text:
Két évvel ezelőtt indítottuk el a jogi problémákat érintő szolgáltatásunkat, 2015 márciustól pedig egész Európára kiterjedő jogvédelmi szolgáltatást közvetítünk ügyfeleinknek. 2015 májusától pedig a folyamatosan bűvölő ügyvédi kapcsolataiknak köszönhetően az Emberi Jogok Európai Bíróságához (röviden: EJEB/ECHR) készítünk, készíttetünk beadványokat. Mi is az EJEB/ECHR?
Szolgáltatásaink bővítéséhez további ügyvédi irodák jelentkezését várjuk az EU-ból és Magyarországról egyaránt!
Az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) az 1950-es „Egyezmény az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről”, vagy röviden az Emberi Jogok Európai Egyezménye betartásának felügyeletére létrehozott bíróság. Az Európa Tanács által elfogadott egyik legfontosabb egyezménynek a Tanács mind a 47 tagja részese. Az aláíró felekkel szembeni emberi jogi sérelmekkel kapcsolatos kereseteket a többi aláíró állam és magánszemélyek nyújthatják be.[1] A bíróságnak egy magyar tagja van: Sajó András,[2] előtte 1991 és 2008 között Baka András volt tagja a testületnek [3] (forrás Wikipedia)
A fent nevezett Egyezmény védi különösen: az élethez való jogot; a tisztességes eljáráshoz való jogot polgári és büntető ügyekben egyaránt; a magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jogot; a véleménynyilvánítás szabadságát; a gondolat, lelkiismeret és vallás szabadságát; a hatékony jogorvoslathoz való jogot; a javak háborítatlan élvezetéhez való jogot, a választójogot és a választhatósághoz való jogot is.
Mit kell tudnom az EJEB/ECHR eljárásokról?
Az EJEB által lefolytatott eljárás nem helyezi hatályon kívül a korábbi eljárások döntéseit, perújrafelvételt viszont megalapozza a kártérítés mellett.
Az EJEB ítéletekben, amennyiben megállapított az elkövetett jogsértés, kártérítést ítélnek meg, amihez még hozzá adódik az eljárás költsége, ügyvédi díja is. Tehát a sértettnek megtéríttetik az okozott kárt és az azzal járó költségeket is.
Milyen összegeket ítélnek meg kártérítés címén?
Egy héttel ezelőtt a strasbourgi bíróság hat fogvatartott embertelen bánásmódja miatt ítélte a magyar államot mintegy 74 ezer euró (mintegy 22.5 millió forint) kártérítésre.
Több mint 14 ezer euró (mintegy 4,3 millió forint) kártérítést és perköltséget kell fizessen a magyar állam egy baktalórántházi korábbi rokkantnyugdíjasnak a strasbourgi Emberi Jogok Európai Bíróságának (EJEB) ítélete alapján.
Az Emberi Jogok Európai Bírósága nemzetközi bíróság, amelynek székhelye Strasbourg. Annyi bíróból áll, amennyi az Európa Tanács azon tagállamainak száma, amelyek megerősítették az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok védelméről szóló Egyezményt. A Bíróság bírái egyéni minőségükben járnak el, és nem képviselnek egyetlen államot sem. A kérelmek feldolgozása során a Bíróságot a Hivatal segíti, amely jórészt a tagállamokból származó jogászokból, más elnevezéssel jogi titkárokból áll. A jogászok teljes mértékben függetlenek országuktól, és nem képviselik sem a kérelmezőket, sem az államokat.
A Strasbourgi Bíróság feladata annak biztosítása, hogy az államok tiszteletben tartsák az Egyezményben foglalt jogokat és biztosítékokat. E feladatot az egyének – vagy esetenként államok – által benyújtott panaszok (az ún. „kérelmek”) megvizsgálásának útján látja el. Ha megállapítja, hogy valamelyik tagállam megsértette ezeket a jogokat és jogi garanciákat, ítéletet hoz. Az ítéletek kötelező jellegűek: az érintett államok kötelesek azokat végrehajtani.
Ki, mikor, milyen feltételekkel fordulhat a Strasbourgi Bírósághoz?
Kérelemmel fordulhat a Strasbourgi Bírósághoz az a személy (illetve személyek csoportja), aki úgy gondolja, hogy személyesen és közvetlenül áldozata lett az Egyezményben foglalt jogok és jogi garanciák megsértésének. A kérelmező lehet akár magánszemély, akár jogi személy, például gazdasági társaság vagy egyesület.
A kérelemnek az Egyezményben foglalt valamelyik jogra kell vonatkoznia. Mivel az Egyezmény tartalmazza az ésszerű határidő követelményét az eljárások tekintetében, ezért a hosszúra nyúlt ügyek esetén a Strasbourgi Bírósághoz lehet fordulni. A kérelem nem vonatkozhat másra, mint az Egyezmény megsértésére – nem lehet panaszt benyújtani például a magyar jogszabályok megsértése miatt.
Az eljárás általában írásban zajlik. A Strasbourgi Bíróság csak kivételes esetben tart tárgyalást, és a kérelmezőt írásban értesítik a Bíróság határozatairól. Bár az eljárás első szakaszában nem kötelező az ügyvédi képviselet, a kérelmezőnek hasznos, ha van erre specializálódott ügyvédje, a hibás kérelmet ugyanis a Bíróság elutasítja. Amennyiben kivételes esetben az eljárás során a Bíróság tárgyalást tart, azon a francia, illetve angol nyelvet magas szinten beszélő jogi képviselő tud csak eljárni.
A Strasbourgi Bíróságnak először azt kell megvizsgálnia, hogy a kérelem elfogadható-e. Ez azt jelenti, hogy a kérelemnek meg kell felelnie az Egyezményben meghatározott feltételeknek. Ha a feltételek nem teljesülnek, a kérelmet elutasítják. Ha a kérelmet elfogadhatatlannak nyilvánítják, a határozat végleges, és ellene nincs helye jogorvoslatnak, az eljárás befejeződött.
Ha a kérelmet vagy a kérelmező egyes panaszait elfogadhatónak nyilvánítják, a Strasbourgi Bíróság arra ösztönzi a feleket (a kérelmezőt és az érintett államot), hogy jussanak békés megegyezésre. Ha megegyezés nem jön létre, a Bíróság „érdemben” vizsgálja az ügyet, azaz megállapítja, hogy megsértették-e az Egyezményt és ítéletet hoz.
Ha a Strasbourgi Bíróság megállapítja, hogy egyezménysértés történt, „igazságos elégtételt” nyújthat a kérelmezőnek, azaz bizonyos károk megtérítéseként pénzösszeget ítélhet meg és az érintett államot a kérelmező költségeinek megtérítésére is kötelezheti. Ha a Bíróság azt állapítja meg, hogy nem történt jogsértés, a kérelmezőnek nem kell a sajátján felüli költségeket (az érintett állam költségeit) megfizetnie, a próbálkozás tehát ingyenes.
Amennyiben jogsérelem érte Önt külföldön, vagy akár Magyarországon, keressen fel bennünket. [ Kapcsolat ]
', enableHover: false, enableTracking: true, buttons: { pinterest: { description: 'Strasbourgi ügyek, beadványok az Emberi Jogok Európai Bíróságán',media: 'http://www.startoljvelunk.com/wp-content/uploads/2015/05/ejeb-e1431088671551.jpg' } }, click: function(api, options){ api.simulateClick(); api.openPopup('pinterest'); } }); // Scrollable sharrre bar, contributed by Erik Frye. Awesome! var $_shareContainer = $(".sharrre-container"), $_header = $('#header'), $_postEntry = $('.entry'), $window = $(window), startSharePosition = $_shareContainer.offset(),//object contentBottom = $_postEntry.offset().top + $_postEntry.outerHeight(), topOfTemplate = $_header.offset().top, topSpacing = _setTopSpacing(); //triggered on scroll shareScroll = function(){ var scrollTop = $window.scrollTop() + topOfTemplate, stopLocation = contentBottom - ($_shareContainer.outerHeight() + topSpacing); $_shareContainer.css({position : 'fixed'}); if( scrollTop > stopLocation ){ $_shareContainer.css( { position:'relative' } ); $_shareContainer.offset( { top: contentBottom - $_shareContainer.outerHeight(), left: startSharePosition.left, } ); } else if (scrollTop >= $_postEntry.offset().top - topSpacing){ $_shareContainer.css( { position:'fixed',top: '100px' } ); $_shareContainer.offset( { //top: scrollTop + topSpacing, left: startSharePosition.left, } ); } else if (scrollTop < startSharePosition.top + ( topSpacing - 1 ) ) { $_shareContainer.css( { position:'relative' } ); $_shareContainer.offset( { top: $_postEntry.offset().top, left:startSharePosition.left, } ); } }, //triggered on resize shareMove = function() { startSharePosition = $_shareContainer.offset(); contentBottom = $_postEntry.offset().top + $_postEntry.outerHeight(); topOfTemplate = $_header.offset().top; _setTopSpacing(); }; /* As new images load the page content body gets longer. The bottom of the content area needs to be adjusted in case images are still loading. */ setTimeout( function() { contentBottom = $_postEntry.offset().top + $_postEntry.outerHeight(); }, 2000); function _setTopSpacing(){ var distanceFromTop = 20; if( $window.width() > 1024 ) { topSpacing = distanceFromTop + $('.nav-wrap').outerHeight(); } else { topSpacing = distanceFromTop; } return topSpacing; } //setup event listeners $window.scroll( _.throttle( function() { if ( $window.width() > 719 ) { shareScroll(); } else { $_shareContainer.css({ top:'', left:'', position:'' }) } }, 50 ) ); $window.resize( _.debounce( function() { if ( $window.width() > 719 ) { shareMove(); } else { $_shareContainer.css({ top:'', left:'', position:'' }) } }, 50 ) ); });
Tags: bíróságEHCREJEBEmberi JogokjogvédelemPerekStrasbourg

matches: bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Devizahitelesek: itt az ügyészségi bunkó - Az OTP javára dönthet június végén a Kúria - Az én pénzem
Az OTP javára dönthet június végén a Kúria
Devizahitelesek: itt az ügyészségi bunkó
2013. május 22. A legfőbb ügyész a Kúria megkeresésére egyértelműen az OTP mellett foglalt állást. Még talán nincs minden veszve a perekben bízó devizahitelesek számára, de reményeik most alaposan megcsappanhattak.
Két nagyon fontos devizahiteles per kötött ki a Kúriánál. A Szegedi Ítélőtábla Kásler Árpád, a Banki Adósok Érdekvédelmi Szervezetének elnöke és felesége kezdeményezte perben elfogadhatatlannak minősítette, hogy az OTP a devizahitel folyósításakor és törlesztésekor eltérő árfolyamot alkalmazott. Az ügy a Kúria elé került, a legfőbb bírói fórum azonban döntés helyett uniós segítséget kért. A másik ügyben a Fővárosi Törvényszék OTP ellen hozott jogerős döntése semmisnek minősítette a szerződést, mert a teljes hiteldíj mutatóban (THM) szerepelt ugyan, hogy az adós a devizahitelhez vételi árfolyam jutott, míg a törlesztést eladásin teljesítette, de az „árfolyamrés” számítási módja és mértéke nem volt világos az adós előtt. Utóbbi perben (itt az előzőhöz hasonlóan felülvizsgálatról van szó) a tárgyalásra június végén kerül sor, de ez esetben a labdát már korábban passzolták. A legfőbb ügyésztől kérték, hogy a fontos pontokról fejtse ki álláspontját. A megadott határidő előtt egy nappal elkészült irat a hasonló eljárások sikerében bízó devizahitelesek minden reményét elveheti. Az OTP-nél nem nyilatkoztak az ügyről, de annyit az Azénpénzem.hu érdeklődésére elmondtak: a legfőbb ügyészi véleményt a Kúria saját belátása szerint veszi figyelembe.
Az árfolyamréses pereket felvállaló szervezet, a Pénzügyi Ismeretterjesztő és Érdek-képviseleti Egyesület (PITEE) persze cseppet sem elégedett a mostani fejleménnyel. Úgy vélik, a legfőbb ügyész szakvéleménye pénzügyi fogyasztóvédelmi szempontból elfogadhatatlan. A következtetések pedig ellentétesek a nemzetközi fogyasztóvédelmi elvekkel és az Európai Unió jogszabályaival. A “költség” fogalma szerintük nem jogi-, hanem ténykérdés. Véleményüket részletesen itt olvashatják.
Nehéz nem találni párhuzamot az Európai Bírósághoz (EB) továbbított, és az említett, szintén az eltérő devizaárfolyamok miatt indult per között. A Kásler-ügyben azonban az árfolyamrés tisztességtelensége volt a jogvita tárgya, ebben az esetben pedig az árfolyamrés jogszabályba ütközése – hangsúlyozta portálunknak a Kúria sajtótitkársága.
Az árfolyamrés költségként nem értelmezhető
A legfőbb ügyész válasza viszont, mintha mindkét témát felölelné. A Kúria arról is kérdezett ugyanis, hogy az árfolyamrés (a vételi és eladási árfolyam különbözete, a marzs) nagysága meghatározható-e előre, illetve a szokásosan 0,5 és 3,0 százalék közötti érték, annak időközbeni változtatása mikor, milyen feltételek esetében indokolható. Polt Péter szerint: azt, hogy a bankok milyen eladási és vételi árfolyamot alkalmaznak (amelyek persze a marzsot is meghatározzák), üzletpolitikájuk mellett a kereslet-kínálati viszonyok is befolyásolják. Sok pénzintézet a befolyásoló tényezők számossága és rendkívüli változékonysága miatt még a napközbeni árfolyam-változtatás jogát is fenntartja. Ezt még hosszan fejtegeti az állásfoglalás, de maradjunk inkább a most terítéken levő ügynél (a másik még úgyis hosszan az EB-nél pihen).
A hitelfelvételkor hatályos jogszabályok elemzésével (bár kétségtelenül ez is fontos), most nem terheljük olvasóinkat. Annál is inkább, mert enélkül is igen egyértelmű a legfőbb ügyész álláspontja. Mint kifejti: az átváltás egyértelműen költség, ez azonban nem a bankkölcsönhöz kapcsolódó teher. Megfogalmazása szerint az átváltás terhe a hitelező és az adós között fennálló szerződéses jogviszony vonatkozásában költségként nem értelmezhető, mert közömbös, hogy az adósi kötelezettség teljesítéséhez szükséges devizaforrás biztosításának mi az ára. Még tovább is megy, amikor azt is hangsúlyozza, hogy az árfolyam változásának kockázata teljes egészében az adóst terheli.
Polt Péter azt is fejtegeti, hogy ha az ügylet az éppen esedékes törlesztő esetében nyereséges (az adósnak a THM-ben kalkuláltnál kevesebbet kell fizetnie, mert erősödött időközben a forint), akkor a különbözetet nem kell a hitelező számára átutalnia. Persze ennek másik oldalaként a veszteséget is az adósnak kell viselnie.
Címkék: devizahiteles, per, Kúria, legfőbb ügyész, állásfoglalás, árfolyamrés, devizaárfolyamok, Európai Bíróság

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Az Alkotmánybíróság tanácsa alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő - PDF
1 Az Alkotmánybíróság döntésének tájékoztató jelleggel közzétett, nem hivatalos szövege. A hivatalos közzétételre a Magyar Közlönyben, illetve az Alkotmánybíróság Határozatai című hivatalos lapban kerül sor. IV/190/2018. Az Alkotmánybíróság tanácsa alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő v é g z é s t : Az Alkotmánybíróság a Budapest Környéki Törvényszék 1.Pkf /2017/4. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja. I n d o k o l á s [1] 1. A jogi képviselő nélkül eljáró az Alkotmánybíróságról szóló évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. -a alapján alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz, és abban kérte a Budapest Környéki Törvényszék 1.Pkf /2017/4. számú végzése alaptörvény-ellenességének a megállapítását és megsemmisítését. [2] Az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló eljárást megelőzően az indítványozó és a volt felesége házasságát a Tapolcai Járásbíróság 5.P /2014/210. számú ítéletével felbontotta. A bíróság a felek három gyermeke közül a legidősebb gyermek feletti felügyeleti jog gyakorlására az apát, míg a két fiatalabb gyermek tekintetében a felügyeleti jog gyakorlására az anyát jogosította fel. A kapcsolattartást akként szabályozta, hogy az anyát a legidősebb gyermekkel, az apát a két fiatalabb gyermekkel folyamatos kapcsolattartásra jogosította fel meghatározott időközönként, hivatali helyiségben, felügyelet mellett. Az anya és a legidősebb gyermek vonatkozásában a bíróság azért látta indokoltnak szakember jelenlétét, mert a gyermek az édesanyja ellen fordult, vele nem kívánt kapcsolatot tartani, az indítványozó és a másik két gyermek vonatkozásában pedig azért, hogy az apának azt a magatartását, amely a gyermekek édesanyjuk ellen hangolását célozná, megakadályozza. A Veszprémi Törvényszék, mint másodfokú bíróság 2.Pf /2016/25. számú ítéletével az elsőfokú ítélet kapcsolattartásra vonatkozó rendelkezését kizárólag az időpont és helyszín tekintetében, az anya lakhelyváltozása okán megváltoztatta, azt egyebekben helybenhagyta. [3] Az indítványozó ezt követően gyermekelhelyezés megváltoztatása iránt indított pert, és kérte ideiglenes intézkedés elrendelését. Annak eredményeként a Monori Járásbíróság 4.P /2017/40. számú végzésével a két fiatalabb gyermek alkotmanybirosag.hu
2 vonatkozásában, ideiglenes intézkedéssel megváltoztatta a Tapolcai Járásbíróság 5.P /2014/210. számú a Veszprémi Törvényszék, mint másodfokú bíróság 2.Pf /2016/25. számú ítéletével helybenhagyott ítéletének a kapcsolattartásra vonatkozó rendelkezését. A végzés az indítványozót felügyelet nélküli folyamatos kapcsolattartásra jogosította fel az elvitel jogával, a szülői felügyeleti jog gyakorlását azonban nem változtatta meg. [4] A Monori Járásbíróság 4.P /2017/40. számú végzésével szemben mindkét fél fellebbezést terjesztett elő. Az indítványozó szülői felügyelet gyakorlásának a megváltoztatását, az édesanya pedig az ideiglenes intézkedés iránti kérelem elutasítását kérte. A Budapest Környéki Törvényszék, mint másodfokú bíróság 1.Pkf /2017/4. számú végzésével az elsőfokú bíróság döntését megváltoztatta, és a felperes ideiglenes intézkedés iránti kérelmét elutasította. A gyermekelhelyezés megváltoztatása iránti per az ideiglenes intézkedésről szóló jogerős döntést követően folytatódott. [5] Az indítványozó a Budapest Környéki Törvényszék ideiglenes intézkedés iránti döntésének kézhezvételét követően, kifejezetten az ideiglenes intézkedésről szóló döntéssel szemben fordult az Alkotmánybírósághoz. [6] Az indítványozó meglátása szerint a számos elmaradt kapcsolattartási alkalom önmagában elegendő okul szolgálhatna a gyermekek elhelyezésének ideiglenes intézkedéssel történő megváltoztatására. A törvényszék ezzel ellentétes döntése, valamint a döntés indokolásának az elmulasztása álláspontja szerint az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdésének a sérelmét alapozza meg. Az indítványozó megítélése szerint sérült az Alaptörvény XV. cikkének (1) és (2) bekezdései, amikor a másodfokon eljáró bíróság az alperes határidőn túl beérkezett fellebbezését befogadta. Az indítványozó ugyancsak az Alaptörvény XV. cikk (1) bekezdésének a sérelmét látta megvalósulni azáltal, hogy a törvényszék ellentétes következtetésre jutott az ügyében az Egri Törvényszék által hasonló ügyben hozott és az indítványozó által kifejezetten hivatkozott döntéshez képest. Az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdésének, valamint a XV. cikk (1) és (2) bekezdésének sérelmét továbbá abban látta, hogy a törvényszék nem indokolta, hogy miért nem vette figyelembe a gyámügyi hatóságok másodfokú végzését. Az indítványozó hivatkozott a Legfelsőbb Bíróság 19. és 24. számú irányelvével módosított 17. számú irányelvére, valamint a BH számú bírósági határozatra. Ezek törvényszék általi figyelmen kívül hagyása álláspontja szerint az Alaptörvény XVI. cikk (1) bekezdésének sérelmét valósította meg. Az Alaptörvény XV. cikk (1) és (2) bekezdéseinek sérelmét annak okán látta megvalósulni, hogy a törvényszék nem akadályozta meg az édesanyának a gyermekek sérelmére elkövetett bűncselekményeit. [7] Az Alaptörvény XV. és XXIV. cikkét is nevesítve kifogásolta, hogy a törvényszék egy később kizárt szakértői vizsgálatra hivatkozott, ami álláspontja szerint szintén az eljárás részrehajló jellegét igazolja, és a tisztességes eljárás sérelmének a lehetőségét alkotmanybirosag.hu 2
3 is felveti. Véleménye szerint a bíróság nem a gyermekek érdekét tartotta szem előtt akkor, amikor a kapcsolattartásukat ellehetetlenítette, megsértve ezzel az Alaptörvény XVI. cikkét. Álláspontja szerint a törvényszék döntése sért valamennyi, gyermekeket védő hazai és nemzetközi egyezményt, továbbá az Alaptörvény XVI. cikk (1) bekezdését is. Azzal, hogy a törvényszék a döntésében nem említette, hogy az alperes édesanya a gyermekét beperelte, megvalósította az Alaptörvény I. cikkének, XV. cikk (1) (3) bekezdéseinek, XVI. cikk (1) bekezdésének, valamint XXIV. cikk (1) bekezdésének a megsértését. Tekintettel arra, hogy az eljáró bírák mind nők voltak, és az édesanya pártját fogták, álláspontja szerint az eljárás részrehajló jellege is megállapítható. Annak következtében, hogy a törvényszék a legidősebb gyermek tanúvallomását a döntésében nem említette, az Alaptörvény XVI. cikk (2) bekezdésének sérelme valósult meg. [8] Az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdésének a sérelmét az indítványozó annak okán látta megvalósulni, hogy a törvényszék nem említette a végzésében, hogy az anya bűnözők között neveli a gyermekeket. Sérelmezte továbbá, hogy a törvényszéken az eljáró bírók mindössze 30 perc alatt tanulmányozták át a hatalmas iratanyagot. [9] A fentiekre tekintette az indítványozó kérte a Budapest Környéki Törvényszék 1.Pkf /2017/4. számú végzésének a megsemmisítését. Kérte továbbá az Alkotmánybíróságtól a végzés végrehajtásának felfüggesztését. [10] Az indítványozó az alkotmányjogi panaszát a főtitkár felhívására akként egészítette ki, hogy az Alaptörvény egyik, álláspontja szerint megsértett rendelkezéseként a XXIV. cikk helyett a XXVIII. cikket jelölte meg. [11] 2. Az Alkotmánybíróság az Abtv. 56. (1) bekezdésében meghatározottak szerint elsőként az alkotmányjogi panasz befogadhatósága törvényi feltételeinek fennállását vizsgálta meg. [12] A Budapest Környéki Törvényszék 1.Pkf /2017/4. számú végzése tekintetében az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítványozó jogosultnak és érintettnek is tekinthető, mivel saját egyedi ügyével összefüggésben terjesztette elő alkotmányjogi panaszát. [13] Az Abtv. 30. (1) bekezdése alapján az Abtv. 27. szerinti alkotmányjogi panaszt a sérelmezett döntés kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet írásban benyújtani. Az indítványozó a törvényszék végzését január 19-én vette át, alkotmányjogi panaszát az elsőfokú bíróság január 2-án, határidőben érkeztette. [14] Az Abtv ból az következik, hogy a bírói döntések közül csak a bírósági eljárást az ügy érdemében hozott, vagy egyéb határozattal befejező döntések ellen van helye alkotmányjogi panasznak {például 3090/2014. (IV. 1.) AB végzés, Indokolás [22], 3131/2017. (V. 30.) AB végzés, Indokolás [6]}. [15] Az Abtv a tárgyi hatályának megállapítása során elsődlegesen tehát az vizsgálandó, hogy a támadott bírói döntés a bírósági eljárást befejező határozatnak alkotmanybirosag.hu 3
4 tekinthető-e. Mivel az Abtv. nem határozza meg a bírósági eljárást az ügy érdemében hozott, vagy egyéb határozattal befejező bírói döntések körét, ezért az Alkotmánybíróságnak esetenként kell eldöntenie, hogy a támadott bírói döntés az Abtv. 27. tárgyi hatálya alá tartozik-e {3002/2014. (I. 24.) AB végzés, Indokolás [13]}. A döntés során [ ] a panasz alapjául szolgáló bírósági eljárást szabályozó törvény rendelkezéseit kell alapul venni {3239/2017. (X. 10.) AB végzés, Indokolás [10]; megerősítette: 3349/2017. (XII. 20.) AB végzés, Indokolás [6]}. [16] Figyelemmel arra, hogy az indítványozó panasza polgári perben hozott végzés ellen irányult, az Alkotmánybíróságnak a polgári perrendtartásról szóló évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Pp.) szabályaiból kiindulva kellett vizsgálódnia a jelen ügyben. A Pp szerint [a] bíróság a) e törvényben meghatározott esetben bírósági meghagyással, b) a per érdemében ítélettel, c) a per során felmerült minden más kérdésben végzéssel határoz. [17] Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítványozó perében az eljárást befejező döntést gyermekelhelyezés megváltoztatása tárgyában fogja meghozni a bíróság. [18] Az Alkotmánybíróság ezt követően azt vizsgálta meg, hogy a támadott végzés a bírósági eljárást befejező egyéb döntésnek minősül-e. Emlékeztet az Alkotmánybíróság arra, hogy [a] bíróság peres eljárásban hozott végzései közül a bírósági eljárást befejező végzések körébe a Pp. szabályai alapján azok sorolhatóak, amelyek joghatásaként a még perré nem alakult eljárás, a per, vagy annak valamely szakasza lezárul. A bírósági eljárást befejező végzések az eljárás egészére mint folyamatra vannak kihatással, annak befejezését eredményezik, mint például a keresetlevelet idézés kibocsátása nélkül elutasító, a pert megszüntető, a fellebbezést vagy a perújítási kérelmet elutasító végzés {például 3239/2017. (X. 10.) AB végzés, Indokolás [11]} {3349/2017. (XII. 20.) AB végzés, Indokolás [7]}. [19] Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a támadott végzés joghatásaként a bírósági eljárás nem fejeződik be, a gyermekelhelyezés megváltoztatása iránti per az ideiglenes intézkedés tárgyában hozott döntéssel nem zárul le. Ideiglenes intézkedés megváltoztatása nem indít meg, illetve nem fejez be egy elkülönült bírósági eljárást, a végzés nincs az eljárás egészére, mint folyamatra kihatással. A fenti végzéssel szemben előterjesztett panasz ezért nem felel meg az Abtv ában megfogalmazott második fordulatnak sem. [20] 3. Az Alkotmánybíróság az indítvány vizsgálata alapján tehát arra a megállapításra jutott, hogy az nem felel meg az alkotmányjogi panaszok befogadhatóságával szemben támasztott követelményeknek. Ezért az Alkotmánybíróság az Abtv. 56. (1) (3) bekezdései és az Ügyrend 5. (1) bekezdése szerint eljárva az alkotmányjogi panasz befogadását az Ügyrend 30. (2) bekezdés h) pontja alapján visszautasította. Az Alkotmánybíróságnak az indítvány visszautasítására tekintettel nem kellett alkotmanybirosag.hu 4
5 döntenie az Abtv. 61. (1) bekezdése szerinti végrehajtás felfüggesztése tárgyában előterjesztett kérelemről. Budapest, december 4. Dr. Hörcherné dr. Marosi Ildikó s. k., tanácsvezető Dr. Dienes-Oehm Egon s. k., Dr. Salamon László s. k., Dr. Szabó Marcel s. k., előadó Dr. Szalay Péter s. k., alkotmanybirosag.hu 5
AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG 3297/2018. (X. 1.) AB VÉGZÉSE
2018. 27. szám 1655 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG 3297/2018. (X. 1.) AB VÉGZÉSE alkotmányjogi panasz visszautasításáról Az Alkotmánybíróság tanácsa alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő v é g z é s
AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG 3385/2018. (XII. 14.) AB HATÁROZATA
2210 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG 3385/2018. (XII. 14.) AB HATÁROZATA bírói kezdeményezés elutasításáról Az Alkotmánybíróság tanácsa jogszabály alaptörvény-ellenességének megállapítására
AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG 3239/2017. (X. 10.) AB VÉGZÉSE
2017. 25. szám 1379 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG 3239/2017. (X. 10.) AB VÉGZÉSE alkotmányjogi panasz visszautasításáról Az Alkotmánybíróság teljes ülése alkotmányjogi panaszok tárgyában dr. Hörcherné dr. Marosi

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság