text:
Nyugdíj, devizahitel-szerződés, családegységesítés és egyebek - Magyar ügyek folyamatban az Európai Unió Bíróságának asztalán | hírek | Jogi Fórum
Nyugdíj, devizahitel-szerződés, családegységesítés és egyebek - Magyar ügyek folyamatban az Európai Unió Bíróságának asztalán
2014.10.22. Jogi Fórum / Európai Unió Bírósága
Kaphat-e egyidejűleg nyugdíjat állami szerv dolgozója? Semmis-e a devizahitel-szerződés a befektetővédelmi rendelkezések szerinti tájékoztatás elmaradása esetén? Eredményezhet-e hibás árumegjelölés jövedékadó-fizetési kötelezettséget? Magyar nővel közjegyző előtt tett élettársi nyilatkozat megalapozhatja-e családegyesítés jogcímén történő magyarországi tartózkodás engedélyezését? - Folyamatban lévő magyar ügyek az Európai Unió Bíróságának asztalán
Az ügyfél ezután 2011. február 10. napjával kérte a kábelszolgáltatási szerződés megszüntetését. A szolgáltatásból való kikapcsolásra azonban csak 2011. február 14-én került sor, mivel a szolgáltató szerint ez az elszámolási időszak tényleges záró időpontja, a február 10-i dátum közölésére csak elírás miatt került sor. Így az ügyféltől annak ellenére kérte az elírással érintett időszakra az előfizetési díj megfizetését, hogy az időközben már egy másik szolgáltatóval szerződést kötött, és annak keretében díjat is fizetett.
A tárgyalás 2014. szeptember 11-én volt.
A főtanácsnoki indítvány kihirdetésére 2014. október 23-án kerül sor.
A tárgyalás 2014. szeptember 25-én volt.
Az ügyben a következő esemény az ítélethirdetés lesz, amelynek időpontja azonban még nem ismert.
Az E.ON négy hosszú távú, kapacitás-lekötési igényt nyújtott be az FGSZ-hez, amelyek azonban jelentősen meghaladták a rendelkezésre álló szabad kapacitást. Ezért az FGSZ a Hivatalhoz fordult
iránymutatásért, amely megállapította, hogy a hosszú távú kapacitásoknak a szabályzat szerinti kiosztása akadályozza új piaci szereplőknek a piacra történő belépését, és ezért azt hivatalból visszavonta. A Hivatal emellett arra utasította az FGSZ-t, hogy a hosszú távú kapacitások lekötésére vonatkozó szabályokat a földgázkereskedők bevonásával dolgozza át, és azokat számára nyújtsa be jóváhagyásra.
A tárgyalás 2014. november 19-én lesz.
C-586/13 Martin Meat / 2013. november 20. / Pesti Központi Kerületi Bíróság / Új tagállamok csatlakozása
2007-ben egy osztrák vállalkozás szerződést kötött egy magyar céggel, amely vállalta, hogy magyar munkavállalóival marhahúst fog feldolgozni az osztrák cég salzburgi vágóhídján. A magyar cég a
szerződés megkötése előtt jogi tanácsadást kért arra vonatkozólag, hogy az általa végezni kívánt tevékenység nem esik-e az Unióhoz 2004-ben csatlakozott tagállamok vonatkozásában a szolgáltatások és a munkaerő szabad áramlása tekintetében Ausztria által tett átmeneti korlátozások hatálya alá. Jogi tanácsadói azt a tájékoztatást adták, hogy a kérdéses tevékenységre nem vonatkoznak az említett korlátozások.
A magyar vállalkozás ezután kártérítési keresetet indított a jogi tanácsadói ellen a hibásnak bizonyult jogi tanácsokból eredő kárának megtérítése iránt. Az ügyben eljáró Pesti Központi Kerületi Bíróság egyrészről azt szeretné megtudni az Európai Bíróságtól, hogy a jelen esetben munkaerő-átengedésről van-e szó, másrészről arra kíváncsi, hogy az osztrák hatóságok jogszerűen hivatkoztak-e az átmeneti korlátozásokra.
A tárgyalás 2014. október 9-én volt.
A főtanácsnoki indítvány kihirdetésére 2015. január 15-én kerül sor.
A tárgyalás 2014. november 13-án lesz.
A közjegyző ki is bocsátotta a fizetési meghagyást, amellyel szemben a Lufthansa ellentmondással élt arra hivatkozva, hogy a járatot nem ő, hanem egy másik légitársaság üzemeltette. Az eljárás ezután perré alakult, de mivel a közjegyző kellő információ hiányában nem tudta megjelölni az eljárni jogosult bíróságot, ezért a Kúriához fordult segítségért.
Magyarországon 2012. október 11-e előtt a pénznyerő automatákat játékkaszinóban és játéktermekben lehetett üzemeltetni. 2011-től kezdve a magyar jogalkotó egyre szigorította a játéktermekre vonatkozó szabályozást, ennek keretében pedig 2011. november 1-jétől kezdődően a játéktermekben működtetett pénznyerő automaták után gépenként fizetendő játékadó mértékét 100 000 Ft-ról 500 000 Ft-ra emelte
fel, illetve e tételes játékadó mellé bevezetett egy százalékos mértékű játékadót is.
A holland cég által hivatkozott „Impulse” védjegyről kiderült, hogy az a hozzá kapcsolódó értékesítési és reklámtevékenység miatt az Egyesült Királyságban és Olaszországban jó hírnévvel rendelkezik, noha hazánkban azt a fogyasztók nem ismerik. A Hivatal ilyen körülmények között elutasította a védjegybejegyzési kérelmet azzal az indokkal, hogy az a védjegyekre vonatkozó uniós szabályok értelmében sértheti a holland cég közösségi védjegyének az Unió területén meglévő jó hírnevét. Az e
határozat bírósági felülvizsgálatát végző Fővárosi Törvényszék azt kérdezi a Bíróságtól, hogy ilyen esetekben a védjegybejegyzés iránti kérelemmel szemben benyújtott felszólalásnak helyt lehet-e adni annak ellenére is, hogy a korábbi védjegy a kérelem benyújtásának helye szerinti tagállamban (Magyarországon) nem rendelkezik jó hírnévvel.
2014. szeptember 25-i végzésében a Bíróság megállapította, hogy nem rendelkezik hatáskörrel a magyar bíróság kérdésének megválaszolására.
A magyar bíróság azt is meg szeretné tudni, hogy a nemzeti bíró annak ellenére köteles-e a nemzeti jognak az uniós joggal való összhangját hivatalból is vizsgálni, hogy a magyar joggyakorlat szerint a
bíróság a mostanihoz hasonló közigazgatási perekben csak a keresetlevélben kifejezetten megjelölt jogszabálysértéseket vizsgálhatja.
2014. szeptember 4-i végzésében a Bíróság megállapította, hogy nem rendelkezik hatáskörrel a magyar bíróság kérdéseinek megválaszolására.
Egy magánszemélynél a NAV munkatársai jövedéki ellenőrzést tartottak, amelynek eredményeképpen megállapították, hogy a férfi birtokában lévő több ezer liter gázolaj lobbanáspontja nem felel meg a hazánkban az ilyen termékek tekintetében alkalmazandó szabvány előírásainak. Mindezek után az érintettet több mint ötmillió forint összegű jövedéki adó és jövedéki bírság megfizetésére kötelezték.
C-287/14 Eurospeed / 2014. június 11. / Gyulai Törvényszék / Szállítás
Az Eurospeed bolgár szállítási vállalkozás Bulgária és Csehország között közlekedő kamionját a NAV járőrei a nagylaki határátkelőhelyen ellenőrzés alá vonták, és ennek keretében többek között át szerették volna nézni a járművezetők pihenőidejét igazoló menetíró korongokat. A kamion három sofőrje azonban nem tudott bemutatni érvényes mentíró korongokat, amivel megsértették a közúti szállításra vonatkozó uniós rendeletből eredő erre irányuló kötelezettségüket. Emiatt a NAV a járművezetőket személyenként 400 000 forint összegű közigazgatási bírsággal sújtotta.
A járművezetők a NAV határozatait megtámadták a Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság előtt azzal az indokkal, hogy a bírságot nem velük szemben, hanem a munkáltatójukra kellett volna kiszabni. A szegedi bíróság azonban elutasította e kereseteket, mivel ő is úgy vélte, hogy a menetíró korongoknak az ellenőrzéskor történő bemutatása a járművezető kötelezettsége.
Az Eurospeed úgy döntött, hogy befizeti a bírságokat a sofőrök helyett, akik viszont a cégre engedményezték az azok esetleges jogszabály-ellenességéből eredő követelések behajtásának a jogát. A bolgár cég ezután a Gyulai Törvényszék előtt keresetet indított a Szegedi Törvényszék – amelynek a Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság egy szervezeti egysége – ellen azt állítva, hogy a gépjárművezetők ügyeiben eljárt bíróság döntéseivel olyan kárt okozott, amelynek megtérítésére az uniós jog alapján köteles. A kár összege pedig nem más, mint a sofőrökre kiszabott bírságok összege, amelyet a cég érvelése szerint az uniós rendelet alapján közvetlenül csak vele szemben lehetett volna kiszabni.
A Gyulai Törvényszék azt kérdezi az Európai Bíróságtól, hogy a rendelet alapján kiszabható volt-e a járművezetőkre a bírság, illetve hogy az uniós jog megsértésén alapuló kártérítés közvetlenül követelhető-e az állítólagos kárt okozó állami szervtől (a szegedi bíróságtól), vagy a kárigényt a Magyar Állammal szemben kell érvényesíteni.
C-312/14 Banif Plus Bank / 2014. július 1. / Ráckevei Járásbíróság / Devizahitelek
E rendelkezések alapján továbbá, amennyiben a befektetési vállalkozás az így kapott információ alapján úgy ítéli meg, hogy a termék vagy a szolgáltatás nem megfelelő az ügyfél számára, úgy erre az ügyfelet kifejezetten figyelmeztetnie kell.
A Ráckevei Járásbíróság arra is kíváncsi, hogy a devizahitel-szerződések megkötésekor az ügyfél az irányelv befektetővédelmi rendelkezései szerinti tájékoztatásának az elmaradása az ilyen szerződések semmisségét vonja-e maga után.
C-330/14 Szemerey / 2014. július 8. / Gyulai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság / Mezőgazdaság
felhasználásával termeszteni. E célból támogatás iránti kérelmet nyújtott be a magyar hatóságokhoz, amelyhez azonban elmulasztotta csatolni a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal ritka növényfajtákra vonatkozó és az ilyen kérelmeknél szükségesen bemutatandó igazolását. A mulasztás indoka az volt, hogy ezen igazolás kiadásához szükséges az, hogy a hatóság meggyőződhessen arról, hogy az érintett növények termesztése ténylegesen megkezdődött, viszont a vetésre a belvízhelyzet miatt még nem kerülhetett sor. Mivel az igazolás benyújtására nyitva álló határidő lejártáig a gazdálkodó nem tudta elvetni a magokat, így igazolást sem kaphatott, ami miatt a támogatás iránti kérelmét a magyar hatóságok elutasították.
C-356/14 Hunland-Trade / 2014. július 22. / Budapest Környéki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság / Mezőgazdaság
Egy magyar cég az uniós jog alapján export-visszatérítési kérelmet nyújtott be a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalhoz szarvasmarha és marhahús kivitele tekintetében. A kérelmet részben elutasították, mivel az uniós szabályozás a visszatérítés nyújtásához megköveteli, hogy a kivitel tárgyát képező állatok fajtiszta tenyészállatok legyenek, márpedig a Hivatal szerint e követelménynek az exportált szarvasmarhák nem mindegyike felelt meg. Ugyan az exportáló cég rendelkezett a kérdéses állatok fajtiszta származásáról szóló igazolással, azonban ettől függően objektíve megállapítható, hogy azok anyai nagyanyja nem volt fajtiszta.
A Hivatal határozata ellen benyújtott keresetet vizsgáló Budapest Környéki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság azt szeretné megtudni az Európai Bíróságtól, hogy az uniós jog szerint fajtisztának minősül és exporttámogatás alapjául szolgálhat-e egy olyan tenyészállat, amely a származási igazolása alapján ugyan fajtiszta, de ténylegesen mégsem az.
C-366/14 Herrenknecht AG / 2014. július 28. / Budapesti XX., XXI. és XXIII. Kerületi Bíróság / Joghatóság
Egy német cég egy magyar cégnek alagút fúrásához szükséges eszközöket adott bérbe azzal a megállapodással, hogy a bérleti időszak lejárta után a magyar vállalkozás megveszi azokat. A
szerződésben rendelkeztek az abból esetlegesen eredő későbbi jogviták rendezésének módjáról, úgy, hogy a szerződés különböző részelemeinek vonatkozásában különböző bíróságok joghatóságát és különböző országok nemzeti jogának alkalmazhatóságát kötötték ki. Így különösen egyes kérdésekben választott bíróság, másokban pedig a német cég székhelye szerint illetékes német bíróság joghatóságáról rendelkeztek, ez utóbbi esetben fenntartva azonban a német cégnek azt a lehetőséget is, hogy a magyar cég székhelye szerinti magyar bíróság előtt pereljen. Hasonlóképpen, a felek a szerződés egyes pontjaira a német, másokra pedig a svájci jog alkalmazását kötötték ki.
Az üzleti kapcsolatból végül pereskedés lett és ügyet tárgyaló Budapesti XX., XXI. és XXIII. Kerületi Bíróság az Európai Bíróságtól várja annak tisztázását, hogy a joghatóságról szóló uniós rendelet, illetve a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló Római Egyezmény értelmében melyik bíróság rendelkezik joghatósággal a jelen ügy eldöntésére, és hogy e bíróságnak a döntése meghozatalánál melyik ország jogát kell alkalmaznia.
C-409/14 Schenker / 2014. augusztus 28. / Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság / Adózás
Egy vám- és logisztikai szolgáltatások nyújtásával foglalkozó magyar cég négy, az Európai Unión kívülről származó és Ukrajnába szánt dohányszállítmányt vett átmeneti megőrzésbe. A szállítmányok, amelyeket nem szándékoztak az Unió területén forgalomba hozni, a kísérő dokumentumaik szerint leveles dohányt tartalmaztak, amely nem minősül jövedéki terméknek.
A NAV később szúrópróbaszerűen ellenőrizte a dohányszállítmányokat és megállapította, hogy azok nem leveles dohányt, hanem fogyasztásra kész és ezért jövedékiadó-köteles dohányvágatot tartalmaznak. A hibás árumegjelölés miatt a NAV ráadásul a dohányt igazolatlan származású jövedéki terméknek minősítette, és jövedéki bírságot szabott ki a magyar céggel szemben.
A cég azonban vitatja a NAV eljárásának jogszerűségét, mivel álláspontja szerint a hibás árumegjelölés önmagában nem teszi adókötelessé a nem az EU piacára szánt dohányterméket. Az ügyben eljáró Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság arra a kérdésre vár választ az Európai Bíróságtól, hogy a jövedéki adóra vonatkozó uniós szabályok értelmében a hibás árumegjelölés miatt a kérdéses dohányáru igazolatlan eredetűnek, és így jövedékiadó-kötelesnek minősül-e.
C-419/14 WebMindLicenses / 2014. szeptember 8. / Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság / Adózás
A WebMindLicenses a Magyarország egyik leggazdagabb emberének számító Gattyán György
érdekeltségébe tartozó Docler-csoport egyik tagja. Az üzletember 100%-os tulajdonában álló cég az erotikus szolgáltatásokat kínáló livejasmin.com weboldalhoz kapcsolódó know-how-t adott bérbe egy Lalib nevű portugál cégnek.
C-424/14 Balogh / 2014. szeptember 15. / Szekszárdi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság / Adózás
Az ellenőrzés eredményeként a NAV megállapította, hogy az illető adószám nélkül végzett gazdasági tevékenységet, amiért mulasztási bírság megfizetésére kötelezték. A férfi azonban vitatja az adóhatóság határozatát, azt állítva, hogy nem követett el jogsértést.
A NAV viszont úgy véli, hogy az áfára és az adózás rendjére vonatkozó szabályok alapján a férfinek, mint gazdasági tevékenységet folytatónak adószámot kellett volna kérnie. A megbírságolt eladó szerint viszont őt a magyar áfa-szabályok alapján is adómentesség illeti meg, mivel termékértékesítései ellenértékének összege nem haladja meg a 6 000 000 forintot. A magyar áfa-törvény alapján ezen értékhatár alatt adómenetességet – más feltételek teljesülése mellett – akkor lehet kérni, ha a kérelmező előzetesen felszámított adó levonására nem jogosult.
Az ügyet tárgyaló Szekszárdi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság azt szeretné megtudni az Európai Bíróságtól, hogy a magyar áfa-szabályok alapjául szolgáló uniós héa- (hozzáadottérték-adó) irányelv értelmében megkövetelhető-e az adószám kiváltása egy, az adólevonási jog gyakorlására nem jogosult személytől.
C-459/14 Cocaj / 2014. október 3. / Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság / Családegyesítés
Egy uniós irányelv alapján az EU polgárok nem uniós polgár családtagjainak is joga van az Unió területén való huzamos tartózkodásra. Az irányelv értelmében a „családtag” fogalma magában foglalja különösen a házastársat, valamint az élettársat, akivel az uniós polgár egy tagállam jogszabályai alapján létrejött regisztrált élettársi kapcsolatban él, feltéve, hogy a fogadó tagállam jogszabályai a regisztrált élettársi kapcsolatot a házassággal egyenértékűnek tekintik.
Magyarországon bejegyzett élettársi kapcsolatot kizárólag azonos nemű személyek létesíthetnek, akik hazánkban a házasság intézményéből ki vannak zárva. Különböző nemű személyek közjegyző előtt tehetnek élettársi nyilatkozatot, amelynek joghatásai azonban nem azonosak a bejegyzett élettársi kapcsolat joghatásaival. Így különösen, a magyar hatóságok álláspontja szerint egy közjegyző előtt tett élettársi nyilatkozat alapján nem szerezhető meg az irányelv szerinti „családtag” jogállás.
Mindezek miatt a magyar idegenrendészeti hatóságok megtagadták egy olyan koszovói férfi családegyesítés jogcímén történő magyarországi tartózkodásának engedélyezését, aki egy magyar nővel közjegyző előtt tett élettársi nyilatkozatot. A férfi keresete alapján eljáró Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság azt kérdezi az Európai Bíróságtól, hogy az irányelv alapján elismerhető-e „családtagként” a koszovói férfi.
2014. július 17-i végzésében a Bíróság nyilvánvalóan elfogadhatatlanként elutasította a MOL fellebbezését.
A MOL a Bizottság határozatát megtámadta a Törvényszék előtt, amely 2013. november 12-én
meghozott ítéletében megsemmisítette a Bizottság határozatát. A Bizottság a Törvényszék ítéletével szemben fellebbezést nyújtott be az Európai Bíróság előtt.
A Bizottság emellett úgy véli, hogy a SZÉP kártya kibocsátásának feltételei is korlátozzák ezen alapszabadságokat. A brüsszeli szerv szerint e feltételek – legalább 100 000 darab saját kibocsátású készpénz-helyettesítő fizetési eszköz megléte; minden 35 000 főnél több lakosú magyarországi településen való fizikai jelenlét; legalább két éves magyarországi tapasztalat a béren kívüli juttatások igénybevételére szolgáló elektronikus utalványok kibocsátásában; az utolsó üzleti évben legalább 25 000 ilyen utalvány kibocsátása – csak olyan vállalkozások által teljesíthetőek, amelyek korábban már jelen voltak a magyar piacon.
A tárgyalás 2014. november 11-én lesz.
E jogi lehetőség alapján a Székely Nemzeti Tanács két tagja – más személyekkel együtt – európai polgári kezdeményezésre irányuló javaslatot terjesztett a Bizottság elé arra vonatkozóan, hogy „Az Unió kohéziós politikája kezelje kiemelt figyelemmel azokat a régiókat, amelyeket nemzeti, etnikai, vallási, nyelvi sajátosságok különböztetnek meg az őket körülvevő régióktól”. A Bizottság azonban elutasította a kezdeményezés bejegyzését arra hivatkozva, hogy az nyilvánvalóan kívül esik a Bizottság azon hatáskörén, hogy az uniós szerződések végrehajtásához uniós jogi aktusra irányuló javaslatot nyújtson be.
T-646/13 Minority SafePack és társai kontra Bizottság / 2013. november 25. / Európai polgári kezdeményezés
Az Európai Unió Alapjogi Chartája lehetőséget ad az uniós polgároknak arra, hogy petíciót nyújtsanak be az Európai Parlamenthez. Dr. Lomnici Zoltán, a Legfelsőbb Bíróság korábbi elnöke, jelenleg az Emberi Méltóság Tanácsa nevű nemzetközi emberi jogi szervezet vezetője, petíciót nyújtott be – egy másik magánszeméllyel együtt – az Európai Parlamenthez Szlovákia elmarasztalása érdekében. Álláspontjuk szerint ugyanis északi szomszédunk megsértette az uniós jogot azáltal, ahogyan több magyar nemzetiségű szlovák állampolgárt megfosztottak a szlovák állampolgárságától a magyar állampolgárság felvétele miatt. E helyzetre válaszul a petíciójukban azt kérték, hogy az Európai Unió kötelezze Szlovákiát a szerintük fennálló jogsértések megszüntetésére és a bekövetkezett károk enyhítésére.
Az Európai Parlament Petíciós Bizottsága megvizsgálta a petíciót és úgy döntött, hogy azzal majd csak azután fognak érdemben foglalkozni, miután a szlovák alkotmánybíróság is döntést hoz a kérdésben. Ezt be nem várva azonban a Petíciós Bizottság később levette a napirendjéről és irattárba helyezte a petíciót.
2014. szeptember 10-i végzésében a Törvényszék a keresetet elfogadhatatlanként elutasította.
T-13/14 Magyarország kontra Bizottság / 2014. január 7. / Mezőgazdaság
Ezen ügy is a termelői szervezeteknek Magyarország által nyújtott pénzügyi támogatások Unió általi visszatérítéséről szól, ezúttal a 2011-es év és a Közép-Magyarország, Észak és Alföld régiók vonatkozásában. E támogatásokkal kapcsolatban Magyarország 1 716 921 euró megtérítését kéri, míg a Bizottság csak 1 350 998 euró kifizetésére hajlandó. A Bizottságnak a visszatérítésről szóló határozatát Magyarország ezúttal is megtámadta a Törvényszék előtt.
T-453/14 Pannonhalmi Bencés Főapátság kontra Európai Parlament / 2014. június 13. / Petíciós jog
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerint bármely uniós polgár, illetve az Unióban honossággal rendelkező jogi személy petíciót nyújthat be az Európai Parlamenthez az EU tevékenységi területére tartozó és őt közvetlenül érintő ügyben.
E lehetőséggel élve nyújtott be a Pannonhalmi Bencés Főapátság egy petíciót az Európai Parlamenthez. A Főapátság a petícióban abban kérte a Parlament segítségét, hogy közvetítsen a Rusovce-i (Szlovákia) Lónyai-kastély tulajdonjogának kérdésében. E kastély tulajdonjogát 1944-ben a Lónyai-házaspár végrendeletben a Pannonhalmi Főapátságra hagyta, de a későbbi politikai fejlemények miatt a házaspár végakarata nem teljesülhetett. Az ügyben jelenleg a strasbourgi emberi jogi bíróság előtt folyik per. A Főapátság a petícióban kifejezte abbeli aggodalmát is, hogy Szlovákia a 2016-os EU elnökség találkozóit a kastélyban kívánja rendezni, és felhívta a figyelmet ennek politikai és jogi veszélyeire az Európai Unióra nézve.
A petíció megvizsgálását követően a Parlament petíciós bizottsága úgy döntött, hogy annak tárgya nem kapcsolódik az Unió tevékenységi területeihez, és ezért befogadhatatlannak nyilvánította azt, továbbá elrendelte a dokumentum irattárba helyezését. Mivel a Főapátság szerint a petíciós bizottság nem támasztotta alá indokokkal, hogy a petíció tartalma miért nem kapcsolódik az Unió tevékenységi területeihez, ezért a kérdéses döntést megtámadta a Törvényszék előtt.
T-662/14 Magyarország kontra Bizottság / 2014. szeptember 15. / Mezőgazdaság
A mezőgazdasági termelők részére nyújtandó közvetlen uniós támogatások rendszerét szabályozó, az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott rendelet (alaprendelet) felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy végrehajtási aktusokat fogadjon el. Az alaprendelet tartalmazza azoknak az elemeknek és területeknek a felsorolását, amelyek figyelembe vehetőek az ökológiai jelentőségű területek megállapítása során. Az ökológiai jelentőségű területek kijelölésének a célja a mezőgazdasági területek biológiai sokféleségének megőrzése.
Egy, az alaprendelet felhatalmazása alapján elfogadott bizottsági rendelet további részletszabályokat állapít meg az ökológiai területté történő minősítés kritériumainak meghatározását illetően. Ennek keretében a bizottsági rendelet előírja, hogy ásványi műtrágyával vagy növényvédő szerekkel nem kezelt, rövid rotációs idejű sarjerdőként nem ültethetők be nyilvánvalóan nem őshonos fajok.
Magyarország szerint a Bizottság a rendelete elfogadásával túlment az alaprendelet által ráruházott hatáskörökön, és ezért a nem őshonos fajokra vonatkozó korlátozás megsemmisítését kéri a Törvényszéktől.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság


text:
Novemberi Ab-mustra – Többgyermekes nők diákhitele | hírek | Jogi Fórum
2018.12. 4. Jogi Fórum / Sereg András
Az igazságügyi szakértő kirendelése – IV/237/2018.
Az Ab november 27-én megállapította, hogy a Kúria mint felülvizsgálati bíróság Pfv.II.22.216/2017/13. sorszámú végzése, a Fővárosi Törvényszék 50.Pkf.636.303/2017/4. számú másodfokú végzése, valamint a Pesti Központi Kerületi Bíróság 14.Pk.500.172/2017/11. számú elsőfokú végzése alaptörvény-ellenes, ezért azokat megsemmisítette. Az ügy háttere: a részben Spanyolországban, részben Magyarországon élő szülők házassága megromlott, és a magyar anya úgy döntött, hogy négy éves fiával és két éves lányával Magyarországon kíván élni. Az olasz származású apa eljárást indított az anya ellen gyermek jogellenes elvitele miatt. A magyar bíróságok végül úgy döntöttek, hogy az anya a gyermekeket jogellenesen vitte el Spanyolországból. Az anya indítvánnyal fordult az Ab-hoz, a tisztességes eljáráshoz való alapjog sérelmére hivatkozással. Álláspontja szerint a bizonyítási eljárás során a bíróság nem rendelt ki igazságügyi pszichológus szakértőt, nem adott helyt az idősebb gyermek meghallgatására irányuló kérelemnek, és tévesen állapította meg az idősebb gyermek szokásos tartózkodási helyét is. Az Ab megalapozottnak találta az alkotmányjogi panaszt. A testület szerint a bíróságok az igazságügyi szakértő kirendelésére irányuló indítványt értelmezhető indokolás nélkül utasították el, ezzel az anyát lényegében az egyetlen lehetséges bizonyítási eszköz igénybevételétől fosztották meg. A bíróságok nem vizsgálták kellő alapossággal, hogy a visszavitel a gyermekeknek milyen pszichés, vagy testi következményekkel járna. A határozathoz Schanda Balázs és Szabó Marcel párhuzamos indokolást, Czine Ágnes, Dienes-Oehm Egon, Hörcherné Marosi Ildikó, Juhász Imre, Pokol Béla és Salamon László különvéleményt csatolt. (Előadó: Sulyok Tamás)
A földhaszonbérleti szerződések módosítása– 22/2018. (XI. 20.) AB határozat
Az Ab hivatalból eljárva november 13-án megállapította, hogy az Országgyűlés mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenességet idézett elő azáltal, hogy a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (Ptk.) hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről szóló 2013. évi CLXXVII. törvény 22/C. alcímébe foglalt 53/C. §-ában nem határozta meg az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésében szereplő jogállamiság alkotmányos alapértékéből fakadó jogbiztonság követelményének megfelelően a jogszabály rendelkezésén alapuló szerződésátruházás részletszabályait. Ezért a testület felhívta az Országgyűlést, hogy a Ptk. szerinti szabályozással való összhang megteremtése érdekében jogalkotói feladatának 2019. március 31-ig tegyen eleget. Ötvenhat országgyűlési képviselő fordult indítvánnyal az Ab-hoz. Álláspontjuk szerint a jogalkotó a földhaszonbérleti szerződések esetében az azonnali szerződésmódosítás lehetőségének törvényi biztosításával anélkül avatkozik be a már fennálló szerződéses kapcsolatokba, hogy a beavatkozás alkotmányos feltételeinek fennálltát igazolná. Az Ab megállapította, hogy a tartós szerződéses kapcsolatok jogszabály útján történő módosításának feltételeit az igazságügyi miniszter, illetve törvényjavaslat előterjesztője igazolta, és annak indokait megalapozottnak találta. A testület ugyanakkor észlelte, hogy a jogalkotó nem szabályozta az új Ptk. jogintézményeként megjelenő szerződésátruházás részletes szabályait. A szabályozás kialakítása során figyelemmel kell lennie a jogalkotónak a szerződésmódosítástól való elhatárolás kérdésére, valamint a nováció mint jogi konstrukció jogi természetének a meghatározására. A határozathoz Czine Ágnes, Hörcherné Marosi Ildikó, Pokol Béla, Stumpf István és Szalay Péter különvéleményt csatolt. (Előadó: Sulyok Tamás)
A rokkantsági ellátások – 21/2018. (XI. 14.) AB határozat
Az Ab – hivatalból eljárva – november 6-án megállapította, hogy az Országgyűlés nemzetközi szerződésből származó jogalkotói feladat elmulasztását valósította meg azáltal, hogy a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény 12. § (1) bekezdés a) pontját a törvény 33/A. § (1) bekezdés a) pontja alá tartozó esetekben oly módon rendelte alkalmazni, hogy ezzel egyidejűleg nem alkotott olyan szabályokat, melyek lehetővé teszik az ellátás összegének meghatározása során az ellátásra jogosultak élethelyzetét érdemben meghatározó tényleges fizikai állapota javulásának mértéke, illetőleg a 2012. január 1-jét megelőzően megállapított ellátás összege figyelembevételét. Az Ab ezért felhívta az Országgyűlést, hogy jogalkotói feladatának 2019. március 31-ig tegyen eleget. Az alkotmánybírák emellett alkotmányos követelményként megállapították, hogy a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény 33/A. § (1) bekezdés a) pontjának „– az állapotjavulás kivételével –” szövegrésze kizárólag azon ellátásra jogosultak esetén alkalmazható, akiknek nem csak a jogszabályok szerinti kategóriák és értékek alapján meghatározott jogi értelemben vett állapota, hanem az élethelyzetét érdemben meghatározó tényleges fizikai állapota is kedvezően változott. Az ügy háttere: az alapügy felperese 2011. december 31-ig rokkantsági nyugdíjat kapott, de az új szabályozásnak megfelelően lefolytatott felülvizsgálat eredményeként állapotában javulás következett be, és ellátásának összege a korábbi rokkantsági nyugdíjának kevesebb, mint a felére csökkent. Az ügy egészen a Kúriáig jutott, amely kezdeményezte az Ab-n a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól szóló törvény Emberi Jogok Európai Egyezményébe, mint nemzetközi szerződésbe ütközésének vizsgálatát. Az Ab az indítványt ugyan elutasította, ugyanakkor hivatalból eljárva megállapította a nemzetközi szerződésből származó jogalkotói feladat elmulasztását. A határozathoz Czine Ágnes és Stumpf István párhuzamos indokolást, Dienes-Oehm Egon, Juhász Imre, Pokol Béla, Salamon László, Szívós Mária és Varga Zs. András különvéleményt csatolt. Stumpf István párhuzamos indokolásában úgy vélte, hogy a döntés nyilvánosság előtti alátámasztására hivatott érvelés nélkül a határozatukban szereplő értelmezés ex cathedra kijelentésnek minősül, kifelé az önhatalmú és parttalan jogászkodás látszatát keltheti. Dienes-Oehm Egon különvéleményében, amelyhez Juhász Imre és Szívós Mária is csatlakozott, kiemelte: az Ab a „nemzetközi szerződésből származó jogalkotói feladat elmulasztása” eufemisztikus megfogalmazásával egybemossa a nemzetközi szerződésbe ütközést az alkotmányellenességgel, jóllehet azok automatikusan nem azonosíthatók. Pokol Béla azt kifogásolta, hogy az ügy eldöntésénél bevonták a strasbourgi Emberi Jogi Bíróság (EJEB) döntését. Szerinte „az EJEB működésének utóbbi időben nyilvánosságra került alapvető problémája, miszerint az EJEB döntéseit ténylegesen nem az arra illetékes bírói tanácsok formálják ki az Európai Emberi Jogi Szerződés alapulvételével, hanem egy, az évek alatt kialakult kb. 300 fős emberjogászi apparátus a bírák függetlenségének legelemibb hiánya mellett”. Varga Zs. András elvi okból nem támogatta a határozat elfogadását. Mint írta: „az Alkotmánybíróság nem fogadhatja el azt a koncepciót, amely szerint az EJEB egyedi ügyben hozott, egy tagállam részéről jogsértést megállapító döntésében kifejtett értelmezés – még ha nyilván autentikus is – azt jelentené, hogy a tagállami jog megsérti az EJEB döntése alapjául szolgáló Egyezményt (mint nemzetközi jogi jogforrást). Ez ugyanis az EJEB számára korlátlan jogkiterjesztést lehetővé tevő, jogalkotó sőt, kormányzati hatalmat biztosítana. Ennek elfogadása pedig ellentétes a jogállamisággal és az Alaptörvénnyel is.” (Előadó: Szabó Marcel)
Az Alkotmánybíróság nyilvános ülése 2017 október 17-dikén - Fotó: Szigetváry Zsolt / MTI
A haszonbérleti szerződés jóváhagyása – 20/2018. (XI. 14.) AB határozat
Az Ab november 6-án megsemmisítette a Kúria Kfv.II.37.800/2016/9. számú ítéletét, emellett a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény 53. § (1) bekezdés d) pont dc) alpontjával kapcsolatban az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdéséből fakadó alkotmányos követelményként megállapította, hogy a rendelkezés hatályba lépését – 2014. január 1-jét – követően jogerősen kiszabott földvédelmi bírság esetén kell a haszonbérleti szerződés jóváhagyását az adott rendelkezés értelmében megtagadni. Az ügy háttere: az indítványozó hat haszonbérleti szerződését hosszabbította meg, és kérte a szerződésmódosítás jóváhagyását. A járási földhivatal megtagadta jóváhagyását, mert az indítványozót a körzeti földhivatal földvédelmi bírság fizetésére kötelezte. Az indítványozó keresetet terjesztett elő a határozatok bíróság általi felülvizsgálata iránt, ám az eljárás végén a felülvizsgálati kérelem alapján eljáró Kúria elutasította a keresetet. Az Ab az alkotmányjogi panasz alapján megállapította: a visszaható hatályú jogalkotás tilalmába ütközött az a bírói értelmezés, amely szerint nem lehetett a szabályozást akként értelmezni, hogy kizárólag a vizsgált rendelkezés hatályba lépését követően kiszabott földvédelmi bírság eredményezze az újonnan bevezetett joghátrány alkalmazását, a haszonbérleti szerződés hatósági jóváhagyásának megtagadását. A határozathoz Czine Ágnes és Salamon László különvéleményt csatolt. (Előadó: Stumpf István)
A biztonsági szakvélemény hatása – 19/2018. (XI. 12.) AB határozat
Az Ab november 6-án megállapította, hogy a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 72/D. § (13) és (14) bekezdései, valamint a 71. § (4) bekezdése és 72/B. § (8) bekezdése alaptörvény-ellenes, ezért azokat 2019. március 31-i hatállyal megsemmisítette. Az ügy a legfőbb ügyész utólagos normakontroll indítványa alapján indult. Az indítványozó szerint a szabályozás nem tartalmazza azt a szempontrendszert, amely a legfőbb ügyész mozgásterét behatárolhatná abban a tekintetben, hogy a nemzetbiztonsági ellenőrzés alapjául szolgáló jogviszonyt a megállapított biztonsági kockázat ellenére mégis fenntartsa. A minden támpontot nélkülöző és ellenőrizhetetlen, parttalan mérlegelési jogkör álláspontja szerint nem felel meg a világos és egyértelmű normatartalom követelményének. Az Ab az indítványt megalapozottnak találta. A nemzetbiztonsági szolgálatok által végzett nemzetbiztonsági ellenőrzés célja annak vizsgálata, hogy az állami élet és a nemzetgazdaság jogszerű működéséhez szükséges, illetve a nemzetközi kötelezettségvállalásokból fakadó biztonsági feltételekkel összefüggésben, a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személlyel kapcsolatosan nemzetbiztonsági kockázat megállapítható-e. Az indítvánnyal támadott, a nemzetbiztonsági ellenőrzés jogorvoslatával kapcsolatos jelenleg hatályos szabályozás a korábbi jogorvoslati formák elegyét alkotja: több fokú ugyan a jogorvoslati rendszer, de azzal a megkötéssel, hogy az eljáró bíróság csak a szakvélemény kiadásának alapjául szolgáló eljárás jogszerűségét vizsgálhatja. A kockázati tényezőt feltáró szakvélemény alapján a munkáltatói jogkör gyakorlója – a kezdeményező szerv vezetője – mérlegeli, hogy a jelöltet nem alkalmazza, a beosztásban lévőt felmenti a fontos és bizalmas munkakör betöltése alól, és más beosztásba helyezi, vagy a kockázati tényező ismeretében is alkalmazza fontos és bizalmas munkakörben. A biztonsági szakvéleményben foglaltakat az ellenőrzött személy érdemben (azok tényszerűségét, valódiságát stb.) csak a főigazgató útján a miniszternél, majd a bizottságnál támadhatja meg. Önmagában a bírói út igénybevételének formális biztosítása nem elegendő az eljárási garanciák teljesedéséhez. A szerint a biztonsági szakvélemény hatása jelentős és lényegesen befolyásolja az ellenőrzött személy helyzetét, jelen ügyben az ügyészek alkotmányos státuszát. Alkotmányos csak az a jogorvoslati megoldás lehet, melynek terjedelme ehhez igazodni tud, és képes a nemzetbiztonsági szakvélemény és a döntés által okozott sérelem orvoslására, valódi és hatékony külső kontroll, bírói jogvédelem biztosításával. A határozathoz Pokol Béla, Salamon László és Szívós Mária különvéleményt csatolt. (Előadó: Szalay Péter)
Az adásvételi szerződés jóváhagyása – 18/2018. (XI. 12.) AB határozat
Az Ab november 6-án megsemmisítette a Budapest Környéki Törvényszék 24.Kf.20.623/2016/3. számú ítéletét, emellett a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény 27. § (2) bekezdés b) pont bb) alpontjával kapcsolatban az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdéséből fakadó alkotmányos követelményként megállapította, hogy e rendelkezés hatálybalépését – 2014. május 1-jét – követően jogerősen kiszabott földvédelmi bírság esetén kell az adásvételi szerződés jóváhagyását az adott rendelkezés értelmében megtagadni. Az ügy háttere: az indítványozó kérelmet nyújtott be a járási földhivatalhoz, amelyben kérte a saját és felesége tulajdonában álló, szántó művelési ágú termőföld ingatlan végleges más célú hasznosításának engedélyezését fedett trágyatároló kialakítása céljából, azonban ennek építését korábban a hatóság engedélye nélkül megkezdte. A járási hivatal hozzájárult a szántó végleges más célú hasznosításának folytatásához, egyidejűleg a termőföld engedély nélküli igénybevétele miatt földvédelmi bírság megfizetésére kötelezte az indítványozót. Az indítványozó ezt követően vevőként adásvételi szerződést kötött egy szántó művelési ágú ingatlanra. A Pest Megyei Kormányhivatal az adásvételi szerződés hatósági jóváhagyását megtagadta, majd az első és másodfokú bíróság az indítványozó keresetét elutasította. Az Ab az alkotmányjogi panasz alapján megállapította: a visszaható hatályú jogalkotás tilalmába ütközött az a bírói jogértelmezés, amely szerint nem lehetett a szabályozást akként értelmezni, hogy kizárólag a vizsgált rendelkezés hatályba lépését követően kiszabott földvédelmi bírság eredményezze az újonnan bevezetett joghátrány alkalmazását, az adásvételi szerződés hatósági jóváhagyásának megtagadását. A határozathoz Czine Ágnes és Salamon László különvéleményt csatolt. (Előadó: Stumpf István)
Az összbüntetés nem csak jogtechnikai intézmény – 3360/2018. (XI. 28.) AB határozat
Az Ab tanácsa november 20-án elutasította a Fővárosi Ítélőtábla 2.Beüf.10.243/2017/3. számú végzése ellen irányuló alkotmányjogi panaszt. Az ügy háttere: az indítványozó a három büntetését érintően terjesztett elő összbüntetésbe foglalás iránti kérelmet. Előadása szerint az alapjogi sérelme abból fakad, hogy ugyan mindhárom, az összbüntetési kérelemmel érintett ítélete a régi Btk. rendelkezésein alapul, az összbüntetésbe foglaláskor mégis az új Btk. előírásait kellett vele szemben alkalmazni, így elesett az összbüntetés lehetőségétől. Az Ab nem találta megalapozottnak az indítványt. A határozat indokolása szerint az összbüntetés nem tekinthető csupán jogtechnikai intézménynek, hanem bírói mérlegelés eredményeként meghatározott büntetéskiszabás. A konkrét esetben a visszaható hatály tilalmának a megsértésével az indítványozónak okozott sérelem az új büntetőeljárásról szóló törvény és a régi Btk. szabályainak az együttes alkalmazásával orvosolható, amennyiben az összbüntetésbe foglalás egyéb törvényi feltételei az esetében fennállnak, és erre figyelemmel az Ab nem tartotta indokoltnak a támadott végzés. (Előadó: Czine Ágnes)
A visszaható hatály tilalmának megsértése – 3361/2018. (XI. 28.) AB határozat
Az Ab tanácsa november 20-án elutasította a Fővárosi Ítélőtábla Katonai Tanácsa 6.Kbkf.10.044/2016/5. számú végzése ellen irányuló alkotmányjogi panaszt. Az Ab megszüntette a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény hatálybalépéséhez kapcsolódó átmeneti rendelkezésekről és egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi CCXXIII. törvény 3. §-a alaptörvény-ellenességének a megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz tárgyában folytatott eljárást. Az ügy háttere: az indítványozó részletesen bemutatta, hogy az összbüntetésnek az új Btk.-ban rögzített szabályai miért hátrányosabbak az érintettekre nézve, mint a régi Btk. összbüntetési szabályai. Az Ab az indítványt nem találta megalapozottnak. A konkrét esetben a visszaható hatály tilalmának a megsértésével az indítványozónak okozott sérelem az új büntetőeljárásról szóló törvény és a régi Btk. szabályainak az együttes alkalmazásával orvosolható, amennyiben az összbüntetésbe foglalás egyéb törvényi feltételei az esetében fennállnak. (Előadó: Czine Ágnes)
Az összbüntetés nem csak matematikai művelet – 3362/2018. (XI. 28.) AB határozat
Az Ab tanácsa november 20-án elutasította a Fővárosi Ítélőtábla 2.Beüf.10.878/2016/4. számú végzése ellen irányuló alkotmányjogi panaszt. Az Ab megszüntette a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény hatálybalépéséhez kapcsolódó átmeneti rendelkezésekről és egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi CCXXIII. törvény 3. §-a ellen irányuló alkotmányjogi panasz tárgyában az eljárást. Az ügy háttere: az indítványozónak az összbüntetésbe foglalás iránti indítvánnyal érintett ítéletei közül az egyik az új Btk. hatálybalépést követően emelkedett jogerőre. Ennek megfelelően az összbüntetésbe foglalásra az új Btk. szabályai voltak az irányadók. Az indítványozó álláspontja szerint a támadott szabályozás nem áll összhangban az Alaptörvényben rögzített jogállamiság elvével, valamint azzal, hogy senkit sem lehet olyan jogszabályi rendelkezés alapján büntetéssel sújtani, amely a cselekmény elkövetésekor még nem volt hatályos. Az Ab az indítványt nem találta megalapozottnak. A határozat indokolása szerint a büntetéskiszabás és nem csupán matematikai művelet az összbüntetésbe foglalás, hiszen az összbüntetésben határozza meg a bíróság azt a jogkövetkezményt, amelyet az elítélten ténylegesen végrehajtanak. Ezen felül az összbüntetés tartama vitathatatlanul bírói mérlegelés kérdése. A konkrét esetben a visszaható hatály tilalmának a megsértésével az indítványozónak okozott sérelem az új büntetőeljárásról szóló törvény és a régi Btk. szabályainak az együttes alkalmazásával orvosolható, amennyiben az összbüntetésbe foglalás egyéb törvényi feltételei az esetében fennállnak. (Előadó: Czine Ágnes)
Az egyházi fenntartói jogállás – IV/1632/2015
Az Ab tanácsa november 27-én elutasította a Kúria Kfv.II.37.649/2014/7. számú ítélete, valamint a Gyulai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 4.K.27.295/2013/10. számú ítélete ellen irányuló alkotmányjogi panaszt. Az ügy háttere: az indítványozó 2012 előtt nyilvántartásba vett egyházként működött. Az indítványozó kérelmet terjesztett elő az általa fenntartott idősek otthona működési engedélyében az „egyházi fenntartó” fenntartói típus visszaállítása érdekében. Érvelése szerint egyházi jogállását egy korábbi alkotmánybírósági határozat alapján nem veszítette el, ezért az általa nyújtott szociális ellátásokat az egyházi fenntartókra vonatkozó szabályok szerint kell a finanszírozási rendszerbe befogadni. Az indítványozó kérelmét az elsőfokú és a másodfokú hatóság, majd a felülvizsgálati kérelmét a közigazgatási bíróság is elutasította, mert az indítványozó nem szerepelt a miniszter által vezetett egyházi nyilvántartásban. A Kúria a felülvizsgálati eljárás során az ítéletet hatályában fenntartotta. Az Ab nem találta megalapozottnak az alkotmányjogi panaszt. Az indítványozó nem adott elő az Alaptörvény módosult rendelkezéseire vonatkozó érvelést, nem jelölt meg olyan alkotmányos indokot, amely alapján a Kúriának, illetve a közigazgatási bíróságnak az ítéletbe foglaltaktól eltérően kellett volna értelmeznie a vonatkozó szabályokat. Az Ab ugyanakkor rámutatott, hogy az indítványozó jogállásával összefüggő sérelmek orvosolása nem minden esetben oldható meg jogalkalmazói szinten. A mulasztást kiküszöbölő törvényhozás során az Országgyűlés feladata lesz, hogy az érintett szervezetek jogállását általánosságban és az ágazati törvényekre is kiterjedően olyan módon rendezze, hogy ne kerüljenek indokolatlanul hátrányos helyzetbe. (Előadó: Stumpf István)
A további gyermekvállalás ösztönzése – 3363/2018. (XI. 28.) AB határozat
Az Ab tanácsa november 20-án elutasította a hallgatói hitelrendszerről szóló 1/2012. (I. 20.) Korm. rendelet 34/D. § (2) bekezdése ellen irányuló alkotmányjogi panaszt. A jogi képviselő nélkül eljáró indítványozó szerint gyermektámogatást csak azon hiteltartozással rendelkező, két- vagy többgyermekes nők vehetik igénybe, akiknek egyik gyermeke 2017. december 31-ét követően született meg vagy került örökbefogadásra. Álláspontja szerint a támadott rendelkezés azonos nemű jogalanyok között tesz igazolható ok nélkül megkülönböztetést, és indokolatlanul zárja ki a kedvezmény igénybevételéből azokat a nőket, akik a jogszabályi rendelkezés hatályba lépése előtt szültek két vagy három gyermeket. Az Ab nem találta megalapozottnak az indítványt. A határozat indokolása szerint személyek közötti, alkotmánysértő hátrányos megkülönböztetés akkor állapítható meg, ha valamely személyt vagy embercsoportot más, azonos helyzetben lévő személyekkel vagy csoporttal történt összehasonlításban kezelnek hátrányosabb módon. A megkülönböztetés pedig akkor alkotmányellenes, ha a jogszabály a szabályozás szempontjából azonos csoportba tartozó jogalanyok között tesz különbséget anélkül, hogy annak alkotmányos indoka lenne. A szabályozás hatálybalépésekor a Diákhitel Központ Zrt.-vel szemben fennálló hallgatói hiteltartozással rendelkező, két- vagy többgyermekes nők homogén csoportot képeznek. A szabályozás kétségtelenül hátrányosan érinti azon hallgatói hiteltartozással rendelkező két- vagy többgyermekes nőket, akiknek a gyermekei 2018. január 1-jét megelőzően születtek meg vagy kerültek örökbefogadásra. Az Ab szerint azonban az intézkedés fő célja nem a már korábban megszületetett vagy örökbefogadott gyermekek nevelésével kapcsolatos költségek utólagos elismerése, hanem a további gyermekvállalás ösztönzése. Ezért a megkülönböztetés nem tekinthető önkényesnek. (Előadó: Szabó Marcel)

matches: Kúria bíróság Bíróság bíróság Bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria Bíróság bíróság Kúria


⭐Szám: 09/2/1110-6/2014/PL KIR HAT. Tárgy: Gróf Tisza István Kórház tűzvédelmi bírság ügye
Download "Szám: 09/2/1110-6/2014/PL KIR HAT. Tárgy: Gróf Tisza István Kórház tűzvédelmi bírság ügye"
1 Szám: 09/2/1110-6/2014/PL KIR HAT. Tárgy: Gróf Tisza István Kórház tűzvédelmi bírság ügye H A T Á R O Z A T A Gróf Tisza István Kórházat (4100 Berettyóújfalu, Orbán Balázs tér 1.) a október 30-án a 4100 Berettyóújfalu, Orbán Balázs tér 1. szám alatti Gróf Tisza István Kórház területén keletkezett tűzeset és a tűzesetet követően november 17-én megtartott tűzvédelmi ellenőrzésen és az eljárás során tapasztaltak miatt, az alábbiakra kötelezem: 1. A létesítmény területén kialakított automatikus tűzjelző berendezés érzékelőinek letakarása csak a szükséges ellensúlyozó intézkedések megtétele után lehetséges. 2. A munkálatok megkezdése előtt a zóna kiiktatásának és visszaállításának körülményeit, annak felelősségi körét, az ellensúlyozó intézkedéseket rögzíteni kell a Tűzvédelmi Szabályzatban, valamint az üzemszünetet a tűzoltósági ügyeletre be kell jelenteni. Határidő: A határozat kézhezvételétől számított 20 napon belül, majd folyamatosan. Valamint, a tűzvédelmi ellenőrzésen és az eljárás során tapasztaltak miatt, azaz négyszázezer forint tűzvédelmi bírság megfizetésére kötelezem. A pénzbírságot a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság számú bankszámlájára jelen határozatom jogerőre emelkedésétől számított 30 napon belül fizetheti meg késedelmi pótlék mentesen. A határozat jogerőssé válik, ha ellene nem fellebbeznek és a fellebbezési határidő letelik, illetve a fellebbezés lehetőségéről lemondtak, vagy a fellebbezést visszavonták. A befizetés során az átutalás közlemény rovatában fel kell tüntetni a tűzvédelmi bírság szöveget, a határozat számát (09/2/1110-6/2014/PL KIR HAT.) és a bírságfizetésre kötelezett nevét. A késedelmi pótlék mértéke minden naptári nap után a felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének 365-öd része. A késedelmi pótlékot a teljesítési határidő utolsó napját követő naptól kell felszámítani. A késedelmesen megfizetett késedelmi pótlék után nem számítható fel késedelmi pótlék. Határidőben történő önkéntes teljesítés hiányában elrendelem a tűzvédelmi bírság és a késedelmi kamat adók módjára történő behajtását. Felhívom a figyelmét, hogy a tűzvédelmi bírság megfizetése nem mentesít a büntetőjogi, illetve a polgári jogi felelősség, valamint a tűzvédelmi bírság kiszabására okot adó szabálytalanság megszüntetésének kötelezettsége alól. Az eljárás során ügyfelet terhelő eljárási költség nem merült fel. A határozat ellen, annak közlésétől számított 15 napon belül, a Hajdú-Bihar Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Igazgatójához címzett, a hatóságomhoz benyújtandó, ,- Ft értékű illetékbélyeggel ellátott fellebbezéssel lehet élni. 12 Ha a fellebbezésnek megfelelően az elsőfokú hatóság a döntést nem módosítja, vagy nem vonja vissza, a fellebbezésről az annak elbírálására jogosult Hajdú-Bihar Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság dönt. A másodfokú döntést hozó hatóság a sérelmezett döntést, valamint az azt megelőző eljárást megvizsgálja, ennek során nincs kötve a fellebbezésben foglaltakhoz. A másodfokú döntést hozó hatóság a döntést helybenhagyja, megváltoztatja vagy megsemmisíti. I N D O K O L Á S október 30-án a járó beteg ellátására szolgáló rendelőintézeti épület I. emeletén tűz keletkezett. A röntgen folyosó belgyógyászat felőli végénél egy kb.: 50 x 50 centiméteres lámpa armatúra égett. A tűz közelében lévő 2/23-as és 2/24-es füstérzékelőre gumikesztyű volt ráhúzva. A fentiek miatt hatóságunk I. fokú hatósági eljárást indított. Az eljárás keretein belül tűzvédelmi célellenőrzést tartottunk a kórház fent említett részén. Az ellenőrzött részéről az ellenőrzésen a meghatalmazással rendelkező és..vett részt. A meghatalmazottal meghallgatási jegyzőkönyvet vettünk fel, amelyben az alábbiakat nyilatkozta: 2014 márciusában kezdődtek felújítási munkálatok az első emeleti mikrobiológiai laborban. A felújítás során több helyiségből egy nagyobb helyiséget alakítanak ki, amely CT helyiség lesz. Az átalakítás területén lévő tűzjelző érzékelők 2014 márciusa óta letakarásra kerültek, amely a karbantartási naplóban rögzítésre kerültek. A beruházás saját erőből valósult meg, a munkálatokat a kórház (műszaki osztály) dolgozói végezték. A tűzeset helyszínén. a folyosón nem voltak munkálatok, a felújítással érintett helyiségből nyíló folyosó két legközelebbi érzékelőjén volt felhelyezve gumikesztyű, amelyet nem a műszaki osztály dolgozói tettek fel. Az armatúra trafója a felújítási munkálatoktól függetlenül gyulladt ki. Az érzékelő, amelyen a gumikesztyű volt felhelyezve rendesen bejelzett, de mivel ez még a régi ben létesített rendszer, az a portaszolgálatra jelzett és onnan telefonáltak a tűzoltóságra. Ezt követően a tűzriadó tervben foglaltaknak megfelelően jártak el. A tűzesetet követően a világítótestet eltávolították, majd a vezetékeket leszigetelték. A rendszer karbantartója a Kontroll-Sec Kft. karbantartója másnap kijött a helyszínre, aki a rendszert átvizsgálta. Az üzemeltetési és karbantartási naplóban külön hely nincs kialakítva a rendkívüli felülvizsgálatoknak és karbantartásoknak, ezért a napló átalakítása folyamatban van. Nincs információm a gumikesztyűt ki rakhatta fel az érzékelőre. A kórház (műszaki osztály) dolgozóinak tűzvédelmi oktatása megtörtént. November végével befejeződnek a munkálatok és a tűzjelző érzékelőkről is levételre kerülnek a védőburkolatok. Az ellenőrzés során az aktuális tűzjelző berendezés üzemeltetési és karbantartási naplójáról fénymásolatot készítettünk. A naplóban nincsenek külön lapok a rendkívüli felülvizsgálat és karbantartás ledokumentálására, így azok rögzítésre sem kerültek. A rendszeres felülvizsgálat és karbantartás alapján án bejegyzés került rögzítésre, amelyben a Kontroll-Sec Kft. karbantartója:. (aki érvényes tűzvédelmi szakvizsga bizonyítvánnyal rendelkezik) lenyilatkozza a tűz- és hibaátjelző berendezés ellenőrzése során tapasztaltaknál: A labornál átalakítás folyik, az érzékelők sem letakarva, sem kiiktatva nem lettek. Felém nem jelezték előre. A rendszeres karbantartási tevékenység leírásánál: A labornál az átalakításnál az érzékelők kitakarítva, kupakkal ellátva a felújítás idejére. A napló végében található feljegyzések oldalon án bejegyzést tett az alábbiak alapján: Kérem, javaslom a beépített tűzjelző berendezés üzemeltetési és karbantartási napló 23 rendkívüli felülvizsgálati és karbantartási lap bővítésével, mert az ezekre tett intézkedéseket nincsen hová írnom, jelenleg a feljegyzésekhez írom, de a hely nem elég és nem hivatalos. Az eljárás során az alábbiakat állapítottam meg: 1./ Az üzemeltetési és karbantartási naplóban a napi ellenőrzések adata az ellenőrzés napjáig folyamatosan vezetve vannak. Az események adatai szintén vezetve vannak. A havonkénti ellenőrzések november hónapig vezetve vannak. A negyedéves ellenőrzések szintén vezetve van. A rendszeres felülvizsgálat és karbantartás október hónapban megtörtént. Az ügyfél november 18-án hiánypótlásként megküldte a tűzesetet követőn készített rendkívüli felülvizsgálat és karbantartás elvégzését igazoló dokumentációt az üzemeltetési és karbantartási naplóból. A kórház Tűzvédelmi Szabályzatának mellékleteként becsatolt tűzveszélyességi osztályba sorolás alapján a vizsgált rendelő, röntgen és labor helyiségek egy tűzszakaszt képeznek, amelyek alapterülete 3127 m². 2./ Hiányosságként állapítom meg, hogy az átalakítás helyszínén az érzékelőket letakarták, valamint a Tűzvédelmi Szabályzatban nincs rögzítve a zóna kiiktatásának és visszaállításának körülményei, annak felelősségi köre, az ellensúlyozó intézkedések, valamint az üzemszünetet a tűzoltósági ügyeletnek nem lett jelezve. A megállapításokkal kapcsolatban az ügyfél meghatalmazottja a helyszínen nyilatkozatot tett, a jegyzőkönyvben leírtakkal egyetért. A munkaterületen kívül található két érzékelőre a műszaki osztály dolgozói nem helyezték el a gumikesztyűket, erre utasítást nem adott. A beépített tűzjelző berendezés üzemeltetési és karbantartási naplónak módosítása, amely már tartalmazza a rendkívüli meghibásodás rögzítésére szükséges oldalakat, folyamatban van. Az eljárás során megállapított hiányosságokkal az alábbiakat sértették meg: A tűz elleni védekezésről, műszaki mentésről és tűzoltóságról szóló évi XXXI. Törvény 18. (1) A gazdálkodó tevékenységet folytató magánszemélyeknek, jogi személyeknek, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezeteknek a létesítmények, az építmények, a technológiai rendszerek megvalósításával, üzemeltetésével, fejlesztésével összhangban gondoskodniuk kell a jogszabályokban meghatározott tűzvédelmi követelmények megtartásáról, valamint a tevékenységi körükkel kapcsolatos veszélyhelyzetek megelőzésének és elhárításának feltételeiről. (2) Az (1) bekezdésben felsoroltak kötelesek a) a közvetlen tűzvédelmüket szolgáló jogszabályban, hatósági határozatban előírt tűzvédelmi berendezést, készüléket, felszerelést, technikai eszközt állandóan üzemképes állapotban tartani, időszaki ellenőrzésükről, valamint az oltóvíz és egyéb oltóanyagok biztosításáról gondoskodni; A tűzvédelmi szabályzat készítéséről szóló 30/1996. (XII. 6.) BM rendelet 2. (1) A Szabályzatot a tűzvédelmi helyzetre kiható változás esetén úgy kell átdolgozni, hogy az naprakész legyen. Az Országos Tűzvédelmi Szabályzatról szóló 28/2011. (IX.6.) BM rendelet (továbbiakban OTSZ) 204. (2) A téves riasztások elkerülése érdekében az érzékelők tűzjellemzőjére hasonlító hatás idejére az adott zóna, vagy zónák kiiktatása, akkor lehetséges, ha a) a kiiktatott zóna csak a téves riasztást okozó hatás helyiségében lévő automatikus érzékelők működését korlátozza, b) a kiiktatott zóna a téves riasztást okozó hatás helyiségében lévő kézi jelzésadók működését nem korlátozza, 34 c) a berendezés műszaki kialakítását ismerő szakemberrel a zóna kiiktatás körülményei egyeztetve vannak, olyan módon, hogy az a létesítéssel, karbantartással, felülvizsgálattal összefüggő jogokat, kötelezettségeket ne sértsen, és d) a zóna kiiktatásának és visszaállításának körülményei, annak felelősségi köre, az ellensúlyozó intézkedések a Tűzvédelmi Szabályzatban rögzítve vannak. (3) A felügyelet kiegészítésére szolgáló tűz- és hibaátjelző berendezés tervszerű (átalakítás, felújítás, bővítés miatt történő) részleges vagy teljes üzemszünetét abban az esetben kell jelezni a tűzoltósági ügyeletnek, ha az meghaladja a 8 óra időtartamot. (4) A bejelentésnek tartalmazza az üzemszünet kezdetét és végét, a védelemből kieső területek leírását (szükség esetén rajzát) és a kockázat ellensúlyozására teendő intézkedéseket, valamint az ennek végrehajtásáért felelős személyek nevét. (5) A felügyelet kiváltására szolgáló tűz- és hibaátjelző berendezés meghibásodásának, tervszerű leállításának idejére felügyeletet kell biztosítani. A tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezetekről, valamint a tűzvédelmi bírságról és a tűzvédelemmel foglalkozók kötelező élet- és balesetbiztosításáról szóló 259/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 7. (1) bekezdése alapján A tűzvédelmi hatóság az 1. mellékletben megjelölt szabálytalanság esetén az ott rögzített mértékben tűzvédelmi bírságot szabhat ki. Az 1. mellékletben foglalt táblázat 1-8., a), , , 29., 30. és 36. sorában rögzített szabálytalanságok esetén a tűzvédelmi bírság kiszabása kötelező. A bírság összegét a következők alapján állapítottam meg: 1. melléklet a 259/2011. (XII. 7.) Korm. rendelethez Tűzvédelmi szabálytalanság Tűzvédelmi bírság legkisebb mértéke /Ft/ Tűzvédelmi bírság legnagyobb mértéke /Ft/ 17. Jogszabály vagy hatóság által előírt beépített tűzjelző vagy tűzoltó berendezés készenlétben tartásának, karbantartásának, felülvizsgálatának hiánya, működésének akadályozása, ha a védett tér a) legfeljebb 100 m 2 alapterületű: /rendszer /rendszer b) m 2 alapterületű: /rendszer /rendszer c) 500 m 2 feletti alapterületű: /rendszer /rendszer Ezen tűzvédelmi szabálytalanságért Ft-tól Ft-ig terjed a tűzvédelmi bírság mértéke és a kiszabása kötelező, jelen esetben a minimum: Ft, azaz négyszázezer forintban határozom meg. 31. Ha a külön jogszabályban kötelezettek tűzvédelmi szabályzatából jogszabályban előírt kötelező tartalmi elem hiányzik, vagy a tűzvédelmi helyzetre kiható változást nem tartalmazza Ezen tűzvédelmi szabálytalanságért Ft-tól Ft-ig terjed a tűzvédelmi bírság mértéke. 45 A bírság kiszabása a Korm. rendelet 7. alapján nem kötelező, így mivel az Tűzvédelmi Szabályzat kiegészítése megtörtént, amely hatóságomnak megküldésre került, a bírság kiszabásának mellőzése mellett döntöttem. Az összeg meghatározásánál enyhítő körülményként figyelembe vettem, hogy a tűzjelző berendezés üzemeltetési és karbantartási naplójában rögzítésre került az érzékelők letakarásának ténye. Súlyosbító körülményt nem vettem figyelembe. A fentiek alapján Ft,- azaz négyszázezer forint tűzvédelmi bírságot szabtam ki. A késedelmi kamat mértékét, valamint a tűzvédelmi bírság és a késedelmi kamat adók módjára történő behajtását a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló évi XXXI. törvény 43. (3) bekezdése határozza meg, illetve biztosítja. A Korm. rendelet 9. (4) bekezdése alapján a tűzvédelmi bírság kiszabására irányuló eljárás a hatóságnak a jogsértésről való tudomásszerzésétől számított három hónapon belül, de legkésőbb a jogsértés bekövetkezését követő egy éven belül indítható meg. Ha a jogsértő magatartás folyamatos, a határidő a magatartás abbahagyásakor kezdődik. Ha a jogsértő magatartás azzal valósul meg, hogy valamely helyzetet vagy állapotot nem szüntetnek meg, a határidő mindaddig nem kezdődik el, amíg ez a helyzet vagy állapot fennáll. A rendelkezésre álló adatok alapján pontosan nem megállapítható, hogy a jogsértés mióta áll fenn, a hatóság október 30-án szerzett tudomást róla. Döntésem a fenti jogszabályhelyeken alapul. A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló évi CXL. törvény (a továbbiakban. Ket.) 29. (3) bekezdés a) pontja alapján az ügyfél a 09/2/1110-1/2014/PL KIR HAT. számú iraton értesítve lett a bírságolási eljárás megindításáról, mely iratot november 06-án kézhez vett, azonban nem élt iratbetekintési jogával. Az eljárás során ügyfelet terhelő eljárási költség nem merült fel, ezért annak megállapításáról és viseléséről nem rendelkeztem. Határozatom a Ket. 71. (1) bekezdésén, a tűz elleni védekezésről, műszaki mentésről és tűzoltóságról szóló évi XXXI. törvény 11. -án alapul. Hatáskörömet a Korm. rendelet 8. (1) bekezdése, illetékességemet a katasztrófavédelmi kirendeltségek illetékességi területéről szóló 43/2011. (XI. 30.) BM rendelet 1. -a, valamint ugyanezen rendelet 1. melléklete határozza meg. A Ket. 98. (1) bekezdése értelmében az első fokon hozott határozattal szemben önálló fellebbezésnek van helye, melyet a Ket (1) bekezdése szerint annál a hatóságnál kell előterjeszteni, amelyik a megtámadott döntést hozta. A Ket. 99. (1) bekezdése alapján a fellebbezést a döntés közlésétől számított 15 napon belül lehet előterjeszteni. A fellebbezés elbírálására a Korm. rendelet 2. (1) bekezdése alapján az Hajdú-Bihar Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság jogosult. A fellebbezési eljárásra a Ket a az irányadó. A fellebbezési illeték összegét az illetékekről szóló évi XCIII. törvény 29. (2) bekezdése határozza meg. Püspökladány, december 03. 5 Hasonló dokumentumok
Iktatószám: 17.3/80-4/2014/PH. Jogerő/határozathozatal dátuma: 2014. 03. 05. A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (Ket.) 80/A. (1) bekezdés Részletesebben 240 000,- Ft, azaz négyszáznegyvenezer forint. tűzvédelmi bírsággal sújtom.
Ügyiratszám: 35810/301-5/2015. ált. Tárgy: MMXH Lakberendezési Kft. (székhely: 1097 Budapest, Gyáli út 33. telephely: 9023 Győr, Fehérvári u. 5/B.) tűzvédelmi bírság ügye H AT Á R O Z AT Ügyintéző:... Részletesebben Csongrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Szentesi Katasztrófavédelmi Kirendeltség H AT Á R O Z AT. 100.000,- Ft, azaz százezer forint
Csongrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Szentesi Katasztrófavédelmi Kirendeltség H-6600 Szentes, Kossuth u. 47. Tel: 36-63 / 561-041 Fax: 36-63 / 561-049 e-mail: szentes.kk@katved.gov.hu Szám: 063/764-5/2014/SZENTES Részletesebben A Kortermál Kft. (Harkány, Siklósi út 21.) szám alatti ügyfelet tűzvédelmi jogszabályi rendelkezés megszegése miatt
Szám: 35250/205-8/2015.ált. Tárgy: A Kortermál Kft. (7815 Harkány, Siklósi út 21.) tűzvédelmi bírság ügye H A T Á R O Z A T A Kortermál Kft. (Harkány, Siklósi út 21.) szám alatti ügyfelet tűzvédelmi jogszabályi Részletesebben Iktatószám: Közzététel dátuma: 2015.01.28.
Iktatószám: 17.3/506-3/2014/PH. Jogerő/határozathozatal dátuma: 2015. 01. 12. A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (Ket.) 80/A. (1) bekezdés Részletesebben Szám: 08-02/243-7/2014/KH Tárgy: TESCO-GLOBAL Áruházak Zrt. Csornai áruház tűzvédelmi bírság ügyében határozat módosítása Ü. i.:.. Tel.:.. E-mail:.
Szám: 08-02/243-7/2014/KH Tárgy: TESCO-GLOBAL Áruházak Zrt. Csornai áruház tűzvédelmi bírság ügyében határozat módosítása H A T Á R O Z A T Ü. i.:.. Tel.:.. E-mail:. Katasztrófavédelmi Kirendeltség 08-02/243-4/2014/KH Részletesebben Zala Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Nagykanizsai Katasztrófavédelmi Kirendeltség Kirendeltségvezető
Zala Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Nagykanizsai Katasztrófavédelmi Kirendeltség Kirendeltségvezető H-8800 Nagykanizsa, Kossuth tér 25. Tel/Fax: +36 (93) 516-003 e-mail: nagykanizsa.kvk@katved.gov.hu Részletesebben Szám: 08-02/429-4/2014/KH Tárgy: Egyéni vállalkozó tűzvédelmi bírság ügye Ü. i.:... Tel.:... E-mail:...
Szám: 08-02/429-4/204/KH Tárgy: Egyéni vállalkozó tűzvédelmi bírság ügye H A T Á R O Z A T Ü. i.:... Tel.:... E-mail:... A... (...) ügyfelet tűzvédelmi jogszabályi rendelkezés megszegése miatt tűzvédelmi Részletesebben Csongrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Szegedi Katasztrófavédelmi Kirendeltség
Csongrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Szegedi Katasztrófavédelmi Kirendeltség H-6728 Szeged, Napos út 4. Tel: 36-62/553-040 Fax: 36-62/553-041 e-mail: szeged.kk@katved.gov.hu Szám: 061/3338-5/2014/SZEGED Részletesebben 560 000.- Ft, azaz ötszáz-hatvanezer forint
Szám:35980/61/2015. ált Tárgy: Hajdúszoboszló, Kossuth u. 47. sz. alatti illegális gondozóház területén megtartott ellenőrzésen tapasztaltakkal kapcsolatban tűzvédelmi bírság ügye H A T Á R O Z A T [Természetes Részletesebben Tárgy: Figyelmeztetés egyéni vállalkozó ügyében. Egyéni vállalkozót (a továbbiakban: Ügyfél) a tűzvédelmi jogszabályi rendelkezések megszegése miatt
Ügyiratszám: 8-8/2014/H Tárgy: Figyelmeztetés egyéni vállalkozó ügyében H A T Á R O Z A T Egyéni vállalkozót (a továbbiakban: Ügyfél) a tűzvédelmi jogszabályi rendelkezések megszegése miatt f i g y e l Részletesebben BEÉPÍTETT TŰZVÉDELMI BERENDEZÉSEK ENGEDÉLYEZÉSI ELJÁRÁSA
I. KATONAI HATÓSÁGI KONFERENCIA Balatonkenese, 2012. május 8 9. BEÉPÍTETT TŰZVÉDELMI BERENDEZÉSEK ENGEDÉLYEZÉSI ELJÁRÁSA Készítette: Fóti Zoltán vezető tanácsos HM Hatósági Hivatal Veszélyes Katonai Objektum Részletesebben Szám: 09/3/643-8/2013./HN.KIR.HAT. Tárgy: Az ECOCARGO Kft tűzvédelmi bírságolási ügye
Szám: 09/3/643-8/2013./HN.KIR.HAT. Tárgy: Az ECOCARGO Kft tűzvédelmi bírságolási ügye H A T Á R O Z A T Az ECOCARGO Környezetvédelmi, Gépjárműkereskedelmi és Szállítmányozási Kft-t (székhelye: 3245 Recsk, Részletesebben Beépített tűzjelző berendezés üzemeltetési és karbantartási napló
Beépített tűzjelző berendezés üzemeltetési és karbantartási napló 9/2008 (II.22.) ÖTM. Rendelet OTSZ. Szerint Létesítmény neve:............ Megnyitás ideje:... Zárás ideje:... BEFOGADÓ LÉTESÍTMÉNY (NEVE, Részletesebben Csongrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság HATÁROZAT
Csongrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság H-6721 Szeged, Berlini krt. 16-18. : 6701 Szeged, Pf. 414 Tel: 36-62/621-280 Fax: 36-62/621-299 e-mail: csongrad.titkarsag@katved.gov.hu Szám:374-9/2013/IPB Részletesebben Harkány Város Önkormányzata (7815 Harkány, Petőfi S. u. 2-4.) ügyfelet tűzvédelmi jogszabályi rendelkezés megszegése miatt
Szám: 35250/52-5/2015.ált. Tárgy: Harkány Város Önkormányzata (7815 Harkány, Petőfi S. u. 2-4.) tűzvédelmi bírság ügye H A T Á R O Z A T Harkány Város Önkormányzata (7815 Harkány, Petőfi S. u. 2-4.) ügyfelet Részletesebben Tűzvédelmi ismeretek 2013. OMKT
Tűzvédelmi ismeretek 2013. OMKT Tűzvédelem Tűzmegelőzés Tűzoltás Tűzvizsgálat Az égés feltétele Oxigén Gyulladási hőmérséklet Éghető anyag Az oxigén szerepe az égésben A levegő oxigéntartalma 21 % 21-18 Részletesebben Szám: 168-2/2014/SK/H Tárgy: A Hatvankettő-63 Kft. (7626 Pécs, Rákóczi út 75.) tűzvédelmi bírság ügye
Szám: 168-2/2014/SK/H Tárgy: A Hatvankettő-63 Kft. (7626 Pécs, Rákóczi út 75.) tűzvédelmi bírság ügye H A T Á R O Z A T A Hatvankettő-63 Kft. (7626 Pécs, Rákóczi út 75.) szám alatti ügyfelet tűzvédelmi Részletesebben Az üzemeltetéshez kapcsolódó jogszabályi környezet bemutatása
Az üzemeltetéshez kapcsolódó jogszabályi környezet bemutatása Katasztrófavédelem Tűzvédelem Polgári védelem Iparbiztonság Katasztrófavédelem szervezeti felépítése Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Részletesebben Tűzvédelem aktuális kérdései 2013-02-05
Aktuális és jövőbeni jogszabályi változások a bejelentés köteles tűzvédelmi szolgáltatások terén Barta-Vámos László tű. százados 2013.06.05-06. Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Részletesebben Rendkívüli felülvizsgálat és karbantartás
A beépített tűzjelző berendezések létesítésének aktuális kérdései 2 Az üzemeltetés buktatói Személyi feltételek Környezeti feltételek Műszaki feltételek Rendkívüli felülvizsgálat és karbantartás Téves Részletesebben Szám: 35970/1941-5/2015. ált. Tárgy: A MEZEI-VILL Kft. (4100 Berettyóújfalu, Puskin u. 12.) tűzvédelmi bírság ügye
Szám: 35970/1941-5/2015. ált. Tárgy: A MEZEI-VILL Kft. (4100 Berettyóújfalu, Puskin u. 12.) bírság ügye H A T Á R O Z A T A MEZEI-VILL Kft.-t (székhelye: 4100 Berettyóújfalu, Puskin u. 12.; cégjegyzékszáma: Részletesebben Az előadás tartalma Jogszabályi hátterek A Tűzvédelmi Szakvizsgáról Országos Tűzvédelmi Szabályzat Égéselmélet Alapvető tűzoltási módok Tűzoltó készülékek Palackok kezelése Robbanóképes közegek, robbanásvédelem Részletesebben bírságot szabok ki. Eljárási költség megtérítéséről nem kellett dönteni, mert az eljárás során ilyen költség nem merült fel.
Ügyiratszám: 417-4/2014/MK/H Tárgy: SC River Brokerage SRL. (Románia 900653 Konstanca, Mircea Cel Batran nr. 181.) terhére bírság kiszabása a veszélyes áru vízi szállítására vonatkozó szabályok megsértése Részletesebben Használati szabályok Ellenőrzés, karbantartás, felülvizsgálat
Használati szabályok Ellenőrzés, karbantartás, felülvizsgálat Nézzük meg az előzményeket! 2/2002 (I.23.) BM rendelet Ellenőrzés, javítás: Olyan műszaki és adminisztratív tevékenységek összessége, amelynek Részletesebben A tűz- és hibaátjelző rendszerek kialakításával, átalakításával kapcsolatos változások
A tűz- és hibaátjelző rendszerek kialakításával, átalakításával kapcsolatos változások Barta-Vámos László tű. százados 2013.06.05-06. Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Országos Részletesebben Csongrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság HATÁROZAT
Csongrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság H-6721 Szeged, Berlini krt. 16-18. : 6701 Szeged, Pf. 414 Tel: 36-62/621-280 Fax: 36-62/621-299 e-mail: csongrad.titkarsag@katved.gov.hu Szám: 59-7/2014/IPB. Részletesebben DEBRECEN MEGYEI JOGÚ VÁROS ÖNKORMÁNYZAT JEGYZŐJE HATÓSÁGI FŐOSZTÁLY Igazgatási Osztály Vállalkozási Csoport 4026 Debrecen, Kálvin tér 11.
DEBRECEN MEGYEI JOGÚ VÁROS ÖNKORMÁNYZAT JEGYZŐJE HATÓSÁGI FŐOSZTÁLY Igazgatási Osztály Vállalkozási Csoport 4026 Debrecen, Kálvin tér 11. Tel: 52/517-700 Fax: 52/517-832 Ügyiratszám: 8276/27/2012. Ügyintéző: Részletesebben A felelős személy (üzemeltető) feladatai.
9027 Győr Toldi u. 8/a tel: 20/9857-890 e-mail: stinner.laszlo@gmail.com www.riaszto-kamera-tuzjelzo.hu Beépített automatikus tűzjelző rendszerek felülvizsgálata és karbantartása. A felelős személy (üzemeltető) Részletesebben Használati szabályok Ellenőrzés, karbantartás, felülvizsgálat
Használati szabályok Ellenőrzés, karbantartás, felülvizsgálat 2/2002 (I.23.) BM rendelet Ellenőrzés, javítás: Olyan műszaki és adminisztratív tevékenységek összessége, amelynek célja a tűzoltó készülék Részletesebben http://jogszabalykereso.mhk.hu/cgi_bin/njt_doc.cgi?docid=142266.578047
1 / 9 2014.01.14. 10:10 259/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet a tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezetekről, a tűzvédelmi bírságról és a tűzvédelemmel foglalkozók kötelező élet- és balesetbiztosításáról Részletesebben 54/2014. / XII. 5. / BM rendelet Az Országos Tűzvédelmi Szabályzat OTSZ 5.0
54/2014. / XII. 5. / BM rendelet Az Országos Tűzvédelmi Szabályzat OTSZ 5.0 Magyar Közlöny 166. szám Előadó: Kukucska István tűz,- és munkavédelmi szakmenedzser kukucskatuz@chello.hu Bemutatkozás Kukucska Részletesebben Csongrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Szegedi Katasztrófavédelmi Kirendeltség
Csongrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Szegedi Katasztrófavédelmi Kirendeltség H-6728 Szeged, Napos út 4. Tel: +36-62/553-040, Fax: +36-62/553-041, E-mail: szeged.kk@katved.gov.hu Szám: 35610/1026-13/2015. Részletesebben Somogy Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Siófoki Katasztrófavédelmi Kirendeltség Kirendeltségvezető
Somogy Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Siófoki Katasztrófavédelmi Kirendeltség Kirendeltségvezető H-8600 Siófok, Somlay Artúr utca 3. H-8601 Siófok, Pf.: 94 Tel: (36-84) 310-938; Fax: (36-84) 310-509;e-mail: Részletesebben HUMÁN FŐOSZTÁLY IGAZGATÁSI OSZTÁLY
Debrecen Megyeii Jogú Város Önkormányzat Jegyzőjje Debrecen Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala HUMÁN FŐOSZTÁLY IGAZGATÁSI OSZTÁLY V Á L L A L K O Z Á S I C S O P O R T 4026 DEBRECEN, KÁLVIN TÉR 11. Részletesebben JOGSZABÁLYI KERETEK ÖSSZEFOGLALÁSA A tűzvédelemről
JOGSZABÁLYI KERETEK ÖSSZEFOGLALÁSA A tűzvédelemről Jelen dokumentum az ÁROP-1.2.18/A-2013-2013-0012 azonosító számú Szervezetfejlesztési program az Országos Egészségbiztosítási Pénztárban című projekt Részletesebben Ft, azaz Százötvenezer forint
Iktatószám: Tárgy: SZ/71/00098-0008/2016 Elsőfokú bírságot és kötelezést kiszabó határozat Kérelemre indult eljárásban a fogyasztóvédelmi, illetve piacfelügyeleti hatáskörben eljáró Szabolcs-Szatmár-Bereg Részletesebben Csongrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság HATÁROZAT
Csongrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság H-6721 Szeged, Berlini krt. 16-18. : 6701 Szeged, Pf. 414 Tel: 36-62/621-280 Fax: 36-62/621-299 e-mail: csongrad.titkarsag@katved.gov.hu Szám: 169-1/2014/IPB Részletesebben Népegészségügyi Szakigazgatási Szerve HATÁROZAT
Népegészségügyi Szakigazgatási Szerve Iktatószám: 1314-9/2011. Ügyintéző: Dr. Gazdig Mária Tárgy: Látóképi Tófürdő fürdővíz profiljának megállapítása HATÁROZAT A Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal Népegészségügyi Részletesebben HATÁROZAT. 100.000 forint, azaz egyszázezer forint összegű. bírságot szabok ki.
Ügyiratszám: 371-7/2014/H Tárgy: A Prímagáz Hungária Zrt. (1117 Budapest, Alíz u. 2.) terhére bírság kiszabása, a veszélyes áru közúti szállításra vonatkozó szabályok megsértése miatt HATÁROZAT A Prímagáz Részletesebben Tárgy: H A T Á R O Z A T
ETYEK KÖZSÉG POLGÁRMESTERI HIVATALA H-2091 Etyek, Körpince köz 4. Telefon: 06-22/353-633; 06-22/353-698 Fax: 06-22/353-655 E-mail: humanpolitika@etyek.hu Ügyiratszám: 189/8/2012 Ügyintéző: Smidelik András Részletesebben HATÓSÁGI FŐOSZTÁLY IGAZGATÁSI OSZTÁLY V Á L L A L K O Z Á S I
DDeebbrreecceenn Meeggyyeei i JJooggúú VVáárrooss ÖÖnnkkoorrmáánnyyzzaatt JJeeggyyzzőőj jee Debrecen Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal HATÓSÁGI FŐOSZTÁLY IGAZGATÁSI OSZTÁLY V Á L L A L K O Z Á S Részletesebben H A T Á R O Z A T. A Márki 91 Vegytisztító-Mosoda Szolgáltató Kft. (6640 Csongrád F u. 11-17.) továbbiakban engedélyes részére.
CSONGRÁD MEGYEI KORMÁNYHIVATAL Ügyiratszám: 14703-7-3/2015. Ügyintéz : dr. Séra Judit Retek Zoltán Tel.: +36 (62) 553-060/44253 Tárgy: leveg tisztaság-védelmi engedély H A T Á R O Z A T A Márki 91 Vegytisztító-Mosoda Részletesebben Csongrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság HATÁROZAT
Csongrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság H-6721 Szeged, Berlini krt. 16-18. : 6701 Szeged, Pf. 414 Tel: 36-62/621-280 Fax: 36-62/621-299 e-mail: csongrad.titkarsag@katved.gov.hu Szám: 364-16/2013/IPB. Részletesebben Tűzvédelem. Tartalom. A hónap témája. Tisztelt Előfizetőnk! A virtuális tűzvédelmi szemlék eredménye, virtuális bírsághatározat
Tűzvédelem Szakmai folyóirat Gyakorlati útmutató tűzvédelmi szakemberek, munkavédelmi szakemberek, üzemeltetők, cégvezetők részére 2012. november IV. évfolyam 11.szám A hónap témája A virtuális tűzvédelmi Részletesebben KÖZÉP-DUNA-VÖLGYI KÖRNYEZETVÉDELMI, TERMÉSZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI FELÜGYELŐSÉG
KÖZÉP-DUNA-VÖLGYI KÖRNYEZETVÉDELMI, TERMÉSZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI FELÜGYELŐSÉG Kérjük, vá laszában hivatkozzon iktatószá munkra! Ikt. sz.: KTVF: 1957-10/2010. Tárgy: Szentendre, Északi Vízmű vízbázis védőterület Részletesebben H A T Á R O Z A T. bírságot szabok ki.
Szám: 35310/322-3/2015. ált. Tárgy: Biola Biokozmetikai Kft. terhére bírság kiszabása a veszélyes áruk közúti szállításra vonatkozó szabályok megsértése miatt H A T Á R O Z A T A Biola Biokozmetikai Kft. Részletesebben h a t á r o z a t o t hozom:
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének FK-I/B-4978/2011. számú, fogyasztóvédelmi intézkedést és bírság kiszabását tartalmazó határozata az ERSTE Bank Hungary Zrt. számára A Pénzügyi Szervezetek Állami Részletesebben ÉSZAK-DUNÁNTÚLI KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS TERMÉSZETVÉDELMI FELÜGYELŐSÉG
ÉSZAKDUNÁNTÚLI KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS TERMÉSZETVÉDELMI FELÜGYELŐSÉG 9021 Győr, Árpád u. 2832. Levélcím: 9002 Győr, Pf. 471. Telefon: Központi: 96/524000, Ügyfélszolgálat: 96/524001 Fax: 96/524024 web: http://edktvf.zoldhatosag.hu Részletesebben Pro School Service Nonprofit Kft. / biztonságszervezés / 0712-06 modul/ 2 vifea. segédlet
1 Biztonságszervezői alapismeretek 0712-06 modul 2-es (szóbeli) vizsgarész Egy megjelölt intézmény tűzvédelmi szempontból való felmérése, tűzvédelmi szabályzat készítése vázlatosan Tűzvédelem tervezés, Részletesebben Dél-dunántúli Környezetvédelmi és Természetvédelmi Felügyelőség
Dél-dunántúli Környezetvédelmi és Természetvédelmi Felügyelőség mint I. fokú hatóság Iktatószám: 4183-3/2015 Előadó: dr. Ötvös Tünde Babits Ferenc Tárgy: KÜJ: KTJ: Az S.-R. és Fiai Kft. kötelezése 100517932 Részletesebben Előadó Zsákai Lajos tű. alez. Hatósági osztályvezető Fejér Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Dunaújvárosi Katasztrófavédelmi Kirendeltség
Ma Előadó Zsákai Lajos tű. alez. Hatósági osztályvezető Fejér Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Dunaújvárosi Katasztrófavédelmi Kirendeltség Vonatkozó előírások I. 1996. évi XXXI. törvény a tűz elleni Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. a Kormány részére
BELÜGYMINISZTER../../BM Az 1992. évi LXIII. törvény 19/A. rendelkezései szerint NEM NYILVÁNOS. Készült 2011....-án. ELŐTERJESZTÉS a Kormány részére a települési önkormányzat hivatásos tűzoltóság, önkormányzati Részletesebben H-6500 Baja, Tóth Kálmán u. 25. Tel:(36-79)424-944 Fax:(36-79) 424-944 e-mail: Baja.HOT@katved.gov.hu
Bács-Kiskun Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Bajai Katasztrófavédelmi Kirendeltség H-6500 Baja, Tóth Kálmán u. 25. Tel:(36-79)424-944 Fax:(36-79) 424-944 e-mail: Baja.HOT@katved.gov.hu Szám: /2014/BAJAHAT Részletesebben TŰZJELZŐ RENDSZEREK KARBANTARTÁSA
Biztonságtechnikai rendszerek karbantartása konferencia Békéscsaba 2007 november 8-98 FŐVÁROSI TŰZOLTÓ PARANCSNOKSÁG TŰZJELZŐ RENDSZEREK KARBANTARTÁSA 1. rész Szabályozási háttér Csepregi Csaba régióvezető Részletesebben dr. Tóth Katalin tű. főhadnagy Főigazgató-helyettesi Szervezet
Főigazgató-helyettesi Szervezet A Červinka-Czech Republic s.r.o által gyártott és forgalmazott P6Če típusú 6 kg töltetű ABC porral oltó tűzoltó készülékkel kapcsolatos piacfelügyeleti eljárás dr. Tóth Részletesebben A Kormány. Korm. rendelete. a vízgazdálkodási bírság megállapításának részletes szabályairól
Az előterjesztést a Kormány nem tárgyalta meg, ezért az nem tekinthető a Kormány álláspontjának. 1 Melléklet a BM/ /2015. számú kormány-előterjesztéshez A Kormány /2015. (.) Korm. rendelete a vízgazdálkodási Részletesebben Csongrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság. Tárgy: Ügyintéző: Tel.: H A T Á R O Z A T
Csongrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság H-6721 Szeged, Berlini krt. 16-18. : 6701 Szeged, Pf. 414 Tel: 36-62/621-280 Fax: 36-62/621-299 e-mail: csongrad.titkarsag@katved.gov.hu Szám: 97-5/2014/IPB Részletesebben I. Általános rendelkezések 1.. /1/ Az önkormányzat helyi adót állapít meg az illetékességi területén végzett vállalkozási tevékenység gyakorlására.
Magyarszerdahely község Önkormányzata Képviselő-testülete 8/1995. (XII.22.) önkormányzati rendelete A 14/2012.( XI. 29.)önkormányzati rendelettel módosított A helyi iparűzési adóról Az Országgyűlés az Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY 122. szám
MAGYAR KÖZLÖNY 122. szám MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2014. szeptember 5., péntek Tartalomjegyzék 228/2014. (IX. 5.) Korm. rendelet A közszolgálati egyéni teljesítményértékelésről szóló 10/2013. (I. 21.) Részletesebben h a t á r o z a t o t
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének FK-I/B-6092/2011. számú, fogyasztóvédelmi intézkedést és bírság kiszabását tartalmazó határozata az OTP Lakástakarék Zrt. számára A Pénzügyi Szervezetek Állami Részletesebben felülvizsg lvizsgálatalata
Tűzoltó készülékek forgalmazása, karbantartása, tűzoltt zoltó vízforrások felülvizsg lvizsgálatalata Tűzvédelmi szolgáltat ltatók k szakmai továbbk bbképzése 2013. június 5-6. 5 Szabados László tű. őrnagy Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ. Építésfelügyeleti ellenőrzés
TÁJÉKOZTATÓ A Fejér Megyei Kormányhivatal Építésügyi Hivatalának Építésfelügyelete (a továbbiakban: első fokú építésfelügyeleti hatóság) joghatóságába, hatáskörébe és illetékességébe tartozó közigazgatási Részletesebben Tűzjelző és tűzoltó berendezések általános követelményei. Előadó: Ambrus István tűzoltó alezredes
Tűzjelző és tűzoltó berendezések általános követelményei Előadó: Ambrus István tűzoltó alezredes A szabályozás fejlődése Kötelező szabványok 2/2002 Bm rendelet 9/2008 ÖTM rendelet 28/2011 Bm rendelet Tervezés, Részletesebben IGAZGATÁSI OSZTÁLY HATÁROZAT II.
Debrrecen Megyeii Jogú Várros Önkorrmányzatt Jegyzőjje Debrecen Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal IGAZGATÁSI OSZTÁLY V Á L L A L K O Z Á S I C S O P O R T 4026 DEBRECEN, KÁLVIN TÉR 11. (52) 517-700 Részletesebben Forgalmazással, karbantartással, felülvizsgálattal, szolgáltatással, bejelentéssel összefüggő jogszabályok változásai
Forgalmazással, karbantartással, felülvizsgálattal, szolgáltatással, bejelentéssel összefüggő jogszabályok változásai Angyal István tű. alez. OKF Piacfelügyeleti Osztály osztályvezető 1149 Budapest, Mogyoródi Részletesebben BS FIRE SYSTEM KFT. 7637 Pécs Marx u. 81/1. Tel: +36-20-3913317 Web: www.bsfire.hu E-mail: bsfirekft@gmail.com
Web: E-mail: bsfirekft@gmail.com Beépített automatikus tűzjelző berendezések üzemeltetési előírások A tűzjelző központ kezelése az Üzemeltető feladata. A kezelést csak az arra kioktatott személy végezheti! Részletesebben MUNKAHELYI TŰZVÉDELMI SZABÁLYZAT SPORTCSARNOK. Az alkalmazás elrendelésétől a visszavonásig. 4. TŰZVÉDELMI FELELŐS: Oláh Lajos sportszertáros
1. TERÜLETI HATÁLYA: MUNKAHELYI TŰZVÉDELMI SZABÁLYZAT SPORTCSARNOK Paks, Dózsa György út 95. szám alatt található sportlétesítmény, külső szertár és gokart tároló. 2. IDŐBENI HATÁLYA: Az alkalmazás elrendelésétől Részletesebben Csongrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Szegedi Katasztrófavédelmi Kirendeltség HATÁROZAT
Csongrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Szegedi Katasztrófavédelmi Kirendeltség Cím: H-6728 Szeged, Napos út 4. Tel: +36-62/553-040, Fax: +36-62/553-041, E-mail: szeged.kk@katved.gov.hu Szám:061/155-13/2014/SZEGED Részletesebben ÉSZAK-DUNÁNTÚLI KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS TERMÉSZETVÉDELMI FELÜGYELŐSÉG
ÉSZAK-DUNÁNTÚLI KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS TERMÉSZETVÉDELMI FELÜGYELŐSÉG 9021 Győr, Árpád u. 28-32. Levélcím: 9002 Győr, Pf. 471. Telefon: Központi: 96/524-000, Ügyfélszolgálat: 96/524-001 Fax: 96/524-024 web: Részletesebben h a t á r o z a t o t
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének FK-I/B-8819/2011. számú, fogyasztóvédelmi intézkedést és fogyasztóvédelmi bírság kiszabását tartalmazó határozata az OTP Lakástakarék Zrt. számára A Pénzügyi Részletesebben H A T Á R O Z A T. Gyöngyi Imréné egyéni vállalkozó (6647 Csanytelek, Jókai u. 11.; KÜJ: 100 309 120) részére. engedélyezem,
CSONGRÁD MEGYEI KORMÁNYHIVATAL Ügyiratszám: 105792-1-3/2015. Ügyintéz : dr. Ruzsáli Pál Miklós Péter Tel.: +36 (62) 553-060/44268 Tárgy: Gyöngyi Imréné, Csanytelek leveg tisztaság-védelmi engedély H A Részletesebben HATÓSÁGI FŐOSZTÁLY IGAZGATÁSI OSZTÁLY
Debrecen Megyeii Jogú Város Önkormányzat Jegyzőjje Debrecen Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal HATÓSÁGI FŐOSZTÁLY IGAZGATÁSI OSZTÁLY V Á L L A L K O Z Á S I C S O P O R T 4026 DEBRECEN, KÁLVIN TÉR Részletesebben I. Az irányított égetés engedélyezése külterületen: 1. Az engedélyezés tárgya
2015. március 5-én hatályba lépett az Országos Tűzvédelmi Szabályzatról szóló 54/2014. (XII. 5.) BM rendelet (a továbbiakban: OTSZ), mely új rendelkezéseket tartalmaz a szabadtéri tűzgyújtásra, különösen Részletesebben HATÓSÁGI FŐOSZTÁLY IGAZGATÁSI OSZTÁLY
Debrecen Megyeii Jogú Város Önkormányzat Jegyzőjje Debrecen Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal HATÓSÁGI FŐOSZTÁLY IGAZGATÁSI OSZTÁLY V Á L L A L K O Z Á S I C S O P O R T 4026 DEBRECEN, KÁLVIN TÉR Részletesebben M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2015. évi 200. szám 26539
M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2015. évi 200. szám 26539 A belügyminiszter 73/2015. (XII. 21.) BM rendelete a beépített tűzjelző, illetve tűzoltó berendezések létesítésének, használatbavételének és megszüntetésének Részletesebben H A T Á R O Z A T. A Képzőszerv fenti tárgyban előterjesztett kérelmének, annak érdemi vizsgálatát követően, h e l y t a d.
Ügyirat száma: Ügyintéző neve: Elérhetősége: HF/NS/A/1878/3/2011. Hajnal Krisztián +36 1 474 17 29 Tárgy: Hajózási szabályzat; Hajóvezetéstan; Hajózási földrajz, vízrajz, meteorológia; Vonalismeret; Hajóelmélet, Részletesebben h a t á r o z a t o t
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének FK-I/B-770/2011. számú, fogyasztóvédelmi bírság kiszabását és intézkedést tartalmazó határozata az MKB Bank Zrt. számára. A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete Részletesebben H A T Á R O Z A T. 100.000.-Ft,- azaz egyszázezer forint összegű bírságot szabok ki.
Szám: 29-9 /2014/ADR Tárgy: bírság kiszabása a veszélyes áru vasúti szállításra vonatkozó szabályok megsértése miatt. H A T Á R O Z A T A BorsodChem Zrt. (3700 Kazincbarcika, Bolyai tér 1., adószám: 10600601-4-05) Részletesebben Kruppa Attila MEE Tűzvédelmi Munkabizottság. A Villamos Tűzvédelmi Műszaki Irányelv
Villamos és villámvédelmi berendezések az 54/2014. (XII.5.) BM rendeletben (OTSZ) és a Tűzvédelmi Műszaki Irányelv (TvMI)-ben Villamos tűzvédelmi követelmények építmények tervezése és építése esetén 2 Részletesebben NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK. többször módosított 43/1992. (1993.I.1.) rendelete*
NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK többször módosított 43/1992. (1993.I.1.) rendelete* a helyi iparűzési adóról (a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szöveg) A Közgyűlés a helyi adókról Részletesebben Villamos és villámvédelmi berendezések
Villamos és villámvédelmi berendezések az 54/2014. (XII.5.) BM rendeletben (OTSZ) és a Tűzvédelmi Műszaki Irányelv (TvMI 7.1: 2015.03.05.)-ben Villamos tűzvédelmi követelmények építmények tervezése és Részletesebben Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzat Jegyzője Debrecen Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala HUMÁN FŐOSZTÁLY IGAZGATÁSI OSZTÁLY
KOMÁROM-ESZTERGOM MEGYEI KORMÁNYHIVATAL TATABÁNYAI JÁRÁSI HIVATAL JÁRÁSI ÉPÍTÉSÜGYI ÉS ÖRÖKSÉGVÉDELMI HIVATALA ÉTDR azonosító: 201300048690 Iratazonosító: IR-000331355/2013 Ügyszám:KE-06D/EP/01021-15/2013. Részletesebben 10. RÉSZ A TŰZVÉDELMI FELÜLVIZSGÁLATI KÖTELEZETTSÉGEK
10. RÉSZ A TŰZVÉDELMI FELÜLVIZSGÁLATI KÖTELEZETTSÉGEK Segédanyag az OMKT Kft.- n folyó Tűzvédelmi előadó szakképzéshez. Budapest, 2011. december Szerkesztő: Duruc József A tűzvédelmi célokat szolgáló, Részletesebben I. Ügyintézési útmutató:
Kereskedelmi igazgatás I. Ügyintézési útmutató: I. Ügyintézési útmutató......1 Vonatkozó jogszabályok.. 1 A kereskedelmi tevékenységek folytatásának általános feltételei....2 Külön engedélyhez kötött kereskedelmi Részletesebben Sport tömegrendezvény helyszínek az Országos Tűzvédelmi Szabályzat tükrében.. Gyenge Koppány Fire Safety Events Kft
Sport tömegrendezvény helyszínek az Országos Tűzvédelmi Szabályzat tükrében. Gyenge Koppány Fire Safety Events Kft Bemutatkozás Gyenge Koppány Fire Safety Events Kft cégvezető Tömegrendezvények, sport Részletesebben Heves Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság H A T Á R O Z A T. a veszélyes tevékenység végzéséhez a katasztrófavédelmi engedélyt megadom,
Heves Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság H-3300 Eger, Klapka György u. 11. : 3301 Eger, Pf.: 253 Tel: (36-36) 510-230 Fax: (36-36) 312-015 e-mail: heves.titkarsag@katved.gov.hu Szám: 1898-22/2012. Tárgy: Részletesebben Tiszolczi Balázs Gergely
Tiszolczi Balázs Gergely Tűzvédelmi követelmények érvényesítése kórházak rekonstrukciójánál II. A hazai kórházakban végzett átalakításokkal, rekonstrukciókkal foglalkozik szerzőnk. Az első rész után az Részletesebben Hivatásos Tűzoltó Parancsnokság és Önkéntes Tűzoltó Egyesület közötti Megállapodás megkötésének részletes szabályai
Hivatásos Tűzoltó Parancsnokság és Önkéntes Tűzoltó Egyesület közötti Megállapodás megkötésének részletes szabályai ( A tűzoltósági főfelügyelő 1635/1/2012/ÁLT. és 1635/2/2012. ÁLT. levelei alapján) I. Részletesebben MEZŐFALVA NAGYKÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK. 7./2004.(III.24) Ök.számú RENDELETE
MEZŐFALVA NAGYKÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK 7./2004.(III.24) Ök.számú RENDELETE A kéményseprő-ipari közszolgáltatások kötelező igénybevételéről Mezőfalva Nagyközség Önkormányzatának Képviselőtestülete Részletesebben Hatósági Információszolgáltatás Igazgatóság. Ügyiratszám: HM-2987-1/2008. Tárgy:Dunaweb Kft. internet szolgáltatás minősége elleni bejelentés
Hatósági Információszolgáltatás Igazgatóság Ügyiratszám: HM-2987-1/2008. Tárgy:Dunaweb Kft. internet szolgáltatás minősége elleni bejelentés HATÁROZAT A Nemzeti Hírközlési Hatóság Hivatala (a továbbiakban: Részletesebben Nagymaros Város Önkormányzat Képviselő-testületének. 21/2006. (XII. 19.) önkormányzati rendelete. a helyi adókról 1
Nagymaros Város Önkormányzat Képviselő-testületének 21/2006. (XII. 19.) önkormányzati rendelete a helyi adókról 1 Nagymaros Város Önkormányzatának Képviselő-testülete a helyi adókról szóló 1990. évi C. Részletesebben Munkaügyi Központ Tájékoztató a feladatról, tevékenységről
Munkaügyi Központ Tájékoztató a feladatról, tevékenységről - a felnőttképzési intézmények nyilvántartásba vétele ügyintézéshez szükséges dokumentumok: bejelentés (nyomtatvány), tájékoztató eljárási illeték: Részletesebben KOMÁROM-ESZTERGOM MEGYEI KÖZGYŰLÉS 12/1995. (XII. 28.) számú önkormányzati rendelete
KOMÁROM-ESZTERGOM MEGYEI KÖZGYŰLÉS 12/1995. (XII. 28.) számú önkormányzati rendelete a kéményseprő - ipari közszolgáltatások kötelező igénybevételéről (Egységes szerkezetben) A Komárom-Esztergom Megyei Részletesebben H A T Á R O Z A T. A Debreceni Egyetem Klinikai Központot (székhelye: 4032 Debrecen, Nagyerdei krt. 98., képviselője: Prof. Dr. Édes István) kötelezem
Iktatószám: IF-9069-13/2015. Előadó: Dr. Kálmánné Tóth Mária Közvetlen telefon: 52/420-015/414 Hivatkozási szám: Ügyintézőjük: Melléklet: (Válaszában kérjük iktatószámunkra hivatkozni!) Tárgy: kötelező Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés