kell aláírnia, és amelynek röviden és rendezetten ki kell fejtenie a döntés indokait, rendesen a döntés napjától számított egy hónap határidőn belül közölni kell a felekkel.
21. cikkely – Az illetékes megyéspüspököt és bírósági helynököt az 1672. kán. előírása szerint kell meghatározni
[1] Vö. II. Vatikáni Egyetemes Zsinat, Lumen gentium dogmatikus konstitúció, 27.
[2] Vö. CIC 1752. kán.
[3] Vö. VI. Pál pápa, Beszéd a II. Nemzetközi Kánonjogi Tanácskozás résztvevőihez, 1973. szeptember 17.
[4] Vö. Szinódusi Jelentés, 48.
[5] Vö. Ferenc pápa, Evangelii gaudium apostoli buzdítás, in AAS 105 (2013), 1031. o.
ISBN 978 963 277 571 5

matches:
bíróság
§ 1
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság